title: 2008/721/EK: Komisijas Lēmums ( 2008. gada 5. augusts ), ar ko izveido zinātnisko komiteju un ekspertu padomdevēju struktūru patērētāju drošības, veselības aizsardzības un vides jomā un atceļ Lēmumu 2004/210/EK (Dokuments attiecas uz EEZ)

text:
               10.9.2008

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 241/21

      KOMISIJAS LĒMUMS

   (2008. gada 5. augusts),
   ar ko izveido zinātnisko komiteju un ekspertu padomdevēju struktūru patērētāju drošības, veselības aizsardzības un vides jomā un atceļ Lēmumu 2004/210/EK
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   (2008/721/EK)
   EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 152. un 153. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Ar Komisijas Lēmumu 2004/210/EK (1), kurā grozījumi izdarīti ar Komisijas Lēmumu 2007/263/EK (2), ir izveidotas trīs zinātniskās komitejas: Patēriņa preču zinātniskā komiteja (SCCP), Veselības un vides apdraudējuma zinātniskā komiteja (SCHER), Iespējamā un jaunatklātā veselības apdraudējuma zinātniskā komiteja (SCENIHR).

               (2)

               Atsevišķi SCHER uzdevumi ir nodoti Eiropas Ķīmisko vielu aģentūrai (ECHA), ko izveidoja ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1907/2006 (3), tādēļ šīs komitejas kompetences joma ir jāpārskata.

               (3)

               Trīs zinātnisko komiteju darbības pieredze liecina par vajadzību ieviest grozījumus un uzlabojumus komiteju struktūrā un darba procedūrās.

               (4)

               Ar Komisijas Lēmumu 2004/210/EK izveidoto trīs zinātnisko komiteju locekļu amata pilnvaru laiks ar Komisijas Lēmumu 2007/708/EK (4) tika pagarināts un beidzas 2008. gada 31. decembrī. Minēto komiteju locekļi pilda amata pienākumus līdz aizstāšanai vai atkārtotai iecelšanai.

               (5)

               Šī iemesla dēļ, kā arī skaidrības labad, ir nepieciešams aizstāt Lēmumu 2004/210/EK ar jaunu lēmumu.

               (6)

               Pārdomāti un savlaicīgi zinātniskie ieteikumi ir Komisijas priekšlikumu, lēmumu un politikas pamatprasība attiecībā uz patērētāju drošību, veselības aizsardzību un vidi. Šajā sakarā ir nepieciešama elastīga padomdevēja struktūra, lai nodrošinātu vieglāku piekļuvi augsti kvalificētai zinātniskajai kompetencei dažādās jomās.

               (7)

               Zinātniskajām konsultācijām, kas saistītas ar patērētāju drošības, veselības aizsardzības un vides jautājumiem, ir jābūt pamatotām uz izcilības, neatkarības, objektivitātes un pārredzamības principiem, kas izklāstīti Komisijas paziņojumā “Komisijas pieredzes apkopošana un izmantošana: principi un pamatnostādnes. Zināšanu uzlabošana labākai politikai” (5), un tās ir jāorganizē saskaņā ar riska novērtējuma paraugprakses principiem.

               (8)

               Ir būtiski, lai zinātniskās komitejas vislabāk izmantotu ES un ārpus tās gūto zinātnisko pieredzi, kas var būt vajadzīga konkrētā jautājumā. Šajā nolūkā ir jāizveido zinātnisko padomdevēju grupa, kas adekvāti aptver komiteju kompetences jomas.

               (9)

               Padomdevēju struktūras reorganizācijai ir jānodrošina lielāka elastība, lai ļautu tai konsultēt Komisiju jautājumos pastāvošajās kompetences jomās, kā arī jautājumos, kas saistīti ar iespējamiem un jaunatklātiem veselības apdraudējumiem, un jautājumos, kas neietilpst citu Kopienas riska novērtējuma struktūru kompetencē, un tai ir jāspēj sniegt ātrs padoms, kad tas ir nepieciešams, jānodrošina pilnīga pārredzamība un augsts saskaņotības un sadarbības līmenis ar citām Kopienas struktūrām un atbilstīgām zinātniskajām organizācijām.

               (10)

               Šķiet, ka turpina pieaugt vajadzība pēc neatkarīgām zinātniskām konsultācijām gan pastāvošajās, gan jaunajās Kopienas atbildības jomās, kas ietilpst zinātnisko komiteju kompetencē. Tādēļ ir jāpastiprina zinātnisko konsultāciju struktūra par riska novērtējumu gan sastāva ziņā, gan arī ieviešot efektīvāku darba praksi.

               (11)

               Ir izveidotas dažādas Kopienas struktūras, kuru uzdevumu starpā ir riska novērtējums dažādās jomās. Ir nepieciešams nodrošināt saskaņotību un veicināt sadarbību starp zinātniskajām komitejām un šādām struktūrām. Zinātniskajām komitejām ir jāpastiprina sava efektivitāte, izmantojot arī atbilstīgu informācijas un pieredzes apmaiņu, kā arī sadarbojoties ar citām zinātniskām struktūrām un organizācijām valsts un starptautiskā līmenī.

               (12)

               Zinātnisko komiteju darba prakse ir jāuzlabo, papildus iekšējam darbam ietverot zinātnisku sanāksmju un semināru organizēšanu un tīklu izveidi.

               (13)

               Saglabājot pilnīgu neatkarību, ir svarīgi nodrošināt zinātnisko komiteju darba atklātību un pārredzamību, izveidojot atbilstīgas dialoga procedūras starp ieinteresētajām pusēm.

               (14)

               Šī lēmuma īstenošanā paredzētā atklātība un pārredzamība ir jānodrošina, pilnībā ievērojot tās prasības, kas noteiktas Kopienas tiesību aktos attiecībā uz personas datu aizsardzību un sabiedrības piekļuvi dokumentiem, tostarp komerciālās konfidencialitātes aizsardzību,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1.   NODAĻA
   VISPĀRĪGI NOTEIKUMI
   1. pants
   Padomdevēja struktūra un tās kompetences jomas
   1.   Ar šo ir izveidota padomdevēja struktūra zinātniskā riska novērtējumam patērētāju drošības, veselības aizsardzības un vides jomā. Šajā struktūrā ietilpst:

               a)

               Patērētāju drošības zinātniskā komiteja (turpmāk SCCS);

               b)

               Veselības un vides apdraudējuma zinātniskā komiteja (turpmāk SCHER);

               c)

               Iespējamā un jaunatklātā veselības apdraudējuma zinātniskā komiteja (turpmāk SCENIHR);

               d)

               zinātnisko padomdevēju grupa par riska novērtējumu (turpmāk “grupa”), kas atbalstīs zinātnisko komiteju darbības saskaņā ar šī lēmuma atbilstīgajiem nosacījumiem.

         2.   Zinātnisko komiteju kompetences jomas ir noteiktas I pielikumā, neskarot kompetenci, kas ar Kopienas tiesību aktiem piešķirta citām Kopienas struktūrām, kuras uzņemas riska novērtēšanu, jo īpaši Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde, Eiropas Zāļu aģentūra, Eiropas Ķīmisko vielu aģentūra un Eiropas Slimību kontroles centrs.
   2. pants
   Uzdevums
   1.   Kopienu tiesībās noteiktajos gadījumos Komisija prasa zinātniskajām komitejām sniegt zinātnisku atzinumu.
   2.   Komisija var arī prasīt komiteju atzinumus par jautājumiem, kas:

               a)

               ir īpaši nozīmīgi patērētāju drošībai, veselības aizsardzībai un videi; un

               b)

               neietilpst citu Kopienas struktūru pilnvarās.

         3.   Komisija steidzamas nepieciešamības gadījumā var prasīt zinātniskajām komitejām sniegt tūlītēju konsultāciju par zinātnes atziņām attiecībā uz īpašiem riskiem.
   4.   Komisija var lūgt zinātniskajai komitejai noteikt pētniecības vajadzības un novērtēt pētniecības rezultātus saistībā ar konkrētajām tēmām, kas ietilpst tās kompetences jomā.
   5.   Pēc Komisijas pieprasījuma vai rīkojoties pēc savas iniciatīvas un saskaņā ar Komisiju, zinātniskās komitejas var nolemt izveidot tematiskus seminārus, lai pārskatītu datus un zinātnes atziņas par īpašiem riskiem vai par vispārīgiem riska novērtēšanas jautājumiem. Pēc Komisijas pieprasījuma tās sagatavo ziņojumus, nostājas dokumentus vai secinājumus saistībā ar šiem semināriem.
   Šajos semināros pēc vajadzības papildus komiteju locekļiem var iesaistīt zinātniskos padomdevējus no grupas un ārējos ekspertus, tostarp ekspertus no Kopienas, valstu vai starptautiskām struktūrām, kas veic līdzīgus uzdevumus.
   Šos seminārus organizē zinātnisko komiteju sekretariāts. Sekretariāts nosaka un pēc vajadzības nodrošina semināros gūto ziņojumu, nostājas dokumentu vai secinājumu izplatīšanu.
   6.   Komisija var aicināt zinātniskās komitejas iesaistīties tematiskajos tīklos ar citām Kopienas struktūrām vai zinātniskajām organizācijām, lai uzraudzītu un veicinātu zinātnes atziņu attīstību par riskiem kompetences jomās, kas noteiktas I pielikumā.
   7.   Zinātniskās komitejas, pieņemot un nosūtot Komisijai memorandus vai paziņojumus par nostāju, vērš Komisijas uzmanību uz īpašu vai jaunu problēmu to atbildības jomā, kas pēc to domām var radīt faktisku vai potenciālu risku patērētāju drošībai, sabiedrības veselībai vai videi. Komisija var nolemt publicēt šādu memorandu un paziņojumus un nosaka veicamos pasākumus, tostarp, vajadzības gadījumā, pieprasa zinātnisku atzinumu šajā jautājumā.
   2.   NODAĻA
   ZINĀTNISKO KOMITEJU UN GRUPAS SASTĀVS
   3. pants
   Zinātnisko komiteju locekļu iecelšana
   1.   SCCS, SCHER un SCENIHR katra sastāv no maksimāli 17 locekļiem un pēc savas iniciatīvas var piesaistīt ne vairāk kā 5 zinātniskos padomdevējus no grupas, lai uzlabotu komitejas darbu īpašos jautājumos vai disciplīnās.
   2.   Zinātnisko komiteju locekļus ieceļ Komisija, pamatojoties uz viņu kompetenci un saskaņā ar to ģeogrāfisko sadalījumu, kas atspoguļo zinātnisko problēmu un pieeju daudzveidību, jo īpaši Eiropā. Komisija nosaka locekļu skaitu katrā komitejā pēc nepieciešamības.
   Katras zinātniskās komitejas locekļi ir zinātniskie eksperti vienā vai vairākās šīs komitejas kompetences jomās un kopumā aptver pēc iespējas plašāku disciplīnu diapazonu.
   3.   Komisija ieceļ zinātniskās komitejas locekļus no piemēroto kandidātu saraksta, kas izveidots saskaņā ar Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un Komisijas tīmekļa vietnē publicēto uzaicinājumu izrādīt interesi.
   4.   Zinātniskās komitejas locekli var iecelt tikai vienā no 1. panta 1. punktā norādītajām komitejām.
   4. pants
   Grupas izveide
   1.   Grupa sastāv no zinātniskiem padomdevējiem, kas ir eksperti vienā vai vairākās kompetences jomās, kuras minētas I pielikumā, vai saistītās tēmās, kopumā aptverot pēc iespējas plašāku disciplīnu diapazonu.
   2.   Komisija ieceļ grupas zinātniskos padomdevējus no piemēroto kandidātu saraksta, kas izveidots saskaņā ar Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un Komisijas tīmekļa vietnē publicēto uzaicinājumu izrādīt interesi.
   3.   Komisija jebkurā laikā var lemt par grupas zinātnisko padomdevēju skaitu, pamatojoties uz tās vajadzībām pēc zinātniskām konsultācijām.
   5. pants
   Amata pilnvaru laiks
   1.   Zinātnisko komiteju locekļus ieceļ uz trim gadiem, un vienā un tajā pašā komitejā viņi var darboties ne vairāk kā trīs secīgus termiņus. Viņi pilda amata pienākumus līdz aizstāšanai vai līdz atkārtotai iecelšanai.
   Lai saglabātu zināšanu turpināmību, izņēmuma gadījumos Komisija drīkst pagarināt zinātnisko komiteju locekļu amata pilnvaru laiku uz laika posmu, kas nepārsniedz 18 mēnešus.
   Komiteju locekļi, kuriem tikko beigušās trīs secīgo termiņu pilnvaras vienā zinātniskajā komitejā, ir tiesīgi būt citas zinātniskās komitejas locekļi.
   2.   Ja komitejas loceklis neatbilst tiem dalības kritērijiem, kas izklāstīti 12. pantā minētajā reglamentā, vai ja komitejas loceklis vēlas atkāpties no amata, Komisija var izbeigt šī locekļa līdzdalību un iecelt aizstājēju no grupas.
   3.   Zinātniskos padomdevējus grupā ieceļ uz pieciem gadiem, un viņus var iecelt atkārtoti.
   3.   NODAĻA
   PADOMDEVĒJAS STRUKTŪRAS DARBĪBA
   6. pants
   Grupas atbalsta izmantošana
   1.   Katra zinātniskā komiteja zinātniska atzinuma sagatavošanai var nolemt piesaistīt ne vairāk kā piecus zinātniskos padomdevējus no grupas. Šie asociētie locekļi piedalās darbībās un apspriedēs saistībā ar attiecīgo jautājumu ar tādiem pašiem uzdevumiem, atbildību un tiesībām kā attiecīgās komitejas locekļi.
   2.   Turklāt katra zinātniskā komiteja zinātniska atzinuma sagatavošanai var nolemt pieaicināt citus zinātniskos padomdevējus no grupas. Šie padomdevēji piedalās darbībās saistībā ar izskatāmo jautājumu, bet viņu uzdevumi un atbildība aprobežojas ar atzinuma sagatavošanu.
   3.   Zinātniskās komitejas var arī uzaicināt zinātniskos padomdevējus no grupas, lai viņi palīdzētu tām sniegt tūlītēju konsultāciju, ko pieprasījusi Komisija saskaņā ar 2. panta 3. punktu, vai uzaicināt piedalīties tematiskajos semināros, kas minēti 2. panta 5. punktā.
   4.   Komisija var uzaicināt zinātniskos padomdevējus no grupas piedalīties zinātniskās sanāksmēs vai sniegt Komisijas dienestiem īpašu informāciju par konkrētiem jautājumiem.
   7. pants
   Darba grupas
   1.   Zinātniskās komitejas var izveidot īpašas darba grupas, kuru uzdevums ir sagatavot un izstrādāt to zinātniskos atzinumus. Minētās darba grupas izveido īpaši tad, ja ir nepieciešams neatkarīgs atzinums konkrētā jautājumā.
   2.   Vienojoties ar Komisiju, zinātniskās komitejas var uzaicināt asociētos locekļus, citus zinātniskos padomdevējus no grupas, ārējos ekspertus speciālistus, kā arī ekspertus no citām Kopienas struktūrām, kuriem saskaņā ar komitejas viedokli ir atbilstīga zinātniskā pieredze un kompetence, lai sekmētu komiteju darbu.
   3.   Šīs darba grupas vada zinātniskās komitejas loceklis, kas tās sasauc un kam tās sniedz ziņojumus, un tās var iecelt referentu no savu dalībnieku vidus. Īpaši sarežģītu dažādu disciplīnu jautājumu risināšanai var iecelt vairāk nekā vienu referentu.
   4.   Ja jautājums ir kopīgs vairāk kā vienai zinātniskai komitejai, izveido kopīgu darba grupu, iekļaujot locekļus no attiecīgajām komitejām, kā arī asociētos locekļus, zinātniskos padomdevējus no grupas un, ja nepieciešams, ārējos ekspertus.
   8. pants
   Praktikantu piedalīšanās
   Vienojoties ar Komisiju un saskaņā ar reglamentu, kas minēts 12. pantā, zinātniskās komitejas var ļaut praktikantiem apmeklēt savas sanāksmes, lai veicinātu spēju attīstību riska novērtējuma jomā.
   9. pants
   Īpašas prasības
   1.   Komisija var pieprasīt, lai zinātniskās komitejas zinātniskais atzinums tiktu sniegts noteiktā laikā.
   2.   Komisija var pieprasīt kopīga atzinuma pieņemšanu par jautājumiem, kas neietilpst vienas zinātniskās komitejas kompetences jomā vai kas ir jāizskata vairāk nekā vienai komitejai. Ja Komisija ir pieprasījusi atzinumu, kopīgu atzinumu var pieņemt arī zinātniskās komitejas pēc 11. pantā minētās komiteju koordinācijas grupas iniciatīvas.
   3.   Zinātniskā atzinuma pieprasījumā Komisija var noteikt apspriedes, uzklausīšanu vai sadarbību ar citām zinātniskām struktūrām, ko tā uzskata par nepieciešamu šī atzinuma sagatavošanai. Arī komiteja, vienojoties ar Komisiju, var lemt par apspriedēm un uzklausīšanu, ja tas tiek uzskatīts par nepieciešamu atzinuma izstrādei.
   4.   Zinātniskā komiteja var pieprasīt papildu informāciju no ieinteresētām personām zinātniskā atzinuma izstrādei. Zinātniskā komiteja var noteikt pieprasītās informācijas iesniegšanas termiņu. Šādā gadījumā zinātniskā komiteja var nolemt apturēt savu darbu pie attiecīgā zinātniskā atzinuma. Ja pieprasītā informācija netiek iesniegta minētajā termiņā, komiteja var pieņemt savu atzinumu, pamatojoties uz pieejamo informāciju.
   10. pants
   Priekšsēdētāju un priekšsēdētāju vietnieku vēlēšanas
   1.   Katra zinātniskā komiteja no tās locekļiem ievēl priekšsēdētāju un divus priekšsēdētāja vietniekus. Ievēlēšana notiek ar komitejas locekļu vienkāršu balsu vairākumu. Priekšsēdētāja un priekšsēdētāja vietnieka pilnvaru laiks ir trīs gadi, un tas ir pagarināms.
   2.   Procedūra zinātniskās komitejas priekšsēdētāja un priekšsēdētāja vietnieku vēlēšanām ir izklāstīta reglamentā, kas minēts 12. pantā.
   11. pants
   Zinātnisko komiteju koordinācija
   Komiteju koordinācijas grupa (KKG), ko veido zinātnisko komiteju priekšsēdētāji un priekšsēdētāju vietnieki, nodrošina trīs zinātnisko komiteju koordināciju saskaņā ar 12. pantā minēto reglamentu.
   12. pants
   Reglaments
   1.   Pēc Komisijas priekšlikuma un vienojoties ar to, zinātniskās komitejas pieņem kopēju reglamentu.
   2.   Reglaments nodrošina, ka zinātniskās komitejas savus uzdevumus veic, ievērojot izcilības, neatkarības un pārredzamības principu, vienlaikus ņemot vērā arī leģitīmus lūgumus ievērot komerciālo konfidencialitāti, kā arī riska novērtēšanas principus, ko Komisija varētu pieņemt, ņemot vērā gūto pieredzi un atbilstoši tās politikai šajā jomā.
   3.   Reglamentā jo īpaši iekļauj jautājumus, kas uzskaitīti II pielikumā.
   13. pants
   Balsošanas noteikumi
   1.   Zinātniskās komitejas savus atzinumus, tūlītējos ieteikumus, memorandus un/vai paziņojumus par nostāju pieņem ar attiecīgās komitejas locekļu skaita, kam pieskaita asociēto locekļu skaitu, vairākumu.
   2.   Par visiem pārējiem jautājumiem katra zinātniskā komiteja pieņem lēmumu ar tās locekļu balsu vairākumu.
   3.   Aprēķinot vairākumu saistībā ar 1. un 2. punkta īstenošanu, neņem vērā tos komitejas locekļus, kuri ir atkāpušies no amata vai kuru dalība ir izbeigta saskaņā ar 5. panta 2. punktu.
   14. pants
   Atšķirīgi viedokļi, koordinācija un sadarbība ar citām Kopienas, valstu vai starptautiskām struktūrām
   1.   Zinātniskās komitejas atbalsta Komisiju un palīdz agrīnā stadijā noteikt:

               a)

               vajadzības un iespējas darba koordinācijai un sadarbībai; un

               b)

               zinātnisko atzinumu iespējamas vai pastāvošas atšķirības salīdzinājumā ar citu atbilstošu Kopienas, valstu vai starptautisko struktūru, kas veic līdzīgus uzdevumus, zinātniskajiem atzinumiem attiecībā uz vispārējiem vai konkrētiem riska novērtēšanas jautājumiem.

         Tās palīdz Komisijai novērst, atrisināt vai precizēt atšķirīgus viedokļus, kā arī izveidot un uzturēt sadarbības attiecības ar šādām struktūrām.
   2.   Komisija var uzņemties iniciatīvu pieprasīt un organizēt zinātnisko komiteju kopīgu darbu ar Kopienas, valstu vai starptautiskām struktūrām, kas veic līdzīgus uzdevumus. Tā var jo īpaši lūgt zinātniskajām komitejām izstrādāt kopīgus atzinumus ar citām Kopienas struktūrām, ar tām vienojoties.
   3.   Ja ir konstatētas ievērojamas atšķirības attiecībā uz zinātniskiem jautājumiem un attiecīgā struktūra ir kāda Kopienas struktūra, tad konkrētā zinātniskā komiteja pēc Komisijas pieprasījuma sadarbojas ar attiecīgo struktūru nolūkā novērst atšķirības vai iesniegt Komisijai kopīgu dokumentu, kurā izskaidroti strīdīgie zinātniskie jautājumi un norādīti attiecīgie strīdīgie dati. Minēto dokumentu dara publiski pieejamu.
   4.   NODAĻA
   PRINCIPI
   15. pants
   Neatkarība
   1.   Zinātnisko komiteju locekļus, asociētos locekļus, citus zinātniskos padomdevējus no grupas un ārējos ekspertus ieceļ personīgi. Viņi savus pienākumus nevar deleģēt nevienai citai personai.
   2.   Zinātnisko komiteju locekļi un zinātniskie padomdevēji no grupas, un ārējie eksperti, kas piedalās darba grupās, apņemas rīkoties neatkarīgi no jebkādas ārējās ietekmes.
   Šajā nolūkā viņi sniedz paziņojumu par apņemšanos darboties sabiedrības interesēs un paziņojumu par interesēm, norādot, ka viņiem nav tiešu vai netiešu interešu, ko varētu uzskatīt par pretrunā esošām ar viņu neatkarību.
   Šos paziņojumus iesniedz rakstiski. Zinātnisko komiteju locekļi un zinātniskie padomdevēji no grupas paziņojumus sniedz katru gadu.
   3.   Zinātnisko komiteju locekļi, asociētie locekļi un citi zinātniskie padomdevēji, un ārējie eksperti, kas piedalās darba grupās, katrā sanāksmē paziņo, ja pastāv īpašas intereses, kuras varētu apdraudēt viņu neatkarību saistībā ar darba kārtības jautājumiem.
   16. pants
   Pārredzamība
   1.   Zinātnisko komiteju darbības veic, nodrošinot augstu pārredzamību. Komisija bez liekas kavēšanās savā tīmekļa vietnē sabiedrībai jo īpaši dara zināmus:

               a)

               zinātniskajām komitejām adresētus lūgumus sniegt atzinumus;

               b)

               zinātnisko komiteju, komiteju koordinācijas grupas un darba grupu sanāksmju darba kārtības un protokolus;

               c)

               zinātnisko komiteju zinātniskos atzinumus un sniegtos tūlītējos ieteikumus, tostarp mazākuma viedokļus un to darba grupu dalībnieku vārdus, kuri piedalījušies attiecīgā atzinuma izstrādē; attiecībā uz mazākuma viedokļiem norāda attiecīgos komitejas locekļus vai padomdevējus;

               d)

               zinātnisko komiteju kopējo reglamentu;

               e)

               zinātnisko komiteju locekļu, kā arī grupas zinātnisko padomdevēju vārdus kopā ar katra komitejas locekļa un padomdevēja īsu Curriculum vitae;

               f)

               zinātnisko komiteju locekļu, grupas zinātnisko padomdevēju un to ārējo ekspertu paziņojumus par interesēm, kuri piedalījušies darba grupā.

         2.   Šī panta 1. punktā minētos pārredzamības noteikumus piemēro saskaņā ar prasībām, ko paredz Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (6) un Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 30. maija Regula (EK) Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (7), jo īpaši attiecībā uz komerciālo konfidencialitāti.
   17. pants
   Konfidencialitāte
   Zinātnisko komiteju locekļi, zinātniskie padomdevēji, ārējie eksperti un praktikanti nedrīkst izpaust informāciju, ko tie ieguvuši saistībā ar darbu zinātniskajās komitejās, tematiskajos semināros un darba grupās vai saistībā ar citām darbībām, kas attiecas uz šī lēmuma piemērošanu, kad tie ir informēti, ka tā ir konfidenciāla.
   5.   NODAĻA
   NOBEIGUMA NOTEIKUMI
   18. pants
   Komisijas zinātnisko komiteju sekretariāts
   1.   Komisija sasauc zinātniskās komitejas un to darba grupas, KKG, kā arī citas sanāksmes, seminārus vai pasākumus, kas attiecas uz šī lēmuma piemērošanu.
   2.   Komisija zinātniskajām komitejām un to darba grupām, kā arī visām citām darbībām, kas attiecas uz šī lēmuma piemērošanu, nodrošina zinātnisko un administratīvo sekretariātu.
   3.   Sekretariāts ir atbildīgs par zinātniskā un administratīvā atbalsta sniegšanu, kas nepieciešams, lai atvieglotu zinātnisko komiteju efektīvu darbību, uzraudzītu reglamenta ievērošanu, jo īpaši attiecībā uz izcilības, neatkarības un pārredzamības prasībām, lai nodrošinātu saziņu par komitejas darbībām un atbilstošu dialogu starp ieinteresētajām pusēm, tostarp jo īpaši uzklausīšanu rīkošanu par komiteju darbībām un atzinumu un citu publisku dokumentu publicēšanu. Sekretariāts turklāt sniedz atbalstu komitejām, kā arī organizē un piemēro atzinumu kvalitātes kontroli, kā paredzēts reglamentā attiecībā uz pilnīgumu, konsekvenci, skaidrību, atbilstību pieprasījumiem un redakcionālajiem standartiem.
   4.   Sekretariāts nodrošina zinātnisko komiteju darbības zinātnisko un tehnisko koordināciju un, ja vajadzīgs, to darbības koordināciju ar citām Kopienas, valstu vai starptautiskām struktūrām, kā arī ieinteresēto personu dialoga piemērošanas procedūru, kas noteikta reglamentā, un saziņu saistībā ar komiteju darbību.
   19. pants
   Atmaksājumi un atlīdzība
   Zinātnisko komiteju locekļiem, zinātniskajiem padomdevējiem no grupas un ārējiem ekspertiem ir tiesības saņemt atlīdzību par līdzdalību komiteju sanāksmēs, tematiskajos semināros un darba grupās, un citās Komisijas rīkotajās sanāksmēs un pasākumos, kā arī atlīdzību par referenta pienākumu veikšanu konkrētos jautājumos, kā paredzēts III pielikumā.
   Ceļa un uzturēšanās izdevumus atmaksā Komisija.
   20. pants
   Zinātnisko komiteju aizstāšana
   Esošās zinātniskās komitejas, kuras izveidotas ar Lēmumu 2004/210/EK, aizstāj ar zinātniskajām komitejām, kuras izveidotas ar šī lēmuma 1. panta 1. punktu, šādā veidā:

               a)

               Patēriņa preču zinātnisko komiteju aizstāj ar Patērētāju drošības zinātnisko komiteju;

               b)

               Veselības un vides apdraudējuma zinātnisko komiteju aizstāj ar tāda paša nosaukuma komiteju;

               c)

               Iespējamo un jaunatklāto veselības apdraudējuma zinātnisko komiteju aizstāj ar tāda paša nosaukuma komiteju.

         21. pants
   Atcelšana
   1.   Lēmumu 2004/210/EK atceļ.
   Tomēr ar minēto lēmumu izveidotās trīs komitejas turpina pildīt savus pienākumus tik ilgi, kamēr ar šo lēmumu izveidotās zinātniskās komitejas sāk pildīt savus pienākumus.
   2.   Norādes uz atcelto lēmumu uzskata par piemērojamām šim lēmumam; atsauces uz komitejām, kas izveidotas ar atcelto lēmumu, uzskata par piemērojamām attiecīgajām komitejām, kas izveidotas ar šo lēmumu.

      Briselē, 2008. gada 5. augustā

            Komisijas vārdā —

            Komisijas locekle

         Androulla VASSILIOU

      (1)  OV L 66, 4.3.2004., 45. lpp.

      (2)  OV L 114, 1.5.2007., 14. lpp.

      (3)  OV L 396, 30.12.2006., 1. lpp., labota ar OV L 136, 29.5.2007., 3. lpp.

      (4)  OV L 287, 1.11.2007., 25. lpp.

      (5)  COM(2002) 713 galīgā redakcija, 2002. gada 11. decembris.

      (6)  OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.

      (7)  OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.

      I PIELIKUMS
      KOMPETENCES JOMA
      1.   Patērētāju drošības zinātniskā komiteja
      Tā sniedz atzinumus par jautājumiem, kas attiecas uz visu veidu veselības un drošības apdraudējumu (tostarp ķīmisko, bioloģisko, mehānisko un cita veida fizisko apdraudējumu), kuru rada patēriņa preces, kas nav pārtikas produkti (piemēram, kosmētikas līdzekļi un to sastāvdaļas, rotaļlietas, tekstilizstrādājumi, apģērbs, personīgās higiēnas līdzekļi un mājsaimniecības līdzekļi, piemēram, šķīdinātāji u. c.), un pakalpojumi (piemēram, tetovēšana, solāriji u. c.).
      2.   Veselības un vides apdraudējuma zinātniskā komiteja
      Tā sniedz atzinumus par veselības un vides apdraudējumu, kas saistīts ar piesārņotājiem vidē vai citiem bioloģiskiem vai fiziskiem faktoriem vai mainīgiem fiziskajiem apstākļiem, kam var būt negatīva ietekme uz vidi un veselību, piemēram, saistībā ar gaisa kvalitāti, ūdeni, atkritumiem un augsni, kā arī tā sniedz atzinumu par dzīves cikla vides novērtējumu. Tā nodarbojas arī ar veselības un drošības jautājumiem, kas saistīti ar biocīdu toksiskumu un ekotoksiskumu.
      Neskarot kompetenci, kas piešķirta Eiropas Ķīmisko vielu aģentūrai (ECHA), Patērētāju drošības zinātniskajai komitejai (SCCS) un citām Eiropas riska novērtēšanas aģentūrām, Komisija to var lūgt nodarboties arī ar jautājumiem, tostarp sadarbībā ar citām Eiropas aģentūrām, un jo īpaši ECHA, kas attiecas uz tādu ķīmisko, bioķīmisko un bioloģisko sastāvdaļu toksiskuma un ekotoksiskuma pārbaudi, kuru izmantošana var kaitēt cilvēku veselībai un videi. Komiteja nodarbosies arī ar jautājumiem, kas attiecas uz ķīmisko vielu, tostarp ķīmisko vielu maisījumu, veselības un vides apdraudējuma novērtēšanas metodoloģiskajiem aspektiem, lai sniegtu precīzus un konsekventus ieteikumus savā kompetences jomā, kā arī lai sniegtu ieguldījumu attiecīgo jautājumu risināšanā ciešā sadarbībā ar citām Eiropas aģentūrām.
      3.   Iespējamā un jaunatklātā veselības apdraudējuma zinātniskā komiteja
      Tā sniedz atzinumus par jautājumiem, kas attiecas uz iespējamo un jaunatklāto veselības un vides apdraudējumu un plašiem, kompleksiem vai daudzdisciplīnu jautājumiem, kas prasa vispārēju riska novērtējumu attiecībā uz patērētāju drošību vai sabiedrības veselību, un radniecīgiem jautājumiem, kurus neizskata citas Kopienas riska novērtējuma struktūras.
      Iespējamās darbības jomas piemēri ietver iespējamos draudus, kas saistīti ar riska faktoru mijiedarbību, sinerģisku iedarbību, kumulatīvu iedarbību, mikrobu rezistenci, jaunām tehnoloģijām, tādām kā nanotehnoloģijas, medicīnas ierīcēm, tostarp tās, kas inkorporē dzīvnieku un/vai cilvēku izcelsmes vielas, audu inženieriju, asins produktiem, auglības samazināšanu, endokrīno orgānu vēzi, fizisko apdraudējumu, tādu kā troksnis un elektromagnētiskie lauki (no mobilajiem telefoniem, raidītājiem un elektroniski vadāmas mājas vides), un metodēm jaunu draudu novērtēšanai. Tai var arī lūgt izskatīt riskus, kas attiecas uz sabiedrības veselības faktoriem un nelipīgām slimībām.

      II PIELIKUMS
      REGLAMENTS
      Kopējam reglamentam, kas zinātniskajām komitejām jāpieņem saskaņā ar 12. pantu, jo īpaši jāaptver šādi jautājumi.
      1.   Zinātnisko komiteju koordinācija:

                  a)

                  zinātniskās komitejas iecelšana, kurai pēc pieprasījuma uzdod sniegt zinātniskos atzinumus, kas nav vienas atsevišķas zinātniskās komitejas kompetences jomā vai kas jāizskata vairāk nekā vienai komitejai;

                  b)

                  kopīgu atzinumu, tūlītēju ieteikumu, memorandu un/vai paziņojumu par nostāju pieņemšana;

                  c)

                  procedūras, ar kurām nodrošina koordināciju starp zinātniskajām komitejām, ieskaitot jautājumus, kas attiecas uz riska novērtējuma saskaņošanu un komiteju koordinācijas grupas darbību.

            2.   Lēmumu pieņemšanas procedūras komitejās:

                  a)

                  zinātnisko komiteju priekšsēdētāju un priekšsēdētāju vietnieku ievēlēšana;

                  b)

                  procedūras atzinumu pieņemšanai:

                              —

                              parastos apstākļos,

                              —

                              saskaņā ar rakstveida procedūru parastos apstākļos, un

                              —

                              paātrināti, rakstveida procedūrā, ja jautājuma steidzamība pieprasa šādu procedūru;

                  c)

                  tūlītēja ieteikuma sniegšanas procedūra, kad Komisija to lūgusi saskaņā ar 2. panta 3. punktu; šī procedūra nodrošina ieteikuma kvalitāti un atbilstošu komitejas apstiprinājumu;

                  d)

                  memorandu un nostājas dokumentu pieņemšana, lai vērstu Komisijas uzmanību uz īpašām vai jaunām problēmām.

            3.   Zinātniskā darba organizācija:

                  a)

                  zinātnisko komiteju darba grupu, tostarp kopējo darba grupu, izveide un organizācija;

                  b)

                  grupas zinātnisko padomdevēju iesaistīšana komiteju darbībā un ārējo ekspertu iesaistīšana;

                  c)

                  referentu iecelšana un viņu uzdevumu apraksts saistībā ar atzinumu projektu sagatavošanu zinātniskajām komitejām;

                  d)

                  zinātnisko atzinumu forma un saturs, un procedūras to konsekvences, kā arī redakcionālo standartu nodrošināšanai un uzlabošanai;

                  e)

                  sanāksmju, tematisko semināru un tīklu organizēšana un līdzdalība tajos;

                  f)

                  praktikantu iesaistīšana.

            4.   Komitejas locekļu, asociēto locekļu un citu grupas zinātnisko padomdevēju, ārējo ekspertu un praktikantu pienākumi:

                  a)

                  līdzdalības kritēriji un nosacījumi, ar kādiem beidzas dalība komitejā;

                  b)

                  šā lēmuma 17. pantā noteikto konfidencialitātes prasību īstenošana;

                  c)

                  komiteju locekļu, asociēto locekļu un citu grupas zinātnisko padomdevēju un ārējo ekspertu atbildība un pienākumi saskarē ar prasītājiem, īpašām interešu grupām un citām ieinteresētajām personām;

                  d)

                  nosacījumi un procedūra, saskaņā ar kuru komitejas loceklis, asociētais loceklis vai cits zinātniskais padomdevējs vai ārējais eksperts jāizslēdz no apspriešanās un/vai balsošanas par konkrētu jautājumu komitejā vai darba grupā, ja ir pamatotas šaubas par viņa neatkarību.

            5.   Attiecības ar trešām pusēm:

                  a)

                  atšķirīgu viedokļu noteikšanas, atrisināšanas vai precizēšanas procedūras ar Kopienas, valsu un starptautiskām organizācijām, kas pilda līdzīgus uzdevumus, tostarp informācijas apmaiņa un kopīgu sanāksmju organizācija;

                  b)

                  zinātniskās komitejas pārstāvība ārējās darbībās, jo īpaši attiecībā uz citām Kopienas vai starptautiskām struktūrām, kas iesaistītas līdzīgās darbībās;

                  c)

                  ieinteresēto personu dialoga procedūras organizācija, jo īpaši uzklausīšanu rīkošana ar nozares pārstāvjiem vai īpašām interešu grupām, vai citām ieinteresētajām personām;

                  d)

                  zinātnisko atzinumu un citu dokumentu publicēšana.

      III PIELIKUMS
      ATLĪDZĪBA
      Zinātnisko komiteju locekļiem, zinātniskajiem padomdevējiem no grupas un ārējiem ekspertiem par viņu līdzdalību zinātnisko komiteju darbībā ir tiesības uz šādu atlīdzību.

                  Par līdzdalību sanāksmēs:

                              —

                              EUR 300 par katru pilnas dienas līdzdalību vai EUR 150 par līdzdalību zinātniskās komitejas vai darba grupas rīta vai pēcpusdienas sanāksmē vai sanāksmē ārpus komitejas saistībā ar zinātniskās komitejas darbu.

                  Par referenta darbu jautājumā, kas prasa ne mazāk kā vienu dienu atzinuma projekta sagatavošanai, un ar Komisijas iepriekšēju rakstisku piekrišanu:

                              —

                              EUR 300.

                              —

                              Ja ir pilnīgs pamatojums un budžeta iespējas, minēto summu var palielināt līdz EUR 600 par tādu jautājumu risināšanu, kuri prasa īpašu darba apjomu.

            Komisija regulāri izvērtē nepieciešamību šo atlīdzību koriģēt, ņemot vērā cenu indeksus, izmaiņas atlīdzībā, ko maksā ekspertiem citās Eiropas struktūrās, un pieredzi par komiteju locekļu, asociēto locekļu, citu zinātnisko padomdevēju un ārējo ekspertu darba slodzi. Pirmo novērtējumu veiks 2009. gadā.


title: Padomes Lēmums 2009/558/KĀDP ( 2009. gada 16. marts ) par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Izraēlu par drošības procedūrām klasificētas informācijas apmaiņai

text:
               24.7.2009

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 192/63

         PADOMES LĒMUMS 2009/558/KĀDP
   (2009. gada 16. marts)
   par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Izraēlu par drošības procedūrām klasificētas informācijas apmaiņai
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 24. pantu,
   ņemot vērā prezidentvalsts ieteikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2008. gada 18. februārī pieņēma lēmumu pilnvarot prezidentvalsti, kam palīdz ģenerālsekretārs/augstais pārstāvis (ĢS/AP) un pilnībā iesaistot Komisiju, saskaņā ar 24. pantu Līgumā par Eiropas Savienību sākt sarunas ar Izraēlas Valsti, lai noslēgtu nolīgumu par informācijas drošību.

               (2)

               Saskaņā ar minēto pilnvarojumu sākt sarunas prezidentvalsts, kam palīdz ĢS/AP, vienojās par Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Izraēlu par drošības procedūrām klasificētas informācijas apmaiņai.

               (3)

               Minētais nolīgums būtu jāapstiprina,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Ar šo Eiropas Savienības vārdā tiek apstiprināts Nolīgums starp Eiropas Savienību un Izraēlu par drošības procedūrām klasificētas informācijas apmaiņai.
   Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas ir tiesīgas parakstīt minēto nolīgumu, lai tas kļūtu saistošs Eiropas Savienībai.
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
   4. pants
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2009. gada 16. martā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         A. VONDRA

    ---documentbreak---

               24.7.2009

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 192/64

         TULKOJUMS
   NOLĪGUMS
   starp Eiropas Savienību un Izraēlu par drošības procedūrām klasificētas informācijas apmaiņai
   IZRAĒLAS VALSTS VALDĪBA,
   ko pārstāv Izraēlas Aizsardzības ministrija (turpmāk “IAM”),
   un
   EIROPAS SAVIENĪBA,
   (turpmāk “ES”),
   ko pārstāv Eiropas Savienības Padomes prezidentvalsts,
   (turpmāk “Puses”),
   TĀ KĀ Puses ir iecerējušas sadarboties jautājumos, kas skar kopīgas intereses, jo īpaši aizsardzības un drošības jautājumos,
   TĀ KĀ Pušu pilnvērtīgām un efektīvām apspriedēm un sadarbībai var būt vajadzīga piekļuve Izraēlas un ES klasificētai informācijai un saistītiem materiāliem, kā arī Izraēlai un ES var būt nepieciešams apmainīties ar klasificētu informāciju un saistītiem materiāliem,
   TĀ KĀ Puses vēlas aizsargāt un glabāt klasificēto informāciju un materiālus, ar ko tās savstarpēji apmainās,
   TĀ KĀ klasificētas informācijas un saistītu materiālu piekļuves un apmaiņas aizsardzība prasa atbilstīgus drošības pasākumus,
   IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.
   1. pants
   Lai īstenotu pilnvērtīgas un efektīvas Pušu sadarbības mērķus jautājumos, kas skar kopīgas intereses, jo īpaši aizsardzības un drošības jautājumos, šis Nolīgums par drošības procedūrām klasificētas informācijas un materiālu apmaiņai (turpmāk “Nolīgums”) attiecas uz tādu klasificētu informāciju un materiāliem jebkādā formā un jebkurā jomā, ko Puses sniedz vai ar kuru tās savstarpēji apmainās.
   2. pants
   Šajā Nolīgumā:

               a)

               “klasificēta informācija” ir jebkura informācija (proti, zināšanas, ko jebkādā formā, tostarp rakstiski, mutiski vai vizuāli, var sniegt citiem) vai materiāli, par ko viena vai otra Puse atbilstīgi saviem iekšējiem normatīvajiem un administratīvajiem aktiem ir noteikusi, ka tie ietilpst attiecīgās Puses drošības interesēs un prasa aizsardzību pret neatļautu izpaušanu, un kam viena vai otra šā Nolīguma Puse piešķīrusi drošības klasifikāciju (turpmāk “klasificēta informācija”);

               b)

               “materiāli” ir jebkurš dokuments, produkts vai viela, kurā var ierakstīt vai ietvert informāciju, neatkarīgi no tās fiziskās izpausmes, tostarp, bet ne tikai – rakstiski (vēstule, piezīme, protokols, ziņojums, memorands, signāls/ziņa), datortehnika, datora diski, lasāmatmiņas kompaktdiski, USB zibatmiņas kartes, iekārtas, mehānismi, aparāti, ierīces, modeļi, fotoattēli/diapozitīvi/skices, ieraksti, lentes, kasetes, filmas, reprodukcijas, kartes, shēmas, plāni, piezīmju grāmatiņas, matricas, trafareti, rakstāmmašīnas vai printera lentes.

         3. pants
   Šajā Nolīgumā “ES” ir Eiropas Savienības Padome (turpmāk “Padome”), ģenerālsekretārs/augstais pārstāvis un Padomes Ģenerālsekretariāts, kā arī Eiropas Kopienu Komisija (turpmāk “Eiropas Komisija”).
   4. pants
   Katra Puse:

               a)

               aizsargā un glabā klasificētu informāciju, kuru Puses sniedz viena otrai vai ar kuru tās savstarpēji apmainās saskaņā ar šo Nolīgumu atbilstīgi to iekšējiem normatīvajiem un administratīvajiem aktiem;

               b)

               nodrošina, ka klasificētā informācija, kuru Puses sniedz viena otrai vai ar kuru tās savstarpēji apmainās saskaņā ar šo Nolīgumu, saglabā to drošības klasifikāciju, ko tai piešķīrusi sniedzēja Puse. Saņēmēja Puse aizsargā un glabā klasificētu informāciju saskaņā ar saviem drošības noteikumiem, kuri attiecas uz informāciju vai materiāliem ar līdzvērtīgu drošības klasifikāciju, kā norādīts 6. pantā. Tādējādi visai šādai klasificētai informācijai Puses piešķir tādu pašu drošības aizsardzību, kādu nodrošina savai klasificētai informācijai ar līdzvērtīgu klasifikāciju;

               c)

               lieto šādu klasificētu informāciju vienīgi tiem nolūkiem un ar tādiem drošības nosacījumiem, kādus noteikusi izcelsmes iestāde vai kādiem informācija ir sniegta vai saņemta apmaiņā; tas attiecas arī uz klasificētas informācijas aprīkojuma atrašanās vietu;

               d)

               neatklāj šādu klasificētu informāciju jebkādām trešām personām vai ES iestādēm vai struktūrām, kas nav minētas 3. pantā, ja iepriekš nav saņemta sniedzējas Puses rakstiska piekrišana;

               e)

               neatļauj personām piekļūt klasificētai informācijai, izņemot tad, ja tām ir informācijas nepieciešamība (t. i., personām piekļuve ir vajadzīga, lai pildītu savus amata pienākumus) un, vajadzības gadījumā, attiecīgā Puse tām ir piešķīrusi atbilstīgu drošības pielaidi un atļauju.

         5. pants
   1.   Klasificētu informāciju var atklāt vai izpaust viena Puse (sniedzēja Puse) otrai Pusei (saņēmējai Pusei).
   2.   Lai informāciju izpaustu saņēmējiem, kas nav Puses, saņēmēja Puse, iepriekš saņemot sniedzējas Puses rakstisku piekrišanu, pieņem lēmumu par klasificētas informācijas atklāšanu vai izpaušanu.
   3.   Katra Puse lemj par klasificētas informācijas izpaušanu otrai Pusei, izskatot katru konkrētu gadījumu. Īstenojot 1. un 2. punktu, vispārēja informācijas izpaušana ir pieļaujama vienīgi tad, ja Puses ir izstrādājušas procedūras un par tām vienojušās attiecībā uz noteiktām informācijas kategorijām, kas ir būtiskas to operatīvajām vajadzībām.
   4.   No sniedzējas Puses saņemtu klasificētu informāciju saņēmēja Puse var sniegt līgumslēdzējam vai iespējamam līgumslēdzējam, ja sniedzēja Puse iepriekš devusi rakstisku atļauju. Pirms izpaust vai atklāt līgumslēdzējam vai iespējamam līgumslēdzējam jebkuru no sniedzējas Puses saņemtu klasificētu informāciju, saņēmēja Puse atbilstīgi saviem iekšējiem normatīvajiem un administratīvajiem aktiem nodrošina, ka šāda līgumslēdzēja vai iespējamais līgumslēdzējs un līgumslēdzēja iekārtas spēj aizsargāt klasificētu informāciju un ka tam ir atbilstoša drošības pielaide.
   5.   Katra Puse atbilstīgi saviem iekšējiem normatīvajiem un administratīvajiem aktiem nodrošina iekārtu un iestāžu drošību vietās, kur glabā otras Puses sniegtu klasificētu informāciju, un attiecībā uz katru šādu iekārtu vai iestādi nodrošina, ka tiek veikti visi nepieciešamie pasākumi, lai kontrolētu un aizsargātu klasificēto informāciju.
   6. pants
   1.   Klasificētu informāciju apzīmē šādi:

               a)

            Izraēlas Valsts klasificēto informāciju apzīmē kā
                   (Top Secret),
                   (Secret) vai
                   (Confidential);

               b)

               ES klasificēto informāciju apzīmē kā TRES SECRET UE/EU TOP SECRET, SECRET UE, CONFIDENTIEL UE vai RESTREINT UE.

         2.   Attiecīgā drošības klasifikācija ir šāda:

               Izraēlas klasifikācija

               ES klasifikācija

                   (Top Secret)

               TRES SECRET UE/EU TOP SECRET

                   (Secret)

               SECRET UE

                   (Confidential)

               CONFIDENTIEL UE

               (Izraēlai nav līdzvērtīgas klasifikācijas)

               RESTREINT UE

         Izraēlas Puse apņemas piešķirt RESTREINT UE klasificētajai informācijai tādu pašu aizsardzību kā tās  (Confidential) klasificētajai informācijai.
   7. pants
   Katra Puse nodrošina to, ka tai ir izveidota drošības sistēma un drošības pasākumi, kuras pamatā ir drošības pamatprincipi un obligātie standarti, kas noteikti tās attiecīgajos iekšējos normatīvajos un administratīvajos aktos un iekļauti pasākumos, kuri jāizstrādā saskaņā ar 12. pantu, lai nodrošinātu, ka klasificētai informācijai, kuru sniedz vai ar kuru apmainās saskaņā ar šo Nolīgumu, piemēro līdzvērtīgu aizsardzības līmeni.
   8. pants
   1.   Puses nodrošina, ka visas personas, kurām amata pienākumu pildīšanai ir vajadzīga piekļuve klasificētai informācijai, ko sniedz vai ar ko apmainās saskaņā ar šo Nolīgumu, vai kuru pienākumu vai funkciju dēļ tām var dot šādu piekļuvi, ir saņēmušas atbilstīgu drošības pielaidi, pirms šīm personām dod piekļuvi šādai klasificētai informācijai.
   2.   Drošības pielaides procedūras izstrādā tā, lai saskaņā ar iekšējiem normatīvajiem un administratīvajiem aktiem noteiktu, vai visi attiecīgie faktori attiecībā uz personu ir tādi, ka tai var dot piekļuvi klasificētai informācijai.
   9. pants
   Puses sniedz savstarpēju palīdzību attiecībā uz tādas klasificētas informācijas drošību, ko sniedz vai ar ko apmainās saskaņā ar šo Nolīgumu, un jautājumiem, kas skar kopīgas drošības intereses. Iestādes, kas minētas 12. pantā, rīko savstarpējas apspriedes par drošības jautājumiem un drošības pārbaudes, lai, ievērojot Pušu attiecīgās atbildības jomas, izvērtētu to drošības pasākumu efektivitāti, kas ir jāizstrādā saskaņā ar minēto pantu. Praktiskus paskaidrojumus, kas attiecas uz šādiem apmeklējumiem un jebkādiem citiem apmeklējumiem saistībā ar šā Nolīguma īstenošanu, izklāsta pasākumos, kas jāizstrādā saskaņā ar 12. pantu.
   10. pants
   1.   Šajā Nolīgumā:

               a)

               attiecībā uz ES visu korespondenci nosūta Padomei uz šādu adresi:

                           Eiropas Savienības Padome

                              Chief Registry Officer

                              Rue de la Loi/Wetstraat, 175

                              1048 Brussels

                              BELGIUM

                     Padomes Kancelejas vadītājs visu korespondenci pārsūta dalībvalstīm un Eiropas Komisijai, ievērojot 2. punktu;

               b)

               attiecībā uz Izraēlu korespondenci nosūta Drošības un aizsardzības iestādes direktorātam D.S.D.E (MALMAB) uz šādu adresi:

                              Ministry of Defense

                              Kaplan St.

                              Hakirya Tel-Aviv

                              ISRAEL

         2.   Vienas Puses sūtīto korespondenci, kas ir pieejama vienīgi konkrētām kompetentām tās Puses amatpersonām, struktūrām vai dienestiem, izņēmuma gadījumos operatīvu iemeslu dēļ var adresēt vai tā var būt pieejama vienīgi konkrētām kompetentām otras Puses amatpersonām, struktūrām vai dienestiem, kas īpaši norādīti kā saņēmēji, ņemot vērā viņu kompetenci un ievērojot informācijas nepieciešamības principu.
   Attiecībā uz ES šādu korespondenci sūta ar Padomes Kancelejas vadītāja starpniecību vai ar Eiropas Komisijas Drošības direktorāta kancelejas vadītāja starpniecību, ja šāda informācija ir adresēta Eiropas Komisijai.
   Attiecībā uz Izraēlu šādu korespondenci sūta ar Drošības un aizsardzības iestādes direktorāta D.S.D.E (MALMAB) starpniecību. Ja ES vēlas nosūtīt klasificētu informāciju nevis IAM, bet kādai citai Izraēlas ministrijai vai organizācijai, Drošības un aizsardzības iestādes direktorāts D.S.D.E (MALMAB) paziņo Padomes Kancelejas vadītājam to, kura Izraēlas drošības iestāde ir atbildīga par attiecīgām ministrijām vai organizācijām, kas piemēro līdzvērtīgus standartus klasificētas informācijas aizsardzībai.
   11. pants
   Šā Nolīguma īstenošanu pārrauga IAM, Padomes ģenerālsekretārs un par drošības jautājumiem atbildīgais Eiropas Komisijas loceklis.
   12. pants
   1.   Šā Nolīguma īstenošanai 2., 3. un 4. punktā norādītās trīs iestādes kopīgi izstrādā drošības pasākumus, lai noteiktu standartus savstarpējai tādas klasificētas informācijas aizsardzībai un glabāšanai, uz kuru attiecas šis Nolīgums.
   2.   Drošības un aizsardzības iestādes direktorāts D.S.D.E (MALMAB) Izraēlas Aizsardzības ministrijas vadībā un tās vārdā uzņemas atbildību par drošības pasākumiem tādas klasificētas informācijas aizsardzībai un drošībai, ko Izraēlai sniedz saskaņā ar šo Nolīgumu.
   3.   Padomes Ģenerālsekretariāta Aizsardzības birojs Padomes ģenerālsekretāra vadībā un viņa uzdevumā, rīkojoties Padomes vārdā un tās pakļautībā, uzņemas atbildību par drošības pasākumiem tādas klasificētas informācijas aizsardzībai un drošībai, ko Eiropas Savienībai sniedz saskaņā ar šo Nolīgumu.
   4.   Eiropas Komisijas Drošības direktorāts, rīkojoties par drošības jautājumiem atbildīgā Komisijas locekļa pakļautībā, uzņemas atbildību par drošības pasākumiem Eiropas Komisijā un tās telpās tādas klasificētas informācijas aizsardzībai un drošībai, kuru sniedz vai ar kuru apmainās saskaņā ar šo Nolīgumu.
   5.   Attiecībā uz ES 1. punktā minētos drošības pasākumus apstiprina Padomes Drošības komiteja.
   13. pants
   Saņēmēja Puse informē sniedzēju Pusi, ja tiek atklāti jebkādi pierādījumi vai rodas aizdomas, ka ir zaudēta vai apdraudēta tās klasificētās informācijas slepenība. Saņēmēja Puse sāk izmeklēšanu, lai noskaidrotu notikušā apstākļus. Izmeklēšanas rezultātus un informāciju par veiktajiem pasākumiem, lai novērstu notikušā atkārtošanos, dara zināmus sniedzējai Pusei. Šā nolīguma 12. pantā minētās iestādes var izstrādāt procedūras šajā nolūkā.
   14. pants
   Katra Puse uzņemas atbildību par savu izdevumu segšanu, kas radušies, īstenojot šo Nolīgumu.
   15. pants
   Pirms Puses viena otrai sniedz klasificētu informāciju saskaņā ar šo Nolīgumu vai apmainās ar to, 12. pantā minētās atbildīgās drošības iestādes vienojas par to, ka Puses spēj aizsargāt un glabāt klasificētu informāciju atbilstīgi šim Nolīgumam, un par pasākumiem, kas jāizstrādā saskaņā ar 12. pantu.
   16. pants
   Šis Nolīgums neliedz Pusēm slēgt citus nolīgumus par klasificētas informācijas sniegšanu vai apmaiņu, ja vien tie nav pretrunā šā Nolīguma noteikumiem.
   17. pants
   Visas domstarpības starp Izraēlu un Eiropas Savienību, kas rodas, interpretējot vai piemērojot šo Nolīgumu, risina tikai Pušu savstarpējās sarunās. Sarunu laikā abas Puses turpina pildīt visas citas saistības saskaņā ar šo Nolīgumu.
   18. pants
   1.   Šis Nolīgums stājas spēkā pēc tam, kad Puses ir viena otrai paziņojušas par šim nolūkam nepieciešamo iekšējo procedūru pabeigšanu.
   2.   Katra Puse paziņo otrai Pusei par jebkurām izmaiņām savos normatīvajos aktos, kas varētu ietekmēt šajā Nolīgumā minētās klasificētās informācijas aizsardzību.
   3.   Pēc vienas vai otras Puses lūguma šo Nolīgumu var pārskatīt, lai apsvērtu iespējamus grozījumus.
   4.   Jebkurus grozījumus šajā Nolīgumā veic vienīgi rakstiski, abām Pusēm savstarpēji vienojoties. Tie stājas spēkā pēc 1. punktā paredzētās savstarpējās paziņošanas.
   19. pants
   Šo Nolīgumu ikviena Puse var izbeigt, rakstiski par to paziņojot otrai Pusei. Šāda izbeigšana stājas spēkā sešus mēnešus pēc tam, kad otra Puse saņēmusi paziņojumu, bet neietekmē saistības, kas jau radušās saskaņā ar šā Nolīguma noteikumiem. Jo īpaši visu klasificēto informāciju, ko sniedz vai ar ko apmainās saskaņā ar šo Nolīgumu, turpina aizsargāt saskaņā ar šajā Nolīgumā izklāstītajiem noteikumiem.
   To apliecinot, pilnvarotie ir parakstījuši šo Nolīgumu.

      Telavivā, 2009. gada 11. jūnijā, divos eksemplāros angļu valodā.

            Izraēlas vārdā –

            aizsardzības ministrs

            Eiropas Savienības vārdā –

            ģenerālsekretārs/augstais pārstāvis


title: Padomes Lēmums 2005/296/KĀDP, IT (2005. gada 24. janvāris) par nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Savienību un Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku par drošības procedūrām klasificētas informācijas apmaiņai

text:
               13.4.2005

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 94/38

         PADOMES LĒMUMS 2005/296/KĀDP, IT
   (2005. gada 24. janvāris)
   par nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Savienību un Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku par drošības procedūrām klasificētas informācijas apmaiņai
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, un jo īpaši tā 24. un 38. pantu,
   ņemot vērā prezidentvalsts ieteikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2003. gada 27. un 28. novembra sanāksmē nolēma pilnvarot prezidentvalsti, kam palīdzētu Ģenerālsekretārs/Augstais pārstāvis (ĢS/AP), saskaņā ar 24. un 38. pantu Līgumā par Eiropas Savienību sākt sarunas ar dažām trešām valstīm, lai Eiropas Savienība ar katru no tām noslēgtu nolīgumu par drošības procedūrām klasificētas informācijas apmaiņai.

               (2)

               Saskaņā ar minēto pilnvarojumu sākt sarunas, prezidentvalsts, kam palīdz ĢS/AP, vienojās ar Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku par nolīgumu par drošības procedūrām klasificētas informācijas apmaiņai.

               (3)

               Minētais nolīgums būtu jāapstiprina,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Eiropas Savienības vārdā ir apstiprināts Nolīgums starp Eiropas Savienību un Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku par drošības procedūrām klasificētas informācijas apmaiņai.
   Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   Ar šo Padomes priekšsēdētājs ir pilnvarots izraudzīties personu(-as), kam ir tiesības parakstīt minēto nolīgumu, lai tas kļūtu saistošs Eiropas Savienībai.
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
   4. pants
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2005. gada 24. janvārī

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         F. BODEN

   NOLĪGUMS STARP
   Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku un Eiropas savienību par drošības procedūrām klasificētas informācijas apmaiņai
   BIJUSĪ DIENVIDSLĀVIJAS MAĶEDONIJAS REPUBLIKA,
   ko pārstāv tās valdība,
   no vienas puses,
   un
   EIROPAS SAVIENĪBA, še turpmāk – “ES”,
   ko pārstāv Eiropas Savienības Padomes prezidentvalsts,
   no otras puses,
   še turpmāk – “Puses”,
   APZINOTIES kopīgās saistības virzīt stabilizācijas un asociācijas procesu, kas paliks pamatā Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas Eiropas kursam līdz pat dienai, kad tā pievienosies ES,
   ŅEMOT VĒRĀ, ka Pusēm ir kopīgi mērķi – stiprināt savu drošību visiem iespējamiem līdzekļiem un nodrošināt saviem pilsoņiem augstu aizsardzības līmeni drošības telpā,
   ŅEMOT VĒRĀ, ka Puses ir vienisprātis par to, ka būtu jāizvērš savstarpējas apspriedes un sadarbība vispārsvarīgos jautājumos drošības jomā,
   ŅEMOT VĒRĀ, ka šajā sakarā tātad ir pastāvīga vajadzība Pusēm apmainīties ar klasificētu informāciju,
   APZINOTIES, ka pilnvērtīgām un iedarbīgām apspriedēm un sadarbībai var būt vajadzīga piekļuve katras Puses rīcībā esošajai klasificētai informācijai un materiāliem, kā arī Pusēm apmainīties ar klasificētu informāciju un saistītiem materiāliem,
   APZINOTIES, ka piekļuve klasificētai informācijai un saistītiem materiāliem un to apmaiņa prasa atbilstīgus drošības pasākumus,
   IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀK IZKLĀSTĪTO.
   1. pants
   Lai īstenotu mērķus visiem iespējamiem līdzekļiem stiprināt katras Puses drošību, šis nolīgums attiecas uz jebkādas formas klasificētu informāciju vai materiāliem, ko Puses nodod viena otrai vai ar ko tās savā starpā apmainās.
   2. pants
   Šajā nolīgumā klasificēta informācija ir jebkura informācija (proti, zināšanas, ko jebkādā formā var nodot citiem) vai materiāli, par ko ir noteikts, ka tiem vajadzīga aizsardzība pret neatļautu izpaušanu, un kam ir piešķirta attiecīgā drošības klasifikācija (še turpmāk – “klasificēta informācija”).
   3. pants
   Šajā nolīgumā “ES” ir Eiropas Savienības Padome (še turpmāk – “Padome”), Ģenerālsekretārs/Augstais pārstāvis un Padomes Ģenerālsekretariāts, kā arī Eiropas Kopienu Komisija (še turpmāk – “Eiropas Komisija”).
   4. pants
   Katra Puse:

               a)

               sargā un glabā klasificētu informāciju, ko Puses nodod viena otrai vai ar ko tās savā starpā apmainās, un uz ko attiecas šis nolīgums;

               b)

               nodrošina, ka klasificēta informācija, ko Puses nodod viena otrai vai ar ko tās savā starpā apmainās, un uz ko attiecas šis nolīgums, patur to drošības klasifikāciju, ko tai piešķīrusi sniedzēja Puse. Saņēmēja Puse sargā un glabā klasificētu informāciju saskaņā ar saviem drošības noteikumiem, kuri attiecas uz informāciju vai materiāliem, kam ir līdzvērtīga drošības klasifikācija, kā norādīts drošības pasākumos, kas ir jāizstrādā saskaņā ar 11. un 12. pantu;

               c)

               šādu klasificētu informāciju, uz ko attiecas šis nolīgums, nelieto citiem nolūkiem, kā vien tiem, ko noteikusi tās izcelsmes iestāde, un tiem, kam informācija ir nodota vai saņemta apmaiņā;

               d)

               šādu klasificētu informāciju, uz ko attiecas šis nolīgums, neatklāj trešām personām vai kādai ES iestādei vai struktūrai, kas nav minēta 3. pantā, ja nav saņemta izcelsmes iestādes iepriekšēja piekrišana.

         5. pants
   1.   Saskaņā ar izcelsmes iestādes kontroles principu klasificētu informāciju var izpaust vai atklāt viena Puse, “sniedzēja Puse”, otrai Pusei, “saņēmējai Pusei”.
   2.   Lai informāciju atklātu saņēmējiem, kas nav šā nolīguma Puses, saņēmēja Puse ar sniedzējas Puses piekrišanu pieņem lēmumu par klasificētas informācijas izpaušanu vai atklāšanu saskaņā ar izcelsmes iestādes kontroles principu, kā paredzēts attiecīgās Puses drošības noteikumos.
   3.   Īstenojot 1. un 2. punktu, nav atļauta nekāda vispārēja informācijas atklāšana, ja vien Puses nav izstrādājušas procedūras un vienojušās par tām attiecībā uz konkrētu kategoriju informāciju, kas ir būtiska to operatīvām vajadzībām.
   6. pants
   Lai nodrošinātu to, ka klasificētai informācijai, uz ko attiecas šis nolīgums, piemēro līdzvērtīgu aizsardzības līmeni, katrai Pusei un to struktūrām, kā noteikts 3. pantā, ir drošības organizācija un drošības programmas, kas balstās uz tādiem pamatprincipiem un minimālajiem drošības standartiem, ko īsteno Pušu drošības sistēmās, kuras ir jāizstrādā saskaņā ar 11. un 12. pantu.
   7. pants
   1.   Puses nodrošina, ka visām personām, kurām dienesta pienākumu pildīšanai ir vajadzīga piekļuve klasificētai informācijai, kas nodota vai saņemta apmaiņā saskaņā ar šo nolīgumu, vai kuru pienākumi vai funkcijas var dot tām šādu piekļuvi, ir atbilstīga drošības pielaide, pirms tiem nodrošina piekļuvi šādai informācijai.
   2.   Drošības pielaides procedūras izstrādā tā, lai noteiktu, vai konkrētai personai drīkst nodrošināt piekļuvi klasificētai informācijai, ņemot vērā viņas lojalitāti un uzticamību.
   8. pants
   Puses viena otrai sniedz palīdzību attiecībā uz tādas klasificētas informācijas drošību, uz kuru attiecas šis nolīgums, un drošības jautājumiem, kas izraisa kopīgu ieinteresētību. Iestādes rīko savstarpējas apspriedes par drošības jautājumiem un drošības pārbaudes, kā noteikts 11. pantā, lai novērtētu to drošības pasākumu efektivitāti attiecīgo iestāžu atbildības jomā, ko nosaka saskaņā ar 11. un 12. pantu.
   9. pants
   1.   Šajā nolīgumā

               a)

               attiecībā uz ES:
               visu korespondenci sūta Padomei uz šādu adresi:

                              Council of the European Union

                              Chief Registry Officer

                              Rue de la Loi/Wetstraat, 175

                              B-1048 Brussels.

                     Padomes galvenais reģistrators pārsūta visu korespondenci dalībvalstīm un Eiropas Komisijai, ievērojot 2. punktu;

               b)

               attiecībā uz Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku:
               visu korespondenci adresē Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas Klasificētas informācijas drošības direktorāta centrālajam reģistratoram un, vajadzības gadījumā, ar šīs valsts pārstāvniecības Eiropas Kopienās starpniecību pārsūta uz šādu adresi:

                              Registry Officer

                              Avenue Louise 209A

                              B-1050 Brussels.

         2.   Vienas Puses sūtīto korespondenci, kas ir pieejama tikai konkrētiem kompetentiem tās ierēdņiem, struktūrām vai dienestiem, izņēmuma gadījumos operatīvu iemeslu dēļ var adresēt vai tā var būt pieejama tikai konkrētiem kompetentiem otrās Puses ierēdņiem, struktūrām vai dienestiem, kas īpaši izraudzīti par saņēmējiem, ņemot vērā viņu kompetenci un ievērojot vajadzības pēc informācijas principu. Attiecībā uz ES, šo korespondenci sūta ar Padomes galvenā reģistratora starpniecību.
   10. pants
   Attiecībā uz Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, Klasificētas informācijas drošības direktorāta direktors, Padomes ģenerālsekretārs un Eiropas Komisijas ģenerālsekretārs pārrauga šī nolīguma īstenošanu.
   11. pants
   Lai īstenotu šo nolīgumu:

               1)

               Attiecībā uz Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku Klasificētās informācijas drošības direktorāts, darbojoties savas valdības vārdā un tās pakļautībā, ir atbildīgs par to, lai izstrādātu drošības pasākumus attiecībā uz tai sniegtās klasificētas informācijas drošību un aizsardzību.

               2)

               Padomes Ģenerālsekretariāta Drošības birojs (še turpmāk – “PĢS Drošības birojs”) Padomes ģenerālsekretāra vadībā un viņa uzdevumā, darbojoties Padomes vārdā un tās pakļautībā, ir atbildīgs par to, lai izstrādātu drošības pasākumus attiecībā uz tās klasificētās informācijas drošību un aizsardzību, ko sniedz Eiropas Savienībai saskaņā ar šo nolīgumu.

               3)

               Eiropas Komisijas Drošības direktorāts, darbojoties Eiropas Komisijas vārdā un tās pakļautībā, ir atbildīgs par drošības pasākumu izstrādāšanu attiecībā uz tās klasificētas informācijas aizsardzību, kas sniegta vai saņemta apmaiņā saskaņā ar šo nolīgumu, Eiropas Komisijā un tās telpās.

         12. pants
   Drošības pasākumi, ko izstrādā saskaņā ar 11. pantu, attiecīgajiem trijiem birojiem vienojoties, nosaka standartus tās klasificētas informācijas drošības savstarpējai aizsardzībai, uz ko attiecas šis nolīgums. Attiecībā uz ES šie standarti jāapstiprina Padomes Drošības komitejai. Attiecībā uz Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku šie standarti jāapstiprina Klasificētas informācijas drošības direktorāta direktoram.
   13. pants
   Šā nolīguma 11. pantā paredzētās iestādes izstrādā procedūras, kas jāievēro, ja ir aizdomas vai pierādījumi, ka ir apdraudēta tās klasificētas informācijas slepenība, uz kuru attiecas šis nolīgums.
   14. pants
   Pirms Puses viena otrai nodod klasificētu informāciju, uz ko attiecas šis nolīgums, 11. punktā paredzētajām atbildīgajām drošības iestādēm jāvienojas par to, ka saņēmēja Puse spēj sargāt un glabāt informāciju, uz ko attiecas šis nolīgums, atbilstīgi pasākumiem, kas jānosaka saskaņā ar 11. un 12. pantu.
   15. pants
   Šis nolīgums nekādi neliedz Pusēm slēgt citus nolīgumus par tādas klasificētas informācijas nodošanu vai saņemšanu apmaiņā, uz ko attiecas šis nolīgums, ja vien tie nav pretrunā šā nolīguma noteikumiem.
   16. pants
   Visas ES un Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas domstarpības, kas rodas, interpretējot vai piemērojot šo nolīgumu, atrisina abu Pušu sarunās.
   17. pants
   1.   Šis nolīgums stājas spēkā pirmā mēneša pirmā dienā pēc tam, kad Puses viena otrai paziņojušas par to iekšējo procedūru pabeigšanu, kas vajadzīgas šim nolūkam.
   2.   Šo nolīgumu pēc jebkuras Puses lūguma var pārskatīt, lai apsvērtu, vai tajā jāveic grozījumi.
   3.   Jebkuru grozījumu šajā nolīgumā veic tikai rakstiski, abām Pusēm savstarpēji vienojoties. Tas stājas spēkā pēc 1. punktā paredzētās savstarpējās paziņošanas.
   18. pants
   Jebkura Puse var denonsēt šo nolīgumu, iesniedzot rakstisku denonsēšanas paziņojumu otrai Pusei. Tāda denonsēšana stājas spēkā sešus mēnešus pēc tam, kad otra Puse saņēmusi paziņojumu, bet neietekmē saistības, kas jau radušās saskaņā ar šo nolīgumu. Jo īpaši visu klasificētu informāciju, ko sniedz vai saņem apmaiņā saskaņā ar šo nolīgumu, turpina aizsargāt saskaņā ar šeit izklāstītajiem noteikumiem.
   Skopjē, 2005. gada 25. martā
   Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas valdībai
   Godātais Kungs,
   Man ir tas gods ierosināt, ja tas ir pieņemams Jūsu valdībai, ka šī vēstule un Jūsu apstiprinājums kopā aizstās nolīguma parakstīšanu starp Eiropas Savienību un Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku par drošības procedūrām klasificētas informācijas apmaiņai.
   Iepriekšminētā nolīguma tekstu, kas pievienots šai vēstulei, Eiropas Savienības Padome ar lēmumu apstiprinājusi 2005. gada 24. janvārī.
   Šajā vēstulē iekļauts arī paziņojums Eiropas Savienības vārdā atbilstīgi nolīguma 17. panta 1. punktam.
   Godātais kungs, lūdzu pieņemiet manus visdziļākās cieņas apliecinājumus!

         Eiropas Savienības vārdā ––

         ES Īpašais pārstāvis

      Michael SAHLIN

   Skopjē, 2005. gada 25. martā
   Godātais Kungs,
   Maķedonijas Republikas valdības vārdā man ir tas gods apstiprināt, ka ir saņemta Jūsu vēstule ar šodienas datumu par nolīguma parakstīšanu starp Maķedonijas Republiku un Eiropas Savienību par drošības procedūrām klasificētas informācijas apmaiņai, ar pievienotu nolīguma tekstu.
   Es uzskatu šo vēstuļu apmaiņu par līdzvērtīgu parakstīšanai.
   Tomēr paziņoju, ka Maķedonijas Republika nepieņem attiecībā uz manu valsti lietoto apzīmējumu iepriekšminētajā nolīgumā, paturot prātā, ka manas valsts konstitucionālais nosaukums ir Maķedonijas Republika.
   Godātais kungs, lūdzu pieņemiet manus visdziļākās cieņas apliecinājumus!

         Direktors

      Dr. Stojan SLAVESKI

   Skopjē, 2005. gada 25. martā
   Godātais Kungs,
   Man ir tas gods apstiprināt, ka saņemta Jūsu vēstule ar šodienas datumu.
   Eiropas Savienība norāda, ka vēstuļu apmaiņa starp Eiropas Savienību un Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, kas aizstāj nolīguma parakstīšanu starp Eiropas Savienību un Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku par drošības procedūrām klasificētas informācijas apmaiņai, ir noslēgusies un ka to nevar interpretēt tā, ka Eiropas Savienība akceptē vai atzīst jebkādas formas vai satura apzīmējumu, kas nav “Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika”.
   Godātais kungs, lūdzu pieņemiet manus visdziļākās cieņas apliecinājumus!

         Eiropas Savienības vārdā ––

         ES Īpašais pārstāvis

      Michael SAHLIN


title: Padomes Lēmums (Euratom) 2016/2116 (2016. gada 12. februāris), ar ko apstiprina to, ka Eiropas Komisija Eiropas Atomenerģijas kopienas vārdā noslēdz Nolīgumu, ar ko pagarina Pamatnolīgumu par starptautisku sadarbību ceturtās paaudzes kodolenerģijas sistēmu pētniecības un izstrādes jomā

text:
               3.12.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 329/1

         PADOMES LĒMUMS (Euratom) 2016/2116
   (2016. gada 12. februāris),
   ar ko apstiprina to, ka Eiropas Komisija Eiropas Atomenerģijas kopienas vārdā noslēdz Nolīgumu, ar ko pagarina Pamatnolīgumu par starptautisku sadarbību ceturtās paaudzes kodolenerģijas sistēmu pētniecības un izstrādes jomā
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 101. panta otro daļu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,
   tā kā:

               (1)

               Ceturtās paaudzes starptautiskais forums (GIF) ir satvars starptautiskai sadarbībai pētniecības un izstrādes jomā, kas tika izveidots pēc Amerikas Savienoto Valstu iniciatīvas 2001. gadā. GIF mērķis ir apvienot centienus izstrādāt jaunus kodolenerģijas sistēmu projektus, lai gādātu par energoapgādes stabilitāti, vienlaikus sniedzot apmierinošu risinājumu kodoldrošībai, atkritumu samazināšanai līdz minimumam, neizplatīšanai un sabiedrībā pastāvošajām bažām.

               (2)

               2003. gada 30. jūlijā, pamatojoties uz Komisijas 2002. gada 4. novembra Lēmumu, Kopiena pievienojās GIF, parakstot tā Hartu (“Harta”), ko sākotnējie parakstītāji parakstīja 2001. gadā. Ar Komisijas 2011. gada 29. jūnija Lēmuma Kopienas sākotnējā pievienošanās Hartai uz 10 gadiem tika pagarināta uz neierobežotu laikposmu, ja vien dalība netiek atsaukta ar Savienības dalībvalstu vienprātīgu piekrišanu. Ikviens GIF dalībnieks, tostarp Kopiena, var atsaukt savu dalību, sniedzot rakstisku paziņojumu 90 dienas iepriekš. Tā kā Harta neparedz finanšu līdzekļu apmaiņas vai īpašu budžeta līdzekļu sadalījumu starp Pusēm, tā ir Euratom līguma 101. panta trešās daļas darbības jomā.

               (3)

               Hartas īstenošanai tās parakstītāji noslēdza Pamatnolīgumu par starptautisku sadarbību ceturtās paaudzes kodolenerģijas sistēmu pētniecības un izstrādes jomā (“Pamatnolīgums”), kurā izklāstīti sadarbības nosacījumi, kā arī ar sistēmām un projektiem saistītas vienošanās.

               (4)

               Pamatojoties uz Padomes Lēmumu (2005. gada 20. decembris) par Eiropas Atomenerģijas kopienas pievienošanās apstiprināšanu Pamatnolīgumam un Komisijas 2006. gada 12. janvāra Lēmumu, kas pieņemts, ievērojot Līguma 101. panta otro daļu, Kopiena Pamatnolīgumam pievienojās 2006. gada 24. janvārī, kad attiecīgi pilnvarotais komisārs parakstīja pievienošanās instrumentu, kuru pēc tam 2006. gada 10. februārī deponēja Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijā Parīzē. Kopīgais pētniecības centrs tika izraudzīts par Kopienas īstenošanas pārstāvi saskaņā ar Pamatnolīguma III.2. pantu.

               (5)

               Pamatnolīgums stājās spēkā 2005. gada 28. februārī uz 10 gadu laikposmu, un 2015. gada 26. februārī tā darbība tika pagarināta, kad četras puses piekrita, ka tām būs saistošs Nolīgums, ar ko pagarina Pamatnolīgumu par starptautisku sadarbību ceturtās paaudzes kodolenerģijas sistēmu pētniecības un izstrādes jomā (“Pagarinājuma nolīgums”), saskaņā ar īpašo pagarināšanas procedūru, kas paredzēta Pamatnolīgumā. Kopiena un citi parakstītāji, kas nevarēja laikus pabeigt savas iekšējās apstiprināšanas procedūras, var pēc tam atjaunot dalību, veicot parakstīšanu saskaņā ar Pamatnolīguma III.3. pantu.

               (6)

               Kopienas dalības pagarinājums Pamatnolīgumā nav atkarīgs no lēmuma par Kopienas dalības apmēru dažādajās GIF sistēmās un saistītajās vienošanās par projektiem. Kopiena individuāli noteiks sava ieguldījuma (intelektuāla un finansiāla) veidu GIF darbībās.

               (7)

               Tādēļ būtu jāapstiprina tas, ka Komisija Kopienas vārdā pagarina Pamatnolīgumu, parakstot Pagarinājuma nolīgumu saskaņā ar īpašo pagarināšanas procedūru,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo tiek apstiprināts tas, ka Komisija Eiropas Atomenerģijas kopienas vārdā noslēdz Nolīgumu, ar ko pagarina Pamatnolīgumu par starptautisku sadarbību ceturtās paaudzes kodolenerģijas sistēmu pētniecības un izstrādes jomā.
   Pagarinājuma nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2016. gada 12. februārī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         J.R.V.A. DIJSSELBLOEM


title: Padomes Lēmums (1990. gada 22. oktobris) par Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijas pret narkotisko un psihotropo vielu nelikumīgu tirdzniecību noslēgšanu Eiropas Ekonomikas kopienas vārdā

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31990D0611

Oficiālais Vēstnesis L 326 , 24/11/1990 Lpp. 0056 - 0057

		Padomes Lēmums(1990. gada 22. oktobris)par Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijas pret narkotisko un psihotropo vielu nelikumīgu tirdzniecību noslēgšanu Eiropas Ekonomikas kopienas vārdā(90/611/EEK)EIROPAS KOPIENU PADOME,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 113. pantu,ņemot vērā Komisijas ieteikumu,tā kā 1989. gada 8. jūnijā Apvienoto Nāciju Organizācijas galvenajā mītnē Ņujorkā Kopiena un visas tās dalībvalstis parakstīja Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju pret narkotisko un psihotropo vielu nelikumīgu tirdzniecību, kas pieņemta Vīnē 1988. gada 19. decembrī;tā kā Apvienoto Nāciju Organizācijas, Padomes, Eiropadomes 1989. gada decembra sanāksmes un Eiropas Narkotiku apkarošanas komitejas (CELAD) veiktais darbs ir ļāvis Konvencijai stāties spēkā īsā laikposmā;tā kā vairākums dalībvalstu nākamajos dažos mēnešos un vēlākais līdz 1991. gada 30. jūnijam būs pabeigušas savas iekšējās ratifikācijas procedūras;tā kā tālab Kopienai attiecībā uz jautājumiem, kas ir tās kompetencē, Konvencija jāapstiprina vēlākais līdz dienai, kad to apstiprina pirmās dalībvalstis,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsAr šo Eiropas Ekonomikas kopienas vārdā ir apstiprināta Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencija pret narkotisko un psihotropo vielu nelikumīgu tirdzniecību.2. pantsPadomes priekšsēdētājs Kopienas vārdā deponē Konvencijas apstiprināšanas aktu Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāram.Saskaņā ar Konvencijas 27. pantu Padomes priekšsēdētājs tajā pašā laikā deponē kompetences deklarāciju, kas ietverta šā lēmuma pielikumā.Luksemburgā, 1990. gada 22. oktobrīPadomes vārdā —priekšsēdētājsG. De Michelis--------------------------------------------------PIELIKUMSDEKLARĀCIJA, KAS MINĒTA 2. PANTA OTRAJĀ DAĻĀEiropas Ekonomikas kopienas kompetence attiecībā uz jautājumiem, uz kuriem attiecas Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencija pret narkotisko un psihotropo vielu nelikumīgu tirdzniecību (deklarācija saskaņā ar Konvencijas 27. panta 2. punktu)Saskaņā ar 27. panta 2. punktu Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijā pret narkotisko un psihotropo vielu nelikumīgu tirdzniecību reģionālajām ekonomiskās integrācijas organizācijām savos oficiālās apstiprināšanas aktos jāpaziņo savas kompetences apjoms attiecībā uz jautājumiem, uz kuriem attiecas šī Konvencija.Eiropas Ekonomikas kopienu izveidoja ar Romas Līgumu, ko parakstīja 1957. gada 25. martā un kas stājās spēkā 1958. gada 1. janvārī. Šo Līgumu grozīja un papildināja ar Vienoto Eiropas aktu, kas stājās spēkā 1987. gada 1. jūlijā.Saskaņā ar iepriekš minētajiem noteikumiem Eiropas Ekonomikas kopiena patlaban ir kompetenta tirdzniecības politikas jautājumos saistībā ar vielām, ko bieži izmanto nelikumīgā narkotisko un psihotropo vielu ražošanā, tas ir, jautājumos, uz kuriem attiecas Konvencijas 12. pants.To pilnvaru īstenošana, ko dalībvalstis nodevušas Kopienām saskaņā ar Līgumiem, pēc būtības nemitīgi attīstās. Tādējādi Kopienas patur tiesības izveidot turpmākas deklarācijas saskaņā ar Konvencijas 27. panta 2. punktu.--------------------------------------------------


title: Izpildu Komitejas lēmums (1998. gada 16. decembris), ar ko tiek ieviesta saskaņota veidlapa pierādījumu sniegšanai par ielūgumiem, atbildības uzņemšanos un izmitināšanu (SCH/Com-ex (98) 57)

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

41998D0057

Oficiālais Vēstnesis L 239 , 22/09/2000 Lpp. 0299 - 0307

		Izpildu Komitejas lēmums(1998. gada 16. decembris),ar ko tiek ieviesta saskaņota veidlapa pierādījumu sniegšanai par ielūgumiem, atbildības uzņemšanos un izmitināšanu(SCH/Com-ex (98) 57)IZPILDU KOMITEJA,ņemot vērā 132. pantu Konvencijā par Šengenas Līguma īstenošanu,ņemot vērā iepriekšminētās Konvencijas 9. pantu,tā kā visu Šengenas valstu interesēs ir piemērot vienotus noteikumus vīzu jautājumā saistībā ar to kopējo politiku par personu pārvietošanos, lai novērstu iespējamās negatīvās sekas attiecībā uz iebraukšanu Šengenas teritorijā un iekšējo drošību,vēloties papildināt Kopīgās konsulārās instrukcijas līdzšinējo pozitīvo pieredzi un turpināt saskaņot vīzu izsniegšanas procedūru,ievērojot Šengenas partneru solidaritātes principu,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.Kopīgās konsulārās instrukcijas V nodaļas 1.4. punktā (Citu dokumentu pārbaude atkarībā no pieteikuma) ir noteikts, ka jāizmanto saskaņota veidlapa, sniedzot pierādījumu par izmitināšanu.Šim lēmumam pievienotā veidlapa pieļauj lielu elastību izmantojumā un dod iespēju pielāgot to katras Līgumslēdzējas Puses juridiskajām prasībām, jo Šengenas valstis pašlaik izmanto ļoti atšķirīgas veidlapas dažāda tipa saistībām.Šīs atšķirības jo īpaši paaugstina ļaunprātīgas izmantošanas risku, un šajā nolūkā Šengenas valstis ievieš dokumentu, kura iezīmes ļauj novērst dokumentu viltošanu un datu falsifikāciju.Tādējādi standarta dokuments ir vienots:- formas un uzbūves ziņā; un- aizsardzības elementu ziņā.Standarta veidlapas 1999. gadā ievieš valstīs, kas īsteno Šengenas Konvenciju un kuru tiesību aktos ir paredzēts tāds pierādījums.1. Kopīgās konsulārās instrukcijas V nodaļas 1.4. punktam pievieno šādu teikumu:"Ja Šengenas valstu tiesību aktos ir paredzēts, ka vajadzīgs pierādījums par privātpersonu uzaicinājumiem vai komandējumiem, deklarācija par atbildības uzņemšanos vai izmitināšanas pierādījums, izmanto saskaņoto veidlapu. [1]."2. Šengenas Līguma Līgumslēdzējas Puses aizpilda saskaņoto veidlapu, ievērojot savus tiesību aktus.3. Saskaņoto veidlapu, kas Šengenas Līguma Līgumslēdzējām Pusēm jāizmanto, lai deklarētu atbildības uzņemšanos, ielūgumu vai sniegtu pierādījumus par izmitināšanu, sagatavo centralizēti saskaņā ar specifikāciju, kas noteikta A pielikumā (aizsardzības elementu tehniskais apraksts), A1 un A.2 pielikumā (paraugs). Saskaņotās veidlapas obligātie standartelementi ir norādīti B pielikumā.4. Līgumslēdzēju Pušu izdoto dokumentu paraugus pievieno Kopīgajai konsulārajai instrukcijai kā 15. pielikumu.5. Francija piegādā pārējām Šengenas valstīm vajadzīgās fotofilmas veidlapu izgatavošanai. Līgumslēdzējas Puses kopīgi uzņemas izmaksas.6. Dokumenta aizsardzības elementus regulāri rūpīgi pārbauda (ja iespējams, reizi divos gados) neatkarīgi no vispārējiem grozījumiem, kas varētu būt vajadzīgi, ja veidlapa ir viltota vai ir kļuvuši zināmi drošības līdzekļi attiecībā uz aizsardzības elementiem.7. Dokumentu sagatavo vismaz trijās valodās.8. Šis lēmums stājas spēkā tad, kad Šengenas valstis ir nosūtījušas paziņojumu par to, ka tās ir veikušas vajadzīgos pasākumus.Berlīnē, 1998. gada 16. decembrīPriekšsēdētājsC. H. Schapper[1] Šos principus piemēro Beļģija, Dānija, Somija, Francija, Vācija, Grieķija, Islande, Itālija, Luksemburga, Nīderlande, Norvēģija, Austrija, Portugāle un Zviedrija.--------------------------------------------------KonfidenciāliA pielikumsVeidlapas tehniskais apraksts--------------------------------------------------A1 pielikums+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++--------------------------------------------------A2 pielikums+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++--------------------------------------------------B pielikums+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------


title: 2014/585/ES: Eiropas Parlamenta Lēmums ( 2014. gada 3. aprīlis ) par Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta 2012. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu

text:
               5.9.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 266/222

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS
   (2014. gada 3. aprīlis)
   par Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta 2012. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
   (2014/585/ES)
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta 2012. finanšu gada galīgos pārskatus,

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta 2012. finanšu gada pārskatiem ar Institūta atbildēm (1),

               —

               ņemot vērā Padomes 2014. gada 18. februāra ieteikumu (05849/2014 – C7-0054/2014),

               —

               ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 185. pantu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (3) un jo īpaši tās 208. pantu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1922/2006 par Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta izveidi (4) un jo īpaši tās 15. pantu,

               —

               ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5),

               —

               ņemot vērā Komisijas 2013. gada 30. septembra Deleģēto regulu (ES) Nr. 1271/2013 par finanšu pamatregulu struktūrām, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 208. pantā (6), un jo īpaši tās 108. pantu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumu (A7-0230/2014),

               1.

               sniedz Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta direktorei apstiprinājumu par Institūta 2012. finanšu gada budžeta izpildi;

               2.

               izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, nosūtīt Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta direktorei, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Martin SCHULZ

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV C 365, 13.12.2013., 127. lpp.

      (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (3)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

      (4)  OV L 403, 30.12.2006., 9. lpp.

      (5)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

      (6)  OV L 328, 7.12.2013., 42. lpp.