title: Padomes Lēmums (2018. gada 15. februāris), ar ko atjauno Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra valdi

text:
               20.2.2018

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 64/4

         PADOMES LĒMUMS
   (2018. gada 15. februāris),
   ar ko atjauno Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra valdi
   (2018/C 64/03)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Padomes Regulu (EEK) Nr. 337/75 (1975. gada 10. februāris), ar ko izveido Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centru, un jo īpaši tās 4. pantu (1),
   ņemot vērā darba devēju pārstāvju kandidātu, ko Padomei iesniegusi Komisija,
   tā kā:

               (1)

               Padome ar 2015. gada 14. jūlija lēmumu (2) un 2015. gada 14. septembra lēmumu (3) iecēla Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra valdes locekļus uz laikposmu no 2015. gada 18. septembra līdz 2018. gada 17. septembrim.

               (2)

               Centra valdē ir atbrīvojusies Dānijas locekļa vieta darba devēju organizāciju pārstāvju kategorijā, Henrik Bach MORTENSEN kungam atkāpjoties no amata.

               (3)

               Minētā centra valdes locekļi būtu jāieceļ uz atlikušo pilnvaru laiku, kas beidzas 2018. gada 17. septembrī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo minētā persona tiek iecelta par Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra valdes locekli uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2018. gada 17. septembrim.
   DARBA DEVĒJU ORGANIZĀCIJU PĀRSTĀVJI:

               DĀNIJA

                  Alex HOOSHIAR kungs

         2. pants
   Šo lēmumu informācijas vajadzībām publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2018. gada 15. februārī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         K. VALCHEV

      (1)  OV L 39, 13.2.1975., 1. lpp.

      (2)  OV C 232, 16.7.2015., 2. lpp.

      (3)  OV C 305, 16.9.2015., 2. lpp.


               21.2.2018

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 66/57

         P8_TA(2016)0141
   Pieprasījums atcelt Bolesław G. Piecha imunitāti
   Eiropas Parlamenta 2016. gada 28. aprīļa lēmums par pieprasījumu atcelt Bolesław G. Piecha imunitāti (2015/2339(IMM))
   (2018/C 066/07)

      Eiropas Parlaments,

               —

               ņemot vērā pieprasījumu atcelt Bolesław G. Piecha imunitāti, kuru Polijas Republikas ģenerālprokurors nosūtījis 2015. gada 29. oktobrī saistībā ar tiesvedību Polijas Autotransporta ģenerālinspektora (Główny Inspektor Transportu Drogowego) ierosinātajā lietā Nr. CAN-PST-SCW.7421.653220.2014.13.A.0475 un par kuru paziņots 2015. gada 23. novembra plenārsēdē,

               —

               pēc Bolesław G. Piecha uzklausīšanas saskaņā ar Reglamenta 9. panta 5. punktu,

               —

               ņemot vērā 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 9. pantu, kā arī 1976. gada 20. septembra Akta par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās 6. panta 2. punktu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 1964. gada 12. maija, 1986. gada 10. jūlija, 2008. gada 15. un 21. oktobra, 2010. gada 19. marta, 2011. gada 6. septembra un 2013. gada 17. janvāra spriedumu (1),

               —

               ņemot vērā Polijas Republikas Konstitūcijas 105. panta 2. punktu un 108. pantu un Polijas 1996. gada 9. maija Likuma par Polijas Sejma vai Senāta deputāta pienākumu pildīšanu 7.b panta 1. punktu un 7.c panta 1. punktu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 5. panta 2. punktu, 6. panta 1. punktu un 9. pantu,

               —

               ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A8-0152/2016),

               A.

               tā kā Polijas Republikas ģenerālprokurors ir nosūtījis Polijas Autotransporta ģenerālinspektora pieprasījumu atcelt no Polijas ievēlētā Eiropas Parlamenta deputāta Bolesław G. Piecha imunitāti attiecībā uz pārkāpumu 1971. gada 20. maija Administratīvo pārkāpumu kodeksa 92.a panta nozīmē saistībā ar 1997. gada 20. jūnija Ceļu satiksmes likuma 20. panta 1. punktu; tā kā, konkrētāk, iespējamais pārkāpums ir atļautā ātruma pārsniegšana pilsētas aglomerācijas zonā;

               B.

               tā kā saskaņā ar 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 9. pantu Eiropas Parlamenta deputātiem savā valstī ir jābūt imunitātei, ko piešķir attiecīgās dalībvalsts parlamenta deputātiem;

               C.

               tā kā saskaņā ar Polijas Republikas Konstitūcijas 105. panta 2. punktu un 108. pantu deputātu vai senatoru nedrīkst saukt pie kriminālatbildības, ja attiecīgi Sejms vai Senāts nav devis piekrišanu;

               D.

               tā kā tas nozīmē, ka Eiropas Parlamentam ir jālemj par to, vai atcelt vai neatcelt Bolesław G. Piecha imunitāti;

               E.

               tā kā iespējamais pārkāpums ir noticis, pirms Bolesław G. Piecha kļuva par Eiropas Parlamenta deputātu; tā kā minētais iespējamais pārkāpums ir noticis, kad Bolesław G. Piecha darbojās Polijas Senātā; tā kā iespējamais pārkāpums līdz ar to nav tieši vai acīmredzami saistīts ar Bolesław G. Piecha pienākumu izpildi Eiropas Parlamenta deputāta amatā;

               F.

               tā kā Bolesław G. Piecha, atbildot uz Polijas Autotransporta ģenerālinspektora paziņojumu par pārkāpumu, ir Polijas Autotransporta ģenerālinspekcijai nosūtījis paziņojumu, kurā piekrīt maksāt soda naudu saistībā ar Administratīvo pārkāpumu kodeksa 92.a pantā minēto pārkāpumu; tā kā līdz ar to ir grūti noteikt, ka pastāv fumus persecutionis, t. i., pietiekami nopietnas un konkrētas aizdomas, ka pieprasījums iesniegts nolūkā nodarīt politisku kaitējumu attiecīgajam deputātam,

               1.

               nolemj atcelt Bolesław G. Piecha imunitāti;

               2.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un atbildīgās komitejas ziņojumu nekavējoties nosūtīt Polijas Republikas kompetentajai iestādei un Bolesław G. Piecha.

      (1)  Tiesas 1964. gada 12. maija spriedums, Wagner/Fohrmann un Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; Tiesas 1986. gada 10. jūlija spriedums, Wybot/Faure u. c., 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; Vispārējās tiesas 2008. gada 15. oktobra spriedums, Mote/Parlaments, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; Tiesas 2008. gada 21. oktobra spriedums, Marra/De Gregorio un Clemente, C-200/07 un C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; Tiesas 2010. gada 19. marta spriedums, Gollnisch/Parlaments, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; Tiesas 2011. gada 6. septembra spriedums, Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543; Vispārējās tiesas 2013. gada 17. janvāra spriedumi, Gollnisch/Parlaments, T-346/11 un T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.


title: Komisijas Lēmums (2018. gada 31. janvāris) par Eiropas Komisijas locekļu rīcības kodeksu

text:
               21.2.2018

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 65/7

         KOMISIJAS LĒMUMS
   (2018. gada 31. janvāris)
   par Eiropas Komisijas locekļu rīcības kodeksu
   (2018/C 65/06)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu,
   tā kā:

               (1)

               Līgumos, jo īpaši Līguma par Eiropas Savienību 17. panta 3. punktā un Līguma par Eiropas Savienības darbību 245. pantā ir noteikti galvenie principi, kas reglamentē Komisijas locekļu rīcību.

               (2)

               Saskaņā ar šiem noteikumiem Komisijas locekļus izraugās, pamatojoties uz viņu vispārējo kompetenci un uzticību Eiropas idejai, un no tādu personu vidus, kuru neatkarība nav apšaubāma. Viņi ir pilnīgi neatkarīgi un nelūdz un nepieņem nevienas valdības vai citas iestādes vai struktūras norādījumus, viņi atturas no jebkuras rīcības, kas nav saderīga ar viņu pienākumiem vai uzdevumu veikšanu, un viņi nedrīkst uzņemties nekādu citu algotu vai nealgotu darbu.

               (3)

               Komisijas locekļi ir politiski atbildīgi, un Komisija ir atbildīga Eiropas Parlamenta priekšā. Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 10. pantu politiskās partijas Eiropas līmenī veicina Eiropas politiskās apziņas veidošanos un Savienības pilsoņu gribas izteikšanu. Ņemot vērā Eiropas Parlamenta vēlēšanu rezultātus, Eiropas un valstu politiskās partijas paziņo Komisijas priekšsēdētāja amata kandidātu, kuru tās atbalsta, un kandidāta programmu. Eiropas Parlaments ievēl Eiropas Komisijas priekšsēdētāju, pamatojoties uz Eiropadomes priekšlikumu un ņemot vērā Eiropas Parlamenta vēlēšanas un pēc atbilstīgas apspriešanās; un Eiropas Parlaments apstiprina Komisiju, balsojot par visu sarakstu kopumā. Tas palielina lēmumu pieņemšanas procesa, kura dalībnieki ir Komisijas locekļi, demokrātisko leģitimitāti Savienībā.

               (4)

               Stājoties amatā, Komisijas locekļi svinīgi solās, ka gan pilnvaru laikā, gan vēlāk viņi ievēros amata uzliktos pienākumus, jo īpaši pienākumu izturēties godprātīgi un apdomīgi attiecībā uz dažu amatu un priekšrocību pieņemšanu pēc tam, kad viņu pilnvaras ir beigušās.

               (5)

               Pienākumi, kuri jāpilda Komisijas locekļiem un bijušajiem Komisijas locekļiem, ir noteikti un paskaidroti 2011. gada 20. aprīļa Komisāru rīcības kodeksā (1), kas būtu jāpārskata, lai ņemtu vērā kodeksa piemērošanā gūto pieredzi un lai tas atbilstu augstajiem ētikas standartiem, kuru ievērošana tiek sagaidīta no Komisijas locekļiem.

               (6)

               Ir lietderīgi, ka rīcības kodeksu piemēro personai, kas izvirzīta par Eiropas Komisijas priekšsēdētāja amata kandidātu, kā arī Komisijas locekļa amata kandidātiem jo īpaši attiecībā uz viņu interešu savlaicīgu atklāšanu pirms viņu uzklausīšanas Eiropas Parlamentā.

               (7)

               Šis rīcības kodekss būtu jāpiemēro atbilstoši Komisijas Reglamentam (2).

               (8)

               Komisijas locekļiem ir jāizpilda pārredzamības prasības attiecībā uz sanāksmēm, kuras viņi rīko ar organizācijām vai pašnodarbinātām personām, kā tas noteikts Komisijas Lēmumā (3) par šo jautājumu.

               (9)

               Līguma par Eiropas Savienības darbību 339. pantā ir noteikts, ka Savienības iestāžu locekļi, arī beiguši pienākumu izpildi, nedrīkst izpaust informāciju, uz ko attiecas pienākums glabāt dienesta noslēpumus, jo īpaši informāciju par uzņēmumiem, to darījumu attiecībām un to ražošanas izmaksām.

               (10)

               Tāpat bijušajiem Komisijas locekļiem ir pienākums laikposmā, kad viņi ir tiesīgi saņemt ikmēneša pārejas pabalstu, sniegt deklarācijas saskaņā ar Padomes Regulas (ES) 2016/300 (4) 10. panta 4. punktu.

               (11)

               Komisijai, piemērojot šo rīcības kodeksu, būtu jāsaņem palīdzība no neatkarīgas ētikas komitejas, kas sniedz neatkarīgus padomus.

               (12)

               Komisijas loceklis atkāpjas no amata, ja saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 17. panta 6. punktu to pieprasa Komisijas priekšsēdētājs.

               (13)

               Komisijas locekļus, kuri vairs neatbilst nosacījumiem, kas vajadzīgi pienākumu veikšanai, vai ir izdarījuši smagu pārkāpumu, var atlaist vai viņiem var atņemt tiesības uz pensiju vai citām priekšrocībām saskaņā ar Līgumam par Eiropas Savienības darbību 245. un 247. pantu.

               (14)

               Šis rīcības kodekss būtu jāpiemēro godprātīgi un pienācīgi ņemot vērā proporcionalitātes principu un individuālās tiesības.

               (15)

               Ar šo rīcības kodeksu būtu jāaizstāj 2011. gada 20. aprīļa Komisāru rīcības kodekss (5).

               (16)

               Par rīcības kodeksa pārskatīšanu ir notikusi apspriešanās (6) ar Eiropas Parlamentu saskaņā ar Pamatnolīgumu par Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas attiecībām (7), un 2018. gada 23. janvārī Parlaments sniedza savu atzinumu (8),

         IR PIEŅĒMUSI ŠO RĪCĪBAS KODEKSU.
   1. pants
   Darbības joma
   Šis rīcības kodekss attiecas uz Komisijas locekļiem un – ja ir skaidri precizēts – bijušajiem Komisijas locekļiem, uz personu, kas izvirzīta par Eiropas Komisijas priekšsēdētāja amata un Komisijas locekļa amata kandidātu.
   2. pants
   Principi
   1.   Komisijas locekļi dara visu iespējamo, lai pildītu savus pienākumus Savienības vispārējās interesēs.
   2.   Komisijas locekļi rīkojas un pilda savus pienākumus pilnīgi neatkarīgi, godprātīgi un ar cieņu, saglabājot lojalitāti un apdomību un ievērojot noteikumus, kas ietverti Līgumos un noteikti šajā rīcības kodeksā. Viņi ievēro visaugstākos ētikas standartus.
   3.   Komisijas locekļiem ir pienākums uzturēt politiskus kontaktus, ņemot vērā Komisijas pārskatatbildību pret Eiropas Parlamentu un Eiropas vēlētājiem un ņemot vērā Eiropas politisko partiju lomu Savienības demokrātiskajā dzīvē.
   4.   Komisijas locekļi darbojas koleģiāli un uzņemas kolektīvu atbildību par ikvienu lēmumu, ko pieņēmusi Komisija.
   5.   Komisijas locekļi izturas ar amatam atbilstošu cieņu un atturas veikt darbības vai ar jebkāda saziņas līdzekļa starpniecību paust viedokli, kas nelabvēlīgi ietekmē sabiedrības priekšstatu par viņu neatkarību, godprātību vai amata cieņu.
   6.   Komisijas locekļi vienmēr izvairās no situācijām, kas var radīt interešu konfliktu vai var pamatoti tikt uztvertas par tādu. Interešu konflikts rodas, kad pienākumu izpildē personiska ieinteresētība var ietekmēt neatkarību. Personiska ieinteresētība ietver, bet neaprobežojas ar potenciālo labumu vai priekšrocību, ko gūst paši Komisijas locekļi, viņu laulātais, partneris (9) vai tiešie ģimenes locekļi. Interešu konflikta nav, ja Komisijas loceklis ir iesaistīts kā sabiedrības loceklis vai kādas lielas personu kategorijas pārstāvis.
   7.   Bijušie Komisijas locekļi pilda pienākumus, kas izriet no viņu amata pienākumiem, kuri joprojām ir spēkā pēc pilnvaru termiņa beigām, jo īpaši pienākumu izturēties godprātīgi un apdomīgi attiecībā uz stāšanos konkrētos amatos vai priekšrocību izmantošanu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 245. pantu, un šajā rīcības kodeksā noteiktos pienākumus.
   3. pants
   Interešu deklarācija
   1.   Komisijas locekļi deklarē visas finansiālās vai citas intereses vai aktīvus, kas, pildot viņu pienākumus, varētu radīt interešu konfliktu vai ir kā citādi svarīgi pienākumu izpildē. Šajā pantā Komisijas locekļa intereses var ietvert laulātā, partnera (10) un nepilngadīgu bērnu finansiālās intereses. Izmantojot veidlapu 1. pielikumā, katrs Komisijas loceklis iesniedz aizpildītu deklarāciju un tajā izklāsta visu informāciju, kas Komisijas locekļiem ir jādeklarē saskaņā ar šo kodeksu, un uzņemas atbildību par deklarācijas saturu.
   2.   Panta 1. punkta prasības attiecas arī uz personu, kas izvirzīta par Komisijas priekšsēdētāja amata kandidātu un Komisijas locekļa amata kandidātu, kuri savlaicīgi iesniedz deklarāciju Eiropas Parlamentam, lai Parlaments varētu deklarācijas pārbaudīt.
   3.   Deklarācijās atkārtoti iesniedz katru gadu 1. janvārī un gadījumā, ja Komisijas locekļa pilnvaru termiņa laikā mainās deklarējamā informācija, tad jaunu deklarāciju iesniedz iespējami drīz un ne vēlāk kā divus mēnešus pēc attiecīgo izmaiņu rašanās.
   4.   Deklarācijā tiek norādīta šāda informācija:

               a)

               finansiālās intereses, tai skaitā aktīvi un saistības, kuras varētu uzskatīt par tādiem, kas rada interešu konfliktu, un jebkurā gadījumā ieguldījumi, kuru vērtība pārsniedz EUR 10 000. Šīs finansiālās intereses var būt īpaša finansiāla līdzdalība kāda tiesību subjekta kapitālā, it īpaši daļas vai akcijas vai cita veida finansiālas intereses, piemēram, obligācijas vai ieguldījumu sertifikāti. Šis pienākums attiecas arī uz laulātā, partnera (11) un nepilngadīgu bērnu finansiālajām interesēm, ja varētu uzskatīt, ka tās var izraisīt interešu konfliktu;

               b)

               visas darbības – gan profesionālas, gan citas – nodalot darbības, kas veiktas pēdējos desmit gados, pirms Komisijas loceklis stājās amatā, piemēram, darbība uzņēmuma valdes locekļa amatā, padomdevēja vai konsultanta darbība, darbība fonda vai tamlīdzīgu struktūru dalībnieka statusā vai darbība izglītības iestādē un tie goda amati un/vai uz mūžu piešķirtie goda amati vai funkcijas, kuru pildīšana saskaņā ar tiesību aktiem tiek oficiāli apturēta Komisijas locekļa pilnvaru laikā, bet kas tiek saglabāti, vienlaikus ievērojot 8. panta 2. punktu;

               c)

               visi tiesību subjekti, kuros Komisijas loceklim ir ieinteresētība vai kuros vai kuru labā viņš ir veicis kādu darbību, kas minēta a) un b) apakšpunktā, izņemot tādus tiesību subjektus, kuros Komisijas loceklim pieder līdzdalība kapitālā, ko pārvalda neatkarīga trešā persona, izņemot gadījumus, kad šāda līdzdalība ir saistīta ar konkrētām nozarēm, piemēram, nozares vai tematiskiem fondiem. Fonda vai tamlīdzīgas struktūras gadījumā norāda tiesību subjekta darbības mērķi;

               d)

               dalība apvienībās, politiskās partijās, arodbiedrībās, nevalstiskās organizācijās vai citās struktūrās, ja to publiska vai privāta darbība ir vērsta uz valstisku funkciju izpildes ietekmēšanu;

               e)

               ikviens īpašums, kas tieši vai ar nekustamo īpašumu uzņēmuma starpniecību pieder Komisijas loceklim, izņemot mājokli, kas paredzēts vienīgi viņa un viņa ģimenes lietošanai;

               f)

               laulātā vai partnera pastāvīgā profesionālā darbība, kuru viņi turpina īstenot, norādot darbības raksturu, ieņemamā amata nosaukumu, un attiecīgā gadījumā darba devēja vārdu vai nosaukumu.

         5.   Deklarācija ir publiski pieejama elektroniskā un mašīnlasāmā formātā.
   4. pants
   Procedūra interešu konflikta gadījumā
   1.   Komisijas locekļi atturas no dalības lēmuma vai rīkojuma pieņemšanā par lietu un no dalības apspriedēs, pārrunās vai balsošanā par jautājumu, uz kuru attiecas 2. panta 6. punkts.
   2.   Saskaņā ar 3. pantu iesniegtās deklarācijas pārbauda Komisijas priekšsēdētāja pārraudzībā.
   3.   Komisijas locekļi informē Komisijas priekšsēdētāju par ikvienu situāciju, uz kuru attiecas 2. panta 6. punkts, tiklīdz viņiem tā kļuvusi zināma.
   4.   Ņemot vērā 2. un 3. punktā minēto informāciju vai citu pieejamu informāciju, Komisijas priekšsēdētājs veic visus pasākumus, kurus viņš uzskata par atbilstošiem, ja nepieciešams, pirms tam apspriežoties ar neatkarīgo ētikas komiteju, piemēram, par šādiem jautājumiem:

               a)

               lietas nodošana citam Komisijas loceklim vai atbildīgajam Komisijas priekšsēdētāja vietniekam. Komisijas priekšsēdētājs par ikvienu šādu lietas nodošanu savlaicīgi informē Eiropas Parlamenta priekšsēdētāju;

               b)

               lūgums pārdot/atsavināt vai nodot “aklajā trastā” 3. panta 4. punkta a) apakšpunktā minētās finansiālās intereses, ja tās izraisa interešu konfliktu jomā, kas ietilpst Komisijas locekļa pārziņā esošajā portfelī.

         5. pants
   Koleģialitāte un apdomība
   1.   Komisijas locekļiem ir pienākums ievērot lojalitāti pret Komisiju un apdomību savu pienākumu izpildē. Viņi rīkojas un pauž viedokli, ievērojot amata stāvokļa uzliktos ierobežojumus.
   2.   Komisijas locekļi atturas izpaust to, kas apspriests Komisijas sanāksmēs.
   3.   Neskarot disciplināros noteikumus, ko piemēro ierēdņiem un pārējiem darbiniekiem, Komisijas locekļi ir atbildīgi par viņu biroja darbinieku pienācīgu rīcību ar klasificētiem dokumentiem, sensitīvu informāciju un konfidenciāliem dokumentiem, kas ir iesniegti Komisijai pieņemšanai vai informācijai, un par šādu dokumentu nosūtīšanu ārpus komisāru kolēģijas.
   4.   Komisijas locekļi nesniedz nekādus komentārus, kas varētu likt apšaubīt Komisijas lēmumu vai kaitēt Komisijas reputācijai.
   6. pants
   Īpaši noteikumi attiecībā uz godprātības/integritātes principu
   1.   Komisijas locekļi atbildīgi pārvalda Komisijas materiālos līdzekļus. Viņi izmanto savu biroju un Komisijas infrastruktūru un resursus, pilnīgā ievērojot attiecīgos noteikumus.
   2.   Komisijas locekļi komandējumos dodas saskaņā ar Finanšu regulas noteikumiem, Iekšējiem noteikumiem attiecībā uz Eiropas Savienības vispārējā budžeta izpildi, Komandējumu rokasgrāmatu un 2. pielikumā izklāstītajiem noteikumiem. Komandējums ir brauciens nolūkā pildīt Komisijas locekļa pienākumus ārpus darbavietas Komisijā. Nav pieņemami braucieni, ko finansē trešās personas, izņemot gadījumu, ja šādi braucieni atbilst diplomātiskajām vai pieklājības normām vai ja Komisijas priekšsēdētājs ir iepriekš tos atļāvis. Pārredzamības labad reizi divos mēnešos Komisija savā tīmekļa vietnē publicēs komandējuma izdevumu pārskatu par katru Komisijas locekli, aptverot visus komandējumus, izņemot gadījumus, kad šīs informācijas publiskošana varētu kaitēt sabiedrības interešu aizsardzībai saistībā ar valsts drošību, aizsardzību un militāro jomu, starptautiskajām attiecībām vai Savienības vai kādas dalībvalsts finanšu, monetārajai vai ekonomikas politikai.
   3.   Komisijas locekļi ievēro noteikumus, kas attiecīgajā Komisijas lēmumā (12)
       (13) reglamentē pieņemšanas un profesionālo pārstāvību. Izmaksas, kas nav ietvertas minētajā lēmumā, tiks segtas no Komisijas locekļa vienotas likmes pabalsta, kas paredzēts Regulas (ES) 2016/300 7. pantā.
   4.   Komisijas locekļi nepieņem dāvanas, kuru vērtība pārsniedz EUR 150. Ja saskaņā ar diplomātiskajām vai pieklājības normām viņi saņem dāvanas, kuru vērtība pārsniedz šo summu, viņi tās nodod Komisijas Protokola dienestam. Ja pastāv šaubas par dāvanas vērtību, Infrastruktūras un loģistikas biroja Briselē direktora vadībā tā tiek novērtēta, un direktora lēmums šajā jautājumā ir galīgs. Komisijas Protokola dienests uztur publisku reģistru par dāvanām, kas nodotas saskaņā ar šo punktu, norādot dāvinātāju.
   5.   Komisijas locekļi pieņem tikai tādus viesmīlības apliecinājums, kas atbilst diplomātiskajām un pieklājības normām. Par viesmīlības apliecinājumu neuzskata pasākumu apmeklēšanu ar ielūgumu, ja Komisijas locekļi pārstāv Komisiju.
   6.   Komisijas locekļi informē Komisijas priekšsēdētāju par visām viņiem piešķirtajām goda zīmēm, balvām un apbalvojumiem. Ja balva ir naudas summa vai vērtīgas mantas, Komisijas loceklis tās ziedo labdarīgiem mērķiem pēc viņa izvēles; vērtīgas mantas var arī nodot Protokola dienestam.
   7.   Komisijas locekļi izvēlas sava biroja darbiniekus saskaņā ar noteikumiem, ko nosaka Komisijas priekšsēdētājs (14), un pamatojoties uz objektīviem kritērijiem, ņemot vērā konkrētajam amatam izvirzītās prasības, nepieciešamo profesionālo kvalifikāciju un vajadzību izveidot attiecības, kuras balstītos uz savstarpēju uzticēšanos starp Komisijas locekli un biroja darbinieku. Komisijas locekļi, veidojot savu biroju, nedrīkst izraudzīties laulāto, partneri un tiešos ģimenes locekļus.
   7. pants
   Pārredzamība
   1.   Komisijas loceklis un viņa biroja darbinieki tiekas tikai ar tām organizācijām vai pašnodarbinātajām personām, kuras ir reģistrētas Pārredzamības reģistrā, kas izveidots saskaņā ar Iestāžu nolīgumu (15) starp Eiropas Parlamentu un Komisiju, ciktāl šīm organizācijām vai personām ir piemērojams minētais nolīgums.
   2.   Viņi publisko informāciju par šādām sanāksmēm saskaņā ar Komisijas Lēmumu 2014/839/ES, Euratom (16).
   8. pants
   Pilnvaru termiņa laikā veiktas darbības ārpus Komisijas
   1.   Komisijas locekļi nedrīkst veikt nekādas profesionālās darbības par atlīdzību vai bez tās vai pildīt nekāda veida sabiedriskās funkcijas, izņemot tās, kas saistītas ar viņu pienākumu izpildi. Šis punkts neskar ne to funkciju pildīšanu, kas saistītas ar goda amatu un/vai uz mūžu piešķirtu goda amatu, ne funkcijas, kuru pildīšana saskaņā ar tiesību aktiem tiek oficiāli apturēta Komisijas locekļa pilnvaru laikā, ja vien ir garantēta Komisijas locekļa neatkarība.
   2.   Komisijas locekļi drīkst iesaistīties šādās darbībās ārpus Komisijas, vienlaikus ievērojot 2. un 5. pantu:

               a)

               Eiropas integrācijas interesēs laiku pa laikam pasniegt bezmaksas kursus ar nosacījumu, ka Komisijas priekšsēdētājs ir pienācīgi informēts, un veikt citas komunikācijas darbības Eiropas interešu jomās;

               b)

               publicēt grāmatas ar nosacījumu, ka viss honorārs par darbu, kas publicēts saistībā ar viņa Komisijas locekļa funkciju pildīšanu, tiek novirzīts labdarīgiem mērķiem pēc viņa izvēles, un ar nosacījumu, ka Komisijas priekšsēdētājs ir pienācīgi informēts;

               c)

               sagatavot rakstus, uzstāties ar runu vai piedalīties konferencēs ar nosacījumu, ka par to netiek maksāts, vai, ja tiek saņemta samaksa, to novirza labdarīgiem mērķiem pēc viņa izvēles;

               d)

               bez atlīdzības ieņemt goda amatu fondos vai tamlīdzīgās struktūrās politikas, tiesību, kultūras, mākslas, sociālajā, sporta vai labdarības jomā vai izglītības vai pētniecības iestādēs, ar nosacījumu, ka Komisijas priekšsēdētājs ir pienācīgi informēts. “Goda amats” ir amats, kurā persona, kas to ieņem, tā turētājs nepilda vadības pienākumus, viņai nav lēmumu pieņemšanas tiesību un viņa nav atbildīga par attiecīgās struktūras darbībām un nekontrolē tās. “Fondi vai tamlīdzīgas struktūras” ir bezpeļņas iestādes vai apvienības, kas veic darbības vispārējās interesēs pirmajā teikumā minētajās jomās. Amats nedrīkst radīt interešu konflikta risku. Šāds risks it īpaši pastāv tad, ja struktūra saņem finansējumu no ES budžeta.

         9. pants
   Dalība valsts politikā pilnvaru termiņa laikā
   1.   Komisijas locekļi var piedalīties valsts politiskajā dzīvē kā šo valstu politisko partiju biedri vai sociālo partneru organizāciju (piemēram, arodbiedrību) biedri vai piedalīties valsts vēlēšanu kampaņā, tostarp reģiona vai vietēja līmeņa vēlēšanās, ar nosacījumu, ka tas netraucē viņu pieejamībai darbam Komisijā un ka Komisijā pildāmie pienākumi ir prioritāri pret partijā pildāmajiem pienākumiem. Valstu politisko partiju vai sociālo partneru organizāciju biedra darbība ietver goda amatus vai ar izpildfunkcijām nesaistītus amatus partijas struktūrās, bet neietver vadības pienākumus. Tas neskar politiskos kontaktus, kurus persona uztur Komisijas locekļa statusā.
   2.   Komisijas locekļi informē Komisijas priekšsēdētaju par savu nodomu piedalīties valsts, reģiona vai vietēja līmeņa vēlēšanu kampaņā un par lomu, kāda viņiem ir sagaidāma kampaņā. Ja viņi vēlas kandidēt vēlēšanās vai citādi aktīvi piedalīties vēlēšanu kampaņā, viņiem jāatsakās no darba Komisijā uz visu aktīvās iesaistīšanās laikposmu un vismaz kampaņas laikā. Citos gadījumos Komisijas priekšsēdētājs, ņemot vērā konkrētos apstākļus, lemj par to, vai plānotā līdzdalība vēlēšanu kampaņā ir saderīga ar Komisijas locekļa pienākumu pildīšanu. Komisijas locekļiem, kas šādi atsakās no darba Komisijā, Komisijas priekšsēdētājs piešķir neapmaksātu atvaļinājumu sakarā ar vēlēšanām, un viņi šajā laikposmā nedrīkst izmantot Komisijas cilvēkresursus vai materiālos resursus. Komisijas priekšsēdētājs savlaicīgi informē Eiropas Parlamenta priekšsēdētāju par šāda atvaļinājuma piešķiršanu un par to, kurš Komisijas loceklis šā atvaļinājuma laikā pārņems attiecīgos pienākumus.
   3.   Komisijas locekļi atturas publiski paust paziņojumus vai iejaukties kādas politiskās partijas vai sociālo partneru organizācijas vārdā, kuras biedri viņi ir, izņemot gadījumus, kad viņi kandidē vēlēšanās vai piedalās vēlēšanu kampaņā saskaņā ar 2. punktu. Tas neskar Komisijas locekļi tiesības paust savus personiskos uzskatus. Komisijas locekļi, kas piedalās vēlēšanu kampaņās, to laikā apņemas atturēties no tādas nostājas ieņemšanas, kas nebūtu saskaņā ar konfidencialitātes ievērošanas pienākumu vai pārkāptu koleģialitātes principu.
   10. pants
   Dalība Eiropas politikā pilnvaru termiņa laikā
   1.   Komisijas locekļi var piedalīties Eiropas politiskajā dzīvē Eiropas politisko partiju vai Eiropas līmeņa sociālo partneru organizāciju biedru statusā ar nosacījumu, ka tas netraucē viņu pieejamībai darbam Komisijā un ka Komisijā pildāmie pienākumi ir prioritāri pret partijā pildāmajiem pienākumiem. Eiropas politisko partiju vai Eiropas līmeņa sociālo partneru organizāciju biedra darbība ietver politiskus, goda amatus vai ar izpildfunkcijām nesaistītus amatus partijas struktūrās, bet neietver vadības pienākumus. Tas neskar politiskos kontaktus, kurus persona uztur Komisijas locekļa statusā.
   2.   Komisijas locekļi var piedalīties Eiropas Parlamenta vēlēšanu kampaņās, tostarp arī kandidēt tajās. Eiropas politiskās partijas viņus var izraudzīties par vadošo kandidātu (“Spitzenkandidat”) Komisijas priekšsēdētāja amatam.
   3.   Komisijas locekļi informē Komisijas priekšsēdētaju par savu nodomu piedalīties vēlēšanu kampaņā 2. punkta nozīmē un par lomu, kāda viņiem ir sagaidāma kampaņā.
   4.   Komisijas priekšsēdētājs savlaicīgi informē Eiropas Parlamentu par to, vai viens vai vairāki Komisijas locekļi kandidēs Eiropas Parlamenta vēlēšanās, kā arī par pasākumiem, kas veikti, lai nodrošinātu neatkarības, godprātības un apdomības principu ievērošana, kuri noteikti Līguma par Eiropas Savienības darbību 245. pantā un šajā rīcības kodeksā.
   5.   Komisijas locekļi, kuri kandidē vēlēšanās vai piedalās vēlēšanu kampaņā 2. punkta nozīmē, nedrīkst izmantot Komisijas cilvēkresursus vai materiālos resursus darbībām, kas saistītas ar vēlēšanu kampaņu.
   6.   Komisijas loceklis atturas publiski paust paziņojumus vai iejaukties kādas Eiropas politiskās partijas vārdā, kuras biedrs viņš ir, izņemot gadījumus, kad viņš kandidē vēlēšanās vai piedalās vēlēšanu kampaņā saskaņā ar 3. un 4. punktu. Tas neskar Komisijas locekļa tiesības paust savus personiskos uzskatus. Komisijas locekļi, kas piedalās vēlēšanu kampaņās, to laikā apņemas atturēties ieņemt nostāju, kas nebūtu saskaņā ar konfidencialitātes ievērošanas pienākumu vai pārkāptu koleģialitātes principu.
   11. pants
   Laikposms pēc pilnvaru termiņa beigām
   1.   Pēc amata atstāšanas bijušajiem Komisijas locekļiem joprojām ir pienākums izturēties godprātīgi un apdomīgi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 245. pantu. Viņiem joprojām ir saistošs 5. pantā noteiktais koleģialitātes un apdomības pienākums attiecībā uz Komisijas lēmumiem un darbībām pilnvaru termiņa laikā.
   2.   Divu gadu laikā pēc tam, kad bijušie Komisijas locekļi ir beiguši pildīt savus amata pienākumus, viņi par savu nodomu veikt profesionālu darbību vismaz divus mēnešus iepriekš informē Komisiju. Šajā kodeksā “profesionālā darbība” ir jebkāda profesionālā darbība par atlīdzību vai bez tās, izņemot darbību bez atlīdzības, kura nav saistīta ar Eiropas Savienības darbībām un nerada pamatu lobēšanai vai atbalstīšanai attiecībā uz Komisiju un tās dienestiem, piemēram:

               a)

               darbība labdarības jomā vai humanitāras darbības;

               b)

               darbība, kas izriet no politiskas, arodbiedrību un/vai filozofiskas vai reliģiskas pārliecības;

               c)

               darbība kultūras jomā;

               d)

               vienkārša aktīvu vai līdzdalības vai personisko vai ģimenes īpašumu pārvaldīšana, ko veic privātpersonas statusā;

               e)

               vai tamlīdzīgas darbības.

         3.   Komisija pārbauda sniegto informāciju, lai noteiktu, vai paredzētās darbības veids ir saderīgs ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 245. pantu, un, ja bijušā Komisijas locekļa plānotā darbība ir saistīta ar viņa atbildībā bijušo portfeli, tā pieņem lēmumu tikai pēc apspriešanās ar neatkarīgo ētikas komiteju.
   Neskarot iespēju, ka Komisijas priekšsēdētājs lūdz neatkarīgās ētikas komitejas atzinumu šaubu gadījumā, ar komiteju nav jāapspriežas gadījumos, kad bijušie Komisijas locekļi plāno:

               a)

               turpināt darbību Eiropas interesēs kādā Eiropas Savienības iestādē vai struktūrā;

               b)

               ieņemt amatu kādas dalībvalsts civildienestā (valsts, reģiona vai vietējā līmenī);

               c)

               sākt darbu starptautiskā organizācijā vai citā starptautiskā struktūrā, kura nodarbojas ar jautājumiem, kas skar sabiedrības intereses, un kurā ir pārstāvēta vai nu ES, vai viena vai vairākas tās dalībvalstis;

               d)

               pievērsties akadēmiskai darbībai;

               e)

               iesaistīties vienreizējos īslaicīgos pasākumos (vienas vai divu darba dienu garumā);

               f)

               ieņemt goda amatus.

         4.   Divu gadu laikā pēc tam, kad bijušie Komisijas locekļi ir beiguši pildīt savus amata pienākumus, viņi par jautājumiem, kas bija viņu kompetencē viņu portfeļa ietvaros, pie Komisijas locekļiem vai viņu darbiniekiem nenodarbojas ar lobēšanu (17) sava uzņēmuma, darba devēja vai klienta vārdā.
   5.   Bijušā Komisijas priekšsēdētāja gadījumā 2. un 4. punktā noteiktais laikposms ir trīs gadi.
   6.   Panta 2. un 4. punktā izklāstītos pienākumus nepiemēro, ja bijušie Komisijas locekļi sāk strādāt amatā publiskajā sektorā.
   7.   Lēmumus, kas saskaņā ar 3. punktu pieņemti par atbilstību Līguma par Eiropas Savienības darbību 245. pantam, un neatkarīgās ētikas komitejas saistītos atzinumus publisko, pienācīgi ņemot vērā personas datu aizsardzību.
   12. pants
   Neatkarīgā ētikas komiteja
   1.   Ar šo Komisija izveido neatkarīgu ētikas komiteju. Pēc Komisijas priekšsēdētāja lūguma komiteja konsultē Komisiju par ikvienu ar ētiku saistītu jautājumu saistībā ar šo kodeksu un sniedz vispārīgus ieteikumus Komisijai par ētikas jautājumiem saistībā ar kodeksu.
   2.   Komisijas priekšsēdētājs nosaka termiņu, kurā komitejai jāsniedz atzinums.
   3.   Komisijas locekļi vai bijušie Komisijas locekļi pilnībā sadarbojas ar komiteju, it īpaši sniedzot visu attiecīgo pieprasīto papildu informāciju. Viņiem ir iespēja tikt uzklausītiem, ja komiteja grasās pieņemt negatīvu atzinumu.
   4.   Komitejā ir trīs locekļi, kurus izraugās, ņemot vērā viņu kompetenci, pieredzi, neatkarību un profesionālās īpašības. Viņiem ir nevainojama līdzšinējā profesionālā reputācija, kā arī pieredze augsta līmeņa funkciju pildīšanā Eiropas, valstu vai starptautiskajās iestādēs. Komitejas locekļu sastāvam būtu jāatspoguļo pieredze dažādās iestādēs vai funkciju jomās. Komitejas locekļus ieceļ Komisija, pamatojoties uz Komisijas priekšsēdētāja priekšlikumu. Viņi paraksta deklarāciju par interešu konflikta neesamību. Viņu pilnvaru termiņš ir trīs gadi, un to var atjaunot vienu reizi. Ja komitejas loceklis atstāj amatu pirms termiņa, Komisija, pamatojoties uz Komisijas priekšsēdētāja priekšlikumu, uz atlikušo pilnvaru laiku ieceļ jaunu komitejas locekli.
   5.   Komiteja no savu locekļu vidus ievēl pastāvīgu priekšsēdētāju. Komitejas priekšsēdētājs sasauc sēdes pēc Komisijas priekšsēdētāja pieprasījuma.
   6.   Komitejas apspriedes ir konfidenciālas.
   7.   Ja atzinums netiek pieņemts vienprātīgi, tajā norāda ikvienu atšķirīgo viedokli.
   8.   Komisija saskaņā ar attiecīgajiem administratīvajiem noteikumiem atmaksā ceļa un uzturēšanās izdevumus, kas saistīti ar komitejas sēdēm, un nodrošina komitejai sekretariāta pakalpojumus (18).
   13. pants
   Kodeksa piemērošana
   1.   Komisijas priekšsēdētājs, kuram palīdz neatkarīga ētikas komiteja, nodrošina pienācīgu šā rīcības kodeksa piemērošanu.
   2.   Komisijas locekļi vai bijušie Komisijas locekļi, ja viņiem ir šaubas attiecībā uz šā kodeksa piemērošanu, par to savlaicīgi paziņo Komisijas priekšsēdētājam, pirms viņi rīkojas lietā, saistībā ar kuru radušās šaubas.
   3.   Ja ir pārkāpts šis rīcības kodekss, bet pārkāpums nav pamats, lai lietu nodotu izskatīšanai Tiesā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 245. vai 247. pantu, Komisija, ņemot vērā neatkarīgās ētikas komitejas atzinumu un pēc Komisijas priekšsēdētāja priekšlikuma var pieņemt lēmumu izteikt rājienu, un, ja vajadzīgs, darīt to zināmu atklātībai.
   4.   Komisija reizi gadā publicē ziņojumu par šā rīcības kodeksa piemērošanu, tostarp par neatkarīgās ētikas komitejas darbu. Ziņojumus publicē tīmekļa vietnē, kas veltīta šā rīcības kodeksa piemērošanai.
   14. pants
   Stāšanās spēkā
   1.   Šis Rīcības kodekss atceļ uz aizstāj 2011. gada 20. aprīļa Rīcības kodeksu un 2003. gada 21. oktobra Lēmumu par ad hoc ētikas komitejas izveidi (19). Pašreizējā komiteja un tās locekļi atlikušajā pilnvaru termiņā darbojas saskaņā ar šo kodeksu.
   2.   Attiecībā uz bijušajiem Komisijas locekļiem, kuru pilnvaru termiņš ir beidzies pirms šā lēmuma stāšanās spēkā, nepiemēro 11. panta 2. līdz 6. punktu. Viņiem turpina piemērot 2011. gada 20. aprīļa Rīcības kodeksa 1.2. sadaļu.
   3.   Kodekss stājas spēkā 2018. gada 1. februārī.
   4.   Kodeksa 10. panta 2. līdz 5. punktu piemēro no dienas, kad stājas spēkā grozītais Pamatnolīgums par Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas attiecībām. Līdz minētajam datumam 2011. gada 20. aprīļa Komisāru rīcības kodeksa (20) 1.1. sadaļas 8., 9. un 10. punktu turpina piemērot attiecībā uz Komisijas locekļu dalību Eiropas Parlamenta vēlēšanu kampaņās.

      Briselē, 2018. gada 31. janvārī

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  C(2011) 2904.

      (2)  C(2000) 3614, 2000. gada 29. novembris.

      (3)  C(2014) 9051, 2014. gada 25. novembris.

      (4)  Padomes 2016. gada 29. februāra Regula (ES) 2016/300, ar ko nosaka atalgojumu augstas pakāpes amatpersonām ES iestādēs (OV L 58, 4.3.2016., 1. lpp.).

      (5)  C(2011) 2904.

      (6)  Komisijas priekšsēdētāja 2017. gada 13. septembra vēstule Parlamenta priekšsēdētājam.

      (7)  OV L 304, 20.11.2010., 47. lpp.

      (8)  Eiropas Parlamenta priekšsēdētāja 2018. gada 23. janvāra vēstule Komisijas priekšsēdētājam.

      (9)  Pastāvīgs partneris, kas nav laulātais, kā tas definēts Civildienesta noteikumu VII pielikuma 1. panta 2. punkta c) apakšpunktā.

      (10)  OV L 304, 20.11.2010., 47. lpp.

      (11)  OV L 304, 20.11.2010., 47. lpp.

      (12)  C(2007) 3494, 2007. gada 18. jūlijs.

      (13)  Attiecībā uz komisāru kolēģijas kopējā finansējuma izmantošanu sk. 2. pielikumu.

      (14)  C(2014) 9002, 2014. gada 1. novembris.

      (15)  2014. gada 16. aprīļa Nolīgums starp Eiropas Parlamentu un Eiropas Komisiju par Pārredzamības reģistru organizācijām un pašnodarbinātām personām, kas piedalās ES politikas izstrādē un īstenošanā (OV L 277, 19.9.2014., 11. lpp.).

      (16)  Komisijas 2014. gada 25. novembra Lēmums 2014/839/ES, Euratom par informācijas publicēšanu attiecībā uz Komisijas locekļu tikšanos ar organizācijām vai pašnodarbinātām personām (OV L 343, 28.11.2014., 22. lpp.).

      (17)  Visas darbības, uz kurām attiecas Pārredzamības reģistra darbības joma, sk. 7. pantu.

      (18)  Tas neskar citus administratīvos noteikumus par locekļu statusu un viņu tiesībām.

      (19)  C(2003) 3750, 2003. gada 21. oktobris.

      (20)  C(2011) 2904.

      1. PIELIKUMS
      INTEREŠU DEKLARĀCIJA
      Pilns vārds un uzvārds:
      I.   Iepriekšējās darbības jomas (kodeksa 3. panta 4. punkta b) un c) apakšpunkts)

                  I.1.

                  Pēdējo 10 gadu laikā ieņemtie amati fondos vai tamlīdzīgās organizācijās

                     Lūdzam norādīt amata veidu, organizācijas nosaukumu un tās mērķi/darbības jomu.

                  I.2.

                  Pēdējo 10 gadu laikā ieņemtie amati izglītības iestādēs

                     Lūdzam norādīt amata veidu un iestādes nosaukumu.

                  I.3.

                  Pēdējo 10 gadu laikā ieņemtie amati pārvaldes, uzraudzības un padomdevēju struktūrās uzņēmumos un citās struktūrās, kas veic komercdarbību vai saimniecisko darbību.

                     Lūdzam norādīt amata veidu un uzņēmuma vai citas sabiedrības nosaukumu un darbības veidu.

                  I.4.

                  Cita profesionālā darbība, kas veikta pēdējo 10 gadu laikā, tostarp pakalpojumu sniegšana, darbība brīvā profesijā un konsultatīvas darbības.

                     Lūdzam norādīt darbības veidu.

            II.   Pašreizējās darbības ārpus Komisijas saskaņā ar kodeksa 8. pantu (3. panta 4. punkta b) un c) apakšpunkts)

         Nav jādeklarē bezmaksas kursi, publikācijas un runas – kodeksa 8. panta 2. punkta a) līdz c) apakšpunkts.

                  II.1.

                  Pašreizējie goda amati fondos vai tamlīdzīgās organizācijās, izglītības vai pētniecības iestādēs (kodeksa 8. panta 2. punkta d) apakšpunkts)

                     Lūdzam norādīt amata veidu, organizācijas nosaukumu un tās mērķi / darbības jomu.

                  II.2.

                  Būtiska papildu informāciju par citām funkcijām (piemēram, citi goda amati un/vai uz mūžu piešķirti amati)

            III.   Finansiālās intereses (kodeksa 3. panta 4. punkta a) un c) apakšpunkts)

         Lūdzam norādīt visas finansiālās intereses, tostarp aktīvus un saistības, kas varētu radīt interešu konfliktu. Bankas konti, īpašas preces vai aizdevumi nekustamo īpašumu iegādei privātām vajadzībām parasti nav jādeklarē.

         Jebkurā gadījumā ir jādeklarē ieguldījumi, kuru vērtība pārsniedz EUR 10 000.

         Abos gadījumos lūdzam norādīt:

                  —

                     interešu veidu (piemēram, akcijas, obligācijas, aizdevumi),

                  —

                     attiecīgo vienību (piemēram, uzņēmums, banka, fonds) – ja ieguldījumu pārvalda neatkarīga trešā persona, tās vārds un uzvārds vai nosaukums nav jādeklarē, izņemot gadījumu, kad ieguldījums ir saistīts ar konkrētām nozarēm, piemēram, nozares vai tematiskie fondiem),

                  —

                     interešu lielumu (piemēram, akciju skaits un to pašreizējā vērtība, procentos izteikta līdzdalība).

            IV.   Laulātā, partnera
          (1)
         un nepilngadīgu bērnu finansiālās intereses, ja tās varētu radīt interešu konfliktu (kodeksa 3. panta 4. punkta a) apakšpunkts)

         Šajā gadījumā lūdzam sniegt principā tādu pašu informācija kā III sadaļā.

      V.   Dalība apvienībās, politiskās partijās, arodbiedrībās, nevalstiskās organizācijās vai citās struktūrās, ja to publiska vai privāta darbība ir vērsta uz valstisku funkciju izpildes ietekmēšanu (kodeksa 3. panta 4. punkta d) apakšpunkts)

         Lūdzam norādīt organizācijas nosaukumu un darbības jomu; nav jādeklarē dalība klubos kultūras, mākslas, sociālajā, sporta vai labdarības jomā.

      VI.   Nekustamais īpašums (kodeksa 3. panta 4. punkta e) apakšpunkts)

         Nav jādeklarē mājokļi, kas ir paredzēti vienīgi īpašnieka un viņa ģimenes lietošanai.

      VII.   Laulātā vai partnera
          (2)
         profesionālā darbība (kodeksa 3. panta 4. punkta f) apakšpunkts)

         Lūdzam norādīt darbības veidu, ieņemamo amatu un darba devēja vārdu vai nosaukumu.

      Ar šo es apliecinu, ka iepriekš sniegtās ziņas ir patiesas.

                  Datums:

                  Paraksts:

         Šī deklarācija tiks publiskota saskaņā ar kodeksa 3. panta 5. punktu.

         (1)  Pastāvīgs partneris, kas nav laulātais, kā tas definēts Civildienesta noteikumu VII pielikuma 1. panta 2. punkta c) apakšpunktā.

         (2)  Visas darbības, uz kurām attiecas Pārredzamības reģistra darbības joma, sk. 7. pantu.

      2. PIELIKUMS
      KOMISIJAS VISPĀRĪGO APROPRIĀCIJU IZMANTOŠANA UN KOMISIJAS LOCEKĻU OFICIĀLI BRAUCIENI (KOMANDĒJUMI) (1)

      1.   Budžets

      Komisijas vispārīgās apropriācijas, no kurām apmaksā komandējumu un pieņemšanu un reprezentācijas izdevumus, katru gadu nosaka budžeta lēmējinstitūcija. Tās sadala starp visiem Komisijas locekļiem atbilstoši viņu attiecīgajiem portfeļiem un faktiskajām vajadzībām, un par to ir atbildīgs Komisijas priekšsēdētājs. Izmaksu segšanai no vispārīgajām apropriācijām atļauju dod attiecīgā Komisijas locekļa biroja vadītājs (2) (oficiālais kredītrīkotājs), kurš arī apliecina rēķinu derīgumu. Izmaksas sedz, pamatojoties uz rēķinu un maksājumu apliecinošu dokumentu, un par to ir atbildīgs Atalgojuma un individuālo tiesību biroja direktors (PMO, kas ir kredītrīkotājs attiecībā uz budžeta saistībām un maksājumiem).
      Komandējuma izdevumus, kas Komisijas loceklim radušies sakarā ar oficiāliem braucieniem, apmaksā no 25 01 02 13. budžeta posteņa. Komisijas locekļu biroju darbinieku komandējumu izdevumus (saskaņā ar Komisijas Komandējumu rokasgrāmatu) apmaksā no 25 01 02 11 01.01.10. budžeta posteņa.
      2.   Paziņojums par komandējumu, komandējuma atcelšana

      Visiem komandējumiem, izmantojot šim nolūkam paredzēto veidlapu (MIPS), ir jāsagatavo komandējuma apliecība, ko paraksta attiecīgais Komisijas loceklis. Tajā jānorāda šāda informācija:

                  —

                  komandējuma mērķis,

                  —

                  komandējuma vieta,

                  —

                  izmantojamā transportlīdzekļa veids,

                  —

                  izbraukšanas un atgriešanās datums un laiks,

                  —

                  darba sākuma un beigu laiks.

            Gadījumā, ja komandējums tiek atcelts, Komisijas loceklis nekavējoties:

                  —

                  nodrošina, ka ceļojumu aģentūras izsniegtās ceļojuma biļetes un rezervācijas tiek anulētas rakstiski,

                  —

                  nodrošina, ka arī viesnīcas rezervācija tiek anulēta rakstiski.

            3.   Transportlīdzekļu veidi

      Komisijas locekļi var izmantot jebkuru transportlīdzekļu veidu atbilstīgi komandējuma vajadzībām, pamatojoties uz izmaksu lietderību, ņemot vērā iestādes vajadzības un saskaņā ar kodeksa 6. pantu.
      4.   Biļetes un ceļa izdevumi

      Atbilstoši Komandējumu rokasgrāmatai saistībā ar komandējumu principā atlīdzina ceļa izdevumus braucieniem starp Briseli un komandējuma vietu.
      Biļetes pēc pieprasījuma izsniedz Komisijas oficiālā ceļojumu aģentūra. Izmaksas pilnībā sedz no Komisijas loceklim noformētās komandējuma naudas. Visas neizmantotās, tai skaitā daļēji neizmantotās biļetes vai rezervācijas nekavējoties jāatgriež ceļojumu aģentūrai. Privātu ceļojumu personīgi apmaksā Komisijas loceklis, kurš ar kredītkarti tieši norēķinās ar ceļojumu aģentūru.
      5.   Gaisa taksometru noma

      Gaisa taksometra pakalpojumu izmantošanai ir jāsaņem Komisijas priekšsēdētāja atļauja. Parasti atļauja izmantot gaisa taksometru tiek dota tikai ārkārtējos gadījumos, kad nav pieejami komerciāli lidojumi, lai sasniegtu galamērķi, vai ja komerciālos lidojumus nevar saskaņot ar Komisijas locekļa darba grafiku, vai drošības apsvērumu dēļ. Būtu rūpīgi jāpārbauda visi iespējamie risinājumi, tostarp darba kārtības plānošana, lai gaisa taksometrs tiktu paredzēts tikai kā galēja iespēja.
      Pieprasījumiem, kuros norādīta visa praktiskā informācija (vieta, datums, programma, dalībnieki, pamatojums utt.) un darbuzņēmēja piedāvājums, ir jāsaņem PMO apstiprinājums, pirms tos iesniedz Komisijas priekšsēdētājam atļaujas saņemšanai. Ceļotājiem, kas nav Komisijas locekļi, ir paredzēta finansiāla līdzdalība, kas atbilst regulāra lidojuma biļetes cenai (3). PMO sadalīs izdevumus pa attiecīgajām budžeta pozīcijām.
      6.   Komandējuma ilgums

      Komandējuma ilgumu skaita no izbraukšanas brīža līdz brīdim, kad, izmantojot attiecīgo transportlīdzekļu veidu, persona atgriežas darbavietā.
      7.   Komandējumi, kas apvienoti ar atvaļinājumu

      Ar atvaļinājumu apvienotu komandējumu ilgumu skaita, sākot no oficiālā darba sākuma, ja atvaļinājums ir ņemts pirms komandējuma, un beidzot ar oficiālā uzdevuma izpildi, ja atvaļinājums ir ņemts pēc komandējuma. Tas pats attiecas uz svētku dienām un nedēļas nogalēm, izņemot gadījumus, kad darba grafikā ir noteikts citādi. Tomēr pat šajā gadījumā netiek maksāti pabalsti par svētku dienām vai nedēļas nogalēm, ja oficiālais uzdevums ir izpildāms Komisijas locekļa izcelsmes valstī.
      8.   Dienas nauda

      Komisijas loceklim maksā dienas naudu, kas atbilst ierēdņiem izmaksājamai dienas naudai un kam pieskaitīti 5 %. To aprēķina, izmantojot Komandējumu rokasgrāmatas noteikumus, kuri piemērojami ierēdņiem.
      9.   Izdevumi par viesnīcu

      Izdevumus par viesnīcu (izņemot brokastis un citas maltītes) atlīdzina uz iesniegt rēķina pamata. Ja viesnīcas izdevumi pārsniedz EUR 300 dienā, izmaksu pārskatam pievieno pamatojumu.
      10.   Citi izdevumi

      Citus izdevumus, kas ir pamatoti komandējuma veida dēļ, atlīdzina, pamatojoties uz pieteikumu un iesniedzot apliecinošus dokumentus. Pieņemšanu un reprezentācijas izmaksu apmaksa ir jāpieprasa atsevišķi saskaņā ar Komisijas lēmumu, kas reglamentē šādas izmaksas.
      11.   Izdevumu atlīdzināšanas pieteikumi

      Komisijas locekļu izdevumi tiks atlīdzināti, pamatojoties uz komandējuma izdevumu aprēķinu, kas attiecībā uz komandējumu izdevumu atlīdzināšanu pēc iespējas drīz ir jāiesniedz PMO, izmantojot šim nolūkam paredzēto veidlapu (MIPS).
      Pieteikumā jānorāda šāda informācija:

                  —

                  komandējuma mērķis,

                  —

                  komandējuma vieta,

                  —

                  izbraukšanas un ierašanās paredzētajā darba vietā datums un laiks ar izmantoto transportlīdzekļa veidu,

                  —

                  darba sākuma un beigu laiks,

                  —

                  ar komandējumu apvienoto atvaļinājuma dienu skaits, ja tādas ir,

                  —

                  transporta izmaksas, kas Komisijas loceklim radušās uz vietas,

                  —

                  viesnīcas izdevumi (izņemot brokastis un citas maltītes),

                  —

                  visas maltītes, kuras Komisijas loceklim izmaksājušas trešās personas,

                  —

                  citi izdevumi, kuru atlīdzināšana tiek pieprasīta.

            Jāpievieno visi apliecinošie dokumenti.
      12.   Konkrēti izdevumi, ko apmaksājušas pārstāvniecības un ES delegācijas citās valstīs

      Konkrētos gadījumos var apstiprināt izdevumus, kas radušies komandējuma laikā un ko galamērķī apmaksā pārstāvniecība vai ES delegācija. Tā ir izņēmuma procedūra, kuru atļauts izmantot tikai tad, ja komandējuma laikā radušos izdevumus nevar apmaksāt ar iestādes izsniegtu kredītkarti vai iesniedzot rēķinu tieši PMO
          (4). Ņemot vērā lielo administratīvo slogu saistībā ar šādu pieteikumu, tā izmantošana būtu jāierobežo līdz absolūtam minimumam.
      13.   Īpaši noteikumi attiecībā uz Komisijas locekļu autovadītāju komandējumiem un Komisijas pārstāvniecību un ES delegāciju citās valstīs autoparka izmantošanu

      Saskaņā ar Komisijas 1979. gada 14. septembra Lēmuma 14. pantu visiem Komisijas locekļiem ir piešķirtas dienesta automašīnas un autovadītājs, kas ir viņu rīcībā visu laiku. Autovadītājiem nedrīkst lūgt veikt privātus braucienus, ja tā rezultātā rodas virsstundas vai komandējuma izdevumi, izņemot gadījumus, kad to nosaka drošības apsvērumi.
      Ikdienas braucienus starp Komisijas locekļa pastāvīgo dzīvesvietu Beļģijā un biroju (vai dzelzceļa staciju un lidostu) uzskata par braucieniem, kas saistīts ar darbu.
      Autovadītājiem, kas vada automašīnu, ar kuru oficiāli pārvietojas Komisijas loceklis, noformē komandējuma apliecību pat tad, ja Komisijas loceklis vai biroja darbinieks neatrodas automašīnā, ar kuru vadītājs atgriežas no oficiālā galamērķa vai kuru viņš atgriež no turienes. Komandējuma izdevumu pieteikumu vadītājs iesniedz, izmantojot šim nolūkam paredzēto veidlapu (MIPS), kuru paraksta biroja vadītājs un kurā sniedz šādu informāciju:

                  —

                  komandējuma mērķis,

                  —

                  komandējuma vieta,

                  —

                  maršruts,

                  —

                  izbraukšanas un atgriešanās darba vietā datums un laiks,

                  —

                  viesnīcas izdevumi (izņemot brokastis un citas maltītes),

                  —

                  cita detalizēta informācija, kas norādāma pieteikuma veidlapā.

            Vadītāja komandējuma izdevumus apmaksā no attiecīgā biroja komandējumiem paredzētā budžeta.
      Komisijas loceklim, kurš apmeklē Komisijas pārstāvniecību vai ES delegāciju, ir tiesības uz dienesta automašīnu, nepārsniedzot pārstāvniecībai vai ES delegācijai pieejamos līdzekļus. Ja Komisijas locekļa komandējuma dēļ ir jāslēdz līgums par transporta pakalpojumiem ārpus pārstāvniecības ierastās darbības, attiecīgās izmaksas sedz no Komisijas locekļa komandējumam piešķirtajiem līdzekļiem. Apmeklējumiem delegācijās piemēro noteikumus vai vienošanos starp Komisiju un EĀDD, kas ir spēkā attiecīgajā brīdī.

         (1)  Ja nav īpašu noteikumi, pēc analoģijas piemēro Komandējumu rokasgrāmatu.

         (2)  Komisijas priekšsēdētāja biroja vadītājs savas pilnvaras var pastarpināti deleģēt Komisijas priekšsēdētāja biroja koordinācijas un administrācijas nodaļas direktoram.

         (3)  Saskaņā ar kodeksa 6. panta 2. punktu veicot publicēšanu, Komisijas locekļa individuālo ceļošanas izmaksu pamatā būs lidojuma vidējās izmaksas vienai personai (Komisijas locekļiem un darbiniekiem). Tas neskar Komisijas locekļu vispārējo atbildību par komandējumu.

         (4)  Finanšu regulas īstenošanas noteikumu 66. pants ierobežo avansa kontu izmantošanu, to pieļaujot tikai gadījumos, kad, ņemot vērā ierobežotās iesaistītās summas, faktiski ir neiespējami vai nelietderīgi veikt maksājumu operācijas atbilstoši budžeta procedūrām.


title: Padomes Lēmums (ES) 2018/254 (2018. gada 15. februāris) par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Marrākešas līgumu, kas atvieglo piekļuvi iespieddarbiem personām, kuras ir neredzīgas, ar redzes traucējumiem vai ar drukas lasītnespēju citu iemeslu dēļ

text:
               21.2.2018

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 48/1

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2018/254
   (2018. gada 15. februāris)
   par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Marrākešas līgumu, kas atvieglo piekļuvi iespieddarbiem personām, kuras ir neredzīgas, ar redzes traucējumiem vai ar drukas lasītnespēju citu iemeslu dēļ
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. pantu saistībā ar tā 218. panta 6. punkta a) apakšpunkta v) punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu (1),
   tā kā:

               (1)

               Ievērojot Padomes Lēmumu 2010/48/EK (2), Savienībai kopš 2011. gada 22. janvāra ir saistoša Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencija par personu ar invaliditāti tiesībām, kuras normas ir kļuvušas par Savienības tiesiskās kārtības sastāvdaļu.

               (2)

               Padome 2012. gada 26. novembrī pilnvaroja Komisiju Savienības vārdā risināt sarunas par starptautisku nolīgumu Pasaules Intelektuālā īpašuma organizācijā (WIPO) par labāku piekļuvi grāmatām cilvēkiem ar drukas lasītnespēju.

               (3)

               Pēc minēto sarunu veiksmīgas noslēgšanas Marrākešas līguma, kas atvieglo piekļuvi iespieddarbiem personām, kuras ir neredzīgas, ar redzes traucējumiem vai ar drukas lasītnespēju citu iemeslu dēļ (“Marrākešas līgums”), teksts tika pieņemts 2013. gada 27. jūnijā. Marrākešas līgums stājās spēkā 2016. gada 30. septembrī.

               (4)

               Saskaņā ar Padomes Lēmumu 2014/221/ES (3), 2014. gada 30. aprīlī Marrākešas līgums tika parakstīts Savienības vārdā, ņemot vērā tā noslēgšanu.

               (5)

               Ar Marrākešas līgumu ir izveidots starptautisku noteikumu kopums, kas nodrošina, ka pastāv ierobežojumi vai izņēmumi attiecībā uz autortiesībām valstu mērogā par labu personām, kuras ir neredzīgas, ar redzes traucējumiem vai ar drukas lasītnespēju cita iemesla dēļ. Marrākešas līguma mērķis ir arī sniegt iespēju veikt pārrobežu apmaiņu ar publicēto darbu kopijām, kas ir izgatavotas pieejamā formātā, ievērojot šos ierobežojumus vai izņēmumus attiecībā uz autortiesībām. Tādējādi Marrākešas līgums Savienībā un ārpus tās atvieglos saņēmēju piekļuvi publicētiem darbiem.

               (6)

               2017. gada 13. septembrī ir pieņemta Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/1563 (4) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2017/1564 (5), ar kurām īsteno Savienības pienākumus saskaņā ar Marrākešas līgumu.

               (7)

               Saskaņā ar Marrākešas līguma 19. panta b) punktu Savienība par Marrākešas līguma pusi kļūst dienā, kad ir pagājuši trīs mēneši kopš dienas, kad līguma ratifikācijas vai pievienošanās dokuments ir deponēts WIPO ģenerāldirektoram. Ir lietderīgi minēto dienu saskaņot ar dienu, līdz kurai dalībvalstīm ir jātransponē Direktīva (ES) 2017/1564 un no kuras tiek piemērota Regula (ES) 2017/1563. Tāpēc ratifikācijas dokuments būtu jādeponē trīs mēnešus pirms dienas, līdz kurai dalībvalstīm ir jātransponē Direktīva (ES) 2017/1564 un kurā Regula (ES) 2017/1563 kļūst piemērojama.

               (8)

               Marrākešas līguma noslēgšana ir ekskluzīvā Savienības kompetencē (6), Marrākešas līgums būtu jāapstiprina,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Savienības vārdā tiek apstiprināts Marrākešas līgums, kas atvieglo piekļuvi iespieddarbiem personām, kuras ir neredzīgas, ar redzes traucējumiem vai ar drukas lasītnespēju citu iemeslu dēļ (“Marrākešas līgums”).
   Marrākešas līguma teksts ir pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   Padomes priekšsēdētājs norīko personu vai personas, kas ir tiesīgas Savienības vārdā deponēt Marrākešas līguma 19. panta b) punktā paredzēto ratifikācijas dokumentu.
   Minētā deponēšana notiek no 2018. gada 12. jūlija.
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2018. gada 15. februārī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         K. VALCHEV

      (1)  2018. gada 18. janvāra piekrišana (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta).

      (2)  Padomes Lēmums 2010/48/EK (2009. gada 26. novembris) par to, lai Eiropas Kopiena noslēgtu Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām (OV L 23, 27.1.2010., 35. lpp.).

      (3)  Padomes Lēmums 2014/221/ES (2014. gada 14. aprīlis) par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu Marrākešas līgumu, kas atvieglo piekļuvi iespieddarbiem personām, kuras ir neredzīgas, ar redzes traucējumiem vai drukas lasītnespēju citu iemeslu dēļ (OV L 115, 17.4.2014., 1. lpp.).

      (4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/1563 (2017. gada 13. septembris) par to, kā tādu personu interesēs, kas ir neredzīgas, ar redzes traucējumiem vai ar drukas lasītnespēju citu iemeslu dēļ, notiek Savienības un trešo valstu pārrobežu apmaiņa ar konkrētu ar autortiesībām aizsargātu darbu un blakustiesību objektu kopijām pieejamā formātā (OV L 242, 20.9.2017., 1. lpp.).

      (5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2017/1564 (2017. gada 13. septembris) par dažiem atļautiem konkrētu ar autortiesībām aizsargātu darbu un blakustiesību objektu izmantošanas veidiem tādu personu interesēs, kas ir neredzīgas, ar redzes traucējumiem vai ar drukas lasītnespēju citu iemeslu dēļ, un ar kuru groza Direktīvu 2001/29/EK par dažu autortiesību un blakustiesību aspektu saskaņošanu informācijas sabiedrībā (OV L 242, 20.9.2017., 6. lpp.).

      (6)  Tiesas 2017. gada 14. februāra atzinums, 3/15, ECLI:EU:C:2017:114.


title: Padomes Lēmums (2018. gada 19. februāris), ar ko ieceļ Kopienas Augu šķirņu biroja Apelācijas padomes priekšsēdētāju

text:
               21.2.2018

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 65/4

         PADOMES LĒMUMS
   (2018. gada 19. februāris),
   ar ko ieceļ Kopienas Augu šķirņu biroja Apelācijas padomes priekšsēdētāju
   (2018/C 65/04)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   Ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 2100/94 (1994. gada 27. jūlijs) par Kopienas augu šķirņu aizsardzību (1) un jo īpaši tās 47. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Padome ar 2012. gada 4. decembra lēmumu (2) pagarināja Kopienas Augu šķirņu biroja (“Birojs”) Apelācijas padomes priekšsēdētāja Paul A.C.E. VAN DER KOOIJ kunga pilnvaru termiņu.

               (2)

                  Paul A.C.E. VAN DER KOOIJ kunga pilnvaru termiņš beidzās 2017. gada 18. decembrī.

               (3)

               Komisija, saņēmusi Biroja Administratīvās padomes atzinumu, 2017. gada 14. decembrī izvirzīja Paul A.C.E. VAN DER KOOIJ kungu kā vienīgo atlasīto kandidātu Biroja Apelācijas padomes priekšsēdētāja amatam,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   1.   Ar šo Paul A.C.E. VAN DER KOOIJ kungs tiek iecelts par Kopienas Augu šķirņu biroja (“Birojs”) Apelācijas padomes priekšsēdētāju uz piecu gadu termiņu.
   2.   Paul A.C.E. VAN DER KOOIJ kunga pilnvaru termiņš sākas dienā, kad viņš sāk pildīt pienākumus. Par minēto dienu vienojas Biroja priekšsēdētājs un Administratīvā padome.
   2. pants
   Biroja Administratīvās padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai īstenotu 1. pantu.
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2018. gada 19. februārī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         R. PORODZANOV

      (1)  OV L 227, 1.9.1994., 1. lpp.

      (2)  Padomes Lēmums (2012. gada 4. decembris), ar ko pagarina Kopienas Augu šķirņu biroja Apelācijas padomes priekšsēdētāja pilnvaru termiņu (OV C 378, 8.12.2012., 2. lpp.).