title: 2004/519/EK:Padomes lēmums (2004. gada 14. jūnijs) par principiem, prioritātēm un nosacījumiem, kas iekļauti Eiropas partnerībā ar Albāniju

text:
               24.6.2004

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 223/20

      PADOMES LĒMUMS

   (2004. gada 14. jūnijs)
   par principiem, prioritātēm un nosacījumiem, kas iekļauti Eiropas partnerībā ar Albāniju
   (2004/519/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 533/2004 (2004. gada 22. marts) par Eiropas partnerību izveidošanu atbilstīgi stabilizācijas un asociācijas procesam (1), un jo īpaši tās 2. pantu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Eiropadomes Tesaloniku sanāksmē 2003. gada 19 un 20. jūnijā tika atbalstīta “Tesaloniku darba kārtība Rietumbalkānu valstīm: ceļā uz Eiropas integrāciju”, kurā Eiropas partnerību izveide ir minēta kā viens no līdzekļiem, kā stiprināt stabilizācijas un asociācijas procesu.

               (2)

               Regula (EK) Nr. 533/2004 paredz, ka Padomei pēc Komisijas priekšlikuma ar kvalificētu balsu vairākumu ir jāpieņem lēmums par Eiropas partnerībās iekļaujamiem principiem, prioritātēm un nosacījumiem, kā arī par jebkuriem turpmākiem pielāgojumiem. Tāpat minētā regula paredz, ka Eiropas partnerību īstenošanas kontroli nodrošina, izmantojot mehānismus, kas izveidoti saskaņā ar stabilizācijas un asociācijas procesu, jo īpaši ar gada ziņojumiem.

               (3)

               Komisijas 2004. gada ziņojums sniedz analīzi par Albānijas sagatavošanās pasākumiem turpmākai integrācijai Eiropas Savienībā, kā arī nosaka vairākas prioritāras jomas turpmākai darbībai.

               (4)

               Lai sagatavotos turpmākai integrācijai Eiropas Savienībā, Albānijai būtu jāsagatavo sīki izstrādāts plāns ar grafiku attiecībā uz pasākumiem, ko Albānija paredz veikt šajā sakarā,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 533/2004 1. pantu šā lēmuma pielikumā, kas ir lēmuma sastāvdaļa, ir izklāstīti principi, prioritātes un nosacījumi Eiropas partnerībai ar Albāniju.
   2. pants
   Eiropas partnerības īstenošanu pārbauda, izmantojot mehānismus, kas izveidoti saskaņā ar stabilizācijas un asociācijas procesu.
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā trešajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Luksemburgā, 2004. gada 14. jūnijā

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         B. COWEN

      (1)  OV L 86, 24.3.2004., 1. lpp.

      PIELIKUMS
      1.   IEVADS
      Tesaloniku darba kārtībā ir norādītas metodes un līdzekļi, kā stiprināt stabilizācijas un asociācijas procesu (SAP), tostarp ieviešot Eiropas partnerības.
      Pamatojoties uz Komisijas gada ziņojumu, Eiropas partnerības ar Albāniju mērķis ir noteikt darbības prioritātes, lai atbalstītu centienus tuvināties Eiropas Savienībai atbilstīgi saskaņotai programmai. Šīs prioritātes ir piemērotas Albānijas specifiskajām vajadzībām un sagatavotības pakāpei un vajadzības gadījumā tiks atjauninātas. Eiropas partnerībā arī iekļautas pamatnostādnes finanšu palīdzības sniegšanai Albānijai.
      Paredzams, ka Albānija pieņems plānu, kurā būs grafiks un sīki izstrādāta informācija par to, kā tā plāno ieviest Eiropas partnerības noteiktās prioritātes. Plānā arī jānorāda veids, kā ieviest Tesaloniku darba kārtību, prioritātes organizētās noziedzības un korupcijas apkarošanai, kuras noteica 2002. gada Londonas konferencē un 2003. gada 28. novembra ministru sanāksmē Briselē ES–Rietumbalkānu foruma laikā, kā arī pasākumus, ar ko katra Rietumbalkānu valsts iepazīstināja 2003. gada 5. novembra sanāksmē Belgradā, kuru rīkoja kā "Ohridas konferences par robežu integrētu pārvaldību" pārskata sanāksmi.
      2.   PRINCIPI
      SAP joprojām veido programmu Rietumbalkānu valstu kursam uz Eiropu līdz pat šo valstu pievienošanās brīdim.
      Galvenās prioritātes, kas noteiktas Albānijai, saistās ar tās spēju atbilst 1993. gada Kopenhāgenas Eiropadomes noteiktajiem kritērijiem un SAP izvirzītajiem nosacījumiem, jo īpaši nosacījumiem, kas noteikti Padomes 1997. gada 29. aprīļa un 1999. gada 21. un 22. jūnija secinājumos, 2000. gada 24. novembra Zagrebas galotņu tikšanās nobeiguma deklarācijā un Tesaloniku darba kārtībā.
      3.   PRIORITĀTES
      Komisijas gada ziņojumā ir novērtēti panākumi un atzīmētas jomas, kurās valstij jāpieliek lielākas pūles. Prioritātes, kas uzskaitītas šajā Eiropas partnerībā, tika noteiktas, balstoties uz to, ka ir pamats uzskatīt, ka Albānija tuvākajos gados varēs izpildīt partnerībā noteiktos uzdevumus vai būtiski virzīt tālāk to izpildi. Izšķir īstermiņa prioritātes, kuru īstenošanai paredz vienu līdz divus gadus, no vidējā termiņa prioritātēm, kuru īstenošanai paredz trīs līdz četrus gadus.
      Eiropas partnerība norāda galvenās prioritārās jomas Albānijas sagatavošanās darbiem turpmākai integrācijai Eiropas Savienībā, ņemot par pamatu analīzi, kas ietverta Komisijas 2004. gada ziņojumā.
      3.1.   ĪSTERMIŅA PRIORITĀTES
      Politiskais stāvoklis
      Demokrātija un tiesiskums
      Koncentrēties uz reformām un nodrošināt demokrātisko iestāžu pareizu darbību– Nodrošināt, ka politikas jomā tiek uzsvērta to reformu īstenošana, kuras vajadzīgas, lai gūtu panākumus atbilstīgi SAP noteikumiem. Uzlabot noteikumus, ar kuriem reglamentē parlamentāro komiteju un parlamentāro izmeklēšanas komiteju darbību. Pilnībā ievērot Konstitūciju un ievērot un īstenot Konstitucionālās tiesas lēmumus. Veicināt pilsoniskās sabiedrības izveidi un tās aktīvu līdzdalību lēmumu pieņemšanas procesā.
      Uzlabot valsts pārvaldes darbību– Nodrošināt Civildienesta likuma izpildi un veikt pasākumus tā uzlabošanai. Veikt pasākumus, lai novērstu nepamatotu politisku iejaukšanos valsts pārvaldes darbībā. Izstrādāt skaidras pamatnostādnes attiecībā uz ierēdņu pieņemšanu darbā, to pārcelšanu un atlaišanu, kā arī tos īstenot. Nodrošināt, ka Civildienesta komisija pilda savus pienākumus saskaņā ar likumu. Stiprināt Ģenerālsekretāra funkcijas attiecīgajās ministrijās, Ministru Padomē un Asamblejā. Uzlabot koordināciju starp attiecīgajām ministrijām un Eiropas integrācijas ministriju. Stiprināt Valsts pārvaldes mācību institūta finanšu stāvokļa stabilitāti un tā mācīšanas rīcībspējas. Sagatavot individuālas mācību programmas pašvaldībām. Nodrošināt, ka plānotā Albānijas esošo teritoriālo vienību izskatīšana, kā arī jaunu teritoriālo divīziju izveidošana tiek pareizi veikta, iesaistot visas ieinteresētās puses.
      Pareizi un laicīgi sagatavot nākamās parlamentārās un pašvaldību vēlēšanas– Laicīgi īstenot EDSO/Demokrātisku iestāžu un cilvēktiesību biroja (ODIHR) ieteikumus, kas tika publicēti pēc 2003. gada pašvaldību vēlēšanām.
      Stiprināt tiesu sistēmu– Veikt pasākumus, lai panāktu lielāku caurskatāmību, un uzlabot kriminālprocesa un civilprocesa vadību. Veicināt tiesnešu statusa paaugstināšanu, to neatkarību un tiesību aizsardzību atbilstīgi Konstitūcijai. Nodrošināt, ka tiesnešiem un prokuroriem ir tiesības uz sākotnējām mācībām un arodmācībām, atbilstīgi tiesneša statusam. Nodrošināt “Smagu noziegumu tiesas” efektīvu darbību. Garantēt, ka tiesnešu un prokuroru atlasi un iecelšanu amatā veic konkursa kārtībā, saskaņā ar Konstitūciju un likumu. Turpināt garantēt tiesnešu un prokuroru paaugstināšanu amatā ar pietiekamām garantijām un piemērojot neitrālas procedūras. Uzlabot kā Augstās Tieslietu Padomes, tā arī Ģenerālprokuratūras inspektorāta darbību, un nodrošināt, ka tiesneši un prokurori nav nesodāmi; noteikt skaidras pamatnostādnes par atsevišķo Tieslietu ministrijas un Augstās Tieslietu Padomes inspektorātu lomu. Pieņemt atbilstīgus tiesību aktus par liecinieku aizsardzību. Panākt tiesas spriedumu izpildes ātruma nepārtrauktu palielināšanos. Tiesnešu skolai izstrādāt rūpīgu vidēja termiņa/ilgtermiņa stratēģisku plānu, ar mērķi uzlabot tās darbības un finanšu stāvokļa stabilitāti. Nodrošināt atbilstīgus papildu pasākumus (izmeklēšanu un iespējamu kriminālvajāšanu) noteiktu personu publiskajai apsūdzībai kriminālajā uzvedībā.
      Uzlabot cīņu pret korupciju– Pieņemt tiesību aktus, kas vajadzīgi, lai saskaņotu Albānijas tiesisko regulējumu ar tām Eiropas konvencijām par korupciju (krimināllietās un civillietās), kuras Albānija ir ratificējusi. Uzlabot esošos tiesību aktus par kukuļošanu un tos īstenot. Nodrošināt Īpašuma deklarēšanas likuma piemērošanu. Īstenot 2003.–2004. gada Pretkorupcijas rīcības plānu un nodrošināt, ka 2004.–2005. gada plāns ietver reālistiskus, detalizētus un izmērojamus korupcijas apkarošanas pasākumus. Stiprināt iestāžu kapacitāti izmeklēt un veikt kriminālvajāšanas korupcijas gadījumos; nodrošināt, ka Tirānas Prokuratūras (kuras kompetencē ir finanšu noziegumi kopumā) specializētās vienības kompetence attiecas arī uz korupcijas lietām. Samazināt to ierēdņu sarakstu, uz kuriem attiecas imunitāte, un piešķirt imunitāti ciešā saskaņā ar starptautiskiem noteikumiem un normām.
      Cilvēktiesības un minoritāšu aizsardzība
      Veicināt cilvēktiesību ievērošanu tiesībaizsardzības iestāžu darbībā– Nodrošināt, ka policija, tiesa, prokuratūra un citas tiesībaizsardzības iestādes pilnībā apzinās savas saistības attiecībā uz cilvēktiesību ievērošanu un ka tās šīs saistības ievēro saskaņā ar tām starptautiskām konvencijām, kuras Albānija ir ratificējusi, un jo īpaši ar Eiropas Cilvēktiesību konvenciju. Vērsties pret tiesībaizsardzības iestāžu nodarītajiem individuālo tiesību aizskārumiem, nodrošinot to izdarītāju efektīvu kriminālvajāšanu. Uzlabot to aizturēto un ieslodzīto personu apstākļus, kuri atrodas apcietinājumā policijas iecirkņos, un veikt pasākumus, lai panāktu atbilstību starptautiskajām prasībām šajā jomā.
      Garantēt vārda un plašsaziņas līdzekļu darbības brīvību– Veikt pasākumus, lai novērstu preses darbinieku vajāšanu un nepamatotu politisku iejaukšanos plašsaziņas līdzekļu darbībā. Saskaņot Albānijas tiesību aktus par goda un cieņas aizskaršanu ar ES standartiem un šos aktus piemērot. Pieņemt atbilstīgus tiesību aktus attiecībā uz drukātas formas plašsaziņas līdzekļiem un uzlabot tiesību aktus, kas ir pieejami elektroniskiem plašsaziņas līdzekļiem, ņemot vērā ES standartus. Veikt pasākumus, lai nodrošinātu caurskatāmību attiecībā uz plašsaziņas līdzekļu īpašumtiesībām. Nodrošināt plašsaziņas līdzekļu pārvaldes iestādes, proti, Nacionālās Radio un Televīzijas Padomes, neatkarību. Pabeigt Radio un televīzijas frekvenču nacionālā plāna izstrādi. Veicināt pētniecisko žurnālistiku un veikt pasākumus žurnālistu neatkarības atbalstam un to profesionālisma veicināšanai.
      Nodrošināt minoritāšu tiesību ievērošanu– Sniegt precīzus datus par Albānijas minoritāšu apjomu. Uzlabot minoritāšu jautājumu risināšanai nepieciešamo tiesisko regulējumu, lai tas atbilst Eiropas Padomes vispārējai konvencijai par nacionālo minoritāšu aizsardzību, un nodrošināt tās īstenošanu visā Albānijas teritorijā. Īstenot Valsts stratēģiju čigānu minoritātes aizsardzībai.
      Reģionālā un starptautiskā sadarbība
      Stiprināt reģionālo sadarbību– ievērot SAP noteikumus un Tesaloniku saistības attiecībā uz reģionālo sadarbību. Nodrošināt visu reģionālo brīvās tirdzniecības līgumu īstenošanu, kas noslēgti, ievērojot 2001. gada Saprašanās memorandu par tirdzniecības veicināšanu saskaņā ar Stabilitātes paktu.
      Ievērot starptautiskās saistības– Normalizēt Albānijas situāciju attiecībā uz tās ar PTO noslēgto saistību ievērošanu. Kad situācija ir normalizēta, jānodrošina atjaunota plāna īstenošana bez papildu izņēmumiem. Garantēt Albānijas un ES attiecību kontekstā noslēgto saistību ievērošanu.
      Ekonomiskais stāvoklis
      Brīvā tirgus ekonomika un strukturālas reformas
      Nodrošināt makroekonomisko stabilitāti– Veicināt makroekonomisku stabilitāti Starptautiskā Valūtas fonda programmas kontekstā. Pierādīt Starptautisko finanšu iestāžu (IFIs) ieteikumu ievērošanu.
      Uzlabot uzņēmējdarbības vidi– Īstenot Rīcības plānu investīciju administratīvo šķēršļu likvidēšanai un administratīvo procedūru vienkāršošanai. Pieņemt uzlabotus tiesību aktus uzņēmējdarbības jomā. Izstrādāt skaidrus noteikumus un procedūras attiecībā uz iekšzemes un ārvalstu uzņēmumu izveidošanas, reģistrēšanas un to darbības nosacījumiem un nodrošināt, ka tie atbilst Stabilizācijas un asociācijas nolīguma (SAN) prasībām. Nodrošināt ar uzņēmējdarbību saistītu tiesību aktu, noteikumu un procedūru pareizu, objektīvu un nediskriminējošu piemērošanu. Īstenot Mazo uzņēmumu Eiropas hartu, jo īpaši 2004. gadam noteiktos mērķus. Nodrošināt, ka Mazo un vidējo uzņēmumu aģentūra ir pilnībā spējīga darboties. Pārveidot iepriekš samaksātu nodokļu sistēmu, padarot to par mazāk nelabvēlīgu jaunu uzņēmumu izveidošanai. Turpināt valsts garantiju fonda izveidošanu. Uzņēmumu reģistrēšanu padarīt iespējamu visā valstī.
      Attīstīt stabilu un funkcionējošu zemes/nekustama īpašuma tirgu– Pieņemt jaunus tiesību aktus par to īpašumu atdošanu vai vērtības atlīdzināšanu, kurus konfiscēja komunistu režīma laikā. Nodrošināt, ka šie tiesību akti apmierina pieprasījumu vairumu, un ciešā sadarbībā ar visiem atbilstīgiem politiskiem aktieriem un īpašnieku asociācijām veikt vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu šo tiesību aktu īstenošanu. Jo īpaši apkopot visus datus, kas vajadzīgi, lai noteiktu tās zemes platības, kas var tikt atdotas vai kuru vērtību iespējams atlīdzināt; skaidri identificēt vēl neizskatītos īpašuma atdošanas pieprasījumus un attīstīt ticamu finanšu plānu, ar ko nodrošināt visu iespējamo atlīdzināšanas izmaksu segšanu.
      Veicināt nodarbinātību un sociālo kohēziju– Ar visu politisko aktieru iesaisti attīstīt stratēģiju nodarbinātības un sociālās kohēzijas veicināšanai un uzsākt tās īstenošanu. Veikt pasākumus, lai uzlabotu sociālās aizsardzības sistēmas un sociālos standartus, un apkarot sociālo izslēgšanu un diskrimināciju. Ievērot darba pamatstandartus un tos efektīvi īstenot.
      Valsts finanšu pārvaldība
      Uzlabot valsts finanšu pārvaldību– Uzlabot budžeta sastādīšanas procedūras, izstrādājot reālistiskas ienākumu prognozes, un labāku izdevumu prioritāšu noteikšanu un stiprāku saikni starp politiku mērķiem un budžeta plānošanu. Attīstīt visaptverošu sociālekonomisku stratēģiju, kas aptver pašreizējo Valsts stratēģiju sociālajai un ekonomiskajai attīstībai un Vidēja termiņa izdevumu programmu, kurai sekojoši varētu piesaistīt visu finansiālo palīdzību; šajā sakarā nodrošināt to, lai SAP prioritātes būtu pienācīgi ņemtas vērā.
      Izstrādāt visaptverošu Valsts iekšējās finanšu kontroles stratēģijas plānu, kurā ņemtas vērā ES prasības.
      Īstenot Likumu par iekšējo auditu. Nodrošināt adekvātu Valsts audita iestādes darbību, tostarp tās konstatēto faktu un ieteikumu kontroli, kā arī noziedzīgu nodarījumu kriminālvajāšanas kontroli.
      ES standarti
      Iekšējais tirgus un tirdzniecība
      Preču kustība– Panākt tālāku progresu ES standartu pieņemšanā. Pieņemt dekrēta projektu par Akreditēšanas direktorāta organizāciju un darbību un nodrošināt akreditēšanas funkcijas atdalīšanu no standartizēšanas un sertificēšanas funkcijām. Veikt pasākumus, lai celtu uzņēmēju apziņu attiecībā uz šiem jēdzieniem, kā arī attiecībā uz to svarīgumu starptautiskajā tirdzniecībā.
      Uzlabot fitosanitāros un veterināros nosacījumus atbilstīgi ES prasībām, jo īpaši attiecībā uz tiem produktiem, kuriem ir liels eksporta potenciāls.
      Muita– Stabilizēt un uzlabot visus Albānijas muitas vadības administratīvo spēju aspektus. Jo īpaši nodrošināt personāla nodrošināšanas stabilitāti un veikt personāla vadību ciešā saskaņā ar attiecīgajiem likumiem. Nostiprināt muitas struktūrvienības, kas iesaistītas tirdzniecības līgumu īstenošanā, jo īpaši tās struktūrvienības, kas atbild par preču izcelsmi. Nodrošināt administratīvo sadarbību muitas sektorā. Nodrošināt to, lai noteikumi un procedūras, kas attiecas uz tranzītu, taksāciju, muitas noliktavām, riska novērtējumu un auditu (iekšējo un ārējo), tiktu īstenoti saskaņā ar ES standartiem un atbilstošos gadījumos saskaņā ar starptautiskajām konvencijām. Nodrošināt to, lai muitas administrācija saskaņā ar likumu pilda savu pienākumu iekasēt ienākumus. Veikt konkrētus pasākumus, lai uzlabotu cīņu pret kontrabandu un nelikumīgu tirdzniecību. Ieviest Asycuda sistēmu Tirānas Muitas pārvaldē un Durresas ostā. Visā valsts teritorijā nodrošināt nediskriminējošu muitas likumu, noteikumu un procedūru piemērošanu.
      Nodokļu politika– Uzsākt spēkā esošo nodokļu likumu un administratīvo procedūru pārskatīšanu un nodrošināt efektīvu un nediskriminējošu nodokļu likumu piemērošanu. Uzlabot cīņu pret finanšu krāpniecību. Turpināt notiekošo nodokļu administrēšanas reformu, tostarp attīstīt/paplašināt integrētu, datorizētu sistēmu. Izskatīt visas sūdzības saistībā ar ES finansēto projektu atbrīvošanu no nodokļiem un izveidot sekmīgu sistēmu, lai nodrošinātu reālu ES finansēto projektu atbrīvošanu no nodokļiem saskaņā ar 1992. gada Pamatvienošanos.
      Konkurence un valsts atbalsts– Pieņemt piemērošanas noteikumus, kas nepieciešami, lai īstenotu jauno Konkurences likumu, un uzsākt tā īstenošanu. Sagatavot neatkarīgas konkurences uzraudzības iestādes izveidi, tostarp nostiprinot administratīvo kapacitāti. Veicināt konkurences politiku, sekmējot liberalizāciju, uzlabojot publiskā iepirkuma praksi, nodrošinot konkurenci atbalstošu pieeju privatizācijai. Pieņemt nepieciešamo tiesisko regulējumu valsts atbalsta sniegšanai un veicināt valsts atbalsta pārredzamību un pamata īstenošanu.
      Publiskais iepirkums– Īstenot spēkā esošos publisko iepirkumu regulējošos likumus un veikt pasākumus, lai tuvinātu šos likumus ES standartiem. Izvairīties no izņēmuma gadījumiem atklātos konkursos, un nodrošināt pareizu konkursu procedūru ievērošanu. Nostiprināt Publisko iepirkumu aģentūru, kā arī publiskā iepirkuma administratīvās vienības attiecīgajās ministrijās. Veikt pasākumus, lai garantētu sūdzību adekvātu izskatīšanu.
      Intelektuālā īpašuma tiesības– pieņemt jaunus likumus par intelektuālo īpašumu. Pievienoties Starptautiskajai Konvencijai par jaunu augu paveidu aizsardzību. Pieņemt nepieciešamos tiesību aktus un nostiprināt administratīvo kapacitāti, lai uzlabotu autortiesību aizsardzību. Veikt pasākumus, lai veicinātu uzņēmēju, tiesību aizsardzības iestāžu un tiesu personāla izpratni par intelektuālajām tiesībām, komerctiesībām un īpašuma tiesībām. Veikt pasākumus, lai uzlabotu IPR īstenošanu.
      Sektorpolitikas
      Vide– Sākt meklēt risinājumu akūtajai toksisku vielu piesārņojumu problēmai Durresi un Vļorā, un radioaktīvo atkritumu problēmai Tirānā un Fīrā (Fier ). Nodrošināt tiesību aktu izpildi attiecībā uz ietekmes uz vidi novērtējumiem un ekoloģiskajiem nodokļiem. Uzlabot koordinēšanu starp Vides ministriju un citām pārvaldēm, kuru kompetencē ir vides jautājumi. Paātrināt Ūdens apgādes un ūdens apgādes higiēnas valsts stratēģijas un Ūdens apgādes un kanalizācijas saimniecības lauku stratēģijas īstenošanu.
      Enerģija– Īstenot 2003.–2005. gada Rīcības plānu un sākt īstenot Albānijas Enerģijas stratēģiju. Ievērot saistības, kas noslēgtas atbilstīgi 2003. gada Atēnu Saprašanās memorandam par reģionālo enerģētikas tirgu dienvidaustrumu Eiropā.
      Telekomunikācijas– Nodrošināt, ka elektronisko komunikāciju sektora liberalizēšana noris efektīvi, kā arī stiprināt pārvaldes iestādes un pieņemt sektoram atbilstīgus tiesību aktus un apstiprināt atbilstīgas politikas.
      Sadarbība tieslietās un iekšlietās
      Robežu pārvaldība– Kā turpinājumu 2003. gada maija Ohrida reģionālajai konferencei par robežu drošību, īstenot pasākumus, kurus pieņēmusi valdība un ar kuriem 2003. gada novembra ES–Rietumbalkānu foruma laikā iepazīstināja ministrus, kas atbildīgi par sadarbību tieslietās un iekšlietās. Attīstīt Robežu integrētās vadības stratēģiju (IBM) atbilstīgi ES prasībām. Stiprināt tās tiesībaizsardzības iestādes, kuru kompetencē ir robežu pārvaldība, un uzlabot vadības standartus. Izveidot atbilstīgu riska analīzes sistēmu, lai uzlabotu robežu pārvaldību robežas šķērsošanas vietās un gar “zaļām” un “zilām” robežām. Veidot ciešāku sadarbību ar kaimiņvalstīm, kā arī sadarbību starp valsts tiesībaizsardzības iestādēm, kuru kompetencē ir robežu pārvaldība, gar abu valstu robežu un saistībā ar turpmākiem kontroles pasākumiem. Uzlabot Albānijas tiesībaizsardzības iestāžu aprīkojumu un kvalifikācijas, lai nodrošinātu viltotu/nepareizu ceļošanas dokumentu noteikšanu. Sadarbībā ar atbilstīgām starptautiskām struktūrām veikt vajadzīgos pasākumus, lai Tirānas Starptautiskajā lidostā nodrošinātu atbilstīgus drošības, pārvaldības un kontroles standartus.
      Migrācijas un patvēruma politikas– Pieņemt un sākt īstenot Valsts stratēģiju migrācijas jomā. Nodrošināt, ka nepieciešamās procedūras EK un Albānijas atpakaļuzņemšanas līguma parakstīšanai un ratificēšanai tiek izpildītas cik ātri vien iespējams 2004. gadā.
      Oficiāli pieņemt Valsts Rīcības plānu patvēruma jomā. Novērst atlikušās nepilnības Albānijas tiesību aktos patvēruma jomā. Īstenot, jo īpaši robežu zonās, sistēmu, “pirmsfiltrēšanas” sistēmu to personu klasificēšanai, kuru atrašanās Albānijas teritorijā ir strīdīga. Ievērot neizraidīšanas principu. Nodrošināt, ka patvērumu pieteikumu apstrādi veic saskaņā ar likumu, un ka tiek ievēroti termiņi.
      Policija– Pilnībā īstenot likumu par policijas dienesta pakāpēm. Attīstīt un sākt īstenot caurskatāmu sistēmu attiecībā uz disciplīnu un paaugstināšanu dienesta pakāpē. Uzlabot policistu izmeklēšanas iemaņas. Izveidot konsolidētu procedūru rokasgrāmatu visiem kriminālpolicijas virsniekiem. Izstrādāt skaidrus noteikumus, lai nodrošinātu atbilstīgu sadarbību starp dažādām policijas vienībām un prokuratūru. Stiprināt policijas darbību sabiedrībā. Nodrošināt to policistu kriminālvajāšanu, kuri ir iesaistīti korupcijā un citās noziedzīgās darbībās.
      Organizētā noziedzība, nelikumīga tirdzniecība, narkotikas, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšana un terorisms– ieviest darbību rosinošus pasākumus organizētās noziedzības apkarošanai, ko pieņēmusi valdība un ar kuriem iepazīstināja klātesošos 2003. gada novembra ES–Rietumbalkānu to ministru sanāksmē, kas atbildīgi par sadarbību tieslietās un iekšlietās. Nodrošināt, ka Albānijas tiesību aktos tiek skaidri definēts jēdziens “organizētā noziedzība” saskaņā ar ES tiesību aktiem un vispārpieņemtajiem starptautiskajiem standartiem. Pieņemt un īstenot tiesību aktus par nozagtu mantu, ņemot vērā starptautiskos standartus un attiecinot šos aktus arī uz mantu, kas nozagta ārzemēs. Nodrošināt sadarbību un informācijas apmaiņu starp tiesībaizsardzības iestādēm, ministrijām un likumdevējām iestādēm, kas iesaistītas cīņā pret organizēto noziedzību. Saskaņā ar likumu un pilnībā ievērojot starptautiskos standartus paplašināt Īpašās izmeklēšanas līdzekļu izmantošanu, lai aptvertu visas ar organizēto noziedzību saistītās jomas. Īstenot Tirdzniecības apkarošanas stratēģiju, kas tika pieņemta 2003. gadā. Veikt pasākumus, kas vajadzīgi, lai sagatavotu līgumu noslēgšanai ar Eiropolu. Veikt vajadzīgos pasākumus, lai būtu iespējams noslēgt divpusējus izdošanas nolīgumus ar ES dalībvalstīm.
      Īstenot spēkā esošos tiesību aktus, kas saistīti ar narkotiku apkarošanu. Nodrošināt, ka tiek pieliktas ilgstošas pūles cīņā pret kaņepāju audzēšanu un tirdzniecību. Sagatavot Valsts stratēģiju narkotiku apkarošanai atbilstīgi ES Narkotiku stratēģijai un Rīcības plānam.
      Stiprināt to iestāžu rīcībspēju, kuras ir atbildīgas par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas apkarošanu; nodrošināt atbilstīgu sadarbību starp šīm iestādēm, izstrādāt efektīvas darba procedūras un veidot atbilstīgu lietu vadības sistēmu. Īstenot spēkā esošos tiesību aktus, kas saistīti ar nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas apkarošanu.
      Veidot ciešāku starptautisku sadarbību un īstenot attiecīgo starptautisko konvenciju noteikumus terorisma apkarošanas jomā. Uzlabot sadarbību un informācijas apmaiņu starp policijas un izlūkdienestiem valstī un ar minētiem dienestiem citās valstīs. Novērst terorisma aktu finansēšanu un sagatavošanu.
      3.2.   VIDĒJĀ TERMIŅA PRIORITĀTES
      Politiskais stāvoklis
      Demokrātija un tiesiskums
      Turpināt valsts pārvaldes darbības uzlabošanu– Nodrošināt, ka darbinieki pārvaldes nozarēs, kas ir atbildīgas par SAN noteikumu piemērošanu, kā arī tajās, kas ir iesaistītas EK finansiālās palīdzības īstenošanā, ir atbilstīgi apmācīti un nozarēm ir vajadzīgie līdzekļi, lai izpildītu savus pienākumus. Nodrošināt, ka tiesību akti par civildienestu un attiecīgās procedūras, tostarp attiecībā uz karjeras attīstību, tiek uzlabotas saskaņā ar modernas valsts pārvaldes vajadzībām un ka tos piemēro stingri, lai atbalstītu labi sagatavotu, profesionālu, caurskatāmu un stabilu pārvaldi. Nodrošināt, ka pašvaldības ir spējīgas īstenot politikas decentralizētas pārvaldes apstākļos.
      Sarīkot nākamās parlamentārās un pašvaldību vēlēšanas saskaņā ar starptautiskiem standartiem.
      Turpināt tiesu sistēmas stiprināšanu– Nodrošināt kriminālvajāšanu par smagiem noziegumiem, jo īpaši organizēto noziedzību, īpašu uzmanību pievēršot pārrobežu sadarbības mehānismiem; sekmīgai cīņai pret šiem nodarījumiem būtu jāizpaužas kā sekmīgas notiesāšanas gadījumu skaita faktiskam un nozīmīgam pieaugumam attiecībā uz smagu noziegumu izdarītājiem, šīm personām saņemot atbilstīgus sodus. Ievērojami samazināt pašreizējo nepadarīto darbu skaitu un nodrošināt savlaicīgu tiesas spriedumu izpildi. Nodrošināt tiesu nolēmumu plašu publicēšanu. Nodrošināt nepārtrauktas un atbilstīgas tiesnešu un prokuroru mācības, tostarp par cilvēktiesību, ētikas un komerciāliem jautājumiem, kā arī par jautājumiem, kas saistīti ar SAN. Īstenot tiesību aktus par liecinieku aizsardzību. Vēl vairāk stiprināt tiesu neatkarību, efektīvi pārceļot kompetenci pārbaudīt tiesnešu darbību no Tieslietu ministrijas uz Augsto Tieslietu padomi.
      Turpināt pilnveidot cīņu pret korupciju un organizēto noziedzību– Īstenot tās Eiropas Konvencijas par korupcijas apkarošanu (krimināllietās un civillietās), kuras Albānija ir ratificējusi, kā arī Valstu grupas cīņai pret korupciju (Group of States against Corruption (GRECO)) atzinumus. Gūt būtiskus panākumus cīņā pret korupciju visos līmeņos un visās jomās, īstenojot atbilstīgus tiesību aktus. Sekmēt ES dalībvalstu norīkoto sadarbības koordinatoru iesaistīšanu to atbilstīgo valsts pārvaldes iestāžu darbā, kuras saistītas ar cīņu pret organizēto noziedzību. Reizi sešos mēnešos sniegt ES ziņojumu par faktiskajiem sasniegumiem, tiesas ceļā vēršoties pret darbībām, kas saistītas ar organizēto noziedzību, kā paredzēts Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijā par transnacionālo organizēto noziedzību, kas pazīstama kā Palermo Konvencija.
      Cilvēktiesības un minoritāšu aizsardzība
      Nodrošināt, ka tiesībaizsardzības iestādes ievēro cilvēktiesības– Nodrošināt, ka pret aizturētām un ieslodzītām personām, kas atrodas apcietinājumā, attiecas saskaņā ar starptautiskiem standartiem. Garantēt, ka ievēro cilvēku cieņas neaizskaramību un personisko drošību aizturēšanas centros, ieslodzījuma vietās un psihiatriskās iestādēs saskaņā ar starptautiskām konvencijām. Izveidot atbilstīgu nepilngadīgo tiesu sistēmu. Nodrošināt, ka tiek ievērota Eiropas Padomes Konvencija pret spīdzināšanu un citiem nežēlīgiem, necilvēcīgiem vai cieņu pazemojošiem apiešanās un sodīšanas veidiem.
      Nodrošināt vārda un plašsaziņas līdzekļu brīvību– Īstenot jaunus tiesību aktus par plašsaziņas līdzekļiem drukātā un elektroniskā formā, ņemot vērā ES standartus. Nodrošināt, ka TV frekvenču piešķiršanu veic godīgi un bez jebkādas diskriminācijas saskaņā ar Nacionālo plānu un ka raidsabiedrības pilnībā ievēro noteikumus. Pabeigt Albānijas RTV pārveidošanu no valsts uzņēmuma par neitrālu sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju. Veicināt žurnālistikas kvalitātes nepārtrauktu uzlabošanu.
      Reģionālā un starptautiskā sadarbība
      Stiprināt reģionālo sadarbību– Noslēgt un īstenot līgumu kopu ar kaimiņvalstīm organizētās noziedzības apkarošanas jomā, robežu pārvaldes jomā un atpakaļuzņemšanas jomā. Īstenot Saprašanās memorandu par Dienvidaustrumu Eiropas reģionālo transporta pamattīklu. Turpināt to saistību īstenošanu, kuras noslēgtas saskaņā ar 2003. gada Atēnu Saprašanās memorandu par reģionālo enerģētikas tirgu, un tālāk virzīt tirgus izveidi. Nodrošināt atbilstīgu reģionālo sadarbību vides jautājumos.
      Īstenot starptautiskas saistības– Pilnībā īstenot Albānijas ratificētos starptautiskos nolīgumus un konvencijas, jo īpaši konvencijas tieslietu un iekšlietu jomā, cilvēktiesību un minoritāšu tiesību jomā un tirdzniecības jomā.
      Ekonomiskais stāvoklis
      Brīvā tirgus ekonomika un strukturālas reformas
      Pabeigt privatizācijas procesu– jo īpaši privatizējot INSIG (finanšu sektors), Albtelecom (telekomunikāciju sektors), Servcom, Albpetrol, Armo un KESH (enerģētikas sektors).
      Turpināt uzņēmējdarbības vides uzlabošanu– Īstenot uzlabotus tiesību aktus komercdarbības jomā. Nodrošināt, ka tiesneši labi pārzina komercdarbības un uzņēmumu tiesību jomā pieņemtos tiesību aktus. Gūt būtiskus panākumus cīņā pret krāpšanu un korupciju. Ieviest neformālās ekonomikas apkarošanas stratēģiju, lai citu starpā garantētu godīgu konkurenci starp uzņēmumiem.
      Izveidot funkcionējošu zemes/nekustama īpašuma tirgu– Īstenot tiesību aktus par to īpašumu atdošanu vai vērtības atlīdzināšanu, kurus konfiscēja komunistu režīma laikā. Pabeigt zemes kartēšanu un zemes reģistrācijas procesu. Nodrošināt, ka īpašuma nodošanu veic saskaņā ar likumu, un veikt pasākumus, kuru mērķis ir visu procesā iesaistīto instanču (t.i. notāri, īpašuma reģistrs, u.t.t.) pareizu darbību. Nodrošināt, ka tiek ievēroti noteikumi attiecībā uz zemes klasificēšanu un zemes izmantošanu. Izveidot un pieņemt tiesību aktus par nodokļu uzlikšanu zemei un nekustamam īpašumam.
      Valsts finanšu pārvaldība
      Turpināt valsts finanšu pārvaldības uzlabošanu– Īstenot Valsts sektora iekšējās finansiālās kontroles stratēģiju. Turpināt neatkarīgās revīzijas stiprināšanu un nodrošināt, ka finanšu kontroles vadības un iekšējās revīzijas pareizu darbību. Izveidot efektīvas procedūras attiecībā uz (iespējamas) krāpšanas un citu pārkāpumu gadījumu, kas skar iekšzemes un starptautiskas izcelsmes naudas līdzekļus, atklāšanu, izskatīšanu un turpmāku kontroli.
      ES standarti
      Iekšējais tirgus un tirdzniecība
      Preču kustība– Nodrošināt administratīvo rīcībspēju īstenot SAN prasības. Turpināt ES standartu pieņemšanu. Nodrošināt tirgus uzraudzības sistēmu. Ņemot vērā ES praksi, nodrošināt to struktūru uzlabotu darbību, kuras ir atbildīgas par standartizēšanu, akreditēšanu un sertificēšanu, kā arī to struktūru uzlabotu darbību, kas ir atbildīgas par metroloģiju un kalibrēšanu.
      Būtiski uzlabot pārtikas drošības un fitosanitāros un veterināros apstākļus atbilstīgi EK prasībām.
      Muita– Nodrošināt administratīvu rīcībspēju īstenot SAN prasības. Nodrošināt muitas tiesību aktu un procedūru un to piemērošanas būtisku saskaņošanu ar ES tiesību aktiem un procedūrām. Garantēt izcelsmes noteikumu pareizu piemērošanu. Arī turpmāk nodrošināt personāla noturību muitas pārvaldē un uzlabot tās pārvaldības efektivitāti. Gūt lielākus panākumus cīņā pret krāpšanu, kontrabandu un nelikumīgu tirdzniecību un būtiski samazināt to gadījumu skaitu, kuros ir iesaistīti muitas darbinieki, kas veic nelikumīgas darbības. Pabeigt ASYCUDA īstenošanu valstī un turpināt datorizēšanu.
      Nodokļu politika– Turpināt nodokļu pārvaldes stiprināšanu. Nodrošināt PVN sistēmas pilnīgu un efektīvu īstenošanu. Uzlabot komunikāciju ar nodokļu maksātājiem un vienkāršot nodokļu struktūru un procedūras, tostarp atmaksāšanas procedūras. Izsniegt katram nodokļu maksātājam individuālu identifikācijas numuru nodokļu vajadzībām. Turpināt nodokļu iekasēšanas un kontroles sistēmas stiprināšanu un attīstīt revīzijas stratēģiju.
      Konkurence un valsts atbalsts– Saskaņā ar SAN noteikumiem izveidot neatkarīgu konkurences uzraudzības iestādi. Piemērot tiesību aktus konkurences jomā un veikt priekšdarbus tādai valsts atbalstu pārvaldības struktūras izveidei, kas rīkojas neatkarīgi. Stiprināt struktūras, kas ir atbildīgas par valsts atbalstu shēmām, un nodrošināt, ka tiek panākts progress visaptverošas valsts atbalstu shēmu saraksta izveidē un IKP datu sagatavošana NUTS II līmenī.
      Publiskais iepirkums– Nodrošināt Albānijas tiesiskā regulējuma būtisku saskaņošanu ar ES acquis. Panākt, ka publiskā iepirkuma struktūras ir pilnībā spējīgas darboties – t.i., tās spēj nodrošināt publiskā iepirkuma procedūru stingru piemērošanu saskaņā ar likumu un atbilstīgi SAN noteikumiem.
      Intelektuālā īpašuma tiesības– Pareizi īstenot ratificētās starptautiskās konvencijas intelektuālā īpašuma, komerciālā īpašuma un rūpnieciskā īpašuma tiesību jomā. Nodrošināt augsta līmeņa intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzību un gūt panākumus cīņā pret autortiesību aizskaršanu un viltošanu. Garantēt pietiekamu administratīvo rīcībspēju SAN noteikumu ievērošanai šajā jomā.
      Sektorpolitikas
      Vide– Turpināt censties meklēt risinājumu toksisku vielu piesārņojumu problēmai vietās, kur šī problēma ir akūta. Samazināt putekļu līmeni un gaisa piesārņojuma līmeni pilsētās. Samazināt sārņu daudzumu, ko rada Balšas (Balsh) pārstrādes rūpnīca, tostarp to novadi Gjanicas upē, un veikt pasākumus, lai risinātu ūdens piesārņošanas problēmu kopumā. Turpināt šajā jomā noslēgto reģionālo un starptautisko saistību ievērošanu. Stiprināt vides monitoringu un nodrošināt pietiekami stingras sankcijas pret piesārņotājiem. Paātrināt Ūdens piegādes un kanalizācijas valsts stratēģijas un Ūdens piegādes un lauku stratēģijas īstenošanu. Attīstīt un sākt īstenot stratēģiju šajā jomā tiesību aktu pakāpeniskai saskaņošanai ar acquis.
      Sabiedrības veselība– Stiprināt uzraudzības un paziņošanas sistēmas attiecībā uz lipīgām slimībām. Veicināt ciešāku sadarbību ar sabiedrības veselības sadarbības tīklu.
      Transports– Īstenot transporta ģenerālplānu. Turpināt censties pabeigt austrumu–rietumu un ziemeļu–dienvidu transporta koridorus. Panākt būtisku progresu Tirānas lidostas un Durresi un Vļoras ostas atjaunošanā, tostarp nodrošinot uzlabotu drošību un robežu pārvaldību. Pabeigt Durresi ostas privatizēšanu. Gūt labākus panākumus satiksmes drošības jomā un veikt pasākumus tās turpmākajai uzlabošanai. Īstenot Saprašanās memorandu par Dienvidaustrumu Eiropas reģionālā transporta pamattīklu.
      Enerģētika– Nodrošināt to rīcības plānu pareizās īstenošanas turpināšanu, kuri attiecas uz elektrības ražošanas sektoru, un progresēt Albānijas Enerģētikas stratēģijas īstenošanā. Nodrošināt to dažādu projektu savlaicīgu īstenošanu, kuru mērķis ir elektrības ražošanas, pārvades un izplatīšanas infrastruktūras uzlabošana. Turpināt šajā jomā noslēgto reģionālo un starptautisko saistību ievērošanu ar mērķi izveidot konkurētspējīgu reģionālu enerģētikas tirgu.
      Telekomunikācijas– Transponēt un īstenot jauno ES programmu elektronisko komunikāciju jomā.
      Sadarbība tieslietās un iekšlietās
      Robežu pārvaldība– Īstenot IBM stratēģiju un visas starptautiskās saistības, ko Albānija uzņēmusies robežu pārvaldības jomā. Īstenot riska analīzi attiecībā uz robežu efektīvo vadību. Turpināt robežu pārvaldības spēju stiprināšanu; jo īpaši nodrošināt, ka robežu kontrole Tirānas starptautiskajā lidostā un Durresi un Vļoras ostās atbilst starptautiskajiem standartiem. Nodrošināt, ka jaunajos Albānijas ceļošanas dokumentos ir uzlabotas drošības iezīmes. Gūt būtiskus panākumus atmīnēšanas darbos.
      Migrācijas un patvēruma politika– Īstenot Valsts stratēģiju migrācijas jomā. Nodrošināt, ka Albānija ir spējīga ievērot SAN noteikumus attiecībā uz ES pilsoņiem, kas strādā un/vai likumīgi uzturas Albānijā. Nodrošināt visu Albānijas noslēgto atpakaļuzņemšanas nolīgumu īstenošanu; mēģināt noslēgt atpakaļuzņemšanas nolīgumus ar visām valstīm reģionā un ar to migrantu, kuri šķērso Albāniju tranzītā, izcelsmes valstīm. Pakāpeniski noslēdz, ratificē un īsteno visas galvenās starptautiskās konvencijas migrācijas jomā.
      Īstenot Valsts Rīcības plānu patvēruma jomā. Īstenot tiesību aktus patvēruma jomā un izveidot pilnvērtīgu patvēruma sistēmu atbilstīgi starptautiskajiem standartiem.
      Policija– Turpināt visu policijas dienestu stiprināšanu, jo īpaši ar atbilstīgu mācību un aprīkojuma palīdzību. Nodrošināt lietu izskatīšanas vadības sistēmas darbību, lai būtu labi dokumentēts lietas izsekošanas process no sākotnējā ziņojuma līdz nobeigumam. Gūt būtiskus panākumus cīņā pret kriminalitāti un samazināt korupciju un cita veida kriminālo uzvedību policijā.
      Organizētā noziedzība, nelikumīga tirdzniecība, narkotikas, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšana un terorisms– Paplašināt starptautisku sadarbību. Gūt būtiskus panākumus attiecībā uz to apsūdzību celšanas ātrumu, skaitu un pamatotību, kas attiecas uz noziedzīgiem nodarījumiem, kas saistīti ar organizēto noziedzību un nelikumīgu tirdzniecību, kā arī gūt panākumus attiecībā uz noziedzīgā veidā iegūtu vērtību izņemšanu.
      Īstenot Valsts stratēģiju narkotiku apkarošanas jomā. Nodrošināt ievērojami labākus panākumus attiecībā uz narkotiku apkarošanu, jo īpaši attiecībā uz stiprajām narkotikām, tādām kā heroīns un kokaīns.
      Pastiprināt cīņu pret ekonomiskajiem un finanšu noziegumiem (tostarp nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un naudas viltošanu). Izveidot starpministriju aģentūru noziedzīgā veidā iegūtu vērtību izņemšanai. Gūt manāmus panākumus cīņā pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu gan finanšu sektorā, gan ārpus tā.
      4.   PLĀNOŠANA
      Kopienas palīdzība Rietumbalkānu valstīm atbilstīgi stabilizācijas un asociācijas procesam tiks sniegta saskaņā ar attiecīgiem finanšu instrumentiem, un jo īpaši ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2666/2000 (2000. gada 5. decembris) par palīdzību Albānijai, Bosnijai un Hercegovinai, Horvātijai, Dienvidslāvijas Federatīvajai Republikai un Bijušajai Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikai (1). attiecīgi, šim lēmumam nav finansiālu seku. Turklāt Albānijai būs pieejams finansējums no daudzvalstu un horizontālajām programmām. Komisija sadarbojas ar Eiropas Investīciju banku un IFIs, jo īpaši ar Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banku un Pasaules banku, lai veicinātu tādu projektu līdzfinansēšanu, kuri ir saistīti ar SAP.
      5.   NOSACĪTĪBA
      Kopienas palīdzība Rietumbalkānu valstīm atbilstīgi SAP ir atkarīga no progresa Kopenhāgenas politisko kritēriju izpildē, un jo īpaši no progresa šīs Eiropas partnerības īpašo prioritāšu īstenošanā. Šo vispārējo nosacījumu neievērošana var mudināt Padomi veikt attiecīgus pasākumus, pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 2666/2000 5. pantu.
      Uz Kopienas palīdzību attiecas arī Padomes 1997. gada 29. aprīļa secinājumos paredzētie nosacījumi, jo īpaši attiecībā uz saņēmēja apņemšanos veikt demokrātiskas ekonomiskās un institucionālās reformas, ņemot vērā Eiropas partnerībā noteiktās prioritātes.
      6.   UZRAUDZĪBA
      Šīs Eiropas partnerības paveiktā darba kontroli nodrošina, izmantojot mehānismus, kas izveidoti saskaņā ar SAP, jo īpaši ar gada ziņojumu par SAP.

         (1)  OV L 306, 7.12.2000., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2415/2001 (OV L 327, 12.12.2001., 3. lpp.).


title: 2006/378/EK: Padomes Lēmums ( 2006. gada 10. aprīlis ) par to, lai noslēgtu protokolu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Izraēlas Valsti, no otras puses, lai ņemtu vērā Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Ungārijas Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai

text:
               2.6.2006

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 149/31

      PADOMES LĒMUMS

   (2006. gada 10. aprīlis)
   par to, lai noslēgtu protokolu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Izraēlas Valsti, no otras puses, lai ņemtu vērā Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Ungārijas Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai
   (2006/378/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 310. pantu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmās daļas otro teikumu un 300. panta 3. punkta otro daļu,
   ņemot vērā 2003. gada Pievienošanās aktu, un jo īpaši tā 6. panta 2. punktu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu (1),
   tā kā:

               (1)

               Protokols Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu asociācijas nolīgumam starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Izraēlas valsti, no otras puses, lai ņemtu vērā Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai, tika parakstīts Eiropas Kopienas un tās dalībvalstu vārdā 2006. gada 23. februārī.

               (2)

               Šis protokols būtu jāapstiprina,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

      Vienīgais pants

   Protokols Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Izraēlas valsti, no otras puses, lai ņemtu vērā Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai, ar šo tiek apstiprināts Eiropas Kopienas un tās dalībvalstu vārdā.
   Protokola teksts ir pievienots šim lēmumam. (2)

      Luksemburgā, 2006. gada 10. aprīlī

            Padomes vārdā –

            Priekšsēdētāja

         U. PLASSNIK

      (1)  2006. gada 23. marts (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta).

      (2)  Skatīt šā Oficiālā Vēstneša 2. lpp.


title: 2008/803/EK: Komisijas Lēmums ( 2008. gada 14. oktobris ), ar ko paredz sākt izmeklēšanu saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 980/2005 18. panta 2. punktu saistībā ar konkrētu cilvēktiesību konvenciju efektīvu īstenošanu Šrilankā

text:
               18.10.2008

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 277/34

      KOMISIJAS LĒMUMS

   (2008. gada 14. oktobris),
   ar ko paredz sākt izmeklēšanu saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 980/2005 18. panta 2. punktu saistībā ar konkrētu cilvēktiesību konvenciju efektīvu īstenošanu Šrilankā
   (2008/803/EK)
   EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā Padomes 2005. gada 27. jūnija Regulu (EK) Nr. 980/2005 par vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanu (1) un jo īpaši tās 18. panta 2. punktu,
   apspriedusies ar Vispārējo preferenču komiteju,
   tā kā:

               (1)

               Komisijai pieejamie Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) ziņojumi, paziņojumi un informācija, tostarp īpašā ziņotāja 2006. gada 27. marta ziņojums par nāves sodu izpildi bez tiesas sprieduma, īpašā padomnieka 2006. gada 13. novembra paziņojums īpašajam pārstāvim bērnu un bruņota konflikta jautājumos un īpašā ziņotāja 2007. gada 29. oktobra paziņojums par spīdzināšanu un citādu cietsirdīgu, necilvēcisku vai cilvēka cieņu pazemojošu apiešanos, kā arī citi publiski pieejamie ziņojumi un informācija no citiem attiecīgajiem avotiem, ieskaitot nevalstiskās organizācijas, liecina, ka Šrilankas Demokrātiskās Sociālistiskās Republikas tiesību akti, kuros iekļautas starptautiskās cilvēktiesību konvencijas, jo īpaši Starptautiskais pakts par pilsoņu un politiskajām tiesībām, Konvencija pret spīdzināšanu un citādu cietsirdīgu, necilvēcisku vai cilvēka cieņu pazemojošu apiešanos un sodīšanu un Konvencija par bērna tiesībām, netiek efektīvi īstenoti.

               (2)

               Starptautiskais pakts par pilsoņu un politiskajām tiesībām, Konvencija pret spīdzināšanu un citādu cietsirdīgu, necilvēcisku vai cilvēka cieņu pazemojošu apiešanos un sodīšanu un Konvencija par bērna tiesībām kā galvenās cilvēktiesību konvencijas ir attiecīgi minētas Regulas (EK) Nr. 980/2005 III pielikuma A daļas 1., 5. un 6. punktā.

               (3)

               Regulas (EK) Nr. 980/2005 16. panta 2. punktā paredzēts, ka īpašo veicināšanas režīmu, kas minēts konkrētās regulas II nodaļas 2. iedaļā, var uz laiku atcelt, ja nav efektīvi īstenoti valsts tiesību akti, kuros iekļautas regulas III pielikumā minētās konvencijas, kas ratificētas saskaņā ar 9. panta 1. un 2. punkta prasībām.

               (4)

               Komisija pārbaudīja saņemto informāciju un konstatēja, ka ir pietiekams pamats sākt izmeklēšanu, lai noteiktu, vai Šrilankas tiesību akti par cilvēka pamattiesību atzīšanu un aizsargāšanu ir efektīvi īstenoti. Tas ļaus detalizētāk noteikt, vai ir pamatoti uz laiku atcelt īpašo veicināšanas režīmu.

               (5)

               Apspriešanās ar Vispārējo preferenču komiteju notika 2008. gada 23. septembrī,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   Vienīgais pants
   Komisija sāk izmeklēšanu, lai noteiktu, vai Šrilankas Demokrātiskās Sociālistiskās Republikas tiesību akti, kuros iekļauts Starptautiskais pakts par pilsoņu un politiskajām tiesībām, Konvencija pret spīdzināšanu un citādu cietsirdīgu, necilvēcisku vai cilvēka cieņu pazemojošu apiešanos un sodīšanu un Konvencija par bērna tiesībām, ir efektīvi īstenoti.

      Briselē, 2008. gada 14. oktobrī

            Komisijas vārdā —

            Komisijas locekle

         Catherine ASHTON

      (1)  OV L 169, 30.6.2005., 1. lpp.


title: Lēmums Nr. 581 ( 2009. gada 2. jūlijs ) par procedūras sākšanu atļaujas piešķiršanai saskaņā ar likuma par zemes dzīļu resursiem 2. panta 1. punkta 3. apakšpunktu veikt zemes dzīļu resursu – naftas un dabasgāzes – izpēti Kilifarevo blokā, kas atrodas centrālās Bulgārijas ziemeļu daļā, un par konkursa izsludināšanu atļaujas piešķiršanai

text:
               8.10.2009

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 241/24

      LĒMUMS Nr. 581
   (2009. gada 2. jūlijs)
   par procedūras sākšanu atļaujas piešķiršanai saskaņā ar likuma par zemes dzīļu resursiem 2. panta 1. punkta 3. apakšpunktu veikt zemes dzīļu resursu – naftas un dabasgāzes – izpēti “Kilifarevo” blokā, kas atrodas centrālās Bulgārijas ziemeļu daļā, un par konkursa izsludināšanu atļaujas piešķiršanai
   2009/C 241/11
   BULGĀRIJAS REPUBLIKA
   MINISTRU PADOME
   Saskaņā ar Likuma par zemes dzīļu resursiem 42. panta 1. punkta 1. apakšpunktu, 44. panta 3. punktu un saistībā ar tā 5. panta 2. punktu un 7. panta 1. punkta 9. apakšpunktu
   MINISTRU PADOME NOLEMJ:

               1.

               Sākt procedūru atļaujas piešķiršanai veikt naftas un dabasgāzes resursu izpēti “Kilifarevo” blokā 20 km2 platībā, kura robežu punktu 1 līdz 4 koordinātas noteiktas pielikumā.

               2.

               Paziņot, ka 1. punktā minētā atļauja tiks piešķirta konkursa kārtībā.

               3.

               Noteikt, ka izpētes atļauja ir derīga 5 gadus no izpētes līguma spēkā stāšanās datuma, ar tiesībām šo termiņu pagarināt saskaņā ar Likuma par zemes dzīļu resursiem 31. panta 3. un 4. punktu.

               4.

               Termiņš, līdz kuram var nopirkt konkursa dokumentāciju, ir 120. dienā pēc šā lēmuma publicēšanas datuma Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī plkst. 16:00. Konkursa dokumentāciju var nopirkt Vides un ūdens ministrijā, 427. kab., Sofijā, Kņazienes Marijas Luīzes bulv. 22.

               5.

               Pieteikumu iesniegšanas termiņš dalībai konkursā ir 135. dienā pēc šā lēmuma publicēšanas datuma Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī plkst. 16:00. Pieteikumi dalībai konkursā jāiesniedz Vides un ūdens ministrijas lietvedībā, Sofijā, Kņazienes Marijas Luīzes bulv. 22.

               6.

               Konkursa piedāvājumu iesniegšanas termiņš ir 155. dienā pēc šā lēmuma publicēšanas datuma Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī plkst. 16:00. Konkursa piedāvājumi jāiesniedz Vides un ūdens ministrijas lietvedībā, Sofijā, Kņazienes Marijas Luīzes bulv. 22.

               7.

               Līdz 6. punktā noteiktajam termiņam saņemtos konkursa piedāvājumus 156. dienā pēc šā lēmuma publicēšanas datuma Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī Vides un ūdens ministrijā, Sofijā, Kņazienes Marijas Luīzes bulv. 22 dalībnieku pārstāvju klātbūtnē atvērs šā lēmuma 10.2. punktā minētā komisija. Šī komisija 14 dienu laikā pēc konkursa piedāvājumu atvēršanas piedāvājumus izskata un novērtē, un veic dalībnieku klasifikāciju.

               7.1.

               Ja neviens 7. punktā minētais piedāvājums neatbilst konkursa prasībām, komisija nosaka papildu termiņu, līdz kuram dalībnieki var piedāvājumus tehniski pilnveidot, par ko tiem tiek paziņots rakstiski.

               7.2.

               Komisija 14 dienu laikā pēc 7.1. punktā minēto piedāvājumu saņemšanas sasauc sanāksmi, kurā pilnveidotos piedāvājumus izskata un novērtē, un veic dalībnieku klasifikāciju.

               8.

               Dalībai konkursā iemaksājamā depozīta summa ir BGN 15 000.

               8.1.

               Depozīts jāiemaksā līdz dalībai konkursā 5. punktā noteiktajam pieteikumu iesniegšanas termiņam.

               8.2.

               Depozīts jāiemaksā konkursa dokumentācijā norādītajā bankas kontā.

               8.3.

               Tiek ieturēts konkursa uzvarētāja depozīts un depozīti, kurus iemaksājuši tie konkursa dalībnieki, kas pārkāpuši konkursa noteikumus. Pārējo dalībnieku depozītus atmaksā 14 dienu laikā pēc tam, kad Valsts Vēstnesī publicēts Ministru padomes lēmums par atļaujas piešķiršanu konkursa uzvarētājam veikt naftas un dabasgāzes resursu izpēti.

               9.

               Ministru padome nosaka pārējās ar konkursu saistītās prasības.

               9.1.

               Ja saskaņā ar Likuma par zemes dzīļu resursiem 47. panta 3. punktu tiek iesniegta sūdzība, 6. punktā un 7. punktā noteiktos termiņus pagarina par dienu skaitu, kas vajadzīgas lēmuma pieņemšanai attiecībā uz šo sūdzību, par ko rakstiski paziņo tiem konkursa dalībniekiem, kuru pieteikumi ir pieņemti.

               9.2.

               Konkursa dokumentācijas cena ir BGL 13 500.

               9.3.

               Konkursa dokumentācija jāpērk personām, kurām ir pārstāvības pilnvaras, vai notariāli pilnvarotajiem pārstāvjiem.

               9.4.

               Konkurss notiek arī tad, ja dalībai tajā pieņemts tikai viens konkursa dalībnieks.

               9.5.

               Pieteikumu iesniedzējiem dalībai konkursā jāatbilst Likuma par zemes dzīļu resursiem 23. panta 1. punktā noteiktajām prasībām.

               9.6.

               Pieteikumi dalībai konkursā jāsagatavo un jāiesniedz saskaņā ar Likuma par zemes dzīļu resursiem 46. panta 1. un 2. punktu, kā arī konkursa dokumentācijā paredzētajiem nosacījumiem.

               9.7.

               Konkursa pieteikumiem jāatbilst konkursa dokumentācijā noteiktajām prasībām un nosacījumiem.

               9.8.

               Visi konkursa piedāvājumi jānovērtē, kā tas paredzēts konkursa dokumentācijā, ņemot vērā kandidāta pārvaldības un finansiālās iespējas, piedāvāto darba programmu, resursu apjomu vides aizsardzībai un apmācībai vai tehniskiem jauninājumiem.

               9.9.

               Konkurss tiek pārtraukts, ja līdz 5. punktā noteiktajam termiņam dalībai konkursā nav saņemts neviens pieteikums vai neviens kandidāts konkursam netiek pieņemts.

               10.

               Vides un ūdens ministram ir pilnvaras:

               10.1.

               Šo lēmumu nosūtīt publicēšanai Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un Valsts Vēstnesī, kā arī Ministru padomes tīmekļa vietnē;

               10.2.

               Organizēt konkursa norisi. Ministrs ir konkursa komisijas priekšsēdētājs. Konkursa komisijas locekļus nozīmē tās priekšsēdētājs saskaņā ar Likuma par zemes dzīļu resursiem 44. panta 7. punktu.

               11.

               Sūdzības par šo lēmumu var iesniegt Augstākajai administratīvajai tiesai 14 dienu laikā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

            Ministru padomes priekšsēdētājs

         Sergei STANISHEV

            Ministru padomes galvenā sekretāra

         Vesselin DAKOV

      PIELIKUMS

         “KILIFAREVO” BLOKA ROBEŽU PUNKTU KOORDINĀTAS

                  Austrumu garums

                  Ziemeļu platums

                  1.

                  25° 40′ 03,70″

                  43° 01′ 37,27″

                  2.

                  25° 40′ 03,70″

                  42° 59′ 48,21″

                  3.

                  25° 44′ 46,93″

                  42° 59′ 48,21″

                  4.

                  25° 44′ 46,93″

                  43° 01′ 37,27″


title: 2009/79/EK: Komisijas Lēmums ( 2009. gada 23. janvāris), ar ko izveido Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju uzraudzītāju komiteju (Dokuments attiecas uz EEZ)

text:
               29.1.2009

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 25/28

      KOMISIJAS LĒMUMS

   (2009. gada 23. janvāris),
   ar ko izveido Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju uzraudzītāju komiteju
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   (2009/79/EK)
   EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   tā kā:

               (1)

               Kā daļu no tā sauktā Lamfalisī (Lamfalussy) procesa Komisija 2003. gada 5. novembrī pieņēma Lēmumu 2004/6/EK, ar ko izveido Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju uzraudzītāju komiteju (1) (turpmāk tekstā – “Komiteja”). Komiteja sāka darbu 2003. gada 24. novembrī kā neatkarīga izvērtētāja, diskusiju un padomdevēja iestāde Komisijā apdrošināšanas, pārapdrošināšanas un fondēto pensiju jomā.

               (2)

               Īstenojot Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 9. marta Direktīvu 2005/1/EK, ar ko groza Padomes Direktīvas 73/239/EEK, 85/611/EEK, 91/675/EEK, 92/49/EEK un 93/6/EEK, kā arī Direktīvas 94/19/EK, 98/78/EK, 2000/12/EK, 2001/34/EK, 2002/83/EK un 2002/87/EK, lai izveidotu finanšu pakalpojumu komiteju jaunu organizatorisko struktūru (2), Komisija 2007. gadā pārskatīja Lamfalisī procesu un 2007. gada 20. novembra paziņojumā “Lamfalisī procesa pārskats – pastiprināta uzraudzības konverģence” (3) iepazīstināja ar savu novērtējumu.

               (3)

               Šajā paziņojumā Komisija norādīja uz Eiropas Vērtspapīru regulatoru komitejas, Eiropas Banku uzraudzītāju komitejas un Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju uzraudzītāju komitejas (turpmāk tekstā – “uzraudzītāju komitejas”) nozīmi arvien vairāk integrēta Eiropas finanšu tirgus apstākļos. Uzskatīja, ka ir nepieciešama skaidra šo komiteju rīcības sistēma uzraudzības konverģences un sadarbības jomā.

               (4)

               Pārskatot Lamfalisī procesa darbību, Padome aicināja Komisiju ieviest skaidrību par uzraudzītāju komiteju lomu un apsvērt visas dažādās iespējas šo komiteju darba stiprināšanai, neapdraudot pašreizējās institucionālās struktūras līdzsvaru vai nemazinot uzraudzītāju pārskatatbildību (4).

               (5)

               Eiropadome 2008. gada 13. un 14. marta sanāksmē aicināja strauji uzlabot uzraudzītāju komiteju darbību (5).

               (6)

               Padome 2008. gada 14. maijā (6) aicināja Komisiju pārskatīt Komisijas lēmumus, ar kuriem izveido uzraudzītāju komitejas, lai nodrošinātu šo komiteju pilnvaru un uzdevumu konsekvenci un saskaņotību, kā arī lai stiprinātu to devumu uzraudzības sadarbībā un konverģencē. Padome atzīmēja, ka komitejām ir piešķirami konkrēti un specifiski uzraudzības sadarbības un konverģences veicināšanas uzdevumi, stiprinot to lomu finanšu stabilitātes risku izvērtēšanā. Tādēļ attiecībā uz šīm Komitejas funkcijām un uzdevumiem ir jāpastiprina tiesiskais regulējums.

               (7)

               Komitejai jādarbojas kā neatkarīgai padomdevēju grupai, kas konsultē Komisiju apdrošināšanas, pārapdrošināšanas un fondēto pensiju jomas jautājumos. Tomēr fondēto pensiju jomā Komitejai ir jāaplūko šādu pasākumu reglamentējošie un uzraudzības aspekti, nevis jautājumi, kas attiecas uz darba un sociālajām tiesībām, piemēram, pensijas plānu organizācija, un jo īpaši jautājumi, kas skar obligātu dalību vai darba koplīgumus.

               (8)

               Komitejas pilnvarām jāattiecas arī uz finanšu konglomerātu uzraudzību. Lai novērstu darba dublēšanos un nekonsekvenci, nodrošinātu Komiteju ar aktuālo informāciju un dotu tai iespēju dalīties informācijā, sadarbība ar Eiropas Banku uzraudzības komiteju finanšu konglomerātu uzraudzības jautājumos ir īstenojama Apvienotajā finanšu konglomerātu komitejā.

               (9)

               Komitejai arī jāveicina Kopienas tiesību aktu vispārēja un vienveidīga pastāvīga īstenošana un to konsekventa piemērošana uzraudzības iestāžu darbā.

               (10)

               Kopienas līmenī Komitejai nav nekādu reglamentējošu pilnvaru. Tai jārīko ekspertu salīdzinošā vērtēšana, jāveicina labākā prakse un, lai visā Kopienā palielinātu konverģenci, jāizdod nesaistošas pamatnostādnes, ieteikumi un standarti.

               (11)

               Ciešāka divpusēja un daudzpusēja sadarbība uzraudzības jomā ir atkarīga no uzraudzības iestāžu savstarpējās sapratnes un uzticēšanās. Komitejai ir jāveicina šādas sadarbības pilnveidošana.

               (12)

               Komitejai ir jāstimulē arī uzraudzības konverģence visā Kopienā. Lai šo mērķi konkretizētu, ir jāizstrādā orientējošs un atvērts Komitejas uzdevumu saraksts.

               (13)

               Lai risinātu pārrobežu strīdus uzraudzības iestāžu, it īpaši uzraudzītāju kolēģiju, starpā, Komitejai ir jānodrošina brīvprātīgs un nesaistošs starpniecības mehānisms.

               (14)

               Lai, neierobežojot uzraudzības iestāžu pilnvaras, gūtu labumu no Komitejas apkopotās pieredzes, uzraudzības iestādēm ir jādod iespēja iesniegt lietas izskatīšanai Komitejā un saņemt nesaistošu tās atzinumu.

               (15)

               Uzraudzības iestāžu pienākumu pamatā ir informācijas apmaiņa starp šīm iestādēm. Informācijas apmaiņai ir svarīga nozīme apdrošināšanas uzņēmumu grupu efektīvā uzraudzībā un finansiālās stabilitātes nodrošināšanā. Apdrošināšanas jomas tiesību aktos uzraudzības iestādēm ir paredzētas precīzas juridiskās saistības attiecībā uz sadarbību un informācijas apmaiņu, savukārt Komitejai ir jāveicina ikdienas informācijas apmaiņa šo iestāžu starpā, ievērojot attiecīgos konfidencialitātes nosacījumus, kas noteikti tiesību aktos, kuri piemērojami šai jomā.

               (16)

               Lai samazinātu uzraudzības pienākumu dublēšanos un tādējādi racionalizētu uzraudzības procesu, kā arī mazinātu apdrošināšanas uzņēmumu grupu slogu, Komitejai jāveicina uzdevumu deleģēšana starp uzraudzības iestādēm, it sevišķi gadījumos, kas paredzēti atbilstīgajos tiesību aktos.

               (17)

               Lai visu uzraudzītāju kolēģiju starpā sekmētu konverģenci un konsekvenci un tādējādi nodrošinātu līdzvērtīgus nosacījumus, Komitejai jāuzrauga to darbība, taču jāizvairās ierobežot kolēģiju locekļu neatkarību.

               (18)

               Uzraudzības ziņojumu kvalitātei, salīdzināmībai un konsekvencei ir galvenā nozīme attiecībā uz Kopienas uzraudzības pasākumu rentabilitāti un pārrobežu iestāžu atbilstības pienākumu. Komitejai ir jācenšas mazināt pārklāšanos un dublēšanos, kā arī jānodrošina ziņojumu datu salīdzināmība un jāpanāk to atbilstīga kvalitāte.

               (19)

               Kopienas finanšu sistēmas ir cieši saistītas, un notikumi vienā dalībvalstī var nopietni ietekmēt citu dalībvalstu finanšu iestādes un tirgus. Turpina veidoties finanšu konglomerāti, un izzūd atšķirības banku, vērtspapīru un apdrošināšanas nozares uzņēmumu darbībā, tāpēc uzraudzībai dalībvalstu un Kopienas līmenī rodas arvien jauni pārbaudījumi. Lai garantētu finansiālo stabilitāti, Komitejas, Eiropas Banku uzraudzītāju komitejas un Eiropas Vērtspapīru regulatoru komitejas līmenī ir vajadzīga sistēma, kas ļautu laikus atklāt iespējamos draudus dažādās valstīs un dažādās nozarēs un vajadzības gadījumā informēt Komisiju un pārējās komitejas. Turklāt ir būtiski, lai Komiteja nodrošinātu informācijas sniegšanu dalībvalstu finanšu ministrijām un centrālajām bankām. Šajā ziņā Komitejas funkcija ir identificēt apdrošināšanas, pārapdrošināšanas un fondēto pensiju nozares draudus un regulāri ziņot Komisijai par rezultātu. Par šo novērtējumu ir jāinformē arī Padome. Komitejai ir jāsadarbojas arī ar Eiropas Parlamentu un periodiski jāsniedz tam informācija par situāciju apdrošināšanas nozarē. Šajā kontekstā Komiteja nedrīkst izpaust informāciju par konkrētām uzraugāmajām organizācijām.

               (20)

               Lai pienācīgi risinātu starpnozaru jautājumus, Komitejas darbības jāsaskaņo ar darbībām, ko veic Eiropas Vērtspapīru regulatoru komiteja, Eiropas Banku uzraudzītāju komiteja un Eiropas Centrālo banku sistēmas Banku uzraudzības komiteja. Tas ir īpaši svarīgi, risinot jautājumus, kas saistīti ar iespējamiem starpnozaru draudiem finansiālajai stabilitātei.

               (21)

               Ņemot vērā finanšu pakalpojumu globalizāciju un starptautisko standartu pieaugošo nozīmi, Komitejai jāveicina dialogs un sadarbība arī ar uzraudzības iestādēm ārpus Kopienas.

               (22)

               Ļoti svarīga ir Komitejas pārskatatbildība attiecībā pret Kopienas iestādēm; tai jāatbilst vispāratzītiem standartiem, vienlaikus ievērojot uzraudzītāju neatkarību.

               (23)

               Komitejai ir jāizstrādā savs reglaments un pilnībā jāievēro Līgumā paredzētās iestāžu prerogatīvas un institucionālais līdzsvars. Pilnveidotās Komitejas darbības jomas jāpapildina ar uzlabotu darba procesu. Tālab gadījumos, kad nav iespējams panākt vienprātību, atbilstīgi Līguma noteikumiem lēmumi ir jāpieņem ar kvalificētu balsu vairākumu.

               (24)

               Tiesiskās drošības un skaidrības labad Lēmums 2004/6/EK ir jāatceļ,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Ar šo izveido neatkarīgu Kopienas apdrošināšanas un fondēto pensiju uzraudzības jomas konsultatīvo grupu, kuras nosaukums ir Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju uzraudzītāju komiteja (turpmāk tekstā – “Komiteja”).
   2. pants
   Komiteja pēc pašas iniciatīvas vai pēc Komisijas pieprasījuma konsultē Komisiju, it īpaši saistībā ar īstenošanas pasākumu projektu sagatavošanu apdrošināšanas, pārapdrošināšanas, fondēto pensiju un finanšu konglomerātu jomā.
   Pieprasot Komitejai sniegt konsultāciju, Komisija var noteikt termiņu, kurā šī konsultācija ir jāsniedz. Šo termiņu nosaka, ņemot vērā jautājuma steidzamību.
   3. pants
   Komiteja pilda tai uzticētos uzdevumus un sekmē Kopienas tiesību aktu vispārēju un vienotu īstenošanu un konsekventu piemērošanu, izstrādājot norādījumus, ieteikumus un standartus.
   4. pants
   1.   Komiteja stiprina valstu uzraudzības iestāžu sadarbību apdrošināšanas, pārapdrošināšanas un fondēto pensiju jomā un visā Kopienā sekmē dalībvalstu uzraudzības darbību un pieeju konverģenci. Šai nolūkā tā veic vismaz šādus uzdevumus:

               a)

               gadījumos, kas paredzēti atbilstīgajos tiesību aktos, vai pēc uzraudzības iestādes pieprasījuma nodrošina un veicina starpniecību starp uzraudzības iestādēm;

               b)

               gadījumos, kas paredzēti atbilstīgajos tiesību aktos, vai pēc uzraudzības iestāžu pieprasījuma sniedz tām atzinumus;

               c)

               veicina efektīvu divpusēju vai daudzpusēju informācijas apmaiņu starp uzraudzības iestādēm, ievērojot attiecīgos konfidencialitātes nosacījumus;

               d)

               sekmē uzdevumu deleģēšanu uzraudzības iestāžu starpā, gan nosakot tos uzdevumus, kurus ir iespējams deleģēt, gan veicinot labāko praksi;

               e)

               stimulē uzraudzītāju kolēģiju efektīvu un konsekventu darbību, izstrādājot konkrētas kolēģiju darbības pamatnostādnes, kontrolējot dažādu kolēģiju darba saskaņotību un izplatot labākās prakses piemērus;

               f)

               sekmē kvalitatīvu un vispārēju uzraudzības ziņojumu standartu izstrādi;

               g)

               pārskata Komitejas izstrādāto nesaistošo norādījumu, ieteikumu un standartu praktisko piemērošanu.

         2.   Komiteja pārlūko dalībvalstu uzraudzības darbības un pastāvīgi izvērtē to konverģenci. Komiteja ik gadu ziņo par panākto progresu un konstatē atlikušos šķēršļus.
   3.   Lai veicinātu vienotu uzraudzības pieeju, Komiteja izstrādā jaunus praktiskus konverģences instrumentus.
   5. pants
   1.   Komiteja pārrauga un izvērtē situāciju apdrošināšanas, pārapdrošināšanas un fondēto pensiju nozarē un vajadzības gadījumā informē Eiropas Vērtspapīru regulatoru komiteju, Eiropas Banku uzraudzītāju komiteju un Komisiju. Komiteja nodrošina dalībvalstu finanšu ministriju un centrālo banku informēšanu par iespējamām vai gaidāmām problēmām.
   2.   Vismaz divas reizes gadā Komiteja sniedz Komisijai piesardzīgu mikroekonomisko tendenču, iespējamo risku un apdraudējumu izvērtējumu apdrošināšanas, pārapdrošināšanas un fondēto pensiju nozarē.
   Šajā izvērtējumā Komiteja iekļauj galveno risku un apdraudējumu klasifikāciju un norāda, cik lielā mērā šie riski un apdraudējumi ir bīstami finansiālajai stabilitātei, kā arī iesaka vajadzīgās profilaktiskās un koriģējošās darbības.
   Par šo izvērtējumu informē Padomi.
   3.   Komiteja sagatavo tādas procedūras, kas ļauj uzraudzības iestādēm nekavējoties reaģēt. Vajadzības gadījumā Komiteja sekmē kopējas nostājas izstrādi Kopienā attiecībā uz riskiem un apdraudējumiem, kas var negatīvi ietekmēt Kopienas finansiālās sistēmas stabilitāti.
   4.   Cieši sadarbojoties ar Eiropas Vērtspapīru regulatoru komiteju, Eiropas Banku uzraudzītāju komiteju un Eiropas Centrālo banku sistēmas Banku uzraudzības komiteju, Komiteja nodrošina pietiekamu starpnozaru tendenču, risku un apdraudējumu atspoguļojumu.
   6. pants
   1.   Komiteja stimulē vienotas uzraudzības prakses izstrādi gan apdrošināšanas, pārapdrošināšanas un fondēto pensiju jomā, gan starpnozaru līmenī, cieši sadarbojoties ar Eiropas Vērtspapīru regulatoru komiteju un Eiropas Banku uzraudzītāju komiteju.
   2.   Šai nolūkā tā sagatavo nozaru un starpnozaru apmācības programmas, sekmē darbinieku apmaiņu un stimulē kompetentās iestādes aktīvāk izmantot personāla rotācijas shēmas, apvienotās kontroles grupas, uzraudzības apmeklējumus un citus līdzekļus.
   3.   Lai veicinātu vienotas uzraudzības prakses izveidi, Komiteja attiecīgos gadījumos izstrādā jaunus instrumentus.
   4.   Komiteja stiprina sadarbību ar trešo valstu uzraudzības iestādēm, it īpaši iesaistot tās kopīgās apmācības programmās.
   7. pants
   1.   Komiteju veido augsta līmeņa pārstāvji no valsts varas iestādēm, kas ir atbildīgas par apdrošināšanas, pārapdrošināšanas un fondēto pensiju uzraudzību. Katra dalībvalsts dalībai Komitejas sanāksmēs norīko augsta līmeņa pārstāvi no savām kompetentajām iestādēm.
   2.   Komisija piedalās Komitejas sanāksmēs un norīko augsta līmeņa pārstāvi dalībai tās apspriedēs.
   3.   Komiteja no savu locekļu vidus ievēl priekšsēdētāju.
   4.   Komiteja var uzaicināt ekspertus un novērotājus piedalīties tās sanāksmēs.
   5.   Komiteja nerisina jautājumus, kas attiecas uz darba un sociālajām tiesībām, piemēram, pensijas plānu organizāciju, jo īpaši jautājumus, kas skar obligātu dalību un darba koplīgumus.
   8. pants
   1.   Komitejas locekļi apņemas neizpaust informāciju, uz ko attiecas dienesta noslēpums. Visiem diskusiju dalībniekiem ir pienākums ievērot attiecīgos dienesta noslēpuma noteikumus.
   2.   Ja apspriedes par kādu darba kārtības punktu ir saistītas ar konfidenciālas informācijas apmaiņu par uzraugāmo iestādi, dalību šādās diskusijās var ierobežot tā, ka tajās piedalās tikai tieši iesaistītie locekļi.
   9. pants
   1.   Komiteja regulāri informē Komisiju par savas darbības rezultātiem. Tā regulāri sazinās ar Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju komiteju, kas izveidota ar Komisijas Lēmumu 2004/9/EK (7), un ar kompetento Eiropas Parlamenta komiteju.
   2.   Komiteja nodrošina starpnozaru darba saskaņotību finanšu pakalpojumu nozarē, regulāri un cieši sadarbojoties ar Eiropas Vērtspapīru regulatoru komiteju un Eiropas Banku uzraudzītāju komiteju.
   3.   Komitejas priekšsēdētājs regulāri vismaz reizi mēnesī sazinās ar Eiropas Vērtspapīru regulatoru komitejas priekšsēdētāju un Eiropas Banku uzraudzītāju komitejas priekšsēdētāju.
   10. pants
   Komiteja var izveidot darba grupas. Komisiju uzaicina piedalīties darba grupas sanāksmēs kā novērotāju.
   11. pants
   Finanšu konglomerātu uzraudzības jomā Komiteja Apvienotajā finanšu konglomerātu komitejā sadarbojas ar Eiropas Banku uzraudzītāju komiteju.
   Komisiju un Eiropas Centrālo banku uzaicina piedalīties Apvienotās finanšu konglomerātu komitejas sanāksmēs kā novērotājus.
   12. pants
   Pirms atzinuma nosūtīšanas Komisijai Komiteja laikus rīko plašas, atklātas un pārskatāmas konsultācijas ar tirgus dalībniekiem, patērētājiem un tiešajiem lietotājiem. Komiteja publicē konsultāciju rezultātus, ja vien respondents nepieprasa rīkoties citādi.
   13. pants
   Komiteja katru gadu izstrādā gada darba programmu un līdz oktobra beigām iesniedz to Padomei, Eiropas Parlamentam un Komisijai. Periodiski un vismaz reizi gadā Komiteja informē Padomi, Eiropas Parlamentu un Komisiju par darba programmā norādīto darbību izpildi.
   14. pants
   Komiteja darbojas pēc tās locekļu vienprātības principa. Ja vienprātību panākt nav iespējams, lēmumus pieņem ar kvalificētu balsu vairākumu. Komitejas locekļu pārstāvju balsis atbilst dalībvalstu balsīm, kā noteikts Līguma 205. panta 2. un 4. punktā.
   Komitejas locekļiem, kas nerīkojas saskaņā ar Komitejas pieņemtajām pamatnostādnēm, ieteikumiem, standartiem un citiem pasākumiem, jābūt gataviem izklāstīt šādas izvēles iemeslus.
   15. pants
   Komiteja pieņem savu reglamentu un organizē savu darbības režīmu.
   Attiecībā uz lēmumiem, kas saistīti ar reglamenta grozījumiem un valdes ievēlēšanu un atlaišanu, reglamentā var paredzēt tādas lēmumu pieņemšanas procedūras, kas atšķiras no 14. pantā noteiktajām.
   16. pants
   Lēmums 2004/6/EK tiek atcelts.
   17. pants
   Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2009. gada 23. janvārī

            Komisijas vārdā —

            Komisijas loceklis

         Charlie McCREEVY

      (1)  OV L 3, 7.1.2004., 30. lpp.

      (2)  OV L 79, 24.3.2005., 9. lpp.

      (3)  COM(2007) 727, galīgā redakcija.

      (4)  Padomes 2007. gada 4. decembra secinājumi 15698/07.

      (5)  Padomes secinājumi 7652/1/08 Rev. 1.

      (6)  Padomes secinājumi 8515/3/08 Rev. 3.

      (7)  OV L 3, 7.1.2004., 34. lpp.


title: Komisijas Lēmums ( 2011. gada 17. marts ), ar ko Horvātijas Republikai saistībā ar 301. un 302. pirmspievienošanās pasākumu pirmspievienošanās periodā piešķir atbalsta pārvaldības pilnvaras attiecībā uz Pirmspievienošanās palīdzības instrumenta ( IPA ) V komponentu – lauksaimniecība un lauku attīstība

text:
               18.3.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 85/4

         KOMISIJAS LĒMUMS
   (2011. gada 17. marts),
   ar ko Horvātijas Republikai saistībā ar 301. un 302. pirmspievienošanās pasākumu pirmspievienošanās periodā piešķir atbalsta pārvaldības pilnvaras attiecībā uz Pirmspievienošanās palīdzības instrumenta (IPA) V komponentu – lauksaimniecība un lauku attīstība
   2011/C 85/04
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2006. gada 17. jūlija Regulu (EK) Nr. 1085/2006, ar ko izveido Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (IPA) (1),
   ņemot vērā Komisijas 2007. gada 12. jūnija Regulu (EK) Nr. 718/2007, ar kuru īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 1085/2006, ar ko izveido Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (IPA) (2), un jo īpaši tās 14. pantu,
   ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (turpmāk “Finanšu regula”) (3), un jo īpaši tās 53.c pantu un 56. panta 2. punktu,
   ņemot vērā Komisijas 2002. gada 23. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (turpmāk “Īstenošanas noteikumi”) (4), un jo īpaši tās 35. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Regulā (EK) Nr. 1085/2006 definēti mērķi un galvenie principi attiecībā uz pirmspievienošanās palīdzību kandidātvalstīm un potenciālajām kandidātvalstīm laikā no 2007. līdz 2013. gadam, un ar minēto regulu Komisijai uztic atbildību par tās īstenošanu.

               (2)

               Regulas (EK) Nr. 718/2007 11., 12., 13., 14., 18. un 186. pants paredz, ka Komisijai ir iespējas saņēmējvalstij piešķirt pārvaldības pilnvaras, un definē prasības šādai piešķiršanai saistībā ar Pirmspievienošanās palīdzības instrumenta V komponentu – lauksaimniecība un lauku attīstība.

               (3)

               Atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 718/2007 7. pantam Komisija un saņēmējvalsts noslēdz pamatnolīgumu, lai paredzētu un pieņemtu sadarbības noteikumus attiecībā uz ES finanšu palīdzību saņēmējvalstij. Vajadzības gadījumā pamatnolīgumu var papildināt ar vienu vai vairākiem nozaru nolīgumiem, kuros paredz konkrētā komponenta noteikumus.

               (4)

               Lai saņēmējvalstij varētu piešķirt pārvaldības pilnvaras, jāievēro Finanšu regulas 53.c pantā un 56. panta 2. punktā, kā arī Īstenošanas noteikumu 35. pantā paredzētie nosacījumi.

               (5)

               Horvātijas Republikas valdība un Eiropas Savienības Komisija 2007. gada 17. decembrī noslēdza Pamatnolīgumu par sadarbības noteikumiem attiecībā uz ES finanšu palīdzību Horvātijas Republikai saistībā ar atbalsta īstenošanu atbilstīgi Pirmspievienošanās palīdzības instrumentam (IPA).

               (6)

               Programmā Horvātijas Republikas lauksaimniecības un lauku attīstībai atbilstīgi IPA (turpmāk “IPARD programma”), kas apstiprināta ar Komisijas 2008. gada 25. februāra Lēmumu C(2008) 690 saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1085/2006 7. panta 3. punktu un Regulas (EK) Nr. 718/2007 184. pantu, tika iekļauts plāns par ES ikgadējiem maksājumiem, kā arī finansēšanas nolīgums.

               (7)

               Ar nozaru nolīgumu, kuru 2009. gada 12. janvārī, rīkojoties Eiropas Savienības interesēs, Eiropas Savienības vārdā noslēdza Eiropas Savienības Komisija un Horvātijas Republikas vārdā – Horvātijas Republikas valdība, papildina noteikumus pamatnolīgumā, paredzot īpašus noteikumus, kas piemērojami IPARD programmas īstenošanai un izpildei saistībā ar Horvātijas Republikas lauksaimniecības un lauku attīstību atbilstīgi pirmspievienošanās palīdzības instrumentam (IPA).

               (8)

               Jaunākie grozījumi IPARD programmā tika ieviesti 2010. gada 26. novembrī ar Komisijas Lēmumu C(2010) 8462.

               (9)

               Saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 718/2007 21. pantu saņēmējvalstij ir jāizraugās struktūras un iestādes, kuras atbild par IPARD programmas īstenošanu – kompetentais akreditācijas ierēdnis, valsts kredītrīkotājs, valsts fonds, pārvaldības iestāde, IPARD aģentūra un revīzijas iestāde.

               (10)

               Horvātijas valdība par valsts fondu ir iecēlusi valsts fonda nodaļu, kas ir Valsts kases struktūrvienība Finanšu ministrijā un kura veiks funkcijas un pienākumus atbilstīgi nozaru nolīguma I pielikumam.

               (11)

               Horvātijas valdība par IPARD aģentūru ir iecēlusi neatkarīgu valsts iestādi, proti, Lauksaimniecības, zivsaimniecības un lauku attīstības maksājumu aģentūru, kura veiks funkcijas un pienākumus atbilstīgi nozaru nolīguma I pielikumam.

               (12)

               Horvātijas valdība par pārvaldības iestādi ir iecēlusi Lauku attīstības direktorātu, kas ir Sapard/IPARD programmas pārvaldības iestāde Lauksaimniecības, zivsaimniecības un lauku attīstības ministrijā un kurš veiks funkcijas un pienākumus atbilstīgi nozaru nolīguma I pielikumam.

               (13)

               Kompetentais akreditācijas ierēdnis 2008. gada 12. novembrī informēja Eiropas Komisiju par valsts kredītrīkotāja un valsts fonda akreditāciju saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 718/2007 12. panta 3. punktu.

               (14)

               Valsts kredītrīkotājs 2008. gada 12. novembrī informēja Eiropas Komisiju par funkcionālās struktūras, kas atbild par IPA V komponenta – lauku attīstība – pārvaldību un īstenošanu saistībā ar 101., 103. un 301. pasākumu, akreditāciju saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 718/2007 13. panta 3. punktu. Valsts kredītrīkotājs 2010. gada 6. maijā nolēma sagatavot papildinājumu lēmumam par valsts akreditācijas aktu attiecībā uz IPARD 301. pasākumu.

               (15)

               Valsts kredītrīkotājs 2010. gada 28. maijā informēja Eiropas Komisiju par funkcionālās struktūras, kas atbild par IPA V komponenta – lauku attīstība – pārvaldību un īstenošanu saistībā ar 202/1. apakšpasākumu “Prasmju apguve”, 302. pasākumu “Saimnieciskās darbības dažādošana un attīstība laukos” un 501. pasākumu “Tehniskais atbalsts”, akreditāciju saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 718/2007 13. panta 3. punktu.

               (16)

               Valsts kredītrīkotājs 2010. gada 21. decembrī Komisijai paziņoja, ka atsaukta funkcionālās struktūras, kas atbild par IPA V komponenta – lauku attīstība – pārvaldību un īstenošanu saistībā ar 201/1. pasākumu, akreditācija.

               (17)

               Horvātijas iestādes Komisijai 2009. gada 16. martā iesniedza sarakstu ar attiecināmajiem izdevumiem saistībā ar 101., 103. un 301. pasākumu atbilstīgi nozaru nolīguma 32. panta 3. punktam. Komisija šo sarakstu apstiprināja 2009. gada 8. aprīlī.

               (18)

               Horvātijas iestādes Komisijai 2010. gada 29. oktobrī iesniedza jaunāko grozīto sarakstu ar attiecināmajiem izdevumiem saistībā ar 302. pasākumu atbilstīgi nozaru nolīguma 32. panta 3. punktam. Komisija šo sarakstu apstiprināja 2010. gada 10. novembrī.

               (19)

               Horvātijas iestādes Komisijai 2009. gada 24. novembrī iesniedza sarakstu ar attiecināmajiem izdevumiem saistībā ar 501. pasākumu atbilstīgi nozaru nolīguma 32. panta 3. punktam. Komisija šo sarakstu apstiprināja 2010. gada 29. martā.

               (20)

               Papildus diviem pasākumiem, kas tika piešķirti 2009. gadā, no septiņiem IPARD programmā paredzētajiem pasākumiem par valsts kredītrīkotāja akreditēto trīs pasākumu, proti, 301. pasākuma „Lauku infrastruktūras uzlabošana un attīstība”, 302. pasākuma “Saimnieciskās darbības dažādošana un attīstība laukos” un 501. pasākuma “Tehniskais atbalsts”, īstenošanu atbilstīgi programmai būs atbildīga par IPARD aģentūru ieceltā Lauksaimniecības, zivsaimniecības un lauku attīstības maksājumu aģentūra un par pārvaldības iestādi ieceltais Lauku attīstības direktorāts, Sapard/IPARD programmas pārvaldības iestāde.

               (21)

               Lai ņemtu vērā pamatnolīguma 19. panta 1. punktā minētās prasības, par izdevumiem saskaņā ar šo lēmumu tiesības pretendēt uz Kopienas līdzfinansējumu ir tikai tad, ja tie ir samaksāti pēc datuma, ar kuru datēts lēmums par pārvaldības pilnvaru piešķiršanu, izņemot pamatnolīguma 19. panta 2. punktā minēto 501. pasākumu “Tehniskais atbalsts” un Regulas (EK) Nr. 718/2007 172. panta 3. punkta c) apakšpunktā minētās vispārējās izmaksas. Izdevumi ir attiecināmi, ja tie atbilst pareizas finanšu pārvaldības principiem un jo īpaši taupības un izdevumu lietderības principam.

               (22)

               Regula (EK) Nr. 718/2007 paredz, ka ex ante apstiprinājuma prasību var atcelt saskaņā ar minētās regulas 18. panta 2. punktu, katrā gadījumā atsevišķi analizējot to, cik efektīvi funkcionē attiecīgā pārvaldes un kontroles sistēma, un paredz sīki izstrādātus noteikumus minētās analīzes veikšanai.

               (23)

               Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 718/2007 14. un 18. pantu Regulas (EK) Nr. 718/2007 11., 12. un 13. pantā minētās akreditācijas ir pārskatītas; attiecīgo struktūru un iestāžu procedūras un organizācija ir pārbaudītas atbilstīgi valsts kredītrīkotāja iesniegtajam pieteikumam, tostarp veicot pārbaudes uz vietas.

               (24)

               Komisijas veiktās pārbaudes saistībā ar 301. pasākumu “Lauku infrastruktūras uzlabošana un attīstība” un 302. pasākumu “Saimnieciskās darbības dažādošana un attīstība laukos” ir balstītas uz sistēmu, kas ir spējīga darboties, bet vēl nav ieviesta, attiecībā uz visiem būtiskajiem elementiem.

               (25)

               Lai gan revīzijas iestāde nav iekļauta šajā lēmumā, tās gatavība darboties kā funkcionāli neatkarīgai revīzijas struktūrai laikā, kad Komisijai tika iesniegta akreditācijas dokumentācija pārvaldības pilnvaru piešķiršanai, tika novērtēta, veicot pārbaudes uz vietas.

               (26)

               Tas, kā Horvātija ir ievērojusi prasības, kas paredzētas Finanšu regulas 56. panta 2. punktā un Regulas (EK) Nr. 718/2007 11., 12. un 13. pantā, tika novērtēts, veicot pārbaudes uz vietas.

               (27)

               Novērtējuma rezultāti liecina, ka Horvātija ir ievērojusi prasības attiecībā uz 301. un 302. pasākumu. Tomēr Lauksaimniecības, zivsaimniecības un lauku attīstības maksājumu aģentūra, kas darbojas kā IPARD aģentūra, vēl nav pareizi īstenojusi akreditācijas kritēriju saistībā ar funkcijām, kuras tai būs jāveic, īstenojot 501. pasākumu.

               (28)

               Tāpēc ir lietderīgi saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 718/2007 18. panta 2. punktu atcelt ex ante apstiprinājuma prasību, kas minēta Finanšu regulas 165. pantā, un pārvaldības pilnvaras attiecībā uz Horvātijas programmas 301. un 302. pasākumu piešķirt valsts kredītrīkotājam, valsts fondam, IPARD aģentūrai un pārvaldības iestādei, balstoties uz decentralizācijas principu,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   1.   Atbalsta pārvaldības pilnvaras attiecībā uz Pirmspievienošanās palīdzības instrumenta (IPA) V komponentu (lauksaimniecība un lauku attīstība) piešķir attiecīgajām iestādēm atbilstīgi nosacījumiem, kas paredzēti šajā lēmumā.
   2.   Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 718/2007 18. panta 2. punktu ir atcelta prasība par Horvātijas Republikas pārvaldības, maksāšanas un īstenošanas funkciju ex ante apstiprināšanu, ko veic Komisija, saistībā ar 301. pasākumu “Lauku infrastruktūras uzlabošana un attīstība” un 302. pasākumu “Saimnieciskās darbības dažādošana un attīstība laukos”.
   2. pants
   Šo lēmumu piemēro, pamatojoties uz šādām struktūrām un iestādēm, ko Horvātijas Republika ir izraudzījusies atbilstīgi IPA paredzētās V komponenta programmas 301. un 302. pasākuma pārvaldībai:

               a)

               valsts kredītrīkotājs;

               b)

               valsts fonds;

               c)

               funkcionālā struktūra IPA V komponentam:

                           —

                           pārvaldības iestāde,

                           —

                              IPARD aģentūra.

         3. pants
   1.   Pārvaldības pilnvaras piešķir struktūrām un iestādēm atbilstīgi šā lēmuma 2. pantam.
   2.   Valsts iestādes veic turpmākas pārbaudes attiecībā uz šā lēmuma 2. punktā norādītajām iestādēm un struktūrām, lai nodrošinātu, ka pārvaldības un kontroles sistēma darbojas sekmīgi. Pārbaudes veic līdz pirmās izdevumu deklarācijas iesniegšanai, ar ko pieprasa izdevumu atlīdzināšanu saistībā ar 1. panta 2. punktā minētajiem pasākumiem.
   4. pants
   1.   Izdevumus, kas samaksāti agrāk par šā lēmuma datumu, nekādā gadījumā neuzskata par attiecināmiem, izņemot Regulas (EK) Nr. 718/2007 172. panta 3. punkta c) apakšpunktā minētās vispārējās izmaksas.
   2.   Izdevumi ir attiecināmi, ja tie atbilst pareizas finanšu pārvaldības principiem un jo īpaši taupības un izdevumu lietderības principam.
   5. pants
   1.   Neskarot lēmumus, ar ko individuāliem atbalsta saņēmējiem piešķir atbalstu saskaņā ar IPARD programmu, piemēro noteikumus par tiesībām pretendēt uz atbalstu par izdevumiem attiecībā uz 301. pasākumu, kurus ierosinājusi Horvātija ar 2009. gada 16. marta vēstuli Nr. “Kategorija: NP 018-04/09-01/106, Atsauces Nr.: 525-12-3-0472/09-2”, kas Komisijā reģistrēta 2009. gada 26. martā ar Nr. 8151.
   2.   Neskarot lēmumus, ar ko individuāliem atbalsta saņēmējiem piešķir atbalstu saskaņā ar IPARD programmu, piemēro noteikumus par tiesībām pretendēt uz atbalstu par izdevumiem attiecībā uz 302. pasākumu, kurus ierosinājusi Horvātija ar 2010. gada 19. oktobra vēstuli Nr. “Kategorija: NP 011-02/09-01/72, Atsauces Nr.: 525-12-3-0473/10-30”, kas Komisijā reģistrēta 2010. gada 29. oktobrī ar Nr. 761752.
   6. pants
   1.   Komisija uzrauga prasību ievērošanu saistībā ar pārvaldības pilnvaru piešķiršanu atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 718/2007 17. pantam.
   2.   Ja šā lēmuma īstenošanas laikā Komisija konstatē, ka šajā lēmumā paredzētie Horvātijas Republikas pienākumi netiek pildīti, Komisija var nolemt atsaukt vai apturēt pārvaldības pilnvaru piešķiršanu, balstoties uz Regulas (EK) Nr. 718/2007 17. pantu.
   3.   Horvātijas Republika atbilstoši Komisijas Regulas (EK) Nr. 718/2007 19. pantam nodrošina, ka:

               —

               veic izmeklēšanu un efektīvi rīkojas gadījumos, kad tiek konstatēta krāpšana un pārkāpumi, un nodrošina funkcionējošu kontroles un ziņošanas mehānismu, kas ir līdzvērtīgs Komisijas Regulā (EK) Nr. 1828/2006 minētajam mehānismam,

               —

               valsts struktūras īsteno krāpšanas novēršanas pasākumus. Krāpšanas novēršanas pasākumus paziņo arī Komisijai.

      Briselē, 2011. gada 17. martā

            Komisijas vārdā –

            Komisijas loceklis

         Dacian CIOLOŞ

      (1)  OV L 210, 31.7.2006., 82. lpp.

      (2)  OV L 170, 29.6.2007., 1. lpp.

      (3)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (4)  OV L 357, 31.12.2002., 1. lpp.


title: 2013/349/ES: Dalībvalstu valdību pārstāvju Lēmums ( 2013. gada 1. jūlijs ), ar ko ieceļ amatā Tiesas tiesnesi

text:
               3.7.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 184/6

         DALĪBVALSTU VALDĪBU PĀRSTĀVJU LĒMUMS
   (2013. gada 1. jūlijs),
   ar ko ieceļ amatā Tiesas tiesnesi
   (2013/349/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS DALĪBVALSTU VALDĪBU PĀRSTĀVJI,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 19. pantu,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 253. un 255. pantu,
   ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 106.a panta 1. punktu,
   ņemot vērā Aktu par Horvātijas pievienošanos un jo īpaši tā 22. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Akta par Horvātijas pievienošanos 22. panta 1. punktā ir paredzēts, ka Tiesā tiek iecelts tiesnesis no Horvātijas laikposmam no 2013. gada 1. jūlija līdz 2015. gada 6. oktobrim.

               (2)

               Iecelšanai Tiesas tiesneša amatā tika izvirzīta Siniša RODIN kunga kandidatūra.

               (3)

               Komiteja, kas izveidota saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 255. pantu, ir sniegusi atzinumu par Siniša RODIN kunga atbilstību Tiesas tiesneša pienākumu veikšanai,

         IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.
   1. pants

      Siniša RODIN kungs tiek iecelts par Tiesas tiesnesi laikposmam no 2013. gada 1. jūlija līdz 2015. gada 6. oktobrim.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā 2013. gada 1. jūlijā.

      Briselē, 2013. gada 1. jūlijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         L. LINKEVIČIUS


title: Padomes Lēmums (ES) 2015/423 ( 2015. gada 6. marts ) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Roterdamas konvencijas pušu konferences septītajā sanāksmē attiecībā uz grozījumiem III pielikumā Roterdamas konvencijā par iepriekš norunātas piekrišanas procedūru attiecībā uz dažām bīstamām ķīmiskām vielām un pesticīdiem starptautiskajā tirdzniecībā

text:
               13.3.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 68/48

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2015/423
   (2015. gada 6. marts)
   par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Roterdamas konvencijas pušu konferences septītajā sanāksmē attiecībā uz grozījumiem III pielikumā Roterdamas konvencijā par iepriekš norunātas piekrišanas procedūru attiecībā uz dažām bīstamām ķīmiskām vielām un pesticīdiem starptautiskajā tirdzniecībā
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 192. un 207. pantu saistībā ar tā 218. panta 9. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Savienība ar Padomes Lēmumu 2006/730/EK (1) ir apstiprinājusi Roterdamas konvenciju par iepriekš norunātas piekrišanas procedūru attiecībā uz dažām bīstamām ķīmiskām vielām un pesticīdiem starptautiskajā tirdzniecībā (“Roterdamas konvencija”).

               (2)

               Savienībā Roterdamas konvenciju īsteno ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 649/2012 (2).

               (3)

               Lai nodrošinātu, ka importētājas valstis var izmantot Roterdamas konvencijas sniegto aizsardzību, ir nepieciešami un lietderīgi atbalstīt Ķīmisko vielu pārskatīšanas komitejas ieteikumu Roterdamas konvencijas III pielikumā iekļaut krizotilazbestu, metamidofosu, trihlorfonu, fentionu (īpaši mazā apjomā lietojamiem (ULV) preparātiem, kuros aktīvās vielas saturs ir 640 g/l vai vairāk), kā arī šķidros preparātus (emulģējamos koncentrātus un šķīstošos koncentrātus), kuros parakvāta dihlorīda saturs ir 276 g/l vai vairāk, kas atbilst parakvāta jonu koncentrācijai 200 g/l vai vairāk. Minētās vielas Savienībā jau ir aizliegtas vai stingri ierobežotas, un tāpēc uz tām attiecas eksporta prasības, kas ir stingrākas par Roterdamas konvencijā noteiktajām prasībām.

               (4)

               Sagaidāms, ka Roterdamas konvencijas Pušu septītajā konferencē lems par ierosinātajiem III pielikuma grozījumiem. Savienībai būtu jāatbalsta minētie grozījumi,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Nostāja, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Roterdamas konvencijas Pušu septītajā konferencē, ir tāda, ka Savienība atbalsta grozījumu pieņemšanu III pielikumā Roterdamas konvencijai par iepriekš norunātas piekrišanas procedūru attiecībā uz dažām bīstamām ķīmiskām vielām un pesticīdiem starptautiskajā tirdzniecībā (3), attiecībā uz to, lai iekļautu krizotilazbestu, metamidofosu, trihlorfonu, fentionu (īpaši mazā apjomā lietojamiem (ULV) preparātiem, kuros aktīvās vielas saturs ir 640 g/l vai vairāk), kā arī šķidros preparātus (emulģējamos koncentrātus un šķīstošos koncentrātus), kuros parakvāta dihlorīda saturs ir 276 g/l vai vairāk, kas atbilst parakvāta jonu koncentrācijai 200 g/l vai vairāk.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2015. gada 6. martā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         K. GERHARDS

      (1)  Padomes Lēmums 2006/730/EK (2006. gada 25. septembris), lai Eiropas Kopienas vārdā noslēgtu Roterdamas Konvenciju par iepriekš norunātas piekrišanas procedūru attiecībā uz dažām bīstamām ķīmiskām vielām un pesticīdiem starptautiskajā tirdzniecībā (OV L 299, 28.10.2006., 23. lpp.).

      (2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 649/2012 (2012. gada 4. jūlijs) par bīstamu ķīmisku vielu eksportu un importu (OV L 201, 27.7.2012., 60. lpp.).

      (3)  OV L 63, 6.3.2003., 29. lpp.


title: 2004/780/EK, Euratom: Padomes Lēmums (2004. gada 19. novembris), ar ko ieceļ Eiropas Kopienu Komisijas priekšsēdētāju un locekļus

text:
               20.11.2004

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 344/33

      PADOMES LĒMUMS

   (2004. gada 19. novembris),
   ar ko ieceļ Eiropas Kopienu Komisijas priekšsēdētāju un locekļus
   (2004/780/EK, Euratom)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, jo īpaši tā 213. panta 1. punktu, kā arī tā 214. panta 2. punkta trešo daļu,
   ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu, jo īpaši tā 126. panta 1. punktu, kā arī tā 127. panta 2. punkta trešo daļu,
   tā kā:

               (1)

               Jāieceļ jauna Komisija, kurā ir pa vienam pilsonim no katras dalībvalsts, laikposmam no Komisijas iecelšanas dienas līdz 2009. gada 31. oktobrim.

               (2)

               Padomē sanākušo valstu vai valdību vadītāji 2004. gada 29. jūnijā ir izraudzījušies José Manuel DURÃO BARROSO kungu par kandidātu Komisijas priekšsēdētāja amatam (1).

               (3)

               Eiropas Parlaments ar 2004. gada 22. jūlija rezolūciju ir apstiprinājis šo kandidatūru.

               (4)

               Ar Lēmumu 2004/753/EK, Euratom (2), ar ko atceļ un aizstāj Lēmumu 2004/642/EK, Euratom (3), Padome, vienojoties ar izraudzīto Komisijas priekšsēdētāju, ir pieņēmusi pārējo personu sarakstu, kuras tā paredz iecelt par Komisijas locekļiem.

               (5)

               Eiropas Parlaments ar 2004. gada 18. novembra balsojumu ir devis piekrišanu priekšsēdētāja un pārējo Komisijas locekļu kandidatūrām kopumā.

               (6)

               Tādēļ būtu jāturpina procedūra Komisijas priekšsēdētāja un pārējo Komisijas locekļu iecelšanai.

               (7)

               Stājoties spēkā Līgumam par Konstitūciju Eiropai, beigsies tā Komisijas locekļa pilnvaru termiņš, kuram būs tā pati pilsonība, kā nākamajam Eiropas Savienības ārlietu ministram, kas būs Komisijas priekšsēdētāja vietnieks,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo laikposmam no 2004. gada 22. novembra līdz 2009. gada 31. oktobrim par Eiropas Kopienu Komisijas locekļiem tiek iecelti:

               —

               par priekšsēdētāju:

                           —

                              José Manuel DURÃO BARROSO kungs,

               —

               par locekļiem:

                           —

                              Joaquín ALMUNIA AMANN,

                           —

                              Jacques BARROT,

                           —

                              Joe BORG,

                           —

                              Stavros DIMAS,

                           —

                              Benita FERRERO-WALDNER,

                           —

                              Ján FIGEĽ,

                           —

                              Mariann FISCHER BOEL,

                           —

                              Franco FRATTINI,

                           —

                              Dalia GRYBAUSKAITĖ,

                           —

                              Danuta HÜBNER,

                           —

                              Siim KALLAS,

                           —

                              László KOVÁCS,

                           —

                              Neelie KROES,

                           —

                              Markos KYPRIANOU,

                           —

                              Peter MANDELSON,

                           —

                              Charlie McCREEVY,

                           —

                              Louis MICHEL,

                           —

                              Andris PIEBALGS,

                           —

                              Janez POTOČNIK,

                           —

                              Viviane REDING,

                           —

                              Olli REHN,

                           —

                              Vladimír ŠPIDLA,

                           —

                              Günter VERHEUGEN,

                           —

                              Margot WALLSTRÖM.

         2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā 2004. gada 22. novembrī.
   3. pants
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2004. gada 19. novembrī

            Padomes vārdā

            priekšsēdētājs

         J. P. H. DONNER

      (1)  OV L 236, 7.7.2004., 15. lpp.

      (2)  OV L 333, 9.11.2004., 12. lpp.

      (3)  OV L 294, 17.9.2004., 30. lpp.