title: Padomes Lēmums (KĀDP) 2015/1837 (2015. gada 12. oktobris) par Savienības atbalstu Līguma par kodolizmēģinājumu vispārējo aizliegumu organizācijas (CTBTO) sagatavošanas komisijas darbībām, lai nostiprinātu tās uzraudzības un pārbaudes spējas, kā arī īstenojot ES Stratēģiju masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai

text:
               13.10.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 266/83

         PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2015/1837
   (2015. gada 12. oktobris)
   par Savienības atbalstu Līguma par kodolizmēģinājumu vispārējo aizliegumu organizācijas (CTBTO) sagatavošanas komisijas darbībām, lai nostiprinātu tās uzraudzības un pārbaudes spējas, kā arī īstenojot ES Stratēģiju masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 26. panta 2. punktu un 31. panta 1. punktu,
   ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Eiropadome 2003. gada 12. decembrī pieņēma ES Stratēģiju masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai (“stratēģija”), kuras III nodaļā ir iekļauts to pasākumu saraksts, kas jāveic gan ES, gan trešās valstīs, lai apkarotu šādu izplatīšanu.

               (2)

               Savienība aktīvi ievieš šo stratēģiju un īsteno pasākumus, kas uzskaitīti tās III nodaļā, jo īpaši – paredzot finanšu līdzekļus tādu konkrētu projektu atbalstam, kurus īsteno daudzpusējas struktūras, piemēram, Līguma par kodolizmēģinājumu vispārējo aizliegumu organizācijas (CTBTO) pagaidu tehniskais sekretariāts (PTS).

               (3)

               Padome 2003. gada 17. novembrī pieņēma Kopējo nostāju 2003/805/KĀDP (1) par daudzpusēju nolīgumu masveida iznīcināšanas ieroču neizplatīšanas un ieroču nogādes līdzekļu jomā vispārināšanu un pastiprināšanu. Viens no minētās kopējās nostājas mērķiem ir inter alia veicināt Līguma par kodolizmēģinājumu vispārējo aizliegumu (CTBT) parakstīšanu un ratifikāciju.

               (4)

               Lai īstenotu CTBT, kamēr nav izveidota CTBTO, CTBT parakstītājvalstis ir nolēmušas izveidot sagatavošanas komisiju, kura ir tiesību subjekts un kurai ir starptautiskas organizācijas statuss.

               (5)

               Stratēģijā svarīgi mērķi ir CTBT drīza stāšanās spēkā un vispārināšana, kā arī CTBTO sagatavošanas komisijas uzraudzības un pārbaudes sistēmas nostiprināšana. Šajā kontekstā Korejas Tautas Demokrātiskās Republikas 2006. gada oktobrī, 2009. gada maijā un 2013. gada februārī izdarītie kodolizmēģinājumi vēl vairāk uzsvēra, cik svarīgi ir, lai CTBT drīz stātos spēkā, un cik ļoti nepieciešams ātrāk izveidot un nostiprināt CTBT uzraudzības un pārbaudes sistēmu.

               (6)

                  CTBTO sagatavošanas komisija ir sākusi noteikt, kā vislabāk varētu nostiprināt tās pārbaudes sistēmu, tostarp – attīstot spējas cēlgāzu uzraudzībai un īstenojot pasākumus, ar ko cenšas pilnībā iesaistīt CTBTO parakstītājvalstis pārbaudes režīma ieviešanā.

               (7)

               Īstenojot stratēģiju, Padome pieņēma trīs vienotās rīcības un divus lēmumus par atbalstu CTBTO sagatavošanas komisijas veiktajām darbībām, proti, Vienoto rīcību 2006/243/KĀDP (2) attiecībā uz apmācību un pārbaudes spēju palielināšanas jomām, Vienoto rīcību 2007/468/KĀDP (3) un Vienoto rīcību 2008/588/KĀDP (4), Lēmumu 2010/461/KĀDP (5) un Lēmumu 2012/699/KĀDP (6) nolūkā stiprināt CTBTO sagatavošanas komisijas uzraudzības un pārbaudes spējas.

               (8)

               Minētais Savienības atbalsts būtu jāturpina.

               (9)

               Šā lēmuma tehniskā īstenošana būtu jāuztic CTBTO sagatavošanas komisijai, kas, ņemot par pamatu tās unikālo zinātību un spējas, ko dod Starptautiskā uzraudzības sistēma (IMS), kurā ietilpst vairāk nekā 280 iekārtu apmēram 85 valstīs un Starptautiskais datu centrs, ir vienīgā starptautiskā organizācija, kas spēj likumīgi īstenot šo lēmumu. Savienības atbalstītos projektus var finansēt vienīgi ar maksājumu CTBTO sagatavošanas komisijai, ko veic ārpus budžeta,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   1.   Lai nepārtraukti un praktiski īstenotu dažus elementus, ko paredz stratēģija, Savienība atbalsta CTBTO sagatavošanas komisijas darbības, lai veicinātu šādu mērķu sasniegšanu:

               a)

               nostiprināt CTBT uzraudzības un pārbaudes sistēmas spējas, tostarp radionuklīdu noteikšanas jomā,

               b)

               stiprināt CTBT parakstītājvalstu spējas veikt savus CTBT noteiktos pārbaudes pienākumus un ļaut tām pilnībā izmantot priekšrocības, ko dod dalība CTBT režīmā.

         2.   Savienības atbalstītajiem projektiem ir šādi konkrēti mērķi:

               a)

               atbalstīt uzraudzības sistēmas uzturēšanu, lai uzlabotu iespējamu kodolsprādzienu noteikšanu, jo īpaši atbalstot izvēlētas seismiskās palīgstacijas (AS stacijas), kā arī globālā radioaktīvā ksenona fona raksturošanu un ksenona mazināšanu; atbalstīt Virtuālā datu izmantojuma centra (vDEC) pārvaldības un ar to saistīto darbību uzlabošanu; atbalstīt to, lai īstenotu Starptautiskā datu centra (SDC) seismiskās, hidroakustiskās un infraskaņas (SHI) pārstrukturizācijas programmas 2. posmu; un atbalstīt SDC lietotņu testa aptvēruma palielināšanu;

               b)

               stiprināt CTBTO sagatavošanas komisijas pārbaudes spējas objektu pārbaudes uz vietas jomās, īpaši atbalstot uz vietas veikto pārbaužu (OSI) operatīvo spēju attīstību, paplašinot un papildinot OSI multispektra un infrasarkanās (MSIR) sistēmas tehniskās spējas;

               c)

               atbalstīt līguma vispārināšanas un spēkā stāšanās veicināšanu un tā pārbaudes režīma ilgtermiņa stabilitāti ar saziņu un spēju veidošanu, tostarp nodrošinot atbalstu apmācībai un semināriem Dienvidaustrumāzijas, Klusā okeāna reģiona un Tālo Austrumu valstīs, kā arī Tuvajos Austrumos un Dienvidāzijā, lai sekmētu efektīvu dalību CTBT; spēju veidošanas sistēmas uzturēšanai; saziņai ar zinātnes un politikas veidošanas/diplomātijas kopienām, lai palielinātu informētību un izpratni par CTBT; un tam, lai tiktu konsolidēts un izvērsts paplašinātās valsts datu centra (VDC) programmatūras (VDC programmatūra) piedāvājums/pakete.

         Ar projektiem ir paredzēts arī nodrošināt Savienības atpazīstamību, atbalstot iepriekšminētās darbības, un pienācīgu programmas pārvaldību, īstenojot šo lēmumu.
   Šos projektus īsteno, lai ieguvējas būtu visas CTBT parakstītājvalstis.
   Projektu sīks apraksts ir sniegts pielikumā.
   2. pants
   1.   Par šā lēmuma īstenošanu atbild Savienības Augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos (Augstais pārstāvis).
   2.   Lēmuma 1. panta 2. punktā minēto projektu tehnisko īstenošanu veic CTBTO sagatavošanas komisija. Tā veic šo uzdevumu Augstā pārstāvja kontrolē. Šajā nolūkā Augstais pārstāvis ar CTBTO sagatavošanas komisiju noslēdz vajadzīgās vienošanās.
   3. pants
   1.   Finanšu atsauces summa 1. panta 2. punktā minēto darbību īstenošanai ir EUR 3 024 756.
   2.   Izdevumus, ko finansē no 1. punktā noteiktās summas, pārvalda saskaņā ar procedūrām un noteikumiem, ko piemēro Savienības budžetam.
   3.   Eiropas Komisija uzrauga 1. punktā minētās finanšu atsauces pareizu pārvaldību. Minētajā nolūkā tā ar CTBTO sagatavošanas komisiju noslēdz finansējuma nolīgumu. Finansējuma nolīgumā paredz, ka CTBTO sagatavošanas komisijai jānodrošina Savienības ieguldījuma publiskums, kas atbilst tā apjomam.
   4.   Eiropas Komisija cenšas noslēgt 3. punktā minēto finansēšanas nolīgumu cik drīz vien iespējams pēc šā lēmuma stāšanās spēkā. Tā ziņo Padomei par jebkādām grūtībām minētajā procesā, kā arī par finansēšanas nolīguma noslēgšanas dienu.
   4. pants
   1.   Augstais pārstāvis ziņo Padomei par šā lēmuma īstenošanu, pamatojoties uz CTBTO sagatavošanas komisijas sagatavotiem regulāriem ziņojumiem. Padome veic izvērtēšanu, pamatojoties uz minētajiem ziņojumiem.
   2.   Eiropas Komisija sniedz informāciju par 1. panta 2. punktā minēto projektu īstenošanas finanšu aspektiem.
   5. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
   Šis lēmums zaudē spēku 24 mēnešus pēc 3. panta 3. punktā minētā finansējuma nolīguma noslēgšanas dienas. Tomēr, ja sešu mēnešu laikā pēc lēmuma stāšanās spēkā finansēšanas nolīgums nav noslēgts, šis lēmums zaudē spēku.

      Luksemburgā, 2015. gada 12. oktobrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         F. MOGHERINI

      (1)  Padomes Kopēja nostāja 2003/805/KĀDP (2003. gada 17. novembris) par daudzpusēju nolīgumu masveida iznīcināšanas ieroču neizplatīšanas un ieroču nogādes līdzekļu jomā vispārināšanu un pastiprināšanu (OV L 302, 20.11.2003., 34. lpp.).

      (2)  Padomes Vienotā rīcība 2006/243/KĀDP (2006. gada 20. marts) par atbalstu Līguma par kodolizmēģinājumu vispārējo aizliegumu organizācijas (CTBTO) sagatavošanas komisijas darbībām, ko veic apmācību un pārbaudes spēju palielināšanas jomās, kā arī īstenojot ES Stratēģiju masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai (OV L 88, 25.3.2006., 68. lpp.).

      (3)  Padomes Vienotā rīcība 2007/468/KĀDP (2007. gada 28. jūnijs) par atbalstu Līguma par kodolizmēģinājumu vispārējo aizliegumu organizācijas (CTBTO) sagatavošanas komisijas darbībām, lai nostiprinātu tās uzraudzības un pārbaudes spējas, kā arī īstenojot ES Stratēģiju masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai (OV L 176, 6.7.2007., 31. lpp.).

      (4)  Padomes Vienotā rīcība 2008/588/KĀDP (2008. gada 15. jūlijs) par atbalstu Līguma par kodolizmēģinājumu vispārējo aizliegumu organizācijas (CTBTO) sagatavošanas komisijas darbībām, lai nostiprinātu tās uzraudzības un pārbaudes spējas, kā arī saskaņā ar ES Stratēģiju masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai (OV L 189, 17.7.2008., 28. lpp.).

      (5)  Padomes Lēmums 2010/461/KĀDP (2010. gada 26. jūlijs) par atbalstu Līguma par kodolizmēģinājumu vispārējo aizliegumu organizācijas (CTBTO) sagatavošanas komisijas darbībām, lai nostiprinātu tās uzraudzības un pārbaudes spējas, kā arī īstenojot ES Stratēģiju masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai (OV L 219, 20.8.2010., 7. lpp.).

      (6)  Padomes Lēmums 2012/699/KĀDP (2012. gada 13. novembris) par Savienības atbalstu Līguma par kodolizmēģinājumu vispārējo aizliegumu organizācijas sagatavošanas komisijas darbībām, lai nostiprinātu tās uzraudzības un pārbaudes spējas, kā arī īstenojot ES Stratēģiju masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai (OV L 314, 14.11.2012., 27. lpp.).

      PIELIKUMS

         Savienības atbalsts CTBTO sagatavošanas komisijai, lai stiprinātu tās uzraudzības un pārbaudes spējas, palielinātu izredzes, ka CTBT varētu drīzumā stāties spēkā, lai atbalstītu tā vispārināšanu, kā arī īstenojot ES Stratēģiju masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai

      I.   IEVADS
      1.   Izveidot labi funkcionējošu CTBTO sagatavošanas komisijas (sagatavošanas komisija) uzraudzības un pārbaudes sistēmu ir būtisks elements, lai sagatavotu CTBT īstenošanu, kad tas būs stājies spēkā. Sagatavošanas komisijas darbība, attīstot spējas cēlgāzu uzraudzības jomā, ir svarīgs līdzeklis, lai varētu spriest, vai novērots sprādziens ir kodolizmēģinājums vai ne. Turklāt CTBT uzraudzības un pārbaudes sistēmas spēja darboties un tās sniegums ir atkarīgs no visu CTBT parakstītājvalstu ieguldījuma. Tādēļ ir svarīgi radīt iespēju CTBT parakstītājvalstīm pilnībā piedalīties un dot ieguldījumu CTBT uzraudzības un pārbaudes sistēmā. Darbs šā lēmuma īstenošanā būs svarīgs arī tam, lai palielinātu izredzes, ka CTBT varētu drīz stāties spēkā, kā arī tā vispārināšanai.
      Šajā lēmumā aprakstītais projekts sniegs nozīmīgu ieguldījumu, lai palīdzētu sasniegt mērķus, kas pausti ES Stratēģijā masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai.
      2.   Minētajā nolūkā Eiropas Savienība atbalstīs turpmāk norādītos deviņus projektus:

                  a)

                     IMS AS staciju, kas ir izvietotas valstīs, kurām ir vajadzīgs atbalsts, uzturēšana;

                  b)

                  globālā radioaktīvā ksenona fona raksturošanas projekts;

                  c)

                     vDEC pārvaldība un ar to saistītas darbības;

                  d)

                  atbalsts SDC SHI pārstrukturizācijas 2. posmam;

                  e)

                  ksenona mazināšana;

                  f)

                  SDC lietotņu testa aptvēruma palielināšana;

                  g)

                  aparatūras izvēršana attiecībā uz OSI MSIR sistēmu;

                  h)

                  apmācība un semināri Dienvidaustrumāzijas, Klusā okeāna reģiona un Tālo Austrumu valstīs, kā arī Tuvajos Austrumos un Dienvidāzijā, spēju veidošanas sistēmas uzturēšana un saziņa ar zinātnes un politikas veidošanas/diplomātijas kopienām; un

                  i)

                  paplašināta VDC programmatūra.

            Izredzes, ka CTBT varētu stāties spēkā, ir uzlabojušās labvēlīgākas politiskās vides dēļ, ko pierāda arī tas, ka nesen CTBT parakstīja un ratificēja vairākas jaunas valstis, tostarp Indonēzija, kas ir viena no CTBT 2. pielikumā iekļautajām valstīm. Ņemot vērā šo labvēlīgo notikumu attīstību, turpmākajos gados vēl lielākā mērā un steidzami jāpievēršas gan CTBT pārbaudes režīma attīstības pabeigšanai, gan tā gatavības un darbības spēju nodrošināšanai, kā arī jāturpina strādāt, lai CTBT varētu stāties spēkā un lai panāktu tā vispārināšanu. Korejas Tautas Demokrātiskās Republikas 2006. gada oktobrī, 2009. gada maijā un 2013. gada februārī veiktie kodolizmēģinājumi ne tikai parādīja to, cik svarīgs ir vispārējs kodolizmēģinājumu aizliegums, bet tie arī uzsvēra, ka ir nepieciešams efektīvs pārbaudes režīms, lai kontrolētu šāda aizlieguma ievērošanu. Pilnībā darboties spējīgs un uzticams CTBT pārbaudes režīms starptautiskajai sabiedrībai sniegs drošu un neatkarīgu līdzekli, lai nodrošinātu to, ka šis aizliegums tiek ievērots. Turklāt CTBTO datiem ir būtiska nozīme arī, lai sniegtu agrīnu brīdinājumu par cunami, kā arī lai izvērtētu radioaktīvo vielu emisiju izplatību pēc Fukušimas kodolkatastrofas 2011. gada martā.
      Minēto projektu atbalstīšana stiprina kopējās ārpolitikas un drošības politikas mērķus. Minēto komplekso projektu īstenošana sniegs nozīmīgu ieguldījumu, lai uzlabotu efektīvu daudzpusēju atbildes rīcību, risinot pašreizējās drošības problēmas. Ar minētajiem projektiem jo īpaši veicinās mērķus, kas izklāstīti ES Stratēģijā masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai, tostarp vēl vairāk vispārinot un stiprinot CTBT iekļautās normas, kā arī tā pārbaudes režīmu. Sagatavošanas komisija veido IMS, lai nodrošinātu to, ka neviens kodolsprādziens nevarētu notikt nemanīti. Ņemot vērā tās unikālo zinātību, ko dod pasaules mēroga IMS AS tīkls ar vairāk nekā 280 iekārtām 85 valstīs un SDC, sagatavošanas komisija ir vienīgā organizācija, kas spēj īstenot minētos projektus, kurus var finansēt vienīgi ar tādu maksājumu sagatavošanas komisijai, ko veic ārpus budžeta.
      Ar Vienoto rīcību 2006/243/KĀDP, Vienoto rīcību 2007/468/KĀDP, Vienoto rīcību 2008/588/KĀDP, kā arī Lēmumu 2010/461/KĀDP un Lēmumu 2012/699/KĀDP Savienība ir atbalstījusi e-mācību programmas izstrādi, Integrēto lauka izmēģinājumu 2008 attiecībā uz OSI un Integrēto lauka izmēģinājumu 2014 (IFE 14), radioaktīvā ksenona novērtējumus un mērījumus, raksturojumu un mazināšanu, tehnisko palīdzību un spēju veidošanu, nākamo paaudžu CTBT ekspertu spēju attīstīšanu, pārneses atmosfērā modelēšanas (ATM) metodikas pilnveidošanu; AS stacijas, sadarbības stiprināšanu ar zinātnes aprindām, OSI spēju stiprināšanu, izstrādājot cēlgāzu noteikšanas sistēmu, kā arī izmēģinājuma projektu, ar ko atbalsta jaunattīstības valstu ekspertu dalību sagatavošanas komisijas tehniskajās un politikas veidošanas sanāksmēs. Projekti saskaņā ar šo lēmumu balstās uz iepriekšējo vienoto rīcību projektiem un panākumiem, kas gūti, tos īstenojot. Projekti saskaņā ar šo lēmumu ir tādi, lai izvairītos no iespējamas pārklāšanās ar Lēmumu 2012/699/KĀDP. Daži no šiem projektiem saskaņā ar šo lēmumu satur elementus, kas ir līdzīgi saskaņā ar iepriekšējām vienotajām rīcībām veiktajām darbībām, taču tie atšķiras materiālās piemērošanas jomas ziņā vai ir vērsti uz citām saņēmējvalstīm vai reģioniem.
      Papildus citiem brīvprātīgiem ieguldījumiem un ieguldījumiem natūrā, ko savu darbību atbalstam CTBTO saņēma no līdzekļu devējiem, piemēram, ES un trešām valstīm, iestādēm un citiem, iepriekšminētos deviņus sagatavošanas komisijas darbību atbalsta projektus īstenos un pārvaldīs PTS.
      II.   PROJEKTU APRAKSTS

         1. kategorija. Uzraudzības sistēmas uzturēšana

      Šajā kategorijā ietilpst šādi seši komponenti:

                  —

                  1. komponents.

                  Uzturēt IMS AS stacijas, kas ir izvietotas valstīs, kurām ir vajadzīgs atbalsts

                  —

                  2. komponents.

                  Globālā radioaktīvā ksenona fona raksturošanas projekts

                  —

                  3. komponents.

                     vDEC pārvaldība un ar to saistītās darbības

                  —

                  4. komponents.

                  Atbalsts SDC SHI pārstrukturizācijas 2. posmam

                  —

                  5. komponents.

                  Ksenona mazināšana

                  —

                  6. komponents.

                  SDC lietotņu testa aptvēruma palielināšana

         1. komponents. Uzturēt IMS AS stacijas, kas ir izvietotas valstīs, kurām ir vajadzīgs atbalsts

      1.   Vispārīga informācija

      Ar šo projektu jāturpina nodrošināt palīdzību vietējām iestādēm, lai uzlabotu tādu IMS papildu seismiskā tīkla sertificēto staciju darbību un ilgtspēju, kas ir izvietotas valstīs, kurām ir vajadzīgs atbalsts.
      2.   Darbības jomas projekts

      Dažām valstīm ir diezgan sarežģīti nodrošināt tādu augstu datu līmeņa kvalitāti un pieejamību, kāda tiek prasīta no IMS AS stacijām. Konkrētu vietējo apstākļu sīki novērtējumi, mērķtiecīgi uzlabojumi staciju infrastruktūrā (ņemot vērā iepriekšējo pieredzi darbības jomā), gaidāmu nolietojuma problēmu risināšana, un palīdzība, veidojot piemērotu iekšēju kārtību un vienošanās darbības un uzturēšanas atbalstam, nodrošinās staciju vispārējo ilgtspēju un palīdzēs vietējiem staciju operatoriem turpmāk nodrošināt prasīto staciju veiktspēju.
      Tādēļ saskaņā ar šo projektu veiktajā darbā ietilpst inter alia turpināt ievākt vajadzīgos faktus un pārskatīt ilgtspējas nosacījumus tām AS staciju tīkla iekārtām, uz kurām attiecas šis projekts, veikt staciju apmeklējumus, tostarp sistēmas kalibrēšanu, nelielu remontu un operatoru apmācību, papildu apmācību vietējo staciju operatoriem, infrastruktūras un drošības atjauninājumus, rezerves energoapgādes sistēmu atjauninājumus, un novecojušu iekārtu atjauninājumus vai nomaiņu.
      Papildus minētajam – saskaņā ar šo projektu tiks turpināta arī mērķtiecīgu apmeklējumu sērija uz to valstu vietējām iestādēm, kurās ir izvietotas AS stacijas, tādējādi palielinot to informētību, kā arī to IMS iekārtu darbības un uzturēšanas pienākumu atzīšanu saskaņā ar CTBT, lai novērtētu spēkā esošos staciju darbības un uzturēšanas mehānismus un mudinātu vajadzības gadījumā izveidot vai uzlabot valsts atbalsta struktūru un resursus.
      3.   Ieguvumi un rezultāts

      Uzturēt un uzlabot datu pieejamību AS stacijām.

         2. komponents. Globālā radioaktīvā ksenona fona raksturošanas projekts

      1.   Vispārīga informācija

      Sagatavošanas komisija mēra radioaktīvo ksenonu vidē ar ļoti jutīgām sistēmām, un šie mērījumi ir būtiska CTBT pārbaudes režīma sastāvdaļa. Ar ieguldījumu, kas saņemts no Savienības saistībā ar Vienoto rīcību 2008/588/KĀDP, CTBTO ir iegādājusies divas pārvietojamas sistēmas cēlgāzu radioaktīvo izotopu 133Xe, 135Xe, 133mXe un 131mXe mērīšanai. Minētās sistēmas tiek izmantotas, lai mērītu radioaktīvā ksenona fona līmeni Indonēzijā, Japānā un Kuveitā. Šajā nolūkā ir izveidoti sadarbības nolīgumi ar partneriestādēm.
      2.   Darbības jomas projekts

      Lai turpinātu minētās mērījumu kampaņas, ir nepieciešami līdzekļi cēlgāzu mērīšanas mobilo sistēmu nogādāšanai uz jaunām vietām un sistēmu lietošanai katrā vietā vismaz 12 mēnešus, lai iekļautu sezonālas izmaiņas.
      Atrašanās vieta Kuveitā ir reģionā, kur nav IMS cēlgāzu mērīšanas sistēmu. No tīkla pārklājuma viedokļa pārvietojamai stacijai Kuveitā ir liela nozīme Persijas līča reģionā. Tā kā šī vieta sniedz ievērojamu informāciju par globālā ksenona fona līmeņa raksturojumu, mērķis, pirmkārt, ir paildzināt mērīšanas kampaņas Kuveitā šā projekta īstenošanas laikposmā.
      Otra sistēma saskaņā ar Padomes Lēmumu 2012/699/KĀDP sāks veikt mērījumus Manado, Indonēzijā. Mērīšanas kampaņas paildzināšana dotu iespēju raksturot šo vietu visā 12 mēnešu ciklā, aptverot visu gadalaiku apstākļus. Pēc šīs kampaņas beigām CTBTO plāno izdarīt papildu mērījumus vietās, kur globālais radioaktīvā ksenona fons nav pilnībā zināms un izprasts. Vēlamās vietas ir ekvatoriālās teritorijas Latīņamerikā, Āzijā un Āfrikā.
      3.   Ieguvumi un rezultāts

      Ieguvumi ir labāk izprast globālā cēlgāzu fona līmeņa atšķirības un iegūt labāku cēlgāzu uzraudzības tīkla pārklājumu. Pēc šīm mērījumu kampaņām sistēmas būs pieejamas CTBTO lietošanai cēlgāzu fona papildu pētījumiem dažādos ģeogrāfiskos mērogos un kā rezerves un/vai kā apmācības sistēmas.

         3. komponents. vDEC pārvaldība un ar to saistītās darbības

      1.   Vispārīga informācija

      SDC uztur vDEC, kas ļauj ārējiem pētniekiem, VDC un PTS darbuzņēmējiem piekļūt IMS datiem, SDC produktiem un SDC programmatūrai. vDEC tika izveidots ar Lēmumu 2010/461/KĀDP.
      2.   Darbības jomas projekts

      Mērķis ir turpināt vDEC atbalstīt kā sadarbības pētniecības platformu, izmantojot IMS datus un SDC produktus un programmatūru.
      3.   Ieguvumi un rezultāts

      Ar vDEC atbalsta progresīvu tehnoloģiju pētniecību un attīstību uzraudzībai saskaņā ar CTBT. To darot, tiek dotas pētniecības iespējas jaunajiem zinātniekiem un inženieriem, kā arī pētniekiem mazāk attīstītajās valstīs, kurās ir mazāk resursu.

         4. komponents. Atbalsts SDC SHI pārstrukturizācijas 2. posmam

      1.   Vispārīga informācija

      Pamatojoties uz atlasītu SHI sistēmas daļu pārstrukturizācijas sākotnējo posmu un ņemot vērā ievērojamo ASV ieguldījumu natūrā, PTS ir sācis tā dēvēto SDC SHI pārstrukturizācijas programmas 2. posmu. Šīs programmas mērķis ir izveidot visaptverošu programmatūras arhitektūru, lai virzītu projektus attiecībā uz jaunu izstrādi un atjauninājumiem esošajā programmatūrā nākamajos 5 –7 gados. Pārstrukturizācijas programmas 2. posms atkal tiek iedalīts vairākos īsākos posmos pēc programmatūras izstrādes racionālā vienotā procesa (RUP). Sākotnējo RUP posmu, kas pazīstams kā uzsākšanas posms, bija paredzēts pabeigt 2014. gadā, kad tiks pabeigtas sistēmas prasības un sistēmas specifikāciju dokumenti. Nākamais RUP posms – izstrāde –notiks 2016. un 2017. gadā un ietvers programmatūras arhitektūras dizaina izstrādi un pietiekamu prototipu izstrādi, lai mazinātu lielākos dizainā apzinātos riskus. Svarīgs visaptverošas programmatūras arhitektūras noteikšanas mērķis ir dot PTS iespēju paredzēt uzturēšanas darbību prioritātes. Lai gan ASV ieguldījums natūrā ir ievērojama šā projekta daļa, visām CTBTO dalībvalstīm ir obligāti jāiesaistās šajā procesā. To panāks ar regulāru informācijas sniegšanu darba grupām un ar tehniskām sanāksmēm.
      2.   Darbības jomas projekts

      Mērķis ir: 1) atbalstīt divas tehniskas sanāksmes par programminženieriju; un 2) nodrošināt līgumpakalpojumus/īstermiņa personāla norīkošanu prototipu izstrādei.
      3.   Ieguvumi un rezultāts

      Šā projekta galvenais mērķis ir nodrošināt modernāku un pielāgojamāku satvaru programmatūras izstrādei un uzturēšanai nākamo 20 gadu laikā. Tā rezultātam vajadzētu būt sistēmai un atbalsta organizācijai, kas būtu izturīgākas pret pārmaiņām un lētākas darbības un uzturēšanas izmaksu ziņā.

         5. komponents. Ksenona mazināšana

      1.   Vispārīga informācija

      Sagatavošanas komisija mērī radioaktīvo ksenonu vidē ar ļoti jutīgām cēlgāzu sistēmām, un šie mērījumi ir būtiska CTBT pārbaudes režīma sastāvdaļa. Pašreizējās radioaktīvā ksenona emisijas no radiofarmaceitiskajām ražotnēm (RPF) ievērojami ietekmē fona līmeņus CTBTO IMS cēlgāzu stacijās.
      Ar ieguldījumu, ko Savienība devusi saskaņā ar Lēmumu2012/699/KĀDP, CTBTO ir noslēgusi līgumu par pētījumu, lai izstrādātu tehnisku risinājumu, ko varētu izmantot RPF radīto radioaktīvā ksenona emisiju samazināšanai. Pētījumu veica SCKߦCEN (Beļģija), un tas ļāva izstrādāt uztvērējsistēmas prototipu, kā pamatā ir sudraba ceolīta materiāls, gūstot daudzsološus rezultātus.
      2.   Darbības jomas projekts

      Lai atbalstītu pašlaik notiekošos ksenona mazināšanas centienus un lai veiktu turpmākos pasākumus pēc rezultātiem, kas gūti darbā saskaņā ar Lēmumu 2012/699/KĀDP, ir vajadzīgi līdzekļi, lai turpinātu izstrādāt ksenona uztvērējsistēmu, ņemot vērā šādus galvenos mērķus:

                  a)

                  Saskaņā ar Lēmumu 2012/699/KĀDP veikt lielāka mēroga pētījumu par SCKߦCEN (Beļģija) izstrādāto uz sudraba ceolītiem balstīto uztvērējsistēmas prototipu, to attiecinot uz plašāku darbības apstākļu spektru, lai sīkāk izvērtētu sistēmas veiktspēju.

                  b)

                  Veikt plašāku papildu RPF testēšanu, īstenojot konkrētus izstrādes pētījumus un demonstrējumus dažādās darbības vidēs. Gaidāmā KAERI RPF Busanā (Koreja) ir piemērota kandidāte šādu pētījumu veikšanai sadarbībā ar SCKߦCEN (Beļģija).

                  c)

                  Izvērtēt izvēlētu materiālu ilgtermiņa reakciju attiecībā uz izturību pret augsta līmeņa apstarojumu reālā darbības vidē. Tas ietilps testēšanā, ko veic saskaņā ar darbības apstākļiem.

                  d)

                  Aktīvu dūmeņu radīto emisiju novērošanas sistēmu integrācija RPF ļaus veidot kvalitatīvus dūmeņu emisiju datus un dalīties tajos ar CTBTO un CTBTO parakstītājvalstīm. Noteikšanas sistēmu pamatā būs augstas tīrības germānija detektors ar augstu veiktspēju radioaktīvā ksenona analīzē dažādos aktivitātes līmeņos.

                  e)

                  Uzlabotu ATM līdzekļu izstrāde ticamam RPF radītā radioaktīvā ksenona emisiju novērtējumam IMS stacijās. Līdzekļus izmantos CTBTO, un tos darīs pieejamus CTBTO parakstītājvalstīm, lai ļautu veikt neatkarīgu novērtējumu, kā pamatā ir dūmeņu radīto emisiju novērošanas dati. Ar līdzekļiem atbalstīs arī pielāgojamu IMS cēlgāzu tīkla konfigurāciju.

            3.   Ieguvumi un rezultāts

      Ksenona samazināšanas sistēmas pilna mēroga testēšana dažādos darbības apstākļos ļaus galīgi izstrādāt konkrētu tehnisko risinājumu, lai mazinātu RPF radītās ksenona emisijas. Labāka IMS cēlgāzu tīkla veiktspēja CTBT parakstītājvalstīm dos uzraudzības datus, kuri būs kvalitatīvāki attiecībā uz CTBT pārbaudes vērtību.

         6. komponents. SDC lietotņu testa aptvēruma palielināšana

      1.   Vispārīga informācija

      Vienību, integrācijas un regresijas testēšana ir atkārtots, ļoti specializēts un laikietilpīgs SDC uzdevums viļņa formu un radionuklīdu lietotņu uzturēšanas jomā. Plaša testēšana ir vajadzīga, lai sāktu jaunas operētājsistēmas versijas darbību, nāktu klajā ar jaunu lietotnes versiju vai mainītu esošās programmatūras konfigurāciju.
      Tā kā programmatūra ir visnotaļ sarežģīta, to var palaist tūkstošiem dažādās konfigurācijās un, lai varētu pildīt funkcijas, tā bieži ir atkarīga no piekļuves gan diskiem, gan datubāzēm, arī testu izstrāde ir sarežģīta. Lielāko daļu testēšanas līdz šim ir veicis domēna eksperts, kurš programmatūru palaiž kopīgās konfigurācijās, izskata rezultātus un salīdzina tos ar iepriekšējiem un gaidītajiem rezultātiem. Šis manuālais process reti ir atkārtojams, un tas ir ļoti atkarīgs no cilvēkresursu pieejamības un zinātības domēnu jomā.
      Lai risinātu šīs problēmas, 2013. gada novembrī sagatavošanas komisija sāka projektu, ar ko apzināt un īstenot atklātā pirmkoda testēšanas satvaru, kas ļautu veikt testus nepārtrauktā automātiskā režīmā. Šis ir trīs gadu līgums, ko sāka 2013. gada novembrī un ir paredzēts beigt 2016. gada novembrī. Sagatavošanas komisija jau ir noslēgusi līgumu par programmatūras izstrādes pakalpojumiem attiecībā uz šo darbu. Tiek paredzēts izmantot Savienības līdzekļus, lai segtu pēdējo šā spēkā esošā līguma fakultatīvu pagarinājumu, kas ilgs no 2016. gada janvāra līdz novembrim. Nepārtrauktais automātiskais testēšanas satvars (CATS) ir paredzēts, lai atvieglotu arī testa kompleksu izstrādi un uzturēšanu un izstrādātu integrācijas testu sākotnējo kopu automātiskiem viļņa formas apstrādes komponentiem.
      Projekta virzība šobrīd norisinās pēc plāna. Ir pabeigts sistēmas prasību dokuments, un ir apzinātas divas atklātā pirmkoda programmatūras pakotnes (Jenkins un FitNesse), kas kopā apmierina sagatavošanas komisijas prasības.
      2.   Darbības jomas projekts

      Šā projekta mērķis ir veikt turpmākos pasākumus pēc CATS īstenošanas, palielinot koda pārklājumu, ko panāk, izstrādājot vienību, regresijas un integrācijas testus jo īpaši viļņa formas tīkla apstrādes, radionuklīdu programmatūras un produktu un datu izplatīšanas jomās.
      3.   Ieguvumi un rezultāts

      Šis darbs palīdzēs izveidot atkārtojamus kvalitātes kontroles procesus un uzlabos SDC programmatūras izvietošanas darbību efektivitāti. Tā rezultāts būs kvalitatīvāka automātiskā viļņa formas un radionuklīdu programmatūra un galu galā – labāki pakalpojumi CTBTO dalībvalstīm, jo īpaši attiecībā uz datu, produktu un programmatūras izplatīšanu.

         2. kategorija. OSI MSIR sistēmas aparatūras un programmatūras uzlabojumi

      1.   Vispārīga informācija

         MSIR sistēmu ir izstrādājis PTS, izmantojot saskaņā ar Lēmumu 2012/699/KĀDP piešķirto finansējumu, ko papildina ieguldījums natūrā saistībā ar IFE14, un tā no gaisā esošas platformas spēj iegūt spektrālo informāciju no redzamā līdz termālajam infrasarkanajam diapazonam. Sistēma ir sensoru izkārtojums uz stabilas pamatnes, atbalsta instrumenti, kā arī apstrādes līdzekļi, lai iegūtu ar OSI saistītu informāciju.
      Papildus tam sistēmas elementi, tostarp misijas plānošanas programmatūra, inerces mērīšanas vienība, sistēmas regulators, pilotēšanas un operatora navigācijas palīgsistēma un video kamera, ir integrēti un testēti PTS lidojošajā gamma starojuma spektrometra sistēmā, ar ko var iegūt datus iepriekš noteiktās lidojuma trajektorijās. Šie elementi ir pieejami arī citām OSI gaisā veiktām operācijām, tostarp sākotnējam pārlidojumam un gaisā veiktai magnētiskajai izpētei.
      2.   Darbības jomas projekts

      Mērķi ir paplašināt MSIR sistēmas spējas un tā rezultātā palielināt inspekciju komandas spējas noteikt ar OSI saistītas pazīmes. MSIR ir veidota kā modulāra sistēma, un papildu komponentus var pievienot kad vien līdzekļi to atļauj. PTS veikta testēšana ir pierādījusi citu MSIR sensoru vērtību, kas papildinātu esošo sistēmas sensoru klāstu. Ar šo priekšlikumu tiecas papildināt sistēmu, pievienojot specializētus sensorus:
      a)   Multispektrāls sensoru instruments
      PTS veiktā testēšana, izmantojot sistēmu attiecībā uz ieguldījumu natūrā, ir parādījusi to, kāda vērtība piemīt datu iegūšanai diskrētās spektra joslās gan tuvā, gan īsviļņu infrasarkanajā diapazonā. Papildus tam divu 2011. un 2012. gadā rīkotu OSI ekspertu sanāksmju dalībnieki noteikšanas spējas šajā spektra daļā uzsvēra kā būtisku lidojošas MSIR sistēmas prasību. Tādēļ šis ir ļoti būtisks priekšlikuma elements.

         IFE14 laikā izmantotā aparatūra, kas bija ieguldījums natūrā, nav PTS aizdota uz ilgu laiku, un, ņemot vērā to, ka šādas ierīces tiek izmantotas gandrīz visu gadu, ir maz iespēju, ka ar aizdevuma vienošanos no CTBT parakstītājvalstīm varētu saņemt līdzīgu ierīci. Attiecīgi priekšlikums ir iegādāties standarta multispektra instrumentu, kurā būtu pilnībā integrēti esošie komponenti un ar ko būtu iespējams noteikt ar OSI saistītas pazīmes tuvajā un īsviļņu infrasarkanajā diapazonā.
      b)   Attāluma mērinstruments
      Kā apliecināts dažādos laukizmēģinājumos, inspekcijas komandai ievērojamas priekšrocības nodrošina lāzera attāluma mērinstruments, kura skenēšanas funkcijas ir instalētas lidojošā platformā. Pašlaik MSIR sistēmai nav iespēju ģenerēt datus par reljefu, bet ar to varētu veiksmīgi sniegt šādus datus, ja tiktu pievienots skenēšanas lāzera attāluma mērinstruments. Ar šādu instrumentu varētu:

                  —

                  ātri ģenerēt virszemes un reljefa pacēlumu datus, ar ko varētu noteikt ar OSI saistītas pazīmes, kuras aizsedz veģetācija,

                  —

                  atvieglot citu MSIR datu labošanu un sekmēt ortokoriģētu attēlu produktu ģenerēšanu,

                  —

                  ģenerēt 3D modeļus, ar ko vēl vairāk atvieglotu lēmumu pieņemšanas procesu OSI inspekcijas komandā un atbalstītu misijas plānošanu.

            Papildus MSIR sistēmas vajadzībām šādu instrumentu varētu izmantot arī kā papildkomponentu radionuklīdu mērījumu sistēmā, lai nodrošinātu precīzus līdzzemes attāluma datus, lai koriģētu gamma datus, kas iegūti pārlidojumu laikā. Šāds instruments būtu īpaši vērtīgs teritorijā ar augstu reljefu (kā pieredzēts IFE14 laikā).
      3.   Ieguvumi un rezultāts

      Efektīvāka un lietderīgāka MSIR sistēma uzlabos inspektoru darbu OSI laikā. Attiecīgi ar to tiek atbalstīta Savienības politika un Savienības apņēmība panākt CTBT stāšanos spēkā. Papildus tam ar projektu varēs papildināt un vēl vairāk paplašināt lidojošo sensoru nozari Eiropā. Vairāki uzņēmumi Savienībā piedāvā produktus šajā jomā.

         3. kategorija. Saziņa un valsts līmeņa spēju veidošana

      Šajā kategorijā ietilpst šādi divi komponenti:

                  1. komponents.

                  Apmācība un semināri Dienvidaustrumāzijas, Klusā okeāna reģiona un Tālo Austrumu valstīs (SEAPFE), kā arī Tuvajos Austrumos un Dienvidāzijā (MESA), spēju veidošanas sistēmas uzturēšana un saziņa ar zinātnes un politikas veidošanas/diplomātijas kopienām

                  2. komponents.

                  Paplašināta VDC programmatūra

         1. komponents. Apmācība un semināri SEAPFE un MESA valstīs, spēju veidošanas sistēmas uzturēšana un saziņa ar zinātnes un politikas veidošanas/diplomātijas kopienām

      1.   Vispārīga informācija

      PTS ir veiksmīgi darbojies, lai veidotu spējas VDC un autorizētu lietotāju sistemātiskam atbalstam Āfrikas, Latīņamerikas un Karību jūras reģionos, Austrumeiropā un SEAPFE daļās. Panāktos pozitīvos rezultātus būtiski palielināja ar Savienības sniegto atbalstu. Šādas valsts līmeņa spēju veidošanas paplašināšana, to attiecinot uz vēl vairāk SEAPFE valstīm un uz MESA reģioniem, būtu loģisks iznākums. Papildus tam vairākās valstīs instalētās spēju veidošanas sistēmas (40 sistēmas un 20 sagatavošanas posmā esošas instalācijas) ir ļoti būtiskas, lai saglabātu spējas, tomēr tās bieži skar tehniskas problēmas – bieži vien skarbu vietējo klimata vai infrastruktūras apstākļu dēļ. Ir vajadzīga šo sistēmu zināma uzturēšana, lai pilnībā izmantotu valsts līmeņa spēju veidošanas sniegtos ieguvumus. Ekspertu līmeņa mijiedarbība ar sagatavošanas komisiju ir būtisks līdzeklis, lai saglabātu gan politisko atbalstu, gan tehniskās zināšanas attiecībā uz visiem CTBT aspektiem. Regulāru konferenču sērijas un akadēmiski, diplomātiski un zinātniski saziņas pasākumi (piemēram, reizi divos gados rīkotā CTBT zinātnes un tehnoloģiju konference, reģionāli CTBT semināri un konferences, CTBT sabiedriskās politikas kursi un zinātnieku sadarbības semināri) ir ļāvuši veidot un saglabāt ticību pārbaudes režīmam un uzsvēruši CTBT kā vispārējā neizplatīšanas un atbruņošanās režīma pamatakmens nozīmi. Minētās darbības arī kalpo par noderīgu pamatu, lai iesaistītu CTBT 2. pielikumā uzskaitītās, bet CTBT neratificējušās valstis, ar mērķi panākt virzību CTBT spēkā stāšanās procesā.
      2.   Darbības jomas projekts

      Ar šo apakšprojektu nostiprinās agrāk veiktos centienus veidot valsts līmeņa tehniskās spējas, atbalstot apmācību un seminārus SEAPFE un MESA reģionos, lai sekmētu šo reģionu valstu efektīvu iesaisti CTBT. Īpašs uzsvars ir likts uz radionuklīdu analītiķu apmācību, pamatojoties uz 2013. gadā Valsts datu centra pievienoto programmatūru. Minētajiem diviem reģioniem tiks veltīta pienācīga uzmanība, izvēloties saņēmējus saskaņā ar darbībām, kas iekļautas devītajā projektā par paplašinātu Valsts datu centra programmatūru un tās pamatelementu SeisComp3. Viens no galvenajiem mērķiem ir atbalstīt CTBT parakstītājvalstu centienus integrēt IMS apstrādi valstu un reģionālos seismiskajos tīklos un apvienot parastas, regulāras darbības, piemēram, vietēju un reģionālu seismiskā apdraudējuma novērošanu ar kodolsprādzienu novērošanu, ko veic iestādes, kas uzņem VDC. Tiks meklētas saiknes ar pārējiem diviem šā priekšlikuma apakšprojektiem, piemēram, izmantojot piemērotus kopīgus materiālus apmācībā un semināros, kā arī apkopojot gūto pieredzi valsts līmenī.
      Tiks nodrošināts noregulēts to spēju veidošanas sistēmu tehniskais atbalsts, kuras efektīvi izmanto valsts līmenī, bet kuras nedarbojas nebūtisku tehnisku šķēršļu dēļ, tostarp piemērota interneta pieejamība.
      Šis apakšprojekts arī palielinās informētību un izpratni par CTBT akadēmiskajās aprindās un starp politikas praktiķiem un lēmumu pieņēmējiem, jo īpaši CTBT 2. pielikumā uzskaitītajās, bet CTBT neratificējušās valstīs, nodrošinot kursus un apmācības programmas par CTBT jautājumiem, konkrēti par CTBT zinātniskajiem un tehniskajiem aspektiem. Īpaša mērķgrupa būs jaunattīstības valstis un CTBT 2. pielikumā uzskaitītās, bet CTBT ratifikāciju neveikušās valstis saskaņā ar PTS stratēģijām attiecībā uz CTBT spēkā stāšanos un vispārināšanu.
      3.   Ieguvumi un rezultāts

      Darbības atbilst Savienības mērķiem sekmēt lielāku vispārējo drošību, palielinot informētību un izpratni par CTBT un atbalstot Kopējo nostāju 2003/805/KĀDP, un veicot intensīvāku saziņu ar CTBT 2. pielikumā uzskaitītajām valstīm, valsts līmeņa spēju veidošanu, tostarp veicot pasākumus SEAPFE un MESA reģionos.

         2. komponents. Paplašināta Valsts datu centra programmatūra

      1.   Vispārīga informācija

      Sagatavošanas komisija 2013. gadā iesaistījās centienos paplašināt esošo Valsts datu centra programmatūras piedāvājumu, pievienojot papildu programmatūru, ar ko lietotāji var vieglāk kombinēt IMS tīkla datus ar datiem no vietējām un reģionālām stacijām, kā arī ievērojami uzlabot VDC apstrādes spējas. Šajos centienos ietilpa vienošanās par licenci, ko 2013. gada decembrī parakstīja ar Helmholtz-Centre Potsdam GFZ – Vācijas Ģeozinātņu pētniecības centru –, ļaujot sagatavošanas komisijai SeisComp3 programmatūru, kas ietilpa Valsts datu centra programmatūras piedāvājumā, izplatīt autorizētiem lietotājiem, lai veiktu IMS datu apstrādi un analīzi. Šobrīd ir galīgi izstrādāts paplašinātās VDC programmatūras pirmais laidiens alfa testētājiem un notiek testēšana VDC. VDC semināra DPSS sesijās, kas notika Vīnē 2014. gada 12. Līdz 16. maijā, VDC pārstāvji apsprieda paplašinātā VDC programmatūras satvaru, precizēja prasības un atzina tās par pieņemamām. Projekta beigās tiem pašiem VDC pārstāvjiem, kas būs alfa testētāji, tiks dota iespēja testēt jauno izplatīto programmatūru savās vietnēs. CTBTO dalībvalstu interese par prasību definēšanu un testēšanu ir bijusi ļoti liela, neskatoties uz ar laiku un ekipējumu saistītajām prasībām, kas tika piemērotas VDC pārstāvjiem, kas piedalās projektā.
      2.   Darbības jomas projekts

      Ar šo apakšprojektu arī konsolidēs jauno paplašināto VDC programmatūras paketi, lai atvieglotu tās pieņemšanu valsts datu centros, vienlaikus nodrošinot konsekvenci ar SDC programmatūras pārstrukturizāciju. To veido šādas sastāvdaļas: a) izskatīt no alfa testēšanas saņemtās atsauksmes, atrisinot identificētās problēmas un veicot nelielus uzlabojumus programmatūrā atbilstīgi alfa testētāju lūgumam. Šā darba rezultātam vajadzētu būt pirmajam oficiālajam paplašinātā VDC programmatūras izplatīšanas laidienam; un b) risināt VDC apmācības vajadzības, jo īpaši attiecībā uz tikko izstrādātiem rīkiem, ko iekļaus paplašinātajā VDC programmatūrā, kā arī attiecībā uz SeisComP3 paketi. To panāks ar diviem VDC viļņa formas analītiķu apmācības kursiem un diviem apmācību kursiem, kas veltīti SeisComp3, kā arī attiecīgās jomas ekspertu misijām uz tiem VDC, kam ir vajadzīgs atbalsts uz vietas.
      3.   Ieguvumi un rezultāts

      Darbības atbilst Savienības mērķiem, jo ar tām sekmē lielāku vispārējo drošību, palielinot informētību un izpratni par CTBT un atbalstot Kopējo nostāju 2003/805/KĀDP, un veicot intensīvāku saziņu ar CTBT 2. pielikumā uzskaitītajām valstīm, valsts līmeņa spēju veidošanu, tostarp uzturot spēju veidošanas sistēmas, kā arī plašāk izmantojot VDC programmatūru.
      III.   TERMIŅŠ
      Kopējais paredzētais projektu īstenošanas ilgums ir 24 mēneši.
      IV.   SAŅĒMĒJI
      Saņēmēji saistībā ar projektiem, ko atbalsta saskaņā ar šo lēmumu, ir visas CTBT parakstītājvalstis, kā arī sagatavošanas komisija.
      V.   ĪSTENOTĀJVIENĪBA
      Projektu tehnisko īstenošanu uzticēs sagatavošanas komisijai. Projektus tieši īstenos sagatavošanas komisijas darbinieki, CTBT parakstītājvalstu eksperti un darbuzņēmēji. Ir paredzēts, ka finansējumu izmantos, lai nolīgtu projekta vadības konsultantu, kura pienākumos būs sniegt palīdzību sagatavošanas komisijai šā lēmuma īstenošanā, veicot ziņošanas pienākumus visā īstenošanas laikposmā, tostarp sagatavojot galīgo rakstisko ziņojumu un galīgo finanšu ziņojumu, uzglabāt visus ar šo lēmumu saistītos dokumentus arhīvā, jo īpaši ņemot vērā iespējamas pārbaudes misijas; nodrošināt Savienības publicitāti visos tās aspektos un nodrošināt, ka visas darbības, kas saistītas ar finansēm, tiesību aktiem un iegādi, atbilst finansējuma nolīgumam, kas minēts šā lēmuma 3. panta 3. punktā, un nodrošināt, ka visa informācija, tostarp budžeta informācija, ir pilnīga, precīza un tiek sniegta savlaicīgi.
      Projektu īstenošana notiek saskaņā ar Finanšu un administratīvās sistēmas nolīgumu (FAFA) un finansējuma nolīgumu, kas minēts šā lēmuma 3. panta 3. punktā un kas jānoslēdz starp Eiropas Komisiju un sagatavošanas komisiju.
      VI.   IESAISTĪTĀS TREŠĀS PERSONAS
      Sagatavošanas komisijas un CTBT parakstītājvalstu ekspertus var uzskatīt par iesaistītajām trešām personām. Viņi strādās saskaņā ar sagatavošanas komisijas ekspertu darbības standarta noteikumiem.


title: 2013/399/KĀDP: Politikas un drošības komitejas Lēmums EUTM Mali /1/2013 ( 2013. gada 19. jūlijs ) par ES misijas komandiera iecelšanu Eiropas Savienības militārajai misijai, lai palīdzētu Mali bruņoto spēku apmācībā ( EUTM Mali )

text:
               27.7.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 202/22

         POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJAS LĒMUMSEUTM MALI/1/2013
   (2013. gada 19. jūlijs)
   par ES misijas komandiera iecelšanu Eiropas Savienības militārajai misijai, lai palīdzētu Mali bruņoto spēku apmācībā (EUTM Mali)
   (2013/399/KĀDP)
   POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 38. panta trešo daļu,
   ņemot vērā Padomes Lēmumu 2013/34/KĀDP (2013. gada 17. janvāris) par Eiropas Savienības militāro misiju, lai palīdzētu Mali bruņoto spēku apmācībā (EUTM Mali) (1), un jo īpaši tā 5. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Lēmuma 2013/34/KĀDP 5. panta 1. punktu Padome pilnvaroja Politikas un drošības komiteju (PDK) saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 38. pantu pieņemt attiecīgus lēmumus par EUTM Mali politisko kontroli un stratēģisko vadību, tostarp pieņemt lēmumu par ES misijas komandiera iecelšanu amatā.

               (2)

               Saskaņā ar Lēmuma 2013/34/KĀDP 2. pantu brigādes ģenerālis François LECOINTRE tika iecelts ES misijas komandiera amatā EUTM Mali.

               (3)

               2013. gada 19. jūnijā Francija ierosināja iecelt brigādes ģenerāli Bruno GUIBERT par jauno ES misijas komandieri EUTM Mali, lai aizvietotu brigādes ģenerāli François LECOINTRE.

               (4)

               ES Militārā komiteja 2013. gada 28. jūnijā ieteica PDK iecelt brigādes ģenerāli Bruno GUIBERT ES misijas komandiera amatā EUTM Mali.

               (5)

               Saskaņā ar 5. pantu protokolā (Nr. 22) par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās ar aizsardzību saistītu Savienības lēmumu un rīcību izstrādē un īstenošanā,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo brigādes ģenerālis Bruno GUIBERT no 2013. gada 1. augusta tiek iecelts ES misijas komandiera amatā Eiropas Savienības militārajā misijā, lai palīdzētu Mali bruņoto spēku apmācībā (EUTM Mali).
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā 2013. gada 1. augustā.

      Briselē, 2013. gada 19. jūlijā

            Politikas un drošības komitejas vārdā –

            priekšsēdētājs

         W. STEVENS

      (1)  OV L 14, 18.1.2013., 19. lpp.


title: 2005/319/: EBTA Uzraudzības iestādes Lēmums Nr. 319/05/KOL ( 2005. gada 14. decembris ) par grozījumiem Kolēģijas Lēmumā Nr. 195/04/KOL attiecībā uz EBTA valstu nolīguma par Uzraudzības iestādes un Tiesas dibināšanu 3. protokola II daļas 27. pantā norādītajiem īstenošanas noteikumiem

text:
               27.4.2006

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 113/24

         EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDES LĒMUMS

   Nr. 319/05/KOL
   (2005. gada 14. decembris)
   par grozījumiem Kolēģijas Lēmumā Nr. 195/04/KOL attiecībā uz EBTA valstu nolīguma par Uzraudzības iestādes un Tiesas dibināšanu 3. protokola II daļas 27. pantā norādītajiem īstenošanas noteikumiem
   EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDE,
   ŅEMOT VĒRĀ Eiropas Ekonomikas zonas līgumu (1) un jo īpaši tā 61.–63. pantu, kā arī šā līguma 26. protokolu,
   ŅEMOT VĒRĀ EBTA valstu Nolīgumu par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidošanu (2), īpaši tā 5. panta 2. punkta a) apakšpunktu un 24. pantu, kā arī šā līguma 3. protokola II daļas 27. pantu,
   TĀ KĀ 2004. gada 14. jūlijā Uzraudzības iestāde pieņēma Lēmumu Nr. 195/04/KOL attiecībā uz EBTA valstu nolīguma par Uzraudzības iestādes un Tiesas dibināšanu 3. protokola II daļas 27. pantā norādītajiem īstenošanas noteikumiem,
   TĀ KĀ EBTA Uzraudzības iestāde saskaņā ar Lēmuma Nr. 195/04/KOL 3. panta 1. punkta prasībām no 2006. gada 1. janvāra ieviesīs elektroniskā paziņojuma sistēmu,
   TĀ KĀ EBTA valstis ir noteikušas vienu kontaktpunktu elektronisko paziņojumu un ar to saistītās korespondences iesniegšanai,
   pēc tam, kad izskatīti Valsts atbalsta konsultatīvās komitejas 2005. gada 30. novembra vēstulē sniegtie ieteikumi saskaņā ar procedūru, kas paredzēta Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidošanas nolīguma 3. protokola II daļas 27. pantā,
   IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1a)

               Lēmuma Nr. 195/04/KOL 3. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:

                  “Attiecīgās EBTA dalībvalsts pārstāvniecība Eiropas Savienībā vai jebkurš cits EBTA valsts noteikts kontaktpunkts nosūta paziņojumu Uzraudzības iestādei. Tas adresējams Uzraudzības iestādes Konkurences un valsts atbalsta direktorātam. Uzraudzības iestādes Konkurences un valsts atbalsta direktorāts var norādīt attiecīgos kontaktpunktus, kam jāsaņem paziņojumi”.

               1b)

               Lēmuma Nr. 195/04/KOL 3. panta 6. punktu aizstāj ar šādu punktu:

                  “Uzraudzības iestāde pēc konsultēšanās ar EBTA valstīm publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un EEZ Pielikumā sīkāku informāciju par paziņojumu elektroniskās nosūtīšanas kārtību, ietverot adreses un nepieciešamos norādījumus par konfidenciālas informācijas aizsardzību.”

               1c)

               Lēmuma Nr. 195/04/KOL I pielikuma ceturtās daļas otro teikumu aizstāj ar šādu teikumu:

                  “Attiecīgās EBTA dalībvalsts pārstāvniecība Eiropas Savienībā vai jebkurš cits EBTA valsts noteikts kontaktpunkts nosūta aizpildīto veidlapu Uzraudzības iestādei”.

               1d)

               Lēmuma Nr. 195/04/KOL pielikumos atsauce uz attiecīgās EBTA valsts pārstāvniecību Eiropas Savienībā vai EBTA valsts EEZ koordinācijas vienību uzskatāma par atsauci uz attiecīgās EBTA valsts pārstāvniecību Eiropas Savienībā vai jebkuru citu EBTA valsts norīkotu kontaktpunktu.

               2)

               Šis lēmums ir adresēts Islandes Republikai, Lihtenšteinas Firstistei un Norvēģijas Karalistei.

               3)

               Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās dienas, kad lēmumu pieņem Uzraudzības iestāde.

               4)

               Šā lēmuma autentiskais teksts ir angļu valodā.

      Briselē, 2005. gada 14. decembrī.

            EBTA Uzraudzības iestādes vārdā —

            Priekšsēdētājs

         Einar M. BULL

            Kolēģijas loceklis

         Kurt JÄGER

      (1)  Turpmāk tekstā “EEZ līgums” .

      (2)  Turpmāk tekstā “Uzraudzības un Tiesas izveidošanas nolīgums”.


title: Padomes Lēmums (ES) 2015/344 ( 2015. gada 17. februāris ) par to, lai atjaunotu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Ukrainu par sadarbību zinātnes un tehnoloģiju jomā

text:
               4.3.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 60/37

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2015/344
   (2015. gada 17. februāris)
   par to, lai atjaunotu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Ukrainu par sadarbību zinātnes un tehnoloģiju jomā
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 186. pantu saistībā ar 218. panta 6. punkta a) apakšpunkta v) punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu,
   tā kā:

               (1)

               Padome ar Lēmumu 2003/96/EK (1) apstiprināja Nolīguma starp Eiropas Kopienu un Ukrainu par sadarbību zinātnes un tehnoloģiju jomā noslēgšanu (2) (“nolīgums”).

               (2)

               Nolīguma 12. panta b) punktā ir paredzēts, ka “nolīgumu noslēdz sākumposmam līdz 2002. gada 31. decembrim, un tas ir atjaunojams, Pusēm savstarpēji vienojoties par vēl piecu gadu papildlaiku”.

               (3)

               Pamatojoties uz Padomes Lēmumu 2011/182/ES (3), nolīgums tika atjaunots uz piecu gadu papildlaiku ar atpakaļejošu spēku, proti, no 2009. gada 8. novembra, un tā termiņš beidzas 2014. gada 7. novembrī.

               (4)

               Nolīguma Puses uzskata, ka nolīguma steidzama atjaunošana ir to abpusējās interesēs.

               (5)

               Atjaunotā nolīguma saturam vajadzētu būt identiskam nolīguma saturam.

               (6)

               Nolīguma atjaunošana būtu jāapstiprina Savienības vārdā,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Savienības vārdā tiek apstiprināts, ka Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Ukrainu par sadarbību zinātnes un tehnoloģiju jomā atjaunina vēl uz pieciem gadiem.
   2. pants
   Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas ir tiesīgas Savienības vārdā un saskaņā ar nolīguma 12. panta a) punktu paziņot Ukrainai, ka Savienība ir pabeigusi vajadzīgās iekšējās procedūras, lai šis atjaunotais nolīgums varētu stāties spēkā.
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2015. gada 17. februārī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         J. REIRS

      (1)  Padomes Lēmums 2003/96/EK (2003. gada 6. februāris) attiecībā uz Nolīguma par sadarbību zinātnes un tehnoloģijas jomā starp Eiropas Kopienu un Ukrainu slēgšanu (OV L 36, 12.2.2003., 31. lpp.).

      (2)  Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Ukrainu par sadarbību zinātnes un tehnoloģiju jomā (OV L 36, 12.2.2003., 32. lpp.).

      (3)  Padomes Lēmums 2011/182/ES (2011. gada 9. marts) par to, lai atjauninātu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Ukrainu par sadarbību zinātnes un tehnoloģijas jomā (OV L 79, 25.3.2011., 3. lpp.).


title: Padomes lēmums (2003. gada 22. jūlijs) par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

32003D0578

Oficiālais Vēstnesis L 197 , 05/08/2003 Lpp. 0013 - 0021

		Padomes Lēmums(2003. gada 22. jūlijs)par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm(2003/578/EK)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 128. panta 2. punktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu [1],ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu [2],ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu [3],ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu [4],ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,tā kā:(1) Saskaņā ar 2. pantu Līgumā par Eiropas Savienību Savienība izvirza mērķi veicināt ekonomisko un sociālo attīstību un augstu nodarbinātības līmeni. Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 125. pantā ir paredzēts, ka dalībvalstis un Kopiena izstrādā koordinētu nodarbinātības stratēģiju, īpaši atbalstot kvalificētu, mācītu un pielāgoties spējīgu darbaspēku, kā arī darba tirgu, kas reaģētu uz pārmaiņām ekonomikā.(2) Pēc Eiropadomes ārkārtas sanāksmes par nodarbinātību, kas notika 1997. gada 20. un 21. novembrī Luksemburgā, Padomes 1997. gada 15. decembra Rezolūcija par pamatnostādnēm attiecībā uz nodarbinātību 1998. gadā [5] ievadīja procesu, kas guvis lielu ievērību, ko raksturo cieša politiska apņemšanās un ko plaši pieņem visas attiecīgās Puses.(3) Eiropadomes sanāksme Lisabonā 2000. gada 23. un 24. martā izvirzīja jaunu stratēģisko mērķi, lai Eiropas Savienība kļūtu par konkurētspējīgāko un dinamiskāko uz zinātnes atziņām balstīto ekonomiku pasaulē ar ilgtspējīgu ekonomisko izaugsmi, ar darbavietām, kuru kļūst arvien vairāk un kuras kļūst arvien labākas, un ar plašāku sociālo kohēziju. Šim nolūkam Padome vienojās par vispārējiem nodarbinātības mērķiem un sieviešu nodarbinātības mērķiem 2010. gadam, ko Eiropadomes sanāksme Stokholmā 2001. gada 23. un 24. martā papildināja ar starpposma mērķiem līdz 2005. gada janvārim un ar jaunu mērķi līdz 2010. gadam attiecībā uz vecāku sieviešu un vīriešu nodarbinātību, atspoguļojot demogrāfiskās situācijas izvirzīto uzdevumu.(4) Eiropadomes sanāksme Nicā 2000. gada 7., 8. un 9. decembrī apstiprināja Eiropas Sociālo programmu, kas nosaka, ka, lai atgrieztos pie pilnas nodarbinātības, nepieciešama visaptveroša politika nodarbinātības līmeņa celšanai, reģionālo atšķirību mazināšanai, nevienlīdzības samazināšanai un nodarbinātības kvalitātes uzlabošanai.(5) Eiropadomes sanāksme Barselonā 2002. gada 15. un 16. martā aicināja stiprināt Eiropas nodarbinātības stratēģiju ar uzlabotu, vienkāršotu un labāk pārvaldītu procesu, kas laika ziņā saskaņots līdz 2010. gadam un kas ietver Lisabonas stratēģijas mērķus un nolūkus. Eiropadomes sanāksme Barselonā arī pieprasīja racionalizēt politikas koordinēšanas procesu, saskaņojot grafikus, lai pieņemtu ekonomikas politikas vispārējās pamatnostādnes un nodarbinātības pamatnostādnes.(6) Eiropadomes sanāksme Briselē 2003. gada 20. un 21. martā apstiprināja, ka nodarbinātības stratēģijai ir vadošā loma Lisabonas stratēģijas nodarbinātības un darba tirgus mērķu īstenošanā un ka ir jābūt konsekventai nodarbinātības stratēģijai un ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm, kas nodrošina plašu ekonomiskās politikas koordinēšanu Kopienā. Šī Eiropadomes sanāksme aicināja samazināt pamatnostādņu skaitu un virzīt tās uz rezultātu sasniegšanu, ļaujot dalībvalstīm attiecīgi kombinēt darbības, un to pamatā likt atbilstīgus mērķus. 2003. gads sniedz īpašu iespēju izmantot racionālus galvenās politikas koordinēšanas instrumentus – ekonomikas politikas vispārējās pamatnostādnes, nodarbinātības pamatnostādnes un iekšējā tirgus stratēģiju – un piešķirt tām jaunu trīs gadu perspektīvu.(7) Nodarbinātības stratēģija tika visaptveroši novērtēta, ietverot rūpīgu pārskatīšanu starpposmā 2000. gadā un pirmo piecu gadu pieredzes plašu izvērtēšanu 2002. gadā. Šis novērtējums parādīja, ka nepieciešams nodrošināt stratēģijas nepārtrauktību, lai novērstu atlikušās strukturālās nepilnības, kā arī nepieciešamību pievērsties jauniem uzdevumiem sakarā ar Eiropas Savienības paplašināšanos.(8) Veiksmīgai Lisabonas programmas īstenošanai nepieciešams, lai dalībvalstu nodarbinātības politika līdzsvarotā veidā sekmētu visus trīs pilnās nodarbinātības, nodarbinātības kvalitātes un darba produktivitātes, sociālās kohēzijas un sociālās iekļautības mērķus, kas cits citu papildina un ir savstarpēji saistīti. Šo mērķu sasniegšana prasa, lai turpmākās strukturālās reformas būtu vērstas uz 10 izšķirošajām savstarpēji saistītajām prioritātēm, un īpaša uzmanība jāpievērš konsekventai procesa vadībai. Politikas reformām nepieciešama integrēta pieeja dzimumu līdztiesības īstenošanai visās darbībās.(9) Padome 2001. gada 6. decembrī pieņēma virkni rādītāju, lai izvērtētu 10 ieguldījumu aspektus nodarbinātības kvalitātē, un aicināja izmantot šos rādītājus Eiropas nodarbinātības pamatnostādņu un ieteikumu pārraudzībai.(10) Aktīvai un profilakses politikai jābūt efektīvai un jāpalīdz virzīties uz pilnās nodarbinātības un sociālās iekļautības mērķiem, nodrošinot, lai bezdarbnieki un ekonomiski neaktīvās personas varētu konkurēt un iekļauties darba tirgū. Šī politika ir jāatbalsta mūsdienīgām darba tirgus iestādēm.(11) Dalībvalstīm ir jāveicina vairāku un labāku darbavietu radīšana, veicinot uzņēmējdarbību un inovācijas labvēlīgā uzņēmējdarbības vidē. Dalībvalstis ir apņēmušās īstenot Eiropas Mazo uzņēmumu hartu, un tās ir iesaistītas uzņēmumu politikas salīdzinošās novērtēšanas procesā.(12) Līdzsvara nodrošināšana starp elastību un drošību palīdzēs atbalstīt uzņēmumu konkurētspēju, paaugstināt nodarbinātības kvalitāti un darba produktivitāti un atvieglot uzņēmumu un darba ņēmēju pielāgošanos ekonomiskajām izmaiņām. Šajā sakarā Eiropadomes sanāksmes Barselonā un Briselē aicināja jo īpaši pārskatīt tiesību aktus nodarbinātības jomā, ņemot vērā darba devēju un darba ņēmēju nozīmi. Darba drošības un veselības aizsardzības standartiem jāatbilst jaunajai Kopienas stratēģijai 2002. līdz 2006. gadam. Īpaša uzmanība jāpievērš augsta riska sektoriem attiecībā uz nelaimes gadījumiem darbā. Būtisks elements, lai izveidotu līdzsvaru starp elastību un drošību, ir darba ņēmēju iespējas mācīties, un ir jāatbalsta visu darba ņēmēju piedalīšanās, ņemot vērā peļņu no darba ņēmējiem, darba devējiem un sabiedrību kopumā. Ekonomikas pārstrukturēšana izvirza jaunus nodarbinātības uzdevumus esošajās un topošajās dalībvalstīs, un tai nepieciešama pozitīva vadība, kas iesaista visas attiecīgās personas, ietverot darba ņēmējus un darba devējus.(13) Eiropadomes sanāksme Barselonā atbalstīja Komisijas rīcības plānu attiecībā uz iemaņām un mobilitāti, un Padomes 2002. gada 3. jūnija Rezolūcija par iemaņām un mobilitāti aicināja Komisiju, dalībvalstis un darba ņēmējus un darba devējus veikt vajadzīgos pasākumus. Labāka profesionālā un ģeogrāfiskā mobilitāte un darbā iekārtošana palīdzēs uzlabot nodarbinātību un sociālo kohēziju, ņemot vērā darba aspektus imigrācijā.(14) Saskaņotas un visaptverošas mūžizglītības stratēģijas īstenošanai ir izšķirošā nozīme, lai sasniegtu pilnu nodarbinātību, nodarbinātības kvalitātes un darba produktivitātes uzlabošanos un labāku sociālo kohēziju. Eiropadomes sanāksme Barselonā atbalstīja Komisijas paziņojumu "Mūžizglītības īstenošana Eiropā", kurā izklāstīti būtiskie elementi, no kā veidojas partnerības mūžizglītības stratēģija, ieskats attiecībā uz pieprasījumu pēc mācībām, atbilstīgi resursi, atvieglojot piekļuvi mācību iespējām, radot mācīšanās kultūru un tiecoties uz izciliem rezultātiem. Procesam, ko aizsāka Eiropadomes sanāksme Lisabonā un kas šobrīd turpinās attiecībā uz turpmākajiem izglītības sistēmas mērķiem, ir nozīmīga loma cilvēkkapitāla attīstībā, un ir pilnībā jāizmanto sinerģija ar nodarbinātības stratēģiju. Padome 2003. gada 5. līdz 6. maijā pieņēma virkni kritēriju Eiropas vidējiem rādītājiem izglītībā un mācībās, no kuriem vairāki jo īpaši iekļaujas nodarbinātības politikas kontekstā. Eiropadomes sanāksme Lisabonā aicināja būtiski palielināt investīcijas cilvēkresursos, rēķinot uz vienu cilvēku. Tam nepieciešams pietiekošs stimuls darba devējiem un iedzīvotājiem, un nepieciešams novirzīt valsts finanses efektīvākām investīcijām cilvēkresursos visā mācību spektrā.(15) Ir vajadzīga atbilstīga darbaspēka pieejamība, lai atbilstu demogrāfijas izvirzītajiem uzdevumiem, atbalstītu ekonomisko izaugsmi, veicinātu pilnu nodarbinātību un atbalstītu sociālās aizsardzības sistēmas ilgtspējību. Komisijas un Padomes kopējā ziņojumā "Līdzdalības palielināšana darba tirgū un aktīva dzīvesveida veicināšana vecumdienās", ko Padome pieņēma 2002. gada 7. martā, ir secināts, ka šim nolūkam jāattīsta visaptverošas valsts stratēģijas, kas balstītas uz pieeju attiecībā uz dzīves ciklu. Politikai jāizmanto visu cilvēku kategoriju nodarbinātības potenciāls. Eiropadomes sanāksme Barselonā vienojās par to, ka Eiropas Savienībai jācenšas līdz 2010. gadam panākt vidējā pensionēšanās vecuma pakāpenisku pieaugumu par apmēram pieciem gadiem. Šis vecums saskaņā ar aplēsēm 2001. gadā bija 59,9 gadi.(16) Eiropas Savienībai gatavojoties panākt pilnu nodarbinātību, paaugstināt nodarbinātības kvalitāti un veicināt sociālo iekļautību un kohēziju, pakāpeniski jālikvidē dzimumu atšķirības darba tirgū. Tam nepieciešama gan integrētā pieeja dzimumu līdztiesības īstenošanai, gan īpaša politiska rīcība, radot sievietēm un vīriešiem apstākļus, lai tie varētu ienākt, atgriezties un palikt darba tirgū. Eiropadomes sanāksme Barselonā vienojās par to, ka dalībvalstīm līdz 2010. gadam ir jānodrošina aprūpes iespējas vismaz 90 % bērnu no trīs gadu vecuma līdz obligātajam skolas vecumam un vismaz 33 % bērnu vecumā līdz trīs gadiem. Ir jāpievēršas faktoriem, kas izraisa dzimumu nevienlīdzību bezdarba un darba samaksas ziņā, un rezultātā ir jāpanāk šādas nevienlīdzības samazināšana, tomēr neapšaubot algu diferencēšanas principu atbilstīgi produktivitātei un situācijai darba tirgū.(17) Personu bez priekšrocībām darba tirgū efektīva integrēšanās tajā nodrošinās labāku sociālo iekļautību, paaugstinās nodarbinātības līmeni un veicinās sociālās aizsardzības sistēmas ilgtspējību. Politikai jāreaģē uz nepieciešamību novērst diskrimināciju, nodrošināt personīgu pieeju individuālajām vajadzībām un radīt atbilstīgas darba iespējas, paredzot darba devējiem stimulus pieņemšanai darbā. Ar Padomes 2001. gada 3. decembra Lēmumu 2001/903/EK [6] 2003. gads ir pasludināts par "Eiropas Invalīdu gadu". Piekļuve darba tirgum ir galvenā prioritāte attiecībā uz invalīdiem, kuru skaits Eiropas Savienībā saskaņā ar aplēsēm ir 37 miljoni, no kuriem daudzi spēj un vēlas strādāt.(18) Lai uzlabotu izredzes uz pilnu nodarbinātību un sociālo kohēziju, samēram starp ienākumiem par darbu un ienākumiem bezdarba gadījumā vai ekonomiski neaktīvu iedzīvotāju ienākumiem jābūt tādam, kas mudinātu cilvēkus ieiet, atgriezties un palikt darba tirgū un veicinātu darbavietu izveidošanu.(19) Ar nedeklarētu darbu saprot "jebkādas apmaksātas darbības, kas pēc sava rakstura ir likumīgas, bet ko nedeklarē valsts iestādēm". Pētījumi rāda, ka neformālās ekonomikas vidējais apjoms ir no 7 % līdz 16 % ES IKP. Tas ir jāpārvērš regulārā darbā, lai uzlabotu vispārējo uzņēmējdarbības vidi, attiecīgo cilvēku nodarbinātības kvalitāti, sociālo kohēziju un valsts finanšu un sociālās aizsardzības sistēmu ilgtspējību. Jāuzlabo zināšanas par nedeklarētā darba apjomu dalībvalstīs un Eiropas Savienībā.(20) Nodarbinātības un bezdarba ziņā saglabājas lielas atšķirības Eiropas Savienības reģionu starpā, un pēc paplašināšanās tās pieaugs. Tās ir jārisina plašā mērogā, iesaistot dalībniekus visos līmeņos, lai atbalstītu ekonomisko un sociālo kohēziju, izmantojot Kopienas struktūrfondus.(21) Nodarbinātības stratēģijas pirmo piecu gadu izvērtējumā ir uzsvērts, ka labāka vadība ir izšķirošais elements, lai stratēģija turpmāk būtu efektīva. Nodarbinātības politikas sekmīga īstenošana ir atkarīga no partnerības visos līmeņos, no vairāku operatīvo dienestu iesaistīšanas un atbilstīgiem finanšu resursiem, kam jāpalīdz īstenot nodarbinātības pamatnostādnes. Dalībvalstis ir atbildīgas par nodarbinātības pamatnostādņu efektīvu īstenošanu, ietverot līdzsvara nodrošināšanu reģionālā un vietējā līmenī.(22) Nodarbinātības pamatnostādņu efektīvai īstenošanai nepieciešama darba devēju un darba ņēmēju aktīva piedalīšanās visos posmos – no politikas veidošanas līdz pat tās īstenošanai. Sociālajiem jautājumiem veltītajā augstākā līmeņa sanāksmē 2001. gada 13. decembrī darba devēji un darba ņēmēji izteica vajadzību attīstīt un uzlabot trīspusējo konsultāciju koordinēšanu. Tika arī nolemts, ka pirms katras Eiropadomes pavasara sesijas ir jārīko trīspusēja sociāliem jautājumiem veltīta augstākā līmeņa sanāksme par izaugsmi un nodarbinātību.(23) Dalībvalstīm ir pilnībā jāīsteno ne vien nodarbinātības pamatnostādnes, bet arī ekonomikas politikas vispārējās pamatnostādnes, un jānodrošina, lai to rīcība pilnībā būtu savietojama ar sakārtotu valsts finanšu un stabilas makroekonomikas uzturēšanu,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.Vienīgais pantsAr šo pieņem šeit pielikumā pievienotās dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnes ("nodarbinātības pamatnostādnes"). Dalībvalstis tās ņem vērā savā nodarbinātības politikā.Briselē, 2003. gada 22. jūlijāPadomes vārdā —priekšsēdētājsG. Alemanno[1] Priekšlikums iesniegts 2003. gada 8. aprīlī (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).[2] Atzinums sniegts 2003. gada 3. jūnijā (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).[3] Atzinums sniegts 2003. gada 14. maijā (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).[4] Atzinums sniegts 2003. gada 3. jūlijā (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).[5] OV C 30, 28.1.1998., 1. lpp.[6] OV L 335, 19.12.2001., 15. lpp.--------------------------------------------------PIELIKUMSNODARBINĀTĪBAS PAMATNOSTĀDNESEiropas stratēģija, kas vērsta uz pilnu nodarbinātību un labākām darbavietām visiemDalībvalstis īsteno nodarbinātības politiku, lai īstenotu rīcības mērķus un prioritātes un tuvotos turpmāk norādītajiem mērķiem. Īpaša uzmanība tiks pievērsta tam, lai nodrošinātu labu nodarbinātības politikas vadību.Dalībvalstīm ir pilnībā jāīsteno ne vien nodarbinātības pamatnostādnes un ar tām saistītie ieteikumi, bet arī ekonomikas politikas vispārējās pamatnostādnes un jānodrošina abu instrumentu konsekventa darbība.Atbilstīgi Lisabonas programmai dalībvalstu nodarbinātības politika sekmē visus trīs plašos un savstarpēji saistītos pilnās nodarbinātības, nodarbinātības kvalitātes un darba produktivitātes, sociālās kohēzijas un sociālās iekļautības mērķus.Uz šiem mērķiem jāvirzās pakāpeniski, atspoguļojot to līdzvērtīgo nozīmi Savienības iecerēto uzdevumu sasniegšanā. Virzībā uz šiem mērķiem jāiesaista visi attiecīgie dalībnieki. Pilnībā jāizmanto sinerģija, pamatojoties uz šo trīs mērķu labvēlīgu savstarpējo iedarbību. Iespēju vienlīdzībai un dzimumu līdztiesībai ir būtiska nozīme ceļā uz šiem trim mērķiem.Šāda pieeja arī dotu ieguldījumu bezdarba un ekonomiskās pasivitātes samazināšanā.Pilna nodarbinātībaDalībvalstis izvirza mērķi sasniegt pilnu nodarbinātību, īstenojot visaptverošu politisku pieeju, kas ietver pasākumus no pieprasījuma un piedāvājuma aspekta un tādējādi ceļ nodarbinātības līmeni, tuvojoties Lisabonā un Stokholmā izvirzītajiem mērķiem.Politika veicina šāda vidējā rādītāja sasniegšanu Eiropas Savienībā:- kopējais nodarbinātības līmenis 2005. gadā – 67 % un 2010. gadā – 70 %,- sieviešu nodarbinātības līmenis 2005. gadā – 57 % un 2010. gadā – 60 %,- vecāku darba ņēmēju (vecumā no 55 līdz 64 gadiem) nodarbinātības līmenis 2010. gadā – 50 %.Visiem valsts mērķiem jāatbilst tam rezultātam, kādu sagaida Eiropas Savienības līmenī, un tajos jāņem vērā īpašie apstākļi valstī.Nodarbinātības kvalitātes un darba produktivitātes celšanaUzlabota nodarbinātības kvalitāte ir cieši saistīta ar virzību uz konkurētspējīgu un uz zinātnes atziņām balstītu ekonomiku, un tā jāpanāk ar visu dalībnieku saskaņotu rīcību, jo īpaši ar sociālā dialoga palīdzību. Kvalitāte ir daudzpusīgs jēdziens, kas skar gan darba raksturu, gan darba tirgu plašākā nozīmē. Tajā ietilpst nodarbinātības kvalitāte, iemaņas, mūžizglītība un karjeras attīstība, dzimumu līdztiesība, drošība un veselības aizsardzība darbā, elastība un drošība, iekļautība un piekļuve darba tirgum, darba organizācija un līdzsvars starp darbu un privāto dzīvi, sociālais dialogs un darba ņēmēju iesaistīšanās, dažādība un nediskriminējoša attieksme, un kopējie darba rezultāti.Kopā ar nodarbinātības līmeni jāceļ kopējā darba produktivitāte. Nodarbinātības kvalitāte var palīdzēt celt darba produktivitāti, un ir pilnībā jāizmanto to sinerģija. Tas ir īpašs uzdevums sociālajam dialogam.Sociālās kohēzijas un iekļautības stiprināšanaNodarbinātība ir izšķirošs līdzeklis sociālās iekļautības panākšanai. Nodarbinātības politikai saskaņā ar atklāto koordinācijas metodi sociālās iekļautības jomā ir jāveicina nodarbinātība, sekmējot visu darbspējīgo sieviešu un vīriešu piekļuvi kvalitatīvām darba vietām, apkarojot diskrimināciju darba tirgū un novēršot cilvēku izstumšanu no darba dzīves.Ekonomiskā un sociālā kohēzija ir jāveicina, samazinot reģionālās atšķirības attiecībā uz nodarbinātību un bezdarbu, risinot nodarbinātības problēmas Eiropas Savienības nepietiekami attīstītajās teritorijās un pozitīvi atbalstot ekonomikas un sociālo pārstrukturēšanu.ĪPAŠAS PAMATNOSTĀDNESTiecoties sasniegt šos trīs plašos mērķus, dalībvalstis īsteno tādu politiku, kas ņem vērā šādas īpašās pamatnostādnes, kas ir rīcības prioritātes. Tās pieņem integrētu pieeju dzimumu līdztiesības īstenošanai katrā no prioritātēm.1. AKTĪVIE UN PREVENTĪVIE PASĀKUMI ATTIECĪBĀ UZ BEZDARBNIEKIEM UN EKONOMISKI NEAKTĪVĀM PERSONĀMDalībvalstis attīsta un īsteno tādus aktīvos un preventīvos pasākumus attiecībā uz bezdarbniekiem un ekonomiski neaktīvām personām, kas veidoti, lai novērstu ilgstoša bezdarba iestāšanos un veicinātu bezdarbnieku un ekonomiski neaktīvo personu noturīgu iekļaušanos darbā. Dalībvalstis:a) nodrošina, lai bezdarba laikposma sākumā nodrošinātu visu darba meklētāju vajadzību agrīnu identificēšanu, un nodrošina viņiem pakalpojumus, piemēram, konsultācijas un ieteikumus, palīdzību darba meklējumos un individuālus rīcības plānus;b) pamatojoties uz iepriekš minēto identifikāciju, piedāvā darba meklētājiem efektīvus un iedarbīgus pasākumus, lai paaugstinātu viņu nodarbināmību un izredzes uz integrēšanos, pievēršot īpašu uzmanību tādiem cilvēkiem, kas saskaras ar vislielākajām grūtībām darba tirgū.Dalībvalstis nodrošina, ka:- katram bezdarbniekam piedāvā jaunas iespējas sešu mēnešu laikā bezdarba gadījumā jauniem cilvēkiem un 12 mēnešu laikā pieaugušo bezdarba gadījumā, piemēram, apmācību, pārkvalifikāciju, darba pieredzi, darbavietu vai citus nodarbinātības pasākumus, ko attiecīgi apvieno ar esošo palīdzību darba meklēšanā,- sākot no 2010. gada 25 % ilgstošo bezdarbnieku piedalās kādā aktīvajā pasākumā, kas saistīts ar mācībām, pārkvalifikāciju, darba pieredzi vai citu nodarbinātības pasākumu, ar mērķi sasniegt trīs attīstītāko dalībvalstu vidējo rādītāju;c) modernizē un nostiprina darba tirgus iestādes, jo īpaši nodarbinātības dienestus;d) nodrošina darba tirgus programmu efektivitātes un iedarbīguma regulāru novērtēšanu un tās attiecīgi pārskata.2. DARBAVIETU RADĪŠANA UN UZŅĒMĒJDARBĪBADalībvalstis veicinās vairāku un labāku darbavietu radīšanu, veicinot uzņēmējdarbību, inovācijas, investīciju jaudu un labvēlīgu uzņēmējdarbības vidi visiem uzņēmumiem. Īpaša uzmanība tiks pievērsta tam, kā izmanto jaunu uzņēmumu, pakalpojumu nozares un pētniecības un attīstības darbavietu radīšanas potenciālu. Politikas iniciatīvas, ko papildina uzņēmumu politikas salīdzinošā novērtēšana un Eiropas Mazo uzņēmumu hartas īstenošana, tiks vērstas uz to, lai:- vienkāršotu un samazinātu administratīvo un reglamentējošo slogu uzņēmumu dibināšanai un maziem un vidējiem uzņēmumiem, un personāla nolīgšanai, atvieglojot piekļuvi sākuma kapitālam, jauniem un esošiem maziem un vidējiem uzņēmumiem, un uzņēmumiem, kam piemīt augsts izaugsmes un darbavietu radīšanas potenciāls (skat. arī ekonomikas politikas vispārējās pamatnostādnes, 11. pamatnostādne),- veicinātu izglītību uzņēmējdarbības jomā un vadības iemaņu apgūšanu, un sniegtu atbalstu, ietverot apmācību, lai padarītu uzņēmējdarbību par karjeras izvēles iespēju visiem.3. PIEVĒRŠANĀS IZMAIŅĀM UN PIELĀGOŠANĀS SPĒJU UN MOBILITĀTES VEICINĀŠANA DARBA TIRGŪDalībvalstis atvieglo darba ņēmēju un uzņēmumu spēju pielāgoties izmaiņām, ņemot vērā gan elastīguma, gan drošības vajadzības un uzsverot darba devēju un darba ņēmēju izšķirošo nozīmi šajā ziņā.Dalībvalstis pārskata un attiecīgi labo pārmērīgi stingrus noteikumus nodarbinātības tiesību aktos, kas iespaido darba tirgus dinamiku un tādu grupu nodarbinātību, kuru piekļuve darba tirgum ir apgrūtināta, attīsta sociālo dialogu, veicina uzņēmumu sociālo atbildību un veic citus attiecīgus pasākumus, lai veicinātu:- līguma un sadarbības noteikumu dažādošanu, ietverot darba laika režīmu, labvēlīgu karjeras gaitu, labāku līdzsvaru starp darbu un privāto dzīvi un starp elastīgumu un drošību,- darba ņēmēju, jo īpaši zemas kvalifikācijas darba ņēmēju, iespēju mācīties,- labākus darba apstākļus, ietverot veselības aizsardzību un drošību; politika izvirza mērķi konkrēti panākt nelaimes gadījumu darbā un arodslimību būtisku samazinājumu,- tādu inovatīvu un noturīgu darba organizācijas formu izveidošanu un izplatīšanu, kas ceļ darba produktivitāti un nodarbinātības kvalitāti,- ekonomisko izmaiņu paredzēšanu, pozitīvu vadību un pārstrukturizāciju.Dalībvalstis pievērsīsies darbaspēka trūkumam un vājajām vietām ar vairākiem pasākumiem, piemēram, profesionālās mobilitātes veicināšanu un šķēršļu novēršanu ģeogrāfiskajai mobilitātei, jo īpaši īstenojot rīcības plānu attiecībā uz iemaņām un mobilitāti, uzlabojot kvalifikāciju un kompetenču atzīšanu un pārredzamību, sociālā nodrošinājuma un tiesību uz pensiju tālāknodošanu, paredzot atbilstīgus stimulus nodokļu un sociālo pakalpojumu sistēmā un ņemot vērā imigrācijas darba tirgus aspektus.Jāveicina nodarbinātības un mācību iespēju pārredzamība valstu un Eiropas līmenī, lai atbalstītu efektīvu darbā iekārtošanu. Konkrēti līdz 2005. gadam jānodrošina, lai darba meklētājiem visā ES būtu pieejami visi tie darba piedāvājumi, ko publicē dalībvalstu nodarbinātības dienesti.4. CILVĒKKAPITĀLA ATTĪSTĪBAS UN MŪŽIZGLĪTĪBAS VEICINĀŠANADalībvalstis īsteno mūžizglītības stratēģiju, tostarp uzlabojot izglītības un mācību sistēmu kvalitāti un efektivitāti, lai sniegtu visām personām tādas iemaņas, kas vajadzīgas mūsdienīgam darbaspēkam zināšanu sabiedrībā, lai nodrošinātu karjeras attīstību un samazinātu pieprasījuma un piedāvājuma neatbilstību attiecībā uz iemaņām un vājām vietām darba tirgū.Saskaņā ar valstu prioritātēm politika izvirza mērķi 2010. gadā sasniegt šādus rezultātus:- Eiropas Savienībā vismaz 85 % cilvēku 22 gadu vecumā ir pabeigta vidējā izglītība,- Eiropas Savienības vidējam rādītājam attiecībā uz piedalīšanos mūžizglītībā jābūt vismaz 12,5 % pieaugušo darbspējīgā vecumā (vecuma grupa no 25 līdz 64 gadiem).Politika jo īpaši izvirza mērķi sasniegt investīciju palielināšanu cilvēkresursos. Šajā ziņā ir nepieciešams ievērojams to investīciju pieaugums, ko uzņēmumi iegulda pieaugušo apmācībā, lai veicinātu produktivitāti, konkurētspēju un aktīvu dzīvesveidu vecumdienās. Tiks veicinātas efektīvas uzņēmēju un pašu cilvēku investīcijas cilvēkkapitālā.5. DARBASPĒKA PIEEJAMĪBAS PALIELINĀŠANA UN AKTĪVA DZĪVESVEIDA VEICINĀŠANA VECUMDIENĀSDalībvalstis veicina atbilstīgu pieejamību darba un nodarbinātības iespējām, lai atbalstītu ekonomisko izaugsmi un nodarbinātību, ņemot vērā darbaspēka mobilitāti, kā norādīts 3. īpašajā pamatnostādnē. Tās jo īpaši:- palielinās piedalīšanos darbaspēka tirgū, izmantojot visu iedzīvotāju grupu potenciālu, ar visaptverošu pieeju, kas jo īpaši attiecas uz darbavietu pieejamību un pievilcību, veicinot to, lai darbs atmaksātos, paaugstinot iemaņu līmeni un nodrošinot atbilstīgus atbalsta pasākumus,- veicinās aktīvu dzīvesveidu vecumdienās, ievērojami veicinot tādus darba apstākļus, kas mudina uz darba mūža paildzināšanu, piemēram, tālākizglītības iespējas, īpašas nozīmes piešķiršana drošības un veselības aizsardzībai darbā, novatoriski un elastīgi darba organizācijas veidi, un likvidējot stimulus agri izstāties no darba tirgus, reformējot priekšlaicīgas pensionēšanās shēmas un nodrošinot, lai būtu izdevīgi saglabāt aktivitāti darba tirgū, un stimulējot uzņēmējus nodarbināt vecākus darba ņēmējus.Politika jo īpaši izvirza mērķi līdz 2010. gadam panākt Eiropas Savienības līmenī faktiskā vidējā pensionēšanās vecuma (kas pēc aprēķiniem 2001. gadā ir 59,9 gadi) pieaugumu par pieciem gadiem. Šajā ziņā īpašai nozīmei jābūt darba devējiem un darba ņēmējiem. Visiem valsts mērķiem jāatbilst tam rezultātam, kādu sagaida Eiropas Savienības līmenī, un tajos jāņem vērā konkrētie apstākļi valstī,- un attiecīgā gadījumā pilnībā ņem vērā papildu darbaspēka pieejamību, kas rodas imigrācijas rezultātā.6. DZIMUMU LĪDZTIESĪBADalībvalstis ar integrētas pieejas palīdzību, kas apvieno integrēto pieeju dzimumu līdztiesības īstenošanai un īpašas politiskas rīcības, veicinās sieviešu dalību darba tirgū un līdz 2010. gadam panāks dzimumu nevienlīdzības ievērojamu samazinājumu attiecībā uz nodarbinātības līmeni, bezdarba līmeni un darba samaksu. Šajā ziņā izšķiroša nozīme ir darba devējiem un darba ņēmējiem. Politika, jo īpaši paredzot dzimumu darba samaksas atšķirību likvidēšanu, izvirzīs mērķi līdz 2010. gadam panākt katrā dalībvalstī to ievērojamu samazinājumu ar visaptverošu pieeju, kura vērsta uz faktoriem, kas izraisa darba samaksas atšķirības starp dzimumiem, ietverot nozaru un profesionālo segregāciju, izglītību un mācības, amatu vērtēšanu un darba samaksas sistēmu, izpratnes veicināšanu un pārredzamību.Īpaša uzmanība tiks pievērsta darba un privātās dzīves saskaņošanai, paredzot aprūpes pakalpojumus bērniem un citiem apgādājamiem, veicinot dalīšanos ģimenes un darba pienākumos un atvieglojot atgriešanos darbā pēc prombūtnes perioda. Dalībvalstīm ir jānovērš šķēršļi sieviešu dalībai darba tirgū un, ņemot vērā prasību pēc bērnu aprūpes pakalpojumiem saskaņā ar valsts modeļiem bērnu aprūpes nodrošināšanā, jācenšas līdz 2010. gadam nodrošināt aprūpes iespējas vismaz 90 % bērnu no trīs gadu vecuma līdz obligātajam skolas vecumam un vismaz 33 % bērnu vecumā līdz trīs gadiem.7. PERSONU BEZ PRIEKŠROCĪBĀM DARBA TIRGŪ INTEGRĀCIJAS VEICINĀŠANA UN CĪŅA PRET VIŅU DISKRIMINĒŠANUDalībvalstis veicina tādu cilvēku integrēšanos, kam nav priekšrocību darba tirgū, piemēram, personas, kas priekšlaicīgi pametušas mācības, zemas kvalifikācijas darba ņēmēji, invalīdi, imigranti un etniskās minoritātes, attīstot viņu nodarbināmību, palielinot darba iespējas un novēršot pret viņiem vērstu jebkāda veida diskrimināciju.Politika jo īpaši centīsies līdz 2010. gadam:- panākt, lai ES personu, kas priekšlaicīgi pametuši mācības, vidējais skaits nepārsniegtu 10 %,- panākt, lai katrā dalībvalstī ievērojami samazinātos bezdarba līmeņa atšķirības attiecībā uz invalīdiem saskaņā ar valsts mērķiem un definīcijām,- panākt, lai katrā dalībvalstī saskaņā ar valsts mērķiem ievērojami samazinātos bezdarba līmeņa atšķirības starp cilvēkiem, kas nav ES pilsoņi, un ES pilsoņiem.8. STIMULI, LAI VEICINĀTU DARBA FINANSIĀLO PIEVILCĪGUMUDalībvalstis no jauna izveidos finansiālos stimulus, lai padarītu darbu pievilcīgu un mudinātu vīriešus un sievietes meklēt un uzsākt darbu, kā arī to saglabāt. Šajā ziņā dalībvalstīm ir jāizstrādā attiecīga politika, paredzot samazināt nabadzīgo darba ņēmēju skaitu. Tās pārskatīs un vajadzības gadījumā grozīs nodokļu un sociālo pakalpojumu sistēmas un to savstarpējo iedarbību, lai likvidētu bezdarba, nabadzības un ekonomiskās pasivitātes gadījumus un veicinātu sieviešu, zemas kvalifikācijas darba ņēmēju, vecāku darba ņēmēju, invalīdu un personu, kas nav iesaistījušies darba tirgū, nodarbinātību.Dalībvalstis, saglabājot pienācīgu sociālās aizsardzības līmeni, jo īpaši pārskatīs kompensācijas likmes un sociālo pakalpojumu saņemšanas ilgumu, nodrošinās pienācīgu sociālo pakalpojumu vadību, ņemot vērā saikni ar efektīvu darba meklēšanu, ietverot piekļuvi aktivizācijas pasākumiem, lai atbalstītu nodarbinātību, ņemot vērā konkrētos gadījumus, attiecīgā gadījumā lems par sociālās aizsardzības pakalpojumu nodrošināšanu darbā un strādās pie ekonomiskās pasivitātes gadījumu likvidēšanas.Politika jo īpaši izvirzīs mērķi līdz 2010. gadam panākt spēkā esošo nodokļu galējo likmju un attiecīgā gadījumā zemu atalgoto darba ņēmēju nodokļu ievērojamu samazinājumu atbilstīgi apstākļiem valstī.9. NEDEKLARĒTA DARBA PĀRVEIDOŠANA PASTĀVĪGĀ NODARBINĀTĪBĀDalībvalstīm ir jāizstrādā un jāīsteno plašas darbības un pasākumi, lai likvidētu nedeklarētu darbu, kuros apvienota uzņēmējdarbības vides vienkāršošana, šķēršļu novēršana un attiecīgu stimulu paredzēšana nodokļu un sociālās aizsardzības pakalpojumu sistēmā, tiesību aktu pilnveidošana un sankciju piemērošana. Tām ir jāveic vajadzīgie pasākumi valstu un ES līmenī, lai konstatētu problēmas apjomu un progresu, kas panākts valsts līmenī.10. PIEVĒRŠANĀS REĢIONĀLAJĀM ATŠĶIRĪBĀM NODARBINĀTĪBAS ZIŅĀDalībvalstīm ir jāīsteno plaša pieeja, lai samazinātu reģionālās atšķirības nodarbinātības un bezdarba ziņā. Ir jāatbalsta darbavietu radīšanas potenciāls vietējā līmenī, ietverot sociālo ekonomiku, un ir jāveicina visu attiecīgo dalībnieku savstarpējā partnerība. Dalībvalstis:- sekmēs labvēlīgus apstākļus privātā sektora darbībai un investīcijām reģionos, kas atpaliek attīstībā,- nodrošinās, lai valsts atbalsts reģionos, kas atpaliek attīstībā, būtu vērsts uz investīcijām cilvēkkapitālā un zināšanu kapitālā, kā arī atbilstīgā infrastruktūrā (skat. arī ekonomikas politikas vispārējās pamatnostādnes, 18. un 19. pamatnostādne).Pilnībā jāizmanto Kohēzijas fonda un struktūrfondu, un Eiropas Investīciju bankas potenciāls.LABA VADĪBA UN PARTNERĪBA NODARBINĀTĪBAS PAMATNOSTĀDŅU ĪSTENOŠANĀDalībvalstis nodrošinās nodarbinātības pamatnostādņu efektīvu īstenošanu, to skaitā reģionālā un vietējā līmenī.Parlamentāro struktūru, darba devēju un darba ņēmēju un citu attiecīgo dalībnieku iesaistīšanaLaba vadība un partnerība ir svarīgs jautājums Eiropas nodarbinātības stratēģijas īstenošanā, vienlaikus pilnībā respektējot valsts tradīcijas un praksi. Šajā ziņā svarīga loma būs Eiropas Parlamentam. Par Eiropas nodarbinātības stratēģijas īstenošanu atbild dalībvalstis. Attiecīgajām parlamentārajām struktūrām un attiecīgajiem dalībniekiem nodarbinātības jomā valsts, reģionālā un vietējā līmenī ir jādod svarīgs ieguldījums saskaņā ar valsts tradīcijām.Saskaņā ar valsts tradīcijām un praksi darba devēji un darba ņēmēji ir jāaicina nodrošināt nodarbinātības pamatnostādņu efektīvu īstenošanu un ziņot par saviem nozīmīgākajiem ieguldījumiem visās jomās, par ko tie atbild, jo īpaši attiecībā uz izmaiņu un pielāgojamības pārvaldību, elastīguma un drošības sinerģiju, cilvēkkapitāla attīstību, dzimumu līdztiesību, nodrošināšanu, lai darbs atmaksātos, aktīva dzīvesveida veicināšanu vecumdienās un drošību un veselības aizsardzību darbā.Eiropas darba devēji un darba ņēmēji starparodu un nozaru līmenī ir aicināti dot ieguldījumu nodarbinātības pamatnostādņu īstenošanā un atbalstīt centienus, ko veic valsts visa līmeņa darba devēji un darba ņēmēji, piemēram, starparodu, nozaru un vietējā līmenī. Eiropas darba devēji un darba ņēmēji starparodu līmenī, kā tika paziņots to kopīgajā darba programmā, katru gadu ziņos par savu ieguldījumu, lai īstenotu nodarbinātības pamatnostādnes. Eiropas darba devēji un darba ņēmēji nozaru līmenī ir aicināti ziņot par savām attiecīgajām darbībām.Turklāt operatīvajiem dienestiem ir jāīsteno nodarbinātības politika efektīvā un iedarbīgā veidā.Finanšu resursu atbilstīgs sadalījumsDalībvalstis nodrošina pārredzamību un lietderību finanšu resursu sadalīšanā, lai īstenotu nodarbinātības pamatnostādnes, ievērojot vajadzību pēc stabilām valsts finansēm saskaņā ar ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm.Tās pilnībā izmanto Kopienas struktūrfondu potenciālo ieguldījumu, jo īpaši no Eiropas Sociālā fonda, lai atbalstītu politikas izpildi un stiprinātu organizatorisko spēju nodarbinātības jomā.--------------------------------------------------