title: Eiropas Centrālās bankas Lēmums ( 2009. gada 14. decembris ), ar ko groza Lēmumu ECB/2006/17 par Eiropas Centrālās bankas gada pārskatu (ECB/2009/29)

text:
               29.12.2009

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 348/57

      EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS LĒMUMS

   (2009. gada 14. decembris),
   ar ko groza Lēmumu ECB/2006/17 par Eiropas Centrālās bankas gada pārskatu
   (ECB/2009/29)
   (2009/1018/ES)
   EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas statūtus un jo īpaši to 26.2. pantu,
   tā kā:

               (1)

               2009. gada 2. jūlija Lēmums ECB/2009/16 par nodrošināto obligāciju pirkšanas programmas īstenošanu (1) nosaka, ka tiek izveidota programma nodrošināto obligāciju pirkšanai. Šīs programmas īstenošanai nepieciešami papildu grozījumi 2006. gada 10. novembra Lēmumā ECB/2006/17 par Eiropas Centrālās bankas gada pārskatu (2).

               (2)

               Nepieciešams precizēt grāmatvedības procedūru attiecībā uz neapmierinātām prasībām, kas saistībā ar Eurosistēmas kredītoperācijām radušās Eurosistēmas darījumu partneru saistību neizpildes gadījumu iestāšanās rezultātā, un procedūru attiecībā uz ar to saistītajiem aktīviem, kā arī grāmatvedības procedūru attiecībā uz uzkrājumiem darījumu partneru riskiem, kas izriet no šādām operācijām.

               (3)

               Nepieciešamas dažas papildu tehniskas izmaiņas Lēmumā ECB/2006/17.

               (4)

               Tādēļ attiecīgi jāgroza Lēmums ECB/2006/17,

         IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU.
   1. pants
   Lēmumu ECB/2006/17 groza šādi.

               1.

               Ar šādu pantu aizstāj 7. pantu:
               “7. pants
               Uzkrājumi valūtas kursa riskam, procentu likmju riskam, kredītriskam un zelta cenas riskam
               Ņemot vērā ECB veikto darbību raksturu, ECB Padome ECB bilancē var veidot uzkrājumu valūtas kursa riskam, procentu likmju riskam, kredītriskam un zelta cenas riskam. ECB Padome lemj par uzkrājuma apmēru un izmantojumu, balstoties uz pamatotām to risku aplēsēm, kuriem pakļauta ECB.”

               2.

               Šādi groza 8. pantu:

                           a)

                           ar šādu punktu aizstāj 3. punktu:
                           “3.   Attiecībā uz zeltu nenorāda cenas atšķirību no cenas pēc valūtas pārvērtēšanas, bet uzrāda zelta cenas pārvērtēšanas atšķirību, pamatojoties uz tādu cenu euro par noteiktu zelta svara vienību, kas atvasināta no EUR/USD maiņas likmes ceturkšņa pārvērtēšanas datumā. Ārvalstu valūtas pārvērtē vienu pēc otras, ietverot ārpus bilances un bilancē atspoguļotus darījumus, un vērtspapīrus pārvērtē pa kodiem (arī ISIN kodu), izņemot vērtspapīrus, kas iekļauti posteņos “Pārējie finanšu aktīvi” vai “Dažādi”, vai vērtspapīrus, kas tiek turēti monetārās politikas mērķiem, tos uzskatot par atsevišķiem turējumiem.”;

                           b)

                           ar šādu punktu aizstāj 4. punktu:
                           “4.   Vērtspapīrus, ko klasificē kā tādus, kas tiek turēti līdz termiņa beigām, uzskata par atsevišķiem turējumiem, vērtē pēc amortizētas cenas un uz tiem attiecina cenas samazinājumu. Tāpat rīkojas ar netirgojamiem vērtspapīriem. Vērtspapīrus, ko klasificē kā tādus, kas tiek turēti līdz termiņa beigām, pirms termiņa iestāšanās var pārdot:

                                       i)

                                       ja pārdotais daudzums netiek uzskatīts par nozīmīgu salīdzinājumā ar līdz termiņa beigām turēto vērtspapīru portfeļa kopējo apjomu; vai

                                       ii)

                                       ja vērtspapīri tiek pārdoti mēnesī, kurā iestājas to termiņš; vai

                                       iii)

                                       ārkārtas gadījumos, piemēram, emitenta kredītspējas ievērojama pasliktināšanās vai ECB Padomes tiešs monetārās politikas lēmums.”

               3.

               Lēmuma ECB/2006/17 I pielikumu un III pielikumu groza saskaņā ar šī lēmuma pielikumu.

         2. pants
   Nobeiguma noteikums
   Šis lēmums stājas spēkā 2009. gada 31. decembrī.

      Frankfurtē pie Mainas, 2009. gada 14. decembrī

            ECB prezidents

         Jean-Claude TRICHET

      (1)  OV L 175, 4.7.2009., 18. lpp.

      (2)  OV L 348, 11.12.2006., 38. lpp.

      PIELIKUMS
      Šādi groza Lēmuma ECB/2006/17 I un III pielikumu.

                  1.

                  Lēmuma ECB/2006/17 I pielikumā iekļautās tabulas aizstāj ar šādām tabulām:
                  “AKTĪVI

                              Bilances postenis

                              Bilances posteņu satura sistematizācija

                              Vērtēšanas princips

                                          1.

                                          Zelts un zeltā izteiktie debitoru parādi

                              Zelts materiālā veidā, t. i., stieņi, monētas, plātnes, tīrradņi krājumos vai “ceļā”. Nemateriāls zelts, piemēram, atlikumi zelta pieprasījuma kontos (kopkontos), termiņnoguldījumi un prasības par zelta saņemšanu, kas radušās no šādiem darījumiem: i) vērtības paaugstināšanās vai pazemināšanās darījumi un ii) zelta atrašanās vietas vai raudzes mijmaiņas darījumi, ja starp darījuma noslēgšanu un norēķina dienu ir vairāk par vienu darba dienu.

                              Tirgus vērtība

                                          2.

                                          Prasības ārvalstu valūtā pret ārpus euro zonas esošo valstu rezidentiem

                              Ārvalstu valūtā denominētas prasības pret darījumu partneriem, kas rezidē ārpus euro zonas, iekļaujot starptautiskās un pārnacionālās iestādes un centrālās bankas ārpus euro zonas

                                          2.1.

                                          Starptautiskā Valūtas fonda (SVF) debitoru parādi

                                          a)

                                          Aizņēmumtiesības no rezerves kvotas (neto)
                                          Valsts kvota bez SVF rīcībā esošiem atlikumiem euro. SVF kontu Nr. 2 (euro kontu administratīvajiem izdevumiem) var iekļaut šajā postenī vai postenī “Saistības euro pret ārpus euro zonas rezidentiem”.

                                          a)

                                          Aizņēmumtiesības no rezerves kvotas (neto)
                                          Nominālvērtība, pārrēķina pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa

                                          b)

                                          Īpašās aizņēmumtiesības
                                          Kopējais īpašo aizņēmumtiesību turējums (bruto)

                                          b)

                                          Īpašās aizņēmumtiesības
                                          Nominālvērtība, pārrēķina pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa

                                          c)

                                          Pārējās prasības
                                          Vispārējais aizņemšanās mehānisms (GAB), aizdevumi saskaņā ar īpašiem aizņemšanās mehānismiem, noguldījumi Nabadzības samazināšanas un izaugsmes iespēju (PRGF) programmā

                                          c)

                                          Pārējās prasības
                                          Nominālvērtība, pārrēķina pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa

                                          2.2.

                                          Atlikumi bankās un ieguldījumi vērtspapīros, ārējie aizdevumi un citi ārējie aktīvi

                                          a)

                                          Atlikumi bankās ārpus euro zonas, kas nav atlikumi aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi”
                                          Pieprasījuma noguldījumu konti, termiņnoguldījumi, aizņēmumi uz dienu, reversie repo darījumi

                                          a)

                                          Atlikumi bankās ārpus euro zonas
                                          Nominālvērtība, pārrēķina pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa

                                          b)

                                          Vērtspapīru ieguldījumi ārpus euro zonas, kas nav ieguldījumi aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi”
                                          Parādzīmes un obligācijas, vekseļi, nulles kupona obligācijas, īstermiņa parādzīmes, kapitāla instrumenti, kas tiek turēti kā daļa no ārējām rezervēm, kurus visus emitējuši ārpus euro zonas rezidenti

                                          b) i)

                                          Tirgojami vērtspapīri, kas netiek turēti līdz termiņa beigām
                                          Tirgus cena un ārvalsts valūtas maiņas kurss
                                          Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

                                          b) ii)

                                          Tirgojami vērtspapīri, kas tiek turēti līdz termiņa beigām
                                          Uz cenu attiecas samazinājums un valūtas tirgus kurss
                                          Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

                                          b) iii)

                                          Netirgojami vērtspapīri
                                          Uz cenu attiecas samazinājums un valūtas tirgus kurss
                                          Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

                                          b) iv)

                                          Tirgojami kapitāla instrumenti
                                          Tirgus cena un ārvalsts valūtas maiņas kurss

                                          c)

                                          Ārējie kredīti (noguldījumi) ārpus euro zonas rezidentiem, kas nav kredīti aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi”

                                          c)

                                          Ārējie kredīti
                                          Noguldījumi pēc nominālvērtības, ko pārrēķina pēc valūtas tirgus kursa

                                          d)

                                          Pārējie ārējie aktīvi
                                          Ārpus euro zonas banknotes un monētas

                                          d)

                                          Pārējie ārējie aktīvi
                                          Nominālvērtība, pārrēķina pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa

                                          3.

                                          Prasības ārvalstu valūtā pret euro zonas rezidentiem

                                          a)

                                          Vērtspapīru ieguldījumi euro zonā, kas nav ieguldījumi aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi”
                                          Parādzīmes un obligācijas, vekseļi, nulles kupona obligācijas, īstermiņa parādzīmes, kapitāla instrumenti, kas tiek turēti kā daļa no ārējām rezervēm, kurus visus emitējuši euro zonas rezidenti

                                          a) i)

                                          Tirgojami vērtspapīri, kas netiek turēti līdz termiņa beigām
                                          Tirgus cena un ārvalsts valūtas maiņas kurss
                                          Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

                                          a) ii)

                                          Tirgojami vērtspapīri, kas tiek turēti līdz termiņa beigām
                                          Uz cenu attiecas samazinājums un valūtas tirgus kurss
                                          Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

                                          a) iii)

                                          Netirgojami vērtspapīri
                                          Uz cenu attiecas samazinājums un valūtas tirgus kurss
                                          Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

                                          a) iv)

                                          Tirgojami kapitāla instrumenti
                                          Tirgus cena un ārvalsts valūtas maiņas kurss

                                          b)

                                          Pārējās prasības pret euro zonas rezidentiem, kas nav prasības aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi”
                                          Kredīti, noguldījumi, reversie repo darījumi, sīki aizdevumi

                                          b)

                                          Pārējās prasības
                                          Noguldījumi un citi kredīti pēc nominālvērtības, ko pārrēķina pēc valūtas tirgus kursa

                                          4.

                                          Prasības euro pret ārpus euro zonas esošo valstu rezidentiem

                                          4.1.

                                          Atlikumi bankās, ieguldījumi vērtspapīros un aizdevumi

                                          a)

                                          Atlikumi bankās ārpus euro zonas, kas nav atlikumi aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi”
                                          Pieprasījuma noguldījumu konti, termiņnoguldījumi, aizņēmumi uz dienu, reversie repo darījumi saistībā ar euro denominētu vērtspapīru pārvaldību

                                          a)

                                          Atlikumi bankās ārpus euro zonas
                                          Nominālvērtība

                                          b)

                                          Vērtspapīru ieguldījumi ārpus euro zonas, kas nav ieguldījumi aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi”
                                          Kapitāla instrumenti, parādzīmes un obligācijas, vekseļi, bezkupona obligācijas, īstermiņa parādzīmes, visus emitējuši ārpus euro zonas rezidenti

                                          b) i)

                                          Tirgojami vērtspapīri, kas netiek turēti līdz termiņa beigām
                                          Tirgus cena
                                          Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

                                          b) ii)

                                          Tirgojami vērtspapīri, kas tiek turēti līdz termiņa beigām
                                          Uz cenu attiecas samazinājums
                                          Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

                                          b) iii)

                                          Netirgojami vērtspapīri
                                          Cena pakļauta samazinājumam
                                          Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

                                          b) iv)

                                          Tirgojami kapitāla instrumenti
                                          Tirgus cena

                                          c)

                                          Kredīti ārpus euro zonas rezidentiem, kas nav kredīti aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi”

                                          c)

                                          Kredīti ārpus euro zonas
                                          Noguldījumi pēc nominālvērtības

                                          d)

                                          Vērtspapīri, ko emitējušas iestādes ārpus euro zonas, kas nav vērtspapīri aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi”
                                          Vērtspapīri, ko emitējušas pārnacionālas vai starptautiskas organizācijas, piem., Eiropas Investīciju banka, neatkarīgi no to ģeogrāfiskās atrašanās vietas

                                          d) i)

                                          Tirgojami vērtspapīri, kas netiek turēti līdz termiņa beigām
                                          Tirgus cena
                                          Prēmijas/diskontus amortizē

                                          d) ii)

                                          Tirgojami vērtspapīri, kas tiek turēti līdz termiņa beigām
                                          Uz cenu attiecas samazinājums
                                          Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

                                          d) iii)

                                          Netirgojami vērtspapīri
                                          Cena pakļauta samazinājumam
                                          Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

                                          4.2.

                                          Kredīta iespēju prasības VKM II ietvaros

                              Kredīti saskaņā ar VKM II nosacījumiem

                              Nominālvērtība

                                          5.

                                          Kredīti euro zonas kredītiestādēm saistībā ar monetārās politikas operācijām

                              Posteņi no 5.1. līdz 5.5.: darījumi atbilstoši attiecīgajiem monetārās politikas instrumentiem, kas aprakstīti I pielikumā 2000. gada 31. augusta Pamatnostādnei ECB/2000/7 par Eurosistēmas monetārās politikas instrumentiem un procedūrām (1)

                                          5.1.

                                          Galvenās refinansēšanas operācijas

                              Regulāri likviditāti nodrošinoši iknedēļas reversie darījumi, kuru termiņš parasti ir viena nedēļa

                              Nominālvērtība vai repo izmaksas

                                          5.2.

                                          Ilgāka termiņa refinansēšanas operācijas

                              Regulāri likviditāti nodrošinoši ikmēneša reversie darījumi, kuru termiņš parasti ir trīs mēneši

                              Nominālvērtība vai repo izmaksas

                                          5.3.

                                          Precizējošās reverse operācijas

                              Reversie darījumi, kas veikti kā ad hoc darījumi precizēšanas nolūkos

                              Nominālvērtība vai repo izmaksas

                                          5.4.

                                          Strukturālās reversās operācijas

                              Reversie darījumi, kuru mērķis ir saskaņot Eurosistēmas strukturālo pozīciju vis a vis finanšu sektoram

                              Nominālvērtība vai repo izmaksas

                                          5.5.

                                          Aizdevumu iespēja uz nakti

                              Diennakts likviditātes instruments ar noteiktu procentu likmi pret atbilstošajiem aktīviem (pastāvīgā iespēja)

                              Nominālvērtība vai repo izmaksas

                                          5.6.

                                          Papildu nodrošinājuma pieprasījumu kredīti

                              Papildu kredīts kredītiestādēm, kas rodas no pakārtoto aktīvu vērtības pieauguma, attiecībā pret citu kredītu šīm pašām kredītiestādēm

                              Nominālvērtība vai cena

                                          6.

                                          Pārējās prasības euro pret euro zonas kredītiestādēm

                              Pieprasījuma noguldījumu konti, termiņnoguldījumi, aizņēmumi uz dienu, reversie repo darījumi saistībā ar vērtspapīru portfeļu pārvaldību saskaņā ar aktīvu posteni “Euro zonas rezidentu vērtspapīri, kas denominēti euro”, ieskaitot darījumus, kas rodas no euro zonas bijušo ārvalstu valūtas rezervju pārveidošanas, un citas prasības. Korespondentkonti ārvalsts kredītiestādē euro zonā. Citas prasības un operācijas, kas nav saistītas ar Eurosistēmas monetārās politikas operācijām

                              Nominālvērtība vai cena

                                          7.

                                          Euro zonas rezidentu vērtspapīri euro

                                          7.1.

                                          Monetārās politikas nolūkiem turētie vērtspapīri

                              Euro zonā emitēti vērtspapīri, kas tiek turēti monetārās politikas nolūkiem. ECB parāda sertifikāti, kas nopirkti precizēšanas vajadzībām

                                          i)

                                          Tirgojami vērtspapīri, kas netiek turēti līdz termiņa beigām
                                          Tirgus cena
                                          Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

                                          ii)

                                          Tirgojami vērtspapīri, kas tiek turēti līdz termiņa beigām
                                          Cena pakļauta samazinājumam
                                          Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

                                          iii)

                                          Netirgojami vērtspapīri
                                          Cena pakļauta samazinājumam
                                          Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

                                          7.2.

                                          Pārējie vērtspapīri

                              Vērtspapīri, kas nav iekļauti aktīvu postenī 7.1. “Monetārās politikas nolūkiem turētie vērtspapīri” un aktīvu postenī 11.3. “Pārējie finanšu aktīvi”; euro denominētas parādzīmes un obligācijas, vekseļi, bezkupona obligācijas, tieši turēti naudas tirgus vērtspapīri, t. sk. valdības vērtspapīri, kas radušies laikā pirms EMS. Kapitāla instrumenti

                                          i)

                                          Tirgojami vērtspapīri, kas netiek turēti līdz termiņa beigām
                                          Tirgus cena
                                          Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

                                          ii)

                                          Tirgojami vērtspapīri, kas tiek turēti līdz termiņa beigām
                                          Cena pakļauta samazinājumam
                                          Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

                                          iii)

                                          Netirgojami vērtspapīri
                                          Cena pakļauta samazinājumam
                                          Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

                                          iv)

                                          Tirgojami kapitāla instrumenti
                                          Tirgus cena

                                          8.

                                          Valdības parāds euro

                              Prasības pret valsti, kas radušās pirms EMS (netirgojamie vērtspapīri, kredīti)

                              Noguldījumi/aizdevumi pēc nominālvērtības, netirgojamie vērtspapīri pēc cenas

                                          9.

                                          Eurosistēmas iekšējās prasības

                                          9.1.

                                          Prasības, kas saistītas ar īstermiņa parādzīmēm, lai finansētu ECB parāda sertifikātu emisiju

                              Tikai ECB bilances postenis
                              NCB izdotās īstermiņa parādzīmes saskaņā ar atbalsta līgumu attiecībā uz ECB parāda sertifikātiem

                              Nominālvērtība

                                          9.2.

                                          Prasības, kas saistītas ar euro banknošu sadali Eurosistēmā

                              Prasības, kas saistītas ar ECB banknošu emisiju saskaņā ar 2001. gada 6. decembra Lēmumu ECB/2001/15 par euro banknošu emisiju (2)

                              Nominālvērtība

                                          9.3.

                                          Pārējās prasības Eurosistēmā (neto)

                              Šādu apakšposteņu neto pozīcija:

                                          a)

                                          Neto prasības, kas rodas no TARGET2 kontu un NCB korespondentkontu atlikumiem, t. i., prasību un saistību neto skaitlis – skatīt arī pasīvu posteni “Citas pasīvi Eurosistēmā (neto)”

                                          a)

                                          Nominālvērtība

                                          b)

                                          Pārējās iespējamās Eurosistēmas iekšējās prasības euro, t. sk. ECB ienākuma no euro banknotēm pagaidu sadalījums NCB

                                          b)

                                          Nominālvērtība

                                          10.

                                          Posteņi, kuros notiek norēķins

                              Norēķinu kontu atlikumi (prasības), ietverot iekasējamo čeku plūsmu

                              Nominālvērtība

                                          11.

                                          Pārējie aktīvi

                                          11.1.

                                          Euro zonas monētas

                              Euro monētas

                              Nominālvērtība

                                          11.2.

                                          Materiālie un nemateriālie pamatlīdzekļi

                              Zeme un ēkas, mēbeles un iekārtas, ietverot datoriekārtas, programmatūra

                              Izmaksas, atskaitot amortizāciju
                              Amortizācija ir aktīva amortizējamās summas sistemātiska sadale uz tā ekspluatācijas laiku. Ekspluatācijas laiks ir laiks, kurā pamatlīdzeklis ir pieejams iestādes izmantošanai. Individuālu materiālo pamatlīdzekļu ekspluatācijas laiku var sistemātiski pārskatīt, ja prognozes atšķiras no iepriekšējām aplēsēm. Lielāki aktīvi var sastāvēt no komponentiem ar atšķirīgu ekspluatācijas laiku. Šādu komponentu ekspluatācijas laiku novērtē atsevišķi.
                              Nemateriālo aktīvu cena iekļauj nemateriālā aktīva iegādes cenu. Citas tiešās vai netiešās izmaksas iekļauj izdevumos.
                              Izdevumu kapitalizācija: limitēta (nesasniedzot EUR 10 000, atskaitot PVN, nav kapitalizējami)

                                          11.3.

                                          Pārējie finanšu aktīvi

                                          —

                                          Līdzdalība un ieguldījumi meitasuzņēmumos, akcijas, kas tiek turētas stratēģiskiem/politikas mērķiem

                                          —

                                          Vērtspapīri, t. sk. akcijas, un citi finanšu instrumenti un atlikumi, t. sk. noguldījumi ar noteiktu termiņu un pieprasījuma noguldījumu konti, kas tiek turēti kā iezīmēts portfelis

                                          —

                                          Reversā repo darījumi ar kredītiestādēm saistībā ar vērtspapīru portfeļu pārvaldīšanu saskaņā ar šo posteni

                                          a)

                                          Tirgojami akciju instrumenti
                                          Tirgus cena

                                          b)

                                          Līdzdalība un nelikvīdas kapitāla daļas, un jebkuri citi akciju instrumenti, kas tiek turēti kā pastāvīgs ieguldījums
                                          Cena pakļauta samazinājumam

                                          c)

                                          Ieguldījumi meitasuzņēmumos vai būtiska līdzdalība
                                          Tīrā aktīvu vērtība

                                          d)

                                          Tirgojami vērtspapīri, kas netiek turēti līdz termiņa beigām
                                          Tirgus cena
                                          Prēmijas/diskontus amortizē

                                          e)

                                          Tirgojami vērtspapīri, kas klasificēti kā tādi, kas tiek turēti līdz termiņa beigām vai tiek turēti kā pastāvīgs ieguldījums
                                          Cena pakļauta samazinājumam
                                          Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

                                          f)

                                          Netirgojami vērtspapīri
                                          Cena pakļauta samazinājumam

                                          g)

                                          Atlikumi bankās un kredīti
                                          Nominālvērtība, kas izteikta atbilstoši valūtas kursa tirgus likmei, ja atlikumi/noguldījumi ir ārvalstu valūtās

                                          11.4.

                                          Ārpusbilances instrumentu pārvērtēšanas starpība

                              Nestandartizētu ārvalstu valūtas nākotnes darījumu, ārvalstu valūtas mijmaiņas līgumu, procentu likmes mijmaiņas līgumu, nestandartizētu procentu likmes nākotnes līgumu, nestandartizētu nākotnes darījumu ar vērtspapīriem un ārvalstu valūtas tūlītēju darījumu pārvērtēšanas rezultāti no darījuma dienas līdz norēķinu dienai

                              Neto pozīcija starp nākotnes un pašreizējo brīdi pēc ārvalstu valūtas tirgus kursa

                                          11.5.

                                          Uzkrājumi un nākamo periodu izdevumi

                              Ienākumi, kas nav saņemti, bet ir attiecināmi uz konkrēto pārskata periodu. Iepriekš apmaksātie izdevumi un uzkrātie procenti (t. i., uzkrātie procenti, kas nopirkti kopā ar vērtspapīru)

                              Nominālvērtība, ārvalsts valūtu pārrēķina pēc tirgus kursa

                                          11.6.

                                          Dažādi

                                          a)

                                          Avansi, aizdevumi un citi mazie posteņi. Aizdevumi, kas piešķirti uz trasta pamata

                                          a)

                                          Nominālvērtība vai cena

                                          b)

                                          Ieguldījumi, kas saistīti ar klienta zelta noguldījumiem

                                          b)

                                          Tirgus vērtība

                                          c)

                                          Neto pensiju aktīvi

                                          c)

                                          kā 22. panta 3. punktā

                                          d)

                                          Neapmierinātās prasības, kas saistībā ar Eurosistēmas kredītoperācijām izriet no Eurosistēmas darījumu partneru saistību neizpildes gadījumu iestāšanās

                                          d)

                                          Nominālā/atgūstamā vērtība (pirms/pēc zaudējumu aprēķināšanas)

                                          e)

                                          Aktīvi vai prasījumi (pret trešajām personām), kas pārņemti īpašumā vai iegūti saistībā ar tā nodrošinājuma realizāciju, ko iesnieguši Eurosistēmas darījumu partneri, kuriem iestājies saistību neizpildes gadījums

                                          e)

                                          Cena (konvertēta pēc ārvalstu valūtas tirgus kursa iegādes laikā, ja finanšu aktīvi denominēti ārvalstu valūtā)

                                          12.

                                          Gada zaudējumi

                              Nominālvērtība

                     PASĪVI

                              Bilances postenis

                              Bilances posteņu satura sistematizācija

                              Vērtēšanas princips

                                          1.

                                          Apgrozībā esošās banknotes

                              Euro banknotes, ko ECB emitējusi saskaņā ar Lēmumu ECB/2001/15

                              Nominālvērtība

                                          2.

                                          Saistības euro pret euro zonas kredītiestādēm, kas saistītas ar monetārās politikas operācijām

                              2.1., 2.2., 2.3. un 2.5. postenis: depozīti euro kā aprakstīts I pielikumā Pamatnostādnei ECB/2000/7

                                          2.1.

                                          Pieprasījuma noguldījumu konti (ietverot obligāto rezervju sistēmu)

                              Tādu kredītiestāžu euro konti, kas saskaņā ar Statūtiem ir iekļautas obligāto rezervju prasībai pakļauto finanšu iestāžu sarakstā. Šis postenis galvenokārt aptver kontus, ko lieto obligāto rezervju turēšanai

                              Nominālvērtība

                                          2.2.

                                          Noguldījumu iespēja

                              Nakts noguldījumi ar noteiktu procentu likmi (pastāvīgā iespēja)

                              Nominālvērtība

                                          2.3.

                                          Termiņnoguldījumi

                              Līdzekļi nolūkā samazināt likviditāti sakarā ar precīzas saskaņošanas operācijām

                              Nominālvērtība

                                          2.4.

                                          Precizējošās reverse operācijas

                              Ar monetāro politiku saistīti darījumi ar mērķi mazināt likviditāti

                              Nominālvērtība vai repo izmaksas

                                          2.5.

                                          Papildu nodrošinājuma pieprasījumu noguldījumi

                              Kredītiestāžu noguldījumi sakarā ar tādu pakārtoto aktīvu vērtības samazināšanos, kas attiecas uz šīm kredītiestādēm izsniegtiem kredītiem

                              Nominālvērtība

                                          3.

                                          Pārējās saistības euro pret euro zonas kredītiestādēm

                              Repo operācijas saistībā ar vienlaicīgām reversā repo operācijām vērtspapīru portfeļu pārvaldībai saskaņā ar posteni “Euro rezidentu vērtspapīri, kas denominēti euro valūtā”. Citas operācijas, kas nav saistītas ar Eurosistēmas monetārās politikas operācijām. Izņemot kredītiestāžu pieprasījuma noguldījumu kontus

                              Nominālvērtība vai repo izmaksas

                                          4.

                                          ECB emitētie parāda vērtspapīri

                              Tikai ECB bilances postenis
                              Parāda sertifikāti, kas aprakstīti Pamatnostādnes ECB/2000/7 I pielikumā. Diskonta dokuments, ko izdod ar mērķi samazināt likviditāti

                              Nominālvērtība

                                          5.

                                          Saistības euro pret pārējiem euro zonas rezidentiem

                                          5.1.

                                          Valdība

                              Pieprasījuma noguldījumu konti, terminētie noguldījumi, noguldījumi, ka atmaksājami pēc pieprasījuma

                              Nominālvērtība

                                          5.2.

                                          Pārējās saistības

                              Personāla, sabiedrību un klientu pieprasījuma noguldījumu konti, ietverot finanšu institūcijas, kas atbrīvotas no pienākuma turēt obligātās rezerves – skatīt pasīva posteni 2.1., utt. Terminētie noguldījumi, noguldījumi, ka atmaksājami pēc pieprasījuma

                              Nominālvērtība

                                          6.

                                          Saistības euro pret ārpus euro zonas rezidentiem

                              Pieprasījuma noguldījumu konti, terminētie noguldījumi, noguldījumi, kas atmaksājami pēc pieprasījuma, ieskaitot kontus, ko tur maksājumu mērķiem, un kontus, ko tur rezervju pārvaldības mērķiem, kuru turētāji ir citas bankas, centrālās bankas, starptautiskās/pārnacionālās iestādes, ietverot Eiropas Komisiju, citu noguldītāju pieprasījuma noguldījumu konti. Repo darījumi saistībā ar vienlaicīgiem reversā repo darījumiem euro denominēto vērtspapīru pārvaldībai Atlikumi to centrālo banku TARGET2 kontos, kuru dalībvalstis nav ieviesušas euro

                              Nominālvērtība vai repo izmaksas

                                          7.

                                          Saistības ārvalstu valūtā pret euro zonas rezidentiem

                              Pieprasījuma noguldījumu konti. Saistības no repo darījumiem; parasti ieguldījumu darījumi, lietojot ārvalstu valūtas aktīvus vai zeltu

                              Nominālvērtība, pārrēķina gada beigās pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa

                                          8.

                                          Saistības ārvalstu valūtā pret ārpus euro zonas rezidentiem

                                          8.1.

                                          Noguldījumi, kontu atlikumi un citas saistības

                              Pieprasījuma noguldījumu konti. Saistības no repo darījumiem; parasti ieguldījumu darījumi, lietojot ārvalstu valūtas aktīvus vai zeltu

                              Nominālvērtība, pārrēķina gada beigās pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa

                                          8.2.

                                          Kredīta iespēju saistības VKM II ietvaros

                              Aizņemšanās saskaņā ar VKM II noteikumiem

                              Nominālvērtība, pārrēķina gada beigās pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa

                                          9.

                                          Saistības pret SVF speciālo aizņēmuma tiesību ietvaros

                              SAT izteikts postenis, kas uzrāda SAT summu, kas sākotnēji piešķirta attiecīgajai valstij/NCB

                              Nominālvērtība, pārrēķina gada beigās pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa

                                          10.

                                          Eurosistēmas iekšējās saistības

                                          10.1.

                                          Saistības, kas atbilst nodotajām ārvalstu rezervēm

                              Tikai ECB bilances postenis, denominēts euro

                              Nominālvērtība

                                          10.2.

                                          Pārējās Eurosistēmas saistības (neto)

                              Šādu apakšposteņu neto pozīcija:

                                          a)

                                          neto pasīvi, kas rodas no TARGET2 kontu un NCB korespondentkontu atlikumiem, t. i., prasību un saistību neto skaitlis – skatīt arī aktīva posteni “Pārējās prasības Eurosistēmā (neto)”

                                          a)

                                          Nominālvērtība

                                          b)

                                          pārējās iespējamās Eurosistēmas iekšējās saistības euro, t. sk. ECB ienākuma no euro banknotēm pagaidu sadalījums NCB

                                          b)

                                          Nominālvērtība

                                          11.

                                          Posteņi, kuros notiek norēķins

                              Norēķinu kontu atlikumi (saistības), ietverot žiro pārvedumu plūsmu

                              Nominālvērtība

                                          12.

                                          Pārējās saistības

                                          12.1.

                                          Ārpusbilances instrumentu pārvērtēšanas starpība

                              Nestandartizētu ārvalstu valūtas nākotnes darījumu, ārvalstu valūtas mijmaiņas līgumu, procentu likmes mijmaiņas līgumu, nestandartizētu procentu likmes nākotnes līgumu, nestandartizētu nākotnes darījumu ar vērtspapīriem un ārvalstu valūtas tūlītēju darījumu pārvērtēšanas rezultāti no darījuma dienas līdz norēķinu dienai

                              Neto pozīcija starp nākotnes un pašreizējo brīdi pēc ārvalstu valūtas tirgus kursa

                                          12.2.

                                          Uzkrājumi nākamo periodu ienākumi

                              Izdevumi, ko veiks nākotnes posmā, bet kas saistīti ar pārskata periodu. Pārskata periodā saņemtie ienākumi, kas attiecas uz nākamo periodu

                              Nominālvērtība, ārvalsts valūtu pārrēķina pēc tirgus kursa

                                          12.3.

                                          Dažādi

                                          a)

                                          Nodokļu atlikšanas konti. Ārvalstu valūtas kredīta vai garantijas nodrošināšanas konti. Repo darījumi ar kredītiestādēm saistībā ar vienlaicīgiem reversā repo darījumiem vērtspapīru portfeļu pārvaldībai saskaņā ar aktīvu posteni “Pārējie finanšu aktīvi”. Obligātie depozīti, kas nav rezerves depozīti. Citi nelieli posteņi. Saistības uz trasta pamata

                                          a)

                                          Nominālvērtība vai repo izmaksas

                                          b)

                                          Klientu zelta noguldījumi

                                          b)

                                          Tirgus vērtība

                                          c)

                                          Neto pensiju saistības

                                          c)

                                          Kā 22. panta 3. punktā

                                          13.

                                          Uzkrājumi

                                          a)

                                          Valūtas kursa riskam, procentu likmju riskam, kredītriskam, zelta cenas riskam un citiem mērķiem, piem., sagaidāmajiem izdevumiem nākotnē un iemaksām saskaņā ar Statūtu 49.2. pantu attiecībā uz to dalībvalstu centrālajām bankām, kuru izņēmuma statuss ir atcelts

                                          a)

                                          Cena/nominālvērtība

                                          b)

                                          Darījumu partneru riskiem, kas izriet no monetārās politikas operācijām

                                          b)

                                          Tirgus vērtība

                                          14.

                                          Pārvērtēšanas konti

                                          a)

                                          Pārvērtēšanas konti saistībā ar zelta, visu veidu euro denominētu vērtspapīru, visu veidu ārvalstu valūtā denominētu vērtspapīru, iespējas līgumu cenas svārstībām, tirgus vērtējuma atšķirības saistībā ar procentu likmju riska atvasinātajiem instrumentiem, pārvērtēšanas konti saistībā ar ārvalsts valūtas kursa svārstībām katrai valūtai turētā neto postenī, ietverot ārvalsts valūtas mijmaiņas vai nākotnes darījumus un SAT

                                          b)

                                          Īpašie pārvērtēšanas konti, kas izriet no iemaksām saskaņā ar Statūtu 49.2. pantu attiecībā uz to dalībvalstu centrālajām bankām, kuru izņēmuma statuss ir atcelts – skatīt 11. panta 2. punktu

                              Pārvērtēšanas starpība starp vidējo cenu un tirgus vērtību, ārvalsts valūtu pārrēķina pēc tirgus kursa

                                          15.

                                          Kapitāls un rezerves

                                          15.1.

                                          Kapitāls

                              Apmaksātais kapitāls

                              Nominālvērtība

                                          15.2.

                                          Rezerves

                              Likumos noteiktās rezerves saskaņā ar Statūtu 33. pantu un iemaksas saskaņā ar Statūtu 49.2. pantu attiecībā uz to dalībvalstu centrālajām bankām, kuru izņēmuma statuss ir atcelts

                              Nominālvērtība

                                          16.

                                          Gada peļņa

                              Nominālvērtība”

                  2.

                  Ar šādu pielikumu aizstāj III pielikumu:

                     “III PIELIKUMS

                        PUBLICĒTAIS ECB PEĻŅAS UN ZAUDĒJUMU APRĒĶINS

                                 (milj. euro)

                                 Peļņas un zaudējumu aprēķins par gadu, kas beidzas …. gada 31. decembrī

                                 Pārskata year

                                 Iepriekšējais gads

                                             1.1.1.

                                             Procentu ienākumi no ārējo rezervju aktīviem

                                             1.1.2.

                                             Procentu ienākumi no euro banknošu sadales Eurosistēmā

                                             1.1.3.

                                             Pārējie procentu ienākumi

                                             1.1.

                                             Procentu ienākumi

                                             1.2.1.

                                             Atlīdzība par NCB prasībām par nodotajām ārējām rezervēm

                                             1.2.2.

                                             Pārējie procentu izdevumi

                                             1.2.

                                             Procentu izdevumi

                                             1.

                                             Tīrie procentu ienākumi

                                             2.1.

                                             Realizētie finanšu operāciju guvumi/zaudējumi

                                             2.2.

                                             Finanšu aktīvu un pozīciju norakstīšana

                                             2.3.

                                             Pārvedumi uz/no uzkrājumiem valūtas kursa riskam, procentu likmju riskam, kredītriskam un zelta cenas riskam

                                             2.

                                             Finanšu operāciju, vērtības norakstīšanas un riska uzkrājuma neto rezultāts

                                             3.1.

                                             Maksājumu un komisijas maksu ienākumi

                                             3.2.

                                             Maksājumu un komisijas maksu izdevumi

                                             3.

                                             Tīrie maksājumu un komisijas maksu ienākumi/izdevumi (4)

                                             4.

                                             Ienākumi no kapitāla akcijām un līdzdalības kapitālā

                                             5.

                                             Pārējie ienākumi

                                    Kopā tīrie ienākumi

                                             6.

                                             Personāla izmaksas (5)

                                             7.

                                             Administratīvie izdevumi (5)

                                             8.

                                             Materiālo un nemateriālo pamatlīdzekļu amortizācija

                                             9.

                                             Banknošu izgatavošanas pakalpojumi (6)

                                             10.

                                             Pārējie izdevumi

                                    Gada (zaudējumi)/peļņa

         (1)  OV L 310, 11.12.2000., 1. lpp.

         (2)  OV L 337, 20.12.2001., 52. lpp.

         (3)  ECB var publicēt arī precīzas euro summas vai summas, kas noapaļotas citā veidā.

         (4)  Ienākumu un izdevumu sadalījumu var sniegt arī gada pārskata paskaidrojuma rakstā.

         (5)  Ieskaitot administratīvos uzkrājumus.

         (6)  Šo posteni izmanto, ja banknošu ražošanu uztic trešajai personai (to ārējo uzņēmumu sniegto pakalpojumu izmaksām, kas centrālo banku vārdā veic banknošu ražošanu). Izmaksas saistībā ar euro banknošu emisiju iesaka iekļaut peļņas un zaudējumu pārskatā pēc rēķina izrakstīšanas dienas vai citas dienas, kurā izmaksas radušās; skatīt arī Pamatnostādni ECB/2006/16.”


title: 2014/527/ES: Eiropas Centrālās bankas Lēmums ( 2014. gada 9. jūlijs ), ar ko atceļ Lēmumu ECB/2013/22 par pagaidu pasākumiem, kas saistīti ar Kipras Republikas emitētu vai pilnībā garantētu tirgojamu parāda instrumentu atbilstību, un Lēmumu ECB/2013/36 par papildu pagaidu pasākumiem attiecībā uz Eurosistēmas refinansēšanas operācijām un nodrošinājuma atbilstību (ECB/2014/32)

text:
               13.8.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 240/26

         EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS LĒMUMS
   (2014. gada 9. jūlijs),
   ar ko atceļ Lēmumu ECB/2013/22 par pagaidu pasākumiem, kas saistīti ar Kipras Republikas emitētu vai pilnībā garantētu tirgojamu parāda instrumentu atbilstību, un Lēmumu ECB/2013/36 par papildu pagaidu pasākumiem attiecībā uz Eurosistēmas refinansēšanas operācijām un nodrošinājuma atbilstību

      (ECB/2014/32)

      (2014/527/ES)

   EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 127. panta 2. punkta pirmo ievilkumu,
   ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 3.1. panta pirmo ievilkumu, 12.1. pantu, 18. pantu un 34.1. panta otro ievilkumu,
   ņemot vērā 2011. gada 20. septembra Pamatnostādni ECB/2011/14 par Eurosistēmas monetārās politikas instrumentiem un procedūrām (1) un jo īpaši tās I pielikuma 1.6., 6.3.1. un 6.3.2. sadaļu,
   tā kā:

               (1)

               Lēmumu ECB/2013/22 (2) un ECB/2013/36 (3) saturs jāiekļauj Pamatnostādnē ECB/2013/4 (4), kas ir galvenais tiesību akts, kurš nosaka pagaidu pasākumus attiecībā uz Eurosistēmas refinansēšanas operācijām un nodrošinājuma atbilstību.

               (2)

               Skaidrības un konsekvences nolūkā, kā arī lai vienkāršotu Eurosistēmas nodrošinājuma regulējumu, tas īstenots, pārstrādājot Pamatnostādni ECB/2013/4.

               (3)

               Lēmumi ECB/2013/22 un ECB/2013/36 tādēļ jāatceļ,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Lēmumu ECB/2013/22 un ECB/2013/36 atcelšana
   1.   No 2014. gada 20. augusta tiek atcelti Lēmumi ECB/2013/22 un ECB/2013/36.
   2.   Atsauces uz atceltajiem lēmumiem uzskata par atsaucēm uz Pamatnostādni ECB/2014/31.
   2. pants
   Stāšanās spēkā
   Šis lēmums stājas spēkā 2014. gada 9. jūlijā.

      Frankfurtē pie Mainas, 2014. gada 9. jūlijā

            ECB prezidents

         Mario DRAGHI

      (1)  OV L 331, 14.12.2011., 1. lpp.

      (2)  2013. gada 5. jūlija Lēmums ECB/2013/22 par pagaidu pasākumiem, kas saistīti ar Kipras Republikas emitētu vai pilnībā garantētu tirgojamu parāda instrumentu atbilstību (OV L 195, 18.7.2013., 27. lpp.).

      (3)  2013. gada 26. septembra Lēmums ECB/2013/36 par papildu pagaidu pasākumiem attiecībā uz Eurosistēmas refinansēšanas operācijām un nodrošinājuma atbilstību (OV L 301, 12.11.2013., 13. lpp.).

      (4)  2013. gada 20. marta Pamatnostādne ECB/2013/4 par papildu pagaidu pasākumiem attiecībā uz Eurosistēmas refinansēšanas operācijām un nodrošinājuma atbilstību, kā arī grozījumiem Pamatnostādnē ECB/2007/9 (OV L 95, 5.4.2013., 23. lpp.).


title: 2012/345/ES: Dalībvalstu valdību pārstāvju Lēmums ( 2012. gada 20. jūnijs ) par Tiesas tiesnešu un ģenerāladvokātu iecelšanu

text:
               29.6.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 169/60

         DALĪBVALSTU VALDĪBU PĀRSTĀVJU LĒMUMS
   (2012. gada 20. jūnijs)
   par Tiesas tiesnešu un ģenerāladvokātu iecelšanu
   (2012/345/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS DALĪBVALSTU VALDĪBU PĀRSTĀVJI,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 19. pantu,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 253. pantu un 255. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Tiesas četrpadsmit tiesnešu un četru ģenerāladvokātu pilnvaru termiņš beigsies 2012. gada 6. oktobrī. Laikposmam no 2012. gada 7. oktobra līdz 2018. gada 6. oktobrim Tiesā ir jāieceļ četrpadsmit tiesneši un četri ģenerāladvokāti.

               (2)

               Ar Lēmumu 2012/244/ES (1) dalībvalstu valdību pārstāvji 2012. gada 25. aprīlī laikposmam no 2012. gada 7. oktobra līdz 2018. gada 6. oktobrim iecēla amatā Tiesā vienpadsmit tiesnešus un trīs ģenerāladvokātus.

               (3)

               Lai pabeigtu Tiesas tiesnešu un ģenerāladvokātu daļēju nomaiņu, dalībvalstu valdību pārstāvjiem būtu jāieceļ vēl trīs tiesneši un viens ģenerāladvokāts amata vietās, kuras joprojām ir brīvas.

               (4)

               Dalībvalstu valdības ir ierosinājušas atkārtoti iecelt Antonio TIZZANO kungu un iecelt Christopher VAJDA kungu par Tiesas tiesnešiem, kā arī atkārtoti iecelt Paolo MENGOZZI kungu par Tiesas ģenerāladvokātu. Komiteja, kas izveidota saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 255. pantu, ir sniegusi atzinumu par minēto kandidātu atbilstību Tiesas tiesneša un ģenerāladvokāta pienākumiem.

               (5)

               Laikposmam no 2012. gada 7. oktobra līdz 2018. gada 6. oktobrim amatā Tiesā būtu jāieceļ divi tiesneši un viens ģenerāladvokāts. Vēlāk tiks iecelts viens Tiesas tiesnesis amata vietā, kura joprojām ir brīva,

         IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   1.   Ar šo par Tiesas tiesnešiem laikposmam no 2012. gada 7. oktobra līdz 2018. gada 6. oktobrim ieceļ:

                  Antonio TIZZANO kungu,

                  Christopher VAJDA kungu.

         2.   Ar šo par Tiesas ģenerāladvokātu laikposmam no 2012. gada 7. oktobra līdz 2018. gada 6. oktobrim ieceļ Paolo MENGOZZI kungu.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2012. gada 20. jūnijā

            priekšsēdētājs

         J. TRANHOLM-MIKKELSEN

      (1)  OV L 121, 8.5.2012., 21. lpp.


|

52007DP0066

Eiropas Parlamenta 2007. gada 14. marta lēmums par parlamentu sadarbības delegāciju skaitu un sastāvu

Oficiālais Vēstnesis 301 E , 13/12/2007 Lpp. 0102 - 0103

		P6_TA(2007)0066Parlamentu sadarbības delegāciju skaits un sastāvsEiropas Parlamenta 2007. gada 14. marta lēmums par parlamentu sadarbības delegāciju skaitu un sastāvuEiropas Parlaments,- ņemot vērā Reglamenta 188. pantu,- ņemot vērā 2004. gada 10. marta Lēmumu par parlamentu sadarbības delegāciju, delegāciju apvienotajās parlamentārajās komitejās un delegāciju parlamentārās sadarbības komitejās skaitu [1],- ņemot vērā 2004. gada 14. septembra Lēmumu par parlamentu sadarbības delegāciju, delegāciju apvienotajās parlamentārajās komitejās un delegāciju parlamentārās sadarbības komitejās sastāvu [2],1. nolemj mainīt locekļu skaitu šādām parlamentu sadarbības delegācijām:Delegācija attiecībām ar Dienvidaustrumu Eiropas valstīm | 25 locekļi |Delegācija attiecībām ar Baltkrieviju | 19 locekļi |Delegācija attiecībām ar Izraēlu | 25 locekļi |Delegācija attiecībām ar Palestīnas Likumdošanas padomi | 25 locekļi |Delegācija attiecībām ar Magribas valstīm un Arābu Magribas Savienību (ieskaitot Lībiju) | 25 locekļi |Delegācija attiecībām ar Mašrikas valstīm | 23 locekļi |Delegācija attiecībām ar Persijas līča valstīm, ieskaitot Jemenu | 19 locekļi |Delegācija attiecībām ar Irānu | 21 loceklis |Delegācija attiecībām ar Amerikas Savienotajām Valstīm | 42 locekļi |Delegācija attiecībām ar Kanādu | 22 locekļi |Delegācija attiecībām ar Centrālamerikas valstīm | 26 locekļi |Delegācija attiecībām ar Andu Kopienu | 20 locekļi |Delegācija attiecībām ar Mercosur | 28 locekļi |Delegācija attiecībām ar Japānu | 28 locekļi |Delegācija attiecībām ar Ķīnas Tautas Republiku | 39 locekļi |Delegācija attiecībām ar Dienvidaustrumu Āzijas valstīm un Dienvidaustrumu Āzijas valstu asociāciju (ASEAN) | 22 locekļi |Delegācija attiecībām ar Korejas pussalu | 17 locekļi |Delegācija attiecībām ar Austrāliju un Jaunzēlandi | 24 locekļi |Delegācija attiecībām ar Dienvidāfriku | 17 locekļi; |2. nolemj Delegāciju attiecībām ar Dienvidāzijas valstīm un Dienvidāzijas Reģionālās sadarbības asociāciju (SAARC) sadalīt trijās delegācijās un katrai no tām noteikt šādu locekļu skaitu:Delegācija attiecībām ar Dienvidāzijas valstīm | 20 locekļi |Delegācija attiecībām ar Indiju | 22 locekļi |Delegācija attiecībām ar Afganistānu | 16 locekļi |3. uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu Padomei un Komisijai informācijai.[1] OV C 102, 28.4.2004., 635. lpp.[2] OV C 140 9.6.2005., 49. lpp.--------------------------------------------------


title: 2014/95/ES: Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums ( 2013. gada 20. novembris ) par ES Solidaritātes fonda izmantošanu

text:
               19.2.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 48/9

      EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS

   (2013. gada 20. novembris)
   par ES Solidaritātes fonda izmantošanu
   (2014/95/ES)
   EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1) un jo īpaši tā 26. punktu,
   ņemot vērā Padomes 2002. gada 11. novembra Regulu (EK) Nr. 2012/2002, ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu (2),
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Eiropas Savienība ir izveidojusi Eiropas Savienības Solidaritātes fondu (turpmāk “Fonds”), lai apliecinātu solidaritāti ar katastrofu skarto reģionu iedzīvotājiem.

               (2)

               Saskaņā ar 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu Fondu var izmantot, nepārsniedzot maksimālo summu EUR 1 miljards gadā.

               (3)

               Regulā (EK) Nr. 2012/2002 ir paredzēta Fonda izmantošanas kārtība.

               (4)

               Rumānija ir iesniegusi pieteikumu par Fonda izmantošanu saistībā ar sausumu un mežu ugunsgrēkiem.

               (5)

               Vācija, Austrija un Čehija ir iesniegušas pieteikumus par Fonda izmantošanu saistībā ar plūdu izraisītu katastrofu,

         IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Eiropas Savienības 2013. finanšu gada vispārējā budžetā Eiropas Savienības Solidaritātes fondu izmanto, lai piešķirtu EUR 400 519 089 saistību un maksājumu apropriācijās.
   2. pants
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Strasbūrā, 2013. gada 20. novembrī

            Eiropas Parlamenta vārdā –

            priekšsēdētājs

         M. SCHULZ

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         V. LEŠKEVIČIUS

      (1)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

      (2)  OV L 311, 14.11.2002., 3. lpp.


title: 2012/278/ES: Komisijas Lēmums ( 2012. gada 23. maijs ), ar ko izbeidz antisubsidēšanas procedūru attiecībā uz konkrētu Indijas izcelsmes nerūsējošā tērauda savienotājelementu un to daļu importu

text:
               24.5.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 134/31

         KOMISIJAS LĒMUMS
   (2012. gada 23. maijs),
   ar ko izbeidz antisubsidēšanas procedūru attiecībā uz konkrētu Indijas izcelsmes nerūsējošā tērauda savienotājelementu un to daļu importu
   (2012/278/ES)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2009. gada 11. jūnija Regulu (EK) Nr. 597/2009 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 14. pantu,
   pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
   tā kā:
   1.   PROCEDŪRA

   1.1.   Pagaidu pasākumi

               (1)

               Eiropas Komisija (“Komisija”) ar Regulu (ES) Nr. 115/2012 (2) (“pagaidu regula”) konkrētu Indijas (“Indija” jeb “attiecīgā valsts”) izcelsmes nerūsējošā tērauda savienotājelementu un to daļu importam piemēroja pagaidu kompensācijas maksājumu.

               (2)

               Procedūra tika sākta 2011. gada 13. maijā (3) pēc tam, kad Eiropas Rūpniecisko savienotājelementu institūts (EIFI) (“sūdzības iesniedzējs”) 2011. gada 31. martā iesniedza sūdzību to ražotāju vārdā, kuri ražo vairāk nekā 25 % no kopējā konkrētu nerūsējošā tērauda savienotājelementu un to daļu ražošanas apjoma Savienībā.

               (3)

               Atbilstoši pagaidu regulas 21. apsvērumā minētajam izmeklēšana par subsīdiju un kaitējumu aptvēra laikposmu no 2010. gada 1. aprīļa līdz 2011. gada 31. martam (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2008. gada 1. janvāra līdz IP beigām (“attiecīgais periods”).

         1.2.   Turpmākā procedūra

               (4)

               Pēc tam, kad tika atklāti būtiskie fakti un apsvērumi, pamatojoties uz kuriem tika pieņemts lēmums noteikt pagaidu kompensācijas pasākumus (“provizoriskā informācijas izpaušana”), vairākas ieinteresētās personas iesniedza rakstisku informāciju, izsakot savu viedokli par provizoriskajiem konstatējumiem. Personām, kas to lūdza, tika dota iespēja tikt uzklausītām.

               (5)

               Komisija turpināja vākt un pārbaudīt visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu galīgo konstatējumu izdarīšanai. Tika ņemtas vērā ieinteresēto personu mutiski un rakstiski sniegtās piezīmes, un vajadzības gadījumā tika attiecīgi grozīti pagaidu konstatējumi.

               (6)

               Pēc tam visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem bija paredzēts izbeigt antisubsidēšanas procedūru attiecībā uz konkrētu Indijas izcelsmes nerūsējošā tērauda savienotājelementu un to daļu importu, un atbrīvot tās summas, kas kalpoja kā drošības nauda ar piemēroto pagaidu maksājumu (“galīgā informācijas izpaušana”). Visām personām tika atvēlēts termiņš, kurā tās varēja izteikt piezīmes saistībā ar galīgo informācijas izpaušanu.

         2.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

               (7)

               Pēc galīgās informācijas izpaušanas viena persona atkārtoti izteica piezīmes par pagaidu regulas 22. un 23. apsvērumā sniegto attiecīgā ražojuma un līdzīgā ražojuma definīciju, apgalvojot, ka konkrēti ražojumu veidi būtu jāizslēdz no šīs izmeklēšanas aptvertā ražojumu klāsta.

               (8)

               Tomēr izmeklēšana apstiprināja, ka uz dažādajiem ražojumu veidiem attiecas attiecīgā ražojuma un līdzīgā ražojuma apraksts un ka tiem ir vienādas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības un lietojums, tādējādi tie ir vienas kategorijas ražojumi. Tāpēc šis iebildums tika noraidīts.

               (9)

               Tā kā netika iesniegtas citas piezīmes par attiecīgo ražojumu un līdzīgo ražojumu, ar šo apstiprina pagaidu regulas 22. un 23. apsvērumu.

         3.   SUBSIDĒŠANA

   3.1.   Ievads

               (10)

               Pagaidu regulas 24. apsvērumā bija atsauce uz šādām shēmām, ar kurām, iespējams, tika piešķirtas subsīdijas:

                           a)

                           Piešķīrumu shēma ievedmuitas maksājumiem (“DEPBS”);

                           b)

                           Iepriekšēju atļauju shēma (“AAS”);

                           c)

                           Ražošanas līdzekļu eksporta veicināšanas shēma (“EPCGS”);

                           d)

                           Uz eksportu orientētas struktūras shēma (“EOUS”);

                           e)

                           Mērķa ražojumu shēma (“FPS”);

                           f)

                           Eksporta kredītu shēma (“ECS”);

                           g)

                           atbrīvojums no elektroenerģijas nodokļa.

               (11)

               Savienības ražošanas nozare uzskatīja, ka Komisija nav ņēmusi vērā vairākas subsīdiju shēmas, un tādējādi Indijas ražotāju saņemtās subsīdijas nav pienācīgi novērtētas.

               (12)

               Atbildot uz iepriekš minēto, jāatzīmē, ka sūdzībā bija ietverts liels skaits valsts un vietējo subsīdiju shēmu, kuras bija iekļautas anketā ražotājiem eksportētājiem Indijā un kuras pārbaudīja Komisija. Tomēr tikai attiecībā uz 10. apsvērumā minētajām shēmām tika konstatēts, ka pārbaudītie izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji ir saņēmuši subsīdijas.

               (13)

               Tā kā citu piezīmju nebija, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 24. līdz 27. apsvērums.

               (14)

               Piezīmes par FPS un par atbrīvojumu no elektroenerģijas nodokļa netika saņemtas. Ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, sniedza detalizētas piezīmes par DEPBS, AAS, EPCGS un ECS. Piezīmes lielākoties bija par subsīdiju summu aprēķinu, un dažās piezīmēs tika minēti nelieli šo aprēķinu labojumi. Tomēr šīs piezīmes neietekmēja vispārējos secinājumus par minētajām shēmām, kas līdz ar šo tiek apstiprināti. Tika iesniegtas piezīmes arī par EOUS. Tā kā šīs piezīmes ietekmē EOUS, kā turpmāk tekstā apkopots 13. līdz 19. apsvērumā, nav nepieciešams sīki atkārtot visas piezīmes, kas saņemtas par četrām iepriekš minētajām shēmām.

         3.2.   Uz eksportu orientētas struktūras shēma (EOUS)

   3.2.1.   Vispārīga informācija

               (15)

               Jāatgādina – kā minēts arī pagaidu regulas 3.5. punktā, saskaņā ar ārējās tirdzniecības politikā 2009.–2014. gadam noteikto būtiski svarīgs uz eksportu orientēto struktūru (EOU) pienākums ir gūt neto valūtas ieņēmumus, proti, attiecīgajā periodā (piecos gados) kopējai eksporta vērtībai jābūt lielākai par kopējo importēto preču vērtību. Būtībā visus uzņēmumus, kas apņemas eksportēt visas savas saražotās preces vai pakalpojumus, var iekļaut EOUS. Savukārt uzņēmumi, kuriem ir EOU statuss, ir tiesīgi saņemt virkni pagaidu regulas 71. apsvērumā minēto koncesiju. Šīs koncesijas ir Indijas valdības veikts finansiāls ieguldījums pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē, un ar tām tiek piešķirts ieguvums EOUS. Juridiski tās ir atkarīgas no eksporta darbības, un tādēļ tās uzskata par konkrētām un kompensējamām saskaņā ar pamatregulas 4. panta 4. punkta pirmās daļas a) apakšpunktu.

               (16)

               Pagaidu regulā tika minēts, ka EOUS nevar uzskatīt par pieļaujamu nodokļa atmaksāšanas sistēmu vai nodokļa atmaksāšanas aizvietojuma sistēmu pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē, jo tā atbilst pamatregulas I pielikumā (h) un i) punkts), II pielikumā (nodokļu atmaksāšanas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (nodokļu atmaksāšanas aizvietojuma definīcija un noteikumi) izklāstītajiem striktajiem noteikumiem. Turklāt nav apstiprināts, ka Indijas valdība būtu ieviesusi pārbaudes sistēmu vai procedūru, lai pārliecinātos, vai un kādā daudzumā bez muitas nodokļa un/vai bez tirdzniecības nodokļa iepirktie resursi tika patērēti eksportētā ražojuma ražošanā (skatīt pamatregulas II pielikuma II daļas 4. punktu un nodokļu atmaksāšanas aizvietojuma sistēmas gadījumā – III pielikuma II daļas 2. punktu). Ieviestās pārbaudes sistēmas mērķis ir uzraudzīt pienākumu gūt neto valūtas ieņēmumus, nevis importēto preču patēriņu eksportēto preču ražošanā.

               (17)

               Pēc pagaidu informācijas izpaušanas pret EOUS netika izteikti būtiski argumenti, kā minēts iepriekš, jo īpaši attiecībā uz efektīvas pārbaudes sistēmas neesamību un tās kompensācijas iespējamību. Līdz ar to tiek apstiprināti pagaidu regulas 78. līdz 81. apsvērumā izklāstītie secinājumi par EOUS.

         3.2.2.   Viraj Profiles Limited izvirzītie argumenti

               (18)

               Vienīgā izlasē iekļautā persona, kurai ir EOU statuss, bija Viraj Profiles Limited (“Viraj”). Šim ražotājam noteiktā subsīdiju likme pagaidu posmā bija 2,73 % no kopējās subsīdiju likmes, kas ir 3,2 %. Viraj ražoja 87 % no Indijas kopējā eksporta apjoma uz Savienību.

               (19)

               Kā minēts pagaidu regulas 77. apsvērumā, Viraj iesniedza detalizētas piezīmes par šo shēmu. Attiecīgais ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka atbilstoši shēmai aprēķinātā subsīdija neatbilstu pamatregulas 15. panta 1. punktam, saskaņā ar kuru kompensācijas maksājuma apjoms nepārsniedz kompensējamo subsīdiju apjomu, ko faktiski saņēma uzņēmums. Tas apgalvoja, ka tādējādi vispārējā subsīdijas likme uzņēmumam būtu mazāka nekā 2 %, t. i., de minimis. Uzņēmums iesniedza sīki izstrādātus grāmatvedības datus, lai pamatotu šo apgalvojumu.

               (20)

               Šo apgalvojumu pienācīgi pārbaudīja. Sīki izstrādātos grāmatvedības datus, ko iesniedza Viraj, varēja saistīt ar grāmatvedības datiem, kas pārbaudīti pārbaudes apmeklējuma laikā, un šajos datos atspoguļojās, ka uzņēmumam kompensējamais ieguvums pārbaudes laikā patiešām ir ticis pārvērtēts. Tāpēc kompensācijas maksājums Viraj tika attiecīgi pārrēķināts.

               (21)

               Tādējādi EOUS subsīdiju likme Viraj tika pārrēķināta un galīgi noteikta 0,44 % apmērā. Ņemot vērā EPCGS noteikto subsīdiju likmi (kas pārrēķināta 0,05 % apmērā), ECS noteikto subsīdiju likmi (kas pārrēķināta 0,12 % apmērā) un atbrīvojumu no elektroenerģijas nodokļa (kas pārrēķināts 0,09 % apmērā), Viraj kopējā subsīdiju likme galīgi tika noteikta 0,7 % apmērā, t. i., zemāka nekā de minimis robežvērtība.

         3.2.3.   Savienības ražošanas nozares piezīmes par galīgo informācijas izpaušanu

               (22)

               Pēc galīgās informācijas izpaušanas Savienības ražošanas nozare iesniedza piezīmes, kurās apgalvoja, ka pārrēķini attiecībā uz EOUS labumu, ko saņēma Viraj, bija nepamatoti un nepareizi. Tā apgalvoja, ka, salīdzinot ar to, kā iestādes parasti kompensē šo shēmu, Komisijas analīze bija nepilnīga un nekonsekventa un ka tā nav ņēmusi vērā citus iespējamos gadījumus, kad Viraj varēja lielos apmēros pārdot ražojumus, kas ir atbrīvoti no nodokļa. Turklāt Savienības ražošanas nozare apgalvoja, ka Viraj ar nokavēšanos iesniegtās nekonfidenciālās piezīmes par provizorisko informācijas izpaušanu būtiski ierobežoja Savienības ražošanas nozares tiesības uz aizstāvību.

               (23)

               Attiecībā uz Viraj subsīdijas normas pārrēķināšanu būtu jāprecizē, ka šis ražotājs eksportētājs ir pierādījis, ka noteiktā pagaidu kompensācijas maksājuma apjoms pārsniedza faktiski saņemto kompensējamo subsīdiju apjomu. Uzņēmums pierādīja, ka iespējamais nesaņemtais maksājuma apjoms ir ticis provizoriski pārvērtēts un tādējādi galīgajā aprēķinā tas jālabo. Tas būtu bijis pretrunā ar pagaidu regulas 3. pantu, kas paredz kompensēt konkrētus finansiālus ieguldījumus, no kuriem skaidri un nepārprotami Viraj labumu negūst. Tomēr joprojām tiek uzskatīts, ka saskaņā ar shēmu attiecīgajam uzņēmumam par konkrētiem darījumiem tiek piešķirtas konkrētas subsīdijas, kas būtu jākompensē. Tādējādi šī pieeja pilnībā atbilst veidam, kā iestādes šo shēmu kompensējušas iepriekš. Līdz ar to EOUS subsīdijas normas pārskatīšana pilnībā atbilst pamatregulas 15. panta 1. punktam.

               (24)

               Attiecībā uz Savienības ražošanas nozares tiesību uz aizstāvību iespējamo pārkāpšanu jānorāda, ka Viraj piezīmes par EOUS subsīdiju aprēķinu divas reizes tika iekļautas arī nekonfidenciāli iesniegtos dokumentos pirms pagaidu pasākumu piemērošanas, kā arī vēlāk divas reizes nekonfidenciāli iesniegtos dokumentos. Pirmais un galvenais dokuments šajā jautājumā, kā rezultātā Komisija padziļināti analizēja šo jautājumu un visbeidzot mainīja savu nostāju, tika iesniegts 2011. gada decembrī, un tas jau ir minēts pagaidu regulas 77. apsvērumā. Visi iepriekš minētie dokumenti nekavējoties tika iekļauti dokumentu kopumā, kas pieejams pārbaudei ieinteresētajām personām. Viraj piezīmēs par provizorisko informācijas izpaušanu bija tikai apkopota nostāja, kas jau minēta iepriekš iesniegtajos dokumentos. Tā kā Viraj komentāru atklāto versiju par provizorisko informācijas izpaušanu patiešām iesniedza vēlākā izmeklēšanas posmā, Komisija to nekavējoties darīja pieejamu Savienības ražošanas nozarei, kurai tika piešķirts papildu laiks, lai iesniegtu piezīmes par šo jautājumu.

               (25)

               Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, Savienības ražošanas nozares apgalvojumi tika noraidīti.

         3.2.4.   Citi ar subsīdijām saistīti jautājumi

               (26)

               Tika saņemtas piezīmes arī par subsīdijas normas aprēķināšanu ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, bet netika iekļauti izlasē, un par atlikušās subsīdijas normas aprēķināšanu. Turklāt vienīgais ražotājs eksportētājs, kas bija pieprasījis individuālu pārbaudi, uzstāja, ka tā lūgums būtu jāizskata. Tomēr, ņemot vērā secinājumus, kas izdarīti punktā par cēloņsakarību, attiecībā uz šiem jautājumiem nav jāpieņem galīgā nostāja.

         4.   SAVIENĪBAS RAŽOŠANAS NOZARE

               (27)

               Tā kā netika iesniegtas piezīmes par Savienības ražošanas apjomu un Savienības ražošanas nozari, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 120. līdz 123. apsvērums.

         5.   KAITĒJUMS

   5.1.   Iepriekšējas piezīmes un patēriņš Savienībā

               (28)

               Tā kā netika iesniegtas piezīmes par iepriekšējām piezīmēm un patēriņu Savienībā, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 124. līdz 130. apsvērums.

         5.2.   Imports no attiecīgās valsts

               (29)

               Viena persona apgalvoja, ka pagaidu analīze par importa no Indijas cenu attīstību un cenu samazinājumu, pamatojoties uz vidējām cenām, bija neprecīza, jo, iespējams, attiecīgajā periodā ik gadu nav ņemta vērā ražojuma sortimenta dažādība.

               (30)

               Šajā sakarā ir vērts piebilst, ka dati par katra ražojuma veida cenu ir pieejami tikai par IP, kad ražotāji eksportētāji un Savienības ražotāji tika aicināti kopā ar atbildēm uz anketas jautājumiem iesniegt arī detalizētu darījumu sarakstu. Tādējādi, tā kā nav datu par katru ražojuma veidu par pārējiem attiecīgā perioda gadiem, izsmeļošu analīzi par importa cenu attīstību var veikt, tikai pamatojoties uz vidējām cenām. Turklāt jānorāda, ka attiecīgā persona nesniedza nekādus pierādījumus, lai pamatotu, kāpēc analīze par importa cenu attīstību būtu neprecīza. Tāpēc šis iebildums tika noraidīts.

               (31)

               Attiecībā uz cenu samazinājumu tiek atgādināts – kā minēts pagaidu regulas 134. apsvērumā, lai noteiktu cenu samazinājumu IP laikā, izlasē iekļauto Savienības ražotāju katra ražojuma veida vidējo svērto pārdošanas cenu nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū, kas koriģēta atbilstoši ražotāja cenām, salīdzināja ar atbilstošo attiecīgā no Indijas importētā ražojuma vidējo svērto CIF cenu pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienības tirgū, izdarot atbilstīgas spēkā esošo muitas nodokļu un pēcimporta izmaksu korekcijas.

               (32)

               Turklāt, kā minēts pagaidu regulas 135. apsvērumā, cenu salīdzinājumu veica pa ražojumu veidiem darījumiem vienā tirdzniecības līmenī. Tāpēc šīs personas iebildums attiecībā uz cenu samazinājumu tika noraidīts.

               (33)

               Tā kā netika iesniegtas citas piezīmes par importu no attiecīgās valsts, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 131. līdz 135. apsvērums.

         5.3.   Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

   5.3.1.   Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

               (34)

               Viena persona apgalvoja, ka pagaidu regulā veiktā analīze par Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoma samazināšanos ir neprecīza un ka ražošanas apjoma samazinājums būtu jāanalizē, ņemot vērā Savienības ražošanas nozares neizmantoto jaudu, kurai attiecīgajā periodā arī bija tendence samazināties.

               (35)

               Izmeklēšana liecināja, ka ražošanas apjoms samazinājās vienlaicīgi ar pārdošanas apjomu cenu samazināšanos un krājumu palielināšanos. Šīs situācijas ietekmē daži Savienības ražotāji slēdza dažas ražošanas līnijas, kas izskaidro jaudas izmantojuma samazinājumu. Tādēļ šīs personas apgalvojums tika noraidīts.

               (36)

               Tā kā netika iesniegtas citas piezīmes par ražošanas apjomu, ražošanas jaudu un jaudas izmantojumu, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 137. un 138. apsvērums.

         5.3.2.   Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

               (37)

               Tā kā netika iesniegtas piezīmes par Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma un tirgus daļas attīstību, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 139. apsvērums.

         5.3.3.   Izaugsme

               (38)

               Tā kā netika iesniegtas piezīmes par izaugsmi, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 140. apsvērums.

         5.3.4.   Nodarbinātība

               (39)

               Tā kā netika iesniegtas piezīmes par nodarbinātību, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 141. un 142. apsvērums.

         5.3.5.   Vidējās vienības cenas Savienībā

               (40)

               Tā kā netika iesniegtas piezīmes par vidējām vienības cenām Savienībā, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 143. un 144. apsvērums.

         5.3.6.   Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu

               (41)

               Tā kā netika iesniegtas piezīmes par rentabilitāti, naudas plūsmu, ieguldījumiem, ienākumiem no ieguldījumiem un spēju piesaistīt kapitālu, ar šo apstiprina pagaidu regulas 145. līdz 148. apsvērumu.

         5.3.7.   Krājumi

               (42)

               Viena persona lūdza Komisiju paziņot faktiskos, nevis indeksētos rādītājus par krājumu līmeņu attīstību attiecīgajā periodā, apgalvojot, ka indeksācija nav ļāvusi tai iesniegt reālas piezīmes vai novērtēt krājumu līmeni procentos no Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma.

               (43)

               Kā izklāstīts pagaidu regulas 127. apsvērumā, konfidencialitātes labad daži mikroekonomikas rādītāji, tajā skaitā krājumi, bija jāindeksē. Jebkurā gadījumā Savienības ražošanas nozares perioda beigu krājumu indeksācija pagaidu regulas 10. tabulā ļauj pienācīgi izprast krājumu attīstības dinamiku attiecīgajā periodā. Tādēļ šis apgalvojums tika noraidīts.

               (44)

               Tā kā netika iesniegtas citas piezīmes par krājumiem, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 149. apsvērums.

         5.3.8.   Subsīdijas starpības lielums

               (45)

               Tiek atgādināts – tika konstatēts, ka lielākais Indijas ražotājs eksportētājs, kas izmeklēšanas periodā veica 87 % no visa Indijas eksporta uz Savienību, nav subsidēts. Tādējādi subsidētais imports aptvēra 13 % no kopējā attiecīgā ražojuma apjoma, kas tika eksportēts no Indijas uz Savienību. Ņemot vērā no Indijas veiktā subsidētā importa apjomu, tirgus daļu un cenas, faktisko subsīdiju normu ietekmi uz Savienības ražošanas nozari var uzskatīt par nenozīmīgu.

         5.3.9.   Secinājums par kaitējumu

               (46)

               Izmeklēšanas laikā apstiprinājās, ka lielākā daļa kaitējuma rādītāju attiecīgajā periodā liecināja par negatīvu tendenci. Tādējādi ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 151. līdz 153. apsvērums, kur secināts, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 8. panta 5. punkta nozīmē.

         6.   CĒLOŅSAKARĪBA

   6.1.   Ievads

               (47)

               Saskaņā ar pamatregulas 8. panta 5. un 6. punktu tika pārbaudīts, vai Indijas izcelsmes subsidētais imports ir radījis kaitējumu Savienības ražošanas nozarei tādā mērā, lai to varētu uzskatīt par būtisku. Lai uz subsidēto importu neattiecinātu tādu faktoru izraisītu iespējamu kaitējumu, kas nav saistīti ar subsidēto importu, tomēr Savienības ražošanas nozarei vienlaikus var nodarīt kaitējumu, tika izvērtēti arī citi zināmie faktori.

               (48)

               Kā paskaidrots 18. līdz 21. apsvērumā iepriekš, tika konstatēts, ka subsīdijas norma lielākajam Indijas ražotājam eksportētājam, kura eksports uz Savienību izmeklēšanas periodā veidoja 87 % no Indijas eksporta kopējā apjoma, bija de minimis līmenī pamatregulas 14. panta 5. punkta nozīmē, tāpēc šīs izmeklēšanas nolūkā tas tika uzskatīts par nesubsidētu. Tādējādi IP tika subsidēti tikai 13 % no Indijas attiecīgā ražojuma eksporta uz Savienību. Šā subsidētā importa tirgus daļa IP bija 2 %.

         6.2.   Subsidētā importa ietekme

               (49)

               Izmeklēšana liecināja, ka attiecīgajā periodā patēriņš Savienībā palielinājās par 9 %, bet Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms samazinājās par 14 % un tirgus daļa – par 21 %.

               (50)

               Analizējot cenas, tika konstatēts, ka subsidētā importa vidējās cenas ir zemākas par Savienības ražošanas nozares vidējām pārdošanas cenām Savienības tirgū. Tomēr tās bija par apmēram 12 % augstākas nekā tā Indijas uzņēmuma cenas, par kuru tika secināts, ka tas nav atzīts par subsidētu.

               (51)

               Balstoties uz iepriekš minēto, tiek uzskatīts, ka ierobežotais apjoms subsidētajam importam no Indijas, kura cenas bija augstākas par nesubsidētā importa cenām, varēja tikai nedaudz ietekmēt vai nemaz neietekmēja Savienības ražošanas nozares stāvokļa pasliktināšanos.

         6.3.   Citu faktoru ietekme

   6.3.1.   Nesubsidētais imports no Indijas

               (52)

               Attiecīgajā periodā kopējais importa apjoms no Indijas ievērojami pieauga par 65 %, palielinot tā tirgus daļu no 12,1 % līdz 18,3 %. Tomēr, kā skaidrots iepriekš, nesubsidētā importa apjoms IP bija 87 % no Indijas eksporta kopējā apjoma, un tā tirgus daļa IP bija 15 %, savukārt tirgus daļa subsidētajam importam no Indijas tajā pašā laika posmā bija 2 %.

               (53)

               Indijas izcelsmes importa cenas attiecīgajā periodā kopumā samazinājās par 9 % un aizvien saglabājās zemākas nekā cenas importam no pārējām pasaules valstīm un Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas. Tomēr, kā paskaidrots 50. apsvērumā, tika konstatēts ka nesubsidētā importa vidējās cenas bija daudz zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām, salīdzinot ar subsidētā importa cenām.

         6.3.2.   Imports no citām trešām valstīm

               (54)

               Tā kā netika iesniegtas piezīmes par importu no citām trešām valstīm, ar šo apstiprina pagaidu regulas 161. līdz 165. apsvērumu.

         6.3.3.   Ekonomikas krīze

               (55)

               Tā kā netika iesniegtas piezīmes par to, kā ekonomikas krīze ietekmē Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, ar šo apstiprina pagaidu regulas 166. līdz 169. apsvērumu.

         6.3.4.   Izlasē iekļauto Savienības ražošanas nozares pārstāvju eksporta darbība

               (56)

               Tā kā netika iesniegtas piezīmes par izlasē iekļauto Savienības ražošanas nozares pārstāvju eksporta darbību, ar šo apstiprina pagaidu regulas 170. apsvērumu.

         6.4.   Secinājums par cēloņsakarību

               (57)

               Iepriekš minētā analīze liecināja, ka par zemām cenām veiktā Indijas izcelsmes importa apjoms un tirgus daļa attiecīgajā periodā ievērojami pieauga. Tāpat tika konstatēts, ka šis imports pastāvīgi notika par zemākām cenām nekā Savienības ražošanas nozares prasītās cenas Savienības tirgū.

               (58)

               Tomēr, ņemot vērā konstatējumu, ka eksports, ko veica lielākais Indijas ražotājs eksportētājs, kurš IP veica 87 % no Indijas eksporta uz Savienību, nebija subsidēts, tiek uzskatīts, ka nav pietiekamas cēloņsakarības starp subsidēto importu, kas bija tikai 13 % no Indijas eksportētā kopējā apjoma, un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. Nevar apgalvot, ka kaitējumu Savienības ražošanas nozarei būtu radījis subsidētais eksports no Indijas, kam bija neliels apjoms un ļoti neliela tirgus daļa (2 %), un tas, ka šā importa cenas bija vidēji par 12 % augstākas nekā nesubsidētajam importam.

               (59)

               Analizējot pārējos zināmos faktorus, kas varētu būt nodarījuši kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, tostarp nesubsidēto importu, no citām trešām valstīm veikto importu, ekonomikas krīzi un izlasē iekļauto Savienības ražošanas nozares pārstāvju eksporta darbību, tika konstatēts, ka Savienības ražošanas nozarei kaitējumu, visticamāk, ir nodarījusi no Indijas veiktā nesubsidētā importa ietekme – šis imports IP aptvēra 87 % no Indijas eksporta kopējā apjoma uz Savienību un tika veikts par ievērojami zemākām cenām nekā subsidētais imports.

         7.   ANTISUBSIDĒŠANAS PROCEDŪRAS IZBEIGŠANA

               (60)

               Tā kā nav būtiskas cēloņsakarības starp subsidēto importu un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, tiek uzskatīts, ka kompensācijas pasākumi nav nepieciešami, un tādēļ saskaņā ar pamatregulas 14. panta 2. punktu šī antisubsidēšanas procedūra būtu jāizbeidz.

               (61)

               Sūdzības iesniedzējs un visas pārējās ieinteresētās personas tika attiecīgi informētas, un tām tika dota iespēja sniegt piezīmes. Saņemtās piezīmes nemainīja secinājumu, ka šī antisubsidēšanas procedūra būtu jāizbeidz,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo tiek izbeigta antisubsidēšanas procedūra attiecībā uz tādu konkrētu Indijas izcelsmes nerūsējošā tērauda savienotājelementu un to daļu importu, ko patlaban klasificē ar KN kodiem 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 un 7318 15 70.
   2. pants
   Summas, kas, pamatojoties uz Regulu (ES) Nr. 115/2012, kalpo kā pagaidu kompensācijas maksājumi par konkrētu Indijas izcelsmes nerūsējošā tērauda savienotājelementu un to daļu importu, tiek atbrīvotas.
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2012. gada 23. maijā

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         José Manuel BARROSO

      (1)  OV L 188, 18.7.2009., 93. lpp.

      (2)  OV L 38, 11.2.2012., 6. lpp.

      (3)  OV C 142, 13.5.2011., 36. lpp.


title: 2013/629/ES: Padomes Lēmums ( 2013. gada 22. oktobris ) par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Armēnijas Republiku par tādu personu atpakaļuzņemšanu, kuras uzturas neatļauti

text:
               31.10.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 289/12

         PADOMES LĒMUMS
   (2013. gada 22. oktobris)
   par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Armēnijas Republiku par tādu personu atpakaļuzņemšanu, kuras uzturas neatļauti
   (2013/629/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 79. panta 3. punktu saistībā ar tā 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Padomes Lēmumu 2013/156/ES (1) Nolīgums starp Eiropas Savienību un Armēnijas Republiku par tādu personu atpakaļuzņemšanu, kuras uzturas neatļauti (“nolīgums”), tika parakstīts 2013. gada 19. aprīlī, ņemot vērā tā noslēgšanu nākotnē.

               (2)

               Nolīgums būtu jāapstiprina.

               (3)

               Ar nolīgumu izveido Apvienoto atpakaļuzņemšanas komiteju, kura var pieņemt savu reglamentu. Ir lietderīgi paredzēt vienkāršotu procedūru Savienības nostājas noteikšanai šajā gadījumā.

               (4)

               Saskaņā ar 1. un 2. pantu 21. protokolā par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, minētās dalībvalstis nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā un šis līgums tām nav saistošs un nav jāpiemēro.

               (5)

               Saskaņā ar 1. un 2. pantu 22. protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā un šis lēmums tai nav saistošs un nav jāpiemēro,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Savienības vārdā tiek apstiprināts Nolīgums starp Eiropas Savienību un Armēnijas Republiku par tādu personu atpakaļuzņemšanu, kuras uzturas neatļauti.
   Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   Padomes priekšsēdētājs Savienības vārdā sniedz nolīguma 23. panta 2. punktā paredzēto paziņojumu. (2)

   3. pants
   Apvienotajā atpakaļuzņemšanas komitejā, kas ir izveidota saskaņā ar nolīguma 19. pantu, Savienību pārstāv Komisija, kurai palīdz dalībvalstu eksperti.
   4. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Luksemburgā, 2013. gada 22. oktobrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         L. LINKEVIČIUS

      (1)  OV L 87, 27.3.2013, 1. lpp.

      (2)  Nolīguma spēkā stāšanās datumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēs Padomes Ģenerālsekretariāts.