title: 2009/225/EK: Eiropas Parlamenta Lēmums ( 2008. gada 22. aprīlis ) par Eiropas Dzelzceļa aģentūras 2006. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu

text:
               31.3.2009

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 88/209

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS
   (2008. gada 22. aprīlis)
   par Eiropas Dzelzceļa aģentūras 2006. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
   (2009/225/EK)
   EIROPAS PARLAMENTS,
   ņemot vērā Eiropas Dzelzceļa aģentūras 2006. finanšu gada galīgos pārskatus (1),
   ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Dzelzceļa aģentūras 2006. finanšu gada galīgajiem pārskatiem ar aģentūras atbildēm (2),
   ņemot vērā Padomes 2008. gada 12. februāra ieteikumu (5843/2008 – C6-0084/2008),
   ņemot vērā EK līgumu un it īpaši tā 276. pantu,
   ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (3), un it īpaši tās 185. pantu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulu (EK) Nr. 881/2004, ar ko izveido Eiropas Dzelzceļa aģentūru (4), un it īpaši tās 39. pantu,
   ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (5), un it īpaši tās 94. pantu,
   ņemot vērā Reglamenta 71. pantu un V pielikumu,
   ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Transporta un tūrisma komitejas atzinumu (A6-0123/2008),

               1.

               sniedz Eiropas Dzelzceļa aģentūras izpilddirektoram apstiprinājumu par aģentūras 2006. finanšu gada budžeta izpildi;

               2.

               izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, Eiropas Dzelzceļa aģentūras izpilddirektoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Hans-Gert PÖTTERING

            Ģenerālsekretārs

         Harald RØMER

      (1)  OV C 261, 31.10.2007., 54. lpp.

      (2)  OV C 309, 19.12.2007., 67. lpp.

      (3)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (4)  OV L 164, 30.4.2004., 1. lpp.

      (5)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

    ---documentbreak---

               31.3.2009

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 88/210

         EIROPAS PARLAMENTA REZOLŪCIJA
   (2008. gada 22. aprīlis)
   ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no lēmuma par Eiropas Dzelzceļa aģentūras 2006. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
   EIROPAS PARLAMENTS,
   ņemot vērā Eiropas Dzelzceļa aģentūras 2006. finanšu gada galīgos pārskatus (1),
   ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Dzelzceļa aģentūras 2006. finanšu gada galīgajiem pārskatiem ar aģentūras atbildēm (2),
   ņemot vērā Padomes 2008. gada 12. februāra ieteikumu (5843/2008 – C6-0084/2008),
   ņemot vērā EK līgumu un it īpaši tā 276. pantu,
   ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (3), un it īpaši tās 185. pantu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulu (EK) Nr. 881/2004, ar ko izveido Eiropas Dzelzceļa aģentūru (4), un it īpaši tās 39. pantu,
   ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (5), un it īpaši tās 94. pantu,
   ņemot vērā Reglamenta 71. pantu un V pielikumu,
   ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Transporta un tūrisma komitejas atzinumu (A6-0123/2008),

               A.

               tā kā Revīzijas palāta ir norādījusi, ka tā ir guvusi pamatotu pārliecību par to, ka gada pārskati par 2006. finanšu gadu ir ticami un ka pakārtotie darījumi, izņemot vienu jomu, kopumā ir likumīgi un pareizi;

               B.

               tā kā 2006. gads bija aģentūras pirmais finansiālās autonomijas gads,

         Vispārējie apsvērumi, kas attiecas uz ES aģentūru horizontālā līmeņa jautājumiem un tādējādi ir būtiski katras aģentūras budžeta izpildes apstiprināšanas procedūrā

               1.

               atzīmē, ka, Revīzijas palātai veicot 24 aģentūru un citu satelītdienestu revīziju, to budžets 2006. gadā veidoja 1 080,5 milj. EUR (vislielākais budžets 271 milj. EUR apmērā bija Eiropas Rekonstrukcijas aģentūrai, bet vismazākais 5 milj. EUR apmērā – Eiropas Policijas akadēmijai (CEPOL));

               2.

               norāda, ka pie ārējām ES struktūrvienībām, kurās jāveic revīzija un jāapstiprina budžeta izpilde, tagad pieder ne tikai tradicionālās regulatīvās aģentūras, bet arī izpildaģentūras, kas izveidotas konkrētu programmu īstenošanai, un tuvākajā nākotnē pie tām piederēs arī kopuzņēmumi, kuri dibināti publiskā un privātā sektora partnerības ietvaros (kopīgas tehnoloģiju iniciatīvas);

               3.

               konstatē, ka to aģentūru skaits, uz kurām attiecas budžeta izpildes apstiprinājuma procedūra, ir mainījies šādi: 2000. finanšu gadā – 8, 2001. gadā – 10, 2002. gadā – 11, 2003. gadā – 14, 2004. gadā – 14, 2005. gadā – 16, 2006. gadā – 20 regulatīvās aģentūras un 2 izpildaģentūras (izņemot 2 aģentūras, kurās revīziju veic Revīzijas palāta, bet tām paredzēta budžeta izpildes iekšēja apstiprināšana);

               4.

               tādēļ secina, ka revīzijas veikšana/budžeta izpildes apstiprināšana ir apgrūtinošs un nesamērīgi sarežģīts process, ņemot vērā aģentūru/satelītdienestu budžeta salīdzinošo lielumu; uzdod atbildīgajai komitejai rūpīgi pārskatīt aģentūru un satelītdienestu budžeta izpildes apstiprināšanas procesu, lai izstrādātu vienkāršāku un racionālāku pieeju, paturot prātā, ka turpmākajos gados arvien pieaugs to struktūrvienību skaits, kurām būs jāsagatavo īpašs ziņojums par budžeta izpildes apstiprināšanu;

         Pamatapsvērumi

               5.

               prasa Komisijai, pirms dibināt jaunu aģentūru vai pārveidot jau esošu aģentūru, sniegt nepārprotamus paskaidrojumus par šādiem jautājumiem: aģentūras veids, aģentūras mērķi, aģentūras iekšējās pārvaldes struktūra, produkti, pakalpojumi, pamatprocedūras, mērķgrupa, klienti un ieinteresētās personas, oficiālas attiecības ar ārējiem dalībniekiem, atbildība par budžeta izpildi, finanšu plānošana, kā arī personāla un kadru politika;

               6.

               pieprasa, lai visas aģentūras tiktu pārvaldītas, pamatojoties uz ikgadēju darbības nolīgumu, ko aģentūra sagatavo kopā ar atbildīgo ģenerāldirektorātu un kurā iekļauti galvenie mērķi nākamajam gadam, finanšu shēma un skaidri rādītāji darbības rezultātu vērtēšanai;

               7.

               pieprasa, lai Revīzijas palāta vai cits neatkarīgs revidents sistemātiski (un tieši šajā nolūkā) pārbaudītu aģentūru darbības rezultātus; uzskata, ka, veicot šādu revīziju, nedrīkst aprobežoties ar ierastajiem finanšu pārvaldības elementiem un publisko līdzekļu pienācīgu izlietojumu, bet jāizvērtē arī administrācijas efektivitāte un lietderīgums un katrā aģentūrā jāparedz finanšu pārvaldības novērtēšana;

               8.

               pauž uzskatu, ka attiecībā uz aģentūrām, kuras pastāvīgi pārāk augstu novērtē savas finanšu vajadzības, ir jāparedz tehnisks samazinājums, pamatojoties uz brīvajām amata vietām; uzskata, ka tādējādi ilgtermiņā samazināsies aģentūrām piešķiramie ieņēmumi un līdz ar to – arī administratīvās izmaksas;

               9.

               kā nopietnu problēmu min to, ka vairākas aģentūras ir kritizētas par publiskā iepirkuma normatīvu, Finanšu regulas, Civildienesta noteikumu u. c. noteikumu neievērošanu; uzskata, ka galvenais iemesls ir tas, ka šie noteikumi un Finanšu regula ir galvenokārt domāti lielākām iestādēm un parasti mazākajām aģentūrām trūkst “kritiskās masas”, lai pildītu šīs normatīvās prasības; tādēļ aicina Komisiju rast ātru risinājumu efektivitātes uzlabošanai, apvienojot vairāku aģentūru administratīvās funkcijas, lai sasniegtu šo “kritisko masu” (paturot prātā vajadzīgās izmaiņas pamatregulās, kas reglamentē aģentūru darbību un budžeta neatkarību), vai steidzami sagatavot īpašu noteikumu projektu (it īpaši īstenošanas noteikumus aģentūrām), kas nodrošinātu tām pilnīgu atbilstību prasībām;

               10.

               uzstāj, lai Komisija, gatavojot provizorisko budžeta projektu, ņem vērā atsevišķo aģentūru budžeta izpildes rezultātus iepriekšējos gados, jo īpaši n-1 gadā, un attiecīgi pārskata konkrēto aģentūru pieprasīto budžetu; aicina Parlamenta atbildīgo komiteju respektēt šādas pārskatīšanas rezultātus un, ja to nav izdarījusi Komisija, pašai pārskatīt attiecīgo budžetu līdz saprātīgam līmenim, kas atbilst katras aģentūras līdzekļu apgūšanas un īstenošanas spējām;

               11.

               atgādina, ka lēmumā par 2005. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu Parlaments aicināja Komisiju ik pēc pieciem gadiem iesniegt pētījumu par katras pastāvošās aģentūras “pievienoto vērtību”; ja kādas aģentūras “pievienotā vērtība” novērtēta negatīvi, aicina visas attiecīgās iestādes īstenot vajadzīgos pasākumus, no jauna formulējot aģentūras pilnvaras vai slēdzot to; norāda, ka 2007. gadā Komisija nav veikusi nevienu šādu novērtējumu; uzstāj, lai Komisija līdz lēmuma pieņemšanai par 2007. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu iesniedz vismaz piecus novērtējumus, vispirms pievēršoties vecākajām aģentūrām;

               12.

               pauž uzskatu, ka nekavējoties jāpilda Revīzijas palātas ieteikumi un aģentūrām izmaksājamās subsīdijas jāsamēro ar to faktiskajām vajadzībām pēc naudas līdzekļiem; turklāt uzskata, ka grozījumi, kas izdarīti vispārējā Finanšu regulā, ir jāiekļauj gan aģentūru finanšu pamatregulās, gan citos īpašos finanšu noteikumos;

         Pārskatu sagatavošanas principi

               13.

               atzīmē, ka aģentūrām nav vienotas pieejas attiecībā uz to, kā atskaitīties par savu darbību attiecīgajā finanšu gadā un kā sagatavot ziņojumus un pārskatus par budžeta un finanšu vadību, un trūkst vienotas pieejas jautājumam, vai aģentūras direktoram ir jāsagatavo ticamības deklarācija; konstatē, ka ne visas aģentūras skaidri apzinās atšķirību starp a) sabiedrības iepazīstināšanu ar aģentūras darbu un b) tehnisko ziņojumu par budžeta un finanšu vadību;

               14.

               atzīmē, ka daudzu aģentūru direktori par 2006. gadu ir sagatavojuši ticamības deklarāciju, vienā gadījumā iekļaujot tajā svarīgu atrunu, lai gan Komisijas norādījumi par darbības pārskatu sagatavošanu to skaidri neparedz;

               15.

               atgādina, ka Parlamenta 2005. gada 12. aprīļa rezolūcijā (6) ietverts aicinājums aģentūru direktoriem turpmāk pievienot gada darbības pārskatam, kuru iesniedz kopā ar informāciju par finansēm un vadību, ticamības deklarāciju par darbību likumību un pareizību līdzīgi deklarācijām, ko paraksta Komisijas ģenerāldirektori;

               16.

               aicina Komisiju attiecīgi grozīt norādījumus aģentūrām;

               17.

               turklāt mudina Komisiju strādāt ar aģentūrām, lai sagatavotu vienotu paraugu, kas piemērojams visām aģentūrām un satelītdienestiem, vienlaikus skaidri ievērojot atšķirību starp:

                           —

                           plašākai sabiedrībai paredzētu gada ziņojumu par struktūrvienības darbību, veicamo darbu un sasniegto,

                           —

                           finanšu pārskatiem un ziņojumu par budžeta izpildi,

                           —

                           darbības pārskatu saskaņā ar Komisijas ģenerāldirektoru darbības pārskatiem,

                           —

                           struktūrvienības direktora parakstītu ticamības deklarāciju, kas satur atrunas vai piezīmes, kuras, pēc direktora ieskatiem, jādara zināmas iestādei, kas apstiprina budžeta izpildi;

         Revīzijas palātas vispārējie konstatējumi

               18.

               atzīmē Revīzijas palātas konstatējumu (gada pārskata 10.29. punkts (7), ka Komisijas izmaksātās subsīdijas no Kopienas budžeta nebalstās uz pietiekami pamatotām aplēsēm par aģentūru vajadzībām pēc naudas līdzekļiem, kas – kopā ar pārnesumiem – rada apjomīgu naudas līdzekļu atlikumu; turklāt atzīmē, ka Revīzijas palāta iesaka pieskaņot izmaksājamās subsīdijas aģentūru faktiskajām vajadzībām pēc naudas līdzekļiem;

               19.

               atzīmē, ka 2006. gada beigās grāmatvedības sistēma ABAC vēl nebija ieviesta 14 aģentūrās (zemsvītras piezīme gada pārskata 10.31. punktā);

               20.

               ņem vērā Revīzijas palātas piezīmi (gada pārskata 1.25. punkts), ka dažās aģentūrās ir uzskaitītas uzkrātās maksas par neizmantotajiem atvaļinājumiem; norāda, ka trijām aģentūrām (Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centram (Cedefop), Eiropas Policijas akadēmijai (CEPOL) un Eiropas Dzelzceļa aģentūrai) Revīzijas palāta ir iekļāvusi piezīmes ticamības deklarācijā par 2006. finanšu gadu (par 2005. gadu – Cedefop, Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei, Eiropas Rekonstrukcijas aģentūrai);

         Iekšējā revīzija

               21.

               atgādina, ka saskaņā ar Finanšu regulas 185. panta 3. punktu Komisijas iekšējais revidents ir arī iekšējais revidents regulatīvajās aģentūrās, kuras saņem dotācijas no ES budžeta; norāda, ka iekšējais revidents ziņo katras aģentūras valdei un direktoram;

               22.

               vērš uzmanību uz šādu atrunu, kas ietverta iekšējā revidenta gada darbības ziņojumā par 2006. gadu:
               “Komisijas iekšējais revidents nespēj pienācīgi pildīt pienākumu, kas viņam noteikts Finanšu regulas 185. pantā kā Kopienas struktūrvienību iekšējam revidentam, nepietiekamā personālsastāva dēļ.”;

               23.

               tomēr ņem vērā iekšējā revidenta darbības ziņojumā par 2006. gadu iekļauto piezīmi, ka, sākot ar 2007. gadu, Komisijai piešķirot papildu personālsastāvu Iekšējās revīzijas dienestam (IRD), visās izveidotajās regulatīvajās aģentūrās katru gadu būs jāveic iekšējā revīzija;

               24.

               atzīmē, ka arvien palielinās regulatīvo aģentūru, izpildaģentūru un kopuzņēmumu skaits, kuros saskaņā ar Finanšu regulas 185. pantu revīzija jāveic Iekšējās revīzijas dienestam; aicina Komisiju informēt atbildīgo komiteju par to, vai Iekšējās revīzijas dienestam būs pietiekams personālsastāvs, lai turpmākajos gados veiktu gada revīziju visās šajās struktūrvienībās;

               25.

               konstatē, ka saskaņā ar Regulas (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 72. panta 5. punktu visām aģentūrām ik gadu jāiesniedz Komisijai un iestādei, kas apstiprina budžeta izpildi, direktora sagatavots ziņojums, kurā apkopoti dati par iekšējā revidenta veikto iekšējo revīziju skaitu un veidu, sniegtajiem ieteikumiem un šajā sakarā veiktajiem pasākumiem; aicina aģentūras norādīt, vai šī prasība ir izpildīta un kādā veidā;

               26.

               ņemot vērā iekšējo revidentu iespējas, jo īpaši attiecībā uz mazākajām aģentūrām, pieņem zināšanai iekšējā revidenta 2006. gada 14. septembra priekšlikumu Parlamenta atbildīgajai komitejai atļaut mazākajām aģentūrām iepirkt iekšējās revīzijas pakalpojumus no privātā sektora;

         Aģentūru novērtējums

               27.

               atgādina, ka Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīgajā paziņojumā (8), par kuru vienojās, to saskaņojot pirms Ecofin budžeta Padomes 2007. gada 13. jūlija sanāksmes, iekļauts aicinājums uzskaitīt i) aģentūras, kuru darbību Komisija grasās izvērtēt, un ii) aģentūras, kuru darbība jau ir izvērtēta, pievienojot svarīgāko konstatējumu kopsavilkumu;

         Disciplinārās procedūras

               28.

               atzīmē, ka atsevišķām aģentūrām, ja tās ir nelielas, ir grūti izveidot īpašas (ad hoc) disciplinārlietu kolēģijas, kurās būtu pārstāvēts attiecīgi kvalificēts personāls, bet Komisijas Izmeklēšanas un disciplinārlietu biroja (IDOC) kompetence neattiecas uz aģentūrām; aicina aģentūras apsvērt iespēju izveidot aģentūru disciplinārlietu kolēģiju;

         Iestāžu nolīguma projekts

               29.

               atgādina, ka Komisijas prezentētajā Iestāžu nolīguma projektā par Eiropas regulatīvo aģentūru darbības pamatprincipiem (COM(2005) 59) bija paredzēts noteikt horizontālus principus attiecībā uz Eiropas regulatīvo aģentūru izveidi, struktūru, darbību, novērtēšanu un kontroli; atzīmē, ka šis projekts ir vērtīga iniciatīva, mēģinot loģiski pamatot aģentūru izveidi un vadīšanu; atzīmē konstatējumu Komisijas 2006. gada kopsavilkuma pārskatā (COM(2007) 274 3.1. punkts), ka, lai arī pārrunu sekmīgā gaita pēc minētā priekšlikuma publicēšanas apstājās, Padome 2006. gada beigās atsāka saturiskas sarunas; pauž nožēlu, ka dokumenta pieņemšana ir aizkavējusies;

               30.

               tādēļ atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos 2008. gadā nākt klajā ar paziņojumu par regulatīvo aģentūru nākotni;

         Pašfinansētās aģentūras

               31.

               atgādina, ka divās pašfinansētajās aģentūrās budžeta izpildi direktoram apstiprina valde; atzīmē, ka abās aģentūrās ir uzkrāts liels pārpalikums no maksājumu ieņēmumiem, kuri pārnesti no iepriekšējiem gadiem:

                           —

                           Iekšējā tirgus saskaņošanas birojā nauda un tās ekvivalenti veido 281 milj. EUR (9),

                           —

                           Kopienas Augu šķirņu birojā nauda un tās ekvivalenti veido 18 milj. EUR (10);

         Īpašie apsvērumi

               32.

               atzinīgi vērtē Revīzijas palātas konstatēto, ka aģentūras 2006. gada pārskati visos būtiskajos aspektos ir ticami;

               33.

               tomēr pauž nožēlu, ka tādēļ, ka tika izmantoti līgumi, kuriem beidzies termiņš, un nepareizi pagarināti līgumi, ne visus pakārtotos darījumus var uzskatīt par likumīgiem un pareiziem;

               34.

               atzīmē, ka aģentūrai no Eiropas Savienības 2006. finanšu gada vispārējā budžeta bija piešķirti 14,4 milj. EUR saistību apropriācijās un 14,4 milj. EUR – maksājumu apropriācijās;

               35.

               atzīmē Revīzijas palātas konstatējumu, ka pirmajā finansiālās autonomijas gadā aģentūra izlietoja 72 % saistību apropriāciju, bet administratīvo izdevumu (II sadaļa) un pamatdarbības izdevumu (III sadaļa) pārnesumu līmenis attiecīgi bija 37,5 % un 85 %;

               36.

               pauž bažas par konstatētajām nepilnībām iekšējās kontroles sistēmā, proti, nebija ievēroti noteikumi par pastarpinātu deleģēšanu; nebija savstarpēji saskaņoti deleģēšanas lēmumi un piekļuves tiesības budžeta pārvaldības sistēmai SI2; atzīmē Revīzijas palātas konstatējumu, ka aģentūra nebija pieņēmusi savas finanšu regulas īstenošanas noteikumus;

               37.

               taču atzīst aģentūras atbildi, ka plānotās darbības 2006. gadā netika pilnībā īstenotas tādēļ, ka tas bija aģentūras darbības sākumposms, un ka 2007. gadā aģentūra padziļināti analizēs darbību plānošanu, nepieciešamos resursus un piešķiramo budžetu, kā arī sagatavos konkursu uzaicinājumu plānu;

               38.

               konstatē, ka aģentūras finanšu pārskati liecina, ka aģentūras valde sniegusi pozitīvu atzinumu par 2006. gada pārskatiem;

               39.

               konstatē, ka aģentūras 2006. gada pārskats liecina, ka aģentūras izpilddirektors, pildot kredītrīkotāja pienākumus, ir sniedzis ticamības deklarāciju bez piezīmes;

               40.

               konstatē, ka aģentūras gada pārskatā norādīts, ka pēc Iekšējās revīzijas dienesta (IRD) veiktās revīzijas aģentūra pieņēma darbības plānu, kas paredz līdz 2008. gada sākumam ieviest 24 iekšējās kontroles standartus;

               41.

               pieņem zināšanai, ka aģentūrai sakarā ar savu atrašanās vietu, piedāvātā atalgojuma līmeni un darba līgumu ierobežotajiem termiņiem ir grūtības pieņemt darbā tehnisko personālu ar atbilstošām kompetencēm; atzīst, ka, kopumā ņemot, aģentūras budžeta ierobežotā izpilde galvenokārt bija saistīta ar personāla pieņemšanas problēmām;

               42.

               atzīst aģentūras sniegto informāciju, ka, lai uzlabotu iepirkuma procedūru norisi, tā pieņēmusi darbā iepirkuma procedūru koordinatoru un iekšējo revidentu.

      (1)  OV C 261, 31.10.2007., 54. lpp.

      (2)  OV C 309, 19.12.2007., 67. lpp.

      (3)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (4)  OV L 164, 30.4.2004., 1. lpp.,

      (5)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

      (6)  Visas rezolūcijas, kas attiecas uz aģentūrām, ir publicētas OV L 196, 27.7.2005.

      (7)  OV C 273, 15.11.2007., 1. lpp.

      (8)  Padomes dokuments DS 605/1/07 Rev1.

      (9)  Avots: Ziņojums par Iekšējā tirgus saskaņošanas biroja 2006. finanšu gada pārskatiem, ar Biroja atbildēm (OV C 309, 19.12.2007., 141. lpp.).

      (10)  Avots: Ziņojums par Kopienas Augu šķirņu biroja 2006. finanšu gada pārskatiem, ar Biroja atbildēm (OV C 309, 19.12.2007., 135. lpp.).


title: Padomes Lēmums 2005/805/KĀDP (2005. gada 21. novembris), ar kuru īsteno Vienoto rīcību 2005/556/KĀDP, ar ko ieceļ amatā Eiropas Savienības Īpašo pārstāvi Sudānā

text:
               22.11.2005

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 303/59

      PADOMES LĒMUMS 2005/805/KĀDP
   (2005. gada 21. novembris),
   ar kuru īsteno Vienoto rīcību 2005/556/KĀDP, ar ko ieceļ amatā Eiropas Savienības Īpašo pārstāvi Sudānā
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Padomes Vienoto rīcību 2005/556/KĀDP (2005. gada 18. jūlijs), ar ko ieceļ amatā Eiropas Savienības Īpašo pārstāvi Sudānā (1), un jo īpaši tās 5. panta 1. punktu, saistībā ar Līguma par Eiropas Savienību 14. pantu, 18. panta 5. punktu un 23. panta 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2005. gada 18. jūlijā pieņēma Vienoto rīcību 2005/556/KĀDP, ar ko ieceļ amatā Eiropas Savienības Īpašo pārstāvi (ESĪP) Sudānā.

               (2)

               Padome 2005. gada 21. novembrī pieņēma Lēmumu 2005/806/KĀDP, ar ko īsteno Vienoto rīcību 2005/557/KĀDP par Eiropas Savienības civilmilitāro rīcību Āfrikas Savienības misijas atbalstam Darfūras reģionā Sudānā (2), ar ko tika noteikts bāzes finansējums turpmākiem 6 mēnešiem to izdevumu segšanai, kas saistīti ar Vienotās rīcības 2005/557/KĀDP (3) II iedaļas īstenošanu.

               (3)

               Tādēļ Padomei būtu jāpieņem lēmums par bāzes finansējumu Vienotās rīcības 2005/556/KĀDP turpināšanai nākamiem 6 mēnešiem.

               (4)

               ESĪP īstenos savas pilnvaras situācijā, kas var pasliktināties un varētu kaitēt Līguma 11. pantā izklāstītajiem KĀDP mērķiem,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Bāzes finansējums, kas paredzēts izdevumu segšanai saistībā ar Vienotās rīcības 2005/556/KĀDP turpināšanu no 2006. gada 18. janvāra līdz 17. jūlijam, ir EUR 600 000.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
   Izdevumi ir kompensējami no 2006. gada 18. janvāra.
   3. pants
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2005. gada 21. novembrī

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         J. STRAW

      (1)  OV L 188, 20.7.2005., 43. lpp.

      (2)  Sk. šo 60. lpp. OV.

      (3)  OV L 188, 20.7.2005., 46. lpp.


title: Komisijas Lēmums ( 2012. gada 14. februāris ), ar ko izveido Komisijas ekspertu grupu, lai noteiktu politikas vajadzības saistībā ar noziedzības datiem, un atceļ Lēmumu 2006/581/EK

text:
               15.2.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 42/2

         KOMISIJAS LĒMUMS
   (2012. gada 14. februāris),
   ar ko izveido Komisijas ekspertu grupu, lai noteiktu politikas vajadzības saistībā ar noziedzības datiem, un atceļ Lēmumu 2006/581/EK
   2012/C 42/02
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   tā kā:

               (1)

               Atbilstoši Līguma par Eiropas Savienības darbību 67. panta 3. punktam Savienība cenšas nodrošināt augstu drošības līmeni ar noziedzības, rasisma un ksenofobijas novēršanas un apkarošanas pasākumiem, ar koordinācijas un sadarbības pasākumiem starp policiju un tiesu iestādēm, un citām kompetentām iestādēm.

               (2)

               2006. gada augustā Komisija pieņēma paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai ar nosaukumu “Visaptverošas un saskaņotas ES stratēģijas izstrāde, lai veidotu noziedzības un krimināljustīcijas statistiku: ES rīcības plāns 2006.–2010. gadam” (1).

               (3)

               Vienlaicīgi, lai atbalstītu minētā rīcības plāna īstenošanu, ar Komisijas 2006. gada 7. augusta Lēmumu 2006/581/EK (2) tika izveidota ekspertu grupa, lai noteiktu politikas vajadzību saistībā ar noziedzības un kriminālās tiesvedības datiem. Šīs ekspertu grupas pilnvaras nav tikušas pagarinātas.

               (4)

               Eiropadomes pieņemtā Stokholmas programma “Atvērta un droša Eiropa tās pilsoņu un viņu aizsardzības labā” (3) aicina Komisiju turpināt veidot statistikas instrumentus, lai varētu izvērtēt noziedzību un noziedzīgas darbības un pilnveidot rīcības pasākumus, kuri izklāstīti un daļēji īstenoti ES rīcības plānā 2006.–2010. gadam.

               (5)

               Informācijas apmaiņa un statistikas vākšana tādās jomās kā cilvēku tirdzniecība, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācija, kibernoziedzība un korupcija atbilst Komisijas paziņojumā Eiropas Parlamentam un Padomei “ES iekšējās drošības stratēģija darbībā – pieci soļi pretim drošākai Eiropai” (4) ierosinātajām darbībām.

               (6)

               Ar mērķi turpināt vērtīgo darbu, kuru kopš 2006. gada veica ekspertu grupa, lai noteiktu politikas vajadzības saistībā ar noziedzības un krimināljustīcijas datiem, kā arī ņemot vērā pieaugušo interesi par uzticamu noziedzības statistiku Savienības līmenī, minētā ekspertu grupa ir jāaizstāj.

               (7)

               Kopienas statistikas sagatavošanas kārtību regulē Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 11. marta Regula (EK) Nr. 223/2009 par Eiropas statistiku un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1101/2008 par tādas statistikas informācijas nosūtīšanu Eiropas Kopienu Statistikas birojam, uz kuru attiecas konfidencialitāte, Padomes Regulu (EK) Nr. 322/97 par Kopienas statistiku un Padomes Lēmumu 89/382/EEK, Euratom, ar ko nodibina Eiropas Kopienu Statistikas programmu komiteju (5). Kopienas statistiku sagatavo saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 11. decembra Lēmumu Nr. 1578/2007/EK par Kopienas statistikas programmu 2008. līdz 2012. gadam (6) un tās ikgadējām programmām, un ievērojot principus, kuri noteikti Eiropas prakses kodeksā, kas ir pieņemts Statistikas programmu komitejā 2005. gada 24. februārī.

               (8)

               Tādējādi ir jāizveido Komisijas ekspertu grupa noziedzības statistikas jomā un ir jānosaka tās uzdevumi un struktūra.

               (9)

               Ekspertu grupai būtu jāpalīdz noteikt politikas vajadzības un konsultēt par noziedzības jomas rādītāju un datu definēšanu un efektīvu vispārīgu izmantošanu.

               (10)

               Ekspertu grupā būtu jābūt personām, kuras ir kompetentas identificēt politikas vajadzības un konsultēt par noziedzības jomas rādītāju un datu efektīvu izmantošanu.

               (11)

               Noteikumi par to, kā ekspertu grupas locekļi drīkst izpaust informāciju, būtu jāparedz, neskarot Komisijas drošības noteikumus, kas izklāstīti pielikumā Komisijas 2001. gada 29. novembra Lēmumam 2001/844/EK, EOTK, Euratom, ar ko groza tās iekšējo reglamentu (7).

               (12)

               Ekspertu grupas locekļu personas dati būtu jāapstrādā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (8).

               (13)

               Ekspertu grupas locekļu pilnvaru termiņu vajadzētu noteikt uz pieciem gadiem, kas aptvertu rīcības plāna 2011.–2015. gadam par noziedzības un krimināljustīcijas izvērtēšanu Eiropas Savienībā (9) īstenošanas periodu.

               (14)

               Lēmums 2006/581/EK būtu jāatceļ.

               (15)

               Ir lietderīgi noteikt šā lēmuma piemērošanas periodu. Komisija savlaicīgi apsvērs piemērošanas termiņa pagarināšanas lietderību,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Priekšmets
   Ar šo izveido Komisijas ekspertu grupu, lai noteiktu politikas vajadzības saistībā ar noziedzības datiem, turpmāk saukta – “grupa”.
   2. pants
   Uzdevums
   Grupas uzdevumi ir šādi:

               a)

               palīdzēt Komisijai izveidot sadarbību starp dalībvalstīm un citām saistītām organizācijām un struktūrām, īstenojot ES rīcības plānu 2011.–2015. gadam par noziedzības un krimināljustīcijas izvērtēšanu;

               b)

               palīdzēt Komisijai noteikt politikas vajadzības saistībā ar noziedzības rādītājiem un datiem ES līmenī;

               c)

               palīdzēt Komisijai izstrādāt kopīgus rādītājus;

               d)

               konsultēt Komisiju par attiecīgām pētniecības un attīstības vajadzībām vai rezultātiem, kas ir jāņem vērā darbā, lai īstenotu ES rīcības plānu 2011.–2015. gadam;

               e)

               konsultēt Komisiju par sadarbību ar privātā un akadēmiskā sektora vai citu attiecīgo sektoru pārstāvjiem, lai ietvertu attiecīgās zināšanas un pieredzi darbā, īstenojot ES rīcības plānu 2011.–2015. gadam;

               f)

               īstenot pieredzes un labas prakses apmaiņu noziedzības statistikas jomā, un jo īpaši izstrādājot kopīgus rādītājus un vācot salīdzinošos datus.

         3. pants
   Apspriešanās
   Komisija var apspriesties ar grupu visos jautājumos, kas attiecas uz noziedzības izvērtēšanu.
   4. pants
   Dalībnieki un to iecelšana
   1.   Grupā ir ne vairāk kā 55 locekļu. Grupas locekļi ir:

               a)

               dalībvalstu, kandidātvalstu un Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas dalībvalstu iekšlietu iestādes vai citas attiecīgās valsts iestādes;

               b)

               šādas ES iestādes, tīkli un aģentūras: Eiropas Noziedzības novēršanas tīkls (EUCPN), Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs (ENNUC), Eurojust, Eiropas Policijas birojs (Europol), Eiropas Aģentūra operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām (Frontex) un Pamattiesību aģentūra (FRA);

               c)

               šādas starptautiskas organizācijas un nevalstiskas organizācijas ar attiecīgu pieredzi un kompetenci noziedzības datu analīzē vai izveidē politikas vajadzībām: Eiropas Padome, Apvienoto Nāciju Organizācijas Narkotiku un noziedzības apkarošanas birojs (UNODC), European Sourcebook Group, Eiropas Drošības un sadarbības organizācija (EDSO), Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija (OECD);

               d)

               vismaz sešas personas, kas tiek ieceltas amatā privātpersonas statusā, un vēlams ar akadēmiskas pētniecības pieredzi, kas iegūta dalībvalstu valsts vai privātās augstskolās vai pētniecības centros.

         2.   Grupas locekļi, kas ir minēti 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā, par saviem pārstāvjiem ieceļ pastāvīgu ekspertu un eksperta vietnieku. Vietnieki automātiski aizstāj klāt neesošus ekspertus.
   3.   Personas, kuras tiek ieceltas amatā privātpersonas statusā, amatā ieceļ Iekšlietu ĢD ģenerāldirektors, izvēloties no tiem pretendentiem, kuri ir atsaukušies uz uzaicinājumu iesniegt pieteikumus (skatīt šā lēmuma pielikumu).
   4.   Pamatojoties uz uzaicinājumu iesniegt pieteikumus, pretendentus, kuri tika uzskatīti par piemērotiem grupas locekļiem, bet netika iecelti, ar viņu piekrišanu iekļauj rezerves sarakstā. Vajadzības gadījumā Komisija izmanto šo rezerves sarakstu, lai ieceltu grupas locekļu aizstājējus.
   5.   Visus locekļus ieceļ uz pieciem gadiem. Locekļi pilda pienākumus līdz brīdim, kad tie tiek aizvietoti, vai līdz pilnvaru beigām. Viņu pilnvaru laiku var atjaunot.
   6.   To locekļu vietā, kuri vairs nespēj pilnvērtīgi darboties grupā, kuri atkāpjas no amata vai neatbilst šā panta vai Līguma 339. panta nosacījumiem, uz atlikušo pilnvaru laiku var iecelt citus locekļus.
   7.   Personas, kuras tiek ieceltas amatā privātpersonas statusā, rīkojas neatkarīgi un sabiedrības interesēs.
   8.   To personu vārdus un uzvārdus, kuras tiek ieceltas amatā privātpersonas statusā, publicē Komisijas ekspertu grupu un citu līdzīgu struktūru reģistrā (turpmāk “reģistrs”) (10). Reģistrā publicē šā panta 1. punkta b) un c) apakšpunktā minēto grupas locekļu nosaukumus. Reģistrā publicē 1. punkta a) apakšpunktā minēto valsts iestāžu nosaukumus.
   9.   Personas datus vāc, apstrādā un publicē saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (11).
   5. pants
   Darbība
   1.   Grupas darbu vada Komisijas pārstāvis.
   2.   Komisija koordinē ekspertu grupas darbību ar Eurostat noziedzības un krimināljustīcijas statistikas darba grupas darbību. Komisija ir atbildīga par abu grupu darba saskanību un iespēju robežās cenšas organizēt kopīgas sanāksmes.
   3.   Vienojoties ar Komisijas dienestiem, grupa var izveidot apakšgrupas ne vairāk kā 15 dalībnieku sastāvā īpašu jautājumu izskatīšanai, pamatojoties uz grupas noteikto darba uzdevumu. Šādas apakšgrupas izformē, tiklīdz uzdevums ir izpildīts.
   4.   Komisijas pārstāvis uz ad hoc pamata var uzaicināt piedalīties grupas vai apakšgrupu apspriedēs grupā neietilpstošus ekspertus, kuri ir īpaši kompetenti kādā darba kārtībā iekļautajā jautājumā. Turklāt Komisijas pārstāvis var piešķirt novērotāja statusu personām, organizācijām, kā tas ir noteikts 8. noteikuma 3. punktā horizontālajos noteikumos par ekspertu grupām (12), un kandidātvalstīm.
   5.   Uz ekspertu grupu locekļiem, kā arī pieaicinātajiem ekspertiem un novērotājiem attiecas pienākums glabāt dienesta noslēpumus, kas paredzēts Līgumos un to īstenošanas noteikumos, kā arī Komisijas drošības noteikumi par ES klasificētās informācijas aizsardzību, kas izklāstīti Komisijas Lēmuma 2001/844/EK, EOTK, Euratom pielikumā. Ja viņi nepilda šos pienākumus, Komisija var veikt visus attiecīgos pasākumus.
   6.   Ekspertu grupu un apakšgrupu sanāksmes notiek Komisijas telpās. Komisija nodrošina sekretariāta pakalpojumus. Grupas un tās apakšgrupu sanāksmēs var piedalīties citi procesos ieinteresēti Komisijas ierēdņi.
   7.   Grupa pieņem savu reglamentu, pamatojoties uz ekspertu grupu standarta reglamentu.
   8.   Komisija publicē attiecīgo informāciju par darbībām, ko veic grupa, iekļaujot to reģistrā vai izmantojot saiti no reģistra uz Iekšlietu ĢD tīmekļa vietni.
   6. pants
   Sanāksmju izdevumi
   1.   Grupas darbā iesaistītas personas nesaņem atalgojumu par sniegtajiem pakalpojumiem.
   2.   Saskaņā ar Komisijā spēkā esošajiem noteikumiem Komisija atlīdzina ceļa un uzturēšanās izdevumus, kas grupas locekļiem rodas saistībā ar tās darbu.
   3.   Šos izdevumus atlīdzina pieejamo apropriāciju robežās, kuras piešķir saskaņā ar ikgadējo resursu piešķiršanas procedūru.
   7. pants
   Atcelšana
   Lēmumu 2006/581/EK atceļ.
   8. pants
   Stāšanās spēkā un piemērojamība
   Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, un to piemēro piecus gadus.

      Briselē, 2012. gada 14. februārī

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         José Manuel BARROSO

      (1)  COM(2006) 437 galīgā redakcija.

      (2)  OV L 234, 29.8.2006., 29. lpp.

      (3)  OV C 115, 4.5.2010., 21. lpp.

      (4)  COM(2010) 673 galīgā redakcija.

      (5)  OV L 87, 31.3.2009., 164. lpp.

      (6)  OV L 344, 28.12.2007., 15. lpp.

      (7)  OV L 317, 3.12.2001., 1. lpp.

      (8)  OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.

      (9)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei, šobrīd izstrādē.

      (10)  Locekļi, kuri nevēlas atklāt savu vārdu un uzvārdu, var lūgt atkāpties no šā noteikuma. Lūgumu nepubliskot ekspertu grupas locekļu vārdu un uzvārdu uzskata par pamatotu, ja publicēšana varētu apdraudēt viņu drošību vai integritāti vai nevajadzīgi ietekmēt viņu privāto dzīvi.

      (11)  Skat. 8. atsauci.

      (12)  C(2010) 7649 galīgā redakcija.

      PIELIKUMS

         Uzaicinājums iesniegt pieteikumus, lai atlasītu ekspertus, kas privātpersonas statusā iecelti darbam ekspertu grupā, lai noteiktu politikas vajadzības saistībā ar noziedzības datiem

      Ar 2012. gada 14. februāra Lēmumu C(2012) 721 (1) Komisija ir izveidojusi ekspertu grupu, lai noteiktu politikas vajadzības saistībā ar noziedzības datiem. Komisija vadīs grupas darbu un var apspriesties ar grupu visos jautājumos, kas attiecas uz noziedzības izvērtēšanu.
      Ekspertu grupas uzdevumi ir šādi:

                  a)

                  palīdzēt Komisijai izveidot sadarbību starp dalībvalstīm un citām saistītām organizācijām un struktūrām, īstenojot ES rīcības plānu 2011.–2015. gadam par noziedzības un krimināljustīcijas izvērtēšanu Eiropas Savienībā (2);

                  b)

                  palīdzēt Komisijai noteikt politikas vajadzības saistībā ar noziedzības rādītājiem un datiem ES līmenī;

                  c)

                  palīdzēt Komisijai izstrādāt kopīgus rādītājus;

                  d)

                  konsultēt Komisiju par attiecīgām pētniecības un attīstības vajadzībām vai rezultātiem, kas ir jāņem vērā darbā, lai īstenotu iepriekš minēto ES plānu;

                  e)

                  konsultēt Komisiju par sadarbību ar privātā un akadēmiskā sektora vai citu attiecīgo sektoru pārstāvjiem, lai ietvertu attiecīgās zināšanas un pieredzi darbā, īstenojot iepriekš minēto ES plānu;

                  f)

                  īstenot pieredzes un labas prakses apmaiņu noziedzības statistikas jomā, un jo īpaši izstrādājot kopīgus rādītājus un ievācot salīdzinošos datus.

            Ekspertu grupu veidos ES dalībvalstu, kandidātvalstu un EBTA dalībvalstu iekšlietu iestādes; attiecīgas ES iestādes, tīkli un aģentūras; attiecīgas starptautiskas un nevalstiskas organizācijas; privātpersonas statusā iecelti individuāli eksperti, vēlams ar akadēmiskas pētniecības pieredzi.
      Attiecībā uz pēdējo minēto kategoriju Komisija uzaicina iesniegt pieteikumus, lai atlasītu ekspertu grupas locekļus.
      Ekspertu grupa sastāv no ne vairāk kā 55 locekļiem, no kuriem saskaņā ar iepriekš minētā Lēmuma 4. pantu vismaz seši tiek iecelti amatā privātpersonas statusā.
      Potenciālajiem ekspertiem ir jāieņem amats vai tiem jābūt ieņēmušiem amatu agrāk valsts vai privātā augstskolā vai pētniecības centrā kādā no ES dalībvalstīm. Izvērtējot pieteikumus, Komisija ņems vērā šādus kritērijus:

                  a)

                  pierādīta kompetence, augsta līmeņa profesionālie sasniegumi un pieredze (vismaz astoņi gadi), tostarp Eiropas un/vai starptautiskā līmeņa pieredze kriminoloģijā, krimināljustīcijā un/vai saistītās jomās. Pieredze tādās specifiskās krimināltiesību jomās kā: finanšu noziegumi, cilvēku tirdzniecība, korupcija, kibernoziegumi un viktimizācija, tiks uzskatīti par priekšrocību;

                  b)

                  iepriekšēja piedalīšanās attiecīgajās ES/starptautiskās grupās vai komitejās tiks uzskatīta par priekšrocību;

                  c)

                  pierādītas spējas strādāt angļu valodā;

                  d)

                  vajadzība panākt līdzsvarotu ekspertu grupas sastāvu attiecībā uz pretendentu pārstāvību, dzimumu un ģeogrāfisko izcelsmi (3);

                  e)

                  vajadzība panākt līdzsvarotu ekspertu pārstāvību attiecībā uz dažādām noziedzības jomām, tostarp finanšu noziegumi, cilvēku tirdzniecība, korupcija, kibernoziegumi, viktimizācija, kā arī attiecībā uz dažādiem aspektiem, piemēram, definējumiem, rādītājiem, statistiku, analīzi un interpretāciju;

                  f)

                  vajadzība nodrošināt ar Komisijas 2006. gada augusta lēmumu izveidotās ekspertu grupas darba turpinājumu;

                  g)

                  grupas locekļiem jābūt kādas Eiropas Savienības dalībvalsts pilsoņiem vai attiecīgā gadījumā kandidātvalsts, vai potenciālās kandidātvalsts, vai Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas dalībvalsts pilsoņiem.

            Iepriekš minētās prasības pārbaudīs pēc aizpildītā CV un pieteikuma veidlapas.
      Pieteikumus var iesniegt tikai, aizpildot pieteikuma veidlapu (Papildinājums) un CV paraugu (4). Pretendenti tiek aicināti savā pieteikumā skaidri norādīt jomu, kurā viņiem ir īpašas zināšanas.
      Atbilstīgi parakstīti pieteikumi ne vēlāk kā 20 dienu laikā, skaitot no dienas, kad uzaicinājums iesniegt pieteikumus tiek publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, jānosūta pa e-pastu vai vēstulē uz šādu adresi:

                     European Commission

                  Directorate-General Home Affairs

                     Unit A2 Secretariat

                     LX 46 3/131

                     1049 Bruxelles/Brussel

                     BELGIQUE/BELGIË

                  HOME-STATS-GROUP@ec.europa.eu

            Ja pieteikumi tiek sūtīti pa e-pastu, e-pasta datums tiks uzskatīts par nosūtīšanas datumu. Ja pieteikumi tiek sūtīti pa pastu, pasta zīmoga datums tiks uzskatīts par nosūtīšanas datumu.
      Komisija ieceļ grupas locekļus privātpersonas statusā uz piecu gadu termiņu. Tie Komisijai sniedz neatkarīgu un neietekmētu atzinumu un ievēro konfidencialitātes noteikumus, kas minēti 5. pantā Komisijas lēmumā, ar kuru izveido ekspertu grupu. Tie apņemas strādāt neatkarīgi un sabiedrības interesēs.
      Komisija saskaņā ar Komisijā spēkā esošajiem noteikumiem grupas locekļiem atlīdzinās ceļa un uzturēšanās izdevumus saistībā ar ekspertu grupas veiktajām darbībām pieejamo budžeta apropriāciju ietvaros. Atlīdzību par savu pienākumu pildīšanu grupas locekļi nesaņems.
      Privātpersonas statusā iecelto ekspertu vārdus un uzvārdus publicē Komisijas ekspertu grupu un citu līdzīgu struktūru reģistrā (5), kā arī Iekšlietu ĢD tīmekļa vietnē.
      Personas datus apkopos, apstrādās un publicēs saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 45/2001 (6) noteikumiem.
      Lai saņemtu sīkāku informāciju, lūdzam sazināties ar Athina KARVOUNARAKI kundzi, tālrunis +32 22999070, e-pasts: athina.karvounaraki@ec.europa.eu
      Informācija par uzaicinājuma iesniegt pieteikumus rezultātiem jebkurā gadījumā tiks publicēta Iekšlietu ĢD tīmekļa vietnē un atbilstošā gadījumā Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

         (1)  OV C 42, 15.2.2012., 2. lpp.

         (2)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei, šobrīd izstrādē.

         (3)  Komisijas 2000. gada 19. jūnija Lēmums 2000/407/EK par dzimumu līdzsvaru tās izveidotajās komitejās un ekspertu grupās (OV L 154, 27.6.2000., 34. lpp.).

         (4)  Visi CV ir jāiesniedz Eiropas standarta formātā: http://europass.cedefop.europa.eu/en/documents/curriculum-vitae/templates-instructions

         (5)  Grupas locekļi, kuri nevēlas atklāt savu vārdu un uzvārdu, var lūgt atkāpties no šā noteikuma. Lūgumu neizpaust ekspertu grupas locekļu vārdu un uzvārdu uzskata par pamatotu, ja publicēšana varētu apdraudēt viņu drošību vai integritāti vai nevajadzīgi ietekmēt privāto dzīvi.

         (6)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.).

         Papildinājums


title: Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (ES) 2017/343 (2016. gada 14. decembris) par Eiropas Savienības Solidaritātes fonda izmantošanu avansa maksājumu nodrošināšanai Savienības 2017. gada vispārējā budžetā

text:
               28.2.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 50/55

         EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS (ES) 2017/343
   (2016. gada 14. decembris)
   par Eiropas Savienības Solidaritātes fonda izmantošanu avansa maksājumu nodrošināšanai Savienības 2017. gada vispārējā budžetā
   EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2002. gada 11. novembra Regulu (EK) Nr. 2012/2002, ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu (1), un jo īpaši tās 4.a panta 4. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (2) un jo īpaši tā 11. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Eiropas Savienības Solidaritātes fonda (“Fonds”) mērķis ir ļaut Savienībai ātri, efektīvi un elastīgi reaģēt uz ārkārtas situācijām, lai demonstrētu solidaritāti ar to reģionu iedzīvotājiem, kurus ir piemeklējušas dabas katastrofas.

               (2)

               Fondu var izmantot, nepārsniedzot maksimālo summu, kas ir EUR 500 000 000 (2011. gada cenās), kā noteikts Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 1311/2013 (3) 10. pantā.

               (3)

               Regulas (EK) Nr. 2012/2002 4.a panta 4. punktā ir noteikts, ka gadījumos, kad tas ir vajadzīgs, lai nodrošinātu budžeta līdzekļu savlaicīgu pieejamību, Fondu var izmantot avansa maksājumiem maksimāli EUR 50 000 000 apmērā, iekļaujot attiecīgās apropriācijas Savienības vispārējā budžetā.

               (4)

               Lai nodrošinātu Savienības 2017. gada vispārējā budžetā pietiekamu budžeta līdzekļu savlaicīgu pieejamību, Fonds būtu jāizmanto avansa maksājumiem EUR 50 000 000 apmērā.

               (5)

               Lai pēc iespējas saīsinātu laiku, kas vajadzīgs Fonda izmantošanai, šis lēmums būtu jāpiemēro no 2017. gada 1. janvāra,

         IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Savienības 2017. finanšu gada vispārējā budžetā Eiropas Savienības Solidaritātes fondu izmanto, lai avansa maksājumiem nodrošinātu summu EUR 50 000 000 apmērā saistību un maksājumu apropriācijās.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   To piemēro no 2017. gada 1. janvāra.

      Strasbūrā, 2016. gada 14. decembrī

            Eiropas Parlamenta vārdā –

            priekšsēdētājs

         M. SCHULZ

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         I. KORČOK

      (1)  OV L 311, 14.11.2002., 3. lpp.

      (2)  OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

      (3)  Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 1311/2013 (2013. gada 2. decembris), ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.).


title: 2008/72/Euratom: Komisijas Lēmums ( 2007. gada 22. novembris ) par nolīgumu noslēgšanu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Atomenerģijas kopienu ( Euratom ) un Šveices Konfederāciju (Šveice) par to, ka ITER nolīgums, Nolīgums par privilēģijām un neaizskaramību attiecībā uz ITER un Plašākas pieejas nolīgums tiek piemēroti Šveicē, un par Šveices dalību Eiropas Kopuzņēmumā ITER un kodolsintēzes enerģijas attīstības vajadzībām

text:
               24.1.2008

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 20/11

         KOMISIJAS LĒMUMS
   (2007. gada 22. novembris)
   par nolīgumu noslēgšanu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Atomenerģijas kopienu (Euratom) un Šveices Konfederāciju (Šveice) par to, ka ITER nolīgums, Nolīgums par privilēģijām un neaizskaramību attiecībā uz ITER un Plašākas pieejas nolīgums tiek piemēroti Šveicē, un par Šveices dalību Eiropas Kopuzņēmumā ITER un kodolsintēzes enerģijas attīstības vajadzībām
   (2008/72/Euratom)
   EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
   ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 101. panta trešo daļu,
   ņemot vērā Padomes 2006. gada 19. decembra Lēmumu 2006/976/Euratom par Īpašo programmu, ar ko īsteno Eiropas Atomenerģijas kopienas (Euratom) Septīto pamatprogrammu kodolpētniecības un apmācību pasākumiem (2007.–2011.) (1),
   ņemot vērā Padomes 2006. gada 25. septembra lēmumu par to, ka Komisija slēdz nolīgumu, ar ko izveido ITER Starptautisko kodolsintēzes enerģijas organizāciju ITER projekta kopīgai īstenošanai (“ITER nolīgums”), vienošanos provizoriski piemērot nolīgumu, ar ko izveido ITER Starptautisko kodolsintēzes enerģijas organizāciju ITER projekta kopīgai īstenošanai, un nolīgumu par ITER Starptautiskās kodolsintēzes enerģijas organizācijas ITER projekta kopīgai īstenošanai privilēģijām un imunitāti (“Nolīgums par privilēģijām un neaizskaramību attiecībā uz ITER”),
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 30. janvāra Lēmumu 2007/614/Euratom par to, ka Komisija slēdz Eiropas Atomenerģijas kopienas un Japānas valdības nolīgumu, lai kopīgi īstenotu plašākas pieejas pasākumus kodolsintēzes enerģijas pētniecības jomā (2) (“Plašākas pieejas nolīgums”),
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 27. marta Lēmumu 2007/198/Euratom, ar ko izveido Eiropas Kopuzņēmumu ITER un kodolsintēzes enerģijas attīstības vajadzībām un piešķir tam priekšrocības (3) (“Kopuzņēmums”),
   ņemot vērā Sadarbības nolīgumu starp Eiropas Atomenerģijas kopienu un Šveices Konfederāciju vadāmas kodolsintēzes un plazmas fizikas jomā (4),
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar ITER nolīgumu, Nolīgumu par privilēģijām un neaizskaramību attiecībā uz ITER un Plašākas pieejas nolīgumu tos piemēro arī Šveices Konfederācijas teritorijā, jo Šveice piedalās Euratom kodolsintēzes programmā kā pilnībā asociēta trešā valsts, kā to nosaka Euratom līgums vai attiecīgs nolīgums.

               (2)

               Saskaņā ar Lēmumu 2007/198/Euratom un tam pievienotajiem statūtiem (“statūti”) Kopuzņēmuma dalībniece var būt trešā valsts, kas noslēgusi sadarbības nolīgumu ar Euratom vadāmas kodolsintēzes jomā, saistot savas attiecīgās pētniecības programmas ar Euratom programmām, un kas izteikusi vēlmi kļūt par Kopuzņēmuma dalībnieci.

               (3)

               Saskaņā ar statūtu I pielikumu Šveicei kā Kopuzņēmuma dalībniecei jau ir balsstiesības tā valdē.

               (4)

               Šveices ieguldījums Euratom kodolsintēzes enerģijas pētniecības programmā ir ievērojams, un tā ir oficiāli izteikusi vēlēšanos kļūt par Kopuzņēmuma dalībnieci sākotnējā periodā, kas ir Euratom Septītās pamatprogrammas darbības periods.

               (5)

               Kopiena ir ieinteresēta oficiāli vienoties ar Šveici par ITER nolīguma, Nolīguma par privilēģijām un neaizskaramību attiecībā uz ITER un Plašākas pieejas nolīguma piemērošanu Šveices teritorijā un par nosacījumiem Šveices dalībai Kopuzņēmumā,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   1.   Ar šo Kopienas vārdā apstiprina, ka tiek noslēgts nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Atomenerģijas kopienu un Šveices Konfederāciju par to, ka Šveices Konfederācijas teritorijā piemērojams Nolīgums par ITER Starptautiskās kodoltermiskās enerģijas organizācijas izveidi ITER projekta kopīgai īstenošanai, Nolīgums par ITER Starptautiskās kodolsintēzes enerģijas organizācijas privilēģijām un neaizskaramību ITER projekta kopīgai īstenošanai un Nolīgums starp Japānas valdību un Eiropas Atomenerģijas kopienu par kopīgu plašākas pieejas pasākumu īstenošanu kodolsintēzes enerģijas pētniecības jomā.
   2.   Nolīguma teksts pievienots šā lēmuma I pielikumā.
   2. pants
   1.   Ar šo Kopienas vārdā apstiprina, ka tiek noslēgts nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Atomenerģijas kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices dalību Kopuzņēmumā ITER un kodolsintēzes enerģijas attīstības vajadzībām.
   2.   Nolīguma teksts pievienots šā lēmuma II pielikumā.
   3. pants
   Par pētniecību atbildīgais komisārs vai tā norīkota persona ar šo tiek pilnvarota Kopienas vārdā parakstīt atbilstīgās vēstules, kas minētas 1. un 2. pantā.

      Briselē, 2007. gada 22. novembrī

            Komisijas vārdā —

            Komisijas loceklis

         Janez POTOČNIK

      (1)  OV L 400, 30.12.2006., 400. lpp. Labotā redancija OV L 54, 22.2.2007., 139. lpp.

      (2)  OV L 246, 21.9.2007., 32. lpp.

      (3)  OV L 90, 30.3.2007., 58. lpp.

      (4)  OV L 242, 4.9.1978., 2. lpp., grozījumi izdarīti ar protokolu par grozījumiem Sadarbības nolīgumā (OV L 116, 30.4.1982., 21. lpp.).
   I PIELIKUMS

   NOLĪGUMS
   vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Atomenerģijas kopienu un Šveices Konfederāciju par to, ka Šveices Konfederācijas teritorijā piemērojams Nolīgums par ITER Starptautiskās kodoltermiskās enerģijas organizācijas izveidi ITER projekta kopīgai īstenošanai, Nolīgums par ITER Starptautiskās kodolsintēzes enerģijas organizācijas privilēģijām un neaizskaramību ITER projekta kopīgai īstenošanai un Nolīgums starp Japānas valdību un Eiropas Atomenerģijas kopienu par kopīgu plašākas pieejas pasākumu īstenošanu kodolsintēzes enerģijas pētniecības jomā
   Godātais komisāra kungs!
   Ar šo informēju Jūs, ka Šveices iestādes ir iepazinušās ar ES Padomes 2006. gada 25. septembra Lēmumu (12731/06) par to, ka tiek noslēgts Nolīgums par ITER Starptautiskās kodoltermiskās enerģijas organizācijas izveidi ITER projekta kopīgai īstenošanai, un Padomes 2007. gada 30. janvāra Lēmumu (5455/07) par to, ka noslēgts Nolīgums starp Japānas valdību un Eiropas Atomenerģijas kopienu (Euratom) par kopīgu plašākas pieejas pasākumu īstenošanu kodolsintēzes enerģijas pētniecības jomā.
   Šveices Konfederācija (“Šveice”) piekrīt piemērot savā suverēnajā teritorijā Nolīgumu par ITER Starptautiskās kodoltermiskās enerģijas organizācijas izveidi ITER projekta kopīgai īstenošanai (ITER nolīgums, I pielikums) un Nolīgumu starp Euratom un Japānas valdību par kopīgu plašākas pieejas pasākumu īstenošanu kodolsintēzes enerģijas pētniecības jomā (Plašākas pieejas nolīgums, II pielikums), kā attiecīgi norādīts ITER nolīguma 21. pantā un Plašākas pieejas nolīguma 26. pantā. Šo nolīgumu piemērošana Šveicē nozīmē, ka valsts turpina savas jau esošās saistības kodolsintēzes pētniecības jomā saskaņā ar 3. panta 3. punktu 1978. gada 14. septembra Sadarbības nolīgumā starp Šveici un Euratom vadāmās kodolsintēzes un plazmas fizikas jomā. Turklāt tas nozīmē, ka tiek īstenota aktīva sadarbība zinātniskās un tehniskās pētniecības jomā, kā noteikts Eiropas Kopienas un Euratom Nolīgumā par dalību Septītajā pamatprogrammā.
   Attiecībā uz šo nolīgumu piemērošanu Šveicē Euratom un Šveice ir savstarpēji vienojušās par šādiem punktiem:

               a)

               Šveices valstspiederīgajiem, kam ir pilnas pilsoņa tiesības, saskaņā ar tādiem pašiem nosacījumiem, kādi attiecas uz ES dalībvalstu valstspiederīgajiem, ir šādas tiesības:

                           —

                              Euratom tos var iecelt par pārstāvjiem ITER Starptautiskās kodoltermiskās enerģijas organizācijas padomē (ITER nolīguma 6. panta 1. punkts),

                           —

                           Padome tos var iecelt par ITER Starptautiskās kodoltermiskās enerģijas organizācijas augstākā līmeņa vadītājiem (ITER nolīguma 6. panta 7. punkta d) apakšpunkts),

                           —

                              Euratom tos var nosūtīt darbā uz ITER Starptautiskās kodoltermiskās enerģijas organizāciju (ITER nolīguma 7. panta 2. punkts),

                           —

                           tos var tieši pieņemt darbā ITER Starptautiskajā kodoltermiskās enerģijas organizācijā saskaņā ar ITER Starptautiskās kodoltermiskās enerģijas organizācijas ģenerāldirektora rīkojumu par pieņemšanu darbā (ITER nolīguma 7. panta 2. punkts un 7. panta 4. punkta b) apakšpunkts),

                           —

                              Euratom tos var iecelt par pārstāvjiem Plašākas pieejas pasākumu koordinācijas komitejā un Plašākas pieejas pasākumu projektu komitejās (Plašākas pieejas nolīguma 3. un 5. pants),

                           —

                           koordinācijas komiteja tos var iecelt par sekretariāta darbiniekiem (Plašākas pieejas nolīguma 4. pants),

                           —

                              Euratom tos var nosūtīt darbā uz Plašākas pieejas pasākumiem, t.i., par projekta grupas locekli vai projekta vadītāju (Plašākas pieejas nolīguma 6. pants);

               b)

               saskaņā ar ITER nolīguma 12. pantu Šveice piekrīt, ka Nolīgums par ITER Starptautiskās kodolsintēzes enerģijas organizācijas privilēģijām un neaizskaramību ITER projekta kopīgai īstenošanai (ITER-API, III pielikums) piemērojams Šveicē saskaņā ar ITER-API 24. pantu. Šveice arī piekrīt, ka Plašākas pieejas nolīgumā paredzētās privilēģijas un neaizskaramība piemērojamas tās teritorijā saskaņā ar Plašākas pieejas nolīguma 13. pantu un 14. panta 5. punktu.

         Šīs vēstules neatņemama sastāvdaļa ir I–III pielikums.

      Euratom apspriežas ar Šveices iestādēm, ja veicami grozījumi ITER nolīgumā, Plašākas pieejas nolīgumā vai ITER-API, kas minēti šajā vēstuļu apmaiņā. Ikviens grozījums, kas varētu ietekmēt Šveices pienākumus, oficiāli jāsaskaņo, pirms tas stājas spēkā Šveicē.
   Šo apstiprināto attiecināšanu uz Šveici provizoriski piemēro dienā, kad Komisija sniedz atbildi uz šo vēstuli. Šī vēstuļu apmaiņa paliek provizoriska tik ilgi, kamēr Šveices parlaments nepieņem lēmumu attiecināt tās uz Šveici. Šveice informē Euratom par to, ka ir pabeigtas valsts iekšējās apstiprināšanas procedūras. Dienā, kad Euratom saņem šo paziņojumu, vēstuļu apmaiņa stājas spēkā. Šajā vēstulē minēto dažādo nolīgumu piemērošana Šveicē beidzas, ja Šveice izstājas no Eiropas Kopuzņēmuma ITER un kodolsintēzes enerģētikas attīstības vajadzībām.

      Euratom informē ITER Starptautiskās kodoltermiskās enerģijas organizāciju un Japānas valdību par šo vēstuli attiecībā uz ITER nolīguma un Plašākas pieejas nolīguma piemērošanu Šveicē.
   Patiesā cieņā

         Šveices pārstāvniecības Eiropas Savienībā vadītājs

      Bernhard MARFURT

      I PIELIKUMS
      Nolīgums par ITER Starptautiskās kodoltermiskās enerģijas organizācijas izveidi ITER projekta kopīgai īstenošanai

            (Nolīguma par ITER Starptautiskās kodoltermiskās enerģijas organizācijas izveidi ITER projekta kopīgai īstenošanai (1) teksts šeit nav pievienots)

      II PIELIKUMS
      Nolīgums starp Japānas valdību un Eiropas Atomenerģijas kopienu par kopīgu plašākas pieejas pasākumu īstenošanu kodolsintēzes enerģijas pētniecības jomā

            (Nolīguma starp Japānas valdību un Eiropas Atomenerģijas kopienu par kopīgu plašākas pieejas pasākumu īstenošanu kodolsintēzes enerģijas pētniecības jomā (2) teksts šeit nav pievienots)

      III PIELIKUMS
      Nolīgums par ITER Starptautiskās kodolsintēzes enerģijas organizācijas privilēģijām un neaizskaramību ITER projekta kopīgai īstenošanai

            (Nolīguma par ITER Starptautiskās kodolsintēzes enerģijas organizācijas privilēģijām un neaizskaramību ITER projekta kopīgai īstenošanai (3) teksts šeit nav pievienots)

   Godātais kungs!
   Ar šo es atsaucos uz Jūsu 2007. gada 5. novembra vēstuli, kurā teikts:
   “Godātais komisāra kungs!
   Ar šo informēju Jūs, ka Šveices iestādes ir iepazinušās ar ES Padomes 2006. gada 25. septembra Lēmumu (12731/06) par to, ka tiek noslēgts Nolīgums par ITER Starptautiskās kodoltermiskās enerģijas organizācijas izveidi ITER projekta kopīgai īstenošanai, un Padomes 2007. gada 30. janvāra Lēmumu (5455/07) par to, ka noslēgts Nolīgums starp Japānas valdību un Eiropas Atomenerģijas kopienu (Euratom) par kopīgu plašākas pieejas pasākumu īstenošanu kodolsintēzes enerģijas pētniecības jomā.
   Šveices Konfederācija (“Šveice”) piekrīt piemērot savas valsts suverēnajā teritorijā Nolīgumu par ITER Starptautiskās kodoltermiskās enerģijas organizācijas izveidi ITER projekta kopīgai īstenošanai (ITER nolīgums, I pielikums) un Nolīgumu starp Euratom un Japānas valdību par kopīgu plašākas pieejas pasākumu īstenošanu kodolsintēzes enerģijas pētniecības jomā (Plašākas pieejas nolīgums, II pielikums), kā attiecīgi norādīts ITER nolīguma 21. pantā un Plašākas pieejas nolīguma 26. pantā. Šo nolīgumu piemērošana Šveicē nozīmē, ka valsts turpina savas jau esošās saistības kodolsintēzes pētniecības jomā saskaņā ar 3. panta 3. punktu 1978. gada 14. septembra Sadarbības nolīgumā starp Šveici un Euratom vadāmas kodolsintēzes un plazmas fizikas jomā. Turklāt tas nozīmē, ka tiek īstenota aktīva sadarbība zinātniskās un tehniskās pētniecības jomā, kā noteikts Eiropas Kopienas un Euratom Nolīgumā par dalību Septītajā pamatprogrammā.
   Attiecībā uz šo nolīgumu piemērošanu Šveicē Euratom un Šveice ir savstarpēji vienojušās par šādiem punktiem:

               a)

               Šveices valstspiederīgajiem, kam ir pilnas pilsoņa tiesības, saskaņā ar tādiem pašiem nosacījumiem, kādi attiecas uz ES dalībvalstu valstspiederīgajiem, ir šādas tiesības:

                           —

                              Euratom tos var iecelt par pārstāvjiem ITER Starptautiskās kodoltermiskās enerģijas organizācijas padomē (ITER nolīguma 6. panta 1. punkts),

                           —

                           Padome tos var iecelt par ITER Starptautiskās kodoltermiskās enerģijas organizācijas augstākā līmeņa vadītājiem (ITER nolīguma 6. panta 7. punkta d) apakšpunkts),

                           —

                              Euratom tos var nosūtīt darbā uz ITER Starptautiskās kodoltermiskās enerģijas organizāciju (ITER nolīguma 7. panta 2. punkts),

                           —

                           tos var tieši pieņemt darbā ITER Starptautiskajā kodoltermiskās enerģijas organizācijā saskaņā ar ITER Starptautiskās kodoltermiskās enerģijas organizācijas ģenerāldirektora rīkojumu par pieņemšanu darbā (ITER nolīguma 7. panta 2. punkts un 7. panta 4. punkta b) apakšpunkts),

                           —

                              Euratom tos var iecelt par pārstāvjiem Plašākas pieejas pasākumu koordinācijas komitejā un Plašākas pieejas pasākumu projekta komitejās (Plašākas pieejas nolīguma 3. un 5. pants),

                           —

                           koordinācijas komiteja tos var iecelt par sekretariāta darbiniekiem (Plašākas pieejas nolīguma 4. pants),

                           —

                              Euratom tos var nosūtīt darbā uz Plašākas pieejas pasākumiem, t.i., par projekta grupas locekli vai projekta vadītāju (Plašākas pieejas nolīguma 6. pants);

               b)

               saskaņā ar ITER nolīguma 12. pantu Šveice piekrīt, ka Nolīgums par ITER Starptautiskās kodolsintēzes enerģijas organizācijas privilēģijām un neaizskaramību ITER projekta kopīgai īstenošanai (ITER-API, III pielikums) piemērojams Šveicē saskaņā ar ITER-API 24. pantu. Šveice arī piekrīt, ka Plašākas pieejas nolīgumā paredzētās privilēģijas un neaizskaramība piemērojamas tās teritorijā saskaņā ar Plašākas pieejas nolīguma 13. pantu un 14. panta 5. punktu.

         Šīs vēstules neatņemama sastāvdaļa ir I–III pielikums.

      Euratom apspriežas ar Šveices iestādēm, ja veicami grozījumi ITER nolīgumā, Plašākas pieejas nolīgumā vai ITER-API, kas minēti šajā vēstuļu apmaiņā. Ikviens grozījums, kas varētu ietekmēt Šveices pienākumus, oficiāli jāsaskaņo, pirms tas stājas spēkā Šveicē.
   Šo apstiprināto attiecināšanu uz Šveici provizoriski piemēro dienā, kad Komisija sniedz atbildi uz šo vēstuli. Vēstuļu apmaiņu provizoriski piemēro tik ilgi, kamēr Šveices parlaments nepieņem lēmumu attiecināt to uz Šveici. Šveice informē Euratom par to, ka ir pabeigtas valsts iekšējās apstiprināšanas procedūras. Dienā, kad Euratom saņem šo paziņojumu, apmainītās vēstules stājas spēkā. Šajā vēstulē minēto dažādo nolīgumu piemērošana Šveicē beidzas, ja Šveice izstājas no Eiropas Kopuzņēmuma ITER un kodolsintēzes enerģētikas attīstības vajadzībām.

      Euratom informē ITER Starptautiskās kodoltermiskās enerģijas organizāciju un Japānas valdību par šo vēstuli attiecībā uz ITER nolīguma un Plašākas pieejas nolīguma piemērošanu Šveicē.”
   Ar šo paziņoju, ka Eiropas Atomenerģijas kopiena piekrīt šai vēstulei.
   Patiesā cieņā
   Eiropas Atomenerģijas kopienas vārdā —

      Janez POTOČNIK

      (1)  OV L 358, 16.12.2006., 62. lpp.

      (2)  OV L 246, 21.9.2007., 34. lpp.

      (3)  OV L 358, 16.12.2006., 82. lpp.
   II PIELIKUMS

   NOLĪGUMS
   vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Atomenerģijas kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices dalību Eiropas Kopuzņēmumā ITER un kodolsintēzes enerģijas attīstības vajadzībām
   Godātais komisāra kungs!
   Šveices Konfederācija (“Šveice”) 2006. gada 18. jūlijā informēja Komisiju par to, ka tā ir ieinteresēta Eiropas Kopuzņēmumā ITER un kodolsintēzes enerģijas attīstības vajadzībām.
   Ar šo informēju Jūs, ka attiecīgās Šveices iestādes ir iepazinušās ar Padomes 2007. gada 27. marta Lēmumu 2007/198/Euratom, ar ko izveido Eiropas Kopuzņēmumu ITER un kodolsintēzes enerģijas attīstības vajadzībām (“Kopuzņēmums”). Šveice jo īpaši apzinās, ka trešās valstis var kļūt par Kopuzņēmuma dalībniecēm ar noteikumu, ka tās noslēdz sadarbības nolīgumu ar Euratom vadāmas kodolsintēzes jomā, saistot savas pētniecības programmas ar Euratom programmām.
   Šveices vārdā ar šo paziņoju, ka saskaņā ar iepriekš minētā Padomes lēmuma 2. panta c) apakšpunktu Šveice vēlas iestāties Kopuzņēmumā. Šī dalība būs pamats turpmākai sadarbībai starp Euratom un Šveici. Tā pamatos to, ka valsts turpinās savas jau esošās saistības kodolsintēzes pētniecības jomā saskaņā ar 3. panta 3. punktu 1978. gada 14. septembra Sadarbības nolīgumā starp Šveici un Euratom vadāmas kodolsintēzes un plazmas fizikas jomā. Turklāt dalība nozīmēs, ka tiks īstenota aktīva sadarbība zinātniskās un tehniskās pētniecības jomā, kā noteikts Eiropas Kopienas un Euratom Nolīgumā par dalību Septītajā pamatprogrammā.
   Ņemot vērā Šveices vēlmi iestāties Kopuzņēmumā, lūdzu Jūs apstiprināt, ka Komisija, kas pārstāv Euratom, piekrīt šādai interpretācijai:

      Neskarot Padomes 1968. gada 29. februāra Regulas (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 259/68, ar ko nosaka Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumus un Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību, 12. panta 2. punkta a) apakšpunktu un 82. panta 3. punkta a) apakšpunktu un saskaņā ar Padomes lēmumam par Kopuzņēmuma izveidošanu pievienoto Kopuzņēmuma statūtu 10. punktu un īstenošanas noteikumiem, ar kuriem Kopuzņēmums piemēro Civildienesta noteikumus, Šveices valstspiederīgos, kuriem ir pilnas pilsoņa tiesības, Kopuzņēmuma direktors var pieņemt darbā Kopuzņēmumā.

   Ar šo arī apstiprinu, ka Šveice kā Kopuzņēmuma dalībniece ievēros iepriekš minēto Padomes lēmumu par Kopuzņēmuma izveidošanu un priekšrocību piešķiršanu. Tā jo īpaši ievēros turpmāk minēto:

               a)

               saskaņā ar minētā Padomes lēmuma 7. pantu Šveice attiecībā uz Kopuzņēmumu, tā direktoru un darbiniekiem piemēro Protokolu par privilēģijām un imunitāti Eiropas Kopienās atbilstīgi šai sarakstei pievienotajiem nosacījumiem (I pielikums);

               b)

               Šveice piešķir visas Euratom līguma III pielikumā minētās priekšrocības (II pielikums) Kopuzņēmumam tā oficiālo darbību ietvaros;

               c)

               Šveice piekrīt valdes locekļu balsstiesību sadalījumam un piekrīt veikt ikgadējas dalības maksas Kopuzņēmumā saskaņā ar minētajā Padomes lēmumā ietverto statūtu I un II pielikumu;

               d)

               Šveice piekrīt finanšu kontrolei attiecībā uz tās dalību Kopuzņēmuma darbībās saskaņā ar minētajā Padomes lēmumā un šīs sarakstes pielikumā (III pielikums) noteikto.

         Šīs vēstules neatņemama sastāvdaļa ir I, II un III pielikums.
   Saskaņā ar minētajam Padomes lēmumam pievienoto statūtu 6. panta 5. punktu un 21. pantu, ja būs jāgroza statūtu noteikumi, tiks organizētas apspriešanās ar Šveices iestādēm. Šveice uzsver, ka ikviens grozījums, kas ietekmē Šveices pienākumus, oficiāli jāsaskaņo pirms tā stāšanās spēkā Šveicē.
   Ja Komisija piekrīt iepriekš minētajam, es ierosinu šo vēstuli līdz ar Komisijas atbilstīgo atbildi uzskatīt par vienošanos starp Šveici un Euratom, ko provizoriski piemēro dienā, kad Komisija sniedz atbildi uz šo vēstuli. Šo nolīgumu provizoriski piemēros tik ilgi, kamēr Šveices parlaments nepieņems lēmumu par Šveices dalību Kopuzņēmumā. Šveice informēs Euratom par to, ka ir pabeigtas valsts iekšējās apstiprināšanas procedūras. Dienā, kad Euratom saņem šo paziņojumu, vēstuļu apmaiņa stājas spēkā. Šo nolīgumu noslēdz uz laiku, kas atbilst Septītās Euratom pamatprogrammas periodam, t. i., no 2007. gada līdz 2011. gadam. To bez papildu vienošanās atjaunos uz laiku, kas atbildīs turpmāko Euratom pamatprogrammu periodam, ja vien kāda no pusēm neanulēs nolīgumu vismaz vienu gadu pirms attiecīgās spēkā esošās Euratom pamatprogrammas perioda beigām.
   Patiesā cieņā

         Šveices pārstāvniecības Eiropas Savienībā vadītājs

      Bernhard MARFURT

      I PIELIKUMS
      Protokols par privilēģijām un imunitāti Eiropas Kopienās

            (Protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Kopienās (1) teksts šeit nav pievienots)

      Papildinājums
      Kārtība, kādā Šveicē piemērojams Protokols par privilēģijām un imunitāti Eiropas Kopienās
      1.   Piemērošanas attiecinājums uz Šveici
      Visas Protokolā par privilēģijām un imunitāti Eiropas Kopienās (turpmāk – “protokols”) ietvertās atsauces uz dalībvalstīm saprot arī kā atsauces uz Šveici, ja vien turpmākajos noteikumos nav noteikts citādi.
      2.   Eiropas Kopuzņēmuma ITER vajadzībām atbrīvošana no netiešiem nodokļiem (t.sk. PVN)
      Uz Šveices eksportētām precēm un pakalpojumiem neattiecas Šveices pievienotās vērtības nodoklis (PVN). Precēm un pakalpojumiem, kurus nodrošina Eiropas Kopuzņēmuma ITER vajadzībām oficiālai izmantošanai Šveicē, saskaņā ar protokola 3. panta otro daļu atbrīvojumu no PVN piešķir kompensācijas veidā. Atbrīvojumu no PVN piešķir, ja faktūrrēķinā vai līdzvērtīgā dokumentā norādītā faktiskā preču un pakalpojumu pirkšanas cena ir vismaz 100 Šveices franku (ieskaitot nodokli).
      PVN kompensāciju piešķir, iesniedzot Šveices Federālās nodokļu pārvaldes PVN galvenajam birojam šim nolūkam sagatavotas veidlapas. Kompensācijas pieteikumus apstrādā triju mēnešu laikā no dienas, kad tie iesniegti kopā ar nepieciešamajiem pamatojuma dokumentiem.
      3.   Kārtība, kādā piemēro noteikumus attiecībā uz Eiropas Kopuzņēmuma ITER vajadzībām darbiniekiem
      Attiecībā uz protokola 13. panta otro daļu Šveice saskaņā ar savu tiesību aktu principiem atbrīvo Eiropas Kopuzņēmuma ITER ierēdņus un citus darbiniekus Padomes 1969. gada 25. marta Regulas (Euratom, EOTK, EEK) Nr. 549/69 (OV L 74, 27.3.1969., 1. lpp.) 2. panta nozīmē no federālajiem, kantonu un komūnu nodokļiem attiecībā uz algu, darba samaksu un ienākumiem, ko tiem maksā Kopiena un uz ko attiecas iekšēji nodokļi par labu valstij.
      Piemērojot protokola 14. pantu, Šveici neuzskata par dalībvalsti šā papildinājuma 1. punkta nozīmē.
      Eiropas Kopuzņēmuma ITER vajadzībām ierēdņiem un citiem darbiniekiem un to ģimenes locekļiem, kas piedalās sociālās apdrošināšanas sistēmā, ko piemēro Kopienas ierēdņiem un citiem darbiniekiem, nav obligāti jāpiedalās Šveices sociālās apdrošināšanas sistēmā.
      Eiropas Kopienu Tiesai ir ekskluzīva kompetence jautājumos, kas skar attiecības starp Eiropas Kopuzņēmumu ITER vajadzībām vai Komisiju un tās darbiniekiem un kas ir saistīti ar Padomes 1968. gada 29. februāra Regulas (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 259/68 (OV L 56, 4.3.1968., 1. lpp.) un citu Kopienas tiesību aktu noteikumu par darba apstākļiem piemērošanu.

      II PIELIKUMS

         Euratom līguma III pielikums, ar ko nodrošina Kopuzņēmuma “Kodolsintēze enerģijai” priekšrocības

            (Euratom līguma III pielikuma teksts šeit nav pievienots)

      III PIELIKUMS
      Finanšu kontrole attiecībā uz Šveices dalībniekiem, kas iesaistīti darbībās Eiropas Kopuzņēmuma ITER un kodolsintēzes enerģijas attīstības vajadzībām
      1. pants
      Tiešā saziņa
      Kopuzņēmums un Komisija tieši sazinās ar visām personām vai uzņēmumiem, kas reģistrēti Šveicē un piedalās Kopuzņēmuma darbībās kā līgumslēdzēji, ir Kopuzņēmuma programmu dalībnieki, saņem Kopuzņēmuma vai Kopienas budžeta maksājumus vai ir apakšuzņēmēji. Šīs personas var tieši nosūtīt Komisijai un Kopuzņēmumam visu attiecīgo informāciju un dokumentus, kas tiem jāiesniedz, pamatojoties uz šajā nolīgumā minētajiem instrumentiem, noslēgtiem līgumiem vai nolīgumiem un lēmumiem, kas pieņemti saskaņā ar šādiem līgumiem vai nolīgumiem.
      2. pants
      Revīzijas
      1.   Saskaņā ar Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar Padomes 2006. gada 13. decembra Regulu Nr. 1995/2006 (OV L 390, 30.12.2006., 1. lpp.) un finanšu regulu, ko Kopuzņēmuma valde pieņēma 2007. gada 22. oktobrī, ar Komisijas 2002. gada 23. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (OV L 357, 31.12.2002., 1. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas 2007. gada 23. aprīļa Regulu (EK, Euratom) Nr. 478/2007 (OV L 111, 28.4.2007., 13. lpp.), un citiem šajā nolīgumā minētiem instrumentiem, ar Šveicē reģistrētiem maksājumu saņēmējiem noslēgtajos līgumos vai nolīgumos un lēmumos, kas pieņemti attiecībā uz tiem, var paredzēt zinātniskas, tehnoloģiskas vai cita veida revīzijas, ko maksājumu saņēmēju vai to apakšuzņēmēju atrašanās vietā jebkurā laikā var veikt Kopuzņēmuma un Komisijas ierēdņi vai citas Kopuzņēmuma un Komisijas pilnvarotas personas.
      2.   Kopuzņēmuma un Komisijas ierēdņiem un citām Kopuzņēmuma un Komisijas pilnvarotām personām ir atbilstīga pieeja atrašanās vietām, ražotnēm un dokumentiem, un visai informācijai, tostarp elektroniskajai informācijai, kas nepieciešama šādu revīziju veikšanai. Šādas pieejas tiesības nepārprotami nosaka līgumos vai nolīgumos, kas noslēgti šajā nolīgumā minēto instrumentu īstenošanai.
      3.   Eiropas Kopienu Revīzijas palātai ir tādas pašas tiesības kā Komisijai.
      4.   Revīzijas var veikt līdz pat pieciem gadiem pēc nolīguma termiņa beigām vai saskaņā ar noslēgtiem līgumiem vai nolīgumiem un pieņemtiem lēmumiem.
      5.   Šveices Federālo revīzijas iestādi iepriekš informē par Šveices teritorijā veiktajām revīzijām. Šī informācija nav juridisks nosacījums šādu revīziju veikšanai.
      3. pants
      Pārbaudes uz vietas
      1.   Saskaņā ar nolīgumu Komisija (OLAF) ir pilnvarota Šveices teritorijā veikt pārbaudes un apskates uz vietas saskaņā ar Padomes 1996. gada 11. novembra Regulas (Euratom, EK) Nr. 2185/96 nosacījumiem.
      2.   Pārbaudes un apskates uz vietas sagatavo un veic Komisija ciešā sadarbībā ar Šveices Federālo revīzijas iestādi vai citām kompetentām Šveices iestādēm, ko norādījusi Šveices Federālā revīzijas iestāde, savlaicīgi informējot par pārbaužu un apskašu mērķi, nolūku un likumīgo pamatu, lai iestādes var nodrošināt nepieciešamo palīdzību. Kompetento Šveices iestāžu ierēdņi var piedalīties pārbaudēs un apskatēs uz vietas.
      3.   Ja attiecīgās Šveices iestādes vēlas, pārbaudes un apskates uz vietas tās var veikt kopīgi ar Komisiju.
      4.   Ja programmas dalībnieki iebilst pret pārbaudi vai apskati uz vietas, Šveices iestādes, darbojoties atbilstīgi vietējiem noteikumiem, nodrošina Komisijas pārbaužu veicējiem palīdzību, kas tiem nepieciešama to pienākumu veikšanai saistībā ar pārbaudi vai apskati uz vietas.
      5.   Komisija iespējami īsā laikā ziņo Šveices Federālajai revīzijas iestādei par ikvienu faktu vai aizdomām, kas saistīti ar pārbaudes vai apskates laikā konstatētu neatbilstību. Jebkurā gadījumā Komisijai minētā iestāde jāinformē par šādu pārbaužu un apskašu rezultātiem.
      4. pants
      Informācija un apspriešanās
      1.   Lai atbilstīgi īstenotu šo pielikumu, kompetentās Šveices un Kopienas iestādes regulāri apmainās ar informāciju un, ja viena puse pieprasa, organizē apspriešanos.
      2.   Kompetentās Šveices iestādes nekavējoties informē Kopuzņēmumu un Komisiju par ikvienu faktu vai aizdomām, ko tās konstatējušas attiecībā uz neatbilstību, kas saistīta ar tādu līgumu vai nolīgumu slēgšanu un īstenošanu, kas noslēgti, piemērojot šajā nolīgumā minētos instrumentus.
      5. pants
      Konfidencialitāte
      Uz informāciju, kas jebkādā veidā paziņota vai iegūta saskaņā ar šo pielikumu, attiecas dienesta noslēpums, un to aizsargā, tāpat kā līdzīgu informāciju aizsargā Šveices tiesību akti un atbilstīgie noteikumi, kurus piemēro Kopienas iestādēm. Šo informāciju sniedz tikai tām personām Kopienas iestādēs, dalībvalstīs vai Šveicē, kuru funkcijās ietilpst šādas informācijas pārzināšana, un to drīkst izmantot tikai nolūkā nodrošināt līgumslēdzējpušu finanšu interešu efektīvu aizsardzību.
      6. pants
      Administratīvie pasākumi un sankcijas
      Neskarot Šveices krimināltiesību aktu piemērošanu, Kopuzņēmums vai Komisija var piemērot administratīvus pasākumus vai sankcijas saskaņā ar Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002, Komisijas 2002. gada 23. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 un Padomes 1995. gada 18. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību.
      7. pants
      Līdzekļu atgūšana un lēmumu piemērošana
      Lēmumi, kurus pieņem Kopuzņēmums vai Komisija šā nolīguma darbības jomā un ar kuriem nosaka finansiālas saistības personām, kas nav valstis, ir izpildāmi Šveicē.
      Neveicot turpmāku kontroli, tikai pārbaudot akta autentiskumu, Šveices valdības norīkota iestāde izdod izpildes rīkojumu un par to informē Kopuzņēmumu vai Komisiju. Izpilde notiek atbilstīgi Šveices procedurālajiem noteikumiem. Izpildes lēmuma tiesiskumu nosaka Eiropas Kopienu Tiesa, veicot kontroli.
      Eiropas Kopienu Tiesas spriedumi atbilstīgi šķīrējklauzulai izpildāmi saskaņā ar tādiem pašiem nosacījumiem.

   Godātais kungs!
   Ar šo apstiprinu, ka esmu saņēmis Jūsu 2007. gada 5. novembra vēstuli, kurā teikts:
   “Šveices Konfederācija (“Šveice”) 2006. gada 18. jūlijā informēja Komisiju par to, ka tā ir ieinteresēta Eiropas Kopuzņēmumā ITER un kodolsintēzes enerģijas attīstības vajadzībām.
   Ar šo informēju Jūs, ka attiecīgās Šveices iestādes ir iepazinušās ar Padomes 2007. gada 27. marta Lēmumu 2007/198/Euratom, ar ko izveido Eiropas Kopuzņēmumu ITER un kodolsintēzes enerģijas attīstības vajadzībām (“Kopuzņēmums”). Šveice jo īpaši apzinās, ka trešās valstis var kļūt par Kopuzņēmuma dalībniecēm ar noteikumu, ka tās noslēdz sadarbības nolīgumu ar Euratom vadāmas kodolsintēzes jomā, saistot savas pētniecības programmas ar Euratom programmām.
   Šveices vārdā ar šo paziņoju, ka saskaņā ar iepriekš minētā Padomes lēmuma 2. panta c) apakšpunktu Šveice vēlas iestāties Kopuzņēmumā. Šī dalība būs pamats turpmākai sadarbībai starp Euratom un Šveici. Tā pamatos to, ka valsts turpinās savas jau esošās saistības kodolsintēzes pētniecības jomā saskaņā ar 3. panta 3. punktu 1978. gada 14. septembra Sadarbības nolīgumā starp Šveici un Euratom vadāmas kodolsintēzes un plazmas fizikas jomā. Turklāt dalība nozīmēs, ka tiks īstenota aktīva sadarbība zinātniskās un tehniskās pētniecības jomā, kā noteikts Eiropas Kopienas un Euratom Nolīgumā par dalību Septītajā pamatprogrammā.
   Ņemot vērā Šveices vēlmi iestāties Kopuzņēmumā, lūdzu Jūs apstiprināt, ka Komisija, kas pārstāv Euratom, piekrīt šādai interpretācijai:

      Neskarot Padomes 1968. gada 29. februāra Regulas (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 259/68, ar ko nosaka Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumus un Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību, 12. panta 2. punkta a) apakšpunktu un 82. panta 3. punkta a) apakšpunktu un saskaņā ar Padomes lēmumam par Kopuzņēmuma izveidošanu pievienoto Kopuzņēmuma statūtu 10. punktu un īstenošanas noteikumiem, ar kuriem Kopuzņēmums piemēro Civildienesta noteikumus, Šveices valstspiederīgos, kuriem ir pilnas pilsoņa tiesības, Kopuzņēmuma direktors var pieņemt darbā Kopuzņēmumā.

   Ar šo arī apstiprinu, ka Šveice kā Kopuzņēmuma dalībniece ievēros iepriekš minēto Padomes lēmumu par Kopuzņēmuma izveidošanu un priekšrocību piešķiršanu. Tā jo īpaši ievēros turpmāk minēto:

               a)

               saskaņā ar minētā Padomes lēmuma 7. pantu Šveice attiecībā uz Kopuzņēmumu, tā direktoru un darbiniekiem piemēro Protokolu par privilēģijām un imunitāti Eiropas Kopienās atbilstīgi šai sarakstei pievienotajiem nosacījumiem (I pielikums);

               b)

               Šveice piešķir visas Euratom līguma III pielikumā minētās priekšrocības (II pielikums) Kopuzņēmumam tā oficiālo darbību ietvaros;

               c)

               Šveice piekrīt valdes locekļu balsstiesību sadalījumam un piekrīt veikt ikgadējas dalības maksas Kopuzņēmumā saskaņā ar minētajā Padomes lēmumā iekļauto statūtu I un II pielikumu;

               d)

               Šveice piekrīt finanšu kontrolei attiecībā uz tās dalību Kopuzņēmuma darbībās saskaņā ar minētajā Padomes lēmumā un šīs sarakstes pielikumā (III pielikums) noteikto.

         Šīs vēstules neatņemama sastāvdaļa ir I, II un III pielikums.
   Saskaņā ar minētajam Padomes lēmumam pievienoto statūtu 6. panta 5. punktu un 21. pantu, ja būs jāgroza statūtu noteikumi, tiks organizētas apspriešanās ar Šveices iestādēm. Šveice uzsver, ka ikviens grozījums, kas ietekmē Šveices pienākumus, oficiāli jāsaskaņo pirms tā stāšanās spēkā Šveicē.
   Ja Komisija piekrīt iepriekš minētajam, es ierosinu šo vēstuli līdz ar Komisijas atbilstīgo atbildi uzskatīt par nolīgumu starp Šveici un Euratom, ko provizoriski piemēro dienā, kad Komisija sniedz atbildi uz šo vēstuli. Šo nolīgumu provizoriski piemēro tik ilgi, kamēr Šveices parlaments nepieņem lēmumu par Šveices dalību Kopuzņēmumā. Šveice informēs Euratom par to, ka ir pabeigtas valsts iekšējās apstiprināšanas procedūras. Dienā, kad Euratom saņem šo paziņojumu, vēstuļu apmaiņa stājas spēkā. Šo nolīgumu noslēdz uz laiku, kas atbilst Septītās Euratom pamatprogrammas periodam, t.i., no 2007. gada līdz 2011. gadam. To bez papildu vienošanās atjaunos uz laiku, kas atbildīs turpmāko Euratom pamatprogrammu periodam, ja vien kāda no pusēm neanulēs nolīgumu vismaz vienu gadu pirms attiecīgās spēkā esošās Euratom pamatprogrammas perioda beigām.”
   Ar šo informēju Jūs, ka Euratom piekrīt minētajai Civildienesta noteikumu interpretācijai un šajā vēstulē izklāstītajai informācijai un apstiprina, ka šīs vēstules sagatavošanas dienā Šveice kļūst par Kopuzņēmuma dalībnieci.
   Patiesā cieņā
   Eiropas Atomenerģijas kopienas vārdā —

      Janez POTOČNIK

      (1)  OV C 321 E, 29.12.2006., 318. lpp.


title: 2011/571/ES: Eiropas Parlamenta Lēmums ( 2011. gada 10. maijs ) par Kopienas Zivsaimniecības kontroles aģentūras kontu slēgšanu attiecībā uz 2009. finanšu gadu

text:
               27.9.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 250/139

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS
   (2011. gada 10. maijs)
   par Kopienas Zivsaimniecības kontroles aģentūras kontu slēgšanu attiecībā uz 2009. finanšu gadu
   (2011/571/ES)
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Kopienas Zivsaimniecības kontroles aģentūras 2009. finanšu gada galīgos pārskatus,

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Kopienas Zivsaimniecības kontroles aģentūras 2009. finanšu gada pārskatiem, ar Aģentūras atbildēm (1),

               —

               ņemot vērā Padomes 2011. gada 15. februāra ieteikumu (05892/2011 – C7-0052/2011),

               —

               ņemot vērā EK līguma 276. pantu un Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un it īpaši tās 185. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2005. gada 26. aprīļa Regulu (EK) Nr. 768/2005 (3), ar ko izveido Kopienas Zivsaimniecības kontroles aģentūru, un it īpaši tās 36. pantu,

               —

               ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (4), un it īpaši tās 94. pantu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Zivsaimniecības komitejas atzinumu (A7-0118/2011),

               1.

               apstiprina Kopienas Zivsaimniecības kontroles aģentūras kontu slēgšanu attiecībā uz 2009. finanšu gadu;

               2.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu nosūtīt Kopienas Zivsaimniecības kontroles aģentūras izpilddirektoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Jerzy BUZEK

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV C 338, 14.12.2010., 1. lpp.

      (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (3)  OV L 128, 21.5.2005., 1. lpp.

      (4)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.


title: 2011/658/: Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums ( 2011. gada 27. septembris ) par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (pieteikums EGF/2011/000 TA 2011 – tehniskā palīdzība pēc Komisijas iniciatīvas)

text:
               7.10.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 263/15

         EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS
   (2011. gada 27. septembris)
   par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (pieteikums EGF/2011/000 TA 2011 – tehniskā palīdzība pēc Komisijas iniciatīvas)
   (2011/658/ES)
   EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1) un jo īpaši tā 28. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1927/2006 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izveidi (2) un jo īpaši tās 8. panta 2. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds (turpmāk EGF) ir izveidots, lai sniegtu papildu atbalstu darba ņēmējiem, kuri atlaisti no darba nozīmīgu pasaules tirdzniecības sistēmas strukturālo pārmaiņu rezultātā, un lai palīdzētu viņiem no jauna iekļauties darba tirgū.

               (2)

               Attiecībā uz pieteikumiem, kas iesniegti, sākot ar 2009. gada 1. maiju, EGF darbības joma ir paplašināta, tajā iekļaujot atbalstu darba ņēmējiem, kuru atlaišana ir tieši saistīta ar pasaules finanšu un ekonomikas krīzi.

               (3)

               Saskaņā ar 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu EGF var izmantot, nepārsniedzot ikgadējo maksimālo apjomu EUR 500 miljonu apmērā.

               (4)

               Regulā (EK) Nr. 1927/2006 ir noteikts, ka pēc Komisijas iniciatīvas katru gadu 0,35 % no ikgadējās maksimālās summas var izmantot tehniskajai palīdzībai. Tādēļ Komisija ierosina izmantot EUR 610 000.

               (5)

               Tādēļ būtu jāizmanto EGF līdzekļi, lai pēc Komisijas iniciatīvas sniegtu tehnisko palīdzību,

         IR NOLĒMUŠI ŠĀDI.
   1. pants
   Eiropas Savienības 2011. finanšu gada vispārējā budžetā Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu izmanto, lai piešķirtu EUR 610 000 saistību un maksājumu apropriācijās.
   2. pants
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Strasbūrā, 2011. gada 27. septembrī

            Eiropas Parlamenta vārdā –

            priekšsēdētājs

         J. BUZEK

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         M. DOWGIELEWICZ

      (1)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

      (2)  OV L 406, 30.12.2006., 1. lpp.


title: Padomes Lēmums (2003. gada 18 februāris) par Nolīguma noslēgšanu vēstuļu apmaiņas veidā starp Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalisti, kas rīkojas Menas salas vārdā, un Eiropas Kopienu par Direktīvas 96/9/EK III nodaļā paredzētās datu bāzu tiesiskās aizsardzības attiecināšanu arī uz Menas salu

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

32003D0239

Oficiālais Vēstnesis L 089 , 05/04/2003 Lpp. 0011 - 0015

		Padomes lēmums(2003. gada 18 februāris)par Nolīguma noslēgšanu vēstuļu apmaiņas veidā starp Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalisti, kas rīkojas Menas salas vārdā, un Eiropas Kopienu par Direktīvas 96/9/EK III nodaļā paredzētās datu bāzu tiesiskās aizsardzības attiecināšanu arī uz Menas salu(2003/239/EK)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1996. gada 11. marta Direktīvu 96/9/EK par datu bāzu tiesisko aizsardzību [1], un jo īpaši tās 11. panta 3. punktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu [2],tā kā:(1) Direktīvas 96/9/EK 7. pantā noteiktās tiesības attiecas uz datu bāzēm, kuru veidotāji vai tiesību subjekti var saņemt aizsardzību saskaņā ar minētās direktīvas 11. panta 1. un 2. punktu.(2) Menas salas tiesību akti par datu bāzu aizsardzību ir saskaņā ar Direktīvas 96/9/EK noteikumiem un nodrošina aizsardzību, kas ir līdzvērtīga tās III nodaļā noteiktajai. Menas sala ir paredzējusi sākt minētos tiesību aktus piemērot Eiropas Savienības dalībvalstu pilsoņiem, fiziskām personām, kuru pastāvīgā dzīvesvieta ir kādas dalībvalsts teritorijā, kā arī sabiedrībām vai uzņēmumiem, kas izveidoti saskaņā ar kādas dalībvalsts tiesību aktiem un kā juridiskā adrese, galvenais birojs vai galvenā darījumu vieta atrodas kādā dalībvalstī.(3) Tādēļ Menas salas tiesību akti atbilst Direktīvas 96/9/EK III nodaļā paredzētajam aizsardzības attiecinājumam. Tomēr tādā veidā attiecinātās aizsardzības termiņš nedrīkst pārsniegt Direktīvas 96/9/EK 10. pantā noteikto.(4) Attiecīgi jāapstiprina Nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā par Direktīvas 96/9/EK III nodaļā paredzētās datu bāzu tiesiskās aizsardzības attiecināšanu arī uz Menas salu,IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU.1. pantsAr šo Kopienas vārdā apstiprina Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalisti, kas rīkojas Menas salas vārdā, un Eiropas Kopienu par Direktīvas 96/9/EK III nodaļā paredzētās datu bāzu tiesiskās aizsardzības attiecināšanu arī uz Menas salu.Teksts nolīgumam vēstuļu apmaiņas veidā iekļauts pielikumā.2. pantsPadomes priekšsēdētājs ir tiesīgs iecelt personu, kas pilnvarota parakstīt vēstuli Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotajai Karalistei, izsakot Kopienas piekrišanu un uzņemoties saistības.Briselē, 2003. gada 18. februārīPadomes vārdā —priekšsēdētājsN. Christodoulakis[1] OV L 77, 27.3.1996., 20. lpp.[2] OV C 331 E, 31.12.2002. 313. lpp.--------------------------------------------------


title: Komisijas Lēmums ( 2013. gada 19. augusts ), ar kuru atzīst NEPCon (Dānija) par pārraudzības organizāciju atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) Nr. 995/2010, ar ko nosaka pienākumus tirgus dalībniekiem, kas laiž tirgū kokmateriālus un koka izstrādājumus

text:
               8.4.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 103/7

         KOMISIJAS LĒMUMS
   (2013. gada 19. augusts),
   ar kuru atzīst NEPCon (Dānija) par pārraudzības organizāciju atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) Nr. 995/2010, ar ko nosaka pienākumus tirgus dalībniekiem, kas laiž tirgū kokmateriālus un koka izstrādājumus
   (2014/C 103/05)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā 2010. gada 20. oktobra Regulu (ES) Nr. 995/2010, ar ko nosaka pienākumus tirgus dalībniekiem, kas laiž tirgū kokmateriālus un koka izstrādājumus (1), un jo īpaši tās 8. panta 3. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Eiropas Komisija 2012. gada 22. martā saņēma pieteikumu atzīt NEPCon (Dānija), kas paziņoja, ka plāno darboties kā pārraudzības organizācija visās dalībvalstīs, izņemot Itāliju.

               (2)

               Eiropas Komisija 2012. gada 22. martā apstiprināja minētā pieteikuma saņemšanu.

               (3)

               Saskaņā ar 2. panta 5. punktu Komisijas 2012. gada 23. februāra Deleģētajā regulā (ES) Nr. 363/2012 par pārraudzības organizāciju atzīšanas un atzīšanas atsaukšanas procedūras noteikumiem, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 995/2010, ar ko nosaka pienākumus tirgus dalībniekiem, kas laiž tirgū kokmateriālus un koka izstrādājumus (2), Eiropas Komisija 2012. gada 31. oktobrī nosūtīja šo pieteikumu apspriešanai attiecīgajām dalībvalstīm. Noteiktajā termiņā viena mēneša laikā komentāri tika saņemti no Vācijas, Francijas, Zviedrijas un Nīderlandes.

               (4)

               Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 363/2012 3. pantu pieteikuma iesniedzējam 2013. gada 28. janvāra e-pasta vēstulē lūdza sniegt papildu informāciju.

               (5)

               Pieteikuma iesniedzējs 2013. gada 7. februārī sniedza pieprasīto papildu informāciju un iesniedza pārskatītu pieteikumu.

               (6)

               2013. gada 14. martā Briselē notika sanāksme, kuru organizēja Komisijas vadības grupa, kas īpaši izveidota, lai izvērtētu pieteikumus attiecībā uz pārraudzības organizācijām, un kurā pieteikuma iesniedzējs personiski iesniedza savu pieteikumu.

               (7)

               Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 363/2012 3. pantu pieteikuma iesniedzējam 2013. gada 26. marta e-pasta vēstulē lūdza sniegt papildu informāciju.

               (8)

               Pieteikuma iesniedzējs attiecīgi 2013. gada 29. aprīlī sniedza pieprasīto papildu informāciju un precizējumus, kā arī izdarīja grozījumus pieteikumā.

               (9)

               Pamatojoties uz pieteikuma iesniedzēja iesniegtajiem dokumentiem, vadības grupa 2013. gada 20. jūnijā secināja, ka pieteikums atbilst Regulas (ES) Nr. 995/2010 8. panta 2. punkta prasībām un ka Komisija var atzīt pieteikuma iesniedzēju par pārraudzības organizāciju.

               (10)

               Eiropas Komisija, pamatojoties uz visiem iesniegtajiem dokumentārajiem pierādījumiem, ir izvērtējusi pieteikuma iesniedzēja atbilstību Regulas (ES) Nr. 995/2010 8. panta 2. punkta prasībām un uzskata, ka NEPCon(Dānija), Guldsmedgade 34, 1, 8000 Århus C, atbilst Regulas (ES) Nr. 995/2010 8. panta 2. punkta prasībām,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants

      NEPCon(Dānija), Guldsmedgade 34, 1, 8000 Århus C, ir atzīta par pārraudzības organizāciju saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 995/2010 8. panta 3. punktu.
   2. pants
   Vides ģenerāldirektorāta ģenerāldirektoram ir dots rīkojums nodrošināt, lai šis lēmums tiktu paziņots pieteikuma iesniedzējam un kompetentajām iestādēm visās dalībvalstīs un lai tas nekavējoties tiktu publicēts Komisijas tīmekļa vietnē.

      Briselē, 2013. gada 19. augustā

            Komisijas vārdā –

            Komisijas loceklis

         Janez POTOČNIK

      (1)  OV L 295, 12.11.2010., 23. lpp.

      (2)  OV L 115, 27.4.2012., 12. lpp.


title: Komisijas Lēmums ( 2014. gada 22. oktobris ), ar ko ieceļ Eiropas Patērētāju padomdevējas grupas locekli no Beļģijas un Eiropas Patērētāju padomdevējas grupas locekļa vietnieku no Apvienotās Karalistes

text:
               28.10.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 381/4

         KOMISIJAS LĒMUMS
   (2014. gada 22. oktobris),
   ar ko ieceļ Eiropas Patērētāju padomdevējas grupas locekli no Beļģijas un Eiropas Patērētāju padomdevējas grupas locekļa vietnieku no Apvienotās Karalistes
   2014/C 381/05
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Komisijas 2009. gada 14. septembra Lēmumu 2009/705/EK, ar ko tiek izveidota Eiropas Patērētāju padomdevēja grupa (1), un jo īpaši tā 4. un 5. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Ar Komisijas 2013. gada 18. jūlija lēmumu grupas locekļus un vietniekus iecēla uz trīs gadu periodu.

               (2)

               Saskaņā ar 4. pantā noteikto procedūru vajadzības gadījumā grupas locekļus un vietniekus uz trīs gadu pilnvaru laika atlikušo periodu aizstāj. Atkāpjoties no 4. panta 2. punkta, ja jāaizstāj tikai viens loceklis vai viens vietnieks, kas pārstāv valsts līmeņa patērētāju organizācijas, valsts struktūras vai iestādes izvirza divus jaunus kandidātus, no kuriem saskaņā ar 4. panta 3. punktu Komisija ieceļ vienu.

               (3)

               Uz trīs gadu pilnvaru laika atlikušo periodu ir jāieceļ pilntiesīgs loceklis, kas pārstāv patērētāju organizācijas no Beļģijas, un locekļa vietnieks, kas pārstāv patērētāju organizācijas no Apvienotās Karalistes, pamatojoties uz priekšlikumiem, ko iesniegušas Beļģijas un Apvienotās Karalistes valsts iestādes,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   Vienīgais pants
   Par Eiropas Patērētāju padomdevējas grupas locekli vai vietnieku uz pašreizējo grupas locekļu un vietnieku pilnvaru laika atlikušo periodu ieceļ šīs personas:

               Eiropas Patērētāju padomdevējas grupas loceklis no Beļģijas

               Eiropas Patērētāju padomdevējas grupas locekļa vietnieks no Apvienotās Karalistes

                  Joost VANDENBROUCKE

                  Aodhan O’DONNELL

      Briselē, 2014. gada 22. oktobrī

            Komisijas

            un tās priekšsēdētāja vārdā –

            veselības un patērētāju ģenerāldirektore

         Paola TESTORI COGGI

      (1)  OV L 244, 16.9.2009., 21. lpp.