title: 2005/616/EK: Komisijas Lēmums (2005. gada 17. augusts) par darbinieku tiesību situācijas uzraudzību un novērtēšanu Baltkrievijā, lai īslaicīgi atceltu tirdzniecības preferences

text:
               18.8.2005

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 213/16

      KOMISIJAS LĒMUMS

   (2005. gada 17. augusts)
   par darbinieku tiesību situācijas uzraudzību un novērtēšanu Baltkrievijā, lai īslaicīgi atceltu tirdzniecības preferences
   (2005/616/EK)
   EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā Padomes 2001. gada 10. decembra Regulu (EK) Nr. 2501/2001 par vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanu no 2002. gada 1. janvāra līdz 2004. gada 31. decembrim – Paziņojumus par Padomes Regulu par vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanu no 2002. gada 1. janvāra līdz 2004. gada 31. decembrim (1), un jo īpaši tās 26. un 29. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2501/2001 piešķirtās tarifa preferences var pilnībā vai daļēji īslaicīgi atcelt, ja nopietni un regulāri tiek pārkāpta biedrošanās brīvība un tiesības uz koplīguma slēgšanu, kā noteikts attiecīgajās Starptautiskās darba organizācijas (SDO) konvencijās.

               (2)

               Atbilstoši Regulai (EK) Nr. 2501/2001 Baltkrievijas Republikai (še turpmāk – “Baltkrievija”) ir piešķirtas vispārējās tarifa preferences.

               (3)

               Komisija 2003. gada 29. janvārī saņēma informāciju no Starptautiskās brīvo arodbiedrību konfederācijas (SBAK), Eiropas Arodbiedrību konfederācijas (EAK) un Pasaules darba konfederācijas (PDK) par iespējamiem nopietniem un regulāriem biedrošanās brīvības pārkāpumiem Baltkrievijā, kā noteikts SDO Konvencijās Nr. 87 un Nr. 98.

               (4)

               Iesniegtā informācija bija pietiekama, lai pamatotu izmeklēšanas uzsākšanu, un tādēļ Komisija ar 2003. gada 29. decembra lēmumu (2) nolēma sākt izmeklēšanu.

               (5)

               Baltkrievijas iestādes tika iesaistītas izmeklēšanā. Komisijas savāktie rakstiskie un mutiskie apgalvojumi izmeklēšanas laikā apstiprināja iepriekš sniegtajā informācijā ietvertos pieņēmumus. Baltkrievija pārkāpj SDO Konvenciju Nr. 87 par asociāciju brīvību attiecībā uz dažādiem pamatpunktiem, ierobežojot tiesības brīvi veidot arodbiedrību organizācijas, tiesības organizēt, arodbiedrību organizāciju brīvu izvēli un šo organizāciju juridiskas personas statusa iegūšanu. Baltkrievija traucē arodbiedrību organizāciju darbību, tostarp finansiālas palīdzības saņemšanu saistībā ar starptautisku piederību, un veicina arodbiedrību darbības izbeigšanos un pārtraukšanu. Baltkrievijas valdība pārkāpj arī Konvenciju Nr. 98 (1949) par tiesībām apvienoties organizācijās un slēgt koplīgumus.

               (6)

               Tādējādi pieejamā informācija sniedz pietiekamu pamatojumu, lai secinātu, ka šie pārkāpumi ir nopietni un regulāri un rada pietiekamu pamatu, lai atceltu Baltkrievijai piekļuvi vispārējo preferenču sistēmai. Ziņojumu par izmeklēšanā gūtajiem atzinumiem iesniedza Vispārējo preferenču komitejai.

               (7)

               Ņemot vērā iepriekšminēto, Komisija sešus mēnešus uzrauga un novērtē situāciju attiecībā uz darbinieku tiesībām Baltkrievijā. Pēc šā laikposma Komisija plāno iesniegt priekšlikumu Padomei par tirdzniecības preferenču īslaicīgu atcelšanu, ja vien pirms šā laikposma beigām Baltkrievija neapņemas veikt nepieciešamos pasākumus, lai astoņu mēnešu laikā nodrošinātu atbilstību principiem, kas minēti 1998. gada SDO Deklarācijā par pamatprincipiem un tiesībām darbā.

               (8)

               Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Vispārējo preferenču komitejas atzinumu,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   Vienīgais pants
   1.   Komisija sešus mēnešus no dienas, kad paziņojumu par uzraudzības un novērtēšanas laikposmu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, uzrauga un novērtē situāciju Baltkrievijā, ņemot vērā SDO Konvencijas Nr. 87 un Nr. 98.
   2.   Šajā paziņojumā Komisija aicinās Baltkrieviju pirms sešu mēnešu laikposma beigām apņemties veikt pasākumus, lai astoņu mēnešu laikā nodrošinātu atbilstību principiem, kas minēti 1998. gada SDO Deklarācijā par pamatprincipiem un tiesībām darbā, kā noteikts SDO Izmeklēšanas komisijas 2004. gada jūlija ziņojumā ietvertajos divpadsmit ieteikumos.
   3.   Ja vien Baltkrievija neuzņemas šādas saistības, Komisija, beidzoties 1. punktā minētajam sešu mēnešu laikposmam, plāno iesniegt priekšlikumu Padomei par to tirdzniecības preferenču īslaicīgu atcelšanu, kas piešķirtas saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2501/2001.

      Briselē, 2005. gada 17. augustā

            Komisijas vārdā —

            Komisijas loceklis

         Peter MANDELSON

      (1)  OV L 346, 31.12.2001., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 980/2005 (OV L 169, 30.6.2005., 1. lpp.).

      (2)  OV L 5, 9.1.2004., 90. lpp.


title: Politikas un drošības Komitejas Lēmums BiH/15/2009 ( 2009. gada 11. novembris ), ar ko ieceļ Eiropas Savienības spēku komandieri Eiropas Savienības militārajai operācijai Bosnijā un Hercegovinā

text:
               14.11.2009

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 299/17

      POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJAS LĒMUMS BiH/15/2009
   (2009. gada 11. novembris),
   ar ko ieceļ Eiropas Savienības spēku komandieri Eiropas Savienības militārajai operācijai Bosnijā un Hercegovinā
   (2009/836/KĀDP)
   POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 25. panta trešo daļu,
   ņemot vērā Padomes Vienoto rīcību 2004/570/KĀDP (2004. gada 12. jūlijs) par Eiropas Savienības militāro operāciju Bosnijā un Hercegovinā (1) un jo īpaši tās 6. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Padome ar Vienotās rīcības 2004/570/KĀDP 6. pantu pilnvaroja Politikas un drošības komiteju (PDK) pieņemt turpmākus lēmumus par ES spēku komandiera iecelšanu.

               (2)

               PDK 2008. gada 21. novembrī pieņēma Lēmumu BiH/14/2008 (2), ar ko ģenerālmajoru Stefano CASTAGNOTTO iecēla par ES spēku komandieri Eiropas Savienības militārajai operācijai Bosnijā un Hercegovinā.

               (3)

               ES operācijas komandieris ir ieteicis iecelt ģenerālmajoru Bernhard BAIR par jauno ES spēku komandieri Eiropas Savienības militārajai operācijai Bosnijā un Hercegovinā.

               (4)

               ES Militārā komiteja ir atbalstījusi minēto ieteikumu.

               (5)

               Saskaņā ar 6. pantu Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, Dānija nepiedalās tādu Eiropas Savienības lēmumu un rīcību izstrādē un īstenošanā, kas saistīti ar aizsardzību.

               (6)

               Eiropadomes Kopenhāgenas sanāksmē 2002. gada 12. un 13. decembrī tika pieņemta deklarācija, kurā paziņoja, ka “Berlīne plus” mehānisms un tā īstenošana attieksies vienīgi uz tām ES dalībvalstīm, kuras ir arī vai nu NATO dalībvalstis, vai arī programmas “Partnerattiecības mieram” locekles un kuras noslēgušas divpusējus drošības līgumus ar NATO,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Ar šo ģenerālmajors Bernhard BAIR tiek iecelts par ES spēku komandieri Eiropas Savienības militārajai operācijai Bosnijā un Hercegovinā.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā 2009. gada 4. decembrī.

      Briselē, 2009. gada 11. novembrī

            Politikas un drošības komitejas vārdā –

            priekšsēdētājs

         O. SKOOG

      (1)  OV L 252, 28.7.2004., 10. lpp.

      (2)  OV L 319, 29.11.2008., 80. lpp.


title: 2007/490/EK: Padomes Lēmums ( 2007. gada 5. jūnijs ), ko atceļ Lēmumu 2003/89/EK par pārmērīgu budžeta deficītu Vācijā

text:
               13.7.2007

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 183/23

      PADOMES LĒMUMS

   (2007. gada 5. jūnijs),
   ko atceļ Lēmumu 2003/89/EK par pārmērīgu budžeta deficītu Vācijā
   (2007/490/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 104. panta 12. punktu,
   ņemot vērā Komisijas ieteikumu,
   tā kā:

               (1)

               Pēc Komisijas ieteikuma saskaņā ar Līguma 104. panta 6. punktu ar Padomes Lēmumu 2003/89/EK (1) bija nolemts, ka Vācijā ir pārmērīgs budžeta deficīts. Padome atzīmēja, ka vispārējās valdības deficīts 2002. gadā bija 3,7 % no IKP, ievērojami pārsniedzot Līgumā noteikto atsauces vērtību 3 % no IKP, bet tika prognozēts, ka valsts bruto parāda kopapjoms sasniegs 60,9 % no IKP, mazliet pārsniedzot Līgumā noteikto atsauces vērtību 60 % no IKP.

               (2)

               Saskaņā ar Līguma 104. panta 7. punktu un 3. panta 4. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 1467/97 (1997. gada 7. jūlijs) par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu (2), Padome pēc Komisijas ieteikuma 2003. gada 21. janvārī ieteica Vācijai iespējami drīz un ne vēlāk kā 2004. gadā novērst pārmērīgo budžeta deficītu. Ieteikums tika publiskots. Ņemot vērā īpašos apstākļus, kādus radījuši Padomes 2003. gada 25. novembra secinājumi, un Eiropas Kopienu Tiesas 2004. gada 13. jūlija spriedumu (3), par piemērotu termiņu pārmērīgā budžeta deficīta novēršanai vajadzētu uzskatīt 2005. gadu.

               (3)

               Saskaņā ar Līgumam pievienoto Protokolu par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru Komisija sniedz procedūras īstenošanai nepieciešamos datus. Piemērojot minēto protokolu, dalībvalstīm saskaņā ar 4. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 3605/93 (1993. gada 22. novembris) par to, kā piemērot Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam pievienoto Protokolu par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru (4), divas reizes gadā, proti, līdz 1. aprīlim un līdz 1. oktobrim, jāziņo par vispārējās valdības deficītu, valsts parāda kopapjomu un citiem saistītiem mainīgajiem rādītājiem.

               (4)

               Pēc Vācijas 2006. gada februārī iesniegtā provizoriskā paziņojuma faktiskie Komisijas (Eurostat) sniegtie dati liecināja, ka pārmērīgais deficīts līdz 2005. gadam nebija novērsts. Padome 2006. gada 14. martā, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1467/97 10. panta 3. punktu un pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, nekavējoties pieņēma lēmumu atbilstīgi Līguma 104. panta 9. punktam pieprasīt Vācijai veikt deficīta samazināšanas pasākumus, ko uzskata par vajadzīgu, lai novērstu pārmērīgu budžeta deficītu iespējami īsākā laikā un vēlākais līdz 2007. gadam (5). Konkrēti, Padome pieņēma lēmumu, ka Vācijai 2006. un 2007. gadā vajadzētu nodrošināt kumulatīvu uzlabojumu vismaz viena procentu punkta apmērā cikliski koriģētajā bilancē, neskaitot vienreizējus un pagaidu pasākumus.

               (5)

               Saskaņā ar Līguma 104. panta 12. punktu Padomes lēmums par pārmērīgu budžeta deficītu jāatceļ, ja pēc Padomes uzskata pārmērīgs budžeta deficīts attiecīgajā dalībvalstī ir novērsts.

               (6)

               Pamatojoties uz Komisijas (Eurostat) sniegtajiem datiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 3605/93 8.g panta 1. punktu pēc Vācijas ziņojuma līdz 2007. gada 1. aprīlim un pamatojoties uz Komisijas dienestu 2007. gada pavasara prognozi, var izdarīt šādus secinājumus:

                           —

                           pēc tam, kad vispārējās valdības deficīts pieauga no 3,7 % no IKP 2002. gadā līdz 4,0 % no IKP 2003. gadā, tas tika samazināts līdz 3,7 % no IKP 2004. gadā, 3,2 % no IKP 2005. gadā un visbeidzot līdz 1,7 % no IKP 2006. gadā. Tas jau vienu gadu pirms Padomes noteiktā termiņa ir zemāks nekā 2006. gada februārī atjauninātajā stabilitātes programmā noteiktais mērķis 3,3 % no IKP, kā arī ievērojami zemāks nekā budžeta deficīta atsauces vērtība 3 % no IKP,

                           —

                           iepriekšējos gados, kad cikliskie apstākļi bija labvēlīgi, Vācija nebija radījusi pietiekamas manevra iespējas budžeta jomā, lai pielāgotos ilgajam lēnās izaugsmes periodam laikā no 2002. līdz 2005. gadam, kad vidējais reālais IKP pieaugums bija 0,5 % gadā. Vairāki nodokļu samazinājumi, kas īstenoti līdz 2005. gadam, uzlika vēl lielāku slogu budžetam, bet kompensējošie pasākumi saistībā ar izdevumiem tika īstenoti tikai ar zināmu nokavēšanos. Konsolidācijas pasākumi ietvēra ierobežojumus attiecībā uz publiskā sektora algām kopā ar personāla samazinājumiem, veselības aizsardzības sistēmas reformu 2004. gadā, subsīdiju un publisko ieguldījumu samazināšanu, bet arī jāpiemin, ka zems algu pieaugums privātajā sektorā samazināja izdevumus pensijām. Turklāt 2006. gadā tiešie nodokļi, īpaši saistībā ar peļņu, nesa lielākus ieņēmumus nekā varētu prognozēt pēc ekonomikas attīstības. Cikliski koriģētā bilance pēc 2002. gada uzlabojās, pat neizmantojot ievērojamus vienreizējus pasākumus. Aprēķināta strukturālā bilance (t. i., neskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus) procentos no IKP uzlabojās – jo īpaši 2006. gadā – par gandrīz vienu procentu punktu,

                           —

                           attiecībā uz 2007. gadu Komisijas dienestu 2007. gada pavasara prognoze liecina, ka deficītu turpinās samazināt līdz 0,6 % no IKP – to stimulē pastāvīgi lielais IKP pieaugums, un jo īpaši standarta PVN likmes palielināšana no 16 % līdz 19 % ar 2007. gada janvāri. Vienreizēji pasākumi nav paredzēti. Vācijas iestādes 2007. gada pavasara ziņojumā prognozēja, ka 2007. gada budžeta deficīts būs 1,2 % no IKP. Turklāt Komisijas dienesti paredz, ka 2007. gadā par  procentu punkta uzlabosies strukturālā bilance procentos no IKP. Tādējādi šķiet, ka Vācija ir ievērojusi ieteikumu panākt kumulatīvu strukturālās bilances uzlabojumu par vismaz vienu procentu punktu 2006. un 2007. gadā. Pavasara prognozē paredzēta budžeta deficīta turpmāka samazināšanās līdz 0,3 % no IKP 2008. gadā, ja uzsāktā politika nemainīsies. Tas norāda, ka budžeta deficīts ir ticami un ilgtspējīgi novirzīts zem robežlieluma – 3 % no IKP. Ja uzsāktā politika nemainīsies, sagaidāms, ka 2008. gadā strukturālais deficīts samazināsies tikai pavisam nedaudz. Tas jāvērtē kopā ar vajadzību gūt panākumus attiecībā uz vidēja termiņa mērķi saistībā ar budžeta stāvokli, kas Vācijas gadījumā ir strukturāli līdzsvarots budžets,

                           —

                           pēc pieauguma no 60,3 % no IKP 2002. gadā līdz visaugstākajam līmenim 67,9 % no IKP 2005. gadā parāda procentuālā vērtība 2006. gadā stabilizējās, un Komisijas 2007. gada pavasara prognozē tiek lēsts, ka 2007. gadā tas samazināsies līdz 65,4 % no IKP un apmēram 63 % 2008. gadā, ja līdzšinējā politika nemainīsies, tādējādi tuvojoties atsauces vērtībai ātrāk, nekā tika prognozēts visnesenākajā stabilitātes programmas atjauninājumā.

               (7)

               Padome uzskata, ka pārmērīgs budžeta deficīts Vācijā ir novērsts un tāpēc būtu jāatceļ Lēmums 2003/89/EK,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   No vispārējā novērtējuma izriet, ka pārmērīgs budžeta deficīts Vācijā ir novērsts.
   2. pants
   Ar šo atceļ Lēmumu 2003/89/EK.
   3. pants
   Šis lēmums ir adresēts Vācijas Federatīvajai Republikai.

      Luksemburgā, 2007. gada 5. jūnijā

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         F. TEIXEIRA DOS SANTOS

      (1)  OV L 34, 11.2.2003., 16. lpp.

      (2)  OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1056/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 5. lpp.).

      (3)  Lieta C-27/04, Komisija pret Padomi, [2004], ECR I-6649.

      (4)  OV L 332, 31.12.1993., 7. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2103/2005 (OV L 337, 22.12.2005., 1. lpp.).

      (5)  Padomes Lēmums 2006/344/EK (OV L 126, 13.5.2006., 20. lpp.).


title: Padomes Lēmums 2009/917/TI ( 2009. gada 30. novembris ) par informācijas tehnoloģiju izmantošanu muitas vajadzībām

text:
               10.12.2009

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 323/20

      PADOMES LĒMUMS 2009/917/TI
   (2009. gada 30. novembris)
   par informācijas tehnoloģiju izmantošanu muitas vajadzībām
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 30. panta 1. punkta a) apakšpunktu un 34. panta 2. punkta c) apakšpunktu,
   ņemot vērā Francijas Republikas iniciatīvu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1),
   tā kā:

               (1)

               Kopienas teritorijā un pie tās ārējām robežām muitas pārvaldes kopā ar citām kompetentām iestādēm atbild par to, lai tiktu novērsti un izmeklēti ne tikai Kopienas noteikumu, bet arī attiecīgo valstu noteikumu pārkāpumi un lai par tiem sauktu pie atbildības.

               (2)

               Jebkuras nelikumīgas tirdzniecības attīstība nopietni apdraud sabiedrības veselību, morāli un drošību.

               (3)

               Ir jānostiprina muitas pārvalžu sadarbība, paredzot procedūras, kas ļautu muitas pārvaldēm kopīgi darboties un apmainīties ar personas un cita veida datiem par nelikumīgas tirdzniecības darbībām, izmantojot jaunu informācijas apstrādes un pārraides tehnoloģiju, ņemot vērā Padomes Pamatlēmumu 2008/977/TI (2008. gada 27. novembris) par tādu personas datu aizsardzību, ko apstrādā, policijas un tiesu iestādēm sadarbojoties krimināllietās (2), un principus Eiropas Padomes Ministru komitejas Ieteikumā Nr. R (87) 15 (1987. gada 17. septembris), ar ko reglamentē personas datu izmantošanu policijas jomā (turpmāk “Ieteikums Nr. R (87) 15”).

               (4)

               Ir arī jānodrošina lielāka papildināmība ar pasākumiem, kas veikti saistībā ar Eiropas Policijas biroja (Eiropols) un Eiropas Tiesiskās sadarbības vienību (Eurojust) sadarbību, lai šīs iestādes, pildot uzdevumus savu pilnvaru robežās, varētu piekļūt Muitas informācijas sistēmas datiem, tostarp muitas lietu identifikācijas datu bāzei.

               (5)

               Piekļuvei Muitas informācijas sistēmai būtu jāļauj Eiropolam pārbaudīt minētajās datu bāzēs pieejamo informāciju, salīdzinot to ar informāciju, kas iegūta ar citiem līdzekļiem, noteikt jaunas saiknes, ko līdz šim nebija iespējams atklāt, un tādējādi veikt plašāku analīzi. Piekļuvei muitas lietu identifikācijas datu bāzei būtu jāļauj Eiropolam atklāt saiknes starp kriminālizmeklēšanas gadījumiem, kuri līdz šim Eiropolam nav bijuši zināmi un kuriem ir ietekme Eiropas Savienībā un ārpus tās.

               (6)

               Piekļuvei Muitas informācijas sistēmai būtu jāļauj Eurojust nekavējoties iegūt informāciju, kas vajadzīga precīzam sākotnējam pārskatam, lai varētu identificēt juridiskos šķēršļus un pārvarēt tos, un panākt labākus izmeklēšanas rezultātus. Piekļuvei muitas lietu identifikācijas datu bāzei būtu jāļauj Eurojust saņemt informāciju par dažādās dalībvalstīs notiekošām un pabeigtām izmeklēšanām un tādējādi uzlabot atbalstu dalībvalstu tiesu iestādēm.

               (7)

               Tā kā savā ikdienas darbā muitas pārvaldēm ir jāpiemēro gan Kopienas, gan attiecīgo valstu noteikumi, ir jāgādā, lai minētie noteikumi par savstarpēju palīdzību un administratīvo sadarbību tiktu izstrādāti paralēli. Tādēļ būtu jāņem vērā noteikumi par Muitas informācijas sistēmu un muitas lietu identifikācijas datu bāzi, kas ietverti Regulā (EK) Nr. 766/2008 (3).

               (8)

               Dalībvalstis atzīst priekšrocības, ko rada iespēja pilnībā izmantot muitas lietu identifikācijas datu bāzi, lai varētu saskaņot un stiprināt cīņu pret pārrobežu noziedzību, un tādēļ ir apņēmušās minētajā datu bāzē ievadīt pēc iespējas vairāk datu.

               (9)

               Pieredze, kas gūta pēc 1995. gada 26. jūlija Konvencijas par informācijas tehnoloģiju izmantošanu muitu vajadzībām (4) (turpmāk “MIS konvencija”) stāšanās spēkā, liecina, ka Muitas informācijas sistēmas izmantošana tikai konstatēšanai un ziņošanai, slepenas uzraudzības vai īpašas kontroles veikšanai neļauj pilnībā sasniegt sistēmas mērķi, proti, palīdzēt novērst un izmeklēt smagus valsts tiesību aktu pārkāpumus un saukt par tiem pie atbildības.

               (10)

               Stratēģiskajai analīzei būtu jāpalīdz visaugstākā līmeņa atbildīgajām personām noteikt krāpšanas apkarošanas projektus, mērķus un politikas jomas, plānot pasākumus un iesaistīt resursus, kas vajadzīgi darbības mērķu sasniegšanai.

               (11)

               Operatīvajai analīzei attiecībā uz dažu tādu personu vai uzņēmumu darbībām, līdzekļiem un nodomiem, kas neievēro vai šķietami neievēro valsts tiesību aktus, būtu jāpalīdz muitas dienestiem veikt konkrētajam gadījumam atbilstīgus pasākumus, lai sasniegtu krāpšanas apkarošanas mērķus.

               (12)

               Tādēļ MIS konvencija būtu jāaizstāj.

               (13)

               Šajā lēmumā ir ievērotas pamattiesības un principi, kas jo īpaši atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā.

               (14)

               Šis lēmums nekavē dalībvalstis piemērot to konstitucionālos noteikumus par piekļuvi oficiāliem dokumentiem,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   I   NODAĻA

      MUITAS INFORMĀCIJAS SISTĒMAS IZVEIDOŠANA

   1. pants
   1.   Izveido kopīgu automatizētu informācijas sistēmu atbilstīgi muitu vajadzībām (turpmāk “Muitas informācijas sistēma” vai “sistēma”).
   2.   Muitas informācijas sistēmas mērķis saskaņā ar šo lēmumu ir palīdzēt novērst un izmeklēt smagus valsts tiesību aktu pārkāpumus un saukt par tiem pie atbildības, nodrošinot datu ātrāku pieejamību un tādējādi palielinot dalībvalstu muitas pārvalžu sadarbības un kontroles procedūru efektivitāti.
   II   NODAĻA

      DEFINĪCIJAS

   2. pants
   Šajā lēmumā:

               1)

               “valsts tiesību akti” ir kādas dalībvalsts normatīvie akti, kuru piemērošana pilnīgi vai daļēji ir šīs dalībvalsts muitas pārvaldes kompetencē un kuri attiecas uz:

                           a)

                           preču apriti, uz ko attiecas aizliegumi, ierobežojumi vai kontrole, jo īpaši saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma (“EK līgums”) 30. un 296. pantu;

                           b)

                           skaidras naudas aprites kontroles pasākumiem Kopienā, ja šādus pasākumus veic saskaņā ar EK līguma 58. pantu;

                           c)

                           darbībām ar mērķi nodot, konvertēt, noklusēt vai slēpt īpašumu vai ieņēmumus, kas tieši vai netieši gūti vai izmantoti, veicot nelikumīgu narkotiku tirdzniecību starptautiskā līmenī vai pārkāpjot:

                                       i)

                                       kādas dalībvalsts normatīvos vai administratīvos aktus, kuru piemērošana pilnīgi vai daļēji ir šīs dalībvalsts muitas pārvaldes kompetencē attiecībā uz to preču pārrobežu apriti, kurām piemēro aizliegumus, ierobežojumus vai kontroli, jo īpaši tos pasākumus, kas minēti EK līguma 30. un 296. pantā, kā arī attiecībā uz nesaskaņotiem akcīzes nodokļiem;

                                       ii)

                                       tādu Kopienas noteikumu un saistīto īstenošanas noteikumu kopumu, ar ko reglamentē to preču importu, eksportu, tranzītu un uzglabāšanu, kuras tirgo starp dalībvalstīm un trešām valstīm un starp dalībvalstīm tādu preču gadījumā, kam nav Kopienas statusa EK līguma 23. panta nozīmē, vai precēm, uz ko attiecas papildu uzraudzība vai pārbaudes, lai noteiktu to Kopienas statusu;

                                       iii)

                                       tādu noteikumu kopumu, kas Kopienas līmenī pieņemti saistībā ar kopējo lauksaimniecības politiku, un īpašus noteikumus, kas pieņemti attiecībā uz precēm, kuras iegūtas, pārstrādājot lauksaimniecības produktus; vai

                                       iv)

                                       tādu noteikumu kopumu, kas Kopienas līmenī pieņemti par saskaņotiem akcīzes nodokļiem un pievienotās vērtības nodokli, kuru uzliek importam, kopā ar valsts noteikumiem, ar ko īsteno minētos noteikumus vai kas šajā sakarā ir piemēroti;

               2)

               “personas dati” ir jebkura informācija par identificētu vai identificējamu fizisku personu (datu subjektu), ja identificējama persona ir tāda persona, ko tieši vai netieši var identificēt, konkrēti, norādot personas kodu vai vienu vai vairākus šai personai raksturīgus fiziskas, fizioloģiskas, garīgas, saimnieciskas, kultūras vai sociālas identitātes faktorus;

               3)

               “datu sniedzēja dalībvalsts” ir dalībvalsts, kura ievada datus Muitas informācijas sistēmā;

               4)

               “operatīvā analīze” ir tādu darbību analīze, kuras ir vai šķietami ir valsts tiesību aktu pārkāpumi, un tā ietver šādus posmus:

                           a)

                           informācijas, tostarp personas datu, vākšana;

                           b)

                           informācijas avota un pašas informācijas ticamības izvērtēšana;

                           c)

                           starp šo informāciju vai arī starp šo informāciju un citiem nozīmīgiem datiem pastāvošās saiknes izpēte, metodiska atspoguļošana un interpretācija;

                           d)

                           novērojumu, hipotēžu vai ieteikumu formulēšana, kurus kompetentās iestādes var tieši izmantot kā riska informāciju, lai novērstu un atklātu citus valsts tiesību aktu pārkāpumus un/vai precīzi noteiktu personu vai uzņēmumus, kas ir iesaistīti šādās darbībās;

               5)

               “stratēģiskā analīze” ir valsts tiesību aktu pārkāpumu vispārējo tendenču izpēte un atspoguļošana, novērtējot dažu valsts tiesību aktu pārkāpumu veidu radītos draudus, mērogu un ietekmi, lai noteiktu prioritātes, labāk izprastu šo parādību vai draudus, pārorientētu krāpšanas novēršanas un atklāšanas pasākumus un pārskatītu dienestu organizāciju. Stratēģiskajai analīzei drīkst izmantot tikai datus, kuros nav iekļauti identificējoši faktori.

         III   NODAĻA

      MUITAS INFORMĀCIJAS SISTĒMAS DARBĪBA UN IZMANTOŠANA

   3. pants
   1.   Muitas informācijas sistēmu veido centrālā datu bāze, kas ir pieejama, izmantojot termināļus katrā dalībvalstī. Tajā ir tikai tādi dati, tostarp arī personas dati, kas ir vajadzīgi, lai sasniegtu 1. panta 2. punktā paredzēto mērķi, un ko iedala šādās kategorijās:

               a)

               preces;

               b)

               transportlīdzekļi;

               c)

               uzņēmumi;

               d)

               personas;

               e)

               krāpšanas tendences;

               f)

               pieejamā ekspertīze;

               g)

               preču aizturēšana, atsavināšana vai konfiskācija;

               h)

               skaidras naudas aizturēšana, atsavināšana vai konfiskācija.

         2.   Komisija nodrošina Muitas informācijas sistēmas infrastruktūras tehnisko vadību saskaņā ar normām, ko paredz Padomes pieņemtie īstenošanas pasākumi.
   Komisija sniedz 27. pantā minētajai komitejai pārskatu par vadību.
   3.   Komisija dara minētajai komitejai zināmu pieņemto tehniskās vadības īstenošanas kārtību.
   4. pants
   1.   Ciktāl tas ir vajadzīgs, lai sasniegtu sistēmas mērķi, dalībvalstis nosaka, kādi elementi jāievada Muitas informācijas sistēmā saistībā ar katru 3. pantā 1. punktā minēto kategoriju. Personas datu elementus nekādā gadījumā nedrīkst ievadīt saistībā ar 3. panta 1. punkta e) apakšpunktā minēto kategoriju.
   2.   Attiecībā uz 3. panta 1. punkta a) līdz d) apakšpunktā paredzētajām kategorijām sistēmā ievadāmie personas datu elementi ir tikai šādi:

               a)

               uzvārds, pirmslaulības uzvārds, vārdi, iepriekšējie uzvārdi un pieņemtie vārdi;

               b)

               dzimšanas datums un vieta;

               c)

               valstspiederība;

               d)

               dzimums;

               e)

               personu apliecinošu dokumentu (pases, identifikācijas kartes, autovadītāja apliecības) numurs, izdošanas vieta un datums;

               f)

               adrese;

               g)

               jebkuras konkrētas objektīvās un pastāvīgās fiziskās pazīmes;

               h)

               datu ievadīšanas iemesls;

               i)

               ierosinātā darbība;

               j)

               brīdinājuma kods, kas norāda, ka persona ir bijusi bruņota, varmācīga vai izvairījusies no iestādēm;

               k)

               transportlīdzekļa reģistrācijas numurs.

         3.   Attiecībā uz 3. panta 1. punkta f) apakšpunktā paredzēto kategoriju sistēmā ievadāmie personas datu elementi ir tikai ekspertu vārdi un uzvārdi.
   4.   Attiecībā uz 3. panta 1. punkta g) un h) apakšpunktā paredzētajām kategorijām sistēmā ievadāmie personas datu elementi ir tikai šādi:

               a)

               uzvārds, pirmslaulības uzvārds, vārdi, iepriekšējie uzvārdi un pieņemtie vārdi;

               b)

               dzimšanas datums un vieta;

               c)

               valstspiederība;

               d)

               dzimums;

               e)

               adrese.

         5.   Muitas informācijas sistēmā nekādā gadījumā neievada tādus personas datus, kas uzskaitīti Pamatlēmuma 2008/977/TI 6. pantā.
   5. pants
   1.   Datus attiecībā uz 3. panta 1. punkta a) līdz g) apakšpunktā minētajām kategorijām ievada Muitas informācijas sistēmā vienīgi konstatēšanas un ziņošanas, slepenas uzraudzības, īpašas kontroles un stratēģiskas vai operatīvas analīzes vajadzībām.
   Datus attiecībā uz 3. panta 1. punkta h) apakšpunktā minēto kategoriju ievada Muitas informācijas sistēmā vienīgi stratēģiskas vai operatīvas analīzes vajadzībām.
   2.   Šā panta 1. punktā izklāstīto darbību mērķiem personas datus, kas ietilpst 3. panta 1. punktā minētajās kategorijās, drīkst ievadīt Muitas informācijas sistēmā tikai tad, ja ir faktiskas norādes, kas liek uzskatīt, ka attiecīgā persona ir izdarījusi, izdara vai izdarīs smagus valsts tiesību aktu pārkāpumus.
   6. pants
   1.   Ja tiek īstenotas 5. panta 1. punktā minētās darbības, var iegūt un nosūtīt datu sniedzējai dalībvalstij šādu pilnīgu vai daļēju informāciju:

               i)

               atrasta konkrēta prece, transportlīdzeklis, uzņēmums vai persona;

               ii)

               kontroles vieta, laiks un iemesls;

               iii)

               ceļojuma maršruts un galamērķis;

               iv)

               personas, kas ir kopā ar attiecīgo personu, vai personas attiecīgajā transportlīdzeklī;

               v)

               izmantotais transportlīdzeklis;

               vi)

               transportētie priekšmeti;

               vii)

               apstākļi, kādos tika atklāta prece, transportlīdzeklis, uzņēmums vai persona.

         Ja šāda informācija ir iegūta, veicot slepenu uzraudzību, jāveic pasākumi, kas nodrošina, ka netiek apdraudēta uzraudzības slepenība.
   2.   Veicot īpašo kontroli, kas minēta 5. panta 1. punktā, personas, transportlīdzekļus un objektus var pārmeklēt, ciktāl to atļauj normatīvie akti un procedūras dalībvalstī, kur notiek pārmeklēšana. Ja kādas dalībvalsts tiesību akti nepieļauj īpašo kontroli, minētā dalībvalsts to automātiski pārveido novērošanā un ziņošanā vai slepenā uzraudzībā.
   7. pants
   1.   Tieša piekļuve Muitas informācijas sistēmā ievadītiem datiem ir vienīgi katras dalībvalsts izraudzītām valsts iestādēm. Šīs valsts iestādes ir muitas pārvaldes, bet var būt arī citas iestādes, kas saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts normatīvajiem aktiem un procedūrām ir kompetentas rīkoties, lai sasniegtu mērķi, kas paredzēts 1. panta 2. punktā.
   2.   Katra dalībvalsts nosūta pārējām dalībvalstīm un komitejai, kas minēta 27. pantā, saskaņā ar šā panta 1. punktu izraudzīto kompetento iestāžu sarakstu, kurām ir atļauts tieši piekļūt Muitas informācijas sistēmas datiem, attiecībā uz katru iestādi norādot, kuriem datiem tai var būt piekļuve un kādiem nolūkiem.
   3.   Neatkarīgi no šā panta 1. un 2. punkta Padome ar vienprātīgu lēmumu var atļaut starptautiskām vai reģionālām organizācijām piekļuvi Muitas informācijas sistēmai. Pieņemot minēto lēmumu, Padome ņem vērā jebkurus spēkā esošus divpusējus nolīgumus, kā arī jebkurus 25. pantā minētās Apvienotās uzraudzības iestādes atzinumus par datu aizsardzības pasākumu piemērotību.
   8. pants
   1.   Dalībvalstis, Eiropols un Eurojust var izmantot Muitas informācijas sistēmas datus vienīgi tam, lai sasniegtu mērķi, kas paredzēts 1. panta 2. punktā. Tomēr ar tās dalībvalsts iepriekšēju atļauju, kas attiecīgos datus ievadījusi sistēmā, un ievērojot tās paredzētos nosacījumus, dalībvalstis var izmantot tos administratīviem un citiem mērķiem. Šāds cits izmantojums saskan ar normatīvajiem aktiem un procedūrām dalībvalstī, kura vēlas datus izmantot atbilstīgi Pamatlēmumā 2008/977/TI 3. panta 2. punktam, un tam būtu jāņem vērā Ieteikuma Nr. R (87) 15 5.2.i princips.
   2.   Neskarot šā panta 1. un 4. punktu, 7. panta 3. punktu un 11. un 12. pantu, katrā dalībvalstī Muitas informācijas sistēmas datus var izmantot tikai attiecīgās dalībvalsts izraudzītās valsts iestādes, kuras saskaņā ar minētās dalībvalsts normatīvajiem aktiem un procedūrām ir kompetentas rīkoties, lai sasniegtu mērķi, kas paredzēts 1. panta 2. punktā.
   3.   Katra dalībvalsts nosūta pārējām dalībvalstīm un 27. pantā minētajai komitejai to kompetento iestāžu sarakstu, kuras tā ir izraudzījusies saskaņā ar šā panta 2. punktu.
   4.   Muitas informācijas sistēmas datus ar iepriekšēju atļauju un ievērojot nosacījumus, ko noteikusi dalībvalsts, kura šos datus ievadījusi sistēmā, var nosūtīt valsts iestādēm, kas nav saskaņā ar šā panta 2. punktu izraudzītās iestādes, trešām valstīm un starptautiskām vai reģionālām organizācijām, kuras vēlas tos izmantot. Katra dalībvalsts veic īpašus pasākumus, lai nodrošinātu šo datu drošību, kad tos nosūta dienestiem, kas atrodas ārpus tās teritorijas. Šo pasākumu aprakstu nosūta 25. pantā minētajai Apvienotajai uzraudzības iestādei.
   9. pants
   1.   Datu ievadīšanu Muitas informācijas sistēmā reglamentē ar datu sniedzējas dalībvalsts normatīvajiem aktiem un procedūrām, ja vien šajā lēmumā nav paredzēti stingrāki noteikumi.
   2.   No Muitas informācijas sistēmas iegūto datu izmantošanu, tostarp to, kā veic jebkuru darbību saskaņā ar 5. panta 1. punktu, kuru ierosinājusi datu sniedzēja dalībvalsts, reglamentē ar normatīvajiem aktiem un procedūrām dalībvalstī, kas izmanto šos datus, ja vien šajā lēmumā nav paredzēti stingrāki noteikumi.
   10. pants
   1.   Katra dalībvalsts izraugās kompetentu muitas pārvaldi, kas valstī atbild par Muitas informācijas sistēmu.
   2.   Šā panta 1. punktā minētā pārvalde atbild par to, lai attiecīgajā dalībvalstī Muitas informācijas sistēmu izmantotu pareizi, un veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu atbilstību šim lēmumam.
   3.   Dalībvalstis cita citai dara zināmu 1. punktā minēto pārvaldi.
   11. pants
   1.   Eiropolam – atbilstīgi savām pilnvarām un lai pildītu savus pienākumus – ir tiesības piekļūt datiem, kas ievadīti Muitas informācijas sistēmā saskaņā ar šā lēmuma 1., 3. līdz 6. pantu un 15. līdz 19. pantu, un veikt to meklēšanu.
   2.   Ja Eiropola veiktajā meklēšanā konstatē atbilsmi starp Eiropola apstrādāto informāciju un Muitas informācijas sistēmā ievadītiem datiem, Eiropols, izmantojot kanālus, kas noteikti Padomes Lēmumā 2009/371/TI (2009. gada 6. aprīlis), ar ko izveido Eiropas Policijas biroju (Eiropolu) (5), par to informē dalībvalsti, kas ievadījusi attiecīgos datus.
   3.   Muitas informācijas sistēmā iegūtās informācijas izmantošanai ir vajadzīga tās dalībvalsts piekrišana, kas datus ievadījusi sistēmā. Ja attiecīgā dalībvalsts atļauj izmantot šādu informāciju, darbības ar šo informāciju reglamentē ar Lēmumu 2009/371/TI. Eiropols var šādu informāciju nosūtīt trešām valstīm un trešām struktūrām vienīgi ar tās dalībvalsts piekrišanu, kas datus ievadījusi sistēmā.
   4.   Saskaņā ar Lēmumu 2009/371/TI Eiropols var lūgt attiecīgajai dalībvalstij papildu informāciju.
   5.   Neskarot 3. un 4. punktu, Eiropols nesaslēdz Muitas informācijas sistēmas daļas, kurām tas var piekļūt, ne ar vienu datu vākšanas datorsistēmu, kas darbojas Eiropola pakļautībā vai Eiropolā, kā arī nepārsūta tajās iekļautos datus uz kādu no šādām sistēmām, neveic nekādu Muitas informācijas sistēmas daļu lejupielādi vai citādu kopēšanu.
   Tiesības piekļūt Muitas informācijas sistēmā ievadītajiem datiem Eiropols nodrošina vienīgi īpaši pilnvarotam Eiropola personālam.
   Eiropols ļauj Apvienotajai uzraudzības iestādei, kas izveidota ar Lēmuma 2009/371/TI 34. pantu, pārbaudīt Eiropola darbību, tam izmantojot tiesības piekļūt Muitas informācijas sistēmā ievadītiem datiem un veikt tajos meklēšanu.
   6.   Neko šajā pantā neinterpretē kā tādu, kas ietekmē Lēmuma 2009/371/TI noteikumus par datu aizsardzību un Eiropola darbinieku atbildību par šādu datu neatļautu vai nepareizu apstrādi, vai kā tādu, kas ietekmē saskaņā ar minēto lēmumu izveidotās Apvienotās uzraudzības iestādes pilnvaras.
   12. pants
   1.   Eurojust valstu locekļiem un viņu vietniekiem, asistentiem un īpaši pilnvarotam personālam atbilstīgi savām pilnvarām un savu pienākumu pildīšanas labad ir tiesības piekļūt datiem, kas ievadīti Muitas informācijas sistēmā saskaņā ar 1., 3. līdz 6. pantu un 15. līdz 19. pantu, un veikt tajos meklēšanu.
   2.   Ja Eurojust valsts locekļa, viņa vietnieku, asistentu un īpaši pilnvarota personāla veiktajā meklēšanā konstatē atbilsmi starp Eurojust apstrādāto informāciju un Muitas informācijas sistēmā ievadītiem datiem, viņi par to informē dalībvalsti, kas ievadījusi šo informāciju. Šādā meklēšanā iegūtu informāciju var sniegt trešām valstīm un trešām struktūrām vienīgi ar tās dalībvalsts piekrišanu, kas ievadījusi attiecīgos datus.
   3.   Neko šajā pantā neinterpretē kā tādu, kas ietekmē noteikumus par datu aizsardzību un par Eurojust valstu locekļu, viņu vietnieku, asistentu un īpaši pilnvarota personāla atbildību par šādu datu neatļautu vai nepareizu apstrādi Padomes Lēmumā 2009/426/TI (2008. gada 16. decembris) par Eurojust stiprināšanu un ar ko groza Lēmumu 2002/187/TI, ar ko izveido Eurojust, lai pastiprinātu cīņu pret smagiem noziegumiem (6), vai kā tādu, kas ietekmē saskaņā ar minēto lēmumu izveidotās Apvienotās uzraudzības iestādes pilnvaras.
   4.   Muitas informācijas sistēmas daļas, kam Eurojust valstu locekļi, viņu vietnieki, asistenti un īpaši pilnvarots personāls var piekļūt, nesaslēdz ar datorsistēmu, kuras mērķis ir vākt un apstrādāt personas datus un kura darbojas pašā Eurojust vai tā pakļautībā, un pirmajā minētajā sistēmā esošos datus nepārsūta uz otro minēto sistēmu, kā arī neveic nekādu Muitas informācijas sistēmas daļu lejupielādi.
   5.   Tiesības piekļūt Muitas informācijas sistēmā ievadītajiem datiem nodrošina vienīgi Eurojust valstu locekļiem, viņu vietniekiem, asistentiem un īpaši pilnvarotam personālam un šīs tiesības neattiecina uz pārējo Eurojust personālu.
   IV   NODAĻA

      DATU GROZĪŠANA

   13. pants
   1.   Tikai datu sniedzēja dalībvalsts ir tiesīgi grozīt, papildināt, labot vai dzēst datus, kurus tā ievadījusi Muitas informācijas sistēmā.
   2.   Ja datu sniedzēja dalībvalsts konstatē vai uzzina, ka dati, kurus tā ievadījusi, ir faktiski kļūdaini vai ka tie ievadīti vai glabāti pretrunā ar šo lēmumu, tā pēc vajadzības tos groza, papildina, labo vai dzēš un par to informē pārējās dalībvalstis, Eiropolu un Eurojust.
   3.   Ja dalībvalstij, Eiropolam vai Eurojust ir pierādījumi, kas liek domāt, ka dati ir faktiski kļūdaini vai ka tie ievadīti vai glabāti Muitas informācijas sistēmā pretrunā ar šo lēmumu, tie cik drīz vien iespējams to paziņo datu sniedzējai dalībvalstij. Pēdējā pārbauda attiecīgos datus un vajadzības gadījumā tūlīt labo vai dzēš konkrēto elementu. Datu sniedzēja dalībvalsts paziņo pārējām dalībvalstīm, Eiropolam un Eurojust par jebkuru labojumu un dzēšanu, ko tā veikusi.
   4.   Ja, ievadot datus Muitas informācijas sistēmā, kāda dalībvalsts konstatē, ka tās ziņojums pēc satura vai attiecībā uz ierosināto darbību ir pretrunā ar iepriekšējo ziņojumu, tā tūlīt to paziņo dalībvalstij, kas sniedza iepriekšējo ziņojumu. Tad abas dalībvalstis mēģina jautājumu atrisināt. Gadījumā, ja nevar panākt vienošanos, pirmo ziņojumu saglabā, bet tās jaunā ziņojuma daļas, kas nav pretrunā ar pirmo ziņojumu, ievada sistēmā.
   5.   Ievērojot šo lēmumu, ja kādā dalībvalstī tiesa vai cita šīs dalībvalsts kompetenta iestāde pieņem galīgo lēmumu grozīt, papildināt, labot vai dzēst datus Muitas informācijas sistēmā, dalībvalstis savstarpēji uzņemas izpildīt šādu lēmumu. Ja šādi lēmumi, kurus pieņēmušas tiesas vai citas kompetentas iestādes dažādās dalībvalstīs, tostarp 23. panta 1. punktā paredzētie lēmumi attiecībā uz labojumu vai dzēšanu, ir pretrunīgi, dalībvalsts, kas ievadījusi konkrētos datus, tos no sistēmas izdzēš.
   V   NODAĻA

      DATU GLABĀŠANA

   14. pants
   1.   Muitas informācijas sistēmā ievadītus datus glabā tikai tik ilgi, cik tas ir vajadzīgs, lai sasniegtu mērķi, kura dēļ tie ir ievadīti. Vajadzību datus glabāt vismaz reizi gadā pārbauda datu sniedzēja dalībvalsts.
   2.   Datu sniedzēja dalībvalsts pārbaudes laikā var izlemt glabāt šos datus līdz nākamajai pārbaudei, ja tas ir vajadzīgs, lai sasniegtu mērķus, kuru dēļ šie dati tika ievadīti. Neskarot 22. un 23. pantu, ja lēmums glabāt datus netiek pieņemts, tos automātiski pārsūta uz to Muitas informācijas sistēmas daļu, kurai piekļuve ir ierobežota saskaņā ar šā panta 4. punktu.
   3.   Ja saskaņā ar šā panta 2. punktu ir paredzēta Muitas informācijas sistēmā glabātu datu pārsūtīšana, Muitas informācijas sistēma vienu mēnesi iepriekš par to automātiski informē datu sniedzēju dalībvalsti.
   4.   Saskaņā ar šā panta 2. punktu pārsūtītos datus vienu gadu turpina glabāt Muitas informācijas sistēmā, bet, neskarot 22. un 23. pantu, tie ir pieejami tikai 27. pantā minētās komitejas pārstāvim vai uzraudzības iestādēm, kas minētas 24. pantā un 25. panta 1. punktā. Šajā laikā datos var ielūkoties vienīgi tādēļ, lai pārbaudītu to precizitāti un likumību, bet pēc tam tie ir jāizdzēš.
   VI   NODAĻA

      MUITAS LIETU IDENTIFIKĀCIJAS DATU BĀZES IZVEIDOŠANA

   15. pants
   1.   Papildus datiem, kas ietverti saskaņā ar 3. pantu, Muitas informācijas sistēma saskaņā ar šo nodaļu ietver arī datus īpašā datu bāzē (turpmāk “muitas lietu identifikācijas datu bāze”). Neskarot šo nodaļu un VII un VIII nodaļu, visi šā lēmuma noteikumi attiecas arī uz muitas lietu identifikācijas datu bāzi. Tomēr 21. panta 2. punktā noteikto izņēmumu nepiemēro.
   2.   Muitas lietu identifikācijas datu bāzes mērķis ir ļaut atbilstīgi 7. pantam izraudzītajām valsts iestādēm, kas atbildīgas par muitas izmeklēšanu, atverot lietu vai uzsākot izmeklēšanu par vienu vai vairākām personām vai uzņēmumiem, un Eiropolam un Eurojust identificēt citu dalībvalstu kompetentās iestādes, kuras veic vai ir veikušas izmeklēšanu par šīm personām vai uzņēmumiem, lai, izmantojot informāciju par izmeklēšanas lietu pastāvešanu, sasniegtu 1. panta 2. punktā minēto mērķi.
   3.   Muitas lietu identifikācijas datu bāzes vajadzībām katra dalībvalsts nosūta pārējām dalībvalstīm, Eiropolam, Eurojust un 27. pantā minētajai komitejai sarakstu par smagiem attiecīgās valsts tiesību aktu pārkāpumiem.
   Sarakstā iekļaujami tikai pārkāpumi, kas ir sodāmi ar:

               a)

               brīvības atņemšanu vai aizturēšanas rīkojumu vismaz uz 12 mēnešiem; vai

               b)

               naudas sodu vismaz EUR 15 000 apjomā.

         4.   Ja dalībvalstij, kas meklē datus muitas lietu identifikācijas datu bāzē, nepieciešama sīkāka informācija par reģistrētām izmeklēšanas lietām attiecībā uz kādu personu vai uzņēmumu, tā lūdz datu sniedzējas dalībvalsts palīdzību, pamatojoties uz spēkā esošajiem tiesību aktiem par savstarpēju palīdzību.
   VII   NODAĻA

      MUITAS LIETU IDENTIFIKĀCIJAS DATU BĀZES DARBĪBA UN IZMANTOŠANA

   16. pants
   1.   Datus no izmeklēšanas lietām ievadīs muitas lietu identifikācijas datu bāzē tikai 15. panta 2. punktā minētajiem mērķiem. Šie dati attiecas tikai uz šādām kategorijām:

               a)

               persona vai uzņēmums, kas ir vai ir bijis dalībvalsts kompetentās iestādes veiktas izmeklēšanas lietas priekšmets un:

                           i)

                           kas saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem tiek turēts aizdomās par to, ka veic vai ir veicis, piedalās vai ir piedalījies smaga valsts tiesību aktu pārkāpuma izdarīšanā;

                           ii)

                           uz ko attiecas ziņojums, kurā konstatēts, ka šāds pārkāpums ir noticis; vai

                           iii)

                           kam par šādu pārkāpumu ir piemērotas administratīvas vai juridiskas sankcijas;

               b)

               izmeklēšanas lietas joma;

               c)

               tās dalībvalsts iestādes, kura izskata lietu, nosaukums, valstspiederība un kontaktinformācija, kā arī attiecīgās lietas numurs.

         Datus, kas minēti šā punkta a), b) un c) apakšpunktā, ievada datu reģistrā atsevišķi katrai personai un uzņēmumam. Nav atļauts izveidot saites starp datu reģistriem.
   2.   Personas dati, kas minēti šā panta 1. punkta a) apakšpunktā, ir tikai šādi:

               a)

               attiecībā uz personām: uzvārds, pirmslaulības uzvārds, vārdi, iepriekšējie uzvārdi un pieņemtie vārdi, dzimšanas datums un vieta, valstspiederība un dzimums;

               b)

               attiecībā uz uzņēmumiem: uzņēmuma nosaukums, nosaukums, kuru izmanto uzņēmējdarbības veikšanā, adrese, PVN maksātāja numurs un akcīzes nodokļa identifikācijas numurs.

         3.   Datus ievada uz ierobežotu laiku saskaņā ar 19. pantu.
   17. pants
   Dalībvalstij nav pienākuma konkrētā gadījumā ievadīt datus atbilstīgi 16. pantam, ja un kamēr tas kaitētu attiecīgās valsts politikai vai citām būtiskām interesēm, īpaši ja tas radītu tūlītējus un nozīmīgus draudus tās sabiedrības drošībai vai citas dalībvalsts vai trešās valsts sabiedrības drošībai; vai ja ir iesaistītas citas tikpat svarīgas intereses; vai ja šādu datu ievadīšana būtiski apdraudētu personu tiesības vai ietekmētu notiekošu izmeklēšanu.
   18. pants
   1.   Ievadīt datus un iepazīties ar tiem muitas lietu identifikācijas datu bāzē drīkst tikai 15. panta 2. punktā minētās iestādes.
   2.   Jebkurā pieprasījumā pēc informācijas no muitas lietu identifikācijas datu bāzes ir šādi personas dati:

               a)

               attiecībā uz personām: vārds un/vai uzvārds, un/vai pirmslaulības uzvārds, un/vai iepriekšējie uzvārdi, un/vai pieņemtie vārdi, un/vai dzimšanas datums;

               b)

               attiecībā uz uzņēmumiem: uzņēmuma nosaukums un/vai nosaukums, kuru izmanto uzņēmējdarbības veikšanā, un/vai adrese, un/vai PVN maksātāja numurs, un/vai akcīzes nodokļa identifikācijas numurs.

         VIII   NODAĻA

      TERMIŅŠ DATU SAGLABĀŠANAI MUITAS LIETU IDENTIFIKĀCIJAS DATU BĀZĒ

   19. pants
   1.   Datu saglabāšanas termiņu nosaka saskaņā ar datu ievadītājas dalībvalsts normatīvajiem aktiem un procedūrām. Tomēr nedrīkst pārsniegt šādus termiņus, ko sāk skaitīt no dienas, kad dati ievadīti lietā:

               a)

               datus saistībā ar notiekošas izmeklēšanas lietas materiāliem neglabā ilgāk par trim gadiem, ja nav konstatēts, ka šajā laikposmā noticis pārkāpums. Datus izdzēš, pirms ir beidzies trīs gadu laikposms, ja ir pagājuši 12 mēneši kopš pēdējās izmeklēšanas darbības;

               b)

               datus saistībā ar izmeklēšanas lietas materiāliem, kuros konstatēts, ka pārkāpums ir noticis, bet kuri vēl bijuši pamatā notiesājošam spriedumam vai naudas soda piemērošanai, neglabā ilgāk par sešiem gadiem;

               c)

               datus saistībā ar izmeklēšanas lietas materiāliem, kuri ir pamatā notiesājošam spriedumam vai naudas soda piemērošanai, neglabā ilgāk par 10 gadiem.

         2.   Visos 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā minētajos izmeklēšanas posmos datus par personu vai uzņēmumu, uz kuru attiecas 16. pants, nekavējoties dzēš, tiklīdz attiecīgā persona vai uzņēmums saskaņā ar datu sniedzējas dalībvalsts normatīvajiem aktiem vairs netiek turēts aizdomās.
   3.   Datus automātiski dzēš no muitas lietu identifikācijas datu bāzes, tiklīdz beidzies šā panta 1. punktā paredzētais saglabāšanas termiņš.
   IX   NODAĻA

      PERSONAS DATU AIZSARDZĪBA

   20. pants
   Datu apmaiņas aizsardzībai saskaņā ar šo lēmumu piemēro Pamatlēmumu 2008/977/TI, ja vien šajā lēmumā nav noteikts citādi.
   21. pants
   1.   Datus drīkst pavairot vienīgi tehniskām vajadzībām ar noteikumu, ka šāda pavairošana ir vajadzīga 7. pantā minēto iestāžu veiktai informācijas meklēšanai.
   2.   Ievērojot 8. panta 1. punktu, personas datus, ko ievadījušas citas dalībvalstis, nedrīkst kopēt no Muitas informācijas sistēmas citās valsts datu krātuvēs, izņemot kopēšanu riska pārvaldības sistēmās, ko izmanto tiešām muitas pārbaudēm valsts līmenī, vai kopēšanu operatīvās analīzes sistēmās, kuras izmanto to darbības koordinēšanai. Šādu kopēšanu var veikt tikai konkrētiem gadījumiem vai izmeklēšanai vajadzīgajā apmērā.
   3.   Abos izņēmuma gadījumos, kas paredzēti 2. punktā, tikai katras dalībvalsts iestāžu pilnvarotie analītiķi ir pilnvaroti no Muitas informācijas sistēmas iegūtos personas datus apstrādāt riska pārvaldības sistēmā, ko izmanto muitas pārbaudēm valsts līmenī, vai operatīvās analīzes sistēmās, kuras izmanto to darbības koordinēšanai.
   4.   Katra dalībvalsts nosūta pārējām dalībvalstīm un 27. pantā minētajai komitejai sarakstu ar riska pārvaldības dienestiem, kuros strādājošie analītiķi saskaņā ar šā panta 3. punktu drīkst kopēt un apstrādāt Muitas informācijas sistēmā iekļautos personas datus.
   5.   No Muitas informācijas sistēmas nokopētos personas datus glabā tikai tik ilgi, cik tas ir vajadzīgs, lai sasniegtu mērķi, kuram tie tika kopēti. Vajadzību tos saglabāt vismaz reizi gadā pārbauda dalībvalsts, kas veica kopēšanu. Saglabāšanas laiks ir ne ilgāk kā desmit gadi. Personas datus, kas nav vajadzīgi operatīvās analīzes turpināšanai, nekavējoties dzēš vai padara anonīmus.
   22. pants
   Personu tiesības attiecībā uz personas datiem Muitas informācijas sistēmā, jo īpaši to tiesības uz piekļuvi, datu labošanu, dzēšanu vai pieejas liegšanu, īsteno saskaņā ar tās dalībvalsts normatīvajiem aktiem un procedūrām, kas īsteno Pamatlēmumu 2008/977/TI, kurā šīs tiesības paredzētas. Piekļuvi atsaka tiktāl, ciktāl šādas atteikums ir vajadzīgs un proporcionāls, lai neapdraudētu notiekošu valsts izmeklēšanu vai slepenas uzraudzības vai novērošanas un ziņošanas laikā. Novērtējot atteikuma piemērojamību, tiek ņemtas vērā iesaistītās personas likumīgās intereses.
   23. pants
   1.   Katras dalībvalsts teritorijā jebkura persona saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts normatīvajiem aktiem un procedūrām var celt prasību vai, attiecīgā gadījumā, iesniegt sūdzību tiesā vai iestādē, kas ir kompetenta saskaņā ar šīs dalībvalsts normatīvajiem aktiem un procedūrām, sakarā ar personas datiem, kas attiecībā uz šo personu ir iekļauti Muitas informācijas sistēmā, lai:

               a)

               tiktu izlaboti vai dzēsti kļūdaini personas dati;

               b)

               tiktu izlaboti vai dzēsti personas dati, kas iekļauti vai tiek glabāti Muitas informācijas sistēmā pretrunā ar šo lēmumu;

               c)

               iegūtu piekļuvi personas datiem;

               d)

               liegtu piekļuvi personas datiem;

               e)

               iegūtu kompensāciju saskaņā ar 30. panta 2. punktu.

         2.   Neskarot 31. pantu, attiecīgās dalībvalstis savstarpēji uzņemas īstenot galīgos lēmumus, kurus pieņēmusi tiesa vai cita kompetenta iestāde saskaņā ar šā panta 1. punkta a) līdz c) apakšpunktu.
   24. pants
   Katra dalībvalsts izraugās valsts uzraudzības iestādi vai iestādes, kas atbild par personas datu aizsardzību, lai tās neatkarīgi uzraudzītu šādus Muitas informācijas sistēmā ievadītus datus saskaņā ar Pamatlēmumu 2008/977/TI.
   25. pants
   1.   Izveido Apvienoto uzraudzības iestādi, kuras sastāvā ir divi pārstāvji no katras dalībvalsts attiecīgās neatkarīgās valsts uzraudzības iestādes vai iestādēm.
   2.   Apvienotā uzraudzības iestāde pārrauga un nodrošina to šā lēmuma un Pamatlēmuma 2008/977/TI noteikumu piemērošanu, kas attiecas uz fizisku personu aizsardzību saistībā ar personas datu apstrādi Muitas informācijas sistēmā.
   3.   Šajā nolūkā Apvienotā uzraudzības iestāde ir kompetenta uzraudzīt Muitas informācijas sistēmas darbību, pārbaudīt visas piemērošanas vai interpretācijas grūtības, kas var rasties sistēmas darbības laikā, izpētīt grūtības, kas var rasties sakarā ar neatkarīgo uzraudzību, ko īsteno dalībvalstu uzraudzības iestādes, vai īstenojot personu tiesības piekļūt sistēmai, kā arī izstrādāt priekšlikumus, lai rastu kopīgus problēmu risinājumus.
   4.   Lai Apvienotā uzraudzības iestāde varētu veikt savus uzdevumus, tai ir piekļuve Muitas informācijas sistēmai.
   5.   Apvienotās uzraudzības iestādes izstrādātos ziņojumus pārsūta iestādēm, kurām valsts uzraudzības iestādes iesniedz ziņojumus, Eiropas Parlamentam un Padomei.
   26. pants
   1.   Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs uzrauga Komisijas darbības saistībā ar Muitas informācijas sistēmu. Attiecīgi piemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 45/2001 (2000. gada 18. decembris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (7) 46. un 47. pantā minētos pienākumus un pilnvaras.
   2.   Apvienotā uzraudzības iestāde un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs, rīkojoties saskaņā ar savām attiecīgajām pilnvarām, sadarbojas, pildot savus pienākumus, un nodrošina Muitas informācijas sistēmas koordinētu uzraudzību, tostarp attiecībā uz atbilstīgu ieteikumu sniegšanu.
   3.   Šajā nolūkā Apvienotā uzraudzības iestāde un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs tiekas vismaz vienu reizi gadā. Šādu sanāksmju un ar tām saistītu pakalpojumu izmaksas sedz Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs.
   X   NODAĻA

      IESTĀŽU SISTĒMA

   27. pants
   1.   Izveido komiteju, ko veido dalībvalstu muitas pārvalžu pārstāvji. Lēmumus attiecībā uz šā panta 2. punkta a) apakšpunktu komiteja pieņem vienprātīgi un lēmumus attiecībā uz šā panta 2. punkta b) apakšpunktu – ar divu trešdaļu balsu vairākumu. Savu reglamentu Komiteja pieņem vienprātīgi.
   2.   Komiteja atbild:

               a)

               par šā lēmuma noteikumu izpildi un pareizu piemērošanu, neskarot 24. pantā, 25. panta 1. punktā un 26. panta 1. punktā minēto iestāžu pilnvaras;

               b)

               par to, lai Muitas informācijas sistēma tehniski un funkcionāli darbotos pareizi. Komiteja veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu 14. un 28. pantā paredzēto pasākumu pareizu piemērošanu attiecībā uz Muitas informācijas sistēmu.

         Piemērojot šo punktu, komitejai var būt tieša piekļuve Muitas informācijas sistēmā ievadītajiem datiem un tiesības tos tieši izmantot.
   3.   Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību VI sadaļu komiteja reizi gadā ziņo Padomei par to, cik efektīva ir Muitas informācijas sistēma un vai tā darbojas pareizi, vajadzības gadījumā izvirzot priekšlikumus. Minēto ziņojumu informācijas nolūkā nosūta Eiropas Parlamentam.
   4.   Komisija piedalās komitejas darbā.
   XI   NODAĻA

      MUITAS INFORMĀCIJAS SISTĒMAS DROŠĪBA

   28. pants
   1.   Visus nepieciešamos administratīvos drošības pasākumus veic:

               a)

               dalībvalstu kompetentās iestādes – attiecībā uz Muitas informācijas sistēmas termināļiem attiecīgajās dalībvalstīs – un Eiropols, un Eurojust;

               b)

               27. pantā minētā komiteja – attiecībā uz Muitas informācijas sistēmu un termināļiem, kuri atrodas tajās pašās telpās, kur atrodas Muitas informācijas sistēma, un kurus izmanto tehniskām vajadzībām un šā panta 3. punktā paredzētajām pārbaudēm.

         2.   Jo īpaši kompetentās iestādes, Eiropols, Eurojust un 27. pantā minētā komiteja veic pasākumus, lai:

               a)

               personas bez atļaujas nevarētu piekļūt iekārtām, ko izmanto datu apstrādei;

               b)

               personas bez atļaujas nevarētu lasīt, kopēt, grozīt vai dzēst datus vai datu nesējus;

               c)

               nepieļautu, ka datus ievada, ar tiem iepazīstas, tos groza vai dzēš neatļauti;

               d)

               personas bez atļaujas nevarētu piekļūt Muitas informācijas sistēmas datiem, izmantojot datu pārraides iekārtas;

               e)

               nodrošinātu, ka personām, kas ir pilnvarotas izmantot Muitas informācijas sistēmu, būtu tiesības piekļūt tikai tiem datiem, uz ko attiecas viņu kompetence;

               f)

               nodrošinātu iespēju pārbaudīt un konstatēt to, kurām iestādēm var pārraidīt datus ar datu pārraides iekārtām;

               g)

               nodrošinātu iespēju pēc datu ievadīšanas pārbaudīt un konstatēt to, kādi dati ievadīti Muitas informācijas sistēmā, kad un kas to ir veicis, kā arī uzraudzīt šo datu meklēšanu;

               h)

               nepieļautu, ka laikā, kad pārraida datus vai transportē datu nesējus, datus var neatļauti nolasīt, nokopēt, grozīt vai dzēst.

         3.   Komiteja, kas minēta 27. pantā, uzrauga datu pieprasījumu Muitas informācijas sistēmā, lai pārbaudītu, vai veiktie meklējumi bija atļauti un vai tos veikuši lietotāji ar atļaujām. Pārbauda vismaz 1 % veikto meklējumu. Šo meklējumu un pārbaužu pārskatu ievada sistēmā, un tas kalpo vienīgi iepriekš minētajām pārbaudēm, ko veic minētā komiteja un 24. un 25. pantā minētās uzraudzības iestādes. Pārskatu dzēš pēc sešiem mēnešiem.
   29. pants
   Kompetentā muitas pārvalde, kas minēta 10. panta 1. punktā, atbild par 28. pantā paredzētajiem drošības pasākumiem attiecībā uz termināļiem, kas atrodas attiecīgās dalībvalsts teritorijā, pārbaudēm, kas paredzētas 14. panta 1. un 2. punktā un 19. pantā, kā arī par šā lēmuma pareizu piemērošanu, ciktāl tas ir vajadzīgs saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts normatīvajiem aktiem un procedūrām.
   XII   NODAĻA

      ATBILDĪBA UN PIENĀKUMI

   30. pants
   1.   Katra dalībvalsts nodrošina, lai dati, ko tā ievadījusi Muitas informācijas sistēmā saskaņā ar Pamatlēmuma 2008/977/TI 3. pantu, 4. panta 1. punktu un 8. pantu, būtu precīzi, aktuāli, pilnīgi, uzticami un likumīgi ievadīti.
   2.   Katra dalībvalsts saskaņā ar saviem tiesību aktiem ir atbildīga par jebkuru kaitējumu personai, kas radies, izmantojot Muitas informācijas sistēmu. Tas attiecas arī uz kaitējumu, kas radies, dalībvalstij ievadot neprecīzus datus vai ievadot vai glabājot datus nelikumīgi.
   3.   Ja saņēmēja dalībvalsts izmaksā kompensāciju par kaitējumu, kas radies tāpēc, ka Muitas informācijas sistēmā neprecīzus datus ievadījusi cita dalībvalsts, šī pēdējā minētā dalībvalsts atmaksā saņēmējai dalībvalstij izmaksāto kompensāciju, ņemot vērā jebkādu iespējamu saņēmējas dalībvalsts vainu.
   4.   Eiropols un Eurojust ir atbildīgi saskaņā ar tiesību aktiem, ar kuriem tie izveidoti.
   31. pants
   1.   Izdevumus par informācijas tehnoloģiju infrastruktūras (datortehnikas), programmatūras un saistīto tīklu savienojumu iegādi, izpēti, izveidošanu un uzturēšanu, kā arī izdevumus par attiecīgiem izstrādes, atbalsta un mācību pakalpojumiem, kurus nevar nošķirt no Muitas informācijas sistēmas darbības Kopienas muitas un lauksaimniecības noteikumu piemērošanas nolūkiem, kā arī dalībvalstu Muitas informācijas sistēmas izmantojumu dalībvalstīs, tostarp saziņas izdevumus, sedz no Eiropas Kopienu vispārējā budžeta.
   2.   Ar valsts darbstaciju/termināļu uzturēšanu saistītus izdevumus, kas radušies, īstenojot šo lēmumu, sedz dalībvalstis.
   XIII   NODAĻA

      ĪSTENOŠANAS UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI

   32. pants
   Dalībvalstu iestādes tieši apmainās ar informāciju, ko sniedz saskaņā ar šo lēmumu.
   33. pants
   Dalībvalstis pieņem vajadzīgos tiesību aktus, lai līdz 2011. gada 27. maijam nodrošinātu atbilstību šim lēmumam.
   34. pants
   1.   No 2011. gada 27. maija šis lēmums aizstāj MIS konvenciju, kā arī 1999. gada 12. marta Protokolu par nelegāli iegūtu ieņēmumu legalizēšanas apjomu Konvencijā par informāciju tehnoloģiju izmantošanu muitas vajadzībām un par transportlīdzekļa reģistrācijas numura iekļaušanu konvencijā, kas izstrādāts, pamatojoties uz K.3. pantu Līgumā par Eiropas Savienību (8), un 2003. gada 8. maija Protokolu, kas noslēgts saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 34. pantu un kas attiecībā uz muitas lietu identifikācijas datu bāzes izveidošanu groza Konvenciju par informācijas tehnoloģiju izmantošanu muitas vajadzībām (9).
   2.   Tātad MIS konvencija un iepriekšējā punktā minētie protokoli tiek atcelti, sākot no šā lēmuma piemērošanas dienas.
   35. pants
   Ja vien šajā lēmumā nav noteikts citādi, no 2011. gada 27. maija tiek atcelti pasākumi, ar ko īsteno MIS konvenciju un protokolus, kas minēti 34. panta 1. punktā.
   36. pants
   1.   Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   2.   To piemēro no 2011. gada 27. maija.

      Briselē, 2009. gada 30. novembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         B. ASK

      (1)  2009. gada 24. novembra Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

      (2)  OV L 350, 30.12.2008., 60. lpp.

      (3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 766/2008 (2008. gada 9. jūlijs), ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 515/97 par dalībvalstu pārvaldes iestāžu savstarpēju palīdzību un šo iestāžu un Komisijas sadarbību, lai nodrošinātu muitas un lauksaimniecības tiesību aktu pareizu piemērošanu (OV L 218, 13.8.2008., 48. lpp.).

      (4)  OV C 316, 27.11.1995., 33. lpp.

      (5)  OV L 121, 15.5.2009., 37. lpp.

      (6)  OV L 138, 4.6.2009., 14. lpp.

      (7)  OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.

      (8)  OV C 91, 31.3.1999., 2. lpp.

      (9)  OV C 139, 13.6.2003., 2. lpp.


title: Padomes Lēmums (1991. gada 25. februāris), ar ko izveido Eiropas Ekonomiskās un sociālās statistikas informācijas padomdevēju komiteju

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31991D0116

Oficiālais Vēstnesis L 059 , 06/03/1991 Lpp. 0021 - 0022 Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 10 Sējums 1 Lpp. 0066  Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 10 Sējums 1 Lpp. 0066

		Padomes Lēmums(1991. gada 25. februāris),ar ko izveido Eiropas Ekonomiskās un sociālās statistikas informācijas padomdevēju komiteju(91/116/EEK)EIROPAS KOPIENU PADOME,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Komisijas iesniegto lēmuma projektu [1],ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu [2],ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu [3],tā kā Kopienas politikas īstenošana, uzraudzība un novērtēšana ir lielā mērā atkarīga no ticamas ekonomiskās un sociālās statistikas pieejamības;tā kā 1989. gada aprīlī Komisija iesniedza Padomei paziņojumu par Kopienas statistikas politikas pieņemšanu;tā kā, pamatojoties uz šo paziņojumu un rīkojoties pēc Komisijas priekšlikuma, 1989. gada 19. jūnijā Padome pēc Eiropas Parlamenta atzinuma saņemšanas pieņēma rezolūciju par prioritāro darbību plāna ieviešanu statistiskās informācijas jomā laikposmam no 1989. līdz 1992. gadam [4];tā kā saskaņā ar Padomes Lēmumu 89/382/Euratom [5] Padome izveidoja Statistikas programmu komiteju, kuru veido dalībvalstu statistikas institūtu pārstāvji un kuras priekšsēdētājs ir Komisijas pārstāvis (proti, Eiropas Kopienu Statistikas biroja ģenerāldirektors); tā kā šī komiteja ir atbildīga par Kopienas un valstu statistikas programmu darba, līdzekļu, grafiku un metožu koordinēšanu;tā kā, lai sasniegtu mērķus, kas izvirzīti Eiropas Kopienām, jo īpaši vienotā tirgus izveidošanu, kas paredzēta Vienotajā Eiropas aktā, ir regulāri jākonsultējas ar vadošajiem zinātnes, ekonomikas un sociālo nozaru pārstāvjiem, lai noteiktu Kopienas politikas atbalstīšanai nepieciešamās informācijas mērķus, prioritātes un veidu;tā kā gandrīz visās dalībvalstīs pastāv statistiskās informācijas lietotāju un ražotāju saskaņošanas iestādes, kuras nodarbojas galvenokārt ar attiecīgo valstu problēmām;tā kā tādēļ ir nepieciešams izveidot Eiropas Ekonomiskās un sociālās statistikas informācijas padomdevēju komiteju, kurā ietilpst šīs informācijas ražotāju un lietotāju pārstāvji un kuras uzdevums būs palīdzēt Padomei un Komisijai koordinēt Kopienas statistiskās informācijas politikas mērķus,IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU.1. pantsTiek izveidota Eiropas Ekonomiskās un sociālās statistikas informācijas padomdevēju komiteja, šeit turpmāk — "Komiteja". Tās uzdevums ir palīdzēt Padomei un Komisijai koordinēt Kopienas statistiskās informācijas politikas mērķus, ņemot vērā lietotāju vajadzības un informācijas ražotāju izmaksas.2. pantsKomiteja izskata un izsaka priekšlikumus par projektiem, kas paredzēti ieviešanai, un par līdzekļiem, kas nepieciešami, lai sasniegtu statistiskās informācijas politikas mērķus, par ko pieņem lēmumu Kopiena.Komiteja sniedz atzinumu par Kopienas statistikas programmu un par veidu, kādā tā ir izstrādāta un tiek uzraudzīta. Jo īpaši tā sniedz komentārus par:- statistikas programmu atbilstību Eiropas integrācijas prasībām atbilstīgi viedoklim, ko izsaka Kopienas institūcijas, valsts un reģionālās iestādes un dažādas ekonomiskās un sociālās kategorijas un zinātniskās aprindas,- sadarbību organizācijas un plānošanas līmeņos starp dažādām institūcijām, kuras kopumā veido Kopienas statistikas infrastruktūru,- nozaru statistikas programmu izmaksām, tostarp gan par tām izmaksām, kuras tieši radušās Kopienas, valsts un reģionālo iestāžu darbības rezultātā, gan arī par izmaksām tiem, kam ir jāsniedz pamatinformācija,- līdzekļiem, kas ir nepieciešami, lai īstenotu nozaru statistikas programmas, un par to atbilstību mērķiem.3. pantsPadome un Komisija var apspriest ar Komiteju jebkuru jautājumu, kas attiecas uz statistiskās informācijas politiku. Komiteja sniedz atzinumus vai ziņojumus Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai, ja tā uzskata to par nepieciešamu sava uzdevuma izpildīšanai. Tā rīkojas ciešā sadarbībā ar Statistikas programmu komiteju un Valūtas, finanšu un maksājumu bilances statistikas komiteju, kas izveidota ar Lēmumu 91/115/EEK [6], kuras tā informē par saviem atzinumiem un ziņojumiem, galvenokārt, ja tie attiecas uz pieprasījumiem par jauniem statistikas darbiem.Komiteja sagatavo gada ziņojumu par progresu, kas sasniegts Eiropas ekonomiskās un sociālās statistikas informācijas jomā, un nosūta šo ziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai un Ekonomikas un sociālo lietu komitejai.4. pantsKomitejā ietilpst:- četri locekļi, kuri pārstāv Komisiju, no kuriem viens ir Komisijas loceklis, kas ir atbildīgs par statistiskās informācijas politiku,- Valūtas, finanšu un maksājumu bilances statistikas komitejas priekšsēdētājs,- dalībvalstu valsts statistikas institūtu divpadsmit priekšsēdētāji vai ģenerāldirektori,- divdesmit četri locekļi (divi no katras dalībvalsts), kurus ieceļ Padome pēc apspriešanās ar Komisiju, no dažādu ekonomisko un sociālo kategoriju un zinātnisko aprindu vadošo pārstāvju skaita. Katra dalībvalsts, lai ieceltu minētos komitejas locekļus, iesniedz Padomei sarakstu, kas sastāv no četriem kandidātiem. Padome ņem vērā nepieciešamību, lai dažādas ekonomiskās un sociālās kategorijas un zinātniskās aprindas būtu adekvāti pārstāvētas.5. pantsPadomes ieceltie locekļi ieņem amatu četrus gadus, šis termiņš ir pagarināms. Viņi pilda savus amata pienākumus personiski un nesaņemot atalgojumu. Šo locekļu sarakstu publicē Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī, C sērijā.6. pantsKomitejas priekšsēdētājs ir Komisijas loceklis, kurš ir atbildīgs par statistiskās informācijas politiku.Komiteja no savu locekļu vidus ievēlē priekšsēdētāja vietnieku uz diviem gadiem, šis termiņš ir pagarināms vienu reizi.Sekretariāta pakalpojumus nodrošina Eiropas Kopienu Statistikas birojs.7. pantsPriekšsēdētājs sasauc Komiteju ikreiz, kad tas ir nepieciešams, un vismaz vienu reizi gadā vai nu pēc savas ierosmes, vai pēc vismaz vienas trešdaļas tās locekļu pieprasījuma.8. pantsPriekšsēdētājs var uzaicināt ierasties sapulcē kā novērotājus Komisijas ģenerāldirektorus, kuri ir iesaistīti apspriežamajos jautājumos, vai jebkuru citu personu, kas var dot ieguldījumu apspriedē.9. pantsKomiteja pieņem lēmumus, kurus uzskata par spēkā esošiem, ja piedalās vismaz puse no Komitejas locekļiem. Komitejas loceklis var deleģēt savas balsstiesības citam loceklim un var pārstāvēt ne vairāk kā divus Komitejas locekļus.10. pantsKomiteja izstrādā savu reglamentu.Briselē, 1991. gada 25. februārīPadomes vārdā —priekšsēdētājsJ.-C. Juncker[1] OV C 208, 21.8.1990., 9. lpp.[2] OV C 19, 28.1.1991.[3] OV C 31, 6.2.1991., 25. lpp.[4] OV C 161, 28.6.1989., 1. lpp.[5] OV L 181, 28.6.1989., 47. lpp.[6] OV L 59, 6.3.1991., 19. lpp.--------------------------------------------------


title: 2005/398/EK: Padomes Lēmums (2005. gada 10. maijs) par Sadarbības nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Andoras Firstisti

text:
               28.5.2005

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 135/12

         PADOMES LĒMUMS
   (2005. gada 10. maijs)
   par Sadarbības nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Andoras Firstisti
   (2005/398/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 71., 137., 149., 150., 151., 152., 156., 159., 161. un 175. pantu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmās daļas otro teikumu un 300. panta 3. punkta pirmo daļu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1),
   tā kā:

               (1)

               Kopiena ir apņēmusies stiprināt esošās attiecības ar Andoru, kuras šobrīd reglamentē Luksemburgā 1990. gada 28. jūnijā parakstītais nolīgums, ar ko izveido muitas savienību.

               (2)

               Saskaņā ar Padomes 1997. gada 24. februārī doto pilnvarojumu Komisija ir pabeigusi sarunas ar Andoru par nolīgumu, kas aptver plašu sadarbības nozaru loku.

               (3)

               Minēto nolīgumu Eiropas Kopienas vārdā parakstīja 2004. gada 15. novembrī saskaņā ar Padomes 2004. gada 25. un 26. oktobra Lēmumu ar nosacījumu, ka to noslēgs vēlāk.

               (4)

               Dažu uzdevumu veikšana ir uzticēta Sadarbības komitejai, ko izveido saskaņā ar nolīgumu. Būtu jādeleģē pilnvaras Komisijai uzņemties šos uzdevumus Kopienas vārdā.

               (5)

               Minētais nolīgums būtu jāapstiprina,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Kopienas vārdā tiek apstiprināts Sadarbības nolīgums starp Eiropas Kopienu un Andoras Firstisti.
   Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   Padomes priekšsēdētājs Kopienas vārdā iesniedz nolīguma 14. pantā paredzēto paziņojumu (2).
   3. pants
   1.   Sadarbības komitejā, kas izveidota saskaņā ar nolīguma 9. pantu, Kopienu pārstāv Komisija, kurai palīdz dalībvalstu pārstāvji.
   2.   Kopienas nostāju attiecībā uz Sadarbības komitejā pieņemamajiem lēmumiem nosaka Komisija pēc apspriešanās ar dalībvalstu pārstāvjiem.

      Briselē, 2005. gada 10. maijā

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         J. KRECKÉ

      (1)  2005. gada 22. februāra Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

      (2)  Padomes Ģenerālsekretariāts publicē nolīguma spēkā stāšanās datumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   SADARBĪBAS NOLĪGUMS
   starp Eiropas Kopienu un Andoras Firstisti
   EIROPAS KOPIENA,
   no vienas puses,
   ANDORAS FIRSTISTE,
   no otras puses,
   APŅĒMUŠĀS stiprināt un paplašināt esošās ciešās attiecības starp Eiropas Kopienu un Andoras Firstisti,
   ŅEMOT VĒRĀ, ka tirdzniecības attiecības starp Eiropas Kopienu un Andoras Firstisti reglamentē Luksemburgā 1990. gada 28. jūnijā parakstītais nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā, ar ko izveido muitas savienību,
   ŅEMOT VĒRĀ, ka kopš minētās dienas Eiropas integrācija ir ievērojami pavirzījusies uz priekšu,
   ŅEMOT VĒRĀ Andoras Firstistes, kuras teritoriju pilnībā ieskauj Eiropas Savienība, bet kura nav tās dalībvalsts, īpašo situāciju,
   ŅEMOT VĒRĀ Andoras Firstistes vēlmi vairāk piedalīties Eiropā notiekošajā integrācijā un, sakarā ar to, tās vēlmi paplašināt savas attiecības ar Eiropas Savienību,
   ŅEMOT VĒRĀ, ka Eiropas Kopienai un Andoras Firstistei būtu jānoslēdz nolīgums, kura mērķis ir nodrošināt iespējami plašu pamatu to sadarbībai attiecībā uz visiem to attiecīgajā kompetencē esošajiem vispārējas intereses jautājumiem,
   VIENOJAS PAR TURPMĀKO.
   PRINCIPI
   1. pants
   Eiropas Kopiena un Andoras Firstiste (še turpmāk – “Līgumslēdzējas puses”) savas attiecīgās kompetences robežās un abu Līgumslēdzēju pušu labā apņemas sadarboties uz iespējami plaša pamata vispārējas intereses jomās, jo īpaši 2. līdz 8. pantā minētajās prioritārajās jomās.
   SADARBĪBAS JOMAS
   2. pants
   Vide
   Līgumslēdzējas puses sadarbojas vides aizsardzības un uzlabošanas jomā, lai nodrošinātu ilgtspējīgu attīstību. Šī sadarbība aptver šādas jomas: klimata pārmaiņas, dabas un bioloģiskās dažādības aizsardzība, vide un veselība, dabas resursu un atkritumu apsaimniekošana. Šim mērķim Puses cenšas saskaņot Pireneju vides saglabāšanu un ekonomikas attīstību.
   Līgumslēdzējas puses līdzatbildības garā sadarbojas, lai risinātu tās vides problēmas, kuras skar Andoras Firstisti un Eiropas Kopienas Pireneju reģionus. Puses ņem vērā to, ka dažas problēmas, piemēram, atkritumu problēma, ir saistītas ar preču un personu kustību starp to teritorijām. Līgumslēdzējas puses sadarbojas, jo īpaši, atkritumu pārvešanas un apglabāšanas jomā.
   Andoras Firstiste savu iespēju robežās cenšas pieņemt tādus vides standartus, kas ir līdzvērtīgi Eiropas Kopienas standartiem, ciktāl šie standarti ir atbilstīgi no Firstistes vides aizsardzības un ekonomikas ilgtspējīgas attīstības viedokļa. Eiropas Kopiena pēc lūguma sadarbojas ar Andoras Firstisti šā mērķa sasniegšanai.
   Līgumslēdzējas puses izskata iespējamību un noteikumus Andoras Firstistes iesaistīšanai Eiropas Kopienas vides programmās, kas atvērtas trešām valstīm un kas varētu interesēt Andoru.
   Eiropas Kopiena veicina sadarbības izveidi starp Eiropas Vides aģentūru un Andoras Firstisti.
   3. pants
   Saziņa, informācija, kultūra
   Ciktāl tas iespējams saskaņā ar Eiropas Kopienas programmām un Andoras tiesību aktiem, Līgumslēdzējas puses vienojas uzsākt kopīgu rīcību saziņas, informācijas un kultūras jomā Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 151. panta garā.
   Šī rīcība tostarp var būt šādos veidos:

               —

               informācijas apmaiņa par abpusējas intereses tēmām kultūras un informācijas jomās,

               —

               kultūras pasākumu organizēšana,

               —

               kultūras apmaiņas,

               —

               Andoras un Pireneju arhitektūras mantojuma saglabāšana un pieminekļu un vietu atjaunošana,

               —

               Andoras un Pireneju kultūras mantojuma saglabāšana un veicināšana,

               —

               pārrobežu pētniecības programmu izveide vēstures, mākslas un valodu jomās,

               —

               katalāņu valodas saglabāšana, veicināšana un izplatīšana,

               —

               Andoras Firstistes dalība Eiropas kultūras projektos.

         4. pants
   Izglītība, arodmācības, jaunatne
   Sekojot Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 149. un 150. pantam, Līgumslēdzējas Puses vienojas sadarboties izglītības un arodmācību jomā, lai dotu savu ieguldījumu Eiropas izglītības telpas veidošanā.
   Līgumslēdzējas puses izskata iespējamību un noteikumus Andoras Firstistes iesaistīšanai Eiropas Kopienas programmās, kas varētu interesēt Andoru izglītības, arodmācību un jaunatnes jomā.
   5. pants
   Sociālie un sabiedrības veselības aizsardzības jautājumi
   Līgumslēdzējas puses apņemas izpētīt iespējas, kā stiprināt koordināciju sociālajos jautājumos, veicot speciālistu apmaiņas, īstenojot pārvaldes iestāžu sadarbību un uzņēmumu sadarbību, kā arī apmācību.
   Līgumslēdzējas puses līdzīgi rīkojas, lai sadarbotos sabiedrības veselības aizsardzības jomā.
   Līgumslēdzējas puses izvairās no jebkādas darba ņēmēju, kam ir otras Puses pilsonība un kas likumīgi dzīvo Pušu attiecīgajās teritorijās, diskriminācijas pilsonības dēļ attiecībā uz viņu darba apstākļiem, atalgojumu un atlaišanu.
   Nodarbinātības jomā Pušu sadarbība tostarp attiecas arī uz profesionālās orientācijas dienestu attīstību, plānošanu un nodarbinātības veicināšanu vietējā un reģionālā līmenī.
   6. pants
   Eiropas komunikāciju tīkli un transports
   Līgumslēdzējas puses apņemas attīstīt savu sadarbību Eiropas komunikāciju tīklu jomā attiecībā uz transportu, enerģētiku un telekomunikācijām, kā arī transporta jomā kopumā. Šīs sadarbības nolūks ir arī veicināt tādu vispārējas intereses projektu izskatīšanu, kas ir draudzīgi Pireneju videi. Līgumslēdzējas Puses savā sadarbībā seko Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 154. un 155. pantā izvirzītajiem mērķiem.
   7. pants
   Reģionālā politika
   Saskaņā ar saviem attiecīgajiem tiesību aktiem Līgumslēdzējas puses ar šo vienojas stiprināt savu reģionālo sadarbību atbilstīgi Eiropas Kopienas pārrobežu, starptautiskās un starpreģionu sadarbības politikai.
   Šā mērķa sasniegšanai tās veicina šādus rīcības veidus:

               —

               izpēte attiecībā uz saskaņotu pieeju to reģionu attīstīšanai, kas atrodas pie Eiropas Kopienas un Andoras Firstistes robežas, lai veicinātu Pireneju telpas politiku, kura ir līdzīga Alpu telpas politikai. Šim nolūkam Eiropas Kopiena ierosinās Andoras Firstistei pievienoties turpmākajām Interreg tipa programmām ar tādiem pašiem nosacījumiem kā citām trešām valstīm,

               —

               vizīšu organizēšana, ierēdņu vai speciālistu apmaiņu organizēšana, lai izpētītu sadarbības iespējas,

               —

               sadarbība kalnu politikas jomā, sekojot Kopienas politikai, kas paredz nodrošināt lauku saimniecību darbības nepārtrauktību un ilgtspējību, ekonomikas attīstību un lauku vides saglabāšanu.

         8. pants
   Citas sadarbības jomas
   Līgumslēdzējas puses pēc abpusējas piekrišanas var paplašināt šo nolīgumu ar nolīgumiem, kas attiecas uz konkrētiem jautājumiem.
   VISPĀRĪGIE NOTEIKUMI
   9. pants
   1.   Šo nolīgumu pārvalda un tā pareizu īstenošanu uzrauga Sadarbības komiteja.
   2.   Lai šo nolīgumu pareizi īstenotu, Līgumslēdzējas Puses apmainās ar informāciju un pēc kādas Puses pieprasījuma apspriežas Sadarbības komitejā.
   3.   Sadarbības komiteja pieņem savu reglamentu.
   4.   Sadarbības komiteju veido Eiropas Kopienas pārstāvji, no vienas puses, un Andoras Firstistes pārstāvji, no otras puses.
   5.   Sadarbības komiteja lēmumus pieņem pēc savstarpējas vienošanās.
   6.   Sadarbības komiteju pārmaiņus vada abas Līgumslēdzējas puses saskaņā ar kārtību, ko nosaka komitejas reglamentā.
   7.   Sadarbības komitejas sanāksmes notiek pēc savstarpējas vienošanās pēc kādas Līgumslēdzējas Puses pieprasījuma. Sadarbības komitejas reglamentā izstrādā praktiskās procedūras attiecībā uz sanāksmju organizāciju.
   10. pants
   Līgumslēdzējas puses vienojas, ka visas domstarpības, kas tām varētu rasties attiecībā uz šā nolīguma īstenošanu un interpretāciju, iesniedz izskatīšanai Sadarbības komitejā.
   11. pants
   Šis nolīgums tiek noslēgts uz neierobežotu laiku.
   12. pants
   Katra Līgumslēdzēja puse var denonsēt šo nolīgumu, par to rakstiski paziņojot otrai Līgumslēdzējai pusei. Šādā gadījumā nolīgums zaudē spēku pēc sešiem mēnešiem no šā paziņojuma dienas.
   13. pants
   Šo nolīgumu piemēro, no vienas puses, tajās teritorijās, uz ko attiecas Eiropas Kopienas dibināšanas līgums, saskaņā ar minētā līguma nosacījumiem un, no otras puses, Andoras Firstistes teritorijā.
   14. pants
   Līgumslēdzējas puses šo nolīgumu apstiprina saskaņā ar to attiecīgajām procedūrām.
   Šis nolīgums stājas spēkā otrā mēneša pirmajā dienā pēc tam, kad paziņots par pirmajā daļā minēto procedūru pabeigšanu.
   15. pants
   1.   Šis nolīgums ir sastādīts divos eksemplāros angļu, čehu, dāņu, franču, grieķu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, holandiešu, poļu, portugāļu, slovaku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, zviedru, vācu un katalāņu valodā, un tā teksts visās šajās valodās ir vienlīdz autentisks.
   2.   Nolīguma teksta maltiešu valodā autentiskumu Līgumslēdzējas puses apstiprina ar vēstuļu apmaiņu. Teksts šajā valodā ir autentisks, tāpat kā teksts 1. punktā minētajās valodās.

      Hecho en Bruselas, el quince de noviembre de dos mil cuatro.
      V Bruselu dne patnáctého listopadu dva tisíce čtyři.
      Udfærdiget i Bruxelles, den femtende november to tusind og fire.
      Geschehen zu Brüssel am fünfzehnten November zweitausendundvier.
      Kahe tuhande neljanda aasta novembrikuu viieteistkümnendal päeval Brüsselis.
      'Εγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα πέντε Νοεμβρίου δύο χιλιάδες τέσσερα.
      Done at Brussels on the fifteenth day of November in the year two thousand and four.
      Fait à Bruxelles, le quinze novembre deux mille quatre.
      Fatto a Bruxelles, addì quindici novembre duemilaquattro.
      Briselē, divi tūkstoši ceturtā gada piecpadsmitajā novembrī.
      Pasirašyta du tūkstančiai ketvirtų metų lapkričio penkioliktą dieną Briuselyje.
      Kelt Brüsszelben, a kétezer-negyedik év november havának tizenötödik napján.
      Magħmul fi Brussel fil-ħmistax il-jum ta' Novembru tas-sena elfejn u erbgħa.
      Gedaan te Brussel, de vijftiende november tweeduizendvier.
      Sporządzono w Brukseli dnia piętnastego października dwa tysiące czwartego roku.
      Feito em Bruxelas, em quinze de Novembro de dois mil e quatro.
      V Bruseli pätnásteho novembra dvetisícštyri.
      V Bruslju, petnajstega novembra leta dva tisoč štiri.
      Tehty Brysselissä viidentenätoista päivänä marraskuuta vuonna kaksituhattaneljä.
      Som skedde i Bryssel den femtonde november tjugohundrafyra.
      Fet a Brussel les el dia quinze de novembre de l'any dos mil quatre.

         Por la Comunidad Europea
         Za Evropské společenství
         For Det Europæiske Fællesskab
         Für die Europäische Gemeinschaft
         Euroopa Ühenduse nimel
         Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα
         For the European Community
         Pour la Communauté européenne
         Per la Comunità europea
         Eiropas Kopienas vārdā
         Europos bendrijos vardu
         az Európai Közösség részéről
         Għall-Komunità Ewropea
         Voor de Europese Gemeenschap
         W imieniu Wspólnoty Europejskiej
         Pela Comunidade Europeia
         Za Európske spoločenstvo
         za Evropsko skupnost
         Euroopan yhteisön puolesta
         På Europeiska gemenskapens vägnar
         Per la Comunitat Europea

         Per la Principat d'Andorra


title: Padomes lēmums (1978. gada 18. decembris), ar ko pieņem Muitas sadarbības padomes 1978. gada 13. jūnija Ieteikumu attiecībā uz grozījumiem Konvencijas par preču klasifikācijas nomenklatūru muitas tarifos XIV panta a) punktā un XVI panta d) punktā

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31979D0006

Oficiālais Vēstnesis L 006 , 10/01/1979 Lpp. 0023 - 0023 Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 2 Sējums 2 Lpp. 0135  Speciālizdevums grieķu valodā Nodaļa 02 Sējums 7 Lpp. 0030  Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 2 Sējums 2 Lpp. 0135  Speciālizdevums spāņu valodā: Nodaļa 02 Sējums 5 Lpp. 0138  Speciālizdevums portugāļu valodā Nodaļa 02 Sējums 5 Lpp. 0138

		Padomes lēmums(1978. gada 18. decembris),ar ko pieņem Muitas sadarbības padomes 1978. gada 13. jūnija Ieteikumu attiecībā uz grozījumiem Konvencijas par preču klasifikācijas nomenklatūru muitas tarifos XIV panta a) punktā un XVI panta d) punktā(79/6/EEK)EIROPAS KOPIENU PADOME,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu, jo īpaši tā 28. un 113. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,tā kā deviņas dalībvalstis ir līgumslēdzējas puses 1950. gada 15. decembra Briseles Konvencijā par preču klasifikācijas nomenklatūru muitas tarifos; tā kā kopējais muitas tarifs balstās uz šo nomenklatūru;tā kā Muitas sadarbības padome var līgumslēdzējām pusēm ieteikt konvencijas grozījumus; tā kā 1978. gada 13. jūnijā tā ir ieteikusi grozījumus Konvencijas XIV panta a) punktā un XVI panta d) punktā;tā kā atbilstīgi šai konvencijai Beļģijas Ārlietu ministrija paziņo katra ieteiktā grozījuma teksta projektu visām līgumslēdzējām pusēm un visu pārējo parakstītājvalstu vai valstu, kas konvencijai pievienojas, valdībām, un tekstu uzskata par pieņemtu, ja sešu mēnešu laikā no tā paziņošanas neviena līgumslēdzēja puse pret to neiebilst; tā kā, ja nav paziņoti nekādi iebildumi, grozījums stājas spēkā pēc sešiem mēnešiem no šā termiņa beigām;tā kā Beļģijas Ārlietu ministrija 1978. gada 13. jūnija ieteikuma tekstu līgumslēdzējām pusēm ir paziņojusi 1978. gada 30. jūnijā, un tas stājas spēkā no 1978. gada 1. jūlija; tā kā, ja par visu tekstu vai kādu tā daļu nesaņem nekādus iebildumus, ieteikumu uzskatīs par pieņemtu 1978. gada 31. decembrī un tas stāsies spēkā 1979. gada 1. jūlijā;tā kā pret nevienu šā ieteikuma daļu nav nekādu iebildumu,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.Vienīgais pantsAr šo piemērošanai no 1979. gada 1. jūlija tiek pieņemts Muitas sadarbības padomes 1978. gada 13. jūnija Ieteikums attiecībā uz grozījumiem Konvencijas par preču klasifikācijas nomenklatūru muitas tarifos XIV panta a) punktā un XVI panta d) punktā.Briselē, 1978. gada 18. decembrīPadomes vārdā —priekšsēdētājsH.-D. Genscher--------------------------------------------------


title: Politikas un drošības Komitejas Lēmums CHAD /2/2008 ( 2008. gada 18. marts ) par Palīdzības sniedzēju komitejas izveidi Eiropas Savienības militārajai operācijai Čadas Republikā un Centrālāfrikas Republikā

text:
               17.4.2008

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 107/60

      POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJAS LĒMUMS
      CHAD/2/2008
   (2008. gada 18. marts)
   par Palīdzības sniedzēju komitejas izveidi Eiropas Savienības militārajai operācijai Čadas Republikā un Centrālāfrikas Republikā
   (2008/313/KĀDP)
   POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 25. panta trešo daļu,
   Ņemot vērā Padomes Vienoto rīcību 2007/677/KĀDP (2007. gada 15. oktobris) par Eiropas Savienības militāro operāciju Čadas Republikā un Centrālāfrikas Republikā (1) (operācija EUFOR Tchad/RCA) un jo īpaši tās 10. panta 5. punktu,
   tā kā:

               (1)

               saskaņā ar Vienotās rīcības 2007/677/KĀDP 10. panta 5. punktu Padome pilnvaroja Politikas un drošības komiteju (PDK) pieņemt attiecīgus lēmumus par Palīdzības sniedzēju komitejas izveidi operācijai EUFOR Tchad/RCA.

               (2)

               Eiropadomes 2000. gada 7., 8. un 9. decembra Nicas sanāksmes un 2002. gada 24. un 25. oktobra Briseles sanāksmes secinājumos izklāstīta kārtība trešo valstu dalībai krīzes pārvarēšanas operācijās un palīdzības sniedzēju komitejas izveidei.

               (3)

               Palīdzības sniedzēju komitejai būs galvenā loma EUFOR Tchad/RCA ikdienas vadībā. Tā būs galvenais forums, kurā ieguldītājas valstis var kopīgi risināt jautājumus, kas saistīti ar to spēku dalību operācijā. PDK, kas politiski kontrolē un stratēģiski vada operāciju, ņems vērā Palīdzības sniedzēju komitejas viedokļus.

               (4)

               Saskaņā ar 6. pantu Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, Dānija nepiedalās tādu Eiropas Savienības lēmumu un darbību izstrādē un īstenošanā, kam ir ietekme uz aizsardzības sfēru,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Izveidošana un darba uzdevums
   Ar šo izveido Palīdzības sniedzēju komiteju Eiropas Savienības militārajai operācijai Čadas Republikā un Centrālāfrikas Republikā (“PSK”). Tās darba uzdevums ir izklāstīts Eiropadomes Nicas sanāksmes un Briseles sanāksmes secinājumos.
   2. pants
   Sastāvs
   1.   PSK sastāvā ir:

               —

               visu ES dalībvalstu pārstāvji,

               —

               to trešo valstu pārstāvji, kuras piedalās operācijā un nodrošina būtisku militāro ieguldījumu, kā minēts pielikumā.

         2.   PSK sanāksmes apmeklē ES operācijas komandieris, Eiropas Savienības Militārā štāba ģenerāldirektors vai viņu pārstāvji un Komisijas pārstāvji.
   3.   Vajadzības gadījumā uz attiecīgām diskusijas daļām var uzaicināt trešās personas.
   3. pants
   Priekšsēdētājs
   Neskarot prezidentvalsts prerogatīvas, šīs operācijas PSK komiteju vadīs ģenerālsekretārs/augstais pārstāvis vai viņa pārstāvis, kuram palīdzēs prezidentvalsts un Eiropas Savienības Militārās komitejas priekšsēdētājs (ESMKP) vai viņa pārstāvis.
   4. pants
   Sanāksmes
   1.   PSK sanāksmes regulāri sasauc tās priekšsēdētājs. Ja to prasa apstākļi, pēc priekšsēdētāja iniciatīvas vai kāda locekļa pieprasījuma var sasaukt ārkārtas sanāksmes.
   2.   Priekšsēdētājs iepriekš izsūta sanāksmes provizorisku darba kārtību un saistītos dokumentus. Pēc katras sanāksmes izplata sanāksmes protokolu.
   5. pants
   Procedūra
   1.   Izņemot 3. punktā minētos gadījumus un neskarot PDK kompetenci un ES operācijas komandiera pienākumus,

               —

               PSK lēmumus par operāciju ikdienas vadību vienprātīgi pieņem to valstu pārstāvji, kas nodrošina būtisku militāro ieguldījumu operācijā,

               —

               lēmumus attiecībā uz PSK ieteikumiem par iespējamiem grozījumiem operācijas plānošanā, tostarp mērķu pielāgošanu, vienprātīgi pieņem PSK locekļi.

         Kāda locekļa atturēšanās nenozīmē, ka lēmums nav pieņemts vienprātīgi.
   2.   Priekšsēdētājs pārliecinās, ka ir to valstu pārstāvju kvorums, kurām ir tiesības piedalīties lēmumu apspriešanā.
   3.   Visus procedūras jautājumus pieņem ar vienkāršu sanāksmē klātesošo locekļu balsu vairākumu.
   4.   Dānija nepiedalās komitejas lēmumu pieņemšanā.
   6. pants
   Konfidencialitāte
   1.   Uz Palīdzības sniedzēju komitejas sanāksmēm un darbu attiecas Padomes drošības noteikumi. PSK pārstāvjiem ir attiecīgas drošības pielaides.
   2.   Ja vien PSK vienprātīgi nepieņem citu lēmumu, uz PSK apspriedēm attiecas dienesta noslēpuma pienākums.
   7. pants
   Stāšanās spēkā
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2008. gada 18. martā

            Politikas un drošības komitejas vārdā —

            priekšsēdētājs

         M. IPAVIC

      (1)  OV L 279, 23.10.2007., 21. lpp.

      PIELIKUMS
      Lēmuma 2. panta 1. punktā minētā(-o) trešā(-o) valsts(-u) saraksts

                  —

                  Albānija