title: 2006/880/EK: Padomes Lēmums ( 2006. gada 30. novembris ) par Kopienas ārkārtas finanšu palīdzības sniegšanu Kosovai

text:
               6.12.2006

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 339/36

      PADOMES LĒMUMS

   (2006. gada 30. novembris)
   par Kopienas ārkārtas finanšu palīdzības sniegšanu Kosovai
   (2006/880/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 308. pantu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1),
   tā kā:

               (1)

               Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padome 1999. gada 10. jūnijā pieņēma Rezolūciju 1244 (1999) (“ANDPR 1244 (1999)”), kuras mērķis ir līdz galīgai noskaidrošanai veicināt būtiskas autonomijas un pašpārvaldes izveidi Kosovā bijušās Dienvidslāvijas Federatīvās Republikas teritorijā.

               (2)

               Starptautiskā sabiedrība, pamatojoties uz ANDPR 1244 (1999), ir izveidojusi starptautisku miera uzturēšanas misiju (“KFOR”) un pagaidu civilo administrāciju – Apvienoto Nāciju Organizācijas pagaidu pārvaldi Kosovā (“UNMIK”). UNMIK sastāv no četriem komponentiem (pīlāriem), un Eiropas Savienība finansē ceturto pīlāru, kas ir atbildīgs par ekonomikas rekonstrukciju un attīstību. UNMIK un īpaši tās IV pīlārs ir panācis būtisku progresu institucionālas, tiesiskas un politiskas sistēmas izveidē, kas noved pie stabilas, uz tirgus principiem balstītas ekonomikas izveides.

               (3)

               Kopš tās izveides UNMIK ir nodevusi būtiskas kompetences jomas pašpārvaldes pagaidu iestādēm (“PPI”). Konkrēti, atbildība par budžetu ir nodota no UNMIK Ekonomikas un finanšu ministrijai PPI satvarā, ANO ģenerālsekretāra īpašajam pārstāvim saglabājot galīgās budžeta apstiprināšanas pilnvaras.

               (4)

               ANO Drošības padome 2005. gada 24. oktobrī apstiprināja ANO ģenerālsekretāra priekšlikumu uzsākt politisko procesu, lai noteiktu Kosovas turpmāko statusu.

               (5)

               Kosovas iestādes, kas ir tiesīgas saņemt Kopienas palīdzību un ir atbildīgas par finanšu un ekonomisko nosacījumu saskaņošanu un izpildi saistībā ar šo palīdzību, tādēļ ir UNMIK un PPI vai, kad būs noteikts Kosovas turpmākais statuss, – iestāde vai iestādes, kas izraudzītas šo uzdevumu un pienākumu pārņemšanai.

               (6)

               Stabilizācijas un asociācijas procesā, kas ir ES un šā reģiona attiecību satvars, ir vēlams atbalstīt centienus stiprināt politisko un ekonomisko stabilizāciju Kosovā, lai attīstītu pilnīgas sadarbības attiecību izveidi ar Kopienu, padarot reālāku Kosovas nākotni Eiropā.

               (7)

               Kopiena jau ir atzinusi par piemērotu pasākumu palīdzēt mazināt Kosovas finansiālos ierobežojumus ārkārtīgi grūtos apstākļos un saskaņā ar Padomes Lēmumu 2000/140/EK (2000. gada 14. februāris) par Kopienas ārkārtas palīdzības sniegšanu Kosovai (2) un Padomes Lēmumu 2001/511/EK (2001. gada 27. jūnijs) par papildu ārkārtas finanšu palīdzību Kosovai (3) sniedza ārkārtas finanšu palīdzību tiešu dotāciju veidā EUR 35 miljonu un EUR 30 miljonu apmērā attiecīgi 2000. un 2001. gadā. Pēdējais maksājums saskaņā ar šo palīdzību tika izsniegts 2002. gada decembrī.

               (8)

               Šī ārkārtas finanšu palīdzība papildina citas Kopienas palīdzības programmas, kas paredzētas Rietumbalkāniem.

               (9)

               Kosovas iestādes 2005. gada novembrī vienojās ar Starptautisko valūtas fondu (“SVF”) par priekšlīgumu un ekonomikas un finanšu politikas memorandu, kurā noteikta fiskāla shēma 2006. gadam, tostarp vidēja termiņa orientācijas. Tie 2006. gada marta sākumā pabeidza vidēja termiņa izdevumu shēmu. Shēmā noteiktas budžeta un ārpusbudžeta finansējuma vajadzības 2006.–2008. gadā. Tādējādi tiek lēsts, ka līdz 2007. gada beigām būtu nepieciešama budžeta ārējā finanšu palīdzība aptuveni EUR 81 miljonu apmērā – attiecīgi EUR 14 miljoni 2006. gadā un EUR 67 miljoni 2007. gadā.

               (10)

               Lai gan pēc konflikta saimnieciskā darbība atsākās, Kosovas ekonomiskās attīstības līmenis ir zems. Kosova nespēj aizņemties nedz iekšzemē, nedz starptautiskajā finanšu tirgū, un savā pašreizējā statusā tā nav tiesīga būt par locekli starptautiskajās finanšu iestādēs. Tādēļ tā nevar gūt labumu no kreditēšanas palīdzības saistībā ar to programmām.

               (11)

               Ievērojot pašreizējās vienošanās saskaņā ar ANDPR 1244 (1999), ņemot vērā Kosovas samērā zemo ekonomiskās attīstības līmeni, tās nedrošās valsts finanses un ārējos kontus, finanšu palīdzība no Kopienas tiešu dotāciju veidā sadarbībā ar citiem līdzekļu devējiem joprojām ir piemērots atbalsta veids.

               (12)

               Šī palīdzība nodrošinās izšķirošu pārejas atbalstu līdz Kosovas statusa noskaidrošanai. Tā nebūtu saistīta ar jauna statusa režīmu, par ko notiek sarunas, un netraucētu Kopienas un starptautiskam papildu atbalstam, kas, iespējams, būs nepieciešams pēc statusa jautājuma atrisināšanas pēc 2007. gada.

               (13)

               Šīs dotācijas palīdzības izsniegšana neskar budžeta lēmējinstitūcijas pilnvaras.

               (14)

               Šis finanšu atbalsts būtu jāsniedz pēc tam, kad tiks pārbaudīts, vai var apmierinoši izpildīt finanšu un ekonomiskos nosacījumus, par kuriem jāvienojas ar Kosovas iestādēm pēc šā lēmuma apstiprināšanas.

               (15)

               Lai nodrošinātu Kopienas finansiālo interešu efektīvu aizsardzību saistībā ar šo finanšu palīdzību, jāparedz atbilstīgi Kosovas pasākumi saistībā ar krāpšanas un citu ar šo palīdzību saistītu nelikumību novēršanu un apkarošanu, kā arī jāparedz Komisijas veikti kontroles pasākumi un Revīzijas palātas veiktas revīzijas.

               (16)

               Šī palīdzība būtu jāpārvalda Komisijai, apspriežoties ar Ekonomikas un finanšu komiteju.

               (17)

               Līgums šā lēmuma pieņemšanai neparedz citas pilnvaras kā tās, kas paredzētas 308. pantā,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   1.   Kopiena dara pieejamu Kosovai ārkārtas finanšu palīdzību dotācijas veidā līdz EUR 50 miljonu apmērā, lai atvieglotu Kosovas finansiālo stāvokli, atbalstītu spēcīgas ekonomikas un fiskālās sistēmas attīstību, veicinātu svarīgu administratīvu funkciju turpināšanu un nostiprināšanu un pievērstos valsts ieguldījumu vajadzībām.
   2.   Šo Kopienas finanšu palīdzību pārvalda Komisija, apspriežoties ar Ekonomikas un finanšu komiteju, un tādā veidā, kas atbilst nolīgumiem vai vienošanām starp SVF un Kosovas iestādēm.
   3.   Kopienas finanšu palīdzību dara pieejamu divus gadus, sākot no pirmās dienas pēc 2. panta 1. punktā minētā saprašanās memoranda stāšanās spēkā. Tomēr, ja to pieprasa apstākļi, Komisija pēc apspriešanās ar Ekonomikas un finanšu komiteju var nolemt pagarināt pieejamības periodu maksimāli par vienu gadu.
   2. pants
   1.   Pēc apspriešanās ar Ekonomikas un finanšu komiteju Komisija ir pilnvarota vienoties ar Kosovas iestādēm par ekonomikas politiku un finanšu nosacījumiem šai palīdzībai, kuri jānosaka saprašanās memorandā. Šie nosacījumi atbilst 1. panta 2. punktā minētajiem nolīgumiem vai vienošanām.
   2.   Pirms Kopienas palīdzības faktiskās īstenošanas Komisija uzrauga Kosovas finanšu plūsmu, administratīvo procedūru, kā arī iekšējo un ārējo kontroles mehānismu stabilitāti, kas ir svarīgi šai Kopienas finanšu palīdzībai.
   3.   Komisija sadarbībā ar Ekonomikas un finanšu komiteju un koordinācijā ar SVF regulāri pārbauda, vai ekonomikas politikas Kosovā atbilst šīs palīdzības mērķiem un vai tiek apmierinoši pildīta saskaņotā ekonomikas politika un finanšu nosacījumi.
   3. pants
   1.   Komisija dara pieejamu palīdzību Kosovai divās vai attiecīgā gadījumā trijās daļās. Pirmo daļu izsniedz pēc 2. panta 1. punktā minētā saprašanās memoranda stāšanās spēkā, un pamatojoties uz 2. panta 2. punktā minētās uzraudzības apmierinošu novērtējumu.
   2.   Otro un jebkuras papildu daļas izsniedz, pamatojoties uz 2. panta 1. punktā minētās ekonomikas politikas un finanšu nosacījumu apmierinošu izpildi, 2. panta 1. punkta Saprašanās memoranda nosacījumu apmierinošu izpildi un ne ātrāk kā trīs mēnešus kopš iepriekšējās daļas izsniegšanas.
   3.   Līdzekļus maksā PPI Ekonomikas un finanšu ministrijai vai, kad būs noteikts Kosovas turpmākais statuss, – iestādei, kas izraudzīta pārņemt tās uzdevumus un pienākumus, vienīgi Kosovas budžeta finansējuma vajadzību atbalstam.
   4. pants
   Šīs palīdzības īstenošana notiek saskaņā ar noteikumiem Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (4), un tās īstenošanas noteikumiem. Konkrēti, 2. panta 1. punktā minētajā saprašanās memorandā paredz atbilstīgus Kosovas pasākumus saistībā ar krāpšanas, korupcijas un citu ar šo palīdzību saistītu nelikumību novēršanu un apkarošanu. Tajā paredz arī Komisijas, tostarp Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF), veiktus kontroles pasākumus ar tiesībām veikt pārbaudes un apskates uz vietas, kā arī Revīzijas palātas veiktas revīzijas, kas attiecīgā gadījumā jāveic uz vietas.
   5. pants
   Vismaz vienreiz gadā un pirms 15. septembra Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu, tostarp novērtējumu par šā lēmuma īstenošanu iepriekšējā gadā.
   6. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā publicēšanas dienā Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2006. gada 30. novembrī

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētāja

         L. HYSSÄLÄ

      (1)  Atzinums sniegts 2006. gada 12. oktobrī (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

      (2)  OV L 47, 19.2.2000., 28. lpp.

      (3)  OV L 183, 6.7.2001., 42. lpp.

      (4)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.


title: Padomes lēmums (2002. gada 14. oktobris) par dažu daļu deklasificēšanu Sirene rokasgrāmatā, kuru pieņēmusi ar Šengenas Līguma (1985. gada 14. jūnijs) īstenošanas konvenciju izveidotā Izpildu komiteja

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

32003D0019

Oficiālais Vēstnesis L 008 , 14/01/2003 Lpp. 0034 - 0034

		Padomes lēmums(2002. gada 14. oktobris)par dažu daļu deklasificēšanu Sirene rokasgrāmatā, kuru pieņēmusi ar Šengenas Līguma (1985. gada 14. jūnijs) īstenošanas konvenciju izveidotā Izpildu komiteja(2003/19/EK)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 207. pantu,tā kā:(1) Ar 1993. gada 14. decembra (SCH/Com–ex (93) 22 rev) un 1998. gada 23. jūnija lēmumu Izpildu komiteja, kuru izveidoja ar 1985. gada 14. jūnijā noslēgtā Šengenas Līguma īstenošanas konvenciju un kuru aizstāja Padome, ievērojot Šengenas protokola 2. pantu, Sirene rokasgrāmatu, kuras galīgo versiju pieņēma ar minētās Izpildu komitejas 1999. gada 28. aprīļa Lēmumu (SCH/Com–ex (99) 5), klasificēja kā "konfidenciālu".(2) Sirene Rokasgrāmata un Izpildu komitejas lēmumi par tās klasificēšanu veido Šengenas acquis daļu, kā noteikts Padomes 1999. gada 20. maija Lēmumā 1999/435/EK.(3) Dažas Sirene rokasgrāmatas daļas būtu jādeklasificē.(4) Dažu Sirene rokasgrāmatas daļu slepenības pakāpe būtu jāpazemina uz "Restreint UE".(5) Ir pareizi atcelt Izpildu komitejas lēmumus (SCH/Com–ex (93) 22 rev) un (SCH/Com–ex (98) 17), ciktāl tie attiecas uz Sirene rokasgrāmatas klasificēšanu, lai turpmākos lēmumus par tās klasificēšanu varētu pieņemt saskaņā ar parastajiem dokumentu klasificēšanas noteikumiem, kā noteikts Padomes 2001. gada 19. marta Lēmumā par Padomes drošības noteikumu pieņemšanu [1],IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsSirene rokasgrāmata tiek deklasificēta, izņemot 2.3. punktu un 1., 2., 3., 4., 5. un 6. pielikumu.2. pantsSirene rokasgrāmatas 2.3. punktu, kā arī 1., 2., 3., 4., 5. un 6. pielikumu klasificē kā "Restreint UE".3. pantsDeklasificētās Sirene rokasgrāmatas daļas publicē Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.4. pants1. Šengenas Izpildu komitejas 1993. gada 14. decembra (SCH/Com–ex (93)22 rev.) un 1998. gada 23. jūnija (SCH/Com–ex (98) 17) lēmumus atceļ, ciktāl tie attiecas uz Sirene rokasgrāmatu.2. Turpmākos lēmumus par Sirene rokasgrāmatas klasificēšanu pieņem saskaņā ar Lēmuma 2001/264/EK noteikumiem.5. pantsŠis lēmums stājas spēkā tā publicēšanas dienā Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.Luksemburgā, 2002. gada 14. oktobrīPadomes vārdā —priekšsēdētājaL. Espersen[1] OV L 101, 11.4.2001., 1. lpp.--------------------------------------------------


title: Padomes Lēmums (2004. gada 8. marts), ar ko pilnvaro dalībvalstis, kas ir Līgumslēdzējas puses 1960. gada 29. jūlija Parīzes Konvencijai par trešās puses atbildību kodolenerģijas jomā, Eiropas Kopienas interesēs ratificēt vai pievienoties protokolam, ar ko groza minēto Konvenciju

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

32004D0294

Oficiālais Vēstnesis L 097 , 08/03/2004 Lpp. 0053 - 0054

		Padomes Lēmums(2004. gada 8. marts),ar ko pilnvaro dalībvalstis, kas ir Līgumslēdzējas puses 1960. gada 29. jūlija Parīzes Konvencijai par trešās puses atbildību kodolenerģijas jomā, Eiropas Kopienas interesēs ratificēt vai pievienoties protokolam, ar ko groza minēto Konvenciju(2004/294/EK)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, jo īpaši tā 61. panta c) apakšpunktu, 67. pantu, saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmo daļu un 300. panta 3. punkta otro daļu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu [1],tā kā:(1) Lai pilnveidotu tāda kaitējuma atlīdzināšanu cietušajiem, kas radies sakarā ar kodolnegadījumiem, tika panākta vienošanās par protokolu, ar ko groza 1960. gada 29. jūlija Konvenciju par trešās puses atbildību kodolenerģijas jomā, kura ir grozīta ar 1964. gada 28. janvāra papildprotokolu un 1982. gada 16. novembra protokolu (še turpmāk "Parīzes Konvencija"). Tas paredz palielināt atbildību un paplašināt trešās Puses atbildības sistēmu kodolnegadījumos attiecībā uz kaitējumu videi.(2) Saskaņā ar Padomes 2002. gada 13. septembra sarunu direktīvām Komisija apsprieda Parīzes Konvencijas grozījumu protokolu jautājumos, kas ir Eiropas Kopienas kompetencē. Tomēr Padomes sarunu direktīvas neparedzēja apspriest klauzulu, ar kuru Kopienai ļauj pievienoties protokolam.(3) Protokolu pieņēma Parīzes Konvencijas Līgumslēdzējas puses. Protokola teksts ir saskaņā ar Padomes sarunu direktīvām.(4) Komisijai ir ekskluzīva kompetence attiecībā uz Parīzes Konvencijas 13. panta grozīšanu, ja šāda grozīšana ietekmētu noteikumus, kas minēti Padomes 2000. gada 22. decembra Regulā (EK) Nr. 44/2001 par kompetenci un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās [2]. Dalībvalstis saglabā kompetenci lietās, uz kurām attiecas minētais protokols un kuras neietekmē Kopienas tiesību aktus. Ņemot vērā grozījumu protokola priekšmetu un mērķi, protokola noteikumu pieņemšanu, kas ir Kopienas kompetencē, nevar nošķirt no noteikumiem, kas ir dalībvalstu kompetencē.(5) Parīzes Konvencijas grozījumu protokols ir īpaši nozīmīgs, ņemot vērā Kopienas un tās dalībvalstu intereses, jo tas uzlabo kompensāciju par kodolnegadījumu dēļ radušos kaitējumu.(6) 2004. gada 12. februārī protokolu Kopienas vārdā parakstīja dalībvalstis, kas ir Parīzes Konvencijas Līgumslēdzējas puses, ievērojot iespējamu tā vēlāku noslēgšanu, saskaņā ar Padomes Lēmumu 2003/882/EK [3].(7) Parīzes Konvencija un tās grozījumu protokols nav atvērts dalībai reģionālajām organizācijām. Tā rezultātā Kopiena nav tiesīga parakstīt vai ratificēt protokolu, vai tam pievienoties. Šajos apstākļos tikai izņēmuma gadījumos ir attaisnojams, ka dalībvalstis ratificē vai pievienojas protokolam Kopienas interesēs.(8) Tomēr trīs dalībvalstis, proti, Austrija, Īrija un Luksemburga nav Parīzes Konvencijas Puses. Ņemot vērā, ka protokols groza Parīzes Konvenciju un ka ar Regulu (EK) Nr. 44/2001 dalībvalstīm, uz kurām attiecas šī konvencija, ļauts turpināt piemērot noteikumus tajā paredzētajā kompetencē, un ka protokols būtiski negroza noteikumus par konvencijas kompetenci, ir objektīvi pamatots, ka šis lēmums attiecas tikai uz tām dalībvalstīm, kas ir Parīzes Konvencijas Puses. Attiecīgi Austrija, Īrija un Luksemburga turpinās pamatoties uz Kopienas noteikumiem, kas iekļauti Regulā (EK) Nr. 44/2001, un piemērot tos jomā, kas ietverta Parīzes Konvencijā un protokolā, ar kuru groza šo konvenciju.(9) Dalībvalstīm, kas ir Parīzes Konvencijas Līgumslēdzējas puses, Eiropas Kopienas interesēs jāratificē vai jāpievienojas protokolam, ar ko groza Parīzes konvenciju, saskaņā ar šajā lēmumā paredzētajiem nosacījumiem. Šāda ratifikācija vai pievienošanās neskar Austrijas, Īrijas un Luksemburgas nostāju.(10) Tādējādi Protokola noteikumus, kas attiecas uz Eiropas Kopienu, piemēros tikai tās dalībvalstis, kas šobrīd ir Parīzes Konvencijas Līgumslēdzējas puses, neskarot Austrijas, Īrijas un Luksemburgas nostāju.(11) Apvienoto Karalisti un Īriju saista Padomes Regula (EK) Nr. 44/2001, un tādēļ tās piedalās šā lēmuma pieņemšanā.(12) Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, Dānija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un tādējādi šis lēmums nav tai saistošs un nav jāpiemēro,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pants1. Neskarot Kopienas pilnvaras, dalībvalstis, kas šobrīd ir Parīzes Konvencijas Līgumslēdzējas puses, Kopienas interesēs ratificē vai pievienojas protokolam, ar kuru groza Parīzes Konvenciju. Šāda ratifikācija vai pievienošanās neskar Austrijas, Īrijas un Luksemburgas nostāju.2. Protokola, ar kuru groza Parīzes Konvenciju, teksts ir pievienots šim lēmumam.3. Šajā lēmumā termins "dalībvalsts" ir visas dalībvalstis, izņemot Austriju, Dāniju, Īriju un Luksemburgu.2. pants1. Dalībvalstis, kas ir Parīzes Konvencijas Līgumslēdzējas puses, veic vajadzīgos pasākumus, lai pieņemamā laikā, ja iespējams, līdz 2006. gada 31. decembrim vienlaicīgi deponētu savus protokola ratifikācijas vai pievienošanās dokumentus Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas ģenerālsekretāram.2. Līdz 2006. gada 1. jūlijam dalībvalstis, kas ir Parīzes Konvencijas Līgumslēdzējas puses, tiekoties Padomē, ar Komisiju apmainās ar informāciju par paredzamo laiku, kad parlamentārās procedūras, kas nepieciešamas ratifikācijai vai lai pievienots, tiks izpildītas. Pamatojoties uz minēto, nosaka datumu un pasākumus vienlaicīgai deponēšanai.3. pantsRatificējot vai pievienojoties protokolam, ar kuru groza Parīzes Konvenciju, dalībvalstis rakstiski informē Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas ģenerālsekretāru par to, ka ratifikācija vai pievienošanās ir notikusi saskaņā ar šo lēmumu.4. pantsŠis lēmums ir adresēts dalībvalstīm saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu.Briselē, 2004. gada 8. martāPadomes vārdā —priekšsēdētājsD. Ahern[1] 2004. gada 26. februāra piekrišana (vēl nav publicēta Oficiālajā Vēstnesī).[2] OV L 12, 16.01.2001., 1. lpp.[3] OV L 338, 23.12.2003., 32. lpp.--------------------------------------------------


title: Politikas un drošības komitejas Lēmums (KĀDP) 2015/1917 (2015. gada 20. oktobris), ar ko pieņem Šveices ieguldījumu Eiropas Savienības KDAP misijā Mali (EUCAP Sahel Mali) (EUCAP Sahel Mali/4/2015)

text:
               24.10.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 280/30

         POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJAS LĒMUMS (KĀDP) 2015/1917
   (2015. gada 20. oktobris),
   ar ko pieņem Šveices ieguldījumu Eiropas Savienības KDAP misijā Mali (EUCAP Sahel Mali) (EUCAP Sahel Mali/4/2015)
   POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 38. panta trešo daļu,
   ņemot vērā Padomes Lēmumu 2014/219/KĀDP (2014. gada 15. aprīlis) par Eiropas Savienības KDAP misiju Mali (EUCAP Sahel Mali) (1),
   tā kā:

               (1)

               Atbilstīgi Lēmuma 2014/219/KĀDP 10. panta 3. punktam Padome pilnvaroja Politikas un drošības komiteju (“PDK”) pieņemt attiecīgus lēmumus par trešo valstu piedāvāto ieguldījumu EUCAP Sahel Mali pieņemšanu.

               (2)

               Ievērojot Civilā operāciju komandiera ieteikumu, PDK būtu jāpieņem Šveices piedāvātais ieguldījums EUCAP Sahel Mali un ieguldījums būtu jāuzskata par nozīmīgu.

               (3)

               Tāpēc Šveice būtu jāatbrīvo no finanšu ieguldījumiem EUCAP Sahel Mali darbības budžetā,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Trešo valstu ieguldījumi
   1.   Šveices ieguldījums EUCAP Sahel Mali tiek pieņemts un tiek uzskatīts par nozīmīgu.
   2.   Šveice tiek atbrīvota no finanšu ieguldījumiem EUCAP Sahel Mali darbības budžetā.
   2. pants
   Stāšanās spēkā
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2015. gada 20. oktobrī

            Politikas un drošības komitejas vārdā –

            priekšsēdētājs

         W. STEVENS

      (1)  OV L 113, 16.4.2014., 21. lpp.


title: Eiropas Parlamenta Prezidija Lēmums (2016. gada 12. decembris), ar ko groza Eiropas Parlamenta deputātu nolikuma īstenošanas noteikumus

text:
               24.12.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 484/19

         EIROPAS PARLAMENTA PREZIDIJA LĒMUMS
   (2016. gada 12. decembris),
   ar ko groza Eiropas Parlamenta deputātu nolikuma īstenošanas noteikumus
   (2016/C 484/06)
   EIROPAS PARLAMENTA PREZIDIJS,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 223. panta 2. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta deputātu nolikumu (1),
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta Reglamenta 10. un 25. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Eiropas Parlamenta deputātu nolikuma īstenošanas noteikumu (2) (“Īstenošanas noteikumi”) 69. panta 1. punktu atmaksājamo ceļa izdevumu un dienas naudu summas un piemaksu par vispārējiem izdevumiem Prezidijs var indeksēt katru gadu maksimāli tādā apmērā, kas atbilst Eiropas Savienības gada inflācijas līmenim iepriekšējā gada oktobrī, kā to ir publicējis Eurostat.

               (2)

                  Eurostat2016. gada 17. novembrī paziņoja, ka inflācijas līmenis laikposmā no 2015. gada 1. novembra līdz 2016. gada 31. oktobrim ir bijis 0,5 %. Jaunās summas, kuras izriet no korekcijas, kas jāveic, lai ņemtu vērā minēto inflācijas līmeni, būtu jāpiemēro no 2017. gada 1. janvāra un Īstenošanas noteikumi būtu attiecīgi jāgroza.

               (3)

               Saskaņā ar Īstenošanas noteikumu 69. panta 2. punktu šo noteikumu 33. panta 4. punktā minēto personīgo līdzstrādnieku sniegtās parlamentārās palīdzības izdevumu segšanas maksimālo apmēru attiecīgā gadījumā indeksē katru gadu, pamatojoties uz datiem, kas sagatavoti, piemērojot ar Padomes Regulu (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 259/68 (3) noteikto Eiropas Savienības Civildienesta noteikumu 65. pantu.

               (4)

               Komisija saskaņā ar šo regulējumu ir noteikusi, ka 2016. gadam korekcijas likme ir 3,3 %. Tātad šo parlamentārās palīdzības izdevumu segšanas maksimālais apmērs mēnesī būtu jāpalielina līdz EUR 24 164 no 2016. gada 1. jūlija,

         IR PIEŅĒMIS ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Īstenošanas noteikumus groza šādi.

               1)

               noteikumu 15. panta c) punktu aizstāj ar šādu:

                           “c)

                           EUR 0,51/km, braucot ar automašīnu un iekļaujoties maksimālajā attālumā 1 000 km turpbraucienam vai atpakaļbraucienam; nepieciešamības gadījumā šiem izdevumiem pieskaita prāmja satiksmes vai līdzīga transporta veida izmaksas.”;

               2)

               noteikumu 20. panta 1. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

                           “a)

                           par brauciena daļu no 0 km līdz 50 km – EUR 22,73;”;

               3)

               noteikumu 22. pantu groza šādi:

                           a)

                           panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
                           “1.   Šo noteikumu 10. panta 1. punkta b) apakšpunktā minēto braucienu ceļa izdevumu gada maksimālā atmaksas summa ir EUR 4 286.”;

                           b)

                           panta 3. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:
                           “Maksimālā izdevumu atmaksas summa gadā par braucieniem, ko veikuši komiteju vai apakškomiteju priekšsēdētāji, lai piedalītos parlamentāra rakstura konferencēs vai pasākumos par kādu no Eiropas tēmām, kas saistīta ar viņu komitejas vai apakškomitejas atbildības jomām, ir EUR 4 286. Iepriekš nepieciešams saņemt Parlamenta priekšsēdētāja atļauju, un tiek pārbaudīts pieejamo līdzekļu apmērs, ievērojot minēto maksimālo summu.”;

               4)

               noteikumu 24. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
               “2.   Ja oficiālais pasākums notiek Savienības teritorijā, deputāti saņem dienas naudu, kuras apjoms ir EUR 307.”;

               5)

               noteikumu 26. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
               “2.   Piemaksas mēneša apmērs saskaņā ar 25. pantu ir EUR 4 342.”;

               6)

               noteikumu 33. panta 4. punktu aizstāj ar šādu:
               “4.   Visu 34. pantā minēto personīgo līdzstrādnieku pakalpojumu segšanas maksimālais apmērs mēnesī ir EUR 24 164.”

         2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   Šo lēmumu piemēro no 2017. gada 1. janvāra, izņemot 1. panta 6. punktu, ko piemēro no 2016. gada 1. jūlija.

      (1)  Eiropas Parlamenta 2005. gada 28. septembra Lēmums 2005/684/EK, Euratom, ar ko pieņem Eiropas Parlamenta deputātu nolikumu (OV L 262, 7.10.2005., 1. lpp.).

      (2)  Eiropas Parlamenta Prezidija 2008. gada 19. maija un 9. jūlija lēmums attiecībā uz Eiropas Parlamenta deputātu nolikuma īstenošanas pasākumiem (OV C 159, 13.7.2009., 1. lpp.).

      (3)  OV L 56, 4.3.1968., 1. lpp.