title: Padomes Lēmums ( 2013. gada 13. maijs ), ar ko ieceļ 12 Eiropas Ķimikāliju aģentūras valdes locekļus

text:
               17.5.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 138/14

         PADOMES LĒMUMS
   (2013. gada 13. maijs),
   ar ko ieceļ 12 Eiropas Ķimikāliju aģentūras valdes locekļus
   2013/C 138/05
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1907/2006 (2006. gada 18. decembris), kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH) un ar kuru izveido Eiropas Ķimikāliju aģentūru (1), un jo īpaši tās 79. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Regulas (EK) Nr. 1907/2006 79. pantā paredzēts, ka Padomei Eiropas Ķimikāliju aģentūras valdē (“valde”) ir jāieceļ viens pārstāvis no katras dalībvalsts.

               (2)

               Valdes locekļus būtu jāieceļ amatā, pamatojoties uz viņu attiecīgo pieredzi un zināšanām ķimikāliju drošuma jomā vai ķimikāliju reglamentācijas jomā, vienlaikus nodrošinot, ka valdes locekļu vidū ir arī speciālisti vispārējos, finanšu un juridiskos jautājumos.

               (3)

               Pilnvaru termiņam vajadzētu būt četriem gadiem. Vajadzētu būt iespējai pilnvaru termiņu vienreiz pagarināt.

               (4)

               Padome ar 2007. gada 7. jūnija Lēmumu (2) iecēla 27 valdes locekļus.

               (5)

               Čehijas Republikas, Īrijas, Spānijas, Francijas, Itālijas, Luksemburgas, Ungārijas, Nīderlandes, Austrijas, Slovēnijas, Somijas un Zviedrijas izvirzītie valdes locekļi tika iecelti amatā uz laikposmu, kas beidzas 2013. gada 31. maijā. Valdes locekļi no minētajām dalībvalstīm attiecīgi būtu jāizvirza un jāieceļ amatā uz laikposmu, kas sākas 2013. gada 1. jūnijā un beidzas 2017. gada 31. maijā.

               (6)

               Kopš 2007. gada 7. jūnija lēmuma no tiem locekļiem, kuri tika iecelti uz laikposmu, kas beidzas 2013. gada 31. maijā, ir tikuši aizstāti valdes locekļi no Francijas (3), Ungārijas (4), Nīderlandes (5), Slovēnijas (6), Somijas (7) un Zviedrijas (8).

               (7)

               Padome ir saņēmusi visu attiecīgo dalībvalstu kandidatūras,

         IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU.
   1. pants
   Par Eiropas Ķimikāliju aģentūras valdes (“valde”) locekļiem uz otro pilnvaru termiņu no 2013. gada 1. jūnija līdz 2017. gada 31. maijam tiek ieceltas šādas personas (vārds, valstspiederība, dzimšanas datums):

               —

                  Karel BLÁHA kungs, Čehijas Republika, 1953. gada 20. decembris,

               —

                  Ana FRESNO RUIZ kundze, Spānija, 1952. gada 31. janvāris,

               —

                  Martin LYNCH kungs, Īrija, 1946. gada 13. augusts,

               —

                  Catherine MIR kundze, Francija, 1955. gada 20. februāris,

               —

                  Antonello LAPALORCIA kungs, Itālija, 1952. gada13. jūnijs,

               —

                  Johannes Karel Barend Henri KWISTHOUT kungs, Nīderlande, 1964. gada 6. jūnijs,

               —

                  Thomas JAKL kungs, Austrija, 1965. gada 13. jūnijs,

               —

                  Simona FAJFAR kundze, Slovēnija, 1970. gada 17. novembris,

               —

                  Pirkko Liisa KIVELÄ kundze, Somija, 1953. gada 23. oktobris,

               —

                  Nina CROMNIER kundze, Zviedrija, 1966. gada 14. oktobris.

         2. pants
   Par valdes locekļiem uz pirmo pilnvaru termiņu no 2013. gada 1. jūnija līdz 2017. gada 31. maijam tiek ieceltas šādas personas (vārds, valstspiederība, dzimšanas datums):

               —

                  Paul RASQUÉ kungs, Luksemburga, 1981. gada 8. jūlijs,

               —

                  Krisztina BIRÓ kundze, Ungārija, 1971. gada 5. aprīlis.

         3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2013. gada 13. maijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         S. COVENEY

      (1)  OV L 396, 30.12.2006., 1. lpp.

      (2)  OV C 134, 16.6.2007., 6. lpp.

      (3)  OV C 178, 31.7.2009., 12. lpp.

      (4)  OV C 288, 25.9.2012., 4. lpp.

      (5)  OV C 178, 31.7.2009., 13. lpp.

      (6)  OV C 326, 3.12.2010., 4. lpp.

      (7)  OV C 320, 16.12.2008., 4. lpp.

      (8)  Skat. 6. atsauci.


title: 2009/290/EK: Padomes Lēmums ( 2009. gada 20. janvāris ) par Kopienas vidēja termiņa finansiālās palīdzības piešķiršanu Latvijai

text:
               25.3.2009

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 79/39

      PADOMES LĒMUMS

   (2009. gada 20. janvāris)
   par Kopienas vidēja termiņa finansiālās palīdzības piešķiršanu Latvijai
   (2009/290/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 332/2002 (2002. gada 18. februāris), ar ko izveido vidēja termiņa finansiālas palīdzības mehānismu attiecībā uz dalībvalstu maksājumu bilancēm (1), un jo īpaši tās 3. panta 2. punktu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu un pēc apspriešanās ar Ekonomikas un finanšu komiteju (EKF),
   tā kā:

               (1)

               Ar Lēmumu 2009/289/EK (2) Padome nolēma piešķir Latvijai savstarpēju palīdzību.

               (2)

               Sakarā ar ļoti liela ārējā finansējuma nepieciešamību Latvijas kapitāla un finanšu tirgi pēdējā laikā ir saskārušies ar problēmām, kas saistītas ar tirgus attieksmes vispārēju pasliktināšanos un pieaugošajām bažām par Latvijas ekonomikas stāvokli, ņemot vērā lielo nesabalansētību starp ievērojamo ārējo deficītu un ļoti lielo ārējo parādu, valsts finanšu pasliktināšanos un augstus izmaksu līmeņus, kā arī cenu inflāciju. Latvijas banku sektorā ir radušās nopietnas likviditātes un uzticības problēmas. Ārvalstu valūtu rezervju līmenis ir samazinājies, jo centrālā banka ir veikusi intervenci, lai saglabātu valsts valūtas piesaistes kursu.

               (3)

               Ir novērtēts, ka Latvijas kopējās ārējā finansējuma vajadzības līdz 2011. gada pirmajam ceturksnim ir EUR 7,5 miljardi.

               (4)

               Ir pamatoti, izmantojot vidēja termiņa finansiālas palīdzības mehānismu attiecībā uz dalībvalstu maksājumu bilancēm, kas izveidots ar Regulu (EK) Nr. 332/2002, piešķirt Latvijai Kopienas atbalstu EUR 3,1 miljardu apjomā. Minētā palīdzība būtu jāsniedz līdztekus Starptautiskā Valūtas fonda (SVF) aizdevumam SDR 1,5 miljardu apjomā (1 200 % no Latvijas SVF kvotas, aptuveni EUR 1,7 miljardi) saskaņā ar Atbalsta vienošanos, kas apstiprināta 2008. gada 23. decembrī. Paredzēts, ka ziemeļvalstis (Zviedrija, Dānija, Somija, Igaunija un Norvēģija) kopā sniegs palīdzību EUR 1,9 miljardu apjomā, Pasaules Banka – EUR 0,4 miljardu apjomā, Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka, Čehija un Polija – kopā EUR 0,4 miljardu apjomā, šādi līdz 2011. gada pirmajam ceturksnim nodrošinot kopējo summu EUR 7,5 miljardu apjomā.

               (5)

               Kopienas palīdzība būtu jāpārvalda Komisijai. Konkrēti ekonomikas politikas nosacījumi, par kuriem pēc konsultācijām ar EFK panākta vienošanās ar Latvijas iestādēm, būtu jāiekļauj saprašanās memorandā. Tiem būtu jāietver, inter alia, pasākumi, kas paredzēti pašreizējo likviditātes problēmu mazināšanai, ilgtermiņa stabilitātes atjaunošanai, nostiprinot banku sektoru, fiskālās nesabalansētības koriģēšanai un tādas iekšpolitikas pieņemšanai, kas uzlabos konkurētspēju. Pasākumiem būtu jāietver tūlītēja un ilglaicīga fiskālā konsolidācija, visaptveroša banku jautājuma risināšanas stratēģija, uzlabotas regulatīvo iestāžu krīzes vadības spējas, visaptverošas strukturālās reformas, kā arī citi svarīgi pasākumi. Sīkāki finanšu nosacījumi Komisijai būtu jāprecizē aizdevuma līgumā.

               (6)

               Palīdzība būtu jānodrošina, lai mazinātu pašreizējās likviditātes problēmas, un tā būtu jāsniedz ar nosacījumu, ka tiek īstenota politika, lai atjaunotu ilgtermiņa stabilitāti, nostiprinot banku sektoru, koriģējot fiskālo nesabalansētību un īstenojot iekšpolitiku, kas uzlabo konkurētspēju, vienlaikus saglabājot valsts valūtas maiņas kursu šaurā diapazonā ap spēkā esošo centrālo maiņas kursu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   1.   Kopiena nodod Latvijas rīcībā vidēja termiņa aizdevumu, kura maksimālais apjoms ir EUR 3,1 miljardi, ar maksimālo vidējo dzēšanas termiņu septiņi gadi.
   2.   Kopienas finansiālā palīdzība ir pieejama trīs gadus, sākot no pirmās dienas pēc šā lēmuma spēkā stāšanās dienas.
   2. pants
   1.   Palīdzību pārvalda Komisija atbilstoši Latvijas saistībām un Padomes ieteikumiem. Šos nosacījumus paredz saprašanās memorandā. Sīkākus finanšu nosacījumus aizdevuma līgumā precizē Komisija.
   2.   Sadarbībā ar EFK Komisija regulāri pārbauda, vai tiek ievēroti ekonomikas politikas nosacījumi, saskaņā ar kuriem šī palīdzība piešķirta. Komisija EFK informē par iespējamu aizņēmuma pārfinansēšanu vai finanšu nosacījumu restrukturēšanu.
   3.   Latvija ir gatava pieņemt un īstenot papildu konsolidācijas pasākumus ekonomikas stabilizēšanai gadījumā, ja šādi pasākumi ir vajadzīgi palīdzības programmas laikā. Latvijas iestādes pirms jebkādu papildu pasākumu pieņemšanas apspriežas ar Komisiju.
   3. pants
   1.   Kopienas finansiālo palīdzību Komisija nodod Latvijas rīcībā ne vairāk kā sešās daļās, kuru apjoms tiks noteikts saprašanās memorandā.
   2.   Pirmo daļu piešķir, stājoties spēkā aizdevuma līgumam un saprašanās memorandam.
   3.   Ja aizdevuma finansēšanas nolūkā nepieciešams, ir atļauta piesardzīga procentu mijmaiņas darījumu izmantošana ar visaugstākās kredītkvalitātes partneriem.
   4.   Lēmumu par turpmāko daļu piešķiršanu Komisija pieņem pēc atzinuma saņemšanas no EFK.
   5.   Pārējo daļu izmaksa notiek, ja apmierinoši tiek īstenota jaunā ekonomikas programma (Latvijas valdības ekonomikas stabilizācijas un izaugsmes atjaunošanas programma), kas iekļauta konverģences programmā, un jo īpaši ekonomikas politikas nosacījumi, kas paredzēti saprašanās memorandā. Tie, inter alia, ir šādi:

               a)

               pieņemt precīzi noteiktu vidēja termiņa fiskālo programmu, kas paredzēta, lai līdz 2011. gadam samazinātu kopējo valsts deficītu līdz ne vairāk kā Līgumā paredzētajam atsauces līmenim 3 % no IKP;

               b)

               2009. gada budžeta izpilde, kurš grozīts ar 2008. gada 12. decembra budžeta grozījumiem (sīkāk iesniedzams līdz 2009. gada marta beigām) un kura mērķis ir kopējā valsts budžeta naudas plūsmas deficīts, kas nepārsniedz 5 % no IKP vai 5,3 % atbilstīgi ESA 95 noteikumiem;

               c)

               valsts sektora vidējā atalgojuma samazināšana 2009. gadā par vismaz 15 % nominālajā izteiksmē salīdzinājumā ar sākotnējo 2008. gada 14. novembra budžetu, kā arī turpmāks samazinājums par 2 % 2010.–2011. gadā;

               d)

               turpināt 2008. gadā sāktos pasākumus, lai samazinātu centrālās valdības darbinieku skaitu, līdz 2008. gada beigām nodrošinot vismaz 5 % samazinājumu un līdz 2009. gada 30. jūnijam – kopējo samazinājumu 10 % apjomā;

               e)

               budžeta procedūru satura un īstenošanas stiprināšana, pieņemot fiskālo sistēmu un budžeta reformu ar attiecīgiem grozījumiem pašreizējā Likumā par budžetu un finanšu vadību;

               f)

               skaidras un pārskatāmas atalgojuma sistēmas ieviešana valsts pārvaldes darbiniekiem un vienotas cilvēkresursu plānošanas un pārvaldības sistēmas izveidošana valsts pārvaldes iestādēm;

               g)

               mehānismi, lai nodrošinātu banku sektora plašāku stabilitāti vidējā termiņā un ilgtermiņā, tostarp plaši uzraudzības, piesardzības un monetārās politikas pasākumi. Tiem būtu jāierobežo kredīta palielināšanās līdz ilgtspējīgiem līmeņiem un jāmazina nenodrošināta ārvalstu finansējuma izmantošana lielā apjomā. Banku sistēmā veic mērķtiecīgu izpēti, lai nodrošinātu, ka visas bankas ir maksātspējīgas un ka to kapitāls ir pietiekams;

               h)

               piemēroti pasākumi attiecībā uz privātā sektora parādu restrukturizāciju. Tiek nostiprināts pienācīgs juridiskais pamats esošu parādu termiņu un valūtu restrukturizācijai. Par prioritāti nosaka arī maksātnespējas procedūras un rehabilitācijas plānu ātru īstenošanu;

               i)

               nodrošināt, ka atlikušie Parex bankas mazākuma akcionāri negūst labumu no bankas jautājuma atrisināšanas, un veikt pasākumus finansiālās stabilitātes uzlabošanai, pilnībā nacionalizējot Parex banku;

               j)

               strukturālās reformas pasākumi, kuri tiek atbalstīti Lisabonas Stratēģijas kontekstā un īstenoti Latvijas valsts reformu programmā, tostarp aktīva darba tirgus un mūžizglītības politika, privātā sektora plašāka iesaistīšana pētniecības, attīstības un inovāciju darbībās, eksporta veicināšanas pasākumi un administratīvu slogu likvidēšana uzņēmumiem;

               k)

               ES finansētu projektu īstenošana plānotajā apjomā, lai palīdzētu uzlabot tirgojamo preču sektora ieguldījumu ekonomikas izaugsmē;

               l)

               pasākumi, lai uzlabotu finansējuma pieejamību tādiem uzņēmumiem un uzņēmējiem, kuru pieteikumi struktūrfondiem ir apstiprināti vai kuri, iespējams, plāno pieteikties struktūrfondu līdzekļu saņemšanai.

         4. pants
   Šis lēmums ir adresēts Latvijas Republikai.
   5. pants
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2009. gada 20. janvārī

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         M. KALOUSEK

      (1)  OV L 53, 23.2.2002., 1. lpp.

      (2)  Sk. šā Oficiālā Vēstneša 37. lpp.


title: 2013/555/ES: Eiropas Parlamenta Lēmums ( 2013. gada 17. aprīlis ) par Energoregulatoru sadarbības aģentūras kontu slēgšanu attiecībā uz 2011. finanšu gadu

text:
               16.11.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 308/164

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS
   (2013. gada 17. aprīlis)
   par Energoregulatoru sadarbības aģentūras kontu slēgšanu attiecībā uz 2011. finanšu gadu
   (2013/555/ES)
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Energoregulatoru sadarbības aģentūras 2011. finanšu gada galīgos pārskatus,

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Energoregulatoru sadarbības aģentūras 2011. finanšu gada pārskatiem ar Aģentūras atbildēm (1),

               —

               ņemot vērā Padomes 2013. gada 12. februāra ieteikumu (05753/2013 – C7-0041/2013),

               —

               ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu;

               —

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 185. pantu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (3) un jo īpaši tās 208. pantu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Regulu (EK) Nr. 713/2009, ar ko izveido Energoregulatoru sadarbības aģentūru (4), un jo īpaši tās 24. pantu,

               —

               ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), un jo īpaši tās 94. pantu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A7-0068/2013),

               1.

               apstiprina Energoregulatoru sadarbības aģentūras kontu slēgšanu attiecībā uz 2011. finanšu gadu;

               2.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu nosūtīt Energoregulatoru sadarbības aģentūras direktoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Martin SCHULZ

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV C 388, 15.12.2012., 1. lpp.

      (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (3)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

      (4)  OV L 211, 14.8.2009., 1. lpp.

      (5)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.


title: 2014/743/ES: Padomes Lēmums ( 2014. gada 21. oktobris ) par to, lai Kipra sāktu transportlīdzekļu reģistrācijas datu (TRD) automatizētu apmaiņu

text:
               29.10.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 308/100

         PADOMES LĒMUMS
   (2014. gada 21. oktobris)
   par to, lai Kipra sāktu transportlīdzekļu reģistrācijas datu (TRD) automatizētu apmaiņu

      (2014/743/ES)

   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Padomes Lēmumu 2008/615/TI (2008. gada 23. jūnijs) par pārrobežu sadarbības pastiprināšanu, jo īpaši apkarojot terorismu un pārrobežu noziedzību (1), un jo īpaši tā 25. pantu,
   ņemot vērā Padomes Lēmumu 2008/616/TI (2008. gada 23. jūnijs) par to, kā īstenot Lēmumu 2008/615/TI (2), un jo īpaši tā 20. pantu un pielikuma 4. nodaļu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Protokolu par pārejas noteikumiem, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību, Līgumam par Eiropas Savienības darbību un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumam, tādu aktu tiesiskās sekas, kurus Savienības iestādes, struktūras, biroji un aģentūras pieņēmušas, pirms stājās spēkā Lisabonas līgums, paliek nemainīgas tiktāl, ciktāl minētie akti netiek atcelti, anulēti vai grozīti, piemērojot Līgumus.

               (2)

               Tādējādi Lēmuma 2008/615/TI 25. pants ir piemērojams, un Padomei ir jāpieņem vienprātīgs lēmums par to, vai dalībvalstis ir īstenojušas minētā lēmuma 6. nodaļas noteikumus.

               (3)

               Lēmuma 2008/616/TI 20. pantā ir noteikts, ka Lēmuma 2008/615/TI 25. panta 2. punktā minētos lēmumus pieņem, pamatojoties uz izvērtējuma ziņojumiem, kuru pamatā ir anketa. Attiecībā uz datu automatizētu apmaiņu saskaņā ar Lēmuma 2008/615/TI 2. nodaļu izvērtējuma ziņojuma pamatā ir jābūt izvērtējuma inspekcijai un izmēģinājuma darbībām.

               (4)

               Saskaņā ar Lēmuma 2008/616/TI pielikuma 4. nodaļas 1.1. punktu Padomes attiecīgās darba grupas izstrādātā anketa attiecas uz katru no automatizētās datu apmaiņas paņēmieniem, un dalībvalstij tā ir jāaizpilda, tiklīdz dalībvalsts uzskata, ka tā izpilda priekšnosacījumus, lai veiktu attiecīgās kategorijas datu apmaiņu.

               (5)

               Kipra ir aizpildījusi anketu par datu aizsardzību un anketu par transportlīdzekļu reģistrācijas datiem (TRD).

               (6)

               Kipra ir veikusi sekmīgas izmēģinājuma darbības ar Nīderlandi.

               (7)

               Kiprā ir notikusi izvērtējuma inspekcija, un Nīderlandes/Rumānijas izvērtējuma grupa ir sagatavojusi ziņojumu par izvērtējuma inspekciju un nosūtījusi to Padomes attiecīgajai darba grupai.

               (8)

               Padomei ir iesniegts vispārējs izvērtējuma ziņojums, kurā apkopoti anketas, izvērtējuma inspekcijas un izmēģinājuma darbību rezultāti attiecībā uz TRD,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Attiecībā uz transportlīdzekļu reģistrācijas datu (TRD) automatizētu meklēšanu Kipra ir pilnībā īstenojusi Lēmuma 2008/615/TI 6. nodaļā paredzētos vispārējos datu aizsardzības noteikumus un, ievērojot minētā lēmuma 12. pantu, ir tiesīga saņemt un sniegt personas datus no šā lēmuma spēkā stāšanās dienas.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Luksemburgā, 2014. gada 21. oktobrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         S. GOZI

      (1)  OV L 210, 6.8.2008., 1. lpp.

      (2)  OV L 210, 6.8.2008., 12. lpp.


title: 2012/736/ES: Padomes Lēmums ( 2012. gada 26. novembris ), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli un locekļa aizstājēju no Beļģijas

text:
               29.11.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 329/18

         PADOMES LĒMUMS
   (2012. gada 26. novembris),
   ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli un locekļa aizstājēju no Beļģijas
   (2012/736/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 305. pantu,
   ņemot vērā Beļģijas valdības priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2009. gada 22. decembrī un 2010. gada 18. janvārī pieņēma Lēmumu 2009/1014/ES (1) un Lēmumu 2010/29/ES (2), ar ko laikposmam no 2010. gada 26. janvāra līdz 2015. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus.

               (2)

               Pēc Charles PICQUÉ kunga pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa vieta.

               (3)

               Pēc Alain HUTCHINSON kunga iecelšanas Reģionu komitejas locekļa amatā būs atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa aizstājēja vieta,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2015. gada 25. janvārim, Reģionu komitejā tiek iecelti:

               a)

               par locekli:

                           —

                              Alain HUTCHINSON kungs, Membre du Parlement de la Région de Bruxelles-Capitale;

                     kā arī

               b)

               par locekļa aizstājēju:

                           —

                              Charles PICQUÉ kungs, Ministre-Président du Gouvernement de la Région de Bruxelles-Capitale.

         2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2012. gada 26. novembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         G. DEMOSTHENOUS

      (1)  OV L 348, 29.12.2009., 22. lpp.

      (2)  OV L 12, 19.1.2010., 11. lpp.


title: Komisijas Lēmums ( 2009. gada 14. decembris), ar ko groza Lēmumu 2009/177/EK attiecībā uz konkrētu ūdensdzīvnieku slimību izskaušanas programmām un slimības neskartu dalībvalstu, zonu un iecirkņu statusu (izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 9888) (Dokuments attiecas uz EEZ)

text:
               18.12.2009

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 336/31

      KOMISIJAS LĒMUMS

   (2009. gada 14. decembris),
   ar ko groza Lēmumu 2009/177/EK attiecībā uz konkrētu ūdensdzīvnieku slimību izskaušanas programmām un slimības neskartu dalībvalstu, zonu un iecirkņu statusu
   (izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 9888)
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   (2009/975/ES)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2006. gada 24. oktobra Direktīvu 2006/88/EK par akvakultūras dzīvniekiem un to produktiem izvirzītajām dzīvnieku veselības prasībām, kā arī par konkrētu ūdensdzīvnieku slimību profilaksi un kontroli (1) un jo īpaši tās 44. panta 2. punkta pirmo daļu un 49. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Komisijas 2008. gada 31. oktobra Lēmumā 2009/177/EK, ar ko ievieš Padomes Direktīvu 2006/88/EK attiecībā uz uzraudzības un izskaušanas programmām un slimības neskartu dalībvalstu, zonu un iecirkņu statusu (2), noteikti to veidlapu paraugi, kuras dalībvalstis iesniedz izskaušanas programmu apstiprināšanai saskaņā ar Direktīvu 2006/88/EK, un dokumenti, ko iesniedz, lai apstiprinātu slimības neskartas teritorijas statusu saskaņā ar šo direktīvu.

               (2)

               Lēmuma 2009/177/EK I pielikuma B daļā sniegti to dalībvalstu, zonu un iecirkņu saraksti, uz ko attiecas saskaņā ar Direktīvu 2006/88/EK apstiprinātās izskaušanas programmas. Minētā pielikuma C daļā sniegti to dalībvalstu, zonu un iecirkņu saraksti, kas saskaņā ar minēto direktīvu ir pasludināti par slimības neskartiem.

               (3)

               Dānija iesniedza Komisijai daudzgadu programmu laikposmam no 2009. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim virusālās hemorāģiskās septicēmijas (VHS) izskaušanai saskaņā ar Padomes 1990. gada 26. jūnija Lēmumu 90/424/EEK par izdevumiem veterinārijas jomā (3). Minēto programmu apstiprināja ar Komisijas 2008. gada 28. novembra Lēmumu 2008/897/EK, ar ko apstiprina tās gada un daudzgadu programmas un Kopienas finansiālo ieguldījumu atsevišķu dzīvnieku slimību un zoonožu izskaušanai, kontrolei un uzraudzībai, ko dalībvalstis iesniegušas 2009. gadam un turpmākajiem gadiem (4). Šī programma atbilst apstiprināšanas prasībām, kas noteiktas Lēmumā 2009/177/EK, un tādēļ tā jāapstiprina saskaņā ar Direktīvas 2006/88/EK 44. panta 2. punktu. Attiecīgi zonas, uz ko attiecas šī programma, jāieraksta sarakstā, kas sniegti minētā lēmuma I pielikuma B daļā.

               (4)

               Lēmuma 2009/177/EK 12. pantā paredzēta atkāpe no Direktīvas 2006/88/EK, ar ko dalībvalstīm nav jāiesniedz apstiprināšanai izskaušanas programmas, kas, lai iegūtu apstiprinātas zonas statusu attiecībā uz VHS, apstiprinātas ar Komisijas 2003. gada 28. augusta Lēmumu 2003/634/EK, ar ko apstiprina programmas par apstiprinātu zonu statusu un apstiprinātu saimniecību statusu iegūšanu neapstiprinātās zonās saistībā ar zivju vīrusālo hemorāģisko septicēmiju (VHS) un infekciozo hematopoētisko nekrozi (IHN) (5), ievērojot dažus nosacījumus.

               (5)

               Ar Lēmumu 2003/634/EK apstiprināja Somijas iesniegto programmu, kuras mērķis ir iegūt apstiprinātas zonas statusu attiecībā uz VHS. Somija tagad ir iesniegusi ziņojumu par šo programmu, atbilstoši Lēmumā 2009/177/EK noteiktajām prasībām. Attiecīgi zonas, uz ko attiecas šī programma, jāieraksta sarakstā, kas sniegts minētā lēmuma I pielikuma B daļā.

               (6)

               Vācija iesniedza Komisijai Koi herpesvīrusa (KHV) slimības izskaušanas daudzgadu programmu saskaņā ar Lēmumu 90/424/EEK. Šo programmu apstiprināja ar Lēmumu 2008/897/EK laikposmam no 2009. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim. Šī programma atbilst apstiprināšanas prasībām, kas noteiktas Lēmumā 2009/177/EK, un tādēļ tā jāapstiprina saskaņā ar Direktīvas 2006/88/EK 44. panta 2. punktu. Attiecīgi zonas, uz ko attiecas šī programma, jāieraksta sarakstā, kas sniegti minētā lēmuma I pielikuma B daļā.

               (7)

               Pašlaik visa Apvienotās Karalistes teritorija ir ierakstīta Lēmuma 2009/177/EK I pielikuma C daļā, jo pasludināta par slimības neskartu saskaņā ar Direktīvu 2006/88/EK attiecībā uz lašu infekciozo anēmiju (ILA). Apvienotā Karaliste ir paziņojusi par ILA klātbūtni iecirknī, kas iepriekš pasludināts par brīvu no šīs slimības. Tāpēc par šo dalībvalsti attiecībā uz ILA jāgroza saraksts, kas sniegts Lēmuma 2009/177/EK I pielikuma C daļā.

               (8)

               Apvienotā Karaliste ir iesniegusi apstiprināšanai ILA izskaušanas programmu, kas jāpiemēro Dienvidrietumu Šetlendas salās. Minētā programma atbilst Lēmuma 2009/177/EK prasībām. Tādēļ tā jāapstiprina un Dienvidrietumu Šetlendas salas jāieraksta sarakstā minētā lēmuma I pielikuma B daļā.

               (9)

               Ar Lēmumu 2003/634/EK apstiprināja Apvienotās Karalistes iesniegto programmu, kuras mērķis ir iegūt apstiprinātas zonas statusu attiecībā uz VHS. Apvienotā Karaliste par šo programmu ir iesniegusi ziņojumu saskaņā ar Lēmuma 2009/177/EK prasībām, lai pasludinātu attiecīgās zonas par teritoriju, kas brīvas no slimībām. Minētais ziņojums atbilst Lēmuma 2009/177/EK prasībām. Attiecīgi šīs zonas jāieraksta sarakstā, kas sniegts minētā lēmuma I pielikuma C daļā.

               (10)

               Turklāt visa Ziemeļīrijas piekraste, izņemot Lough Foyle, pašlaik ir ietverta Lēmuma 2009/177/EK I pielikuma C daļā, jo pasludināta par slimības neskartu attiecībā uz Bonamia ostreae. Apvienotā Karaliste patlaban ir paziņojusi par Bonamia ostreae infekcijas klātbūtni šajā piekrastē – Strangforth Lough. Tāpēc Strangforth Lough jāsvītro no minētā lēmuma I pielikuma C daļā sniegtā to teritoriju saraksta, kas pasludinātas par slimības neskartām.

               (11)

               Tādēļ attiecīgi jāgroza Lēmums 2009/177/EK.

               (12)

               Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Lēmuma 2009/177/EK I pielikumu groza saskaņā ar šā lēmuma pielikumu.
   2. pants
   Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

      Briselē, 2009. gada 14. decembrī

            Komisijas vārdā –

            Komisijas locekle

         Androulla VASSILIOU

      (1)  OV L 328, 24.11.2006., 14. lpp.

      (2)  OV L 63, 7.3.2009., 15. lpp.

      (3)  OV L 224, 18.8.1990., 19. lpp.

      (4)  OV L 322, 2.12.2008., 39. lpp.

      (5)  OV L 220, 3.9.2003., 8. lpp.

      PIELIKUMS
      I pielikuma B un C daļu aizstāj ar šādām daļām.

         “B   DAĻA

            Dalībvalstis, zonas un iecirkņi, uz ko attiecas apstiprinātās izskaušanas programmas

                     Slimība

                     Dalībvalsts

                     ISO kods

                     Uzraudzības programmas zonas ģeogrāfiskās robežas (dalībvalstis, zonas vai iecirkņi)

                     Virusālā hemorāģiskā septicēmija (VHS)

                     Dānija

                     DK

                     Ūdens sateces baseini: Tim Å, Hover Å, Heager Å, Velling Å, Skjern Å, Hemmet Mølle Bæk, Lydum Å, Kongeå, Kolding Å, Vejle Å un Holmsland Klit.

                     Somija

                     FI

                     Ālandes province;

                        Uusikaupunki, Pyhäranta un Rauma pašvaldības.

                     Infekciozā hematopoētiskā nekroze (IHN)

                     Koi herpesvīruss (KHV)

                     Vācija

                     DE

                     Saksijas zeme

                     Lašu infekciozā anēmija (ILA)

                     Apvienotā Karaliste

                     UK

                     Dienvidrietumu Šetlendas salas

                        Marteilia refringens infekcija

                        Bonamia ostreae infekcija

                        White spot slimība

            C   DAĻA

            Dalībvalstis, zonas un iecirkņi, kas pasludināti par slimības neskartām teritorijām

                     Slimība

                     Dalībvalsts

                     ISO kods

                     Slimības neskartās zonas ģeogrāfiskās robežas (dalībvalstis, zonas vai iecirkņi)

                     Virusālā hemorāģiskā septicēmija (VHS)

                     Dānija

                     DK

                     Ūdens sateces baseini un piekrastes zonas:

                                 —

                                    Hansted Å

                                 —

                                    Hovmølle Å

                                 —

                                    Grenå

                                 —

                                    Treå

                                 —

                                    Alling Å

                                 —

                                    Kastbjerg

                                 —

                                    Villestrup Å

                                 —

                                    Korup Å

                                 —

                                    Sæby Å

                                 —

                                    Elling Å

                                 —

                                    Uggerby Å

                                 —

                                    Lindenborg Å

                                 —

                                    Øster Å

                                 —

                                    Hasseris Å

                                 —

                                    Binderup Å

                                 —

                                    Vidkær Å

                                 —

                                    Dybvad Å

                                 —

                                    Bjørnsholm Å

                                 —

                                    Trend Å

                                 —

                                    Lerkenfeld Å

                                 —

                                    Vester Å

                                 —

                                    Lønnerup med tilløb

                                 —

                                    Fiskbæk Å

                                 —

                                    Slette Å

                                 —

                                    Bredkær Bæk

                                 —

                                    Vandløb til Kilen

                                 —

                                    Resenkær Å

                                 —

                                    Klostermølle Å

                                 —

                                    Hvidbjerg Å

                                 —

                                    Knidals Å

                                 —

                                    Spang Å

                                 —

                                    Simested Å

                                 —

                                    Skals Å

                                 —

                                    Jordbro Å

                                 —

                                    Fåremølle Å

                                 —

                                    Flynder Å

                                 —

                                    Damhus Å

                                 —

                                    Karup Å

                                 —

                                    Gudenåen

                                 —

                                    Halkær Å

                                 —

                                    Storåen

                                 —

                                    Århus Å

                                 —

                                    Bygholm Å

                                 —

                                    Grejs Å

                                 —

                                    Ørum Å

                     Īrija

                     IE

                     Visas kontinentālās un piekrastes zonas tās teritorijā, izņemot:

                                 1.

                                    Cape Clear salu.

                     Kipra

                     CY

                     Visas kontinentālās zonas tās teritorijā.

                     Somija

                     FI

                     Visas kontinentālās un piekrastes zonas tās teritorijā, izņemot:

                                 1.

                                 Olandes provinci.

                                 2.

                                    Uusikaupunki, Pyhäranta un Rauma pašvaldības.

                     Zviedrija

                     SE

                     Visa teritorija

                     Apvienotā Karaliste

                     UK

                     Visas kontinentālās un piekrastes zonas Lielbritānijas, Ziemeļīrijas, Gērnsijas, Menas salas un Džersijas teritorijā.

                     Infekciozā hematopoētiskā nekroze (IHN)

                     Dānija

                     DK

                     Visa teritorija

                     Īrija

                     IE

                     Visa teritorija

                     Kipra

                     CY

                     Visas kontinentālās zonas tās teritorijā.

                     Somija

                     FI

                     Visa teritorija

                     Zviedrija

                     SE

                     Visa teritorija

                     Apvienotā Karaliste

                     UK

                     Visas kontinentālās un piekrastes zonas Lielbritānijas, Ziemeļīrijas, Gērnsijas, Menas salas un Džersijas teritorijā.

                     Koi herpesvīruss (KHV)

                     Lašu infekciozā anēmija (ILA)

                     Beļģija

                     BE

                     Visa teritorija

                     Bulgārija

                     BG

                     Visa teritorija

                     Čehija

                     CZ

                     Visa teritorija

                     Dānija

                     DK

                     Visa teritorija

                     Vācija

                     DE

                     Visa teritorija

                     Igaunija

                     EE

                     Visa teritorija

                     Īrija

                     IE

                     Visa teritorija

                     Grieķija

                     EL

                     Visa teritorija

                     Spānija

                     ES

                     Visa teritorija

                     Francija

                     FR

                     Visa teritorija

                     Itālija

                     IT

                     Visa teritorija

                     Kipra

                     CY

                     Visa teritorija

                     Latvija

                     LV

                     Visa teritorija

                     Lietuva

                     LT

                     Visa teritorija

                     Luksemburga

                     LU

                     Visa teritorija

                     Ungārija

                     HU

                     Visa teritorija

                     Malta

                     MT

                     Visa teritorija

                     Nīderlande

                     NL

                     Visa teritorija

                     Austrija

                     AT

                     Visa teritorija

                     Polija

                     PL

                     Visa teritorija

                     Portugāle

                     PT

                     Visa teritorija

                     Rumānija

                     RO

                     Visa teritorija

                     Slovēnija

                     SI

                     Visa teritorija

                     Slovākija

                     SK

                     Visa teritorija

                     Somija

                     FI

                     Visa teritorija

                     Zviedrija

                     SE

                     Visa teritorija

                     Apvienotā Karaliste

                     UK

                     Visas kontinentālās un piekrastes zonas Lielbritānijas, Ziemeļīrijas, Gērnsijas, Menas salas un Džersijas teritorijā, izņemot Dienvidrietumu Šetlendas salas.

                        Marteilia refringens infekcija

                     Īrija

                     IE

                     Visa teritorija

                     Apvienotā Karaliste

                     UK

                     Visa Lielbritānijas piekrastes līnija.
                     Visa Ziemeļīrijas piekrastes līnija.
                     Visa Gērnsijas un Hermas piekrastes līnija.
                     Džersijas piekrastes zona: zonā ietilpst plūdmaiņu un tuvākais piekrastes apvidus starp vidējo paisuma līniju Džērsijas salā un iedomātu līniju, kas novilkta trīs jūras jūdzes no vidējās bēguma līnijas Džērsijas salā. Zona atrodas Normandijas un Bretaņas līcī Lamanša dienvidu daļā.
                     Visa Menas salas piekrastes līnija.

                        Bonamia ostreae infekcija

                     Īrija

                     IE

                     Visa Īrijas piekrastes līnija, izņemot:

                                 1.

                                    Cork Harbour.

                                 2.

                                    Galway Bay.

                                 3.

                                    Ballinakill Harbour.

                                 4.

                                    Clew Bay.

                                 5.

                                    Achill Sound.

                                 6.

                                    Loughmore, Blacksod Bay.

                                 7.

                                    Lough Foyle.

                                 8.

                                    Lough Swilly.

                     Apvienotā Karaliste

                     UK

                     Visa Lielbritānijas piekrastes līnija, izņemot:

                                 1.

                                 Kornvolas dienvidu krastu no Lizard līdz Stārta zemesragam.

                                 2.

                                 Dorsetas, Hempšīras un Saseksas krastu no Portlandes zemesraga līdz Selsijas zemesragam.

                                 3.

                                 Teritoriju gar Ziemeļkentas un Eseksas krastu no Ziemeļforlandes līdz Felikstovai.

                                 4.

                                 Teritoriju dienvidrietumu Velsā gar krastu no Wooltack Point līdz St. Govan’s Head, ieskaitot Milford Haven un austrumu un rietumu Cleddau upes paisuma un bēguma ūdeņus.

                                 5.

                                 Teritoriju, kurā ir Loch Sunart ūdeņi uz austrumiem no līnijas, kas novilkta dienvidu-dienvidaustrumu virzienā no Maclean’s Nose galējā ziemeļu gala uz Auliston Point.

                                 6.

                                 Teritoriju, kurā ir West Loch Tarbert uz ziemeļaustrumiem no līnijas, kas novilkta dienvidaustrumu virzienā no Ardpatrick Point NR 734 578 uz North Dunskeig Bay NR 752 568.

                           Visa Ziemeļīrijas piekrastes līnija, izņemot:

                                 1.

                                    Lough Foyle.

                                 2.

                                    Strangford Lough.

                           Visa Gērnsijas, Hermas un Menas salas piekrastes līnija.
                     Džersijas piekrastes zona: zonā ietilpst plūdmaiņu un tuvākais piekrastes apvidus starp vidējo paisuma līniju Džērsijas salā un iedomātu līniju, kas novilkta trīs jūras jūdzes no vidējās bēguma līnijas Džērsijas salā. Zona atrodas Normandijas un Bretaņas līcī Lamanša dienvidu daļā.

                        White spot slimība”


title: Padomes Lēmums (ES) 2016/815 (2016. gada 17. maijs) par Horvātijas pievienošanos Konvencijai, kas izstrādāta, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienību K.3. pantu, par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību un tās 1996. gada 27. septembra Protokolam, 1996. gada 29. novembra Protokolam un 1997. gada 19. jūnija Otrajam protokolam

text:
               24.5.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 133/9

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2016/815
   (2016. gada 17. maijs)
   par Horvātijas pievienošanos Konvencijai, kas izstrādāta, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienību K.3. pantu, par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību un tās 1996. gada 27. septembra Protokolam, 1996. gada 29. novembra Protokolam un 1997. gada 19. jūnija Otrajam protokolam
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību,
   ņemot vērā Aktu par Horvātijas pievienošanos un jo īpaši tā 3. panta 4. un 5. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1),
   tā kā:

               (1)

               Konvencija, kas izstrādāta, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienību K.3. pantu, par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību (2) (“Konvencija”) tika parakstīta 1995. gada 26. jūlijā un stājās spēkā 2002. gada 17. oktobrī.

               (2)

               Konvenciju papildināja ar Protokolu, kas izstrādāts, pamatojoties uz K3. pantu Līgumā par Eiropas Savienību, un pievienots Konvencijai par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību (3) (“1996. gada 27. septembra Protokols”), un ar Protokolu attiecībā uz Konvencijas par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību interpretāciju Eiropas Kopienu Tiesā ar prejudiciālu nolēmumu palīdzību, kas sastādīts, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienību K3. pantu (4) (“1996. gada 29. novembra Protokols”); abi minētie protokoli stājās spēkā 2002. gada 17. oktobrī.

               (3)

               Konvenciju vēlāk papildināja ar Otro protokolu Konvencijai par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību, kas izstrādāts, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienību K3. pantu (5) (“1997. gada 19. jūnija Otrais protokols”), kas stājās spēkā 2009. gada 19. maijā.

               (4)

               Akta par Horvātijas pievienošanos (“Pievienošanās akts”) 3. panta 4. punktā ir paredzēts, ka Horvātija pievienojas konvencijām un protokoliem, kas uzskaitīti Pievienošanās akta I pielikumā. Minētajās konvencijās un protokolos cita starpā ir iekļauta Konvencija, 1996. gada 27. septembra Protokols, 1996. gada 29. novembra Protokols un 1997. gada 19. jūnija Otrais protokols. Attiecībā uz Horvātiju Konvencijai un minētajiem protokoliem jāstājas spēkā dienā, ko nosaka Padome.

               (5)

               Saskaņā ar Pievienošanās akta 3. panta 5. punktu Padomei jālemj veikt visus pielāgojumus, kas vajadzīgi saistībā ar Horvātijas pievienošanos Pievienošanās akta I pielikumā uzskaitītajām konvencijām un protokoliem,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Attiecībā uz Horvātiju Konvencija, 1996. gada 27. septembra Protokols, 1996. gada 29. novembra Protokols un 1997. gada 19. jūnija Otrais Protokols stājas spēkā pirmā mēneša pirmajā dienā pēc šā lēmuma publicēšanas datuma.
   2. pants
   Konvencijas (6), 1996. gada 27. septembra Protokola (7), 1996. gada 29. novembra Protokola (8) un 1997. gada 19. jūnija Otrā protokola (9) teksts horvātu valodā ir autentisks ar tādiem pašiem nosacījumiem kā pārējās Konvencijas un minēto protokolu valodu versijas.
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2016. gada 17. maijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         M.H.P. VAN DAM

      (1)  2016. gada 25. februāra atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

      (2)  OV C 316, 27.11.1995., 49. lpp.

      (3)  OV C 313, 23.10.1996., 2. lpp.

      (4)  OV C 151, 20.5.1997., 2. lpp.

      (5)  OV C 221, 19.7.1997., 12. lpp.

      (6)  Teksts horvātu valodā ir publicēts Oficiālā Vēstneša Īpašajā izdevumā (19. nodaļa, 14. sējums, 50. lpp.).

      (7)  Teksts horvātu valodā ir publicēts Oficiālā Vēstneša Īpašajā izdevumā (19. nodaļa, 14. sējums, 73. lpp.).

      (8)  Teksts horvātu valodā ir publicēts Oficiālā Vēstneša Īpašajā izdevumā (19. nodaļa, 14. sējums, 92. lpp.).

      (9)  Teksts horvātu valodā ir publicēts Oficiālā Vēstneša Īpašajā izdevumā (19. nodaļa, 14. sējums, 141. lpp.).


title: 2008/775/EK,Euratom: Padomes Lēmums ( 2008. gada 2. oktobris ), ar ko ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli no Bulgārijas

text:
               7.10.2008

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 266/13

      PADOMES LĒMUMS

   (2008. gada 2. oktobris),
   ar ko ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli no Bulgārijas
   (2008/775/EK, Euratom)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 259. pantu,
   ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 167. pantu,
   ņemot vērā Lēmumu 2007/3/EK, Euratom (1),
   ņemot vērā Bulgārijas valdības priekšlikumu,
   ņemot vērā Komisijas atzinumu,
   tā kā pēc Andriana SUKOVA-TOSHEVA kundzes atkāpšanās no amata ir atbrīvojusies viena Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļa amata vieta,
   IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Ar šo Lena ROUSSENOVA kundzi, Darba devēju un rūpniecības nozares pārstāvju konfederācijas galveno ekonomisti un programmu direktori, ieceļ par Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli uz atlikušo pilnvaru laiku līdz 2010. gada 20. septembrim.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Luksemburgā, 2008. gada 2. oktobrī

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         X. BERTRAND

      (1)  OV L 1, 4.1.2007., 6. lpp.


title: 2008/785/EK: Komisijas Lēmums ( 2008. gada 9. oktobris ) par grozījumiem Lēmumā 2005/56/EK, ar ko izveido Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūru Eiropas Kopienas darbību vadīšanai izglītības, audiovizuālajā un kultūras jomā atbilstoši Padomes Regulai (EK) Nr. 58/2003

text:
               10.10.2008

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 269/11

      KOMISIJAS LĒMUMS

   (2008. gada 9. oktobris)
   par grozījumiem Lēmumā 2005/56/EK, ar ko izveido Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūru Eiropas Kopienas darbību vadīšanai izglītības, audiovizuālajā un kultūras jomā atbilstoši Padomes Regulai (EK) Nr. 58/2003
   (2008/785/EK)
   EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā Padomes 2002. gada 19. decembra Regulu (EK) Nr. 58/2003, ar ko nosaka statūtus izpildaģentūrām, kurām uztic konkrētus Kopienas programmu pārvaldības uzdevumus (1), un jo īpaši tās 3. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūru (turpmāk tekstā “izpildaģentūra”) izveidoja ar Komisijas Lēmumu 2005/56/EK (2). Izpildaģentūras pārvaldībā ir Kopienas rīcība izglītības, audiovizuālajā un kultūras jomā, tostarp projekti, ko finansē no Eiropas ārējās palīdzības instrumentiem, 9. Eiropas Attīstības fonda līdzekļiem un saskaņā ar dažiem nolīgumiem, kurus Kopiena noslēgusi ar Amerikas Savienotajām Valstīm un Kanādu.

               (2)

               Trešais posms Eiropas sadarbības programmai augstākās izglītības jomā (Tempus III) beidzās 2006. gada 31. decembrī. Komisija nolēma pagarināt šo darbību laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam (Tempus IV) un finansēt to saskaņā ar trīs Eiropas ārējās palīdzības instrumentu noteikumiem, proti, ar pirmspievienošanās palīdzības instrumenta (IPA), Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumenta, un finanšu instrumenta sadarbībai attīstības jomā noteikumiem.

               (3)

               Pamatojoties uz Eiropas Kopienas un Amerikas Savienoto Valstu un Kanādas veiktajām iniciatīvām, Komisija arī nolēma pastiprināt sadarbību izglītības un jaunatnes jomā ar industrializētām valstīm un teritorijām un citām valstīm un teritorijām ar augstu ienākumu līmeni.

               (4)

               Ārējais novērtējums, ko Komisijas uzdevumā apkopoja 2008. gada aprīlī, liecina, ka vislabākais risinājums ir izmantot aģentūras pakalpojumus, lai pārvaldītu programmu Tempus (ceturto programmas posmu un trešā posma nobeigumu) un šīs programmas projektus, ko finansē saskaņā ar instrumentu sadarbībai ar industrializētām valstīm un teritorijām un citām valstīm un teritorijām ar augstu ienākumu līmeni. Šajā novērtējumā tāpēc bija ieteikts paplašināt aģentūras uzdevumus, iekļaujot tajos minēto programmu un projektu pārvaldību.

               (5)

               Tāpēc attiecīgi ir jāgroza Lēmums 2005/56/EK.

               (6)

               Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Izpildaģentūru komitejas atzinumu,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   Vienīgais pants
   Lēmuma 2005/56/EK 4. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:

      “1.   Aģentūra atbild par šādu Kopienas programmu daļu vadību:

                  1)

                  projekti augstākās izglītības jomā, kurus var finansēt atbilstīgi noteikumiem par ekonomisku palīdzību dažām Centrāleiropas un Austrumeiropas valstīm (Phare), kas pieņemti saskaņā ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 3906/89 (3);

                  2)

                  Eiropas audiovizuālo darbu izstrādes, izplatīšanas un popularizēšanas veicināšanas programma (Media II – Izstrāde un izplatīšana) (1996–2000), kas izveidota ar Padomes Lēmumu 95/563/EK (4);

                  3)

                  mācību programma Eiropas audiovizuālo programmu nozares speciālistiem (Media II – training) (1996–2000), kas izveidota ar Padomes Lēmumu 95/564/EK (5);

                  4)

                  otrais posms Kopienas rīcības programmā izglītības jomā Socrates (2000–2006), kas ieviesta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 253/2000/EK (6);

                  5)

                  otrais posms Kopienas rīcības programmā profesionālās izglītības jomā Leonardo da Vinci (2000–2006), kas ieviesta ar Padomes Lēmumu 1999/382/EK (7);

                  6)

                  Kopienas rīcības programma “Jaunatne” (2000–2006), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1031/2000/EK (8);

                  7)

                  programma “Kultūra 2000”(2000–2006), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 508/2000/EK (9);

                  8)

                  projekti augstākās izglītības jomā, kurus var finansēt saskaņā ar noteikumiem par palīdzības sniegšanu partnervalstīm Austrumeiropā un Vidusāzijā (2000–2006), kas paredzēti Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 99/2000 (10);

                  9)

                  projekti augstākās izglītības jomā, kurus var finansēt saskaņā ar noteikumiem par palīdzību Albānijai, Bosnijai un Hercegovinai, Horvātijai, Bijušajai Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikai, Melnkalnei, Serbijai un Kosovai (ANO Drošības padomes Rezolūcija Nr. 1244) (2000–2006), kas noteikti saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2666/2000 (11);

                  10)

                  projekti augstākās izglītības jomā, kurus var finansēt saskaņā ar noteikumiem par finansiāliem un tehniskiem pasākumiem (MEDA) ekonomikas un sociālo struktūru reformu atbalstam Eiropas un Vidusjūras reģiona partnerattiecībās un kas noteikti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2698/2000 (12);

                  11)

                  trešais posms Eiropas sadarbības projektā augstākās izglītības jomā (Tempus III) (2000–2006), kas apstiprināts ar Padomes Lēmumu 1999/311/EK (13);

                  12)

                  projekti, kurus var finansēt saskaņā ar nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Amerikas Savienotajām Valstīm, ar ko atjauno sadarbības programmu augstākās izglītības, arodizglītības un mācību jomā (2001–2005), kas apstiprināts ar Padomes Lēmumu 2001/196/EK (14);

                  13)

                  projekti, kurus var finansēt saskaņā ar nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Kanādas valdību, ar ko atjauno sadarbības programmu augstākās izglītības un mācību jomā (2001–2005), kas apstiprināts ar Padomes Lēmumu 2001/197/EK (15);

                  14)

                  Eiropas audiovizuālo darbu izstrādes, izplatīšanas un popularizēšanas veicināšanas programma (Media Plus – Izstrāde, izplatīšana un popularizēšana) (2001–2006), kas izveidota ar Padomes Lēmumu 2000/821/EK (16);

                  15)

                  Eiropas audiovizuālo programmu nozares speciālistiem paredzētā mācību programma (Media-training) (2001–2006), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 163/2001/EK (17);

                  16)

                  vairākgadu programma informācijas un komunikācijas tehnoloģijas (IKT) efektīvai integrēšanai izglītības un apmācības sistēmās Eiropā (e-mācību programma) (2004–2006), kas pieņemta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 2318/2003/EK (18);

                  17)

                  Kopienas rīcības programma aktīvas Eiropas pilsonības (sabiedriskās līdzdalības) veicināšanai (2004–2006), kas pieņemta ar Padomes Lēmumu 2004/100/EK (19);

                  18)

                  Kopienas rīcības programma, lai atbalstītu Eiropas līmeņa organizācijas jaunatnes lietu jomā (2004–2006), kas ieviesta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 790/2004/EK (20);

                  19)

                  Kopienas rīcības programma, lai atbalstītu Eiropas līmeņa organizācijas un konkrētas darbības izglītības un apmācības jomā (2004–2006), kas ieviesta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 791/2004/EK (21);

                  20)

                  Kopienas rīcības programma, lai atbalstītu Eiropas līmeņa organizācijas kultūras jomā (2004–2006), kas ieviesta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 792/2004/EK (22);

                  21)

                  programma, lai uzlabotu augstākās izglītības kvalitāti un veicinātu starpkultūru izpratni, sadarbojoties ar trešām valstīm (Erasmus Mundus) (2004–2008), kas ieviesta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 2317/2003/EK (23);

                  22)

                  projekti, kurus var finansēt saskaņā ar nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Amerikas Savienotajām Valstīm, ar ko atjauno programmu sadarbībai augstākās izglītības, arodizglītības un mācību jomā (2006–2013), kas apstiprināts ar Padomes Lēmumu 2006/910/EK (24);

                  23)

                  projekti, kurus var finansēt saskaņā ar nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Kanādas valdību, ar ko izveido sadarbības programmu augstākās izglītības, apmācības un jaunatnes jomā (2006–2013), kas apstiprināts ar Padomes Lēmumu 2006/964/EK (25);

                  24)

                  rīcības programma mūžizglītības jomā Lifelong Learning (2007–2013), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1720/2006/EK (26);

                  25)

                  programma “Kultūra” (2007–2013), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1855/2006/EK (27);

                  26)

                  programma “Eiropa pilsoņiem”, lai sekmētu aktīvu Eiropas pilsonību (2007–2013), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1904/2006/EK (28);

                  27)

                  programma “Jaunatne darbībā” (2007–2013), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1719/2006/EK (29);

                  28)

                  atbalsta programma Eiropas audiovizuālajā nozarē (Media 2007) (2007–2013), kas pieņemta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1718/2006/EK (30);

                  29)

                  projekti augstākās izglītības jomā, kurus var finansēt atbilstīgi noteikumiem par palīdzību Āzijas jaunattīstības valstīm, kas pieņemti saskaņā ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 443/92 (31);

                  30)

                  projekti augstākās izglītības un jaunatnes jomā, kurus var finansēt saskaņā ar Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (IPA), kas izveidots ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1085/2006 (32);

                  31)

                  projekti augstākās izglītības jomā, kurus var finansēt saskaņā ar Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumenta noteikumiem, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1638/2006 (33);

                  32)

                  projekti augstākās izglītības jomā, kurus var finansēt saskaņā ar finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1905/2006 (34);

                  33)

                  projekti augstākās izglītības un jaunatnes jomā, kurus var finansēt saskaņā ar finanšu instrumentu sadarbībai ar industrializētām valstīm un teritorijām un citām valstīm un teritorijām ar augstu ienākumu līmeni, kas izveidots ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1934/2006 (35);

                  34)

                  projekti augstākās izglītības jomā, kurus var finansēt no 9. Eiropas Attīstības fonda līdzekļiem (2000–2007) (36).

      Briselē, 2008. gada 9. oktobrī

            Komisijas vārdā —

            Komisijas loceklis

         Ján FIGEĽ

      (1)  OV L 11, 16.1.2003., 1. lpp.

      (2)  OV L 24, 27.1.2005., 35. lpp.

      (3)  OV L 375, 23.12.1989., 11. lpp.

      (4)  OV L 321, 30.12.1995., 25. lpp.

      (5)  OV L 321, 30.12.1995., 33. lpp.

      (6)  OV L 28, 3.2.2000., 1. lpp.

      (7)  OV L 146, 11.6.1999., 33. lpp.

      (8)  OV L 117, 18.5.2000., 1. lpp.

      (9)  OV L 63, 10.3.2000., 1. lpp.

      (10)  OV L 12, 18.1.2000., 1. lpp.

      (11)  OV L 306, 7.12.2000., 1. lpp.

      (12)  OV L 311, 12.12.2000., 1. lpp.

      (13)  OV L 120, 8.5.1999., 30. lpp.

      (14)  OV L 71, 13.3.2001., 7. lpp.

      (15)  OV L 71, 13.3.2001., 15. lpp.

      (16)  OV L 336, 30.12.2000., 82. lpp.

      (17)  OV L 26, 27.1.2001., 1. lpp.

      (18)  OV L 345, 31.12.2003., 9. lpp.

      (19)  OV L 30, 4.2.2004., 6. lpp.

      (20)  OV L 138, 30.4.2004., 24. lpp.

      (21)  OV L 138, 30.4.2004., 31. lpp.

      (22)  OV L 138, 30.4.2004., 40. lpp.

      (23)  OV L 345, 31.12.2003., 1. lpp.

      (24)  OV L 346, 9.12.2006., 33. lpp.

      (25)  OV L 397, 30.12.2006., 14. lpp.

      (26)  OV L 327, 24.11.2006., 45. lpp.

      (27)  OV L 372, 27.12.2006., 1. lpp.

      (28)  OV L 378, 27.12.2006., 32. lpp.

      (29)  OV L 327, 24.11.2006., 30. lpp.

      (30)  OV L 327, 24.11.2006., 12. lpp.

      (31)  OV L 52, 27.2.1992., 1. lpp.

      (32)  OV L 210, 31.7.2006., 82. lpp.

      (33)  OV L 310, 9.11.2006., 1. lpp.

      (34)  OV L 378, 27.12.2006., 41. lpp.

      (35)  OV L 405, 3.12.2006., 37. lpp.

      (36)  OV L 317, 15.12.2000., 355. lpp.”


title: 2014/744/ES: Padomes Lēmums ( 2014. gada 21. oktobris ) par to, lai Igaunija sāktu transportlīdzekļu reģistrācijas datu (TRD) automatizētu apmaiņu

text:
               29.10.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 308/102

         PADOMES LĒMUMS
   (2014. gada 21. oktobris)
   par to, lai Igaunija sāktu transportlīdzekļu reģistrācijas datu (TRD) automatizētu apmaiņu

      (2014/744/ES)

   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Padomes Lēmumu 2008/615/TI (2008. gada 23. jūnijs) par pārrobežu sadarbības pastiprināšanu, jo īpaši apkarojot terorismu un pārrobežu noziedzību (1), un jo īpaši tā 25. pantu,
   ņemot vērā Padomes Lēmumu 2008/616/TI (2008. gada 23. jūnijs) par to, kā īstenot Lēmumu 2008/615/TI (2), un jo īpaši tā 20. pantu un pielikuma 4. nodaļu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Protokolu par pārejas noteikumiem, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību, Līgumam par Eiropas Savienības darbību un Eiropas Atomenerģijas Kopienas dibināšanas līgumam, tādu aktu tiesiskās sekas, kurus Savienības iestādes, struktūras, biroji un aģentūras pieņēmušas, pirms stājās spēkā Lisabonas līgums, paliek nemainīgas tiktāl, ciktāl minētie akti netiek atcelti, anulēti vai grozīti, piemērojot Līgumus.

               (2)

               Tādējādi Lēmuma 2008/615/TI 25. pants ir piemērojams, un Padomei ir jāpieņem vienprātīgs lēmums par to, vai dalībvalstis ir īstenojušas minētā lēmuma 6. nodaļas noteikumus.

               (3)

               Lēmuma 2008/616/TI 20. pantā ir noteikts, ka Lēmuma 2008/615/TI 25. panta 2. punktā minētos lēmumus pieņem, pamatojoties uz izvērtējuma ziņojumiem, kuru pamatā ir anketa. Attiecībā uz datu automatizētu apmaiņu saskaņā ar Lēmuma 2008/615/TI 2. nodaļu izvērtējuma ziņojuma pamatā ir jābūt izvērtējuma inspekcijai un izmēģinājuma darbībām.

               (4)

               Saskaņā ar Lēmuma 2008/616/TI pielikuma 4. nodaļas 1.1. punktu Padomes attiecīgās darba grupas izstrādātā anketa attiecas uz katru no automatizētās datu apmaiņas paņēmieniem, un dalībvalstij tā ir jāaizpilda, tiklīdz dalībvalsts uzskata, ka tā izpilda priekšnosacījumus, lai veiktu attiecīgās kategorijas datu apmaiņu.

               (5)

               Igaunija ir aizpildījusi anketu par datu aizsardzību un anketu par transportlīdzekļu reģistrācijas datiem (TRD).

               (6)

               Igaunija ir veikusi sekmīgas izmēģinājuma darbības ar Nīderlandi.

               (7)

               Igaunijā ir notikusi izvērtējuma inspekcija, un Nīderlandes/Somijas izvērtējuma grupa ir sagatavojusi ziņojumu par izvērtējuma inspekciju un nosūtījusi to Padomes attiecīgajai darba grupai.

               (8)

               Padomei ir iesniegts vispārējs izvērtējuma ziņojums, kurā apkopoti anketas, izvērtējuma inspekcijas un izmēģinājuma darbību rezultāti attiecībā uz TRD,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Attiecībā uz transportlīdzekļu reģistrācijas datu (TRD) automatizētu meklēšanu Igaunija ir pilnībā īstenojusi Lēmuma 2008/615/TI 6. nodaļā paredzētos vispārējos datu aizsardzības noteikumus un, ievērojot minētā lēmuma 12. pantu, ir tiesīga saņemt un sniegt personas datus no šā lēmuma spēkā stāšanās dienas.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Luksemburgā, 2014. gada 21. oktobrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         S. GOZI

      (1)  OV L 210, 6.8.2008., 1. lpp.

      (2)  OV L 210, 6.8.2008., 12. lpp.


title: 2011/66/ES: Eiropas Centrālās bankas Lēmums ( 2010. gada 25. novembris ) par dalībvalstu, kuru valūta ir euro, nacionālo centrālo banku monetāro ienākumu sadali (ECB/2010/23)

text:
               9.2.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 35/17

         EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS LĒMUMS
   (2010. gada 25. novembris)
   par dalībvalstu, kuru valūta ir euro, nacionālo centrālo banku monetāro ienākumu sadali
   (pārstrādāta versija)
   (ECB/2010/23)
   (2011/66/ES)
   EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus (turpmāk – “ECBS Statūti”) un jo īpaši to 32. pantu,
   tā kā:

               (1)

               2001. gada 6. decembra Lēmums ECB/2001/16 par iesaistīto dalībvalstu centrālo banku monetāro ienākumu sadali no 2002. finanšu gada (1) būtiski grozīts vairākas reizes (2). Tā kā tajā jāveic vēl citi grozījumi, tas skaidrības nolūkā jāpārstrādā.

               (2)

               Saskaņā ar ECBS Statūtu 32.1. pantu monetārie ienākumi ir ienākumi, kas uzkrājas NCB, īstenojot monetārās politikas darbības. Saskaņā ar ECBS Statūtu 32.2. pantu katras NCB monetārie ienākumi līdzinās tās gada ienākumiem, kas gūti no tās aktīviem, kas atbilst banknotēm apgrozībā un noguldījumu saistībām pret kredītiestādēm. Šos aktīvus NCB iezīmē saskaņā ar ECB Padomes pamatnostādnēm. NCB jāiezīmē aktīvi, ko, īstenojot monetārās politikas darbības, uzskata par aktīviem, kas atbilst banknotēm apgrozībā un noguldījumu saistībām pret kredītiestādēm. Saskaņā ar ECBS Statūtu 32.4. pantu katras NCB monetāros ienākumus samazina par summu, kas vienāda ar procentiem, kurus attiecīgā NCB saskaņā ar 19. pantu maksā kredītiestādēm par noguldījuma saistībām.

               (3)

               Saskaņā ar ECBS Statūtu 32.5. pantu NCB kopējos monetāros ienākumus to starpā sadala proporcionāli to apmaksātajām daļām Eiropas Centrālās bankas (ECB) kapitālā.

               (4)

               Saskaņā ar ECBS Statūtu 32.6. un 32.7. pantu ECB Padome ir tiesīga pieņemt pamatnostādnes par to, kā ECB veic klīringu un norēķinus par atlikumiem, ko rada monetāro ienākumu sadale, un veikt visus citus pasākumus, kas vajadzīgi, lai piemērotu 32. pantu.

               (5)

               Saskaņā ar 10. pantu Padomes 1998. gada 3. maija Regulā (EK) Nr. 974/98 par euro ieviešanu (3) ECB un NCB laiž apgrozībā euro banknotes. Minētās regulas 15. pants nosaka, ka nacionālajās valūtas vienībās denominētas banknotes savās teritoriālajās robežās saglabā likumīga maksāšanas līdzekļa statusu ilgākais sešus mēnešus pēc attiecīgās skaidras naudas nomaiņas dienas. Skaidras naudas nomaiņas gads uzskatāms par īpašu gadu, jo nacionālajās valūtas vienībās denominētas banknotes apgrozībā joprojām var būt ievērojama banknošu apgrozībā daļa.

               (6)

               2006. gada 14. jūlija Pamatnostādnes ECB/2006/9 par dažiem sagatavošanās pasākumiem pārejai uz euro skaidru naudu un par euro banknošu un monētu priekšpiegādi un priekšpiegādes otro fāzi ārpus euro zonas (4) 15. panta 1. punkts nosaka, ka atbilstošiem darījuma partneriem priekšpiegādātās euro banknotes debetē pēc nominālvērtības šo darījuma partneru kontos viņu NCB saskaņā ar šādu “lineārā debeta modeli”: priekšpiegādāto euro banknošu kopējo summu trīs vienādos maksājumos debetē Eurosistēmas pirmās, ceturtās un piektās galvenās refinansēšanas operācijas norēķinu dienā pēc skaidras naudas nomaiņas dienas. Aprēķinot monetāros ienākumus skaidras naudas nomaiņas gadā, jāņem vērā šis “lineārā debeta modelis”.

               (7)

               Šis lēmums ir saistīts ar 2010. gada 13. decembra Lēmumu ECB/2010/29 par euro banknošu emisiju (5), kas nosaka, ka ECB un NCB emitē euro banknotes. Lēmums ECB/2010/29 nosaka euro banknošu apgrozībā sadali starp NCB proporcionāli to apmaksātajām daļām ECB kapitālā. Ar to pašu lēmumu ECB tiek piešķirti 8 % no euro banknošu apgrozībā kopējās vērtības. Euro banknošu sadale starp Eurosistēmas locekļiem rada Eurosistēmas iekšējos atlikumus. Šo Eurosistēmas iekšējo atlikumu attiecībā uz apgrozībā esošajām euro banknotēm atlīdzināšana tieši ietekmē katra Eurosistēmas dalībnieka ienākumus, un tādēļ tā jānosaka saskaņā ar šo lēmumu. Ienākumi, ko ECB uzkrāj no atlīdzības par tās Eurosistēmas iekšējām prasībām pret NCB attiecībā uz tās euro banknošu apgrozībā daļu, parasti jāsadala starp NCB saskaņā ar 2010. gada 25. novembra Lēmumu ECB/2010/24 par to, kā pagaidām sadala Eiropas Centrālās bankas ienākumus no apgrozībā esošajām euro banknotēm un vērtspapīru tirgu programmas ietvaros nopirktajiem vērtspapīriem (6), proporcionāli to daļām kapitāla parakstīšanas atslēgā tajā pašā finanšu gadā, kurā tie uzkrājas.

               (8)

               Eurosistēmas iekšējo prasību un saistību neto atlikums attiecībā uz euro banknotēm apgrozībā jāatlīdzina, piemērojot objektīvu kritēriju, kas nosaka naudas vērtību. Šajā sakarā par atbilstošu uzskatāma galvenā refinansēšanas operāciju likme, kuru Eurosistēma izmanto savās galveno refinansēšanas operāciju izsolēs.

               (9)

               Aprēķinot NCB monetāros ienākumus saskaņā ar ECBS Statūtu 32.2. pantu, saistību bāzē jāietver Eurosistēmas iekšējo saistību neto summa attiecībā uz euro banknotēm apgrozībā, jo šādas saistības ir līdzvērtīgas apgrozībā esošām banknotēm. Tādējādi, veicot procentu norēķinus par Eurosistēmas iekšējiem atlikumiem attiecībā uz euro banknotēm apgrozībā, ievērojama Eurosistēmas monetāro ienākumu summa tiks sadalīta starp NCB proporcionāli to apmaksātajām daļām ECB kapitālā. Šie Eurosistēmas iekšējie atlikumi jākoriģē, lai nodrošinātu NCB bilanču un peļņas un zaudējumu aprēķinu pakāpenisku pielāgošanu. Korekciju pamatā jābūt katras NCB apgrozībā esošo banknošu vērtībai laikā pirms euro banknošu ieviešanas. Šīs korekcijas saskaņā ar noteiktu formulu jāpiemēro katru gadu ne ilgāk kā piecus gadus pēc tam.

               (10)

               Korekcijas Eurosistēmas iekšējos atlikumos attiecībā uz euro banknotēm apgrozībā ir aprēķinātas, lai kompensētu jebkuras būtiskas izmaiņas NCB ienākumu pozīcijās sakarā ar euro banknošu ieviešanu un monetāro ienākumu sadali turpmāk.

               (11)

               ECBS Statūtu 32. pantā noteiktie vispārīgie noteikumi attiecas arī uz ienākumiem, ko gūst no tādu euro banknošu norakstīšanas, kas izņemtas no apgrozības.

               (12)

               ECBS Statūtu 32.5. pants nosaka, ka NCB kopējos monetāros ienākumus sadala NCB proporcionāli to apmaksātajām ECB kapitāla daļām. Saskaņā ar ECBS Statūtu 32.7. pantu ECB Padome ir kompetenta veikt visus citus pasākumus, kas vajadzīgi 32. panta piemērošanai. Tas ietver kompetenci ņemt vērā citus faktorus, lemjot par ienākuma sadali, ko gūst no tādu euro banknošu norakstīšanas, kas izņemtas no apgrozības. Šajā sakarā vienlīdzīgas attieksmes un taisnīguma principi prasa ņemt vērā laika posmu, kurā tika emitētas no apgrozības izņemtās euro banknotes. Šo specifisko ienākumu sadales atslēgai tādēļ jāatspoguļo gan attiecīgā daļa ECB kapitālā, gan emisijas fāzes ilgums.

               (13)

               Euro banknošu izņemšanu no apgrozības jāregulē atsevišķos lēmumos, ko pieņem saskaņā ar 5. pantu 2003. gada 20. marta Lēmumā ECB/2003/4 par euro banknošu nominālvērtībām, parametriem, atveidošanu, apmaiņu un izņemšanu no apgrozības (7),

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Definīcijas
   Šajā lēmumā:
   a)   “NCB”: tās dalībvalsts nacionālā centrālā banka, kuras valūta ir euro;
   b)   “saistību bāze”: atbilstošo saistību summa katras NCB bilancē, kas noteikta saskaņā ar šā lēmuma I pielikumu;
   c)   “iezīmējamie aktīvi”: aktīvi, ko tur proporcionāli saistību bāzei katras NCB bilancē, kas noteikta saskaņā ar šī lēmuma II pielikumu;
   d)   “Eurosistēmas iekšējie atlikumi, kas saistīti ar euro banknotēm apgrozībā”: prasības un saistības, kas radušās starp NCB un ECB un starp kādu no NCB un pārējām NCB, piemērojot Lēmuma ECB/2010/29 4. pantu;
   e)   “parakstītā kapitāla atslēga”: NCB daļas (izteiktas kā procentuālās daļas) ECB parakstītajā kapitālā, kuras iegūst, NCB piemērojot ECBS Statūtu 29.1. pantā minētās atslēgas svērumus, un kuras piemēro attiecīgajā finanšu gadā;
   f)   “kredītiestāde”: a) kredītiestāde Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 14. jūnija Direktīvas 2006/48/EK par kredītiestāžu darbības sākšanu un veikšanu (8) 2. panta un 4. panta 1. punkta a) apakšpunkta, kā tie īstenoti nacionālajās tiesībās, izpratnē, kura atrodas kompetentās iestādes uzraudzībā; vai b) cita kredītiestāde Līguma par Eiropas Savienības darbību 123. panta 2. punkta izpratnē, uz kuru attiecas kontrole, kas līdzvērtīga kompetentās iestādes veiktajai uzraudzībai;
   g)   “saskaņotā bilance”: saskaņotā bilance, kas izklāstīta VIII pielikumā 2010. gada 11. novembra Pamatnostādnei ECB/2010/20 par grāmatvedības un finanšu pārskatu sniegšanas tiesisko regulējumu Eiropas Centrālo banku sistēmā (9);
   h)   “atsauces likme”: pēdējā pieejamā robežlikme, kas izmantota Eurosistēmas galveno refinansēšanas operāciju izsolēs saskaņā ar 2000. gada 31. augusta Pamatnostādnes ECB/2000/7 par Eurosistēmas monetārās politikas instrumentiem un procedūrām (10) I pielikuma 3.1.2. punktu. Ja vienā un tajā pašā dienā norēķinam tiek veikta vairāk nekā viena galvenā refinansēšanas operācija, tad izmanto vienkāršu paralēli veikto operāciju robežlikmju vidējo rādītāju;
   i)   “skaidras naudas nomaiņas diena”: diena, kurā euro banknotes un monētas iegūst likumīga maksāšanas līdzekļa statusu dalībvalstī, kuras valūta ir euro;
   j)   “atsauces periods”: 24 mēnešus ilgs periods, kas sākas 30 mēnešus pirms skaidras naudas nomaiņas dienas;
   k)   “skaidras naudas nomaiņas gads”: 12 mēnešus ilgs periods, kas sākas skaidras naudas nomaiņas dienā;
   l)   “valūtas dienas atsauces kurss”: valūtas dienas atsauces kurss, kura pamatā ir parastās ikdienas saskaņošanas procedūras starp Eiropas Centrālo banku sistēmā ietilpstošajām un ārpus tās esošajām centrālajām bankām, kas parasti notiek 14:15 pēc Viduseiropas laika;
   m)   “no apgrozības izņemtās euro banknotes”: euro banknošu veids vai sērija, kas ar ECB Padomes lēmumu izņemta no apgrozības saskaņā ar 5. pantu Lēmumā ECB/2003/4;
   n)   “emisijas atslēga”: parakstītā kapitāla vidējā atslēga no apgrozības izņemto euro banknošu veida vai sērijas emisijas fāzē;
   o)   “emisijas fāze”: attiecībā uz euro banknošu veidu vai sēriju nozīmē laika posmu, kas sākas dienā, kurā saistību bāzē tiek iegrāmatota šī veida vai sērijas euro banknošu pirmā emisija, un beidzas dienā, kurā saistību bāzē tiek iegrāmatota šī veida vai sērijas euro banknošu pēdējā emisija;
   p)   “norakstīšana”: no apgrozības izņemto euro banknošu dzēšana no bilances posteņa “banknotes apgrozībā”.
   2. pants
   Eurosistēmas iekšējie atlikumi attiecībā uz euro banknotēm apgrozībā
   1.   Eurosistēmas iekšējos atlikumus, kas saistīti ar euro banknotēm apgrozībā, aprēķina reizi mēnesī un uzrāda ECB un NCB grāmatvedībā mēneša pirmajā darba dienā ar novērtēšanas dienu iepriekšējā mēneša pēdējā darbadienā.
   Ja dalībvalsts ievieš euro, tad pirmajā daļā noteiktos Eurosistēmas iekšējos atlikumus, kas saistīti ar euro banknotēm apgrozībā, uzrāda ECB un NCB grāmatvedībā ar novērtēšanas dienu skaidras naudas nomaiņas dienā.
   Eurosistēmas iekšējos atlikumus, kas saistīti ar euro banknotēm apgrozībā, periodā no 1. janvāra līdz 31. janvārim pirmajā gadā, sākot no kura saskaņā ar ECBS Statūtu 29.3. pantu katru piekto gadu piemēro korekciju, aprēķina, balstoties uz koriģēto parakstītā kapitāla atslēgu, ko piemēro atlikumam no kopējām euro banknotēm apgrozībā iepriekšējā gada 31. decembrī.
   2.   Eurosistēmas iekšējos atlikumus par euro banknotēm apgrozībā, t. sk. tos, kas rodas šī lēmuma 4. panta piemērošanas rezultātā, apmaksā pēc atsauces likmes.
   3.   Iepriekšējā punktā minēto samaksu veic ar TARGET2 maksājumiem reizi ceturksnī.
   3. pants
   Monetāro ienākumu noteikšanas metode
   1.   Katras NCB monetāro ienākumu summu nosaka, novērtējot faktisko ienākumu, kas radies no iezīmējamiem aktīviem, kuri uzrādīti tās grāmatvedības dokumentos. Izņēmuma kārtībā uzskatāms, ka zelts nerada ienākumu un ka vērtspapīri, kas saskaņā ar 2009. gada 2. jūlija Lēmumu ECB/2009/16 par nodrošināto obligāciju pirkšanas programmas īstenošanu (11) tiek turēti monetārās politikas nolūkiem, rada ienākumu atbilstoši atsauces likmei.
   2.   Ja NCB iezīmējamo aktīvu vērtība pārsniedz vai nesasniedz NCB saistību bāzes vērtību, starpību kompensē, starpības summai piemērojot atsauces likmi.
   4. pants
   Eurosistēmas iekšējo atlikumu korekcijas
   1.   Monetāro ienākumu aprēķina nolūkā katras NCB Eurosistēmas iekšējos atlikumus, kas saistīti ar banknotēm apgrozībā, koriģē ar kompensācijas summu, kas noteikta pēc šādas formulas:
   C = (K – A) × S
   kur:

               C

               ir kompensācijas summa,

               K

               ir tas katras NCB euro summa, ko iegūst, piemērojot parakstītā kapitāla atslēgu vidējai apgrozībā esošo banknošu vērtībai atsauces periodā, euro ieviesušo dalībvalstu nacionālajā valūtā denominētās apgrozībā esošās banknotes izsakot euro pēc valūtas ikdienas atsauces kursa atsauces periodā,

               A

               ir katras NCB atsauces periodā apgrozībā esošo banknošu vidējā vērtība euro izteiksmē, kas atsauces perioda laikā tiek izteikta euro atbilstoši valūtas ikdienas atsauces kursam,

               S

               ir šāds koeficients katram finanšu gadam, sākot ar skaidras naudas nomaiņas dienu:

                           Finanšu gads

                           Koeficients

                           Skaidras naudas nomaiņas gads

                           1

                           Skaidras naudas nomaiņas gads plus viens gads

                           0,8606735

                           Skaidras naudas nomaiņas gads plus divi gadi

                           0,7013472

                           Skaidras naudas nomaiņas gads plus trīs gadi

                           0,5334835

                           Skaidras naudas nomaiņas gads plus četri gadi

                           0,3598237

                           Skaidras naudas nomaiņas gads plus pieci gadi

                           0,1817225

         2.   NCB kompensācijas summu kopsumma ir vienāda ar nulli.
   3.   Kompensācijas summas aprēķina ik reizi, kad kāda dalībvalsts ievieš euro vai ja mainās ECB parakstītā kapitāla atslēga.
   4.   NCB pievienojoties Eurosistēmai, tās kompensācijas summu sadala pārējām NCB proporcionāli pārējo NCB attiecīgajām daļām parakstītā kapitāla atslēgā ar (+/–) pretēju zīmi, papildinot kompensācijas summas, kas jau attiecas uz pārējām NCB.
   5.   Kompensācijas summas un grāmatvedības ierakstus šo kompensācijas summu līdzsvarošanai uzrāda atsevišķos Eurosistēmas kontos katras NCB grāmatvedībā ar novērtēšanas dienu skaidras naudas nomaiņas dienā un tādu pašu novērtēšanas dienu katru turpmāko gadu korekcijas periodā. Grāmatvedības ierakstus kompensācijas summu līdzsvarošanai neatlīdzina.
   6.   Atkāpjoties no 1. punkta, īpašu notikumu gadījumā saistībā ar banknošu apgrozības modeļu izmaiņām, kā aprakstīts šī lēmuma III pielikumā, katras NCB Eurosistēmas iekšējos atlikumus, kas saistīti ar euro banknotēm apgrozībā, koriģē saskaņā ar minētajā pielikumā izklāstītajiem noteikumiem.
   7.   Šajā pantā noteiktās Eurosistēmas iekšējo atlikumu korekcijas vairs nepiemēro, sākot ar pirmo dienu sestajā gadā pēc attiecīgā skaidras naudas nomaiņas gada.
   5. pants
   Monetāro ienākumu aprēķināšana un sadale
   1.   ECB reizi dienā veic katras NCB monetāro ienākumu aprēķinu. Aprēķinu pamatā ir grāmatvedības dati, kurus NCB sniedz ECB. ECB reizi ceturksnī informē NCB par uzkrātajām summām.
   2.   Katras NCB monetāro ienākumu summu samazina par summu, kas vienāda ar procentiem, kas uzkrāti vai samaksāti par saistību bāzē iekļautajām saistībām, un saskaņā ar katru ECB Padomes lēmumu atbilstoši ECBS Statūtu 32.4. panta otrajam punktam.
   3.   Monetāro ienākumu summas sadale katrai NCB proporcionāli kapitāla parakstīšanas atslēgai tiek īstenota katra finanšu gada beigās.
   6. pants
   Ienākumu, ko gūst no euro banknošu norakstīšanas, aprēķināšana un sadale
   1.   No apgrozības izņemtās euro banknotes paliek saistību bāzē līdz brīdim, kad tās tiek apmainītas vai norakstītas, atkarībā no tā, kas notiek vispirms.
   2.   ECB Padome var lemt par no apgrozības izņemto euro banknošu norakstīšanu, norādot norakstīšanas datumu, kā arī kopējo uzkrājuma summu, kas jāizveido tām no apgrozības izņemtajām euro banknotēm, kuras, iespējams, vēl tiks apmainītas.
   3.   No apgrozības izņemtās euro banknotes noraksta šādi:

               a)

               norakstīšanas dienā ECB un NCB bilances posteņus “banknotes apgrozībā” samazina par joprojām apgrozībā esošo no apgrozības izņemamo euro banknošu kopējo summu. Šajā nolūkā no apgrozības izņemto euro banknošu faktiski apgrozībā laistās summas pielāgo saskaņā ar emisijas atslēgu aprēķinātajām proporcionālajām summām un par šo summu starpību veic norēķinus ECB un NCB starpā;

               b)

               no apgrozības izņemto euro banknošu pielāgoto summu noraksta no bilances posteņa “banknotes apgrozībā” uz NCB peļņas un zaudējumu aprēķiniem;

               c)

               katra NCB veido uzkrājumu no apgrozības izņemtajām euro banknotēm, kuras, iespējams, vēl tiks apmainītas. Uzkrājums atbilst attiecīgās NCB daļai uzkrājuma kopējā summā, kas aprēķināta, izmantojot emisijas atslēgu.

         4.   No apgrozības izņemtās euro banknotes, kas tiek apmainītas pēc norakstīšanas dienas, grāmato tās NCB grāmatvedībā, kura tās pieņēmusi. No apgrozības izņemto euro banknošu plūsmu sadala NCB starpā vismaz reizi gadā, piemērojot emisijas atslēgu, kā arī NCB starpā veicot norēķinus par summu starpībām. Katra NCB proporcionāli aprēķināto summu kompensē no sava uzkrājuma vai, ja banknošu plūsma pārsniedz uzkrājumu, attiecīgos izdevumus iegrāmato savā peļņas un zaudējumu pārskatā.
   5.   ECB Padome katru gadu pārskata uzkrājuma kopējo summu.
   7. pants
   Atcelšana
   Ar šo atceļ Lēmumu ECB/2001/16. Atsauces uz atcelto lēmumu uzskata par atsaucēm uz šo lēmumu, un tās jālasa saskaņā ar atbilstību tabulu V pielikumā.
   8. pants
   Stāšanās spēkā
   Šis lēmums stājas spēkā 2010. gada 31. decembrī.

      Frankfurtē pie Mainas, 2010. gada 25. novembrī

            ECB prezidents

         Jean-Claude TRICHET

      (1)  OV L 337, 20.12.2001., 55. lpp.

      (2)  Sk. IV pielikumu.

      (3)  OV L 139, 11.5.1998., 1. lpp.

      (4)  OV L 207, 28.7.2006., 39. lpp.

      (5)  Sk. šā Oficiālā Vēstneša 26. lpp. Lēmums ECB/2010/29 pieņemts pirms Lēmuma ECB/2010/23 publicēšanas.

      (6)  Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts. Lēmums ECB/2010/24 pieņemts pirms Lēmuma ECB/2010/23 publicēšanas.

      (7)  OV L 78, 25.3.2003., 16. lpp.

      (8)  OV L 177, 30.6.2006., 1. lpp.

      (9)  Sk. šā Oficiālā Vēstneša 31. lpp.

      (10)  OV L 310, 11.12.2000., 1. lpp.

      (11)  OV L 175, 4.7.2009., 18. lpp.

      I PIELIKUMS

         SAISTĪBU BĀZES SASTĀVS

                  A.

                  Saistību bāzē ietilpst šādi posteņi, izņemot jebkuru citu posteni:

                              1.

                              Banknotes apgrozībā
                              Šajā pielikumā skaidras naudas nomaiņas gada ietvaros attiecībā uz katru NCB, kas pievienojas Eurosistēmai, “banknotes apgrozībā”:

                                          a)

                                          ir arī banknotes, ko emitējusi NCB un kas denominētas tās nacionālās valūtas vienībās; un

                                          b)

                                          to attiecīgo vērtību samazina par bezprocentu aizdevumu vērtību, kas saistīti ar priekšpiegādātajām euro banknotēm, kuras vēl nav ierakstīti debetā (saskaņotās bilances 6. aktīvu posteņa daļa).

                                    Pēc skaidras naudas nomaiņas gada attiecībā uz katru NCB “banknotes apgrozībā” ir banknotes, kas denominētas euro, šajā jēdzienā neietverot citas banknotes.
                              Ja skaidras naudas nomaiņas diena ir diena, kurā TARGET2 ir slēgta, NCB saistība, kura rodas no euro banknotēm, kas priekšpiegādātas saskaņā ar Pamatnostādni ECB/2006/9 un nokļuvušas apgrozībā pirms skaidras naudas nomaiņas dienas, ir daļa no saistību bāzes (kā korespondentkontu daļa saskaņotās bilances 10.4. pasīvu postenī), līdz šī saistība kļūst par TARGET2 darījumu rezultātā radušos Eurosistēmas iekšējo saistību.

                              2.

                              Saistības euro pret euro zonas kredītiestādēm, kas saistītas ar monetārās politikas operācijām, t. sk:

                                          a)

                                          pieprasījuma noguldījumu konti, ieskaitot obligāto rezervju prasības, saskaņā ar ECBS Statūtu 19.1. pantu (saskaņotās bilances 2.1. pasīvu postenis);

                                          b)

                                          summas, kas noguldītas Eurosistēmas noguldījumu iespējā (saskaņotās bilances 2.2. pasīvu postenis);

                                          c)

                                          termiņnoguldījumi (saskaņotās bilances 2.3. pasīvu postenis);

                                          d)

                                          saistības, kas rodas no precizējošām reversajām operācijām (saskaņotās bilances 2.4. pasīvu postenis);

                                          e)

                                          papildu nodrošinājuma pieprasījumu noguldījumi (saskaņotās bilances 2.5. pasīvu postenis).

                              3.

                              Noguldījumu saistības pret Eurosistēmas darījumu partneriem, attiecībā uz kuriem iestājies saistību neizpildes gadījums, kas ir reklasificētas no saskaņotās bilances 2.1. pasīvu posteņa.

                              4.

                              Nacionālo centrālo banku Eurosistēmas iekšējās saistības, kas rodas no ECB parāda sertifikātu emisijas atbilstoši Pamatnostādnes ECB/2000/7 I pielikuma 3.3. nodaļai (saskaņotās bilances 10.2. pasīvu postenis).

                              5.

                              Eurosistēmas iekšējās neto saistības attiecībā pret euro banknotēm apgrozībā, t. sk. tās, kas rodas šā Lēmuma 4. panta piemērošanas rezultātā (saskaņotās bilances 10.3. pasīvu postenis).

                              6.

                              Eurosistēmas iekšējās neto saistības, kas rodas no TARGET2 darījumiem, kas tiek atlīdzināti atbilstoši atsauces likmei (saskaņotās bilances 10.4. pasīvu postenis).

                  B.

                  Katras NCB saistību bāzes summu aprēķina atbilstoši saskaņotajiem grāmatvedības principiem un noteikumiem, kas paredzēti Pamatnostādnē ECB/2010/20.

      II PIELIKUMS

         IEZĪMĒJAMIE AKTĪVI

                  A.

                  Iezīmējamos aktīvos ietilpst šādi posteņi, izņemot jebkuru citu posteni:

                              1.

                              Kredīti euro, kas izsniegti euro zonas valstu kredītiestādēm monetārās politikas operāciju rezultātā (saskaņotās bilances 5. aktīvu postenis).

                              2.

                              Vērtspapīri, kas tiek turēti monetārās politikas mērķiem (saskaņotās bilances 7.1. aktīvu postenis).

                              3.

                              Eurosistēmas iekšējās prasības, kuras atbilst nodotajiem ārējo rezervju aktīviem, kas nav zelts un kas nodoti ECB saskaņā ar ECBS Statūtu 30. pantu (saskaņotās bilances 9.2. aktīvu posteņa daļa).

                              4.

                              Eurosistēmas iekšējās neto prasības attiecībā pret euro banknotēm apgrozībā, t. sk. prasības, kas rodas šā Lēmuma 4. panta piemērošanas rezultātā (saskaņotās bilances 9.4. aktīvu posteņa daļa).

                              5.

                              Eurosistēmas iekšējās neto prasības, kas rodas no TARGET2 darījumiem, kas tiek atlīdzināti atbilstoši atsauces likmei (saskaņotās bilances 9.5. aktīvu posteņa daļa).

                              6.

                              Zelts, t. sk. prasības attiecībā uz zeltu, kurš nodots ECB, tādā apjomā, kas ļautu katrai NCB iezīmēt savu zelta daļu kopējā, visu NCB iezīmētajā zelta apjomā atbilstoši šīs NCB daļai parakstītā kapitāla atslēgā (saskaņotās bilances 1. aktīvu postenis un daļa no 9.2. aktīvu posteņa).
                              Šī lēmuma mērķiem zeltu novērtē, balstoties uz zelta cenu euro par tīra zelta unci 2002. gada 31. decembrī.

                              7.

                              Prasības, kas izriet no euro banknotēm, kuras ir priekšpiegādātas saskaņā ar Pamatnostādni ECB/2006/9 un laistas apgrozībā pirms skaidras naudas nomaiņas dienas (daļa no saskaņotās bilances 4.1. aktīvu posteņa līdz skaidras naudas nomaiņas dienai un pēc tam korespondentkontu daļa atbilstoši saskaņotās bilances 9.5. aktīvu postenim), bet tikai līdz brīdim, kad šīs prasības kļūst par TARGET2 darījumu rezultātā radušos Eurosistēmas iekšējo prasību daļu.

                              8.

                              Neapmierinātas prasības, kas rodas Eurosistēmas darījumu partnera saistību neizpildes gadījuma iestāšanās rezultātā saistībā ar Eurosistēmas kredītoperācijām, un/vai finanšu aktīvi vai prasības (pret trešajām personām), kas pārņemti īpašumā un/vai iegūti saistībā ar nodrošinājuma realizāciju, ko iesnieguši Eurosistēmas darījumu partneri, kuriem iestājies saistību neizpildes gadījums saistībā ar Eurosistēmas kredītoperācijām, kuras reklasificētas no saskaņotās bilances 5. aktīvu posteņa (saskaņotās bilances 11.6. aktīvu posteņa daļa).

                  B.

                  Katras NCB iezīmējamo aktīvu vērtību aprēķina atbilstoši saskaņotajiem grāmatvedības principiem un noteikumiem, kas ietverti Pamatnostādnē ECB/2010/20.

      III PIELIKUMS
      A.   Pirmā speciālā korekcija
      Ja kopējā apgrozībā esošo banknošu vidējā vērtība skaidras naudas nomaiņas gadā ir mazāka nekā kopējā apgrozībā esošo banknošu vidējā vērtība euro izteiksmē atsauces periodā (ieskaitot euro ieviesušās dalībvalsts nacionālajā valūtā denominēto kopējo apgrozībā esošo banknošu vidējo vērtību, kas atsauces periodā pārrēķināta euro atbilstoši valūtas dienas atsauces kursam), koeficientu “S”, ko piemēro skaidras naudas nomaiņas gadā saskaņā ar 4. panta 1. punktu, samazina ar atpakaļejošu spēku proporcionāli kopējās apgrozībā esošo banknošu vidējās vērtības samazinājumam.
      Samazinājuma rezultātā koeficients nedrīkst būt mazāks par 0,8606735. Ja piemēro šo atkāpi, tad katras NCB kompensācijas summai (“C”), kas saskaņā ar 4. panta 1. punktu jāpiemēro otrajā līdz piektajā gadā pēc skaidras naudas nomaiņas gada, jāpievieno viena ceturtā daļa no iegūtā NCB kompensācijas summas samazinājuma, kas piemērojams skaidras naudas nomaiņas gadā.
      B.   Otrā speciālā korekcija
      Ja tās NCB, kurām 4. panta 1. punktā minētā kompensācijas summa ir pozitīvs skaitlis, maksā neto atlīdzību par iekšējiem Eurosistēmas atlikumiem, kas saistīti ar apgrozībā esošajām banknotēm, kas, kad to pieskaita postenim “monetāro ienākumu apvienošanas neto atlikums” peļņas un zaudējumu aprēķinā gada beigās, rada tīros izdevumus, koeficientu “S” 2002. finanšu gadam saskaņā ar 4. panta 1. punktu samazina līdz nepieciešamajam apmēram, lai novērstu šo situāciju.
      Samazinājuma rezultātā koeficients nedrīkst būt mazāks par 0,8606735. Ja piemēro šo atkāpi, tad katras NCB kompensācijas summai (“C”), kas saskaņā ar 4. panta 1. punktu jāpiemēro otrajā līdz piektajā gadā pēc skaidras naudas nomaiņas gada, pievieno vienu ceturto daļu no iegūtā NCB kompensācijas summas samazinājuma, kas piemērojams skaidras naudas nomaiņas gadā.

      IV PIELIKUMS

         ATCELTAIS LĒMUMS UN TĀ GROZĪJUMI

                  Lēmums ECB/2001/16

                     OV L 337, 20.12.2001., 55. lpp.

                  Lēmums ECB/2003/22

                     OV L 9, 15.1.2004., 39. lpp.

                  Lēmums ECB/2006/7

                     OV L 148, 2.6.2006., 56. lpp.

                  Lēmums ECB/2007/15

                     OV L 333, 19.12.2007., 86. lpp.

                  Lēmums ECB/2009/27

                     OV L 339, 22.12.2009., 55. lpp.

      V PIELIKUMS

         ATBILSTĪBAS TABULA

                  Lēmums ECB/2001/16

                  Šis lēmums

                  5.a pants

                  6. pants

                  6. pants

                  7. pants


title: Padomes Lēmums (ES) 2016/275 (2016. gada 12. februāris) par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Trinidādas un Tobāgo Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu

text:
               27.2.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 52/17

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2016/275
   (2016. gada 12. februāris)
   par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Trinidādas un Tobāgo Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 77. panta 2. punkta a) apakšpunktu saistībā ar tā 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta v) punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu (1),
   tā kā:

               (1)

               Komisija Eiropas Savienības vārdā ir risinājusi sarunas ar Trinidādas un Tobāgo Republiku par nolīgumu par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu (“nolīgums”).

               (2)

               Saskaņā ar Padomes Lēmumu (ES) 2015/1037 (2) nolīgums ir ticis parakstīts un tiek provizoriski piemērots no 2015. gada 28. maija.

               (3)

               Ar nolīgumu izveido Apvienoto ekspertu komiteju nolīguma pārvaldībai. Savienību minētajā Apvienotajā komitejā pārstāv Komisija, kurai palīdz dalībvalstu pārstāvji.

               (4)

               Šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Apvienotā Karaliste nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2000/365/EK (3); tādēļ Apvienotā Karaliste nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Apvienotajai Karalistei šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro.

               (5)

               Šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Īrija nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2002/192/EK (4); tādēļ Īrija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Īrijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro.

               (6)

               Šis nolīgums būtu jāapstiprina,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Savienības vārdā tiek apstiprināts Nolīgums starp Eiropas Savienību un Trinidādas un Tobāgo Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu.
   2. pants
   Padomes priekšsēdētājs Savienības vārdā sniedz nolīguma 8. panta 1. punktā minēto paziņojumu (5).
   3. pants
   Komisija, kurai palīdz dalībvalstu pārstāvji, pārstāv Savienību Apvienotajā ekspertu komitejā, kas izveidota, ievērojot nolīguma 6. pantu.
   4. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2016. gada 12. februārī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         J.R.V.A. DIJSSELBLOEM

      (1)  Piekrišana sniegta 2015. gada 15. decembrī (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta).

      (2)  Padomes Lēmums (ES) 2015/1037 (2015. gada 7. maijs) par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Trinidādas un Tobāgo Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu (OV L 173, 3.7.2015., 64. lpp.).

      (3)  Padomes Lēmums 2000/365/EK (2000. gada 29. maijs) par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp.).

      (4)  Padomes Lēmums 2002/192/EK (2002. gada 28. februāris) par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp.).

      (5)  Nolīguma spēkā stāšanās datumu Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.


title: Pastāvīgo pārstāvju komitejas lēmums (2001. gada 13. jūnijs) par augsta līmeņa darba grupas izveidošanu (2001/C 183/01)

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

42001D0629(01)

Oficiālais Vēstnesis C 183 , 29/06/2001 Lpp. 0001 - 0001

		Pastāvīgo pārstāvju komitejas lēmums(2001. gada 13. jūnijs)par augsta līmeņa darba grupas izveidošanu(2001/C 183/01)PASTĀVĪGO PĀRSTĀVJU KOMITEJA,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 207. panta 1. punktu,ņemot vērā Padomes reglamentu, un jo īpaši tā 19. panta 3. punktu,tā kā:(1) Padome 2001. gada 5. jūnijā nolēma, ka jāizveido augsta līmeņa darba grupa, lai nodrošinātu darba saskaņošanu un panāktu paralēlu progresu nodokļu pakešu jomā.(2) Padome šai darba grupai var uzlikt arī citus pienākumus nodokļu jomā,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsAr šo tiek izveidota augsta līmeņa darba grupa, še turpmāk "darba grupa", lai nodrošinātu darba saskaņošanu un panāktu paralēlu progresu nodokļu pakešu jomā.2. pantsDarba grupā ir augsta līmeņa pārstāvji, ko ieceļ dalībvalstis. Komisija ieceļ augsta līmeņa pārstāvi, lai piedalītos darba grupas sēdēs. Darba grupas priekšsēdētājs ir tās dalībvalsts pārstāvis, kura ir Padomes prezidentvalsts.3. pantsZiņošanu Padomei veic saskaņā ar EK Līguma 207. pantu.4. pantsJa darba grupa nodarbojas ar jautājumiem, kas saistīti ar vispārējām ekonomikas tendencēm un ekonomikas politikas jomām, tās ziņojumus, neskarot Pastāvīgo pārstāvju komitejas nozīmi, iesniedz arī Ekonomikas un finanšu komitejai un/vai Ekonomikas politikas komitejai ar mērķi saņemt iespējamu atzinumu.5. pantsPar darba grupas nākotni lems pēc tam, kad būs panākta galīgā vienošanās par nodokļu paketi.6. pantsŠis lēmums stājas spēkā pieņemšanas dienā.To publicē Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.Briselē, 2001. gada 13. jūnijāPastāvīgo pārstāvju komitejas vārdā —priekšsēdētājsG. Lund--------------------------------------------------