title: 2013/602/ES: Eiropas Parlamenta Lēmums ( 2013. gada 17. aprīlis ) par Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda 2011. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu#Eiropas Parlamenta Rezolūcija ( 2013. gada 17. aprīlis ) ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no lēmuma par Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda 2011. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu

text:
               16.11.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 308/303

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS
   (2013. gada 17. aprīlis)
   par Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda 2011. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
   (2013/602/ES)
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda 2011. finanšu gada galīgos pārskatus,

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda 2011. finanšu gada pārskatiem ar Fonda atbildēm (1),

               —

               ņemot vērā Padomes 2013. gada 12. februāra ieteikumu (05753/2013 – C7-0041/2013),

               —

               ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 185. pantu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (3) un jo īpaši tās 208. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 1975. gada 26. maija Regulu (EEK) Nr. 1365/75 par Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda izveidi (4) un jo īpaši tās 16. pantu,

               —

               ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), un jo īpaši tās 94. pantu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumu (A7-0067/2013),

               1.

               sniedz Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda direktoram apstiprinājumu par Fonda 2011. finanšu gada budžeta izpildi;

               2.

               izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, nosūtīt Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda direktoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Martin SCHULZ

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV C 388, 15.12.2012., 174. lpp.

      (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (3)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

      (4)  OV L 139, 30.5.1975., 1. lpp.

      (5)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

      EIROPAS PARLAMENTA REZOLŪCIJA
      (2013. gada 17. aprīlis)
      ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no lēmuma par Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda 2011. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
      EIROPAS PARLAMENTS,

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda 2011. finanšu gada galīgos pārskatus,

                  —

                  ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda 2011. finanšu gada pārskatiem ar Fonda atbildēm (1),

                  —

                  ņemot vērā Padomes 2013. gada 12. februāra ieteikumu (05753/2013 – C7-0041/2013),

                  —

                  ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 185. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (3) un jo īpaši tās 208. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Padomes 1975. gada 26. maija Regulu (EEK) Nr. 1365/75 par Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda izveidi (4) un jo īpaši tās 16. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), un jo īpaši tās 94. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,

                  —

                  ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumu (A7-0067/2013),

                  A.

                  tā kā Revīzijas palāta norādīja, ka ir guvusi pamatotu pārliecību par to, ka gada pārskati par 2011. finanšu gadu ir ticami un ka pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi;

                  B.

                  tā kā 2012. gada 10. maijā Parlaments sniedza Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fondam (“Fonds”) apstiprinājumu par Fonda 2010. finanšu gada budžeta izpildi (6) un tā kā lēmumam par budžeta izpildes apstiprināšanu pievienotajā rezolūcijā Parlaments cita starpā:

                              —

                              mudināja Fondu reģistrēt visus valdes lēmumus par apsekojumiem, jo informēšanas lietderība un efektivitāte par šiem lēmumiem varētu tikt mazināta, ja trūkst atbilstošu standartu pieņemto lēmumu dokumentēšanai,

                              —

                              aicināja Fondu ieviest rakstiskas procedūras par pamatdarbībām, kas palīdzētu Fondam efektīvi izmantot tā resursus un noteikt iespējamās nepilnības,

                              —

                              mudināja Fondu atbilstīgi ievērot Iekšējās revīzijas dienesta ieteikumus un informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par šajā sakarā veiktajiem pasākumiem;

                  C.

                  tā kā Fonda 2011. gada kopējais budžets bija EUR 20 600 000, kas ir mazāks nekā 2010. finanšu gada budžets (EUR 20 900 000); tā kā Eiropas Savienības sākotnējā iemaksa Fonda 2011. gada budžetā bija EUR 20 210 000 salīdzinājumā ar EUR 19 067 159 2010. gadā,

         Budžeta un finanšu pārvaldība

                  1.

                  konstatē, ka saskaņā ar gada pārskatiem EUR 1 166 895 no saistību apropriācijām, par kurām līdz 2011. gada beigām bija noslēgti līgumi, bet vēl nebija veikti maksājumi, tika pārnestas uz 2012. gadu; turklāt konstatē, ka kopējais pārnesto un atcelto apropriāciju (t. i., apropriāciju, kas pārnestas no 2010. gada un nav izlietotas 2011. gadā) apjoms 2011. gadā bija EUR 130 133;

                  2.

                  pauž bažas par to, ka saskaņā ar Revīzijas palātas ziņojumu Fonds pārnesa vairāk nekā 47 % jeb EUR 3 400 000 no III sadaļas (“Pamatdarbības izdevumi”) apropriācijām, no kuriem EUR 1 600 000 (jeb 22 % no III sadaļas) pārnešana nebija plānota; pauž bažas, ka šāds stāvoklis liecina par kavēšanos no III sadaļas finansēto Fonda pasākumu īstenošanā un ir pretrunā budžeta gada pārskata principam;

                  3.

                  tādēļ aicina Fondu informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par pasākumiem, ko Fonds veicis, lai novērstu šo trūkumu, un par pasākumiem, kurus tas plāno veikt, lai novērstu šādas situācijas atkārtošanos; turklāt atzīmē, ka stāvoklis ir pasliktinājies salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu;

         2010. gada budžeta izpildes apstiprinājuma ieteikumu pēcpārbaude

                  4.

                  atzinīgi vērtē Fonda ziņojumu par pasākumiem, kas veikti saistībā ar budžeta izpildes apstiprinātājiestādes 2010. gada ieteikumiem; jo īpaši atzīmē, ka saskaņā ar Fonda ziņojumā pausto:

                              —

                              valdes un biroja lēmumu reģistrs ir pieejams Fonda tīmekļa vietnē un trūkstošie paraksti un datumi bija atsevišķas kļūdas, kuras ir izlabotas,

                              —

                              ir izstrādātas visaptverošas vadlīnijas attiecībā uz apsekojumu pārvaldības procesu, kā to ierosināja Iekšējās revīzijas dienests, veicot revīziju par apsekojumu pārvaldību, un organizācija ievēro šīs vadlīnijas,

                              —

                              visi līdz 2010. gadam neizpildītie Iekšējās revīzijas dienesta ieteikumi tagad ir izpildīti un sīkāka informācija par tiem ir pieejama Iekšējās revīzijas dienesta 2011. gada ziņojumā (kas sagatavots saskaņā ar Finanšu regulas 72. panta 5. punktu);

         Darbības rezultāti

                  5.

                  aicina Komisiju kopīgi ar Eiropas Izglītības fondu, Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centru, Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fondu un Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūru turpināt pētīt starp šīm aģentūrām pastāvošās sinerģijas un, pirms tiek pieņemti jebkādi lēmumi par izmaiņām attiecīgajos šo aģentūru pienākumos un/vai darba metodēs, ziņot budžeta izpildes apstiprinātājiestādei par šo četru aģentūru iespējamu dziļāku integrāciju; aicina minētās aģentūras un Komisiju novērtēt, vai ciešāka sadarbība varētu nodrošināt apjomradītus ietaupījumus un šo aģentūru darbības rezultātu optimizāciju;

         Darbā pieņemšanas procedūras

                  6.

                  norāda, ka Revīzijas palāta konstatēja, ka Fondam ir jāuzlabo darbā pieņemšanas procedūru pārredzamība; norāda, ka atlases komisijas sanāksmes ne vienmēr tika pietiekami dokumentētas un nebija pierādījumu par to, ka interviju vai pārbaudījumu jautājumi būtu izstrādāti iepriekš;

                  7.

                  tādēļ aicina Fondu informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par pasākumiem, ko Fonds veicis, lai novērstu šo trūkumu; uzskata, ka dažas Civildienesta noteikumu prasības var radīt ievērojamu administratīvo slogu; tādēļ mudina Komisiju atļaut zināmu vienkāršošanu attiecībā uz Civildienesta noteikumu 110. panta piemērošanu aģentūrām;

                  8.

                  attiecībā uz pārējiem konstatējumiem, kas pievienoti lēmumam par budžeta izpildes apstiprināšanu un kas ir horizontāla rakstura konstatējumi, atsaucas uz 2013. gada 17. aprīļa rezolūciju (7) par aģentūru darbību, finanšu pārvaldību un kontroli.

         (1)  OV C 388, 15.12.2012., 174. lpp.

         (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

         (3)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

         (4)  OV L 139, 30.5.1975., 1. lpp.

         (5)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

         (6)  OV L 286, 17.10.2012., 258. lpp.

         (7)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0134 (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 374. lpp.).


title: Padomes Lēmums 2012/315/KĀDP ( 2011. gada 19. decembris ) par to, lai parakstītu un noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Jaunzēlandi, ar ko izveido sistēmu Jaunzēlandes dalībai Eiropas Savienības krīžu pārvarēšanas operācijās#Nolīgums starp Eiropas Savienību un Jaunzēlandi, ar ko izveido sistēmu Jaunzēlandes dalībai Eiropas Savienības krīžu pārvarēšanas operācijās

text:
               21.6.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 160/1

         PADOMES LĒMUMS 2012/315/KĀDP
   (2011. gada 19. decembris)
   par to, lai parakstītu un noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Jaunzēlandi, ar ko izveido sistēmu Jaunzēlandes dalībai Eiropas Savienības krīžu pārvarēšanas operācijās
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, jo īpaši tā 37. pantu, un Līgumu par Eiropas Savienības darbību, jo īpaši tā 218. panta 5. un 6. punktu,
   ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos (“AP”) priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Nosacījumi trešo valstu dalībai Eiropas Savienības krīžu pārvarēšanas operācijās būtu jānosaka nolīgumā, ar ko izveido sistēmu šādai iespējamai turpmākai dalībai, nevis jāizstrādā katrai operācijai atsevišķi.

               (2)

               Pēc tam, kad Padome 2010. gada 26. aprīlī pieņēma lēmumu, ar kuru pilnvaroja sākt sarunas, AP risināja sarunas par Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Jaunzēlandi, ar ko izveido sistēmu Jaunzēlandes dalībai Eiropas Savienības krīžu pārvarēšanas operācijās (“nolīgums”).

               (3)

               Nolīgums būtu jāapstiprina,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Savienības vārdā tiek apstiprināts Nolīgums starp Eiropas Savienību un Jaunzēlandi, ar ko izveido sistēmu Jaunzēlandes dalībai Eiropas Savienības krīžu pārvarēšanas operācijās.
   Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas parakstīt nolīgumu, lai tas kļūtu saistošs Savienībai.
   3. pants
   Padomes priekšsēdētājs Savienības vārdā sniedz nolīguma 16. panta 1. punktā paredzēto paziņojumu.
   4. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2011. gada 19. decembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         M. KOROLEC

      TULKOJUMS
      NOLĪGUMS
      starp Eiropas Savienību un Jaunzēlandi, ar ko izveido sistēmu Jaunzēlandes dalībai Eiropas Savienības krīžu pārvarēšanas operācijās
      EIROPAS SAVIENĪBA (ES),
      no vienas puses, un
      JAUNZĒLANDE,
      no otras puses,
      turpmāk “Puses”,
      TĀ KĀ:

                  (1)

                  Eiropas Savienība var nolemt veikt darbības krīžu pārvarēšanas jomā.

                  (2)

                  Eiropas Savienība izlems, vai ES krīžu pārvarēšanas operācijā aicināt piedalīties trešās valstis. Jaunzēlande var pieņemt Eiropas Savienības aicinājumu un piedāvāt savu ieguldījumu. Tādā gadījumā Eiropas Savienība izlems, vai Jaunzēlandes piedāvāto ieguldījumu pieņemt.

                  (3)

                  Nosacījumi Jaunzēlandes dalībai ES krīžu pārvarēšanas operācijās būtu jānosaka nolīgumā, ar ko izveido sistēmu šādai iespējamai turpmākai dalībai, nevis jāizstrādā katrai operācijai atsevišķi.

                  (4)

                  Tādam nolīgumam nebūtu jāskar Eiropas Savienības lēmumu pieņemšanas autonomija, kā arī tam nevajadzētu skart to, ka Jaunzēlande katru lēmumu piedalīties ES krīžu pārvarēšanas operācijā izvērtē atsevišķi.

                  (5)

                  Tādam nolīgumam būtu jāattiecas tikai uz ES krīžu pārvarēšanas operācijām, un tam nebūtu jāskar jebkādi pastāvošie nolīgumi, kas reglamentē Jaunzēlandes dalību jau izvērstā ES krīžu pārvarēšanas operācijā,

            IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.
      I   IEDAĻA

         VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

      1. pants
      Lēmumi par piedalīšanos
      1.   Pēc Eiropas Savienības lēmuma aicināt Jaunzēlandi piedalīties ES krīžu pārvarēšanas operācijā un pēc tam, kad Jaunzēlande ir nolēmusi tajā piedalīties, Jaunzēlande sniedz Eiropas Savienībai informāciju par savu piedāvāto ieguldījumu.
      2.   Eiropas Savienība cik ātri vien iespējams sniedz Jaunzēlandei informāciju par iespējamo iemaksu operācijas kopējo izmaksu finansēšanā, lai palīdzētu Jaunzēlandei izstrādāt savu piedāvājumu.
      3.   Eiropas Savienība Jaunzēlandes piedāvāto ieguldījumu izvērtē, apspriežoties ar Jaunzēlandi.
      4.   Eiropas Savienība vēstulē laikus paziņo Jaunzēlandei par minētās novērtēšanas iznākumu, lai nodrošinātu Jaunzēlandes dalību saskaņā ar šo nolīgumu.
      2. pants
      Sistēma
      1.   Jaunzēlande pievienojas Padomes lēmumam, ar ko Eiropas Savienības Padome nolemj, ka ES veiks krīžu pārvarēšanas operāciju, kā arī jebkuram citam lēmumam, kuru saskaņā ar šā nolīguma noteikumiem un jebkuriem nepieciešamiem īstenošanas pasākumiem Eiropas Savienības Padome pieņem, lai pagarinātu ES krīžu pārvarēšanas operācijas termiņu.
      2.   Jaunzēlandes dalība ES krīžu pārvarēšanas operācijā neskar Eiropas Savienības lēmumu pieņemšanas autonomiju.
      3.   Panta 1. punkts neskar Jaunzēlandes tiesības atteikties no dalības ES krīžu pārvarēšanas operācijā, ja tā nepiekrīt kādam no šajā punktā minētajiem lēmumiem.
      3. pants
      Personāla un bruņoto spēku statuss
      1.   Tā personāla statusu, ko norīko ES krīžu civilas pārvarēšanas operācijas darbā, un/vai to bruņoto spēku statusu, ko Jaunzēlande nosūta uz ES krīžu militāras pārvarēšanas operāciju, reglamentē Eiropas Savienības un valsts(-u), kurā(-ās) operāciju veic, nolīgums par bruņoto spēku/misijas statusu, ja tāds pastāv.
      2.   Tā personāla statusu, ko nosūta uz štābu vai uz komandgrupām, kas atrodas ārpus valsts(-īm), kurā(-ās) notiek ES krīžu pārvarēšanas operācija, reglamentē noteikumi, par ko vienojušies attiecīgie štābi un komandgrupas un Jaunzēlande.
      3.   Neskarot 1. punktā minēto nolīgumu par bruņoto spēku/misijas statusu un atbilstoši visiem spēkā esošiem divpusējiem un daudzpusējiem nolīgumiem, gadījumos, kad Jaunzēlandes spēki atrodas uz ES dalībvalsts kuģa vai lidmašīnā, šī dalībvalsts īsteno jurisdikciju saskaņā ar tās tiesību aktiem un procedūrām.
      4.   Jaunzēlande ir atbildīga par visu prasību izskatīšanu, kas saistītas ar tās dalību ES krīžu pārvarēšanas operācijā un ko iesniedz tās personāls, vai kas attiecas uz tās personālu. Jaunzēlande ir atbildīga par jebkuras lietas ierosināšanu, jo īpaši par tiesvedības vai disciplināro procedūru sākšanu pret jebkuru tās personāla pārstāvi saskaņā ar tās normatīvajiem aktiem.
      5.   Puses vienojas atteikties no visām prasībām (izņemot līgumiskas prasības) vienai pret otru par kaitējumu vai zaudējumiem, kas nodarīti vienai vai otrai Pusei piederošam/tās rīcībā esošam īpašumam, vai šāda īpašuma iznīcināšanu vai par vienas vai otras Puses personāla ievainošanu vai nāves gadījumiem, kas notikusi, pildot to oficiālos pienākumus saistībā ar šajā nolīgumā paredzētajām darbībām, izņemot rupjas nolaidības vai tīša noteikumu pārkāpuma gadījumā.
      6.   Jaunzēlande apņemas nākt klajā ar deklarāciju par atteikšanos no prasībām pret jebkuru valsti, kas piedalās ES krīžu pārvarēšanas operācijā, kurā piedalās Jaunzēlande, un apņemas to darīt no šā nolīguma parakstīšanas brīža.
      7.   Eiropas Savienība apņemas nodrošināt, ka Eiropas Savienības dalībvalstis nāk klajā ar deklarāciju par atteikšanos no prasībām attiecībā uz jebkuru turpmāku Jaunzēlandes piedalīšanos ES krīžu pārvarēšanas operācijā, un apņemas to darīt, parakstot šo nolīgumu.
      4. pants
      Klasificēta informācija
      1.   Jaunzēlande veic visus atbilstīgos pasākumus, lai nodrošinātu ES klasificētās informācijas aizsardzību saskaņā ar Eiropas Savienības Padomes drošības reglamentu, kas ietverts Padomes Lēmumā 2011/292/ES (2011. gada 31. marts) par drošības noteikumiem ES klasificētas informācijas aizsardzībai (1), un saskaņā ar papildu norādēm, ko sniedz kompetentās iestādes, tostarp ES operācijas komandieris attiecībā uz ES krīžu militāras pārvarēšanas operāciju vai ES misijas vadītājs attiecībā uz ES krīžu civilas pārvarēšanas operāciju.
      2.   Ja ES saņem klasificētu informāciju no Jaunzēlandes, šai informācijai piemēro tās klasifikācijas līmenim pienācīgu aizsardzību, kas ir līdzvērtīga aizsardzībai, ko nosaka standarti attiecībā uz klasificētu ES informāciju.
      3.   Ja ES un Jaunzēlande ir noslēgušas nolīgumu par klasificētas informācijas apmaiņas drošības procedūrām, šāda nolīguma noteikumus piemēro saistībā ar ES krīzes pārvarēšanas operāciju.
      II   IEDAĻA

         NOTEIKUMI PAR DALĪBU KRĪŽU CIVILAS PĀRVARĒŠANAS OPERĀCIJĀS

      5. pants
      Personāls, ko norīko uz ES krīžu civilas pārvarēšanas operāciju
      1.   Jaunzēlande nodrošina, ka personāls, ko tā norīko uz ES krīžu civilas pārvarēšanas operāciju, veic savus pienākumus saskaņā ar:

                  a)

                  Padomes lēmumu un tā turpmākiem grozījumiem, kā minēts 2. panta 1. punktā;

                  b)

                  operācijas plānu;

                  c)

                  īstenošanas pasākumiem.

            2.   Jaunzēlande laikus informē ES krīžu civilas pārvarēšanas operācijas misijas vadītāju (“misijas vadītājs”) un Savienības Augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos (“AP”) par visām pārmaiņām saistībā ar savu ieguldījumu ES krīžu civilas pārvarēšanas operācijā.
      3.   Kompetenta Jaunzēlandes iestāde personālam, ko norīko ES krīžu civilas pārvarēšanas operācijas darbā, veic medicīnisko pārbaudi un vakcināciju, kādu attiecīgā Jaunzēlandes kompetentā iestāde uzskata par nepieciešamu, un izsniedz izziņu, kas apliecina dienestam derīgu veselības stāvokli. Personāls, ko norīko ES krīžu civilas pārvarēšanas operācijas darbā, uzrāda minētās izziņas kopiju.
      6. pants
      Komandķēde
      1.   Jaunzēlandes norīkotais personāls veic savus pienākumus un darbojas vienīgi ES krīžu civilas pārvarēšanas operācijas interesēs.
      2.   Viss personāls paliek pilnīgā savas valsts iestāžu pakļautībā.
      3.   Valsts iestādes nodod operatīvo kontroli Eiropas Savienībai.
      4.   Misijas vadītājs uzņemas atbildību un īsteno misijas vadību un kontroli ES krīžu civilas pārvarēšanas operācijas vietā.
      5.   Misijas vadītājs vada ES krīžu civilas pārvarēšanas operāciju un uzņemas organizēt tās ikdienas vadību.
      6.   Jaunzēlandei ir tādas pašas tiesības un pienākumi attiecībā uz operatīvo ikdienas vadību kā Eiropas Savienības dalībvalstīm, kas piedalās operācijā, saskaņā ar 2. panta 1. punktā minētajiem juridiskajiem instrumentiem.
      7.   ES krīžu civilas pārvarēšanas operāciju misijas vadītājs ir atbildīgs par ES krīžu civilas pārvarēšanas operācijas personāla disciplīnas kontroli. Vajadzības gadījumā disciplinārlietu ierosina attiecīgā valsts iestāde.
      8.   Jaunzēlande ieceļ valsts kontingenta kontaktpunktu (VKK), kas pārstāv tās valsts kontingentu operācijas laikā. VKK sniedz ES krīžu civilas pārvarēšanas operāciju misijas vadītājam ziņojumus par attiecīgās valsts jautājumiem un ir atbildīgs par operācijas kontingenta ikdienas disciplīnu.
      9.   Lēmumu izbeigt operāciju pieņem Eiropas Savienība pēc apspriešanās ar Jaunzēlandi, ja Jaunzēlande ES krīžu civilas pārvarēšanas operācijas izbeigšanas dienā joprojām tajā piedalās.
      7. pants
      Finansiālie aspekti
      1.   Jaunzēlande uzņemas visas izmaksas, kas saistītas ar tās dalību operācijā, izņemot tās darbības izdevumus, kā paredzēts operācijas darbības budžetā. Tas neskar 8. pantu.
      2.   Ja noticis nāves gadījums, gūti ievainojumi, radīti zaudējumi vai noticis kaitējums fiziskām vai juridiskām personām no valsts/-īm, kurā/-ās veic operāciju, Jaunzēlandes iespējamo atbildību un kompensācijas reglamentē nosacījumi, kas paredzēti nolīgumā par misijas statusu, kurš minēts 3. panta 1. punktā, vai citi piemērojami alternatīvi noteikumi.
      8. pants
      Iemaksa darbības budžetā
      1.   Jaunzēlande piedalās ES krīžu civilas pārvarēšanas operācijas budžeta finansēšanā.
      2.   Jaunzēlandes iemaksu ES krīžu civilas pārvarēšanās operācijas darbības budžetā aprēķina, pamatojoties uz vienu no turpmāk norādītajām formulām, izvēloties to formulu, kuras summa ir mazāka:

                  a)

                  tā atsauces summas daļa, kas proporcionāli atbilst Jaunzēlandes NKI attiecībai pret visu to valstu NKI kopsummu, kuras veic iemaksas operācijas darbības budžetā; vai

                  b)

                  tā darbības budžeta atsauces summas daļa, kas proporcionāli atbilst operācijā iesaistītā Jaunzēlandes personāla locekļu skaita attiecībai pret visu to valstu personāla locekļu skaitu, kuras piedalās operācijā.

            3.   Neskarot 1. un 2. punktu, Jaunzēlande nepiedalās Eiropas Savienības dalībvalstu personāla dienas naudas finansēšanā.
      4.   Neskarot 1. punktu, Eiropas Savienība Jaunzēlandi principā atbrīvo no finanšu iemaksām konkrētā ES krīžu civilas pārvarēšanas operācijā, ja:

                  a)

                  Eiropas Savienība nolemj, ka Jaunzēlandes līdzdalība operācijā ir svarīgs ieguldījums, kas ir būtisks faktors operācijas sekmīgai darbībai; vai

                  b)

                  Jaunzēlandes NKI uz vienu iedzīvotāju nepārsniedz jebkuras Eiropas Savienības dalībvalsts NKI uz vienu iedzīvotāju.

            5.   ES krīžu civilas pārvarēšanas operāciju misijas vadītājs un Jaunzēlandes attiecīgais administratīvais dienests paraksta vienošanos par noteikumiem attiecībā uz Jaunzēlandes iemaksām ES krīžu civilas pārvarēšanas operācijas darbības budžetā. Tajā ietver, inter alia, noteikumus par:

                  a)

                  attiecīgo summu;

                  b)

                  finanšu ieguldījuma maksāšanas kārtību; un

                  c)

                  revīzijas procedūru.

            III   IEDAĻA

         NOTEIKUMI PAR DALĪBU KRĪŽU MILITĀRAS PĀRVARĒŠANAS OPERĀCIJĀS

      9. pants
      Dalība ES krīžu militāras pārvarēšanas operācijās
      1.   Jaunzēlande nodrošina to, ka tās bruņotie spēki un personāls, kas piedalās ES krīžu militāras pārvarēšanas operācijā, veic savus pienākumus saskaņā ar:

                  a)

                  Padomes lēmumu un tā turpmākiem grozījumiem, kā norādīts 2. panta 1. punktā;

                  b)

                  operācijas plānu; un

                  c)

                  īstenošanas pasākumiem.

            2.   Jaunzēlande laikus informē ES operācijas komandieri par jebkurām pārmaiņām attiecībā uz savu dalību operācijā.
      10. pants
      Komandķēde
      1.   Visi bruņotie spēki un personāls, kas piedalās ES krīžu militāras pārvarēšanas operācijā, paliek pilnīgā savas valsts iestāžu pakļautībā.
      2.   Jaunzēlandes norīkotais personāls veic pienākumus un darbojas vienīgi ES krīžu militāras pārvarēšanas operācijas interesēs.
      3.   Valsts iestādes nodod savu bruņoto spēku un personāla operatīvo un taktisko vadību un/vai kontroli ES operācijas komandierim, kurš ir tiesīgs savas pilnvaras deleģēt.
      4.   Jaunzēlandei ir tādas pašas tiesības un pienākumi attiecībā uz operatīvo ikdienas vadību kā Eiropas Savienības dalībvalstīm, kas piedalās operācijā.
      5.   ES operācijas komandieris pēc apspriešanās ar Jaunzēlandi var jebkurā laikā pieprasīt Jaunzēlandes dalības atsaukšanu.
      6.   Jaunzēlande ieceļ vecāko militāro pārstāvi (VMP), kas pārstāv tās valsts kontingentu ES krīžu militāras pārvarēšanas operācijā. VMP apspriežas ar ES spēku komandieri par visiem jautājumiem, kas skar operāciju, un ir atbildīgs par Jaunzēlandes kontingenta ikdienas disciplīnu.
      11. pants
      Finansiālie aspekti
      1.   Neskarot šā nolīguma 12. pantu, Jaunzēlande uzņemas visas izmaksas, kas saistītas ar tās līdzdalību operācijā, izņemot tās izmaksas, ko sedz no kopējā finansējuma, kā paredzēts šā nolīguma 2. panta 1. punktā minētajos juridiskajos instrumentos, kā arī Padomes Lēmumā 2008/975/KĀDP (2), ar ko izveido mehānismu tādu Eiropas Savienības operāciju kopējo izmaksu finansēšanas pārvaldībai, kuras skar militārus vai aizsardzības aspektus.
      2.   Ja noticis nāves gadījums, gūti ievainojumi, radīti zaudējumi vai noticis kaitējums fiziskām vai juridiskām personām no valsts(-īm), kurā(-ās) veic operāciju, Jaunzēlandes iespējamo atbildību un kompensācijas reglamentē nosacījumi, kas paredzēti piemērojamā nolīgumā par spēku statusu, kas minēts 3. panta 1. punktā, vai citi piemērojami alternatīvi noteikumi.
      12. pants
      Iemaksa kopējo izmaksu finansējumā
      1.   Jaunzēlande piedalās ES krīžu militāras pārvarēšanas operācijas kopējo izmaksu finansēšanā.
      2.   Jaunzēlandes iemaksu kopējās izmaksās aprēķina, pamatojoties uz vienu no turpmāk norādītajām formulām, izvēloties to formulu, kuras summa ir mazāka:

                  a)

                  tā kopējo izmaksu daļa, kas proporcionāli atbilst Jaunzēlandes NKI attiecībai pret visu to valstu NKI kopsummu, kuras veic iemaksas operācijas kopējās izmaksās; vai

                  b)

                  tā kopējo izmaksu daļa, kas proporcionāli atbilst operācijā iesaistītā Jaunzēlandes personāla locekļu skaita attiecībai pret visu to valstu personāla locekļu skaitu, kuras piedalās operācijā.

            Ja izmanto formulu, kas minēta pirmās daļas b) apakšpunktā, un Jaunzēlande nosūta personālu tikai uz operācijas vai bruņoto spēku štābu, izmanto tās personāla locekļu skaita attiecību pret attiecīgā štāba personāla locekļu kopskaitu. Pārējos gadījumos izmanto visu Jaunzēlandes nosūtītā personāla locekļu skaita attiecību pret visa operācijas personāla locekļu kopskaitu.
      3.   Neskarot minēto 1. punktu, Eiropas Savienība Jaunzēlandi principā atbrīvo no iemaksām kopējo izmaksu finansēšanā konkrētā ES krīžu militāras pārvarēšanas operācijā, ja:

                  a)

                  Eiropas Savienība nolemj, ka ar savu līdzdalību operācijā Jaunzēlande sniedz svarīgu ieguldījumu līdzekļos un/vai spējās, kas ir būtiski faktori operācijas sekmīgai darbībai; vai

                  b)

                  Jaunzēlandes NKI uz vienu iedzīvotāju nepārsniedz jebkuras Eiropas Savienības dalībvalsts NKI uz vienu iedzīvotāju.

            4.   Noslēdz vienošanos ar administratoru, kas paredzēts Lēmumā 2008/975/KĀDP, ar ko izveido mehānismu tādu ES operāciju kopējo izmaksu finansēšanas pārvaldībai, kuras skar militārus vai aizsardzības aspektus, un kompetentām Jaunzēlandes administratīvām iestādēm. Tajā inter alia ietver noteikumus par:

                  a)

                  attiecīgo summu;

                  b)

                  finanšu ieguldījuma maksāšanas kārtību; un

                  c)

                  revīzijas procedūru.

            IV   IEDAĻA

         NOBEIGUMA NOTEIKUMI

      13. pants
      Nolīguma īstenošanas pasākumi
      Neskarot 12. panta 4. punktā un 8. panta 5. punktā izklāstītos noteikumus, Savienības Augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos un Jaunzēlandes attiecīgās iestādes vienojas par tehniskiem un administratīviem pasākumiem, kas vajadzīgi, lai īstenotu šo nolīgumu.
      14. pants
      Noteikumu neievērošana
      Ja kāda no Pusēm neievēro savas saistības, kas noteiktas nolīgumā, otrai Pusei ir tiesības izbeigt šā nolīguma darbību, par to paziņojot vienu mēnesi iepriekš.
      15. pants
      Domstarpību izšķiršana
      Domstarpības par šā nolīguma interpretāciju vai piemērošanu Puses izšķir ar diplomātiskiem līdzekļiem.
      16. pants
      Stāšanās spēkā
      1.   Šis nolīgums stājas spēkā pirmā mēneša pirmajā dienā pēc tam, kad Puses paziņojušas viena otrai par to, ka ir pabeigtas šim nolūkam vajadzīgās iekšējās procedūras.
      2.   Šo nolīgumu pārskata pēc jebkuras Puses pieprasījuma.
      3.   Šo nolīgumu var grozīt, pamatojoties uz Pušu savstarpēju rakstisku vienošanos.
      4.   Šo nolīgumu kāda no Pusēm var denonsēt, rakstiski paziņojot par denonsēšanu otrai Pusei. Šāda denonsēšana stājas spēkā sešus mēnešus pēc tam, kad otra Puse ir saņēmusi paziņojumu par denonsēšanu.

         Briselē, divtūkstoš divpadsmitā gada astoņpadsmitajā aprīlī

            Eiropas Savienības vārdā

            Jaunzēlandes vārdā

         (1)  OV L 141, 27.5.2011., 17. lpp.

         (2)  OV L 345, 23.12.2008., 96. lpp.

         ES DALĪBVALSTU DEKLARĀCIJA
         ES dalībvalstis, kas piemēro ES Padomes lēmumu par ES krīžu pārvarēšanas operāciju, kurā piedalās Jaunzēlande, centīsies, ciktāl pieļauj to iekšējā tiesību sistēma, cik vien iespējams atteikties no prasībām pret Jaunzēlandi to personāla ievainošanas vai nāves gadījumā vai gadījumā, ja tām ir radīti zaudējumi vai bojāts to īpašums, ko izmanto ES krīžu pārvarēšanas operācijas darbībai, ja šāds ievainojums, nāve, zaudējums vai bojājums:

                     —

                     radies Jaunzēlandes personāla darbības dēļ, pildot pienākumus saistībā ar ES krīžu pārvarēšanas operāciju, izņemot rupjas nolaidības vai tīša noteikumu pārkāpuma gadījumā; vai

                     —

                     radies, izmantojot jebkādu īpašumu, kas pieder Jaunzēlandei, ja šis īpašums ir izmantots saistībā ar operāciju, izņemot gadījumus, kad ES krīžu pārvarēšanas operācijas Jaunzēlandes personāls, kas izmanto šo īpašumu, ir vainojams rupjā nolaidībā vai tīšā noteikumu pārkāpumā.

         JAUNZĒLANDES DEKLARĀCIJA
         Jaunzēlande, tai piemērojot ES Padomes lēmumu rīcībā par ES krīžu pārvarēšanas operāciju, centīsies, ciktāl pieļauj tās iekšējā tiesību sistēma, cik vien iespējams atteikties no prasībām pret jebkuru ES dalībvalsti, kas iesaistīta ES krīžu pārvarēšanas operācijā, Jaunzēlandes personāla ievainošanas vai nāves gadījumā vai gadījumā, ja tai ir radīti zaudējumi vai bojāts tās īpašums, ko izmanto ES krīžu pārvarēšanas operācijas darbībai, ja šāds ievainojums, nāve, zaudējums vai bojājums:

                     a)

                     radies personāla darbības dēļ, pildot pienākumus saistībā ar ES krīžu vadības operāciju, izņemot rupjas nolaidības vai tīša noteikumu pārkāpuma gadījumā; vai

                     b)

                     radies, izmantojot jebkādu īpašumu, kas pieder valstīm, kuras piedalās ES krīžu pārvarēšanas operācijā, ja šis īpašums ir izmantots saistībā ar operāciju, izņemot gadījumus, kad ES krīžu pārvarēšanas operācijas personāls, kas izmanto šo īpašumu, ir vainojams rupjā nolaidībā vai tīšā noteikumu pārkāpumā.


title: 2013/303/ES: Padomes Lēmums ( 2013. gada 29. maijs ) par to, lai Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Protokolu, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts nolīgumā starp Eiropas Savienību un Kotdivuāras Republiku (2013–2018)#Protokols ar ko nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts nolīgumā starp Eiropas Savienību un Kotdivuāras Republiku (2013–2018)

text:
               22.6.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 170/1

         PADOMES LĒMUMS
   (2013. gada 29. maijs)
   par to, lai Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Protokolu, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts nolīgumā starp Eiropas Savienību un Kotdivuāras Republiku (2013–2018)
   (2013/303/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. pantu saistībā ar 218. panta 5. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2008. gada 17. martā pieņēma Regulu (EK) Nr. 242/2008 par to, lai noslēgtu Partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Kotdivuāras Republiku, no otras puses (turpmāk “partnerattiecību nolīgums”) (1).

               (2)

               Ņemot vērā, ka tagadējā partnerattiecību nolīguma protokola termiņš beigsies 2013. gada 30. jūnijā, Padome pilnvaroja Komisiju risināt sarunas par jaunu protokolu, ar kuru Savienības kuģiem piešķir zvejas iespējas ūdeņos, kas attiecībā uz zveju ir Kotdivuāras Republikas suverēnajā varā vai jurisdikcijā (turpmāk “jaunais protokols”). Šīm sarunām noslēdzoties, 2013. gada 9. janvārī tika parafēts jaunais protokols.

               (3)

               Lai nodrošinātu Savienības kuģu zvejas darbību turpināšanos, jaunajā protokolā ir paredzēta protokola provizoriska piemērošana no 2013. gada 1. jūlija.

               (4)

               Būtu jāparaksta un provizoriski jāpiemēro jaunais protokols, līdz tiek pabeigtas tā noslēgšanai vajadzīgās procedūras,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Atļauj Savienības vārdā parakstīt protokolu, kurā noteiktas zvejas iespējas un finansiālais ieguldījums, kas paredzēts nolīgumā starp Eiropas Savienības un Kotdivuāras Republiku (2013–2018) (turpmāk “jaunais protokols”), ņemot vērā minētā protokola noslēgšanu.
   Jaunā protokola teksts ir pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, ka ir tiesīgas Savienības vārdā prakstīt jauno protokolu.
   3. pants
   Jauno protokolu saskaņā ar tā 13. pantu provizoriski piemēro no 2013. gada 1. jūlija, kamēr tiek pabeigtas procedūras tā noslēgšanai.
   4. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2013. gada 29. maijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         R. BRUTON

      (1)  OV L 75, 18.3.2008., 51. lpp.

      PROTOKOLS
      ar ko nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts nolīgumā starp Eiropas Savienību un Kotdivuāras Republiku (2013–2018)
      1. pants
      Piemērošanas laikposms un zvejas iespējas
      1.   Zvejas iespējas, kas no 2013. gada 1. jūlija uz pieciem (5) gadiem piešķirtas saskaņā ar nolīguma 5. pantu, ir šādas.
      Tālu migrējošajām sugām (sugām, kas minētas ANO 1982. gada konvencijas 1. pielikumā):

                  —

                  tunzivju saldētājseineri: 28 kuģi,

                  —

                  kuģi zvejai ar dreifējošām āķu jedām: 10 kuģi.

            2.   Šā panta 1. punktu piemēro saskaņā ar šā protokola 5. un 6. pantu.
      3.   Kuģi, kas peld ar Eiropas Savienības dalībvalsts karogu (turpmāk “Eiropas kuģi”), zvejas darbības Kotdivuāras zvejas zonā drīkst veikt tikai tad, ja tiem ir derīga zvejas licence, kuru Kotdivuāra izdevusi saskaņā ar šo protokolu.
      2. pants
      Finansiālais ieguldījums un maksāšanas kārtība
      1.   Zivsaimniecības partnerattiecību nolīguma 7. pantā minētais finansiālais ieguldījums, kas noteikts 1. pantā minētajam laikposmam, ir EUR 680 000.
      2.   Finansiālo ieguldījumu veido:

                  a)

                  EUR 422 500 liela ikgadēja summa par piekļuves tiesībām Kotdivuāras zvejas zonai; šī summa gadā atbilst 6 500 tonnu lielam atskaites daudzumam; un

                  b)

                  īpaša ikgadēja summa EUR 257 500 apmērā, kas paredzēta Kotdivuāras zivsaimniecības politikas atbalstam un īstenošanai.

            3.   Šā panta 1. punktu piemēro atbilstīgi šā protokola 3., 5., 6. un 9. pantam un zivsaimniecības partnerattiecību nolīguma 12. un 13. pantam.
      4.   Ja kopējais daudzums, kuru Eiropas kuģi nozvejojuši Kotdivuāras zvejas zonās, pārsniedz atskaites daudzumu, ikgadējā finansiālā ieguldījuma apmērs palielinās par EUR 65 par katru papildus nozvejoto tonnu. Tomēr gadā Eiropas Savienības samaksātā kopējā summa nedrīkst pārsniegt divkāršotu 2. punkta a) apakšpunktā norādīto summu (EUR 422 500). Ja Savienības kuģu nozvejotais daudzums pārsniedz daudzumu, kas atbilst divkāršotai kopējai ikgadējai summai, tad summu, kura jāmaksā par pārsniegto daudzumu, izmaksā nākamajā gadā.
      5.   Šā panta 1. punktā noteikto finansiālo ieguldījumu par pirmo gadu izmaksā ne vēlāk kā 90 dienās kopš protokola pagaidu piemērošanas sākuma dienas, bet par nākamajiem gadiem – ne vēlāk kā protokola spēkā stāšanās gadadienā.
      6.   Kotdivuāras iestādēm ir tiesības brīvi lemt par 2. punkta a) apakšpunktā minētā finansiālā ieguldījuma izmantošanu.
      7.   Finansiālo ieguldījumu pārskaita tikai vienā Kotdivuāras Valsts kases kontā, kura rekvizītus Kotdivuāras iestādes paziņo reizi gadā.
      3. pants
      Atbildīgas zvejniecības veicināšana Kotdivuāras ūdeņos
      1.   Eiropas Savienība un Kotdivuāra ne vēlāk kā līdz 2013. gada 1. oktobrim nolīguma 9. pantā noteiktajā Apvienotajā komitejā vienojas par nozares daudzgadu programmu un sīki izstrādātiem tās īstenošanas noteikumiem, jo īpaši par šādiem jautājumiem:

                  a)

                  gada un daudzgadu vadlīnijas 2. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētās finansiālā ieguldījuma summas izmantošanai;

                  b)

                  gada un daudzgadu mērķi, kas jāsasniedz, lai ar laiku nodrošinātu ilgtspējīgu un atbildīgu zvejniecību, ņemot vērā Kotdivuāras zivsaimniecības politikas prioritātes, jo īpaši tādās jomās kā uzraudzība, kontrole un cīņa pret nelegālu, nereģistrētu un neregulētu (NNN) zveju;

                  c)

                  ikgadējo rezultātu novērtēšanas kritēriji un procedūras.

            2.   Visi ierosinātie grozījumi nozares daudzgadu programmā vai konkrētā gadā plānotajām iniciatīvām īpaši atvēlēto summu izmantojumā Pusēm jāapstiprina Apvienotajā komitejā.
      3.   Puses katru gadu Apvienotajā komitejā veic nozares daudzgadu programmas īstenošanas rezultātu novērtējumu. Ja vajadzīgs, Puses turpina šo uzraudzību arī pēc šā protokola darbības termiņa beigām, līdz 2. panta 2 punkta b) apakšpunktā minētā finansiālā ieguldījuma īpašā summa ir pilnībā izmantota.
      4. pants
      Zinātniskā un tehniskā sadarbība atbildīgas zvejniecības veicināšanā
      1.   Puses apņemas veicināt atbildīgu zvejniecību Kotdivuāras ūdeņos, pamatojoties uz nediskriminēšanas principu attiecībā pret dažādajām flotēm, kas zvejo šajos ūdeņos.
      2.   Šā protokola piemērošanas laikā Eiropas Savienība un Kotdivuāras iestādes sadarbojas, lai sekotu līdzi resursu stāvokļa izmaiņām Kotdivuāras zvejas zonā.
      3.   Puses apņemas veicināt sadarbību, kas atbildīgas zvejniecības jomā notiek apakšreģiona mērogā un īpaši Starptautiskajā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisijā (ICCAT) vai jebkurā citā kompetentā apakšreģionālā vai starptautiskā organizācijā. Puses apņemas ievērot visus ICCAT ieteikumus.
      4.   Saskaņā ar nolīguma 4. pantu un pamatojoties uz ICCAT pieņemtajiem ieteikumiem un rezolūcijām, un ņemot vērā labākos pieejamos zinātniskos atzinumus, Puses apspriežas (iepriekš 3. pantā aprakstītajā) Apvienotajā komitejā, lai attiecīgā gadījumā pēc zinātniskas apspriedes (iespējams, apakšreģiona mērogā), savstarpēji vienojoties, pieņemtu tādus pasākumus zvejas resursu ilgtspējīgai pārvaldībai, kas ietekmē Eiropas kuģu darbību.
      5.   Puses sadarbojas, lai stiprinātu zvejas kontroles un inspekcijas mehānismus Kotdivuāras Republikā.
      5. pants
      Zvejas iespēju pārskatīšana pēc vienošanās
      1.   Šā protokola 1. pantā minētās zvejas iespējas pēc 4. panta 4. punktā minētajām apspriedēm un pēc savstarpējas vienošanās var palielināt ar nosacījumu, ka šāds palielinājums neapdraud Kotdivuāras Republikas resursu ilgtspējīgu pārvaldību. Tādā gadījumā 2. panta 1. punktā minēto finansiālo ieguldījumu samērīgi un proporcionāli laikam palielina.
      2.   Ja turpretim Puses vienojas samazināt 1. pantā minētās zvejas iespējas, finansiālo ieguldījumu samērīgi un proporcionāli laikam samazina.
      3.   Var pārskatīt arī zvejas iespēju sadalījumu dažādu tipu kuģiem, ja Puses par to ir apspriedušās un vienojušās, ievērojot 4. panta 4. punktā minētās zinātniskās apspriedes ieteikumus par to krājumu pārvaldību, kurus šāda pārdale var ietekmēt. Puses vienojas par attiecīgu finansiālā ieguldījuma korekciju, ja tā vajadzīga pārskatītā zvejas iespēju sadalījuma dēļ.
      6. pants
      Jaunas zvejas iespējas un izpētes zveja
      1.   Ja Eiropas zvejas kuģi vēlas izmantot 1. pantā neminētas zvejas iespējas, Eiropas Savienība apspriežas ar Kotdivuāras Republiku par iespējām saņemt atļauju veikt šādas jaunas darbības. Šajās apspriedēs Puses ievēro attiecīgos zinātniskos atzinumus, it īpaši tos, ko sniegušas reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas, piemēram, Austrumu Vidusatlantijas Zvejniecības komiteja (CECAF). Attiecīgā gadījumā Puses vienojas par jauno zvejas iespēju iedalīšanas nosacījumiem un daudzgadu pārvaldības plānu ieviešanu. Ja vajadzīgs, Puses izdara grozījumus šajā protokolā un tā pielikumā.
      2.   Pēc 4. panta 4. punktā paredzētajām apspriedēm Puses var atļaut veikt izpētes zvejas reisus Kotdivuāras zvejas zonā, lai noskaidrotu jaunas zvejas tehnisko iespējamību un jaunu zvejniecību ekonomisko rentabilitāti.

                  2.1.

                  Šim nolūkam Eiropas Savienība paziņo Kotdivuāras iestādēm par izpētes zvejas licenču pieprasījumiem, pamatojoties uz tehnisku dokumentāciju un norādot:

                              —

                              kuģa tehniskos parametrus,

                              —

                              kuģa apkalpes pieredzi attiecīgā zvejā,

                              —

                              priekšlikumu reisa tehniskajiem parametriem (ilgums, zvejas rīki, izpētes reģioni utt.).

                  2.2.

                  Izpētes zvejas reisu ilgums nepārsniedz sešus mēnešus. Par šiem reisiem jāsamaksā Kotdivuāras iestāžu noteikta maksa.

                  2.3.

                  Visu reisa laiku uz kuģa ir karoga valsts zinātniskais novērotājs un Kotdivuāras iestāžu izraudzīts novērotājs.

                  2.4.

                  Nozveja, kas gūta saskaņā ar izpētes zveju un tās reisa laikā, pieder kuģa īpašniekam.

                  2.5.

                  Sīki izklāstītus reisa rezultātus analizēšanai paziņo Apvienotajai komitejai.

            7. pants
      Piemērojamie valsts tiesību akti
      1.   Savienības zvejas kuģu darbības Kotdivuāras ūdeņos reglamentē Kotdivuāras Republikā piemērojamie tiesību akti, izņemot tad, ja nolīgumā un šajā protokolā ir noteikts citādi.
      2.   Kotdivuāras iestādes nekavējoties informē Eiropas Savienību par visām izmaiņām vai jauniem tiesību aktiem saistībā ar zivsaimniecības nozari.
      3.   Eiropas Savienība informē Kotdivuāras iestādes par visām izmaiņām vai jauniem tiesību aktiem saistībā ar Eiropas Savienības tālbraucēju kuģu flotes zvejas darbībām.
      8. pants
      Protokola darbības apturēšana
      1.   Šā protokola īstenošanu pēc vienas Puses iniciatīvas un pēc apspriešanās Apvienotajā komitejā aptur, ja ir izpildīts viens vai vairāki šādi nosacījumi:

                  a)

                  radušies tādi ārkārtas apstākļi, kas noteikti zivsaimniecības partnerattiecību nolīguma 2. panta h) punktā un kas traucē zvejas darbību norisi Kotdivuāras zvejas zonā;

                  b)

                  tādas būtiskas izmaiņas vienas vai otras Puses zvejniecības politikas veidošanā un īstenošanā, kuras ietekmē šā protokola noteikumus;

                  c)

                  ja iedarbināti apspriešanās mehānismi, kas ir paredzēti Kotonū nolīguma 96. pantā attiecībā uz gadījumiem, kad pārkāpti cilvēktiesību svarīgākie elementi un pamatelementi, kas paredzēti minētā nolīguma 9. pantā;

                  d)

                  Eiropas Savienība neveic 2. panta 2. punkta a) apakšpunktā paredzētos finansiālā ieguldījuma maksājumus šā protokola 9. pantā neparedzētu iemeslu dēļ;

                  e)

                  starp Pusēm radušās nopietnas un neatrisinātas domstarpības par šā protokola piemērošanu vai interpretāciju.

            2.   Ja protokola piemērošanu aptur 1. punkta c) apakšpunktā neparedzētu iemeslu dēļ, apturēšanā ieinteresētā Puse attiecīgu rakstisku paziņojumu par šādu nodomu iesniedz vismaz trīs mēnešus pirms dienas, kad šāda apturēšana stājas spēkā. Protokola apturēšanu 1. punkta c) apakšpunktā minēto iemeslu dēļ piemēro nekavējoties pēc apturēšanas lēmuma pieņemšanas.
      3.   Apturēšanas gadījumā Puses turpina apspriesties, lai strīdu atrisinātu izlīgstot. Ja tas izdodas, protokola piemērošanu atsāk un finansiālo ieguldījumu samērīgi un proporcionāli laikam samazina atkarībā no laikposma, kurā protokola piemērošana bija apturēta.
      9. pants
      Finansiālā ieguldījuma maksājumu apturēšana un pārskatīšana
      1.   Finansiālo ieguldījumu, kas minēts 2. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktā, pēc apspriešanās Apvienotajā komitejā var pārskatīt vai apturēt, ja ir izpildīts viens vai vairāki šādi nosacījumi:

                  a)

                  radušies tādi ārkārtas apstākļi, kas noteikti zivsaimniecības partnerattiecību nolīguma 2. panta h) punktā un kas traucē zvejas darbību norisi Kotdivuāras zvejas zonā;

                  b)

                  notikušas tādas būtiskas izmaiņas vienas vai otras Puses zvejniecības politikas veidošanā un īstenošanā, kuras ietekmē šā protokola noteikumus;

                  c)

                  ja iedarbināti apspriešanās mehānismi, kas ir paredzēti Kotonū nolīguma 96. pantā attiecībā uz gadījumiem, kad pārkāpti cilvēktiesību svarīgākie elementi un pamatelementi, kas paredzēti minētā nolīguma 9. pantā.

            2.   Eiropas Savienība var pilnībā vai daļēji pārskatīt vai apturēt šā protokola 2. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētās finansiālā ieguldījuma īpašās summas maksājumus, ja finansiālais ieguldījums nav izmantots vai pēc Apvienotās komitejas veikta novērtējuma tiek konstatēts, ka gūtie rezultāti neatbilst programmā paredzētajiem.
      3.   Finansiālā ieguldījuma maksājumus var atsākt pēc tam, kad Puses apspriežas un vienojas, tiklīdz ir atjaunots stāvoklis, kāds bija pirms 1. punktā minēto apstākļu rašanās, un/vai ja 2. punktā minētie finansiālās izpildes rezultāti to pamato. Tomēr 2. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētās finansiālā ieguldījuma īpašās summas maksājumus vairs nedrīkst izdarīt, kad pagājuši seši mēneši pēc protokola darbības termiņa beigām.
      4.   Eiropas Savienības kuģiem piešķirtās zvejas licences var tikt apturētas, kamēr ir apturēta finansiālā ieguldījuma maksāšana saskaņā ar 2. panta 2. punkta a) apakšpunktu. Zvejas darbību atsākšanas gadījumā šo zvejas licenču derīguma termiņu pagarina par laikposmu, kas atbilst zvejas darbību apturēšanas ilgumam.
      5.   Ievērojot šā panta 1. punktā paredzētos noteikumus, ja Eiropas Savienība neveic 2. panta 2. punkta a) apakšpunktā paredzētos maksājumus, Kotdivuāras iestādes oficiāli informē Eiropas Savienību par maksājumu neveikšanu. Pēdējā veic nepieciešamo pārbaudi un, ja vajadzīgs, veic maksājumu ne vēlāk kā sešdesmit darbdienās pēc oficiālā paziņojuma saņemšanas dienas.
      Ja, beidzoties šim termiņam, maksājums nav veikts vai ja nav attiecīga pamatojuma, Kotdivuāras iestādes var apturēt protokola piemērošanu saskaņā ar 8. pantā paredzētajiem noteikumiem. Protokola piemērošanu atsāk, tiklīdz ir veikts attiecīgais maksājums.
      10. pants
      Pāreja uz elektronisku datu apmaiņu
      1.   Kotdivuāras Republika un Eiropas Savienība apņemas bez kavēšanās ieviest vajadzīgās datorsistēmas, lai elektroniski apmainītos ar visu informāciju un dokumentiem, kas saistīti ar nolīguma īstenošanu.
      2.   Dokumentu elektroniskā formātā vienmēr uzskata par līdzvērtīgu dokumentam papīra formā.
      3.   Kotdivuāras Republika un Eiropas Savienība nekavējoties informē viena otru par visiem datorsistēmas darbības traucējumiem. Ar nolīguma īstenošanu saistīto informāciju un dokumentus šādā gadījumā automātiski aizstāj ar dokumentiem papīra formā.
      11. pants
      Datu konfidencialitāte
      Kotdivuāras Republika un Eiropas Savienība apņemas visus atbilstoši nolīgumam iegūtos datus par Eiropas Savienības kuģiem un to zvejas darbībām vienmēr stingri aizsargāt saskaņā ar konfidencialitātes un datu aizsardzības principiem.
      12. pants
      Denonsēšana
      1.   Protokola denonsēšanas gadījumā ieinteresētā Puse vismaz sešus (6) mēnešus pirms dienas, kad šai denonsēšanai jāstājas spēkā, rakstveidā paziņo otrai Pusei par savu nodomu denonsēt protokolu.
      2.   Pēc iepriekšējā punktā minētā paziņojuma nosūtīšanas Puses sāk apspriešanos.
      13. pants
      Provizoriska piemērošana
      Šo protokolu provizoriski piemēro no 2013. gada 1. jūlija.
      14. pants
      Stāšanās spēkā
      Šis protokols stājas spēkā dienā, kad Puses viena otrai paziņo par šim nolūkam nepieciešamo procedūru pabeigšanu.

               Eiropas Savienības vārdā

               Kotdivuāras Republikas vārdā

         PIELIKUMS

            Eiropas Savienības kuģu zvejošanas nosacījumi Kotdivuāras zvejas zonā

         I   NODAĻA

            VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

         1.   Kompetentās iestādes norādīšana
         Ja vien nav norādīts citādi, visas atsauces uz Eiropas Savienības (ES) vai Kotdivuāras Republikas kompetento iestādi šajā pielikumā ir:

                     —

                     attiecībā uz ES – atsauces uz Eiropas Komisiju, kas vajadzības gadījumā rīkojas ar Kotdivuārā atrodošās ES delegācijas starpniecību,

                     —

                     attiecībā uz Kotdivuāras Republiku – atsauces uz Zivsaimniecības ministriju.

               2.   Zvejas zona
         Eiropas Savienības kuģi zvejas darbības drīkst veikt ūdeņos, kas atrodas tālāk par 12 jūras jūdzēm no bāzes līnijām, ievērojot 3. punktā izklāstītos noteikumus.
         3.   Kuģošanai un zvejai aizliegtās zonas
         Kuģošanai un zvejai aizliegto zonu robežas Kotdivuāras Republikas Zivsaimniecības ministrija paziņo kuģu īpašniekiem zvejas licenču izdošanas brīdī. Informēta tiek arī ES delegācija.
         4.   Bankas konts
         Pirms protokola stāšanās spēkā Kotdivuāras Republika paziņo ES tā bankas konta rekvizītus, uz kuru saskaņā ar nolīgumu jāpārskaita naudas summas, kuras maksā ES kuģi. Maksu par bankas pārskaitījuma veikšanu sedz kuģu īpašnieki.
         II   NODAĻA

            ZVEJAS LICENČU PIEPRASĪŠANAS UN IZDOŠANAS KĀRTĪBA

         Šā pielikuma noteikumu piemērošanai termins “licence” ir ekvivalents terminam “zvejas atļauja”, kā tas definēts Eiropas Savienības tiesību aktos.
         1.   Zvejas licences saņemšanas priekšnosacījumi un zvejottiesīgie kuģi
         Tikai uz zvejottiesīgi kuģi var saņemt zvejas licenci Kotdivuāras zvejas zonā. Tādēļ tiem jābūt reģistrētiem ES zvejas kuģu reģistrā.
         Kuģis ir zvejottiesīgs, ja nedz tā īpašniekam, nedz kapteinim, nedz pašam kuģim nav aizliegts veikt zvejas darbības Kotdivuārā. To saistībām pret Kotdivuāras iestādēm jābūt nokārtotām tādā nozīmē, ka tiem jābūt izpildījušiem visas agrākās saistības, kuras izriet no zvejas darbībām, ko tie Kotdivuārā veic saskaņā ar šīs valsts un ES noslēgtajiem zivsaimniecības nolīgumiem.
         2.   Licences pieprasījumi
         ES kompetentās iestādes vismaz 30 darbdienas pirms vēlamā licences derīguma termiņa sākuma elektroniskā vai jebkādā citā ātrā veidā iesniedz Kotdivuāras par zivsaimniecību atbildīgajai ministrijai pieprasījumu par katru kuģi, kas vēlas zvejot saskaņā ar nolīgumu.
         Par zivsaimniecību atbildīgajai ministrijai pieprasījumus iesniedz saskaņā ar veidlapu, kuras paraugs pievienots šā pielikuma 1. papildinājumā.
         Katram licences pieprasījumam pievieno šādus dokumentus:

                     —

                     pierādījumu par vienotas likmes avansa maksājuma nokārtošanu uz licences derīguma termiņa laiku,

                     —

                     vienu krāsainu kuģa (sānskata), zvejas palīgkuģu un antenas tipa zivju lokācijas palīgierīces fotoattēlu,

                     —

                     izmantoto zvejas rīku attēlu un sīku aprakstu.

               Lai saskaņā ar spēkā esošo protokolu atjaunotu licenci kuģim, kura tehniskie parametri nav mainījušies, atjaunošanas pieprasījumam pievieno tikai pierādījumu par maksājuma nokārtošanu.
         3.   Vienotas likmes maksa
         Maksu par licenci iemaksā kontā, kuru Kotdivuāras iestādes norāda saskaņā ar šā pielikuma 1. panta 4. punktu.
         Licences maksā ietilpst visi valsts un vietējie nodokļi, izņemot ostas nodokļus un maksu par pakalpojumiem.
         4.   Provizorisks zvejas licenču saņēmušo kuģu saraksts
         Saņemot zvejas licenču pieprasījumus un paziņojumu par avansa maksājumu, Kotdivuāra sagatavo provizorisku zvejas licenču pieprasītāju kuģu sarakstu. Šo sarakstu nekavējoties nosūta par zvejas kontroli atbildīgajai valsts iestādei un ES.
         ES nosūta provizorisko sarakstu kuģa īpašniekam vai līdzparakstītājam. ES pārstāvniecības slēgšanas gadījumā Kotdivuāra var izdot provizoriskā saraksta kopiju tieši kuģa īpašniekam vai līdzparakstītājam. Kuģiem atļauts zvejot, tiklīdz tie ir iekļauti provizoriskajā sarakstā. Uz šādiem kuģiem līdz zvejas atļaujas izdošanai pastāvīgi jāglabā provizoriskā saraksta kopija.
         5.   Licenču izdošana
         Visiem kuģiem licences izdod 21 darbdienā pēc tam, kad Kotdivuāras par zivsaimniecību atbildīgā ministrija ir saņēmusi visus 2. punktā minētos dokumentus, un kuģu īpašnieki vai viņu aģenti licences saņem ar Kotdivuārā atrodošās Eiropas Savienības delegācijas starpniecību.
         Licences ir derīgas vienu gadu un ir atjaunojamas. Tās izdod laikposmam no 1. jūlija līdz nākamā gada 30. jūnijam.
         6.   Zvejas licenci saņēmušo kuģu saraksts
         Tūlīt pēc licences izdošanas Kotdivuāras Republika sagatavo to kuģu galīgo sarakstu, kuriem atļauts zvejot Kotdivuāras zvejas zonā. Šo sarakstu nekavējoties nosūta par zvejas kontroli atbildīgajai valsts iestādei un ES, un šis saraksts aizstāj iepriekš minēto provizorisko sarakstu.
         7.   Licences nodošana
         Licenci izdod konkrētam kuģim, un to nevar izmantot cits kuģis. Tomēr pēc ES pieprasījuma un ja ir pierādīts nepārvaramas varas gadījums, piemēram, kuģa zaudējums vai dīkstāve smagas tehniskas avārijas dēļ, licenci bez papildu maksas aizstāj ar jaunu licenci, ko izdod citam tāda paša tipa kuģim kā aizstājamais, kas minēts protokola 1. pantā. Šādā gadījumā, aprēķinot nozvejotos daudzumus, lai noteiktu, vai nav jāveic papildu maksājums, ņem vērā abu kuģu kopējo nozveju summu.
         Aizstājamā kuģa īpašnieks vai aģents ar ES delegācijas starpniecību nodod anulēto licenci atpakaļ Kotdivuāras par zivsaimniecību atbildīgajai ministrijai.
         Jaunā licence kļūst derīga dienā, kad kuģa īpašnieks anulēto licenci nodod atpakaļ Kotdivuāras par zivsaimniecību atbildīgajai ministrijai. ES delegācija Kotdivuārā tiek informēta par licences nodošanu.
         8.   Licences turēšana uz kuģa
         Licencei vienmēr jāatrodas uz kuģa. Tomēr kuģiem atļauts zvejot, tiklīdz tie tiek ierakstīti šīs nodaļas 4. punktā minētajā provizoriskajā sarakstā.
         III   NODAĻA

            LICENCES IZDOŠANAS NOSACĪJUMI – MAKSAS UN AVANSA MAKSĀJUMI

         1.   Maksa tunzivju seineriem un kuģiem zvejai ar dreifējošām āķu jedām ir EUR 35 par Kotdivuāras zvejas zonā nozvejotu tonnu zivju.
         2.   Licences izdod pēc tam, kad veikti šādi vienotas likmes maksājumi kompetentajām valsts iestādēm:

                     —

                     EUR 5 390 par katru tunzivju seineri; šī summa atbilst maksai par vienā gadā nozvejotām 154 tonnām zivju,

                     —

                     EUR 1 960 par katru kuģi zvejai ar peldošām āķu jedām; šī summa atbilst maksai par vienā gadā nozvejotām 56 tonnām zivju.

               3.   Dalībvalstis ik gadu vēlākais 15. jūnijā paziņo Eiropas Komisijai iepriekšējā gadā nozvejotos daudzumus (tonnās), kurus apstiprinājuši 6. punktā minētie zinātniskie institūti.
         4.   Pamatojoties uz kuģu īpašnieku sagatavotiem nozvejas ziņojumiem, ko apstiprinājuši kompetentie zinātniskie institūti, Eiropas Komisija ne vēlāk kā n + 1 gada 31. jūlijā pieņem galīgo paziņojumu par maksām, kuras par kuģi jānomaksā saistībā ar n gada zvejas sezonu.
         5.   Minēto paziņojumu vienlaikus nosūta Kotdivuāras par zivsaimniecību atbildīgajai ministrijai un – ar dalībvalstu starpniecību – kuģu īpašniekiem.
         6.   Ja galīgajā paziņojumā norādītā summa ir lielāka par vienotas likmes maksu, kas nokārtota par zvejas atļaujas saņemšanu, kuģa īpašnieks 45 dienu laikā, ja viņam nav iebildumu, atlikumu pārskaita Kotdivuāras Republikai.
         7.   Tomēr, ja galīgajā paziņojumā norādītā summa ir mazāka par šīs iedaļas 2. punktā noteikto avansa maksājumu, starpību kuģu īpašniekiem neatlīdzina.
         IV   NODAĻA

            NOZVEJAS DEKLARĒŠANAS KĀRTĪBA

         1.   Zvejas žurnāls
         Saskaņā ar nolīgumu zvejojoša ES kuģa kapteinis kārto zvejas žurnālu, kura paraugs katrai zvejas kategorijai ir dots šā pielikuma 3. papildinājumā.
         Kapteinis aizpilda zvejas žurnālu par katru dienu, kurā kuģis atrodas Kotdivuāras zvejas zonā.
         Kapteinis katru dienu ieraksta zvejas žurnālā nozvejoto un uz kuģa paturēto katras sugas daudzumu, sugas apzīmēšanai izmantojot FAO trīsburtu kodu un norādot dzīvsvara kilogramus vai attiecīgā gadījumā īpatņu skaitu. Par katru galveno sugu kapteinis norāda arī nulles apjoma nozveju. Attiecīgā gadījumā kapteinis katru dienu ieraksta zvejas žurnālā arī katras sugas izmetumu apjomu, norādot dzīvsvara kilogramus vai attiecīgā gadījumā īpatņu skaitu.
         Zvejas žurnālu aizpilda salasāmi ar drukātajiem burtiem, un to paraksta kapteinis.
         Par zvejas žurnālā reģistrēto datu pareizību atbild kapteinis.
         2.   Nozvejas datu paziņošana
         Kapteinis ziņo par kuģa nozveju, iesniedzot par zivsaimniecību atildīgajai ministrijai zvejas žurnālus par laikposmu, kurā kuģis ir atradies Kotdivuāras zvejas zonā. Vienlaikus viņš nosūta kopiju Kotdivuāras Okeāna pētniecības centram (Centre de recherche océanologique de Côte d'Ivoire (CRO)) un vienam no šādiem zinātniskajiem institūtiem:

                     i)

                        IRD (Institut de recherche pour le développement);

                     ii)

                        IEO (Instituto Español de Oceanografia);

                     iii)

                        INIAP (Instituto Nacional de Investigação Agrària é das Pescas).

               Zvejas žurnālus iesniedz, ievērojot šādu kārtību:

                     i)

                     ieejot Kotdivuāras ostā, katra zvejas žurnāla oriģinālu nodod vietējam Kotdivuāras pārstāvim, kas savukārt nodod to Kotdivuāras iestādēm, kuras rakstveidā apstiprina tā saņemšanu;

                     ii)

                     izejot no Kotdivuāras zvejas zonas bez iepriekšējas ienākšanas Kotdivuāras ostā, katra zvejas žurnāla oriģinālu 30 dienu laikā pēc iziešanas no Kotdivuāras zvejas zonas nosūta pa:

                                 a)

                                 elektronisko pastu (ieteicamais variants);

                                 b)

                                 pastu; vai

                                 c)

                                 faksu.

               Zvejas licences izsniegšanas brīdī kuģiem paziņo faksa un telefona numurus, kā arī elektroniskā pasta adresi. Kotdivuāra nekavējoties paziņo attiecīgajiem kuģiem un ES par izmaiņām nosūtīšanai izmantojamajā elektroniskā pasta adresē, tālruņa numurā vai frekvencē.
         Ja netiek ievēroti šīs nodaļas noteikumi, Kotdivuāras valdībai ir tiesības līdz attiecīgo formalitāšu nokārtošanai apturēt pārkāpēja kuģa licences darbību un uzlikt kuģa īpašniekam sodu, ko paredz Kotdivuārā spēkā esošie tiesību akti. Par to informē Eiropas Savienību un karoga dalībvalsti.
         3.   Pāreja uz elektronisku sistēmu
         Puses apliecina kopīgu vēlmi nodrošināt pāreju uz elektronisku sistēmu nozvejas deklarēšanai, pamatojoties uz 5. papildinājumā definētajiem tehniskajiem parametriem. Puses piekrīt Apvienotajā komitejā kopīgi noteikt šīs pārejas kārtību, lai sistēma sāktu darboties no 2014. gada 31. decembra.
         V   NODAĻA

            JŪRNIEKU NODARBINĀŠANA

         1.   Eiropas Savienības kuģu īpašnieki apņemas nodarbināt ĀKK valstu pilsoņus, ievērojot šādus nosacījumus un ierobežojumus:

                     —

                     no jūrniekiem, kurus nodarbina uz tunzivju seineriem trešās valsts zvejas zonā tunzivju zvejas sezonā, vismaz 20 % ir ĀKK valstu izcelsmes jūrnieki,

                     —

                     no jūrniekiem, kurus nodarbina uz kuģiem zvejai ar dreifējošām āķu jedām trešās valsts zvejas zonā zvejas sezonā, vismaz 20 % ir ĀKK valstu izcelsmes jūrnieki.

               2.   Kuģu īpašniekiem jācenšas prioritāri uzņemt uz kuģa Kotdivuāras jūrniekus.
         3.   Uz Eiropas Savienības kuģiem nodarbināto jūrnieku tiesības ir tādas, kādas noteiktas Starptautiskās Darba organizācijas (ILO) Deklarācijā par pamatprincipiem un pamattiesībām darbā. Tas jo īpaši attiecas uz apvienošanās brīvību un darba koplīguma slēgšanas tiesību faktisku atzīšanu, kā arī diskriminācijas novēršanu attiecībā uz nodarbinātību un profesijām.
         4.   ĀKK valstu jūrnieku darba līgumus noslēdz kuģu īpašnieku aģents vai aģenti un jūrnieki un/vai viņu arodbiedrības vai pārstāvji; katrs līguma parakstītājs saņem vienu tā eksemplāru. Šie līgumi garantē jūrnieku sociālo nodrošinājumu, tostarp dzīvības un veselības apdrošināšanu un apdrošināšanu pret nelaimes gadījumiem.
         5.   ĀKK valstu jūrnieku algu maksā kuģu īpašnieki. Par algas apmēru vienojas kuģu īpašnieki vai viņu pārstāvji un jūrnieki un/vai viņu arodbiedrības vai pārstāvji. Tomēr ĀKK valstu jūrnieku atalgojuma nosacījumi nedrīkst būt neizdevīgāki par attiecīgo valstu kuģu apkalpes atalgojuma nosacījumiem un nekādā ziņā neizdevīgāki par ILO standartos paredzētajiem nosacījumiem.
         6.   Uz Eiropas Savienības kuģiem nodarbinātajiem jūrniekiem jāpiesakās attiecīgā kuģa kapteinim iepriekšējā dienā pirms paredzētās stāšanās darbā. Ja jūrnieks nepiesakās noteiktajā dienā un laikā, kuģa īpašnieks automātiski tiek atbrīvots no pienākuma nodarbināt minēto jūrnieku.
         7.   Informāciju attiecībā uz nodarbinātajiem jūrniekiem kuģu īpašnieki paziņo reizi gadā. Informācijā ietilpst nodarbināto jūrnieku skaits no:

                     —

                     Eiropas Savienības,

                     —

                     ĀKK valsts, Kotdivuāras jūrnieku skaitu uzrādot atsevišķi no pārējo ĀKK valstu jūrnieku skaita,

                     —

                     valsts, kas nav ĀKK valsts un ES dalībvalsts.

               VI   NODAĻA

            TEHNISKIE PASĀKUMI

         Tehniskie pasākumi, kurus piemēro zvejas licenču saņēmušiem kuģiem un saistībā ar zvejas zonu, zvejas rīkiem un piezveju, ir noteikti tehnisko datu lapās šā pielikuma 2. papildinājumā.
         Kuģiem jāievēro attiecībā uz konkrēto reģionu pieņemtie ICCAT pasākumi un ieteikumi par zvejas rīkiem un to tehniskajām specifikācijām, kā arī visi pārējie tehniskie pasākumi, kas piemērojami šo kuģu veiktajām zvejas darbībām.
         VII   NODAĻA

            NOVĒROTĀJI

         1.   Kuģi, kuriem atļauts zvejot Kotdivuāras ūdeņos saskaņā ar nolīgumu, uzņem kompetentās reģionālās zvejniecības organizācijas (ORP) izraudzītus novērotājus, ievērojot šādus noteikumus:

                     1.1.

                     Pēc kompetentās iestādes pieprasījuma Eiropas Savienības kuģi uzņem šīs iestādes izraudzītu novērotāju, kura uzdevums ir pārbaudīt Kotdivuāras ūdeņos gūtās nozvejas.

                     1.2.

                     Kompetentā iestāde izveido to kuģu sarakstu, uz kuriem jāuzņem novērotāji, un izraudzīto novērotāju sarakstu. Šos sarakstus pastāvīgi atjaunina. Tiklīdz saraksti ir gatavi, tos nosūta Eiropas Savienībai, un turpmāk šādus sūtījumus veic ik pēc trim mēnešiem, ja saraksti šajā laikā ir tikuši atjaunināti.

                     1.3.

                     Kompetentā iestāde paziņo attiecīgajam kuģa īpašniekam vai viņa aģentam tā novērotāja vārdu, kas izraudzīts uzņemšanai uz kuģa, šo paziņojumu veicot licences izsniegšanas brīdī vai vēlākais 15 dienas pirms plānotās novērotāja uzņemšanas.

               2.   Novērotājs pavada kuģi vienā zvejas reisā. Tomēr pēc skaidra Kotdivuāras kompetento iestāžu pieprasījuma uz kuģa pavadāmo laiku var sadalīt vairākiem zvejas reisiem atkarībā no reisa vidējā ilguma konkrētam kuģim. Šādu pieprasījumu kompetentā iestāde veic tad, kad paziņo, kurš novērotājs izraudzīts darbam uz konkrētā kuģa.
         3.   Kuģu īpašnieki vai viņu aģenti un kompetentās iestādes savstarpēji vienojas par nosacījumiem, ar kādiem novērotājus uzņem uz kuģa.
         4.   Novērotājus uz kuģa uzņem kuģa īpašnieka izvēlētā ostā, pirms sācies pirmais reiss, kuru Kotdivuāras zvejas ūdeņos veic pēc izraudzīto kuģu saraksta paziņošanas.
         5.   Attiecīgie kuģu īpašnieki divu nedēļu laikā un desmit dienas iepriekš paziņo, kurā apakšreģiona ostā un kurā datumā plānots uzņemt novērotājus.
         6.   Ja novērotājus uz kuģa uzņem valstī, kas neatrodas apakšreģionā, kuģa īpašnieks sedz viņu ceļa izdevumus. Ja kuģis, uz kura ir reģionālais novērotājs, iziet no reģionā esošās zvejas zonas, jāveic visi attiecīgie pasākumi, lai nodrošinātu iespējami drīzu novērotāja atgriešanos, kā izmaksas sedz kuģa īpašnieks.
         7.   Ja novērotājs neierodas norunātajā laikā un vietā un neierodas arī turpmākajās divpadsmit stundās pēc norunātā laika, kuģa īpašnieks tiek automātiski atbrīvots no pienākuma uzņemt šo novērotāju uz kuģa.
         8.   Novērotājam uz kuģa ir apkalpes locekļa statuss. Kamēr kuģis atrodas Kotdivuāras ūdeņos, viņa uzdevumi ir šādi:

                     8.1.

                     novērot kuģu zvejas darbības;

                     8.2.

                     pārbaudīt zvejas darbībās iesaistīto kuģu atrašanās vietas koordinātas;

                     8.3.

                     ņemt bioloģiskos paraugus zinātniskajām programmām;

                     8.4.

                     atzīmēt izmantotos zvejas rīkus;

                     8.5.

                     pārbaudīt zvejas žurnālā reģistrētos datus attiecībā uz Kotdivuāras ūdeņos gūto nozveju;

                     8.6.

                     pārbaudīt piezvejas procentuālo apmēru un novērtēt komerciālo sugu zivju izmetumu daudzumu;

                     8.7.

                     paziņot nozvejas datus (arī uz kuģa esošo nozvejas un piezvejas daudzumu) novērotāja kompetentajai iestādei, izmantojot jebkādus piemērotus sakaru līdzekļus.

               9.   Kapteinis dara visu iespējamo, lai nodrošinātu novērotāja fizisko drošību un labklājību viņa pienākumu izpildes laikā.
         10.   Novērotāja rīcībā nodod visus līdzekļus, kas vajadzīgi viņa pienākumu izpildei. Kapteinis viņam nodrošina piekļuvi sakaru līdzekļiem, kas vajadzīgi novērotāja pienākumu izpildei, dokumentiem, kuri ir tieši saistīti ar kuģa veikto zvejas darbību, tostarp zvejas žurnālam un kuģa žurnālam, kā arī kuģa daļām, kurām nepieciešams piekļūt, lai atvieglotu novērotāja pienākumu izpildi.
         11.   Atrazdamies uz kuģa, novērotājs:

                     11.1.

                     veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to, ka viņa ierašanās un uzturēšanās uz kuģa nepārtrauc un nekavē zvejas darbības;

                     11.2.

                     saudzē materiālus un aprīkojumu, kas atrodas uz kuģa, un ievēro visu attiecīgā kuģa dokumentu konfidencialitāti.

               12.   Novērošanas laika beigās pirms nokāpšanas no kuģa novērotājs sagatavo ziņojumu par savu darbību, ko nosūta kompetentajām iestādēm, un šā ziņojuma eksemplāru nosūta Eiropas Savienībai. Novērotājs ziņojumu paraksta kapteiņa klātbūtnē, un kapteinis var ziņojumam pievienot vai likt pievienot, viņaprāt, būtiskas piezīmes, kuras viņš paraksta. Kad zinātniskais novērotājs atstāj kuģi, viņš nodod kapteinim vienu ziņojuma eksemplāru.
         13.   Kuģa īpašnieks sedz izmaksas par novērotāja izmitināšanu un ēdināšanu tādos pašos sadzīves apstākļos, kādos uzturas kuģa apkalpes locekļi, un ievērojot praktiskās iespējas, kas ir pieejamas uz kuģa.
         14.   Novērotāju algu maksā un sociālās iemaksas veic kompetentā iestāde.
         15.   Puses savstarpēji un ar citām ieinteresētajām valstīm iespējami drīz apspriežas par reģionālo novērotāju sistēmas izveidošanu un par kompetentās reģionālās zvejniecības organizācijas izvēli. Kamēr reģionālo novērotāju sistēma vēl nav ieviesta, kuģi, kam atļauts zvejot Kotdivuāras zvejas zonā saskaņā ar nolīgumu, reģionālo novērotāju vietā uzņem novērotājus, kurus Kotdivuāras kompetentās iestādes izraudzījušās, ievērojot iepriekš paredzētos noteikumus.
         VIII   NODAĻA

            KONTROLE UN INSPEKCIJA

         1.   Kuģa ieiešana zonā un iziešana no tās

                     1.1.

                     Eiropas Savienības kuģi vismaz trīs stundas iepriekš paziņo par zvejas kontroli atbildīgajām Kotdivuāras kompetentajām iestādēm savu nodomu ieiet Kotdivuāras zvejas zonā vai iziet no tās.
                     Paziņojumā par ieiešanu vai iziešanu kuģis jo īpaši norāda:

                                 i)

                                 plānoto ieiešanas/iziešanas datumu, laiku un vietu;

                                 ii)

                                 katras uz kuģa paturētās sugas īpatņu daudzumu, sugas apzīmēšanai izmantojot FAO trīsburtu kodu un norādot dzīvsvara kilogramus vai attiecīgā gadījumā īpatņu skaitu;

                                 iii)

                                 produkcijas veidu un tās sagatavošanas veidu.

                     1.2.

                     Sniedzot šos paziņojumus, priekšroka dodama elektroniskajam pastam, bet, ja tādas iespējas nav, tad faksam. Kotdivuāras Republika nekavējoties apstiprina saņemšanu, nosūtot atbildes e-pastu.

                     1.3.

                     Kuģi, kuru pārsteidz zvejojam bez paziņošanas kompetentajai Kotdivuāras iestādei, uzskata par noteikumu pārkāpēju.

               2.   Inspekcijas kārtība

                     2.1.

                     To Eiropas Savienības kuģu kapteiņi, kuri iesaistīti zvejas darbībās Kotdivuāras zvejas ūdeņos, pakļaujas katram tādam Kotdivuāras ierēdnim viņa uzdevumu veikšanas laikā, kuram ir pienācīgas pilnvaras un pierādījumi par to, ka viņš ir norīkots zvejas darbību kontrolei.

                     2.2.

                     Minētās amatpersonas paliek uz kuģa tikai tik ilgi, cik vajadzīgs viņu pienākumu izpildei.

                     2.3.

                     Pēc katras inspekcijas Kotdivuāras inspektori sagatavo inspekcijas ziņojumu. ES kuģa kapteinim ir tiesības ierakstīt inspekcijas ziņojumā savas piezīmes. Inspekcijas ziņojumu paraksta inspektors, kas to ir sagatavojis, un ES kuģa kapteinis. Kapteiņa paraksts inspekcijas ziņojumā nenozīmē, ka kuģa īpašnieks atsakās no tiesībām uz aizstāvību procesā par pārkāpumu. Ja kapteinis atsakās parakstīt dokumentu, viņam rakstiski jāpaskaidro atteikuma iemesls un inspektors protokolā pievieno norādi “Paraksts atteikts”. Pirms nokāpšanas no kuģa Kotdivuāras inspektori izdod ES kuģa kapteinim inspekcijas ziņojuma eksemplāru.

                     2.4.

                     Eiropas Savienības kuģu kapteiņi, kas veic izkraušanu vai pārkraušanu citā kuģī kādā Kotdivuāras ostā, pakļaujas šo darbību kontrolei, ko veic Kotdivuāras inspektori, kuriem ir pienācīgas pilnvaras un ir identificējami kā tādi. Pēc katras veiktās inspekcijas un kontroles kuģa kapteinim izdod attiecīgu apliecinājumu.

                     2.5.

                     Kotdivuāra var atļaut ES piedalīties pārbaudēs novērotāja statusā.

               3.   Pārkraušana citā kuģī

                     3.1.

                     Visi Eiropas Savienības kuģi, kuri nozvejas pārkraušanu citā kuģī vēlas veikt Kotdivuāras ūdeņos, to dara Kotdivuāras ostās un/vai to ārējā reidā.

                     3.2.

                     Šo kuģu īpašniekiem vismaz divdesmit četras stundas iepriekš jāpaziņo kompetentajām Kotdivuāras iestādēm šāda informācija:

                                 —

                                 pārkraušanā iesaistīto zvejas kuģu vārdi,

                                 —

                                 kravas kuģa vārds, SJO numurs un karoga valsts,

                                 —

                                 pārkraujamo nozveju daudzums tonnās pa sugām,

                                 —

                                 pārkraušanas datums un vieta.

                     3.3.

                     Pārkraušanu citā kuģī uzskata par iziešanu no Kotdivuāras zvejas zonas. Kuģa kapteinim jāiesniedz Kotdivuāras kompetentajām iestādēm nozvejas deklarācija un jāpaziņo, vai kuģis turpinās zveju Kotdivuāras zvejas zonā vai izies no tās.

                     3.4.

                     Nozvejas pārkraušana citā kuģī, ja to veic jebkādā iepriekš neminētā veidā, Kotdivuāras zvejas zonā ir aizliegta. Personas, kas pārkāpj šo noteikumu, soda saskaņā ar Kotdivuārā spēkā esošajiem tiesību aktiem.

               IX   NODAĻA

            KUĢU SATELĪTNOVĒROŠANAS SISTĒMA (VMS)

         1.   Kuģa atrašanās vietas ziņojumi un VMS sistēma
         Atrodoties Kotdivuārā zvejas zonā, licenci saņēmušiem ES kuģiem jābūt aprīkotiem ar satelītnovērošanas sistēmu (Vessel Monitoring System – VMS), kas nodrošina automātisku un pastāvīgu to atrašanās vietas paziņošanu reizi stundā kuģa karoga valsts zvejas uzraudzības centram (Fisheries Monitoring Center – FMC).
         Katrā atrašanās vietas ziņojumā ietver:

                     a)

                     kuģa identifikācijas datus;

                     b)

                     nesenāko kuģa ģeogrāfisko atrašanās vietu (ģeogrāfiskais garums un platums), kuras noteikšanas kļūda nepārsniedz 500 m un ticamības intervāls ir 99 %;

                     c)

                     atrašanās vietas reģistrēšanas datumu un laiku;

                     d)

                     kuģa ātrumu un kursu.

               Katru ziņojumu sagatavo šā pielikuma 4. papildinājumā norādītajā formātā. Pirmo reģistrēto atrašanās vietu pēc ieiešanas Kotdivuāras zvejas zonā apzīmē ar kodu “ENT”. Visas turpmākās atrašanās vietas apzīmē ar kodu “POS”, izņemot pirmo reģistrēto atrašanās vietu pēc iziešanas no Kotdivuāras zvejas zonas, kuru apzīmē ar kodu “EXI”.
         Karoga valsts FMC nodrošina atrašanās vietas ziņojumu automātisku apstrādi un vajadzības gadījumā to elektronisku pārsūtīšanu. Atrašanās vietas ziņojumus reģistrē drošā veidā un glabā trīs gadus.
         2.   Kuģa datu nosūtīšana gadījumā, ja nedarbojas VMS sistēma
         Kapteinim ir pienākums vienmēr nodrošināt viņa kuģa VMS sistēmas uzturēšanu pilnā darba kārtībā un atrašanās vietas ziņojumu pareizu nosūtīšanu karoga valsts FMC.
         Ja kuģa VMS sistēma nedarbojas, to salabo vai nomaina mēneša laikā. Ja tas nav izdarīts iepriekš minētajā termiņā, kuģim vairs nav atļauts zvejot Kotdivuāras zvejas zonā.
         Kuģi, kuri zvejo Kotdivuāras zvejas zonā un kuru VMS sistēma ir bojāta, savus atrašanās vietas ziņojumus nosūta karoga valsts FMC pa elektronisko pastu, radio vai faksu vismaz reizi četrās stundās, norādot visus 1. punktā minētos obligātos datus.
         3.   Atrašanās vietas ziņojumu droša nosūtīšana Kotdivuāras FMC

         Karoga valsts FMC attiecīgo kuģu atrašanās vietas ziņojumus automātiski nosūta Kotdivuāras FMC, tiklīdz tas spēj ziņojumus saņemt. Karoga valsts un Kotdivuāras Republikas FMC apmainās ar savām elektroniskā pasta adresēm, ko izmanto saziņai, un nekavējoties informē par visām šo adrešu izmaiņām.
         Atrašanās vietas ziņojumus starp karoga valsts un Kotdivuāras Republikas FMC pārsūta elektroniski, izmantojot drošu sakaru sistēmu.
         Kotdivuāras Republikas FMC nekavējoties informē karoga valsts FMC un ES par jebkādiem atkārtotiem traucējumiem zvejas licenci saņēmuša kuģa atrašanās vietas ziņojumu saņemšanā, kā arī par to, ka attiecīgais kuģis nav paziņojis par iziešanu no zvejas zonas.
         4.   Sakaru sistēmas traucējumi
         Kotdivuāras Republika nodrošina sava elektroniskā aprīkojuma sadarbspēju ar karoga valsts FMC un nekavējoties informē ES par visiem sakaru un atrašanās vietas ziņojumu saņemšanas traucējumiem, lai pēc iespējas drīzāk rastu tehnisku risinājumu. Visu iespējamo domstarpību atrisināšanai sasauc Apvienoto komiteju.
         Kapteinis ir atbildīgs par visām kuģa VMS sistēmas manipulācijām, kuras veic ar nolūku traucēt tās darbību vai viltot atrašanās vietas ziņojumus. Par visiem pārkāpumiem piemēro Kotdivuāras spēkā esošajos tiesību aktos paredzētās sankcijas.
         5.   Atrašanās vietas ziņojumu biežuma pārskatīšana
         Ja pastāv pamatoti pierādījumi par iespējamu pārkāpumu, Kotdivuāras Republika var pieprasīt karoga valsts FMC (nosūtot šāda pieprasījuma kopiju arī ES) uz noteiktu izmeklēšanas laiku samazināt kuģa atrašanās vietas ziņojumu nosūtīšanas intervālu līdz trīsdesmit minūtēm. Kotdivuāras Republikai šāds dokumentārais pierādījums ir jānosūta karoga valsts FMC un ES. Karoga valsts FMC nekavējoties nosūta Kotdivuāras Republikai atrašanās vietas ziņojumus, ievērojot jauno nosūtīšanas biežumu.
         Kad noteiktais izmeklēšanas laiks beidzas, Kotdivuāras Republika par to nekavējoties informē karoga valsts FMC un ES; turpmāk Kotdivuāra tos informē par iespējamiem šīs izmeklēšanas turpinājuma pasākumiem.
         X   NODAĻA

            PĀRKĀPUMI

         1.   Pārkāpumu noformēšana
         Saskaņā ar šā pielikuma noteikumiem visus licenci saņēmuša ES kuģa izdarītos pārkāpumus norāda inspekcijas ziņojumā. Šo ziņojumu nosūta ES un karoga valstij septiņu darbdienu laikā.
         2.   Kuģa aizturēšana un informatīva sanāksme
         Pārkāpumu izdarījušam ES kuģim var pieprasīt pārtraukt zvejas darbības un – ja kuģis atrodas jūrā – atgriezties Kotdivuāras ostā.
         Kotdivuāras Republika ne vēlāk kā 24 stundu laikā paziņo ES par zvejas licenču saņēmuša ES kuģa aizturēšanu. Šim paziņojumam pievieno pierādījumus par konstatēto pārkāpumu.
         Pirms jebkādu pasākumu veikšanas attiecībā uz kuģi, kapteini, apkalpi vai kravu, izņemot pierādījumu saglabāšanai nepieciešamos pasākumus, Kotdivuāras Republika izraugās izmeklētāju un pēc ES pieprasījuma vienas darbdienas laikā pēc paziņojuma par kuģa aizturēšanu organizē informatīvu sanāksmi, lai noskaidrotu apstākļus, kuru dēļ kuģis tika aizturēts, un informētu par iespējamiem turpmākiem pasākumiem. Šajā informatīvajā sanāksmē var piedalīties kuģa karoga valsts pārstāvis.
         3.   Sankcijas par pārkāpumu un izlīguma procedūra
         Sankcijas par konstatēto pārkāpumu nosaka Kotdivuāras Republika saskaņā ar spēkā esošo valsts tiesību aktu noteikumiem.
         Ja par izdarīto pārkāpumu ir jāierosina tiesvedība, pirms tās uzsākšanas un ja vien pārkāpums nav uzskatāms par noziedzīgu nodarījumu, Kotdivuāras Republika un kuģa īpašnieks vai viņa pārstāvis uzsāk izlīguma procedūru, lai noteiktu sankciju nosacījumus un apmēru. Šajā izlīguma procedūrā var piedalīties kuģa karoga valsts un ES pārstāvji. Izlīguma procedūru pabeidz ne vēlāk kā triju dienu laikā pēc paziņojuma par kuģa aizturēšanu.
         4.   Tiesvedība un bankas garantija
         Ja izlīgumu nav izdevies panākt un pārkāpums ir nodots izskatīšanai kompetentā tiesu iestādē, pārkāpumu izdarījušā kuģa īpašnieks iemaksā bankas garantiju Kotdivuāras Republikas norādītā bankā, un šādas bankas garantijas summa, kuru nosaka Kotdivuāras Republika, sedz visas ar kuģa aizturēšanu saistītās izmaksas, iespējamo naudas sodu un iespējamās zaudējumu atlīdzības summu. Bankas garantija nav atbrīvojama pirms tiesvedības beigām.
         Bankas garantiju atbrīvo un nekavējoties atmaksā kuģa īpašniekam pēc sprieduma pasludināšanas:

                     a)

                     pilnā apmērā, ja nav noteiktas nekādas sankcijas;

                     b)

                     starpības apmērā, ja sankcija ir naudas sods, kas ir mazāks par bankas garantijas summu.

               Kotdivuāras Republika informē ES par tiesvedības rezultātiem septiņu darbdienu laikā pēc sprieduma pasludināšanas.
         5.   Kuģa un apkalpes atbrīvošana
         Kuģis un tā apkalpe drīkst atstāt ostu:

                     —

                     tiklīdz ir izpildītas izlīguma procedūras rezultātā noteiktie pienākumi vai

                     —

                     tiklīdz ir iemaksāta bankas garantija.

            Papildinājumi

                        1.

                        Licences pieprasījuma veidlapa

                        2.

                        Tehnisko datu lapa

                        3.

                           ICCAT zvejas žurnāls

                        4.

                           VMS atrašanās vietas ziņojuma formāts

                        5.

                        Zvejas darbību elektroniska paziņošana (ERS)

               1. papildinājums

                  Licences pieprasījuma veidlapa

               ZIVSAIMNIECĪBAS NOLĪGUMS STARP KOTDIVUĀRU UN EIROPAS SAVIENĪBU

                  ZVEJAS LICENCES PIEPRASĪJUMS

               2. papildinājums

                  Tehnisko datu lapa

               TUNZIVJU SALDĒTĀJSEINERI UN KUĢI ZVEJAI AR DREIFĒJOŠĀM ĀĶU JEDĀM

                                       1.

                                       Zvejas zona

                           Tālāk par 12 jūras jūdzēm no bāzes līnijas.

                                       2.

                                       Atļautie zvejas rīki

                           Zvejas vadi
                           Dreifējošas āķu jedas

                                       3.

                                       Zvejai aizliegtās sugas

                           Saskaņā ar Konvenciju par migrējošām sugām un ar ICCAT rezolūcijām milzu haizivi (Cetorhinus maximus), balto haizivi (Carcharodon carcharias), lielacu lapshaizivi (Alopias superciliosus), Sphyrnidae dzimtas āmurhaizivis (izņemot āmurhaizivi Sphyrna tiburo), okeāna baltspuru haizivi (Carcharhinus longimanus) un zīdaino haizivi (Carcharhinus falciformis) zvejot ir aizliegts. Smilšhaizivi (Carcharias taurus) un bara haizivi (Galeorhinus galeus) zvejot ir aizliegts.
                           Puses apspriežas Apvienotajā komitejā, lai šo sarakstu atjauninātu, pamatojoties uz zinātnieku ieteikumiem.

                                       4.

                                       Atļautā tilpība/maksas

                                       4.1.

                                       Papildmaksa par nozvejas tonnu

                           EUR 35 par tonnu

                                       4.2.

                                       Ikgadējā vienotās likmes maksa

                           Seineriem – EUR 5 390 par 154 tonnām
                           Kuģiem zvejai ar āķu jedām – EUR 1 960 par 56 tonnām

                                       4.3.

                                       Zvejottiesīgo kuģu skaits

                           28 seineri
                           10 kuģi zvejai ar āķu jedām

               3. papildinājums

                  Zvejas žurnāls

               4. papildinājums

                     VMS atrašanās vietas ziņojuma formāts

                  VMS ZIŅOJUMI KOTDIVUĀRAI ZIŅOJUMS PAR ATRAŠANĀS VIETU

                           Datu elements

                           Lauka kods

                           Obligāti vai fakultatīvi

                           Piezīmes

                           Ieraksta sākums

                           SR

                           O

                           Sistēmas dati: norāda ieraksta sākumu

                           Adresāts

                           AD

                           O

                           Ziņojuma dati: informācijas saņēmējas valsts ISO trīsburtu kods

                           Sūtītājs

                           FR

                           O

                           Ziņojuma dati: informācijas sūtītājas valsts ISO trīsburtu kods

                           Numurs

                           RN

                           F

                           Ziņojuma dati: ieraksta kārtas numurs konkrētajā gadā

                           Ziņojuma tips

                           TM

                           O

                           Ziņojuma dati: ziņojuma tips – “ENT”, “POS” vai “EXI”

                           Kuģa vārds

                           NA

                           F

                           Kuģa vārds

                           Ārējais reģistrācijas numurs

                           XR

                           F

                           Kuģa dati: kuģa borta numurs

                           Radio izsaukuma signāls

                           RC

                           O

                           Kuģa dati: kuģa starptautiskais radio izsaukuma signāls

                           ES flotes reģistra numurs

                           IR

                           F

                           Kuģa dati: unikāls kuģa numurs – karoga valsts ISO trīsburtu kods, aiz kura norādīts numurs

                           Ģeogrāfiskais platums

                           LT

                           O

                           Kuģa ģeogrāfiskā atrašanās vieta: atrašanās vieta ± 99 999 (WGS-84)

                           Ģeogrāfiskais garums

                           LG

                           O

                           Kuģa ģeogrāfiskā atrašanās vieta: atrašanās vieta ± 999 999 (WGS-84)

                           Ātrums

                           SP

                           O

                           Kuģa ģeogrāfiskā atrašanās vieta: kuģa ātrums mezglos ar desmitdaļām

                           Kurss

                           CO

                           O

                           Kuģa ģeogrāfiskā atrašanās vieta: kuģa kurss 360° skalā

                           Datums

                           DA

                           O

                           Kuģa ģeogrāfiskā atrašanās vieta: kuģa atrašanās vietas reģistrēšanas datums pēc UTC (GGGGMMDD)

                           Laiks

                           TI

                           O

                           Kuģa ģeogrāfiskā atrašanās vieta: kuģa atrašanās vietas reģistrēšanas datums pēc UTC (HHMM)

                           Ieraksta beigas

                           ER

                           O

                           Sistēmas dati: apzīmē ieraksta beigas

                     Formatējums
               Datus pārraida pēc šāda parauga:

                           —

                           divas diagonālas svītras (//) un burti “SR” norāda ziņojuma sākumu,

                           —

                           datu elementa sākumu apzīmē ar divām slīpsvītrām (//) un attiecīgo kodu,

                           —

                           datu elementa kodu no datiem atdala ar vienu slīpsvītru (/),

                           —

                           datu elementus atdala ar atstarpi,

                           —

                           burti “ER” un divas diagonālas svītras (//) norāda ieraksta beigas.

               5. papildinājums

                  Zvejas darbību elektroniska paziņošana

               Elektroniskās reģistrācijas un ziņošanas sistēmas

                           1.

                           Visiem ES kuģiem, kas zvejo saskaņā ar šo protokolu, jābūt aprīkotiem ar elektronisku reģistrācijas un ziņošanas sistēmu, kas turpmāk saukta par ERS (ERS – Electronic Reporting System) un kas visu laiku, kamēr kuģis atrodas Kotdivuāras ūdeņos, darbojas un spēj reģistrēt un pārsūtīt datus par zvejas darbībām. Eiropas Savienības kuģim, kas nav aprīkots ar ERS sistēmu vai kuram ERS sistēma nedarbojas, nav atļauts uzsākt zvejas darbības Kotdivuāras ūdeņos.

                           2.

                           Karoga dalībvalsts un Kotdivuāra nodrošina, ka to zvejas uzraudzības centra (FMC) rīcībā ir datoraprīkojums un vajadzīgā programmatūra ERS datu automātiskai pārraidei XML formātā, kas pieejams tīmekļa vietnē http://ec.europa.eu/cfp/control/codes/index_en.htm, un ERS datu elektroniskai uzglabāšanai vismaz trīs gadus. Jebkāds minētā formāta grozījums vai atjauninājums ir jāidentificē un jādatē, un tas stāsies spēkā pēc sešiem mēnešiem.

                           3.

                              ERS datu pārraidīšanai izmanto elektroniskus saziņas līdzekļus, ko ES vārdā pārvalda Eiropas Komisija.

                           4.

                           Puses nodrošina, ka ERS dati tiek reģistrēti secīgā veidā.

                           5.

                           Karoga dalībvalsts un Kotdivuāra nodrošina, ka to FMC paziņo viens otram noderīgus kontaktpersonu vārdus, elektroniskās adreses, kā arī tālruņa un faksa numurus. Turpmākus šo datu grozījumus paziņo nekavējoties.

                  ERS datu nosūtīšana

                           6.

                           Visi ES kuģi, kas zvejo saskaņā ar šo protokolu:

                                       a)

                                       kārto elektronisku zvejas žurnālu par katru dienu, kad tie uzturas Kotdivuāras ūdeņos. Katras sugas identificēšanai izmanto FAO trīsburtu kodu un norāda dzīvsvara kilogramus vai attiecīgā gadījumā īpatņu skaitu;

                                       b)

                                       neskarot VII nodaļā paredzētos noteikumus, ik reizi, kad tie ieiet Kotdivuāras ūdeņos vai iziet no tiem, nosūta datus par nozvejotiem daudzumiem, kas atrodas uz kuģa, atsevišķi par katru zvejas licencē norādīto sugu;

                                       c)

                                       reģistrē Kotdivuāras ūdeņos veikto nozveju pa sugām un par katru zvejas rīku iemetienu, norādot nozvejotos daudzumus un izmetumus. Par sugām, kas uzskaitītas zvejas atļaujā, kapteinis norāda arī nulles apjoma nozveju;

                                       d)

                                       neskarot V nodaļā paredzētos noteikumus, reģistrē pa sugām pārkrautos un/vai izkrautos daudzumus;

                                       e)

                                       elektroniski pārraida ERS datus savas karoga valsts FMC līdz plkst. 23.59 pēc UTC.

                           7.

                           Kapteinis atbild par reģistrēto un pārraidīto ERS datu pareizību.

                           8.

                           Karoga dalībvalsts nodrošina, ka tās FMC nekavējoties pārraida ERS datus Kotdivuāras FMC saskaņā ar 2. punktā noteiktajām procedūrām un noteiktajā formātā.

                           9.

                           Kotdivuāras FMC:

                                       a)

                                       ievēro konfidencialitāti attiecībā pret visiem ERS datiem;

                                       b)

                                       pārraida ERS datus kuģa karoga valsts FMC ne vēlāk kā 48 stundas pēc katras pārkraušanas un/vai izkraušanas darbības beigām.

                     Tehniskas kļūmes

                           10.

                           ES kuģa karoga valsts nodrošina, ka kapteinis, īpašnieks vai tā pārstāvis tiek nekavējoties informēts par katru tehnisku kļūmi, kas atgadās tās ERS sistēmas darbībā, ar kuru aprīkots kuģis.

                           11.

                           Ja ERS sistēmas darbībā atgadījusies tehniska kļūme, kuģa kapteinis un/vai īpašnieks nodrošina, ka ERS sistēma tiek salabota vai aizstāta ar citu viena mēneša laikā pēc atgadījušās kļūmes.

                           12.

                           Katrs ES kuģis, kas veic zvejas darbības un kam ERS sistēmā ir kļūme, katru dienu līdz plkst. 23.59 pēc UTC pārraida ERS datus savas karoga valsts FMC, izmantojot jebkuru citu pieejamu elektronisku saziņas līdzekli.

                  ERS datu nesaņemšana

                           13.

                           Kotdivuāras FMC nekavējoties paziņo kompetentajai karoga valsts FMC un ES par jebkādu pārtraukumu tāda ES kuģa ERS datu pārraidē, kurš zvejo saskaņā ar šo protokolu.

                           14.

                           Tiklīdz šis paziņojums ir saņemts, karoga valsts FMC nekavējoties noskaidro iemeslus, kuru dēļ ERS dati nav tikuši pārraidīti, un veic attiecīgus pasākumus problēmas atrisināšanai. Karoga valsts FMC nekavējoties informē Kotdivuāras FMC un ES par noskaidrotajiem cēloņiem un attiecīgajiem pasākumiem stāvokļa labošanai.

                           15.

                           Trūkstošos ERS datus karoga valsts FMC nekavējoties nosūta Kotdivuāras FMC.

                           16.

                           Ja Kotdivuāras FMC nedarbojas, ES paziņo Kotdivuāras iestādēm apstiprinātos ikmēneša ERS datus par Eiropas Savienības kuģiem, kas zvejojuši Kotdivuāras ūdeņos.