title: Padomes Lēmums (ES) 2015/771 (2015. gada 7. maijs) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Šveices Konfederāciju, no otras puses, par personu brīvu pārvietošanos, attiecībā uz minētā nolīguma III pielikuma (Profesionālo kvalifikāciju savstarpēja atzīšana) grozījumu

text:
               14.5.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 121/7

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2015/771
   (2015. gada 7. maijs)
   par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Šveices Konfederāciju, no otras puses, par personu brīvu pārvietošanos, attiecībā uz minētā nolīguma III pielikuma (Profesionālo kvalifikāciju savstarpēja atzīšana) grozījumu
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 46., 53. un 62. pantu saistībā ar 218. panta 9. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Nolīgums starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Šveices Konfederāciju, no otras puses, par personu brīvu pārvietošanos (1) (“nolīgums”) tika parakstīts 1999. gada 21. jūnijā un stājās spēkā 2002. gada 1. jūnijā.

               (2)

               Saskaņā ar nolīguma 18. pantu grozījumi tā III pielikumā (Profesionālo kvalifikāciju savstarpēja atzīšana) ir jāpieņem ar Apvienotās komitejas, kas izveidota ar nolīguma 14. pantu (“Apvienotā komiteja”), lēmumu.

               (3)

               Lai saglabātu konsekventu un pareizu Savienības tiesību aktu piemērošanu un izvairītos no administratīviem un iespējamiem juridiskiem sarežģījumiem, būtu jāgroza nolīguma III pielikums (Profesionālo kvalifikāciju savstarpēja atzīšana), lai ņemtu vērā jaunos Savienības tiesību aktus, kas nolīgumā pašlaik nav minēti.

               (4)

               Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā attiecībā uz nolīguma III pielikuma (Profesionālo kvalifikāciju savstarpēja atzīšana) grozījumu.

               (5)

               Savienības nostājas Apvienotajā komitejā pamatā vajadzētu būt pievienotajam lēmuma projektam,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Nostājas, kas Eiropas Savienības vārdā ir jāieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota ar 14. pantu Nolīgumā starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Šveices Konfederāciju, no otras puses, par personu brīvu pārvietošanos (“Apvienotā komiteja”), attiecībā uz tā III pielikuma (Profesionālo kvalifikāciju savstarpēja atzīšana) grozījumu pamatā ir Apvienotās komitejas lēmuma projekts, kas pievienots šim lēmumam.
   Savienības pārstāvji Apvienotajā komitejā var vienoties par nelielām tehniskām izmaiņām lēmuma projektā bez papildu Padomes lēmuma.
   2. pants
   Pēc Apvienotās komitejas lēmuma pieņemšanas to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2015. gada 7. maijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         E. RINKĒVIČS

      (1)  OV L 114, 30.4.2002., 6. lpp.

      PROJEKTS
      LĒMUMS Nr. …/2015, KURU PIEŅĒMUSI APVIENOTĀ KOMITEJA,
      kas izveidota ar 14. pantu Nolīgumā starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Šveices Konfederāciju, no otras puses, par personu brīvu pārvietošanos,
      (… gada …),
      ar kuru groza minētā nolīguma III pielikumu (Profesionālo kvalifikāciju savstarpēja atzīšana)
      APVIENOTĀ KOMITEJA,
      ņemot vērā Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Šveices Konfederāciju, no otras puses, par personu brīvu pārvietošanos (1) (“Nolīgums”) un jo īpaši tā 14. un 18. pantu,
      tā kā:

                  (1)

                  Nolīgums tika parakstīts 1999. gada 21. jūnijā un stājās spēkā 2002. gada 1. jūnijā.

                  (2)

                  Nolīguma III pielikums (Profesionālo kvalifikāciju savstarpēja atzīšana) tika aizstāts ar ES un Šveices Apvienotās komitejas Lēmumu Nr. 2/2011 (2) un būtu jāatjaunina, lai ņemtu vērā Eiropas Savienības un Šveices jaunos tiesību aktus, kas pieņemti kopš minētā datuma,

            IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
      1. pants
      Nolīguma III pielikumu (Profesionālo kvalifikāciju savstarpēja atzīšana) groza tā, kā norādīts šā lēmuma pielikumā.
      2. pants
      Šis lēmums ir sagatavots angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, horvātu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru valodā; visi teksti ir vienlīdz autentiski.
      3. pants
      Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad tas ir pieņemts Apvienotajā komitejā.

         …,

               Apvienotās komitejas vārdā –

               priekšsēdētājs

         (1)  OV L 114, 30.4.2002., 6. lpp.

         (2)  OV L 277, 22.10.2011., 20. lpp.

      PIELIKUMS
      III pielikumu (Profesionālo kvalifikāciju savstarpēja atzīšana) Nolīgumā starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Šveices Konfederāciju, no otras puses, par personu brīvu pārvietošanos groza šādi:

                  1)

                  zem virsraksta “A IEDAĻA: TIESĪBU AKTI, UZ KURIEM SNIEGTAS ATSAUCES” 1.a punktā pievieno šādus ievilkumus:

                              “—

                              Komisijas Regula (ES) Nr. 623/2012 (2012. gada 11. jūlijs), ar ko groza II pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2005/36/EK par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu (OV L 180, 12.7.2012., 9. lpp.),

                              —

                              Komisijas paziņojums – Direktīvas 2005/36/EK I pielikuma 3. panta 2. punkta nosacījumiem atbilstošo profesionālo asociāciju vai organizāciju saraksts (OV C 182, 23.6.2011., 1. lpp.),

                              —

                              Komisijas paziņojums – Informācija par kvalifikāciju apliecinošiem dokumentiem – Direktīva 2005/36/EK par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu (V pielikums) (OV C 183, 24.6.2011., 1. lpp.);

                              —

                              Komisijas paziņojums – Informācija par kvalifikāciju apliecinošiem dokumentiem – Direktīva 2005/36/EK par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu (V pielikums) (OV C 367, 16.12.2011., 5. lpp.),

                              —

                              Komisijas paziņojums – Informācija par kvalifikāciju apliecinošiem dokumentiem – Direktīva 2005/36/EK par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu (V pielikums) (OV C 244, 14.8.2012., 1. lpp.),

                              —

                              Komisijas paziņojums – Informācija par kvalifikāciju apliecinošiem dokumentiem – Direktīva 2005/36/EK par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu (V pielikums) (OV C 396, 21.12.2012., 1. lpp.),

                              —

                              Komisijas paziņojums – Informācija par kvalifikāciju apliecinošiem dokumentiem – Direktīva 2005/36/EK par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu (V pielikums) (OV C 183, 28.6.2013., 4. lpp.),

                              —

                              Komisijas paziņojums – Informācija par kvalifikāciju apliecinošiem dokumentiem – Direktīva 2005/36/EK par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu (V pielikums) (OV C 301, 17.10.2013., 1. lpp.).”

                        ;

                  2)

                  1.g punktā pievieno šādus ierakstus:

                              “Valsts

                              Nosaukums

                              Onkoloģija–ķīmijterapija
                              Minimālais apmācību ilgums: 5 gadi

                              Šveice

                              Medizinische Onkologie
                              Oncologie médicale
                              Oncologia medica

                              Valsts

                              Nosaukums

                              Ģenētika
                              Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi

                              Šveice

                              Medizinische Genetik
                              Génétique médicale

                                 Genetica medica”

                        ;

                  3)

                  1.g punktā ierakstu par pozīciju “Vispārējā (internā) medicīna” aizstāj ar šādu:

                              “Valsts

                              Nosaukums

                              Vispārējā (internā) medicīna
                              Minimālais apmācību ilgums: 5 gadi

                              Šveice

                              Allgemeine Innere Medizin
                              Médecine interne générale

                                 Medicina interna generale”

                        ;

                  4)

                  1.i punktā pievieno šādu ierakstu:

                              “Valsts

                              Kvalifikāciju apliecinošais dokuments

                              Iestāde, kas piešķir kvalifikāciju apliecinošo dokumentu

                              Profesionālais nosaukums

                              Atsauces datums

                              Šveice

                                          3.

                                          Diplomierte Pflegefachfrau HF, diplomierter Pflegefachmann HF
                                          Infirmière diplômée ES, infirmier diplômé ES
                                          Infermiera diplomata SSS, infermiere diplomato SSS

                              Höhere Fachschulen, die staatlich anerkannte Bildungsgänge durchführen
                              Écoles supérieures qui proposent des filières de formation reconnues par l' État
                              Scuole specializzate superiori che propongono dei cicli di formazione riconosciuti dallo Stato

                              Pflegefachfrau, Pflegefachmann
                              Infirmière, infirmier
                              Infermiera, infermiere

                              2002. gada 1. jūnijs”

                        ;

                  5)

                  1.m punktā tabulu aizstāj ar šādu:

                              “Valsts

                              Kvalifikāciju apliecinošais dokuments

                              Iestāde, kas piešķir kvalifikāciju apliecinošo dokumentu

                              Profesionālais nosaukums

                              Atsauces datums

                              Šveice

                                          1.

                                          Diplomierte Hebamme
                                          Sage-femme diplômée
                                          Levatrice diplomata

                              Schulen, die staatlich anerkannte Bildungsgänge durchführen
                              Écoles qui proposent des filières de formation reconnues par l'État
                              Scuole che propongono dei cicli di formazione riconosciuti dallo Stato

                              Hebamme
                              Sage-femme
                              Levatrice

                              2002. gada 1. jūnijs

                                          2.

                                          [Bachelor of Science [Name of the UAS] in Midwifery]
                                          “Bachelor of Science HES-SO de Sage-femme” (Bachelor of Science HES-SO in Midwifery)
                                          “Bachelor of Science BFH Hebamme”(Bachelor of Science BFH in Midwifery)
                                          “Bachelor of Science ZFH Hebamme”(Bachelor of Science ZHAW in Midwifery)

                              Schulen, die staatlich anerkannte Bildungsgänge durchführen
                              Écoles qui proposent des filières de formation reconnues par l'État
                              Scuole che propongono dei cicli di formazione riconosciuti dallo Stato

                              Hebamme
                              Sage-femme
                              Levatrice

                              2002. gada 1. jūnijs”


title: Padomes Lēmums (KĀDP) 2017/50 (2017. gada 11. janvāris), ar ko groza Lēmumu 2014/219/KĀDP par Eiropas Savienības KDAP misiju Mali (EUCAP Sahel Mali)

text:
               12.1.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 7/18

         PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2017/50
   (2017. gada 11. janvāris),
   ar ko groza Lēmumu 2014/219/KĀDP par Eiropas Savienības KDAP misiju Mali (EUCAP Sahel Mali)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 28. pantu, 42. panta 4. punktu un 43. panta 2. punktu,
   ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2014. gada 15. aprīlī pieņēma Lēmumu 2014/219/KĀDP (1) par Eiropas Savienības KDAP misiju Mali (EUCAP Sahel Mali). Misijai tika piešķirtas pilnvaras un finanšu atsauces summa līdz 2017. gada 14. janvārim.

               (2)

               Pēc misijas stratēģiskās pārskatīšanas Politikas un drošības komiteja ieteica EUCAP Sahel Mali pilnvaras pielāgot un pagarināt uz divu gadu laikposmu. Būtu jāparedz finanšu atsauces summa laikposmam no 2017. gada 15. janvāra līdz 2018. gada 14. janvārim.

               (3)

               Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Lēmums 2014/219/KĀDP,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Lēmumu 2014/219/KĀDP groza šādi:

               1)

               lēmuma 2. pantu aizstāj ar šādu:
               “2. pants
               Mērķis un uzdevumi
               1.   EUCAP Sahel Mali mērķis ir dot iespēju Mali iestādēm atjaunot un uzturēt konstitucionālo un demokrātisko kārtību, kā arī nosacījumus noturīgam mieram Mali un atjaunot un saglabāt valsts varu un leģitimitāti visā Mali teritorijā, no jauna efektīvi izvēršot savu administrāciju.
               2.   Lai atbalstītu dinamisku valsts varas atjaunošanu Mali, kā arī 2015. gada 15. maijā un 20. jūnijā parakstītā Mali Miera un samierināšanās nolīguma īstenošanu, ciešā sadarbībā ar citiem starptautiskiem dalībniekiem, jo īpaši MINUSMA, EUCAP Sahel Mali palīdz un sniedz padomus IDS jaunās valdības paredzētajā drošības reformas īstenošanā ar nolūku:

                           a)

                           uzlabot to operatīvo efektivitāti;

                           b)

                           atjaunot to attiecīgās hierarhiskās saites;

                           c)

                           pastiprināt tiesu un administratīvo iestāžu lomu to uzdevumu vadībā un kontrolē; un

                           d)

                           atvieglot to izvēršanu valsts ziemeļos.

                     3.   EUCAP Sahel Mali savu darbību ietvaros dod ieguldījumu Sāhelas G5 valstu iekšējo drošības spēku un IDS sadarbspējas un koordinācijas uzlabošanā.
               4.   Lai sasniegtu mērķi, EUCAP Sahel Mali darbojas saskaņā ar stratēģiskajām operācijas norādēm, kuras definētas krīzes pārvarēšanas koncepcijā, ko Padome apstiprināja 2014. gada 17. martā, un kuras izvērstas Padomes apstiprinātajos operatīvās plānošanas dokumentos.”;

               2)

               lēmuma 14. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
               “1.   Finanšu atsauces summa, kas paredzēta, lai no 2014. gada 15. aprīļa līdz 2015. gada 14. janvārim segtu ar misiju EUCAP Sahel Mali saistītos izdevumus, ir 5 500 000 EUR. Finanšu atsauces summa, kas paredzēta, lai no 2015. gada 15. janvāra līdz 2016. gada 14. janvārim segtu ar misiju EUCAP Sahel Mali saistītos izdevumus, ir 11 400 000 EUR. Finanšu atsauces summa, kas paredzēta, lai no 2016. gada 15. janvāra līdz 2017. gada 14. janvārim segtu ar misiju EUCAP Sahel Mali saistītos izdevumus, ir 19 775 000 EUR. Finanšu atsauces summa, kas paredzēta, lai no 2017. gada 15. janvāra līdz 2018. gada 14. janvārim segtu ar misiju EUCAP Sahel Mali saistītos izdevumus, ir 29 800 000 EUR. Par finanšu atsauces summu turpmākajiem laikposmiem lēmumu pieņem Padome.”;

               3)

               lēmuma 17. pantu groza šādi:

                           a)

                           iekļauj šādu punktu:
                           “1.a   AP ir pilnvarots Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūrai (Frontex) nodot EUCAP Sahel Mali vajadzībām sagatavotu ES klasificētu informāciju un dokumentus ar klasifikācijas pakāpi, ko Padome ir noteikusi saskaņā ar Lēmumu 2013/488/ES. Šajā nolūkā sagatavo vienošanos starp AP un Frontex.”;

                           b)

                           panta 4. punktu aizstāj ar šādu:
                           “4.   Saskaņā ar Lēmuma 2013/488/ES VI pielikuma VII sadaļu šādas pilnvaras un pilnvaras noslēgt šajā pantā minētās vienošanās AP var deleģēt EĀDD ierēdņiem, civilo operāciju komandierim un/vai misijas komandierim.”;

               4)

               lēmuma 18. panta pēdējo teikumu aizstāj ar šādu:
               “To piemēro līdz 2019. gada 14. janvārim.”

         2. pants
   Stāšanās spēkā
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2017. gada 11. janvārī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         L. GRECH

      (1)  Padomes Lēmums 2014/219/KĀDP (2014. gada 15. aprīlis) par Eiropas Savienības KDAP misiju Mali (EUCAP Sahel Mali) (OV L 113, 16.4.2014., 21. lpp.).


title: 2013/168/ES: Eiropas Centrālās bankas Lēmums ( 2013. gada 20. marts ), ar ko atceļ Lēmumus ECB/2011/4 par pagaidu pasākumiem, kas saistīti ar Īrijas valdības emitētu vai garantētu tirgojamu parāda instrumentu atbilstību, ECB/2011/10 par pagaidu pasākumiem, kas saistīti ar Portugāles valdības emitētu vai garantētu tirgojamu parāda instrumentu atbilstību, ECB/2012/32 par pagaidu pasākumiem, kas saistīti ar Grieķijas Republikas emitētu vai pilnībā garantētu tirgojamu parāda instrumentu atbilstību, un ECB/2012/34 par pagaidu izmaiņām noteikumos par nodrošinājuma ārvalstu valūtā atbilstību (ECB/2013/5)

text:
               5.4.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 95/21

         EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS LĒMUMS
   (2013. gada 20. marts),
   ar ko atceļ Lēmumus ECB/2011/4 par pagaidu pasākumiem, kas saistīti ar Īrijas valdības emitētu vai garantētu tirgojamu parāda instrumentu atbilstību, ECB/2011/10 par pagaidu pasākumiem, kas saistīti ar Portugāles valdības emitētu vai garantētu tirgojamu parāda instrumentu atbilstību, ECB/2012/32 par pagaidu pasākumiem, kas saistīti ar Grieķijas Republikas emitētu vai pilnībā garantētu tirgojamu parāda instrumentu atbilstību, un ECB/2012/34 par pagaidu izmaiņām noteikumos par nodrošinājuma ārvalstu valūtā atbilstību
   (ECB/2013/5)
   (2013/168/ES)
   EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 127. panta 2. punkta pirmo ievilkumu,
   ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 3.1. panta pirmo ievilkumu, 12.1. pantu, 18. pantu un 34.1. panta otro ievilkumu,
   ņemot vērā 2011. gada 20. septembra Pamatnostādni ECB/2011/14 par Eurosistēmas monetārās politikas instrumentiem un procedūrām (1) un jo īpaši tās I pielikuma 1.6., 6.3.1. un 6.3.2. sadaļu,
   tā kā:

               (1)

               2012. gada 19. decembra Lēmuma ECB/2012/34 par pagaidu izmaiņām noteikumos par nodrošinājuma ārvalstu valūtā atbilstību (2) saturs būtu jāiekļauj 2012. gada 2. augusta Pamatnostādnē ECB/2012/18 par papildu pagaidu pasākumiem attiecībā uz Eurosistēmas refinansēšanas operācijām un nodrošinājuma atbilstību, kā arī grozījumiem Pamatnostādnē ECB/2007/9 (3), kura ir pamata tiesību akts, kas nosaka pagaidu pasākumus attiecībā uz Eurosistēmas refinansēšanas operācijām un nodrošinājuma atbilstību.

               (2)

               Skaidrības un savstarpējas atbilstības nolūkā, kā arī nolūkā vienkāršot Eurosistēmas nodrošinājuma sistēmu 2011. gada 31. marta Lēmuma ECB/2011/4 par pagaidu pasākumiem, kas saistīti ar Īrijas valdības emitētu vai garantētu tirgojamu parāda instrumentu atbilstību (4), 2011. gada 7. jūlija Lēmuma ECB/2011/10 par pagaidu pasākumiem, kas saistīti ar Portugāles valdības emitētu vai garantētu tirgojamu parāda instrumentu atbilstību (5), un 2012. gada 19. decembra Lēmuma ECB/2012/32 par pagaidu pasākumiem, kas saistīti ar Grieķijas Republikas emitētu vai pilnībā garantētu tirgojamu parāda instrumentu atbilstību (6), saturs būtu jāiekļauj pamatnostādnē par pagaidu pasākumiem attiecībā uz nodrošinājuma atbilstību Eurosistēmas refinansēšanas operāciju mērķiem.

               (3)

               Šiem soļiem, kurus īsteno, pārstrādājot Pamatnostādni ECB/2012/18, turklāt būtu jānodrošina iespēja to dalībvalstu nacionālajām centrālajām bankām, kuru valūta ir euro, ieviest papildu pastiprinātā kreditēšanas atbalsta pasākumus savos līgumos un regulējošajā sistēmā, ko piemēro NCB darījumu partneriem.

               (4)

               Tādēļ Lēmumi ECB/2011/4, ECB/2011/10, ECB/2012/32 un ECB/2012/34 būtu jāatceļ,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Lēmumu ECB/2011/4, ECB/2011/10, ECB/2012/32 un ECB/2012/34 atcelšana
   1.   No 2013. gada 3. maija tiek atcelti Lēmumi ECB/2011/4, ECB/2011/10, ECB/2012/32 un ECB/2012/34.
   2.   Norādes uz atceltajiem lēmumiem uzskata par norādēm uz Pamatnostādni ECB/2013/4.
   2. pants
   Stāšanās spēkā
   Šis lēmums stājas spēkā 2013. gada 22. martā.

      Frankfurtē pie Mainas, 2013. gada 20. martā

            ECB prezidents

         Mario DRAGHI

      (1)  OV L 331, 14.12.2011., 1. lpp.

      (2)  OV L 14, 18.1.2013., 22. lpp.

      (3)  OV L 218, 15.8.2012., 20. lpp.

      (4)  OV L 94, 8.4.2011., 33. lpp.

      (5)  OV L 182, 12.7.2011., 31. lpp.

      (6)  OV L 359, 29.12.2012., 74. lpp.


title: 2007/44/EK: Eiropas Centrālās bankas Lēmums ( 2006. gada 15. decembris ), ar kuru nosaka noteikumus un nosacījumus Eiropas Centrālās bankas kapitāla daļu nodošanai valstu centrālo banku starpā un apmaksātā kapitāla koriģēšanai (ECB/2006/23)

text:
               31.1.2007

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 24/5

      EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS LĒMUMS

   (2006. gada 15. decembris),
   ar kuru nosaka noteikumus un nosacījumus Eiropas Centrālās bankas kapitāla daļu nodošanai valstu centrālo banku starpā un apmaksātā kapitāla koriģēšanai
   (ECB/2006/23)
   (2007/44/EK)
   EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus, un jo īpaši to 28.5. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Saistībā ar to svērumu koriģēšanu, kas valstu centrālajām bankām (VCB) tiek piemēroti paplašinātajā Eiropas Centrālās bankas (ECB) kapitāla parakstīšanas atslēgā (turpmāk tekstā attiecīgi – “kapitāla atslēgas svērumi” un “kapitāla atslēga”), kura noteikta 2006. gada 15. decembra Lēmumā ECB/2006/21 par valstu centrālo banku procentuālo daļu Eiropas Centrālās bankas kapitāla parakstīšanas atslēgā (1), Padomei ir jāparedz noteikumi un nosacījumi kapitāla daļu nodošanai to VCB starpā, kas ir Eiropas Centrālo banku sistēmas (ECBS) dalībnieces 2006. gada 31. decembrī, lai nodrošinātu to, ka šīs daļas atbilst veiktajām korekcijām. Atbilstoši ir jāpieņem jauns ECB lēmums, kas no 2007. gada 1. janvāra atceļ 2004. gada 22. aprīļa Lēmumu ECB/2004/7, ar kuru nosaka noteikumus un nosacījumus Eiropas Centrālās bankas kapitāla daļu nodošanai valstu centrālo banku starpā un apmaksātā kapitāla koriģēšanai (2).

               (2)

                  Bulgarian National Bank un Banca Naţională a României nepievienosies ECBS līdz 2007. gada 1. janvārim, kas nozīmē to, ka attiecībā uz tām kapitāla daļu nodošana saskaņā ar Statūtu 28.5. pantu šajā gadījumā netiek piemērota.

               (3)

               2006. gada 15. decembra Lēmums ECB/2006/22, ar kuru nosaka pasākumus, kas vajadzīgi Eiropas Centrālās bankas kapitāla apmaksai, kuru veic iesaistītās valstu centrālās bankas (3), nosaka, kādā veidā un kādā apmērā to dalībvalstu VCB, kas ieviesušas euro, (turpmāk tekstā – “iesaistītās VCB”) ir pienākums apmaksāt ECB kapitālu, ņemot vērā paplašināto kapitāla atslēgu. 2006. gada 18. decembra Lēmums ECB/2006/26, ar kuru nosaka pasākumus, kas vajadzīgi Eiropas Centrālās bankas kapitāla apmaksai, kuru veic neiesaistītās valstu centrālās bankas (4), nosaka procentuālo daļu, ko 2007. gada 1. janvārī apmaksā to dalībvalstu VCB, kas 2007. gada 1. janvārī nav ieviesušas euro, (turpmāk tekstā – “neiesaistītās VCB”), ņemot vērā paplašināto kapitāla atslēgu.

               (4)

               Iesaistītās VCB, izņemot Banka Slovenije, ir jau apmaksājušas savas daļas ECB parakstītajā kapitālā saskaņā ar 2004. gada 22. aprīļa Lēmumu ECB/2004/6, ar kuru nosaka pasākumus, kas vajadzīgi Eiropas Centrālās bankas kapitāla apmaksai, kuru veic iesaistītās valstu centrālās bankas (5). Ņemot to vērā, Lēmuma ECB/2006/22 2. panta 1. punkts nosaka, ka iesaistītā VCB pārskaita ECB papildu summu vai attiecīgi saņem summu atpakaļ no ECB, lai panāktu atbilstību Lēmuma ECB/2006/22 1. panta tabulā norādītajām summām.

               (5)

               Turklāt 2006. gada 30. decembra Lēmuma ECB/2006/30 par to, kā Banka Slovenije apmaksā kapitālu, nodod ārvalstu valūtas rezerves aktīvus un izdara iemaksas Eiropas Centrālās bankas rezervēs un uzkrājumos (6), 2. panta 1. punkts un 2. panta 2. punkts nosaka, ka Banka Slovenije, kura no 2007. gada 1. janvāra būs iesaistītā dalībvalsts, ir pienākums apmaksāt atlikušo daļu no tās parakstītā ECB kapitāla, lai atbilstu summai, kas pretī tās nosaukumam norādīta Lēmuma ECB/2006/22 1. panta tabulā, ņemot vērā paplašināto kapitāla atslēgu.

               (6)

               Neiesaistītās VCB, izņemot Bulgarian National Bank un Banca Naţională a României, ir jau apmaksājušas savas daļas ECB parakstītajā kapitālā saskaņā ar 2004. gada 23. aprīļa Lēmumu ECB/2004/10, ar kuru nosaka pasākumus, kas vajadzīgi Eiropas Centrālās bankas kapitāla apmaksai, kuru veic neiesaistītās valstu centrālās bankas (7). Ņemot to vērā, Lēmuma ECB/2006/26 2. panta 1. punkts nosaka, ka tās vai nu pārskaita ECB papildu summu, vai attiecīgi saņem summu atpakaļ no ECB, lai panāktu atbilstību Lēmuma ECB/2006/26 1. panta tabulā norādītajām summām. Lēmuma ECB/2006/26 2. panta 2. punkts paredz, ka Bulgarian National Bank un Banca Naţională a României pārskaita ECB summas, kas pretī to nosaukumiem norādītas tā paša lēmuma 1. panta tabulā,

         IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU.
   1. pants
   Kapitāla daļu nodošana
   Ņemot vērā ECB kapitāla daļu, kuru katra VCB, izņemot Bulgarian National Bank un Banca Naţională a României, būs parakstījusi 2006. gada 31. decembrī, un ECB kapitāla daļu, kuru katra no šīm VCB 2007. gada 1. janvārī parakstīs atbilstoši kapitāla atslēgas svērumu korekcijai, kas noteikta Lēmuma ECB/2006/21 2. pantā, VCB nodod šīs kapitāla daļas viena otrai, izmantojot pārvedumus uz ECB un no ECB, lai nodrošinātu, ka kapitāla daļu sadalījums 2007. gada 1. janvārī atbilst koriģētajiem svērumiem. Tādējādi katra no šīm VCB, pamatojoties uz šo pantu un nepiemērojot citas formalitātes vai tiesību aktus, 2007. gada 1. janvārī nodod vai saņem ECB parakstītā kapitāla daļu, kas pretī tās nosaukumam norādīta šī lēmuma I pielikuma tabulas ceturtajā ailē, kurā “+” nozīmē kapitāla daļu, ko ECB nodod VCB, un “-” nozīmē kapitāla daļu, ko VCB nodod ECB.
   2. pants
   Apmaksātā kapitāla koriģēšana
   1.   Ņemot vērā ECB kapitālu, ko VCB ir apmaksājušas (ja ir apmaksājušas), un ECB kapitālu, ko VCB apmaksā 2007. gada 1. janvārī, kā tas attiecībā uz iesaistītajām VCB izklāstīts Lēmuma ECB/2006/22 1. pantā, bet attiecībā uz neiesaistītajām VCB – Lēmuma ECB/2004/26 1. pantā, katra VCB pirmajā Eiropas Vienotās automatizētās reālā laika bruto norēķinu sistēmas (“TARGET”) darba dienā pēc 2007. gada 1. janvāra pārskaita vai saņem neto summu, kas pretī tās nosaukumam norādīta šī lēmuma II pielikuma tabulas ceturtajā ailē, kurā “+” nozīmē summu, ko VCB pārskaita ECB, un “-” nozīmē summu, ko ECB pārskaita šai VCB.
   2.   Pirmajā TARGET darba dienā pēc 2007. gada 1. janvāra ECB un tās VCB, uz kurām attiecas pienākums pārskaitīt summas saskaņā ar 1. punktu, katra atsevišķi pārskaita laikā no 2007. gada 1. janvāra līdz pārveduma dienai uzkrājušos procentu maksājumus par attiecīgajām summām, kas tām jāpārskaita. Šo procentu maksājumu pārskaitītāji un saņēmēji ir to summu pārskaitītāji un saņēmēji, attiecībā uz kurām uzkrājušies procenti.
   3. pants
   Vispārīgie noteikumi
   1.   Pārskaitījumus, kas norādīti 2. pantā, veic, izmantojot TARGET.
   2.   Ja VCB nav pieejas TARGET, 2. pantā minētās summas pārskaita uz kontu, ko pienācīgā laikā norāda ECB vai VCB.
   3.   Saskaņā ar 2. panta 2. punktu uzkrātos procentus aprēķina katru dienu, izmantojot faktisko vairāk nekā 360 dienu aprēķināšanas metodi un likmi, kas atbilst Eiropas Centrālo banku sistēmas pēdējā galvenajā refinansēšanas operācijā lietotajai robežlikmei.
   4.   ECB un tās VCB, uz kurām attiecas pienākums veikt pārskaitījumus saskaņā ar 2. pantu, dod pienācīgus norādījumus, kas vajadzīgi, lai pārskaitījumus veiktu laikus.
   4. pants
   Nobeiguma noteikums
   1.   Šis lēmums stājas spēkā 2007. gada 1. janvārī.
   2.   Ar šo no 2007. gada 1. janvāra tiek atcelts Lēmums ECB/2004/7.
   3.   Atsauces uz Lēmumu ECB/2004/7 uzskata par atsaucēm uz šo lēmumu.

      Frankfurtē pie Mainas, 2006. gada 15. decembrī.

            ECB priekšsēdētājs

         Jean-Claude TRICHET

      (1)  Skatīt šā Oficiālā Vēstneša 1 lpp.

      (2)  OV L 205, 9.6.2004., 9. lpp.

      (3)  Skatīt šā Oficiālā Vēstneša 3 lpp.

      (4)  Skatīt šā Oficiālā Vēstneša 15 lpp.

      (5)  OV L 205, 9.6.2004., 7. lpp.

      (6)  Skatīt šā Oficiālā Vēstneša 17 lpp.

      (7)  OV L 205, 9.6.2004., 19. lpp.

      I PIELIKUMS
      VCB PARAKSTĪTAIS KAPITĀLS

                  Daļa, kas parakstīta 2006. gada 31. decembrī
                  (EUR)

                  Daļa, kas parakstīta 2007. gada 1. janvārī
                  (EUR)

                  Nododamā daļa
                  (EUR)

                     Iesaistītā VCB

                  Nationale Bank van België/Banque nationale de Belgique

                  141 910 195,14

                  142 334 199,56

                  + 424 004,42

                  Deutsche Bundesbank

                  1 176 170 750,76

                  1 182 149 240,19

                  +5 978 489,43

                  Bank of Greece

                  105 584 034,30

                  104 659 532,85

                  - 924 501,45

                  Banco de España

                  432 697 551,32

                  434 917 735,09

                  +2 220 183,77

                  Banque de France

                  827 533 093,09

                  828 813 864,42

                  +1 280 771,33

                  Central Bank and Financial Services Authority of Ireland

                  51 300 685,79

                  51 183 396,60

                  - 117 289,19

                  Banca d’Italia

                  726 278 371,47

                  721 792 464,09

                  -4 485 907,38

                  Banque centrale du Luxembourg

                  8 725 401,38

                  9 073 027,53

                  + 347 626,15

                  De Nederlandsche Bank

                  222 336 359,77

                  224 302 522,60

                  +1 966 162,83

                  Oesterreichische Nationalbank

                  115 745 120,34

                  116 128 991,78

                  + 383 871,44

                  Banco de Portugal

                  98 233 106,22

                  98 720 300,22

                  + 487 194,00

                  Banka Slovenije

                  18 613 818,63

                  18 399 523,77

                  - 214 294,86

                  Suomen Pankki

                  71 711 892,59

                  71 708 601,11

                  -3 291,48

                     Neiesaistītā VCB

                  Bulgarian National Bank

                  0

                  50 883 842,67

                  Nav piemērojama

                  Česká národní banka

                  81 155 136,30

                  79 957 855,35

                  -1 197 280,95

                  Danmarks Nationalbank

                  87 159 414,42

                  87 204 756,07

                  +45 341,65

                  Eesti Pank

                  9 927 369,94

                  9 810 391,04

                  - 116 978,90

                  Central Bank of Cyprus

                  7 234 070,02

                  7 195 054,85

                  -39 015,17

                  Latvijas Banka

                  16 571 585,02

                  16 204 715,21

                  - 366 869,81

                  Lietuvos bankas

                  24 623 661,42

                  24 068 005,74

                  - 555 655,68

                  Magyar Nemzeti Bank

                  77 259 867,83

                  75 700 733,22

                  -1 559 134,61

                  Bank Ċentrali ta’ Malta/ Central Bank of Malta

                  3 600 341,00

                  3 583 125,79

                  -17 215,21

                  Narodowy Bank Polski

                  285 912 705,92

                  280 820 283,32

                  -5 092 422,60

                  Banca Naţională a României

                  0

                  145 099 312,72

                  Nav piemērojama

                  Národná banka Slovenska

                  39 770 691,11

                  38 970 813,50

                  - 799 877,61

                  Sveriges riksbank

                  134 292 162,94

                  134 298 089,46

                  +5 926,52

                  Bank of England

                  800 321 860,47

                  802 672 023,82

                  +2 350 163,35

                  Kopā (1):

                  5 564 669 247,19

                  5 760 652 402,58

                  0

         (1)  Ņemot vērā noapaļošanu, kopsummas var neatbilst visu norādīto skaitļu summai.

      II PIELIKUMS
      VCB APMAKSĀTAIS KAPITĀLS

                  Daļa, kas apmaksāta 2006. gada 31. decembrī
                  (EUR)

                  Daļa, kas apmaksāta 2007. gada 1. janvārī
                  (EUR)

                  Pārskaitījuma summa
                  (EUR)

                     Iesaistītā VCB

                  Nationale Bank van België/Banque nationale de Belgique

                  141 910 195,14

                  142 334 199,56

                  + 424 004,42

                  Deutsche Bundesbank

                  1 176 170 750,76

                  1 182 149 240,19

                  +5 978 489,43

                  Bank of Greece

                  105 584 034,30

                  104 659 532,85

                  - 924 501,45

                  Banco de España

                  432 697 551,32

                  434 917 735,09

                  +2 220 183,77

                  Banque de France

                  827 533 093,09

                  828 813 864,42

                  +1 280 771,33

                  Central Bank and Financial Services Authority of Ireland

                  51 300 685,79

                  51 183 396,60

                  - 117 289,19

                  Banca d'Italia

                  726 278 371,47

                  721 792 464,09

                  -4 485 907,38

                  Banque centrale du Luxembourg

                  8 725 401,38

                  9 073 027,53

                  + 347 626,15

                  De Nederlandsche Bank

                  222 336 359,77

                  224 302 522,60

                  +1 966 162,83

                  Oesterreichische Nationalbank

                  115 745 120,34

                  116 128 991,78

                  + 383 871,44

                  Banco de Portugal

                  98 233 106,22

                  98 720 300,22

                  + 487 194,00

                  Banka Slovenije

                  1 302 967,30

                  18 399 523,77

                  +17 096 556,47

                  Suomen Pankki

                  71 711 892,59

                  71 708 601,11

                  -3 291,48

                     Neiesaistītā VCB

                  Bulgarian National Bank

                  0

                  3 561 868,99

                  +3 561 868,99

                  Česká národní banka

                  5 680 859,54

                  5 597 049,87

                  -83 809,67

                  Danmarks Nationalbank

                  6 101 159,01

                  6 104 332,92

                  +3 173,91

                  Eesti Pank

                  694 915,90

                  686 727,37

                  -8 188,53

                  Central Bank of Cyprus

                  506 384,90

                  503 653,84

                  -2 731,06

                  Latvijas Banka

                  1 160 010,95

                  1 134 330,06

                  -25 680,89

                  Lietuvos bankas

                  1 723 656,30

                  1 684 760,40

                  -38 895,90

                  Magyar Nemzeti Bank

                  5 408 190,75

                  5 299 051,33

                  - 109 139,42

                  Bank Ċentrali ta' Malta/Central Bank of Malta

                  252 023,87

                  250 818,81

                  -1 205,06

                  Narodowy Bank Polski

                  20 013 889,41

                  19 657 419,83

                  - 356 469,58

                  Banca Naţională a României

                  0

                  10 156 951,89

                  +10 156 951,89

                  Národná banka Slovenska

                  2 783 948,38

                  2 727 956,95

                  -55 991,43

                  Sveriges riksbank

                  9 400 451,41

                  9 400 866,26

                  + 414,85

                  Bank of England

                  56 022 530,23

                  56 187 041,67

                  + 164 511,44

                  Kopā (1):

                  4 089 277 550,12

                  4 127 136 230,00

                  +37 858 679,88

         (1)  Ņemot vērā noapaļošanu, kopsummas var neatbilst visu norādīto skaitļu summai.


title: 2005/756/EK: Padomes Lēmums (2005. gada 17. oktobris), ar kuru groza Lēmumu 2001/131/EK, ar ko pabeidz apspriešanās procedūru ar Haiti saskaņā ar ĀKK un EK partnerattiecību nolīguma 96. pantu

text:
               28.10.2005

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 285/45

      PADOMES LĒMUMS

   (2005. gada 17. oktobris),
   ar kuru groza Lēmumu 2001/131/EK, ar ko pabeidz apspriešanās procedūru ar Haiti saskaņā ar ĀKK un EK partnerattiecību nolīguma 96. pantu
   (2005/756/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā ĀKK un EK partnerattiecību nolīgumu (1), kas stājās spēkā 2003. gada 1. aprīlī, un jo īpaši tā 96. pantu,
   ņemot vērā iekšējo vienošanos starp dalībvalstu valdību pārstāvjiem, kas tikās Padomē, par veicamajiem pasākumiem un procedūrām, kas jāievēro, lai īstenotu ĀKK un EK partnerattiecību nolīgumu (2), un jo īpaši tā 3. pantu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Pamatojoties uz Lēmumu 2001/131/EK (3), finansiālais atbalsts, kas piešķirts Haiti, ir daļēji apturēts, ievērojot “attiecīgos pasākumus”, kuri definēti ĀKK un EK partnerattiecību nolīguma 96. panta 2. punkta c) apakšpunktā.

               (2)

               Lēmuma 2004/681/EK darbības termiņš beidzas 2005. gada 31. decembrī, un tajā paredzēts pēc sešiem mēnešiem pārskatīt pasākumus.

               (3)

               Darba grupa, kuru izveidoja Eiropas Savienības prezidentūra Haiti, Eiropas Kopienu Komisija un dalībvalstu pārstāvji Haiti, 2005. gada martā izstrādāja novērtējuma ziņojumu par progresu attiecībā uz īpašajām Haiti valdības saistībām pielāgoties ĀKK un EK partnerattiecību nolīguma 9. panta pamatelementiem, jo īpaši cilvēktiesību, demokrātijas principu un tiesiskuma jomā, lai valsts atgrieztos pie konstitucionāla un demokrātiska režīma bez ierobežojumiem.

               (4)

               Haiti pašreizējā situācija ir īpaši satraucoša drošības, cilvēktiesību ievērošanas un nabadzības jomā. To apstiprināja ANO Drošības padomes misijas 2005. gada aprīļa ziņojums. Tomēr starptautiskā sabiedrība vairākkārtīgi ir atkārtoti apstiprinājusi apņemšanos atbalstīt pagaidu valdību un Haiti tautu to centienos par labu demokrātijai un ekonomikas un sociālajai attīstībai.

               (5)

               Pagaidu valdība pelna Eiropas Savienības uzticību attiecībā uz politiskās pārejas nodrošināšanu, jo īpaši organizējot brīvas un taisnīgas vēlēšanas, pilnībā ievērojot izziņoto vēlēšanu grafiku,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Lēmums 2001/131/EK ar šo tiek atcelts.
   2. pants
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Šim lēmumam pievienoto vēstuli nosūta Haiti iestādēm.
   3. pants
   Eiropas Parlamentu pilnībā un nekavējoties informē par šo lēmumu.

      Luksemburgā, 2005. gada 17. oktobrī

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētāja

         M. BECKETT

      (1)  OV L 317, 15.12.2000., 3. lpp.

      (2)  OV L 317, 15.12.2000., 376. lpp.

      (3)  OV L 48, 17.2.2001., 31. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2004/681/EK (OV L 311, 8.10.2004., 30. lpp.).

      PIELIKUMS
      Godātais kungs!
      Eiropas Savienība Kotonū Nolīguma 9. pantam piešķir vislielāko nozīmi. ĀKK un EK partnerattiecību pamatā ir cilvēktiesību ievērošana, demokrātijas principi un tiesiskums. Tie ir šā nolīguma galvenie elementi un veido mūsu attiecību pamatu.
      Šajā sakarā Eiropas Savienība ir cieši vērojusi pārejas posmu Haiti, kas sākās ar Jūsu vadītās jaunās Haiti pagaidu valdības iecelšanu, kura deva zvērestu 2004. gada 17. martā pēc plašām apspriedēm saskaņā ar Karību jūras kopienu/OAS plānu.
      Briselē 2004. gada 12. maijā notika Jūsu un Eiropas Komisijas sarunas, kuru mērķis bija izskatīt pagaidu valdības politisko programmu attiecībā uz demokrātijas un konstitucionālās varas atjaunošanu. Eiropas Savienība ņēma vērā Jūsu apņemšanos veikt pasākumus attiecībā uz cilvēktiesību situācijas uzlabojumiem, demokrātijas principu iedibināšanu, tostarp brīvu un taisnīgu vēlēšanu norisi, tiesiskumu un labu pārvaldību, kā tas ir izklāstīts Jūsu 2004. gada 25. maija vēstulē Eiropas Komisijai. Šiem saistošajiem solījumiem, kuri paliek spēkā kā būtisks mūsu attīstības sadarbības elements, ar laiku būtu jāpanāk lielāka politiskā stabilitāte Haiti.
      Eiropas Savienība ir cieši vērojusi Haiti attīstību visās jomās un ir ļoti aktīvi piedalījusies starptautiskās sabiedrības centienos palīdzēt valstij tās mērķtiecīgajā un grūtajā ceļā uz demokrātisku pārvaldību. Mēs esam cieši pārliecināti, ka Haiti tauta ir pelnījusi labāku dzīvi drošā un stabilā Haiti, kurā pilnībā ievēro demokrātijas principus, cilvēktiesības, tiesiskumu un labu pārvaldību.
      Kā Jums zināms, Eiropas Savienībai ir bijusi noteicošā loma Pagaidu sadarbības sistēmas izveidē un pieņemšanā, un Vašingtonas konferencē 2004. gadā tā bija lielākā vienotā ieguldījuma devēja attiecībā uz Haiti attīstību. Kopš tā laika ir daudz sasniegts, un finanšu plūsmas pakāpeniski sasniedz vēlamo līmeni, jo ir palielinājušās valsts spējas saņemt finansiālo un tehnisko palīdzību.
      Eiropas Savienība ir ļoti cieši sadarbojusies ar visiem lielākajiem starptautiskajiem dalībniekiem un ir izteikusi pilnīgu atbalstu ANO misijai Haiti MINUSTAH un tās nozīmīgajiem centieniem palīdzēt valdībai un Haiti Valsts policijai nodibināt drošību un stabilitāti, kuras valstij ir nepieciešamas, lai sagatavotos vēlēšanām 2005. gada rudenī un lai veiksmīgi īstenotu ilgtspējīgas attīstības programmas.
      Eiropas Savienība, izmantojot savus resursus un Drošības padomes ziņojumu par Haiti, ir novērtējusi gūtās sekmes politikas un ekonomikas jomā. Mēs uzskatām, ka demokrātijas process Haiti iegūtu no papildu finansiālā atbalsta, tādēļ esam nolēmuši, ka jāatceļ ar Lēmumu 2001/131/EK uzsāktie pasākumi un ka jāatjauno pilna sadarbība ar Haiti, izmantojot visus pieejamos instrumentus, tostarp iespējamo budžeta atbalstu. Saskaņā ar šiem pasākumiem Haiti 9. EAF Nacionālajai Indikatīvajai programmai (NIP) vajadzēja būt parakstītai pēc vēlēšanām ar jauno demokrātiski ievēlēto valdību. Pašlaik 9. EAF programmu izstrāde notiek Jūsu valdības vadībā, un NIP tiks parakstīta, līdzko šī izstrāde būs pabeigta. Ir svarīgi, lai šis process norisinātos strauji, lai tādējādi ātri tiktu ieviesti arī saistītie pasākumi, kas nestu labumu Haiti tautai. Mēs tomēr vēlamies uzsvērt, ka joprojām esam noraizējušies par situāciju Jūsu valstī.
      Lai sadarbība būtu veiksmīga, ir būtiski nodrošināt pastiprinātas atbalsta izmantošanas spējas, kuras pašlaik trūkst, un tas jāpanāk ar labu pārvaldību un atbalsta apsaimniekošanas spēju palielināšanas pasākumiem. Eiropas Savienība cer, ka pagaidu valdība un Haiti valdība, kuru drīz ievēlēs, šajā sakarā spers izšķirošus soļus. Īstenošanas paņēmienus pielāgos valsts spējām adekvāti pārvaldīt valsts finanses.
      Eiropas Savienība cieši uzraudzīs turpmāko demokratizācijas procesa attīstību, jo īpaši saistībā ar pagaidu valdības saistību izpildi cilvēktiesību, valsts dialoga, demokrātijas principu, ekonomikas vadības jomā un veiktajiem pasākumiem pašvaldību, valsts un prezidenta vēlēšanu sagatavošanā. Šajā sakarā Eiropas Savienība atbalstīs vēlēšanu procesa sagatavošanu. Šajā sakarā tā arī sagaida, ka pagaidu valdība veiks efektīvus pasākumus, lai nodrošinātu cilvēktiesību ievērošanu un tiesiskuma sasniegšanu, tostarp pasākumus, lai izbeigtu nesodītus cilvēktiesību pārkāpumus un turpinātu Haiti Valsts policijas un tiesu sektora turpmākās reformas. Eiropas Savienība arī aicina Haiti valdību turpināt visaptverošu politisku dialogu ar visiem politiskajiem un sabiedriskajiem spēkiem, kas neatbalsta vardarbību, lai sasniegtu noturīgu stabilitāti un nacionālo izlīgumu Haiti. Mēs pieņemam zināšanai, ka, iespējams, tiks pārskatīts vēlēšanu kalendārs, saskaņā ar kuru pašvaldību vēlēšanas notiks 2005. gada decembrī, valsts vēlēšanas un prezidenta vēlēšanas – divās kārtās 2005. gada novembrī un 2006. gada janvārī, kas tomēr jaunajai valdībai ļautu uzsākt darbu 2006. gada februārī. Eiropas Savienība aicina Haiti valdību turpināt sagatavošanās pasākumus un īstenot brīvas un taisnīgas vēlēšanas, uzsverot, cik svarīgi ir nepieļaut ilgāku vēlēšanu norises atlikšanu. Eiropas Savienība pati sniedz atbalstu vēlēšanu procesam 18 miljonu euro apmērā. Piedevām Eiropas Savienība apsver vēlēšanu novērošanas misijas iespēju.
      Eiropas Savienība turpinās ciešo sadarbību ar Haiti, lai saskaņā ar Kotonū Nolīgumu veicinātu attīstību, izmantojot pastāvīgu un pastiprinātu politisko dialogu ar Jūsu vadīto valdību un jauno valdību, kuru ievēlēs nākamajās vēlēšanās.
      Ar visdziļākajiem cieņas apliecinājumiem,
      Briselē,

            Komisijas vārdā —

            Padomes vārdā —


title: Padomes Lēmums (1988. gada 22. jūnijs) par izejmateriālu un vielu, ko izmanto aromatizētāju gatavošanā, inventāru, kuru ievieš Komisija

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31988D0389

Oficiālais Vēstnesis L 184 , 15/07/1988 Lpp. 0067 - 0067 Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 13 Sējums 17 Lpp. 0083  Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 13 Sējums 17 Lpp. 0083

		Padomes Lēmums(1988. gada 22. jūnijs)par izejmateriālu un vielu, ko izmanto aromatizētāju gatavošanā, inventāru, kuru ievieš Komisija(88/389/EEK)EIROPAS KOPIENU PADOME,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 213. pantu,tā kā Padome 1988. gada 22. jūnijā ir pieņēmusi Direktīvu 87/388/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz aromatizētājiem, ko izmanto pārtikas produktos, un izejvielām to ražošanai [1];tā kā ir kļuvis zināms, ka ir vēlams iegūt datus par izejmateriāliem un vielām, ko izmanto aromatizētāju gatavošanā, lai novērtētu, no vienas puses, visus jautājumus attiecībā uz aromatizētājiem un izejvielām to ražošanai un, no otras puses, no tiem izrietošo rīcību, kas jāpieņem Kopienas līmenī;tā kā attiecīgo datu iegūšanu var atvieglot, Komisijai sagatavojot attiecīgo izejmateriālu un vielu inventāru,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pants1. Komisija 24 mēnešos pēc šā lēmuma pieņemšanas, apspriedusies ar dalībvalstīm, ievieš šādu inventāru:- aromatizētāju avoti, kuru sastāvā ir pārtikas produkti, kā arī garšaugi un garšvielas, kuras parasti uzskata par pārtikas produktiem,- aromatizētāju avoti, kuru sastāvā ir augu vai dzīvnieku valsts izejvielas, kuras parasti neuzskata par pārtikas produktiem,- aromatizējošas vielas, ko iegūst atbilstīgos fizikālos procesos vai fermentatīvos vai mikrobioloģiskos procesos no augu vai dzīvnieku valsts izejvielām,- ķīmiski sintezētas vai ķīmiski izolētas aromatizējošas vielas, kas pēc to ķīmiskā sastāva ir identiskas aromatizējošām vielām, kas dabiski atrodas pārtikas produktos vai garšaugos un garšvielās, kuras parasti uzskata par pārtikas produktiem,- ķīmiski sintezētas vai ķīmiski izolētas aromatizējošas vielas, kuru ķīmiskais sastāvs ir identisks tām aromatizējošām vielām, kas dabiski atrodas augu vai dzīvnieku izcelsmes izejvielās, kuras parasti neuzskata par pārtikas produktiem,- ķīmiski sintezētas vai ķīmiski izolētas aromatizējošas vielas, kas nav minētas ceturtajā un piektajā ievilkumā,- izejvielas, ko izmanto kūpināšanas aromatizētāju un apstrādes aromatizētāju ražošanai, un reakcijas apstākļi, kādos tie tiek gatavoti.2. Komisija regulāri atjaunina 1. punktā minēto inventāru.Luksemburgā, 1988. gada 22. jūnijāPadomes vārdā —priekšsēdētājsM. Bangemann[1] OV L 184, 15.7.1988., 61. lappusi.--------------------------------------------------


title: 2013/560/ES: Eiropas Parlamenta Lēmums ( 2013. gada 17. aprīlis ) par Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra 2011. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu

text:
               16.11.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 308/174

      EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS

   (2013. gada 17. aprīlis)
   par Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra 2011. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
   (2013/560/ES)
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra 2011. finanšu gada galīgos pārskatus,

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra 2011. finanšu gada pārskatiem ar Centra atbildēm (1),

               —

               ņemot vērā Padomes 2013. gada 12. februāra ieteikumu (05753/2013 – C7-0041/2013),

               —

               ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 185. pantu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (3) un jo īpaši tās 208. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 1975. gada 10. februāra Regulu (EEK) Nr. 337/75, ar ko izveido Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centru (4), un jo īpaši tās 12.a pantu,

               —

               ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), un jo īpaši tās 94. pantu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumu (A7-0073/2013),

               1.

               sniedz Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra direktoram apstiprinājumu par Centra 2011. finanšu gada budžeta izpildi;

               2.

               izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, nosūtīt Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra direktoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Martin SCHULZ

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV C 388, 15.12.2012., 17. lpp.

      (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (3)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

      (4)  OV L 39, 13.2.1975., 1. lpp.

      (5)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

         EIROPAS PARLAMENTA REZOLŪCIJA

      (2013. gada 17. aprīlis)
      ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no lēmuma par Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra 2011. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
      EIROPAS PARLAMENTS,

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra 2011. finanšu gada galīgos pārskatus,

                  —

                  ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra 2011. finanšu gada pārskatiem ar Centra atbildēm (1),

                  —

                  ņemot vērā Padomes 2013. gada 12. februāra ieteikumu (05753/2013 – C7-0041/2013),

                  —

                  ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 185. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (3) un jo īpaši tās 208. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Padomes 1975. gada 10. februāra Regulu (EEK) Nr. 337/75, ar ko izveido Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centru (4), un jo īpaši tās 12.a pantu,

                  —

                  ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), un jo īpaši tās 94. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,

                  —

                  ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumu (A7-0073/2013),

                  A.

                  tā kā Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centru (“Centrs”), kas atrodas Salonikos, izveidoja ar Regulu (EEK) Nr. 337/75;

                  B.

                  tā kā Revīzijas palāta ir norādījusi, ka tā ir guvusi pamatotu pārliecību par to, ka Centra gada pārskati par 2011. finanšu gadu ir ticami un ka pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi;

                  C.

                  tā kā 2012. gada 10. maijā Parlaments sniedza Centra direktoram apstiprinājumu par Centra 2010. finanšu gada budžeta izpildi (6) un lēmumam par budžeta izpildes apstiprināšanu pievienotajā rezolūcijā cita starpā:

                              —

                              pieņēma zināšanai to, ka Centrs ir apņēmies 2012. gadā izlietot iepriekšējos gados saņemtās Norvēģijas un Islandes iemaksas; aicināja Centru informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par šo līdzekļu izlietošanu,

                              —

                              atzinīgi vērtēja Centra apņemšanos vēl vairāk samazināt apropriāciju pārnesumus, uzraudzībā izmantojot standartizētus budžeta izpildes (saistības, maksājumi) un iepirkumu procedūras modeļus,

                              —

                              aicināja Centru pielikt vēl lielākas pūles, lai samazinātu pārnesto apropriāciju apmēru un tādējādi pilnīgāk ievērotu gada pārskata principu; atgādināja Centram, ka to var paveikt, uzlabojot Centra plānošanas un uzraudzības sistēmu un ierosinot līgumu slēgšanu kalendārā gada sākumā,

                              —

                              aicināja Centru nolūkā ievērot specifikācijas principu pēc iespējas lielākā mērā samazināt Centra veiktos saistību apropriāciju pārvietojumus starp budžeta pozīcijām,

                              —

                              norādīja, ka Centra lietderības vērtēšanas sistēma ir pilnībā īstenota, un mudināja Centru padziļināti izstrādāt kvalitātes novērtējumus, ar kuriem papildināt lietderības vērtēšanas sistēmas rādītājus, kas vairāk orientēti uz kvantitātes novērtēšanu,

                              —

                              aicināja Centru informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par to, kā tiek īstenoti atlikušie Iekšējā revīzijas dienesta (IRD) sniegtie ieteikumi;

                  D.

                  tā kā Centra 2011. finanšu gada galīgais budžets bija EUR 18 870 845 salīdzinājumā ar EUR 18 250 000 2010. gadā, kas ir par 3,21 % vairāk;

                  E.

                  tā kā Savienības iemaksa Centra 2011. finanšu gada budžetā bija EUR 16 987 000 salīdzinājumā ar EUR 16 920 000 2010. gadā, kas ir par 0,39 % vairāk;

                  F.

                  tā kā gada saimnieciskā darbība noslēdzās ar EUR 483 296,74 zaudējumiem,

         Budžeta un finanšu pārvaldība

                  1.

                  konstatē, ka saskaņā ar Centra 2011. finanšu gada pārskatiem atbilstīgi budžeta grozījumiem Centram tika piešķirti EUR 1 106 655, līdz ar to pēc grozījumu izdarīšanas kopējais budžets bija EUR 18 870 845;

                  2.

                  pieņem zināšanai valdes atzinumā par Centra 2011. gada pārskatu iekļauto paziņojumu, kurā norādīts, ka no Savienības iemaksas finansētais 2011. gada budžets ir pilnībā izpildīts;

                  3.

                  konstatē, ka Centrs katru gadu saņem iemaksas no divām valstīm, kuras ir trešās valstis un Centra darba labumguvējas; ņem vērā, ka Norvēģijas un Islandes iemaksa Centra 2011. finanšu gada budžetā bija EUR 407 066,59; atgādina, ka šos līdzekļus pārvalda kā piešķirtos ieņēmumus, kuri ir jāizmanto konkrētu projektu finansēšanai; atzinīgi vērtē to, ka 2011. gadā mērķis tika sasniegts un plānotais budžets izpildīts par 100 %; aicina Centru informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par šo iemaksu izlietošanu;

                  4.

                  atzinīgi vērtē to, ka ir izstrādāts visaptverošs procesu kopums, lai uzraudzītu un ziņotu par gada darba programmas īstenošanu un resursu izmantošanu; tomēr norāda, ka ir jāveic turpmāki uzlabojumi, ņemot vērā to, ka 67 no 77 budžeta apropriāciju pārvietojumiem tika veikti 2011. gada beigās, kas liecina par nepilnībām budžeta plānošanā un programmu plānošanā; prasa veikt strukturālus pasākumus, lai novērstu šo situāciju;

                  5.

                  atzinīgi vērtē to, ka atcelto maksājumu apropriāciju īpatsvars no 14 % 2010. gadā ir samazinājies līdz 5,2 % 2011. gadā;

         Apropriāciju pārnešana

                  6.

                  konstatē, ka saskaņā ar gada pārskatiem 2012. gadā pārnesto apropriāciju apmērs bija EUR 0,9 miljoni (5 %); turklāt norāda, ka šajos pārnesumos iekļauti EUR 0,6 miljoni apropriāciju II sadaļai “Administratīvie izdevumi” (37 % no kopējām II sadaļas apropriācijām); aicina Centru informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par veiktajiem pasākumiem šā trūkuma novēršanai, jo pārnesto apropriāciju līmenis II sadaļai ir pārāk augsts un pretrunā budžeta gada pārskata principam;

                  7.

                  norāda, ka kopš 2004. gada Centram III sadaļai ir bijušas diferencētās apropriācijas un ka tāpēc pamatdarbībai pārnestās apropriācijas parādās budžeta izpildes aprēķinos, nevis tiek neautomātiski pārnestas saskaņā ar valdes apstiprinājumu;

         Pārvietojumi

                  8.

                  pieņem zināšanai, ka saskaņā ar Finanšu regulas 23. pantu Centrs no I sadaļas uz II un III sadaļu ir pārvietojis EUR 699 920 (attiecīgi EUR 204 620 un EUR 495 300); aicina Centru informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par veicamajiem pasākumiem šā trūkuma novēršanai, jo šāds stāvoklis liecina par nepilnībām budžeta plānošanā un programmu izstrādē, kā arī ir pretrunā specifikācijas principam;

         Dotācijas

                  9.

                  konstatē, ka saskaņā ar Revīzijas palātas sniegto informāciju Centrs katru gadu finansē dotācijas profesionālajai izglītībai un apmācībai aptuveni EUR 1 000 000 apmērā; turklāt norāda, ka 2010. gadā būtiski aizkavējās dotāciju slēgšana, jo saņēmēji vēlu iesniedza galīgos darbības pārskatus, līdz ar to Centrs novēloja šo ziņojumu pārbaudi un galīgo maksājumu apstrādi; aicina Centru informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par pasākumiem, kas veikti šo trūkumu novēršanai;

                  10.

                  konstatē, ka saskaņā ar Centra sniegto informāciju 2011. gadā radušies nokavējumi saistībā ar 2010. gada dotāciju galīgo saldo galvenokārt izskaidrojami ar sevišķi saspringto 2010. gada darba programmu, kā arī ar to, ka neparedzētas ilgtermiņa prombūtnes dēļ kādu laiku trūka darbinieku par tīkla koordinēšanu atbildīgajā grupā;

         Cilvēkresursi

                  11.

                  konstatē, ka 2011. gada 31. decembrī no štatu saraksta 101 vietas aizpildītas bija 97 vietas;

                  12.

                  atzinīgi vērtē to, ka 2010. gadā Centrs pabeidza izstrādāt tiešsaistes instrumentu darbā pieņemšanai, t. i., RECON (pieņemšana darbā tiešsaistē), ar kura palīdzību Centrs varēs paātrināt un padarīt efektīvākas darbā pieņemšanas procedūras;

                  13.

                  pauž nosodījumu par to, ka jaunā direktora darbā pieņemšanas procedūra 2011. gadā izrādījās nesekmīga un ka šī amata vieta, kas kopš 2010. gada 15. oktobra ir vakanta, 2012. gadā nav tikusi aizpildīta;

         Darbības rezultāti

                  14.

                  ar gandarījumu konstatē, ka Centrs ir ieviesis Ganta diagrammas visām 2011. gada galvenajām pamatdarbībām, kā to prasīja budžeta izpildes apstiprinātājiestāde;

                  15.

                  konstatē, ka saskaņā ar gada darbības pārskatiem pilnībā ir ieviesta lietderības vērtēšanas sistēma, un mudina Centru padziļināti izstrādāt kvalitātes novērtējumus, ar kuriem papildināt lietderības vērtēšanas sistēmas rādītājus, kas vairāk orientēti uz kvantitātes novērtēšanu;

                  16.

                  aicina Komisiju kopīgi ar Eiropas Izglītības fondu, Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centru, Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fondu un Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūru padziļināti analizēt sinerģijas, kādas pastāv šo aģentūru darbībā, un ziņot budžeta izpildes apstiprinātājiestādei par iespējamo minēto četru aģentūru dziļāku integrāciju; aicina šīs aģentūras un Komisiju izvērtēt, vai ciešāka sadarbība varētu nodrošināt apjomradītus ietaupījumus un darbības optimizāciju;

         Sadarbība ar Eiropas Izglītības fondu (EIF)

                  17.

                  norāda, ka 2009. gada novembrī tika atjaunots Centra un EIF sadarbības nolīgums 2010.–2013. gadam; konstatē, ka šīs sadarbības ietvaros Centrs un EIF katru gadu izstrādā kopīgu darba programmu, kas ir pievienota katras iestādes darba programmai;

                  18.

                  konstatē, ka 2011. gadā Centrs un EIF turpināja sistematizēt sadarbību, lai abu iestāžu attiecīgās pilnvaras būtu pēc iespējas iedarbīgākas, kā rezultātā notika zināšanu apmaiņas semināri, sadarbība kvalifikācijas celšanas un Savienības kopīgo instrumentu īstenošanas jomā, kā arī saistībā ar kandidātvalstu 2012. gada progresa ziņojuma sagatavošanu, kas ir daļa no turpmākiem pasākumiem pēc Briges komunikē par ciešāku Eiropas sadarbību profesionālās izglītības un apmācības jomā;

         Iekšējā revīzija

                  19.

                  atzinīgi vērtē to, ka saskaņā ar Centra 2012. gada 23. februāra vēstulē sniegto informāciju līdz 2011. gada decembra beigām bija īstenoti visi septiņi ieteikumi, kurus IRD sniedzis 2009. gadā; aicina Centru informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par to, kā tiek īstenoti 2010. gada ieteikumi;

                  20.

                  atzinīgi vērtē to, ka saskaņā ar 2012. gada 23. februāra vēstulē sniegto informāciju līdz 2011. gada beigām pilnībā bija izpildītas visas pamatprasības, kuras nosaka iekšējās kontroles standartu sistēmas 8. standarts; pieņem zināšanai Centra apņemšanos 2012. gada pirmajā pusē izpildīt pamatprasības saistībā ar iekšējās kontroles standartu sistēmas 10. standartu;

         Iekšējās revīzijas resursi

                  21.

                  tomēr konstatē, ka saskaņā ar Centra apsvērumiem iekšējās revīzijas funkcijas pašlaik pilda vai nu ārēji līgumdarba izpildītāji (piemēram, Centra finanšu programmatūras revīzija tika uzticēta ārējiem līgumdarba izpildītājiem un pabeigta 2011. gadā), vai arī attiecīgā gadījumā iekšējās revīzijas funkcijas tiek nodotas iekšējām projektu grupām; turklāt norāda, ka Centrs ir pabeidzis visu nozīmīgāko procedūru dokumentēšanu (šā procesa vadību uzticēja ārējam revidentam) un ka tika rīkotas mācības, lai nodrošinātu gada darba programmas īstenošanu un efektīvu kontroli;

                  22.

                  attiecībā uz pārējiem konstatējumiem, kas pievienoti lēmumam par budžeta izpildes apstiprināšanu un kas ir horizontāla rakstura konstatējumi, atsaucas uz 2013. gada 17. aprīļa rezolūciju (7) par aģentūru darbību, finanšu pārvaldību un kontroli.

         (1)  OV C 388, 15.12.2012., 17. lpp.

         (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

         (3)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

         (4)  OV L 39, 13.2.1975., 1. lpp.

         (5)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

         (6)  OV L 286, 17.10.2012., 148. lpp.

         (7)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0134 (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 374. lpp.).


title: Padomes Lēmums (2016. gada 20. septembris), ar ko atjauno Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra valdi

text:
               23.9.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 348/10

         PADOMES LĒMUMS
   (2016. gada 20. septembris),
   ar ko atjauno Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra valdi
   (2016/C 348/06)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Padomes Regulu (EEK) Nr. 337/75 (1975. gada 10. februāris), ar ko izveido Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centru, un jo īpaši tās 4. pantu (1),
   ņemot vērā Luksemburgas valdības iesniegto kandidatūru,
   tā kā:

               (1)

               Padome ar 2015. gada 14. jūlija lēmumu (2) un 2015. gada 14. septembra lēmumu (3) iecēla Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra valdes locekļus uz laikposmu no 2015. gada 18. septembra līdz 2018. gada 17. septembrim.

               (2)

               Centra valdē ir atbrīvojusies Luksemburgas locekļa vieta valdības pārstāvju kategorijā, Antonio DE CAROLIS kungam atkāpjoties no amata.

               (3)

               Minētā centra valdes locekļi būtu jāieceļ uz atlikušo pilnvaru laiku, kas beidzas 2018. gada 17. septembrī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo minētā persona tiek iecelta par Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra valdes locekli uz atlikušo pilnvaru laiku līdz 2018. gada 17. septembrim.
   VALDĪBAS PĀRSTĀVJI

               LUKSEMBURGA

                  Gil BELLING kungs

         2. pants
   Šo lēmumu informācijas vajadzībām publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2016. gada 20. septembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         I. KORČOK

      (1)  OV L 39, 13.2.1975., 1. lpp.

      (2)  OV C 232, 16.7.2015., 2. lpp.

      (3)  OV C 305, 16.9.2015., 2. lpp.


title: Padomes Lēmums 2008/877/KĀDP ( 2008. gada 24. oktobris ) par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Gruziju par Eiropas Savienības Pārraudzības misijas statusu Gruzijā

text:
               21.11.2008

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 310/30

         PADOMES LĒMUMS 2008/877/KĀDP
   (2008. gada 24. oktobris)
   par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Gruziju par Eiropas Savienības Pārraudzības misijas statusu Gruzijā
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 24. pantu,
   ņemot vērā prezidentvalsts ieteikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2008. gada 15. septembrī pieņēma Vienoto rīcību 2008/736/KĀDP par Eiropas Savienības Pārraudzības misiju Gruzijā (EUMM Georgia) (1).

               (2)

               Eiropas Savienība un Gruzija ir risinājušas sarunas attiecībā uz nolīgumu par EUMM Georgia statusu.

               (3)

               Nolīgums būtu jāapstiprina Eiropas Savienības vārdā,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Ar šo Eiropas Savienības vārdā tiek apstiprināts Nolīgums starp Eiropas Savienību un Gruziju par Eiropas Savienības Pārraudzības misijas statusu Gruzijā.
   Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas parakstīt nolīgumu, lai tas kļūtu saistošs Eiropas Savienībai (2).
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
   4. pants
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Luksemburgā, 2008. gada 24. oktobrī

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētāja

         M. ALLIOT-MARIE

      (1)  OV L 248, 17.9.2008., 26. lpp.

      (2)  Nolīguma spēkā stāšanās dienu Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
    ---documentbreak---

               21.11.2008

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 310/31

         TULKOJUMS
   NOLĪGUMS
   starp Eiropas Savienību un Gruziju par Eiropas Savienības pārraudzības misijas statusu Gruzijā
   EIROPAS SAVIENĪBA, turpmāk “ES”,
   no vienas puses, un
   GRUZIJA, turpmāk “uzņēmējvalsts”,
   no otras puses,
   turpmāk kopā “Puses”,
   ŅEMOT VĒRĀ:
   prezidenta Mikheil Saakashvili2008. gada 11. septembra ielūguma vēstuli,
   Padomes Vienoto rīcību 2008/736/KĀDP (2008. gada 15. septembris) par Eiropas Savienības Pārraudzības misiju Gruzijā, EUMM Georgia,
   to, ka šis nolīgums neietekmēs pušu tiesības un pienākumus, ko tām uzliek starptautiski nolīgumi un citi instrumenti, ar kuriem izveidotas starptautiskas tiesas, tostarp Starptautiskās krimināltiesas statūti,
   IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.
   1. pants
   Darbības joma un definīcijas
   1.   Šo nolīgumu piemēro Eiropas Savienības misijai un tās personālam.
   2.   Šis nolīgums ir spēkā tikai uzņēmējvalsts teritorijā.
   3.   Šajā nolīgumā:

               a)

               “EUMM Georgia” ir tāda ES Pārraudzības misija Gruzijā, kuru izveidojusi Eiropas Savienības Padome ar Vienoto rīcību 2008/736/KĀDP, tostarp tās komponenti, spēki, vienības, mītne un personāls, kas izvietoti uzņēmējvalsts teritorijā un norīkoti EUMM Georgia veikšanai;

               b)

               “misijas vadītājs” ir EUMM Georgia misijas vadītājs, kuru ieceļ Eiropas Savienības Padome;

               c)

               “EUMM Georgia personāls” ir misijas vadītājs, ES dalībvalstu un ES iestāžu norīkots personāls, kā arī to trešo valstu norīkots personāls, kuras ES uzaicinājusi piedalīties EUMM Georgia, un starptautiskais personāls, ko EUMM Georgia pieņēmusi darbā uz līguma pamata un kas iesaistīts misijas sagatavošanā, nodrošināšanā un īstenošanā, un personāls, kas misijā veic kādas nosūtītājvalsts vai ES iestādes uzdevumu. Tas neietver komerciālus līgumslēdzējus un personālu, kas pieņemts darbā no vietējiem iedzīvotājiem;

               d)

               “mītne” ir EUMM Georgia galvenā mītne Tbilisi;

               e)

               “nosūtītājvalsts” ir jebkura ES dalībvalsts vai trešā valsts, kas norīkojusi personālu EUMM Georgia;

               f)

               “objekti” ir visas ēkas, iekārtas un zeme, kas nepieciešamas, lai veiktu EUMM Georgia darbības, kā arī EUMM Georgia personāla izmitināšanai;

               g)

               “vietējais personāls” ir no uzņēmējvalsts valstspiederīgajiem vai tās pastāvīgajiem iedzīvotājiem veidots personāls;

               h)

               “līgumslēdzējs” ir jebkura persona, kas EUMM Georgia piegādā preces un/vai pakalpojumus, kuri saistīti ar EUMM Georgia darbībām.

         2. pants
   Vispārīgi noteikumi
   1.   EUMM Georgia un EUMM Georgia personāls ievēro uzņēmējvalsts normatīvos aktus un atturas no jebkādas rīcības vai darbības, kas nav saderīga ar misijas mērķiem.
   2.   EUMM Georgia autonomi pilda savas funkcijas saskaņā ar šo nolīgumu. Uzņēmējvalsts ievēro EUMM Georgia vienoto un starptautisko būtību.
   3.   Misijas vadītājs regulāri informē uzņēmējvalsts valdību par uzņēmējvalsts teritorijā izvietotā EUMM Georgia personāla skaitu.
   3. pants
   Identifikācija
   1.   EUMM Georgia personālam izsniedz EUMM Georgia identifikācijas kartes, ko izsniedz uzņēmējvalsts Ārlietu ministrija, lai varētu viņus identificēt, un tās viņiem vienmēr jānēsā līdzi. Attiecīgām uzņēmējvalsts iestādēm iesniedz EUMM Georgia identifikācijas kartes paraugu.
   2.   Uz EUMM Georgia automašīnām un cita veida transportlīdzekļiem ir īpašas EUMM Georgia atšķirības zīmes, kuru paraugu iesniedz attiecīgajām uzņēmējvalsts iestādēm, un/vai īpašas diplomātiskās reģistrācijas numura zīmes, ko izsniedz attiecīgās uzņēmējvalsts iestādes.
   3.   EUMM Georgia ir tiesības novietot ES karogu pie tās mītnes un citur, vienu pašu vai kopā ar uzņēmējvalsts karogu, atbilstīgi misijas vadītāja lēmumam. Atbilstīgi misijas vadītāja lēmumam pie EUMM Georgia telpām, uz transportlīdzekļiem un formas tērpiem var norādīt EUMM Georgia sastāvā esošo nacionālo apakšvienību valstu karogus vai zīmotnes.
   4. pants
   Robežšķērsošana un pārvietošanās uzņēmējvalsts teritorijā
   1.   EUMM Georgia personāls un EUMM Georgia aktīvi un transporta līdzekļi šķērso uzņēmējas puses robežas oficiālos robežšķērsošanas punktos, jūras ostās un izmantojot starptautiskus gaisa koridorus.
   2.   Uzņēmējvalsts atvieglina EUMM Georgia un EUMM Georgia personāla iebraukšanu uzņēmējvalsts teritorijā un izbraukšanu no tās. EUMM Georgia personālam, ja pierādīta tā dalība misijā, nepiemēro pasu un muitas kontroles un procedūras, vīzu un imigrācijas kontroles noteikumus, un uzņēmējvalsts teritorijā viņi ir atbrīvoti no jebkādam imigrācijas pārbaudēm, izņemot pasu kontroli, iebraucot uzņēmējvalsts teritorijā un izbraucot no tās.
   3.   Uz EUMM Georgia personālu neattiecas noteikumi par ārvalstnieku reģistrāciju un uzraudzību, bet tas uzņēmējvalsts teritorijā negūst pastāvīgas uzturēšanās vai pastāvīgas dzīvesvietas tiesības.
   4.   EUMM Georgia aktīvi un transportlīdzekļi, kas, atbalstot EUMM Georgia, iebrauc uzņēmējvalsts teritorijā, to šķērso vai izbrauc no tās, ir atbrīvoti no jebkādām muitas pārbaudēm vai procedūrām.
   5.   Uz transportlīdzekļiem un lidmašīnām, kuras izmanto misijas atbalstam, vietējās licencēšanas un reģistrācijas prasības neattiecina. Turpina piemērot attiecīgus starptautiskos standartus un noteikumus. Vajadzības gadījumā paredz papildu pasākumus, kā minēts 20. pantā.
   6.   EUMM Georgia personāls var vadīt motorizētus transportlīdzekļus, kuģus un lidaparātus uzņēmējvalsts teritorijā, ja viņiem ir derīgas valsts vai starptautiskas autovadītāja apliecības, kuģa kapteiņa vai pilota apliecības. Uzņēmējvalsts, neiekasējot nodokli vai maksu, atzīst par derīgām autovadītāja apliecības vai atļaujas, kas ir EUMM Georgia personālam.
   7.   EUMM Georgia un EUMM Georgia personāls ar saviem transportlīdzekļiem, gaisa transportlīdzekļiem vai citiem transportlīdzekļiem, iekārtām un materiāliem var brīvi un neierobežoti pārvietoties visā uzņēmējvalsts teritorijā, tostarp tās teritoriālajos ūdeņos un gaisa telpā. Vajadzības gadījumā var paredzēt papildpasākumus saskaņā ar šā nolīguma 20. pantu.
   8.   Misijas vajadzībām EUMM Georgia darbinieki un vietējais personāls, kurus nodarbina EUMM Georgia, ceļojot dienesta pienākumu pildīšanas nolūkos, var izmantot ceļus, tiltus un lidostas, nemaksājot nodevas, nodokļus, maksu vai cita veida maksājumus. EUMM Georgia nav atbrīvota no pamatotiem maksājumiem par lūgtiem un saņemtiem pakalpojumiem saskaņā ar nosacījumiem, kas attiecas uz uzņēmējvalsts personālu.
   9.   EUMM Georgia aktīvi un transportlīdzekļi, kas, atbalstot EUMM Georgia, bija iebraukuši uzņēmējvalsts teritorijā, to šķērsojuši vai izbraukuši no tās pirms šā nolīguma stāšanās spēkā, ir atbrīvoti no jebkādām muitas pārbaudēm vai procedūrām.
   5. pants
   Privilēģijas un imunitāte, ko uzņēmējvalsts nodrošina EUMM Georgia
   1.   EUMM Georgia objekti ir neaizskarami. Uzņēmējvalsts pārstāvji tajos neierodas bez misijas vadītāja piekrišanas.
   2.   EUMM Georgia telpas, to aprīkojums un citi tajās esošie aktīvi, kā arī misijai piederošie transporta līdzekļi ir neaizskarami attiecībā uz kratīšanu, rekvizīciju, apķīlāšanu vai arestu.
   3.   EUMM Georgia, tās īpašumi un aktīvi neatkarīgi no atrašanās vietas un valdītāja ir neaizskarami attiecībā uz tiesvedību jebkādā formā.
   4.   EUMM Georgia arhīvi un dokumenti vienmēr ir neaizskarami, neatkarīgi no to atrašanās vietas.
   5.   EUMM Georgia oficiālā sarakste ir neaizskarama. Oficiāla sarakste ir visa sarakste, kas attiecas uz misiju un tās funkcijām.
   6.   Attiecībā uz misijas vajadzībām iepirktām un importētām precēm, sniegtiem pakalpojumiem un izmantotiem objektiem, EUMM Georgia ir atbrīvota no visām valsts, reģionu un pašvaldību nodevām, nodokļiem vai līdzīgiem maksājumiem. EUMM Georgia nav atbrīvota no maksājumiem, ko iekasē par sniegtiem pakalpojumiem.
   7.   Uzņēmējvalsts ļauj ievest priekšmetus misijas vajadzībām un atbrīvo tos no visām importa, eksporta un tranzīta atļaujām, licencēm, muitas nodevām, nodokļiem un līdzīgiem maksājumiem, kas nav maksa par glabāšanu, transportu un citiem sniegtiem pakalpojumiem.
   6. pants
   Privilēģijas un imunitāte, ko uzņēmējvalsts nodrošina EUMM Georgia personālam
   1.   Saskaņā ar starptautiskiem tiesību aktiem EUMM Georgia personālam nepiemēro nekāda veida arestu vai aizturēšanu.
   2.   EUMM Georgia personāla dokumenti, sarakste un īpašums ir neaizskarams, izņemot gadījumus, ja piemēro izpildes pasākumus, kas atļauti saskaņā ar šā panta 6. punktu.
   3.   EUMM Georgia personālam vienmēr ir tiesības uz imunitāti pret uzņēmējvalsts kriminālo tiesvedību. Nosūtītājvalsts vai attiecīga ES iestāde vajadzības gadījumā var atcelt EUMM Georgia personāla imunitāti pret kriminālo tiesvedību. Šādai atcelšanai vienmēr jābūt skaidri izteiktai.
   4.   EUMM Georgia personālam ir tiesības uz imunitāti pret uzņēmējvalsts civilo un administratīvo tiesvedību saistībā ar visu teikto vai rakstīto, kā arī visām darbībām, kas veiktas, pildot dienesta pienākumus. Ja kādā uzņēmējvalsts tiesā ceļ civilprasību pret EUMM Georgia personāla locekli, par to tūlīt paziņo ES misijas vadītājam un kompetentai nosūtītājvalsts iestādei vai ES iestādei. Pirms tiesvedības sākuma misijas vadītājs un kompetentā nosūtītājvalsts iestāde vai ES iestāde tiesai apliecina, vai attiecīgo aktu ir izdarījis EUMM Georgia personāla loceklis, pildot dienesta pienākumus. Ja akts ir noticis, pildot dienesta pienākumus, tiesvedību nesāk un piemēro 17. pantu. Ja akts nav izdarīts, pildot dienesta pienākumus, tiesvedība var turpināties. Misijas vadītāja un kompetentas nosūtītājvalsts iestādes vai ES iestādes apliecinājums uzliek saistības uzņēmējvalsts tiesai, kas to nevar apstrīdēt.
   Ja tiesvedību sāk EUMM Georgia personāla loceklis, viņš zaudē imunitāti pret tiesvedību attiecībā uz visām pretprasībām, kas ir tieši saistītas ar galveno prasību.
   5.   EUMM Georgia personālam nav pienākuma liecināt kā lieciniekam.
   6.   EUMM Georgia personāla locekļiem nevar piemērot izpildes pasākumus, izņemot gadījumus, ja pret viņiem sāk civillietu, kas nav saistīta ar viņu oficiālajiem pienākumiem. EUMM Georgia personāla locekļu īpašumu, par ko misijas vadītājs apliecina, ka tas ir vajadzīgs oficiālo pienākumu izpildei, nevar arestēt, izpildot tiesas spriedumu, lēmumu vai rīkojumu. Uz EUMM Georgia personāla locekļiem civilajā tiesvedībā neattiecas nekādi personas brīvības ierobežojumi vai kādi citi ierobežošanas pasākumi.
   7.   EUMM Georgia personāla locekļu imunitāte pret tiesvedību uzņēmējvalstī viņus neatbrīvo no attiecīgo nosūtītājvalstu tiesvedības.
   8.   Attiecībā uz EUMM Georgia sniegtiem pakalpojumiem EUMM Georgia personāls ir atbrīvots no sociālā nodrošinājuma noteikumiem, kas var būt spēkā uzņēmējvalstī.
   9.   EUMM Georgia personāls uzņēmējvalstī ir atbrīvots no jebkuras formas nodokļiem, ko atvelk no EUMM Georgia vai nosūtītājvalstu maksātās algas un ienākumiem, kā arī no ienākumiem, ko saņem ārpus uzņēmējvalsts.
   10.   Uzņēmējvalsts saskaņā ar tiesību aktiem, ko tā var pieņemt, ļauj EUMM Georgia personālam ievest priekšmetus personiskām vajadzībām un atbrīvo tās no visām muitas nodevām, nodokļiem un līdzīgiem maksājumiem, kas nav maksa par glabāšanu, transportu un līdzīgiem pakalpojumiem. Uzņēmējvalsts atļauj arī šādu preču eksportu. Attiecībā uz precēm un pakalpojumiem, kas iegādāti iekšējā tirgū, EUMM Georgia personālu atbrīvo no PVN (cenā neietilpst PVN) un nodokļiem atbilstīgi uzņēmējas puses tiesību aktiem.
   11.   EUMM Georgia personāla locekļu bagāža ir atbrīvota no pārbaudēm, ja vien nav nopietnu iemeslu uzskatīt, ka tajā ir priekšmeti, kas nav domāti EUMM Georgia personāla locekļa personiskai lietošanai, vai priekšmeti, kuru imports vai eksports uzņēmējvalstī ir aizliegts ar likumu vai ko kontrolē tās karantīnas noteikumi. Šādas pārbaudes izdara vienīgi attiecīgā EUMM Georgia personāla locekļa vai EUMM Georgia pilnvarota pārstāvja klātbūtnē.
   7. pants
   Vietējais personāls
   Vietējam personālam ir tikai tādas privilēģijas un imunitāte, ko atļauj uzņēmējvalsts. Tomēr uzņēmējvalsts īsteno savu jurisdikciju pār šo personālu tādā veidā, lai lieki netraucētu misijas darbības.
   8. pants
   Atbrīvojums no nodokļiem, ko piemēro līgumslēdzējiem
   1.   Preces un/vai pakalpojumus, ko līgumslēdzējs attiecīgi piegādājis vai sniedzis EUMM Georgia, atbrīvo no netiešajiem nodokļiem (cenā nav ietverts nodoklis).
   2.   EUMM Georgia darbību vajadzībām iepirktās līgumslēdzēja importētās preces atbrīvo no visiem muitas nodokļiem, tostarp PVN.
   3.   Ja līgumslēdzēji nepilda Gruzijas tiesību aktus attiecībā uz nodokļiem, EUMM Georgia neuzliek uzņēmējvalsts pārvaldes iestādēm nekādu atbildību vai saistības.
   4.   Sadarbībā ar EUMM Georgia Gruzijas Finanšu ministrija gatavo pasākumus, lai īstenotu šajā pantā paredzētos nodokļu atbrīvojumus.
   9. pants
   Disciplinārās pilnvaras
   Kompetentas nosūtītājvalsts iestādes ir tiesīgas uzņēmējvalsts teritorijā īstenot disciplināras pilnvaras, kas tām ar nosūtītājvalsts tiesību aktiem uzticētas attiecībā uz visu EUMM Georgia personālu, kas ir pakļauts attiecīgiem nosūtītājvalsts tiesību aktiem.
   10. pants
   Drošība
   1.   Uzņēmējvalsts, izmantojot savus resursus, pilnībā uzņemas atbildību par EUMM Georgia personāla drošību.
   2.   Šajā nolūkā uzņēmējvalsts veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu EUMM Georgia un EUMM Georgia personāla aizsardzību un drošību. Jebkurus īpašus noteikumus, ko ierosina uzņēmējvalsts, pirms īstenošanas saskaņo ar misijas vadītāju. Uzņēmējvalsts atļauj un bez atlīdzības atbalsta jebkādus pasākumus, kas saistīti ar EUMM Georgia personāla medicīnisko evakuāciju. Vajadzības gadījumā paredz papildu pasākumus, kā minēts 19. pantā.
   11. pants
   Formas tērps
   1.   EUMM Georgia personāls valkā valsts formas tērpu vai civilapģērbu ar īpašām EUMM Georgia atšķirības zīmēm.
   2.   Formas tērpa valkāšanu nosaka misijas vadītāja izdoti noteikumi.
   12. pants
   Sadarbība un piekļuve informācijai
   1.   Uzņēmējvalsts EUMM Georgia un tās personālam nodrošina pilnīgu sadarbību un atbalstu.
   2.   Uz lūguma pamata un ja tas vajadzīgs, lai izpildītu EUMM Georgia misiju, uzņēmējvalsts nodrošina EUMM Georgia personālam efektīvu piekļuvi:

               —

               ēkām, iekārtām, vietām un oficiāliem transporta līdzekļiem, kas pieder uzņēmējvalstij, ko tā īrē vai izmanto atbilstīgi EUMM Georgia pilnvarām,

               —

               uzņēmējvalsts pārziņā esošiem dokumentiem, materiāliem un informācijai, kas vajadzīga EUMM Georgia pilnvaru izpildei.

         Vajadzības gadījumā paredz papildu pasākumus, kā minēts 20. pantā.
   3.   Misijas vadītājs un uzņēmējvalsts regulāri apspriežas un veic atbilstīgus pasākumus, lai nodrošinātu ciešu savstarpēju sadarbību visos attiecīgos līmeņos. Uzņēmējvalsts var iecelt sadarbības koordinatoru ar EUMM Georgia.
   13. pants
   Uzņēmējvalsts sniegts atbalsts un līgumu slēgšana
   1.   Uzņēmējvalsts, ja tai lūdz, piekrīt palīdzēt EUMM Georgia atrast piemērotus objektus.
   2.   Ja tas ir vajadzīgs un iespējams, uzņēmējvalsts bez maksas nodrošina tās īpašumā esošus objektus, ciktāl EUMM Georgia lūdz tādus objektus administratīvu un operatīvu darbību veikšanai.
   3.   Savu līdzekļu un spēju robežās uzņēmējvalsts palīdz misijai un atbalsta misiju sagatavošanas darbos, iekārtojoties, veicot pienākumus un atbalstot to, tostarp attiecībā uz EUMM Georgia ekspertu kopējām telpām un ierīcēm.
   4.   Uzņēmējvalsts palīdzību un atbalstu misijai sniedz saskaņā ar tādiem pašiem nosacījumiem kā palīdzību un atbalstu, ko sniedz uzņēmējvalsts pilsoņiem.
   5.   EUMM Georgia saskaņā ar uzņēmējvalsts normatīvajiem un administratīvajiem aktiem ir vajadzīgā tiesību rīcības spēja, lai varētu īstenot savu uzdevumu, un jo īpaši lai varētu atvērt bankas kontus un iegūt kustamu īpašumu vai rīkoties ar to, kā arī lai varētu piedalīties tiesvedībā.
   6.   To, kādus tiesību aktus piemēro līgumiem, ko EUMM Georgia noslēgusi uzņēmējvalstī, nosaka ar attiecīgiem līgumiem.
   7.   Līgumā var paredzēt, ka strīdiem, kas rodas, īstenojot līgumu, piemēro 16. panta 3. un 4. punktā minēto strīdu izšķiršanas procedūru.
   8.   Uzņēmējvalsts veicina tādu līgumu īstenošanu, ko EUMM Georgia operācijas vajadzībām noslēgusi ar komercuzņēmumiem.
   14. pants
   Pārmaiņas objektos
   1.   EUMM Georgia ir pilnvarota būvēt, pārbūvēt vai citādi mainīt objektus, kā nepieciešams operatīvām vajadzībām.
   2.   Uzņēmējvalsts EUMM Georgia nelūdz nekādu kompensāciju par tādām būvēm, pārbūvēm vai pārmaiņām.
   15. pants
   Mirušie EUMM Georgia personāla locekļi
   1.   Misijas vadītājs ir tiesīgs uzņemties atbildību un veikt piemērotus pasākumus, lai repatriētu ikvienu mirušu EUMM Georgia personāla locekli, kā arī viņa personisko īpašumu.
   2.   Mirušiem EUMM Georgia locekļiem neveic sekciju bez attiecīgas valsts piekrišanas un bez EUMM Georgia un/vai attiecīgās valsts pārstāvja klātbūtnes.
   3.   Uzņēmējvalsts sadarbojas ar EUMM Georgia, cik pilnīgi vien iespējams, lai pēc iespējas drīz repatriētu mirušus EUMM Georgia locekļus.
   16. pants
   Saziņa
   1.   EUMM Georgia var uzstādīt un izmantot radioraidītājus un uztvērējus, kā arī satelītu sistēmas. Tie sadarbojas ar uzņēmējvalsts kompetentajām iestādēm, lai izvairītos no konfliktiem, izmantojot attiecīgas frekvences. Uzņēmējvalsts bez atlīdzības piešķir pieeju radiofrekvenču diapazonam.
   2.   EUMM Georgia ir tiesības uz neierobežotu saziņu ar radio (arī satelītradio, pārvietojamu vai pārnēsājamu radio), telefonu, telegrāfu, faksimilaparātu un citu līdzekļu starpniecību, kā arī tiesības uzstādīt iekārtas, kas ir vajadzīgas, lai uzturētu saziņu vienā EUMM Georgia objektā un vairāku objektu starpā, arī ievelkot kabeļus un pazemes līnijas operācijas vajadzībām.
   3.   EUMM Georgia savos objektos var veikt pasākumus, kas vajadzīgi, lai pārsūtītu pastu, kas adresēts EUMM Georgia personālam un/vai ko sūta EUMM Georgia personāls.
   17. pants
   Prasības nāves, ievainojuma, bojājuma vai zaudējuma gadījumā
   1.   EUMM Georgia un tās personāls nav atbildīgs par nekādiem civiliedzīvotāju īpašuma vai valsts īpašuma bojājumiem vai zaudējumiem, kas ir saistīti ar operatīvām vajadzībām vai ko izraisījušas darbības, kuras ir saistītas ar civiliedzīvotāju nemieriem vai EUMM Georgia aizsargāšanu.
   2.   Lai panāktu izlīgumu, prasības par civiliedzīvotāju īpašuma vai valsts īpašuma bojājumiem vai zaudējumiem, kas nav minētas 1. punktā, kā arī prasības, ko ceļ personu nāves vai ievainojumu, kā arī EUMM Georgia īpašuma bojājumu vai zaudējumu gadījumā, ar uzņēmējvalsts kompetento iestāžu starpniecību pārsūta uz EUMM Georgia, ja prasības ceļ uzņēmējvalsts juridiskas un fiziskas personas, vai kompetentajām uzņēmējvalsts iestādēm, ja prasības ceļ EUMM Georgia.
   3.   Ja izlīgumu nevar panākt, prasību nosūta prasību komisijai, kurā ir vienāds skaits EUMM Georgia un uzņēmējvalsts pārstāvju. Prasības nokārto, panākot vienošanos.
   4.   Ja izlīgumu nevar panākt prasību komisijā, tad strīdu:

               a)

               prasības līdz 40 000 EUR, ieskaitot, uzņēmējvalsts un ES pārstāvji atrisina diplomātiskā ceļā;

               b)

               prasības, kas ir lielākas par a) apakšpunktā minēto summu, nodod izskatīšanai šķīrējtiesā, kuras lēmumi ir saistoši.

         5.   Šķīrējtiesā ir trīs šķīrējtiesneši, vienu šķīrējtiesnesi ieceļ uzņēmējvalsts, vienu šķīrējtiesnesi ieceļ EUMM Georgia, un trešo kopīgi ieceļ uzņēmējvalsts un EUMM Georgia. Ja viena puse divos mēnešos neieceļ šķīrējtiesnesi vai uzņēmējvalsts nevar vienoties ar EUMM Georgia par trešā šķīrējtiesneša iecelšanu, attiecīgo šķīrējtiesnesi ieceļ Eiropas Kopienu Tiesas priekšsēdētājs.
   6.   EUMM Georgia noslēdz administratīvu nolīgumu ar uzņēmējvalsts pārvaldes iestādēm, lai noteiktu prasību komisijas un tiesas kompetences, kādu procedūru piemērot šajās struktūrās, un nosacījumus prasību celšanai.
   18. pants
   Koordinācija un domstarpības
   1.   Visas problēmas, kas rodas saistībā ar šā nolīguma piemērošanu, kopīgi izskata EUMM Georgia pārstāvji un uzņēmējvalsts kompetentās iestādes.
   2.   Ja iepriekš nav panākts nekāds izlīgums, domstarpības attiecībā uz šā nolīguma interpretāciju un piemērošanu starp uzņēmējvalsti un ES pārstāvjiem izšķir diplomātiskā ceļā.
   19. pants
   Citi noteikumi
   1.   Vienmēr, kad šajā nolīgumā ir minētas EUMM Georgia un tās personāla privilēģijas, imunitāte un tiesības, uzņēmējvalsts valdība ir atbildīga par to īstenošanu un par to, lai attiecīgas uzņēmējvalsts vietējo pašvaldību iestādes tās ievērotu.
   2.   Šajā nolīgumā nekas nav paredzēts un neko nevar uzskatīt par tādu, kas būtu atkāpe no kādas ES dalībvalsts vai jebkuras citas valsts, kura piedalās EUMM Georgia, vai tās personāla tiesībām, kuras var būt piešķirtas saskaņā ar citiem nolīgumiem.
   20. pants
   Īstenošanas nolīgumi
   Lai īstenotu šo nolīgumu, par operatīviem, administratīviem un tehniskiem jautājumiem misijas vadītājs ar uzņēmējvalsts administratīvajām iestādēm var slēgt atsevišķus nolīgumus.
   21. pants
   Nobeiguma noteikumi
   1.   Šis nolīgums stājas spēkā dienā, kad pa diplomātiskajiem kanāliem saņemts pēdējais Pušu rakstiskais paziņojums par to, ka ir pabeigtas to attiecīgās iekšējās procedūras, kas vajadzīgas, lai nolīgums stātos spēkā.
   2.   Neatkarīgi no 1. punkta noteikumus, kas ietverti 4. panta 8. punktā, 5. panta 1.līdz 3. punktā, 5. panta 6. un 7. punktā, 6. panta 1., 3., 4. un 6. punktā, 6. panta 8. līdz 10. punktā, 14. un 17. pantā, uzskata par spēkā esošiem no dienas, kad izvietots pirmais EUMM Georgia personāls, ja šī diena bijusi pirms dienas, kad šis nolīgums stājies spēkā.
   3.   Izmaiņas un grozījumus šajā nolīgumā veic rakstiski ar abu Pušu piekrišanu. Izmaiņas un grozījumus noformē kā atsevišķus protokolus, kas ir nolīguma daļa un stājas spēkā atbilstīgi šā nolīguma 21. panta 1. punkta noteikumam.
   4.   Šis nolīgums ir spēkā, ja vien kāda no Pusēm rakstiski neinformē otru Pusi par tās vēlmi izbeigt šā nolīguma darbību. Šā nolīguma darbība ir izbeigta sešus mēnešus pēc minētā paziņojuma saņemšanas datuma. Šā nolīguma izbeigšana neietekmē tiesības vai pienākumus, kas rodas, īstenojot šo nolīgumu pirms šādas izbeigšanas.

      Briselē, 2008. gada 3. novembrī, divos oriģināleksemplāros angļu valodā.

            Eiropas Savienības vārdā —

            Gruzijas vārdā —


title: Padomes Lēmums (1995. gada 7. aprīlis) par Konvencijas par starptautiskajā transportā izmantojamo kopfonda konteineru muitas režīmu (pieņemta Ženēvā, 1994. gada 21. janvārī) parakstīšanu no Kopienas puses, nepaturot tiesības uz ratificēšanu

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31995D0137

Oficiālais Vēstnesis L 091 , 22/04/1995 Lpp. 0045 - 0045

		Padomes Lēmums(1995. gada 7. aprīlis)par Konvencijas par starptautiskajā transportā izmantojamo kopfonda konteineru muitas režīmu (pieņemta Ženēvā, 1994. gada 21. janvārī) parakstīšanu no Kopienas puses, nepaturot tiesības uz ratificēšanu(95/137/EK)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 113. pantu, saistībā ar 228. panta 2. punkta pirmo teikumu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,tā kā Konvencijas par starptautiskajā transportā izmantojamo kopfonda konteineru muitas procedūru, še turpmāk "Konvencija", kas tika apspriesta Apvienoto Nāciju aizbildnībā un parakstīta Ženēvā 1994. g. 21. janvārī, mērķis ir veicināt konteineru efektīvu izmantošanu starptautiskajā transportā, vienkāršojot administratīvas procedūras, jo īpaši, lai samazinātu tukšo konteineru pārvadājumus;tā kā Konvencijas 14. panta 3. punktā ir paredzēts, ka to paraksta reģionālās ekonomikas integrācijas organizācijas;tā kā, ievērojot Konvencijas lielo praktisko izdevīgumu uzņēmējiem, tai jābūt apstiprinātai un parakstītai no Kopienas puses, nepaturot tiesības uz ratificēšanu;tā kā Konvencija tomēr ir jāpieņem ar ierunu, kas atspoguļo noteiktus ierobežojumus, kuri skar muitas savienību un pašreizējo saskaņotības līmeni attiecībā uz remontiem nepieciešamo rezerves daļu un konteineru piederumu un aprīkojuma importēšanu un eksportēšanu;tā kā Kopienai tāpēc jākļūst par Konvencijas Līgumslēdzēju Pusi, paturot prātā iepriekš minēto ierunu,IR NOLĒMUSI TURPMĀKO.1. pantsKonvencija par starptautiskajā transportā izmantojamo kopfonda konteineru muitas procedūru ar šo tiek apstiprināta ar ierunu Kopienas vārdā attiecībā uz jautājumiem, kuri ir tās ekskluzīvā kompetencē.Konvencijas teksts un Kopienas ieruna, kas tajā ir ierakstīta, attiecīgi iekļauti I un II pielikumā.Konvencijas 14. panta 3. punktā paredzētā paziņojuma teksts iekļauts III pielikumā.2. pantsPadomes priekšsēdētājs ar šo tiek pilnvarots nozīmēt personu ar tiesībām:- nepaturot tiesības uz ratificēšanu, parakstīt Konvenciju, lai uzliktu Kopienai saistības,- izplatīt Konvencijas 14. panta 3. punktā paredzēto paziņojumu.Luksemburgā, 1995. gada 7. aprīlīPadomes vārdā —priekšsēdētājsJ. Rossi--------------------------------------------------


title: Izpildu kKomitejas lēmums (1993. gada 14. decembris) par ministru un valsts sekretāru deklarācijām (SCH/Com–ex (93)10)

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

41993D0010

Oficiālais Vēstnesis L 239 , 22/09/2000 Lpp. 0127 - 0128

		Izpildu Komitejas lēmums(1993. gada 14. decembris)par ministru un valsts sekretāru deklarācijām(SCH/Com–ex (93)10)IZPILDU KOMITEJA,ņemot vērā Šengenas Līguma īstenošanas konvencijas 132. pantu,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.Ar šo apstiprina ministru un valsts sekretāru 1992. gada 19. jūnija [1] un 1993. gada 30. jūnija deklarācijas par Īstenošanas konvencijas stāšanos spēkā un priekšnoteikumu izpildi.Parīzē, 1993. gada 14. decembrīPriekšsēdētājsA. Lamassoure[1] Acquis nav pārņemtas 1992. gada 19. jūnija deklarācijas--------------------------------------------------Madride, 1993. gada 30. jūnijsSCH/M (93) 14Ministru un valsts sekretāru deklarācija1. Ar šo ministri un valsts sekretāri vienojas izvirzīt politisku mērķi piemērot 1990. gada Šengenas Konvenciju no 1993. gada 1. decembra.2. Ministri un valsts sekretāri norāda, ka izpildīti šādi turpmāk minētie priekšnoteikumi:- Kopīgā rokasgrāmata,- pasākumi vienotu vīzu izdošanai un Kopīgā konsulārā instrukcija,- patvēruma pieteikumu izskatīšana,- lidostas, par kurām panākta vienošanās ministru un valsts sekretāru 1992. gada 19. jūnija Deklarācijā.Ievērojami panākumi sasniegti attiecībā uz citiem priekšnoteikumiem, kas jau izpildīti tiktāl ka minētajai piemērošanai jābūt iespējamai sākot ar 1993. gada 1. decembri. Tālab saskaņā ar 1990. gada Šengenas Konvenciju vajadzīgi papildu pasākumi, lai stātos spēkā jau panāktie nolīgumi par ārējās robežas kontroli un narkotikām.Ministri un valsts sekretāri apstiprina, ka Šengenas Informācijas sistēma, kura darbojas, ir būtisks nosacījums, lai atceltu iekšējās robežas kontroli. Šajā jomā sasniegti būtiski panākumi. Viņi vienojas paātrināt darbu, lai panāktu, ka Šengenas Informācijas sistēma sāk darboties pakāpeniski, lai dalībvalstis var veiksmīgi pabeigt pārbaudes un panāk, ka to valsts Šengenas Informācijas sistēma darbojas.3. Izpildu komiteja oktobra sanāksmē veiks galīgo pārbaudi par panākumiem, kas sasniegti, īstenojot iepriekš minētos papildu pasākumus.4. 1990. gada Šengenas Konvenciju piemēro visās dalībvalstīs, kas izpildījušas priekšnoteikumus un kuru valsts Šengenas Informācijas sistēma darbojas.Tālab visas dalībvalstis apņemas veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai pabeigtu visas procedūras, kas vajadzīgas Konvencijas un pievienošanās līgumu ratifikācijai.5. Ministri un valsts sekretāri vienojas, ka 1990. gada Šengenas Konvencijas sākotnējām parakstītājvalstīm iespējami īsā laikā jādeponē to ratifikācijas dokumenti, ja tās vēl to nav izdarījušas, un vēlākais tas jāizdara dienā, kad vēl iespējams ievērot 1. punktā noteikto termiņu. Dalībvalstis, kas to vēl nav izdarījušas, arī piekrīt iespējami īsā laikā un vēlākais dienā, kad vēl iespējams ievērot 1. punktā noteikto termiņu, deponēt dokumentus, ar kuriem tās ratificē to valstu pievienošanās līgumus, kuru valsts Šengenas Informācijas sistēma tiek iekļauta sistēmā. Šī apņemšanās ir spēkā arī, kad citas valstis, kuras pievienojas, sasniedz to pašu līmeni attiecībā uz to valsts Šengenas Informācijas sistēmu.Ministri un valsts sekretāri vienojas, ka deklarācija par 139. pantu un konvencijas Nobeiguma aktu nozīmē, ka konvencijas stāšanās spēkā ir atkarīga no Izpildu komitejas lēmuma, kas jāpieņem, tiklīdz ir izpildīti priekšnoteikumi.--------------------------------------------------