title: Padomes Lēmums 2011/318/KĀDP ( 2011. gada 31. marts ) par to, lai parakstītu un noslēgtu Pamatnolīgumu starp Amerikas Savienotajām Valstīm un Eiropas Savienību par Amerikas Savienoto Valstu līdzdalību Eiropas Savienības krīzes pārvarēšanas operācijās

text:
               31.5.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 143/1

         PADOMES LĒMUMS 2011/318/KĀDP
   (2011. gada 31. marts)
   par to, lai parakstītu un noslēgtu Pamatnolīgumu starp Amerikas Savienotajām Valstīm un Eiropas Savienību par Amerikas Savienoto Valstu līdzdalību Eiropas Savienības krīzes pārvarēšanas operācijās
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, un jo īpaši tā 37. pantu, un Līgumu par Eiropas Savienības darbību, un jo īpaši tā 218. panta 5. un 6. punktu,
   ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos (“AP”) priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Nosacījumi par trešo valstu dalību Savienības krīzes pārvarēšanas operācijās būtu jānosaka nolīgumā, ar ko izveido sistēmu šādai iespējamai turpmākai dalībai, nevis jāizstrādā katrai attiecīgajai operācijai atsevišķi.

               (2)

               Pēc tam, kad Padome 2010. gada 26. aprīlī pieņēma lēmumu, ar kuru pilnvaroja sākt sarunas, AP risināja sarunas par Pamatnolīgumu starp Amerikas Savienotajām Valstīm un Eiropas Savienību par Amerikas Savienoto Valstu līdzdalību Eiropas Savienības krīzes pārvarēšanas operācijās (“nolīgums”).

               (3)

               Nolīgums būtu jāapstiprina,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Savienības vārdā tiek apstiprināts Pamatnolīgums starp Amerikas Savienotajām Valstīm un Eiropas Savienību par Amerikas Savienoto Valstu līdzdalību Eiropas Savienības krīzes pārvarēšanas operācijās (“nolīgums”).
   Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas parakstīt nolīgumu, lai tas kļūtu saistošs Savienībai.
   3. pants
   Nolīgumu piemēro provizoriski no tā parakstīšanas dienas, kamēr tiek pabeigtas procedūras tā noslēgšanai (1).
   4. pants
   Padomes priekšsēdētājs Savienības vārdā sniedz nolīguma 10. panta 1. punktā paredzēto paziņojumu.
   5. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2011. gada 31. martā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         VÖLNER P.

      (1)  Nolīguma parakstīšanas datumu Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
    ---documentbreak---

               31.5.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 143/1

         TULKOJUMS
   PAMATNOLĪGUMS
   starp Amerikas Savienotajām Valstīm un Eiropas Savienību par Amerikas Savienoto Valstu līdzdalību Eiropas Savienības krīzes pārvarēšanas operācijās
   AMERIKAS SAVIENOTĀS VALSTIS (“ASV”)
   un
   EIROPAS SAVIENĪBA (“ES” VAI “EIROPAS SAVIENĪBA”),
   turpmāk abas kopā dēvētas par “Pusēm”,
   Tā kā:
   Eiropas Savienība var pieņemt lēmumu veikt darbības krīzes pārvarēšanas jomā.
   Pēdējās divās desmitgadēs ir pieauguši valdību un daudzpusēju organizāciju centieni lietot noteiktus līdzekļus, lai samazinātu konfliktu rašanos pasaulē.
   Amerikas Savienotajām Valstīm un ES ir kopīga vēlme veicināt mierīgu izlīgumu un atvieglināt atjaunotni un stabilizāciju, kopīgi uzņemoties krīzes pārvarēšanas operāciju grūtības, un tās tic, ka Amerikas Savienoto Valstu ekspertu ieguldījumam ir liels potenciāls, kas var veicināt ES operāciju panākumus.
   Amerikas Savienotās Valstis un ES vēlas pieņemt vispārējus noteikumus Amerikas Savienoto Valstu līdzdalībai ES krīzes pārvarēšanas operācijās, tos nosakot nolīgumā, ar kuru izveido sistēmu šādai iespējamai līdzdalībai nākotnē, nevis katrā atsevišķā gadījumā paredzot noteikumus katrai attiecīgai operācijai,
   IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.
   1. pants
   Lēmumi attiecībā uz līdzdalību
   1.   Pēc tam, kad Eiropas Savienība ir pieņēmusi lēmumu aicināt Amerikas Savienotās Valstis piedalīties ES krīzes pārvarēšanas operācijā un Amerikas Savienotās Valstis ir nolēmušas tajā piedalīties, Amerikas Savienotās Valstis sniedz Eiropas Savienībai informāciju par to piedāvāto ieguldījumu. Amerikas Savienoto Valstu lēmums piedalīties ES krīzes pārvarēšanas operācijā apliecina ASV piekrišanu ievērot tā Padomes lēmuma noteikumus, ar kuru ES pieņēmusi lēmumu īstenot attiecīgo operāciju (“Padomes lēmums”).
   2.   Eiropas Savienība un Amerikas Savienotās Valstis apspriežas par Amerikas Savienoto Valstu ierosināto ieguldījumu, tostarp par iespējamo ieguldījumu operācijas operatīvajā budžetā, un, ja tās vienojas par līdzdalību, šādu līdzdalību īsteno saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti šajā nolīgumā un jebkādā(-ās) saistītā(-ās) īstenošanas vienošanās, ko Puses ir noslēgušas.
   3.   Amerikas Savienoto Valstu ieguldījums ES krīzes pārvarēšanas operācijās neskar Eiropas Savienības lēmumu pieņemšanas autonomiju un apstākli, ka Amerikas Savienotās Valstis lēmumu par līdzdalību ES krīzes pārvarēšanas operācijā pieņem katrā gadījumā atsevišķi.
   4.   Eiropas Savienība informē Amerikas Savienotās Valstis katru reizi, kad tā gatavojas pieņemt lēmumu grozīt 1. punktā minēto Padomes lēmumu vai pieņemt vai grozīt jebkādus saistītus īstenošanas pasākumus.
   5.   Amerikas Savienotās Valstis pēc savas ierosmes vai pēc ES lūguma, abām Pusēm apspriežoties, jebkurā brīdī var pilnīgi vai daļēji atteikties no līdzdalības ES krīzes pārvarēšanas operācijā.
   2. pants
   Darbības joma
   1.   Izņemot gadījumus, par kuriem Puses rakstiski būs vienojušās citādi, šo nolīgumu piemēro vienīgi tām ES krīzes pārvarēšanas operācijām, kurās Amerikas Savienotās Valstis sniedz ieguldījumu pēc šā nolīguma parakstīšanas dienas, un tas neskar nekādus esošos nolīgumus, ar ko reglamentē Amerikas Savienoto Valstu līdzdalību kādā ES krīzes pārvarēšanas operācijā.
   2.   Šajā nolīgumā aplūkots vienīgi Amerikas Savienoto Valstu ieguldījums ES krīzes pārvarēšanas operācijās civilā personāla, vienību un līdzekļu veidā (“ASV kontingents”).
   3. pants
   Personāla un vienību statuss
   1.   ES krīzes pārvarēšanas operācijai norīkotā ASV kontingenta statusu un it īpaši tā privilēģijas un imunitāti reglamentē ar nolīgumu par misijas statusu (“nolīgums par statusu”), ko noslēgusi ES un valsts, kurā notiek operācija, ar noteikumu, ka: a) Amerikas Savienotajām Valstīm dod iespēju izskatīt nolīgumu par statusu, pirms tās pieņem lēmumu par piedalīšanos operācijā, un b) ja laikā, kad vajadzētu izskatīt nolīgumu par statusu, tas vēl nav noslēgts, Puses apspriežas un vienojas par piemērotu alternatīvu risinājumu attiecībā uz ASV kontingenta statusu, neskarot ES vispārējo atbildību par to, lai pabeigtu vienošanās ar uzņēmējvalsti par ES personāla un vienību statusu.
   2.   Tā ASV kontingenta statusu, kas dien štābā vai komandgrupās, kuras atrodas ārpus valsts (vai valstīm), kur tiek īstenota operācija, attiecīgi reglamentē vienošanās starp štābu un komandgrupu vai attiecīgo(-ajām) valsti(-īm) un Amerikas Savienotajām Valstīm.
   3.   Ciktāl to atļauj Amerikas Savienoto Valstu normatīvie un administratīvie akti, Amerikas Savienotajām Valstīm ir tiesības īstenot jurisdikciju pār savu norīkoto personālu tajā valstī, kurā tiek izvērsta operācija.
   4.   Amerikas Savienotajām Valstīm ir pienākums saskaņā ar ASV tiesību aktiem atbildēt uz sūdzībām, kas saistītas ar līdzdalību ES krīzes pārvarēšanas operācijās un ko iesniedz ASV personāls vai kas attiecas uz ASV personālu. Šis noteikums nenozīmē atteikšanos no Amerikas Savienoto Valstu suverēnās imunitātes. Nekas šajā nolīgumā nav iecerēts tā, lai radītu jurisdikciju tiesā, kur šāda jurisdikcija vēl nepastāv, vai lai radītu realizējamas tiesības, uz kurām šādā tiesā varētu atsaukties pret Amerikas Savienotajām Valstīm.
   5.   Puses vienojas atteikties no jebkādām prasībām (izņemot līgumiskas prasības) vienai pret otru par kaitējumu vai zaudējumiem, kas nodarīti vienai vai otrai Pusei piederošai/tās rīcībā esošai mantai, vai par šādas mantas iznīcināšanu vai par vienas vai otras Puses personāla ievainošanu vai nāves gadījumiem, kas notikuši, pildot to oficiālos pienākumus saistībā ar šajā nolīgumā paredzētajām darbībām, izņemot rupjas nolaidības vai tīšu pārkāpumu gadījumos.
   6.   Amerikas Savienotās Valstis apņemas sniegt deklarāciju par atteikšanos no prasībām uz savstarpības pamata pret jebkuru ES dalībvalsti, kas piedalās ES krīzes pārvarēšanas operācijā, kurā piedalās Amerikas Savienotās Valstis, un apņemas to darīt, parakstot šo nolīgumu.
   7.   ES apņemas nodrošināt, ka ES dalībvalstis sniedz deklarāciju par atteikšanos no prasībām attiecībā uz jebkuru turpmāku Amerikas Savienoto Valstu piedalīšanos ES krīzes pārvarēšanas operācijā un apņemas to darīt, parakstot šo nolīgumu.
   4. pants
   Klasificēta informācija
   Saistībā ar ES krīzes pārvarēšanas operācijām piemēro Nolīgumu starp Amerikas Savienoto Valstu valdību un Eiropas Savienību par klasificētas informācijas drošību, ko noslēdza Vašingtonā 2007. gada 30. aprīlī.
   5. pants
   Dalība operācijā
   1.   Amerikas Savienotās Valstis ar īpašām instrukcijām cenšas nodrošināt to, ka personāls, ko tās norīko kā daļu no sava ieguldījuma ES krīzes pārvarēšanas operācijās (“norīkotais personāls”), savu misiju pilda tādā veidā, kas atbilst 1. pantā minētajam Padomes lēmumam, operācijas plānam un saistītajiem īstenošanas pasākumiem, un tos pilnībā atbalsta.
   2.   Amerikas Savienotās Valstis savlaicīgi apspriežas ar ES par jebkādām izmaiņām savā ieguldījumā ES krīzes pārvarēšanas operācijā, kas veikts saskaņā ar šo nolīgumu.
   3.   Norīkotais personāls saņem attiecīgu medicīniskās pārbaudes apliecību un šādas apliecības kopiju, ko pēc pieprasījuma iesniegt attiecīgām ES iestādēm.
   6. pants
   Komandķēde
   1.   Izvēršanas periodā ES komandieris vai misijas vadītājs īsteno pārraudzības pilnvaras un vada norīkotā personāla un vienību darbību.
   2.   Norīkotais personāls un vienības paliek Amerikas Savienoto Valstu vispārējā pakļautībā.
   3.   Amerikas Savienotās Valstis ar īpašām instrukcijām cenšas nodrošināt, lai tas, kā norīkotais personāls veic savus pienākumus un izturas, pilnībā atbilst operācijas mērķiem un notiek ES komandiera vai misijas vadītāja vadībā un atbilstīgi viņa rīkojumiem.
   4.   Amerikas Savienotajām Valstīm ir tādas pašas tiesības un pienākumi ES krīzes pārvarēšanas operāciju ikdienas vadībā kā Eiropas Savienības dalībvalstīm, kuras piedalās operācijā.
   5.   ES komandieris vai misijas vadītājs ir atbildīgs par norīkotā personāla vispārējo disciplināro kontroli. Disciplinārlietu atbilstīgi ierosina Amerikas Savienotās Valstis.
   6.   Amerikas Savienotās Valstis ieceļ valsts kontingenta kontaktpunktu (“VKK”), kas pārstāv ASV kontingentu attiecīgajā ES krīzes pārvarēšanas operācijā. VKK sniedz misijas vadītājam ziņojumus par attiecīgās valsts jautājumiem un ir atbildīgs par operācijas kontingenta disciplīnu ikdienā.
   7.   Lēmumu izbeigt operāciju pieņem Eiropas Savienība pēc apspriešanās ar Amerikas Savienotajām Valstīm, ja laikā, kad šāds lēmums tiek apsvērts, Amerikas Savienotās Valstis joprojām sniedz ieguldījumu ES krīzes pārvarēšanas operācijā.
   7. pants
   Finanšu aspekti
   1.   Amerikas Savienotās Valstis sedz izmaksas, kas saistītas ar ASV līdzdalību ES krīzes pārvarēšanas operācijās, izņemot gadījumus, kad izmaksas sedz no kopīgiem līdzekļiem, kā izklāstīts misijas operatīvajā budžetā.
   2.   Eiropas Savienība atbrīvo Amerikas Savienotās Valstis no finanšu ieguldījumiem ES krīzes pārvarēšanas operācijas operatīvajā budžetā, ja Eiropas Savienība nolemj, ka Amerikas Savienotās Valstis sniedz nozīmīgu ieguldījumu. Amerikas Savienotās Valstis tiek informētas par ES lēmumu attiecībā uz finanšu ieguldījumiem operatīvajā budžetā laikā, kad notiek 1. panta 2. punktā minētās apspriedes.
   3.   Amerikas Savienoto Valstu līdzdalība saskaņā ar šo nolīgumu ES krīzes pārvarēšanas operācijās ir atkarīga no tā, vai ir pieejami atbilstīgi finanšu līdzekļi.
   8. pants
   Vienošanās nolīguma īstenošanai
   Amerikas Savienoto Valstu un Eiropas Savienības atbilstīgās iestādes paraksta visas tehniskās, finansiālās un administratīvās vienošanās, kas vajadzīgas šā nolīguma īstenošanai.
   9. pants
   Domstarpību izšķiršana
   Domstarpības par šā nolīguma interpretāciju vai piemērošanu Puses risina ar diplomātiskiem līdzekļiem.
   10. pants
   Stāšanās spēkā un pārtraukšana
   1.   Šis nolīgums stājas spēkā pirmā mēneša pirmajā dienā pēc tam, kad Puses paziņojušas viena otrai par šim nolūkam vajadzīgo iekšējo procedūru pabeigšanu.
   2.   Šo nolīgumu provizoriski piemēro no tā parakstīšanas dienas.
   3.   Šo nolīgumu Puses regulāri pārskata.
   4.   Šo nolīgumu var grozīt, pamatojoties uz Pušu savstarpēju rakstisku vienošanos.
   5.   Katra no Pusēm var šo nolīgumu pārtraukt, par to rakstveidā paziņojot otrai Pusei sešus mēnešus iepriekš.

      Parakstīts Vašingtonā, divi tūkstoši vienpadsmitā gada septiņpadsmitajā maijā, divos eksemplāros angļu valodā.

            Eiropas Savienības vārdā –
         C. ASHTON

            Amerikas Savienoto Valstu vārdā –
         H. CLINTON

   DEKLARĀCIJU TEKSTS

      ES dalībvalstu deklarācijas teksts:
   “ES dalībvalstis, kas piemēro ES Padomes lēmumu par ES krīzes pārvarēšanas operāciju, kurā piedalās Amerikas Savienotās Valstis, paredz, ciktāl pieļauj to iekšējā tiesību sistēma, cik vien iespējams atteikties no prasībām pret Amerikas Savienotajām Valstīm dalībvalstu personāla ievainošanas vai nāves gadījumā vai gadījumā, ja tām ir radīti zaudējumi vai bojāts to īpašums, ko izmanto ES krīzes pārvarēšanas operācijas darbībai, ja šāds ievainojums, nāve, zaudējums vai bojājums

               —

               radies Amerikas Savienoto Valstu personāla darbības dēļ, pildot pienākumus saistībā ar ES krīzes pārvarēšanas operāciju, izņemot rupjas nolaidības vai tīša noteikumu pārkāpuma gadījumā, vai

               —

               radies, izmantojot jebkādu īpašumu, kas pieder Amerikas Savienotajām Valstīm, ja šis īpašums ir izmantots saistībā ar operāciju, izņemot gadījumus, kad ES krīzes pārvarēšanas operācijas Amerikas Savienoto Valstu personāls, kas izmanto šo īpašumu, ir vainojams rupjā nolaidībā vai tīšā noteikumu pārkāpumā.”

      Amerikas Savienoto Valstu deklarācijas teksts:
   “Amerikas Savienotās Valstis, kad tās piedalās ES krīzes pārvarēšanas operācijā, paredz, ciktāl pieļauj to iekšējā tiesību sistēma, cik vien iespējams atteikties no prasībām pret jebkuru citu valsti, kas iesaistīta ES krīzes pārvarēšanas operācijā, Amerikas Savienoto Valstu personāla ievainošanas vai nāves gadījumā vai gadījumā, ja tām ir radīti zaudējumi vai bojāts to īpašums, ko izmanto ES krīzes pārvarēšanas operācijas darbībai, ja šāds ievainojums, nāve, zaudējums vai bojājums

               —

               radies personāla darbības dēļ, pildot pienākumus saistībā ar ES krīzes pārvarēšanas operāciju, izņemot rupjas nolaidības vai tīša noteikumu pārkāpuma gadījumā, vai

               —

               radies, izmantojot jebkādu īpašumu, kas pieder valstīm, kuras piedalās ES krīzes pārvarēšanas operācijā, ja šis īpašums ir izmantots saistībā ar operāciju, izņemot gadījumus, kad ES krīzes pārvarēšanas operācijas personāls, kas izmanto šo īpašumu, ir vainojams rupjā nolaidībā vai tīšā pārkāpumā.”


title: Eiropas Parlamenta Lēmums (ES) 2015/1705 (2015. gada 29. aprīlis) par Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūta 2013. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu

text:
               30.9.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 255/409

      EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS (ES) 2015/1705
      (2015. gada 29. aprīlis)
      par Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūta 2013. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
      EIROPAS PARLAMENTS,

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūta 2013. finanšu gada galīgos pārskatus,

                  —

                  ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūta 2013. finanšu gada pārskatiem un Institūta atbildes (1),

                  —

                  ņemot vērā deklarāciju (2) par pārskatu ticamību, kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību, kuru Revīzijas palāta sniegusi par 2013. finanšu gadu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 287. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Padomes 2015. gada 17. februāra ieteikumu par apstiprinājumu, ko sniedz Institūtam par 2013. finanšu gada budžeta izpildi (05304/2015 – C8-0054/2015),

                  —

                  ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (3),

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (4) un jo īpaši tās 208. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 11. marta Regulu (EK) Nr. 294/2008 par Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūta izveidi (5), un jo īpaši tās 21. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (6),

                  —

                  ņemot vērā Komisijas 2013. gada 30. septembra Deleģēto regulu (ES) Nr. 1271/2013 par finanšu pamatregulu struktūrām, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 208. pantā (7), un jo īpaši tās 108. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Reglamenta 94. pantu un V pielikumu,

                  —

                  ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A8-0077/2015),

         1.

            atliek lēmuma pieņemšanu attiecībā uz apstiprinājuma sniegšanu Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūta direktoram par Institūta 2013. finanšu gada budžeta izpildi;

         2.

            izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā;

         3.

            uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, nosūtīt Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūta direktoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

               Priekšsēdētājs

            Martin SCHULZ

               Ģenerālsekretārs

            Klaus WELLE

         (1)  OV C 442, 10.12.2014., 184. lpp.

         (2)  Skatīt 1. zemsvītras piezīmi.

         (3)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

         (4)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

         (5)  OV L 97, 9.4.2008., 1. lpp.

         (6)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

         (7)  OV L 328, 7.12.2013., 42. lpp.


title: Padomes lēmums ( 2007. gada 15. novembris ), ar ko ieceļ vienu Eiropas Ķimikāliju aģentūras Valdes locekli

text:
               23.11.2007

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 280/2

      PADOMES LĒMUMS

   (2007. gada 15. novembris),
   ar ko ieceļ vienu Eiropas Ķimikāliju aģentūras Valdes locekli
   (2007/C 280/03)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1907/2006 (2006. gada 18. decembris), kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH) un ar kuru izveido Eiropas Ķimikāliju aģentūru (1), un jo īpaši tās 79. pantu,
   tā kā:

               1)

               Regulas (EK) Nr. 1907/2006 79. pantā paredzēts, ka Padomei Eiropas Ķimikāliju aģentūras Valdē būtu jāieceļ viens pārstāvis no katras dalībvalsts.

               2)

               Padome ar 2007. gada 7. jūnija Lēmumu (2) iecēla 27 Eiropas Ķimikāliju aģentūras Valdes locekļus.

               3)

               Beļģijas valdība ir informējusi Padomi par nodomu aizstāt Beļģijas pārstāvi Valdē un ir izvirzījusi jaunu pārstāvja kandidātu, kas būtu jāieceļ amatā uz laikposmu līdz 2011. gada 31. maijam,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants

      Marc LEEMANS kungs, Beļģijas valstspiederīgais, dzimis 1958. gada 1. oktobrī, tiek iecelts par Eiropas Ķimikāliju aģentūras Valdes locekli uz laikposmu no 2007. gada 24. novembra līdz 2011. gada 31. maijam, aizstājot Maarten ROGGEMAN kungu.
   2. pants
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2007. gada 15. novembrī

         Padomes vārdā —
         priekšsēdētāja

            M. DE LURDES RODRIGUES

      (1)  OV L 396, 30.12.2006., 1. lpp. Labotā versija OV L 136, 29.5.2007., 3. lpp.

      (2)  OV C 134, 16.6.2007., 6. lpp.


title: Padomes Lēmums (ES) 2015/891 (2015. gada 8. jūnijs) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības (Budžeta pozīcija 04 03 01 03)

text:
                  11.6.2015

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 146/9

            PADOMES LĒMUMS (ES) 2015/891
      (2015. gada 8. jūnijs)
      par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības (Budžeta pozīcija 04 03 01 03)
      EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
      ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 46. un 48. pantu saistībā ar 218. panta 9. punktu,
      ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 2894/94 (1994. gada 28. novembris) par Eiropas Ekonomikas zona līguma īstenošanas kārtību (1) un jo īpaši tās 1. panta 3. punktu,
      ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
      tā kā:

                  (1)

                  Līgums par Eiropas Ekonomikas zonu (2) (turpmāk “EEZ līgums”) stājās spēkā 1994. gada 1. janvārī.

                  (2)

                  Saskaņā ar EEZ līguma 98. pantu EEZ Apvienotā komiteja cita starpā var lemt par EEZ līguma 31. protokola grozīšanu.

                  (3)

                  EEZ līguma 31. protokolā ietverti noteikumi par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības.

                  (4)

                  Ir lietderīgi turpināt sadarbību starp EEZ līguma līgumslēdzējām pusēm, iekļaujot sadarbību saistībā ar darba ņēmēju brīvu pārvietošanos, sociālā nodrošinājuma sistēmu koordināciju un pasākumiem migrantiem, tostarp migrantiem no trešām valstīm.

                  (5)

                  Tādēļ EEZ līguma 31. protokols būtu jāgroza, lai minētā paplašinātā sadarbība varētu turpināties pēc 2014. gada 31. decembra.

                  (6)

                  Tādēļ Savienības nostājas EEZ Apvienotajā komitejā pamatā vajadzētu būt pievienotajam lēmuma projektam,

            IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
      1. pants
      Nostājas, kas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz ierosināto grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības, pamatā ir EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projekts, kas pievienots šim lēmumam.
      2. pants
      Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

         Luksemburgā, 2015. gada 8. jūnijā

               Padomes vārdā –

               priekšsēdētāja

            D. REIZNIECE-OZOLA

         (1)  OV L 305, 30.11.1994., 6. lpp.

         (2)  OV L 1, 3.1.1994., 3. lpp.

         PROJEKTS
         EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS Nr. …/2015
         (… gada …),
         ar ko groza EEZ līguma 31. protokolu par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības
         EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”) un jo īpaši tā 86. un 98. pantu,
         tā kā:

                     (1)

                     Ir lietderīgi paplašināt sadarbību starp EEZ līguma līgumslēdzējām pusēm, lai iekļautu sadarbību saistībā ar darba ņēmēju brīvu pārvietošanos, sociālā nodrošinājuma sistēmu koordināciju un pasākumiem migrantiem, tostarp migrantiem no trešām valstīm.

                     (2)

                     Tādēļ EEZ līguma 31. protokols būtu jāgroza, lai īstenotu šo paplašināto sadarbību no 2015. gada 1. janvāra,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
         1. pants
         EEZ līguma 31. protokola 5. panta 5. un 13. punktā vārdus “2014. finanšu gads” aizstāj ar vārdiem “2014. un 2015. finanšu gads”:
         2. pants
         Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc pēdējā paziņojuma iesniegšanas saskaņā ar EEZ līguma 103. panta 1. punktu (*).
         To piemēro no 2015. gada 1. janvāra.
         3. pants
         Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

            Briselē,

                  EEZ Apvienotās komitejas vārdā –

                  priekšsēdētājs

                  EEZ Apvienotās komitejas

                  sekretāri –

            (*)  [Konstitucionālās prasības nav norādītas.] [Konstitucionālās prasības ir norādītas.]


title: Padomes Lēmums 2012/423/KĀDP ( 2012. gada 23. jūlijs ), ar ko atbalsta ballistisko raķešu neizplatīšanu saistībā ar ES Stratēģijas masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai un Padomes Kopējās nostājas 2003/805/KĀDP īstenošanu

text:
               24.7.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 196/74

         PADOMES LĒMUMS 2012/423/KĀDP
   (2012. gada 23. jūlijs),
   ar ko atbalsta ballistisko raķešu neizplatīšanu saistībā ar ES Stratēģijas masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai un Padomes Kopējās nostājas 2003/805/KĀDP īstenošanu
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 28. pantu un 31. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Eiropadome 2003. gada 12. decembrī pieņēma ES Stratēģiju masu iznīcināšanas ieroču ("MII") izplatīšanas novēršanai, kuras III nodaļā iekļauts saraksts ar pasākumiem, kas jāveic gan Eiropas Savienībā, gan trešās valstīs, lai apkarotu šādu ieroču izplatīšanu.

               (2)

               Savienība aktīvi īsteno minēto stratēģiju un veic pasākumus, kas uzskaitīti tās II un III nodaļā, piemēram, paredz finanšu līdzekļus konkrētu projektu atbalstam, ar kuriem uzlabo daudzpusēju ieroču neizplatīšanas sistēmu un daudzpusējus uzticēšanos veicinošus pasākumus. Hāgas rīcības kodekss pret ballistisko raķešu izplatīšanu ("Kodekss" jeb "HCoC") ir būtiska minētās sistēmas daļa. Tā mērķis ir novērst un mazināt ballistisko raķešu sistēmu, ar kurām var nogādāt masu iznīcināšanas ieročus, un ar tiem saistītas tehnikas izplatīšanu.

               (3)

               Padome 2003. gada 17. novembrī pieņēma Kopējo nostāju 2003/805/KĀDP (1) par daudzpusēju nolīgumu masveida iznīcināšanas ieroču neizplatīšanas un ieroču nogādes līdzekļu jomā vispārināšanu un pastiprināšanu.
               Minētajā kopējā nostājā inter alia ir aicināts veicināt to, lai pēc iespējas vairāk valstu pievienotos Kodeksam, jo īpaši tās valstis, kurām ir ballistisko raķešu spēki, kā arī aicināts turpināt izstrādāt un īstenot Kodeksu, jo īpaši uzticēšanos veicinošus pasākumus, un veicināt ciešāku saikni starp Kodeksu ar ANO daudzpusējo ieroču neizplatīšanas sistēmu.

               (4)

               Padome 2008. gada 8. decembrī pieņēma secinājumus un dokumentu ar nosaukumu "Jaunas Eiropas Savienības darbības līnijas, apkarojot masu iznīcināšanas ieroču un to piegādes sistēmu izplatīšanu", kurā teikts, ka MII un to nogādes sistēmu izplatīšana joprojām ir viens no lielākajiem drošības apdraudējumiem un ka ieroču neizplatīšanas politika ir kopējās un drošības politikas būtiska daļa. Ņemot vērā gūtos panākumus un pašreizējos centienus "jauno darbības līniju" īstenošanā, Padome 2010. gada decembrī vienojās līdz 2012. gada beigām pagarināt to īstenošanas laikposmu.

               (5)

               Padome 2008. gada 18. decembrī pieņēma Lēmumu 2008/974/KĀDP (2), atbalstot Hāgas rīcības kodeksu pret ballistisko raķešu izplatīšanu saistībā ar ES Stratēģijas masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai īstenošanu. Pateicoties minētajam lēmumam, varēja veiksmīgi sekmēt Kodeksa vispārēju piemērošanu un atbilstību tā principiem. Savienības prioritāte ir turpināt dialogu starp valstīm, kas pievienojušās Kodeksam, un tām, kuras tam nav pievienojušās, lai turpmāk veicinātu Kodeksa vispārēju piemērošanu, kā arī uzlabotu tā īstenošanu un pastiprinātu tā darbību. Ar šo nākamo lēmumu būtu jāveicina minētais process.

               (6)

               Neraugoties uz HCoC, joprojām tiek izplatītas tādas ballistiskās raķetes, kas spēj nogādāt MII, un tas starptautiskajai sabiedrībai rada arvien lielākas bažas, it īpaši pašreizējās raķešu programmas Tuvajos Austrumos, Ziemeļaustrumāzijā un Dienvidāzijā, tostarp Irānā un Korejas Tautas Demokrātiskajā Republikā.

               (7)

               ANO Drošības padome savā Rezolūcijā (ANODPR) 1540 (2004) uzsvēra un ANODPR 1977 (2011) atgādināja, ka kodolieroču, ķīmisko un bioloģisko ieroču, kā arī to nogādes līdzekļu izplatīšana rada draudus mieram un drošībai pasaulē un ka valstīm, kas uzņēmušās saistības, inter alia ir jāatturas nevalstiskiem dalībniekiem sniegt jebkādu palīdzību izstrādāt, iegūt, ražot, turēt īpašumā, pārvadāt, nodot citiem vai izmantot kodolieročus, ķīmiskos vai bioloģiskos ieročus un to nogādes sistēmas. To, ka kodolieroči, ķīmiskie un bioloģiskie ieroči, kā arī to nogādes līdzekļi apdraud mieru un drošību pasaulē, vēlreiz apstiprināja ANODPR 1887 (2009) par kodolieroču neizplatīšanu un atbruņošanos. Turklāt, ANODPR 1929 (2010), kuras pamatā inter alia ir iepriekš minētās ANO Drošības padomes rezolūcijas, Drošības Padome nolēma, ka Irānai nevajadzētu veikt nekādas darbības, kas saistītas ar ballistiskajām raķetēm, ar kurām var nogādāt kodolieročus, tostarp raķešu palaišanu, kurā izmanto ballistisko raķešu tehnoloģiju, un ka valstīm būtu jāveic visi nepieciešamie pasākumi, lai novērstu, ka Irānai tiek nodota tehnoloģija vai sniegta tehniskā palīdzība, kas saistīta ar šādām darbībām. Ar šo lēmumu būtu kopumā jāatbalsta virkne darbību, kuru mērķis ir cīnīties pret ballistisko raķešu izplatīšanu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   1.   Lai nodrošinātu ES Stratēģijas masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai konkrēto elementu nepārtrauktu un praktisku īstenošanu, Savienība:

               a)

               sekmē darbības, ar ko atbalsta Hāgas rīcības kodeksu pret ballistisko raķešu izplatīšanu, jo īpaši šādā nolūkā:

                           —

                           veicināt Kodeksa vispārēju piemērošanu, jo īpaši to, lai Kodeksam pievienotos visas valstis, kurām ir ballistisko raķešu spēki,

                           —

                           atbalstīt Kodeksa īstenošanu,

                           —

                           pastiprināt Kodeksa pamanāmību, it īpaši saistībā ar tā parakstīšanasdesmito gadadienu;

               b)

               kopumā atbalsta virkni darbību, kuru mērķis ir cīnīties pret ballistisko raķešu izplatīšanu, un jo īpaši palielināt informētību par šo apdraudējumu, pastiprināt centienus, lai uzlabotu daudzpusēju instrumentu efektivitāti, veidot atbalstu šo konkrēto problēmu risināšanas iniciatīvām un palīdzēt ieinteresētajām valstīm valsts mērogā pastiprināt to attiecīgos eksporta kontroles režīmus.

         2.   Šajā sakarā projekti, ko atbalsta Savienība, ietver šādus konkrētus pasākumus:

               a)

               pasākumi, ar ko atbalsta Kodeksu:

                           —

                           sagatavot un publicēt "uzņemšanas paketi", lai īstenotu informēšanas pasākumus, kas paredzēti valstīm, kuras nav pievienojušās Kodeksam, kā arī lai atgādinātu to valstu pienākumus, kuras ir pievienojušās Kodeksam,

                           —

                           Vīnē rīkot informēšanas pasākumus vienlaikus ar HCoC ikgadējo sanāksmi, kurā piedalās valstis, kas pievienojušās Kodeksam,

                           —

                           rīkot informēšanas pasākumus, lai ANO Ģenerālās asamblejas Pirmās komitejas sanāksmes laikā atbalstītu HCoC,

                           —

                           rīkot ne vairāk kā trīs reģionālus informēšanas seminārus, pamatojoties uz Savienības prioritātēm (iespējams, Āzija, Persijas līča valstis un Latīņamerika),

                           —

                           mudināt pārstāvjus gan no tām jaunattīstības valstīm, kas ir pievienojušās Kodeksam, gan no tām jaunattīstības valstīm, kuras tam nav pievienojušās, piedalīties HCoC ikgadējās sanāksmēs un informēšanas semināros,

                           —

                           rīkot informatīvas sanāksmes valstīm, kas nesen pievienojušās HCoC, lai palīdzētu tām pildīt to pienākumus, tostarp laikā, kad notiek HCoC ikgadējā sanāksme Vīnē,

                           —

                           atbalstīt HCoC īstenošanas centienu saskaņošanu ar ANO "Komitejas 1540" darbībām, tostarp finansējot HCoC ekspertu dalību "Komitejas 1540" rīkotajos valstu apmeklējumos,

                           —

                           atbalstīt HCoC drošu mehānismu internetā pieejamas informācijas sniegšanai un saziņas veidošanai (e-ICC), tostarp veicot tehniskus uzlabojumus tīmekļa vietnē,

                           —

                           finansiāli atbalstīt HCoC desmitās gadadienas svinīgo pasākumu rīkošanu;

               b)

               pasākumi, ar ko kopumā atbalsta ballistisko raķešu izplatīšanas novēršanu:

                           —

                           vienlaikus ar starptautiskiem forumiem rīkot ne vairāk kā četrus seminārus, lai uzlabotu informētību par ballistisko raķešu izplatīšanu, pēc iespējas šos seminārus saistot ar a) apakšpunktā minētajiem HCoC informēšanas pasākumiem, piemēram, rīkot semināru vienlaikus ar ANO Ģenerālo asambleju, konferenci par atbruņošanos vai Neizplatīšanas līguma sagatavošanas komiteju sanāksmēm,

                           —

                           rīkot ne vairāk kā trīs reģionālus seminārus, lai uzlabotu informētību par ballistisko raķešu izplatīšanu, un mudināt diskutēt par iespējām reģionālā līmenī labāk novērst ballistisko raķešu izplatīšanas draudus, pēc iespējas šos seminārus saistot ar citiem Savienības HCoC informēšanas pasākumiem; sadarbībā ar attiecīgajām valstīm semināri varētu notikt Āzijā, Persijas līča reģionā un Latīņamerikā,

                           —

                           sagatavot trīs pārdomu dokumentus par iespējamiem papildu daudzpusējiem pasākumiem, lai novērstu raķešu izplatīšanu un veicinātu atbruņošanās centienus ballistisko raķešu jomā, it īpaši uzmanību pievēršot iespējamiem uzticēšanos veicinošiem pasākumiem; pēc iespējas īstenot juridiski saistošus pasākumus attiecībā uz tuva un vidēja rādiusa "zeme-zeme" tipa ballistiskajām raķetēm; apsvērt iespēju vispirms koncentrēties uz reģionāliem jautājumiem, piemēram, reģionos, kuri Savienībai interesē īpaši un/vai kuros tuvākajā laikā ir sagaidāma pozitīva attīstība,

                           —

                           lai laikus novērstu divējāda lietojuma tehnoloģiju pieejamību un zināšanu nodošanu, rīkot ne vairāk kā trīs informētības uzlabošanas sanāksmes ekspertiem, jo īpaši tiem, kas pārstāv zinātnes un/vai kosmosa izpētes un ražošanas jomas,

                           —

                           veicināt, lai tiem akadēmisko aprindu pārstāvjiem no jaunattīstības valstīm, kuri darbojas raķešu izplatīšanas novēršanas jomā, būtu pieejami Eiropas Savienības izcilības centru īstenotie projekti,

                           —

                           sadarbībā ar Eiropas Savienības izcilības centriem rīkot mērķtiecīgas ekspertu misijas valstīs ārpus Savienības, lai nodrošinātu informācijas un pieredzes apmaiņu attiecībā uz raķešu tehnoloģijas un divējāda lietojuma preču eksporta kontroli un palīdzētu šīm valstīm attīstīt to spējas,

                           —

                           atbalstīt ekspertu apmācību ballistisko raķešu neizplatīšanas jomā, nodrošinot viņu dalību Savienības programmās, piemēram, EDAP koledžas mācību programmā vai ES dalībvalstu programmās.

         2. pants
   1.   Par šā lēmuma īstenošanu atbild Savienības Augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos (AP).
   2.   Lēmuma 1. panta 2. punktā minēto projektu tehnisko īstenošanu veic Stratēģiskās pētniecības fonds (Fondation pour la recherche stratégique (FRS)), kas šo uzdevumu pilda AP pārziņā. Šajā nolūkā AP ar FRS vienojas par vajadzīgo uzdevuma izpildes kārtību.
   3. pants
   1.   Finanšu atsauces summa 1. panta 2. punktā minēto projektu īstenošanai ir EUR 930 000.
   2.   Izdevumus, ko finansē no šā panta 1. punktā minētās summas, pārvalda saskaņā ar procedūrām un noteikumiem, ko piemēro Savienības budžetam.
   3.   Komisija uzrauga 1. punktā minēto izdevumu pareizu pārvaldību. Šajā nolūkā tā ar FRS noslēdz finansēšanas nolīgumu. Minētajā nolīgumā paredz, ka FRS ir jānodrošina Savienības ieguldījuma publiskums atbilstīgi tā apjomam.
   4.   Komisija cenšas noslēgt 3. punktā paredzēto finansēšanas nolīgumu iespējami drīz pēc šā lēmuma stāšanās spēkā. Tā informē Padomi, ja rodas kādas grūtības šajā procesā, un par finansēšanas nolīguma noslēgšanas dienu.
   4. pants
   1.   AP ziņo Padomei par šā lēmuma īstenošanu, pamatojoties uz FRS sagatavotiem regulāriem ziņojumiem. Padomes veiktie novērtējumi balstās uz minētajiem ziņojumiem.
   2.   Komisija sniedz informāciju par 1. panta 2. punktā minēto projektu finansiālajiem aspektiem.
   5. pants
   1.   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
   2.   Šis lēmums zaudē spēku 24 mēnešus pēc 3. panta 3. punktā minētā finansēšanas nolīguma noslēgšanas. Tomēr, ja sešu mēnešu laikā pēc lēmuma stāšanās spēkā finansēšanas nolīgums nav noslēgts, šis lēmums zaudē spēku.

      Briselē, 2012. gada 23. jūlijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         C. ASHTON

      (1)  OV L 302, 20.11.2003., 34. lpp.

      (2)  OV L 345, 23.12.2008., 91. lpp.

      PIELIKUMS

         ES atbalsts ballistisko raķešu neizplatīšanai saistībā ar ES Stratēģijas masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai un Padomes Kopējās nostājas 2003/805/KĀDP īstenošanu

      1.   MĒRĶI
      Eiropas Savienība stingri veicina ieroču neizplatīšanu (2003. gada 12. decembra ES Stratēģija masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai; Padomes Kopējā nostāja 2003/805/KĀDP (2003. gada 17. novembris) par daudzpusēju nolīgumu masveida iznīcināšanas ieroču neizplatīšanas un ieroču nogādes līdzekļu jomā vispārināšanu un pastiprināšanu; 2008. gada 8. decembrī Padomes apstiprinātās "Jaunas Eiropas Savienības darbības līnijas, apkarojot masu iznīcināšanas ieroču un to piegādes sistēmu izplatīšanu"; ES atbalsts ANO DP rezolūcijai 1540 (2004), par ko atgādināja rezolūcijā 1977 (2010)).
      Savienība stingri atbalsta Hāgas rīcības kodeksu pret ballistisko raķešu izplatīšanu ("Kodekss" jeb "HCoC") jau no tā sākuma, un regulāri ir paudusi bažas par ballistisko raķešu izplatīšanu. Eiropas Savienības uzskata, ka Kodekss ir svarīgs daudzpusējs instruments, kura mērķis, veicinot pārskatāmību un veicot uzticēšanos veicinošus pasākumus, ir mazināt ballistisko raķešu sistēmu un ar tām saistītas tehnikas izplatīšanu. Visas Eiropas Savienības dalībvalstis ir pievienojušās Kodeksam un godprātīgi to īsteno.
      Jau iepriekš Savienība ir centusies pārvarēt atlikušās nepilnības Kodeksa īstenošanā un tā vispārējā piemērošanā – 2007. gada ikgadējās sanāksmes laikā rīkojot semināru valstīm, kas Kodeksam ir pievienojušās, un valstīm, kas tam nav pievienojušās.
      Semināra rezultātu iedvesmota Eiropas Savienība šo iniciatīvu turpināja un atbalstīja Kodeksu attiecībā uz šādiem trim aspektiem:

                  —

                  Kodeksa vispārēja piemērošana,

                  —

                  Kodeksa īstenošana,

                  —

                  Kodeksa un tā darbības uzlabošana.

            Šo darbību veica saskaņā ar Padomes Lēmumu 2008/974/KĀDP (2008. gada 18. decembris), kas ļāva attīstīt vairākas ierosmes HCoC atbalstam, tostarp:

                  —

                  izstrādāt šim nolūkam īpaši veltītu drošu tīmekļa vietni,

                  —

                  organizēt vairākus papildu pasākumus, kuru mērķis ir Vīnē un Ņujorkā popularizēt Kodeksu starp valstīm, kas nav tam pievienojušās,

                  —

                  Parīzē rīkot informatīvu semināru Āfrikas un Tuvo Austrumu valstīm,

                  —

                  novērotājiem rīkot apmeklējumu uz satelīta pavadoņu (SLV) palaišanas vietu Franču Gajānā (Kourou),

                  —

                  sagatavot pārdomu dokumentus.

            Minētais lēmums palīdzēja uzlabot informētību par Kodeksu un to popularizēt trešās valstīs. Tajā pauda atbalstu Kostarikas, Ungārijas, Francijas un Rumānijas darbībai, kad tās pildīja HCoC priekšsēdētāja funkcijas. Palielinot HCoC nozīmi, tas veicināja jaunu locekļu pievienošanos kodeksam.
      Ņemot vērā gūtos rezultātus un to, ka starptautiskajā sabiedrībā pieaug bažas par to, ka joprojām tiek izplatītas tādas ballistiskās raķetes, kas spēj nogādāt masu iznīcināšanas ieročus, it īpaši saistībā ar pašreizējām raķešu programmām Tuvajos Austrumos, Ziemeļaustrumāzijā un Dienvidāzijā, tostarp Irānā un Korejas Tautas Demokrātiskajā Republikā, tiks veiktas šādas darbības:

                  —

                  atbalstīt HCoC,

                  —

                  atbalstīt ballistisko raķešu neizplatīšanu,

                  —

                  rīkot informatīvus pasākumus par HCoC un par ballistisko raķešu neizplatīšanu.

            Ar šo lēmumu ne tikai popularizē pievienošanos Kodeksam, šis jaunais lēmums ļauj padziļināt starptautiskās debates par raķešu izplatīšanas novēršanu un iesaistīt jaunus reģionus un jaunas kopienas.
      2.   PROJEKTA APRAKSTS
      2.1.   Pirmais projekts: atbalsts HCoC

      2.1.1.   Projekta mērķis

      Kodekss ir svarīgs instruments ballistisko raķešu un saistītu tehnoloģiju izplatīšanas mazināšanai, veicot uzticēšanos un pārskatāmību veicinošus pasākumus. Tomēr jādara vairāk, lai to atbalstītu, it īpaši ar mērķi:

                  —

                  veicināt Kodeksa vispārēju piemērošanu, jo īpaši to, lai Kodeksam pievienotos visas valstis, kurām ir ballistisko raķešu spēki,

                  —

                  atbalstīt Kodeksa un visu tā aspektu īstenošanu,

                  —

                  pastiprināt Kodeksa pamanāmību, it īpaši saistībā ar tā parakstīšanas 10. gadadienu.

            2.1.2.   Projekta apraksts

      Projektā ietverti trīs darbību veidi:

                  a)

                  drukātas brošūras "uzņemšanas pakete" gatavošana un publicēšana un CD vai USB zibatmiņas sagatavošana, lai īstenotu informēšanas pasākumus, kas paredzēti valstīm, kuras nav pievienojušās Kodeksam, kā arī lai atgādinātu to valstu pienākumus, kuras ir pievienojušās Kodeksam. Materiāli būs pieejami arī tiešsaistē un aptvers visu vajadzīgo informāciju par Kodeksu un attiecīgiem kontaktpunktiem;

                  b)

                  atbalsts HCoC drošam mehānismam internētā pieejamas informācijas sniegšanai un saziņas veidošanai ("electronic Immediate Central Contact" - e-ICC), tostarp veicot tehniskus uzlabojumus tīmekļa vietnē ciešā sadarbībā ar Austrijas ārlietu ministriju;

                  c)

                     HCoC 10. gadadienas pasākuma organizēšana. Īstenošanas aģentūra sniegs finansiālu atbalstu šīs gadadienas svinību pasākumiem. Pirmkārt, tiks rīkota starptautiska konference, ko paredzēts organizēt 2012.-2013. gada ziemā – iespējams, Hāgā, Ņujorkā vai Vīnē (to noteiks Savienības Augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos (AP), cieši konsultējoties ar dalībvalstīm saistībā ar kompetento Padomes darba grupu).

            2.1.3.   Predzamie projekta rezultāti

                  —

                     HCoC priekšsēdētājs, Austrijas sekretariāts ("Immediate Central Contact" - ICC), Savienība un citi partneri savos informatīvajos pasākumos pēc vajadzības izmantos "uzņemšanas paketi";

                  —

                  "uzņemšanas paketi" plaši izmantos dažādos pasākumos;

                  —

                  turpinās attīstīt un atjaunināt īpaši atvēlētu HCoC tīmekļa vietni;

                  —

                  desmitajā gadadienā rīkojot starptautisku pasākumu, tiks uzlabota HCoC starptautiskā atpazīstamība.

            2.1.4.   Projekta labuma guvēji

      Projekta labuma guvēji ir gan valstis, kas pievienojušās HCoC, gan valstis, kas tam nav pievienojušās.
      2.2.   Otrais projekts: atbalsts ballistisko raķešu neizplatīšanai

      2.2.1.   Projekta mērķis

      Neraugoties uz HCoC, joprojām tiek izplatītas tādas ballistiskās raķetes, kas spēj nogādāt MII, un tas starptautiskajai sabiedrībai rada arvien lielākas bažas, – it īpaši pašreizējās raķešu programmas Tuvajos austrumos, Ziemeļaustrumāzijā un Dienvidaustrumāzijā, tostarp Irānā un Korejas Tautas Demokrātiskajā Republikā.
      Kopumā, projekts atbalstīs virkni darbību, kuru mērķis ir cīnīties pret ballistisko raķešu izplatīšanu, un jo īpaši palielināt informētību par apdraudējumu, pastiprināt centienus, lai uzlabotu daudzpusēju instrumentu efektivitāti, veidot atbalstu šo konkrēto problēmu risināšanas iniciatīvām un palīdzēt ieinteresētajām valstīm valsts mērogā pastiprināt to attiecīgos eksporta kontroles režīmus.
      2.2.2.   Projekta apraksts

      Projektā ietverti trīs pasākumu veidi:

                  a)

                  publicēt pārdomu dokumentus. Iespējamie temati varētu būt:

                              —

                              juridiski saistoši pasākumi tuva un vidēja rādiusa "zeme-zeme" tipa raķetēm,

                              —

                              papildu daudzpusēji pasākumi, lai novērstu raķešu izplatīšanas apdraudējumu un veicinātu atbruņošanās centienus ballistisko raķešu jomā, it īpaši uzmanību pievēršot iespējamiem uzticēšanos veicinošiem pasākumiem,

                              —

                              eksporta un tranzīta kontroles mehānismi;

                  b)

                  trīs informatīvu sanāksmju rīkošana par divējāda lietojuma tehnoloģijām un zināšanu nodošanas jautājumiem, lai to novērstu ballistisko raķešu jomā. Šajās sanāksmēs varēs izskatīt abas tendences ballistisko raķešu tehnoloģiju nodošanā un to, ko varētu uzlabot, lai to novērstu agrīnā stadijā. Lai to panāktu, FRS rīkos trīs seminārus zinātnes, kosmosa un rūpnieciskās kopienas ekspertiem gan no valstīm, kas ir pievienojušās HCoC , gan no valstīm, kas nav pievienojušās HCoC;

                  c)

                  mērķtiecīgas ekspertu misijas ārpus Savienības. Divi ballistisko raķešu neizplatīšanas eksperti sadarbībā ar Eiropas Savienības izcilības centriem veiks misijas mērķa valstīs. Starp iespējamajiem mērķiem varētu būt Malaizija, Apvienotie Arābu Emirāti, Ķīna, Alžīrija, Dienvidāfrika, Indija, Brazīlija, Taizeme un Meksika, kā arī citas valstis. Galīgais valstu saraksts, kā arī iespēja veikt kopīgus pasākumus ar ANO "Komitejas 1540" informatīvajiem centieniem, tiks noteikts ciešā sadarbībā ar EĀDD.

            2.2.3.   Paredzamie projekta rezultāti

                  —

                  tiks veicināta raķešu neizplatīšana,

                  —

                  tiks veicināti daudzpusēji centieni, ar ko mazina raķešu izplatīšanu, tostarp HCoC,

                  —

                  tiks rosinātas debates par jaunajām ierosmēm, kuru mērķis ir mazināt raķešu izplatīšanu,

                  —

                  tiks sniegta informācija par divējāda lietojuma tehnoloģijām un zināšanu nodošanas jautājumiem, lai, izmantojot informatīvas sanāksmes, to novērstu ballistisko raķešu jomā.

            2.2.4.   Projekta labuma guvēji

      Savienība un dalībvalstis gūs labumu no pārdomu dokumentiem; AP ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm kompetentā Padomes darba grupā pieņems lēmumu par plašāku darbības jomu. Galīgais lēmums pamatosies uz priekšlikumiem, kurus iesniedz īstenotāja struktūrvienība atbilstīgi 2. panta 2. punktam.
      Informatīvas sanāksmes būs iespēja iesaistīt plašāku kosmosa un raķešu jautājumu ekspertu sabiedrību, rīkojot sanāksmes attiecīgās nozares, pētniecības sabiedrības pārstāvjiem un citām personām.
      Mērķtiecīgas ekspertu misijas pievērsīsies svarīgākajām valstīm, kas nav pievienojušās Kodeksam, vai reģionālajiem dalībniekiem, kam ir nozīmīga vieta tehnoloģiju nodošanā un ar kosmosu saistītās darbībās.
      2.3.   Trešais projekts: rīkot informatīvus pasākumus par HCoC un ballistisko raķešu neizplatīšanu.

      2.3.1.   Projekta mērķis

      Rīkojot vairākus pasākumus, kuru mērķis ir iesaistīt valstis, kas nav pievienojušās Kodeksam, šis projekts palielinās informētību gan par raķešu neizplatīšanu, gan par HCoC. Lai to panāktu, Vīnē, Ženēvā un Ņujorkā vienlaikus ar tur notiekošiem atbilstīgiem pasākumiem tiks rīkoti pasākumi, kur paredzēts iesaistīt ANO delegācijas.
      2.3.2.   Projekta apraksts

      Projektā ietvers divus pasākumu veidus:

                  a)

                  gan HCoC, gan ballistisko raķešu neizplatīšanas atbalstam paredzēti seši informatīvi pasākumi, kas notiks trīs pilsētās:

                              —

                              Ņujorkā – saistībā ar ANO ģenerālās asamblejas Pirmās komitejas vai Neizplatīšanas līguma sagatavošanas komitejas sanāksmēm,

                              —

                              Ženēvā – saistībā ar atbruņošanās konferenci,

                              —

                              Vīnē – saistībā ar HCoC, COPUOS vai citām attiecīgām ANO darbībām Vīnē.

                        Minētie pasākumi varētu izpausties dažādos veidos:

                              —

                              semināri, kuros ap izraudzītu runātāju un Eiropas Savienības amatpersonu grupu sanāk aptuveni 80 dalībnieku no ANO misijām Ņujorkā, Ženēvā un Vīnē,

                              —

                              slēgtas pusdienas un vakariņas, kuru mērķis ir ap ES augsta līmeņa pārstāvi un ekspertiem sapulcēt atsevišķu valstu augsta līmeņa amatpersonas.

                        Lai to panāktu, īstenošanas struktūrvienība katrā pasākumā AP piedāvās valstu sarakstu, kur dažas valstis būs no to valstu vidus, kas nav pievienojušās Kodeksam. Tādējādi varēs sasaukt augsta līmeņa pārstāvjus, kas risina ar neizplatīšanu saistītus jautājumus;

                  b)

                  trīs reģionālu informatīvu semināru finansēšana, kas varētu notikt Latīņamerikā (piem., Čīlē, Meksikā, Argentīnā vai Brazīlijā), Tuvajos Austrumos (piem., Persijas līča valstīs, AAE vai Jordānā) un Āzijā (piem., Singapūrā vai Vjetnamā). Vietu izvēlēsies vienojoties ar AP ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm kompetentā Padomes darba grupā. Seminārs būs veltīts raķešu izplatīšanas tendencēm, galvenā uzmanība tiks pievērsta reģiona jautājumiem, un tajā pievērsīsies HCoC un praktiskajai informācijai par to, ko nozīmē būt valstij, kas parakstījusi HCoC.

            2.3.3.   Paredzamie projekta rezultāti

                  —

                  tiks palielināta informētība par raķešu izplatīšanas tendencēm un it īpaši par Rīcības kodeksu pret ballistisko raķešu izplatīšanu (HCoC) attiecībā uz valstīm, kas nav to parakstījušas, un veicinātas diskusijas par turpmākajiem centieniem, lai veicinātu raķešu neizplatīšanu,

                  —

                  Savienības teritorijā un ārpus tās tiks veicinātas debates par turpmākajām ierosmēm,

                  —

                  tiks mudināts uz to, lai raķešu izplatīšana tiktu uztverta kā stratēģiska problēma.

            2.3.4.   Projekta labuma guvēji

      Šajos pasākumos galvenā uzmanība tiks vērsta uz valstīm, kas nav pievienojušās Kodeksam, lai gan valstis, kas tam ir pievienojušās, varētu būt saistītas ar dažiem pasākumiem politisku iemeslu dēļ. Dalībniekiem galvenokārt vajadzētu būt valdības ekspertiem un vecākajām amatpersonām.
      Labuma guvēju valstu galīgo izvēli veiks īstenošanas struktūrvienība un AP ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm kompetentā Padomes darba grupā. Galīgais lēmums pamatosies uz priekšlikumiem, kurus iesniedz īstenotāja struktūrvienība atbilstīgi šā lēmuma 2. panta 2. punktam.
      3.   TERMIŅŠ
      Kopējais paredzētais projekta īstenošanas ilgums ir 24 mēneši.
      4.   ĪSTENOTĀJA STRUKTŪRVIENĪBA
      Projektu tehniskā īstenošana tiks uzticēta FRS.
      Īstenotāja struktūrvienība sagatavos:

                  a)

                  ceturkšņa pārskatus par projektu īstenošanu;

                  b)

                  beigu ziņojumu ne vēlāk kā vienu mēnesi pēc projektu īstenošanas.

            Ziņojumus nosūtīs AP.

         FRS nodrošinās Savienības ieguldījuma publiskumu atbilstīgi tā apjomam.
      5.   IESAISTĪTĀS TREŠĀS PERSONAS
      Projektus pilnībā finansēs ar šo lēmumu. Ekspertus no valstīm, kas ir pievienojušās Kodeksam vai no valstīm, kas nav pievienojušās Kodeksam, var uzskatīt par dalībniekiem no trešām valstīm. Viņi strādās saskaņā ar FRS standarta noteikumiem.


title: Politikas un drošības komitejas Lēmums CHAD/3/2008 ( 2008. gada 28. maijs ), ar kuru groza Politikas un drošības komitejas Lēmumu CHAD/1/2008, ar ko pieņem trešo valstu ieguldījumu attiecībā uz Eiropas Savienības militāro operāciju Čadas Republikā un Centrālāfrikas Republikā, un Politikas un drošības komitejas Lēmumu CHAD/2/2008 par Palīdzības sniedzēju komitejas izveidi Eiropas Savienības militārajai operācijai Čadas Republikā un Centrālāfrikas Republikā

text:
               4.6.2008

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 144/82

      POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJAS LĒMUMS CHAD/3/2008
   (2008. gada 28. maijs),
   ar kuru groza Politikas un drošības komitejas Lēmumu CHAD/1/2008, ar ko pieņem trešo valstu ieguldījumu attiecībā uz Eiropas Savienības militāro operāciju Čadas Republikā un Centrālāfrikas Republikā, un Politikas un drošības komitejas Lēmumu CHAD/2/2008 par Palīdzības sniedzēju komitejas izveidi Eiropas Savienības militārajai operācijai Čadas Republikā un Centrālāfrikas Republikā
   (2008/412/KĀDP)
   POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 25. panta trešo daļu,
   ņemot vērā Padomes Vienoto rīcību 2007/677/KĀDP (2007. gada 15. oktobris) par Eiropas Savienības militāro operāciju Čadas Republikā un Centrālāfrikas Republikā (1) (operācija EUFOR Tchad/RCA) un jo īpaši tās 10. panta 2. punktu,
   ņemot vērā Politikas un drošības komitejas Lēmumu CHAD/1/2008 (2008. gada 13. februāris), ar ko pieņem trešo valstu ieguldījumu attiecībā uz Eiropas Savienības militāro operāciju Čadas Republikā un Centrālāfrikas Republikā (2), un Politikas un drošības komitejas Lēmumu CHAD/2/2008 par Palīdzības sniedzēju komitejas izveidi Eiropas Savienības militārajai operācijai Čadas Republikā un Centrālāfrikas Republikā (3),
   tā kā:

               (1)

               Ievērojot ES operācijas komandiera un Eiropas Savienības Militārās komitejas ieteikumu par Krievijas Federācijas ieguldījumu, Krievijas Federācijas ieguldījums būtu jāpieņem.

               (2)

               Saskaņā ar 6. pantu Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, Dānija nepiedalās tādu Eiropas Savienības lēmumu un darbību izstrādē un īstenošanā, kam ir aizsardzības nozīme,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Politikas un drošības komitejas 2008. gada 13. februāra Lēmuma CHAD/1/2008 1. pantu aizstāj ar šādu pantu:

      “1. pants
      Trešo valstu ieguldījums
      Ņemot vērā bruņoto spēku koncentrēšanas konferences un turpmākas konsultācijas, pieņem Albānijas Republikas un Krievijas Federācijas ieguldījumu ES militārajā operācijā Čadas Republikā un Centrālāfrikas Republikā.”

   2. pants
   Politikas un drošības komitejas 2008. gada 18. marta Lēmuma CHAD/2/2008 pielikumu aizstāj ar šādu pielikumu:

         “PIELIKUMS
         Lēmuma 2. panta 1. punktā minēto trešo valstu saraksts

                     —

                     Albānijas Republika

                     —

                     Krievijas Federācija.”

   3. pants
   Stāšanās spēkā
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2008. gada 28. maijā

            Politikas un drošības komitejas vārdā —

            priekšsēdētāja

         M. IPAVIC

      (1)  OV L 279, 23.10.2007., 21. lpp.

      (2)  OV L 56, 29.2.2008., 64. lpp.

      (3)  OV L 107, 17.4.2008., 60. lpp.


title: Padomes Lēmums (2004. gada 28. jūnijs), ar ko ieceļ Padomdevējas komitejas par darbaspēka pārvietošanās brīvību locekļus un to aizstājējus

text:
               18.1.2005

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 12/4

      PADOMES LĒMUMS

   (2004. gada 28. jūnijs),
   ar ko ieceļ Padomdevējas komitejas par darbaspēka pārvietošanās brīvību locekļus un to aizstājējus
   (2005/C 12/02)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Padomes Regulu (EEK) Nr.1612/68 (1968. gada 15. oktobris) par darbaspēka pārvietošanās brīvību Kopienā (1) un jo īpaši tās 26. un 27. pantu,
   ņemot vērā kandidātu sarakstus, ko Padomei iesniegušas dalībvalstu valdības,
   tā kā

               (1)

               Padome ar savu 2002. gada 7. maija Lēmumu (2) iecēla Padomdevējas komitejas par darbaspēka pārvietošanās brīvību locekļus un to aizstājējus laikposmam no 2002. gada 7. maija līdz 2004. gada 6. maijam;

               (2)

               locekļi pilda amata pienākumus līdz aizstāšanai vai līdz iecelšanas atjaunošanai;

               (3)

               šīs komitejas locekļi un to aizstājēji būtu jāieceļ uz diviem gadiem,

         IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU.
   Vienīgais pants
   Šīs personas ar šo ieceļ par Padomdevējas komitejas par darbaspēka pārvietošanās brīvību locekļiem un to aizstājējiem uz laikposmu no 2004. gada 7. maija līdz 2006. gada 6. maijam:
   I.   VALDĪBU PĀRSTĀVJI

               Valsts

               Locekļi

               Aizstājēji

               Beļģija

               Jacques OUZIEL kungs
               Manjula EKKA kundze

               Thierry LHOIR kungs

               Čehijas Republika

               Martina MICHALCOVÁ kundze
               Miloš TICHÝ kungs

               Zuzana DI FALCO kundze

               Dānija

               Ole Bondo CHRISTENSEN kungs
               Kim TAASBY kungs

               Claus G. P. RYDE kungs

               Vācija

               Gisbert BRINKMANN kungs
               Maria Helene GROß kundze

               Dagmar FELDGEN kundze

               Igaunija

               Piret LILLEVÄLI kundze
               Carita RAMMUS kundze

               Maarja SAKS kundze

               Grieķija

               Andreas KARYDIS kungs
               Lydia KOTROF kundze

               Elissavet DANIIL kundze

               Spānija

               María José VERDE FERNÁNDEZ kundze
               Jesús NORBERTO kungs

               Miguel COLINA ROBLEDO kungs

               Francija

               Christian LEFEUVRE kungs
               François LEPAGE kungs

               Nadia MAROT kundze

               Īrija

               Peter BUCKLEY kungs
               John KELLY kungs

               Gerardine BUCKLEY kundze

               Itālija

               Maurizio Giuseppe SILVERI kungs
               Augusto VACCARO kungs

               Lea BATTISTONI kundze

               Kipra

               Nelson NEOCLEUS kungs
               Alecos KELVERIS kungs

               Demetris MICHAELIDES kungs

               Latvija

               Jorens AIZSILA kungs
               Daiga DIMDIŅAS kundze

               Linda DIMANTES kundze

               Lietuva

               Rita KAZLAUSKIENE kundze
               Marius GREICIUS kungs

               Ramunas DARULIS kungs

               Luksemburga

               Joseph FABER kungs
               Mariette SCHOLTUS kundze

               Patrice FURLANI kundze

               Ungārija

               Rozália SZÉCSÉNYI kundze
               Éva LUKÁCS kundze

               Borbála SZIGETI kundze

               Malta

               Amanda MAGRI kundze
               Joseph MIZZI kungs

               ………………………..

               Nīderlande

               M. BLOMSMA kungs
               V.K. HOEL kundze

               G. WIDER- STEVENS kundze

               Austrija

               Ingrid NOWOTNY kundze
               Doris- WITEK WEINDORFER kundze

               Heinz KUTROWATZ kungs

               Polija

               Janusz GRZYB kungs
               Grzegorz PRAGERT kungs

               Magdalena SWEKLEJ kundze

               Portugāle

               Terezinha SALGUEIRO GARRIDO kundze
               Ana Cristina SANTOS PEDROSO kundze

               ………………………..

               Slovēnija

               Staša BALOH-PLAHUTNIK kundze
               Radivoj RADAK kungs

               Damjana ŠARČEVIČ kundze

               Slovākija

               Pavol JUHÁS kungs
               Katarína GERGELOVÁ kundze

               Ľubica GAJDOŠOVÁ kundze

               Somija

               Mielikki TENHUNEN kundze
               Mirkka MYKKÄNEN kundze

               Tuomo KURRI kungs

               Zviedrija

               Pontus RINGBORG kungs
               Catrin LIDBOM kundze

               Linnea ARVIUS kundze

               Apvienotā Karaliste

               Anna HUDZIECZEK kundze
               Andrew MILTON kungs

               ……………………..

         II.   DARBINIEKU PĀRSTĀVJI

               Valsts

               Locekļi

               Aizstājēji

               Beļģija

               Celien VANMOERKERKE kundze
               Sakis DIMITRAKOPOULOS kungs

               Edwin LOOF kungs

               Čehijas Republika

               Jiři VALENTA kungs
               Miroslav FEBER kungs

               Pavel JANÍČKO kungs

               Dānija

               Michael JACOBSEN kungs
               Jens WIENE kungs

               Käthe MUNK RYOM kundze

               Vācija

               Volker ROßOCHA kungs
               Renate GABKE kundze

               Günter SCHÖNWALD kungs

               Igaunija

               Ms Liina CARR
               Liina CARR kundze

               Margarita TUCH kundze

               Grieķija

               Georgios PERENTIS kungs
               Georgios SKOULATAKIS kungs

               Efthymios EFTHYMIOU kungs

               Spānija

               Ana María CORRAL kundze
               José Maria DIAZ-ROPERO kungs

               Pilar ROC kundze

               Francija

               An LENOUAIL-MARLIERE kundze
               Michèle MONRIQUE kundze

               Laurence LAIGO kundze

               Īrija

               Esther LYNCH kundze
               Brendan MACKIN kungs

               Rosheen CALLENDER kundze

               Itālija

               ………………………….
               ………………………….

               ………………………

               Kipra

               Petros THEOPHANOUS kungs
               Pieris PIERI kungs

               Diomedes DIOMEDOUS kungs

               Latvija

               Iveta OZOLAS kundze
               Ivo KRIEVA kungs

               Beata JAKUBOVAS kundze

               Lietuva

               Janina MATUIZIENE kundze
               Janina SVEDIENE kundze

               Jovita MESKAUSKIENE kundze

               Luksemburga

               Eduardo DIAS kungs
               Paul DE ARAUJO kungs

               Carlos PEREIRA kungs

               Ungārija

               Judit CZUGLERNE IVÁNY kundze
               Károly GYÖRGY kungs

               Edit PINK kundze

               Malta

               Andrew MIZZI kungs
               ……………………

               Alfred BUHAGIAR kungs

               Nīderlande

               S. VAN DE POL kungs
               D. VAARTJES-VAN SUIJDAM

               Mr W.W. MULLER

               Austrija

               Josef WALLNER kungs
               Oliver RÖPKE kungs

               Gernot MITTER kungs

               Polija

               Krzysztof ROSTKOWSKI kungs
               Bogdan OLSZEWSKI kungs

               Jakub KUS kungs

               Portugāle

               Carlos Manuel ALVES TRINDADE kungs
               Rui Manuel OLIVEIRA e COSTA kungs

               Anabela PEREIRA PEIXOTO de MAGALHÃES kundze

               Slovēnija

               Metka ROKSANDIĆ kundze
               Gregor CERAR kungs

               ……………………………..

               Slovākija

               Magdaléna MELLENOVÁ kundze
               Lucia ŠVIHLOVÁ kundze

               Milan BUŠO kungs

               Somija

               Kalle RÄISÄNEN kungs
               Salla HEINÄNEN kundze

               Mervi HUUSKONEN kundze

               Zviedrija

               Thord PETTERSSON kungs
               Lena WIRKKALA kundze

               Ossian WENNSTRÖM kungs

               Apvienotā Karaliste

               Roger McKENZIE kungs
               Sofi TAYLOR kundze

               Nick CLARK kungs

         III.   DARBA DEVĒJU PĀRSTĀVJI

               Valsts

               Locekļi

               Aizstājēji

               Beļģija

               Sonja KOHNENMERGEN kundze
               Philippe STIENON kungs

               Ivo VAN DAMME kungs

               Čehijas Republika

               Marie ZVOLSKÁ kundze
               Miroslav FIŘT kungs

               Ivana ŠTURMOVÁ kundze

               Dānija

               Henning GADE kungs
               Flemming DREESEN kungs

               Karina RANSBY kundze

               Vācija

               Angela SCHNEIDER-BODIEN kundze
               Alexandra HÖRDER kundze

               Bernhard SCHWARZKOPF kungs

               Igaunija

               Lilian SALLASTE kundze
               Heinart PUHKIM kungs

               Renno MÄGI kungs

               Grieķija

               Labros PAPAIOANNOU kungs
               Antonios MEGGOULIS kungs

               Leonidas NIKOLOUZOS kungs

               Spānija

               Pablo GÓMEZ ALBO kungs
               Roberto SUÁREZ GARCÍA kungs

               Javier IBARS ALVARO kungs

               Francija

               Odile MENNETEAU kundze
               Muriel CAILLAT kundze

               Jean-Louis TERDJMAN kungs

               Īrija

               Heidi LOUGHEED kundze
               Catherine MAGUIRE kundze

               Arthur FORBES kungs

               Itālija

               ……………………………..
               ……………………………..

               …………………………

               Kipra

               Michael ANTONIOU kungs
               Emilios MICHAEL kungs

               Lefteris KARYDIS kungs

               Latvija

               Daiga ERMSONES kundze
               Edgars KORČAGINA kungs

               Anita NIPĀNES kundze

               Lietuva

               Justinas USONIS kundze
               Arturas STRAVINSKAS kungs

               Egidijus KASELIS kungs

               Luksemburga

               Marc KIEFFER kungs
               François ENGELS kungs

               Romain LANNERS kungs

               Ungārija

               Pál KARA kungs
               István KOMORÓCZKI kungs

               Attila SZABADKAI kungs

               Malta

               Mario DEBONO kungs
               Joseph MONTEBELLO kungs

               Tonio FARRUGIA kungs

               Nīderlande

               A. VAN DELFT kungs
               S.J.L. NIEUWSMA kungs

               G.A.M. VAN DER GRIND kungs

               Austrija

               Maria KAUN kundze
               Wolfgang TRITREMMEL kungs

               Christa SCHWENG kundze

               Polija

               Andrzej JANKOWSKI kungs
               Jacek MĘCINA kungs

               Tomasz WIKA kungs

               Portugāle

               Cristina NAGY MORAIS kundze
               Nuno BERNARDO kungs

               Marcelino PENA COSTA kungs

               Slovēnija

               Staša PIRKMAIER kundze
               Metka PENKO NATLAČEN kundze

               Urška JEREB kundze

               Slovākija

               Jozef HORVÁTH kungs
               Vladimír KALINA kungs

               Petra ŠUSTEKOVÁ kundze

               Somija

               Katja LEPPÄNEN kundze
               Mikko RÄSÄNEN kungs

               Mikko NYYSSÖLÄ kungs

               Zviedrija

               Karin EKENGER kundze
               Markus GUSTAFSSON kungs

               Fredrik SEGERFELDT kungs

               Apvienotā Karaliste

               Anthony THOMPSON kungs
               Emmeline OWENS kundze

               Sumantra PRASAD kungs

      Luksemburgā, 2004. gada 28. jūnijā

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         M. CULLEN

      (1)  OV L 257, 18.10.1968., 2. lpp.

      (2)  OV C 119 22.5.2002., 1. lpp.


title: 2012/113/ES: Padomes Lēmums ( 2012. gada 14. februāris ) par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Indonēzijas Republikas valdību par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem

text:
               24.2.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 52/1

         PADOMES LĒMUMS
   (2012. gada 14. februāris)
   par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Indonēzijas Republikas valdību par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem
   (2012/113/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 100. panta 2. punktu saistībā ar 218. panta 6. punkta a) apakšpunktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu,
   tā kā:

               (1)

               Padome ar 2003. gada 5. jūnija lēmumu pilnvaroja Komisiju uzsākt sarunas ar trešām valstīm, lai ar nolīgumu Savienības līmenī aizstātu dažus noteikumus spēkā esošajos divpusējos nolīgumos.

               (2)

               Saskaņā ar Padomes Lēmumu 2011/663/ES (1) Nolīgums starp Eiropas Savienību un Indonēzijas Republikas valdību par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem (2) (“nolīgums”) tika parakstīts un provizoriski piemērots, ņemot vērā tā noslēgšanu.

               (3)

               Nolīgums būtu jāapstiprina,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Savienības vārdā tiek apstiprināts Nolīgums starp Eiropas Savienību un Indonēzijas Republikas valdību par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem (3) (“nolīgums”).
   2. pants
   Padomes priekšsēdētājs Savienības vārdā sniedz nolīguma 8. panta 1. punktā paredzēto paziņojumu.
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2012. gada 14. februārī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         M. LIDEGAARD

      (1)  OV L 264, 8.10.2011., 1. lpp.

      (2)  OV L 264, 8.10.2011., 2. lpp.

      (3)  Nolīgums ir publicēts OV L 264, 8.10.2011., 2. lpp., kopā ar lēmumu par parakstīšanu.


title: Padomes Lēmums ( 2012. gada 16. jūlijs ), ar ko atjauno Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra valdi

text:
               31.7.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 228/3

         PADOMES LĒMUMS
   (2012. gada 16. jūlijs),
   ar ko atjauno Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra valdi
   2012/C 228/02
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Padomes Regulu (EEK) Nr. 337/75 (1975. gada 10. februāris), ar ko izveido Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centru, un jo īpaši tās 4. pantu (1),
   ņemot vērā savu pārstāvju kandidātu sarakstu, ko dalībvalstu valdības ir nosūtījušas Padomes Ģenerālsekretariātam, un darba devēju un darba ņēmēju organizāciju pārstāvju kandidātu sarakstu, ko Komisija nosūtījusi Padomes Ģenerālsekretariātam,
   tā kā:

               (1)

               Ar 2009. gada 14. septembra lēmumu (2) Padome iecēla Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra valdes locekļus uz laikposmu no 2009. gada 18. septembra līdz 2012. gada 17. septembrim.

               (2)

               Šā centra valdes locekļi būtu jāieceļ uz trīs gadiem,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo turpmāk minētās personas ir ieceltas par Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra valdes locekļiem uz laikposmu no 2012. gada 18. septembra līdz 2015. gada 17. septembrim:
   I.   VALDĪBU PĀRSTĀVJI

               Beļģija (pēc rotācijas)

               Flāmu kopiena – Micheline SCHEYS kundze
               Franču kopiena – Isabelle VOITURIER kundze

               Bulgārija

                  Emilia VALCHOVSKA kundze

               Čehijas Republika

                  Jakub STÁREK kungs

               Dānija

                  Lars MORTENSEN kungs

               Vācija

                  Peter THIELE kungs

               Igaunija

                  Kalle TOOM kungs

               Grieķija

                   (3)

               Spānija

                  Jesús BARROSO BARRERO kungs

               Francija

                  Jean-Marc HUART kungs

               Īrija

                  John MC GRATH kungs

               Itālija

                  Lucia SCARPITTI kundze

               Kipra

                  George PAPAGEORGIOU kungs

               Latvija

               Jānis GAIGALA kungs

               Lietuva

                  Aleksandra SOKOLOVA kundze

               Luksemburga

                  Antonio DE CAROLIS kungs

               Ungārija

                  László ODROBINA kungs

               Malta

                  James J. CALLEJA kungs

               Nīderlande

                  Peter van IJSSELMUIDEN kungs

               Austrija

                  Reinhard NÖBAUER kungs

               Polija

                  Piotr BARTOSIAK kungs

               Portugāle

                  Isilda FERNANDES kundze

               Rumānija

                  Gabriela CIOBANU kundze

               Slovēnija

                  Anton SIMONIČ kungs

               Slovākija

                  Juraj VANTUCH kungs

               Somija

                  Tarja RIIHIMÄKI kundze

               Zviedrija

                  Carina LINDEN kundze

               Apvienotā Karaliste

                  Marilyn EAST kundze

   II.   DARBA ŅĒMĒJU ORGANIZĀCIJU PĀRSTĀVJI

               Beļģija

                  Jef MAES kungs

               Bulgārija

                   (4)

               Čehijas Republika

                  Petr PEČENKA kungs

               Dānija

                  Erik SCHMIDT kungs

               Vācija

                  Hermann NEHLS kungs

               Igaunija

                  Kaja TOOMSALU kundze

               Grieķija

                   (4)

               Spānija

                  Fernando PUIG-SAMPER kungs

               Francija

                  Laurence MARTIN kundze

               Īrija

                  Frank VAUGHAN kungs

               Itālija

                  Bruno VITALI kungs

               Kipra

                  Nicos NICOLAOU kungs

               Latvija

               Ruta PORNIECES kundze

               Lietuva

                  Tatjana BABRAUSKIENE kundze

               Luksemburga

                  Danièle NIELES kundze

               Ungārija

                   (4)

               Malta

                  Kevin BONELLO kungs

               Nīderlande

                  Hubertus (Bert) Van der SPEK kungs

               Austrija

                  Alexander PRISCHL kungs

               Polija

                   (4)

               Portugāle

                  Antonio Louis CORREIA kungs

               Rumānija

                  Gheorghe SIMION kungs

               Slovēnija

                  Anton ROZMAN kungs

               Slovākija

                  Alexander KURTANSKÝ kungs

               Somija

                  Kirsi RASINAHO kungs

               Zviedrija

                  German BENDER kungs

               Apvienotā Karaliste

                  Iain MURRAY kungs

   III.   DARBA DEVĒJU ORGANIZĀCIJU PĀRSTĀVJI

               Beļģija

                  Jan DELFOSSE kungs

               Bulgārija

                  Daniela SIMIDCHIEVA kundze

               Čehijas Republika

                  Miloš RATHOUSKÝ kungs

               Dānija

                  Henrik BACH MORTENSEN kungs

               Vācija

                  Barbara DORN kundze

               Igaunija

                  Marek SEPP kungs

               Grieķija

                  Evangelos BOUMIS kungs

               Spānija

                  Juan Carlos TEJEDA HISADO kungs

               Francija

                  Siham SAIDI kundze

               Īrija

                  Tony DONOHOE kungs

               Itālija

                  Claudio GENTILI kungs

               Kipra

                  Michael PILIKOS kungs

               Latvija

               Marina SKLARAS kundze

               Lietuva

                  Dovile BASKYTE kundze

               Luksemburga

                  Paul KRIER kungs

               Ungārija

                  Adrienn BÁLINT kundze

               Malta

                  Jeanelle CATANIA kundze

               Nīderlande

                  G.A.M van der GRIND kungs

               Austrija

                  Gerhard RIEMER kungs

               Polija

                  Andrzej STEPNIKOWSKI kungs

               Portugāle

                   (5)

               Rumānija

                   (5)

               Slovēnija

                  Anze HIRSL kungs

               Slovākija

                   (5)

               Somija

                  Satu AGREN kundze

               Zviedrija

                  Karin THAPPER kundze

               Apvienotā Karaliste

                   (5)

      Briselē, 2012. gada 16. jūlijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         S. ALETRARIS

      (1)  OV L 39, 13.2.1975., 1. lpp.

      (2)  OV C 226, 19.9.2009., 2. lpp.

      (3)  Tiks iecelti vēlāk.

      (4)  Tiks iecelti vēlāk.

      (5)  Tiks iecelti vēlāk.


title: 2007/35/EK: Padomes Lēmums ( 2007. gada 22. janvāris ) par protokola noslēgšanu Partnerības un sadarbības nolīgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Azerbaidžānas Republiku, no otras puses, ar kuru Partnerības un sadarbības nolīguma noteikumus attiecina uz tekstilizstrādājumu divpusēju tirdzniecību, ņemot vērā to, ka beidzas termiņš divpusējam nolīgumam par tekstilizstrādājumiem

text:
               24.1.2007

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 17/13

         PADOMES LĒMUMS
   (2007. gada 22. janvāris)
   par protokola noslēgšanu Partnerības un sadarbības nolīgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Azerbaidžānas Republiku, no otras puses, ar kuru Partnerības un sadarbības nolīguma noteikumus attiecina uz tekstilizstrādājumu divpusēju tirdzniecību, ņemot vērā to, ka beidzas termiņš divpusējam nolīgumam par tekstilizstrādājumiem
   (2007/35/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 133. pantu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2006. gada 13. martā pilnvaroja Komisiju sākt sarunas ar Azerbaidžānas Republiku, lai grozītu Partnerības un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Azerbaidžānas Republiku, no otras puses, (turpmāk “PSN”), lai nodrošinātu, ka principus, kurus piemēro citu preču tirdzniecībā, oficiāli attiecina arī uz tekstilizstrādājumu tirdzniecību. Šīs sarunas ir sekmīgi pabeigtas.

               (2)

               Eiropas Kopienai būtu jānoslēdz protokols, ar kuru groza PSN,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Kopienas vārdā apstiprina protokolu Partnerības un sadarbības nolīgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Azerbaidžānas Republiku, no otras puses, ar ko Partnerības un sadarbības nolīguma noteikumus attiecina uz tekstilizstrādājumu divpusēju tirdzniecību, ņemot vērā to, ka beidzas termiņš divpusējam nolīgumam par tekstilizstrādājumiem.
   Protokola teksts ir pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas parakstīt protokolu, lai uzliktu saistības Kopienai.

      Briselē, 2007. gada 22. janvārī

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         F.-W. STEINMEIER

    ---documentbreak---

               24.1.2007

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 17/14

         PROTOKOLS
   Partnerības un sadarbības nolīgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Azerbaidžānas Republiku, no otras puses, ar kuru Partnerības un sadarbības nolīguma noteikumus attiecina uz tekstilizstrādājumu divpusēju tirdzniecību, ņemot vērā to, ka beidzas termiņš divpusējam nolīgumam par tekstilizstrādājumiem
   EIROPAS KOPIENA,
   no vienas puses, un
   AZERBAIDŽĀNAS REPUBLIKA,
   no otras puses,
   tā kā:

               (1)

               Partnerības un sadarbības nolīgums starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Azerbaidžānas Republiku, no otras puses (turpmāk “PSN”), stājās spēkā 1999. gada 1. jūlijā.

               (2)

               Ir notikušas sarunas, lai nodrošinātu, ka PSN principus, kurus piemēro citu preču tirdzniecībā, oficiāli attiecina arī uz tekstilizstrādājumu tirdzniecību.

               (3)

               Būtu jāpieņem attiecīgi PSN grozījumi,

         IR VIENOJUŠĀS ŠĀDI.
   1. pants
   Ar šo Partnerības un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Azerbaidžānas Republiku, no otras puses (turpmāk “PSN”), groza šādi:

               1)

               Nolīguma 12. pantā svītro atsauci uz 17. pantu;

               2)

               Nolīguma 17. pantu svītro.

         2. pants
   Šis protokols ir PSN sastāvdaļa.
   3. pants
   Šis protokols stājas spēkā nākamā mēneša pirmajā dienā pēc tā parakstīšanas dienas.
   4. pants
   Šis protokols ir sastādīts divos eksemplāros līgumslēdzēju pušu valsts oficiālajās valodās, katrs no šiem tekstiem ir vienlīdz autentisks.


title: 2009/666/EK: Eiropas Parlamenta Lēmums ( 2009. gada 23. aprīlis ) par Eiropas GNSS uzraudzības iestādes kontu slēgšanu attiecībā uz 2007. finanšu gadu

text:
               26.9.2009

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 255/166

      EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS

   (2009. gada 23. aprīlis)
   par Eiropas GNSS uzraudzības iestādes kontu slēgšanu attiecībā uz 2007. finanšu gadu
   (2009/666/EK)
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Eiropas GNSS
                   (1) uzraudzības iestādes 2007. finanšu gada galīgos pārskatus (2),

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas GNSS uzraudzības iestādes 2007. finanšu gada pārskatiem, ar Uzraudzības iestādes atbildēm (3),

               —

               ņemot vērā Padomes 2009. gada 10. februāra ieteikumu (5588/2009 – C6-0060/2009),

               —

               ņemot vērā EK līgumu un it īpaši tā 276. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (4), un it īpaši tās 185. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2004. gada 12. jūlija Regulu (EK) Nr. 1321/2004 par Eiropas satelītu radionavigācijas programmu vadības struktūru izveidi (5) un it īpaši tās 12. pantu,

               —

               ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (6), un it īpaši tās 94. pantu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 71. pantu un V pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A6-0164/2009),

               1.

               atzīmē, ka Eiropas GNSS uzraudzības iestādes galīgie gada pārskati atbilst pārskatiem, kas iekļauti Revīzijas palātas ziņojuma pielikumā;

               2.

               apstiprina Eiropas GNSS uzraudzības iestādes kontu slēgšanu attiecībā uz 2007. finanšu gadu;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu nosūtīt Eiropas GNSS uzraudzības iestādes izpilddirektoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Hans-Gert PÖTTERING

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  GNSS: Globālā satelītu navigācijas sistēma.

      (2)  OV C 278, 31.10.2008., 38. lpp.

      (3)  OV C 311, 5.12.2008., 107. lpp.

      (4)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (5)  OV L 246, 20.7.2004., 1. lpp.

      (6)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.


title: Padomes Lēmums (ES) 2015/2090 (2015. gada 17. novembris), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli no Vācijas

text:
               19.11.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 302/109

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2015/2090
   (2015. gada 17. novembris),
   ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli no Vācijas
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 305. pantu,
   ņemot vērā Vācijas valdības priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2015. gada 26. janvārī, 5. februārī un 23. jūnijā pieņēma Lēmumu (ES) 2015/116 (1), Lēmumu (ES) 2015/190 (2) un Lēmumu (ES) 2015/994 (3), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus.

               (2)

               Pēc Jacqueline KRAEGE kundzes pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa vieta.

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2020. gada 25. janvārim, par Reģionu komitejas locekli tiek iecelta:

               —

                  Heike RAAB kundze, Staatssekretärin, Bevollmächtigte des Landes Rheinland-Pfalz beim Bund und für Europa, für Medien und Digitales.

         2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2015. gada 17. novembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         J. ASSELBORN

      (1)  OV L 20, 27.1.2015., 42. lpp.

      (2)  OV L 31, 7.2.2015., 25. lpp.

      (3)  OV L 159, 25.6.2015., 70. lpp.