title: Padomes Lēmums (2000. gada 1. decembris) par Šengenas acquis piemērošanu Dānijā, Somijā un Zviedrijā, kā arī Islandē un Norvēģijā

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

32000D0777

Oficiālais Vēstnesis L 309 , 09/12/2000 Lpp. 0024 - 0028

		Padomes Lēmums(2000. gada 1. decembris)par Šengenas acquis piemērošanu Dānijā, Somijā un Zviedrijā, kā arī Islandē un Norvēģijā(2000/777/EK)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam pievienoto Protokolu par Šengenas acquis iekļaušanu Eiropas Savienības sistēmā, un jo īpaši tā 2. panta 2. punktu,ņemot vērā Nolīgumu, ko noslēgusi Eiropas Savienības Padome, Islandes Republika un Norvēģijas Karaliste, par šo valstu iesaistīšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un izstrādāšanā [1] (turpmāk "1999. gada 18. maija nolīgums"), ko parakstīja 1999. gada 18. maijā un kas stājās spēkā 2000. gada 26. jūnijā, un jo īpaši tā 15. panta 4. punktu,tā kā:(1) 1990. gada 19. jūnijā parakstītajā Šengenas līguma īstenošanas konvencijas Nobeiguma akta 1. punktā un attiecīgo nolīgumu par Dānijas Karalistes, Somijas Republikas un Zviedrijas Karalistes pievienošanos šai konvencijai nobeiguma aktos, kuri parakstīti 1996. gada 19. decembrī, paredz kopīgu deklarāciju par attiecīgo tiesību aktu stāšanos spēkā.(2) Jānosaka datums, kurā Šengenas acquis attieksies uz Dāniju, Somiju un Zviedriju un Islandi un Norvēģiju (turpmāk sauktas par "Ziemeļvalstīm").(3) Lai nodrošinātu savietojamību ar Ziemeļvalstu pasu ūniju, minētais datums attieksies uz visām Ziemeļvalstīm.(4) Šī lēmuma sagatavošanā bija šādi posmi. Vispirms Ziemeļvalstīm bija nosūtīta pilna aptaujas anketa, atbildes uz kuru tika iereģistrētas. Tad policijas sadarbības un datu aizsardzības jomās notika pārbaudes un novērtējuma vizītes visās Ziemeļvalstīs saskaņā ar Padomes ietvaros piemērojamām procedūrām. Padome 2000. gada 29. maijā secināja, ka minētajās jomās nosacījumi ir izpildīti. Attiecībā uz to Šengenas acquis piemērošanu saistībā ar vīzām un konsulāro sadarbību, vizītes parādīja, ka, izņemot dažus punktus, kurus Ziemeļvalstis apņemas ievērot, ir izpildītas prasības par tiesību aktiem, personāla skaitu, apmācībām, infrastruktūru un materiālajiem resursiem.(5) Taču attiecībā uz Šengenas Informācijas sistēmu (SIS), kuras paplašināšana saskaņā ar SIS 1 + projektu jāpabeidz ar testa uzdevumiem, kas pierāda spēju darboties 18 valstīs, jāveic vizītes, lai novērtētu tās darbību pirms turpmākās kontroles atcelšanas uz iekšējām robežām.(6) Ir notikušas novērtējuma vizītes sakarā ar pārbaudēm un uzraudzību uz ārējām robežām. Vizītes norādīja, ka var secināt par pozitīvu attīstības iezīmju sasniegšanu. Taču joprojām ir daži trūkumi. Tādēļ jāveic turpmākas novērtējuma vizītes.(7) Ziemeļvalstis iesniegušas Padomei sarakstu ar kompetentajām iestādēm, kas noteiktas 101. panta 4. punktā un 108. panta 1. punktā Šengenas līguma īstenošanas konvencijā, kas parakstīta 1990. gada 19. jūnijā. Ziemeļvalstis izpildījušas minētās īstenošanas konvencijas 114. panta prasības.(8) Lai pārbaudītu, ka SISZiemeļvalstīs darbojas pareizi, Šengenas informācijas sistēmas Ziemeļvalstu valsts nodaļai (N. SIS) jābūt pilnībā ekspluatējamai (t.i., gala lietotājiem jāspēj piekļūt aktuālajiem datiem visās 15 valstīs) no 2001. gada 1. janvāra pirms iekšējās robežkontroles atcelšanas.(9) Padomei jānodrošina, lai laicīgi izstrādātu kritēriju un mehānismu sistēmu, ar kuras palīdzību nosaka valsti, kas atbild par patvēruma pieprasījuma izskatīšanu, kurš iesniegts jebkurā dalībvalstī vai Islandē vai Norvēģijā, kā izklāstīts 1999. gada 18. maija nolīguma 7. pantā.(10) Izņemot gadījumu, ja Padome, pabeidzot novērtējuma vizītes pēc 2001. gada 1. janvāra, nolemj, ka SIS vienā vai vairākās Ziemeļvalstīs nedarbojas pareizi vai ka šo valstu ostas un lidostas neatbilst visām nepieciešamajām prasībām, visu Šengenas acquis šajās valstīs jāpiemēro no 2001. gada 25. marta.(11) Ir ievērota 1999. gada 18. maija nolīguma 15. panta 4. punktā noteiktā procedūra,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsNo 2001. gada 25. marta, ievērojot 3. panta 2. punktu:a) visi Šengenas acquis noteikumi, kas paredzēti A, B, C un D pielikumos Padomes Lēmumam 1999/436/EK (1999. gada 20. maijs), ar ko atbilstīgi Eiropas Kopienas dibināšanas līguma un Līguma par Eiropas Savienību attiecīgajiem noteikumiem nosaka tiesisko bāzi visām normām un lēmumiem, kas veido Šengenas acquis [2], un jebkurš Padomes pieņemtais tiesību akts, ar ko nosaka tiesību aktu, kas stājas spēkā un kas paredz viena vai vairāku šādu noteikumu turpmāku izstrādāšanu, attiecas uz Dānijas, Somijas un Zviedrijas savstarpējām attiecībām, kā arī to attiecībās ar Beļģiju, Vāciju, Grieķiju, Spāniju, Franciju, Itāliju, Luksemburgu, Nīderlandi, Austriju un Portugāli;b) visi noteikumi, kas paredzēti A un B pielikumā Nolīgumam, ko 1999. gada 18. maijā noslēdza Eiropas Savienības Padome, Islandes Republika un Norvēģijas Karaliste, par šo valstu iesaistīšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un izstrādāšanā, un jebkurš Padomes pieņemtais tiesību akts, ar ko nosaka tiesību aktu, kas stājas spēkā un kas paredz viena vai vairāku šādu noteikumu turpmāku izstrādāšanu, attiecas uz Islandes un Norvēģijas savstarpējām attiecībām, kā arī uz to attiecībām ar Beļģiju, Dāniju, Vāciju, Grieķiju, Spāniju, Franciju, Itāliju, Luksemburgu, Nīderlandi, Austriju, Portugāli, Somiju un Zviedriju.2. pants1. Ar SISsaistītos Šengenas acquis noteikumus saskaņā ar 1. pantā noteikto procedūru piemēro no 2001. gada 1. janvāra. Šajā nolūkā Ziemeļvalstis ievada SIS faktiskus datus, un minētās valstis tāpat kā dalībvalstis, attiecībā uz kurām Šengenas acquis jau ir īstenots, varēs izmantot minētos datus, ievērojot 3. punkta noteikumus. Šāda piemērošana nekavē sadarbību Ziemeļvalstu pasu ūnijā.2. Pirmajā daļā minētos noteikumus izklāsta pielikumā.3. Līdz 1. pantā noteiktajam datumam Ziemeļvalstīs:a) nav saistību atteikt ieceļošanu savā teritorijā trešo valstu tādiem pilsoņiem vai viņus izraidīt, par kuriem nav tāda SIS brīdinājuma no citas dalībvalsts, kas aizliedz ieceļošanu, un kuri ierodas tieši no dalībvalsts, kas jau piemēro Šengenas acquis noteikumus;b) var atļaut ieceļot savā teritorijā trešo valstu pilsoņiem, par kuriem citā dalībvalstī ir SIS brīdinājums, kas aizliedz ieceļošanu, ja Ziemeļvalsts šādiem pilsoņiem nolēmusi izsniegt vīzu vai citu uzturēšanās atļauju;c) atturas no tādu datu ievadīšanas, uz kuriem attiecas Šengenas līguma īstenošanas konvencijas 96. pants.3. pants1. Visās Ziemeļvalstīs 2001. gada janvārī un februārī notiek novērtējuma vizītes saskaņā ar procedūrām, ko Padome piemēro šādam nolūkam, lai pārbaudītu, vai SIS darbojas pareizi un vai to pareizi piemēro.Šajā pašā laikposmā papildu novērtējuma vizītes notiek Dānijas un Norvēģijas ostās un visu Ziemeļvalstu lidostās, lai pārliecinātos, vai minētās ostas un lidostas izpilda nepieciešamās prasības.Ziņojumus par šādām vizītēm iesniedz Padomei līdz 2001. gada 1. martam.2. Pamatojoties uz minētajiem ziņojumiem, Padome, kurā ir tādu dalībvalstu valdību pārstāvji, kas noteiktas 1. pantā Protokolā par Šengenas acquis iekļaušanu Eiropas Savienības sistēmā, pieņem lēmumu ar kvalificētu balsu vairākumu un ar vismaz 10 minēto locekļu balsīm, var nolemt par 1. pantā noteiktā datuma atlikšanu. Šādā gadījumā Padome nosaka jaunu datumu, tās locekļiem, kas ir minētā protokola 1. pantā noteikto dalībvalstu valdību pārstāvji, lemjot vienprātīgi.4. pantsŠis lēmums stājas spēkā tā publicēšanas dienā.Briselē, 2000. gada 1. decembrīPadomes vārdā —priekšsēdētājsC. Paul[1] OV L 176, 10.7.1999., 36. lpp.[2] OV L 176, 10.7.1999., 17. lpp.--------------------------------------------------PIELIKUMSŠī lēmuma 2. pantā paredzētie noteikumi ir šādi:- 62., 64., 65. un 92. līdz 119. pants 1985. gada Šengenas līguma 1990. gada īstenošanas konvencijā, kas papildināta ar Itālijas, Spānijas, Portugāles, Grieķijas, Austrijas, Dānijas, Somijas un Zviedrijas pievienošanās līgumiem,- Izpildu komitejas Lēmums (1993. gada 14. decembris) par finanšu regulu par Šengenas Informācijas sistēmas (Centrālās Šengenas informācijas sistēmas) ierīkošanas un darbības izmaksām (SCH/Com-ex (93) 16),- Izpildu komitejas Lēmums (1997. gada 25. aprīlis) par līguma piešķiršanu SIS II provizoriskam pētījumam (SCH/Com-ex (97) 2, rev. 2),- Izpildu komitejas Lēmums (1997. gada 7. oktobris) par Norvēģijas un Islandes iemaksām Centrālās Šengenas informācijas sistēmas ierīkošanai un darbībai (SCH/Com-ex (97) 18),- Izpildu komitejas Lēmums (1997. gada 7. oktobris) par Šengenas Informācijas sistēmas attīstību (SCH/Com-ex (97) 24),- Izpildu komitejas Lēmums (1997. gada 15. decembris), ar ko groza Finanšu regulu par Centrālo Šengenas informācijas sistēmu (SCH/Com-ex (97) 35),- Izpildu komitejas Lēmums (1998. gada 21. aprīlis) par Centrālo Šengenas Informācijas sistēmu ar 15/18 saiknēm (SCH/Com-ex (98) 11),- Izpildu komitejas Lēmums (1999. gada 28. aprīlis) par palīdzības dienesta budžetu 1999. gadam (SCH/Com-ex (99) 3),- Izpildu komitejas Lēmums (1999. gada 28. aprīlis) par Centrālās Šengenas Informācijas sistēmas uzstādīšanas izmaksām (SCH/Com-ex (99) 4),- Izpildu komitejas Lēmums (1999. gada 28. aprīlis) par Sirene rokasgrāmatas atjaunināšanu (SCH/Com-ex (99) 5),- Izpildu komitejas Lēmums (1996. gada 18. aprīlis), ar ko nosaka ārvalstnieka jēdzienu (SCH/Com-ex (96) decl.),- Izpildu komitejas Deklarācija (1999. gada 28. aprīlis) par SIS struktūru (SCH/Com-ex (99) decl. 2 rev),kā arī:- Izpildu komitejas Lēmums (1998. gada 23. jūnijs) par dažu dokumentu konfidencialitāti (SCH/Com-ex (98) 17), ciktāl šādi dokumenti attiecas uz augšminētajiem noteikumiem,- Izpildu komitejas Lēmums (1998. gada 23. jūnijs) par visaptverošu noteikumu, kas iekļauj visu tehnisko Šengenas acquis (SCH/Com-ex (98) 29 rev),- Izpildu komitejas Deklarācija (1998. gada 9. februāris) par nepilngadīgu personu sagrābšanu (SCH/Com-ex (97) decl. 13 rev 2),- Padomes Lēmums 1999/323/EK (1999. gada 3. maijs) par finanšu regulas izveidi, ar ko nosaka budžeta aspektus attiecībā uz Padomes ģenerālsekretāra vadību, līgumiem, ko viņš noslēdzis dažu dalībvalstu vārdā par Administratīvās vienības palīdzības dienesta servera izveidi un darbību un Sirene tīkla II fāzi,- Padomes Lēmums 2000/265/EK (2000. gada 27. marts) par finanšu regulas izveidi, ar ko nosaka budžeta aspektus attiecībā uz Padomes ģenerālsekretāra vietnieka vadību, līgumiem, ko viņš noslēdzis dažu dalībvalstu vārdā par komunikācijas infrastruktūras izveidi un darbību Šengenas videi Sisnet, kuru groza ar Padomes 2000. gada 23. oktobra Lēmumu 2000/664/EK.--------------------------------------------------


title: 2005/463/EK: Komisijas Lēmums (2005. gada 21. jūnijs), ar ko izveido informācijas apmaiņas un koordinācijas grupu jautājumos par ģenētiski modificēto, parasto un bioloģiski audzēto kultūraugu līdzāspastāvēšanu

text:
               24.6.2005

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 164/50

         KOMISIJAS LĒMUMS
   (2005. gada 21. jūnijs),
   ar ko izveido informācijas apmaiņas un koordinācijas grupu jautājumos par ģenētiski modificēto, parasto un bioloģiski audzēto kultūraugu līdzāspastāvēšanu
   (2005/463/EK)
   EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   tā kā:

               (1)

               Komisijas 2003. gada 23. jūlija Ieteikumā 2003/556/EK par pamatnostādnēm valsts stratēģijas izstrādāšanai un paraugprakses izveidošanai, lai nodrošinātu ģenētiski modificēto un parasto un bioloģiski audzēto kultūraugu līdzāspastāvēšanu (1), pausts atbalsts tādai pieejai, ar ko līdzāspastāvēšanas pārvaldības pasākumu izstrādi un īstenošanu atstāj dalībvalstu ziņā. Šajā nolūkā Komisijas izvirzītais mērķis ir veicināt apmaiņu ar informāciju par esošajiem un plānotajiem zinātniskajiem projektiem valsts un Kopienas mērogā.

               (2)

               Saskaņā ar 26.a pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 12. marta Direktīvā 2001/18/EK par ģenētiski modificētu organismu apzinātu izplatīšanu vidē un Padomes Direktīvas 90/220/EEK atcelšanu (2) Komisijai jāsavāc un jāsaskaņo informācija, kuras pamatā ir Kopienas un valsts mērogā veikti pētījumi, kā arī jāseko to notikumu attīstībai dalībvalstīs, kas ir saistīti ar iepriekš minēto līdzāspastāvēšanu.

               (3)

               Lai izpildītu šos uzdevumus, Komisijai jāizveido forums, kurā dalībvalstis apmainās ar informāciju par zinātniskās izpētes rezultātiem un par paraugpraksi, kas izstrādāta atbilstīgi valsts stratēģijai minētās līdzāspastāvēšanas jomā. Būtiska nozīme ir tam, lai vajadzības gadījumā Komisija varētu organizēt darba grupas sanāksmes ar valsts un citu ekspertu piedalīšanos.

               (4)

               Tādēļ ir lietderīgi izveidot informācijas tīkla grupu (saīsināti – COEX-NET), kas Komisijai palīdz minētās līdzāspastāvēšanas jomā,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Ar šo izveido un Komisijas pārziņā nodod informācijas apmaiņas un koordinācijas grupu jautājumos par zinātniskās izpētes rezultātiem un paraugpraksi, kas izstrādāta attiecībā uz dažādu veidu ģenētiski modificēto, parasto un bioloģiski audzēto kultūraugu audzēšanas līdzāspastāvēšanu (še turpmāk – “grupa”).
   2. pants
   1.   Grupā ir dalībvalstu iecelti valsts eksperti, un tās priekšsēdētājs ir Komisijas pārstāvis.
   2.   Grupas sanāksmēs un darbā Komisijas pārstāvis var pieaicināt citus ekspertus.
   3.   Komisija grupas sanāksmes un darbu nodrošina ar sekretāra pakalpojumiem.
   4.   Grupa tiekas Komisijas telpās, Komisija sagatavo sanāksmes un nosaka to grafiku.
   3. pants
   1.   Izdevumus, kas radušies ekspertiem, kuri piedalās sanāksmēs saskaņā ar 2. pantu, Komisija atlīdzina atbilstīgi tās izstrādātajiem noteikumiem par ceļa izdevumu atlīdzināšanu, komandējuma dienas naudu un citiem izdevumiem, ievērojot 2. un 3. punkta noteikumus.
   2.   Dalībvalstu ieceltajiem ekspertiem atlīdzina ceļa izdevumus, un Komisijas pieaicinātajiem ekspertiem atlīdzina ceļa izdevumus un izmaksā komandējuma dienas naudu.
   3.   Attiecībā uz dalībvalstu ieceltajiem ekspertiem izdevumus atlīdzina tikai par vienu ekspertu no dalībvalsts.
   4.   Eksperti nesaņem atalgojumu par saviem pakalpojumiem.
   4. pants
   Grupā darbojošies eksperti nav atkarīgi no nozares, komerciālām vai uzņēmējdarbības interesēm un neatrodas cita veida interešu konfliktā.
   5. pants
   Neierobežojot Līguma 287. panta noteikumus, ekspertu pienākums ir neizpaust informāciju, kas viņiem kļuvusi zināma grupas darbības rezultātā, ja Komisijas pārstāvis ir viņus informējis par attiecīgā materiāla konfidencialitāti.
   6. pants
   Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2005. gada 21. jūnijā

            Komisijas vārdā —

            Komisijas locekle

         Mariann FISCHER BOEL

      (1)  OV L 189, 29.7.2003., 36. lpp.

      (2)  OV L 106, 17.4.2001., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1830/2003 (OV L 268, 18.10.2003., 24. lpp.).


title: Padomes Lēmums (1992. gada 16. marts), ar ko izveido vienotu Eurotecnet un Force padomdevēju komiteju un groza Lēmumus 89/657/EEK un 90/267/EEK

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31992D0170

Oficiālais Vēstnesis L 075 , 21/03/1992 Lpp. 0051 - 0052 Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 16 Sējums 2 Lpp. 0023  Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 16 Sējums 2 Lpp. 0023

		Padomes lēmums(1992. gada 16. marts),ar ko izveido vienotu Eurotecnet un Force padomdevēju komiteju un groza Lēmumus 89/657/EEK un 90/267/EEK(92/170/EEK)EIROPAS KOPIENU PADOME,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 128. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu [1],ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu [2],ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu [3],tā kā, lai Kopienas rīcība profesionālās izglītības jomā būtu efektīvāka, darbības, ko veic Eurotecnet un Force padomdevējas komitejas, kuras izveidotas saskaņā ar Lēmumu 89/657/EEK [4] un 90/267/EEK [5] 10. pantu, ir jāapvieno, lai izveidotu vienotu padomdevēju komiteju, kā to paziņoja Komisija savā memorandā par profesionālās izglītības programmu racionalizāciju un koordināciju Kopienas līmenī;tā kā tādēļ jāgroza Lēmumu 89/657/EEK un 90/267/EEK 10. pants,IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU.1. pants1. Eurotecnet un Force programmu ieviešanā Komisijai palīdz padomdevēja komiteja, kurā ir divi pārstāvji no katras dalībvalsts, un kuras priekšsēdētājs ir pārstāvis no Komisijas.Komitejas locekļiem var palīdzēt eksperti vai konsultanti.Komitejas darbā kā novērotāji piedalās 12 darba devēju un darba ņēmēju pārstāvji, kurus iecēlusi Komisija, pamatojoties uz priekšlikumiem no organizācijām, kas Kopienas līmenī pārstāv nozares abas puses.2. Komisijas pārstāvis komitejai iesniedz projektu attiecībā uz:a) vispārīgām pamatnostādnēm, kas attiecas uz Eurotecnet un Force programmām;b) vispārīgām pamatnostādnēm par Kopienas sniedzamo finansiālo palīdzību (summas, ilgums un palīdzības saņēmēji);c) jautājumiem, kas ir saistīti ar Eurotecnet un Force programmu vispārējo līdzsvaru, tostarp sadalījumu starp dažādām darbībām, un kas savstarpēji papildina citas Kopienas programmas un iniciatīvas profesionālās izglītības jomā;d) jautājumiem, kas ir saistīti ar programmu novērtēšanu un to rezultātu izplatīšanu, ņemot vērā to ziņojumu iesniegšanu, kas minēti Lēmumu 89/657/EEK un 90/267/EEK 11. pantā.3. Komiteja sniedz savu atzinumu par šo projektu laikā, ko tās priekšsēdētājs var noteikt saskaņā ar jautājuma steidzamību, vajadzības gadījumā balsojot.4. Atzinumu protokolē; turklāt katrai dalībvalstij ir tiesības prasīt, lai tās nostāju ieprotokolē.5. Komisija pievērš īpašu uzmanību komitejas atzinumam. Tā informē komiteju par to, kā tās atzinums ir ņemts vērā.2. pantsLēmuma 89/657/EEK 10. pantu ar šo aizstāj ar šādu pantu:"10. pantsKomitejaKomisijai šā lēmuma ieviešanā palīdz padomdevēja komiteja, kas izveidota saskaņā ar Lēmuma 92/170/EEK [6] 1. pantu."3. pantsDirektīvas 90/267/EEK 10. pantu ar šo aizstāj ar šādu pantu:"10. pantsKomitejaKomisijai šā lēmuma ieviešanā palīdz padomdevēja komiteja, kas izveidota saskaņā ar Lēmuma 92/170/EEK [7] 1. pantu."4. pantsŠis lēmums stājas spēkā 1992. gada 1. jūlijā.Briselē, 1992. gada 16. martāPadomes vārdā —priekšsēdētājsJorge Braga de Macedo[1] OV C 24, 31.1.1991., 6. lpp.[2] OV C 240, 12.7.1991., 240. lpp.[3] OV C 120, 20.3.1991., 23. lpp.[4] OV L 393, 30.12.1989., 29. lpp.[5] OV L 156, 21.6.1990., 1. lpp.[6] OV L 75, 21.3.1992., 51. lpp.[7] OV L 75, 21.3.1992., 51. lpp.--------------------------------------------------


title: Eiropas Parlamenta Lēmums (ES) 2016/1485 (2016. gada 28. aprīlis) par astotā, devītā, desmitā un vienpadsmitā Eiropas Attīstības fonda 2014. finanšu gada pārskatu apstiprināšanu

text:
               14.9.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 246/165

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS (ES) 2016/1485
   (2016. gada 28. aprīlis)
   par astotā, devītā, desmitā un vienpadsmitā Eiropas Attīstības fonda 2014. finanšu gada pārskatu apstiprināšanu
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā astotā, devītā, desmitā un vienpadsmitā Eiropas Attīstības fonda finanšu pārskatus un ieņēmumu un izdevumu pārskatus par 2014. finanšu gadu (COM(2015) 379 – C8-0248/2015),

               —

               ņemot vērā finanšu informāciju par Eiropas Attīstības fondu (COM(2015) 295),

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas pārskatu par darbībām, ko finansē no 8., 9., 10. un 11. Eiropas Attīstības fonda (EAF) 2014. finanšu gadā, ar Komisijas atbildēm (1),

               —

               ņemot vērā deklarāciju (2) par pārskatu ticamību un par pakārtoto darījumu likumību un pareizību, ko Revīzijas palāta ir sniegusi par 2014. finanšu gadu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 287. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2016. gada 12. februāra ieteikumus attiecībā uz Komisijas atbrīvošanu no atbildības par Eiropas Attīstības fondu darbību īstenošanu 2014. finanšu gadā (05219/2016 – C8-0036/2016, 05220/2016 – C8-0037/2016, 05223/2016 – C8-0038/2016, 05224/2016 – C8-0039/2016),

               —

               ņemot vērā Komisijas ziņojumu par turpmāko rīcību saistībā ar 2013. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu (COM(2015) 505) un Komisijas dienestu darba dokumentus, kas tam pievienoti (SWD(2015) 194 un SWD(2015) 195),

               —

               ņemot vērā Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas noslēgts 2000. gada 23. jūnijā Kotonū (3) un grozīts 2010. gada 22. jūnijā Vagadugu (Burkinafaso) (4),

               —

               ņemot vērā Padomes 2013. gada 25. novembra Lēmumu 2013/755/ES par aizjūras zemju un teritoriju asociāciju ar Eiropas Savienību (“Lēmums par aizjūras asociāciju”) (5),

               —

               ņemot vērā 33. pantu Iekšējā nolīgumā, ko 1995. gada 20. decembrī noslēdza dalībvalstu valdību pārstāvji, tiekoties Padomē, par Kopienas atbalsta finansēšanu un pārvaldību saskaņā ar Otro finanšu protokolu, kurš pievienots Ceturtajai ĀKK un EK konvencijai (6),

               —

               ņemot vērā 32. pantu Iekšējā nolīgumā, ko 2000. gada 18. septembrī noslēdza dalībvalstu valdību pārstāvji, tiekoties Padomē, par Kopienas atbalsta finansēšanu un pārvaldību saskaņā ar Finanšu protokolu, kurš pievienots Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu un Eiropas Kopienas un tās dalībvalstu partnerattiecību nolīgumam, kas noslēgts 2000. gada 23. jūnijā Kotonū (Beninā), un par finansiāla atbalsta piešķiršanu tām aizjūras zemēm un teritorijām, uz kurām attiecas EK līguma ceturtā daļa (7),

               —

               ņemot vērā 11. pantu Iekšējā nolīgumā, ko 2006. gada 17. jūlijā noslēdza dalībvalstu valdību pārstāvji, tiekoties Padomē, par Kopienas atbalsta finansēšanu saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu laikposmam no 2008. līdz 2013. gadam atbilstoši ĀKK un EK Partnerattiecību nolīgumam un par finansiāla atbalsta piešķiršanu tām aizjūras zemēm un teritorijām, uz kurām attiecas EK līguma ceturtā daļa (8),

               —

               ņemot vērā 11. pantu Iekšējā nolīgumā, ko 2013. gada 24. un 26. jūnijā noslēdza Eiropas Savienības dalībvalstu valdību pārstāvji, tiekoties Padomē, par Eiropas Savienības atbalsta finansēšanu saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam atbilstoši ĀKK un EK Partnerattiecību nolīgumam un par finansiāla atbalsta piešķiršanu tām aizjūras zemēm un teritorijām, uz kurām attiecas EK līguma ceturtā daļa (9),

               —

               ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

               —

               ņemot vērā 74. pantu 1998. gada 16. jūnija Finanšu regulā, kas attiecas uz sadarbību attīstības finansēšanas jomā atbilstoši Ceturtajai ĀKK un EK konvencijai (10),

               —

               ņemot vērā 119. pantu 2003. gada 27. marta Finanšu regulā, ko piemēro 9. Eiropas Attīstības fondam (11),

               —

               ņemot vērā 50. pantu Padomes 2008. gada 18. februāra Regulā (EK) Nr. 215/2008 par Finanšu regulu, ko piemēro 10. Eiropas Attīstības fondam (12),

               —

               ņemot vērā 48. pantu Padomes 2015. gada 2. marta Regulā (ES) 2015/323 par finanšu regulu, ko piemēro 11. Eiropas Attīstības fondam (13),

               —

               ņemot vērā Reglamenta 93. pantu, 94. panta trešo ievilkumu un V pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Attīstības komitejas atzinumu (A8-0137/2016),

               1.

               konstatē, ka astotā, devītā, desmitā un vienpadsmitā Eiropas Attīstības fonda galīgie gada pārskati ir tādi, kā norādīts Revīzijas palātas gada pārskata 2. tabulā;

               2.

               apstiprina astotā, devītā, desmitā un vienpadsmitā Eiropas Attīstības fonda 2014. finanšu gada pārskatus;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu nosūtīt Padomei, Komisijai, Revīzijas palātai un Eiropas Investīciju bankai, kā arī nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Martin SCHULZ

            Ģenerāldirektors

         Klaus WELLE

      (1)  OV C 373, 10.11.2015., 289. lpp.

      (2)  OV C 379, 13.11.2015., 124. lpp.

      (3)  OV L 317, 15.12.2000., 3. lpp.

      (4)  OV L 287, 4.11.2010., 3. lpp.

      (5)  OV L 344, 19.12.2013., 1. lpp.

      (6)  OV L 156, 29.5.1998., 108. lpp.

      (7)  OV L 317, 15.12.2000., 355. lpp.

      (8)  OV L 247, 9.9.2006., 32. lpp.

      (9)  OV L 210, 6.8.2013., 1. lpp.

      (10)  OV L 191, 7.7.1998., 53. lpp.

      (11)  OV L 83, 1.4.2003., 1. lpp.

      (12)  OV L 78, 19.3.2008., 1. lpp.

      (13)  OV L 58, 3.3.2015., 17. lpp.


title: Padomes Lēmums ( 2010. gada 27. septembris ), ar ko ieceļ un aizvieto Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra valdes locekļus

text:
               2.10.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 268/1

         PADOMES LĒMUMS
   (2010. gada 27. septembris),
   ar ko ieceļ un aizvieto Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra valdes locekļus
   2010/C 268/01
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Padomes Regulu (EEK) Nr. 337/75 (1975. gada 10. februāris), ar ko izveido Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centru, un jo īpaši tās 4.pantu (1),
   ņemot vērā Maltas valdības izvirzīto kandidatūru,
   tā kā:

               (1)

               Ar 2009. gada 14. septembra lēmumu (2) Padome iecēla Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra valdes locekļus uz laikposmu no 2009. gada 18. septembra līdz 2012. gada 17. septembrim.

               (2)

               Centra valdē ir atbrīvojusies locekļa vieta valdības pārstāvju kategorijā, Paul ATTARD kungam atkāpjoties no amata,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   Vienīgais pants
   Ar šo turpmāk minētā persona ir iecelta par Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra valdes locekli uz atlikušo pilnvaru laiku līdz 2012. gada 17. septembrim:

      VALDĪBAS PĀRSTĀVIS:

   MALTA: James Joachim CALLEJA kungs

      Briselē, 2010. gada 27. septembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         K. PEETERS

      (1)  OV L 39, 13.2.1975., 1. lpp.

      (2)  OV C 226, 19.9.2009., 2. lpp.


title: 2010/316/: Padomes Lēmums ( 2010. gada 3. jūnijs ), ar kuru nosaka nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāpieņem Pārtikas atbalsta komitejā attiecībā uz 1999. gada Pārtikas atbalsta konvencijas pagarināšanu

text:
               10.6.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 142/7

         PADOMES LĒMUMS
   (2010. gada 3. jūnijs),
   ar kuru nosaka nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāpieņem Pārtikas atbalsta komitejā attiecībā uz 1999. gada Pārtikas atbalsta konvencijas pagarināšanu
   (2010/316/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 214. panta 4. punktu un 218. panta 9. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Ar Padomes Lēmumu 2000/421/EK (1) 1999. gadā Eiropas Kopienas vārdā tika noslēgta Pārtikas atbalsta konvencija, un ar Pārtikas atbalsta komitejas lēmumiem tā tika pagarināta 2003. gada jūnijā, 2005. gada jūnijā, 2007. gada jūnijā, 2008. gada jūnijā un 2009. gada jūnijā tā, lai konvencija būtu spēkā līdz 2010. gada 30. jūnijam.

               (2)

               1995. gada Graudu tirdzniecības konvencija ir spēkā līdz 2011. gada 30. jūnijam.

               (3)

               1999. gada Pārtikas atbalsta konvencijas darbības termiņš beidzas 2010. gada 30. jūnijā, un jautājums par tās termiņa atjaunošanu tiks oficiāli risināts Pārtikas atbalsta komitejas 102. sanāksmē 2010. gada 4. jūnijā.

               (4)

               Pārtikas atbalsta komitejas 101. sanāksmē 2009. gada 9. decembrī dažas dalībnieces pauda vēlmi 1999. gada Pārtikas atbalsta konvencijas darbības termiņu pagarināt vēl par gadu – līdz 2011. gada 30. jūnijam. Eiropas Savienība ieņēma nostāju, ka tā veiks pasākumus, lai 2010. gada jūnijā pieņemtu lēmumu par 1999. gada Pārtikas atbalsta konvencijas nākotni un lai sagatavošanas darbi varētu sākties nekavējoties, neskarot oficiālo nostāju, kas tiks paziņota 2010. gada jūnijā Pārtikas atbalsta komitejas 102. sanāksmē.

               (5)

               Eiropas Savienībai būtu jāsagatavo nostāja Pārtikas atbalsta komitejas 102. sanāksmei, ņemot vērā divus iespējamus scenārijus:

                           a)

                           līdz Pārtikas atbalsta komitejas 102. sanāksmei ir panākts ievērojams progress Pārtikas atbalsta komitejas dalībnieču pārrunās par 1999. gada Pārtikas atbalsta konvencijas nākotni (t. i., ir pamats uzskatīt, ka atkārtotas sarunas par 1999. gada Pārtikas atbalsta konvenciju/sarunas par turpmāko konvenciju sāksies 2010. gadā), šādā gadījumā vispiemērotāk būtu 1999. gada Pārtikas atbalsta konvenciju pagarināt vēl par gadu. Tad Komisija sāktu procedūru, kas paredzēta Līguma par Eiropas Savienības darbību 218. pantā, kurā Padomei ieteikts atļaut sākt sarunas un pieņemt sarunu norādes; vai

                           b)

                           līdz Pārtikas atbalsta komitejas 102. sanāksmei nav panākts ievērojams progress Pārtikas atbalsta komitejas dalībnieču diskusijās par 1999. gada Pārtikas atbalsta konvencijas nākotni, šādā gadījumā nebūtu piemēroti pagarināt 1999. gada Pārtikas atbalsta konvenciju vēl par gadu un Komisijai Eiropas Savienības vārdā būtu oficiāli jāiebilst pret vienprātību Pārtikas atbalsta komitejā par labu 1999. gada Pārtikas atbalsta konvencijas pagarināšanai.

               (6)

               Tādējādi ar Padomes lēmumu būtu jāpilnvaro Komisija, kas Pārtikas atbalsta komitejā pārstāv Eiropas Savienību, lai tā vai nu atbalsta 1999. gada Pārtikas atbalsta konvencijas pagarināšanu par vienu gadu, t. i., līdz 2011. gada 30. jūnijam, ja 5. apsvēruma a) punktā minētais nosacījums ir izpildīts, vai arī lai iebilst pret vienprātību Pārtikas atbalsta komitejā par labu šādam pagarinājumam,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Eiropas Savienības nostāja Pārtikas atbalsta komitejā ir atbalstīt 1999. gada Pārtikas atbalsta konvencijas darbības pagarināšanu par vēl vienu gadu, t. i., līdz 2011. gada 30. jūnijam, ja līdz Pārtikas atbalsta komitejas 102. sanāksmei 2010. gada 4. jūnijā komitejas dalībnieču diskusijās par 1999. gada Pārtikas atbalsta konvencijas nākotni ir panākts ievērojams progress (t. i., ir pamats uzskatīt, ka atkārtotas sarunas par 1999. gada Pārtikas atbalsta konvenciju/sarunas par turpmāko konvenciju sāksies 2010. gadā).
   Ja minētais nosacījums nav izpildīts, saskaņā ar Pārtikas atbalsta komitejas reglamenta 13. noteikumu Eiropas Savienības nostāja ir oficiāli iebilst pret vienprātību Pārtikas atbalsta komitejā par labu 1999. gada Pārtikas atbalsta konvencijas pagarināšanai.
   2. pants
   Ar šo Komisija tiek pilnvarota paust vienu no 1. pantā minētajām nostājām Pārtikas atbalsta komitejā.

      Luksemburgā, 2010. gada 3. jūnijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         A. PÉREZ RUBALCABA

      (1)  OV L 163, 4.7.2000., 37. lpp.


title: 2014/630/ES: Eiropas Parlamenta Lēmums ( 2014. gada 3. aprīlis ) par Kopuzņēmuma novatorisku zāļu jomā uzsāktās ierosmes īstenošanai kontu slēgšanu attiecībā uz 2012. finanšu gadu

text:
               5.9.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 266/340

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS
   (2014. gada 3. aprīlis)
   par Kopuzņēmuma novatorisku zāļu jomā uzsāktās ierosmes īstenošanai kontu slēgšanu attiecībā uz 2012. finanšu gadu
   (2014/630/ES)
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Kopuzņēmuma novatorisku zāļu jomā uzsāktās ierosmes īstenošanai 2012. finanšu gada galīgos pārskatus,

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Kopuzņēmuma novatorisku zāļu jomā uzsāktās ierosmes īstenošanai 2012. finanšu gada pārskatiem ar Kopuzņēmuma atbildēm (1),

               —

               ņemot vērā Padomes 2014. gada 18. februāra ieteikumu (05851/2014 – C7-0053/2014),

               —

               ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 185. pantu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (3) un jo īpaši tās 208. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2007. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 73/2008, ar ko izveido Kopuzņēmumu novatorisku zāļu jomā uzsāktās ierosmes īstenošanai (4), un jo īpaši tās 11. panta 4. punktu,

               —

               ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5),

               —

               ņemot vērā Komisijas 2013. gada 30. septembra Deleģēto regulu (ES) Nr. 1271/2013 par finanšu pamatregulu struktūrām, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 208. pantā (6), un jo īpaši tās 108. pantu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A7-0200/2014),

               1.

               apstiprina Kopuzņēmuma novatorisku zāļu jomā uzsāktās ierosmes īstenošanai kontu slēgšanu attiecībā uz 2012. finanšu gadu;

               2.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu nosūtīt Kopuzņēmuma novatorisku zāļu jomā uzsāktās ierosmes īstenošanai izpilddirektoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Martin SCHULZ

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV C 369, 17.12.2013., 25. lpp.

      (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (3)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

      (4)  OV L 30, 4.2.2008., 38. lpp.

      (5)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

      (6)  OV L 328, 7.12.2013., 42. lpp.


title: Padomes Lēmums (ES) 2017/664 (2017. gada 3. aprīlis), ar ko ieceļ Reģionu komitejas piecus locekļus un piecus locekļu aizstājējus, ko izvirzījusi Apvienotā Karaliste

text:
               7.4.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 94/38

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2017/664
   (2017. gada 3. aprīlis),
   ar ko ieceļ Reģionu komitejas piecus locekļus un piecus locekļu aizstājējus, ko izvirzījusi Apvienotā Karaliste
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 305. pantu,
   ņemot vērā Apvienotās Karalistes valdības priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2015. gada 26. janvārī, 2015. gada 5. februārī un 2015. gada 23. jūnijā pieņēma Lēmumus (ES) 2015/116 (1), (ES) 2015/190 (2) un (ES) 2015/994 (3), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus.

               (2)

               Pēc Roger EVANS kunga, Stewart MAXWELL kunga, Mick ANTONIW kunga, Patricia FERGUSON kundzes un Gordon KEYMER kunga pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojušās piecas Reģionu komitejas locekļu vietas.

               (3)

               Pēc Robert John PRICE kunga, Jim HUME kunga, Rhodri Glyn THOMAS kunga un James MCGRIGOR kunga pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojušās četras Reģionu komitejas locekļu aizstājēju vietas.

               (4)

               Pēc Jennette ARNOLD kundzes iecelšanas Reģionu komitejas locekļa amatā ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa aizstājēja vieta,

         IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo uz atlikušo pilnvaru laiku Reģionu komitejā tiek iecelti/ieceltas:

               a)

               par locekļiem:

                           —

                              Jennette ARNOLD kundze, Assembly Member, Greater London Authority,

                           —

                              Mairi Angela EVANS kundze, Member of the Scottish Parliament,

                           —

                              Victoria HOWELLS kundze, Member of the National Assembly of Wales,

                           —

                              John Robert LAMONT kungs, Member of the Scottish Parliament,

                           —

                              David SIMMONDS kungs, Councillor, Longon Borough of Hillingdon,

                     un

               b)

               par locekļu aizstājējiem:

                           —

                              Simon BLACKBURN kungs, Councillor, Blackpool Council,

                           —

                              Roderick Lewis MACDONALD kungs, Member of the Scottish Parliament,

                           —

                              Bethan Maeve JENKINS kundze, Member of the National Assembly of Wales,

                           —

                              Keith Anthony PRINCE kungs, Assembly Member, Greater London Authority,

                           —

                              Andrew Dearg WIGHTMAN kungs, Member of the Scottish Parliament.

         2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Luksemburgā, 2017. gada 3. aprīlī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         R. GALDES

      (1)  Padomes Lēmums (ES) 2015/116 (2015. gada 26. janvāris), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus (OV L 20, 27.1.2015., 42. lpp.).

      (2)  Padomes Lēmums (ES) 2015/190 (2015. gada 5. februāris), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus (OV L 31, 7.2.2015., 25. lpp.).

      (3)  Padomes Lēmums (ES) 2015/994 (2015. gada 23. jūnijs), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus (OV L 159, 25.6.2015., 70. lpp.).


title: 2010/478/ES: Padomes Lēmums ( 2010. gada 26. jūlijs ) par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju audiovizuālajā jomā, ar kuru paredz noteikumus un nosacījumus Šveices Konfederācijas dalībai Kopienas programmā MEDIA 2007 , un Nobeiguma aktu

text:
               4.9.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 234/1

         PADOMES LĒMUMS
   (2010. gada 26. jūlijs)
   par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju audiovizuālajā jomā, ar kuru paredz noteikumus un nosacījumus Šveices Konfederācijas dalībai Kopienas programmā MEDIA 2007, un Nobeiguma aktu
   (2010/478/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 166. panta 4. punktu un 173. panta 3. punktu saistībā ar 218. panta 6. punkta a) apakšpunktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu,
   tā kā:

               (1)

               Komisija Eiropas Kopienas vārdā ir risinājusi sarunas par nolīgumu ar Šveices Konfederāciju audiovizuālajā jomā, ar kuru paredz noteikumus un nosacījumus Šveices Konfederācijai dalībai Kopienas programmā Media 2007 (“nolīgums”), un par Nobeiguma aktu.

               (2)

               Saskaņā ar Padomes Lēmumu 2007/745/EK (1) Nolīgumu un Nobeiguma aktu Kopienas vārdā parakstīja 2007. gada 11. oktobrī, ņemot vērā to noslēgšanu vēlāk, un tos provizoriski piemēro no 2007. gada 1. septembra.

               (3)

               Lisabonas līgumam stājoties spēkā 2009. gada 1. decembrī, Eiropas Savienība ir aizstājusi Eiropas Kopienu un ir tās pēctece.

               (4)

               Nolīgums būtu jāapstiprina,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Savienības vārdā tiek apstiprināts Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju audiovizuālajā jomā, ar kuru paredz noteikumus un nosacījumus Šveices Konfederācijas dalībai Kopienas programmā Media 2007
       (2) (“nolīgums”).
   2. pants
   Padomes priekšsēdētājs Savienības vārdā sniedz nolīguma 13. pantā paredzēto paziņojumu (3), kā arī sniedz šādu paziņojumu:

      “Lisabonas līgumam stājoties spēkā 2009. gada 1. decembrī, Eiropas Savienība ir aizstājusi Eiropas Kopienu un ir tās pēctece, un no minētās dienas īsteno visas Eiropas Kopienas tiesības un uzņemas visus tās pienākumus. Tādēļ nolīguma tekstā esošās atsauces uz “Eiropas Kopienu” attiecīgos gadījumos jālasa kā atsauces uz “Eiropas Savienību”.”

   3. pants
   Komisija pārstāv Savienību nolīguma 8. pantā paredzētajā Apvienotajā komitejā.
   4. pants
   Nolīgums ir saistīts ar septiņiem nolīgumiem ar Šveici, kas parakstīti 1999. gada 21. jūnijā un noslēgti ar Padomes un Komisijas Lēmumu 2002/309/EK, Euratom (4).
   Nolīgumu neatjaunina vai par to nerisina atkārtotas sarunas saskaņā ar tā 12. pantu, ja izbeidz pirmajā daļā minētos nolīgumus.
   5. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
   6. pants
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2010. gada 26. jūlijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         S. VANACKERE

      (1)  OV L 303, 21.11.2007., 9. lpp.

      (2)  OV L 303, 21.11.2007., 11. lpp.

      (3)  OV L 217, 18.8.2010., 1. lpp.

      (4)  OV L 114, 30.4.2002., 1. lpp.


title: 2008/980/EK: Komisijas Lēmums ( 2008. gada 5. decembris ) par Uzlaboto terapiju komitejas locekļu un viņu aizstājēju iecelšanu, lai pārstāvētu klīnicistus un pacientu asociācijas (Dokuments attiecas uz EEZ)

text:
               31.12.2008

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 352/31

      KOMISIJAS LĒMUMS

   (2008. gada 5. decembris)
   par Uzlaboto terapiju komitejas locekļu un viņu aizstājēju iecelšanu, lai pārstāvētu klīnicistus un pacientu asociācijas
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   (2008/980/EK)
   EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 13. novembra Regulu (EK) Nr. 1394/2007 par uzlabotas terapijas zālēm un ar ko groza Direktīvu 2001/83/EK un Regulu (EK) Nr. 726/2004 (1), un jo īpaši tās 21. panta 1. punktu
   tā kā:

               (1)

               Regulā (EK) Nr. 1394/2007 noteikti īpaši noteikumi saistībā ar uzlabotas terapijas zāļu apstiprināšanu, uzraudzību un farmakovigilanci (zāļu lietošanas drošības uzraudzību). Minētās regulas 20. pantā noteikts, ka Eiropas Zāļu aģentūrā izveido Uzlaboto terapiju komiteju.

               (2)

               Regulas (EK) Nr. 1394/2007 21. panta 1. punkta c) apakšpunktā noteikts, ka Uzlaboto terapiju komitejas sastāvā klīnicistu pārstāvēšanai ir divi locekļi un divi aizstājēji, kurus iecēlusi Komisija, pamatojoties uz publisku uzaicinājumu izteikt interesi un pēc apspriešanās ar Eiropas Parlamentu.

               (3)

               Regulas (EK) Nr. 1394/2007 21. panta 1. punkta d) apakšpunktā noteikts, ka Uzlaboto terapiju komitejas sastāvā pacientu biedrību pārstāvēšanai ir divi locekļi un divi aizstājēji, kurus iecēlusi Komisija, pamatojoties uz publisku uzaicinājumu izteikt interesi un pēc apspriešanās ar Eiropas Parlamentu.

               (4)

               Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1394/2007 21. panta 1. punktu Komisija ir publicējusi uzaicinājumu izteikt interesi. Tā arī ir apspriedusies ar Eiropas Parlamentu par saņemto pieteikumu novērtējuma rezultātiem.

               (5)

               Uzlaboto terapiju komitejas locekļus un aizstājējus ieceļ uz trim gadiem, sākot no Regulas (EK) Nr. 1394/2007 piemērošanas dienas,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Ar šo turpmāk minētās personas no 2008. gada 30. decembra uz trim gadiem ieceļ par Uzlaboto terapiju komitejas locekļiem un aizstājējiem, lai pārstāvētu klīnicistus:

               —

                  Dietger Niederwieser (loceklis) un Per Ljungman (aizstājējs),

               —

                  George Dickson (loceklis) un Thierry VandenDriessche (aizstājējs).

         2. pants
   Ar šo turpmāk minētās personas no 2008. gada 30. decembra uz trim gadiem ieceļ par Uzlaboto terapiju komitejas locekļiem un aizstājējiem, lai pārstāvētu pacientu biedrības:

               —

                  Fabrizia Bignami (loceklis) un Michele Lipucci di Paola (aizstājējs);

               —

                  Alastair Kent (loceklis) un Nicholas Meade (aizstājējs).

      Briselē, 2008. gada 5. decembrī

            Komisijas vārdā —

            priekšsēdētāja vietnieks

         Günter VERHEUGEN

      (1)  OV L 324, 10.12.2007., 121. lpp.


title: Izpildu Komitejas lēmums (1995. gada 5. maijs) par kopējās vīzu politikas lēmumu, kas ierakstīts Izpildu Komitejas 1995. gada 28. aprīlī Briselē notikušās sanāksmes protokolā (SCH/Com–ex (95) PV 1 rev.)

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

41995D0001

Oficiālais Vēstnesis L 239 , 22/09/2000 Lpp. 0175 - 0175

		Izpildu Komitejas lēmums(1995. gada 5. maijs)par kopējās vīzu politikas lēmumu,kas ierakstīts Izpildu komitejas 1995. gada 28. aprīlī Briselē notikušās sanāksmes protokolā(SCH/Com–ex (95) PV 1 rev.)8. Citi jautājumiVīzu politika attiecībā uz IndonēzijuIzpildu komiteja pārskatīja jautājumu par vīzu politiku attiecībā uz Indonēziju, jo šis jautājums bija paredzēts darba kārtībā komitejas sanāksmes par turpmākajiem pasākumiem, un vienojās par šādu risinājumu, ko piemēros uz laiku un izņēmuma kārtā.1. Par vīzas pieteikumiem, ko iesnieguši Indonēzijas pilsoņi, kuri apliecinājuši, ka gatavojas ieceļot Portugāles teritorijā vai šķērsot to tranzītā,- vajadzīga iepriekšēja konsultācija; Indonēzijas pilsoņi var ieceļot Portugāles teritorijā tikai tad, ja tie ir saņēmuši Portugāles oficiālu atļauju.2. Par vīzas pieteikumiem, ko iesnieguši Indonēzijas pilsoņi, kuri apliecinājuši, ka negatavojas ieceļot Portugāles teritorijā vai šķērsot to tranzītā,- nav vajadzīga iepriekšēja konsultācija. Šādos gadījumos, lai nodrošinātu to, ka Indonēzijas pilsoņi nevar brīvi ieceļot Portugālē, pārējās Šengenas valstis izdod šiem pilsoņiem vīzu ar ierobežotu teritoriālo derīgumu, kas ļauj tās turētājam ieceļot vienas vai vairāku Līgumslēdzēju Pušu teritorijā, izņemot Portugāles teritoriju.Izpildu komiteja vēlreiz pārskatīs šo jautājumu gada beigās.--------------------------------------------------


title: Komisijas Lēmums ( 2012. gada 5. decembris ), ar ko groza Komisijas Lēmumu 2007/623/EK, ar ko izveido augsta līmeņa neatkarīgu ieinteresēto personu grupu ar administratīvo slogu saistītiem jautājumiem

text:
               12.12.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 382/9

         KOMISIJAS LĒMUMS
   (2012. gada 5. decembris),
   ar ko groza Komisijas Lēmumu 2007/623/EK, ar ko izveido augsta līmeņa neatkarīgu ieinteresēto personu grupu ar administratīvo slogu saistītiem jautājumiem
   2012/C 382/08
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   tā kā:

               (1)

               Ar Komisijas Lēmumu 2007/623/EK (1) Komisija uz trīs gadu termiņu izveidoja augsta līmeņa neatkarīgu ieinteresēto personu grupu ar administratīvo slogu saistītiem jautājumiem (turpmāk “grupa”).

               (2)

               Ar Komisijas 2010. gada 17. augusta Lēmumu (2010/C 223/03) (2) grupas pilnvaras tika pagarinātas līdz 2012. gada 31. decembrim, lai pilnībā izmantotu ietaupījumu potenciālu, kas izriet no Rīcības programmas administratīvā sloga samazināšanai Eiropas Savienībā, kuru īstenos līdz 2012. gada beigām.

               (3)

               Saskaņā ar grupas 2011. gada novembra ziņojumu par paraugpraksi dalībvalstīs pastāv plašas iespējas palīdzēt dalībvalstu valsts pārvaldes iestādēm ES tiesību aktus īstenot efektīvāk un vismazāk apgrūtinošā veidā.

               (4)

               Samazināt administratīvo slogu un vienkāršot tiesību aktus, jo īpaši maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), ir Komisijas prioritātes (3).

               (5)

               Tādēļ grupas un tās locekļu pilnvaru laiks attiecīgi jāpagarina.

               (6)

               Grupai jāturpina cieši sadarboties ar ieinteresētajām personām un Komisijas dienestiem un jāturpina regulāri un strukturētā veidā apmainīties ar viedokļiem un pieredzi ar ģenerālsekretāra vietnieku un Ietekmes novērtējuma padomes priekšsēdētāju,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Lēmumu 2007/623/EK groza šādi:

               1)

               Lēmuma 1. pantu aizstāj ar šādu:
               “1. pants
               Augsta līmeņa grupa ar administratīvo slogu saistītiem jautājumiem
               Sākot no 2007. gada 31. augusta, ir izveidota Augsta līmeņa neatkarīgu ieinteresēto personu grupa ar administratīvo slogu saistītiem jautājumiem. No 2013. gada 1. janvāra tās oficiālais nosaukums ir “Augsta līmeņa grupa ar administratīvo slogu saistītiem jautājumiem” (turpmāk “grupa”).”

               2)

               Lēmuma 2. pantu aizstāj ar šādu:
               “2. pants
               Uzdevums
               Grupas uzdevums ir konsultēt Komisiju par administratīvo slogu uzņēmumiem, jo īpaši MVU un mikrouzņēmumiem, kas izriet no ES tiesību aktiem, un par to spēkā esošo ES tiesību aktu vienkāršošanu, kurus ir lietderīgi pārskatīt, un par to, kā panākt, lai dalībvalstu valsts pārvaldes iestādes efektīvāk reaģētu uz ieinteresēto personu, īpaši MVU, vajadzībām un vairāk tās ņemtu vērā, īstenojot ES tiesību aktus.
               Jo īpaši grupa Komisiju konsultē

                           —

                           par pasākumiem, kuru mērķis ir samazināt administratīvo slogu un vienkāršot spēkā esošos tiesību aktus, īpašu uzmanību pievēršot mazo uzņēmumu vajadzībām,

                           —

                           par Pastāvīgo vienkāršošanas programmu, koncentrējoties uz darbībām, kurām ir liels potenciāls samazināt administratīvo slogu,

                           —

                           par iespējamo administratīvo slogu uzņēmumiem, jo īpaši MVU un mikrouzņēmumiem, pamatojoties uz ceļvežiem, saistībā ar ES tiesību aktu piemērošanu,

                           —

                           par pasākumiem, kādus var veikt valsts līmenī, lai palīdzētu dalībvalstīm vismazāk apgrūtinošā veidā piemērot ES tiesību aktus, kas pieņemti saskaņā ar administratīvā sloga samazināšanas programmu,

                           —

                           par pasākumiem, kādus var veikt valsts līmenī, lai valsts pārvaldes iestādes labāk reaģētu uz MVU problēmām un vairāk ņemtu vērā vajadzību pēc izaugsmes, piemērojot ES tiesību aktus.

                     Turklāt tā palīdz Komisijai nodrošināt, ka Padome un Parlaments gūst progresu saistībā ar priekšlikumu par vienkāršošanu un administratīvā sloga samazināšanu pieņemšanu.
               Grupai pilnvaras ir piešķirtas līdz 2014. gada 31. oktobrim.”

               3)

               Lēmuma 3. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
               “1.   Komisija var konsultēties ar grupu par visiem jautājumiem saistībā ar nevajadzīgā sloga samazināšanu MVU, jo īpaši mikrouzņēmumiem saistībā ar ES tiesību aktu piemērošanu, un par Pastāvīgo vienkāršošanas programmu.”

               4)

               Lēmuma 4. pantu groza šādi:

                           a)

                           Lēmuma 4. panta 2. punkta otro teikumu aizstāj ar šādu:
                           “Pēc tam ģenerālsekretārs, apspriežoties ar priekšsēdētāju, ieceļ grupas locekļus.”

                           b)

                           Panta 3. punktu aizstāj ar šādu:
                           “3.   Locekļus ieceļ privātpersonas statusā vai kā personas, kuras ieceltas pārstāvēt ieinteresēto personu kopīgās intereses un kurām ir zināšanas par administratīvā sloga samazināšanu.”

                           c)

                           Panta 4. punkta pirmo teikumu aizstāj ar šādu:
                           “Grupas locekļu pilnvaru laiks tiek pagarināts līdz 2014. gada 31. oktobrim.”

                           d)

                           Panta 5. punktu aizstāj ar šādu:
                           “5.   Grupas locekļus, kas vairs nespēj efektīvi darboties grupā, kas atkāpjas vai neatbilst šā panta 3. punktā vai Līguma par Eiropas Savienības darbību 399. pantā izklāstītajiem nosacījumiem, var aizstāt uz atlikušo pilnvaru laiku.”

                           e)

                           Panta 6. punktu aizstāj ar šādu:
                           “6.   Grupas locekļi, kurus ieceļ privātpersonas statusā, rīkojas neatkarīgi un sabiedrības interesēs.
                           Grupas locekļi, kuri iecelti pārstāvēt ieinteresēto personu kopīgās intereses, nepārstāv personīgās intereses.”

                           f)

                           Panta 7. punktu aizstāj ar šādu:
                           “7.   To personu vārdus un uzvārdus, kuras ieceltas privātpersonas statusā, un to personu vārdus un uzvārdus, kuras pārstāv intereses, publicē Komisijas ekspertu grupu un tamlīdzīgu struktūru reģistrā (“reģistrs”). Turklāt grupas locekļu vārdus un uzvārdus publicē Eiropas Komisijas Ģenerālsekretariāta tīmekļa vietnē.”

                           g)

                           Pēc 7. punkta iekļauj šādu jaunu 8. punktu:
                           “8.   Personas datus iegūst, apstrādā un publicē saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 45/2001.”

               5)

               Lēmuma 5. pantu groza šādi:

                           a)

                           Panta 3. punktu aizstāj ar šādu:
                           “3.   Uz grupas locekļiem un to pārstāvjiem, kā arī uzaicinātajiem ekspertiem un novērotājiem attiecas dienesta noslēpuma neizpaušanas saistības, kas paredzētas Līgumos un to īstenošanas noteikumos, kā arī Komisijas drošības noteikumos, kas attiecas uz ES klasificētās informācijas aizsardzību un noteikti Komisijas Lēmuma 2001/844/EK, EOTK, Euratom pielikumā (4). Ja šīs saistības netiek ievērotas, Komisija var veikt visus nepieciešamos pasākumus.

                           b)

                           Panta 6. punktu aizstāj ar šādu:
                           “6.   Komisija publicē visus attiecīgos dokumentus par grupas veiktajām darbībām (piemēram, darba kārtību, protokolu un dalībnieku ieguldījumu) tieši reģistrā vai izmantojot saiti no reģistra uz īpaši šim nolūkam paredzētu tīmekļa vietni, kurā informācija ir pieejama. Jāparedz izņēmumi no prasības par publicēšanu, ja dokumenta izpaušana varētu kaitēt sabiedrības vai privāto interešu aizsardzībai, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1049/2001 4. pantā.”

               6)

               Lēmuma 7. pantu aizstāj ar šādu:
               “7. pants
               Piemērojamība
               Šo lēmumu piemēro līdz 2014. gada 31. oktobrim.”

         2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   To piemēro no 2012. gada 31. decembra.

      Briselē, 2012. gada 5. decembrī

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         José Manuel BARROSO

      (1)  OV L 253, 28.9.2007., 40. lpp.

      (2)  OV C 223, 18.8.2010., 6. lpp.

      (3)  COM(2011) 803 – “Regulatīvā sloga mazināšana MVU. ES regulējuma pielāgošana mikrouzņēmumu vajadzībām.”

      (4)  Komisijas 2001. gada 29. novembra Lēmums, ar ko groza tās iekšējo reglamentu (OV L 317, 3.12.2001., 1. lpp.).”


title: 2012/599/ES: Eiropas Parlamenta Lēmums ( 2012. gada 10. maijs ) par Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras kontu slēgšanu attiecībā uz 2010. finanšu gadu

text:
               17.10.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 286/287

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS
   (2012. gada 10. maijs)
   par Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras kontu slēgšanu attiecībā uz 2010. finanšu gadu
   (2012/599/ES)
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras 2010. finanšu gada galīgos pārskatus,

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras 2010. finanšu gada pārskatiem, ar Aģentūras atbildēm (1),

               —

               ņemot vērā Padomes 2012. gada 21. februāra ieteikumu (06083/2012 – C7-0051/2012),

               —

               ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 185. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2007. gada 15. februāra Regulu (EK) Nr. 168/2007, ar ko izveido Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūru (3), un jo īpaši tās 21. pantu,

               —

               ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (4), un jo īpaši tās 94. pantu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumu (A7-0122/2012),

               1.

               apstiprina Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras kontu slēgšanu attiecībā uz 2010. finanšu gadu;

               2.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu nosūtīt Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras direktoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Martin SCHULZ

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV C 366, 15.12.2011., 9. lpp.

      (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (3)  OV L 53, 22.2.2007., 1. lpp.

      (4)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.


title: 2008/420/EK: Padomes Lēmums ( 2008. gada 7. aprīlis ) par to, lai parakstītu un provizoriski piemērotu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Austrālijas valdību par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem

text:
               7.6.2008

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 149/63

         PADOMES LĒMUMS
   (2008. gada 7. aprīlis)
   par to, lai parakstītu un provizoriski piemērotu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Austrālijas valdību par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem
   (2008/420/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 80. panta 2. punktu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2003. gada 5. jūnijā pilnvaroja Komisiju sākt sarunas ar trešām valstīm, lai ar Kopienas nolīgumu aizstātu dažus noteikumus pašlaik spēkā esošajos divpusējos nolīgumos.

               (2)

               Komisija Kopienas vārdā ir apspriedusi nolīgumu ar Austrālijas valdību par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem (turpmāk – “Nolīgums”) saskaņā ar mehānismiem un norādījumiem, kas ietverti pielikumā Padomes lēmumam, ar kuru Komisija ir pilnvarota sākt sarunas ar trešām valstīm, lai ar Kopienas nolīgumu aizstātu dažus noteikumus pašlaik spēkā esošajos divpusējos nolīgumos.

               (3)

               Ņemot vērā tā iespējamo noslēgšanu vēlāk, Nolīgums būtu jāparaksta un provizoriski jāpiemēro,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Ar šo Kopienas vārdā tiek apstiprināta Nolīguma parakstīšana starp Eiropas Kopienu un Austrālijas valdību par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem, ņemot vērā Padomes lēmumu par minētā nolīguma noslēgšanu.
   Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kuras ir tiesīgas Kopienas vārdā parakstīt nolīgumu, ņemot vērā tā noslēgšanu.
   3. pants
   Līdz tā spēkā stāšanās dienai Nolīgumu piemēro provizoriski, sākot no pirmā mēneša pirmās dienas pēc dienas, kad Puses viena otru ir informējušas par to, ka ir pabeigtas šim nolūkam vajadzīgās procedūras.
   4. pants
   Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots sniegt Nolīguma 7. panta 2. punktā paredzēto paziņojumu.

      Luksemburgā, 2008. gada 7. aprīlī

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         R. ŽERJAV

    ---documentbreak---

               7.6.2008

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 149/65

         NOLĪGUMS
   starp Eiropas Kopienu un Austrālijas valdību par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem
   EIROPAS KOPIENA,
   no vienas puses, un
   AUSTRĀLIJAS VALDĪBA,
   no otras puses,
   (turpmāk “Līgumslēdzējas puses”),
   IEVĒROJOT, ka Eiropas Tiesa ir konstatējusi, ka daži noteikumi divpusējos nolīgumos, ko vairākas dalībvalstis noslēgušas ar trešām valstīm, nav saderīgi ar Eiropas Kopienas tiesību aktiem,
   IEVĒROJOT, ka starp vairākām Eiropas Kopienas dalībvalstīm un Austrāliju ir noslēgti divpusēji gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgumi, kuros ir līdzīgi noteikumi, un ka dalībvalstu pienākums ir darīt visu vajadzīgo, lai novērstu šo nolīgumu un EK līguma nesaderības,
   IEVĒROJOT, ka Eiropas Kopienai ir ekskluzīva kompetence attiecībā uz vairākiem aspektiem, kas var tikt iekļauti divpusējos gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgumos starp Eiropas Kopienas dalībvalstīm un trešām valstīm,
   IEVĒROJOT, ka saskaņā ar Eiropas Kopienas tiesību aktiem Kopienas gaisa pārvadātājiem, kas veic uzņēmējdarbību kādā dalībvalstī, ir tiesības uz nediskriminētu piekļuvi lidojumu maršrutiem starp Eiropas Kopienas dalībvalstīm un trešām valstīm,
   ŅEMOT VĒRĀ nolīgumus starp Eiropas Kopienu un dažām trešām valstīm, kas nodrošina šo trešo valstu valstspiederīgajiem iespēju kļūt par tādu gaisa pārvadātāju īpašniekiem, kas ir licencēti saskaņā ar Eiropas Kopienas tiesību aktiem,
   ATZĪSTOT, ka saderība starp Eiropas Kopienas tiesību aktiem un noteikumiem divpusējos gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgumos starp Eiropas Kopienas dalībvalstīm un Austrāliju nodrošinās stabilu juridisko pamatu gaisa pārvadājumu pakalpojumiem starp Eiropas Kopienu un Austrāliju un saglabās šo gaisa pārvadājumu pakalpojumu nepārtrauktību,
   ŅEMOT VĒRĀ, ka tie noteikumi divpusējos gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgumos starp Eiropas Kopienas dalībvalstīm un Austrāliju, kuri nav pretrunā Eiropas Kopienas tiesību aktiem, nav jāgroza vai jāaizstāj,
   IEVĒROJOT, ka Eiropas Kopienas mērķis nav ar šo nolīgumu palielināt kopējo gaisa pārvadājumu pakalpojumu apjomu starp Eiropas Kopienu un Austrāliju, ietekmēt līdzsvaru starp Kopienas gaisa pārvadātājiem un Austrālijas gaisa pārvadātājiem vai paredzēt noteikumus, kas dominē pār spēkā esošo divpusējo gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgumu noteikumu interpretāciju, kas attiecas uz satiksmes tiesībām,
   IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.
   1. pants
   Vispārēji noteikumi
   1.   Šajā nolīgumā “dalībvalstis” ir Eiropas Kopienas dalībvalstis; “Līgumslēdzēja puse” ir šā nolīguma Līgumslēdzēja puse; “puse” ir attiecīgā divpusējā gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīguma līgumslēdzēja puse; “gaisa pārvadātājs” ir arī aviosabiedrība; “Eiropas Kopienas teritorija” ir dalībvalstu teritorijas, uz ko attiecas Eiropas Kopienas dibināšanas līgums.
   2.   Šā nolīguma I pielikumā uzskaitītajos nolīgumos esošās atsauces uz tās dalībvalsts valstspiederīgajiem, kas ir attiecīgā nolīguma puse, uzskata par atsaucēm uz Eiropas Kopienas dalībvalstu valstspiederīgajiem.
   3.   Šā nolīguma I pielikumā uzskaitītajos nolīgumos esošās atsauces uz tās dalībvalsts gaisa pārvadātājiem vai aviosabiedrībām, kas ir attiecīgā nolīguma puse, uzskata par atsaucēm uz attiecīgās dalībvalsts norādītajiem gaisa pārvadātājiem vai aviosabiedrībām.
   2. pants
   Norādīšana, atļaujas un atsaukšana
   1.   Šā panta 3. un 4. punkts aizstāj atbilstīgos noteikumus pantos, kas uzskaitīti, attiecīgi, II pielikuma a) un b) punktā, saistībā ar, attiecīgi, gaisa pārvadātāju norādīšanu, ko veic attiecīgā dalībvalsts, pilnvarām un atļaujām, ko tiem piešķir Austrālija, un gaisa pārvadātāju atļauju vai pilnvaru atteikumu, atsaukšanu, apturēšanu vai ierobežošanu.
   2.   Šā panta 3. un 4. punkts aizstāj atbilstīgos noteikumus pantos, kas uzskaitīti, attiecīgi, II pielikuma a) un b) punktā, saistībā ar, attiecīgi, gaisa pārvadātāju norādīšanu, ko veic Austrālija, pilnvarām un atļaujām, ko tiem piešķir attiecīgā dalībvalsts, un gaisa pārvadātāju atļauju vai pilnvaru atteikumu, atsaukšanu, apturēšanu vai ierobežošanu.
   3.   Saņemot šādas norādes un norādīto pārvadātāju iesniegumus – formā un kārtībā, kas attiecas uz darbības atļaujām un tehniskajām atļaujām – puses, ievērojot 4. un 5. punktu, ar mazāko iespējamo procedūras kavēšanos piešķir atbilstīgas pilnvaras un atļaujas, ja:

               a)

               attiecībā uz dalībvalsts norādītu gaisa pārvadātāju:

                           i)

                           gaisa pārvadātājs saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu veic uzņēmējdarbību norādītājas dalībvalsts teritorijā, un tam ir dalībvalsts izdota derīga darbības licence saskaņā ar Eiropas Kopienas tiesību aktiem; un

                           ii)

                           dalībvalsts, kas ir atbildīga par aviācijas uzņēmuma sertifikāta izdošanu, faktiski īsteno un nodrošina reglamentējošu gaisa pārvadātāja kontroli, un norādē ir skaidri identificēta attiecīgā aeronavigācijas iestāde; un

                           iii)

                           gaisa pārvadātāja galvenā darbības vieta ir tās dalībvalsts teritorijā, kas tam izsniegusi derīgu darbības licenci; un

                           iv)

                           gaisa pārvadātājs – tieši vai sakarā ar lielākās daļas īpašumtiesībām – pieder dalībvalstīm un/vai dalībvalstu valstspiederīgajiem, un/vai citām valstīm, kas uzskaitītas III pielikumā, un/vai to valstspiederīgajiem, un šīs valstis un/vai šie valstspiederīgie to pastāvīgi faktiski kontrolē;

               b)

               attiecībā uz Austrālijas norādītu gaisa pārvadātāju:

                           i)

                           Austrālija faktiski īsteno un nodrošina reglamentējošu gaisa pārvadātāja kontroli; un

                           ii)

                           gaisa pārvadātāja galvenā darbības vieta ir Austrālijā.

         4.   Ikviena puse var atteikt, atsaukt, apturēt vai ierobežot otras puses norādīta gaisa pārvadātāja darbības atļauju vai tehniskās atļaujas, ja:

               a)

               attiecībā uz dalībvalsts norādītu gaisa pārvadātāju:

                           i)

                           gaisa pārvadātājs saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu neveic uzņēmējdarbību norādītājas dalībvalsts teritorijā, vai arī tam nav dalībvalsts izdotas derīgas darbības licences saskaņā ar Eiropas Kopienas tiesību aktiem; vai

                           ii)

                           dalībvalsts, kas ir atbildīga par aviācijas uzņēmuma sertifikāta izdošanu, faktiski neīsteno vai nenodrošina reglamentējošu gaisa pārvadātāja kontroli, vai arī norādē nav skaidri identificēta attiecīgā aeronavigācijas iestāde; vai

                           iii)

                           gaisa pārvadātāja galvenā darbības vieta nav tās dalībvalsts teritorijā, kas tam izsniegusi darbības licenci; vai

                           iv)

                           gaisa pārvadātājs – tieši vai sakarā ar lielākās daļas īpašumtiesībām – nepieder dalībvalstīm un/vai dalībvalstu valstspiederīgajiem, vai citām valstīm, kas uzskaitītas III pielikumā, un/vai to valstspiederīgajiem, un šīs valstis un/vai šie valstspiederīgie to faktiski nekontrolē; vai

                           v)

                           gaisa pārvadātājs saskaņā ar divpusēju Austrālijas nolīgumu ar citu dalībvalsti jau ir pilnvarots darboties, un Austrālija var pierādīt, ka – saskaņā ar šo nolīgumu īstenojot satiksmes tiesības maršrutā, kas ietver kādu vietu šajā citā dalībvalstī – tas apietu trešās vai ceturtās, vai piektās brīvības satiksmes tiesību ierobežojumus, ko paredz otrs minētais nolīgums; vai

                           vi)

                           gaisa pārvadātāja aviācijas uzņēmuma sertifikātu ir izdevusi dalībvalsts, bet Austrālijai ar šo dalībvalsti nav divpusēja gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīguma, un Austrālija var pierādīt, ka Austrālijas norādītajiem gaisa pārvadātājiem nav savstarpīgi pieejamas nepieciešamās satiksmes tiesības, lai veiktu ierosinātās darbības;

               b)

               attiecībā uz Austrālijas norādītu gaisa pārvadātāju:

                           i)

                           Austrālija nenodrošina faktisku reglamentējošo gaisa pārvadātāja kontroli; vai

                           ii)

                           tā galvenā darbības vieta nav Austrālijā.

         5.   Īstenojot savas tiesības saskaņā ar 4. punktu un neskarot šā panta 4. punkta a) apakšpunkta v) un vi) punktā paredzētās tiesības, Austrālija dalībvalstu gaisa pārvadātājus nediskriminē valstspiederības dēļ.
   3. pants
   Tiesības attiecībā uz reglamentējošu kontroli
   1.   Šā panta 2. punkts papildina II pielikuma c) punktā uzskaitītos pantus.
   2.   Ja dalībvalsts (pirmā dalībvalsts) ir norādījusi gaisa pārvadātāju, kura reglamentējošo kontroli īsteno un nodrošina otra dalībvalsts, Austrālijas tiesības saskaņā ar drošības noteikumiem nolīgumā, kas noslēgts starp pirmo dalībvalsti, kas norādījusi gaisa pārvadātāju, un Austrāliju, tāpat piemēro gan attiecībā uz drošības standartu pieņemšanu, īstenošanu vai uzturēšanu, ko veic šī otra dalībvalsts, gan attiecībā uz šā gaisa pārvadātāja darbības atļauju.
   4. pants
   Tarifi pārvadājumiem Eiropas Kopienā
   1.   Šā panta 2. punkts papildina II pielikuma d) punktā uzskaitītos pantus.
   2.   Uz tarifiem, ko saskaņā ar kādu no I pielikumā uzskaitītajiem nolīgumiem, kurā ir kāds no II pielikuma d) punktā uzskaitītajiem noteikumiem, Austrālijas norādīti gaisa pārvadātāji piemēro par pārvadājumiem, kas pilnībā veikti Eiropas Kopienas teritorijā, attiecas Eiropas Kopienas tiesību akti.
   5. pants
   Nolīguma pielikumi
   Šā nolīguma pielikumi ir tā sastāvdaļa.
   6. pants
   Pārskatīšana vai grozījumi
   Līgumslēdzējas puses, savstarpēji vienojoties, var jebkurā laikā pārskatīt vai grozīt šo nolīgumu.
   7. pants
   Stāšanās spēkā
   1.   Šis nolīgums stājas spēkā, kad Līgumslēdzējas puses ir viena otrai rakstiski paziņojušas, ka ir pabeigtas to attiecīgās iekšējās procedūras, kas vajadzīgas, lai nolīgums stātos spēkā.
   2.   Neskarot 1. punktu, Līgumslēdzējas puses vienojas provizoriski piemērot šo nolīgumu no tā mēneša pirmās dienas, kurš ir pēc datuma, kad Puses ir viena otrai paziņojušas par šim nolūkam vajadzīgo procedūru pabeigšanu.
   3.   Nolīgumi un citi pasākumi starp dalībvalstīm un Austrāliju, kas šā nolīguma parakstīšanas dienā vēl nav stājušies spēkā un ko vēl nepiemēro provizoriski, ir uzskaitīti I pielikuma b) punktā. Šo nolīgumu piemēro visiem šādiem nolīgumiem un pasākumiem, tiem stājoties spēkā vai tos piemērojot provizoriski.
   8. pants
   Nolīguma izbeigšana
   1.   Ja tiek izbeigts kāds no I pielikumā uzskaitītajiem nolīgumiem, vienlaikus izbeidzas visi šā nolīguma noteikumi, kas attiecas ar atbilstīgo I pielikumā uzskaitīto nolīgumu.
   2.   Ja tiek izbeigti visi I pielikumā uzskaitītie nolīgumi, vienlaikus izbeidzas šis nolīgums.

      TO APLIECINOT, pilnvarotie ir parakstījuši šo nolīgumu.
      Briselē, divos oriģināleksemplāros, divi tūkstoši astotā gada divdesmit devītajā aprīlī, angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru valodā. Domstarpību gadījumā noteicošais ir teksts angļu valodā.

         За Европейската общност
         Por la Comunidad Europea
         Za Evropské společenství
         For Det Europæiske Fællesskab
         Für die Europäische Gemeinschaft
         Euroopa Ühenduse nimel
         Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα
         For the European Community
         Pour la Communauté européenne
         Per la Comunità europea
         Eiropas Kopienas vārdā
         Europos bendrijos vardu
         Az Európai Közösség részéről
         Għall-Komunità Ewropea
         Voor de Europese Gemeenschap
         W imieniu Wspólnoty Europejskiej
         Pela Comunidade Europeia
         Pentru Comunitatea Europeană
         Za Európske spoločenstvo
         Za Evropsko skupnost
         Euroopan yhteisön puolesta
         För Europeiska gemenskapen

         За правителството на Австралия
         Por el Gobierno de Australia
         Za vládu Austrálie
         For Australiens regering
         Für die Regierung Australiens
         Austraalia valitsuse nimel
         Για την Κυβέρνηση της Αυστραλίας
         For the Government of Australia
         Pour le gouvernement d'Australie
         Per il governo d'Australia
         Austrālijas valdības vārdā
         Australijos Vyriausybės vardu
         Ausztrália kormánya részéről
         Għall-Gvern ta' l-Awstralja
         Voor de Regering van Australië
         W imieniu Rządu Australii
         Pelo Governo da Austrália
         Pentru Guvernul Australiei
         Za vládu Austrálie
         Za vlado Avstralije
         Australian hallituksen puolesta
         För Australiens regering

   I PIELIKUMS
   Šā nolīguma 1. pantā minēto nolīgumu saraksts

               a)

               Gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgumi starp Austrālijas Savienību un Eiropas Kopienas dalībvalstīm, kuri šā nolīguma parakstīšanas dienā ir noslēgti, parakstīti un/vai tiek piemēroti provizoriski:

                           —

                           Nolīgums starp Austrijas Federālo valdību un Austrālijas Savienības valdību par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem, parakstīts Vīnē, 1967. gada 22. martā (turpmāk “Austrālijas un Austrijas nolīgums”);
                           Papildināts ar Saprašanās memorandu, kas parakstīts Vīnē, 1999. gada 25. martā.

                           —

                           Gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgums starp Dānijas Karalistes valdību un Austrālijas valdību, parafēts Kanberā, 1998. gada 16. oktobrī (turpmāk “Austrālijas un Dānijas nolīguma projekts”);
                           Papildināts ar Saprašanās memorandu par Skandināvijas valstu sadarbību saistībā ar Skandināvijas Aviolīniju sistēmu (SAS), kas parafēts Kanberā, 1998. gada 16. oktobrī.
                           Papildināts ar 1998. gada 16. oktobra Saskaņoto protokolu.

                           —

                           Nolīgums starp Somijas Republikas valdību un Austrālijas Savienības valdību par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem, parafēts Vīnē, 1999. gada 15. jūnijā (turpmāk “Austrālijas un Somijas nolīguma projekts”);
                           Papildināts ar Saprašanās memorandu, kas parakstīts Helsinkos, 1999. gada 15. jūnijā.

                           —

                           Nolīgums starp Austrālijas Savienības valdību un Francijas Republikas valdību par gaisa pārvadājumiem, parakstīts Kanberā, 1965. gada 13. aprīlī (turpmāk “Austrālijas un Francijas nolīgums”);
                           Grozīts ar Vēstuļu apmaiņu, kas parakstīta Parīzē, 1970. gada 22. decembrī un 1971. gada 7. janvārī.

                           —

                           Nolīgums starp Vācijas Federatīvo Republiku un Austrālijas Savienību par gaisa pārvadājumiem, parakstīts Bonnā, 1957. gada 22. maijā (turpmāk “Austrālijas un Vācijas nolīgums”).
                           Jālasa kopā ar Saprašanās memorandu, parakstītu Kanberā, 1998. gada 12. jūnijā, un 1998. gada 17. septembra un 5. novembra Vēstuļu apmaiņu;

                           —

                           Nolīgums starp Grieķijas Karalistes valdību un Austrālijas Savienības valdību par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem, parakstīts Atēnās, 1971. gada 10. jūnijā; ar grozījumiem (turpmāk “Austrālijas un Grieķijas nolīgums”);

                           —

                           Nolīgums starp Grieķijas Republikas valdību un Austrālijas valdību par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem, parafēts Atēnās, 1997. gada 11. novembrī un pievienots Saprašanās memorandam, kas parakstīts Atēnās, 1997. gada 11. novembrī (turpmāk “Austrālijas un Grieķijas pārskatītā nolīguma projekts”);

                           —

                           Gaisa pārvadājumu nolīgums starp Īriju un Austrāliju, noslēgts ar 1957. gada 26. novembra un 1957. gada 30. decembra Notu apmaiņu (turpmāk “Austrālijas un Īrijas nolīgums”);

                           —

                           Nolīgums starp Austrālijas Savienības valdību un Itālijas Republikas valdību par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem, parakstīts Romā, 1960. gada 10. novembrī; ar grozījumiem (turpmāk “Austrālijas un Itālijas nolīgums”);

                           —

                           Nolīgums starp Austrālijas valdību un Luksemburgas Lielhercogistes valdību par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem, kas pievienots Saprašanās memorandam, kurš parakstīts Luksemburgā, 1997. gada 3. septembrī (turpmāk “Austrālijas un Luksemburgas nolīguma projekts”);

                           —

                           Nolīgums starp Maltas valdību un Austrālijas valdību par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem, parakstīts Kanberā, 1996. gada 11. septembrī (turpmāk “Austrālijas un Maltas nolīgums”);
                           Papildināts ar 2003. gada 1. decembra Vēstuļu apmaiņu.

                           —

                           Nolīgums starp Nīderlandes Karalistes valdību un Austrālijas Savienības valdību par gaisa pārvadājumu pakalpojumu nodibināšanu, parakstīts Kanberā, 1951. gada 25. septembrī (turpmāk “Austrālijas un Nīderlandes nolīgums”);

                           —

                           Nolīgums starp Polijas Republikas valdību un Austrālijas valdību par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem, parakstīts Varšavā, 2004. gada 28. aprīlī (turpmāk “Austrālijas un Polijas nolīgums”);

                           —

                           Gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgums starp Zviedrijas Karalistes valdību un Austrālijas valdību, parafēts Kanberā, 1998. gada 16. oktobrī (turpmāk “Austrālijas un Zviedrijas nolīguma projekts”);
                           Papildināts ar Saprašanās memorandu par Skandināvijas valstu sadarbību saistībā ar Skandināvijas Aviolīniju sistēmu (SAS), kas parafēts Kanberā, 1998. gada 16. oktobrī.
                           Papildināts ar 1998. gada 16. oktobra Saskaņoto protokolu.

                           —

                           Nolīgums starp Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes valdību un Austrālijas Savienības valdību par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem starp šīm valstīm un ārpus to attiecīgām teritorijām, parakstīts Londonā, 1958. gada 7. februārī, ar grozījumiem (turpmāk “Austrālijas un Apvienotās Karalistes nolīgums”).

               b)

               Gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgumi un citi pasākumi, kas parafēti vai parakstīti starp Austrālijas Savienību un Eiropas Kopienas dalībvalstīm un kas šā nolīguma parakstīšanas dienā vēl nav stājušies spēkā un netiek piemēroti provizoriski.

         II PIELIKUMS
   I pielikumā uzskaitīto nolīgumu panti, kas minēti šā nolīguma 2. līdz 5. pantā

               a)

               Norādīšana:

                           —

                           Austrālijas un Austrijas nolīguma 4. pants; (1)

                           —

                           Austrālijas un Dānijas nolīguma projekta 3. pants;

                           —

                           Austrālijas un Vācijas nolīguma 3. pants; (1)

                           —

                           Austrālijas un Grieķijas nolīguma 4. pants; (1)

                           —

                           Austrālijas un Grieķijas nolīguma projekta 4. pants; (1)

                           —

                           Austrālijas un Luksemburgas nolīguma projekta 3. pants; (1)

                           —

                           Austrālijas un Īrijas nolīguma 4. pants; (1)

                           —

                           Austrālijas un Itālijas nolīguma 4. pants; (1)

                           —

                           Austrālijas un Maltas nolīguma 4. pants; (1)

                           —

                           Austrālijas un Nīderlandes nolīguma 3. pants; (1)

                           —

                           Austrālijas un Polijas nolīguma 2. pants;

                           —

                           Austrālijas un Zviedrijas nolīguma projekta 3. pants;

                           —

                           Austrālijas un Apvienotās Karalistes nolīguma 3. pants.

               b)

               Pilnvaru vai atļauju atteikums, atsaukšana, apturēšana vai ierobežošana:

                           —

                           Austrālijas un Austrijas nolīguma 7. pants; (1)

                           —

                           Austrālijas un Dānijas nolīguma projekta 4. pants;

                           —

                           Austrālijas un Somijas nolīguma projekta 5. pants;

                           —

                           Austrālijas un Francijas nolīguma 8. pants; (1)

                           —

                           Austrālijas un Vācijas nolīguma 4. pants; (1)

                           —

                           Austrālijas un Grieķijas nolīguma 5. pants; (1)

                           —

                           Austrālijas un Grieķijas nolīguma projekta 5. pants; (1)

                           —

                           Austrālijas un Īrijas nolīguma 7. pants; (1)

                           —

                           Austrālijas un Itālijas nolīguma 5. pants; (1)

                           —

                           Austrālijas un Luksemburgas nolīguma projekta 4. pants; (1)

                           —

                           Austrālijas un Maltas nolīguma 5. pants; (1)

                           —

                           Austrālijas un Nīderlandes nolīguma 6. pants; (1)

                           —

                           Austrālijas un Polijas nolīguma 2. pants;

                           —

                           Austrālijas un Zviedrijas nolīguma projekta 4. pants;

                           —

                           Austrālijas un Apvienotās Karalistes nolīguma 3. pants.

               c)

               Reglamentējošā kontrole:

                           —

                           4. pielikums Saprašanās memorandam starp Austrālijas valdības un Austrijas valdības aeronavigācijas iestādēm, kas parakstīts 1999. gada 25. martā - kā tas tiek piemērots provizoriski atbilstīgi Austrālijas un Austrijas nolīgumam;

                           —

                           Austrālijas un Dānijas nolīguma projekta 17. pants;

                           —

                           Austrālijas un Somijas nolīguma projekta 8. pants;

                           —

                           Austrālijas valdības un Vācijas Federatīvās Republikas valdības aeronavigācijas iestāžu Saprašanās memoranda C pielikums, parakstīts Kanberā, 1998. gada 12. jūnijā; to provizoriski piemēro saskaņā ar Austrālijas un Vācijas nolīgumu;

                           —

                           Austrālijas un Grieķijas nolīguma projekta 8. pants;

                           —

                           Austrālijas un Luksemburgas nolīguma projekta 7. pants;

                           —

                           Austrālijas un Maltas nolīguma 8. pants;

                           —

                           Austrālijas valdības un Nīderlandes Karalistes valdības aeronavigācijas iestāžu Saprašanās memoranda C pielikums, parakstīts Hāgā, 1997. gada 4. septembrī; to provizoriski piemēro saskaņā ar Austrālijas un Nīderlandes nolīgumu;

                           —

                           Austrālijas un Polijas nolīguma 5. pants;

                           —

                           Austrālijas un Zviedrijas nolīguma projekta 17. pants.

               d)

               Tarifi pārvadājumiem Eiropas Kopienā:

                           —

                           Austrālijas un Austrijas nolīguma 9. pants;

                           —

                           Austrālijas un Dānijas nolīguma projekta 13. pants;

                           —

                           Austrālijas un Somijas nolīguma 14. pants;

                           —

                           Austrālijas un Francijas nolīguma 10. pants;

                           —

                           E pielikums Saprašanās memorandam starp Austrālijas valdības un Vācijas Federatīvās Republikas valdības aeronavigācijas iestādēm, kas parakstīts Kanberā, 1998. gada 12. jūnijā, saistībā ar 1998. gada 17. septembra un 5. novembra Vēstuļu apmaiņu - kā tas tiek piemērots provizoriski atbilstīgi Austrālijas un Vācijas nolīgumam;

                           —

                           Austrālijas un Grieķijas nolīguma 9. pants;

                           —

                           Austrālijas un Grieķijas nolīguma projekta 14. pants;

                           —

                           Austrālijas un Īrijas nolīguma 9. pants;

                           —

                           Austrālijas un Itālijas nolīguma 9. pants;

                           —

                           Austrālijas un Luksemburgas nolīguma projekta 11. pants;

                           —

                           Austrālijas un Maltas nolīguma 14. pants;

                           —

                           Austrālijas un Nīderlandes nolīguma pielikuma IV iedaļa;

                           —

                           Austrālijas un Polijas nolīguma 10. pants;

                           —

                           Austrālijas un Zviedrijas nolīguma projekta 13. pants;

                           —

                           Austrālijas un Apvienotās Karalistes nolīguma 7. pants.

      (1)  Uz šiem noteikumiem neattiecas šā nolīguma 2. panta 2. punkts.
   III PIELIKUMS
   Šā nolīguma 2. pantā minēto citu valstu saraksts

               a)

               Islandes Republika (saskaņā ar Eiropas Ekonomikas zonas līgumu);

               b)

               Lihtenšteinas Firstiste (saskaņā ar Eiropas Ekonomikas zonas līgumu);

               c)

               Norvēģijas Karaliste (saskaņā ar Eiropas Ekonomikas zonas līgumu);

               d)

               Šveices Konfederācija (saskaņā ar Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas nolīgumu par gaisa pārvadājumiem).


title: Administratīvā komisija sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijai Lēmums Nr. H4 ( 2009. gada 22. decembris ) par Administratīvās komisijas sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijai Revīzijas padomes sastāvu un darba metodēm (Dokuments attiecas uz EEZ un uz EK un Šveices nolīgumu)

text:
               27.4.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 107/3

         ADMINISTRATĪVĀ KOMISIJA SOCIĀLĀS NODROŠINĀŠANAS SISTĒMU KOORDINĀCIJAI
   LĒMUMS Nr. H4
   (2009. gada 22. decembris)
   par Administratīvās komisijas sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijai Revīzijas padomes sastāvu un darba metodēm
   (Dokuments attiecas uz EEZ un uz EK un Šveices nolīgumu)
   2010/C 107/03
   ADMINISTRATĪVĀ KOMISIJA SOCIĀLĀS NODROŠINĀŠANAS SISTĒMU KOORDINĀCIJAI,
   ņemot vērā apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulas (EK) Nr. 883/2004 72. pantu par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu (1), kurā noteikts, ka Administratīvā komisija nosaka faktorus, kas jāņem vērā sagatavojot pārskatus attiecībā uz izmaksām, kuras dalībvalstu iestādēm jāsedz saskaņā ar minēto regulu, un lai apstiprinātu gada pārskatus starp šīm iestādēm, pamatojoties uz 74. pantā minētās Revīzijas padomes ziņojumu,
   ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 883/2004 74. pantu, kurā noteikts, ka Administratīvā komisija nosaka Revīzijas padomes sastāvu un darba metodes, savukārt Revīzijas padome sniedz pārskatus un argumentētu atzinumu attiecībā uz lēmumiem, kas Administratīvajai komisijai jāpieņem saskaņā ar 72. panta g) apakšpunktu,
   IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   1.   Regulas (EK) Nr. 883/2004 par sociālās drošības sistēmu koordinēšanu 74. pantā paredzētā Revīzijas padome ir piesaistīta Administratīvajai komisijai sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijai.
   2.   Revīzijas padome, pildot Regulas (EK) Nr. 883/2004 74. panta a)–f) apakšpunktā paredzētās funkcijas, darbojas Administratīvās komisijas pārraudzībā un saņem no tās norādījumus. Šajā saistībā Revīzijas padome iesniedz ilgtermiņa darba programmu apstiprināšanai Administratīvajai komisijai.
   2. pants
   1.   Revīzijas padome principā pieņem lēmumus, pamatojoties uz dokumentāriem pierādījumiem. Tā var pieprasīt kompetentajām iestādēm sniegt jebkādu informāciju vai veikt izpēti, ko tā uzskata par vajadzīgu, lai izvērtētu izskatīšanai iesniegtos jautājumus. Ja nepieciešams, Revīzijas padome, pamatojoties uz Administratīvās komisijas priekšsēdētāja iepriekšēju apstiprinājumu, var deleģēt sekretariāta pārstāvi vai atsevišķus Revīzijas padomes locekļus, lai tie uz vietas veiktu jebkādu izmeklēšanu, kura nepieciešama darba izpildei. Administratīvās komisijas priekšsēdētājs informē attiecīgās dalībvalsts Administratīvās komisijas pārstāvi par to, ka šāda izmeklēšana tiek veikta.
   2.   Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 987/2009 (2009. gada 16. septembris), ar ko nosaka īstenošanas kārtību Regulai (EK) Nr. 883/2004 par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu, minētajā termiņā vienošanos panākt neizdodas, Revīzijas padome sekmē galīgo kontu slēgšanu. (2). Lai saņemtu Revīzijas padomes atzinumu Regulas (EK) Nr. 987/2009 67. panta 7. punktā minētajā strīda gadījumā, vienai no strīdā iesaistītajām pusēm ne vēlāk kā 25 darbadienu laikā pirms sanāksmes sākuma Revīzijas padomei jāiesniedz pamatots pieprasījums.
   3.   Revīzijas padome var izveidot Samierināšanas grupu, lai palīdzētu risināt jautājumus saistībā ar pamatotiem pieprasījumiem pēc Revīzijas padomes atzinuma, ko saskaņā ar šā panta 2. punktu iesniegusi viena no iesaistītajām pusēm.
   Sīkāku informāciju par Samierināšanas grupas sastāvu, darbības ilgumu, uzdevumiem, darba metodēm, kā arī par tās vadības sistēmu iekļauj pilnvarojumā, par kuru lemj Revīzijas padome.
   3. pants
   1.   Revīzijas padomē no katras Eiropas Savienības dalībvalsts ir divi pārstāvji, kurus ieceļ minēto valstu kompetentās iestādes.
   Revīzijas padomes locekli, kurš nevar ierasties, var aizstāt vietnieks, kuru šajā nolūkā ieceļ kompetentās iestādes.
   2.   Eiropas Komisijas pārstāvis vai viņa vietnieks Administratīvajā komisijā darbojas Revīzijas padomē kā padomdevējs.
   3.   Revīzijas padomei palīdz profesionāls neatkarīgs eksperts vai ekspertu grupa ar pieredzi jautājumos par Revīzijas padomes funkcijām, jo īpaši attiecībā uz Regulas (EEK) Nr. 987/2009 64., 65. un 69. pantā paredzētajiem Revīzijas padomes uzdevumiem.
   4. pants
   1.   Revīzijas padomes priekšsēdētāja amatu ieņem persona, kas ir piederīga dalībvalstij, kuras pārstāvis ieņem priekšsēdētāja amatu Administratīvajā komisijā.
   2.   Revīzijas padomes priekšsēdētājs kopā ar sekretariātu var veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai nevilcinoties atrisinātu visus jautājumus, kuri ir Revīzijas padomes kompetencē.
   3.   Revīzijas padomes kompetencē esošo jautājumu izskatīšanai izveidoto darba grupu sanāksmes parasti vada Revīzijas padomes priekšsēdētājs; ja viņa klātbūtne nav iespējama vai arī jāizskata konkrētas specifiskas problēmas, priekšsēdētāju var pārstāvēt cita viņa iecelta persona.
   5. pants
   1.   Lēmumus pieņem ar vienkāršu balsu vairākumu; katrai dalībvalstij ir tikai viena balss.
   Revīzijas padomes atzinumos jānorāda, vai tie ir pieņemti vienbalsīgi vai ar balsu vairākumu. Attiecīgā gadījumā tajos jāiekļauj mazākuma secinājumi vai atrunas.
   Ja atzinums nav pieņemts vienbalsīgi, Revīzijas padome to iesniedz Administratīvajai komisijai, pievienojot ziņojumu, kurā iekļauts paziņojums ar pamatojumu attiecībā uz pretēji paustiem viedokļiem.
   Revīzijas padome ieceļ arī ziņotāju, kurš atbild par tādas informācijas sniegšanu Administratīvajai komisijai, ko tā uzskata par noderīgu konkrētā strīda risināšanā.
   Minēto ziņotāju neizraugās no strīdā iesaistīto valstu pārstāvjiem.
   2.   Revīzijas padome var lemt par lēmumu un argumentētu atzinumu pieņemšanu, izmantojot rakstisku procedūru, ja Revīzijas padomes iepriekšējā sanāksmē panākta vienošanās par šādu procedūru.
   Lai to izdarītu, priekšsēdētājs izplata pieņemšanai paredzēto tekstu Revīzijas padomes locekļiem. Jāparedz vismaz desmit darbdienu termiņš, kurā padomes locekļiem ir iespēja paziņot, ka viņi noraida piedāvāto tekstu vai atturas no balsošanas. Ja minētajā termiņā atbilde netiek saņemta, uzskata, ka balsojums ir apstiprinošs.
   Priekšsēdētājs var lemt par rakstiskas procedūras sākšanu arī tad, ja iepriekšēja vienošanās Revīzijas padomes sanāksmē nav panākta. Šādā gadījumā par apstiprinošu balsojumu uzskata vienīgi rakstisku piekrišanu piedāvātam tekstam un tam paredz vismaz 15 darbdienu termiņu.
   Beidzoties noteiktajam termiņam, priekšsēdētājs informē padomes locekļus par balsošanas rezultātiem. Lēmumu, par kuru saņemts vajadzīgais skaits apstiprinošu balsojumu, uzskata par pieņemtu dienā, kad beidzas termiņš, kurā padomes locekļiem bija jāatbild.
   3.   Ja kāds Revīzijas padomes loceklis rakstiskās procedūras laikā ierosina grozīt tekstu, priekšsēdētājs vai nu:

               a)

               sāk rakstisko procedūru no jauna, izplatot ierosināto grozījumu padomes locekļiem saskaņā ar 2. punktā paredzēto procedūru; vai arī

               b)

               atceļ rakstisko procedūru, lai jautājumu apspriestu nākamajā sanāksmē,

         atkarībā no tā, kuru procedūru priekšsēdētājs uzskata par piemērotu attiecībā uz konkrēto jautājumu.
   4.   Ja kāds Revīzijas padomes loceklis pirms atbildēšanai paredzētā termiņa beigām lūdz piedāvāto tekstu izskatīt Revīzijas padomes sanāksmē, rakstisko procedūru atceļ.
   Šādā gadījumā konkrēto jautājumu izskata nākamajā Revīzijas padomes sēdē.
   6. pants
   Revīzijas padome var izveidot ad hoc grupas ar ierobežotu locekļu skaitu, lai tās sagatavotu un iesniegtu priekšlikumus par konkrētiem jautājumiem pieņemšanai Revīzijas padomē.
   Revīzijas padome lemj par katras ad hoc grupas ziņotāja iecelšanu, veicamajiem uzdevumiem un par to, kādā termiņā katrai grupai tās darba rezultāti jādara zināmi Revīzijas padomei. Šie jautājumi jāizklāsta rakstiskā pilnvarojumā, par kuru lemj Revīzijas padome.
   7. pants
   1.   Administratīvās komisijas sekretariāts gatavo un organizē Revīzijas padomes sanāksmes, un protokolē tās. Tas veic nepieciešamos darbus, lai nodrošinātu Revīzijas padomes darbību. Par Revīzijas padomes sanāksmju darba kārtību, datumu un ilgumu vienojas ar priekšsēdētāju.
   2.   Administratīvās komisijas sekretariāts ne vēlāk kā 15 darbdienas pirms katras sanāksmes sākuma nosūta sanāksmes darba kārtību Revīzijas padomes un Administratīvās komisijas locekļiem. Dokumentiem, kas attiecas uz darba kārtības jautājumiem, ir jābūt pieejamiem ne vēlāk kā 10 darbdienas pirms sanāksmes sākuma. Tas neattiecas uz dokumentiem, kuros ir iekļauta vispārēja informācija, kas nav jāapstiprina.
   3.   Notas attiecībā uz gaidāmo Revīzijas padomes sanāksmi nosūta Administratīvās komisijas sekretariātam ne vēlāk kā 20 darbdienas pirms sanāksmes sākuma. Tas neattiecas uz dokumentiem, kuros ir iekļauta vispārēja informācija, kas nav jāapstiprina.
   Notas, kurās iekļauti dati gada pārskatam, kas noteikts Regulas (EK) Nr. 987/2009 69. panta 1. punktā, jāsagatavo atbilstoši šā lēmuma 3. panta 3. punktā minētā neatkarīgā eksperta vai ekspertu grupas noteiktajam formātam un norādītajai informācijai. Katra delegācija nosūta šo Notu sekretariātam līdz pārskata gadam sekojošā gada 31. jūlijam.
   8. pants
   Ciktāl tas ir vajadzīgs, Administratīvās komisijas statūtus piemēro Revīzijas padomei.
   9. pants
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. To piemēro no īstenošanas regulas spēkā stāšanās dienas.

            Administratīvās komisijas priekšsēdētāja

         Lena MALMBERG

      (1)  OV L 166, 30.4.2004., 1. lpp.

      (2)  OV L 284, 30.10.2009., 1. lpp.