title: 2010/814/ES: Padomes Lēmums ( 2010. gada 20. decembris ) par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu protokolu, ar kuru nosaka Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Seišelu Salu Republiku paredzētās zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu

text:
               30.12.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 345/1

         PADOMES LĒMUMS
   (2010. gada 20. decembris)
   par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu protokolu, ar kuru nosaka Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Seišelu Salu Republiku paredzētās zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu
   (2010/814/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. pantu saistībā ar tā 218. panta 5. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2006. gada 5. oktobrī pieņēma Regulu (EK) Nr. 1562/2006, lai noslēgtu Partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Seišelu Salu Republiku (1) (turpmāk “partnerattiecību nolīgums”).

               (2)

               Protokols, kas nosaka partnerattiecību nolīgumā paredzētās zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu (turpmāk “iepriekšējais protokols”) ir pievienots partnerattiecību nolīgumam. Iepriekšējais protokols ir spēkā līdz 2011. gada 17. janvārim.

               (3)

               Savienība risināja sarunas ar Seišelu Salu Republiku (turpmāk “Seišelu salas”) par jaunu partnerattiecību nolīguma protokolu (turpmāk “protokols”), ar kuru ES kuģiem nodrošina zvejas iespējas ūdeņos, kas attiecībā uz zveju ir Seišelu salu suverenitātē vai jurisdikcijā. Lai nodrošinātu ES kuģu zvejas darbību nepārtrauktību, protokolā paredzēta tā provizoriska piemērošana.

               (4)

               Pabeidzot minētās sarunas, protokolu parafēja 2010. gada 3. jūnijā, un to grozīja ar vēstuļu apmaiņu 2010. gada 29. oktobrī.

               (5)

               Protokols būtu jāparaksta un provizoriski jāpiemēro, kamēr tiek pabeigtas procedūras tā noslēgšanai,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Savienības vārdā ir apstiprināta protokola, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Savienību un Seišelu Salu Republiku (turpmāk “protokols”), parakstīšana, ņemot vērā tā noslēgšanu.
   Protokola teksts ir pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas ir tiesīgas Savienības vārdā parakstīt protokolu, ņemot vērā tā noslēgšanu.
   3. pants
   Protokolu piemēro provizoriski no tā parakstīšanas dienas (2) saskaņā ar tā 13. pantu, kamēr tiek pabeigtas procedūras protokola noslēgšanai.
   4. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2010. gada 20. decembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         J. SCHAUVLIEGE

      (1)  OV L 290, 20.10.2006., 1. lpp.

      (2)  Protokola parakstīšanas datumu Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
    ---documentbreak---

               30.12.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 345/3

         PROTOKOLS,
   ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Seišelu Salu Republiku
   1. pants
   Piemērošanas laikposms un zvejas iespējas
   1.   Saskaņā ar Partnerattiecību nolīguma zivsaimniecības nozarē 5. pantu piešķirtās zvejas iespējas trīs (3) gadu laikposmā ir šādas:

               a)

               48 okeāna zvejas tunzivju seineri un

               b)

               12 kuģi zvejai ar dreifējošām āķu jedām.

         2.   Panta 1. punktu piemēro saskaņā ar šā protokola 5. un 6. pantu.
   3.   Saskaņā ar Partnerattiecību nolīguma zivsaimniecības nozarē 6. pantu un šā protokola 7. pantu kuģi, kas kuģo ar Eiropas Savienības dalībvalsts karogu, drīkst iesaistīties zvejas darbībās Seišelu salu ūdeņos tikai tad, ja tiem ir zvejas atļauja, kura izdota atbilstīgi šim protokolam saskaņā ar tā pielikumu.
   2. pants
   Finansiālais ieguldījums un maksāšanas veidi
   1.   Partnerattiecību nolīguma zivsaimniecības nozarē 7. pantā minētais finansiālais ieguldījums 1. pantā minētajam laikposmam ir EUR 16 800 000 visā šā protokola darbības laikā.
   2.   Šo kopējo finansiālo ieguldījumu veido:

               a)

               ikgadēja summa EUR 3 380 000 apmērā, ko piešķir par piekļuvi Seišelu salu EEZ un kas atbilst atsauces daudzumam 52 000 tonnu gadā, un

               b)

               īpaša summa EUR 2 220 000 gadā, kas paredzēta Seišelu salu zivsaimniecības un jūrniecības politikas atbalstam un īstenošanai.

         3.   Panta 1. punktu piemēro saskaņā ar šā protokola 3., 4., 5. un 6. pantu.
   4.   Šā protokola piemērošanas laikā Eiropas Savienība katru gadu izmaksā šā panta 2. punkta a) apakšpunktā un 2. punkta b) apakšpunktā minēto kopējo summu (t. i., attiecīgi EUR 3 380 000 un EUR 2 220 000). Maksājumu par pirmo gadu veic ne vēlāk kā 30 dienas pēc šā protokola stāšanās spēkā, un maksājumus par nākamajiem gadiem – ne vēlāk kā šā protokola parakstīšanas gadadienā.
   5.   Ja kopējais tunzivju daudzums, kuru Eiropas Savienības kuģi nozvejojuši Seišelu salu EEZ, pārsniedz 52 000 tonnu gadā, par piekļuves tiesībām piešķirto ikgadējo finansiālo ieguldījumu palielina par EUR 65 par katru nozvejoto papildu tonnu. Tomēr Eiropas Savienības šādi samaksātā ikgadējā kopsumma nedrīkst vairāk nekā divas reizes pārsniegt 2. punkta a) apakšpunktā minēto summu (EUR 6 760 000). Ja daudzums, ko Eiropas Savienības kuģi nozvejojuši Seišelu salu EEZ, pārsniedz daudzumu, kas atbilst divkāršotai ikgadējai kopsummai, tad summu, kura jāmaksā par minētā limita pārsnieguma daudzumu, izmaksā nākamajā gadā saskaņā ar pielikuma noteikumiem.
   6.   Seišelu salām ir tiesības brīvi lemt par 2. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētā finansiālā ieguldījuma izmantošanu.
   7.   Finansiālo ieguldījumu ieskaita vienā Seišelu salu Valsts kases kontā, kas atvērts Seišelu salu centrālajā bankā. Seišelu salu iestādes paziņo šā konta numuru.
   3. pants
   Atbildīgas zvejas un ilgtspējīgas zvejniecības veicināšana Seišelu salu ūdeņos
   1.   Tiklīdz šis protokols stājies spēkā un ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc tā spēkā stāšanās dienas Eiropas Savienība un Seišelu salas Partnerattiecību nolīguma zivsaimniecības nozarē 9. pantā paredzētajā Apvienotajā komitejā vienojas par nozares daudzgadu programmu un sīki izstrādātiem īstenošanas noteikumiem, jo īpaši par šādiem jautājumiem:

               a)

               gada un daudzgadu pamatnostādnes par 2. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētās finansiālā ieguldījuma īpašās summas izmantošanu;

               b)

               gada un daudzgadu mērķi, kas jāsasniedz, lai laika gaitā panāktu atbildīgu zveju un ilgtspējīgu zvejniecību, ņemot vērā prioritātes, ko Seišelu salas izvirzījušas valsts zivsaimniecības politikā un jūrniecības politikā, un citu nozaru politikā, kas ir saistīta ar atbildīgas zvejas un ilgtspējīgas zvejniecības veicināšanu vai ietekmē to, tostarp saistībā ar aizsargājamām jūras teritorijām;

               c)

               ikgadējo rezultātu novērtēšanas kritēriji un procedūras.

         2.   Visus ierosinātos grozījumus nozares daudzgadu programmā Puses apstiprina Apvienotajā komitejā.
   3.   Katru gadu Seišelu salas vajadzības gadījumā iedala papildu summu pie 2. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētās finansiālā ieguldījuma daļas daudzgadu programmas īstenošanas vajadzībām. Par šo iedalījumu paziņo Eiropas Savienībai.
   4. pants
   Zinātniska sadarbība atbildīgas zvejas veicināšanā
   1.   Puses apņemas veicināt atbildīgu zveju Seišelu salu ūdeņos, pamatojoties uz principu par nediskriminējošu attieksmi pret dažādajām flotēm, kas zvejo šajos ūdeņos.
   2.   Šā protokola darbības laikā Eiropas Savienība un Seišelu salas cenšas uzraudzīt zvejas resursu stāvokli Seišelu salu EEZ.
   3.   Abas Puses cenšas ievērot Indijas okeāna tunzivju komisijas (IOTC) pieņemtās rezolūcijas un ieteikumus par resursu saglabāšanu un atbildīgu zvejniecības pārvaldību.
   4.   Pamatojoties uz IOTC pieņemtajiem ieteikumiem un rezolūcijām un labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem, un attiecīgā gadījumā rezultātiem, kas gūti Partnerattiecību nolīguma zivsaimniecības nozarē 4. pantā paredzētajā kopīgajā zinātniskajā sanāksmē, Puses var apspriesties Apvienotajā komitejā, kas paredzēta Partnerattiecību nolīguma zivsaimniecības nozarē 9. pantā, un vajadzības gadījumā vienoties par pasākumiem, lai nodrošinātu Seišelu salu zvejas resursu ilgtspējīgu pārvaldību.
   5. pants
   Zvejas iespēju pielāgošana pēc savstarpējas vienošanās
   1.   Zvejas iespējas, kas minētas 1. pantā, var pielāgot, savstarpēji vienojoties, ciktāl IOTC ieteikumi un rezolūcijas liecina, ka šāda pielāgošana nodrošinās tunzivju un tunzivjveidīgo sugu ilgtspējīgu pārvaldību Indijas okeānā.
   2.   Tādā gadījumā 2. panta 2. punkta a) apakšpunktā minēto finansiālo ieguldījumu pielāgo samērīgi un proporcionāli izmantošanas laikam. Tomēr Eiropas Savienības samaksātā ikgadējā kopsumma nedrīkst vairāk nekā divas reizes pārsniegt 2. panta 2. punkta a) apakšpunktā minēto summu.
   3.   Puses paziņo viena otrai par visām izmaiņām to zivsaimniecības politikā un tiesību aktos.
   6. pants
   Jaunas zvejas iespējas
   1.   Ja Eiropas Savienības zvejas kuģi vēlas iesaistīties zvejā, kas nav paredzēta Partnerattiecību nolīguma zivsaimniecības nozarē 1. pantā, Puses savstarpēji apspriežas pirms iespējamās atļaujas piešķiršanas jebkurai šādai darbībai un attiecīgā gadījumā vienojas par nosacījumiem, ko piemēro šādai zvejai, tostarp par attiecīgo grozījumu izdarīšanu šajā protokolā un tā pielikumā.
   2.   Pusēm būtu jāveicina izpētes zveja, jo īpaši attiecībā uz Seišelu salu ūdeņos sastopamām dziļūdens sugām, kuras netiek pietiekami izmantotas. Šajā nolūkā un pēc vienas Puses lūguma Puses savstarpēji apspriežas, lai, izvērtējot katru gadījumu atsevišķi, pieņemtu lēmumu par sugām, nosacījumiem un citiem attiecīgiem parametriem.
   3.   Puses veic izpētes zveju saskaņā ar parametriem, kurus atzīst abas Puses, attiecīgā gadījumā noslēdzot administratīvu vienošanos. Par izpētes zvejas atļauju izdošanu būtu jāvienojas ilgākais uz 6 mēnešiem.
   4.   Ja Puses uzskata, ka izpētes zveja ir devusi pozitīvus rezultātus, Seišelu salu valdība var Eiropas Savienības flotei iedalīt jauno sugu zvejas iespējas līdz šā protokola termiņa beigām. Tādā gadījumā šā protokola 2. panta 2. punkta a) apakšpunktā minēto finansiālo ieguldījumu palielina. Attiecīgi groza pielikumā paredzētās maksas un nosacījumus, kas piemērojami kuģu īpašniekiem.
   7. pants
   Zvejas darbībām piemērojamie nosacījumi un ekskluzivitātes klauzula
   Neskarot Partnerattiecību nolīguma zivsaimniecības nozarē 6. pantu, Eiropas Savienības kuģi drīkst zvejot Seišelu salu ūdeņos tikai tad, ja tiem ir derīga zvejas atļauja, ko Seišelu salas izdevušas saskaņā ar šo protokolu un tā pielikumu.
   8. pants
   Finansiālā ieguldījuma maksājumu apturēšana un pārskatīšana
   1.   Neatkarīgi no šā protokola 9. pantā izklāstītajiem noteikumiem, 2. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktā minēto finansiālo ieguldījumu pēc abu Pušu apspriešanās pārskata vai aptur turpmāk minētajos gadījumos, ja Eiropas Savienība ir pilnībā samaksājusi visas apturēšanas brīdī piekritīgās summas:

               a)

               sakarā ar ārkārtējiem apstākļiem, kuri nav dabas parādības, nav iespējams veikt zvejas darbības Seišelu salu EEZ;

               b)

               vienas Puses politikas nostādnēs tiek ieviestas būtiskas pārmaiņas, kuras ietekmē šā protokola attiecīgos noteikumus;

               c)

               Eiropas Savienība ir konstatējusi, ka ir pārkāpti cilvēktiesību svarīgākie elementi un pamatelementi, kas izklāstīti Kotonū nolīguma 9. pantā, un izpildījusi minētā nolīguma 8. un 96. pantā paredzētās procedūras. Šādā gadījumā visas ES kuģu zvejas darbības tiek apturētas.

         2.   Eiropas Savienība patur tiesības pilnībā vai daļēji apturēt 2. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētās finansiālā ieguldījuma īpašās summas maksājumus, ja pēc veiktā novērtējuma un šā protokola 3. pantā paredzētās apspriešanās Apvienotajā komitejā tiek konstatēts, ka nozares politikas atbalsta rezultāti pēc būtības neatbilst budžetā paredzētajam līdzekļu izlietojumam.
   3.   Finansiālā ieguldījuma maksājumus un zvejas darbības var atsākt, tiklīdz ir atjaunots sākotnējais stāvoklis, kāds bija pirms iepriekš minēto apstākļu rašanās, un ja abas Puses apspriešanās rezultātā vienojas par atsākšanu.
   9. pants
   Protokola īstenošanas apturēšana
   1.   Šā protokola īstenošanu pēc vienas Puses iniciatīvas un pēc Pušu apspriešanās un vienošanās nolīguma 9. pantā paredzētajā Apvienotajā komitejā aptur šādos gadījumos:

               a)

               sakarā ar ārkārtējiem apstākļiem, kuri nav dabas parādības, nav iespējams veikt zvejas darbības Seišelu salu EEZ;

               b)

               Eiropas Savienība neveic 2. panta 2. punkta a) apakšpunktā paredzētos maksājumus šā protokola 8. pantā neparedzētu iemeslu dēļ;

               c)

               starp Pusēm rodas neatrisināmas domstarpības par šā protokola un tā pielikuma interpretāciju un īstenošanu;

               d)

               viena no Pusēm neievēro šajā protokolā un tā pielikumā izklāstītos noteikumus;

               e)

               vienas Puses politikas nostādnēs tiek ieviestas būtiskas pārmaiņas, kuras ietekmē šā protokola attiecīgos noteikumus;

               f)

               viena no Pusēm ir konstatējusi, ka ir pārkāpti cilvēktiesību svarīgākie elementi un pamatelementi, kas izklāstīti Kotonū nolīguma 9. pantā, un izpildījusi minētā nolīguma 8. un 96. pantā paredzētās procedūras;

               g)

               netiek ievērota Starptautiskās Darba organizācijas Deklarācija par pamatprincipiem un pamattiesībām darbā, kā paredzēts Partnerattiecību nolīguma zivsaimniecības nozarē 3. panta 5. punktā.

         2.   Lai apturētu šā protokola īstenošanu, attiecīgā Puse vismaz trīs mēnešus pirms dienas, kad apturēšanai jāstājas spēkā, rakstiski paziņo par savu nodomu.
   3.   Ja īstenošana ir apturēta, Puses turpina apspriesties, lai domstarpības atrisinātu, panākot izlīgumu. Ja izlīgumu izdodas panākt, šā protokola īstenošanu atsāk un finansiālo ieguldījumu samērīgi un proporcionāli izmantošanas laikam samazina atbilstīgi laikposmam, kurā šā protokola īstenošana bija apturēta.
   10. pants
   Valsts tiesību akti
   1.   Eiropas Savienības zvejas kuģu darbības Seišelu salu ūdeņos reglamentē Seišelu salu valsts normatīvie akti, ja vien šajā protokolā un tā pielikumā nav noteikts citādi.
   2.   Seišelu salu iestādes informē Eiropas Komisiju par visām izmaiņām vai jauniem tiesību aktiem saistībā ar zivsaimniecības politiku.
   11. pants
   Ilgums
   Šo protokolu un tā pielikumu piemēro trīs (3) gadus, sākot no dienas, kad to provizoriski piemēro saskaņā ar 13. pantu, ja vien saskaņā ar 12. pantu nav nosūtīts paziņojums par īstenošanas izbeigšanu.
   12. pants
   Izbeigšana
   1.   Ja protokola īstenošanu izbeidz, attiecīgā Puse vismaz sešus mēnešus pirms dienas, kad šai izbeigšanai jāstājas spēkā, rakstiski paziņo otrai Pusei par nodomu izbeigt protokola īstenošanu.
   2.   Pēc iepriekšējā punktā minētā paziņojuma nosūtīšanas Puses sāk apspriešanos.
   13. pants
   Provizoriska piemērošana
   Šo protokolu un tā pielikumu provizoriski piemēro no to parakstīšanas dienas.
   14. pants
   Stāšanās spēkā
   Šis protokols un tā pielikums stājas spēkā dienā, kad Puses paziņo viena otrai par vajadzīgo procedūru pabeigšanu.
   PIELIKUMS

      NOSACĪJUMI, KAS PIEMĒROJAMI EIROPAS SAVIENĪBAS KUĢU ZVEJAS DARBĪBĀM SEIŠELU SALU ŪDEŅOS

   I   NODAĻA

      PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI

      1.   IEDAĻA

         Zvejas atļauju pieprasīšana un izdošana

               1.

               Tikai zvejot tiesīgi Eiropas Savienības kuģi var saņemt atļauju zvejot Seišelu salu ūdeņos saskaņā ar protokolu, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Seišelu Salu Republiku.

               2.

               “Zvejas atļauja” ir pilnvarojums vai licence veikt zvejas darbības noteiktā laikposmā, konkrētā apgabalā vai konkrētā zvejniecībā.

               3.

               Eiropas Savienības kuģis ir tiesīgs zvejot, ja nedz tā īpašniekam, nedz kapteinim, nedz pašam kuģim nav aizliegts zvejot Seišelu salās. Tiem ir jāatbilst Seišelu salu tiesību aktiem un jābūt izpildījušiem visas iepriekšējās saistības, kas izriet no to zvejas darbībām Seišelu salās saskaņā ar zivsaimniecības nolīgumiem, kuri noslēgti ar Eiropas Savienību. Turklāt attiecībā uz zvejas atļaujām tiem jāievēro Padomes Regula (EK) Nr. 1006/2008.

               4.

               Visus Eiropas Savienības kuģus, kas iesniedz pieprasījumu zvejas atļaujas saņemšanai, pārstāv aģents, kurš ir Seišelu salu rezidents. Šā aģenta vārdu un adresi norāda atļaujas pieprasījumā.

               5.

               Eiropas Savienības attiecīgās iestādes vismaz 20 dienas pirms atļaujas derīguma termiņa sākuma nosūta Partnerattiecību nolīguma zivsaimniecības nozarē 2. pantā norādītajai Seišelu salu kompetentajai iestādei zvejas atļaujas pieprasījumu par katru kuģi, kas vēlas zvejot saskaņā ar Partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē.

               6.

               Ja zvejas atļaujas pieprasījums nav iesniegts pirms atļaujas derīguma termiņa sākuma, kā noteikts 5. punktā, kuģa īpašnieks to var izdarīt ar ES starpniecību atļaujas derīguma termiņā, bet ne vēlāk kā 20 dienas pirms zvejas darbību sākuma. Šādos gadījumos kuģa īpašnieki maksā pilnu maksu par visu zvejas atļaujas derīguma termiņu.

               7.

               Visus zvejas atļaujas pieprasījumus Seišelu salu kompetentajai iestādei iesniedz, izmantojot veidlapu, kuras paraugs atrodams 1. papildinājumā, un tiem pievieno šādus dokumentus:

                           a)

                           pierādījumu par to, ka ir nokārtota maksa par zvejas atļaujas derīguma termiņu;

                           b)

                           visus citus dokumentus vai apliecinājumus, kas vajadzīgi saskaņā ar īpašajiem noteikumiem, kurus attiecīgā tipa kuģiem piemēro atbilstīgi šim protokolam.

               8.

               Maksu ieskaita Seišelu salu iestāžu norādītajā kontā.

               9.

               Maksā ietilpst visas valsts un vietējās maksas, izņemot ostas nodokļus un maksu par pakalpojumiem.

               10.

               Visu kuģu zvejas atļaujas izdod kuģu īpašniekiem vai viņu aģentiem 15 dienu laikā no dienas, kad Seišelu salu kompetentā iestāde ir saņēmusi visus 7. punktā minētos dokumentus.
               Šo zvejas atļauju kopijas nosūta par Seišelu salām atbildīgajai Eiropas Savienības delegācijai.

               11.

               Zvejas atļauju izdod konkrētam kuģim, un tā nav nododama citam kuģim, izņemot nepārvaramas varas gadījumos, kā izklāstīts 12. punktā.

               12.

               Ja ir pierādīts nepārvaramas varas gadījums, pēc Eiropas Savienības pieprasījuma kuģa zvejas atļauju līdz tās derīguma termiņa beigām bez papildu maksas var nodot citam zvejot tiesīgam kuģim ar līdzīgiem parametriem. Tomēr attiecībā uz kuģiem zvejai ar āķu jedām ir spēkā šāds noteikums: ja aizstājējkuģa reģistrētā bruto tilpība (GRT) ir lielāka, maksas starpību sedz proporcionāli izmantošanas laikam.

               13.

               Sākotnējā kuģa īpašnieks vai viņa aģents anulēto zvejas atļauju nogādā Seišelu salu kompetentajai iestādei, izmantojot par Seišelu salām atbildīgās Eiropas Savienības delegācijas starpniecību.

               14.

               Jaunā zvejas atļauja stājas spēkā dienā, kad kuģa īpašnieks nogādā anulēto zvejas atļauju Seišelu salu kompetentajai iestādei. Par Seišelu salām atbildīgo Eiropas Savienības delegāciju informē par zvejas atļaujas nodošanu.

               15.

               Zvejas atļaujai vienmēr jāatrodas uz kuģa, neskarot šā pielikuma VII nodaļas “Kontrole” 1. punkta noteikumus.

      2.   IEDAĻA

         Zvejas atļaujas nosacījumi maksas un avansa maksājumi

               1.

               Zvejas atļauja ir derīga vienu gadu no dienas, kad sākas šā protokola provizoriskā piemērošana, un to atjauno, ja ir izpildīti 1. iedaļā izklāstītie pieprasījuma iesniegšanas nosacījumi.

               2.

               Seišelu salu kompetentās iestādes izdod zvejas atļaujas saskaņā ar šādiem noteikumiem.

                           a)

                           Tunzivju seineri:

                                       —

                                       vienotas likmes summa EUR 61 000 gadā par katru kuģi, to maksā divās daļās:

                                       —

                                       50 % zvejas atļaujas pieprasījuma iesniegšanas laikā;

                                       —

                                       un 50 % simts (100) dienu laikā pēc zvejas atļaujas derīguma termiņa sākuma.

                                       —

                                       Ar pirātismu saistītos ārkārtējos apstākļos, kuri rada nopietnu drošības apdraudējumu kuģiem, kas darbojas saskaņā ar Partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē, un spiež tos atstāt Indijas okeānu, pēc kuģu īpašnieku individuāliem lūgumiem, kas nosūtīti ar Eiropas Komisijas starpniecību, Puses, izvērtējot katru gadījumu atsevišķi, analizē iespēju piemērot proporcionāli izmantošanas laikam samazinātu maksājumu.

                           b)

                           Kuģi zvejai ar āķu jedām (virs 250 GRT):

                                       —

                                       EUR 4 200, kas atbilst EUR 35 tonnā par 120 tonnām tunzivju un tunzivjveidīgo, kuri nozvejoti Seišelu salu ūdeņos, un kas jāmaksā pirms atļaujas derīguma termiņa sākuma.

                           c)

                           Kuģi zvejai ar āķu jedām (zem 250 GRT):

                                       —

                                       EUR 3 150, kas atbilst EUR 35 tonnā par 90 tonnām tunzivju un tunzivjveidīgo, kuri nozvejoti Seišelu salu ūdeņos, un kas jāmaksā pirms atļaujas derīguma termiņa sākuma.

               3.

               Ja nozveja, ko guvuši kuģi zvejai ar āķu jedām, pārsniedz iepriekš norādīto daudzumu tonnās, kuģu īpašnieki vēlākais tā paša gada 30. jūnijā pēc tam, kad ir saņemts paziņojums par maksām, Seišelu salu iestāžu norādītajā bankas kontā Seišelu salu kompetentajām iestādēm veic atbilstīgus papildu maksājumus ar tādu pašu likmi EUR 35 par tonnu.
               Kuģa īpašnieks nevar atgūt starpību, ja 6. punktā minētajā galīgajā paziņojumā par maksām norādītā summa ir mazāka par 3. punktā minēto avansa maksājumu, kas jāveic kuģiem zvejai ar āķu jedām.

               4.

               Seišelu salu iestādes sagatavo paziņojumu par piekritīgajām maksām par iepriekšējo kalendāro gadu, pamatojoties uz Eiropas Savienības kuģu iesniegtajām nozvejas deklarācijām un citu informāciju, kas ir Seišelu salu iestāžu rīcībā.

               5.

               Paziņojumu par maksām nosūta Komisijai līdz kārtējā gada 31. martam. Komisija līdz 15. aprīlim to nosūta vienlaikus kuģu īpašniekiem un attiecīgo dalībvalstu valsts iestādēm.

               6.

               Ja kuģu īpašnieki nepiekrīt Seišelu salu iestāžu nosūtītajam paziņojumam par maksām, viņi var lūgt konsultāciju zinātniskajos institūtos, kuru kompetencē ir nozvejas statistikas pārbaude, piemēram, IRD (Institut de Recherche pour le Développement), IEO (Instituto Español de Oceanografia) un IPIMAR (Instituto Português de Investigação Marítima), un pēc tam apspriesties ar Seišelu salu kompetentajām iestādēm (kuras par to informē Komisiju), lai līdz kārtējā gada 31. maijam sagatavotu galīgo paziņojumu par maksām. Ja kuģu īpašnieki līdz minētajai dienai nav iesnieguši nekādus apsvērumus, Seišelu salu iestādes sagatavoto paziņojumu par maksām uzskata par galīgo paziņojumu.

      3.   IEDAĻA

         Apgādes kuģi

               1.

               Apgādes kuģiem, kuri palīdz ES zvejas kuģiem, kas darbojas saskaņā ar šo protokolu, piemēro tos pašus noteikumus, maksas un nosacījumus, kas piemērojami citiem šādiem kuģiem saskaņā ar Seišelu salu rakstītajiem tiesību aktiem.

               2.

               Apgādes kuģiem, kas kuģo ar Eiropas Savienības dalībvalsts karogu, piemēro to pašu 1. iedaļā aprakstīto procedūru, kas reglamentē zvejas atļauju pieprasījumu iesniegšanu, ciktāl tā ir piemērojama šādiem kuģiem.

         II   NODAĻA

      ZVEJAS ZONAS

   Lai nepieļautu nelabvēlīgu ietekmi uz mazapjoma zvejniecībām Seišelu salu ūdeņos, Eiropas Savienības kuģiem nav atļauts zvejot ne zonās, kas Seišelu salu tiesību aktos definētas kā zvejas ierobežojumu vai aizlieguma zonas, ne arī trīs jūdžu attālumā no ikvienas zivju pievilināšanas ierīces, kuru uzstādījušas Seišelu salu iestādes un par kuras ģeogrāfisko atrašanās vietu ir informēti kuģu īpašnieku pārstāvji vai aģenti.
   III   NODAĻA

      UZRAUDZĪBA

      1.   IEDAĻA

         Nozvejas reģistrēšana

               1.

               Visiem kuģiem, kam saskaņā ar Partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē ir atļauts zvejot Seišelu salu ūdeņos, ir pienākums paziņot savu nozveju Seišelu salu kompetentajai iestādei, ievērojot šādu kārtību.

                           1.1.

                           Eiropas Savienības kuģi, kuri ir saņēmuši licenci zvejai Seišelu salu ūdeņos, katru dienu aizpilda 2. un 3. papildinājumā iekļauto nozvejas deklarācijas veidlapu par katru zvejas reisu, ko tie veic Seišelu salu ūdeņos. Veidlapu aizpilda arī tad, ja nozveja nav gūta. Veidlapu aizpilda salasāmi, un to paraksta kuģa kapteinis vai viņa pārstāvis.

                           1.2.

                           Ciktāl tas attiecas uz 1.1. un 1.3. punktā minētās nozvejas deklarācijas veidlapas nosūtīšanu, Eiropas Savienības kuģi rīkojas šādi:

                                       —

                                       ja tie ierodas Viktorijas ostā, aizpildīto veidlapu Seišelu salu iestādēm iesniedz piecu (5) dienu laikā no ierašanās ostā vai katrā ziņā pirms iziešanas no ostas, atkarībā no tā, kas notiek vispirms;

                                       —

                                       visos citos gadījumos aizpildīto veidlapu Seišelu salu iestādēm nosūta četrpadsmit (14) dienu laikā no ierašanās citā ostā, nevis Viktorijas ostā.

                           1.3.

                           Nozvejas deklarācijas veidlapu kopijas vienlaikus nosūta I nodaļas 2. iedaļas 6. punktā minētajiem zinātniskajiem institūtiem tajos pašos termiņos, kas paredzēti 1.2. punktā.

               2.

               Laikposmus, kad kuģis neatrodas Seišelu salu EEZ, iepriekš minētajā nozvejas deklarācijas veidlapā atzīmē ar vārdiem “Ārpus Seišelu salu ūdeņiem”.

               3.

               Puses cenšas ieviest nozvejas datu sistēmu, kura balstītos tikai uz elektronisku apmaiņu ar iepriekš minēto informāciju. Tāpēc abas Puses apsver iespēju nozvejas deklarācijas papīra veidlapas pēc iespējas drīzāk aizstāt ar elektroniskā formātā sagatavotām veidlapām.

               4.

               Ja pēc nozvejas deklarāciju elektroniskās sistēmas ieviešanas rodas tehniskas problēmas vai bojājums, nozvejas deklarācijas iesniedz saskaņā ar 1. punktu.

      2.   IEDAĻA

         Nozvejas paziņošana, ieejot seišelu salu ūdeņos un izejot no tiem

               1.

               Šajā pielikumā Eiropas Savienības kuģa zvejas reisa ilgums ir:

                           —

                           vai nu laikposms starp kuģa ieiešanu Seišelu salu ūdeņos un iziešanu no tiem,

                           —

                           vai laikposms starp kuģa ieiešanu Seišelu salu ūdeņos un nozvejas pārkraušanu citā kuģī,

                           —

                           vai arī laikposms starp kuģa ieiešanu Seišelu salu ūdeņos un nozvejas izkraušanu Seišelu salās.

               2.

               Eiropas Savienības kuģi vismaz trīs (3) stundas iepriekš paziņo Seišelu salu iestādēm par plānotu ieiešanu Seišelu salu ūdeņos vai iziešanu no tiem un reizi trīs dienās, kamēr tie veic zvejas darbības Seišelu salu ūdeņos, – par šajā laikā gūto nozveju.

               3.

               Paziņojot par ieiešanu/iziešanu, kuģi paziņo arī savu atrašanās vietu paziņojuma nosūtīšanas laikā un uz kuģa paturētās nozvejas apjomu un sugu sastāvu. Šos paziņojumus 5. papildinājumā norādītajā formātā pa faksu vai e-pastu nosūta uz tajā pašā papildinājumā norādītajām adresēm. Tomēr kuģus zvejai ar dreifējošām āķu jedām, kuri nav aprīkoti ar attiecīgām sakaru iekārtām, Seišelu salu iestādes var atbrīvot no šā pienākuma un atļaut paziņojumiem izmantot radiosakarus.

               4.

               Eiropas Savienības zvejas kuģus, kurus pārsteidz zvejojam bez paziņošanas Seišelu salu kompetentajām iestādēm, uzskata par kuģiem, kas zvejo bez zvejas atļaujas. Šādos gadījumos piemēro VIII nodaļas 1.1. punktā minētās sankcijas.

      3.   IEDAĻA

         Izkraušana

               1.

               Visi kuģi, kuri vēlas izkraut nozveju Seišelu salu ostās, vismaz 24 stundas iepriekš paziņo Seišelu salu kompetentajai iestādei šādu informāciju:

                           —

                           to zvejas kuģu nosaukumi, kuri izkrauj nozveju,

                           —

                           izkraujamais daudzums tonnās (pa sugām),

                           —

                           izkraušanas diena,

                           —

                           izkrautās nozvejas saņēmējs.

               2.

               Tunzivju seineri cenšas piegādāt tunzivis Seišelu salu konservu fabrikai un/vai vietējiem uzņēmumiem par starptautiskā tirgus cenu.

               3.

               Tunzivju seineri, kas izkrauj nozveju Viktorijas ostā, cenšas piezveju uz vietas darīt pieejamu par vietējā tirgus cenu.

      4.   IEDAĻA

         Pārkraušana citā kuģī

               1.

               Visi kuģi, kas vēlas Seišelu salu ūdeņos pārkraut nozveju citā kuģī, to dara tikai Seišelu salu ostās. Jūrā pārkraut nozveju citā kuģī ir aizliegts, un personām, kas pārkāpj šo noteikumu, piemēro Seišelu salu tiesību aktos paredzētās sankcijas.

               2.

               Kuģu īpašniekiem vai viņu aģentiem vismaz 24 stundas iepriekš jāpaziņo Seišelu salu kompetentajai iestādei šāda informācija:

                           —

                           pārkraušanā citā kuģī iesaistīto zvejas kuģu nosaukumi,

                           —

                           kravas kuģu nosaukumi,

                           —

                           citā kuģī pārkraujamais daudzums tonnās (pa sugām),

                           —

                           citā kuģī pārkraušanas diena.

               3.

               Pārkraušanu citā kuģī uzskata par iziešanu no Seišelu salu ūdeņiem. Tāpēc kuģiem ir jāiesniedz Seišelu salu kompetentajām iestādēm nozvejas deklarācijas.

      5.   IEDAĻA

         Kuģu satelītnovērošanas sistēma

   Kuģus, ievērojot nediskriminēšanas principu, inter alia uzrauga, izmantojot kuģu satelītnovērošanas sistēmas (VMS) saskaņā ar turpmāk izklāstītajiem noteikumiem.

               1.

               Satelītnovērošanas vajadzībām Seišelu salu iestādes paziņo karoga valstu Zvejas uzraudzības centriem (FMC) Seišelu salu ūdeņu koordinātas (ģeogrāfisko platumu un garumu).
               Seišelu salu iestādes nosūta šo informāciju elektroniskā formātā, izteiktu decimālgrādos WGS-84 koordinātu sistēmā.

               2.

               Seišelu salu iestādes un valstu FMC, izmantojot https formātu vai attiecīgā gadījumā citu drošu sakaru protokolu, apmainās ar informāciju par to attiecīgajām elektroniskajām adresēm un specifikācijām, kas jāizmanto to attiecīgajiem FMC saskaņā ar 4. un 6. punktā paredzētajiem nosacījumiem. Šajā informācijā iespēju robežās norāda vārdus, telefona un faksa numurus un elektroniskās adreses (interneta adreses), ko var izmantot vispārējai saziņai starp FMC.

               3.

               Nosakot kuģu atrašanās vietu, kļūda nepārsniedz 100 metrus un ticamības intervāls ir 99 %.

               4.

               Kad kuģis, kas zvejo saskaņā ar ES un Seišelu salu Partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē, ieiet Seišelu salu ūdeņos, karoga valsts FMC automātiski, reāllaikā un vismaz reizi stundā (biežums) nosūta kuģa atrašanās vietas ziņojumus Seišelu salu FMC. Šos ziņojumus identificē kā atrašanās vietas ziņojumus.
               Ja ir sniegti pārliecinoši pierādījumi, ka kuģis izdara pārkāpumu, nosūtīšanas biežumu var mainīt, paredzot nosūtīšanu reizi 30 minūtēs.

                           4.1.

                           Seišelu salu FMC šos pierādījumus kopā ar pieprasījumu mainīt nosūtīšanas biežumu nosūta karoga valsts FMC un Eiropas Komisijai. Attiecīgais FMC tūlīt pēc pieprasījuma saņemšanas automātiski un reāllaikā nosūta datus Seišelu salu FMC.

                           4.2.

                           Seišelu salu FMC tūlīt paziņo karoga valsts FMC un Eiropas Komisijai par uzraudzības procedūras beigšanu.

                           4.3.

                           Karoga valsts FMC un Eiropas Komisiju informē par turpmākiem pasākumiem pēc ikvienas inspekcijas procedūras, kura pamatojas uz īpašo pieprasījumu saskaņā ar 4.2. punktu.

               5.

               Ziņojumus, kas minēti 4. punktā, nosūta elektroniski, izmantojot https formātu vai citu drošu saziņas protokolu saskaņā ar iepriekšēju vienošanos attiecīgo FMC starpā. Visus ziņojumus nosūta automātiski, reāllaikā un saskaņā ar 4. punktā sniegtajām norādēm.
               Darbojoties Seišelu salu ūdeņos, kuģim ir aizliegts izslēgt satelītnovērošanas iekārtu vai traucēt tās darbību.

               6.

               Uz zvejas kuģa uzstādītās satelītnovērošanas iekārtas tehniskas problēmas vai bojājuma gadījumā minētā kuģa kapteinis, sākot no brīža, kad atklāta atteice vai bojājums, vai no brīža, kad Seišelu salu kompetentā iestāde ir informējusi kuģa kapteini vai īpašnieku, nosūta 4. punktā norādīto informāciju attiecīgās karoga valsts FMC, izmantojot faksu vai e-pastu. Šādos gadījumos, kamēr kuģis atrodas Seišelu salu ūdeņos, pietiek, ja ik pēc četrām stundām nosūta vismaz vienu ziņojumu par atrašanās vietu. Šajā ziņojumā par atrašanās vietu norāda kuģa atrašanās vietu, kuru šo četru stundu laikā katru stundu ir reģistrējis kuģa kapteinis. Karoga valsts FMC vai pats kuģis nekavējoties pārsūta šos ziņojumus Seišelu salu FMC. Vajadzības vai šaubu gadījumā Seišelu salu kompetentā iestāde var konkrētam kuģim pieprasīt atrašanās vietas ziņojumu nosūtīt ik pēc stundas. Bojāto aprīkojumu salabo vai nomaina, tiklīdz kuģis ir pabeidzis zvejas reisu. Nav atļauts sākt jaunu zvejas reisu, kamēr aprīkojums nav salabots vai nomainīts.

               7.

               Kuģu satelītnovērošanas sistēmas aparatūras un programmatūras komponenti ir droši, t. i., ir izslēgta jebkāda atrašanās vietas datu sagrozīšanas un tehnisku manipulāciju iespēja. Sistēma darbojas pilnīgi automātiski un vienmēr ir darba kārtībā neatkarīgi no vides apstākļiem. Satelītnovērošanas iekārtu ir aizliegts iznīcināt, bojāt, padarīt darboties nespējīgu vai citādi iejaukties tās darbībā.
               Kapteinis jo īpaši nodrošina to, ka:

                           —

                           dati netiek sagrozīti,

                           —

                           satelītnovērošanas iekārtu antenas vai antenu uztveršanas laukā nav fizisku šķēršļu,

                           —

                           nekādā veidā netiek pārtraukta elektroenerģijas padeve satelītnovērošanas iekārtām,

                           —

                           kuģa satelītnovērošanas iekārta nav pārvietota no kuģa vai vietas, kurā tā bija sākotnēji uzstādīta,

                           —

                           par ikvienu kuģa satelītnovērošanas iekārtas nomaiņu tūlīt paziņo Seišelu salu kompetentajai iestādei.

                     Par ikvienu iepriekš minēto noteikumu pārkāpumu kapteini var saukt pie atbildības saskaņā ar Seišelu salu rakstītajiem tiesību aktiem.

               8.

               Karoga valstu FMC ik pēc stundas uzrauga savu kuģu satelītnovērošanu, kamēr tie atrodas Seišelu salu ūdeņos. Ja kuģu satelītnovērošana nenotiek saskaņā ar paredzētajiem nosacījumiem, par to nekavējoties informē Seišelu salu FMC un piemēro 6. punktā paredzēto procedūru.

               9.

               Attiecīgie FMC un Seišelu salu FMC sadarbojas, lai nodrošinātu minēto noteikumu izpildi. Ja Seišelu salu FMC konstatē, ka karoga valsts nepārraida datus saskaņā ar 4. punkta noteikumiem, par to nekavējoties informē attiecīgo FMC. Saņemot šādu paziņojumu, attiecīgais FMC divdesmit četru (24) stundu laikā sniedz atbildi, kurā Seišelu salu FMC informē par iemesliem, kāpēc datu pārraide nenotiek, un norāda saprātīgu termiņu, līdz kuram tiks nodrošināta šo noteikumu ievērošana. Ja pēc norādītā termiņa datu pārraide joprojām nenotiek saskaņā ar noteikumiem, FMC šādas problēmas risina rakstiski vai saskaņā ar šo noteikumu 13. punktu.

               10.

               Saskaņā ar šiem noteikumiem nosūtītos satelītnovērošanas datus Seišelu salu kompetentās iestādes izmanto tikai kontrolei, pārvaldībai, uzraudzībai un noteikumu izpildes nodrošināšanai. Šos datus nekādā gadījumā nedrīkst nosūtīt citām trešām personām, izņemot tad, ja saņemta attiecīgās karoga valsts rakstiska piekrišana, izvērtējot katru gadījumu atsevišķi, vai ja saņemts Seišelu salu tiesas rīkojums.

               11.

               Šo noteikumu īstenošanas nolūkā Puses vienojas pēc otras Puses lūguma apmainīties ar informāciju par izmantoto satelītnovērošanas aprīkojumu, lai nodrošinātu to, ka minētais aprīkojums pilnībā atbilst otras Puses prasībām.

               12.

               Puses vienojas vajadzības gadījumā tikties, lai pārskatītu šos noteikumus, tostarp izvērtēt visus uz atsevišķiem kuģiem reģistrētus bojājumus vai darbības traucējumu gadījumus. Par visiem šādiem gadījumiem Seišelu salu iestādes vismaz 15 dienas pirms pārskata tikšanās paziņo ES karoga dalībvalstīm un Eiropas Komisijai.

               13.

               Visas domstarpības saistībā ar šo noteikumu interpretāciju vai piemērošanu izskata, Pusēm apspriežoties Partnerattiecību nolīguma zivsaimniecības nozarē 9. pantā paredzētajā Apvienotajā komitejā.

         IV   NODAĻA

      JŪRNIEKU NODARBINĀŠANA

               1.

               Uz katra tunzivju seinera tā zvejas reisā Seišelu salu ūdeņos nodarbina vismaz divus Seišelu salu jūrniekus, kurus no Seišelu salu kompetentās iestādes iesniegta saraksta ar kuģa īpašnieka piekrišanu izvēlas kuģa aģents.

               2.

               Kuģu īpašnieki cenšas rast papildu iespējas Seišelu salu jūrnieku nodarbināšanai.

               3.

               Kuģa īpašnieks vai aģents Seišelu salu kompetentajai iestādei dara zināmus uz attiecīgā kuģa darbā pieņemto Seišelu salu jūrnieku vārdus un citus datus, norādot viņu statusu apkalpē.

               4.

               Saistībā ar darbā uz ES kuģiem pieņemto jūrnieku tiesībām piemēro Starptautiskās Darba organizācijas Deklarāciju par pamatprincipiem un pamattiesībām darbā. Tas jo īpaši attiecas uz apvienošanās brīvību un darba koplīguma slēgšanas tiesību faktisku atzīšanu, kā arī uz diskriminācijas novēršanu attiecībā uz nodarbinātību un profesijām.

               5.

               Seišelu salu jūrnieku darba līgumus, kuru vienu eksemplāru nododot katram parakstītājam, noslēdz starp kuģa īpašnieku aģentu(-iem) un jūrniekiem un/vai viņu arodbiedrībām vai pārstāvjiem, apspriežoties ar Seišelu salu kompetentajām iestādēm. Šie līgumi garantē jūrnieku sociālo nodrošinājumu, tostarp dzīvības un veselības apdrošināšanu, apdrošināšanu pret nelaimes gadījumiem un pensijas maksājumus.

               6.

               Algu Seišelu salu jūrniekiem maksā kuģu īpašnieki. Par tām pirms zvejas atļaujas izdošanas savstarpēji vienojas kuģu īpašnieki vai viņu aģenti un Seišelu salu kompetentās iestādes. Tomēr Seišelu salu jūrniekiem maksājamās algas nedrīkst būt zemākas par algām, ko maksā Seišelu salu kuģu apkalpēm par līdzīgu darbu, un tās nekādā gadījumā nedrīkst būt zemākas par SDO noteiktajiem standartiem.

               7.

               Seišelu salu nodarbinātības tiesību aktu izpildes un piemērošanas nolūkā kuģa īpašnieka aģentu uzskata par kuģa īpašnieka vietējo pārstāvi. Starp aģentu un jūrniekiem noslēgtā līguma noteikumos ietilpst arī jūrniekiem piemērojamie repatriācijas un pensijas maksājumu nosacījumi.

               8.

               Visi jūrnieki, kas pieņemti darbā uz Eiropas Savienības kuģiem, piesakās attiecīgā kuģa kapteinim iepriekšējā dienā pirms paredzētās stāšanās darbā. Ja jūrnieks nepiesakās noteiktajā dienā un laikā, kuģa īpašnieks automātiski tiek atbrīvots no pienākuma nodarbināt minēto jūrnieku.

               9.

               Ja uz tunzivju seineriem nodarbināto Seišelu salu jūrnieku skaits 1. punktā paredzēto minimumu nesasniedz citu, nevis iepriekšējā punktā minēto iemeslu dēļ, katrs kuģa īpašnieks maksā vienotas likmes summu, ko aprēķina, pamatojoties uz dienu skaitu, kad viņa flote darbojās Seišelu salu ūdeņos, skaitot no pirmā kuģa ieiešanas šajos ūdeņos līdz pēdējā kuģa iziešanai no tiem, kas reizināts ar noteiktu dienas summu EUR 20 apmērā. Vienotās likmes summu samaksā Seišelu salu iestādēm vēlākais 90 dienas pirms zvejas atļaujas derīguma termiņa beigām.

               10.

               Minēto summu izmanto jūrnieku/zvejnieku apmācībai Seišelu salās, un to iemaksā Seišelu salu iestāžu norādītā kontā.

         V   NODAĻA

      NOVĒROTĀJI

               1.

               Abas Puses atzīst, ka ir svarīgi ievērot IOTC Rezolūcijā 10/04 noteiktos pienākumus, kas saistīti ar Zinātnisko novērotāju programmu.

               2.

               Lai ievērotu minētos pienākumus, piemēro turpmāk izklāstītos noteikumus par novērotājiem, izņemot gadījumus, kad tas nav iespējams ar vietas trūkumu saistītu drošības apsvērumu dēļ.

                           2.1.

                           Uz kuģiem, kuriem saskaņā ar Partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē ir atļauts zvejot Seišelu salu ūdeņos, uzņem Seišelu salu iestāžu izraudzītus novērotājus, ievērojot turpmāk izklāstītos nosacījumus.

                                       2.1.1.

                                       Pēc Seišelu salu iestāžu pieprasījuma Eiropas Savienības zvejas kuģi uzņem vienu novērotāju, un gadījumā, ja Seišelu salu iestādes uzskata to par lietderīgu un vajadzīgu, – divus novērotājus, ko izraudzījušās minētās iestādes.

                                       2.1.2.

                                       Seišelu salu iestādes sagatavo to kuģu sarakstu, uz kuriem jāuzņem novērotājs, un izraudzīto novērotāju sarakstu. Šos sarakstus pastāvīgi atjaunina. Sarakstus nosūta Eiropas Komisijai, tiklīdz tie ir sagatavoti, un turpmāk ik pēc trim mēnešiem, ja tie šajā laikā tikuši atjaunināti.

                                       2.1.3.

                                       Seišelu salu iestādes ne vēlāk kā 15 dienas pirms novērotāja plānotās ierašanās dienas paziņo attiecīgajiem kuģu īpašniekiem vai viņu aģentiem tā norīkotā novērotāja vārdu, kas jāuzņem uz kuģa.

               3.

               Laiku, ko novērotāji pavada uz kuģa, nosaka Seišelu salu iestādes, bet parasti šim laikam nebūtu jāpārsniedz laiks, kas vajadzīgs novērotāju pienākumu izpildei. Seišelu salu iestādes par to informē kuģa īpašniekus vai viņu aģentus tad, kad paziņo tā novērotāja vārdu, kurš norīkots darbam uz konkrētā kuģa.

               4.

               Pēc izraudzīto kuģu saraksta paziņošanas kuģu īpašnieki vai viņu aģenti un Seišelu salu iestādes vienojas par nosacījumiem, ar kādiem novērotājus uzņem uz kuģa.

               5.

               Divu nedēļu laikā un brīdinot desmit dienas iepriekš, attiecīgo kuģu īpašnieki dara zināmu, kurās Seišelu salu ostās un kurās dienās tie plāno uzņemt uz kuģa novērotājus.

               6.

               Ja novērotājus uzņem uz kuģa ārvalstu ostā, viņu ceļa izdevumus sedz kuģa īpašnieks. Ja kuģis, uz kura atrodas Seišelu salu novērotājs (vai divi novērotāji), iziet no Seišelu salu ūdeņiem, jāveic visi attiecīgie pasākumi, lai nodrošinātu novērotāja iespējami drīzu atgriešanos Seišelu salās, un šīs atgriešanās izmaksas sedz kuģa īpašnieks.

               7.

               Ja novērotājs nav ieradies norunātajā laikā un vietā un neierodas turpmākajās divpadsmit stundās pēc norunātā laika, kuģa īpašnieks tiek automātiski atbrīvots no saistībām uzņemt novērotāju uz kuģa.

               8.

               Novērotājiem uz kuģa ir virsnieka statuss. Novērotāju uzdevumi ir šādi:

                           8.1.

                           novērot kuģu zvejas darbības;

                           8.2.

                           pārbaudīt zvejas darbībās iesaistīto kuģu atrašanās vietas koordinātas;

                           8.3.

                           atzīmēt izmantotos zvejas rīkus;

                           8.4.

                           pārbaudīt zvejas žurnālā reģistrētos datus par Seišelu salu ūdeņos gūto nozveju;

                           8.5.

                           pārbaudīt piezvejas procentuālo daudzumu un novērtēt izmetumu apjomu;

                           8.6.

                           izmantojot faksu vai e-pastu, vai citus sakaru līdzekļus, reizi nedēļā nosūtīt zvejas datus, ietverot Seišelu salu ūdeņos gūtās nozvejas un piezvejas apjomu, kas paturēts uz kuģa.

               9.

               Kuģu kapteiņi dara visu praktiski iespējamo, lai nodrošinātu novērotāju fizisko drošību un labklājību, kamēr viņi atrodas uz kuģa.

               10.

               Novērotājiem iespēju robežās arī piedāvā izmantot jebkādus viņu pienākumu veikšanai vajadzīgos līdzekļus. Kapteinis nodrošina novērotāju piekļuvi sakaru līdzekļiem, kas vajadzīgi viņu pienākumu izpildei, dokumentiem, kuri ir tieši saistīti ar kuģa zvejas darbībām, jo īpaši zvejas žurnālam un navigācijas žurnālam, un tām kuģa vietām, kurām nepieciešams piekļūt, lai atvieglotu novērotāja pienākumu izpildi.

               11.

               Atrodoties uz kuģa, novērotāji:

                           11.1.

                           veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to, ka viņu ierašanās un uzturēšanās uz kuģa nepārtrauc un nekavē zvejas darbības,

                           11.2.

                           saudzē materiālus un aprīkojumu, kas atrodas uz kuģa, un ievēro visu attiecīgā kuģa dokumentu konfidencialitāti.

               12.

               Novērošanas laika beigās pirms nokāpšanas no kuģa novērotāji sagatavo ziņojumu par savu darbību, kas jānosūta Seišelu salu kompetentajām iestādēm, un novērotāju parakstīts šā ziņojuma eksemplārs jānosūta Eiropas Komisijai. Kad novērotāji atstāj kuģi, viņi nodod kapteinim vienu ziņojuma eksemplāru.

               13.

               Kuģu īpašnieki sedz izmaksas, kas rodas, nodrošinot novērotājiem uz kuģa tādus pašus sadzīves apstākļus kā kuģa virsniekiem.

               14.

               Novērotāju algu maksā un sociālās iemaksas veic Seišelu salu kompetentās iestādes.

         VI   NODAĻA

      OSTU IEKĀRTAS UN KUĢU APGĀDES UN OSTAS PAKALPOJUMU IZMANTOŠANA

   Eiropas Savienības kuģi cenšas visas savai darbībai vajadzīgos krājumus un pakalpojumus iegādāties Seišelu salās. Seišelu salu iestādes, vienojoties ar kuģu īpašniekiem, apstiprina ostu iekārtu izmantošanas nosacījumus un vajadzības gadījumā kuģu apgādes un ostu pakalpojumu izmantošanas nosacījumus.
   VII   NODAĻA

      KONTROLE

   Kuģi ievēro Seišelu salu rakstītos tiesību aktus attiecībā uz zvejas rīkiem un to tehniskajām specifikācijām un visus citus tehniskos pasākumus, kas piemērojami to zvejas darbībām, kā arī Indijas okeāna tunzivju komisijas pieņemtos saglabāšanas, pārvaldības un cita veida pasākumus.
   1.   Kuģu saraksts
   Eiropas Savienība uztur pastāvīgi atjauninātu sarakstu ar kuģiem, kuriem ir izdota zvejas atļauja saskaņā ar šo protokolu. Tūlīt pēc šā saraksta sagatavošanas un ikreiz pēc tā atjaunināšanas to nosūta par zvejas inspekciju atbildīgajām Seišelu salu iestādēm.
   2.   Kontroles procedūras

               2.1.

               To Eiropas Savienības zvejas kuģu kapteiņi, kuri ir iesaistījušies zvejas darbībās Seišelu salu ūdeņos, sadarbojas ar visām Seišelu salu pilnvarotām amatpersonām, kas veic zvejas darbību inspekciju un kontroli.

               2.2.

               Lai veicinātu drošākas inspekcijas procedūras, neskarot Seišelu salu rakstīto tiesību aktu noteikumus, uzkāpšanai uz kuģa būtu jānotiek tādā veidā, lai varētu identificēt inspekcijas platformu un inspektorus kā Seišelu salu pilnvarotas amatpersonas.

               2.3.

               Seišelu salas var atļaut Eiropas Savienībai vai tās izraudzītai struktūrai nosūtīt ES inspektorus, lai tie krastā veiktu kontroļu laikā novērotu ES kuģu darbības, tostarp pārkraušanu citā kuģī.

               2.4.

               Kad inspekcija ir pabeigta, var izteikt piezīmes par inspektora ziņojumu, un to paraksta visas personas, kuras piedalījušās inspekcijā, tostarp kapteinis. Vienu inspekcijas ziņojuma eksemplāru saņem kuģa kapteinis.

               2.5.

               Šādas pilnvarotas amatpersonas neuzturas uz kuģa ilgāk, nekā vajadzīgs viņu pienākumu izpildei.

         3.   To Eiropas Savienības zvejas kuģu kapteiņi, kuri iesaistījušies izkraušanas vai citā kuģī pārkraušanas darbībās Seišelu salu ostās, atļauj un atvieglo šādu darbību inspicēšanu, ko veic Seišelu salu pilnvarotas amatpersonas. Kad inspekcija ir pabeigta, kuģa kapteinim izdod attiecīgu sertifikātu.
   4.   Ja šajā nodaļā izklāstītie noteikumi nav ievēroti, Seišelu salu valdībai ir tiesības līdz attiecīgo formalitāšu nokārtošanai apturēt pārkāpēja kuģa zvejas atļaujas darbību un piemērot sankciju, kas paredzēta spēkā esošajos Seišelu salu tiesību aktos. Par to informē karoga dalībvalsti un Eiropas Komisiju.
   VIII   NODAĻA

      IZPILDES NODROŠINĀŠANA

   1.   Sankcijas

               1.1.

               Ja netiek ievērots kāds no iepriekšējās nodaļās minētajiem noteikumiem, dzīvo jūras resursu pārvaldības un saglabāšanas pasākumiem vai Seišelu salu rakstītajiem tiesību aktiem, piemēro sankcijas, kas paredzētas Seišelu salu rakstītajos tiesību aktos.

               1.2.

               Par visām sankcijām un visiem ar tām saistītajiem attiecīgajiem faktiem nekavējoties pilnībā informē karoga dalībvalsti un Eiropas Komisiju.

               1.3.

               Ja sankcijas izpaužas kā zvejas atļaujas apturēšana vai atsaukšana, Eiropas Komisija var pieprasīt, lai uz apturētās vai atsauktās zvejas atļaujas derīguma termiņa atlikušo laiku cita kuģa īpašnieka kuģim tiktu izdota cita zvejas atļauja, kura aizstātu apturēto vai atsaukto zvejas atļauju.

         2.   Zvejas kuģu arests un aizturēšana
   Seišelu salu iestādes 48 stundu laikā informē par Seišelu salām atbildīgo Eiropas Savienības delegāciju un karoga valsti par ikviena tāda zvejas kuģa arestu un/vai aizturēšanu, kurš kuģo ar Eiropas Savienības dalībvalsts karogu un saskaņā ar Partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē zvejo Seišelu salu EEZ, un nosūta tām inspekcijas ziņojuma kopiju, kurā sīki izklāstīti aresta un/vai aizturēšanas apstākļi un iemesli.
   3.   Aresta un/vai aizturēšanas gadījumā piemērojamā informācijas apmaiņas procedūra

               3.1.

               Ievērojot tiesvedības termiņus un procedūras, kas paredzētas Seišelu salu rakstītajos tiesību aktos, kuras attiecas uz arestu un/vai aizturēšanu, pēc iepriekš minētās informācijas saņemšanas rīko Eiropas Komisijas un Seišelu salu kompetento iestāžu apspriešanās sanāksmi, kurā, iespējams, piedalās attiecīgās dalībvalsts pārstāvis.

               3.2.

               Šajā sanāksmē Puses apmainās ar attiecīgajiem dokumentiem vai informāciju, kas var palīdzēt noskaidrot apstākļus saistībā ar konstatētajiem faktiem. Kuģa īpašnieku vai viņa aģentu informē par sanāksmes rezultātiem un visiem pasākumiem, kuri saistīti ar arestu un/vai aizturēšanu.

         4.   Noregulējums aresta un/vai aizturēšanas gadījumā

               4.1.

               Potenciālā pārkāpuma situāciju mēģina atrisināt, panākot izlīgumu. Šo procedūru saskaņā ar Seišelu salu rakstītajiem tiesību aktiem pabeidz ne vēlāk kā trīs darbdienas pēc aresta un/vai aizturēšanas.

               4.2.

               Izlīguma gadījumā naudassoda apmēru nosaka saskaņā ar Seišelu salu rakstītajiem tiesību aktiem. Ja šādu izlīgumu neizdodas panākt, uzsāk tiesvedību.

               4.3.

               Kuģi un tā kapteini atbrīvo, tiklīdz ir izpildīti visi pienākumi, kas izriet no izlīguma, un ir pabeigta tiesvedība.

         5.   Eiropas Komisiju ar Eiropas Savienības delegācijas starpniecību informē par visiem ierosinātajiem tiesas procesiem un piemērotajām sankcijām.


title: Padomes lēmums (1999. gada 25. janvāris), ar ko noslēdz Pamatnolīgumu par sadarbību, galīgi izveidojot politisko un ekonomisko asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Čīles Republiku, no otras puses

text:
Avis juridique important

|

31999D0127

Official Journal L 042 , 16/02/1999 P. 0046 - 0064

PADOMES LĒMUMS(1999. gada 25. janvāris),ar ko noslēdz Pamatnolīgumu par sadarbību, galīgi izveidojot politisko un ekonomisko asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Čīles Republiku, no otras puses(1999/127/EK)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 113. pantu un 130.y pantu, saistībā ar 228. panta 2. punkta pirmo teikumu un 228. panta 3. punkta pirmo daļu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu,tā kā saskaņā ar Līguma 130.u pantu Kopienas politikai sadarbības attīstības sfērā jāveicina jaunatīstības valstu noturīga ekonomiskā un sociālā attīstība, to vienmērīga un pakāpeniska iekļaušana pasaules ekonomikā un nabadzības apkarošana šajās valstīs;tā kā ir jāapstiprina Pamatnolīgums par sadarbību, ar ko galīgi izveido politisko un ekonomisko asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Čīles Republiku, no otras puses,IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.1. pantsAr šo Eiropas Kopienas vārdā ir apstiprināts Pamatnolīgums par sadarbību, ar ko galīgi izveido politisko un ekonomisko asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Čīles Republiku, no otras puses.Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.2. pantsSaskaņā ar Nolīguma 34. pantā paredzētajiem nosacījumiem Padomes priekšsēdētājs vada Apvienoto padomi, kas minēta 33. pantā, un pārstāv Kopienu minētajā Padomē. Komisijas pārstāvis vada Apvienoto sadarbības komiteju, kas minēta Nolīguma 35. pantā, un Apvienoto tirdzniecības apakškomiteju, kas minēta Nolīguma 37. pantā, saskaņā ar to reglamentu, un pārstāv Kopienu šajās komitejās.3. pantsPadomes priekšsēdētājs Eiropas Kopienas vārdā sniedz paziņojumu, kas paredzēts Nolīguma 42. pantā.4. pantsŠo lēmumu publicē Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.Briselē, 1999. gada 25. janvārīPadomes vārdā PriekšsēdētājsJ. Fischer


title: 2014/643/KĀDP: Politikas un drošības komitejas Lēmums EUCAP Sahel Niger/3/2014 ( 2014. gada 24. jūlijs ), ar ko pagarina Eiropas Savienības KDAP misijas Nigērā ( EUCAP Sahel Niger ) vadītāja pilnvaru termiņu

text:
               6.9.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 267/5

         POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJAS LĒMUMS EUCAP SAHEL NIGER/3/2014
   (2014. gada 24. jūlijs),
   ar ko pagarina Eiropas Savienības KDAP misijas Nigērā (EUCAP Sahel Niger) vadītāja pilnvaru termiņu

      (2014/643/KĀDP)

   POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 38. panta trešo daļu,
   ņemot vērā Padomes Lēmumu 2012/392/KĀDP (2012. gada 16. jūlijs) par Eiropas Savienības KDAP misiju Nigērā (EUCAP Sahel Niger) (1) un jo īpaši tā 9. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Ievērojot Lēmuma 2012/392/KĀDP 9. panta 1. punktu, Politikas un drošības komiteja (PDK) ir pilnvarota saskaņā ar Līguma 38. pantu pieņemt attiecīgus lēmumus, lai īstenotu misijas EUCAP Sahel Niger politisku kontroli un stratēģisku vadību, tostarp konkrēti – pieņemt lēmumu par misijas vadītāja iecelšanu.

               (2)

               PDK 2014. gada 6. maijā pieņēma Lēmumu EUCAP Sahel Niger/2/2014 (2), ar ko iecēla Filip DE CEUNINCK kungu EUCAP Sahel Niger misijas vadītāja amatā no 2014. gada 6. maija līdz 15. jūlijam.

               (3)

               Padome 2014. gada 22. jūlijā pieņēma Lēmumu 2014/482/KĀDP (3), ar ko pagarina misijas EUCAP Sahel Niger termiņu no 2014. gada 16. jūlija līdz 2016. gada 15. jūlijam.

               (4)

               Savienības Augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos ir ierosinājusi EUCAP Sahel Niger misijas vadītāja Filip DE CEUNINCK kunga pilnvaru termiņu pagarināt no 2014. gada 16. jūlija līdz 2015. gada 15. jūlijam,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Eiropas Savienības KDAP misijas Nigērā(EUCAP Sahel Niger) misijas vadītāja Filip DE CEUNINCK kunga pilnvaru termiņš tiek pagarināts līdz 2015. gada 15. jūlijam.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
   To piemēro no 2014. gada 16. jūlija.

      Briselē, 2014. gada 24. jūlijā

            Politikas un drošības komitejas vārdā –

            priekšsēdētājs

         W. STEVENS

      (1)  OV L 187, 17.7.2012., 48. lpp.

      (2)  Politikas un drošības komitejas Lēmums EUCAP Sahel Niger/2/2014 (2014. gada 6. maijs) par Eiropas Savienības KDAP misijas Nigērā (EUCAP Sahel Niger) vadītāja iecelšanu (OV L 136, 9.5.2014., 26. lpp.).

      (3)  Padomes Lēmums 2014/482/KĀDP (2014. gada 22. jūlijs), ar ko groza Padomes Lēmumu 2012/392/KĀDP par Eiropas Savienības KDAP misiju Nigērā (EUCAP Sahel Niger) (OV L 217, 23.7.2014., 31. lpp.).


               24.3.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 93/244

         P7_TA(2014)0070
   Iebildumu neizteikšana pret īstenošanas pasākumu: tehniskās prasības un administratīvās procedūras attiecībā uz civilās aviācijas gaisa kuģa apkalpi
   Eiropas Parlamenta lēmums par iebildumu neizteikšanu pret projektu Komisijas regulai, ar kuru groza Komisijas Regulu (ES) Nr. 1178/2011, ar ko nosaka tehniskās prasības un administratīvās procedūras attiecībā uz civilās aviācijas gaisa kuģa apkalpi (D029683/02 – 2014/2500(RPS))
   (2017/C 093/41)

      Eiropas Parlaments,

               —

               ņemot vērā Komisijas regulas projektu (D029683/02,

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 20. februāra Regulu (EK) Nr. 216/2008 par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas jomā un par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras izveidi, un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 91/670/EEK, Regulu (EK) Nr. 1592/2002 un Direktīvu 2004/36/EK (1), un jo īpaši tās 7. panta 5. un 6. punktu,

               —

               ņemot vērā minētās regulas 65. pantā noteiktās komitejas 2013. gada 18. oktobra atzinumu,

               —

               ņemot vērā Komisijas 2014. gada 16. janvāra vēstuli, kurā tā lūdz paziņot, ka Parlaments neizteiks iebildumus pret regulas projektu,

               —

               ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas 2014. gada 21. janvāra vēstuli Komiteju priekšsēdētāju konferences priekšsēdētājam,

               —

               ņemot vērā 5.a pantu Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumā 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (2),

               —

               ņemot vērā Reglamenta 88. panta 4. punkta d) apakšpunktu un 87.a panta 6. punktu,

               —

               ņemot vērā, ka Reglamenta 87.a panta 6. punkta trešajā un ceturtajā ievilkumā noteiktajā termiņā, kas beidzās 2014. gada 4. februārī, netika izteikti iebildumi,

               1.

               paziņo, ka tas neizsaka iebildumus pret Komisijas regulas projektu;

               2.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu nosūtīt Komisijai un informēšanas nolūkā Padomei.

      (1)  OV L 79, 19.3.2008., 1. lpp.

      (2)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.


title: Padomes lēmums (2000. gada 30. marts) par Vienošanos vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Kopienu un Šveici par kopējā sakaru tīkla/kopējās sistēmas saskarnes (CCN/CSI) paplašināšanu saskaņā ar Konvenciju par kopīgu tranzīta procedūru

text:
Avis juridique important

|

32000D0305

Official Journal L 102 , 27/04/2000 P. 0050 - 0051

PADOMES LĒMUMS(2000. gada 30. marts)par Vienošanos vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Kopienu un Šveici par kopējā sakaru tīkla/kopējās sistēmas saskarnes (CCN/CSI) paplašināšanu saskaņā ar Konvenciju par kopīgu tranzīta procedūru(2000/305/EK)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, jo īpaši tā 133. pantu un 300. panta 2. punkta pirmo teikumu un 300. panta 3. punkta pirmo daļu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,tā kā:(1) Datorizētās tranzīta sistēmas ieviešanai, kas noteikta EK/EBTA Apvienotās kopīgā tranzīta komitejas[1] Lēmumā Nr. 1/1999, nepieciešams izveidot starptautisku datoru tīklu, lai būtu iespējama informācijas apmaiņa starp 1987. gada 20. maija Konvencijas līgumslēdzēju pušu kompetentajām iestādēm par kopīgā tranzīta procedūru[2], turpmāk tekstā "Konvencija".(2) Eiropas Kopiena jau izveidojusi kopēju sakaru tīklu/kopēju sistēmas saskarni (CCN/CSI), kas atbilst nepieciešamajām prasībām.(3) EK/EBTA Apvienotās kopīgā tranzīta komitejas Lēmumā Nr. 2/1999 noteikts, ka CCN/CSI jāizmanto visām Konvencijas līgumslēdzējām pusēm[3], un ka partnervalstu finansiālā līdzdalība un citi saistīti jautājumi tiks noteikti, savstarpēji vienojoties Kopienai un katrai no partnervalstīm.(4) Padome 1999. gada 22. oktobrī pilnvaroja Eiropas Kopienu Komisiju ar katru to trešo valsti, kas ir Konvencijas līgumslēdzēja puse, apspriesties par vienošanos vēstuļu apmaiņas veidā par CCN/CSI paplašināšanu līdz katrai no minētajām trešajām valstīm.(5) Komisija apspriedusies par CCN/CSI paplašināšanu līdz Šveicei.(6) Vēstuļu apmaiņas veidā noslēgtā vienošanās par minēto paplašināšanu ir jāapstiprina,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsAr šo Kopienas vārdā tiek apstiprināta Vienošanās vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Kopienu un Šveici par kopējā skaru tīkla/kopējās sistēmas saskarnes (CCN/CSI) paplašināšanu saskaņā ar Konvenciju par kopīgā tranzīta procedūru.Vienošanās vēstuļu apmaiņas veidā teksts ir pievienots šim lēmumam.2. pantsAr šo Padomes priekšsēdētājs ir pilnvarots izraudzīties personu(-as), kas ir tiesīga(-as) parakstīt vienošanos vēstuļu apmaiņas veidā, lai tā kļūtu saistoša Kopienai.3. pantsŠis lēmums stājas spēkā tā publicēšanas dienā Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.Briselē, 2000. gada 30. martāPadomes vārdā priekšsēdētājsJ. Scrates[1] OV L 65, 12.3.1999., 50. lpp.[2] OV L 226, 13.8.1987., 2. lpp.[3] OV L 119, 7.5.1999., 53. lpp.


title: Padomes Lēmums (ES) 2015/1388 (2015. gada 7. augusts) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā ir jāpieņem Ieroču tirdzniecības līguma Līgumslēdzēju pušu konferencē attiecībā uz reglamenta projektu

text:
               13.8.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 214/26

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2015/1388
   (2015. gada 7. augusts)
   par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā ir jāpieņem Ieroču tirdzniecības līguma Līgumslēdzēju pušu konferencē attiecībā uz reglamenta projektu
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. pantu un 207. panta 3. punktu saistībā ar 218. panta 9. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Ieroču tirdzniecības līgums (“ITL”) stājās spēkā 2014. gada 24. decembrī, un to ir ratificējušas 26 dalībvalstis. Savienība nav ITL puse.

               (2)

               Saskaņā ar ITL 17. pantu pagaidu Sekretariāts, kas izveidots saskaņā ar ITL 18. pantu, sasauc Līgumslēdzēju pušu konferenci ne vēlāk kā gadu pēc ITL stāšanās spēkā. Līgumslēdzēju pušu konferencei pirmajā sesijā, kas notiks 2015. gada 24.–27. augustā, ir vienprātīgi jāpieņem tās reglaments.

               (3)

               Daži ITL noteikumi attiecas uz jautājumiem, kas ir Savienības ekskluzīvā kompetencē, jo tie ir kopējās tirdzniecības politikas darbības jomā vai ietekmē iekšējā tirgus noteikumus par parasto ieroču un sprāgstvielu nodošanu.

               (4)

               Līgumslēdzēju pušu konferencei starp citiem jautājumiem ir jāpārskata ITL īstenošana, jāizskata un jāpieņem ieteikumi par tā īstenošanu un darbību, jāizskata jautājumi par tā interpretāciju, un tā var apsvērt iespēju veikt grozījumus ITL. Reglamentā tiks noteikts, kā Līgumslēdzēju pušu konference darbojas un pieņem lēmumus, tostarp par jautājumiem, kas ir ekskluzīvā Savienības kompetencē. Tādēļ šis reglaments ir jāuzskata par lēmumu ar juridiskām sekām Līguma 218. panta 9. punkta nozīmē.

               (5)

               Attiecīgi Padomei būtu jānosaka Savienības nostāja attiecībā uz ITL Līgumslēdzēju pušu konferences reglamenta pieņemšanu, un pēc tam dalībvalstīm tā būtu jāpauž, kopīgi rīkojoties Savienības interesēs.

               (6)

               Līgumslēdzēju pušu konferences pirmās sesijas sakarā dalībvalstīm būtu cieši jāsadarbojas un jākoordinē sava darbība vienai ar otru un ar Komisiju šā lēmuma piemērošanā,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   1.   Nostājai, kas Savienības vārdā ir jāieņem attiecībā uz ITL Līgumslēdzēju pušu konferences reglamentu konferences pirmajā sesijā, kas notiks 2015. gada 24.–27. augustā, ir jāatbilst šim lēmumam, tostarp tā pielikumam, un dalībvalstis to pauž, kopīgi rīkojoties Savienības interesēs.
   2.   Jautājumos, kas ir Savienības ekskluzīvā kompetencē, tām dalībvalstīm, kuras ir ITL Līgumslēdzējas puses, ar šo tiek atļauts, kopīgi rīkojoties Savienības interesēs, pieņemt reglamentu.
   3.   Dalībvalstis cieši sadarbojas un koordinē savu darbību viena ar otru un ar Komisiju šā lēmuma piemērošanā.
   Jo īpaši, ja priekšlikumus sagatavo uz vietas jautājumos, kuros vēl nav pausta Savienības nostāja un kuri ir Savienības ekskluzīvā kompetencē, Savienības nostāju par attiecīgo priekšlikumu nosaka, veicot pirmajā daļā minēto koordinēšanu, tostarp uz vietas, pirms Līgumslēdzēju pušu konference pieņem lēmumu par attiecīgo priekšlikumu.
   2. pants
   Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

      Briselē, 2015. gada 7. augustā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         J. ASSELBORN

      PIELIKUMS
      Attiecībā uz Ieroču tirdzniecības līguma (ITL) Līgumslēdzēju pušu konferences reglamentu, ko paredzēts pieņemt konferences pirmajā sesijā 2015. gada 24.–27. augustā Meksikā, dalībvalstis, kas ir ITL Līgumslēdzējas puses, rīkojoties kopīgi Savienības interesēs, dara visu iespējamo, lai nodrošinātu, ka ITL Līgumslēdzēju pušu pirmajā konferencē reglamenta pieņemšanā Savienības intereses tiktu atbilstīgi saglabātas un nodrošinātas. Jo īpaši dalībvalstis dara visu iespējamo, lai nodrošinātu, ka reglaments ļauj Savienības intereses atbilstīgi saglabāt un nodrošināt Līgumslēdzēju pušu konferenču lēmumos.