title: Padomes Lēmums (KĀDP) 2015/439 ( 2015. gada 16. marts ), ar ko pagarina pilnvaru termiņu Eiropas Savienības īpašajam pārstāvim Sāhelā

text:
               17.3.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 72/27

         PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2015/439
   (2015. gada 16. marts),
   ar ko pagarina pilnvaru termiņu Eiropas Savienības īpašajam pārstāvim Sāhelā
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 33. pantu un 31. panta 2. punktu,
   ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2013. gada 18. martā pieņēma Lēmumu 2013/133/KĀDP (1), ar ko Michel Dominique REVEYRAND-DE MENTHON kungs tika iecelts par Eiropas Savienības īpašo pārstāvi (ESĪP) Sāhelā. ESĪP pilnvaru termiņš ir pagarināts ar Padomes Lēmumu 2014/130/KĀDP (2), un tam ir jābeidzas 2015. gada 28. februārī.

               (2)

               ESĪP pilnvaru termiņš būtu jāpagarina vēl par astoņiem mēnešiem.

               (3)

               ESĪP īstenos savas pilnvaras situācijā, kas var pasliktināties un kavēt Līguma 21. pantā izklāstīto Savienības ārējās darbības mērķu sasniegšanu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Eiropas Savienības īpašais pārstāvis
   1.   ESĪP Sāhelā Michel Dominique REVEYRAND-DE MENTHON kunga pilnvaru termiņš tiek pagarināts līdz 2015. gada 31. oktobrim. ESĪP pilnvaras var izbeigt ātrāk, ja Padome pēc Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos (AP) priekšlikuma tā izlemj.
   2.   ESĪP pilnvaru nozīmē Sāhela tiek definēta kā tāda, kuras galvenais fokuss aptver ES Stratēģiju drošībai un attīstībai Sāhelā (“stratēģija”), proti, Burkinafaso, Čadu, Mali, Mauritāniju un Nigēru. Jautājumos, kuriem ir plašākas sekas reģionā, ESĪP vajadzības gadījumā sadarbojas ar citām valstīm un reģionālām vai starptautiskām vienībām ārpus Sāhelas un arī Rietumāfrikā un Gvinejas līča reģionā.
   3.   Ievērojot vajadzību pēc reģionālas pieejas attiecībā uz reģionā esošajiem savstarpēji saistītajiem izaicinājumiem, ESĪP Sāhelā cieši sadarbojas ar citiem attiecīgajiem ESĪP, tostarp ESĪP Vidusjūras dienvidu reģionā, ESĪP cilvēktiesību jautājumos un ESĪP Āfrikas Savienībā.
   2. pants
   Politikas mērķi
   1.   ESĪP pilnvaras balstās uz Savienības politikas mērķiem attiecībā uz Sāhelu – aktīvi veicināt reģionālās un starptautiskās pūles panākt ilgstošu mieru, drošību un attīstību reģionā. ESĪP mērķis turklāt ir uzlabot Savienības daudzveidīgās iesaistīšanās Sāhelā kvalitāti, intensitāti un ietekmi.
   2.   ESĪP veicina tādas Savienības pieejas izveidi un īstenošanu, kurā ir ietverti visi Savienības darbības aspekti, jo īpaši politikas, drošības un attīstības jomās, ietverot stratēģiju, un visu Savienības rīcībai nozīmīgo instrumentu koordinēšana.
   3.   Sākotnēja prioritāte tiek noteikta Mali un tās ilglaicīgai stabilizēšanai, un tur notiekošā konflikta reģionālajām dimensijām.
   4.   Attiecībā uz Mali Savienības politikas mērķi ir, saskaņoti un efektīvi izmantojot visus tās instrumentus, nodrošināt Mali un tās iedzīvotāju atgriešanos uz miera, izlīguma, drošības un attīstības ceļa. Pienācīga uzmanība būtu jāvelta arī Burkinfaso un Nigērai, īpaši gaidot vēlēšanas minētajās valstīs.
   3. pants
   Pilnvaras
   1.   Lai sasniegtu Savienības politikas mērķus attiecībā uz Sāhelu, ESĪP ir pilnvarots:

               a)

               aktīvi veicināt Savienības visaptverošās pieejas reģionālajai krīzei īstenošanu, koordināciju un tālāku attīstību, pamatojoties uz stratēģiju, lai pastiprinātu vispārējo saskaņotību un Savienības darbību Sāhelā efektivitāti, jo īpaši Mali;

               b)

               sazināties ar visām būtiskajām ieinteresētajām personām reģionā, valdībām, reģionālajām iestādēm, reģionālajām un starptautiskajām organizācijām, pilsonisko sabiedrību un diasporām, lai veicinātu Savienības mērķu sasniegšanu un labāku izpratni par Savienības lomu Sāhelā;

               c)

               pārstāvēt Savienību attiecīgajos reģionālajos un starptautiskajos forumos, tostarp grupā par atbalstu situācijai Mali un tās uzraudzību, un nodrošināt to, lai būtu redzams Savienības atbalsts krīzes pārvarēšanai un konflikta novēršanai, ietverot Eiropas Savienības militāro misiju, lai veicinātu Mali bruņoto spēku apmācību (EUTM Mali), un Eiropas Savienības KDAP misiju Nigērā (EUCAP Sahel Niger);

               d)

               uzturēt ciešu sadarbību ar Apvienoto Nāciju Organizāciju (ANO), jo īpaši ģenerālsekretāra īpašo pārstāvi Rietumāfrikā un ģenerālsekretāra īpašo pārstāvi Mali, Āfrikas Savienību (ĀS), jo īpaši ĀS augsto pārstāvi Mali un Sāhelā, Rietumāfrikas valstu ekonomikas kopienu (ECOWAS) un citām vadošām valstu, reģionālajām un starptautiskajām ieinteresētajām personām, tostarp ar citiem īpašajiem sūtņiem Sāhelā, kā arī ar attiecīgajām struktūrām Magrebas reģionā;

               e)

               rūpīgi sekot krīzes reģionālajai un pārrobežu dimensijai, tostarp terorismam, organizētajai noziedzībai, ieroču kontrabandai, cilvēku tirdzniecībai, narkotiku tirdzniecībai, bēgļu un migrācijas plūsmām, kā arī ar tām saistītām finanšu plūsmām; ciešā sadarbībā ar ES pretterorisma koordinatoru veicināt turpmāku ES pretterorisma stratēģijas ieviešanu;

               f)

               regulāri uzturēt augsta līmeņa politiskus kontaktus ar reģiona valstīm, kuras ir skāruši terorisms un starptautiskā noziedzība, lai nodrošinātu saskanīgu un visaptverošu pieeju un nodrošinātu Savienības galveno lomu starptautiskajos centienos cīņā pret terorismu un starptautisko noziedzību. Tas ietver Savienības aktīvu atbalstu reģionālās kapacitātes veidošanā drošības sektorā un nodrošināšanu, ka adekvāti tiek pievērsta uzmanība terorisma un starptautiskās noziedzības Sāhelā rašanās iemesliem;

               g)

               cieši sekot līdzi reģionā radušos humāno krīžu politiskajām un sociālajām sekām;

               h)

               attiecībā uz Mali dot ieguldījumu reģionālos un starptautiskos centienos, lai veicinātu krīzes atrisināšanu Mali, jo īpaši pilnīgu atgriešanos pie normālas konstitucionālās situācijas un pārvaldības visā teritorijā un uzticamu iekļaujošu dialogu valsts mērogā virzībā uz ilgtspējīgu politisko risinājumu;

               i)

               veicināt iestāžu izveidi, drošības sektora reformu un ilgstoša miera un izlīguma panākšanu Mali;

               j)

               sadarbībā ar ESĪP cilvēktiesību jautājumos sekmēt to, ka reģionā tiek īstenota Savienības cilvēktiesību politika, tostarp ES Cilvēktiesību pamatnostādnes, jo īpaši ES Pamatnostādnes par bērniem un bruņotiem konfliktiem, kā arī par vardarbību pret sievietēm un meitenēm un par viņu jebkāda veida diskriminācijas apkarošanu, un Savienības politika attiecībā uz sievietēm, mieru un drošību, tostarp pārraugot attīstību un ziņojot par to, kā arī izstrādājot ieteikumus šajā sakarā, un uzturēt regulārus kontaktus ar attiecīgām iestādēm Mali un reģionā, Starptautiskās Krimināltiesas prokurora biroju, Augstā komisāra cilvēktiesību jautājumos biroju un cilvēktiesību aizstāvjiem, un novērotājiem reģionā;

               k)

               sekot līdzi un ziņot par to, vai tiek ievērotas attiecīgās ANO Drošības padomes rezolūcijas (ANO DPR), jo īpaši ANO DPR 2056 (2012), 2071 (2012), 2085 (2012) un 2100 (2013).

         2.   Īstenojot savas pilnvaras, ESĪP inter alia:

               a)

               konsultē un ziņo par Savienības nostāju formulēšanu attiecīgi reģionālos un starptautiskos forumos, lai aktīvi veicinātu un stiprinātu Savienības visaptverošo pieeju krīzei Sāhelā;

               b)

               uztur pārskatu par visām Savienības darbībām un cieši sadarbojas ar attiecīgajām Savienības delegācijām.

         4. pants
   Pilnvaru īstenošana
   1.   ESĪP atbild par savu pilnvaru īstenošanu, darbojoties AP pakļautībā.
   2.   Politikas un drošības komiteja (PDK) uztur īpašus sakarus ar ESĪP un ir galvenais ESĪP kontaktpunkts sakariem ar Padomi. PDK saskaņā ar savām pilnvarām, neskarot AP pienākumus, dod ESĪP stratēģiskas norādes un politisku virzību.
   3.   ESĪP savu rīcību cieši koordinē ar Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD) un tā attiecīgajām nodaļām, jo īpaši ar Sāhelas jautājumu koordinatoru.
   5. pants
   Finansējums
   1.   Finanšu atsauces summa, kas paredzēta izdevumu segšanai saistībā ar ESĪP pilnvarām, laikposmā no 2015. gada 1. marta līdz 2015. gada 31. oktobrim ir EUR 900 000.
   2.   Izdevumus pārvalda saskaņā ar procedūrām un noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam.
   3.   Izdevumus pārvalda saskaņā ar ESĪP un Komisijas noslēgtu līgumu. ESĪP sniedz Komisijai pārskatu par visiem izdevumiem.
   6. pants
   Komandas izveide un sastāvs
   1.   ESĪP saskaņā ar ESĪP pilnvarām un atbilstīgajiem piešķirtajiem finanšu līdzekļiem ir atbildīgs par savas komandas izveidi. Komandā iekļauj personas, kam, kā pilnvarās paredzēts, ir īpašas zināšanas konkrētos politikas un drošības jautājumos. ESĪP par komandas sastāvu pienācīgi informē Padomi un Komisiju.
   2.   Dalībvalstis, Savienības iestādes un EĀDD var ierosināt darbinieku norīkošanu darbā pie ESĪP. Atalgojumu personālam, ko norīko darbā pie ESĪP, maksā attiecīgā dalībvalsts, attiecīgā Savienības iestāde vai EĀDD. Darbā pie ESĪP var nosūtīt arī ekspertus, ko dalībvalstis ir norīkojušas darbā Savienības iestādēs vai EĀDD. Starptautiskiem līgumdarbiniekiem ir kādas dalībvalsts valstspiederība.
   3.   Viss norīkotais personāls joprojām paliek nosūtītājas dalībvalsts, Savienības iestādes vai EĀDD administratīvā pakļautībā, un tas veic savus pienākumus un rīkojas ESĪP pilnvaru interesēs.
   4.   ESĪP personāls tiek izvietots kopā ar attiecīgām EĀDD struktūrvienībām vai Savienības delegācijām, lai nodrošinātu to attiecīgo darbību saskaņotību un konsekvenci.
   7. pants
   ESĪP un ESĪP personāla privilēģijas un imunitāte
   Par privilēģijām, imunitāti un citām garantijām, kas ESĪP un tā personālam ir vajadzīgas misijas veikšanai un sekmīgai norisei, attiecīgi vienojas ar uzņēmējām valstīm. Šajā nolūkā dalībvalstis un EĀDD sniedz visu vajadzīgo atbalstu.
   8. pants
   ES klasificētās informācijas drošība
   ESĪP un ESĪP komandas locekļi ievēro drošības principus un minimālos standartus, kas noteikti ar Padomes Lēmumu 2013/488/ES (3).
   9. pants
   Piekļuve informācijai un materiāltehniskais atbalsts
   1.   Dalībvalstis, Komisija, EĀDD un Padomes Ģenerālsekretariāts nodrošina, lai ESĪP varētu iegūt visu būtisko informāciju.
   2.   Savienības delegācijas un/vai attiecīgos gadījumos dalībvalstis reģionā nodrošina atbalstu loģistikas jomā.
   10. pants
   Drošība
   Saskaņā ar Savienības politiku par tāda personāla drošību, kas izvietots ārpus Savienības, lai veiktu operatīvas darbības saskaņā ar Līguma V sadaļu, ESĪP saskaņā ar savām pilnvarām un pamatojoties uz drošības situāciju ģeogrāfiskajā teritorijā, par ko viņš ir atbildīgs, veic visus praktiski iespējamos pasākumus visa viņa tiešā pakļautībā esošā personāla drošībai, jo īpaši:

               a)

               izveidojot konkrētu drošības plānu, kura pamatā ir EĀDD norādījumi un kurā ietverti konkrēti fiziski, organizatoriski un procesuāli drošības pasākumi, reglamentējot rīcību saistībā ar personāla drošu pārvietošanos uz ģeogrāfisko teritoriju un ģeogrāfiskajā teritorijā, kā arī pasākumus drošības negadījumu novēršanai un misijas ārkārtas situāciju un evakuācijas plānu;

               b)

               visam ārpus Savienības izvietotam personālam nodrošinot apdrošināšanu pret paaugstināta riska apdraudējumiem, ņemot vērā apstākļus ģeogrāfiskajā teritorijā;

               c)

               nodrošinot, lai visi komandas locekļi, ko izvieto ārpus Savienības, tostarp uz vietas nolīgtie darbinieki, pirms vai pēc ierašanās ģeogrāfiskajā teritorijā būtu piedalījušies atbilstīgā drošības apmācībā, kuras pamatā ir tai piešķirta riska izvērtējuma pakāpe;

               d)

               nodrošinot, ka tiek īstenoti visi saskaņotie ieteikumi, kas sniegti pēc regulāra drošības izvērtējuma, un saistībā ar progresa ziņojumu un pārskata ziņojumu par pilnvaru īstenošanu rakstiski ziņojot Padomei, AP un Komisijai par šo ieteikumu īstenošanu un citiem drošības jautājumiem.

         11. pants
   Ziņošana
   1.   ESĪP regulāri sniedz ziņojumus AP un PDK. ESĪP pēc vajadzības sniedz ziņojumus arī Padomes darba grupām. Ziņojumus regulāri izsūta, izmantojot COREU tīklu. ESĪP var sniegt ziņojumus Ārlietu padomei. Saskaņā ar Līguma 36. pantu ESĪP var iesaistīt Eiropas Parlamenta informēšanā.
   2.   ESĪP ziņo par labāko veidu, kā veikt tādas Savienības iniciatīvas kā Savienības veikta reformu veicināšana, tostarp attiecīgo Savienības attīstības projektu politiskos aspektus, sadarbībā ar Savienības delegācijām reģionā.
   12. pants
   Koordinācija ar citiem Savienības subjektiem
   1.   Saistībā ar stratēģiju ESĪP sekmē Savienības politiskās un diplomātiskās rīcības vienotību, konsekvenci un efektivitāti un palīdz nodrošināt, ka visi Savienības instrumenti un dalībvalstu darbības tiek veiktas saskanīgi, lai sasniegtu Savienības politikas mērķus.
   2.   ESĪP darbības koordinē ar Savienības delegāciju un Komisijas darbībām, kā arī ar darbībām, ko reģionā veic citi ESĪP. ESĪP regulāri sniedz īsu informāciju dalībvalstu misijām un Savienības delegācijām reģionā.
   3.   Savu pilnvaru izpildes vietā ESĪP uztur ciešu saikni ar Savienības delegāciju vadītājiem un dalībvalstu misiju vadītājiem. ESĪP ciešā sadarbībā ar attiecīgām Savienības delegācijām sniedz EUCAP Sahel Niger un EUCAP Sahel Mali misiju vadītājiem un EUTM Mali misijas komandierim norādes vietējos politiskos jautājumos. ESĪP, EUTM Mali misijas komandieris un EUCAP Sahel Niger un EUCAP Sahel Mali civilās operācijas komandieris pēc vajadzības savstarpēji apspriežas.
   13. pants
   Pārskatīšana
   Šā lēmuma īstenošanu un saderību ar citām Savienības darbībām reģionā regulāri pārskata. ESĪP līdz 2015. gada augusta beigām iesniedz AP, Padomei un Komisijai visaptverošu ziņojumu par pilnvaru īstenošanu.
   14. pants
   Stāšanās spēkā
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
   To piemēro no 2015. gada 1. marta.

      Briselē, 2015. gada 16. martā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         F. MOGHERINI

      (1)  Padomes Lēmums 2013/133/KĀDP (2013. gada 18. marts), ar ko ieceļ Eiropas Savienības īpašo pārstāvi Sāhelā (OV L 75, 19.3.2013., 29. lpp.).

      (2)  Padomes Lēmums 2014/130/KĀDP (2014. gada 10. marts), ar ko pagarina pilnvaru termiņu Eiropas Savienības īpašajam pārstāvim Sāhelā (OV L 71, 12.3.2014., 14. lpp.).

      (3)  Padomes Lēmums 2013/488/ES (2013. gada 23. septembris) par drošības noteikumiem ES klasificētas informācijas aizsardzībai (OV L 274, 15.10.2013., 1. lpp.).


title: Padomes Lēmums (1977. gada 27. jūnijs), ar ko izveido Medmāsu izglītības padomdevēju komiteju

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31977D0454

Oficiālais Vēstnesis L 176 , 15/07/1977 Lpp. 0011 - 0012 Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 6 Sējums 1 Lpp. 0207  Speciālizdevums grieķu valodā Nodaļa 06 Sējums 1 Lpp. 0261  Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 6 Sējums 1 Lpp. 0207  Speciālizdevums spāņu valodā: Nodaļa 06 Sējums 2 Lpp. 0012  Speciālizdevums portugāļu valodā Nodaļa 06 Sējums 2 Lpp. 0012

		Padomes lēmums(1977. gada 27. jūnijs),ar ko izveido Medmāsu izglītības padomdevēju komiteju(77/454/EEK)EIROPAS KOPIENU PADOME,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,tā kā 1974. gada 6. jūnija Rezolūcijā par diplomu, sertifikātu un citu kvalifikāciju apliecinošu dokumentu savstarpēju atzīšanu Padome paziņoja, ka atbalsta padomdevēju komiteju izveidi;tā kā sakarā ar vispārējās aprūpes medmāsu diplomu, sertifikātu un citu kvalifikāciju apliecinošu dokumentu savstarpēju atzīšanu, kā arī sakarā ar slimnieku aprūpi, ko veic visi citi darbinieki, ir svarīgi nodrošināt salīdzināmu izglītības prasību standartu;tā kā, lai veicinātu šā mērķa sasniegšanu, vēlams izveidot padomdevēju komiteju, kas sniegtu padomus Komisijai,IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU.1. pantsKomisijā izveido Medmāsu izglītības padomdevēju komiteju, še turpmāk "Komiteja".2. pants1. Komitejas uzdevums ir palīdzēt nodrošināt to, ka Kopienā dažādu kategoriju medmāsu izglītības standarts būtu līdzvērtīgs.2. Tā veic šo uzdevumu, jo īpaši ar šādiem līdzekļiem:- plašu informācijas apmaiņu attiecībā uz izglītības metodēm, kā arī attiecībā uz dalībvalstīs sniegto teorētisko un praktisko kursu saturu, līmeni un struktūru,- viedokļu apmaiņu un konsultācijas ar mērķi panākt kopēju izpratni par standartu, kāds jāsasniedz medmāsu izglītībā un, vajadzības gadījumā, par šādas izglītības struktūru un saturu,- pastāvīgu izvērtējumu attiecībā uz to, kā iepriekš minētajā izglītībā tiek ņemtas vērā pārmaiņas slimnieku kopšanas praksē, medicīnas un sociālajā zinātnē un mācību metodēs.3. Komiteja nosūta Komisijai un dalībvalstīm savus atzinumus un ieteikumus, kā arī, kad uzskata par vajadzīgu, priekšlikumus par grozījumiem, kas izdarāmi noteikumos par medmāsu izglītību, jo īpaši attiecībā uz Direktīvu 77/452/EEK [1] un Direktīvu 77/453/EEK [2].4. Komiteja sniedz padomus Komisijai visos jautājumos, ko Komisija tai varētu iesniegt saistībā ar medmāsu izglītību.3. pants1. Komitejā ir trīs eksperti no katras dalībvalsts:- viens eksperts no praktizējošo darbinieku vidus,- viens eksperts no iestādēm, kas nodrošina medmāsu izglītību,- viens eksperts no dalībvalstu kompetentajām iestādēm.2. Katram pārstāvim ir viens vietnieks. Vietnieki var apmeklēt komitejas sanāksmes.3. Locekļus un vietniekus, kas minēti 1. un 2. punktā, izraugās dalībvalstis. Locekļus, kas minēti 1. punkta pirmajā un otrajā ievilkumā, un to vietniekus izraugās pēc medmāsu un medmāsu izglītības iestāžu priekšlikuma. Šādi izraudzītus pārstāvjus un vietniekus ieceļ Padome.4. pants1. Komitejas locekļu pilnvaru laiks ir trīs gadi. Pēc šā termiņa beigām komitejas locekļi turpina pildīt savus pienākumus, kamēr viņu vietā nestājas citi locekļi vai viņu pilnvaras neatjauno.2. Locekļa pilnvaru termiņš var beigties, pirms beidzies trīs gadu termiņš, viņa atkāpšanās, nāves gadījumā vai, ja viņa vietā stājas cita persona, saskaņā ar 3. pantā paredzēto kārtību. Jaunu locekli izraugās uz attiecīgo pilnvaru laika atlikumu.5. pantsKomiteja no savu biedru vidus ievēl priekšsēdētāju un divus priekšsēdētāja vietniekus. Tā pieņem savu reglamentu. Sanāksmju darba kārtību nosaka Komitejas priekšsēdētājs saziņā ar Komisiju.6. pantsKomiteja var izveidot darba grupas un pieaicināt un pieļaut novērotājus vai ekspertus palīdzībai saistībā ar visiem īpašajiem tās darba aspektiem.7. pantsSekretariāta pakalpojumus nodrošina Komisija.Luksemburgā, 1977. gada 27. jūnijāPadomes vārdā —priekšsēdētājsJ. Silkin[1] OV L 176, 15.7.1977., 1. lpp.[2] OV L 176, 15.7.1977., 8. lpp.--------------------------------------------------


title: 2006/703/EK,Euratom: Padomes Lēmums ( 2006. gada 16. oktobris ), ar ko ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļus no Dānijas

text:
               21.10.2006

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 291/33

      PADOMES LĒMUMS

   (2006. gada 16. oktobris),
   ar ko ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļus no Dānijas
   (2006/703/EK, Euratom)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 259. pantu,
   ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 167. pantu,
   ņemot vērā Komisijas atzinumu,
   tā kā:

               (1)

               Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Dānijas locekļu pilnvaru termiņš ir beidzies 2006. gada 20. septembrī (1). Tādēļ būtu jāieceļ minētās komitejas locekļi no Dānijas jaunam četru gadu laikposmam, sākot no 2006. gada 21. septembra.

               (2)

               Padome 2006. gada 11. jūlijā ir pieņēmusi sarakstus, ko iesniegušas Čehijas Republikas, Vācijas, Igaunijas, Spānijas, Francijas, Latvijas, Lietuvas, Luksemburgas, Ungārijas, Maltas, Austrijas, Slovēnijas un Slovākijas valdības, kā arī sarakstu ar divdesmit diviem kandidātiem, ko iesniegusi Itālijas valdība (2).

               (3)

               Padome 2006. gada 15. septembrī ir pieņēmusi sarakstus, ko iesniegušas Beļģijas, Grieķijas, Īrijas, Kipras, Nīderlandes, Polijas, Portugāles, Somijas, Zviedrijas, Apvienotās Karalistes valdības, kā arī sarakstu ar diviem kandidātiem, ko iesniegusi Itālijas valdība (3).

               (4)

               Dānijas valdība 2006. gada 2. oktobrī ir iesniegusi sarakstu ar tik kandidātiem, cik šai valstij piešķirts saskaņā ar līgumiem,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo par Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļiem laikposmam no 2006. gada 21. septembra līdz 2010. gada 20. septembrim tiek ieceltas personas, kuru vārdi ir iekļauti pielikumā.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
   To piemēro no 2006. gada 21. septembra.

      Briselē, 2006. gada 16. oktobrī

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         E. TUOMIOJA

      (1)  OV L 253, 21.9.2002., 9. lpp.

      (2)  OV L 207, 28.7.2006., 30. lpp.

      (3)  OV L 269, 28.9.2006., 13. lpp.

      PIELIKUMS
      Dānija

                  Dorthe ANDERSEN
                  Chefkonsulent, DA

                  Henrik FALLESEN
                  Leder af DI’s Bruxelles kontor

                  Benedicte FEDERSPIEL
                  Chefkonsulent, Forbrugerrådet

                  Peder Munch HANSEN
                  International konsulent, LO

                  Randi IVERSEN
                  Forkvinde, Kvinderådet

                  Søren KARGAARD
                  International konsulent, FTF

                  Marie-Louise KNUPPERT
                  LO sekretær

                  Poul LÜNEBORG
                  Konsulent, DSI

                  Leif Erland NIELSEN
                  Seniorkonsulent, Landbrugsrådet


title: Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 862/2010/ES ( 2010. gada 22. septembris ) par Savienības dalību kopīgā Baltijas jūras pētniecības un attīstības programmā ( BONUS ), ko īsteno vairākas dalībvalstis  Dokuments attiecas uz EEZ

text:
               30.9.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 256/1

         EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS Nr. 862/2010/ES
   (2010. gada 22. septembris)
   par Savienības dalību kopīgā Baltijas jūras pētniecības un attīstības programmā (BONUS), ko īsteno vairākas dalībvalstis
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 185. pantu un 188. panta otro daļu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),
   saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),
   tā kā:

               (1)

               Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā Nr. 1982/2006/EK (2006. gada 18. decembris) par Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem (2007. līdz 2013. gads) (3) (“Septītā pamatprogramma”) ir paredzēta Kopienas dalība pētniecības un attīstības programmās, ko uzsākušas vairākas dalībvalstis, tostarp dalība struktūrās, kas izveidotas šo programmu izpildei Eiropas Kopienas dibināšanas līguma (“EK līgums”) 169. panta izpratnē.

               (2)

               Padomes Lēmumā 2006/971/EK (2006. gada 19. decembris) par īpašo programmu “Sadarbība”, ar ko īsteno Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrāciju pasākumiem (2007–2013) (4), ir pausts atbalsts starptematiskai pieejai pētījumos, kas aptver vienu vai vairākas Septītās pamatprogrammas tēmas, un šajā sakarā kā viena no jomām, kur Kopiena var piedalīties valstu kopīgi īstenotās pētniecības programmās, ir izvirzīta EK līguma 169. panta ierosme Baltijas jūras kopīgas pētniecības jomā.

               (3)

               Baltijas jūras ekosistēma, kas ir daļēji noslēgta Eiropas iekšējā jūra, ir viena no lielākajām iesāļajām ūdenstilpēm pasaulē, un to nopietni ietekmējuši daudzi dabīgi faktori un antropogēni faktori – tādi kā Otrā pasaules kara laikā jūrā nogremdētu ķīmisko ieroču, piemēram, gāzu, piesārņojums un smago metālu savienojumu, organisko vielu, radioaktīvu vielu, kurināmās dīzeļdegvielas un petrolejas noplūžu piesārņojums. Arī lauksaimniecības attīstība Baltijas jūras sateces baseinā ir radījusi pārmērīgu mēslojuma un organisko vielu ieplūdi, kas veicina eitrofikāciju, un neendēmisku svešzemju organismu ieviešanu vidē. Zivju krājumu noplicināšana un klimata pārmaiņas izraisa sākotnējās bioloģiskās daudzveidības izzušanu. Minētie faktori, kā arī nepārtrauktā antropogēnā darbība, tostarp infrastruktūru projekti tieši Baltijas jūras krastā un tās sateces baseinā vai to tiešā tuvumā, un tūrisms, kas nodara kaitējumu videi, posta dabisko vidi. Minētie faktori ievērojami samazina Baltijas jūras spēju ilgtspējīgi nodrošināt produktus un pakalpojumus, no kuriem gan tieši, gan netieši ir atkarīga cilvēku labklājība sociālajā, kultūras un ekonomikas aspektā.

               (4)

               Eiropadome 2007. gada 14. decembrī pauda bažas par Baltijas jūras vides stāvokli, kā atspoguļots Komisijas 2009. gada 10. jūnija paziņojumā Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par Eiropas Savienības stratēģiju Baltijas jūras reģionam. Turklāt Padome aicināja Komisiju attiecībā uz Baltijas jūras reģionu iesniegt priekšlikumu iniciatīvai saskaņā ar EK līguma 169. pantu.

               (5)

               Zinātnei būtu jāpievēršas šādiem jautājumiem un jāpalīdz rast risinājumus neatliekamām Baltijas jūras vides problēmām. Taču pašreizējās situācijas nopietnība prasa kvalitatīvā un kvantitatīvā ziņā palielināt Baltijas reģionā veikto pētījumu apmēru, izstrādājot un ieviešot pilnībā integrētu pieeju, kas ļauj racionalizēt un mērķtiecīgi orientēt visu robežvalstu attiecīgās pētniecības programmas, lai koordinēti, efektīvi un lietpratīgi risinātu sarežģītos un steidzamos jautājumus.

               (6)

               Patlaban vairākas valsts mēroga pētniecības un attīstības programmas vai pasākumi, ko dalībvalstis individuāli īsteno pētniecības un attīstības atbalstam Baltijas jūras reģionā, nav pietiekami koordinētas Savienības līmenī, lai sasniegtu kritisko masu, kas vajadzīga stratēģiskās pētniecības un attīstības jomās.

               (7)

               Turklāt esošās nozarspecifiskās pētniecības struktūras, kas veidojušās ilgā un vēsturiskā valstu politikas attīstības gaitā, ir dziļi iesakņojušās valstu pārvaldības sistēmā un neļauj izstrādāt un finansēt tādus daudzdisciplīnu, starpdisciplīnu un pārdisciplīnu vides pētījumus, kādi vajadzīgi, lai risinātu ar Baltijas jūru saistītās problēmas.

               (8)

               Kaut gan Baltijas jūras pētniecībā pastāv ilgas Baltijas jūras reģiona valstu un citu reģionu valstu sadarbības tradīcijas, līdz šim sadarbībai, lai optimāli izmantotu pētniecības potenciālu, ir trūcis pietiekamu finanšu resursu minēto valstu nevienlīdzīgās ekonomiskās situācijas un attīstības dēļ, kā arī valstu ļoti dažādo pētniecības programmu, pētījumu tematu un prioritāšu dēļ.

               (9)

               Komisija 2007. gada 11. jūnijā pieņemtajā darba programmā 2007.–2008. gadam īpašās programmas “Sadarbība” īstenošanai paredzēja finansiālu atbalstu BONUS ERA-NET un ERA-NET PLUS Baltijas jūras vides pētniecības jomā, lai stiprinātu Baltijas reģiona vides pētniecības finansēšanas aģentūru sadarbību un sekmētu pāreju uz kopīgas pētniecības un attīstības programmas īstenošanu Baltijas jūrā reģionā, pamatojoties uz EK līguma 169. pantu.

               (10)

               Kopumā BONUS ERA-NET un ERA-NET PLUS ir darbojušies labi, un tāpēc tagad ir svarīgi nodrošināt pētījumu nepārtrauktību, lai pievērstos samilzušajām vides problēmām.

               (11)

               Saskaņā ar Septītās pamatprogrammas pieeju un atziņām, kas gūtas, apspriežoties ar ieinteresētajām personām BONUS ERA-NET projekta satvarā, Baltijas reģionā ir vajadzīgas politikas virzītas pētniecības programmas.

               (12)

               Dānija, Vācija, Igaunija, Latvija, Lietuva, Polija, Somija un Zviedrija (“iesaistītās valstis”) ir vienojušās kopīgi īstenot kopējo Baltijas jūras pētniecības un attīstības programmu BONUS (“BONUS”). BONUS mērķis ir atbalstīt zinātnes attīstību un inovāciju, nodrošinot juridisko un organizatorisko struktūru, kas vajadzīga Baltijas jūras piekrastes valstu starptautiskai sadarbībai vides pētījumos Baltijas jūras reģionā.

               (13)

               Kaut gan BONUS lielākā uzmanība ir pievērsta vides pētniecībai, tā aptver vairākas saistītas Savienības pētniecības programmas par tādu antropogēnu darbību klāstu, kurām ir kopīga ietekme uz ekosistēmām, piemēram, zvejniecību, akvakultūru, lauksaimniecību, infrastruktūru (tostarp enerģētikas jomā), transportu, pētnieku sagatavošanu un mobilitāti, kā arī sociālekonomiskiem jautājumiem. BONUS ir būtiski svarīga vairākām Savienības politikas nostādnēm un direktīvām, tostarp Savienības stratēģijai Baltijas jūras reģionam; kopējai zivsaimniecības politikai; kopējai lauksaimniecības politikai; Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2000/60/EK (2000. gada 23. oktobris), ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā (5); Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2008/56/EK (2008. gada 17. jūnijs), ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai jūras vides politikas jomā (Jūras stratēģijas pamatdirektīva) (6), kā arī Savienības starptautiskajām saistībām, piemēram, HELCOM Baltijas jūras rīcības plānam. Tādējādi no BONUS iegūs daudzas citas Savienības politikas jomas.

               (14)

               Lai palielinātu BONUS ietekmi, iesaistītās valstis ir piekritušas Savienības dalībai tajā.

               (15)

                  BONUS būtu jāiekļauj stratēģiskais posms, kuram seko īstenošanas posms, lai nodrošinātu iespēju veikt plašu apspriešanos ar ieinteresētajām personām par stratēģiski virzītu pētniecības programmu, kas varētu apmierināt arī tās pētniecības vajadzības, kuras radīsies programmas īstenošanas gaitā. BONUS stratēģiskajā posmā papildus būtu jācenšas iesaistīt uz nozarēm orientētas finansēšanas aģentūras, lai vēl vairāk integrētu pētījumus, kuri vērsti uz galalietotāju vajadzībām vairākās nozarēs, un lai nodrošinātu rezultātu efektīvu izmantošanu dažādu ekonomikas nozaru politikā un resursu pārvaldības pasākumos.

               (16)

               Stratēģiskā posma beigās Komisijai būtu jāpārbauda, vai stratēģiskās pētniecības programma, ieinteresēto personu apspriešanās platformas un īstenošanas veidi ir izstrādāti, lai varētu veikt BONUS īstenošanas posmu. Komisija var attiecīgā gadījumā iesniegt ieteikumus stratēģiskās pētniecības programmas uzlabošanai. Pārejai uz īstenošanas posmu vajadzētu būt nemanāmai un bez kavēšanās.

               (17)

               Iesaistītās valstis ir vienojušās ieguldīt BONUS EUR 50 miljonus. Būtu jāatļauj veikt ieguldījumus natūrā, kas izpaužas kā infrastruktūras pieejamība un izmantošana (“infrastruktūras ieguldījums natūrā”), ar nosacījumu, ka tie neveido nozīmīgu daļu no kopējā ieguldījuma. Būtu jānovērtē to vērtība un lietderīgums BONUS projektu īstenošanā.

               (18)

               Savienības dalība BONUS visā tās darbības laikā nedrīkstētu pārsniegt EUR 50 miljonus, un tai būtu jāatbilst iesaistīto valstu ieguldījumam, lai palielinātu to ieinteresētību BONUS kopīgā īstenošanā. Savienības finansiālā ieguldījuma lielākā daļa būtu jāpiešķir īstenošanas posmā. Būtu jānosaka maksimālais ieguldījumu apjoms katram posmam. Īstenošanas posma maksimālais apjoms būtu jāpalielina par summu, kas atlikusi pēc stratēģiskā posma īstenošanas.

               (19)

               Lai kopīgi īstenotu BONUS, ir vajadzīga īpaši izveidota īstenošanas struktūra, kā paredzēts Lēmumā 2006/971/EK. Iesaistītās valstis ir vienojušās par šādu īpaši izveidotu īstenošanas struktūru un izveidojušas Baltijas jūras valstu zinātni finansējošo organizāciju tīklu (“BONUS EEIG”), lai tas īstenotu BONUS. BONUS EEIG vajadzētu būt Savienības finansiālā ieguldījuma saņēmējam. Lai gan iesaistītajām valstīm tiek atgādināts, cik būtisks ir reāla kopējā fonda princips, katra iesaistītā valsts saskaņā ar BONUS kopīgajiem finansēšanas noteikumiem un procedūrām pieņems lēmumu par to, vai tā pati pārvaldīs savu ieguldījumu vai arī tās ieguldījumu pārvaldīs BONUS EEIG. BONUS EEIG būtu jānodrošina arī tas, lai BONUS īstenošanā tiktu ievērots pareizas finanšu pārvaldības princips.

               (20)

               Savienības finansiālā ieguldījuma piešķiršanas priekšnosacījumam vajadzētu būt iesaistīto valstu kompetento valsts iestāžu oficiālām saistībām un tām noteikto finansiālo ieguldījumu veikšanai.

               (21)

               Kā nosacījums stratēģiskajam posmam atvēlētā Savienības ieguldījuma izmaksāšanai būtu jāparedz dotāciju nolīgums, kuru noslēdz starp Komisiju, kas pārstāv Savienību, un BONUS EEIG un kurš būtu jāreglamentē ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1906/2006 (2006. gada 18. decembris), ar ko paredz noteikumus uzņēmumu, pētniecības centru un universitāšu līdzdalībai Septītās pamatprogrammas darbībās un pētījumu rezultātu izplatīšanai (2007. līdz 2013. gads) (7), lai sekmētu un vienkāršotu tā pārvaldību.

               (22)

               Kā nosacījums īstenošanas posmam atvēlētā Savienības ieguldījuma izmaksāšanai būtu jāparedz īstenošanas nolīgums, kuru noslēdz starp Komisiju, kas pārstāv Savienību, un BONUS EEIG un kurā ietver sīki izstrādātus Savienības finansiālā ieguldījuma izmantošanas noteikumus. Šai Savienības finansiālā ieguldījuma daļai būtu jāparedz netieša centralizēta pārvaldība saskaņā ar 54. panta 2. punkta c) apakšpunktu un 56. pantu Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (8) (“Finanšu regula”), un 35. pantu, 38. panta 2. punktu un 41. pantu Komisijas Regulā (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 (2002. gada 23. decembris), ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (9).

               (23)

               Visi procenti, kas uzkrājas no ieguldījumiem BONUS EEIG, būtu jāuzskata par tās ieņēmumiem un jānovirza BONUS īstenošanai.

               (24)

               Lai aizsargātu Savienības finanšu intereses, tai vajadzētu būt tiesībām samazināt, apturēt vai izbeigt savu finansiālo ieguldījumu, ievērojot noteikumus, kas izklāstīti nolīgumos, ko paredzēts slēgt starp Savienību un BONUS EEIG, ja BONUS netiek īstenota vai tiek īstenota nepienācīgi, daļēji vai novēloti vai ja iesaistītās valstis neveic ieguldījumu BONUS finansēšanā vai arī veic to daļēji vai novēloti.

               (25)

               Lai faktiski īstenotu BONUS, īstenošanas posmā būtu jāpiešķir finansiāls atbalsts BONUS projektu dalībniekiem, kas īpaši izveidotās īstenošanas struktūras pārraudzībā centralizēti izvēlēti pēc uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus. Šā finanšu atbalsta piešķiršanai un izmaksāšanai BONUS dalībniekiem vajadzētu būt pārredzamai, nebirokrātiskai un būtu jāatbilst vispārējiem noteikumiem saskaņā ar Septīto pamatprogrammu.

               (26)

               Kaut gan Kopīgais pētniecības centrs ir Komisijas struktūrvienība, tā institūtiem tomēr ir pētniecības resursi, kas ir saistīti ar BONUS un varētu veicināt tās īstenošanu. Tāpēc ir lietderīgi definēt Kopīgā pētniecības centra lomu attiecībā uz tā tiesībām saņemt finansējumu.

               (27)

               Lai garantētu vienlīdzīgu attieksmi, priekšlikumu izvērtēšanā būtu jāievēro tie paši principi, kas piemērojami saskaņā ar Septīto pamatprogrammu iesniegtajiem priekšlikumiem. Tāpēc priekšlikumu izvērtēšana būtu jāveic centralizēti BONUS EEIG atbildībā, un tas būtu jādara neatkarīgiem ekspertiem, kas labi pārzina vietējos apstākļus, pamatojoties uz pārskatāmiem un kopējiem kritērijiem, un finansējums būtu jāpiešķir atbilstīgi centralizēti apstiprinātam sarindojuma sarakstam. Sarindojums un prioritārā secība būtu jāapstiprina BONUS EEIG, stingri ievērojot neatkarīgās izvērtēšanas rezultātus, kam vajadzētu būt saistošiem.

               (28)

               Ikvienai dalībvalstij un ikvienai Septītās pamatprogrammas asociētajai valstij vajadzētu būt tiesīgai iesaistīties BONUS.

               (29)

               Saskaņā ar Septītās pamatprogrammas mērķiem jebkurām citām valstīm, jo īpaši Baltijas jūras piekrastes vai sateces baseina valstīm, vajadzētu būt iespējai piedalīties BONUS, ja šādu dalību paredz attiecīgais starptautiskais nolīgums un ja tai piekrīt gan Komisija, gan iesaistītās valstis. Saskaņā ar Septīto pamatprogrammu Savienībai vajadzētu būt tiesībām saskaņā ar šo lēmumu vienoties par nosacījumiem, ar kādiem veic tās finansiālo ieguldījumu BONUS attiecībā uz citu valstu dalību minētajā programmā.

               (30)

               Būtu jāveic atbilstīgi pasākumi, lai nepieļautu nelikumības un krāpšanu, kā arī pasākumi, lai atgūtu zaudētos, nepamatoti izmaksātos vai nepareizi izlietotos līdzekļus saskaņā ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (1995. gada 18. decembris) par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību (10), Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (11), un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 (1999. gada 25. maijs) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) (12).

               (31)

               Saskaņā ar BONUS veiktajās pētniecības darbībās būtu jāievēro ētikas principi saskaņā ar Septītās pamatprogrammas vispārīgajiem principiem, kā arī jāievēro dzimumu līdztiesības integrētās pieejas un dzimumu līdztiesības principi un ilgtspējīgas attīstības princips.

               (32)

               Ņemot vērā starpposma izvērtēšanu, ko veic Komisija, kurai palīdz neatkarīgi eksperti ar labām zināšanām par vietējiem apstākļiem, Komisijai būtu jānovērtē BONUS īstenošanas kvalitāte un efektivitāte un panākumi izvirzīto mērķu sasniegšanā un jāveic nobeiguma izvērtēšana.

               (33)

                  BONUS dalībniekiem būtu jāpaziņo un jāizplata pētījumu rezultāti, jo īpaši citiem līdzīgiem reģionāliem jūras pētniecības projektiem, un jādara informācija publiski pieejama.

               (34)

               Sekmīgā to projektu īstenošana, kuri jau ir veikti BONUS ERA-NET un BONUS ERA-NET PLUS, atklāja Baltijas jūras katastrofālo stāvokli. Tāpēc būtu jāturpina Baltijas jūras vides stāvokļa pētniecība,

         IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Savienības finansiālais ieguldījums
   1.   Savienības finansiālo ieguldījumu kopīgajā Baltijas jūras pētniecības un attīstības programmā BONUS (“BONUS”), ko kopīgi īsteno Dānija, Vācija, Igaunija, Latvija, Lietuva, Polija, Somija un Zviedrija (“iesaistītās valstis”), nodrošina saskaņā ar šajā lēmumā paredzētajiem nosacījumiem.
   2.   Savienība visā BONUS darbības laikā veic finansiālu ieguldījumu, kas nepārsniedz EUR 50 miljonus saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1906/2006 stratēģiskajā posmā un saskaņā ar Finanšu regulas 54. panta 2. punkta c) apakšpunktu īstenošanas posmā. Savienības finansiālais ieguldījums šā maksimālā apjoma robežās ir līdzvērtīgs iesaistīto valstu ieguldījumam.
   3.   Savienības finansiālo ieguldījumu kopīgi maksā no budžeta apropriācijām, kas atvēlētas visām attiecīgajām īpašās programmas “Sadarbība” tēmām.
   2. pants
   BONUS īstenošana
   1.   BONUS īsteno Baltijas jūras valstu zinātni finansējošo organizāciju tīkls (“BONUS EEIG”).
   2.   BONUS īsteno divos posmos saskaņā ar I pielikumu, proti, stratēģiskajā posmā, kam seko īstenošanas posms.
   3.   BONUS stratēģiskā posma ilgums nepārsniedz 18 mēnešus. Tas ir paredzēts kā sagatavošanās īstenošanas posmam. Stratēģiskajā posmā BONUS EEIG izpilda šādus uzdevumus:

               a)

               stratēģiskās pētniecības programmas sagatavošana – BONUS zinātniskā satura izstrāde atbilstīgi Septītajā pamatprogrammā izklāstītajiem mērķiem, pievēršot uzmanību uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus;

               b)

               ieinteresēto personu apspriešanās platformu izveide ar mērķi stiprināt un institucionalizēt visas attiecīgās nozares pārstāvošo ieinteresēto personu iesaistīšanos;

               c)

               īstenošanas kārtības sagatavošana, tostarp juridisko un finanšu noteikumu un procedūru izstrāde, kā arī to noteikumu sagatavošana, kas reglamentē no BONUS darbībām izrietošā intelektuālā īpašuma tiesības, cilvēkresursus un saziņas aspektus.

         4.   Īstenošanas posma ilgums ir vismaz pieci gadi. Īstenošanas posmā publicē uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus ar mērķi finansēt projektus, kuri atbilst BONUS mērķiem. Šie uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus ir vērsti uz starptautiskiem, vairāku partneru īstenotiem projektiem, lai mudinātu uz mazo un vidējo uzņēmumu pienācīgu dalību, un ietver pētniecības, tehnoloģiju attīstības, mācību un rezultātu izplatīšanas pasākumus. Projektus izvēlas saskaņā ar vienlīdzīgas attieksmes, pārredzamības, neatkarīgas izvērtēšanas, līdzfinansējuma, bezpeļņas, retroaktīvas nepiemērošanas principiem un principu, ka finansējums netiek apvienots ar līdzekļiem no citiem Savienības finansējuma avotiem. Finansējuma piešķiršana un izmaksāšana BONUS dalībniekiem notiek saskaņā ar vispārējiem noteikumiem atbilstoši Septītajai pamatprogrammai.
   3. pants
   Nosacījumi Savienības finansiālā ieguldījuma piešķiršanai
   1.   Savienības finansiālais ieguldījums stratēģiskajā posmā nepārsniedz EUR 1,25 miljonus un šīs summas robežās atbilst iesaistīto valstu ieguldījumam. Savienība apņemas ieguldīt līdzekļus stratēģiskajā posmā ar nosacījumu, ka līdzvērtīgu ieguldījumu apņemas veikt iesaistītās valstis.
   2.   Savienības finansiālais ieguldījums īstenošanas posmā nepārsniedz EUR 48,75 miljonus un šīs summas robežās atbilst iesaistīto valstu ieguldījumam. Šo maksimālo apjomu var palielināt par summu, kas atlikusi pēc stratēģiskā posma īstenošanas. Īstenošanas posmā līdz 25 % iesaistīto valstu ieguldījuma var būt infrastruktūras ieguldījums natūrā.
   3.   Savienības finansiālais ieguldījums īstenošanas posmā ir atkarīgs no tā, vai:

               a)

               iesaistītās valstis ir izstrādājušas stratēģiskās pētniecības programmu, ieinteresēto personu apspriešanās platformas un īstenošanas veidus, kas minēti 2. panta 3. punktā, kā arī guvušas panākumus I pielikuma 2. iedaļā izvirzīto mērķu sasniegšanā. Komisija var attiecīgā gadījumā iesniegt ieteikumus stratēģiskās pētniecības programmas uzlabošanai;

               b)

                  BONUS EEIG ir pierādījis spēju īstenot BONUS, tostarp veikt Savienības finansiālā ieguldījuma saņemšanu, sadali un uzraudzību ar netiešu centralizētu pārvaldību saskaņā ar Finanšu regulas 54. panta 2. punkta c) apakšpunktu un 56. pantu, Regulas (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 35. pantu, 38. panta 2. punktu un 41. pantu un saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu;

               c)

               saskaņā ar II pielikumu tiek izveidots un īstenots piemērots un efektīvs BONUS pārvaldības modelis;

               d)

                  BONUS EEIG ir faktiski izpildījis ar BONUS īstenošanas posmu saistītos pasākumus, kas izklāstīti I pielikumā, tostarp izsludinājis uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus dotāciju saņemšanai;

               e)

               visas iesaistītās valstis ir uzņēmušās saistības dot savu ieguldījumu programmas BONUS finansēšanā un veikt efektīvu sava finanšu ieguldījuma maksājumu, īpaši to BONUS projektu dalībnieku finansēšanu, kurus izvēlējās saskaņā ar uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus;

               f)

               ir panākta atbilstība Savienībā spēkā esošajiem valsts atbalsta noteikumiem, un jo īpaši Kopienas nostādnēm par valsts atbalstu pētniecībai, attīstībai un inovācijai (13);

               g)

               ir nodrošināta augsta līmeņa zinātniskā izcilība un ētikas principu ievērošana saskaņā ar Septītās pamatprogrammas vispārīgajiem principiem, kā arī dzimumu līdztiesības integrētās pieejas un dzimumu līdztiesības principu un ilgtspējīgas attīstības principa ievērošana.

         4. pants
   Kopīgā pētniecības centra dalība
   1.   Kopīgais pētniecības centrs ir tiesīgs saņemt BONUS finansējumu ar tādiem pašiem noteikumiem, ar kādiem to saņem iesaistīto valstu tiesību subjekti.
   2.   Kopīgā pētniecības centra pašu resursus, kas netiek segti ar BONUS piešķirto finansējumu, neuzskata par Savienības finansiālā ieguldījuma daļu 1. panta izpratnē.
   5. pants
   Nolīgumi starp Savienību un BONUS EEIG

   1.   Sīki izstrādātus noteikumus līdzekļu pārvaldībai un kontrolei, kā arī Savienības finanšu interešu aizsardzībai stratēģiskajā posmā nosaka dotāciju nolīgumā, ko Komisija Savienības vārdā noslēdz ar BONUS EEIG saskaņā ar šajā lēmumā un Regulā (EK) Nr. 1906/2006 izklāstītajiem noteikumiem.
   2.   Sīki izstrādātus noteikumus līdzekļu pārvaldībai un kontrolei, kā arī Savienības finanšu interešu aizsardzībai īstenošanas posmā nosaka īstenošanas nolīgumā un gada finansēšanas nolīgumos, kas Komisijai Savienības vārdā jānoslēdz ar BONUS EEIG.
   Īstenošanas nolīgumā jo īpaši ir paredzēts turpmāk norādītais:

               a)

               deleģēto uzdevumu definēšana;

               b)

               noteikums Savienības līdzekļu aizsardzībai;

               c)

               nosacījumi un sīki izstrādāti noteikumi uzdevumu izpildei, tostarp BONUS projektu finansēšanas noteikumi un maksimālais finansējuma apjoms, attiecīgi noteikumi par atbildības norobežošanu un kontroles īstenošanu;

               d)

               noteikumi par ziņošanu Komisijai par to, kā tiek pildīti uzdevumi;

               e)

               nosacījumi, saskaņā ar kuriem uzdevumu izpilde beidzas;

               f)

               sīki izstrādāti noteikumi par Komisijas veiktu pārbaudi;

               g)

               nosacījumi par atsevišķu bankas kontu izmantošanu un iegūto procentu izmantošanu;

               h)

               noteikumi, kas nodrošina Savienības darbības pamanāmību saistībā ar citām BONUS EEIG darbībām;

               i)

               pienākumi atturēties no jebkuras darbības, kas var radīt interešu konfliktu Finanšu regulas 52. panta 2. punkta nozīmē;

               j)

               noteikumi, kuri reglamentē tiesības uz intelektuālo īpašumu, kas radies BONUS īstenošanas gaitā, kā minēts 2. pantā;

               k)

               kritēriji, kas jāizmanto, veicot starpposma un nobeiguma izvērtēšanu, tostarp 13. pantā minēto izvērtēšanu.

         3.   Komisija veic BONUS EEIG provizorisko izvērtēšanu, lai iegūtu pierādījumus par to, ka ir izveidotas un pareizi darbojas Finanšu regulas 56. pantā minētās procedūras un sistēmas.
   6. pants
   Procenti, kas radušies no ieguldījumiem
   Procentus, kas uzkrāti no BONUS atvēlētajiem finansiālajiem ieguldījumiem, uzskata par BONUS EEIG ieņēmumiem un novirza BONUS.
   7. pants
   Savienības finansiālā ieguldījuma samazināšana, izmaksas apturēšana vai izbeigšana
   Ja BONUS netiek īstenota vai tiek īstenota nepienācīgi, daļēji vai novēloti, Savienība var samazināt, apturēt vai izbeigt savu finansiālo ieguldījumu, ņemot vērā BONUS īstenošanas norisi.
   Ja iesaistītās valstis neveic ieguldījumu BONUS finansējumā vai veic to tikai daļēji vai novēloti, Savienība var samazināt savu finansiālo ieguldījumu, ņemot vērā publiskā finansējuma summu, ko iesaistītās valstis piešķīrušas saskaņā ar 5. panta 1. punktā minētā dotāciju nolīguma noteikumiem.
   8. pants
   Savienības finanšu interešu aizsardzība, ko veic iesaistītās valstis
   Īstenojot BONUS, iesaistītās valstis veic likumdošanas, regulatīvos, administratīvos vai citus vajadzīgos pasākumus, lai aizsargātu Savienības finanšu intereses. Iesaistītās valstis jo īpaši veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu visu Savienībai piekritīgo summu pilnīgu atgūšanu saskaņā ar Finanšu regulu un Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002.
   9. pants
   Komisijas un Revīzijas palātas veikta kontrole
   Komisija un Eiropas Savienības Revīzijas palāta ir tiesīgas veikt visas vajadzīgās pārbaudes un inspekcijas, lai nodrošinātu Savienības līdzekļu pienācīgu pārvaldību un aizsargātu Savienības finanšu intereses pret jebkuru krāpšanu vai nelikumībām. Tādēļ iesaistītās valstis un BONUS EEIG dara Komisijai un Revīzijas palātai pieejamus visus attiecīgos dokumentus.
   10. pants
   Savstarpēja informēšana
   Komisija sniedz visu attiecīgo informāciju Eiropas Parlamentam, Padomei un Revīzijas palātai. Iesaistītās valstis ir aicinātas ar BONUS EEIG starpniecību sniegt Komisijai jebkuru papildinformāciju, ko par BONUS EEIG finanšu pārvaldību pieprasa Eiropas Parlaments, Padome vai Revīzijas palāta un kas atbilst 13. pantā izklāstītajām vispārējām ziņošanas prasībām.
   11. pants
   Citu dalībvalstu un asociēto valstu dalība
   Jebkura dalībvalsts un Septītās pamatprogrammas asociētā valsts drīkst pievienoties BONUS saskaņā ar kritērijiem, kas izklāstīti 3. panta 1. punktā un 3. panta 3. punkta e) un f) apakšpunktā. Dalībvalstis un asociētās valstis, kuras pievienojušās BONUS, šajā lēmumā tiek uzskatītas par iesaistītajām valstīm.
   12. pants
   Citu valstu dalība
   Iesaistītās valstis un Komisija var vienoties par jebkuras citas valsts dalību, ievērojot 3. panta 1. punktā un 3. panta 3. punkta e) un f) apakšpunktā izklāstītos kritērijus, ja šāda dalība ir paredzēta attiecīgajā starptautiskajā nolīgumā.
   Iesaistītās valstis un Komisija paredz nosacījumus, ar kuriem struktūras, kas veic uzņēmējdarbību šādā valstī vai ir tās rezidenti, ir atbilstīgas BONUS finansējumam.
   13. pants
   Gada ziņojumi un izvērtēšana
   Gada ziņojumā par Septīto pamatprogrammu, ko iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 190. pantu, Komisija ietver ziņojumu par BONUS pasākumiem.
   Komisija ne vēlāk kā 2014. gada 31. decembrī veic BONUS starpposma izvērtēšanu. Šajā izvērtēšanā izskata panākumus 2. pantā un I pielikumā izklāstīto mērķu sasniegšanā, kā arī BONUS ieteikumus par piemērotākajiem veidiem, kā turpmāk palielināt integrāciju un īstenošanas kvalitāti un efektivitāti, tostarp zinātnisko, pārvaldības un finansiālo integrāciju, un to, vai iesaistīto valstu finansiālais ieguldījums ir piemērots, ņemot vērā valstu pētnieku aprindu potenciālās vajadzības. Komisija paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei savas starpposma izvērtēšanas secinājumus, kam pievieno savus apsvērumus.
   Beidzoties Savienības dalībai BONUS, bet ne vēlāk kā 2017. gada 31. decembrī, Komisija veic BONUS nobeiguma izvērtēšanu. Nobeiguma izvērtēšanas rezultātus Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei.
   14. pants
   Stāšanās spēkā
   Šis lēmums stājas spēkā trešajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   15. pants
   Adresāti
   Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

      Strasbūrā, 2010. gada 22. septembrī

            Eiropas Parlamenta vārdā –

            priekšsēdētājs

         J. BUZEK

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         O. CHASTEL

      (1)  2010. gada 29. aprīļa atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

      (2)  Eiropas Parlamenta 2010. gada 16. jūnija nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2010. gada 12. jūlija lēmums.

      (3)  OV L 412, 30.12.2006., 1. lpp.

      (4)  OV L 400, 30.12.2006., 86. lpp.

      (5)  OV L 327, 22.12.2000., 1. lpp.

      (6)  OV L 164, 25.6.2008., 19. lpp.

      (7)  OV L 391, 30.12.2006., 1. lpp.

      (8)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (9)  OV L 357, 31.12.2002., 1. lpp.

      (10)  OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp.

      (11)  OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.

      (12)  OV L 136, 31.5.1999., 1. lpp.

      (13)  OV C 323, 30.12.2006., 1. lpp.

      I PIELIKUMS

            BONUS MĒRĶI UN ĪSTENOŠANA

      1.
            BONUS mērķi

         BONUS ir jāpalielina Baltijas jūras reģiona pētniecības spējas, kas sekmētu konkrētam mērķim piemērotu noteikumu, politikas un pārvaldības prakses izstrādi un ieviešanu, lai efektīvi reaģētu uz galvenajiem vides un sabiedrības problēmjautājumiem, ar kuriem saskaras un turpmākajos gados saskarsies attiecīgais reģions, un lai uzlabotu patlaban sadrumstalotās Baltijas jūras reģiona vides pētniecības plānošanas un pieejas lietderīgumu un efektivitāti, integrējot Baltijas jūras sistēmas pētniecības pasākumus stabilā, sadarbīgā, cieši integrētā un mērķtiecīgi orientētā starptautiskā starpdisciplīnu programmā.

         BONUS palīdzēs arī izveidot un strukturēt Eiropas Pētniecības telpu Baltijas jūras reģionā.
      Lai sasniegtu šos mērķus, ir jāuzlabo Baltijas jūras reģiona sadrumstalotās vides pētniecības plānošanas efektivitāte un lietderīgums, integrējot pētniecības pasākumus stabilā, sadarbīgā, cieši integrētā un mērķtiecīgi orientētā starptautiskā starpdisciplīnu programmā, kas atbalstītu ilgtspējīgu reģiona attīstību. Šajā nolūkā BONUS:

                  a)

                  izstrādā politikas virzītu stratēģiskās pētniecības programmu;

                  b)

                  stiprina pārrobežu un starpnozaru publisko pētniecības programmu ilgtspējīgu koordināciju un integrāciju;

                  c)

                  paaugstina jauno Savienības dalībvalstu – Baltijas jūras valstu – pētniecības spēju;

                  d)

                  izveido piemērotas ieinteresēto personu apspriešanās platformas, kurās piedalās visu attiecīgo nozaru pārstāvji;

                  e)

                  piesaista papildu finanšu resursus, uzlabojot starpnozaru sadarbību Baltijas jūras sistēmas pētniecībā;

                  f)

                  izstrādā piemērotu īstenošanas kārtību, kas ļauj efektīvi īstenot BONUS ar kopīgai pārvaldībai izraudzīta tiesību subjekta un vadības struktūras palīdzību;

                  g)

                  izsludina starptematiskus, stratēģiski orientētus uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus, kas paredzēti vairākiem partneriem.

            2.   Stratēģiskais posms

      2.1.   Mērķis

      Stratēģiskais posms ir sagatavošanās īstenošanas posmam. Tajā tiek veikta BONUS stratēģiskā izstrāde, lai nodrošinātu optimāli integrētu Baltijas jūras sistēmas pētniecību. Tās mērķis ir ieinteresēto personu un lietotāju grupu iesaistīšanās stiprināšana, lai nodrošinātu, ka pētījumi ir noderīgi politikā un pārvaldībā, ka pētījumu tēmu prioritātes sasaucas ar politikas vajadzībām un ka tiek aktīvi mēģināts panākt zinātnieku un attiecīgo pētniecības organizāciju, kā arī plaša ieinteresēto personu loka pilnīgu iesaistīšanos.
      2.2.   Nodevumi

         BONUS EEIG nosūta Komisijai turpmākajos punktos paredzētos nodevumus ne vēlāk kā 15 mēnešus pēc stratēģiskā posma sākuma.
      Komisija šo nodevumu sagatavošanas laikā pēc BONUS EEIG pieprasījuma sniedz konsultācijas un palīdzību. BONUS EEIG pēc Komisijas pieprasījuma ziņo par progresu.
      2.2.1.   Stratēģiskā pētniecības programma

      Stratēģisko pētniecības programmu izstrādā un par to vienojas, iesaistītajām valstīm, plašam ieinteresēto personu lokam un Komisijai savstarpēji apspriežoties. Tā ir politikas virzītas programmas pamats. Tā paplašina pētījumu jomu, lai papildus jūras ekosistēmai tiktu aptverts arī jūras baseins, tādējādi risinot svarīgākos problēmjautājumus, kas ietekmē Baltijas jūras reģiona ekosistēmu kvalitāti un produktivitāti.
      Tajā ietver Baltijas jūras sistēmas pētniecības pašreizējās situācijas un jaunāko sasniegumu raksturojumu, iekļauj skaidru stratēģisku redzējumu un ceļvedi par to, kā sasniegt izvirzītos mērķus, un orientējoši nosaka uz politiku orientētus uzaicinājumu tematus, to budžetu, publicēšanas grafiku un projektu paredzamo ilgumu. Turklāt tajā ietver pasākumus jaunu pētniecības vajadzību apmierināšanai, visa Baltijas reģiona pētniecības integrēšanas sekmēšanai un iekļauj kopīgu ceļvedi par reģiona infrastruktūras kopīgu izmantošanu un potenciālu plānu turpmākiem ieguldījumiem minētajā infrastruktūrā.
      2.2.2.   Ieinteresēto personu apspriešanās platformas

      Pamatojoties uz BONUS attiecīgo ieinteresēto personu visaptverošu analīzi vietējā, valsts, reģionālā un Eiropas līmenī, izveido ieinteresēto personu apspriešanās platformas ar mērķi stiprināt un institucionalizēt visas attiecīgās nozares pārstāvošu ieinteresēto personu iesaistīšanos, lai apzinātu būtiskākos trūkumus, noteiktu pētījumu tēmu prioritātes un uzlabotu pētījumu rezultātu tālāku izmantošanu. Šajā procesā piedalās zinātnieki, tostarp speciālisti, kas darbojas citās ar jūru nesaistītās dabas zinātņu jomās, kā arī sociālo un ekonomikas zinātņu disciplīnās, lai nodrošinātu vajadzīgo daudzdisciplīnu pieeju stratēģiskās pētniecības programmas, tās stratēģiskā redzējuma un pētījumu prioritāšu izstrādē.
      Kā pastāvīgu struktūru BONUS atbalstam izveido Nozares pētniecības forumu (ministriju un citu Baltijas jūras sistēmas pētniecībā un pārvaldībā iesaistītu struktūru pārstāvju organizācija), kas atbild par tās plānošanas, rezultātu un jauno pētniecības vajadzību apspriešanu no lēmumu pieņēmēju skatpunkta. Forums veicina un paātrina Baltijas pētniecības integrāciju, tostarp infrastruktūras kopīgu izmantošanu un plānošanu, palīdz apzināt pētniecības vajadzības, sekmē pētījumu rezultātu izmantošanu un veicina pētījumu finansējuma integrāciju.
      2.2.3.   Īstenošanas kārtība

      Īstenošanas kārtībā paredz visus aspektus, kas nodrošina stratēģiskās pētniecības programmas sekmīgu īstenošanu. Attiecīgos gadījumos tai jāievēro Septītās pamatprogrammas noteikumi. Tajā, inter alia, paredz to, ka:

                  a)

                  pieņem pasākumus (dokumentu izstrāde, procedūru izveide, personāla pieņemšana darbā un apmācība), kas netiešas centralizētas pārvaldības īstenošanai paredzēti Finanšu regulā;

                  b)

                  saņem iesaistīto valstu oficiālas saistības ieguldīt vismaz EUR 48,75 miljonus, no kuriem ne vairāk kā 25 % var būt infrastruktūras ieguldījumi natūrā;

                  c)

                  sniedz reālistisku un ar pierādījumiem pamatotu aplēsi par iesaistīto valstu veikto infrastruktūras ieguldījumu natūrā vērtību, kas rodas, BONUS finansējuma saņēmējiem izmantojot šo valstu infrastruktūras objektus;

                  d)

                  sastāda, publicē un pēc vajadzības aktualizē visu infrastruktūras objektu izsmeļošu sarakstu, ietverot to īpašnieku, ekspluatētāju vai citu atbildīgo iestāžu kontaktinformāciju;

                  e)

                  nodrošina, ka par kopīgajiem īstenošanas kārtības noteikumiem vienojas un tos iekļauj dotāciju nolīgumos ar BONUS finansējuma saņēmējiem, kuri centralizēti jānoslēdz BONUS EEIG un kuros ietverti kopīgi un saskaņoti noteikumi par dalību, dotāciju nolīguma paraugs, norādījumi pieteikumu iesniedzējiem, dalībniekiem un neatkarīgajiem vērtētājiem un finansējuma saņēmēju revidēšanas kārtība, paredzot iespēju Komisijai un Revīzijas palātai veikt šādas revīzijas;

                  f)

                  izstrādā atbilstīgu vadības struktūru BONUS pārvaldībai visos projekta cikla posmos;

                  g)

                  nodrošina, ka tiek paredzēts pietiekams finansējums ar mērķi stiprināt BONUS EEIG cilvēkresursu un daudzdisciplīnu lietpratības ziņā, lai tas varētu atbalstīt BONUS stratēģiskos aspektus, kā arī tās efektīvu īstenošanu;

                  h)

                  izstrādā BONUS projektu finansēšanas struktūru;

                  i)

                  izstrādā sabiedrisko attiecību un rezultātu izplatīšanas stratēģiju, kas pēc iespējas nodrošina to, ka rezultāti un dati atbilst Eiropas Jūras novērojumu un datu tīkla standartiem.

            Attiecībā uz infrastruktūras ieguldījumiem natūrā stratēģiskā posma laikā izstrādā īpašu pieeju un noteikumus, saskaņā ar kuriem iesaistītās valstis apņemas BONUS finansējuma saņēmējiem bez maksas nodrošināt piekļuvi un atļaut izmantot infrastruktūru (galvenokārt izpētes kuģus). Šādas infrastruktūras izmantošanas izmaksas netiks uzskatītas par projekta attiecināmajām izmaksām. Šajā sakarā BONUS EEIG slēgs attiecīgus nolīgumus ar iesaistītajām valstīm vai infrastruktūras īpašniekiem, kuros:

                  a)

                  nosaka metodiku, saskaņā ar kuru novērtējami infrastruktūras ieguldījumi natūrā;

                  b)

                  nodrošina, ka BONUS EEIG, Komisija un Revīzijas palāta var revidēt piekļuvi infrastruktūrai, šīs infrastruktūras izmantošanu un no tās izrietošās izmaksas;

                  c)

                  nosaka, ka līgumslēdzējas puses katru gadu ziņo par izmaksām par infrastruktūras pieejamības nodrošināšanu BONUS finansējuma saņēmējiem vai šīs infrastruktūras izmantošanu.

            2.2.4.   Savienības finansējums stratēģiskajā posmā

      Attiecināmās izmaksas atlīdzina līdz 50 % apmērā, un par tādām uzskata tās faktiskās izmaksas, kas radušās BONUS EEIG un kas reģistrētas tā grāmatvedības uzskaitē kā vajadzīgas 1. punktā noteiktā mērķa īstenošanai. Par attiecināmām var uzskatīt izmaksas, kas radušās no 2010. gada 1. janvāra, un tās var sīkāk definēt stratēģiskā posma dotāciju nolīgumā.
      3.   Īstenošanas posms

      Ja 3. panta 3. punkta a) apakšpunktā paredzētie nosacījumi ir izpildīti un BONUS EEIG ex ante revīzijas rezultāti ir pozitīvi, Komisija un BONUS EEIG noslēdz īstenošanas nolīgumu.
      3.1.   Mērķi

      Īstenošanas posmā publicē un veic vismaz trīs kopīgus uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus ar mērķi finansēt stratēģiski virzītus BONUS projektus ierosmes mērķu sasniegšanai. Projektu temati ir paredzēti BONUS stratēģiskajā pētniecības programmā, tajos pēc iespējas ņem vērā izstrādāto ceļvedi, un tie aptver pētniecības, tehnoloģiju attīstības un mācību un/vai rezultātu izplatīšanas pasākumus.
      3.2.   BONUS projektu īstenošana

         BONUS projektus īsteno starpvalstu projektos, kuros darbojas vairāki partneri – vismaz trīs neatkarīgi, dalības noteikumiem atbilstoši tiesību subjekti no trim dažādām dalībvalstīm vai asociētajām valstīm, no kurām vismaz divas ir iesaistītās valstis.

         BONUS finansējumu var saņemt tiesību subjekti no dalībvalstīm un asociētajām valstīm. Jebkurā konsorcijā, kas iesniedz BONUS projekta priekšlikumu, var piedalīties dalībnieki no trešās valsts, ja tie faktiski spēj garantēt, ka to rīcībā ir vajadzīgie resursi, lai pilnībā segtu izmaksas par dalību programmā.
      Katrā uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus skaidri norāda zinātniskos tematus. Šos tematus, apspriežoties ar Komisiju, nosaka BONUS EEIG. Nosakot tematus, tajos ņem vērā jaunās vajadzības, iepriekš īstenoto projektu rezultātus un iznākumus un stratēģiskajā posmā un BONUS norises laikā rīkotās plaša mēroga apspriešanās ar ieinteresētajām personām rezultātus un iznākumus.

         BONUS EEIG publicē uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus pēc iespējas plašāk, izmantojot īpašu informatīvo atbalstu, jo īpaši interneta vietnes par Septīto pamatprogrammu, un ar specializēto preses izdevumu un brošūru palīdzību uzrunā visas attiecīgās ieinteresētās personas. Uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus jābūt atvērtiem vismaz trīs mēnešus. Ierosinātie projekti priekšlikumu iesniedzējiem ir centralizēti jāiesniedz BONUS EEIG, atsaucoties uz uzaicinājumu, un tos pārbauda viena posma izvērtēšanas procedūrā.
      Ierosinātos projektus izvērtē un atlasa centralizēti, pamatojoties uz neatkarīgu izskatīšanu, ievērojot iepriekš noteiktus atbilstības, atlases un piešķiršanas kritērijus. Izvērtēšanas pamatkritēriji ir zinātniskā izcilība, īstenošanas kvalitāte un projekta paredzamā ietekme. Uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus ietver izvērtēšanas pamatkritērijus. Var ieviest papildu kritērijus ar nosacījumu, ka tie tiek publicēti uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus, nav diskriminējoši un nedominē pār izvērtēšanas pamatkritērijiem.

         BONUS EEIG nodrošina, ka katru saņemto priekšlikumu izvērtē vismaz ar trīs neatkarīgu ekspertu palīdzību, kurus izraugās, pamatojoties uz Regulā (EK) Nr. 1906/2006 izvirzītajiem kritērijiem. Katram projekta priekšlikumam piešķir vērtējumu. Neatkarīgie eksperti projektus izvērtē atbilstīgi izvērtēšanas kritērijiem, par katru kritēriju piešķirot punktus no 0 līdz 5 saskaņā ar priekšlikumu iesniegšanas noteikumiem un ar tiem saistītajām Septītās pamatprogrammas izvērtēšanas, atlases un piešķiršanas procedūrām.

         BONUS EEIG izveido finansējamo projektu sarakstu stingri saskaņā ar neatkarīgās izvērtēšanas rezultātiem. Neatkarīgo ekspertu sagatavotais sarindojums prioritārā secībā ir uzskatāms par saistošu BONUS līdzekļu piešķiršanā.
      Atlasītajiem BONUS projektiem piešķirto dotāciju administratīvo pārvaldību centralizēti īsteno BONUS EEIG.
      3.3.   Turpmāki pasākumi

      Papildus BONUS pārvaldībai, kas izklāstīta 3.1. un 3.2. punktā, BONUS EEIG veic šādus pasākumus:

                  a)

                  regulāri atjaunina stratēģisko pētniecības programmu un nosaka prioritārus pētījumu tematus, lai ņemtu vērā jaunās vajadzības un iepriekš īstenoto projektu rezultātus un iznākumus, kā arī plašās 2.2.2. punktā minētās ieinteresēto personu apspriešanās procedūras;

                  b)

                  veicina BONUS finansētos projektos iesaistīto starptautisko daudzdisciplīnu pētnieku kolektīvu piekļuvi unikāliem pētniecības infrastruktūras objektiem un vietām;

                  c)

                  popularizē efektīvu zinātnes un politikas mijiedarbību, lai nodrošinātu pētījumu rezultātu optimālu izmantošanu;

                  d)

                  nodrošina iesaistīto valstu finansējumu, kas garantētu BONUS ilgtspējību bez Savienības finansējuma pēc BONUS darbības beigām;

                  e)

                  paplašina sadarbību starp reģionālajām vides pētniecības programmām un attiecīgajām zinātniskajām aprindām citu Eiropas jūru baseinos;

                  f)

                  veic sabiedrisko attiecību un rezultātu izplatīšanas pasākumus;

                  g)

                  aktīvi apmainās ar labāko praksi ar citu Eiropas reģionālo jūras baseinu pārvaldības organizācijām, kā arī popularizē sadarbību Eiropas mērogā saskaņošanas un racionalizēšanas nolūkos.

            3.4.   Ieguldījumi īstenošanas posmā

         BONUS īstenošanas posmu vismaz piecus gadus līdz visu BONUS finansēto projektu ciklu pabeigšanai kopīgi finansē iesaistītās valstis un Savienība ar nosacījumu, ka Savienības saistības ir izpildītas līdz 2013. gadam un ka tiek izpildīti visi ziņošanas pienākumi Komisijai. Savienības finansiālais ieguldījums īstenošanas posmā atbilst iesaistīto valstu naudas ieguldījumiem un infrastruktūras ieguldījumiem natūrā BONUS projektos, kas veikti ar BONUS EEIG starpniecību, kā arī BONUS EEIG darbības izmaksām īstenošanas posmā. Šīs darbības izmaksas nedrīkst pārsniegt EUR 5 miljonus.

         BONUS EEIG ir Savienības finansiālā ieguldījuma saņēmējs un pārvaldītājs. Iesaistītā valsts var nolemt pati pārvaldīt savu finansējumu un novirzīt savu naudas ieguldījumu tikai un vienīgi savas valsts pētījumam, kuru centralizēti izvēlas BONUS EEIG, vai arī ļaut, lai tās naudas ieguldījumu centralizēti pārvalda BONUS EEIG.
      Ievērojot 5. panta 2. punktā minētajos gada finansēšanas nolīgumos paredzētos nosacījumus un pamatojoties uz pierādījumiem par naudas ieguldījumu, ko iesaistītās valstis samaksājušas, Savienības finansiālo ieguldījumu izmaksā BONUS finansējuma saņēmējiem vai BONUS EEIG un par infrastruktūras ieguldījumiem natūrā BONUS projektos.

         BONUS EEIG pienākums ir rūpēties par to, lai finansējuma saņēmēji BONUS finansējumu izlietotu pareizi, un to, vai līdzekļi ir izlietoti pareizi, nosaka neatkarīgā projektu finanšu revīzijā, kas jāveic BONUS EEIG vai šīs iestādes vārdā.
      3.5.   BONUS projektu finansēšana

      Ievērojot 3. panta 3. punkta f) apakšpunkta nosacījumus, BONUS projektu finansējums sedz līdz 100 % attiecināmo izmaksu, kas aprēķināmas saskaņā ar vispārējiem finansēšanas noteikumiem un vispārējām finansēšanas likmēm, ko BONUS EEIG noteicis īstenošanas kārtībā un kam Komisija piekritusi īstenošanas nolīgumā.

      II PIELIKUMS

            BONUS PĀRVALDĪBA

         BONUS ar Sekretariāta starpniecību pārvalda BONUS EEIG. BONUS vajadzībām BONUS EEIG ir izveidojis šādas struktūras:

                  a)

                  Vadības komiteju;

                  b)

                  Sekretariātu;

                  c)

                  Konsultatīvo padomi;

                  d)

                  Nozaru pētniecības forumu; un

                  e)

                  Projektu koordinatoru forumu.

                  a)

                     Vadības komiteja ir BONUS EEIG augstākā iestāde, lēmējinstitūcija un valde, kas vada Sekretariātu. Vadības komitejā darbojas pētniecības finansēšanas un pārvaldības struktūru vadošie darbinieki, kurus izraudzījušies BONUS EEIG dalībnieki. Tās vadītājs ir priekšsēdētājs, un šo amatu katru gadu ieņem cits BONUS EEIG dalībnieks. Bijušais, pašreizējais un nākamais priekšsēdētājs veido Izpildu komiteju, kas palīdz Sekretariātam stratēģiski svarīgos jautājumos. Ņemot vērā Sekretariāta priekšlikumus, Vadības komiteja lemj par BONUS stratēģisko orientāciju, tostarp par BONUS izstrādi un aktualizēšanu, par uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus plānošanu, par budžetu, par atbilstības un atlases kritērijiem, par vērtētāju kopumu, par finansējamo BONUS projektu sarindojuma apstiprināšanu, par finansēto BONUS projektu progresa uzraudzību un par pienācīgu un kārtīgu ar BONUS saistītu Sekretariāta darbu veikšanu.

                  b)

                     Sekretariāta priekšsēdētājs ir izpilddirektors, kurš īsteno Vadības komitejas lēmumus un ir BONUS galvenais pārstāvis gan Komisijā, gan dažādajās valstu finansēšanas aģentūrās. Sekretariāts ir atbildīgs par BONUS pasākumu vispārējo koordinēšanu un uzraudzīšanu, uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus publicēšanu, izvērtēšanu un īstenošanu un finansēto projektu pārraudzību gan no līgumiskā, gan zinātniskā viedokļa un par ziņošanu Vadības komitejai par progresu. Tas ir atbildīgs arī par apspriešanos ar ieinteresētajām personām un Konsultatīvo padomi plānošanu un rīkošanu, par gūto rezultātu turpmāku integrēšanu un iestrādāšanu stratēģiskajā pētniecības programmā un par zinātnes un politikas lietderīgas mijiedarbības popularizēšanu.

                  c)

                     Konsultatīvā padome palīdz Vadības komitejai un Sekretariātam. Tajā darbojas pasaulē atzīti zinātnieki, pārstāvji no attiecīgām ieinteresētajām nozarēm, piemēram, tūrisma, atjaunojamo energoresursu, zvejniecības un akvakultūras, jūras transporta, biotehnoloģiju un tehnoloģiju nozares, profesionālo aprindu un pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kas ir ieinteresētas šajās nozarēs, kā arī citi integrētu Baltijas pētniecības programmu un citu Eiropas reģionālo jūru pārvaldības iestāžu pārstāvji. Tā sniedz neatkarīgus padomus, norādījumus un ieteikumus par zinātniskiem un politiskiem jautājumiem, kuri saistīti ar BONUS, tostarp konsultācijas par BONUS mērķiem, prioritātēm un virzību, BONUS darbības uzlabošanas veidiem un tās pētniecības rezultātu sasniegšanu un kvalitāti, spēju attīstīšanu, kontaktu dibināšanu un darba nozīmīgumu BONUS mērķu sasniegšanā. Tā arī palīdz izmantot un izplatīt BONUS rezultātus.

                  d)

                     Nozaru pētniecības forumā ietilpst pārstāvji no ministrijām un citām struktūrām, kuras nodarbojas ar Baltijas jūras sistēmas pētniecību un pārvaldību. Tas sanāk vienreiz gadā uz konsultatīvu sanāksmi, kurā no lēmumu pieņemšanas viedokļa apspriež BONUS iznākumus un jaunās pētniecības vajadzības. Šajā forumā tiek popularizēta arī visas Baltijas pētniecības jomas integrācija, attiecīgi nozaru finansēti pētījumi un kopīgu infrastruktūras objektu izmantošana un plānošana.

                  e)

                     Projektu koordinatoru forumā darbojas BONUS finansēto projektu koordinatori. Tas palīdz Sekretariātam ar BONUS zinātnisko koordināciju saistītajos jautājumos, kā arī palīdz integrēt un sintezēt pētījumu rezultātus.


title: 2004/549/EK: Padomes lēmums (2004. gada 12. jūlijs), ar ko ieceļ jaunu Eiropas Kopienu Komisijas locekli

text:
               16.7.2004

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 244/50

      PADOMES LĒMUMS

   (2004. gada 12. jūlijs),
   ar ko ieceļ jaunu Eiropas Kopienu Komisijas locekli
   (2004/549/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 215. panta otro daļu,
   tā kā:

         IR NOLĒMUSI.
   1. pants
   Ar šo par Komisijas locekli uz laiku no 2004. gada 12. jūlija līdz 2004. gada 31. oktobrim ir iecelts Olli REHN kungs.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā 2004. gada 12. jūlijā.
   3. pants
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2004. gada 12. jūlijā

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         B. BOT


title: 2010/529/ES: Eiropas Parlamenta Lēmums ( 2010. gada 5. maijs ) par Eiropas Zāļu aģentūras kontu slēgšanu attiecībā uz 2008. finanšu gadu

text:
               25.9.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 252/168

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS
   (2010. gada 5. maijs)
   par Eiropas Zāļu aģentūras kontu slēgšanu attiecībā uz 2008. finanšu gadu
   (2010/529/ES)
   EIROPAS PARLAMENTS,
   ņemot vērā Eiropas Zāļu aģentūras 2008. finanšu gada galīgos pārskatus,
   ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Zāļu aģentūras 2008. finanšu gada pārskatiem, ar Aģentūras atbildēm (1),
   ņemot vērā Padomes 2010. gada 16. februāra ieteikumu (5827/2010 – C7-0061/2010),
   ņemot vērā EK līguma 276. pantu un Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,
   ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 185. pantu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 726/2004 (3), ar ko izveido Eiropas Zāļu aģentūru, un jo īpaši tās 68. pantu,
   ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (4), un jo īpaši tās 94. pantu,
   ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,
   ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumu (A7-0078/2010),

               1.

               apstiprina Eiropas Zāļu aģentūras kontu slēgšanu attiecībā uz 2008. finanšu gadu;

               2.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu nosūtīt Eiropas Zāļu aģentūras izpilddirektoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Jerzy BUZEK

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV C 304, 15.12.2009., 27. lpp.

      (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (3)  OV L 136, 30.4.2004., 1. lpp.

      (4)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.


title: 2010/537/ES: Eiropas Parlamenta Lēmums ( 2010. gada 5. maijs ) par Eiropas Izglītības fonda kontu slēgšanu attiecībā uz 2008. finanšu gadu

text:
               25.9.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 252/186

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS
   (2010. gada 5. maijs)
   par Eiropas Izglītības fonda kontu slēgšanu attiecībā uz 2008. finanšu gadu
   (2010/537/ES)
   EIROPAS PARLAMENTS,
   ņemot vērā Eiropas Izglītības fonda 2008. finanšu gada galīgos pārskatus,
   ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Izglītības fonda 2008. finanšu gada pārskatiem, ar Fonda atbildēm (1),
   ņemot vērā Padomes 2010. gada 16. februāra ieteikumu (5827/2010 – C7-0061/2010),
   ņemot vērā EK līguma 276. pantu un Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,
   ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 185. pantu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 16. decembra Regulu (EK) Nr. 1339/2008, ar ko izveido Eiropas Izglītības fondu (3), un jo īpaši tās 17. pantu,
   ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (4), un jo īpaši tās 94. pantu,
   ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,
   ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumu (A7-0083/2010),

               1.

               apstiprina Eiropas Izglītības fonda kontu slēgšanu attiecībā uz 2008. finanšu gadu;

               2.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu nosūtīt Eiropas Izglītības fonda direktorei, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Jerzy BUZEK

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV C 304, 15.12.2009., 136. lpp.

      (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (3)  OV L 354, 31.12.2008., 82. lpp.

      (4)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.


title: Padomes lēmums (2000. gada 13. marts) par Vienošanās slēgšanu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Kopienu no vienas puses un Šveices Konfederāciju no otras puses par 2. protokolu Nolīgumā starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Šveices Konfederāciju

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

32000D0239

Oficiālais Vēstnesis L 076 , 25/03/2000 Lpp. 0011 - 0011

		Padomes lēmums(2000. gada 13. marts)par Vienošanās slēgšanu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Kopienu no vienas puses un Šveices Konfederāciju no otras puses par 2. protokolu Nolīgumā starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Šveices Konfederāciju(2000/239/EK)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, jo īpaši tā 133. pantu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmo teikumu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,tā kā:(1) Lai uzlabotu tirdzniecības kārtību un risinātu atsevišķus ar to saistītus jautājumus, uz abpusēja pamata tika veiktas sarunas par Vienošanās slēgšanu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Kopienu no vienas puses un Šveices Konfederāciju no otras puses par 2. protokolu Nolīgumā starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Šveices Konfederāciju [1].(2) Pasākumi, kas vajadzīgi šī lēmuma īstenošanai, jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK par procedūrām, kas jāveic, lai īstenotu Komisijai uzticētās izpildes pilnvaras [2].(3) Nolīgums ir jāapstiprina,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsAr šo Kopienas vārdā tiek apstiprināta Vienošanās vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Kopienu no vienas puses un Šveices Konfederāciju no otras puses par 2. protokolu Nolīgumā starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Šveices Konfederāciju.Vienošanās teksts ir pievienots šim lēmumam.2. pantsPasākumus, kas nepieciešami šī lēmuma īstenošanai, pieņem saskaņā ar 3. panta 2. punktā minēto vadības procedūru.3. pants1. Attiecībā uz horizontālajiem jautājumiem par tirdzniecību ar lauksaimniecības produktiem, kas nav iekļauti II pielikumā, Komisijai palīdz Padomes Regulas (EK) Nr. 3448/93 [3] 15. pantā minētā vadības komiteja.2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 4. un 7. pantu.Lēmuma 1999/468/EK 4. panta 3. punktā minētais laika posms ir viens mēnesis.3. Komiteja pieņem savu reglamentu.4. pantsAr šo Padomes priekšsēdētājam tiek dotas tiesības iecelt personu, kas ir pilnvarota parakstīt vienošanos, lai tā kļūtu saistoša Kopienai.5. pantsŠis lēmums stājas spēkā tā publicēšanas dienā Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.Briselē, 2000. gada 13. martāPadomes vārdā —priekšsēdētājsJ. Pina Moura[1] OV L 300, 31.12.1972., 189. lpp.[2] OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.[3] OV L 318, 20.12.1993., 18. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2491/98 (OV L 309, 19.11.1998., 28. lpp.).--------------------------------------------------


title: Komisijas Lēmums (ES) 2016/827 (2016. gada 20. maijs) par Eiropas Dabaszinātņu un jauno tehnoloģiju ētikas grupas mandāta pagarināšanu

text:
               26.5.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 137/22

         KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2016/827
   (2016. gada 20. maijs)
   par Eiropas Dabaszinātņu un jauno tehnoloģiju ētikas grupas mandāta pagarināšanu
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   tā kā:

               (1)

               Līguma par Eiropas Savienību 2. pantā ir nostiprinātas Savienības pamatvērtības, un tā 6. pants Pamattiesību hartai piešķir tādu pašu juridisko spēku kā Līgumiem un nosaka, ka pamattiesības ir Savienības tiesību vispārīgo principu pamats.

               (2)

               1991. gada 20. novembrī Eiropas Komisija nolēma Kopienas pētniecības un tehnoloģiju attīstības rīcībpolitikas lēmumu pieņemšanas procesā iekļaut ētiku un šajā sakarā izveidoja Padomdevēju grupu jautājumos par biotehnoloģijas ētiku (GAEIB).

               (3)

               1997. gada 16. decembrī Komisija nolēma Padomdevēju grupu jautājumos par biotehnoloģijas ētiku aizstāt ar Eiropas Dabaszinātņu un jauno tehnoloģiju ētikas grupu (EGE) un paplašināt šīs jaunās grupas mandātu, iekļaujot tajā visas zinātnes un tehnoloģiju piemērošanas jomas. Vēlāk EGE mandātu pagarināja; pēdējoreiz – ar Komisijas Lēmumu 2010/1/ES (1). Šajā brīdī ir lietderīgi mandātu pagarināt par pieciem gadiem un attiecīgi iecelt jaunos locekļus.

               (4)

                  EGE uzdevums ir dot padomus Eiropas Komisijai ētikas jautājumos, ko tā dara vai nu pēc Komisijas pieprasījuma, vai pēc savas iniciatīvas un pēc vienošanās ar Komisiju. Komisija var vērst EGE uzmanību uz problemātiskiem jautājumiem, ko Eiropas Parlaments un Padome uzskata par ētiskā ziņā ļoti nozīmīgiem.

               (5)

               Būtu jāparedz noteikumi par grupas locekļiem pieejamās informācijas izpaušanu.

               (6)

               Personas dati būtu jāapstrādā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 45/2001 (2).

               (7)

               Lēmums 2010/1/ES būtu jāatceļ,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Mandāts
   Eiropas Dabaszinātņu un jauno tehnoloģiju ētikas grupas (EGE) mandātu pagarina par pieciem gadiem.
   2. pants
   Uzdevums

      EGE uzdevums ir dot padomus Komisijai par ētikas jautājumiem, kas attiecas uz zinātni un jaunajām tehnoloģijām, un par to, kādas sekas plašākā sabiedrībā var radīt jauninājumi šajās jomās, un padomus tā dod vai nu pēc Komisijas pieprasījuma, vai pēc grupas priekšsēdētāja pieprasījuma, ko viņš saskaņo ar Komisijas dienestiem. Šajā sakarā grupa:

               a)

               apzina, definē un pēta ētikas jautājumus, kas radušies zinātnes un tehnoloģiju attīstības rezultātā;

               b)

               analīžu un ieteikumu formā, stingri ievērojot Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, dod padomus, kuriem jābūt vērstiem uz to, lai ES tiktu veicināta ētiska politikas veidošana.

         3. pants
   Apspriešanās
   Komisija var apspriesties ar grupu par jebkuru jautājumu, kas ietilpst 2. panta darbības jomā. Šajā sakarā Komisija var vērst grupas uzmanību uz problemātiskiem jautājumiem, ko Parlaments un Padome uzskata par ētiskā ziņā ļoti nozīmīgiem.
   4. pants
   Dalībnieki un viņu iecelšana
   1.   EGE veido ne vairāk kā 15 locekļi. Grupas locekļu kompetence atbilst 2. pantā minētajai darbības jomai.
   2.   Grupas locekļi darbojas privātpersonas statusā. Viņi Komisijai dod padomus, kas ir sabiedrības interesēs un ir neatkarīgi no jebkādas ārējas ietekmes. Grupas locekļi laikus informē Komisiju par interešu konfliktiem, kas varētu mazināt viņu neatkarīgumu.
   3.   Grupas locekļus ieceļ Komisijas priekšsēdētājs, pamatojoties uz pētniecības, zinātnes un inovācijas komisāra priekšlikumu, kas sagatavots pēc tam, kad potenciālie locekļi, reaģējot uz uzaicinājumu izteikt ieinteresētību dalībā EGE, izvirzījuši savu kandidatūru un izturējuši Identifikācijas komitejas pārraudzītu atlases procedūru, kas balstās uz šā panta 4. un 6. punktā noteiktajiem kritērijiem.
   4.   Gatavojot EGE sastāva priekšlikumu, Identifikācijas komiteja cenšas pēc iespējas nodrošināt augsta līmeņa speciālās zināšanas un plurālismu, ģeogrāfisko līdzsvaru, kā arī līdzsvarotu attiecīgās zinātības un interešu jomu pārstāvētību, ņemot vērā EGE specifiskos uzdevumus, nepieciešamās speciālās zināšanas un uzaicinājuma izteikt ieinteresētību rezultātā izrādīto interesi. EGE ir neatkarīga, plurālistiska un daudzdisciplināra.
   5.   Katru EGE locekli ieceļ uz divarpus gadiem. Termiņa beigās viņu var iecelt uz jaunu termiņu. EGE locekļus var iecelt uz maksimāli trīs termiņiem.
   6.   Atlasot grupas locekļu kandidātus, ņem vērā šādus faktorus un kritērijus:

               a)

               grupas sastāvam jānodrošina, ka tā var dot augstas kvalitātes neatkarīgus padomus, kuros gudrība apvienota ar tālredzību. Grupas ticamības pamatu veido to veidojošo sieviešu un vīriešu kvalitātes, un viņiem kopā jāatspoguļo plašais perspektīvu loks visā Eiropā. Stingri jāņem vērā dzimumu līdzsvars, un pienācīga uzmanība jāpievērš vecuma līdzsvaram un ģeogrāfiskajai izkliedētībai;

               b)

               grupas locekļiem jābūt starptautiski atzītiem ekspertiem, kuru izcilība un pieredze ir pierādīta Eiropas un pasaules līmenī;

               c)

               grupas locekļiem jāatspoguļo grupas mandāta plašais starpdisciplinārais tvērums, kurā ietilpst filozofija un ētika, dabas un sociālās zinātnes un jurisprudence. Tomēr tās locekļi nedrīkst uztvert sevi kā kādas konkrētas disciplīnas, pasaules uzskata vai pētniecības virziena pārstāvi; viņiem jābūt ar plašu redzējumu, tādējādi kopīgi demonstrējot izpratni par nozīmīgākajiem esošajiem un topošajiem jauninājumiem, tostarp starpdisciplināru, pārdisciplināru un daudzdisciplināru perspektīvu, un par vajadzību pēc padomiem ētikas jautājumos Eiropas līmenī;

               d)

               papildus pierādītai reputācijai grupas dalībniekiem kopīgi jānodrošina pieredze ētisku padomu došanā politikas veidotājiem, un šai pieredzei jābūt gūtai dažādās dalībvalstīs, kā arī Eiropas un starptautiskajā līmenī;

               e)

               grupā jābūt locekļiem, kam ir pieredze darbā tādās struktūrās kā konsultatīvās padomes un komitejas, valdības padomdevēji, valstu ētikas padomes, augstskolas un pētniecības institūti. Grupas sastāvā varētu būt vērtīgi iekļaut personas, kam ir vairākās valstīs gūta pieredze, un personas, kas darbojas ārpus Eiropas Savienības.

         7.   EGE locekļi tiks atlasīti, pamatojoties uz atklātu uzaicinājumu izteikt ieinteresētību, kurā norādīta kārtība, kādā iesniedzams pilnīgs pieteikums. Komisija uzaicinājumu publicē tīmekļa vietnē Europa. Uz tīmekļa vietni Europa tiks nodrošināta arī saite no Komisijas ekspertu grupu un citu līdzīgu struktūru reģistra (turpmāk “Ekspertu grupu reģistrs”).
   8.   Kandidatūru drīkst izvirzīt, ja kandidāts pilnībā ievēro pieteikuma iesniegšanas kārtību.
   9.   EGE locekļu sarakstu Komisija publicē Ekspertu grupu reģistrā.
   10.   Piemērotos kandidātus, kurus neieceļ par locekļiem saskaņā ar šā panta 2. punktu, iekļauj rezerves sarakstā. Komisijas priekšsēdētājs var iecelt locekļus no rezerves saraksta.
   11.   Ja grupas loceklis vairs nespēj sekmīgi piedalīties EGE darbā, atkāpjas vai neatbilst Līguma par Eiropas Savienības darbību 339. panta nosacījumiem, Komisijas priekšsēdētājs no rezerves saraksta uz sākotnējā grupas locekļa pilnvaru termiņa atlikušo laiku var iecelt aizstājēju locekli.
   5. pants
   Darbība
   1.   Pētniecības un inovācijas ģenerāldirektorāts ciešā sadarbībā ar EGE priekšsēdētāju atbild par EGE darba koordinēšanu un organizēšanu un tās sekretariāta nodrošināšanu.
   2.   EGE locekļi no sava vidus ar vienkāršu balsu vairākumu ievēlē priekšsēdētāju un priekšsēdētāja vietnieku uz visu viņu pilnvaru termiņu.
   3.   Uz EGE locekļiem, kā arī pieaicinātajiem ekspertiem attiecas dienesta noslēpuma neizpaušanas saistības, kas paredzētas Līgumos un to īstenošanas noteikumos, kā arī Komisijas drošības noteikumi, kas attiecas uz ES klasificētās informācijas aizsardzību un ir noteikti Komisijas Lēmumos (ES, Euratom) 2015/443 (3) un (ES, Euratom) 2015/444 (4). Ja viņi neievēro šīs saistības, Komisija var veikt visus nepieciešamos pasākumus.
   4.   EGE darba programmu, tostarp tādu ētisko analīzi, ko EGE ierosinājusi pēc savas iniciatīvas, apstiprina Komisija. Katrā ētiskās analīzes pieprasījumā iekļauj prasītās analīzes parametrus. Ja Komisija vēlas saņemt EGE atzinumu, tā nosaka termiņu, kādā šāds atzinums ir jāsniedz.
   5.   EGE atzinumi ietver ieteikumus. Tie pamatojas uz pārskatu par jaunākajiem sasniegumiem attiecīgajās zinātnes un tehnoloģiju jomās un izskatāmo ētikas jautājumu rūpīgu analīzi. Par EGE ieteikumiem informē attiecīgos Komisijas dienestus.
   6.   EGE darbojas koleģiāli, cenšoties starp dalībniekiem panākt konsensu. EGE pieņem reglamentu, kura pamatu veido ekspertu grupu darba standarta reglaments un kuru apstiprina Komisijas pārstāvis. Darba procedūrām jābūt vērstām uz to, lai visi locekļi aktīvi piedalītos grupas darbā.
   7.   EGE sanāksmes parasti notiek Komisijas telpās saskaņā ar Komisijas noteikto kārtību un laika grafiku. EGE sanāksmes vajadzētu noturēt vismaz sešas reizes 12 mēnešu laikposmā, kas kopā aizņemtu apmēram divpadsmit darbdienu gadā. Vajadzības gadījumā, vienojoties ar Komisijas pārstāvi, var organizēt papildu sanāksmes.

      EGE analīzes sagatavošanai, ņemot vērā pieejamos resursus, Komisijas pārstāvis var:

               —

               attiecīgā gadījumā īpašā kārtā uzaicināt viedokļu apmaiņai ekspertus un pārstāvjus no attiecīgajām nevalstiskajām organizācijām vai reprezentatīvajām organizācijām. Komisija var EGE darbā īpašā vai pagaidu kārtā iesaistīt arī ārējus ekspertus, ja to uzskata par vajadzīgu, lai aptvertu plašo ētikas jautājumu spektru, kas skar sasniegumus zinātnes un jauno tehnoloģiju jomā,

               —

               iniciēt pētījumus, lai savāktu visu vajadzīgo zinātnisko un tehnisko informāciju,

               —

               dot atļauju izveidot darba grupas specifisku jautājumu izskatīšanai,

               —

               izveidot ciešākas saites ar dažādu ētikas struktūru pārstāvjiem dalībvalstīs un trešās valstīs.

         Papildus Komisija attiecībā uz katru EGE sniegto atzinumu organizē atklātu apaļā galda diskusiju, lai veicinātu dialogu un uzlabotu pārredzamību. EGE izveido ciešas saites ar Komisijas departamentiem, kurus skar grupas izskatāmie jautājumi.
   8.   Grupa cenšas panākt konsensu. Tomēr, ja atzinumu nepieņem vienprātīgi, tajā iekļauj atšķirīgo viedokli (kā “mazākuma viedokli”), norādot to locekļu vārdus, kas šo viedokli pauduši. Atzinumu nosūta Komisijas priekšsēdētājam vai viņa ieceltam pārstāvim. Katru atzinumu nekavējoties publicē un pēc tā pieņemšanas nosūta Eiropas Parlamentam un Eiropas Savienības Padomei.
   9.   Ja operatīvu apstākļu dēļ padoms konkrētā jautājumā jāsaņem ātrāk, nekā to iespējams saņemt ar atzinuma pieņemšanu, var izdot paziņojumus vai analīzi citā formā, pēc kā vajadzīgas gadījumā sniedz pilnīgāku analīzi atzinuma formā, taču vienlaikus jānodrošina tāda pati pārredzamība kā jebkura cita atzinuma gadījumā. Paziņojumus publicē un dara pieejamus EGE tīmekļa vietnē. Darba programmas ietvaros, vienojoties ar Komisijas pārstāvi, EGE var atjaunināt atzinumu, ja tā uzskata to par vajadzīgu.
   10.   EGE apspriedes ir konfidenciālas. Vienojoties ar Komisijas pārstāvi, EGE ar vienkāršu balsu vairākumu var pieņemt lēmumu apspriedes publiskot.
   11.   Visus attiecīgos dokumentus, kas saistīti ar EGE darbību (piemēram, darba kārtības, protokoli, atzinumi un dalībnieku iesniegumi), dara pieejamus Ekspertu grupu reģistrā vai reģistrā norāda saiti uz īpaši šim nolūkam izveidotu tīmekļa vietni. Izņēmumi no prasības par publicēšanu ir iespējami, ja uzskata, ka dokumenta izpaušana varētu kaitēt sabiedrisko vai privāto interešu aizsardzībai, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1049/2001 (5) 4. pantā.
   12.   Pirms mandāta termiņa beigām sagatavo EGE darba pārskatu, par ko atbild grupas priekšsēdētājs. Ziņojumu publicē un nosūta 11. punktā paredzētajā kārtībā.
   6. pants
   Sanāksmju izdevumi
   1.   EGE darbā iesaistītās personas nesaņem atlīdzību par sniegtajiem pakalpojumiem.
   2.   EGE sanāksmju sakarā radušos ceļa un uzturēšanās izdevumus Komisija atlīdzina saskaņā ar spēkā esošajiem noteikumiem.
   3.   Minētos izdevumus atlīdzina no pieejamajām apropriācijām, kuras piešķirtas ikgadējā resursu piešķiršanas procedūrā.
   7. pants
   Nobeiguma noteikumi
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, un tas stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Lēmums 2010/1/ES tiek atcelts.

      Briselē, 2016. gada 20. maijā

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  Komisijas 2009. gada 23. decembra Lēmums 2010/1/ES par Eiropas grupas par dabaszinātņu ētiku un jaunām tehnoloģijām pilnvaru pagarināšanu (OV L 1, 5.1.2010., 8. lpp.).

      (2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.).

      (3)  Komisijas 2015. gada 13. marta Lēmums (ES, Euratom) 2015/443 par drošību Komisijā (OV L 72, 17.3.2015., 41. lpp.).

      (4)  Komisijas 2015. gada 13. marta Lēmums (ES, Euratom) 2015/444 par drošības noteikumiem ES klasificētas informācijas aizsardzībai (OV L 72, 17.3.2015., 53. lpp.).

      (5)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 30. maija Regula (EK) Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.).


title: Padomes Lēmums (ES) 2016/1751 (2016. gada 20. septembris) par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Grozījumu protokolu Nolīgumam starp Eiropas Kopienu un Andoras Firstisti, ar kuru nodrošina pasākumus, kas ir līdzvērtīgi tiem pasākumiem, kuri noteikti Padomes Direktīvā 2003/48/EK par tādu ienākumu aplikšanu ar nodokļiem, kas gūti kā procentu maksājumi par uzkrājumiem

text:
               1.10.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 268/38

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2016/1751
   (2016. gada 20. septembris)
   par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Grozījumu protokolu Nolīgumam starp Eiropas Kopienu un Andoras Firstisti, ar kuru nodrošina pasākumus, kas ir līdzvērtīgi tiem pasākumiem, kuri noteikti Padomes Direktīvā 2003/48/EK par tādu ienākumu aplikšanu ar nodokļiem, kas gūti kā procentu maksājumi par uzkrājumiem
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 115. pantu saistībā ar 218. panta 6. punkta b) apakšpunktu un 218. panta 8. punkta otro daļu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1),
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Padomes Lēmumu (ES) 2016/242 (2) Grozījumu protokols Nolīgumam starp Eiropas Kopienu un Andoras Firstisti, ar kuru nodrošina pasākumus, kas ir līdzvērtīgi tiem pasākumiem, kuri noteikti Padomes Direktīvā 2003/48/EK par tādu ienākumu aplikšanu ar nodokļiem, kas gūti kā procentu maksājumi par uzkrājumiem, tika parakstīts 2016. gada 12. februārī, ņemot vērā tā noslēgšanu vēlāk.

               (2)

               Sarunu rezultātā izstrādātais Grozījumu protokola teksts pienācīgi atspoguļo Padomes izdotās sarunu norādes, jo tas saskaņo nolīgumu ar jaunākajām norisēm starptautiskā līmenī attiecībā uz automātisku informācijas apmaiņu, proti, Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) izstrādāto finanšu konta informācijas nodokļu jomā automātiskas apmaiņas globālo standartu. Savienība, tās dalībvalstis un Andoras Firstiste aktīvi piedalījās ESAO globālā foruma darbā, atbalstot minētā Globālā standarta izstrādi un īstenošanu. Nolīguma teksts, kas grozīts ar Grozījumu protokolu, ir juridiskais pamats Globālā standarta īstenošanai Eiropas Savienības un Andoras Firstistes attiecībās.

               (3)

               Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 45/2001 (3) 28. panta 2. punktu notika apspriešanās ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju.

               (4)

               Grozījumu protokols būtu jāapstiprina Savienības vārdā,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Eiropas Savienības vārdā tiek apstiprināts Grozījumu protokols Nolīgumam starp Eiropas Kopienu un Andoras Firstisti, ar kuru nodrošina pasākumus, kas ir līdzvērtīgi tiem pasākumiem, kuri noteikti Padomes Direktīvā 2003/48/EK par tādu ienākumu aplikšanu ar nodokļiem, kas gūti kā procentu maksājumi par uzkrājumiem.
   Grozījumu protokola teksts ir pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   1.   Padomes priekšsēdētājs Savienības vārdā sniedz Grozījumu protokola 2. panta 1. punktā paredzēto paziņojumu (4).
   2.   Komisija informē Andoras Firstisti un dalībvalstis par paziņojumiem saskaņā ar 1. panta l. punkta d) apakšpunktu Nolīgumā starp Eiropas Savienību un Andoras Firstisti par finanšu konta informācijas automātisku apmaiņu nolūkā uzlabot nodokļu saistību izpildi starptautiskā līmenī, kas izriet no Grozījumu protokola.
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2016. gada 20. septembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         I. KORČOK

      (1)  2016. gada 9. marta atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

      (2)  Padomes Lēmums (ES) 2016/242 (2016. gada 12. februāris) par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu Grozījumu protokolu Nolīgumam starp Eiropas Kopienu un Andoras Firstisti, ar kuru nodrošina pasākumus, kas ir līdzvērtīgi tiem pasākumiem, kuri noteikti Padomes Direktīvā 2003/48/EK par tādu ienākumu aplikšanu ar nodokļiem, kas gūti kā procentu maksājumi par uzkrājumiem (OV L 45, 20.2.2016., 10. lpp.).

      (3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 45/2001 (2000. gada 18. decembris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.).

      (4)  Grozījumu protokola spēkā stāšanās dienu Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.