title: Padomes Lēmums (1984. gada 1. marts) par protokola par īpaši aizsargājamām Vidusjūras teritorijām parakstīšanu

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31984D0132

Oficiālais Vēstnesis L 068 , 10/03/1984 Lpp. 0036 - 0045 Speciālizdevums spāņu valodā: Nodaļa 15 Sējums 5 Lpp. 0004  Speciālizdevums portugāļu valodā Nodaļa 15 Sējums 5 Lpp. 0004

		Padomes Lēmums(1984. gada 1. marts)par protokola par īpaši aizsargājamām Vidusjūras teritorijām parakstīšanu(84/132/EEK)EIROPAS KOPIENU PADOME,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši 235. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu [1],tā kā Eiropas Kopienu rīcības programmās attiecībā uz vidi [2] ir uzsvērta nepieciešamība aizsargāt un attīrīt jūru, lai tā turpinātu pildīt savas funkcijas sugu saglabāšanā un attīstībā, un uzturēt nepieciešamo ekoloģisko līdzsvaru;tā kā otrajā Eiropas Kopienu rīcības programmā attiecībā uz vidi uzsvērts, ka steidzami ir vajadzīgi starptautiski atrisinājumi problēmai, kas saistīta ar attīstību un piekrastes reģionu ekoloģisko apsaimniekošanu;tā kā trešā Eiropas Kopienas rīcības programma attiecībā uz vidi [3], kuras galvenos principus Padome un dalībvalstu valdību pārstāvji apstiprināja 1983. gada 7. februārī, īpaši norāda uz racionālas politikas nepieciešamību dabas resursu aizsardzībai un apsaimniekošanai;tā kā sadarbība ar jaunattīstības valstīm un jo īpaši ar Kopienas Vidusjūras reģionu partneriem vides aizsargāšanai ir viens no Eiropas Kopienas otrās rīcības programmas attiecībā uz vidi mērķiem;tā kā Konvencijas par Vidusjūras aizsardzību no piesārņojuma, ko apstiprināja ar Kopienas Lēmumu 77/585/EEK [4], 4. pants dod Līgumslēdzējām pusēm tiesības pieņemt papildprotokolus, kas nosaka pasākumus, procedūras un minētās Konvencijas īstenošanas standartus; tā kā saskaņā ar šo pantu Vidusjūras valstis, kas Ženēvā 1982. gada 2. un 3. aprīlī tika pārstāvētas pilnvaroto konferencē, parakstīja Protokolu par īpaši aizsargājamām Vidusjūras teritorijām;tā kā Kopiena ar Lēmumu 75/585/EEK ir arī apstiprinājusi Protokolu par Vidusjūras aizsardzību no piesārņošanas ar kuģu un lidaparātu atkritumiem un ar Lēmumu 81/420/EEK [5] ir apstiprinājusi Protokolu par sadarbību cīņā ar ārkārtas situāciju radīto Vidusjūras piesārņojumu ar naftu un citām kaitīgām vielām, un ar Lēmumu 83/101/EEK [6] ir apstiprinājusi Protokolu par Vidusjūras aizsardzību no piesārņojuma no sauszemes avotiem;tā kā Protokols par īpaši aizsargājamām Vidusjūras teritorijām paredz iespēju pieņemt pasākumus attiecībā uz tirdzniecību ar tā aizsargātajiem dzīvniekiem un augiem, to importu un eksportu, un tādējādi varētu ietekmēt kopējo tirdzniecības politiku un preču brīvu apriti starp dalībvalstīm;tā kā daži minētā Protokola noteikumi varētu ietekmēt Padomes 1976. gada 4. maija Direktīvu 76/464/EEK par piesārņojumu, ko rada konkrētas bīstamas vielas, kuras novada Kopienas ūdens vidē [7], Padomes 1979. gada 2. aprīļa Direktīvu 79/409/EEK par savvaļas putnu saudzēšanu [8], Padomes 1979. gada 30. oktobra Direktīvu 79/923/EEK par ūdeni, kurā dzīvo vēžveidīgie un gliemji [9], un Padomes 1981. gada 20. janvāra Regulu (EEK) Nr. 348/81 par kopīgiem ievešanas noteikumiem attiecībā uz vaļveidīgo produktiem [10];tā kā minētais Protokols paredz reģiona kopējo dabas resursu drošību, vietējo sugu daudzveidības saglabāšanu un noteiktu biotopu aizsardzību, izveidojot vairākas īpaši aizsargājamas teritorijas;tā kā vairākumam valstu, kas parakstīja Konvenciju par Vidusjūras aizsardzību no piesārņojuma un pievienotos Protokolus, Kopienas vispārējās nostājas attiecībā uz Vidusjūras teritorijām ietvaros ir īpašas attiecības ar Kopienu, jo īpaši attiecībā uz sadarbību; tā kā Protokolā par īpaši aizsargājamām Vidusjūras teritorijām ir izklāstītas sīki izstrādātas normas šādai sadarbībai jomās, ko tā aptver;tā kā Kopiena parakstīja minēto Protokolu 1983. gada 30. martā;tā kā Kopiena piedalīsies minētā Protokola īstenošanā, izmantojot savu kompetenci atbilstīgi esošajiem kopējiem noteikumiem, kā arī tiem, kas ietverti tiesību aktos, kurus Padome pieņems nākotnē, un izmantojot Kopienas attiecīgajās jomās veikto pasākumu (pētījumi – informācijas apmaiņa) rezultātus;tā kā Kopienai ir jāapstiprina minētais Protokols, lai kopīgā tirgus apstākļos sasniegtu vienu no Kopienas izvirzītajiem mērķiem vides aizsardzības un dzīves kvalitātes uzlabošanas jomā; tā kā būtu jāpamatojas uz Līguma 235. pantu, jo Līgums neparedz īpašas darbības pilnvaras, kas nepieciešamas šā Lēmuma pieņemšanai,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsAr šo Eiropas Ekonomikas kopienas vārdā apstiprina Protokolu par īpaši aizsargājamām Vidusjūras teritorijām.Protokola teksts ir pievienots šim lēmumam.2. pantsPadomes priekšsēdētājs deponē tiesību aktus kā paredzēts 1. pantā minētā Protokola 18. pantā.Briselē, 1984. gada 1. martāPadomes vārdā —priekšsēdētājsH. Bouchardeau[1] OV C 322, 28.11.1983., 278. lpp.[2] OV C 112, 20.12.1973., 1. lpp. unOV C 139, 13.6.1977., 1. lpp.[3] OV C 46, 17.2.1983., 1. lpp.[4] OV L 240, 19.9.1977., 1. lpp.[5] OV L 162, 19.6.1981., 4. lpp.[6] OV L 67, 12.3.1983., 1. lpp.[7] OV L 129, 18.5.1973., 23. lpp.[8] OV L 103, 25.4.1979., 1. lpp.[9] OV L 281, 10.11.1979., 47. lpp.[10] OV L 39, 12.2.1981., 1. lpp.--------------------------------------------------PROTOKOLSpar īpaši aizsargājamām Vidusjūras teritorijāmŠĪ PROTOKOLA LĪGUMSLĒDZĒJAS PUSES,KAS IR KONVENCIJAS PUSES par Vidusjūras aizsardzību no piesārņojuma, ko pieņēma Barselonā 1976. gada 16. februārī,APZINĀDAMĀS BRIESMAS, kas apdraud Vidusjūras teritoriju vidi kopumā, ņemot vērā pieaugošo cilvēku darbību reģionā,ŅEMOT VĒRĀ īpašās Vidusjūras teritorijas hidrogrāfiskās un ekoloģiskās īpašības,AKCENTĒJOT aizsardzības svarīgumu un attiecīgā gadījumā uzlabojot dabas resursu stāvokli un Vidusjūras dabisko teritoriju, kā arī savu kultūras mantojumu reģionā, paralēli citiem pasākumiem, izveidojot īpaši aizsargātas teritorijas, tostarp jūras teritorijas un to vidi,VĒLĒDAMĀS izveidot ciešu savstarpēju sadarbību mērķa sasniegšanai,IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.1. pants1. Šī Protokola Līgumslēdzējas puses (še turpmāk "puses") veic visus attiecīgos pasākumus, lai aizsargātu jūras teritorijas, kas ir svarīgas Vidusjūras teritoriju dabas resursu un dabisko teritoriju aizsardzībai, kā arī, lai aizsargātu to kultūras mantojumu reģionā.2. Nekas šajā Protokolā neietekmē saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās Asamblejas rezolūciju 2750 C (XXV) sasauktajā Apvienoto Nāciju Organizācijas jūras tiesību konferencē izstrādāto jūras tiesību kodifikāciju un attīstību, ne arī kādas valsts pašreizējās vai nākotnes prasības un tiesiskos uzskatus attiecībā uz jūras un dabas tiesībām un piekrastes un karoga valsts jurisdikcijas apjomu.2. pantsĪpaši aizsargājamo teritoriju (še turpmāk – "aizsargājamās teritorijas") apzīmēšanai teritorija, uz kuru attiecas šis Protokols, ir Vidusjūras teritorija, kas definēta Konvencijas par Vidusjūras aizsardzību no piesārņojuma (še turpmāk – "Konvencija") 1. pantā; saprotot, ka pašreizējā Protokolā šī nozīme attiecas tikai uz pušu teritoriālajiem ūdeņiem un var ietvert ūdeni tās bāzes līnijas krasta virziena pusē, no kuras mēra teritoriālo ūdeņu platumu, un attiecībā uz ūdenstilpēm ir paplašināts, ietverot saldūdens robežas. Tas var arī ietvert mitrājus un piekrastes, ko katra puse pati apzīmē.3. pants1. Puses, ciktāl iespējams, izveido īpašas aizsargājamās teritorijas un dara visu nepieciešamo, lai veiktu darbības, kas nepieciešamas, lai aizsargātu šīs teritorijas un lai attiecīgā gadījumā tās atjaunotu pēc iespējas ātrāk.2. Šādas teritorijas izveido, lai galvenokārt aizsargātu:a) - bioloģiskas un ekoloģiskas nozīmes vietas,- sugu un to vairošanās vietu un biotopu ģenētisko daudzveidību un pieņemamus populācijas līmeņus,- ekosistēmu pārstāvju veidus, kā arī ekoloģiskos procesus;b) īpašas nozīmes vietas, kas ir nozīmīgas to zinātniskā, estētiskā, vēsturiskā, arheoloģiskā, kultūras vai izglītojošā rakstura dēļ.4. pantsŠā Protokola puses savā pirmajā sanāksmē, ja vajadzīgs, sadarbojoties ar kompetentām starptautiskajām organizācijām, izstrādā un pieņem kopīgas pamatnostādnes un, ja vajadzīgs, standartus vai kritērijus, kas jo īpaši attiecas uz:a) aizsargājamo teritoriju izvēli;b) aizsargājamo teritoriju iekārtošanu;c) aizsargājamo teritoriju apsaimniekošanu;d) informācijas publicēšanu par aizsargājamām teritorijām.5. pantsPuses var stiprināt aizsargājamo teritoriju aizsardzību, izveidojot teritorijā, kurā piemēro šo Protokolu, vienu vai vairākas buferzonas, kurās darbības tiek mazāk ierobežotas, vienlaikus saglabājot atbilstību aizsargājamās teritorijas mērķiem.6. pants1. Ja puse vēlas izveidot aizsargājamu teritoriju blakus citas puses valsts robežai vai tās jurisdikcijā ietilpstošas teritorijas robežai, abu pušu kompetentās iestādes cenšas savstarpēji apspriesties, lai panāktu vienošanos par veicamajiem pasākumiem, un cita starpā noskaidro, vai otra puse neveido attiecīgu aizsargājamo teritoriju vai neveic citus attiecīgus pasākumus.2. Ja puse vēlas izveidot aizsargājamu teritoriju blakus tādas valsts robežai vai tās jurisdikcijā ietilpstošas teritorijas robežai, kas nav šā Protokola puse, puse cenšas strādāt kopā ar šīs valsts kompetentajām iestādēm, lai rīkotu 1. punktā paredzētās apspriedes.3. Ja divas puses vai viena puse un valsts, kas nav šā Protokola puse, izveido aizsargājamās teritorijas blakus vienu otrai, īpaši vienojoties, var panākt līdzekļus, ar kuriem ir iespējams noorganizēt 1. un 2. punktā minēto apspriedi vai sadarbību.4. Ja valsts, kura nav šā Protokola puse, vēlas izveidot aizsargājamu teritoriju blakus šā Protokola puses valsts robežai vai tās jurisdikcijā ietilpstošas teritorijas robežai, pēdējā cenšas sadarboties ar šo valsti, lai rīkotu apspriedes, un iespējams, noslēgtu īpašu vienošanos, kā tas minēts 3. punktā.7. pantsPuses, ņemot vērā izraudzītos mērķus un ievērojot katras aizsargājamās teritorijas iezīmes, saskaņā ar starptautisko tiesību aktu normām, pakāpeniski veic nepieciešamos pasākumus, kas var ietvert:a) plānošanas un apsaimniekošanas sistēmas organizēšanu;b) aizliegumu izgāzt vai izkraut atkritumus vai citas vielas, kas var radīt kaitējumu aizsargājamajai teritorijai;c) kuģu pārvietošanos un visu veidu apstāšanos un noenkurošanos regulējumu;d) zvejas un medību un dzīvnieku gūstīšanas un augu novākšanas regulējumu;e) augu dzīves vai dzīvnieku iznīcināšanas un eksotisko sugu ieviešanas aizliegšanu;f) visu darbību, kas varētu kaitēt dzīvniekiem un augiem, regulējumu, tostarp vietējo dzīvnieku sugu vai augu sugu ieviešanu;g) visu darbību, kas ietver jūras gultnes vai jūras grunts izpēti vai izmantošanu vai jūras gultnes profila pārveidošanas, regulējumu;h) visu veidu darbību, kas ietver izmaiņu veikšanu augsnes profilā regulējumu vai jūras aizsargājamā teritorijā ietilpstošas zemes zemaugsnes kārtas izmantošanas regulējumu;i) visu veidu arheoloģisko darbību regulējumu un visu veidu priekšmetu, kas uzskatāmi par arheoloģiskiem priekšmetiem, pārvietošanas regulējumu;j) tirdzniecības ar dzīvniekiem, dzīvnieku ķermeņa daļām, augiem, augu daļām un arheoloģiskiem priekšmetiem, kuru izcelsme ir aizsargājamajās teritorijās un uz kuriem attiecas aizsardzības pasākumi, kā arī to importa un eksporta regulējumu;k) citus pasākumus, kas attiecas uz ekoloģisko un bioloģisko procesu aizsardzību aizsargājamās teritorijās.8. pants1. Puses piešķir pienācīgu publicitāti aizsargājamo teritoriju izveidošanai, kā arī 5. pantā minēto teritoriju izveidošanai, un to apzīmējumiem un noteikumiem, kas uz tām attiecas.2. Informāciju, kas minēta 1. punktā, paziņo Konvencijas 13. pantā nozīmētajai organizācijai (še turpmāk "Organizācija"), kas apkopo un pastāvīgi aktualizē aizsargājamo teritoriju sarakstu teritorijā, uz ko attiecas šis Protokols Puses piegādā Organizācijai visu šim nolūkam nepieciešamo informāciju.9. pants1. Izsludinot aizsardzības pasākumus, puses ņem vērā vietējo iedzīvotāju ikdienas darbības. Ciktāl tas iespējams, šī iemesla dēļ pieļaujamie izņēmumi nedrīkst:a) apdraudēt saskaņā ar šā Protokola noteikumiem aizsargājamo ekosistēmu saglabāšanu vai bioloģiskos procesus, kas piedalās šo ekosistēmu saglabāšanā;b) izraisīt aizsargājamajās ekosistēmās sugu vai dzīvnieku un augu populācijas vai citu ekoloģiski saistītās sugas vai populācijas, jo īpaši migrējošās sugas un retās, apdraudētās vai endēmas sugas veidojošo indivīdu skaita izzušanu vai ievērojamu samazinājumu.2. Puses, kas attiecībā uz aizsardzības pasākumiem pieļauj izņēmumus vai stingri nepiemēro šādus pasākumus, attiecīgi informē Organizāciju.10. pantsPuses veicina un attīsta zinātniskos un tehniskos pētījumus to aizsargājamās teritorijās un šo teritoriju ekosistēmās un arheoloģiskajā mantojumā.11. pantsPuses cenšas pēc iespējas plašāk informēt sabiedrību par aizsargājamo teritoriju nozīmīgumu un pievilcību un par zinātnes atziņām, kuras iespējams iegūt no tām gan no dabas aizsardzības, gan arheoloģijas viedokļa. Šādai informācijai būtu jāierāda atbilstoša vieta izglītības programmās attiecībā uz vidi un vēsturi. Pusēm vajadzētu arī censties veicināt sabiedrības un dabas aizsardzības organizāciju piedalīšanos atbilstošos pasākumos, kas ir nepieciešami attiecīgo teritoriju aizsardzībai.12. pantsPuses, ciktāl iespējams, izveido sadarbības programmu, lai saskaņotu aizsargājamo teritoriju veidošanu, plānošanu, apsaimniekošanu, lai Vidusjūras reģionā izveidotu aizsargājamo objektu tīklu, ņemot vērā visus pastāvošo tīklus, jo īpaši UNESCO biosfēras rezervātu tīklu. Par aizsargājamo teritoriju iezīmēm, iegūto pieredzi un problēmām, ar ko nācies sastapties, notiek regulāra informācijas apmaiņa.13. pantsPuses 14. pantā noteiktajā kārtībā apmainās ar zinātnisku un tehnisku informāciju par notiekošiem vai plānotiem pētījumiem un sagaidāmajiem rezultātiem. Tās, ciktāl tas iespējams, saskaņo savus pētījumus. Turklāt tās cenšas kopīgi definēt vai standartizēt zinātniskās metodes, ko piemēro, izvēloties, apsaimniekojot un uzraugot aizsargājamās teritorijas.14. pants1. Piemērojot 12. un 13. pantā noteiktos sadarbības principus, puses nosūta Organizācijai:a) salīdzinošu informāciju Vidusjūras vides bioloģiskās attīstības uzraudzībai;b) zinātniska, administratīva un juridiska rakstura ziņojumus, publikācijas un informāciju, jo īpaši:- par pasākumiem aizsargājamo teritoriju aizsardzībai, ko puses veic saskaņā ar šo Protokolu,- par aizsargājamajās teritorijās esošajām sugām,- par visu veidu briesmām, kas apdraud šīs teritorijas, jo īpaši tām, kas var rasties no piesārņojuma avotiem, kuri ir ārpus to kontroles.2. Puses norīko par aizsargājamajām teritorijām atbildīgās personas. Šīs personas tiekas vismaz reizi divos gados, lai apspriestu visas puses interesējošus jautājumus un jo īpaši, lai piedāvātu ieteikumus par zinātniska, administratīva un juridiska rakstura informāciju, kā arī datu apstrādes standartizāciju.15. pants1. Stājoties spēkā šim Protokolam, puses tieši vai ar kompetentu reģionālo vai citu starptautisko organizāciju palīdzību vai abpusēji sadarbojas, formulējot un īstenojot savstarpējās palīdzības programmas un programmas, kas sniedz palīdzību jaunattīstības valstīm, kuras to lūdz, lai izvēlētos, izveidotu un apsaimniekotu aizsargājamās teritorijas.2. Programmas, kas aplūkotas 1. punktā, jo īpaši jāattiecina uz zinātnisko un tehnisko darbinieku apmācību, zinātniskajiem pētījumiem un attiecīga aprīkojuma iegādi, izmantošanu un ražošanu, ko veic šīs valstis ar izdevīgiem nosacījumiem, par ko vienojas attiecīgās puses.16. pantsIzmaiņas aizsargājamās teritorijas tiesiskā statusa ierobežošanā vai šādas teritorijas pilnīgu vai daļēju slēgšanu nedrīkst veikt citādi, kā vien ievērojot kārtību, kas atbilst tai, kādā teritoriju izveidoja.17. pants1. Šā Protokola pušu parastās sanāksmes notiek sadarbībā ar Konvencijas Līgumslēdzēju pušu parastajām sanāksmēm, ko organizē saskaņā ar Konvencijas 14. pantu. Puses var arī organizēt ārkārtas sanāksmes saskaņā ar minēto pantu.2. Šā Protokola pušu sanāksmju funkcija jo īpaši ir:a) pārskatīt šā Protokola īstenošanu;b) apskatīt pieņemto pasākumu efektivitāti, jo īpaši ņemot vērā jomu, uz kuru attiecas Protokols, un izvērtēt citu pasākumu nepieciešamību, jo īpaši pielikumu veidā, vai paredzēšanai, ja nepieciešams, izmaiņas šajā teritorijā saskaņā ar Konvencijas 16. panta noteikumiem;c) pēc vajadzības pieņemt, pārskatīt un labot jebkuru šā Protokola pielikumu;d) uzraudzīt 12. pantā noteikto aizsargājamo teritoriju tīkla izveidi un attīstību un pieņemt pamatnostādnes šīs sistēmas izveides un attīstības veicināšanai un pušu savstarpējās sadarbības pastiprināšanai;e) izskatīt 14. panta 2. punktā noteikto par aizsargājamajām teritorijām atbildīgo personu izstrādātos ieteikumus,f) izskatīt ziņojumus, ko puses ir nosūtījušas Organizācijai saskaņā ar Konvencijas 20. pantu un citu informāciju, kuru puses var nosūtīt Organizācijai vai pušu sanāksmei.18. pants1. Uz šo Protokolu attiecina Konvencijas noteikumus, kas attiecas uz visiem protokoliem.2. Procedūras noteikumus un finanšu noteikumus, ko pieņēma saskaņā ar Konvencijas 18. panta 2. punktu piemēro attiecībā uz šo Protokolu, ja vien puses nevienojas citādi.3. Šis protokols ir nodots parakstīšanai Ženēvā 1982. gada 3. un 4. aprīlī un Madridē no 1982. gada 5. aprīļa līdz 1983. gada 2. aprīlim visām Konvencijas Līgumslēdzējām pusēm un ikvienai valstij, kas ir ielūgta uz pilnvaroto konferenci par Protokolu par Vidusjūras īpaši aizsargājamām teritorijām, kas notiek Ženēvā 1982. gada 2. un 3. aprīlī. Tas būs pieejams parakstīšanai no 1982. gada 5. aprīļa līdz 1983. gada 2. aprīlim arī ikvienam reģionālajam ekonomiskajam grupējumam, kurā vismaz viens loceklis ir Vidusjūras teritorijas piekrastes valsts un kurš īsteno pilnvaras jomās, kuras aptver šis Protokols.4. Konvenciju ratificē, pieņem vai apstiprina. Dokumentus par ratifikāciju, pieņemšanu vai apstiprināšanu deponē Spānijas valdībai, kas uzņemsies depozitāra funkcijas.5. No 1983. gada 3. aprīļa šim Protokolam varēs pievienoties Konvencijas Līgumslēdzējas puses un ikviena valsts vai grupējums, kas minēti 3. punktā.6. Šis Protokols stājas spēkā trīsdesmitajā dienā pēc vismaz sešu ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprinājuma vai pievienošanās dokumentu deponēšanas.To apliecinot, attiecīgi pilnvarotas personas ir parakstījušas šo nolīgumu.Konvencija noslēgta Ženēvā, tūkstoš deviņi simti astoņdesmit otrā gada trešajā aprīlī, vienā eksemplārā arābu, angļu, franču un spāņu valodā; visi teksti ir vienlīdz nozīmīgi.--------------------------------------------------


title: 2011/82/ES: Padomes Lēmums ( 2011. gada 31. janvāris ) par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju, ar ko nosaka noteikumus Šveices Konfederācijas līdzdalībai programmā “Jaunatne darbībā” un rīcības programmā mūžizglītības jomā (2007–2013)

text:
               8.2.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 32/1

         PADOMES LĒMUMS
   (2011. gada 31. janvāris)
   par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju, ar ko nosaka noteikumus Šveices Konfederācijas līdzdalībai programmā “Jaunatne darbībā” un rīcības programmā mūžizglītības jomā (2007–2013)
   (2011/82/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 165. panta 4. punktu un 166. panta 4. punktu saistībā ar 218. panta 6. punkta a) apakšpunktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu,
   tā kā:

               (1)

               Komisija Eiropas Savienības vārdā risināja sarunas par Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju, ar ko nosaka noteikumus Šveices Konfederācijas līdzdalībai programmā “Jaunatne darbībā” un rīcības programmā mūžizglītības jomā (2007–2013) (turpmāk “nolīgums”), kas izveidotas attiecīgi ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. novembra Lēmumiem Nr. 1719/2006/EK (1) un Nr. 1720/2006/EK (2).

               (2)

               Ņemot vērā tā noslēgšanu nākotnē, Savienības vārdā nolīgums tika parakstīts 2010. gada 15. februārī saskaņā ar Padomes Lēmumu 2010/195/ES (3).

               (3)

               Nolīgums būtu jānoslēdz,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Eiropas Savienības vārdā apstiprina Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju, ar ko nosaka noteikumus Šveices Konfederācijas līdzdalībai programmā “Jaunatne darbībā” un rīcības programmā mūžizglītības jomā (2007–2013) (turpmāk “nolīgums”) (4).
   2. pants
   Padomes priekšsēdētājs Savienības vārdā sniedz nolīguma 3. un 5. pantā paredzētos paziņojumus.
   3. pants
   Nolīgums ir saistīts ar Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Šveices Konfederāciju, no otras puses, par personu brīvu pārvietošanos (5) (turpmāk “nolīgums par personu brīvu pārvietošanos”), kas noslēgts ar Padomes un Komisijas Lēmumu 2002/309/EK, Euratom (6), kā paredzēts nolīguma 3. pantā.
   4. pants
   Šā nolīguma denonsēšanas gadījumā Komisija saskaņā ar nolīguma 3. pantu ir pilnvarota risināt ar Šveici jautājumus saistībā ar šādas denonsēšanas sekām.
   5. pants
   Ja ir jāgroza nolīguma pielikumi nolūkā tos pielāgot nolīgumā minēto Savienības tiesību aktu grozījumiem, Komisija pieņem lēmumu par Savienības nostāju šā nolīguma 4. pantā minētajos lēmumos, ko pieņem nolīguma par personu brīvu pārvietošanos Apvienotā komiteja. Attiecībā uz visiem citiem Apvienotās komitejas lēmumiem, kas attiecas uz grozījumiem nolīguma pielikumos, Komisija pieņem lēmumu par Savienības nostāju pēc tam, kad ir saņēmusi atzinumu no programmas “Jaunatne darbībā” un/vai rīcības programmas mūžizglītības jomā komitejas saskaņā ar procedūru, kas noteikta Lēmuma Nr. 1719/2006/EK 9. panta 2. punktā un Lēmuma 1720/2006/EK 10. panta 2. punktā.
   6. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2011. gada 31. janvārī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         C. ASHTON

      (1)  OV L 327, 24.11.2006., 30. lpp.

      (2)  OV L 327, 24.11.2006., 45. lpp.

      (3)  OV L 87, 7.4.2010., 7. lpp.

      (4)  Nolīgums, kā arī lēmums par tā parakstīšanu un pagaidu piemērošanu publicēti OV L 87, 7.4.2010., 9. lpp.

      (5)  OV L 114, 30.4.2002., 6. lpp.

      (6)  OV L 114, 30.4.2002., 1. lpp.


title: 2010/733/ES: Padomes Lēmums ( 2010. gada 29. novembris ), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekļa aizstājēju no Somijas

text:
               2.12.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 316/9

         PADOMES LĒMUMS
   (2010. gada 29. novembris),
   ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekļa aizstājēju no Somijas
   (2010/733/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un īpaši tā 305. pantu,
   ņemot vērā Somijas valdības priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2009. gada 22. decembrī un 2010. gada 18. janvārī pieņēma attiecīgi Lēmumu 2009/1014/ES un Lēmumu 2010/29/ES, ar ko laikposmam no 2010. gada 26. janvāra līdz 2015. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus (1).

               (2)

               Pēc Miikka SEPPÄLÄ kunga pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies viena Reģionu komitejas locekļa aizstājēja vieta,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo uz atlikušo amata pilnvaru laiku līdz 2015. gada 25. janvārim kā Reģionu komitejas locekļa aizstājējs ir iecelts:

      Antero SAKSALA kungs

      Pirkkalan kunnanvaltuuston jäsen

   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2010. gada 29. novembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         K. PEETERS

      (1)  OV L 348, 29.12.2009., 22. lpp., un OV L 12, 19.1.2010., 11. lpp.


title: Padomes Lēmums ( 2013. gada 22. aprīlis ), ar ko ieceļ Darba drošības un veselības aizsardzības padomdevējas komitejas locekļus un vietniekus

text:
               26.4.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 120/7

         PADOMES LĒMUMS
   (2013. gada 22. aprīlis),
   ar ko ieceļ Darba drošības un veselības aizsardzības padomdevējas komitejas locekļus un vietniekus
   2013/C 120/02
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes Lēmumu 2003/C 218/01 (2003. gada 22. jūlijs) par Darba drošības un veselības aizsardzības padomdevējas komitejas izveidošanu (1) un jo īpaši tā 3. pantu,
   ņemot vērā kandidātu sarakstu, ko Padomei iesniegušas dalībvalstu valdības,
   tā kā:

               (1)

               Padome ar 2010. gada 16. februāra lēmumu (2) ir iecēlusi amatā Darba drošības un veselības aizsardzības padomdevējas komitejas locekļus un viņu vietniekus uz laikposmu no 2010. gada 1. marta līdz 2013. gada 28. februārim.

               (2)

               Tāpēc jauni locekļi un vietnieki būtu jāieceļ uz trīs gadu laikposmu.

               (3)

               Locekļi un vietnieki pilda amata pienākumus, līdz viņus nomaina vai viņu pilnvaras atjauno,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo par Darba drošības un veselības aizsardzības padomdevējas komitejas locekļiem un vietniekiem uz laikposmu no 2013. gada 22. aprīļa līdz 2016. gada 28. februārim ieceļ šādas personas.
   I.   VALDĪBAS PĀRSTĀVJI

               Dalībvalsts

               Locekļi

               Vietnieki

               Beļģija

                  Christian DENEVE kungs

                  Jan BATEN kungs

                  Xavier LEBICHOT kungs

               Bulgārija

                  Vaska SEMERDZHIEVA kundze

                  Atanas KOLCHAKOV kungs

                  Darina KONOVA kundze

               Čehijas Republika

                  Jaroslav HLAVÍN kungs

                  Anna SAMKOVÁ kundze

                  Anežka SIXTOVÁ kundze

               Dānija

                  Charlotte SKJOLDAGER kundze

                  Annemarie KNUDSEN kundze

                  Christine HOLM DONATZKY kundze

               Vācija

                  Michael KOLL kungs

                  Ellen ZWINK kundze

                  Kai SCHÄFER kungs

               Igaunija

                  Veronika KAIDIS kundze

                  Kristel PLANGI kundze

                  Rein REISBERG kungs

               Īrija

                  Paula GOUGH kundze

                  Michael WALSH kungs

                  John NEWHAM kungs

               Grieķija

                  Antonios CHRISTODOULOU kungs

                  Stamatina PISSIMISSI kundze

                  Aggeliki MOIROU kundze

               Spānija

                  Dolores LIMÓN TAMÉS kundze

                  Mario GRAU RÍOS kungs

                  Mercedes TEJEDOR AIBAR kundze

               Francija

                  Bénédicte LEGRAND-JUNG kundze

                  Sophie BARON kundze

                  Olivier MEUNIER kungs

               Itālija

                  Paolo PENNESI kungs

                  Lorenzo FANTINI kungs

                  Paola CASTELLANO kundze

               Kipra

                  Leandros NICOLAIDES kungs

                  Marios KOURTELLIS kungs

                  Anastasios YIANNAKI kungs

               Latvija

               Māra VĪKSNES kundze

               Jolanta GEDUŠAS kundze
               Renārs LŪŠA kungs

               Lietuva

                  Aldona SABAITIENĖ kundze

                  Vilija KONDROTIENĖ kundze

                  Nerita ŠOT kundze

               Luksemburga

                  Paul WEBER kungs

                  Robert HUBERTY kungs

                  Carlo STEFFES kungs

               Ungārija

                  József BAKOS kungs

                  Katalin BALOGH kundze

                  Éva GRÓNAI kundze

               Malta

                  Mark GAUCI kungs

                  Vincent ATTARD kungs

                  David SALIBA kungs

               Nīderlande

                  Esther de KLEUVER kundze

                  Martin G. DEN HELD kungs

                  Andre MARCET kungs

               Austrija

                  Anna RITZBERGER-MOSER kundze

                  Gertrud BREINDL kundze

                  Gerlinde ZINIEL kundze

               Polija

                  Danuta KORADECKA kundze

                  Daniel Andrzej PODGÓRSKI kungs

                  Roman SĄSIADEK kungs

               Portugāle

                  Pedro Nuno PIMENTA BRAZ kungs

                  Carlos PEREIRA kungs

               Rumānija

                  Livia COJOCARU kundze

                  Anca PRICOP kundze

                  Marian TĂNASE kungs

               Slovēnija

                  Tatjana PETRIČEK kundze

                  Jože HAUKO kungs

                  Etbin TRATNIK kungs

               Slovākija

                  Romana ČERVIENKOVÁ kundze

                  Eleonóra FABIÁNOVÁ kundze

                  Erich VASELÉNYI kungs

               Somija

                  Leo SUOMAA kungs

               Kristiina MUKALA kundze

                  Wiking HUSBERG kungs

               Zviedrija

                  Mikael SJÖBERG kungs

                  Per EWALDSSON kungs

                  Boel CALLERMO kundze

               Apvienotā Karaliste

                  Stuart BRISTOW kungs

                  Clive FLEMING kungs

                  Stephen TAYLOR kungs

   II.   ARODBIEDRĪBU PĀRSTĀVJI

               Dalībvalsts

               Locekļi

               Vietnieki

               Beļģija

                  François PHILIPS kungs

                  Herman FONCK kungs

                  Stéphane LEPOUTRE kungs

               Bulgārija

                  Ivan KOKALOV kungs

                  Aleksander ZAGOROV kungs

                  Reneta VASILEVA kundze

               Čehijas Republika

                  Jaroslav ZAVADIL kungs

                  Miroslav KOSINA kungs

                  Jindřich POLÍVKA kungs

               Dānija

                  Heidi RØNNE MØLLER kundze

                  Jan KAHR FREDERIKSEN kungs

               Vācija

                  Marina SCHRÖDER kundze

                  Horst RIESENBERG-MORDEJA kungs

                  Susanne JASPER kundze

               Igaunija

                  Aija MAASIKAS kundze

                  Peeter ROSS kungs

                  Ülo KRISTJUHAN kungs

               Īrija

                  Sylvester CRONIN kungs

                  Esther LYNCH kundze

                  Dessie ROBINSON kungs

               Grieķija

                  Ioannis ADAMAKIS kungs

                  Andreas STOIMENIDIS kungs

                  Efthimios THEOHARIS kungs

               Spānija

                  Marisa RUFINO kundze

                  Pedro J. LINARES kungs

                  Emilio GONZALEZ kungs

               Francija

                  Gilles SEITZ kungs

                  Henri FOREST kungs

               Itālija

                  Cinzia FRASCHERI kundze

                  Marco LUPI kungs

                  Sebastiano CALLERI kungs

               Kipra

                  Nikos SATSIAS kungs

                  Nikos ANDREOU kungs

                  Stelios CHRISTODOULOU kungs

               Latvija

               Ziedonis ANTAPSONA kungs

               Mārtiņš PUŽULA kungs
               Vladimirs NOVIKOVA kungs

               Lietuva

                  Inga RUGINIENĖ kundze

                  Petras GRĖBLIAUSKAS kungs

                  Gediminas MOZŪRA kungs

               Luksemburga

                  Serge SCHIMOFF kungs

                  Marcel GOEREND kungs

                  Robert FORNIERI kungs

               Ungārija

               Malta

                  Joseph CARABOTT kungs

                  Edwin BALZAN kungs

                  Chris ATTARD kungs

               Nīderlande

                  W. VAN VEELEN kungs

                  H. VAN STEENBERGEN kungs

                  S. BALJEU kundze

               Austrija

                  Ingrid REIFINGER kundze

                  Julia NEDJELIK-LISCHKA kundze

                  Alexander HEIDER kungs

               Polija

                  Iwona PAWLACZYK kundze

                  Dariusz GOC kungs

                  Stanisław STOLARZ kungs

               Portugāle

                  Fernando José MACHADO GOMES kungs

                  Georges CASULA kungs

                  Catarina FERREIRA TAVARES kundze

               Rumānija

               Slovēnija

                  Lučka BÖHM kungs

                  Aljoša ČEČ kungs

                  Bojan GOLJEVŠČEK kungs

               Slovākija

                  Peter RAMPAŠEK kungs

                  Alexander TAŽÍK kungs

                  Bohuslav BENDÍK kungs

               Somija

                  Raili PERIMÄKI kundze

                  Paula ILVESKIVI kundze

                  Erkki AUVINEN kungs

               Zviedrija

                  Christina JÄRNSTEDT kundze

                  Jana FROMM kundze

                  Karin FRISTEDT kundze

               Apvienotā Karaliste

                  Hugh ROBERTSON kungs

   III.   DARBA DEVĒJU ORGANIZĀCIJU PĀRSTĀVJI

               Dalībvalsts

               Locekļi

               Vietnieki

               Beļģija

                  Kris DE MEESTER kungs

                  Thierry VANMOL kungs

                  Marc JUNIUS kungs

               Bulgārija

                  Georgi STOEV kungs

                  Daniela SIMIDCHIEVA kundze

                  Petya GEOREVA kundze

               Čehijas Republika

                  Karel PETRŽELKA kungs

                  František HROBSKÝ kungs

                  Martin RÖHRICH kungs

               Dānija

                  Christina SODE HASLUND kundze

                  Karoline KLAKSVIG kundze

                  Sven-Peter NYGAARD kungs

               Vācija

                  Eckhard METZE kungs

                  Rüdiger TRIEBEL kungs

                  Stefan ENGEL kungs

               Igaunija

                  Marek SEPP kungs

                  Marju PEÄRNBERG kundze

                  Ülle MATT kundze

               Īrija

                  Carl ANDERS kungs

                  Theresa DOYLE kundze

                  Kevin ENRIGHT kungs

               Grieķija

               Spānija

                  Isabel MAYA RUIO kundze

                  Laura CASTRILLO NUÑEZ kundze

                  José de la CAVADA HOYO kungs

               Francija

                  Nathalie BUET kundze

                  Franck GAMBELLI kungs

                  Patrick LÉVY kungs

               Itālija

                  Fabiola LEUZZI kundze

                  Giorgio RUSSOMANNO kungs

                  Pietro MASCIOCCHI kungs

               Kipra

                  Emilios MICHAEL kungs

                  Polyvios POLYVIOU kungs

                  Lena PANAGIOTOU kundze

               Latvija

               Aleksandrs GRIGORJEVA kungs

               Irēna UPZARES kundze
               Andris POMMERA kungs

               Lietuva

                  Vaidotas LEVICKIS kungs

                  Jonas GUZAVIČIUS kungs

               Luksemburga

                  Pierre BLAISE kungs

                  François ENGELS kungs

                  Marc KIEFFER kungs

               Ungārija

               Malta

                  John SCICLUNA kungs

                  Andrew Agius MUSCAT kungs

                  Carmen BORG kundze

               Nīderlande

                  W.M.J.M. VAN MIERLO kungs

                  R. VAN BEEK kungs

                  J.J.H. KONING kungs

               Austrija

                  Christa SCHWENG kundze

                  Alexander BURZ kungs

                  Pia-Maria ROSNER-SCHEIBENGRAF kundze

               Polija

                  Grzegorz JUSZCZYK kungs

                  Grażyna SPYTEK-BAJDURSKA kundze

               Portugāle

                  Luís HENRIQUE kungs

                  Manuel Marcelino PENA COSTA kungs

                  Luís Miguel CORREIA MIRA kungs

               Rumānija

                  Ovidiu NICOLESCU kungs

                  Cristian HOTOBOC kungs

                  Irina Mirela MANOLE kundze

               Slovēnija

                  Igor ANTAUER kungs

                  Tatjana ČERIN kundze

                  Anže HIRŠL kungs

               Slovākija

                  Róbert MEITNER kungs

               Somija

                  Katja LEPPÄNEN kundze

                  Jan SCHUGK kungs

                  Rauno TOIVONEN kungs

               Zviedrija

                  Bodil MELLBLOM kundze

                  Ned CARTER kungs

                  Cecilia ANDERSSON kundze

               Apvienotā Karaliste

                  Guy BAILEY kungs

         2. pants
   Vēl neizraudzītos locekļus un vietniekus Padome iecels vēlāk.
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
   4. pants
   Šo lēmumu informācijas vajadzībām publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Luksemburgā, 2013. gada 22. aprīlī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         S. COVENEY

      (1)  OV C 218, 13.9.2003., 1. lpp.

      (2)  OV L 45, 20.2.2010., 5. lpp.


title: 2011/188/EK: Padomes Lēmums ( 2009. gada 27. jūlijs ) par Eiropas Kopienas Pagaidu nolīguma par tirdzniecību un ar tirdzniecību saistītiem jautājumiem noslēgšanu starp Eiropas Kopienu, Eiropas Ogļu un tērauda kopienu un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Turkmenistānu, no otras puses#Pagaidu nolīgums par tirdzniecību un ar tirdzniecību saistītiem jautājumiem starp Eiropas Kopienu, Eiropas Ogļu un tērauda kopienu un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Turkmenistānu, no otras puses

text:
               26.3.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 80/19

         PADOMES LĒMUMS
   (2009. gada 27. jūlijs)
   par Eiropas Kopienas Pagaidu nolīguma par tirdzniecību un ar tirdzniecību saistītiem jautājumiem noslēgšanu starp Eiropas Kopienu, Eiropas Ogļu un tērauda kopienu un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Turkmenistānu, no otras puses
   (2011/188/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 133. pantu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu,
   tā kā:

               (1)

               Pirms stājas spēkā Partnerattiecību un sadarbības nolīgums starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Turkmenistānu, no otras puses, kas ir parakstīts Briselē 1998. gada 25. maijā, Eiropas Kopienas vārdā ir jāapstiprina Pagaidu nolīgums par tirdzniecību un ar tirdzniecību saistītiem jautājumiem starp Eiropas Kopienu, Eiropas Ogļu un tērauda kopienu un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Turkmenistānu, no otras puses, kas ir parakstīts Briselē 1999. gada 10. novembrī.

               (2)

               Pagaidu nolīguma par tirdzniecību un ar tirdzniecību saistītiem jautājumiem 31. pants ir jāgroza, lai ņemtu vērā Kopienas jaunās oficiālās valodas kopš nolīguma parakstīšanas brīža, noslēdzot vēstuļu apmaiņu starp Eiropas Kopienu un Turkmenistānu, ar ko groza Pagaidu nolīgumu par tirdzniecību un ar tirdzniecību saistītiem jautājumiem starp Eiropas Kopienu, Eiropas Ogļu un tērauda kopienu un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Turkmenistānu, no otras puses, attiecībā uz tekstiem autentiskajās valodās.

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Ar šo Eiropas Kopienas vārdā tiek apstiprināts Pagaidu nolīgums par tirdzniecību un ar tirdzniecību saistītiem jautājumiem starp Eiropas Kopienu, Eiropas Ogļu un tērauda kopienu un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Turkmenistānu, no otras puses, ar tā pielikumiem, protokolu un deklarācijām un vēstuļu apmaiņa starp Eiropas Kopienu un Turkmenistānu, ar ko groza Pagaidu nolīgumu par tirdzniecību un ar tirdzniecību saistītiem jautājumiem starp Eiropas Kopienu, Eiropas Ogļu un tērauda kopienu un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Turkmenistānu, no otras puses, attiecībā uz tekstiem autentiskajās valodās, ar kuru groza 31. pantu Pagaidu nolīgumā par tirdzniecību un ar tirdzniecību saistītiem jautājumiem.
   Šie teksti ir pievienoti šim lēmumam.
   2. pants
   Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personas, kas ir tiesīgas Eiropas Kopienas vārdā parakstīt šīs apmaiņas vēstules.
   3. pants
   Padomes priekšsēdētājs Eiropas Kopienas vārdā sniedz Pagaidu nolīguma 32. pantā paredzēto paziņojumu.
   4. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2009. gada 27. jūlijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         C. BILDT

      TULKOJUMS
      PAGAIDU NOLĪGUMS
      par tirdzniecību un ar tirdzniecību saistītiem jautājumiem starp Eiropas Kopienu, Eiropas Ogļu un tērauda kopienu un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Turkmenistānu, no otras puses
      EIROPAS KOPIENA, EIROPAS OGĻU UN TĒRAUDA KOPIENA UN EIROPAS ATOMENERĢIJAS KOPIENA, turpmāk “Kopiena”,
      no vienas puses, un
      TURKMENISTĀNA,
      no otras puses,
      TĀ KĀ Partnerības un sadarbības nolīgums starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Turkmenistānu, no otras puses, ir parafēts 1997. gada 24. maijā;
      TĀ KĀ Partnerības un sadarbības nolīguma mērķis ir stiprināt un paplašināt iepriekš nodibinātās attiecības, īpaši ar 1989. gada 18. decembrī parakstīto Nolīgumu par tirdzniecību un tirdzniecisko un ekonomisko sadarbību starp Eiropas Ekonomikas kopienu, Eiropas Atomenerģijas kopienu un Padomju Sociālistisko Republiku Savienību;
      TĀ KĀ ir nepieciešams nodrošināt strauju tirdzniecības attiecību attīstību starp Pusēm;
      TĀ KĀ šim mērķim ir nepieciešams pēc iespējas ātri ar pagaidu nolīguma palīdzību īstenot Partnerības un sadarbības nolīguma noteikumus attiecībā uz tirdzniecību un ar tirdzniecību saistītiem jautājumiem;
      TĀ KĀ minētajiem noteikumiem attiecīgi būtu jāaizstāj noteikumi Nolīgumā par tirdzniecību un sadarbību tirdzniecības un ekonomikas jomā;
      TĀ KĀ ir nepieciešams nodrošināt, lai uz laiku, kamēr stājas spēkā Partnerības un sadarbības nolīgums un ir nodibināta Sadarbības padome, Apvienotajai komitejai, kas izveidota atbilstoši Nolīgumam par tirdzniecību un sadarbību tirdzniecības un ekonomikas jomā, ir pilnvaras, ko Partnerības un sadarbības nolīgums piešķir Sadarbības padomei un kas ir nepieciešamas, lai īstenotu pagaidu nolīgumu,
      IR NOLĒMUŠAS noslēgt šo nolīgumu un tālab pilnvaro:
      EIROPAS KOPIENA:
      EIROPAS OGĻU UN TĒRAUDA KOPIENA:
      EIROPAS ATOMENERĢIJAS KOPIENA:
      TURKMENISTĀNA:
      KURAS, iepazinušās ar pārējo Pušu pilnvarām, ir atzinušas tās par likumīgām un spēkā esošām,
      IR VIENOJUŠĀS PAR SEKOJOŠO.
      I   SADAĻA

         VISPĀRĒJIE PRINCIPI

      [PSN ar Turkmenistānu: I sadaļa]
      1. pants
      [PSN ar Turkmenistānu: 2. pants]
      Demokrātisko principu un pamattiesību un cilvēktiesību ievērošana, kā noteikts Vispārējā cilvēktiesību deklarācijā, ANO statūtos, Helsinku Nobeiguma aktā un Parīzes Hartā par jaunu Eiropu, kā arī tirgus ekonomikas principu, tostarp EDSK Bonnas konferences dokumentos deklarēto principu, ievērošana veido pamatu Pušu iekšpolitikai un ārpolitikai un ir būtisks šā nolīguma elements.
      II   SADAĻA

         PREČU TIRDZNIECĪBA

      [PSN ar Turkmenistānu: III sadaļa]
      2. pants
      [PSN ar Turkmenistānu: 7. pants]
      1.   Puses viena otrai piešķir vislielākās labvēlības statusu visos jautājumos, kas saistīti ar turpmāk minētajiem aspektiem:

                  —

                  muitas nodokļi un maksājumi, kurus piemēro importam un eksportam, tostarp šo nodokļu un maksājumu iekasēšanas veids,

                  —

                  muitošanas, tranzīta, uzglabāšanas un pārkraušanas noteikumi,

                  —

                  visu veidu nodokļi un citi valsts noteiktie maksājumi, kurus tieši vai netieši piemēro importētajām precēm,

                  —

                  maksāšanas veidi un šādu, ar preču tirdzniecību saistītu, maksājumu veikšana,

                  —

                  noteikumi, kas reglamentē preču pārdošanu, pirkšanu, pārvadāšanu, izplatīšanu un izmantošanu iekšējā tirgū.

            2.   Šā panta 1. punkta noteikumus nepiemēro:

                  a)

                  priekšrocībām, kuras piešķir, lai izveidotu muitas savienību vai brīvās tirdzniecības zonu, vai priekšrocībām, kas izriet no šādas savienības vai zonas izveides;

                  b)

                  priekšrocībām, kuras piešķir atsevišķām valstīm atbilstoši Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) noteikumiem un citiem starptautiskiem regulējumiem jaunattīstības valstu labā;

                  c)

                  priekšrocībām, kuras piešķir kaimiņvalstīm, lai atvieglinātu pierobežas satiksmi.

            3.   Pārejas periodā, kurš beidzas 1998. gada 31. decembrī, 1. punkta noteikumi neattiecas uz I pielikumā noteiktajām priekšrocībām, ko Turkmenistāna piešķīrusi citām valstīm, kuras izveidojušās pēc PSRS sabrukuma.
      3. pants
      [PSN ar Turkmenistānu: 8. pants]
      1.   Puses vienojas, ka preču tranzīta brīvības princips ir būtisks noteikums šā nolīguma mērķu īstenošanai.
      Šajā sakarā katra Puse nodrošina bez ierobežojumiem tādu preču tranzītu caur tās teritoriju vai pāri tai, kuru izcelsme ir otras Puses muitas teritorijā vai kuras ir paredzētas otras Puses muitas teritorijai.
      2.   Puses savstarpēji piemēro VVTT V panta 2., 3., 4. un 5. punktā izklāstītos noteikumus.
      3.   Šajā pantā ietvertie noteikumi neskar citus īpašos noteikumus, par kuriem Puses vienojušās un kuri attiecas uz kādu konkrētu nozari, jo īpaši transportu, vai ražojumiem.
      4. pants
      [PSN ar Turkmenistānu: 9. pants]
      Neskarot tiesības un pienākumus, kas izriet no abām Pusēm saistošām starptautiskām konvencijām par preču pagaidu importu, viena Puse saskaņā ar tās tiesību aktiem piešķir otrai Pusei atbrīvojumu no ievedmuitas un citiem maksājumiem attiecībā uz precēm, kuras importē uz laiku, tajos gadījumos un atbilstīgi procedūrām, kā noteikts kādā citā starptautiskā konvencijā, kas šai Pusei ir saistoša. Ņem vērā apstākļus, kādos attiecīgā Puse pieņem saistības, kas izriet no šādas konvencijas.
      5. pants
      [PSN ar Turkmenistānu: 10. pants]
      1.   Preces, kuru izcelsme ir Turkmenistānā, Kopienā importē bez jebkādiem kvantitatīviem ierobežojumiem vai līdzvērtīgiem pasākumiem, neskarot šā nolīguma 7., 10. un 11. panta noteikumus.
      2.   Preces, kuru izcelsme ir Kopienā, Turkmenistānā importē bez jebkādiem kvantitatīviem ierobežojumiem vai līdzvērtīgiem pasākumiem, neskarot šā nolīguma 7., 10. un 11. panta noteikumus.
      6. pants
      [PSN ar Turkmenistānu: 11. pants]
      Preču tirdzniecība starp Pusēm notiek atbilstoši tirgus cenām.
      7. pants
      [PSN ar Turkmenistānu: 12. pants]
      1.   Ja importēto izstrādājumu apjoms kādas Puses teritorijā sasniedz tādu apjomu vai notiek ar tādiem nosacījumiem, kas rada vai varētu radīt zaudējumus līdzīgu vai tieši konkurējošu izstrādājumu vietējiem ražotājiem, Kopiena vai Turkmenistāna attiecīgajā gadījumā var veikt piemērotus pasākumus atbilstīgi šādiem noteikumiem un turpmāk minētām procedūrām.
      2.   Pirms jebkuru pasākumu veikšanas vai iespējami drīz gadījumos, uz kuriem attiecas 4. punkts, Kopiena vai Turkmenistāna – atkarībā no konkrētā gadījuma – iesniedz Apvienotajai komitejai visu attiecīgo informāciju, lai rastu abām Pusēm pieņemamu risinājumu, kā noteikts IV sadaļā.
      3.   Ja apspriežu rezultātā Puses nepanāk vienošanos 30 dienās pēc tam, kad Apvienotajai komitejai paziņots par darbībām, kas veicamas, lai izvairītos no šādas situācijas, Puse, kas lūgusi apspriedes, var brīvi ierobežot attiecīgo izstrādājumu importu vai veikt citus atbilstīgus pasākumus tādā apjomā un uz tik ilgu laiku, kāds vajadzīgs, lai izvairītos no kaitējuma vai to novērstu.
      4.   Ārkārtējā situācijā, kad kavēšanās var izraisīt grūti novēršamu kaitējumu, Puses var veikt pasākumus pirms apspriežu sākuma ar nosacījumu, ka tūlīt pēc šādas darbības veikšanas tiks pausta iniciatīva uzsākt apspriedes.
      5.   Izvēloties pasākumus, kuri jāveic atbilstīgi šim pantam, Puses par prioritāriem uzskata pasākumus, kas vismazāk traucētu īstenot šā nolīguma mērķus.
      6.   Neviens no šā panta noteikumiem nekādā veidā nav noteicošs vai ietekmējošs faktors, kad viena vai otra Puse pieņem antidempinga vai kompensācijas pasākumus saskaņā ar 1994. gada VVTT VI pantu, vienošanos par 1994. gada VVTT VI panta īstenošanu, vienošanos par subsīdijām un kompensācijas pasākumiem vai atbilstošiem attiecīgās Puses tiesību aktiem.
      8. pants
      [PSN ar Turkmenistānu: 13. pants]
      Puses apņemas apsvērt Nolīguma par preču savstarpējo tirdzniecību noteikumu pilnveidošanu, ņemot vērā attiecīgo stāvokli, tostarp stāvokli pēc Turkmenistānas gaidāmās pievienošanās PTO. 17. pantā minētā Apvienotā komiteja var sagatavot Pusēm paredzētus priekšlikumus par šādu pilnveidošanu, kurus, ja tos pieņem, var piemērot, Pusēm savstarpēji vienojoties, atbilstoši to attiecīgajām procedūrām.
      9. pants
      [PSN ar Turkmenistānu: 14. pants]
      Šis nolīgums neliedz ieviest importa, eksporta vai tranzīta aizliegumus vai ierobežojumus, kuru pamatojums ir sabiedrības morāle, sabiedriskā kārtība un valsts drošība; cilvēku, dzīvnieku vai augu dzīvības un veselības aizsardzība; dabas resursu aizsardzība; valsts māksliniecisko, vēsturisko vai arheoloģisko vērtību aizsardzības apsvērumi, kā arī intelektuālā, rūpnieciskā un komerciālā īpašuma aizsardzības apsvērumi vai noteikumi, kas attiecas uz zeltu un sudrabu. Tomēr šie aizliegumi vai ierobežojumi nedrīkst kļūt nedz par patvaļīgas diskriminācijas līdzekli, nedz arī par slēptu ierobežojumu tirdzniecībā starp Pusēm.
      10. pants
      [PSN ar Turkmenistānu: 15. pants]
      Šī sadaļa neattiecas uz tekstilizstrādājumu tirdzniecību, kas minēti Kombinētās nomenklatūras 50. līdz 63. nodaļā. Uz šo izstrādājumu tirdzniecību attiecas atsevišķs nolīgums, kas parafēts 1995. gada 30. decembrī un uz laiku piemērots no 1996. gada 1. janvāra.
      11. pants
      [PSN ar Turkmenistānu: 16. pants]
      1.   Eiropas Ogļu un tērauda kopienas dibināšanas līgumā noteikto izstrādājumu tirdzniecību regulē ar šīs sadaļas noteikumiem, izņemot 5. pantu.
      2.   Izveido kontaktgrupu ogļu un tērauda jautājumos, kurā būtu iekļauti Kopienas pārstāvji, no vienas puses, un Turkmenistānas pārstāvji, no otras puses.
      Kontaktgrupa regulāri apmainās ar informāciju par visiem ogļu un tērauda jautājumiem, kas interesē Puses.
      12. pants
      [PSN ar Turkmenistānu: 17. pants]
      Kodolmateriālu tirdzniecība atbilst Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma noteikumiem. Vajadzības gadījumā šo tirdzniecību reglamentē ar tāda īpaša nolīguma noteikumiem, kuru noslēdz starp Eiropas Atomenerģijas kopienu un Turkmenistānu.
      III   SADAĻA

         MAKSĀJUMI, KONKURENCE UN CITI NOTEIKUMI ATTIECĪBĀ UZ EKONOMIKU

      [PSN ar Turkmenistānu: IV sadaļa]
      13. pants
      [PSN ar Turkmenistānu: 39. panta 1. punkts]
      Puses apņemas atļaut jebkādus kārtējos maksājumus brīvi konvertējamā valūtā starp Kopienas un Turkmenistānas rezidentiem saistībā ar preču apriti, ko veic atbilstoši šim nolīgumam.
      14. pants
      [PSN ar Turkmenistānu: 41. panta 4. punkts]
      Puses vienojas apsvērt līdzekļus, ar kuru palīdzību saskaņotā veidā piemērot to attiecīgos konkurences noteikumus gadījumā, ja ir ietekmēta Pušu savstarpējā tirdzniecība.
      15. pants
      [PSN ar Turkmenistānu: 40. panta 1. punkts]
      Saskaņā ar šā panta un II pielikuma noteikumiem Turkmenistāna turpina pilnveidot intelektuālā, rūpnieciskā un komerciālā īpašuma aizsardzības tiesības, lai līdz piektā gada beigām pēc šā nolīguma stāšanās spēkā nodrošinātu tikpat augstu aizsardzības līmeni kā to, kuru Kopienā nosaka ar Kopienas tiesību aktiem, jo īpaši aktiem, kas minēti II pielikumā, tostarp arī nodrošinātu līdzekļus, kas paredzēti, lai nodrošinātu šādu tiesību ievērošanu.
      16. pants
      Savstarpēja palīdzība muitas jautājumos starp Pušu administratīvajām iestādēm notiek saskaņā ar šim nolīgumam pievienoto protokolu.
      IV   SADAĻA

         INSTITUCIONĀLI, VISPĀRĪGI UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI

      [PSN ar Turkmenistānu: XI sadaļa]
      17. pants
      Apvienotā komiteja, kas izveidota ar 1989. gada 18. decembrī parakstīto Eiropas Ekonomikas kopienas un Eiropas Atomenerģijas kopienas, un Padomju Sociālistisko Republiku Savienības nolīgumu par tirdzniecību un sadarbību tirdzniecības un ekonomikas jomā, veic pienākumus, kas tai noteikti šajā nolīgumā, kamēr tiek izveidota Sadarbības padome, kas paredzēta Partnerības un sadarbības nolīguma 77. pantā.
      18. pants
      Lai sasniegtu šā nolīguma mērķus, Apvienotā komiteja šajā nolīgumā paredzētajos gadījumos var sniegt ieteikumus.
      Tā savus ieteikumus izstrādā, Pusēm vienojoties.
      19. pants
      [PSN ar Turkmenistānu: 81. pants]
      Izskatot kādu jautājumu šā nolīguma sakarā saistībā ar noteikumu, kas attiecas uz kādu PTO veidojošo nolīgumu pantu, Apvienotā komiteja cik iespējams ņem vērā interpretāciju, kādu attiecīgajam pantam parasti piešķir PTO dalībnieki.
      20. pants
      [PSN ar Turkmenistānu: 85. pants]
      1.   Saskaņā ar šā nolīguma darbības jomu katra Puse apņemas nodrošināt, ka otras Puses fiziskajām un juridiskajām personām bez diskriminācijas salīdzinājumā ar tās pašas valsts valstspiederīgajiem ir piekļuve Pušu kompetentajām tiesām un administratīvajām struktūrām, lai aizstāvētu individuālās tiesības un īpašumtiesības, tostarp tiesības, kas attiecas uz intelektuālo, rūpniecisko un komerciālo īpašumu.
      2.   Atbilstoši to pilnvarām Puses:

                  —

                  rosina izmantot šķīrējtiesu, lai izšķirtu strīdus, kas rodas komerciālu darījumu un sadarbības dēļ, ko veic Kopienas un Turkmenistānas uzņēmēji,

                  —

                  vienojas, ka strīdā, kas nodots izskatīšanai šķīrējtiesā, katra strīdā iesaistītā Puse var, ja vien Pušu izraudzītās šķīrējtiesas noteikumi neparedz citādi, izvēlēties savu šķīrējtiesnesi neatkarīgi no viņa valstspiederības un ka trešais prezidējošais šķīrējtiesnesis vai vienīgais šķīrējtiesnesis var būt trešās valsts pilsonis,

                  —

                  ieteiks uzņēmējiem, savstarpēji vienojoties, izvēlēties tiesību aktus, kurus attiecina uz to līgumiem,

                  —

                  rosina izmantot šķīrējtiesu noteikumus, ko izstrādājusi ANO Starptautisko tirdzniecības tiesību komisija (UNCITRAL), un izmantot jebkuru šķīrējtiesu valstī, kas parakstījusi Konvenciju par ārvalstu šķīrējtiesu nolēmumu atzīšanu un izpildīšanu, kura noslēgta 1958. gada 10. jūnijā Ņujorkā.

            21. pants
      [PSN ar Turkmenistānu: 86. pants]
      Šis nolīgums nekādi neliedz nevienai no Pusēm veikt pasākumus:

                  a)

                  ko tā uzskata par vajadzīgiem, lai nepieļautu informācijas izpaušanu, kas ir pretrunā ar tās drošības interesēm;

                  b)

                  kas attiecas uz ieroču, munīcijas un kara materiālu vai citu izstrādājumu ražošanu vai tirdzniecību vai uz aizsardzības nolūkiem vajadzīgu pētniecību, attīstību vai ražošanu, ja šie pasākumi nepasliktina konkurences apstākļus attiecībā uz izstrādājumiem, kuri nav domāti īpašiem militāriem nolūkiem;

                  c)

                  ko tā uzskata par būtiskiem attiecībā uz pašu drošību nopietnu iekšējo traucējumu gadījumā, kas skar likuma varas un kārtības uzturēšanu, kara laikā vai nopietna starptautiskā saspīlējuma gadījumā ar kara draudiem, lai pildītu pienākumus, ko tā ir uzņēmusies miera un starptautiskās drošības saglabāšanai;

                  d)

                  ko tā uzskata par vajadzīgiem, lai ievērotu tās starptautiskos pienākumus un saistības par divējāda lietojuma rūpniecības preču un tehnoloģiju kontroli.

            22. pants
      [PSN ar Turkmenistānu: 87. pants]
      1.   Jomās, uz ko attiecas šis nolīgums, un neskarot tā īpašos noteikumus:

                  —

                  Turkmenistānas piemērotais režīms attiecībā uz Kopienu nedod tiesības uz diskrimināciju starp dalībvalstīm, to valstspiedrīgajiem vai to uzņēmējsabiedrībām,

                  —

                  Kopienas piemērotais režīms attiecībā uz Turkmenistānu nedod tiesības uz diskrimināciju starp Turkmenistānas valstspiederīgajiem vai tās uzņēmējsabiedrībām.

            2.   Šā panta 1. punkta noteikumi neskar Pušu tiesības piemērot savus attiecīgos nodokļu tiesību aktus nodokļu maksātājiem, kas nav identiskās situācijās attiecībā uz to dzīvesvietu.
      23. pants
      [PSN ar Turkmenistānu: 88. pants]
      1.   Katra Puse var nodot izskatīšanai Apvienotajai komitejai strīdu, kas saistīts ar šā nolīguma piemērošanu vai interpretāciju.
      2.   Apvienotā komiteja var atrisināt strīdu, sniedzot ieteikumu.
      3.   Ja strīdu nav iespējams izšķirt saskaņā ar 2. punktu, viena Puse var informēt otru Pusi par šķīrējtiesneša iecelšanu; attiecīgi otrai Pusei divos mēnešos jāieceļ otrs šķīrējtiesnesis.
      Apvienotā komiteja ieceļ trešo šķīrējtiesnesi.
      Šķīrējtiesnešu ieteikumus pieņem ar balsu vairākumu. Šie ieteikumi Pusēm nav saistoši.
      24. pants
      [PSN ar Turkmenistānu: 89. pants]
      Puses vienojas nekavējoties konsultēties pēc jebkuras Puses pieprasījuma, izmantojot piemērotus kanālus, lai apspriestu jautājumus par šā nolīguma interpretāciju vai īstenošanu un citiem būtiskiem aspektiem, kas skar Pušu attiecības.
      Šā panta noteikumi nekādā veidā neietekmē un neskar 7., 23. un 28. pantu.
      25. pants
      [PSN ar Turkmenistānu: 90. pants]
      Ar šo nolīgumu Turkmenistānai piešķirtais režīms nekādā gadījumā nav labvēlīgāks par to, ko dalībvalstis piešķir cita citai.
      26. pants
      [PSN ar Turkmenistānu: 92. pants]
      Ciktāl uz šā nolīguma jautājumiem attiecas Enerģētikas hartas nolīgums un tā protokoli, pēc to stāšanās spēkā piemēro Enerģētikas hartas nolīgumu un tā protokolus attiecībā uz šādiem jautājumiem, bet tikai šā nolīguma noteiktajā apjomā.
      27. pants
      1.   Šo nolīgumu piemēro, līdz stājas spēkā 1997. gada 24. maijā parafētais Partnerības un sadarbības nolīgums.
      2.   Katra Puse var šo nolīgumu denonsēt, paziņojot par to otrai Pusei. Šis nolīgums zaudē spēku sešus mēnešus pēc šādas paziņošanas dienas.
      28. pants
      [PSN ar Turkmenistānu: 94. pants]
      1.   Puses veic visus vajadzīgos vispārīgos vai īpašos pasākumus, lai izpildītu saistības, kas izriet no šā nolīguma. Puses nodrošina nolīgumā noteikto mērķu sasniegšanu.
      2.   Ja kāda Puse uzskata, ka otra Puse nav izpildījusi savas saistības atbilstīgi nolīgumam, tā var veikt piemērotus pasākumus. Izņemot īpaši steidzamus gadījumus, Puse vispirms iesniedz Apvienotajai komitejai visu attiecīgo informāciju, kas nepieciešama rūpīgam stāvokļa vērtējumam, lai atrastu Pusēm pieņemamu risinājumu.
      Izvēloties šos pasākumus, priekšroka jādod pasākumiem, kuri vismazāk traucē nolīguma darbību. Pēc otras Puses pieprasījuma par šiem pasākumiem paziņo Apvienotajai komitejai.
      29. pants
      [PSN ar Turkmenistānu: 95. pants]
      Šā nolīguma I un II pielikums, kā arī Protokols par savstarpēju palīdzību muitas jomā ir šā nolīguma neatņemama sastāvdaļa.
      30. pants
      [PSN ar Turkmenistānu: 97. pants]
      Šo nolīgumu piemēro teritorijās, kur piemēro Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un Eiropas Ogļu un tērauda kopienas dibināšanas līgumu, atbilstoši minētajos līgumos paredzētajiem noteikumiem, no vienas puses, un Turkmenistānas teritorijā, no otras puses.
      31. pants
      Šis nolīgums ir sagatavots divos eksemplāros dāņu, holandiešu, angļu, somu, franču, vācu, itāļu, spāņu, zviedru, grieķu, portugāļu un turkmēņu valodā, visi teksti ir vienlīdz autentiski.
      32. pants
      Šo nolīgumu katra Puse apstiprinās saskaņā ar savām procedūrām.
      Šis nolīgums stājas spēkā otrā mēneša pirmajā dienā pēc dienas, kad Puses paziņo Eiropas Savienības Padomes ģenerālsekretāram, ka ir pabeigtas šā panta pirmajā daļā minētās procedūras.
      Pēc šā nolīguma stāšanās spēkā un ciktāl tas skar attiecības starp Turkmenistānu un Kopienu, šis nolīgums aizstāj 2. pantu, 3. pantu, izņemot tā ceturto ievilkumu, un 4. līdz 16. pantu 1989. gada 18. decembrī Briselē parakstītajā Nolīgumā starp Eiropas Ekonomikas kopienu, Eiropas Atomenerģijas kopienu un Padomju Sociālistisko Republiku Savienību par tirdzniecību un sadarbību tirdzniecības un ekonomikas jomā.

         PIEVIENOTO DOKUMENTU SARAKSTS

                     I PIELIKUMS.

                     Indikatīvs to priekšrocību saraksts, ko Turkmenistāna piešķīrusi neatkarīgajām valstīm saskaņā ar 2. panta 3. punktu

                     II PIELIKUMS.

                     Nolīguma 15. pantā minētie tiesību akti par intelektuālo, rūpniecisko un komerciālo īpašumu

               Protokols par savstarpēju administratīvo palīdzību muitas jomā

            I PIELIKUMS

               Indikatīvs to priekšrocību saraksts, ko Turkmenistāna piešķīrusi neatkarīgajām valstīm saskaņā ar 2. panta 3. punktu

            1.   Importa/eksporta nodokļu politika
            Importa un eksporta nodokļus neievieš.
            Par tādiem pakalpojumiem kā muitošana, komisijas un citas nodevas, ko ievieš valsts muita, valsts preču apmaiņas un valsts nodokļu inspekcija, nemaksā par šādām precēm:

                        —

                        graudu importu, zīdaiņu pārtiku, pārtikas precēm, ko iedzīvotājiem pārdod par valsts kontrolētām cenām,

                        —

                        precēm, kas importētas, balstoties uz līgumu, un ko finansē no Turkmenistānas valsts budžeta.

                  2.   Pārvadājumu un tranzīta nosacījumi
            Attiecībā uz Neatkarīgo Valstu Savienības valstīm, kas ir “Daudzpusējā nolīguma par attiecību principiem un nosacījumiem transporta jomā” Puses, un/vai pamatojoties uz divpusējiem nolīgumiem par pārvadājumiem un tranzītu, par preču (ieskaitot tranzītpreces) pārvadājumiem un muitošanu un transportlīdzekļu tranzītu savstarpēji nepiemēro nekādus nodokļus vai maksas.
            NVS valstu transportlīdzekļi ir atbrīvoti no nodokļiem, kad tie pārvietojas tranzītā caur Turkmenistānas teritoriju.

            II PIELIKUMS

               Nolīguma 15. pantā minētie tiesību akti par intelektuālo, rūpniecisko un komerciālo īpašumu

                        1.

                        Kopienas tiesību akti, kas minēti 15. pantā

                                    —

                                    Padomes Pirmā direktīva 89/104/EEK (1988. gada 21. decembris), ar ko tuvina dalībvalstu tiesību aktus attiecībā uz preču zīmēm.

                                    —

                                    Padomes Direktīva 87/54/EEK (1986. gada 16. decembris) par pusvadītāju ražojumu topogrāfiju tiesisko aizsardzību.

                                    —

                                    Padomes Direktīva 91/250/EEK (1991. gada 14. maijs) par datorprogrammu tiesisko aizsardzību.

                                    —

                                    Padomes Regula (EEK) Nr. 1768/92 (1992. gada 18. jūnijs) par papildu aizsardzības sertifikāta ieviešanu attiecībā uz medikamentiem.

                                    —

                                    Padomes Regula (EEK) Nr. 2081/92 (1992. gada 14. jūlijs) par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību.

                                    —

                                    Padomes Direktīva 93/83/EEK (1993. gada 27. septembris) par dažu noteikumu saskaņošanu attiecībā uz autortiesībām un blakustiesībām, kas piemērojamas satelītu apraidei un kabeļu retranslācijai.

                                    —

                                    Padomes Direktīva 93/98/EEK (1993. gada 29. oktobris) par autortiesību aizsardzības termiņu un dažu blakustiesību termiņu saskaņošanu.

                                    —

                                    Padomes Direktīva 92/100/EEK (1992. gada 19. novembris) par nomas tiesībām un patapināšanas tiesībām, un atsevišķām blakustiesībām, kas attiecas uz autortiesībām intelektuālā īpašuma jomā.

                                    —

                                    Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1610/96 (1996. gada 23. jūlijs) par papildu aizsardzības sertifikāta ieviešanu attiecībā uz augu aizsardzības līdzekļiem.

                                    —

                                    Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 96/9/EK (1996. gada 11. marts) par datubāzu tiesisko aizsardzību.

                                    —

                                    Padomes Regula (EK) Nr. 3295/94 (1994. gada 22. decembris), ar kuru paredz pasākumus, lai aizliegtu viltotu preču un pirātpreču laišanu brīvā apgrozībā, eksportu, reeksportu vai atlikšanas režīma attiecināšanu uz tām.

                        2.

                        Ja intelektuālā, rūpnieciskā un komerciālā īpašuma jomā rodas problēmas, kuras minētas šajos Kopienas tiesību aktos un kuras ietekmē tirdzniecības nosacījumus, tad pēc Kopienas vai Turkmenistānas pieprasījuma notiek tūlītēja konsultēšanās, lai panāktu abpusēji apmierinošus risinājumus.

            PROTOKOLS
            par savstarpēju administratīvo palīdzību muitas jomā
            1. pants
            Definīcijas
            Šajā protokolā terminiem ir šādas nozīmes:

                        a)

                        “muitas noteikumi” ir tiesību sistēma vai reglamentējoši noteikumi, kas piemērojami Pušu teritorijās attiecībā uz preču importu, eksportu un tranzītu, kā arī muitas procedūrām, ko uz tām attiecina, tostarp aizlieguma, ierobežojuma un kontroles pasākumiem;

                        b)

                        “pieprasījuma iesniedzēja iestāde” ir kompetenta pārvaldes iestāde, kuru šim mērķim izraudzījusi Puse un kura lūdz palīdzību muitas jomā;

                        c)

                        “pieprasījuma saņēmēja iestāde” ir kompetenta administratīva iestāde, kuru šim mērķim iecēlusi Puse un kura saņem pieprasījumu palīdzībai muitas jautājumos;

                        d)

                        “personas dati” ir visa informācija, kas attiecas uz identificēto vai identificējamo fizisko personu;

                        e)

                        “darbības, ar ko pārkāpj muitas noteikumus” ir muitas tiesību aktu pārkāpumi vai pārkāpumu mēģinājumi.

                  2. pants
            Darbības joma
            1.   Puses viena otrai palīdz savas kompetences jomās saskaņā ar kārtību un atbilstīgi noteikumiem, ko paredz šis protokols, lai nodrošinātu muitas tiesību aktu pareizu piemērošanu, jo īpaši – novēršot, atklājot un izmeklējot darbības, kas ir pretrunā šiem tiesību aktiem.
            2.   Šajā protokolā paredzētā palīdzība muitas jautājumos attiecas uz visām Pušu pārvaldes iestādēm, kas ir kompetentas šā protokola piemērošanā. Tā neierobežo noteikumus, ar kuriem reglamentē savstarpējo palīdzību krimināllietās. Tā arī neaptver informāciju, kas iegūta, īstenojot pilnvaras pēc tiesu iestāžu pieprasījuma, izņemot gadījumus, kad minētā iestāde atļauj snieg šādu informāciju.
            3. pants
            Palīdzība pēc pieprasījuma
            1.   Pēc pieteikuma iesniedzējas iestādes lūguma pieteikuma saņēmēja iestāde tai sniedz visu informāciju, kas palīdzētu nodrošināt muitas tiesību aktu ievērošanu, tostarp informāciju par paredzētajām vai plānotajām darbībām, kuras ir vai varētu būt pretrunā šādiem tiesību aktiem.
            2.   Pēc pieteikuma iesniedzējas iestādes lūguma pieteikuma saņēmēja iestāde to informē, vai preces, kas eksportētas no vienas Puses teritorijas, ir pienācīgi importētas otras Puses teritorijā, vajadzības gadījumā norādot precēm piemēroto muitas procedūru.
            3.   Pēc pieteikuma iesniedzējas iestādes lūguma pieteikuma saņēmēja iestāde saskaņā ar savas valsts tiesību sistēmu veic pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu īpašu uzraudzību attiecībā uz:

                        a)

                        juridiskām vai fiziskām personām, par kurām ir pamatoti domāt, ka tās ir iesaistītas vai ir bijušas iesaistītas darbībās, kas neatbilst muitas tiesību aktiem;

                        b)

                        vietām, kur preces uzglabā veidā, kas rada aizdomas, ka tās paredzētas, lai atbalstītu muitas tiesību aktiem pretrunā esošas darbības;

                        c)

                        tādu preču pārvietošanu, kas varētu izraisīt muitas tiesību aktu pārkāpumus;

                        d)

                        transporta līdzekļiem, attiecībā uz ko ir pamats domāt, ka tie ir izmantoti vai ka tos var izmantot darbībām, kas ir pretrunā muitas tiesību aktiem.

                  4. pants
            Spontāna palīdzība
            Puses pēc pašu iniciatīvas vai saskaņā ar saviem normatīvajiem, administratīvajiem aktiem un citiem juridiskiem aktiem sniedz viena otrai palīdzību bez iepriekšēja lūguma, ja tās uzskata to par nepieciešamu pareizai muitas tiesību aktu piemērošanai, īpaši – ja tās iegūst informāciju, kas attiecas uz:

                        —

                        darbībām, kas ir vai var būt pretrunā šādiem tiesību aktiem un par ko var būt interese otrai Pusei,

                        —

                        jauniem līdzekļiem un metodēm, ko izmanto šādu darbību veikšanai,

                        —

                        precēm, par kurām zināms, ka tās saistītas ar darbībām, kas ir pretrunā muitas tiesību aktiem,

                        —

                        juridiskām vai fiziskām personām, par kurām ir pamatoti domāt, ka tās ir iesaistītas vai ir bijušas iesaistītas darbībās, kas neatbilst muitas tiesību aktiem,

                        —

                        transporta līdzekļiem, par ko ir pamats domāt, ka tie ir izmantoti, tos izmanto vai ka tos var izmantot darbībām, kas ir pretrunā muitas tiesību aktiem.

                  5. pants
            Nosūtīšana, paziņošana
            Pēc pieteikuma iesniedzējas iestādes lūguma pieteikuma saņēmēja iestāde saskaņā ar attiecīgajiem tiesību aktiem veic visus vajadzīgos pasākumus, lai:

                        —

                        nosūtītu visus dokumentus un

                        —

                        paziņotu par visiem lēmumiem,

                  kas ir šā protokola jomā, adresātam, kas dzīvo vai ir reģistrēts tās teritorijā. Šajā gadījumā lūgumiem nosūtīt dokumentus vai paziņot par lēmumiem piemēro 6. panta 3. punktu.
            6. pants
            Palīdzības pieprasījumu forma un saturs
            1.   Pieprasījumus saskaņā ar šo protokolu iesniedz rakstiski. Tiem pievieno dokumentus, kas vajadzīgi, lai apliecinātu pieprasījuma atbilstību. Kad ir vajadzīga steidzama palīdzība, var pieņemt mutiskus palīdzības pieprasījumus, bet tie ir jāapstiprina rakstiski, cik vien drīz iespējams.
            2.   Saskaņā ar šā panta 1. punktu iesniegtajos pieprasījumos ir šāda informācija:

                        a)

                        pieteikuma iesniedzēja iestāde, kas iesniedz pieprasījumu;

                        b)

                        pieprasītais pasākums;

                        c)

                        pieprasījuma mērķis un iemesls;

                        d)

                        attiecīgie tiesību akti, noteikumi un citi juridiski elementi;

                        e)

                        iespējami precīzas un pilnīgas norādes par fiziskajām un juridiskajām personām, uz kurām attiecas izmeklēšana;

                        f)

                        kopsavilkums par attiecīgajiem faktiem un jau veiktajām pārbaudēm, izņemot 5. pantā paredzētajos gadījumos.

                  3.   Pieprasījumus iesniedz pieteikuma saņēmējas iestādes oficiālajā valodā vai šai iestādei pieņemamā valodā.
            4.   Ja pieprasījums neatbilst formālajām prasībām, var lūgt to labot vai papildināt; vienlaikus var likt veikt drošības pasākumus.
            7. pants
            Pieprasījumu izpilde
            1.   Lai izpildītu palīdzības lūgumu, pieprasījuma saņēmēja iestāde savas kompetences un pieejamo resursu robežās tā, it kā tā rīkotos pēc savas iniciatīvas vai pēc citu tās pašas Puses iestāžu lūguma, turpina jau tās rīcībā esošās informācijas piegādi, veic attiecīgu izmeklēšanu vai nodrošina šo pasākumu veikšanu. Šo noteikumu piemēro arī administratīvai struktūrvienībai, kurai pieprasījuma saņēmēja iestāde nosūtījusi pieprasījumu, ja pēdējā nav rīcībspējīga.
            2.   Palīdzības pieprasījumus izpilda saskaņā ar pieprasījuma saņēmējas Puses normatīvajiem, administratīvajiem aktiem un citiem juridiskajiem dokumentiem.
            3.   Puses pienācīgi pilnvarotas amatpersonas ar otras iesaistītās Puses piekrišanu un ar pēdējās nosacījumiem no saņēmējas iestādes vai citas iestādes birojiem, par kuriem saņēmēja iestāde ir atbildīga, var iegūt iesniedzējai iestādei šā protokola nolūkā vajadzīgo informāciju par muitas tiesību aktu pārkāpumu.
            4.   Puses pienācīgi pilnvarotas amatpersonas ar otras iesaistītās Puses piekrišanu un saskaņā ar tās noteikumiem var piedalīties izmeklēšanā, ko veic otras Puses teritorijā.
            8. pants
            Informācijas paziņošanas veids
            1.   Pieprasījuma saņēmēja iestāde ziņo pieprasījuma iesniedzējai iestādei par izmeklēšanas rezultātiem dokumentu, apliecinātu dokumentu kopiju, ziņojumu un līdzīgā veidā.
            2.   Šā panta 1. punktā minētos dokumentus var aizstāt ar šim pašam nolūkam datorizētā veidā sagatavotu informāciju.
            3.   Dokumentu oriģinālus pieprasa tikai gadījumos, kad apliecinātas kopijas nebūtu pietiekamas. Nosūtītos dokumentu oriģinālus nodod atpakaļ iespējami īsā laikā.
            9. pants
            Izņēmumi attiecībā uz pienākumu sniegt palīdzību
            1.   Puses var atteikties sniegt šajā protokolā paredzēto palīdzību, ja šāda palīdzība:

                        a)

                        varētu ierobežot Turkmenistānas vai kādas dalībvalsts, kam lūgts sniegt palīdzību saskaņā ar šo protokolu, suverenitāti; vai

                        b)

                        varētu apdraudēt sabiedrisko kārtību, drošību vai citas būtiskas intereses, jo īpaši 10. panta 2. punktā minētajos gadījumos; vai

                        c)

                        ir saistīta ar valūtas vai nodokļu noteikumiem, kas nav muitas tiesību akti; vai

                        d)

                        izpaustu rūpniecisku, komerciālu vai profesionālu noslēpumu.

                  2.   Ja pieprasījuma iesniedzēja iestāde lūdz palīdzību, kuru tā pati nespētu sniegt, ja šāda palīdzība tai tiktu lūgta, tad savā pieprasījumā tā vērš uzmanību uz šo faktu. Tad pieprasījuma saņēmējai iestādei jāizlemj, kā atbildēt uz šādu pieprasījumu.
            3.   Ja palīdzību atsaka, tad par šo lēmumu ar attiecīgu pamatojumu nekavējoties jāziņo pieprasījuma iesniedzējai iestādei.
            10. pants
            Informācijas apmaiņa un konfidencialitāte
            1.   Informācija, ko sniedz saskaņā ar šo protokolu, ir konfidenciāla vai ierobežota atkarībā no katras Puses piemērotajiem noteikumiem neatkarīgi no tā, kādā veidā tā būtu sniegta. Uz to attiecas pienākums glabāt dienesta noslēpumu, un uz to attiecina aizsardzību, ko uz līdzīgu informāciju attiecina gan saskaņā ar attiecīgajiem tās Puses tiesību aktiem, kura to saņēmusi, gan attiecīgajiem noteikumiem, ko piemēro Kopienas iestādēm.
            2.   Datu apmaiņa ir atļauta tikai tad, ja pieteikuma saņēmēja Puse apņemas nodrošināt šiem datiem vismaz tādu pašu aizsardzības līmeni, kādu šajā konkrētajā gadījumā piemēro pieteikuma iesniedzēja Puse.
            3.   Iegūto informāciju izmanto tikai šā protokola mērķiem. Ja viena Puse vēlas izmantot šo informāciju citiem mērķiem, tā lūdz iepriekšēju rakstisku piekrišanu no iestādes, kura sniedza šo informāciju. Tad uz šādu informāciju attiecas visi minētās iestādes noteiktie ierobežojumi.
            4.   Šā panta 3. punkts neliedz izmantot šo informāciju tiesas vai administratīvā procesā, ko uzsāk par muitas tiesību aktu pārkāpumu. Par šādu izmantošanu ziņo kompetentajai iestādei, kas sniegusi šo informāciju.
            5.   Puses savos pierādījuma dokumentos, ziņojumos un liecībās, kā arī ierosinātajās lietās par pierādījumu var izmantot saskaņā ar šā protokola noteikumiem iegūto informāciju un izskatītos dokumentus.
            11. pants
            Eksperti un liecinieki
            Piešķirto pilnvaru robežās pieprasījuma saņēmējas iestādes amatpersonu var pilnvarot par ekspertu vai liecinieku tiesā vai administratīvā procesā, kas attiecas uz šajā protokolā ietvertajiem jautājumiem un ir otras Puses jurisdikcijā, un iesniegt attiecīgus priekšmetus, dokumentus vai apstiprinātas to kopijas, kas varētu būt vajadzīgi attiecīgajā tiesvedībā vai administratīvajā procesā. Attiecīgā pavēstē konkrēti jānorāda, par kādiem jautājumiem jāatbild un kāda amata vai kvalifikācijas dēļ minētajai amatpersonai uzdos jautājumus.
            12. pants
            Palīdzības izdevumi
            Puses atsakās no visām savstarpējām prasībām atmaksāt izdevumus, kas radušies saistībā ar šo protokolu, vajadzības gadījumā izņemot tādus izdevumus, kas saistīti ar honorāriem ekspertiem un lieciniekiem, kā arī tulkiem un tulkotājiem, kuri nav nodarbināti valsts civildienestā.
            13. pants
            Pieteikums
            1.   Šā protokola piemērošanu uztic Turkmenistānas centrālajai muitas iestādei, no vienas puses, un Eiropas Kopienu Komisijas kompetentajiem dienestiem un, attiecīgā gadījumā, dalībvalstu muitas iestādēm, no otras puses. Tās lemj par visiem šā protokola piemērošanai vajadzīgajiem praktiskajiem pasākumiem, ņemot vērā spēkā esošos noteikumus informācijas aizsardzības jomā. Tās var ieteikt kompetentajām iestādēm grozījumus, kurus, pēc to uzskatiem, vajadzētu izdarīt šajā protokolā.
            2.   Puses savstarpēji apspriežas un pēc tam informē viena otru par ieviešanas noteikumiem, kas pieņemti saskaņā ar šā protokola noteikumiem.
            14. pants
            Citi nolīgumi
            1.   Ņemot vērā Eiropas Kopienas un dalībvalstu attiecīgo kompetenci, šā protokola noteikumi:

                        —

                        neskar Pušu saistības, ko uzliek kāds cits starptautisks nolīgums vai konvencija,

                        —

                        ir uzskatāmi kā papildinājums savstarpējas palīdzības nolīgumiem, kas ir noslēgti vai ko konkrētas dalībvalstis var noslēgt ar Turkmenistānu, kā arī

                        —

                        neskar noteikumus, ar ko reglamentē Komisijas kompetento dienestu un dalībvalstu kompetento iestāžu saziņu attiecībā uz informāciju, kuru iegūst saskaņā ar šo nolīgumu un kura varētu interesēt Kopienu.

                  2.   Neskarot 1. punktu, šā nolīguma noteikumi ir noteicošie salīdzinājumā ar noteikumiem, kas izriet no divpusējiem nolīgumiem par savstarpēju palīdzību, kuri noslēgti vai ko var noslēgt starp dalībvalstīm un Turkmenistānu, ja minēto divpusējo nolīgumu noteikumi nav saderīgi ar šā protokola noteikumiem.
            3.   Attiecībā uz jautājumiem, kas saistīti ar šā protokola piemērošanu, Puses apspriežas viena ar otru, lai šos jautājumus atrisinātu Apvienotajā komitejā, kura minēta šā nolīguma 17. pantā.

         NOBEIGUMA AKTS
         EIROPAS KOPIENAS, EIROPAS OGĻU UN TĒRAUDA KOPIENAS un EIROPAS ATOMENERĢIJAS KOPIENAS, turpmāk “Kopiena”, pilnvarotie,
         no vienas puses, un
         TURKMENISTĀNAS pilnvarotie,
         no otras puses,
         tiekoties Briselē 1999. gada 10. novembrī, lai parakstītu Pagaidu nolīgumu par tirdzniecību un ar tirdzniecību saistītiem jautājumiem starp Eiropas Kopienu, Eiropas Ogļu un tērauda kopienu un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Turkmenistānu, no otras puses, še turpmāk “nolīgumu”, ir pieņēmuši šādu tekstu:
         nolīgumu, tostarp tā pielikumus, un šādu protokolu:
         Protokols par savstarpēju administratīvo palīdzību muitas jomā.
         Kopienas pilnvarotie un Turkmenistānas pilnvarotie ir pieņēmuši kopīgās deklarācijas, kas minētas turpmāk un pievienotas šim Nobeiguma aktam:

                     Kopīgā deklarācija par personas datiem

                     Kopīgā deklarācija par nolīguma 7. pantu

                     Kopīgā deklarācija par nolīguma 8. pantu

                     Kopīgā deklarācija par nolīguma 15. pantu

                     Kopīgā deklarācija par nolīguma 28. pantu

               Kopienas pilnvarotie ņem vērā turpmāk minēto vienpusējo deklarāciju, kas pievienota šim Nobeiguma aktam:
         Vienpusēja Turkmenistānas deklarācija par intelektuālā, rūpnieciskā un komerciālā īpašuma tiesību aizsardzību.

            Briselē, …

               Eiropas Kopienas, Eiropas Ogļu un tērauda kopienas un Eiropas Atomenerģijas kopienas vārdā

               Turkmenistānas vārdā

            Kopīgā deklarācija par personas datiem
            Piemērojot šo nolīgumu, Puses apzinās vajadzību atbilstīgi aizsargāt personas saistībā ar personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti.

            Kopīgā deklarācija par nolīguma 7. pantu
            Kopiena un Turkmenistāna paziņo, ka drošības klauzulas teksts nepiešķir tiesības uz VVTT drošības režīmu.

            Kopīgā deklarācija par nolīguma 8. pantu
            Līdz brīdim, kad Turkmenistāna pievienojas PTO, Puses rīko apspriedes Apvienotajā komitejā par Turkmenistānas importa tarifa politiku, tostarp par izmaiņām tarifu aizsardzībā. Jo īpaši šādas apspriedes veic pirms tarifu aizsardzības palielināšanas.

            Kopīgā deklarācija par nolīguma 15. pantu
            Puses savu attiecīgo kompetenču robežās vienojas par to, ka šā nolīguma vajadzībām intelektuālais, rūpnieciskais un komerciālais īpašums īpaši ietver autortiesības, tostarp datorprogrammu autortiesības, un blakustiesības, tiesības attiecībā uz patentiem, rūpniecisko dizainu, ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, tostarp cilmes vietas nosaukumiem, preču zīmēm un pakalpojumu zīmēm, integrālo shēmu topogrāfiju, kā arī aizsardzību pret negodīgu konkurenci, kā minēts 10.a pantā Parīzes Konvencijā par rūpnieciskā īpašuma aizsardzību, un neizpaužamas informācijas aizsardzību attiecībā uz tehnoloģisko kompetenci.

            Kopīgā deklarācija par nolīguma 28. pantu

                        1.

                        Šā nolīguma pareizas interpretācijas un praktiskas piemērošanas labad Puses vienojas, ka ar terminu “īpašas steidzamības gadījumi” nolīguma 28. pantā saprot gadījumus, kad kāda no Pusēm būtiski pārkāpj šo nolīgumu. Nolīguma būtisks pārkāpums ir:

                                    a)

                                    nolīguma laušana, ko nesankcionē starptautisko tiesību vispārējie noteikumi;
                                    vai

                                    b)

                                    nolīguma 1. pantā izklāstīto būtisko nolīguma elementu pārkāpums.

                        2.

                        Puses vienojas, ka 28. pantā minētie “piemērotie pasākumi” ir pasākumi, ko veic saskaņā ar starptautiskajām tiesībām. Ja kāda Puse veic pasākumus īpašas steidzamības gadījumā, kā noteikts 28. pantā, otra Puse drīkst izmantot savā labā strīdu izšķiršanas procedūru.

            Vienpusēja Turkmenistānas deklarācija par intelektuālā, rūpnieciskā un komerciālā īpašuma tiesību aizsardzību
            Turkmenistāna paziņo, ka:

                        1.

                        Līdz piektā gada beigām pēc šā nolīguma stāšanās spēkā Turkmenistāna pievienojas tām deklarācijas 2. punktā paredzētajām daudzpusējām konvencijām intelektuālā, rūpnieciskā un komerciālā īpašuma jautājumos, kurām Kopienas dalībvalstis ir puses vai ko dalībvalstis piemēro de facto saskaņā ar atbilstīgiem šo konvenciju noteikumiem.

                        2.

                        Šīs deklarācijas 1. punkts attiecas uz šādām daudzpusējām konvencijām:

                                    —

                                    Bernes Konvencija par literāro un mākslas darbu aizsardzību (1971. gada Parīzes akts),

                                    —

                                    Starptautiskā konvencija par izpildītājmākslinieku, fonogrammu izgatavotāju un raidorganizāciju tiesību aizsardzību (Roma, 1961. gads),

                                    —

                                    Madrides Nolīgums par preču zīmju starptautisku reģistrāciju (1967. gada Stokholmas akts, ar grozījumiem 1979. gadā),

                                    —

                                    Protokols, kas pievienots Madrides Nolīgumam par zīmju starptautisko reģistrāciju (Madride, 1989. gads),

                                    —

                                    Nicas Nolīgums par preču un pakalpojumu starptautisko klasifikāciju atšķirības zīmju reģistrēšanai (pieņemts Ženēvā 1977. gadā, grozīts 1979. gadā),

                                    —

                                    Budapeštas Līgums par mikroorganismu nosēdumu starptautisku atzīšanu patentēšanas vajadzībām (pieņemts 1977. gadā, grozīts 1980. gadā),

                                    —

                                    Starptautiskā jaunu augu šķirņu aizsardzības konvencija (UPOV) (Ženēvas akts, 1991. gads).

                        3.

                        Turkmenistāna apliecina, ka tā piešķir lielu nozīmi pienākumiem, kas izriet no šādām daudzpusējām konvencijām:

                                    —

                                    Parīzes Konvencija par rūpnieciskā īpašuma aizsardzību (1967. gada Stokholmas akts, ar grozījumiem 1979. gadā),

                                    —

                                    Līgums par sadarbību patentu jomā (Vašingtona, 1970. gads, ar grozījumiem un izmaiņām 1979. gadā un 1984. gadā).

                        4.

                        No šā nolīguma stāšanās spēkā Turkmenistāna attiecībā uz intelektuālā, rūpnieciskā un komerciālā īpašuma tiesību ievērošanu un aizsardzību Kopienas uzņēmējsabiedrībām un valstspiederīgajiem piešķir ne mazāk labvēlīgu režīmu kā to, ko tā piešķir jebkurai trešai valstij saskaņā ar divpusējiem nolīgumiem.

                        5.

                        Šīs deklarācijas 4. punkta noteikumus nepiemēro priekšrocībām, ko Turkmenistāna piešķir trešai valstij uz savstarpēja izdevīguma pamata, vai priekšrocībām, ko Turkmenistāna piešķir citām bijušās PSRS valstīm.

            Vēstuļu apmaiņa starp Eiropas Kopienu un Turkmenistānu, ar ko groza Pagaidu nolīgumu par tirdzniecību un ar tirdzniecību saistītiem jautājumiem starp Eiropas Kopienu, Eiropas Ogļu un tērauda kopienu un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Turkmenistānu, no otras puses, attiecībā uz tekstiem autentiskajās valodās
            Godātais kungs!
            Pagaidu nolīgums par tirdzniecību un ar tirdzniecību saistītiem jautājumiem starp Eiropas Kopienu, Eiropas Ogļu un tērauda kopienu un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Turkmenistānu, no otras puses, tika parakstīts 1999. gada 10. novembrī.
            Pagaidu nolīguma 31. pantā norādīts, ka šā nolīguma teksts angļu, dāņu, franču, grieķu, itāļu, nīderlandiešu, portugāļu, somu, spāņu, vācu, zviedru un turkmēņu valodā ir autentisks.
            Pēc Eiropas Kopienas iestāžu oficiālo valodu skaita palielināšanās, jo īpaši pēc 12 jaunu dalībvalstu pievienošanās Eiropas Savienībai kopš Pagaidu nolīguma parakstīšanas, ir jānorāda, ka Pagaidu nolīguma teksts bulgāru, čehu, igauņu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, rumāņu, slovāku, slovēņu un ungāru valodā arī ir autentisks, un Pagaidu nolīguma 31. pants ir attiecīgi jāgroza.
            Teksts šajās papildu valodās ir pievienots šai vēstulei.
            Es būšu pateicīgs, ja Jūs varētu paust Turkmenistānas piekrišanu tam, ka pievienotās valodu versijas ir Pagaidu nolīguma autentiskas valodu versijas, un Turkmenistānas piekrišanu atbilstīgam grozījumam Pagaidu nolīguma 31. pantā.
            Šis dokuments stājas spēkā tā parakstīšanas dienā.
            Godātais kungs, lūdzu, pieņemiet manus visdziļākās cieņas apliecinājumus!

                  Eiropas Kopienas vārdā

            Godātais kungs!
            Man ir tas gods paziņot, ka ir saņemta Jūsu vēstule ar šīsdienas datumu un pievienotās valodu versijas Pagaidu nolīgumam par tirdzniecību un ar tirdzniecību saistītiem jautājumiem starp Eiropas Kopienu, Eiropas Ogļu un tērauda kopienu un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Turkmenistānu, no otras puses, kurā rakstīts:

               “Pagaidu nolīgums par tirdzniecību un ar tirdzniecību saistītiem jautājumiem starp Eiropas Kopienu, Eiropas Ogļu un tērauda kopienu un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Turkmenistānu, no otras puses, tika parakstīts 1999. gada 10. novembrī.
               Pagaidu nolīguma 31. pantā norādīts, ka šā nolīguma teksts angļu, dāņu, franču, grieķu, itāļu, nīderlandiešu, portugāļu, somu, spāņu, vācu, zviedru un turkmēņu valodā ir autentisks.
               Pēc Eiropas Kopienas iestāžu oficiālo valodu skaita palielināšanās, jo īpaši pēc 12 jaunu dalībvalstu pievienošanās Eiropas Savienībai kopš Pagaidu nolīguma parakstīšanas, ir jānorāda, ka Pagaidu nolīguma teksts bulgāru, čehu, igauņu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, rumāņu, slovāku, slovēņu un ungāru valodā arī ir autentisks, un Pagaidu nolīguma 31. pants ir attiecīgi jāgroza.
               Teksts šajās papildu valodās ir pievienots šai vēstulei.
               Es būšu pateicīgs, ja Jūs varētu paust Turkmenistānas piekrišanu tam, ka pievienotās valodu versijas ir Pagaidu nolīguma autentiskas valodu versijas, un Turkmenistānas piekrišanu atbilstīgam grozījumam Pagaidu nolīguma 31. pantā.
               Šis dokuments stājas spēkā tā parakstīšanas dienā.”

            Man ir gods paust Turkmenistānas piekrišanu tam, ka pievienotās valodu versijas ir Pagaidu nolīguma autentiskas valodu versijas, un Turkmenistānas piekrišanu atbilstīgam grozījumam Pagaidu nolīguma 31. pantā.
            Kā paredzēts Jūsu vēstulē, šis dokuments stājas spēkā tā parakstīšanas dienā.
            Godātais kungs, lūdzu, pieņemiet manus visdziļākās cieņas apliecinājumus!

                  Turkmenistānas vārdā