title: 2012/507/ES: Eiropas Centrālās bankas Lēmums ( 2012. gada 7. septembris ), ar ko groza Lēmumu ECB/2010/14 par euro banknošu autentiskuma un derīguma pārbaudi, kā arī to atkārtotu laišanu apgrozībā (ECB/2012/19)

text:
               20.9.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 253/19

         EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS LĒMUMS
   (2012. gada 7. septembris),
   ar ko groza Lēmumu ECB/2010/14 par euro banknošu autentiskuma un derīguma pārbaudi, kā arī to atkārtotu laišanu apgrozībā
   (ECB/2012/19)
   (2012/507/ES)
   EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 128. panta 1. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 16. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Eiropas Centrālā banka (ECB) 2010. gada 16. septembrī pieņēma Lēmumu ECB/2010/14 par euro banknošu autentiskuma un derīguma pārbaudi, kā arī to atkārtotu laišanu apgrozībā (1), ar ko nosaka kopējus noteikumu un procedūras euro banknošu kā maksāšanas līdzekļa integritātes aizsardzībai.

               (2)

               Jo īpaši jāgroza Lēmuma ECB/2010/14 piemērošanas joma, lai tā aptvertu pašreizējās un turpmākās euro banknošu sērijas, nodrošinot, ka apgrozībā esošās euro banknotes ir īstas un derīgas un ka iespējamās viltotās euro banknotes tiek atklātas un nodotas kompetentajām nacionālajām iestādēm. Šajā nolūkā jāveic virkne tehnisku grozījumu Lēmuma ECB/2010/14 pielikumos.

               (3)

               Lēmuma ECB/2010/14 IIIa pielikumā izklāstītie automatizētas euro banknošu derīguma pārbaudes minimālie standarti ir prasības, ko piemēro banknošu apstrādes iekārtu darbībai. Tie tādēļ attiecas tikai uz banknošu apstrādes iekārtu ražotājiem un neietekmē Lēmumā ECB/2010/14 noteiktās autentiskuma un derīguma pārbaudes procedūras, kas jāievēro skaidrās naudas apstrādes iestādēm. Tā kā automatizētas derīguma pārbaudes minimālie standarti neietilpst Lēmuma ECB/2010/14 piemērošanas jomā, tie jāiekļauj banknošu apstrādes iekārtu testēšanas, datu vākšanas un kontroles noteikumos un procedūrās.

               (4)

               Ņemot vērā saistībā ar Lēmumu ECB/2010/14 gūto pieredzi, daži noteikumi un procedūras jāuzlabo lielākas skaidrības un efektivitātes dēļ.

               (5)

               Tādēļ attiecīgi jāgroza Lēmums ECB/2010/14,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Grozījumi
   Lēmumu ECB/2010/14 groza šādi:

               1)

               lēmuma 2. pantu papildina ar šādu definīciju:

                           “13)

                           “euro banknotes” ir banknotes, kas atbilst Lēmuma ECB/2003/4 (2) vai jebkura tiesību akta, kas aizstāj vai papildina minēto lēmumu, prasībām un ECB Padomes noteiktajām tehniskajām specifikācijām.

               2)

               lēmuma 3. panta 5. punktu aizstāj ar šādu:
               “5.   Banknošu autentiskuma un derīguma pārbaudei skaidrās naudas apstrādes iestāde operatora apkalpotas iekārtas var izmantot tikai tad, ja šīs iekārtas izturējušas NCB pārbaudi un iekļautas ECB interneta lapā, kā paredzēts 9. panta 2. punktā. Iekārtas var izmantot tikai euro banknošu nominālvērtībām un sērijām, kas attiecīgajām iekārtām norādītas ECB tīmekļa vietnē, iekārtas izmantojot ar rūpnīcas standarta iestatījumiem, t. sk. to atjauninājumiem, kas sekmīgi pārbaudīti, ja vien NCB un skaidrās naudas apstrādes iestāde nav vienojušās par stingrākiem iestatījumiem.”;

               3)

               lēmuma 6. pantu aizstāj ar šādu:
               “6. pants
               Nederīgo banknošu atklāšana
               1.   Manuālo derīguma pārbaudi veic saskaņā ar III pielikumā noteiktajiem minimālajiem standartiem.
               2.   Automatizēto derīguma pārbaudi veic ar veiksmīgi pārbaudītu banknošu apstrādes iekārtu palīdzību saskaņā ar minimālajiem standartiem, ko kopā ar to grozījumiem publicē ECB tīmekļa vietnē.
               3.   NCB pēc tam, kad par to informējusi ECB, var noteikt stingrākus standartus attiecībā uz vienas vai vairāku nominālvērtību vai sēriju euro banknotēm, ja to pamato, piemēram, ar attiecīgajā dalībvalstī apgrozībā esošo euro banknošu kvalitātes pasliktināšanos. Šos stingrākos standartus publicē attiecīgās NCB tīmekļa vietnē.
               4.   Nederīgās euro banknotes nodod NCB saskaņā ar valsts normatīvajiem aktiem.”;

               4)

               lēmuma 8. panta 4. punktu aizstāj ar šādu:
               “4.   Eurosistēma vajadzības gadījumā informē skaidrās naudas apstrādes iestādes par viltojumu draudiem un var tām pieprasīt veikt attiecīgas darbības, t. sk. uz laiku noteikt aizliegumu atkārtoti laist apgrozībā noteiktas(-u) nominālvērtības(-u) vai sērijas euro banknotes.”;

               5)

               lēmuma 9. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:
               “3.   Ja banknošu apstrādes iekārtas tips pārbaudi izturējis, šīs pārbaudes rezultāti ir spēkā visā eurozonā vienu gadu, sākot ar mēnesi, kurā tika veikta pārbaude, ar nosacījumu, ka, izmantojot šo tipu, šajā periodā joprojām iespējams atklāt visus Eurosistēmai zināmos euro banknošu viltojumus.”;

               6)

               lēmuma 10. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:
               “3.   NC, atklājot, ka skaidrās naudas apstrādes iestāde neievēro šā lēmuma noteikumus, tā skaidrās naudas apstrādes iestādei pieprasa noteiktā laikā veikt koriģējošus pasākumus. Līdz neatbilstības novēršanai NCB ECB vārdā var aizliegt skaidrās naudas apstrādes iestādei atkārtoti laist apgrozībā attiecīgās(-o) nominālvērtības(-u) vai sēriju euro banknotes. Ja neatbilstības iemesls ir kāda banknošu apstrādes iekārtas tipa darbības nepilnība, tas var būt par pamatu šā iekārtu tipa svītrošanai no saraksta, kas minēts 9. panta 2. punktā.”;

               7)

               lēmuma 13. pantu aizstāj ar šādu:
               “13. pants
               Nobeiguma noteikumi
               1.   Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
               2.   Skaidrās naudas apstrādes iestādes dalībvalstīs, kas ievieš euro pēc šā lēmuma pieņemšanas dienas, šo lēmumu piemēro no euro ieviešanas dienas.”;

               8)

               saskaņā ar šā lēmuma pielikumu groza I, IIa, IIb, IIIa, IIIb un IV pielikumu.

         2. pants
   Stāšanās spēkā
   Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Frankfurtē pie Mainas, 2012. gada 7. septembrī

            ECB prezidents

         Mario DRAGHI

      (1)  OV L 267, 9.10.2010., 1. lpp.

      (2)  OV L 78, 25.3.2003., 16. lpp.”;

      PIELIKUMS
      Šādi groza Lēmuma ECB/2010/14 I, IIa, IIb, IIIa, IIIb un IV pielikumu:

                  1)

                  lēmuma I pielikumu aizstāj ar šādu:

                     “I PIELIKUMS

                        BANKNOŠU APSTRĀDES IEKĀRTAS

                     1.   Vispārējās tehniskās prasības

                                 1.1.

                                 Lai kvalificētos par banknošu apstrādes iekārtu, tai jāspēj apstrādāt euro banknotes, klasificējot atsevišķas euro banknotes un fiziski nodalot tās pēc to klasifikācijas bez iekārtas operatora iejaukšanās, kā paredzēts IIa un IIb pielikumā. Banknošu apstrādes iekārtai jābūt ierīcei, kurai vajadzīgajā skaitā paredzēti izvades kārtotājnodalījumi un/vai citi līdzekļi, kas nodrošina apstrādāto euro banknošu atbilstošu nodalīšanu.

                                 1.2.

                                 Banknošu apstrādes iekārtām jābūt pielāgojamām, lai nodrošinātu to iespējas atklāt jaunus viltojumus. Turklāt tām jābūt pielāgojamām, lai vajadzības gadījumā būtu iespējams noteikt vairāk vai mazāk ierobežojošus standartus šķirošanai pēc derīguma.

                           2.   Banknošu apstrādes iekārtu kategorijas

                     Banknošu apstrādes iekārtas ir paša klienta darbinātas iekārtas vai operatora apkalpotas iekārtas.

                        1.   tabula

                        Paša klienta darbinātas iekārtas

                                 A.   Paša klienta darbinātas iekārtas, kurās skaidrā nauda tiek noguldīta ar klienta datu izsekošanas iespēju

                                 1.

                                 Skaidrās naudas iemaksu bankomāti (Cash-in machines, CIM)

                                 Skaidrās naudas iemaksu bankomāti (CIM) ļauj klientiem, izmantojot bankas karti vai citus līdzekļus, noguldīt euro banknotes savos bankas kontos, bet tiem nav nekādu skaidrās naudas izsniegšanas funkciju. Skaidrās naudas iemaksu bankomātos tiek pārbaudīts euro banknošu autentiskums un nodrošināta konta turētāja datu izsekojamība; derīguma pārbaudes nav obligātas.

                                 2.

                                 Banknošu apstrādes iekārtas (Cash-recycling machines, CRM)

                                 Banknošu apstrādes iekārtas (CRM) ļauj klientiem, izmantojot bankas karti vai citus līdzekļus, noguldīt euro banknotes savos bankas kontos, kā arī debetēt no tiem euro banknotes. Banknošu apstrādes iekārtās (CRM) tiek pārbaudīts euro banknošu autentiskums un derīgums, kā arī nodrošināta konta turētāja datu izsekojamība. Naudas izņemšanai no banknošu apstrādes iekārtām var tikt izmantotas derīgas īstās euro banknotes, ko citi klienti tajās noguldījuši iepriekšējos darījumos.

                                 3.

                                 Kombinētie skaidrās naudas iemaksu bankomāti (Combined cash-in machines, CCM)

                                 Kombinētie skaidrās naudas iemaksu bankomāti (CCM) ļauj klientiem, izmantojot bankas karti vai citus līdzekļus, noguldīt euro banknotes savos bankas kontos, kā arī debetēt no tiem euro banknotes. Kombinētajos skaidrās naudas iemaksu bankomātos tiek pārbaudīts euro banknošu autentiskums un nodrošināta konta turētāja datu izsekojamība; derīguma pārbaudes nav obligātas. Naudas izņemšanai no kombinētajiem skaidrās naudas iemaksu bankomātiem netiek izmantotas euro banknotes, ko citi klienti tajās noguldījuši iepriekšējos darījumos, bet tikai atsevišķi tajos ievietotas euro banknotes.

                                 B.   Citas paša klienta darbinātas iekārtas

                                 4.

                                 Skaidrās naudas izmaksu bankomāti (Cash-out machines, COM)

                                 Skaidrās naudas izmaksu bankomāti (COM) ir bankomāti, kuros pirms euro banknošu izmaksas klientiem tiek pārbaudīts to autentiskums un derīgums. Skaidrās naudas izmaksu bankomātos (COM) tiek izmantotas euro banknotes, kuras tajos ievieto skaidrās naudas apstrādes iestādes vai kuras tiek ievietotas no citām automatizētām sistēmām (piemēram, tirdzniecības automātiem).

                        CRM var izmantot kā CIM vai CCM, ja detektoru sistēmas, programmnodrošinājums un pārējie komponenti to pamatfunkciju veikšanai ir tādi paši kā ECB tīmekļa vietnē norādītais CRM tips.

                        CCM var izmantot kā CIM, ja detektoru sistēmas, programmnodrošinājums un pārējie komponenti to pamatfunkciju veikšanai ir tādi paši kā ECB tīmekļa vietnē norādītais CCM tips.

                        2.   tabula

                        Operatora apkalpotas iekārtas

                                 1.

                                 Banknošu apstrādes iekārtas (Banknote processing machines, BPM)

                                 Banknošu apstrādes iekārtās (BPM) pārbauda euro banknošu autentiskumu un derīgumu.

                                 2.

                                 Banknošu autentifikācijas iekārtas (Banknote authentication machines, BAM)

                                 Banknošu autentifikācijas iekārtās (BAM) pārbauda euro banknošu autentiskumu.

                                 3.

                                 Kases palīgierīces skaidrās naudas apstrādei (Teller assistant recycling machines, TARM)

                                 Kases palīgierīces skaidrās naudas pārbaudei un apstrādei (TARM) izmanto skaidrās naudas apstrādes iestādes, kas pārbauda euro banknošu autentiskumu un derīgumu. Naudas izņemšanai no kases palīgierīcēm skaidrās naudas pārbaudei un apstrādei var tikt izmantotas derīgas īstās euro banknotes, ko citi klienti tajās noguldījuši iepriekšējos darījumos. Turklāt šīs iekārtas droši uzglabā euro banknotes un skaidrās naudas apstrādes iestādēm ļauj kreditēt vai debetēt klientu banku kontus.

                                 4.

                                 Kases palīgierīces skaidrās naudas pārbaudei (Teller assistant machines, TAM)

                                 Kases palīgierīces skaidrās naudas pārbaudei (TAM) izmanto skaidrās naudas apstrādes iestādes, kas pārbauda euro banknošu autentiskumu. Turklāt šīs iekārtas droši uzglabā euro banknotes un skaidrās naudas apstrādes iestādēm ļauj kreditēt vai debetēt klientu banku kontus.

                           Operatora apkalpotām iekārtām banknotes jāapstrādā pakās.

                        TARM un TAM var izmantot kā operatora apkalpotas iekārtas, ja iekārtu tips ir pārbaudīts un ECB tīmekļa vietnē norādīts kā, attiecīgi, CRM vai CIM/CCM. Šādā gadījumā TARM uzskata par CRM un TAM uzskata par CIM/CCM.
                     3.   Banknošu apstrādes iekārtu tipi

                     Eurosistēma pārbauda banknošu apstrādes iekārtu tipus. Banknošu apstrādes iekārtu tipus iedala atbilstoši to detektorsistēmām, programmatūrai un citām to galveno funkciju izpildes nodrošināšanas sastāvdaļām. Šīs funkcijas ir: a) īstu euro banknošu autentifikācija; b) to euro banknošu atklāšana un nodalīšana, kuras ir iespējami viltojumi; c) nederīgo banknošu atklāšana un, ja vajadzīgs, nodalīšana no derīgajām; un d) tādu priekšmetu atpazīšana, kurus atzīst par iespējamiem euro banknošu viltojumiem, un, ja vajadzīgs, tādu euro banknošu konstatēšana, kuru autentiskums nav skaidri nosakāms.”;

                  2)

                  lēmuma IIa pielikumu aizstāj ar šādu:

                     “IIa PIELIKUMS

                        EURO BANKNOŠU KLASIFIKĀCIJA UN APSTRĀDE PAŠA KLIENTA DARBINĀTĀS IEKĀRTĀS

                     Euro banknotes klasificē, iedalot vienā no turpmāk norādītajām kategorijām, un tās tiek fiziski nodalītas atbilstoši savai kategorijai. Iekārtās, kurās nepārbauda euro banknotes pēc to derīguma, banknotes nav jāiedala euro banknošu 4.a un 4.b kategorijā.

                        1.   tabula

                        Euro banknošu klasifikācija un apstrāde paša klienta darbinātās iekārtās, kurās skaidrā nauda tiek noguldīta ar klienta datu izsekošanas iespēju

                                 Kategorija

                                 Īpašības

                                 Apstrāde

                                 1.

                                 Objekti, kas netiek atpazīti kā euro banknotes

                                 Netiek atpazīti kā euro banknotes jebkura norādītā iemesla dēļ:

                                             —

                                             iekārtai neparedzētas euro banknotes,

                                             —

                                             nav euro banknotes,

                                             —

                                             ir euro banknotēm līdzīgi priekšmeti,

                                             —

                                             nepareizs izskats un forma,

                                             —

                                             atlocīts(-i) liels(-i) stūris(-i) vai noplēsts(-i) fragments(i),

                                             —

                                             ievades vai padeves kļūda iekārtā.

                                 Iekārta nodod atpakaļ klientam.

                                 2.

                                 Iespējami euro banknošu viltojumi

                                 Izskats un forma tiek atpazīta, bet trūkst viena vai vairāku ar iekārtu pārbaudīto autentifikācijas elementu vai tie ievērojami pārsniedz pieļaujamo novirzi no normas.

                                 Izņemšana no apgrozības.
                                 Nekavējoties, bet ne vēlāk kā 20 darbdienu laikā no banknotes iemaksas iekārtā jānodod kompetentajām valsts iestādēm autentifikācijai, sniedzot informāciju par konta turētāju. Nedrīkst ieskaitīt klienta kontā.

                                 3.

                                 Euro banknotes, kuru autentiskums nav skaidri nosakāms

                                 Izskats un forma tiek atpazīta, taču kvalitātes noviržu un/vai pieļaujamo noviržu pārsniegšanas dēļ netiek atpazīti visi ar iekārtu pārbaudītie autentifikācijas elementi. Parasti tās ir nederīgas euro banknotes.

                                 Izņem no apgrozības.
                                 Euro banknotes apstrādā atsevišķi un nekavējoties, bet ne vēlāk kā 20 darbdienu laikā no banknotes iemaksas iekārtā nodod NCB autentifikācijai.
                                 Informāciju par konta turētāju glabā astoņas nedēļas kopš šo euro banknošu atklāšanas iekārtā. Šai informācijai jābūt pieejamai pēc NCB pieprasījuma. Vienojoties ar NCB, informāciju, kas nodrošina konta turētāja izsekojamību, kopā ar šīm euro banknotēm var nodot minētajai NCB.
                                 Drīkst ieskaitīt klienta kontā.

                                 4.a

                                 Euro banknotes, kas tiek atpazītas kā īstas un derīgas

                                 Visu ar iekārtu veikto autentifikācijas un derīguma pārbaužu rezultāti ir pozitīvi.

                                 Var atkārtoti laist apgrozībā.
                                 Tiek ieskaitītas klienta kontā.

                                 4.b

                                 Euro banknotes, kas tiek atpazītas kā īstas, bet nederīgas

                                 Visu ar iekārtu veikto autentifikācijas pārbaužu rezultāti ir pozitīvi. Vismaz viens pārbaudītais derīguma kritērijs devis negatīvu rezultātu.

                                 Nevar izmantot atkārtotai laišanai apgrozībā; nodod atpakaļ NCB.
                                 Tiek ieskaitītas klienta kontā.

                           Īpaši noteikumi attiecībā uz 1. tabulu:

                                 1.

                                 Iekārta 2. un 3. kategorijas euro banknotes neatdod atpakaļ klientam, ja tai ir noguldījuma darījuma atcelšanas funkcija. Šādu euro banknošu glabāšanu iekārtā pēc darījuma atcelšanas var īstenot, ja konkrētajā iekārtā paredzēta vieta banknošu pagaidu glabāšanai.

                                 2.

                                 3. kategorijas euro banknotes var netikt fiziski nošķirtas no 4.b kategorijas euro banknotēm. Šādā gadījumā piemēro 3. kategorijas termiņu jauktās 3. un 4.b kategorijas euro banknošu nodošanai NCB un 3. kategorijas prasības klientu izsekošanai attiecībā uz 3. kategorijas euro banknotēm.

                        2.   tabula

                        Euro banknošu klasifikācija un apstrāde citās klienta apkalpotās iekārtās

                                 Kategorija

                                 Īpašības

                                 Apstrāde

                                 1.

                                 Objekti, kas netiek atpazīti kā euro banknotes

                                 Netiek atpazīti kā euro banknotes jebkura norādītā iemesla dēļ:

                                             —

                                             iekārtai neparedzētas euro banknotes,

                                             —

                                             nav euro banknotes,

                                             —

                                             ir euro banknotēm līdzīgi priekšmeti,

                                             —

                                             nepareizs izskats un forma,

                                             —

                                             atlocīts(-i) liels(-i) stūris(-i) vai noplēsts(-i) fragments(i),

                                             —

                                             ievades vai padeves kļūda iekārtā.

                                 Nevar izsniegt klientiem.

                                 2.

                                 Iespējami euro banknošu viltojumi

                                 Izskats un forma tiek atpazīta, bet trūkst viena vai vairāku ar iekārtu pārbaudīto autentifikācijas elementu vai tie ievērojami pārsniedz pieļaujamo novirzi no normas.

                                 Nevar izsniegt klientiem.
                                 Nekavējoties, bet ne vēlāk kā 20 darbdienu laikā no banknotes atklāšanas iekārtā jānodod kompetentajām valsts iestādēm autentifikācijai, sniedzot informāciju par konta turētāju, ja tā pieejama.

                                 3.

                                 Euro banknotes, kuru autentiskums nav skaidri nosakāms

                                 Izskats un forma tiek atpazīta, taču kvalitātes noviržu un/vai pieļaujamo noviržu pārsniegšanas dēļ netiek atpazīti visi ar iekārtu pārbaudītie autentifikācijas elementi. Parasti tās ir nederīgas euro banknotes.

                                 Nevar izsniegt klientiem.
                                 Euro banknotes apstrādā atsevišķi un nekavējoties, bet ne vēlāk kā 20 darbdienu laikā no banknotes iemaksas iekārtā nodod NCB autentifikācijai.

                                 4.a

                                 Euro banknotes, kas tiek atpazītas kā īstas un derīgas

                                 Visu ar iekārtu veikto autentifikācijas un derīguma pārbaužu rezultāti ir pozitīvi.

                                 Var izsniegt klientiem.

                                 4.b

                                 Euro banknotes, kas tiek atpazītas kā īstas, bet nederīgas

                                 Visu ar iekārtu veikto autentifikācijas pārbaužu rezultāti ir pozitīvi. Vismaz viens pārbaudītais derīguma kritērijs devis negatīvu rezultātu.

                                 Nevar izsniegt klientiem; nodod atpakaļ NCB.

                           Īpaši noteikumi attiecībā uz 2. tabulu:

                                 1.

                                 1., 2. un 3. kategorijas euro banknotes var netikt fiziski nošķirtas. Ja sajauktas, visas trīs kategorijas uzskata par 2. kategorijas euro banknotēm. Ja 1., 2. un 3. kategorijas euro banknotes var tikt nošķirtas citā banknošu apstrādes iekārtā vai ja tam piekrīt NCB ar apmācīta personāla palīdzību, ar tām rīkojas saskaņā ar 2. tabulu.

                                 2.

                                 3. kategorijas euro banknotes var netikt fiziski nošķirtas no 4.b kategorijas euro banknotēm. Šādā gadījumā piemēro 3. kategorijas termiņu jauktās 3. un 4.b kategorijas euro banknošu nodošanai NCB.”;

                  3)

                  lēmuma IIb pielikumu aizstāj ar šādu:

                     “IIb PIELIKUMS

                        EURO BANKNOŠU KLASIFIKĀCIJA UN APSTRĀDE OPERATORA APKALPOTĀS IEKĀRTĀS

                     Euro banknotes klasificē kādā no 1. tabulā izklāstītajām kategorijām. 4.a un 4.b kategorijas euro banknotes ir fiziski jānošķir no 1., 2. un 3. kategorijas euro banknotēm. Iekārtās, kurās nepārbauda euro banknotes pēc to derīguma, banknotes nav jāiedala euro banknošu 4.a un 4.b kategorijā.

                        1.   tabula

                        Euro banknošu klasifikācija un apstrāde operatora apkalpotās iekārtās

                                 Kategorija

                                 Īpašības

                                 Apstrāde

                                 1.

                                 Objekti, kas netiek atpazīti kā euro banknotes

                                 Netiek atpazīti kā euro banknotes jebkura norādītā iemesla dēļ:

                                             —

                                             iekārtai neparedzētas euro banknotes,

                                             —

                                             nav euro banknotes,

                                             —

                                             ir euro banknotēm līdzīgi priekšmeti,

                                             —

                                             nepareizs izskats un forma,

                                             —

                                             atlocīts(-i) liels(-i) stūris(-i) vai noplēsts(-i) fragments(i),

                                             —

                                             ievades vai padeves kļūda iekārtā.

                                 No iekārtas nodod atpakaļ operatoram turpmākai novērtēšanai un apstrādei.
                                 Pēc darbinieka veikta vizuāla novērtējuma skaidrās naudas apstrādes iestāde tās var nodot atpakaļ klientam.

                                 2.

                                 Iespējami euro banknošu viltojumi

                                 Izskats un forma tiek atpazīta, bet trūkst viena vai vairāku ar iekārtu pārbaudīto autentifikācijas elementu vai tie ievērojami pārsniedz pieļaujamo novirzi no normas.

                                 No iekārtas nodod atpakaļ operatoram turpmākai apstrādei.
                                 Tās apstrādā atsevišķi un nekavējoties, bet ne vēlāk kā 20 darbdienu laikā no banknošu apstrādes iekārtā nodod kompetentajām valsts iestādēm galīgai autentifikācijai.

                                 3.

                                 Euro banknotes, kuru autentiskums nav skaidri nosakāms

                                 Izskats un forma tiek atpazīta, taču kvalitātes noviržu un/vai pieļaujamo noviržu pārsniegšanas dēļ netiek atpazīti visi ar iekārtu pārbaudītie autentifikācijas elementi. Parasti tās ir nederīgas euro banknotes.

                                 4.a

                                 Euro banknotes, kas tiek atpazītas kā īstas un derīgas

                                 Visu ar iekārtu veikto autentifikācijas un derīguma pārbaužu rezultāti ir pozitīvi.

                                 Var atkārtoti laist apgrozībā.
                                 Tiek ieskaitītas klienta kontā.

                                 4.b

                                 Euro banknotes, kas tiek atpazītas kā īstas, bet nederīgas

                                 Visu ar iekārtu veikto autentifikācijas pārbaužu rezultāti ir pozitīvi. Vismaz viens pārbaudītais derīguma kritērijs devis negatīvu rezultātu.

                                 Nevar izmantot atkārtotai laišanai apgrozībā; nodod atpakaļ NCB.
                                 Tiek ieskaitītas klienta kontā.

                           Īpaši noteikumi attiecībā uz 1. tabulu:
                     Ja 2. un 3. kategorijas euro banknotes var tikt nošķirtas pašā iekārtā vai citā banknošu apstrādes iekārtā vai ja tam piekrīt NCB ar apmācīta personāla palīdzību, tad 3. kategorijas euro banknotes var nodot NCB kopā ar 4.b kategorijas euro banknotēm. Šādā gadījumā turpina piemērot tabulā noteikto termiņu 2. kategorijas euro banknošu nodošanai kompetentām nacionālajām iestādēm un 3. un 4.b kategorijas euro banknošu nodošanai NCB.

                        Īpašie klasifikācijas un šķirošanas noteikumi dažām operatora apkalpotām iekārtām

                                 1.

                                 Banknošu apstrādes iekārtās 1., 2. un 3. kategorijas euro banknotes klasificē un fiziski sašķiro vienā vai vairākos izvades kārtotājnodalījumos, bet 4.a un 4.b kategorijas euro banknotes divos atsevišķos izvades kārtotājnodalījumos, kā norādīts IIb pielikumā, un šajā nolūkā nepieciešami vismaz trīs izvades kārtotājnodalījumi, lai nebūtu vajadzīga iekārtas operatora iejaukšanās.

                                 2.

                                 Arī banknošu apstrādes iekārtās, kurām ir tikai divi izvades kārtotājnodalījumi, var klasificēt un šķirot euro banknotes, ja tiek ievērotas šādas prasības:

                                             a)

                                             autentiskuma un derīguma pārbaudes notiek vienā apstrādes procesa posmā. Šajā apstrādes procesa posmā 4.a kategorijas euro banknotes ir sašķirojamas vienā stacionārā izvades kārtotājnodalījumā, savukārt citu kategoriju euro banknotes jāsašķiro atsevišķā stacionārā izvades kārtotājnodalījumā, kuram nav fiziskas saskares ar 4.a kategorijas euro banknotēm;

                                             b)

                                             ja kāda 1., 2. vai 3. kategorijas euro banknote tiek konstatēta otrajā izvades kārtotājnodalījumā, operatoram otrajā nodalījumā esošā(-ās) euro banknote(-es) jāievada atkārtotai apstrādei. Šajā otrajā apstrādes procesa posmā 1., 2. un 3. kategorijas euro banknotes jānodala no 4.b kategorijas euro banknotēm, pirmās minētās sašķirojot tam paredzētajā izvades kārtotājnodalījumā un ar tām rīkojoties, kā noteikts tabulā. Tā kā iekārta nevar fiziski nošķirt 1., 2. un 3. kategorijas euro banknotes dažādos izvades kārtotājnodalījumos, tās visas uzskata par 2. kategorijas euro banknotēm un attiecīgi ar tām rīkojas.

                                 3.

                                 Banknošu apstrādes iekārtās 1., 2. un 3. kategorijas euro banknotes klasificē un fiziski sašķiro vienā izvades kārtotājnodalījumā, bet 4.a un 4.b kategorijas euro banknotes otrā izvades kārtotājnodalījumā, un šajā nolūkā nepieciešami vismaz divi izvades kārtotājnodalījumi, lai nebūtu vajadzīga iekārtas operatora iejaukšanās.

                                 4.

                                 Arī banknošu apstrādes iekārtās, kurām ir tikai viens izvades kārtotājnodalījums, var klasificēt un šķirot euro banknotes, ja tiek ievērotas šādas prasības:

                                             a)

                                             katru reizi, kad tiek apstrādāta 1., 2. vai 3. kategorijas euro banknote, iekārtai nekavējoties jāpārtrauc apstrāde un jānodrošina, lai šai euro banknotei nerastos nekāda fiziska saskare ar autentificētajām euro banknotēm;

                                             b)

                                             ikvienas 1., 2. vai 3. kategorijas euro banknotes autentiskuma pārbaudes rezultātam jābūt nolasāmam uz displeja. Tā kā iekārta nevar fiziski nošķirt 1., 2. un 3. kategorijas euro banknotes dažādos izvades kārtotājnodalījumos, tās visas uzskata par 2. kategorijas euro banknotēm un attiecīgi ar tām rīkojas;

                                             c)

                                             pārtraucot apstrādi, iekārtai jāpārbauda, vai tajā nav nevienas 1., 2. vai 3. kategorijas euro banknotes, un apstrādi var turpināt tikai tad, kad operators no iekārtas izņēmis tajā konstatēto 1., 2. vai 3. kategorijas euro banknoti;

                                             d)

                                             katrā apstrādes pārtraukšanas reizē operatoram var būt pieejama tikai viena 1., 2. vai 3. kategorijas euro banknote.”;

                  4)

                  lēmuma IIIa pielikumu svītro, bet IIIb pielikums kļūst par III pielikumu;

                  5)

                  lēmuma IV pielikumu aizstāj ar šādu:“
                     IV PIELIKUMS

                        DATU VĀKŠANA NO SKAIDRĀS NAUDAS APSTRĀDES IESTĀDĒM

                     1.   Mērķi

                     Datu vākšanas mērķis ir nodrošināt, lai ECB un NCB varētu uzraudzīt skaidrās naudas apstrādes iestāžu darbības un pārraudzīt skaidrās naudas apriti.
                     2.   Vispārējie principi

                                 2.1.

                                 Datus par banknošu apstrādes iekārtām ziņo tikai tad, ja šīs iekārtas izmanto šā lēmuma prasību ievērošanai.

                                 2.2.

                                 Skaidrās naudas apstrādes iestādes savu dalībvalstu NCB regulāri sniedz šādu informāciju:

                                             —

                                             informāciju par struktūrvienībām, kurās notiek skaidrās naudas apstrāde, piemēram, filiāļu birojiem,

                                             —

                                             informāciju par banknošu apstrādes iekārtām un skaidrās naudas izsniegšanas iekārtām.

                                 2.3.

                                 Turklāt skaidrās naudas apstrādes iestādes, kas ar banknošu apstrādes iekārtām un skaidrās naudas izsniegšanas iekārtām atkārtoti apgrozībā laiž euro banknotes, savu dalībvalstu NCB regulāri sniedz šādu informāciju:

                                             —

                                             informāciju par skaidrās naudas operāciju apjomu (apstrādātais euro banknošu skaits), kā arī par banknošu apstrādes iekārtām un skaidrās naudas izsniegšanas iekārtām,

                                             —

                                             informāciju par nomaļajām kredītiestāžu filiālēm, kur skaidrās naudas operāciju apjoms ir ļoti neliels un banknošu derīguma pārbaude tiek veikta manuāli.

                           3.   Datu veids un ziņošanas prasības

                                 3.1.

                                 Atkarībā no savākto datu rakstura tos iedala pamatdatos un operatīvajos datos.

                        Pamatdati

                                 3.2.

                                 Uz pamatdatiem attiecas informācija par: a) katru skaidrās naudas apstrādes iestādi un to darbībā esošajām banknošu apstrādes iekārtām un skaidrās naudas izsniegšanas iekārtām; un b) nomaļajām kredītiestāžu filiālēm.

                                 3.3.

                                 Pamatdatus NCB nosūta šā lēmuma piemērošanas dienā un turpmāk ik pēc sešiem mēnešiem. Jāiesniedz 1. papildinājuma paraugā norādītie dati, lai gan NCB tos var pieprasīt iesniegt citā formātā. Pārejas laikā NCB var prasīt datus ziņot katru mēnesi, ja tās to jau prasījušas pirms šā lēmuma spēkā stāšanās, vai NCB var prasīt datus ziņot katru ceturksni.

                                 3.4.

                                 Uzraudzības nolūkā NCB var nolemt vākt datus vietējā, piemēram, filiāļu biroju, līmenī.

                                 3.5.

                                 NCB no ziņošanas prasību jomas var nolemt izslēgt banknošu apstrādes iekārtas, kurās apstrādā tikai tās euro banknotes, kuras darbinieki izmaksās tirdzniecības vietā vai kuras netiks izmantotas atkārtotai laišanai apgrozībā. NCB var prasīt skaidrās naudas apstrādes iestādēm norādīt CRM un CCM, kas tiek izmantotas kā, attiecīgi, CCM/CIM vai CIM.

                                 3.6.

                                 Jāiesniedz 3. papildinājuma paraugā norādītie dati par nomaļajām filiālēm, lai gan NCB tos var pieprasīt iesniegt citā formātā.

                        Operatīvie dati

                                 3.7.

                                 Dati, ko skaidrās naudas apstrādes iestādes iegūst euro banknošu apstrādē un atkārtotā laišanā apgrozībā, tiek klasificēti kā operatīvie dati.

                                 3.8.

                                 NCB no operatīvo datu ziņošanas pienākuma var nolemt atbrīvot citus uzņēmumus, kā minēts Regulas (EK) Nr. 1338/2001 6. panta 1. punktā, ja euro banknošu skaits, ko tie ar skaidrās naudas izsniegšanas iekārtām atkārtoti laiduši apgrozībā, ir mazāks nekā NCB noteiktais slieksnis.

                                 3.9.

                                 Datus sagatavo ik pēc sešiem mēnešiem. Datus sniedz NCB ne vēlāk kā divus mēnešus pēc attiecīgā pārskata perioda, t. i., februāra beigās un augusta beigās. Datus var sagatavot, izmantojot 2. papildinājumā norādīto paraugu. Pārejas laikā NCB var prasīt datus ziņot katru mēnesi, ja tās to jau prasījušas pirms šā lēmuma spēkā stāšanās, vai NCB var prasīt datus ziņot katru ceturksni.

                                 3.10.

                                 Datus sagatavo skaidrās naudas apstrādes iestādes, kas fiziski apstrādā euro banknotes. Ja skaidrās naudas apstrādes iestāde citai skaidrās naudas apstrādes iestādei kā ārpakalpojumus uztic pārbaudīt banknošu autentiskumu un derīgumu, datus sagatavo šī izraudzītā iestāde atbilstoši 3. panta 2. punktam.

                                 3.11.

                                 Skaidrās naudas apstrādes iestādes datus sniedz kā vienības (apjomu), ko apkopo valsts līmenī un iedala pēc euro banknošu nominālvērtības. Netiek prasīts dalījums pēc banknošu sērijas. Attiecībā uz kredītiestāžu nomaļajām filiālēm operatīvos datus sniedz atsevišķi.

                                 3.12.

                                 Uzraudzības nolūkā NCB var nolemt vākt datus vietējā, piemēram, filiāļu biroju, līmenī.

                                 3.13.

                                 NCB no ziņošanas prasību jomas var nolemt izslēgt banknotes, kuras tiek apstrādātas banknošu apstrādes iekārtās un kuras izmaksā darbinieki tirdzniecības vietā.

                                 3.14.

                                 Skaidrās naudas apstrādes iestādēm, kas banknošu autentiskumu un derīgumu kā ārpakalpojumus uzticējušas pārbaudīt citām skaidrās naudas apstrādes iestādēm, NCB var pieprasīt iesniegt datus par šīm izraudzītajām iestādēm, t. sk. ārpakalpojumu līgumus.

                                 3.15.

                                 Jāiesniedz dati par nomaļajām filiālēm, kā norādīts 3. papildinājuma paraugā, lai gan NCB tos var pieprasīt sagatavot citā formātā un vienoties ar skaidrās naudas apstrādes iestādēm par plašāku datu vākšanu.

                           4.   Konfidencialitāte un datu publiskošana

                                 4.1.

                                 Par konfidenciāliem uzskata gan pamatdatus, gan arī operatīvos datus.

                                 4.2.

                                 NCB un ECB var nolemt publicēt ziņojumus vai statistiskos datus, izmantojot saskaņā ar šo pielikumu iegūtos datus. Jebkurā no šādām publikācijām informācija ir apkopota tādā veidā, lai to nevarētu attiecināt uz atsevišķiem datu sniedzējiem.

                     1. papildinājums

                        ZIŅOJUMA PARAUGS

                        Pamatdati

                     Šī informācija jāiesniedz:
                     (NCB nosaukums; kontaktinformācija uzziņām; adrese)
                     1.   Informācija par skaidrās naudas apstrādes iestādi

                     Skaidrās naudas apstrādes iestādes nosaukums:
                     Centrālā biroja adrese:
                     Pasta indekss:
                     Pilsēta:
                     Iela:
                     Uzņēmējsabiedrības veids:

                                 —

                                 Kredītiestāde

                                 —

                                 Valūtas maiņas punkts

                                 —

                                 Skaidrās naudas pārvadājumu uzņēmums, kas nav maksājumu iestāde

                                 —

                                 Tirdzniecības (mazumtirdzniecības) uzņēmums

                                 —

                                 Kazino

                                 —

                                 Citi veidi, t. sk. maksājumu iestādes, kas nav iepriekš minētas (norādīt)

                           Kontaktpersonas
                     Vārdi:
                     Tālruņi:
                     Telefaksi:
                     E-pasta adreses:
                     Ārpakalpojumu sniedzējs (ja attiecas)
                     Vārds:
                     Adrese:
                     Pasta indekss:
                     Pilsēta:
                     2.   Paša klienta darbinātās iekārtas

                                 Iekārtas kategorija

                                 Identifikācijas numurs (1)

                                 Ražotājs (1)

                                 Iekārtas nosaukums (1)

                                 Identifikācija (1)

                                 (detektorsistēmas/programmatūras versijas)

                                 Kopējais operāciju skaits

                                 Skaidrās naudas iemaksu bankomāti (CIM)

                                 Banknošu apstrādes iekārtas (CRM)

                                 Kombinētie skaidrās naudas iemaksu bankomāti (CCM)

                                 Skaidrās naudas izmaksu bankomāti (COM)

                           3.   Operatora apkalpotas iekārtas

                                 Iekārtas kategorija

                                 Identifikācijas numurs (2)

                                 Ražotājs (2)

                                 Iekārtas nosaukums (2)

                                 Identifikācija (2)

                                 (detektorsistēmas/programmatūras versijas)

                                 Kopējais operāciju skaits

                                 Banknošu apstrādes iekārtas (BPM)

                                 Banknošu autentifikācijas iekārtas (BAM)

                                 Kases palīgierīces skaidrās naudas pārbaudei un apstrādei (TARM)

                                 Kases palīgierīces skaidrās naudas pārbaudei (TAM)

                           4.   Skaidrās naudas izsniegšanas iekārtas

                                 Kopējais operāciju skaits

                                 Bankomāti (ATM)

                                 Termināļi ar pašpārbaudes iespēju (SCoT)

                                 Citi

                     2. papildinājums

                        ZIŅOJUMA PARAUGS

                        Operatīvie dati

                     1.   Informācija par skaidrās naudas apstrādes iestādi

                                 Skaidrās naudas apstrādes iestādes nosaukums

                                 Pārskata periods

                           2.   Dati

                     Lūdzam sniegt valsts vai reģionālā līmenī apkopotus datus, kā pieprasa NCB, – neiekļaujot nomaļās filiāles.

                                 Kopējais apstrādāto euro banknošu skaits (3)

                                 No kurām sašķirotas kā nederīgas (3)

                                 No kurām atkārtoti laistas apgrozībā (4)

                                 EUR 5

                                 EUR 10

                                 EUR 20

                                 EUR 50

                                 EUR 100

                                 EUR 200

                                 EUR 500

                                 To euro banknošu skaits, kuras izsniegtas no pašapkalpošanās iekārtām un skaidrās naudas izsniegšanas iekārtām

                           Ja NCB piemēro 7. pantā noteikto atbrīvojumu nomaļām filiālēm, šie dati ir obligāti attiecīgās dalībvalsts kredītiestādēm. Lai pārliecinātos, vai šie dati jāziņo, kredītiestādes apspriežas ar savu NCB.

                     3. papildinājums

                        KREDĪTIESTĀŽU NOMAĻĀS FILIĀLES

                     Šo informāciju iesniedz tikai tās kredītiestādes, kurām ir nomaļās filiāles, kā minēts 7. panta 1. punktā.
                     1.   Informācija par kredītiestādi

                                 Kredītiestādes nosaukums

                                 Pārskata periods

                     2.   Dati

                                 Nomaļās kredītiestādes adrese

                                 Adrese

                                 To euro banknošu skaits, kuras izsniegtas no paša klienta darbinātām iekārtām un skaidrās naudas izsniegšanas iekārtām

                           ”

         (1)  Šos ierakstus aizpilda, ievērojot atbilstošos ierakstus ECB tīmekļa vietnē.

         (2)  Šos ierakstus aizpilda, ievērojot atbilstošos ierakstus ECB tīmekļa vietnē.

         (3)  Šis postenis attiecas gan uz paša klienta darbinātām iekārtām, gan arī uz operatora apkalpotām iekārtām.

         (4)  Ja to nolemj NCB, netiek iekļautas euro banknotes, kuras nodod atpakaļ NCB, vai euro banknotes, kuras atkārtoti laiž apgrozībā.


title: 2004/713/EK: Eiropas Parlamenta Lēmums (2004. gada 21. aprīlis), ar ko apstiprina, ka Eurojust direktors ir izpildījis 2002. finanšu gada budžetu

text:
               21.4.2004

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 330/7

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS
   (2004. gada 21. aprīlis),
   ar ko apstiprina, ka Eurojust direktors ir izpildījis 2002. finanšu gada budžetu
   (2004/713/EK)

    ---documentbreak---

               21.4.2004

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 330/7

         EIROPAS PARLAMENTA REZOLŪCIJA
   par piezīmēm, kuras pievienotas lēmumam, ar ko apstiprina, ka Eurojust direktors ir izpildījis 2002. finanšu gada budžetu


title: 2011/35/KĀDP: Politikas un drošības komitejas Lēmums BiH/17/2011 ( 2011. gada 14. janvāris ), ar ko ieceļ ES operācijas komandieri Eiropas Savienības militārajai operācijai Bosnijā un Hercegovinā

text:
               21.1.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 18/41

         POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJAS LĒMUMS BiH/17/2011
   (2011. gada 14. janvāris),
   ar ko ieceļ ES operācijas komandieri Eiropas Savienības militārajai operācijai Bosnijā un Hercegovinā
   (2011/35/KĀDP)
   POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 38. panta otro daļu,
   ņemot vērā Padomes Vienoto rīcību 2004/570/KĀDP (2004. gada 12. jūlijs) par Eiropas Savienības militāro operāciju Bosnijā un Hercegovinā (1) un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Padome saskaņā ar Vienotās rīcības 2004/570/KĀDP 6. panta 1. punktu pilnvaroja Politikas un drošības komiteju pieņemt lēmumus par ES operācijas komandiera iecelšanu.

               (2)

               Saskaņā ar Politikas un drošības komitejas Lēmumu BiH/10/2007 (2007. gada 25. septembris), ar ko ieceļ ES operācijas komandieri Eiropas Savienības militārajai operācijai Bosnijā un Hercegovinā (2), NATO Eiropas Apvienoto bruņoto spēku komandiera vietnieks (DSACEUR) ģenerālis John McCOLL tika iecelts par ES operācijas komandieri Eiropas Savienības militārajai operācijai Bosnijā un Hercegovinā.

               (3)

               NATO ir nolēmusi iecelt ģenerāli seru Richard SHIRREFF par DSACEUR, lai aizstātu ģenerāli John McCOLL. Ģenerālis sers Richard SHIRREFF stāsies amatā 2011. gada 4. martā. Ģenerālim seram Richard SHIRREFF būtu jāaizstāj ģenerāli John McCOLL kā ES operācijas komandieri Eiropas Savienības militārajai operācijai Bosnijā un Hercegovinā.

               (4)

               Saskaņā ar 5. pantu Protokolā (Nr. 22) par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās tādu Savienības lēmumu un rīcību izstrādē un īstenošanā, kas saistīti ar aizsardzību.

               (5)

               Eiropadomes Kopenhāgenas sanāksmē 2002. gada 12. un 13. decembrī tika pieņemta deklarācija, kurā paziņoja, ka “Berlīnes plus” mehānisms un tā īstenošana attieksies vienīgi uz tām Savienības dalībvalstīm, kuras ir vai nu NATO dalībvalstis, vai “Partnerattiecības mieram” locekles un kuras attiecīgi noslēgušas divpusējus drošības līgumus ar NATO,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo ģenerālis sers Richard SHIRREFF tiek iecelts par ES operācijas komandieri Eiropas Savienības militārajai operācijai Bosnijā un Hercegovinā.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā 2011. gada 4. martā.

      Briselē, 2011. gada 14. janvārī

            Politikas un drošības komitejas vārdā –

            priekšsēdētājs

         O. SKOOG

      (1)  OV L 252, 28.7.2004., 10. lpp.

      (2)  OV L 293, 10.11.2007., 8. lpp.


title: Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1358/2008/EK ( 2008. gada 16. decembris ), ar kuru groza Lēmumu Nr. 1904/2006/EK, ar ko laikposmam no 2007. gada līdz 2013. gadam izveido programmu Eiropa pilsoņiem , lai sekmētu aktīvu Eiropas pilsonību

text:
               30.12.2008

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 350/58

      EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS Nr. 1358/2008/EK
   (2008. gada 16. decembris),
   ar kuru groza Lēmumu Nr. 1904/2006/EK, ar ko laikposmam no 2007. gada līdz 2013. gadam izveido programmu “Eiropa pilsoņiem”, lai sekmētu aktīvu Eiropas pilsonību
   EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 151. un 308. pantu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   pēc apspriešanās ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju,
   pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,
   saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (1),
   tā kā:

               (1)

               Ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 12. decembra Lēmumu Nr. 1904/2006/EK (2) laikposmam no 2007. gada līdz 2013. gadam izveidoja programmu “Eiropa pilsoņiem”.

               (2)

               Lēmuma Nr. 1904/2006/EK 8. panta 3. punktā paredzēts, ka programmas īstenošanai vajadzīgos pasākumus, kas nav minētā lēmuma 2. punktā uzskaitītie pasākumi, pieņem saskaņā ar tā 9. panta 3. punktā minēto procedūru, proti, konsultēšanās procedūru, kas izveidota ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (3).

               (3)

               Šis formulējums Lēmumā Nr. 1904/2006/EK rada situāciju, kad atlases lēmumiem, kas nav minētā lēmuma 8. panta 2. punktā minētie, piemēro konsultēšanās procedūru un Eiropas Parlamenta kontroles tiesības.

               (4)

               Šie atlases lēmumi galvenokārt attiecas uz dotācijām, kurās nav iesaistītas lielas summas un kurām nav vajadzīgi politiski jutīgi lēmumi.

               (5)

               Šāda procedūras kārtība par diviem līdz trim mēnešiem pagarina termiņus dotāciju piešķiršanai kandidātiem. Tā rada daudzus kavējumus piešķīrumu saņēmējiem, ir nesamērīgi liels slogs programmas pārvaldībai, un, ņemot vērā piešķirto dotāciju veidu, tai nav pievienotās vērtības.

               (6)

               Lai nodrošinātu ātrāku un efektīvāku atlases lēmumu īstenošanu, konsultēšanās procedūra ir jāaizstāj ar Komisijas pienākumu nekavējoties informēt Eiropas Parlamentu un dalībvalstis par pasākumiem, kas Lēmuma Nr. 1904/2006/EK īstenošanai pieņemti bez komitejas dalības,

         IR NOLĒMUŠI ŠĀDI.
   1. pants
   Ar šo Lēmumu Nr. 1904/2006/EK groza šādi.

               1)

               Lēmuma 8. panta 3. punktu aizstāj ar šādu punktu:
               “3.   Komisija divās darbdienās pēc attiecīgo lēmumu pieņemšanas informē 9. pantā minēto komiteju un Eiropas Parlamentu par visiem citiem atlases lēmumiem, ko tā pieņēmusi attiecībā uz šā lēmuma īstenošanu. Šajā informācijā iekļauj saņemto pieteikumu raksturojumu un analīzi, novērtēšanas un atlases procedūras aprakstu, kā arī finansējumam pieteikto projektu sarakstu un sarakstu ar projektiem, kuriem finansējums atteikts.”

               2)

               Svītro 9. panta 3. punktu.

         2. pants
   Komisija līdz 2010. gada 30. jūnijam iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par šā lēmuma ietekmi.
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Strasbūrā, 2008. gada 16. decembrī

            Eiropas Parlamenta vārdā —

            priekšsēdētājs

         H.-G. PÖTTERING

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         B. LE MAIRE

      (1)  Eiropas Parlamenta 2008. gada 2. septembra Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts) un Padomes 2008. gada 20. novembra Lēmums.

      (2)  OV L 378, 27.12.2006., 32. lpp.

      (3)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.


title: Padomes Lēmums (ES) 2016/581 (2016. gada 11. aprīlis) par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Urugvajas Austrumu Republiku saskaņā ar 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (GATT) XXIV panta 6. punktu un XXVIII pantu attiecībā uz koncesiju grozīšanu Horvātijas Republikas sarakstā, tai pievienojoties Eiropas Savienībai

text:
               16.4.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 101/1

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2016/581
   (2016. gada 11. aprīlis)
   par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Urugvajas Austrumu Republiku saskaņā ar 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (GATT) XXIV panta 6. punktu un XXVIII pantu attiecībā uz koncesiju grozīšanu Horvātijas Republikas sarakstā, tai pievienojoties Eiropas Savienībai
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, un jo īpaši tā 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar tā 218. panta 5. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2013. gada 15. jūlijā pilnvaroja Komisiju sākt sarunas ar dažām citām Pasaules Tirdzniecības organizācijas dalībvalstīm saskaņā ar 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (GATT 1994) XXIV panta 6. punktu, Horvātijas Republikai pievienojoties Eiropas Savienībai.

               (2)

               Komisija ir risinājusi sarunas, ievērojot Padomes pieņemtās sarunu norādes.

               (3)

               Minētās sarunas ir pabeigtas, un 2015. gada 18. decembrī tika parafēts Nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Urugvajas Austrumu Republiku saskaņā ar GATT 1994 XXIV panta 6. punktu un XXVIII pantu attiecībā uz koncesiju grozīšanu Horvātijas Republikas sarakstā, tai pievienojoties Eiropas Savienībai.

               (4)

               Nolīgums būtu jāparaksta,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo atļauj Savienības vārdā parakstīt Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Urugvajas Austrumu Republiku saskaņā ar GATT 1994 XXIV panta 6. punktu un XXVIII pantu attiecībā uz koncesiju grozīšanu Horvātijas Republikas sarakstā, tai pievienojoties Eiropas Savienībai (1), ņemot vērā minētā nolīguma noslēgšanu.
   2. pants
   Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas ir tiesīgas Savienības vārdā parakstīt nolīgumu.
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Luksemburgā, 2016. gada 11. aprīlī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         M.H.P. VAN DAM

      (1)  Nolīguma tekstu publicēs kopā ar lēmumu par tā noslēgšanu.


title: Eiropas centrālās bankas lēmums (2004. gada 23. aprīlis), ar kuru nosaka pasākumus, kas vajadzīgi Eiropas Centrālās bankas kapitāla apmaksai, kuru veic neiesaistītās valstu centrālās bankas (ECB/2004/10)

text:
               9.6.2004

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 205/19

      EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS LĒMUMS

   (2004. gada 23. aprīlis),
   ar kuru nosaka pasākumus, kas vajadzīgi Eiropas Centrālās bankas kapitāla apmaksai, kuru veic neiesaistītās valstu centrālās bankas
   (ECB/2004/10)
   (2004/507/EK)
   EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS ĢENERĀLPADOME,
   ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas statūtus un jo īpaši to 48. pantu,
   tā kā:

               (1)

               2003. gada 18. decembra Lēmums ECB/2003/19, ar ko nosaka pasākumus, kas vajadzīgi Eiropas Centrālās bankas kapitāla apmaksai, kuru veic neiesaistītās valstu centrālās bankas (1), noteica to Eiropas Centrālās bankas (ECB) parakstītā kapitāla procentuālo daļu, kas, lai sniegtu ieguldījumu ECB darbības izmaksu segšanā, 2004. gada 1. janvārī jāapmaksā to dalībvalstu centrālajām bankām (VCB), kuras 2004. gada 1. janvārī nav ieviesušas eiro.

               (2)

               Ņemot vērā Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai un to attiecīgo valsts centrālo banku kļūšanu par ECBS daļu 2004. gada 1. maijā, 2004. gada 22. aprīļa Lēmums ECB/2004/5 par valstu centrālo banku procentuālo daļu Eiropas Centrālās bankas kapitāla parakstīšanas atslēgā (2) nosaka no 2004. gada 1. maija tām VCB piemērojamos svērumus ECB kapitāla parakstīšanas atslēgā (turpmāk tekstā attiecīgi – “kapitāla atslēgas svērumi” un “kapitāla atslēga”), kuras 2004. gada 1. maijā ir ECBS daļa.

               (3)

               No 2004. gada 1. maija ECB parakstītais kapitāls būs 5 564 669 247,19 eiro.

               (4)

               Sakarā ar kapitāla atslēgas paplašināšanu ir jāpieņem jauns ECB lēmums, ar kuru no 2004. gada 1. maija atceļ Lēmumu ECB/2003/19 un ar kuru nosaka ECB parakstītā kapitāla procentuālo daļu, kas 2004. gada 1. maijā jāapmaksā to dalībvalstu VCB, kuras līdz 2004. gada 1. maijam nebūs ieviesušas eiro, (turpmāk tekstā – “neiesaistītās VCB”).

               (5)

               Ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas Ģenerālpadomes reglamenta 3.3. pantu, Česká národní banka, Eesti Pank, Central Bank of Cyprus, Latvijas Bankas, Lietuvos bankas, Magyar Nemzeti Bank, Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta, Narodowy Bank Polski, Banka Slovenije un Národná banka Slovenska vadītājiem pirms šī lēmuma pieņemšanas bija iespēja iesniegt savus apsvērumus,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Apmaksātā kapitāla apmērs un veids
   Katra neiesaistītā VCB 2004. gada 1. maijā apmaksā 7 % no tās parakstītā ECB kapitāla. Ņemot vērā Lēmuma ECB/2004/5 2. pantā paredzētos kapitāla atslēgas svērumus, katra neiesaistītā VCB 2004. gada 1. maijā apmaksā summu, kas pretī tās nosaukumam norādīta šajā tabulā:

               (EUR)

               Neiesaistītā VCB

               Česká národní banka

               5 680 859,54

               Danmarks Nationalbank

               6 101 159,01

               Eesti Pank

               694 915,90

               Central Bank of Cyprus

               506 384,90

               Latvijas Banka

               1 160 010,95

               Lietuvos bankas

               1 723 656,30

               Magyar Nemzeti Bank

               5 408 190,75

               Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta

               252 023,87

               Narodowy Bank Polski

               20 013 889,41

               Banka Slovenije

               1 302 967,30

               Národná banka Slovenska

               2 783 948,38

               Sveriges Riksbank

               9 400 451,41

               Bank of England

               56 022 530,23

         2. pants
   Apmaksātā kapitāla koriģēšana
   1.   Danmarks Nationalbank, Sveriges Riksbank un Bank of England līdz 2004. gada 30. aprīlim jau ir apmaksājušas 5 % no savas daļas ECB parakstītajā kapitālā saskaņā ar Lēmumu ECB/2003/19. Ņemot to vērā, tās vai nu pārskaita papildu summu ECB, vai arī saņem attiecīgu summu atpakaļ no ECB, lai panāktu atbilstību 1. panta tabulā norādītajām summām.
   2.   Pārējās neiesaistītās VCB pārskaita ECB summas, kas pretī to nosaukumam norādītas 1. panta tabulā.
   3.   Saskaņā ar šo pantu veiktos pārskaitījumus izdara saskaņā ar noteikumiem un nosacījumiem 2004. gada 22. aprīļa Lēmumā ECB/2004/7, ar kuru nosaka noteikumus un nosacījumus Eiropas Centrālas bankas kapitāla daļu nodošanai valstu centrālo banku starpā un apmaksātā kapitāla koriģēšanai (3).
   3. pants
   Nobeiguma noteikumi
   1.   Šis lēmums stājas spēkā 2004. gada 23. aprīlī.
   2.   Ar šo no 2004. gada 1. maija tiek atcelts lēmums ECB/2003/19.

      Frankfurtē pie Mainas, 2004. gada 23. aprīlī

            ECB priekšsēdētājs

         Jean-Claude TRICHET

      (1)  OV L 9, 15.1.2004., 31. lpp.

      (2)  Skat. šā Oficiālā Vēstneša 5. lpp.

      (3)  Skat. šā Oficiālā Vēstneša 9. lpp.


title: Komisijas Lēmums ( 2013. gada 23. aprīlis ), ar kuru izveido Komisijas ekspertu grupu, kas darbojas kā platforma labas nodokļu pārvaldības, agresīvas nodokļu plānošanas un nodokļu dubultas uzlikšanas jautājumos

text:
               26.4.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 120/17

         KOMISIJAS LĒMUMS
   (2013. gada 23. aprīlis),
   ar kuru izveido Komisijas ekspertu grupu, kas darbojas kā platforma labas nodokļu pārvaldības, agresīvas nodokļu plānošanas un nodokļu dubultas uzlikšanas jautājumos
   2013/C 120/07
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   tā kā:

               (1)

               Ar savu 2012. gada 6. decembra paziņojumu (1) Komisija iesniedza rīcības plānu, kā pastiprināt cīņu pret krāpšanu nodokļu jomā un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas. Paziņojumam bija pievienoti divi ieteikumi – viens attiecas uz nodokļu agresīvu plānošanu (2), otrs attiecas uz pasākumiem, kuru mērķis ir mudināt trešās valstis piemērot labas pārvaldības obligātos standartus nodokļu lietās (3). Šobrīd šīs jomas ir īpaši svarīgas, ko uzsvēra arī Eiropas Parlaments savā 2012. gada 19. aprīļa rezolūcijā, aicinot veikt konkrētus pasākumus, lai apkarotu krāpšanu nodokļu jomā un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas (4).

               (2)

               Atbilstoši ieteikumam par nodokļu agresīvu plānošanu dalībvalstīm būtu jāpieņem vispārējs noteikums par ļaunprātīgas rīcības novēršanu, saskaņā ar kuru tās neņemtu vērā mākslīgas darbības, kas veiktas ar mērķi galvenokārt izvairīties no nodokļu maksāšanas, un tā vietā piemērotu nodokļu noteikumus, kuri pamatojas uz faktisko saimniecisko darbību. Ieteikumā dalībvalstis tiek arī mudinātas savās konvencijās par nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanu iekļaut klauzulu, kas paredzēta, lai novērstu nodokļu dubultās neuzlikšanas konkrētu veidu.

               (3)

               Ieteikumā, kas attiecas uz pasākumiem, kuru mērķis ir mudināt trešās valstis piemērot labas pārvaldības obligātos standartus nodokļu lietās, ir izklāstīti kritēriji, kas ļauj noteikt trešās valstis, kuras neievēro šos obligātos standartus. Tajā arī uzskaitīti vairāki pasākumi, kurus dalībvalstis var veikt attiecībā uz šādām trešām valstīm, kā arī par labu trešām valstīm, kas ievēro vai ir apņēmušās ievērot minētos standartus.

               (4)

               Ir svarīgi, ka šie ieteikumi tiek īstenoti pēc iespējas lielākā mērā, ņemot vērā visu atbilstošo pieredzi, zināšanas un viedokļus. Turklāt šie elementi būtu arī jāiekļauj ziņojumā, ko Komisija ir apņēmusies publicēt līdz 2015. gada beigām attiecībā uz iepriekš minēto ieteikumu piemērošanu. Šiem elementiem būtu arī jāsniedz savs ieguldījums Komisijas turpmākajā darbā attiecīgajā jomā.

               (5)

               Paziņojumā par nodokļu dubulto uzlikšanu vienotajā tirgū (5) Komisija secināja, ka tā izvērtēs potenciālos ieguvumus, ko radīs ES foruma izveide nodokļu dubultās uzlikšanas jautājumā (t. i., ekspertu grupa, kas apspriež ar šo jautājumu saistītās problēmas). Ņemot vērā šo problēmu nozīmīgumu iekšējā tirgus darbībai, šķiet, ka tās būtu regulāri jāapspriež ekspertu grupā. Turklāt atbildes, kas saņemtas Komisijas rīkotās sabiedriskās apspriešanas gaitā par faktiskiem nodokļu dubultās neuzlikšanas piemēriem un iespējamiem veidiem tās novēršanai, liecināja, ka nodokļu dubultā neuzlikšana un nodokļu dubultā uzlikšana praksē bieži ir savstarpēji saistītas un tāpēc nebūtu jāizskata atsevišķi. Ņemot vērā to, ka nodokļu dubultā neuzlikšana ir arī saistīta ar nodokļu agresīvu plānošanu, kas minēta iepriekš, jautājumu par nodokļu dubulto uzlikšanu ir lietderīgi risināt vienā un tajā pašā ekspertu grupā, t. i., šīs platformas ietvaros.

               (6)

               Platformai būtu jānodrošina dialogs šajās jomās, daloties pieredzē un zināšanās un uzklausot visu ieinteresēto personu viedokļus.

               (7)

               Platformas vadība būtu jāuzņemas Komisijai, un tajā jāpiedalās dalībvalstu nodokļu iestāžu pārstāvjiem, organizācijām, kuras pārstāv uzņēmējus vai pilsonisko sabiedrību, un nodokļu speciālistiem.

               (8)

               Būtu jāizstrādā noteikumi par platformas locekļiem pieejamās informācijas izpaušanu.

               (9)

               Personas dati būtu jāapstrādā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (6),

         IR NOLĒMUMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Priekšmets
   Ar šo izveido ekspertu grupu, ko sauc par “platformu labas nodokļu pārvaldības, agresīvas nodokļu plānošanas un nodokļu dubultas uzlikšanas jautājumos”, turpmāk “platforma”.
   2. pants
   Uzdevumi
   Platformas uzdevumi ir šādi:

               a)

               veicināt uzņēmumu, pilsoniskās sabiedrības un valstu nodokļu iestāžu ekspertu apspriedes par jautājumiem saistībā ar labu pārvaldību nodokļu lietās, nodokļu agresīvu plānošanu un nodokļu dubulto uzlikšanu. Jēdziens “laba pārvaldība nodokļu lietās” aptver pārredzamību, informācijas apmaiņu un nodokļu taisnīgu konkurenci;

               b)

               sniegt Komisijai informāciju, kas ir būtiska, lai noteiktu prioritātes šajās jomās un izvēlētos piemērotus līdzekļus un instrumentus atbilstošo panākumu gūšanai;

               c)

               sekmēt iepriekš minēto Komisijas ieteikumu labāko iespējamo piemērošanu un īstenošanu, apzinot tehniskus un praktiskus jautājumus, kas varētu būt svarīgi šajā jomā, kā arī iespējamos risinājumus;

               d)

               sniegt Komisijai informāciju, kas ir būtiska, lai sagatavotu Komisijas ziņojumu par to, kā tiek piemērots tās ieteikums attiecībā uz nodokļu agresīvu plānošanu un ieteikums attiecībā uz pasākumiem, kuru mērķis ir mudināt trešās valstis piemērot labas pārvaldības obligātos standartus nodokļu lietās;

               e)

               apspriest nodokļu iestāžu, kā arī uzņēmumu, pilsoniskās sabiedrības un nodokļu speciālistu sniegtās praktiskās atziņas un izvērtēt iespējamos risinājumus, lai efektīvāk risinātu pašreizējās ar nodokļu dubulto uzlikšanu saistītās problēmas, kas traucē iekšējā tirgus raitu darbību.

         3. pants
   Apspriešanās
   Komisija drīkst apspriest ar platformu jebkuru jautājumu, kas attiecas uz labu pārvaldību nodokļu lietās, nodokļu agresīvu plānošanu un nodokļu dubulto uzlikšanu.
   4. pants
   Dalībnieki un to iecelšana
   1.   Platformā ir ne vairāk kā 45 locekļi.
   2.   Platformas locekļi ir

               a)

               nodokļu iestādes no dalībvalstīm;

               b)

               ne vairāk kā piecpadsmit organizācijas, kas pārstāv uzņēmējus, pilsonisko sabiedrību un nodokļu speciālistus.

         3.   Katras dalībvalsts nodokļu iestādes vienu pārstāvi izraugās no to ierēdņu vidus, kuri risina ar nodokļu uzlikšanu pārrobežu mērogā saistītos jautājumus un galvenokārt pievēršas agresīvas nodokļu plānošanas apkarošanai.
   4.   Pēc uzaicinājuma iesniegt pieteikumus Nodokļu politikas un muitas savienības ĢD ģenerāldirektors ieceļ 2. punkta b) apakšpunktā minētās organizācijas, kuras ir kompetentas 2. pantā minētajās jomās un ir atsaukušās uz uzaicinājumu iesniegt pieteikumus.
   5.   Atsaucoties uz uzaicinājumu iesniegt pieteikumus, organizācijas izvirza vienu pārstāvi un vienu vietnieku, kas aizstāj pārstāvi viņa prombūtnes vai slimības laikā. Nodokļu politikas un muitas savienības ĢD ģenerāldirektors drīkst noraidīt organizācijas izvirzīto pārstāvi vai vietnieku, ja viņš vai viņa neatbilst uzaicinājuma prasībām. Šādos gadījumos attiecīgajai organizācijai lūdz izvirzīt citu pārstāvi vai citu vietnieku.
   6.   Vietniekus izvirza ar tādiem pašiem nosacījumiem kā locekļus; vietnieki automātiski aizstāj locekļus to prombūtnes vai slimības laikā.
   7.   Organizācijas tiek ieceltas uz trim gadiem, ja vien tās atbilstoši 9. punktam netiek aizstātas vai izslēgtas. Organizāciju pilnvaras var tikt atjauninātas pēc tam, kad tās ir atsaukušās jaunam uzaicinājumam iesniegt pieteikumus.
   8.   Organizācijas, kuras uzskata par atbilstīgām, bet kuras nav ieceltas, drīkst iekļaut rezerves sarakstā, kas saglabājams trīs gadus un ko Komisija izmanto, ieceļot aizstājējus.
   9.   Šā panta 2. punkta b) apakšpunktā minētās organizācijas vai to pārstāvjus līdz to pilnvaru beigām drīkst aizstāt vai izslēgt šādos gadījumos:

               a)

               ja organizācija vai tās pārstāvis vairs nespēj sniegt efektīvu ieguldījumu platformas apspriedēs;

               b)

               ja organizācija vai tās pārstāvis neatbilst Līguma par Eiropas Savienības darbību 339. panta prasībām;

               c)

               ja organizācija vai tās pārstāvis atkāpjas;

               d)

               ja tas ir vēlams, lai saglabātu attiecīgo kompetences jomu un interešu jomu līdzsvarotu pārstāvību.

         Pirmajā apakšpunktā minētajās situācijās Nodokļu politikas un muitas savienības ĢD ģenerāldirektors vajadzības gadījumā drīkst iecelt aizstājēju organizāciju, kas iekļauta 8. punktā minētajā rezerves sarakstā, vai lūgt organizāciju izvirzīt citu pārstāvi vai citu vietnieku.
   10.   Iecelto organizāciju un to pārstāvju nosaukumus un vārdus publicē Komisijas ekspertu grupu un citu līdzīgu struktūru reģistrā, turpmāk “reģistrs”, kā arī īpaši šim nolūkam paredzētā tīmekļa vietnē.
   11.   Personas datus vāc, apstrādā un publicē saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 45/2001.
   5. pants
   Darbība
   1.   Platformu vada Nodokļu politikas un muitas savienības ĢD ģenerāldirektors vai viņa pārstāvis.
   2.   Vienojoties ar priekšsēdētāju, platforma var izveidot apakšgrupas, lai izskatītu īpašus jautājumus, balstoties uz platformas noteikto darba uzdevumu. Tiklīdz šādu apakšgrupu uzdevums ir izpildīts, tās likvidē.
   3.   Priekšsēdētājs drīkst īpašā kārtā lūgt piedalīties platformas vai apakšgrupas darbā ekspertus, kuri ir kompetenti kādā konkrētā darba kārtības jautājumā. Turklāt priekšsēdētājs drīkst piešķirt novērotāja statusu personām vai organizācijām, kā noteikts 8. panta 3. punktā horizontālajos noteikumos par ekspertu grupām (7), kā arī kandidātvalstīm. Par novērotājiem drīkst uzaicināt jo īpaši pārstāvjus no pievienošanās valstīm un starptautiskām organizācijām.
   4.   Uz locekļiem un viņu pārstāvjiem, kā arī pieaicinātajiem ekspertiem un novērotājiem attiecas dienesta noslēpuma neizpaušanas saistības, kas paredzētas Līgumos un citos attiecīgajos Savienības noteikumos, kā arī noteikumos, kas attiecas uz ES klasificētās informācijas aizsardzību un ir izklāstīti Komisijas reglamenta pielikumā (8). Ja tie neievēro šīs saistības, Komisija var veikt visus nepieciešamos pasākumus.
   5.   Platformas un tās apakšgrupu sanāksmes parasti notiek Komisijas telpās. Komisija nodrošina sekretariāta pakalpojumus. Platformas un tās apakšgrupu sanāksmēs drīkst iesaistīties un piedalīties citi Komisijas dienesti, kas ir ieinteresēti procedūrās.
   6.   Platforma pieņem reglamentu, pamatojoties uz ekspertu grupu standarta reglamentu.
   7.   Komisija publicē visus atbilstošos dokumentus par platformas veiktajām darbībām (piemēram, darba kārtības, protokolus un dalībnieku iesniegumus), iekļaujot to reģistrā vai izmantojot saiti no reģistra uz īpaši šim nolūkam paredzētu tīmekļa vietni. Dokumentu nepublicē, ja tā nodošana atklātībai varētu kaitēt sabiedrības vai privāto interešu aizsardzībai, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1049/2001 4. pantā (9).
   6. pants
   Sanāksmju izdevumi
   1.   Platformas darbībās iesaistītajiem dalībniekiem netiek maksāta atlīdzība par viņu sniegtajiem pakalpojumiem.
   2.   Saskaņā ar Komisijā spēkā esošajiem noteikumiem Komisija atlīdzina ceļa izdevumus un vajadzības gadījumā uzturēšanās izdevumus, kas rodas platformas darbā iesaistītajiem dalībniekiem.
   3.   Šos izdevumus atlīdzina pieejamo apropriāciju robežās, kuras piešķir saskaņā ar ikgadējo resursu piešķiršanas procedūru.
   7. pants
   Piemērojamība
   Šo lēmumu piemēro trīs gadus.

      Briselē, 2013. gada 23. aprīlī

            Komisijas vārdā –

            Komisijas loceklis

         Algirdas ŠEMETA

      (1)  COM(2012) 722.

      (2)  C(2012) 8806 final.

      (3)  C(2012) 8805 final.

      (4)  P7_TA(2012)0030.

      (5)  COM(2011) 712 galīgā redakcija.

      (6)  OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.

      (7)  Priekšsēdētāja Paziņojums Komisijai “Framework for Commission Expert Groups: horizontal rules and public register”, C(2010) 7649 galīgā redakcija.

      (8)  OV L 308, 8.12.2000., 26. lpp.

      (9)  OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp. Šādi izņēmumi tiek paredzēti, lai aizsargātu sabiedrisko kārtību, militārās lietas, starptautiskās attiecības, finanšu, monetāro jautājumu un ekonomikas politiku, personas privāto dzīvi un neaizskaramību, komercintereses, tiesvedību un juridiskās konsultācijas, inspekcijas/izmeklēšanas/revīzijas darbības un iestāžu lēmumu pieņemšanas procesu.


title: 2014/10/ES: Padomes Lēmums ( 2014. gada 13. janvāris ), ar ko ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli no Zviedrijas

text:
               15.1.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 10/17

         PADOMES LĒMUMS
   (2014. gada 13. janvāris),
   ar ko ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli no Zviedrijas
   (2014/10/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 302. pantu,
   ņemot vērā Zviedrijas valdības priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas atzinumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2010. gada 13. septembrī pieņēma Lēmumu 2010/570/ES, Euratom, ar ko laikposmam no 2010. gada 21. septembra līdz 2015. gada 20. septembrim ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļus (1).

               (2)

               Pēc Ellen NYGREN kundzes amata pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļa vieta,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2015. gada 20. septembrim, Lise-Lotte LENBERG kundze tiek iecelta par Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2014. gada 13. janvārī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         D. KOURKOULAS

      (1)  OV L 251, 25.9.2010., 8. lpp.


title: Padomes Lēmums (ES) 2015/1156 (2015. gada 13. jūlijs) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma II pielikumā (Tehniskie noteikumi, standarti, testēšana un sertifikācija) (Baterijas un akumulatori)

text:
               15.7.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 187/24

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2015/1156
   (2015. gada 13. jūlijs)
   par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma II pielikumā (Tehniskie noteikumi, standarti, testēšana un sertifikācija) (Baterijas un akumulatori)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 192. panta 1. punktu un 218. panta 9. punktu,
   ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 2894/94 (1994. gada 28. novembris) par Eiropas Ekonomikas zonas līguma īstenošanas kārtību (1) un jo īpaši tās 1. panta 3. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Līgums par Eiropas Ekonomikas zonu (2) (turpmāk “EEZ līgums”) stājās spēkā 1994. gada 1. janvārī.

               (2)

               Saskaņā ar EEZ līguma 98. pantu EEZ Apvienotā komiteja citstarp var lemt par EEZ līguma II pielikuma grozīšanu.

               (3)

               EEZ līgumā būtu iekļaujama Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/56/ES (3).

               (4)

               Direktīva 2013/56/ES atceļ Komisijas Lēmumu 2009/603/EK (4), kas ir iekļauts EEZ līgumā.

               (5)

               Ņemot vērā īpašo juridisko un faktisko situāciju Lihtenšteinā, uz Lihtenšteinu neattiecas Direktīvas 2006/66/EK 17. pants.

               (6)

               Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza EEZ līguma II pielikums.

               (7)

               Savienības nostājas EEZ Apvienotajā komitejā pamatā vajadzētu būt pievienotajam lēmuma projektam,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz EEZ līguma II pielikumu (Tehniskie noteikumi, standarti, testēšana un sertifikācija), ir balstīta uz EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projektu, kas pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2015. gada 13. jūlijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         F. ETGEN

      (1)  OV L 305, 30.11.1994., 6. lpp.

      (2)  OV L 1, 3.1.1994., 3. lpp.

      (3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/56/ES (2013. gada 20. novembris), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/66/EK par baterijām un akumulatoriem, un bateriju un akumulatoru atkritumiem attiecībā uz tādu kadmiju saturošu pārnēsājamu bateriju un akumulatoru laišanu tirgū, kurus paredzēts izmantot bezvada elektriskajos instrumentos, kā arī attiecībā uz podziņelementu ar nelielu dzīvsudraba saturu laišanu tirgū un ar ko atceļ Komisijas Lēmumu 2009/603/EK (OV L 329, 10.12.2013., 5. lpp.).

      (4)  Komisijas Lēmums 2009/603/EK (2009. gada 5. augusts), ar ko nosaka prasības bateriju un akumulatoru ražotāju reģistrācijai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/66/EK (OV L 206, 8.8.2009., 13. lpp.).

      PROJEKTS
      EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS Nr. …/2015
      (… gada …),
      ar ko groza EEZ līguma II pielikumu (Tehniskie noteikumi, standarti, testēšana un sertifikācija)
      EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,
      ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”) un jo īpaši tā 98. pantu,
      tā kā:

                  (1)

                  EEZ līgumā ir jāiekļauj Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/56/ES (2013. gada 20. novembris), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/66/EK par baterijām un akumulatoriem, un bateriju un akumulatoru atkritumiem attiecībā uz tādu kadmiju saturošu pārnēsājamu bateriju un akumulatoru laišanu tirgū, kurus paredzēts izmantot bezvada elektriskajos instrumentos, kā arī attiecībā uz podziņelementu ar nelielu dzīvsudraba saturu laišanu tirgū un ar ko atceļ Komisijas Lēmumu 2009/603/EK (1).

                  (2)

                  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/56/ES atceļ Komisijas Lēmumu 2009/603/EK (2), kas ir iekļauts EEZ līgumā un kas attiecīgi tiek atcelts saskaņā ar EEZ līgumu.

                  (3)

                  Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza EEZ līguma II pielikums,

            IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
      1. pants
      EEZ līguma II pielikuma XV nodaļu groza šādi:

                  1)

                  nodaļas 12.x punktam (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/105/EK) pievieno šādu tekstu:

                              “—

                                 32013 L 0056: Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 20. novembra Direktīvu 2013/56/ES (OV L 329, 10.12.2013., 5. lpp.).

                        Šā līguma vajadzībām direktīvas noteikumus pielāgo šādi:
                  Lihtenšteinai nepiemēro regulas 17. pantu.”;

                  2)

                  12.zt punkta tekstu (Komisijas Lēmums 2009/603/EK) svītro.

            2. pants
      Direktīvas 2013/56/ES teksts islandiešu un norvēģu valodā, kas jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ papildinājumā, ir autentisks.
      3. pants
      Šis lēmums stājas spēkā …, ja ir sniegti visi paziņojumi saskaņā ar EEZ līguma 103. panta 1. punktu (3).
      4. pants
      Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

         Briselē,

               EEZ Apvienotās komitejas vārdā –

               priekšsēdētājs

               EEZ Apvienotās komitejas

               sekretāri

         (1)  OV L 329, 10.12.2013., 5. lpp.

         (2)  OV L 206, 8.8.2009., 13. lpp.

         (3)  [Konstitucionālas prasības nav norādītas.] [Konstitucionālas prasības ir norādītas.]


title: Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 846/2004/EK (2004. gada 29. aprīlis), ar ko groza Padomes Lēmumu 2000/821/EK par Eiropas audiovizuālo darbu izstrādes, izplatīšanas un popularizēšanas veicināšanas programmas (MEDIA Plus– Izstrāde, izplatīšana un popularizēšana) (2001.–2005. gads) īstenošanu

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

32004D0846

Oficiālais Vēstnesis L 157 , 30/04/2004 Lpp. 0004 - 0006

		Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 846/2004/EK(2004. gada 29. aprīlis),ar ko groza Padomes Lēmumu 2000/821/EK par Eiropas audiovizuālo darbu izstrādes, izplatīšanas un popularizēšanas veicināšanas programmas (MEDIA Plus – Izstrāde, izplatīšana un popularizēšana) (2001.–2005. gads) īstenošanuEIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 157. panta 3. punktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu [1],ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu [2],saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru [3],tā kā:(1) Padome ar Lēmumu 2000/821/EK [4] izveidoja Media Plus programmu, kas veicina Eiropas audiovizuālo darbu izstrādi, izplatīšanu un popularizēšanu un ko īsteno no 2001. gada 1. janvāra līdz 2005. gada 31. decembrim.(2) Ir būtiski nodrošināt nepārtrauktu Kopienas politiku attiecībā uz Eiropas audiovizuālās nozares atbalstu, ņemot vērā mērķus, ko Kopiena īsteno saskaņā ar Līguma 157. pantu.(3) Ir būtiski arī, lai Komisija sniegtu visaptverošu un sīki izstrādātu novērtējuma ziņojumu par MEDIA Plus programmu vēlākais līdz 2005. gada 31. decembrim, lai likumdošanas iestāde varētu laicīgi izskatīt priekšlikumu par jaunu Media Plus programmu, ko paredzēts uzsākt 2007. gadā, un lai budžeta lēmējinstitūcija varētu novērtēt jaunas finanšu shēmas vajadzību,IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.1. pantsAr šo Lēmums 2000/821/EK ir grozīts šādi:1. Lēmuma 1. panta 1. punktā datumu "2005. gada 31. decembris" aizstāj ar datumu "2006. gada 31. decembris".2. Lēmuma 5. panta 2. punktā minēto pamatsummas apjomu, kas ir EUR 350 miljoni, aizstāj ar EUR 453,60 miljoniem, pēc finanšu plāna pārskatīšanas iekļaujot korekciju, lai ņemtu vērā paplašināšanos.2. pantsŠis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.Strasbūrā, 2004. gada 29. aprīlīEiropas Parlamenta vārdā —priekšsēdētājsP. CoxPadomes vārdā —priekšsēdētājsM. McDowell[1] OV C 10, 14.1.2004., 8. lpp.[2] OV C 23, 27.1.2004., 24. lpp.[3] Eiropas Parlamenta 2004. gada 12. februāra Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts) un Padomes 2004. gada 26. aprīļa Lēmums.[4] OV L 336, 30.12.2000., 82. lpp.--------------------------------------------------


title: Padomes lēmums (1998. gada 23. marts) par protokola noslēgšanu no Eiropas Kopienas puses pie 1979. gada Konvencijas par pārrobežu gaisa piesārņojumu lielos attālumos attiecībā uz sēra emisiju samazināšanu

text:
Avis juridique important

|

31998D0686

Official Journal L 326 , 03/12/1998 P. 0034 - 0034

PADOMES LĒMUMS(1998. gada 23. marts)par protokola noslēgšanu no Eiropas Kopienas puses pie 1979. gada Konvencijas par pārrobežu gaisa piesārņojumu lielos attālumos attiecībā uz sēra emisiju samazināšanu(98/686/EK)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 130.s panta 1. punktu saistībā ar 228. panta 2. punkta pirmo teikumu un 228. panta 3. punkta pirmo apakšpunktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[1],ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[2],tā kā Kopiena 1994. gada 14. jūnijā parakstīja protokolu pie 1979. gada Konvencijas par pārrobežu gaisa piesārņojumu lielos attālumos attiecībā uz sēra emisiju samazināšanu (turpmāk - "Protokols");tā kā Protokols konvencijas līgumslēdzējām pusēm nosaka maksimālo sēra emisiju robežu;tā kā Protokolā aplūkotie pasākumi sekmē Kopienas mērķu sasniegšanu attiecībā uz vidi;tā kā atbilstoši kompetencēm Kopiena un dalībvalstis sadarbojas ar trešām valstīm un kompetentām starptautiskām organizācijām;tā kā rezultātā Kopienai jāapstiprina protokols,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsKopienas vārdā ir apstiprināts protokols, kas parakstīts 1994. gada 14. jūnijā pie 1979. gada Konvencijas par pārrobežu gaisa piesārņojumu lielos attālumos attiecībā uz sēra emisiju samazināšanu.Protokola teksts ir pievienots šim lēmumam.Ar apstiprināšanas dokumentiem tiek deponēta šī deklarācija:"Eiropas Kopiena paziņo, ka emisiju maksimālā robeža un vidējais procentuālais svērtais daudzums Eiropas Kopienā nedrīkstētu pārsniegt to Eiropas Savienības dalībvalstu saistību summu, kuras ratificējušas šo protokolu, tomēr ir jāuzsver, ka visām dalībvalstīm ir jāsamazina SO2 emisijas saskaņā ar protokola II pielikumā noteikto emisiju maksimālo robežu, kas saskan ar attiecīgiem Kopienas tiesību aktiem."2. pantsPadomes priekšsēdētājs ir pilnvarots iecelt personu, kura var deponēt apstiprināšanas dokumentus un 1. pantā minēto deklarāciju pie Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāra saskaņā ar protokola 14. pantu.3. pantsŠo lēmumu publicē Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.Briselē, 1998. gada 23. martāPadomes vārdā - priekšsēdētājs M. MEACHER[1] OV C 190, 21.6.1997., 13. lpp.[2] OV C 14, 19.1.1998.


title: Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (ES) 2015/472 ( 2015. gada 11. marts ) par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu (Beļģijas pieteikums EGF/2014/012 BE/ ArcelorMittal )

text:
               20.3.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 76/60

         EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS (ES) 2015/472
   (2015. gada 11. marts)
   par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu (Beļģijas pieteikums EGF/2014/012 BE/ArcelorMittal)
   EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1309/2013 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu (2014–2020) un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1927/2006 (1), un jo īpaši tās 15. panta 4. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (2) un jo īpaši tā 13. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds (EGF) tika izveidots, lai sniegtu atbalstu darba ņēmējiem, kas atlaisti no darba, un pašnodarbinātām personām, kuru darbība ir beigusies tādēļ, ka globalizācijas dēļ ir notikušas lielas strukturālas pārmaiņas pasaules tirdzniecības modeļos, turpinās globālā finanšu un ekonomikas krīze, uz ko attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 546/2009 (3), vai ir sākusies jauna globāla finanšu un ekonomikas krīze, un lai palīdzētu viņiem no jauna iekļauties darba tirgū.

               (2)

               Saskaņā ar Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 1311/2013 (4) 12. pantu EGF var izmantot, nepārsniedzot maksimālo summu EUR 150 miljoni gadā (2011. gada cenās).

               (3)

               Beļģija 2014. gada 22. jūlijā iesniedza pieteikumu EGF izmantošanai saistībā ar darbinieku atlaišanu uzņēmumā ArcelorMittal Liège S.A. Beļģijā un ir sniegusi papildu informāciju, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 1309/2013 8. panta 3. punktā. Šis pieteikums atbilst Regulas (ES) Nr. 1309/2013 13. pantā norādītajām prasībām EGF finansiālā ieguldījuma noteikšanai.

               (4)

               Tādēļ EGF būtu jāizmanto, lai sniegtu finansiālu ieguldījumu EUR 1 591 486 apmērā saistībā ar Beļģijas iesniegto pieteikumu,

         IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Eiropas Savienības 2015. finanšu gada vispārējā budžetā izmanto Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu, lai piešķirtu EUR 1 591 486 saistību un maksājumu apropriācijās.
   2. pants
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Strasbūrā, 2015. gada 11. martā

            Eiropas Parlamenta vārdā –

            priekšsēdētājs

         M. SCHULZ

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         Z. KALNIŅA-LUKAŠEVICA

      (1)  OV L 347, 20.12.2013., 855. lpp.

      (2)  OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

      (3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 18. jūnija Regula (EK) Nr. 546/2009, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1927/2006 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izveidi (OV L 167, 29.6.2009., 26. lpp.).

      (4)  Padomes 2013. gada 2. decembra Regula (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.).


title: 2010/513/ES: Eiropas Parlamenta Lēmums ( 2010. gada 5. maijs ) par Kopienas Zivsaimniecības kontroles aģentūras kontu slēgšanu attiecībā uz 2008. finanšu gadu

text:
               25.9.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 252/131

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS
   (2010. gada 5. maijs)
   par Kopienas Zivsaimniecības kontroles aģentūras kontu slēgšanu attiecībā uz 2008. finanšu gadu
   (2010/513/ES)
   EIROPAS PARLAMENTS,
   ņemot vērā Kopienas Zivsaimniecības kontroles aģentūras 2008. finanšu gada galīgos pārskatus,
   ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Kopienas Zivsaimniecības kontroles aģentūras 2008. finanšu gada galīgajiem pārskatiem, ar Aģentūras atbildēm (1),
   ņemot vērā Padomes 2010. gada 16. februāra ieteikumu (5827/2010 – C7-0061/2010),
   ņemot vērā EK līguma 276. pantu un Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,
   ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 185. pantu,
   ņemot vērā Padomes 2005. gada 26. aprīļa Regulu (EK) Nr. 768/2005, ar ko izveido Kopienas Zivsaimniecības kontroles aģentūru (3), un jo īpaši tās 36. pantu,
   ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (4), un jo īpaši tās 94. pantu,
   ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,
   ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A7-0105/2010),

               1.

               apstiprina Kopienas Zivsaimniecības kontroles aģentūras kontu slēgšanu attiecībā uz 2008. finanšu gadu;

               2.

               uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu Kopienas Zivsaimniecības kontroles aģentūras izpilddirektoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Jerzy BUZEK

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV C 304, 15.12.2009., 1. lpp.

      (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (3)  OV L 128, 21.5.2005., 1. lpp.

      (4)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.


title: 2011/474/ES: Padomes Lēmums ( 2011. gada 12. jūlijs ) par to, lai noslēgtu Protokolu, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēti Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Seišelu Salu Republiku

text:
               28.7.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 196/1

         PADOMES LĒMUMS
   (2011. gada 12. jūlijs)
   par to, lai noslēgtu Protokolu, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēti Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Seišelu Salu Republiku
   (2011/474/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. pantu saistībā ar tā 218. panta 6. punkta a) apakšpunktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2006. gada 5. oktobrī pieņēma Regulu (EK) Nr. 1562/2006, lai noslēgtu Partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Seišelu Salu Republiku (1) (turpmāk “partnerattiecību nolīgums”). Tam bija pievienots protokols, kurā izklāstītas partnerattiecību nolīgumā paredzētās zvejas iespējas un finanšu ieguldījums. Minētā protokola spēkā esamība beidzas 2011. gada 17. janvārī.

               (2)

               Eiropas Savienība risināja sarunas ar Seišelu Salu Republiku (turpmāk “Seišelu salas”) par jaunu partnerattiecību nolīguma protokolu (turpmāk “protokols”), ar kuru ES kuģiem nodrošina zvejas iespējas ūdeņos, kas attiecībā uz zveju ir Seišelu salu suverenitātē vai jurisdikcijā.

               (3)

               Noslēdzot minētās sarunas, protokolu parafēja 2010. gada 3. jūnijā, un to grozīja ar vēstuļu apmaiņu 2010. gada 29. oktobrī.

               (4)

               Saskaņā ar Padomes Lēmumu 2010/814/ES (2) protokols Savienības vārdā tika parakstīts 2010. gada 20. decembrī, un to piemēro provizoriski.

               (5)

               Protokols būtu jānoslēdz,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Savienības vārdā ir apstiprināts Protokols, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēti Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Seišelu Salu Republiku (3).
   2. pants
   Padomes priekšsēdētājs Savienības vārdā sniedz protokola 14. pantā paredzēto paziņojumu (4).
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2011. gada 12. jūlijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         J. VINCENT-ROSTOWSKI

      (1)  OV L 290, 20.10.2006., 1. lpp.

      (2)  OV L 345, 30.12.2010., 1. lpp.

      (3)  Protokola teksts publicēts OV L 345, 30.12.2010., 4. lpp., kopā ar lēmumu par tā parakstīšanu.

      (4)  Datumu, kad protokols stājas spēkā, Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.


title: 2012/565/ES: Eiropas Parlamenta Lēmums ( 2012. gada 10. maijs ) par Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra kontu slēgšanu attiecībā uz 2010. finanšu gadu

text:
               17.10.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 286/155

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS
   (2012. gada 10. maijs)
   par Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra kontu slēgšanu attiecībā uz 2010. finanšu gadu
   (2012/565/ES)
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra 2010. finanšu gada galīgos pārskatus,

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra 2010. finanšu gada pārskatiem, ar Centra atbildēm (1),

               —

               ņemot vērā Padomes 2012. gada 21. februāra ieteikumu (06083/2012 – C7-0051/2012),

               —

               ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 185. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 1975. gada 10. februāra Regulu (EEK) Nr. 337/75, ar ko izveido Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centru (3), un jo īpaši tās 12.a pantu,

               —

               ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (4), un jo īpaši tās 94. pantu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumu (A7-0129/2012),

               1.

               apstiprina Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra kontu slēgšanu attiecībā uz 2010. finanšu gadu;

               2.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu nosūtīt Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra direktoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Martin SCHULZ

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV C 366, 15.12.2011., 127. lpp.

      (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (3)  OV L 39, 13.2.1975., 1. lpp.

      (4)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.