title: 2012/453/ES: Padomes Lēmums ( 2012. gada 10. jūlijs ) par nostāju, kas Eiropas Savienībai jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma XX pielikumā (Vide)

text:
               2.8.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 206/1

         PADOMES LĒMUMS
   (2012. gada 10. jūlijs)
   par nostāju, kas Eiropas Savienībai jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma XX pielikumā (Vide)
   (2012/453/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 192. panta 1. punktu saistībā ar tā 218. panta 9. punktu,
   ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 2894/94 (1994. gada 28. novembris) par pasākumiem, lai īstenotu Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (1) un jo īpaši tās 1. panta 3. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Līgumā par Eiropas Ekonomikas zonu (2) (“EEZ līgums”) būtu jāiekļauj Komisijas Regula (EK) Nr. 976/2009 (2009. gada 19. oktobris), ar kuru īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2007/2/EK attiecībā uz tīkla pakalpojumiem (3).

               (2)

               EEZ līgumā būtu jāiekļauj Komisijas Regula (ES) Nr. 268/2010 (2010. gada 29. marts), ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2007/2/EK attiecībā uz saskaņotiem nosacījumiem Kopienas iestāžu un struktūru piekļuvei dalībvalstu telpisko datu kopām un pakalpojumiem (4).

               (3)

               EEZ līgumā būtu jāiekļauj Komisijas Regula (ES) Nr. 1088/2010 (2010. gada 23. novembris) par Regulas (EK) Nr. 976/2009 grozījumiem attiecībā uz lejupielādes pakalpojumiem un transformācijas pakalpojumiem (5).

               (4)

               EEZ līgumā būtu jāiekļauj Komisijas Regula (ES) Nr. 1089/2010 (2010. gada 23. novembris), ar kuru īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2007/2/EK attiecībā uz telpisko datu kopu un telpisko datu pakalpojumu savstarpējo izmantojamību (6).

               (5)

               EEZ līgumā būtu jāiekļauj Komisijas Regula (ES) Nr. 102/2011 (2011. gada 4. februāris), ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1089/2010, ar kuru īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2007/2/EK attiecībā uz telpisko datu kopu un telpisko datu pakalpojumu savstarpējo izmantojamību (7).

               (6)

               Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza EEZ līguma XX pielikums (Vide).

               (7)

               Savienības nostājas EEZ Apvienotajā komitejā pamatā vajadzētu būt pievienotajam lēmuma projektam,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Nostājas, kas Eiropas Savienībai jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā par ierosināto grozījumu EEZ līguma XX pielikumā (Vide), pamatā ir EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projekts, kas pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2012. gada 10. jūlijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         V. SHIARLY

      (1)  OV L 305, 30.11.1994., 6. lpp.

      (2)  OV L 1, 3.1.1994., 3. lpp.

      (3)  OV L 274, 20.10.2009., 9. lpp.

      (4)  OV L 83, 30.3.2010., 8. lpp.

      (5)  OV L 323, 8.12.2010., 1. lpp.

      (6)  OV L 323, 8.12.2010., 11. lpp.

      (7)  OV L 31, 5.2.2011., 13. lpp.

      PROJEKTS
      EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS Nr. …/2012
      (… gada …),
      ar ko groza EEZ līguma XX pielikumu (Vide)
      EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,
      ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, kurā grozījumi izdarīti ar Protokolu, ar ko pielāgo Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, turpmāk “Līgums”, un jo īpaši tā 98. pantu,
      tā kā:

                  (1)

                  Līguma XX pielikums tika grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas … Lēmumu Nr. …/… (1).

                  (2)

                  Līgumā jāiekļauj Komisijas Regula (EK) Nr. 976/2009 (2009. gada 19. oktobris), ar kuru īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2007/2/EK attiecībā uz tīkla pakalpojumiem (2).

                  (3)

                  Līgumā jāiekļauj Komisijas Regula (ES) Nr. 268/2010 (2010. gada 29. marts), ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2007/2/EK attiecībā uz saskaņotiem nosacījumiem Kopienas iestāžu un struktūru piekļuvei dalībvalstu telpisko datu kopām un pakalpojumiem (3).

                  (4)

                  Līgumā jāiekļauj Komisijas Regula (ES) Nr. 1088/2010 (2010. gada 23. novembris) par Regulas (EK) Nr. 976/2009 grozījumiem attiecībā uz lejupielādes pakalpojumiem un transformācijas pakalpojumiem (4).

                  (5)

                  Līgumā jāiekļauj Komisijas Regula (ES) Nr. 1089/2010 (2010. gada 23. novembris), ar kuru īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2007/2/EK attiecībā uz telpisko datu kopu un telpisko datu pakalpojumu savstarpējo izmantojamību (5).

                  (6)

                  Līgumā jāiekļauj Komisijas Regula (ES) Nr. 102/2011 (2011. gada 4. februāris), ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1089/2010, ar kuru īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2007/2/EK attiecībā uz telpisko datu kopu un telpisko datu pakalpojumu savstarpējo izmantojamību (6),

            IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
      1. pants
      Līguma XX pielikumu groza šādi:

                  1)

                  pielikuma 1.j punkta (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2007/2/EK) a) un b) pielāgojuma tekstu aizstāj ar šādu:

                              “a)

                              Attiecībā uz EBTA valstīm 6. panta a) un b) punktā un 7. panta 3. punktā noteiktie termiņi aptver trīs gadu papildu laikposmu.

                              b)

                              Attiecībā uz EBTA valstīm 21. panta 2. un 3. punktā un 24. panta 1. punktā minētie datumi aptver trīs gadu papildu laikposmu.”;

                  2)

                  pielikuma 1.jb punktā (Komisijas Lēmums 2009/442/EK) pievieno šādu pielāgojumu:
                  “Šā Līguma vajadzībām lēmuma noteikumus pielāgo šādi:

                              a)

                              Attiecībā uz EBTA valstīm 11. panta 2. punkta otrajā daļā minētais gads ir tāds pats kā gads, kas minēts EBTA valstīm pielāgotajā 18. pantā.

                              b)

                              Attiecībā uz EBTA valstīm 18. pantā minētais datums aptver trīs gadu papildu laikposmu.”;

                  3)

                  pēc 1.jb punkta (Komisijas Lēmums 2009/442/EK) pievieno šādus punktus:

                              “1.jc

                                 32009 R 0976: Komisijas Regula (EK) Nr. 976/2009 (2009. gada 19. oktobris), ar kuru īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2007/2/EK attiecībā uz tīkla pakalpojumiem (OV L 274, 20.10.2009., 9. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar:

                                          —

                                             32010 R 1088: Komisijas Regulu (ES) Nr. 1088/2010 (2010. gada 23. novembris) (OV L 323, 8.12.2010., 1. lpp.).

                                    Šā Līguma vajadzībām regulas noteikumus pielāgo šādi:
                              Attiecībā uz EBTA valstīm 4. pantā minētie datumi aptver trīs gadu papildu laikposmu.

                              1.jd

                                 32010 R 0268: Komisijas Regula (ES) Nr. 268/2010 (2010. gada 29. marts), ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2007/2/EK attiecībā uz saskaņotiem nosacījumiem Kopienas iestāžu un struktūru piekļuvei dalībvalstu telpisko datu kopām un pakalpojumiem (OV L 83, 30.3.2010., 8. lpp.).
                              Šā Līguma vajadzībām regulas noteikumus pielāgo šādi:
                              Attiecībā uz EBTA valstīm 8. pantā noteiktie termiņi aptver trīs gadu papildu laikposmu.

                              1.je

                                 32010 R 1089: Komisijas Regula (ES) Nr. 1089/2010 (2010. gada 23. novembris), ar kuru īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2007/2/EK attiecībā uz telpisko datu kopu un telpisko datu pakalpojumu savstarpējo izmantojamību (OV L 323, 8.12.2010., 11. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar:

                                          —

                                             32011 R 0102: Komisijas Regulu (ES) Nr. 102/2011 (2011. gada 4. februāris) (OV L 31, 5.2.2011., 13. lpp.).”

            2. pants
      Komisijas Regulu (EK) Nr. 976/2009, (ES) Nr. 268/2010, (ES) Nr. 1088/2010, (ES) Nr. 1089/2010 un (ES) Nr. 102/2011 teksts islandiešu un norvēģu valodā, kas jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ papildinājumā, ir autentisks.
      3. pants
      Šis lēmums stājas spēkā …, ja EEZ Apvienotajai komitejai ir iesniegti visi paziņojumi saskaņā ar Līguma 103. panta 1. punktu (7).
      4. pants
      Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

         Briselē,

               EEZ Apvienotās komitejas vārdā –

               priekšsēdētājs

               EEZ Apvienotās komitejas sekretāri

         (1)  OV L …

         (2)  OV L 274, 20.10.2009., 9. lpp.

         (3)  OV L 83, 30.3.2010., 8. lpp.

         (4)  OV L 323, 8.12.2010., 1. lpp.

         (5)  OV L 323, 8.12.2010., 11. lpp.

         (6)  OV L 31, 5.2.2011., 13. lpp.

         (7)  [Konstitucionālās prasības nav norādītas.] [Konstitucionālās prasības ir norādītas.]


title: Komisijas Lēmums (ES) 2017/388 (2017. gada 6. marts), ar ko apstiprina Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes dalību Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2016/794 par Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu)

text:
               7.3.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 59/39

         KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2017/388
   (2017. gada 6. marts),
   ar ko apstiprina Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes dalību Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2016/794 par Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā 21. protokolu par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu un jo īpaši tā 4. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Apvienotā Karaliste ar 2016. gada 16. decembra vēstuli paziņoja Padomes priekšsēdētājam par savu vēlmi akceptēt Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/794 (1).

               (2)

               Apvienotā Karaliste jau piedalās Eiropolā, kā noteikts ar Padomes Lēmumu 2009/371/TI (2). Attiecībā uz Apvienotās Karalistes dalību Regulā (ES) 2016/794 nav minēti kādi konkrēti nosacījumi un nav nepieciešami pārejas pasākumi.

               (3)

               Tāpēc būtu jāapstiprina Apvienotās Karalistes dalība Regulā (ES) 2016/794.

               (4)

               Lai ļautu Apvienotajai Karalistei turpināt dalību Eiropolā no 2017. gada 1. maija, kad sāk piemērot Regulu (ES) 2016/794, šim lēmumam būtu jāstājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Tiek apstiprināta Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes dalība Regulā (ES) 2016/794.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2017. gada 6. martā

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/794 (2016. gada 11. maijs) par Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un ar kuru aizstāj un atceļ Padomes Lēmumus 2009/371/TI, 2009/934/TI, 2009/935/TI, 2009/936/TI un 2009/968/TI (OV L 135, 24.5.2016., 53. lpp.).

      (2)  Padomes Lēmums 2009/371/TI (2009. gada 6. aprīlis), ar ko izveido Eiropas Policijas biroju (Eiropolu) (OV L 121, 15.5.2009., 37. lpp.).


title: 2012/596/ES: Eiropas Parlamenta Lēmums ( 2012. gada 10. maijs ) par Eiropas Policijas biroja 2010. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu

text:
               17.10.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 286/276

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS
   (2012. gada 10. maijs)
   par Eiropas Policijas biroja 2010. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
   (2012/596/ES)
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Eiropas Policijas biroja 2010. finanšu gada galīgos pārskatus,

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Policijas biroja (Europol) 2010. finanšu gada pārskatiem, ar Biroja atbildēm (1),

               —

               ņemot vērā Padomes 2012. gada 21. februāra ieteikumu (06083/2012 – C7-0051/2012),

               —

               ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 185. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2009. gada 6. aprīļa Lēmumu 2009/371/TI, ar ko izveido Eiropas Policijas biroju (Eiropolu) (3), un jo īpaši tā 43. pantu,

               —

               ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (4), un jo īpaši tās 94. pantu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumu (A7-0111/2012),

               1.

               sniedz Eiropas Policijas biroja direktoram apstiprinājumu par Biroja 2010. finanšu gada budžeta izpildi;

               2.

               izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, nosūtīt Eiropas Policijas biroja direktoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Martin SCHULZ

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV C 366, 15.12.2011., 179. lpp.

      (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (3)  OV L 121, 15.5.2009., 37. lpp.

      (4)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.
    ---documentbreak---

               17.10.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 286/277

         EIROPAS PARLAMENTA REZOLŪCIJA
   (2012. gada 10. maijs)
   ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no lēmuma par Eiropas Policijas biroja 2010. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Eiropas Policijas biroja 2010. finanšu gada galīgos pārskatus,

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Policijas biroja (Europol) 2010. finanšu gada pārskatiem, ar Biroja atbildēm (1),

               —

               ņemot vērā Padomes 2012. gada 21. februāra ieteikumu (06083/2012 – C7-0051/2012),

               —

               ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 185. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2009. gada 6. aprīļa Lēmumu 2009/371/TI, ar ko izveido Eiropas Policijas biroju (Eiropolu) (3), un jo īpaši tā 43. pantu,

               —

               ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (4), un jo īpaši tās 94. pantu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumu (A7-0111/2012),

               A.

               tā kā Revīzijas palāta ir norādījusi, ka tā ir guvusi pamatotu pārliecību par to, ka gada pārskati par 2010. finanšu gadu ir ticami un ka pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi;

               B.

               tā kā Biroja 2010. gada kopējais budžets bija EUR 92 800 000 un tā kā Savienības iemaksa Biroja budžetā 2010. gadā bija EUR 79 724 150 (5),

      Budžeta un finanšu pārvaldība

               1.

               pauž nožēlu par pārnesto apropriāciju augsto līmeni un uzkrāto izdevumu zemo līmeni; pieņem zināšanai Biroja atbildi, ka ievērojama daļa līdzekļu tika pārnesta saistībā ar Biroja pārcelšanos uz jaunām telpām; atzinīgi vērtē Bbiroja veiktos papildu pasākumus un apņemšanos 2012. gadā uzraudzīt budžeta izpildi pa mēnešiem, īpašu uzmanību pievēršot līdzekļu pārnešanai;

               2.

               ņem vērā, ka saskaņā ar Biroja gada darbības pārskatu Biroja 2010. gada budžeta sākotnējais apmērs bija EUR 80 100 000; konstatē, ka budžetā tika izdarīti grozījumi, piešķirot gandrīz EUR 12 700 000 no apropriācijām, kas tika pārnestas no 2009. gada uz 2010. gadu un iekļautas 2010. gada budžetā, kā arī no Komisijas piešķirtajām dotācijām un papildu ieņēmumiem; ņem vērā Biroja paskaidrojumu, ka grozījumi sākotnējā budžetā tika izdarīti, lai atvieglotu tā pārveidi par aģentūru;

               3.

               ņemot vērā Biroja gada darbības pārskatu, secina, ka kopumā Biroja budžeta izpildes rādītājs 2010. gada beigās bija 98,3 % saistību apropriācijām un 73,6 % maksājumu apropriācijām;

               4.

               atzinīgi vērtē to, ka pēc budžeta izpildes apstiprinātājiestādes pieprasījuma 2012. gada 17. februārī tika nodrošināta 2010. finanšu gada galīgo pārskatu publiska pieejamība Biroja tīmekļa vietnē; tomēr uzsver, ka 2010. finanšu gada galīgos pārskatus būtu vajadzējis publiskot tūlīt pēc to pieņemšanas 2011. gada 13. septembrī; tādēļ aicina Biroju turpmāk rīkoties šādi, lai veicinātu savas darbības pārredzamību;

      Pārnestās apropriācijas

               5.

               aicina Biroju nekavējoties veikt pasākumus, lai samazinātu pārnesto apropriāciju lielo apmēru; norāda – Revīzijas palāta ir konstatējusi, ka pārnestās apropriācijas EUR 22 600 000 apmērā ir 25 % no 2010. gada budžeta; turklāt pauž vilšanos par to, ka pārnesto apropriāciju sadalījums veidoja 49 % no izdevumiem II sadaļā “Administratīvās izmaksas” un 59 % no izdevumiem III sadaļā “Pamatdarbības izdevumi”;

               6.

               norāda, ka pārnesto apropriāciju (EUR 22 600 000) sadalījums ir šāds:

                           —

                           EUR 11 300 000 izdevumiem saistībā ar Eiropola jauno mītni,

                           —

                           EUR 1 800 000 attiecas uz 26. nodaļu (Padomes Lēmuma, ar ko izveido Eiropas Policijas biroju (Eiropolu), 58. panta 4. punkts – saistības attiecībā uz Eiropola iepriekšējo tiesisko regulējumu),

                           —

                           EUR 9 500 000 citiem izdevumiem;

               7.

               uzskata, ka attiecība starp augsto pārnesto apropriāciju līmeni un zemo uzkrāto izdevumu līmeni (EUR 2 900 000 miljoni) ir nesamērīga un pretrunā budžeta gada pārskata principam;

               8.

               tomēr ņem vērā, ka būtiska pārnesto apropriāciju daļa ir saistīta ar ārkārtas apstākļiem, Birojam pārceļoties uz jauno mītni 2011. gadā sakarā ar novēlotu ēkas nodošanu ekspluatācijā 2010. gadā;

      Cilvēkresursi

               9.

               ņemot vērā Biroja gada darbības pārskatu, secina, ka vakanču īpatsvars gada beigās bija 4,5 %, nevis 2,5 %, kā bija plānots;

               10.

               aicina Biroju pieņemt Eiropas Savienības Civildienesta noteikumu (un citu saistītu iekšēju instrumentu) Īstenošanas noteikumus un sagatavot apmācības un attīstības sistēmu;

      Darbības rezultāti

               11.

               atzinīgi vērtē to, ka Biroja gada darba programma ir saskaņota ar Biroja stratēģiju 2010.-2014. gadam un tajā ir iekļauti galvenie darbības rādītāji, būtiski riski un resursi, kas piešķirti katra gada mērķa izpildei;

               12.

               tomēr aicina Biroju iekļaut gada darba programmā plānoto iepirkumu pārskatu, ko var uzskatīt par pamata Finanšu regulas Īstenošanas noteikumos paredzēto lēmumu par finansēšanu;

               13.

               aicina Biroju arī pabeigt departamentu un nodaļu precīzu uzdevumu un mērķu izstrādi, pamatojoties uz organizatoriskā darba uzdevumu aprakstu;

               14.

               ņem vērā to, ka saskaņā ar Biroja gada darbības pārskatu 2010. gada 22. oktobrī ekspluatācijā tika nodota SIENA 2.0 informācijas platforma tiesībaizsardzības iestāžu saziņas veidošanai un ka līdz 2010. gada beigām platformai SIENA bija pievienojusies 21 dalībvalsts un tai tika piesaistīti arī astoņu dalībvalstu līdzekļu atguves dienesti;

               15.

               turklāt konstatē, ka saskaņā ar Biroja gada darbības pārskatu, pamatojoties uz 2010. gada darba programmas novērtējumu, no 2010. gada 31. decembra ļoti labi panākumi ir gūti 14 (82 %) gada darba programmas mērķu sasniegšanā un labi panākumi tika gūti pārējo trīs (18 %) mērķu sasniegšanā;

               16.

               ņem vērā arī to, ka valde 2010. gadā pieņēma Biroja stratēģiju 2010.-2014. gadam un stratēģijas īstenošanas plānu;

               17.

               pārredzamības veicināšanas labad iesaka Birojam izveidot valdes locekļu sarakstu, iekļaujot tajā šo personu vārdus, finansiālo interešu deklarāciju un dzīves aprakstu, kurā norādīta darba pieredze un izglītība; ar gandarījumu konstatē, ka Biroja publiskā iepirkuma darbības un to darbuzņēmēju saraksts, ar kuriem 2010. gadā noslēgts līgums, ir publiskots Biroja tīmekļa vietnē;

      Iekšējā revīzija

               18.

               ņem vērā, ka Iekšējās revīzijas dienests (IRD) veica revīziju par iekšējās kontroles standartu īstenošanu, lai novērtētu to, cik lielā mērā tā notikusi attiecībā uz mērķiem un vērtībām, cilvēkresursiem, plānošanas un riska pārvaldības procesu, darbībām un pārbaudēm, informāciju un finansiālo ziņojumu sniegšanu, kā arī novērtēšanu un revīziju;

               19.

               norāda, ka IRD ir nācis klajā ar pieciem ļoti svarīgiem ieteikumiem saistībā ar:

                           —

                           pienākumu nošķiršanu,

                           —

                              ex post pārbaudēm,

                           —

                           izņēmumiem procesos,

                           —

                           darbības nepārtrauktības plāniem,

                           —

                           darbību nepārtrauktību;

                     aicina Biroju izpildīt visus IRD ieteikumus un informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par veiktajiem pasākumiem;

               20.

               ņemot vērā Eiropas Policijas akadēmijas un Eiropola savstarpējo papildināmību, kā arī iespējamās sinerģijas, aicina Komisiju līdz 2013. gada martam sagatavot vispusīgu ietekmes novērtējumu attiecībā uz šo abu aģentūru iespējamo apvienošanu, norādot izmaksas un ieguvumus;

               21.

               attiecībā uz citiem konstatējumiem, kas pievienoti Parlamenta lēmumam par budžeta izpildes apstiprināšanu un kam ir horizontāls raksturs, atsaucas uz tā 2012. gada 10. maija rezolūciju (6) par aģentūru darbības rādītājiem, finanšu pārvaldību un kontroli.

      (1)  OV C 366, 15.12.2011., 179. lpp.

      (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (3)  OV L 121, 15.5.2009., 37. lpp.

      (4)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

      (5)  OV L 64, 12.3.2010., 1046. lpp.

      (6)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0164 (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 388. lpp.).


title: Padomes Lēmums (2001. gada 26. jūnijs) par Eiropas Kopienas pievienošanos ANO Eiropas Ekonomikas komisijas noteikumiem Nr. 108 par mehāniskajiem transportlīdzekļiem un to piekabēm paredzētu atjaunotu pneimatisko riepu produkcijas apstiprināšanu

text:
Avis juridique important

|

32001D0509

Official Journal L 183 , 06/07/2001 P. 0037 - 0037

Padomes Lēmums(2001. gada 26. jūnijs)par Eiropas Kopienas pievienošanos ANO Eiropas Ekonomikas komisijas noteikumiem Nr. 108 par mehāniskajiem transportlīdzekļiem un to piekabēm paredzētu atjaunotu pneimatisko riepu produkcijas apstiprināšanu(2001/509/EK)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Padomes 1997. gada 27. novembra Lēmumu 97/836/EK, kura mērķis ir Eiropas Kopienas pievienošanās Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas Nolīgumam par vienotu tehnisko prasību pieņemšanu transportlīdzekļiem ar riteņiem, iekārtām un daļām, ko var uzmontēt un/vai izmantot transportlīdzekļos ar riteņiem, un par nosacījumiem to apstiprinājumu savstarpējai atzīšanai, kas piešķirti, pamatojoties uz minētajām prasībām[1] ("Pārskatītais 1958. gada nolīgums"), un jo īpaši tā 3. panta 3. punktu un 4. panta 2. punkta otro ievilkumu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[2],ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu[3],tā kā:(1) Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas Noteikumu Nr. 108 vienotās prasības par mehāniskajiem transportlīdzekļiem un to piekabēm paredzētu atjaunotu pneimatisko riepu produkcijas apstiprināšanu ir vērstas uz tehnisko šķēršļu novēršanu atjaunotu pneimatisko riepu tirdzniecībā starp Līgumslēdzējām pusēm, vienlaikus nodrošinot augstu drošības un vides aizsardzības līmeni.(2) Noteikumi Nr. 108 ir izziņoti līgumslēdzējām pusēm un stājās spēkā attiecībā uz visām līgumslēdzējām pusēm, kas līdz dienai vai dienām, kas noteiktas Pārskatītajam 1958. gada nolīgumam pievienotajos Noteikumos, nav paziņojušas par iebildumiem.(3) Lai nodrošinātu uzņēmēju spēju veikt attiecīgus pasākumus, kuru mērķis ir laikus izpildīt Noteikumu Nr. 108 prasības, lai nerastos atjaunoto pneimatisko riepu tirgus traucējumi, jo īpaši pēc Noteikumu spēkā stāšanās dienas, kas dažādās dalībvalstīs varētu atšķirties, minēto Noteikumu vienotu piemērošanu visā Kopienā vēlāk reglamentēs Kopienas direktīva. Tomēr Noteikumi Nr. 108 netiks integrēti mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju tipa apstiprinājumu sistēmā,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.Vienīgais pantsEiropas Kopiena pievienojas ANO Eiropas Ekonomikas komisijas Noteikumiem Nr. 108 par mehāniskajiem transportlīdzekļiem un to piekabēm paredzētu atjaunotu pneimatisko riepu produkcijas apstiprināšanu.Noteikumu teksts ir pievienots šim lēmumam[4].Luksemburgā, 2001. gada 26. jūnijāPadomes vārdā priekšsēdētājsT. Östros[1] OV L 346, 17.12.1997., 78. lpp.[2] OV C 177, 22.6.2000., 47. lpp.[3] Piekrišana sniegta 2001. gada 15. maijā (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta).[4] Noteikumus publicēs Oficiālajā Vēstnesī.


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52007DP0194

Eiropas Parlamenta 2007. gada 22. maija lēmums par Kopīgās deklarācijas noslēgšanu par koplēmuma procedūras piemērošanas noteikumiem (2005/2125(ACI))

Oficiālais Vēstnesis 102 E , 24/04/2008 Lpp. 0111 - 0112

		P6_TA(2007)0194Koplēmuma procedūras praktiskie pasākumiEiropas Parlamenta 2007. gada 22. maija lēmums par Kopīgās deklarācijas noslēgšanu par koplēmuma procedūras piemērošanas noteikumiem (2005/2125(ACI))Eiropas Parlaments,- ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 251. pantu,- ņemot vērā tā 1999. gada 5. maija rezolūciju par Kopīgo deklarāciju par jaunās koplēmuma procedūras piemērošanas noteikumiem [1],- ņemot vērā Priekšsēdētāju konferences 2007. gada 8. marta lēmumu,- ņemot vērā pārskatīto Kopīgās deklarācijas projektu par koplēmuma procedūras piemērošanas noteikumiem (turpmāk tekstā — "pārskatītā deklarācija"),- ņemot vērā Reglamenta 120. panta 1. punktu un Reglamenta VI pielikuma XVIII punkta 4. apakšpunktu,- ņemot vērā Konstitucionālo jautājumu komitejas ziņojumu (A6-0142/2007),A. tā kā koplēmuma procedūras nemitīgā piemērošanas jomas paplašināšana palielina tās nozīmi ES tiesību aktu izstrādes procesā un rada izmaiņas iestāžu — Parlamenta, Padomes un Komisijas — attiecībās;B. tā kā Parlaments, Padome un Komisija ir centušās padarīt ES tiesību aktu izstrādi pārredzamāku, saskaņotāku, efektīvāku un demokrātiskāku;C. tā kā lai gan 1999. gada Kopīgā deklarācija par koplēmuma procedūras piemērošanas noteikumiem ir apliecinājusi savu noderīgumu, dažu praktisku risinājumu piemērošana laika gaitā ir norādījusi uz nepieciešamību to grozīt;D. tā kā vairākas Eiropas Savienības paplašināšanās kārtas ir radījušas problēmas, kas ietekmē gan procedūru vienkāršošanu, gan resursu optimizāciju;E. tā kā pārskatītā deklarācija atbilst šīm cerībām un ļauj veidot iestāžu turpmāko sadarbību konstruktīvi un elastīgi;F. tā kā iestāžu nolīgumiem un pamatnolīgumiem ir svarīga nozīme un tā kā tāpēc ir būtiski apkopot visus spēkā esošos nolīgumus un publicēt tos kā Parlamenta Reglamenta pielikumu, lai nodrošinātu piekļuvi šiem nolīgumiem un garantētu pārskatāmību,1. atkārtoti apstiprina apņemšanos ievērot pārskatāmības, atbildības un efektivitātes principus un uzsver nepieciešamību pievērst uzmanību ES tiesību aktu izstrādes procesa vienkāršošanai, vienlaikus ievērojot Eiropas Savienības tiesisko kārtību;2. atzinīgi vērtē pārskatīto deklarāciju, kurā ir uzlabota gan 1999. gada deklarācijas struktūra, tās gan saturs, pievienojot virkni svarīgu noteikumu, kas saskaņo ar pašreizējām paraugpraksēm dokumentu, kura mērķis ir stiprināt sadarbību starp trim iestādēm, lai uzlabotu ES likumdošanas efektivitāti un kvalitāti;3. vēlas, lai Parlaments izstrādātu metodi, ar kuru saskaņotu parlamentāro komiteju praksi trialogu laikā, paredzot konkrētus noteikumus par parlamentāro delegāciju sastāvu un pienākumu ievērot ar darbu saistītu konfidencialitāti;4. jo īpaši atzinīgi vērtē šādus pārskatītās deklarācijas uzlabojumus:a) jaunos noteikumus par Padomes prezidentūras pārstāvju piedalīšanos parlamentāro komiteju sanāksmēs un par informācijas pieprasījumiem attiecībā uz Padomes nostāju, kas kopīgi nodrošina virzību uz mērķi uzlabot dialogu starp šīm divām likumdevējām iestādēm;b) tādas prakses atzīšanu, kurā neoficiālu iestāžu sarunu laikā panāktas vienošanās galīgo redakciju izstrādā ar vēstuļu apmaiņas palīdzību;c) apstiprinājumu principam, ka, veicot juridisko un valodas redakciju, Parlamenta un Padomes dienesti sadarbojas kā vienlīdzīgi partneri;d) vienošanos pēc iespējas organizēt svarīgu saskaņotu dokumentu parakstīšanu kopīgā ceremonijā, klātesot plašsaziņas līdzekļu pārstāvjiem, kā arī organizēt kopīgus paziņojumus presei un konferences, lai informētu par paveiktā darba sekmīgu iznākumu;5. ir pārliecināts, ka pārskatītā deklarācija vēl vairāk palielinās koplēmuma procedūrā veiktā likumdošanas darba pārredzamību un atbildību;6. apstiprina pārskatīto deklarāciju, kas ir pievienota šim lēmumam kā pielikums, un nolemj pievienot pārskatīto deklarācija tā Reglamentam; aicina publicēt pārskatīto deklarāciju Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;7. uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu un tā pielikumu Padomei un Komisijai.[1] OV C 279, 1.10.1999., 229. lpp.--------------------------------------------------PIELIKUMSEIROPAS PARLAMENTS — PADOME — KOMISIJA — KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA PAR KOPLĒMUMA PROCEDŪRAS PRAKTISKAJIEM ASPEKTIEM (EK LĪGUMA 251. PANTS)VISPĀRĪGI PRINCIPI1. Eiropas Parlaments, Padome un Komisija (turpmāk tekstā "iestādes") atzīmē, ka sevi ir attaisnojusi pašreizējā prakse risināt sarunas starp Padomes prezidentvalsti, Komisiju, attiecīgo Eiropas Parlamenta komiteju priekšsēdētājiem un/vai referentiem un starp Samierināšanas komitejas līdzpriekšsēdētājiem.2. Iestādes apstiprina, ka šī prakse, kas ir izveidojusies visās koplēmuma procedūras stadijās, ir jāatbalsta arī turpmāk. Iestādes apņemas izvērtēt savas darba metodes, lai vēl efektīvāk izmantotu visas ar EK līgumu izveidotās koplēmuma procedūras piedāvātās iespējas.3. Šī kopīgā deklarācija precizē šīs darba metodes un to izmantošanas praktiskos aspektus. Tā papildina Iestāžu nolīgumu par labāku likumdošanas procesu [1] un jo īpaši tā noteikumus par koplēmuma procedūru. Iestādes apņemas pilnībā ievērot šādas saistības saskaņā ar pārredzamības, atbildīguma un efektivitātes principiem. Šajā ziņā iestādēm būtu jāpievērš īpaša uzmanība vienkāršošanas priekšlikumu virzības veicināšanai, vienlaikus ievērojot acquis communautaire.4. Iestādes sadarbojas labā ticībā visas procedūras laikā, lai saskaņotu savas pozīcijas, ciktāl tas iespējams, un tādējādi vajadzības gadījumā sagatavotu pamatu attiecīgā tiesību akta pieņemšanai agrīnā procedūras stadijā.5. Paturot prātā šo mērķi, tās sadarbojas, izmantojot attiecīgus starpiestāžu kontaktus, lai uzraudzītu darba gaitu un analizētu visās koplēmuma procedūras stadijās sasniegto konverģences līmeni.6. Atbilstīgi saviem iekšējiem reglamentiem iestādes apņemas regulāri apmainīties ar informāciju par koplēmuma dokumentu virzību. Lai veicinātu procesa saskaņotu un efektīvu norisi, tās, cik vien iespējams, pielāgo savus darba grafikus. Tādēļ tās centīsies izveidot orientējošu grafiku dažādām stadijām līdz tiesību aktu priekšlikumu galīgai pieņemšanai, vienlaikus pilnībā ievērojot lēmumu pieņemšanas procesa politisko raksturu.7. Iestāžu sadarbība koplēmuma procedūras gaitā, bieži notiek kā trīspusējas sanāksmes ("trialogs"). Šī trialoga sistēma ir izrādījusies dzīvotspējīga un elastīga, ievērojami palielinot iespēju panākt vienošanos pirmā un otrā lasījuma stadijā, kā arī palīdzot sagatavot Samierināšanas komitejas darbu.8. Šādi trialogi parasti ir neoficiāli. Atkarībā no paredzamās diskusijas rakstura tie var notikt jebkurā procedūras stadijā, un ar dažādu pārstāvības līmeni. Atbilstīgi savam reglamentam katra iestāde izvirzīs pārstāvjus katrai sanāksmei, noteiks savas pilnvaras sarunās un laikus informēs pārējās iestādes par sanāksmju praktiskajiem aspektiem.9. Ja vien iespējams, visiem sanāksmes dalībniekiem jau iepriekš izplata jebkuru kompromisa teksta projektu, kas iesniegts apspriedei nākamajā sanāksmē. Lai palielinātu pārredzamību, Eiropas Parlamentā un Padomē rīkoto trialogu izziņo, ja tas iespējams.10. Padomes prezidentvalsts centīsies apmeklēt Parlamenta komiteju sanāksmes. Tā rūpīgi izskatīs jebkuru saņemto pieprasījumu attiecīgos gadījumos sniegt informāciju par Padomes nostāju.PIRMAIS LASĪJUMS11. Iestādes visos procedūras posmos sadarbojas labā ticībā, pēc iespējas saskaņojot pozīcijas, lai, kad vien tas iespējams, tiesību aktus varētu pieņemt pirmajā lasījumā.Vienošanās Eiropas Parlamentā pirmā lasījuma stadijā12. Iestādes uztur atbilstīgus kontaktus, lai veicinātu procedūras norisi pirmajā lasījumā.13. Komisija veicina šādu kontaktu uzturēšanu un konstruktīvi izmanto savas iniciatīvas tiesības, lai saskaņotu Eiropas Parlamenta un Padomes nostājas, pienācīgi ievērojot līdzsvaru starp iestādēm un Līgumā noteikto Komisijas lomu.14. Ja vienošanos panāk neoficiālās sarunās trialoga gaitā, Pastāvīgo pārstāvju komitejas (Coreper) priekšsēdētājs nosūta vēstuli attiecīgās Parlamenta komitejas priekšsēdētājam, kurā Komisijas priekšlikuma grozījumu formā izklāstīts panāktās vienošanās saturs pēc būtības. Šajā vēstulē Padome norāda uz tās gatavību pēc juridiski lingvistiskās pārbaudes pieņemt šo rezultātu, ja to ar balsojumu apstiprina plenārsēdē. Šīs vēstules kopiju nosūta Komisijai.15. Šajā kontekstā, ja ir sagaidāms, ka dokumentus noteikti pieņems pirmajā lasījumā, informācija par nodomu panākt vienošanos būtu jādara pieejama tik agri, cik vien iespējams.Vienošanās Padomes kopējās nostājas stadijā16. Ja Eiropas Parlamenta pirmajā lasījumā neizdodas panākt vienošanos, var turpināt kontaktu uzturēšanu, lai varētu panākt vienošanos kopējās nostājas stadijā.17. Komisija veicina šādu kontaktu uzturēšanu un konstruktīvi izmanto iniciatīvas tiesības, lai saskaņotu Eiropas Parlamenta un Padomes nostājas, ievērojot līdzsvaru starp iestādēm un Līgumā noteikto Komisijas lomu.18. Ja šajā stadijā ir panākta vienošanās, attiecīgās Parlamenta komitejas priekšsēdētājs vēstulē Coreper priekšsēdētājam iekļauj ieteikumu plenārsēdē apstiprināt Padomes pieņemto kopējo nostāju bez grozījumiem, ar nosacījumu, ka Padome apstiprina šo kopējo nostāju, un pēc juridiski lingvistiskās pārbaudes. Šīs vēstules kopiju nosūta Komisijai.OTRAIS LASĪJUMS19. Paskaidrojuma paziņojumā Padome pēc iespējas nepārprotami izskaidro iemeslus, kuru dēļ tā pieņēmusi kopējo nostāju. Otrajā lasījumā Eiropas Parlaments, cik vien iespējams, ņem vērā gan šos iemeslus, gan Komisijas nostāju.20. Lai nodrošinātu, ka otrajā lasījumā likumdošanas procedūra noris pēc iespējas efektīvāk, pirms kopējās nostājas nosūtīšanas Padome, apspriežoties ar Eiropas Parlamentu un Komisiju, cenšas noskaidrot tās nosūtīšanai piemērotāko datumu.Vienošanās Eiropas Parlamentā otrā lasījuma stadijā21. Lai labāk izprastu attiecīgās nostājas un līdz ar to panāktu pēc iespējas ātrāku likumdošanas procedūras pabeigšanu, turpinās uzturēt atbilstīgus kontaktus, tiklīdz Padomes kopējā nostāja ir iesniegta Eiropas Parlamentam.22. Komisija veicina šādu kontaktu uzturēšanu un sniedz atzinumu, lai saskaņotu Eiropas Parlamenta un Padomes nostājas, pienācīgi ievērojot līdzsvaru starp iestādēm un Līgumā noteikto Komisijas lomu.23. Ja vienošanos panāk neoficiālās sarunās trialoga gaitā, Coreper priekšsēdētājs nosūta vēstuli attiecīgās Parlamenta komitejas priekšsēdētājam, kurā Padomes kopējās nostājas grozījumu formā izklāstīts vienošanās saturs pēc būtības. Šajā vēstulē Padome norāda uz gatavību pēc juridiski lingvistiskās pārbaudes pieņemt minēto rezultātu, ja to ar balsojumu apstiprina plenārsēdē. Šīs vēstules kopiju nosūta Komisijai.SAMIERINĀŠANA24. Ja kļūst skaidrs, ka Padome nepieņems visus Eiropas Parlamenta otrajā lasījumā izdarītos grozījumus, un tad, kad Padome ir gatava paziņot savu nostāju, organizēs pirmo trialogu. Atbilstīgi savam reglamentam katra iestāde izvirzīs tās pārstāvjus katrai sanāksmei un noteiks savas pilnvaras sarunās. Komisija pēc iespējas agrīnā stadijā darīs abām delegācijām zināmus tās nodomus attiecībā uz savu atzinumu par Eiropas Parlamenta otrā lasījuma grozījumiem.25. Trialogi notiek visas samierināšanas procedūras laikā ar mērķi atrisināt atlikušos problemātiskos jautājumus un sagatavot pamatu vienošanās panākšanai Samierināšanas komitejā. Trialogu rezultātus apspriež un, ja iespējams, apstiprina attiecīgo iestāžu sanāksmēs.26. Samierināšanas komiteju sasauc Padomes priekšsēdētājs, saņemot Eiropas Parlamenta priekšsēdētāja piekrišanu un pienācīgi ievērojot Līguma noteikumus.27. Komisija piedalās samierināšanas procedūrā un uzņemas visas iniciatīvas, kas nepieciešamas, lai saskaņotu Eiropas Parlamenta un Padomes nostājas. Viena no šādām iniciatīvām var būt kompromisa tekstu projekti, kuros ņemtas vērā Eiropas Parlamenta un Padomes nostājas un pienācīgi ņemta vērā Līgumā noteiktā Komisijas loma.28. Samierināšanas komiteju kopīgi vada Eiropas Parlamenta priekšsēdētājs un Padomes priekšsēdētājs. Komitejas sanāksmes pārmaiņus vada katrs līdzpriekšsēdētājs.29. Līdzpriekšsēdētāji kopīgi nosaka Samierināšanas komitejas sanāksmju datumus un darba kārtības, lai nodrošinātu Samierināšanas komitejas efektīvu darbību visās koplēmuma procedūras stadijās. Paredzētos sanāksmju datumus apspriež ar Komisiju. Eiropas Parlaments un Padome nosaka orientējošus samierināšanas sanāksmju datumus un paziņo tos Komisijai.30. Jebkuras Samierināšanas komitejas sanāksmes darba kārtībā līdzpriekšsēdētāji var iekļaut vairākus dokumentus. Papildus galvenajam jautājumam, par kuru vēl nav panākta vienošanās, ("B jautājums") var atklāt un/vai slēgt samierināšanas procedūras par citiem jautājumiem ("A jautājumi"), tos neapspriežot.31. Ievērojot Līguma noteikumus par termiņiem, Eiropas Parlaments un Padome pēc iespējas ņem vērā darba plānošanas prasības, jo īpaši prasības, kas ir saistītas ar pārtraukumiem iestāžu darbā un Eiropas Parlamenta vēlēšanām. Jebkurā gadījumā darba pārtraukums ir tik īss, cik vien iespējams.32. Lai vienlīdzīgi izmantotu iestāžu infrastruktūru, tostarp mutiskās tulkošanas infrastruktūru, Samierināšanas komitejas sanāksmes pārmaiņus notiek Eiropas Parlamenta un Padomes telpās.33. Samierināšanas komitejas rīcībā ir jābūt Komisijas priekšlikumam, Padomes kopējai nostājai un Komisijas atzinumam par to, Eiropas Parlamenta ierosinātajiem grozījumiem un Komisijas atzinumam par tiem, un Eiropas Parlamenta un Padomes delegāciju kopīgajam darba dokumentam. Šim darba dokumentam ir jābūt tādam, kas ļauj tā lietotājiem noteikt problemātiskos jautājumus un uz tiem efektīvi atsaukties. Komisija sniedz tās atzinumu trīs nedēļās pēc Eiropas Parlamenta balsojuma rezultātu oficiālas saņemšanas, bet ne vēlāk kā līdz samierināšanas procedūras sākumam.34. Līdzpriekšsēdētāji var iesniegt tekstus apstiprināšanai Samierināšanas komitejā.35. Vienošanos par kopīgo dokumentu panāk Samierināšanas komitejas sanāksmē vai vēlāk līdzpriekšsēdētāju sarakstē. Šādu vēstuļu kopijas nosūta Komisijai.36. Ja Samierināšanas komiteja panāk vienošanos par kopīgo dokumentu, pēc galīgās juridiski lingvistiskās pārbaudes to iesniedz līdzpriekšsēdētājiem oficiālai apstiprināšanai. Taču izņēmuma gadījumos, lai ievērotu termiņus, līdzpriekšsēdētājiem apstiprināšanai var iesniegt kopīgā dokumenta projektu.37. Apstiprināto tekstu līdzpriekšsēdētāji ar kopīgi parakstītu vēstuli nosūta Eiropas Parlamenta priekšsēdētājam un Padomes priekšsēdētājam. Ja Samierināšanas komiteja nespēj vienoties par kopīgo dokumentu, līdzpriekšsēdētāji ar kopīgi parakstītu vēstuli par to informē Eiropas Parlamenta priekšsēdētāju un Padomes priekšsēdētāju. Šīs vēstules uzskata par oficiālu protokolu. Šādu vēstuļu kopijas nosūta Komisijai informācijai. Samierināšanas procedūrā izmantotie darba dokumenti būs pieejami katras iestādes kancelejā pēc procedūras noslēgšanas.38. Eiropas Parlamenta Sekretariāts un Padomes Ģenerālsekretariāts, sadarbojoties ar Komisijas Ģenerālsekretariātu, kopīgi darbojas kā Samierināšanas komitejas sekretariāts.VISPĀRĪGI NOTEIKUMI39. Ja Eiropas Parlaments vai Padome uzskata, ka ir nepieciešams pagarināt Līguma 251. pantā minētos termiņus, tās attiecīgi informē otras iestādes priekšsēdētāju un Komisiju.40. Ja vienošanās ir panākta pirmajā vai otrajā lasījumā vai samierināšanas procedūras laikā, teksta, par kuru panākta vienošanās, galīgo redakciju ciešā sadarbībā un savstarpēji vienojoties sagatavo Eiropas Parlamenta un Padomes juristu-lingvistu dienesti.41. Tekstos, par kuriem panākta vienošanās, nedrīkst izdarīt izmaiņas bez Eiropas Parlamenta un Padomes attiecīga līmeņa nepārprotamas piekrišanas.42. Teksta galīgās redakcijas sagatavošanu veic, pienācīgi ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes dažādās procedūras un jo īpaši ņemot vērā iekšējo procedūru noslēgšanas termiņus. Iestādes apņemas laiku, kas paredzēts tiesību aktu galīgajai juridiski lingvistiskai pārbaudei, neizmantot tam, lai atsāktu diskusijas par jautājumiem pēc būtības.43. Eiropas Parlaments un Padome vienojas par abu iestāžu kopīgi sagatavoto tekstu iesniegšanu.44. Ciktāl tas iespējams, iestādes apņemas izmantot savstarpēji pieņemamus standarta noteikumus, ko iekļauj saskaņā ar koplēmuma procedūru pieņemtajos tiesību aktos, jo īpaši attiecībā uz noteikumiem par ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (atbilstīgi "komitoloģijas" lēmumam [2]), tiesību aktu stāšanos spēkā, transponēšanu un piemērošanu un Komisijas iniciatīvas tiesību ievērošanu.45. Iestādes centīsies rīkot kopīgas preses konferences, kurās paziņo par likumdošanas procesa sekmīgu rezultātu pirmajā vai otrajā lasījumā vai samierināšanas gaitā. Tās centīsies izplatīt arī kopīgus paziņojumus presei.46. Pēc tam, kad Eiropas Parlaments un Padome saskaņā ar koplēmuma procedūru ir pieņēmuši tiesību aktu, tā tekstu iesniedz parakstīšanai Eiropas Parlamenta priekšsēdētājam un Padomes priekšsēdētājam, kā arī šo iestāžu ģenerālsekretāriem.47. Eiropas Parlamenta un Padomes priekšsēdētāji saņem parakstīšanai sagatavoto tekstu viņu attiecīgajās valodās un, ja vien tas iespējams, to paraksta kopīgā ceremonijā, ko katru mēnesi rīko, lai plašsaziņas līdzekļu klātbūtnē parakstītu svarīgus tiesību aktus.48. Kopīgi parakstīto tekstu nosūta publicēšanai Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Tiesību aktu parasti publicē divos mēnešos pēc tā pieņemšanas Eiropas Parlamentā un Padomē.49. Ja viena no iestādēm tekstā (vai kādā no valodu versijām) konstatē pārrakstīšanās vai nepārprotamu kļūdu, tā nekavējoties paziņo par to pārējām iestādēm. Ja kļūda konstatēta tiesību aktā, kas vēl nav pieņemts ne Eiropas Parlamentā, ne Padomē, Eiropas Parlamenta un Padomes juristu-lingvistu dienesti ciešā sadarbībā sagatavo nepieciešamo kļūdu labojumu. Ja kļūda konstatēta tiesību aktā, ko jau pieņēmusi viena iestāde vai abas iestādes, neatkarīgi no tā, vai teksts jau ir publicēts, Eiropas Parlaments un Padome, kopīgi vienojoties, pieņem saskaņā ar to attiecīgajām procedūrām sagatavotu kļūdu labojumu.[1] OV C 321, 31.12.2003., 1. lpp.[2] Padomes Lēmums 1999/468/EK ( 1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.). Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2006/512/EK (OV L 200, 27.7.2006., 11. lpp.).--------------------------------------------------


title: Padomes Lēmums (1994. gada 27. jūnijs), ar ko apstiprina Eiropas Kopienas un Bulgārijas Republikas vēstuļu apmaiņu, ar kuru groza Pagaidu nolīgumu par tirdzniecību un ar to saistītajiem jautājumiem starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Eiropas Ogļu un tērauda kopienu, no vienas puses, un Bulgārijas Republiku, no otras puses, un Eiropas nolīgumu, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bulgārijas Republiku, no otras puses, abi līgumi grozīti ar 1993. gada 21. decembrī parakstīto Papildprotokolu

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31994D0391

Oficiālais Vēstnesis L 178 , 12/07/1994 Lpp. 0069 - 0070 Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 11 Sējums 32 Lpp. 0083  Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 11 Sējums 32 Lpp. 0083

		Padomes Lēmums(1994. gada 27. jūnijs),ar ko apstiprina Eiropas Kopienas un Bulgārijas Republikas vēstuļu apmaiņu, ar kuru groza Pagaidu nolīgumu par tirdzniecību un ar to saistītajiem jautājumiem starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Eiropas Ogļu un tērauda kopienu, no vienas puses, un Bulgārijas Republiku, no otras puses, un Eiropas nolīgumu, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bulgārijas Republiku, no otras puses, abi līgumi grozīti ar 1993. gada 21. decembrī parakstīto Papildprotokolu(94/391/EK)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 113. pantu saistībā ar 228. panta 2. punktu,ņemot vērā Eiropas nolīgumu, ko Puses parakstījušas 1993. gada 8. martā [1] un kas grozīts ar 1993. gada 21. decembrī parakstīto Papildprotokolu [2],ņemot vērā Pagaidu nolīgumu, ko Puses parakstījušas 1993. gada 10. decembrī [3] un kas grozīts ar 1993. gada 21. decembrī noslēgto Papildprotokolu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,tā kā Pagaidu nolīgumam bija jāstājas spēkā 1993. gada 1. jūnijā;tā kā Pagaidu nolīgums stājās spēkā 1993. gada 31. decembrī;tā kā Pagaidu nolīgumā ir noteiktas kvantitatīvas koncesijas;tā kā tādēļ uz turpmākajiem gadiem jāpārnes atsevišķas kvotas vai maksimumi, kas bija piešķirti 1993. gadam, bet ko Bulgārija nevarēja izmantot tā iemesla dēļ, ka nolīgums stājās spēkā vēlāk;tā kā tālab Komisija Kopienas vārdā ir apspriedusi Eiropas Kopienas un Bulgārijas Republikas vēstuļu apmaiņu, ar kuru groza Pagaidu nolīgumu par tirdzniecību un ar to saistītajiem jautājumiem starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Eiropas Ogļu un tērauda kopienu, no vienas puses, un Bulgārijas Republiku, no otras puses, kas grozīts ar 1993. gada 21. decembrī Pušu parakstīto Papildprotokolu, un ar kuru groza 1993. gada 8. martā parakstīto Eiropas nolīgumu, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bulgārijas Republiku, no otras puses, kurš grozīts ar 1993. gada 21. decembrī Pušu noslēgto Papildprotokolu;tā kā šī vēstuļu apmaiņa ir jāapstiprina,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsEiropas Kopienas un Bulgārijas Republikas vēstuļu apmaiņa, ar kuru groza Pagaidu nolīgumu par tirdzniecību un ar to saistītajiem jautājumiem starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Eiropas Ogļu un tērauda kopienu, no vienas puses, un Bulgārijas Republiku, no otras puses, un Eiropas nolīgumu, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bulgārijas Republiku, no otras puses, ir apstiprināta Kopienas vārdā.Vēstuļu apmaiņas teksts ir pievienots šim lēmumam.2. pantsAr šo Padomes priekšsēdētājam ir piešķirtas tiesības izraudzīties personu, kas ir pilnvarota parakstīt šīs apmaiņas vēstules Eiropas Kopienas vārdā.Padomes priekšsēdētājs Eiropas Kopienas vārdā paziņo, ka ir izpildītas visas vajadzīgās procedūras.Luksemburgā, 1994. gada 27. jūnijāPadomes vārdā —priekšsēdētājsC. Simitis[1] Eiropas nolīgums Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts.[2] OV L 25, 29.1.1994., 27. lpp.[3] OV L 323, 23.12.1993., 2. lpp.--------------------------------------------------


title: Eiropas Parlamenta Lēmums (2010. gada 5. maijs) par Eiropas Ķīmisko vielu aģentūras 2008. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu

text:
               25.9.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 252/146

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS
   (2010. gada 5. maijs)
   par Eiropas Ķīmisko vielu aģentūras 2008. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
   (2010/520/ES)
   EIROPAS PARLAMENTS,
   ņemot vērā Eiropas Ķīmisko vielu aģentūras 2008. finanšu gada galīgos pārskatus,
   ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Ķimikāliju aģentūras 2008. finanšu gada pārskatiem, ar Aģentūras atbildēm (1),
   ņemot vērā Padomes 2010. gada 16. februāra ieteikumu (5827/2010 – C7-0061/2010),
   ņemot vērā EK līguma 276. pantu un Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,
   ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 185. pantu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1907/2006 (3), ar ko izveido Eiropas Ķīmisko vielu aģentūru, un jo īpaši tās 97. pantu,
   ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (4), un jo īpaši tās 94. pantu,
   ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,
   ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumu (A7-0089/2010),

               1.

               sniedz Eiropas Ķīmisko vielu aģentūras izpilddirektoram apstiprinājumu par Aģentūras 2008. finanšu gada budžeta izpildi;

               2.

               izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, nosūtīt Eiropas Ķīmisko vielu aģentūras izpilddirektoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Jerzy BUZEK

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV C 304, 15.12.2009., 33. lpp.

      (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (3)  OV L 396, 30.12.2006., 1. lpp.

      (4)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.
    ---documentbreak---

               25.9.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 252/147

         EIROPAS PARLAMENTA REZOLŪCIJA
   (2010. gada 5. maijs)
   ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no Lēmuma par Eiropas Ķīmisko vielu aģentūras 2008. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
   EIROPAS PARLAMENTS,
   ņemot vērā Eiropas Ķīmisko vielu aģentūras 2008. finanšu gada galīgos pārskatus,
   ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Ķimikāliju aģentūras 2008. finanšu gada pārskatiem, ar Aģentūras atbildēm (1),
   ņemot vērā Padomes 2010. gada 16. februāra ieteikumu (5827/2010 – C7-0061/2010),
   ņemot vērā EK līguma 276. pantu un Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,
   ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 185. pantu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1907/2006 (3), ar ko izveido Eiropas Ķīmisko vielu aģentūru, un jo īpaši tās 97. pantu,
   ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (4), un jo īpaši tās 94. pantu,
   ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,
   ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumu (A7-0089/2010),

               A.

               tā kā Revīzijas palāta norāda, ka tā ir guvusi pamatotu pārliecību par to, ka gada pārskati par 2008. finanšu gadu ir ticami un ka pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi,

               B.

               tā kā 2008. gads bija pirmais Aģentūras darbības gads,

               1.

               atzīmē, ka 2008. gadā Aģentūras finansējumu nodrošināja Kopienas subsīdija EUR 62 200 000 apmērā saskaņā ar vispārējās Finanšu regulas 185. pantu un mazākā mērā – uzņēmumu maksa par ķīmisko vielu reģistrēšanu, kuru paredz REACH regula (Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 1907/2006, kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH) un ar ko izveido Eiropas Ķimikāliju aģentūru);

      Darbība

               2.

               uzskata, ka Aģentūra veic pienākumus, kurus nespēj pārņemt Komisija, ka Aģentūra pilnībā ievēro Savienības stratēģiskās prioritātes un ka tās darbība papildina pārējo aģentūru darbu;

               3.

               pieņem zināšanai piezīmes, kuras izdarītas, veicot ES decentralizēto aģentūru ārējo novērtējumu, ko 2009. gadā bija pasūtījusi Komisija, un kurās teikts, ka daudzgadu darba programmas mērķi un pasākumi atbilst Aģentūras pilnvarām un rezultāti ir gūti laikus, un tie ir noderīgi un kvalitatīvi;

               4.

               tomēr uzsver, ka Aģentūra tikai iegūtu, izstrādājot procedūras atgriezeniskās saites nodrošināšanai un ciešāk pievēršoties darbam ar klientiem;

               5.

               pauž gandarījumu par veiksmīgo Eiropas Ķīmisko vielu aģentūras (ECHA) pirmo darbības gadu, jo par tās budžeta pārvaldību 2007. gadā bija atbildīga Komisija (Uzņēmējdarbības un rūpniecības ģenerāldirektorāts); īpaši uzsver, ka sekmīgo un diezgan ātro Aģentūras izveidi galvenokārt veicināja atbildīgā ģenerāldirektorāta prasmīgais atbalsts, pieredzes apmaiņa ar līdzīgām aģentūrām un uzņēmējas valsts sniegtais stingrais atbalsts;

               6.

               atzīmē, ka Regulā (EK) Nr. 1907/2006, ar kuru izveidota Aģentūra, ir noteikts, ka reizi 10 gados ir jāveic pārskatīšana;

      Budžeta un finanšu pārvaldība

               7.

               pieņem zināšanai Revīzijas palātas konstatējumu par pamatdarbības kavēšanos, kas izskaidrojama ar grūtībām ieviest IT sistēmu un ar kvalificētu darbinieku trūkumu; jo īpaši atzīmē, ka 41 % pamatdarbības veikšanai atvēlēto saistību apropriāciju ir pārnests un 37,5 % – atcelti; uzsver, ka šāds stāvoklis neatbilst gada pārskata principam un liecina par nepilnībām Aģentūras darbības plānošanā; tāpēc prasa Aģentūrai veikt pasākumus, lai uzlabotu plānošanu un resursu izmantošanas uzraudzību;

               8.

               prasa Aģentūrai arī uzlabot apropriāciju izlietojuma uzraudzības procedūras; šajā sakarā pieņem zināšanai Revīzijas palātas konstatējumu, ka lielam skaitam darījumu, kuru kopējā vērtība pārsniedz EUR 400 000, izdevumi nebija segti, paredzot budžeta saistības, tātad šie darījumi bija neatbilstoši; tomēr ņem vērā Aģentūras atbildi, kurā tā apliecina, ka 2009. gadā ir atrasti vajadzīgie darbinieki, kā arī pārskatītas un konsolidētas finansēšanas un iekšējās kontroles procedūras;

               9.

               pieņem zināšanai, ka Aģentūra 2008. gadā ir uzrādījusi ienākumus no procentiem EUR 643 007,40 apmērā; ņemot vērā gada pārskatus un procentu ienākumu apmēru, secina, ka Aģentūrai pastāvīgi ir ārkārtīgi lieli naudas līdzekļu uzkrājumi; pieņem zināšanai, ka Aģentūras naudas līdzekļu uzkrājumi 2008. gada 31. decembrī veidoja EUR 18 747 210,75; aicina Komisiju noskaidrot, kādas ir iespējas pilnībā nodrošināt naudas līdzekļu pārvaldību, pamatojoties uz faktiskajām vajadzībām, kā noteikts Regulas (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 15. panta 5. punktā, un kādas vispārējas izmaiņas būtu jāizdara, lai ilgtermiņā, cik vien iespējams, samazinātu Aģentūras naudas līdzekļu uzkrājumus;

      Cilvēkresursi

               10.

               atzīmē, ka Aģentūras neatkarīgas darbības pirmajā gadā kopējais amata vietu skaits amatu sarakstā palielinājās vairāk nekā divkārt; atzinīgi vērtē to, ka gada beigās bija aizpildīti 95 % no Aģentūras amatu sarakstā paredzētajām amata vietām; šajā sakarā atgādina, ka ir rūpīgi jāievēro darbā pieņemšanas procedūra;

               11.

               pauž nožēlu, ka Revīzijas palāta ir konstatējusi nepilnības personāla atlases komisijas darba apkopojuma dokumentos; pieņem zināšanai arī Revīzijas palātas konstatējumu, kurā uzsvērts, ka 14 darbā pieņemšanas procedūrās nebija garantēta personāla atlases komisijas locekļu (proti, izpilddirektoram pakļauto pagaidu darbinieku) neatkarība, jo pats Aģentūras izpilddirektors bija komisijas priekšsēdētājs; tomēr atzinīgi vērtē Aģentūras lēmumu, ka izpilddirektors turpmāk nepiedalīsies personāla atlases komisijas darbā;

               12.

               apzinās, ka galveno amatpersonu biežā rotēšana var apdraudēt Aģentūras darbības nepārtrauktību; tādēļ aicina Aģentūru ieviest skaidri definētas amatu pārņemšanas procedūras, lai nodrošinātu netraucētu amatpersonu maiņu un attiecīgo pienākumu, dokumentu vai procedūru pārņemšanu;

      Iekšējā revīzija

               13.

               atzīst, ka Aģentūras Iekšējās revīzijas dienests (IRD), kas sāka darbu 2008. gadā, tā paša gada jūlijā veica riska novērtēšanu, lai noteiktu revīzijas prioritātes un IRD revīzijas plānu nākamajiem trim gadiem;

               14.

               atzīmē, ka IRD sagatavoja 12 ieteikumus, no kuriem četri ir novērtēti kā “ļoti nopietni” un skar Aģentūras darbības nepārtrauktību un darbā pieņemšanas procedūras; atzīst, ka šie ieteikumi lielākoties jau ir īstenoti 2008. gadā, bet atlikušie ieteikumi – līdz 2009. gada 31. decembrim;

               15.

               norāda, ka lēmumam par budžeta izpildes apstiprināšanu ir pievienoti arī horizontāla rakstura konstatējumi, un sakarā ar tiem vērš uzmanību uz Parlamenta 2010. gada 5. maija rezolūciju (5) par aģentūru darbību, finanšu pārvaldību un kontroli.

      (1)  OV C 304, 15.12.2009., 33. lpp.

      (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (3)  OV L 396, 30.12.2006., 1. lpp.

      (4)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

      (5)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0139 (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 241. lpp.).


                  25.8.2016

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  C 310/44

            P8_TA(2015)0028
      Pilnvaru pārbaude
      Eiropas Parlamenta 2015. gada 11. februāra lēmums par pilnvaru pārbaudi (2014/2165(REG))
      (2016/C 310/11)

         Eiropas Parlaments,

                  —

                  ņemot vērā 1976. gada 20. septembra Aktu par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās (1),

                  —

                  ņemot vērā 2005. gada 28. septembra Lēmumu, ar ko pieņem Eiropas Parlamenta deputātu nolikumu (2), un jo īpaši tā 2. panta 1. punktu un 3. panta 1. punktu,

                  —

                  ņemot vērā Padomes 1993. gada 6. decembra Direktīvu 93/109/EK, ar ko nosaka sīki izstrādātu kārtību balsstiesību un tiesību kandidēt Eiropas Parlamenta vēlēšanās izmantošanai Savienības pilsoņiem, kas dzīvo dalībvalstī, kuras pilsoņi tie nav (3)

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 2005. gada 7. jūlija un 2009. gada 30. aprīļa spriedumus (4),

                  —

                  ņemot vērā Reglamenta 3., 4. un 11. pantu un I pielikumu,

                  —

                  ņemot vērā dalībvalstu kompetento iestāžu oficiālos paziņojumus par Eiropas Parlamenta vēlēšanu rezultātiem,

                  —

                  ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A8-0013/2015),

                  A.

                  tā kā 1976. gada 20. septembra Akta 7. panta 1. un 2. punktā ir skaidri norādīti amati, kas nav savienojami ar Eiropas Parlamenta deputāta statusu;

                  B.

                  tā kā saskaņā ar Reglamenta 11. pantu un I pielikumu deputātiem ir sīki jādeklarē sava profesionālā darbība, kā arī jebkuri citi algoti pienākumi vai darbība;

                  C.

                  tā kā visas dalībvalstis Eiropas Parlamentam ir paziņojušas ievēlēto deputātu kandidātu vārdus, bet daļa vēl nav nosūtījušas — vai ir nosūtījušas novēloti — iespējamo aizstājēju vārdus vēlēšanu rezultātu secībā, kā prasīts Reglamenta 3. panta 4. punktā;

                  D.

                  tā kā dažos gadījumos dalībvalstis iesniedza daļēju paziņojumu par ievēlētajiem deputātu kandidātiem un pārējo informāciju nosūtīja vēlāk;

                  E.

                  tā kā dažās dalībvalstīs saskaņā ar valsts tiesību aktiem joprojām izskata iebildumus par dažu Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu un tā kā šo procedūru rezultātā attiecīgo deputātu ievēlēšana varētu tikt anulēta;

                  F.

                  tā kā saskaņā ar 1976. gada 20. septembra Akta 12. pantu Eiropas Parlamentam ir jāizšķir strīdi par deputāta mandāta derīgumu tikai tad, ja tie ir saistīti ar minētā akta noteikumu pārkāpumiem, un nav tie jāizskata gadījumos, kad pārkāpti aktā minētie dalībvalstu vēlēšanu noteikumi;

                  G.

                  tā kā nolūkā pārbaudīt deputātu pilnvaras saskaņā ar 1976. gada Akta 12. pantu Parlamentam obligāti jāņem vērā vēlēšanu rezultāti, ko oficiāli izsludinājušas dalībvalstu kompetentās iestādes; tā kā šis noteikums Parlamentam tomēr neliedz attiecīgā situācijā ziņot par iespējamiem gadījumiem, kad rezultātu pamatā esošie valsts vēlēšanu tiesību akti ir pretrunā ES tiesību aktiem;

                  H.

                  tā kā dažu dalībvalstu valstspiederīgajiem, kas jau noteiktu laiku dzīvo citā valstī, viņu izcelsmes dalībvalsts var atņemt tiesības balsot (balsstiesību atņemšana); tā kā dažos gadījumos tas var nozīmēt arī kandidēšanas tiesību atņemšanu;

                  I.

                  tā kā Apvienotās Karalistes Vēlēšanu komisija ir ziņojusi, ka daļa citu dalībvalstu valstspiederīgo, kuri dzīvo Apvienotajā Karalistē, pēdējās Eiropas vēlēšanās nevarēja izmantot savas tiesības balsot,

                  1.

                  ņemot vērā iespējamos dalībvalstu kompetento iestāžu lēmumus par vēlēšanu rezultātu apstrīdēšanu, atzīst par derīgu to šā lēmuma pielikumā minēto Eiropas Parlamenta deputātu mandātu, par kuru ievēlēšanu ir paziņojušas dalībvalstu kompetentās iestādes un kuri ir snieguši rakstisku deklarāciju, kas izriet no 1976. gada 20. septembra Akta 7. panta 1. un 2. punkta un Reglamenta I pielikuma;

                  2.

                  atkārtoti prasa dalībvalstu kompetentajām iestādēm, lai tās ne tikai nekavējoties paziņo Eiropas Parlamentam visu ievēlēto kandidātu vārdus, bet arī nosūta iespējamo aizstājēju vārdus vēlēšanu rezultātu secībā;

                  3.

                  aicina dalībvalstu kompetentās iestādes nekavējoties pabeigt iesniegto strīdu izskatīšanu un informēt Parlamentu par rezultātiem;

                  4.

                  uzskata, ka balsstiesību atņemšana principā soda valstspiederīgos, kas izmantojuši tiesības brīvi pārvietoties Eiropas Savienībā (LESD 20. panta 2. punkta a) apakšpunkts), liedz tiem dzīvesvietas dalībvalstī balsot un kandidēt Eiropas Parlamenta vēlēšanās (LESD 20. panta 2. punkta b) apakšpunkts) un ir pretrunā tiešu vispārēju vēlēšanu principam (LES 14. panta 3. punkts un 1976. gada Akta 1. panta 3. punkts); uzskata, ka balsstiesību atņemšanu nekādā gadījumā nedrīkst piemērot Eiropas Parlamenta vēlēšanām, un aicina Komisiju panākt, ka neviena dalībvalsts šādu iespēju neparedz;

                  5.

                  aicina dalībvalstis nodrošināt, ka tiek vienkāršotas reģistrācijas procedūras, kas saistītas ar citu dalībvalstu valstspiederīgo balsošanu un kandidēšanu Eiropas vēlēšanās, jo īpaši — likvidējot liekos administratīvos šķēršļus, lai LESD 20. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktā minētās tiesības būtu izmantojamas; pieprasa, lai Komisija panāk, ka dalībvalstu prakse atbilst ES tiesību aktiem;

                  6.

                  uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu nosūtīt Komisijai un dalībvalstu kompetentajām iestādēm un parlamentiem.

         (1)  OV L 278, 8.10.1976., 5. lpp.

         (2)  OV L 262, 7.10.2005., 1. lpp.

         (3)  OV L 329, 30.12.1993., 34. lpp.,

         (4)  Spriedums lietā Le Pen/Parlaments, C-208/03, EU:C:2005:429; spriedums lietā Itālija un Donnici/Parlaments, C-393/07 un C-9/08, EU:C:2009:275.

            PIELIKUMS

            To Eiropas Parlamenta deputātu saraksts, kuru mandāts ir atzīts par derīgu

         PARLAMENTA DEPUTĀTI PĒC DALĪBVALSTS
         (2014. gada 1. jūlijs)

            Beļģija (21 deputāts)

         ANNEMANS Gerolf
         ARENA Maria
         ARIMONT Pascal
         BAYET Hugues
         BELET Ivo
         DE BACKER Philippe
         DEMESMAEKER Mark
         DEPREZ Gérard
         IDE Louis (*)

         LAMBERTS Philippe
         LOONES Sander (**)

         MICHEL Louis
         NEYTS-UYTTEBROECK Annemie (***)

         RIES Frédérique
         ROLIN Claude
         STAES Bart
         STEVENS Helga
         TARABELLA Marc
         THYSSEN Marianne (****)

         VAN BREMPT Kathleen
         VANDENKENDELAERE Tom (*****)

         VAN OVERTVELDT Johan (******)

         VERHOFSTADT Guy
         PARLAMENTA DEPUTĀTI PĒC DALĪBVALSTS
         (2014. gada 1. jūlijs)

            Bulgārija (17 deputāti)

         ALI Nedzhmi
         BAREKOV Nikolay
         DONCHEV Tomislav (*******)

         DZHAMBAZKI Angel
         GABRIEL Mariya
         HYUSMENOVA Filiz Hakaeva
         IOTOVA Iliana Malinova
         KOVATCHEV Andrey
         KYUCHYUK Ilhan
         MALINOV Svetoslav Hristov
         MIHAYLOVA Iskra
         NEKOV Momchil
         NOVAKOV Andrey (********)

         PAUNOVA Eva
         PIRINSKI Georgi
         RADEV Emil
         STANISHEV Sergey
         URUTCHEV Vladimir
         PARLAMENTA DEPUTĀTI PĒC DALĪBVALSTS
         (2014. gada 1. jūlijs)

            Čehija (21 deputāts)

         CHARANZOVÁ Dita
         DLABAJOVÁ Martina
         JEŽEK Petr
         KELLER Jan
         KONEČNÁ Kateřina
         MACH Petr
         MAŠTÁLKA Jiří
         NIEDERMAYER Ludek
         POC Pavel
         POCHE Miroslav
         POLČÁK Stanislav
         POSPÍŠIL Jiří
         RANSDORF Miloslav
         SEHNALOVÁ Olga
         ŠOJDROVÁ Michaela
         ŠTĚTINA Jaromír
         SVOBODA Pavel
         TELIČKA Pavel
         TOŠENOVSKÝ Evžen
         ZAHRADIL Jan
         ZDECHOVSKÝ Tomáš
         PARLAMENTA DEPUTĀTI PĒC DALĪBVALSTS
         (2014. gada 1. jūlijs)

            Dānija (13 deputāti)

         AUKEN Margrete
         BENDTSEN Bendt
         CHRISTENSEN Ole
         DOHRMANN Jørn
         KARI Rina Ronja
         KARLSSON Rikke
         KOFOD Jeppe
         MESSERSCHMIDT Morten
         PETERSEN Morten Helveg
         ROHDE Jens
         SCHALDEMOSE Christel
         TØRNÆS Ulla
         VISTISEN Anders Primdahl
         PARLAMENTA DEPUTĀTI PĒC DALĪBVALSTS
         (2014. gada 1. jūlijs)

            Vācija (96 deputāti)

         ALBRECHT Jan Philipp
         BALZ Burkhard
         BÖGE Reimer
         BROK Elmar
         BUCHNER Klaus
         BULLMANN Udo
         BÜTIKOFER Reinhard
         CASPARY Daniel
         COLLIN-LANGEN Birgit
         CRAMER Michael
         DE MASI Fabio
         DESS Albert
         ECK Stefan
         EHLER Christian
         ERNST Cornelia
         ERTUG Ismail
         FERBER Markus
         FLECKENSTEIN Knut
         FLORENZ Karl-Heinz
         GAHLER Michael
         GEBHARDT Evelyne
         GEIER Jens
         GERICKE Arne
         GIEGOLD Sven
         GIESEKE Jens
         GRÄSSLE Ingeborg
         GROOTE Matthias
         HÄNDEL Thomas
         HARMS Rebecca
         HÄUSLING Martin
         HENKEL Hans-Olaf
         HEUBUCH Maria
         HOFFMANN Iris
         HOHLMEIER Monika
         JAHR Peter
         KAMMEREVERT Petra
         KAUFMANN Sylvia-Yvonne
         KELLER Ska
         KOCH Dieter-Lebrecht
         KÖLMEL Bernd
         KÖSTER Dietmar
         KREHL Constanze Angela
         KUHN Werner
         LAMBSDORFF Alexander Graf
         LANGE Bernd
         LANGEN Werner
         LEINEN Jo
         LIESE Peter
         LIETZ Arne
         LINS Norbert
         LOCHBIHLER Barbara
         LÖSING Sabine
         LUCKE Bernd
         McALLISTER David
         MANN Thomas
         MEISSNER Gesine
         MELIOR Susanne
         MICHELS Martina
         MÜLLER Ulrike
         NEUSER Norbert
         NIEBLER Angelika
         NOICHL Maria
         PIEPER Markus
         PRETZELL Marcus
         PREUSS Gabriele
         QUISTHOUDT-ROWOHL Godelieve
         REDA Julia
         REINTKE Theresa
         REUL Herbert
         RODUST Ulrike
         SCHOLZ Helmut
         SCHULZ Martin
         SCHULZE Sven
         SCHUSTER Joachim
         SCHWAB Andreas
         SIMON Peter
         SIPPEL Birgit
         SOMMER Renate
         SONNEBORN Martin
         STARBATTY Joachim
         STEINRUCK Jutta
         von STORCH Beatrix
         THEURER Michael
         TREBESIUS Ulrike
         TRÜPEL Helga
         VERHEYEN Sabine
         VOIGT Udo
         VOSS Axel
         WEBER Manfred
         von WEIZSÄCKER Jakob
         WERNER Martina
         WESTPHAL Kerstin
         WIELAND Rainer
         WINKLER Hermann
         ZELLER Joachim
         ZIMMER Gabriele
         PARLAMENTA DEPUTĀTI PĒC DALĪBVALSTS
         (2014. gada 1. jūlijs)

            Igaunija (6 deputāti)

         ANSIP Andrus (*********)

         KALLAS Kaja
         KELAM Tunne
         LAURISTIN Marju
         PAET Urmas (**********)

         TARAND Indrek
         TOOM Yana
         PARLAMENTA DEPUTĀTI PĒC DALĪBVALSTS
         (2014. gada 1. jūlijs)

            Īrija (11 deputāti)

         BOYLAN Lynn
         CARTY Matt
         CHILDERS Nessa
         CLUNE Deirdre
         CROWLEY Brian
         FLANAGAN Luke “Ming”
         HARKIN Marian
         HAYES Brian
         KELLY Seán
         McGUINNESS Mairead
         NÍ RIADA Liadh
         PARLAMENTA DEPUTĀTI PĒC DALĪBVALSTS
         (2014. gada 1. jūlijs)

            Grieķija (21 deputāts)

         ANDROULAKIS Nikos
         CHRYSOGONOS Konstantinos
         EPITIDEIOS Georgios
         FOUNTOULIS Lampros
         GLEZOS Emmanouil
         GRAMMATIKAKIS Giorgos
         KAILI Eva
         KATROUGALOS Georgios (***********)

         KEFALOGIANNIS Manolis
         KUNEVA Kostadinka
         KYRKOS Miltiadis
         KYRTSOS Georgios
         MARIAS Notis
         PAPADAKIS Konstantinos
         PAPADIMOULIS Dimitrios
         SAKORAFA Sofia
         SPYRAKI Maria
         SYNADINOS Eleytherios
         VOZEMBERG Elissavet
         ZAGORAKIS Theodoros
         ZARIANOPOULOS Sotirios
         PARLAMENTA DEPUTĀTI PĒC DALĪBVALSTS
         (2014. gada 1. jūlijs)

            Spānija (54 deputāti)

         AGUILERA GARCÍA Clara Eugenia
         ALBIOL GUZMÁN Marina
         ARIAS CAÑETE Miguel (************)

         AYALA SENDER Inés
         AYUSO Pilar
         BECERRA BASTERRECHEA Beatriz
         BILBAO BARANDICA Izaskun
         BLANCO LÓPEZ José
         CABEZÓN RUIZ Soledad
         CALVET CHAMBON Enrique (*************)

         COUSO PERMUY Javier (**************)

         del CASTILLO VERA Pilar
         de GRANDES PASCUAL Luis
         DÍAZ DE MERA GARCÍA
         CONSUEGRA Agustín
         ECHENIQUE ROBBA Pablo
         ESTARÀS FERRAGUT Rosa
         FERNÁNDEZ ÁLVAREZ Jonás
         FISAS AYXELÀ Santiago
         GAMBÚS Francesc
         GARCÍA PÉREZ Iratxe
         GARDIAZABAL RUBIAL Eider
         GIRAUTA VIDAL Juan Carlos
         GONZÁLEZ PEÑAS Tania (***************)

         GONZÁLEZ PONS Esteban
         GUERRERO SALOM Enrique
         GUTIÉRREZ PRIETO Sergio
         HERRANZ GARCÍA Esther
         IGLESIAS TURRIÓN Pablo
         ITURGAIZ Carlos (****************)

         JÁUREGUI ATONDO Ramón
         JIMÉNEZ-BECERRIL BARRIO Teresa
         JIMÉNEZ VILLAREJO Carlos (*****************)

         JUARISTI ABAUNZ Iosu Mirena
         LOPE FONTAGNÉ Verónica
         LÓPEZ AGUILAR Juan Fernando
         LÓPEZ BERMEJO Paloma
         LÓPEZ FERNÁNDEZ Javier
         LÓPEZ-ISTÚRIZ WHITE Antonio
         MARAGALL Ernest
         MATO ADROVER Gabriel
         MAURA BARANDIARÁN Fernando
         MEYER Willy (******************)

         MILLÁN MON Francisco José
         NART Javier
         PAGAZAURTUNDÚA RUIZ María Teresa
         RODRIGUEZ-RUBIO VÁZQUEZ Maria Teresa
         SÁNCHEZ CALDENTEY Lola
         SEBASTIÀ TALAVERA Jordi
         SENRA RODRÍGUEZ María Lidia
         SOSA WAGNER Francisco (*******************)

         TERRICABRAS Josep-Maria
         TREMOSA i BALCELLS Ramon
         URTASUN Ernest
         VALCÁRCEL SISO Ramón Luis
         VALENCIANO MARTÍNEZ-OROZCO Elena
         VALLINA DE LA NOVAL Ángela Rosa
         ZALBA BIDEGAIN Pablo
         PARLAMENTA DEPUTĀTI PĒC DALĪBVALSTS
         (2014. gada 1. jūlijs)

            Francija (74 deputāti)

         ALIOT Louis
         ALLIOT-MARIE Michèle
         ANDRIEU Eric
         ARNAUTU Marie-Christine
         ARTHUIS Jean
         BALAS Guillaume
         BAY Nicolas
         BERÈS Pervenche
         BERGERON Joëlle
         BILDE Dominique
         BOUTONNET Marie-Christine
         BOVÉ José
         BRIOIS Steeve
         CADEC Alain
         CAVADA Jean-Marie
         CHAUPRADE Aymeric
         DANJEAN Arnaud
         DANTIN Michel
         DATI Rachida
         DELAHAYE Angélique
         DELLI Karima
         DENANOT Jean-Paul
         de SARNEZ Marielle
         D'ORNANO Mireille
         DURAND Pascal
         FERRAND Edouard
         GODDYN SYLVIE
         GOLLNISCH Bruno
         GOULARD Sylvie
         GRIESBECK Nathalie
         GROSSETÊTE Françoise
         GUILLAUME Sylvie
         HORTEFEUX Brice
         JADOT Yannick
         JALKH Jean-François
         JOLY Eva
         JOULAUD Marc
         JUVIN Philippe
         LAMASSOURE Alain
         LAVRILLEUX Jérôme
         LEBRETON Gilles
         LE GRIP Constance
         LE HYARIC Patrick
         LE PEN Jean-Marie
         LE PEN Marine
         LOISEAU Philippe
         MANSCOUR Louis-Joseph
         MARTIN Dominique
         MARTIN Edouard
         MAUREL Emmanuel
         MÉLENCHON Jean-Luc
         MELIN Joelle
         MONOT Bernard
         MONTEL Sophie
         MORANO Nadine
         MORIN-CHARTIER Elisabeth
         MUSELIER Renaud
         OMARJEE Younous
         PARGNEAUX Gilles
         PEILLON Vincent
         PHILIPPOT Florian
         PONGA Maurice
         PROUST Franck
         REVAULT D'ALLONNES BONNEFOY Christine
         RIQUET Dominique
         RIVASI Michèle
         ROCHEFORT Robert
         ROZIÈRE Virginie
         SAÏFI Tokia
         SANDER Anne
         SCHAFFHAUSER Jean-Luc
         THOMAS Isabelle
         TROSZCZYNSKI Mylène
         VERGIAT Marie-Christine
         PARLAMENTA DEPUTĀTI PĒC DALĪBVALSTS
         (2014. gada 1. jūlijs)

            Itālija (73 deputāti)

         ADINOLFI Isabella
         AFFRONTE Marco
         AGEA Laura
         AIUTO Daniela
         BEGHIN Tiziana
         BENIFEI Brando Maria
         BETTINI Goffredo Maria
         BIZZOTTO Mara
         BONAFÈ Simona
         BORGHEZIO Mario
         BORRELLI Davide
         BRESSO Mercedes
         BRIANO Renata
         BUONANNO Gianluca
         CAPUTO Nicola
         CASTALDO Fabio Massimo
         CESA Lorenzo
         CHINNICI Caterina
         CICU Salvatore
         CIRIO Alberto
         COFFERATI Sergio Gaetano
         COMI Lara
         CORRAO Ignazio
         COSTA Silvia
         COZZOLINO Andrea
         D'AMATO Rosa
         DANTI Nicola
         DE CASTRO Paolo
         DE MONTE Isabella
         DORFMANN Herbert
         EVI Eleonora
         FERRARA Laura
         FITTO Raffaele
         FONTANA Lorenzo (********************)

         FORENZA Eleonora
         GARDINI Elisabetta
         GASBARRA Enrico
         GENTILE Elena
         GIUFFRIDA Michela
         GUALTIERI Roberto
         KYENGE Kashetu
         LA VIA Giovanni
         MALTESE Curzio
         MARTUSCIELLO Fulvio
         MATERA Barbara
         MOI Giulia
         MORETTI Alessandra (*********************)

         MORGANO Luigi
         MOSCA Alessia Maria
         MUSSOLINI Alessandra
         PANZERI Pier Antonio
         PAOLUCCI Massimo
         PATRICIELLO Aldo
         PEDICINI Piernicola
         PICIERNO Giuseppina
         PITTELLA Gianni
         POGLIESE Salvatore Domenico
         SALINI Massimiliano
         SALVINI Matteo
         SASSOLI David-Maria
         SCHLEIN Elena Ethel
         SERNAGIOTTO Remo
         SORU Renato
         SPINELLI Barbara
         TAJANI Antonio
         TAMBURRANO Dario
         TOIA Patrizia
         TOSI Flavio (**********************)

         TOTI Giovanni
         VALLI Marco
         VIOTTI Daniele
         ZANNI Marco
         ZANONATO Flavio
         ZULLO Marco
         PARLAMENTA DEPUTĀTI PĒC DALĪBVALSTS
         (2014. gada 1. jūlijs)

            Kipra (6 deputāti)

         CHRISTOFOROU Lefteris (***********************)

         HADJIGEORGIOU Takis
         MAVRIDES Costas
         PAPADAKIS Demetris
         STYLIANIDES Christos (************************)

         SYLIKIOTIS Neoklis
         THEOCHAROUS Eleni
         PARLAMENTA DEPUTĀTI PĒC DALĪBVALSTS
         (2014. gada 1. jūlijs)

            Latvija (8 deputāti)

         DOMBROVSKIS Valdis (*************************)

         GRIGULE Iveta
         KALNIETE Sandra
         KARIŅŠ Krišjānis
         MAMIKINS Andrejs
         PABRIKS Artis
         VAIDERE Inese (**************************)

         ŽDANOKA Tatjana
         ZĪLE Roberts
         PARLAMENTA DEPUTĀTI PĒC DALĪBVALSTS
         (2014. gada 1. jūlijs)

            Lietuva (11 deputāti)

         AUŠTREVIČIUS Petras
         BALČYTIS Zigmantas
         BLINKEVIČIŪTĖ Vilija
         GUOGA Antanas
         LANDSBERGIS Gabrielius
         MAZURONIS Valentinas
         PAKSAS Rolandas
         ROPÉ Bronis
         SAUDARGAS Algirdas
         TOMAŠEVSKI Valdemar
         USPASKICH Viktor
         PARLAMENTA DEPUTĀTI PĒC DALĪBVALSTS
         (2014. gada 1. jūlijs)

            Luksemburga (6 deputāti)

         BACH Georges
         DELVAUX-STEHRES Mady
         ENGEL Frank
         GOERENS Charles
         REDING Viviane
         TURMES Claude
         PARLAMENTA DEPUTĀTI PĒC DALĪBVALSTS
         (2014. gada 1. jūlijs)

            Horvātija (11 deputāti)

         BORZAN Biljana
         JAKOVČIĆ Ivan
         MALETIĆ Ivana
         PETIR Marijana
         PICULA Tonino
         PLENKOVIĆ Andrej
         RADOŠ Jozo
         ŠKRLEC Davor
         STIER Davor Ivo
         ŠUICA Dubravka
         TOMAŠIĆ Ruža
         PARLAMENTA DEPUTĀTI PĒC DALĪBVALSTS
         (2014. gada 1. jūlijs)

            Ungārija (21 deputāts)

         BALCZÓ Zoltán
         BOCSKOR Andrea
         DELI Andor
         DEUTSCH Tamás
         ERDŐS Norbert
         GÁL Kinga
         GÁLL-PELCZ Ildikó
         GYÜRK András
         HÖLVÉNYI György
         JÁVOR Benedek
         KÓSA Ádám
         KOVÁCS Béla
         MESZERICS Tamás
         MOLNÁR Csaba
         MORVAI Krisztina
         NIEDERMÜLLER Péter
         SCHÖPFLIN György
         SZÁJER József
         SZANYI Tibor Jenő
         TŐKÉS László
         UJHELYI István
         PARLAMENTA DEPUTĀTI PĒC DALĪBVALSTS
         (2014. gada 1. jūlijs)

            Malta (6 deputāti)

         CASA David
         COMODINI CACHIA Therese
         DALLI Miriam
         METSOLA Roberta
         MIZZI Marlene
         SANT Alfred
         PARLAMENTA DEPUTĀTI PĒC DALĪBVALSTS
         (2014. gada 1. jūlijs)

            Nīderlande (26 deputāti)

         van BAALEN Johannes Cornelis
         BELDER Bas
         van de CAMP Wim
         van DALEN Peter
         EICKHOUT Bas
         GERBRANDY Gerben-Jan
         de GRAAFF Marcel
         HAZEKAMP Antje Anna Helena
         HUITEMA Jan
         JANSEN Hans
         de JONG Cornelis
         JONGERIUS Agnes
         de LANGE Esther
         LENAERS Jeroen
         MAEIJER Vicky
         van MILTENBURG Matthijs
         MINEUR Anne-Marie
         van NIEUWENHUIZEN-WIJBENGA Cora
         van NISTELROOIJ Lambert
         PIRI Kati
         SARGENTINI Judith
         SCHAAKE Marietje
         SCHREIJER-PIERIK Annie
         STUGER Olaf
         TANG Paul
         in 't VELD Sophia
         PARLAMENTA DEPUTĀTI PĒC DALĪBVALSTS
         (2014. gada 1. jūlijs)

            Austrija (18 deputāti)

         BECKER Heinz K.
         FREUND Eugen
         KADENBACH Karin
         KAPPEL Barbara
         KARAS Othmar
         KÖSTINGER Elisabeth
         LEICHTFRIED Jörg
         LUNACEK Ulrike
         MAYER Georg
         MLINAR Angelika
         OBERMAYR Franz
         REGNER Evelyn
         REIMON Michel
         RÜBIG Paul
         SCHMIDT Claudia
         VANA Monika
         VILIMSKY Harald
         WEIDENHOLZER Josef
         PARLAMENTA DEPUTĀTI PĒC DALĪBVALSTS
         (2014. gada 1. jūlijs)

            Polija (51 deputāts)

         BONI Michał
         BUZEK Jerzy
         CZARNECKI Ryszard
         DUDA Andrzej Sebastian
         FOTYGA Anna Elżbieta
         GERINGER de OEDENBERG Lidia Joanna
         GIEREK Adam
         GOSIEWSKA Beata Barbara
         GRÓBARCZYK Marek Józef
         GRZYB Andrzej
         HETMAN Krzysztof
         HÜBNER Danuta Maria
         IWASZKIEWICZ Robert Jarosław
         JACKIEWICZ Dawid Bohdan
         JAZŁOWIECKA Danuta
         JUREK Marek
         KALINOWSKI Jarosław
         KARSKI Karol Adam
         KORWIN-MIKKE Janusz Ryszard
         KOZŁOWSKA-RAJEWICZ Agnieszka
         KRASNODĘBSKI Zdzisław Marek
         KUDRYCKA Barbara
         KUŹMIUK Zbigniew Krzysztof
         LEGUTKO Ryszard Antoni
         LEWANDOWSKI Janusz
         LIBERADZKI Bogusław
         ŁUKACIJEWSKA Elżbieta Katarzyna
         ŁYBACKA Krystyna
         MARUSIK Michał
         OLBRYCHT Jan
         OŻÓG Stanisław
         PIECHA Bolesław Grzegorz
         PIOTROWSKI Mirosław
         PITERA Julia
         PLURA Marek Mirosław
         PORĘBA Tomasz Piotr
         ROSATI Dariusz
         SARYUSZ-WOLSKI Jacek
         SIEKIERSKI Czesław Adam
         SZEJNFELD Adam
         THUN UND HOHENSTEIN Róża Gräfin von
         UJAZDOWSKI Kazimierz Michał
         WAŁĘSA Jarosław Leszek
         WENTA Bogdan Brunon
         WIŚNIEWSKA Jadwiga
         WOJCIECHOWSKI Janusz
         ZDROJEWSKI Bogdan Andrzej
         ZEMKE Janusz Władysław
         ZŁOTOWSKI Kosma Tadeusz
         ZWIEFKA Tadeusz
         ŻÓŁTEK Stanisław Józef
         PARLAMENTA DEPUTĀTI PĒC DALĪBVALSTS
         (2014. gada 1. jūlijs)

            Portugāle (21 deputāts)

         ASSIS Francisco
         COELHO Carlos
         FARIA José Inácio
         FERNANDES José Manuel
         FERREIRA Elisa
         FERREIRA João
         GOMES Ana
         MARINHO E PINTO António
         MATIAS Marisa
         MELO Nuno
         MONTEIRO DE AGUIAR Cláudia
         RANGEL Paulo
         RIBEIRO Sofia
         RODRIGUES Liliana
         RODRIGUES Maria João
         RUAS Fernando
         SERRÃO SANTOS Ricardo
         SILVA PEREIRA Pedro
         VIEGAS Miguel
         ZORRINHO Carlos
         ZUBER Inês Cristina
         PARLAMENTA DEPUTĀTI PĒC DALĪBVALSTS
         (2014. gada 1. jūlijs)

            Rumānija (32 deputāti)

         BOŞTINARU Victor
         BUDA Daniel
         BUŞOI Cristian Silviu
         CREŢU Corina (***************************)

         CRISTEA Andi-Lucian
         DĂNCILĂ Vasilica Viorica
         DIACONU Mircea
         DRĂGHICI Damian
         FRUNZULICĂ Doru-Claudian
         GRAPINI Maria
         HELLVIG Eduard-Raul
         IVAN Cătălin Sorin
         MACOVEI Monica Luisa
         MĂNESCU Ramona Nicole
         MARINESCU Marian-Jean
         MOISĂ Ionel-Sorin
         MUREȘAN Siegfried Vasile
         NEGRESCU Victor
         NICA Dan
         NICOLAI Norica
         PAŞCU Ioan Mircea
         PAVEL Emilian (****************************)

         PREDA Cristian Dan
         REBEGA Constantin-Laurențiu
         SÂRBU Daciana Octavia
         SÓGOR Csaba
         STOLOJAN Theodor Dumitru
         TĂNĂSESCU Claudiu Ciprian
         TAPARDEL Ana-Claudia
         UNGUREANU Traian
         VĂLEAN Adina-Ioana
         WEBER Renate
         WINKLER Iuliu
         PARLAMENTA DEPUTĀTI PĒC DALĪBVALSTS
         (2014. gada 1. jūlijs)

            Slovēnija (8 deputāti)

         BOGOVIČ Franc
         FAJON Tanja
         PETERLE Alojz
         ŠOLTES Igor
         ŠULIN Patricija
         TOMC Romana
         VAJGL Ivo
         ZVER Milan
         PARLAMENTA DEPUTĀTI PĒC DALĪBVALSTS
         (2014. gada 1. jūlijs)

            Slovākija (13 deputāti)

         CSÁKY Pál
         FLAŠIKOVÁ BEŇOVÁ Monika
         KUKAN Eduard
         MAŇKA Vladimír
         MIKOLÁŠIK Miroslav
         NAGY József
         SMOLKOVÁ Monika
         ŠKRIPEK Branislav
         ŠTEFANEC Ivan
         SULÍK Richard
         ZÁBORSKÁ Anna
         ZALA Boris
         ŽITŇANSKÁ Jana
         PARLAMENTA DEPUTĀTI PĒC DALĪBVALSTS
         (2014. gada 1. jūlijs)

            Somija (13 deputāti)

         HALLA-AHO Jussi
         HAUTALA Heidi
         JAAKONSAARI Liisa
         JÄÄTTEENMÄKI Anneli
         KUMPULA-NATRI Miapetra
         KYLLÖNEN Merja
         PIETIKÄINEN Sirpa
         REHN Olli
         SARVAMAA Petri
         TERHO Sampo
         TORVALDS Nils
         VÄYRYNEN Paavo
         VIRKKUNEN Henna
         PARLAMENTA DEPUTĀTI PĒC DALĪBVALSTS
         (2014. gada 1. jūlijs)

            Zviedrija (20 deputāti)

         ADAKTUSSON Lars
         ANDERSSON Max
         BJÖRK Malin
         CEBALLOS Bodil
         CORAZZA BILDT Anna Maria
         ENGSTRÖM Linnéa (*****************************)

         ERIKSSON Peter
         FEDERLEY Fredrick
         FJELLNER Christofer
         GUTELAND Jytte
         HEDH Anna
         HÖKMARK Gunnar
         LÖVIN Isabella (******************************)

         LUDVIGSSON Olle
         LUNDGREN Peter
         NILSSON Jens
         PAULSEN Marit
         POST Soraya
         ULVSKOG Marita
         WIKSTRÖM Cecilia
         WINBERG Kristina
         PARLAMENTA DEPUTĀTI PĒC DALĪBVALSTS
         (2014. gada 1. jūlijs)

            Apvienotā Karaliste (73 deputāti)

         AGNEW John Stuart
         AKER Tim
         ANDERSON Lucy
         ANDERSON Martina
         ARNOTT Jonathan
         ASHWORTH Richard
         ATKINSON Janice
         BASHIR Amjad
         BATTEN Gerard
         BEARDER Catherine
         BOURS Louise
         BRADBOURN Philip (*******************************)

         BRANNEN Paul
         CAMPBELL BANNERMAN David
         CARVER Jim
         COBURN David
         COLLINS Jane
         CORBETT Richard
         DANCE Seb
         (The Earl of) DARTMOUTH William
         DEVA Nirj
         DODDS Anneliese
         DODDS Diane
         DUNCAN Ian
         ETHERIDGE Bill
         EVANS Jill
         FARAGE Nigel
         FINCH Raymond
         FORD Vicky
         FOSTER Jacqueline
         FOX Ashley
         GILL Nathan
         GILL Neena
         GIRLING Julie
         GRIFFIN Theresa
         HANNAN Daniel
         HELMER Roger
         HONEYBALL Mary
         HOOKEM Mike
         HOWITT Richard
         HUDGHTON Ian
         JAMES Diane
         KAMALL Syed
         KARIM Sajjad
         KHAN Afzal
         KIRKHOPE Timothy
         KIRTON-DARLING Jude
         LAMBERT Jean
         LEWER Andrew
         McAVAN Linda
         McCLARKIN Emma
         McINTYRE Anthea
         MARTIN David
         MOODY Clare
         MORAES Claude
         NICHOLSON James
         NUTTALL Paul
         O'FLYNN Patrick
         PARKER Margot
         REID Julia
         SCOTT CATO Molly
         SEYMOUR Jill
         SIMON Sion
         SMITH Alyn
         STIHLER Catherine
         SWINBURNE Kay
         TANNOCK Charles
         TAYLOR Keith
         VAN ORDEN Geoffrey
         VAUGHAN Derek
         WARD Julie
         WILLMOTT Glenis
         WOOLFE Steven

            (*)  Louis IDE mandāts beidzās 2014. gada 19. decembrī.

            (**)  Mandāts derīgs, sākot ar 2014. gada 14. oktobri — dienu, kad kompetentā dalībvalsts vēlēšanu iestāde paziņoja, ka Sander LOONES aizstāj deputātu Johan VAN OVERTVELDT.

            (***)  Annemie NEYTS-UYTTEBROECK mandāts beidzās 2015. gada 1. janvārī.

            (****)  Marianne THYSSEN mandāts beidzās 2014. gada 1. novembrī.

            (*****)  Mandāts derīgs, sākot ar 2014. gada 6. novembri — dienu, kad kompetentā valsts vēlēšanu iestāde paziņoja, ka Tom VANDENKENDELAERE aizstāj deputāti Marianne THYSSEN.

            (******)  Johan VAN OVERTVELDT mandāts beidzās 2014. gada 11. oktobrī.

            (*******)  Tomislav DONCHEV mandāts beidzās 2014. gada 7. novembrī.

            (********)  Mandāts derīgs, sākot ar 2014. gada 24. novembri — dienu, kad kompetentā valsts vēlēšanu iestāde paziņoja, ka Andrey NOVAKOV aizstāj deputātu Tomislav DONCHEV.

            (*********)  Andrus ANSIP mandāts beidzās 2014. gada 1. novembrī.

            (**********)  Mandāts derīgs, sākot ar 2014. gada 3. novembri — dienu, kad kompetentā dalībvalsts vēlēšanu iestāde paziņoja, ka Urmas PAET aizstāj deputātu Andrus ANSIP.

            (***********)  Georgios KATROUGALOS mandāts beidzās 2015. gada 27. janvārī.

            (************)  Miguel ARIAS CAÑETE mandāts beidzās 2014. gada 1. novembrī.

            (*************)  Mandāts derīgs, sākot ar 2014. gada 20. novembri — dienu, kad kompetentā dalībvalsts vēlēšanu iestāde paziņoja, ka Enrique CALVET CHAMBON aizstāj deputātu Francisco SOSA WAGNER.

            (**************)  Mandāts derīgs, sākot ar 2014. gada 15. jūliju — dienu, kad kompetentā dalībvalsts vēlēšanu iestāde paziņoja, ka Javier COUSO PERMUY aizstāj deputātu Willy MEYER.

            (***************)  Mandāts derīgs, sākot ar 2014. gada 11. septembri — dienu, kad kompetentā dalībvalsts vēlēšanu iestāde paziņoja, ka Tania GONZÁLEZ PEÑAS aizstāj deputātu Carlos JIMÉNEZ VILLAREJO.

            (****************)  Mandāts derīgs, sākot ar 2014. gada 6. novembri — dienu, kad kompetentā dalībvalsts vēlēšanu iestāde paziņoja, ka Carlos ITURGAIZ aizstāj deputātu Miguel ARIAS CAÑETE.

            (*****************)  Carlos JIMÉNEZ VILLAREJO mandāts beidzās 2014. gada 1. augustā.

            (******************)  Willy MEYER mandāts beidzās 2014. gada 10. jūlijā.

            (*******************)  Francisco SOSA WAGNER mandāts beidzās 2014. gada 20. oktobrī.

            (********************)  Mandāts derīgs, sākot ar 2014. gada 11. jūliju — dienu, kad kompetentā dalībvalsts vēlēšanu iestāde paziņoja, ka Lorenzo FONTANA aizstāj deputātu Flavio TOSI.

            (*********************)  Alessandra MORETTI mandāts beidzās 2015. gada 2. februārī.

            (**********************)  Flavio TOSI mandāts beidzās 2014. gada 9. jūlijā.

            (***********************)  Mandāts derīgs, sākot ar 2014. gada 3. novembri — dienu, kad kompetentā dalībvalsts vēlēšanu iestāde paziņoja, ka Lefteris CHRISTOFOROU aizstāj deputātu Christos STYLIANIDES.

            (************************)  Christos STYLIANIDES mandāts beidzās 2014. gada 1. novembrī.

            (*************************)  Valda DOMBROVSKA mandāts beidzās 2014. gada 1. novembrī.

            (**************************)  Mandāts derīgs, sākot ar 2014. gada 1. novembri — dienu, kad kompetentā dalībvalsts vēlēšanu iestāde paziņoja, ka Inese VAIDERE aizstāj deputātu Valdi DOMBROVSKI.

            (***************************)  Corina CREȚU mandāts beidzās 2014. gada 1. novembrī.

            (****************************)  Mandāts derīgs, sākot ar 2014. gada 1. novembri — dienu, kad kompetentā valsts vēlēšanu iestāde paziņoja, ka Emilian PAVEL aizstāj deputāti Corina CREŢU.

            (*****************************)  Mandāts derīgs, sākot ar 2014. gada 8. oktobri — dienu, kad kompetentā dalībvalsts vēlēšanu iestāde paziņoja, ka Linnéa ENGSTRÖM aizstāj deputāti Isabella LÖVIN.

            (******************************)  Isabella LÖVIN mandāts beidzās 2014. gada 3. oktobrī.

            (*******************************)  Philip BRADBOURN mandāts beidzās 2014. gada 20. decembrī.


title: 2012/585/ES: Eiropas Parlamenta Lēmums ( 2012. gada 10. maijs ) par Eiropas Dzelzceļa aģentūras kontu slēgšanu attiecībā uz 2010. finanšu gadu

text:
               17.10.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 286/237

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS
   (2012. gada 10. maijs)
   par Eiropas Dzelzceļa aģentūras kontu slēgšanu attiecībā uz 2010. finanšu gadu
   (2012/585/ES)
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Eiropas Dzelzceļa aģentūras 2010. finanšu gada galīgos pārskatus,

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Dzelzceļa aģentūras 2010. finanšu gada pārskatiem, ar Aģentūras atbildēm (1),

               —

               ņemot vērā Padomes 2012. gada 21. februāra ieteikumu (06083/2012 – C7-0051/2012),

               —

               ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 185. pantu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulu (EK) Nr. 881/2004, ar ko izveido Eiropas Dzelzceļa aģentūru (3), un jo īpaši tās 39. pantu,

               —

               ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (4), un jo īpaši tās 94. pantu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Transporta un tūrisma komitejas atzinumu (A7-0118/2012),

               1.

               apstiprina Eiropas Dzelzceļa aģentūras kontu slēgšanu attiecībā uz 2010. finanšu gadu;

               2.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu nosūtīt Eiropas Dzelzceļa aģentūras izpilddirektoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Martin SCHULZ

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV C 366, 15.12.2011., 100. lpp.

      (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (3)  OV L 164, 30.4.2004., 1. lpp.

      (4)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.