title: 2009/940/EK: Padomes Lēmums ( 2009. gada 30. novembris ) par to, lai Eiropas Kopienas vārdā parakstītu Luksemburgā 2007. gada 23. februārī pieņemto Protokolu par dzelzceļa ritošā sastāva jautājumiem, kas pievienots Konvencijai par starptautisko nodrošinājumu attiecībā uz pārvietojamām iekārtām

text:
               16.12.2009

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 331/1

         PADOMES LĒMUMS
   (2009. gada 30. novembris)
   par to, lai Eiropas Kopienas vārdā parakstītu Luksemburgā 2007. gada 23. februārī pieņemto Protokolu par dzelzceļa ritošā sastāva jautājumiem, kas pievienots Konvencijai par starptautisko nodrošinājumu attiecībā uz pārvietojamām iekārtām
   (2009/940/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 61. panta c) punktu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmo daļu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Eiropas Kopiena strādā, lai izveidotu kopīgu tiesiskuma telpu, kuras pamatā ir juridisku lēmumu savstarpējas atzīšanas princips.

               (2)

               Protokols par dzelzceļa ritošā sastāva jautājumiem (turpmāk “Dzelzceļa protokols”), ko pieņēma 2007. gada 23. februārī Luksemburgā un kas pievienots Konvencijai par starptautisko nodrošinājumu attiecībā uz pārvietojamām iekārtām, ir lietderīgs ieguldījums attiecīgās jomas regulējumam starptautiskā līmenī. Tāpēc ir vēlams, lai šā instrumenta noteikumi attiecībā uz jautājumiem, kas ietilpst Kopienas ekskluzīvā kompetencē, tiktu piemēroti pēc iespējas ātrāk.

               (3)

               Komisija Kopienas vārdā piedalījās sarunās par Dzelzceļa protokolu attiecībā uz tām daļām, kas ietilpst Kopienas ekskluzīvā kompetencē.

               (4)

               Dzelzceļa protokola XXII panta 1. punktā noteikts, ka reģionālās ekonomiskās integrācijas organizācijas, kuras ir kompetentas noteiktos jautājumos, ko reglamentē minētais protokols, var parakstīt minēto protokolu.

               (5)

               Dzelzceļa protokola parakstīšana ir iespējama, līdz tas stājas spēkā.

               (6)

               Daži no jautājumiem, ko reglamentē Padomes Regula (EK) Nr. 44/2001 (2000. gada 22. decembris) par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās (1), Padomes Regula (EK) Nr. 1346/2000 (2000. gada 29. maijs) par maksātnespējas procedūrām (2), Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 593/2008 (2008. gada 17. jūnijs) par tiesību aktiem, kas piemērojami līgumsaistībām (Roma I) (3), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/57/EK (2008. gada 17. jūnijs) par dzelzceļa sistēmas savstarpēju izmantojamību Kopienā (pārstrādāta) (4) un Regula (EK) Nr. 881/2004 (2004. gada 29. aprīlis) par Eiropas Dzelzceļa aģentūras izveidošanu (Aģentūras regula) (5), ir skarti arī Dzelzceļa protokolā.

               (7)

               Kopienai ir ekskluzīva kompetence dažos jautājumos, ko reglamentē Dzelzceļa protokols, bet dalībvalstīm ir kompetence citos jautājumos, ko reglamentē šis tiesību akts.

               (8)

               Tādēļ Kopienai būtu jāparaksta Dzelzceļa protokols.

               (9)

               Dzelzceļa protokola XXII panta 2. punktā paredzēts, ka, to parakstot, pieņemot, apstiprinot vai pievienojoties tam, reģionālā ekonomiskās integrācijas organizācija sniedz deklarāciju, kurā norādīti tie minētā protokola reglamentētie jautājumi, attiecībā uz kuriem šai organizācijai kompetenci ir nodevušas tā dalībvalstis. Tāpēc Kopienai, parakstot Dzelzceļa protokolu, būtu attiecīgi jāsniedz šāda deklarācija.

               (10)

               Apvienotā Karaliste un Īrija piedalās šā lēmuma pieņemšanā un piemērošanā.

               (11)

               Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, Dānija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un šis lēmums tai nav saistošs un nav jāpiemēro,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Kopiena apstiprina 2007. gada 23. februārī Luksemburgā pieņemtā Protokola par dzelzceļa ritošā sastāva jautājumiem, kas pievienots Konvencijai par starptautisko nodrošinājumu attiecībā uz pārvietojamām iekārtām (“Dzelzceļa protokols”), parakstīšanu Eiropas Kopienas vārdā, ņemot vērā tā noslēgšanu.
   Dzelzceļa protokola teksts ir pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   Padomes priekšsēdētājs ar šo tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kuras Kopienas vārdā ir pilnvarotas parakstīt Dzelzceļa protokolu, ievērojot nosacījumu, kas minēts 3. pantā.
   3. pants
   Parakstot Dzelzceļa protokolu, Kopiena sniedz pielikumā minēto deklarāciju saskaņā ar minētā protokola XXII panta 2. punktu.

      Briselē, 2009. gada 30. novembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         B. ASK

      (1)  OV L 12, 16.1.2001., 1. lpp.

      (2)  OV L 160, 30.6.2000., 1. lpp.

      (3)  OV L 177, 4.7.2008., 6. lpp.

      (4)  OV L 191, 18.7.2008., 1. lpp.

      (5)  OV L 220, 21.6.2004., 3. lpp.
   PIELIKUMS

      Deklarācija saskaņā ar XXII panta 2. punktu par Eiropas Kopienas kompetenci jautājumos, ko reglamentē 2007. gada 23. februārī Luksemburgā pieņemtais Protokols par dzelzceļa ritošā sastāva jautājumiem, kas pievienots Konvencijai par starptautisko nodrošinājumu attiecībā uz pārvietojamām iekārtām (“Dzelzceļa protokols”), attiecībā uz kuriem dalībvalstis savu kompetenci ir nodevušas Kopienai

                  1.

                  Dzelzceļa protokola XXII pantā noteikts, ka reģionālās ekonomiskās integrācijas organizācijas, ko izveidojušas neatkarīgas valstis un kas ir kompetentas noteiktos jautājumos, kurus reglamentē šis protokols, var to parakstīt ar nosacījumu, ka tās sniedz XXII panta 2. punktā minēto deklarāciju. Kopiena ir nolēmusi parakstīt Dzelzceļa protokolu un attiecīgi sniedz minēto deklarāciju.

                  2.

                  Eiropas Kopienas dalībvalstis pašlaik ir Beļģijas Karaliste, Bulgārijas Republika, Čehijas Republika, Dānijas Karaliste, Vācijas Federatīvā Republika, Igaunijas Republika, Īrija, Grieķijas Republika, Spānijas Karaliste, Francijas Republika, Itālijas Republika, Kipras Republika, Latvijas Republika, Lietuvas Republika, Luksemburgas Lielhercogiste, Ungārijas Republika, Malta, Nīderlandes Karaliste, Austrijas Republika, Polijas Republika, Portugāles Republika, Rumānija, Slovēnijas Republika, Slovākijas Republika, Somijas Republika, Zviedrijas Karaliste un Apvienotā Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Karaliste.

                  3.

                  Tomēr saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, šo deklarāciju nepiemēro attiecībā uz Dānijas Karalisti.

                  4.

                  Šo deklarāciju nepiemēro dalībvalstu teritorijās, kurās nepiemēro Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un tā neietekmē tādus aktus vai nostājas, ko saskaņā ar Dzelzceļa protokolu attiecīgās dalībvalstis varētu pieņemt minēto teritoriju vārdā un interesēs.

                  5.

                  Eiropas Kopienas dalībvalstis ir deleģējušas Kopienai kompetenci attiecībā uz jautājumiem, ko reglamentē ar Padomes Regulu (EK) Nr. 44/2001 (2000. gada 22. decembris) par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās (1), Padomes Regulu (EK) Nr. 1346/2000 (2000. gada 29. maijs) par maksātnespējas procedūrām (2) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 593/2008 (2008. gada 17. jūnijs) par tiesību aktiem, kas piemērojami līgumsaistībām (Roma I) (3), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/57/EK (2008. gada 17. jūnijs) par dzelzceļa sistēmas savstarpēju izmantojamību Kopienā (pārstrādāta) (4) un Regulu (EK) Nr. 881/2004 (2004. gada 29. aprīlis) par Eiropas Dzelzceļa aģentūras izveidošanu (Aģentūras regula) (5).

                  6.

                  Attiecībā uz ritekļu numerācijas sistēmu Kopiena ar Lēmumu 2006/920/EK (Komisijas 2006. gada 11. augusta Lēmums par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju attiecībā uz Eiropas parasto dzelzceļu sistēmas apakšsistēmu “Satiksmes nodrošināšana un vadība”) pieņēma numerācijas sistēmu, kas ir piemērota ritošā sastāva identifikācijai, kā minēts Dzelzceļa protokola V panta 2. punktā.
                  Turklāt attiecībā uz datu apmaiņu starp Kopienas dalībvalstīm un starptautisko reģistru Kopiena ir panākusi ievērojamu progresu ar Lēmumu 2007/756/EK (Komisijas 2007. gada 9. novembra Lēmums, ar ko pieņem Direktīvas 96/48/EK un Direktīvas 2001/16/EK 14. panta 4. un 5. punktā paredzētās valsts ritekļu reģistru kopīgās specifikācijas). Saskaņā ar minēto lēmumu Kopienas dalībvalstis ievieš valsts ritekļu reģistrus, un būtu jāizvairās no datu dublēšanās ar starptautisko reģistru.

                  7.

                  Kompetences īstenošana, ko dalībvalstis saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu nodevušas Kopienai, pēc būtības ir pakļauta nepārtrauktai attīstībai. Saskaņā ar minēto līgumu kompetentās iestādes var pieņemt lēmumus, ar ko nosaka Kopienas kompetences apjomu. Tāpēc Kopiena patur tiesības attiecīgi grozīt šo deklarāciju, taču tas nav uzskatāms par priekšnoteikumu, lai tā īstenotu savu kompetenci attiecībā uz jautājumiem, ko reglamentē ar Dzelzceļa protokolu.

      (1)  OV L 12, 16.1.2001., 1. lpp.

      (2)  OV L 160, 30.6.2000., 1. lpp.

      (3)  OV L 177, 4.7.2008., 6. lpp.

      (4)  OV L 191, 18.7.2008., 1. lpp.

      (5)  OV L 220, 21.6.2004., 3. lpp.
   TULKOJUMS
   LUKSEMBURGAS PROTOKOLS PAR DZELZCEĻA RITOŠĀ SASTĀVA JAUTĀJUMIEM, KAS PIEVIENOTS KONVENCIJAI PAR STARPTAUTISKO NODROŠINĀJUMU ATTIECĪBĀ UZ PĀRVIETOJAMĀM IEKĀRTĀM

      Preambula

   I NODAĻA   PIEMĒROŠANAS JOMA UN VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

                  I pants

            Termini

                  II pants

            Konvencijas piemērošana attiecībā uz dzelzceļa ritošo sastāvu

                  III pants

            Atkāpšanās no noteikumiem

                  IV pants

            Pārstāvju pilnvaras

                  V pants

            Dzelzceļa ritošā sastāva identificēšana saskaņā ar vienošanos

                  VI pants

            Tiesību aktu izvēle
         II NODAĻA   TIESĪBU AIZSARDZĪBAS LĪDZEKĻI SAISTĪBU NEIZPILDĪŠANAS GADĪJUMĀ, PRIORITĀTES UN CESIJAS

                  VII pants

            Grozījumi noteikumos par tiesību aizsardzības līdzekļiem saistību neizpildīšanas gadījumā

                  VIII pants

            Noteikumu grozījumi attiecībā uz pagaidu tiesību aizsardzības līdzekļiem

                  IX pants

            Tiesību aizsardzības līdzekļi maksātnespējas gadījumā

                  X pants

            Palīdzība maksātnespējas gadījumā

                  XI pants

            Noteikumi attiecībā uz debitoru
         III NODAĻA   NOTEIKUMI PAR STARPTAUTISKO NODROŠINĀJUMU REĢISTRĀCIJU ATTIECĪBĀ UZ DZELZCEĻA RITOŠO SASTĀVU

                  XII pants

            Uzraudzības iestāde un reģistrators

                  XIII pants

            Nozīmētie kontaktpunkti

                  XIV pants

            Dzelzceļa ritošā sastāva identificēšana reģistrēšanas vajadzībām

                  XV pants

            Papildu grozījumi noteikumos attiecībā uz reģistru

                  XVI pants

            Starptautiskā reģistra maksas

                  XVII pants

            Paziņojumi par pārdošanu
         IV NODAĻA   JURISDIKCIJA

                  XVIII pants

            Atteikšanās no neatkarīgas imunitātes
         V NODAĻA   SAISTĪBA AR CITĀM KONVENCIJĀM

                  XIX pants

            Saistība ar Unidroit konvenciju par starptautisko finanšu nomu

                  XX pants

            Saistība ar Konvenciju par starptautiskiem dzelzceļa pārvadājumiem (COTIF)
         VI NODAĻA   NOBEIGUMA NOTEIKUMI

                  XXI pants

            Parakstīšana, ratifikācija, pieņemšana, apstiprināšana vai pievienošanās

                  XXII pants

            Reģionālās ekonomiskās integrācijas organizācijas

                  XXIII pants

            Stāšanās spēkā

                  XXIV pants

            Teritoriālās vienības

                  XXV pants

            Sabiedrisko pakalpojumu dzelzceļa ritošais sastāvs

                  XXVI pants

            Pārejas noteikumi

                  XXVII pants

            Deklarācijas attiecībā uz konkrētiem noteikumiem

                  XXVIII pants

            Piebildes un deklarācijas

                  XXIX pants

            Deklarācijas saskaņā ar konvenciju

                  XXX pants

            Vēlākas deklarācijas

                  XXXI pants

            Deklarāciju atsaukšana

                  XXXII pants

            Denonsēšana

                  XXXIII pants

            Pārskata konferences, grozījumi un saistīti jautājumi

                  XXXIV pants

            Depozitārs un tā funkcijas

      LUKSEMBURGAS PROTOKOLS PAR DZELZCEĻA RITOŠĀ SASTĀVA JAUTĀJUMIEM, KAS PIEVIENOTS KONVENCIJAI PAR STARPTAUTISKO NODROŠINĀJUMU ATTIECĪBĀ UZ PĀRVIETOJAMĀM IEKĀRTĀM

   ŠĀ PROTOKOLA DALĪBVALSTIS,
   UZSKATOT par vajadzīgu nodrošināt Konvencijas par starptautisko nodrošinājumu attiecībā uz pārvietojamām iekārtām (turpmāk “konvencija”) īstenošanu tajā daļā, kas attiecas uz dzelzceļa ritošo sastāvu, ievērojot konvencijas preambulā izklāstītos mērķus,
   PATUROT PRĀTĀ, ka konvenciju nepieciešams pielāgot dzelzceļa ritošā sastāva un tā finansēšanas īpašajām vajadzībām,
   VIENOJĀS par šādiem noteikumiem attiecībā uz dzelzceļa ritošo sastāvu.
   I   NODAĻA

      PIEMĒROŠANAS JOMA UN VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

   I pants
   Termini
   1.   Izņemot gadījumus, kad konteksts pieprasa citādāk, šajā protokolā izmantotajiem terminiem ir konvencijā noteiktās nozīmes.
   2.   Šajā protokolā šādus terminus izmanto turpmāk norādītajās nozīmēs:

               a)

               “garantijas līgums” ir līgums, ko noslēgusi persona, kura dod garantiju;

               b)

               “garantijas devējs” ir persona, kas nolūkā nodrošināt kādu saistību izpildi kreditora labā uz līguma par saistību izpildes nodrošināšanu vai uz kāda cita līguma pamata dod vai izsniedz galvojumu vai pieprasījuma garantiju, vai akreditīvu vai jebkuru citu kredīta nodrošinājumu;

               c)

               “ar maksātnespēju saistīts notikums” ir:

                           i)

                           maksātnespējas procesa uzsākšana; vai

                           ii)

                           paziņots nodoms par maksājumu apturēšanu vai faktiska maksājumu apturēšana no debitora puses, ja kreditora tiesības ierosināt maksātnespējas procesu pret debitoru vai izmantot tiesību aizsardzības līdzekļus saskaņā ar konvenciju nevar tikt realizētas vai ir apturētas saskaņā ar tiesību aktiem vai valsts darbību rezultātā;

               d)

               “primārā maksātnespējas jurisdikcija” ir līgumslēdzēja valsts, kurā atrodas debitora galveno interešu centrs un kuru šai nolūkā uzskata par vietu, kurā atrodas debitora statūtos noteiktā atrašanās vieta vai, ja tādas nav, - par vietu, kur debitors ir reģistrēts vai izveidots, ja vien nav pierādīts citādi;

               e)

               “dzelzceļa ritošais sastāvs” ir kustībai pa sliežu ceļiem uz zemes klātnes vai pa sliežu ceļiem uz inženiertehniskajām būvēm, virs tām vai tajās paredzēti transportlīdzekļi kopā ar vilces sistēmām, dzinējiem, bremzēm, asīm, ratiņiem, pantogrāfiem, palīgierīcēm un citām sastāvdaļām, aprīkojumu un detaļām, kas katrā atsevišķā gadījumā ir uzstādītas uz transportlīdzekļiem vai iemontētas tajos, un kopā ar visiem datiem, rokasgrāmatām un ierakstiem, kas uz tiem attiecas.

         II pants
   Konvencijas piemērošana attiecībā uz dzelzceļa ritošo sastāvu
   1.   Konvenciju piemēro attiecībā uz dzelzceļa ritošo sastāvu saskaņā ar šā protokola noteikumiem.
   2.   Konvencijas un šā protokola nosaukums ir Konvencija par starptautisko nodrošinājumu attiecībā uz pārvietojamām iekārtām, kuru piemēro dzelzceļa ritošajam sastāvam.
   III pants
   Atkāpšanās no noteikumiem
   Puses, noslēdzot rakstveida vienošanos, var atteikties no IX panta piemērošanas un savās savstarpējās attiecībās var atkāpties no šā protokola noteikumiem vai tos grozīt, izņemot VII panta 3. un 4. punktu.
   IV pants
   Pārstāvju pilnvaras
   Attiecībā uz dzelzceļa ritošo sastāvu persona var slēgt līgumu, veikt reģistrāciju, kas definēta konvencijas 16. panta 3. punktā, un īstenot tiesības un nodrošinājumus saskaņā ar šo konvenciju kā aģents, pilnvarotais vai jebkurā citā pārstāvniecības kvalitātē.
   V pants
   Dzelzceļa ritošā sastāva identificēšana saskaņā ar vienošanos
   1.   Piemērojot konvencijas 7. panta c) punktu un šā protokola XVIII panta 2. punktu, dzelzceļa ritošā sastāva identificēšanai pietiek ar dzelzceļa ritošā sastāva aprakstu, ja tas ietver:

               a)

               dzelzceļa ritošā sastāva atsevišķu vienību aprakstu;

               b)

               dzelzceļa ritošā sastāva veida aprakstu;

               c)

               paziņojumu, ka vienošanās attiecas uz visu pašreizējo un turpmāko dzelzceļa ritošo sastāvu; vai

               d)

               paziņojumu, ka vienošanās attiecas uz visu pašreizējo un turpmāko dzelzceļa ritošo sastāvu, izņemot konkrēti noteiktas vienības vai veidus.

         2.   Piemērojot konvencijas 7. pantu, saskaņā ar iepriekšējo punktu identificēta turpmāka dzelzceļa ritošā sastāva nodrošinājumu nodibina kā starptautisku nodrošinājumu, tiklīdz nodrošinājuma devējs, potenciālais pārdevējs vai iznomātājs iegūst tiesības rīkoties ar dzelzceļa ritošo sastāvu bez nepieciešamības veikt jaunu nodošanu.
   VI pants
   Tiesību aktu izvēle
   1.   Šo pantu piemēro tikai tad, ja līgumslēdzēja valsts ir iesniegusi deklarāciju saskaņā ar XXVII pantu.
   2.   Vienošanās vai atbilstīgā garantijas līguma, vai vienošanās par nodrošinājumu prioritāti puses var vienoties par tiesību aktiem, saskaņā ar kuriem tiks pilnībā vai daļēji reglamentētas to līgumā noteiktās tiesības un pienākumi.
   3.   Ja vien nav bijusi cita vienošanās, atsauce iepriekšējā punktā uz pušu izvēlētajiem tiesību aktiem ir atsauce uz norādītās valsts iekšzemes tiesību normām vai, ja šī valsts sastāv no vairākām teritoriālajām vienībām, - uz norādītās teritoriālās vienības iekšzemes tiesību aktiem.
   II   NODAĻA

      TIESĪBU AIZSARDZĪBAS LĪDZEKĻI SAISTĪBU NEIZPILDĪŠANAS GADĪJUMĀ, PRIORITĀTES UN CESIJAS

   VII pants
   Grozījumi noteikumos par tiesību aizsardzības līdzekļiem saistību neizpildīšanas gadījumā
   1.   Papildus tiesību aizsardzības līdzekļiem, kas norādīti konvencijas III nodaļā, kreditors tādā apjomā, kādā debitors tam ir piekritis, un iestājoties apstākļiem, kas noteikti minētajā nodaļā, var pieprasīt panākt dzelzceļa ritošā sastāva izvešanu un fizisku pārvietošanu no teritorijas, kurā tas atrodas.
   2.   Kreditors neizmanto tiesību aizsardzības līdzekļus, kas norādīti iepriekšējā punktā, bez tāda reģistrēta nodrošinājuma turētāja iepriekšējas rakstveida piekrišanas, kuram ir prioritāte salīdzinājumā ar šā kreditora reģistrēto nodrošinājumu.
   3.   Konvencijas 8. panta 3. punktu nepiemēro dzelzceļa ritošajam sastāvam. Jebkuru tiesību aizsardzības līdzekli, ko paredz konvencija attiecībā uz dzelzceļa ritošo sastāvu, izmanto komerciāli pamatotā veidā. Uzskata, ka tiesību aizsardzības līdzeklis ir izmantots komerciāli pamatotā veidā, ja to izmanto saskaņā ar vienošanās noteikumiem, izņemot gadījumus, kad šāds noteikums ir acīmredzami nepamatots.
   4.   Uzskata, ka nodrošinājuma ņēmējs, kas četrpadsmit vai vairāk kalendārās dienas pirms darījuma ir sniedzis ieinteresētajām personām rakstveida paziņojumu par paredzamo pārdošanu vai iznomāšanu, kā noteikts konvencijas 8. panta 4. punktā, ir izpildījis prasību par “iepriekšēja paziņojuma sniegšanu pieņemamā termiņā”, kas noteikta minētajā punktā. Iepriekš minētais netraucē nodrošinājuma ņēmēju un nodrošinājuma vai garantijas devēju vienoties par ilgāku laikposmu iepriekšēja paziņojuma sniegšanai.
   5.   Saskaņā ar piemērojamiem tiesību aktiem un noteikumiem par drošību līgumslēdzēja valsts nodrošina, ka attiecīgās administratīvās iestādes operatīvi sadarbojas ar kreditoru un palīdz viņam vajadzīgajā apmērā izmantot 1. punktā uzskaitītos tiesību aizsardzības līdzekļus.
   6.   Nodrošinājuma ņēmējs, kas ierosina pieprasīt dzelzceļa ritošā sastāva izvešanu saskaņā ar 1. punktu citā veidā nekā ar tiesas rīkojumu, pieņemamā laikposmā iesniedz iepriekšēju rakstveida paziņojumu par paredzamo izvešanu

               a)

               ieinteresētajām personām, kas norādītas konvencijas 1. panta m) punkta i) un ii) apakšpunktā, kā arī

               b)

               ieinteresētajām personām, kas norādītas konvencijas 1. panta m) punkta iii) apakšpunktā un kas ir sniegušas paziņojumu nodrošinājuma ņēmējam par savām tiesībām pieņemamā laikposmā pirms izvešanas.

         VIII pants
   Noteikumu grozījumi attiecībā uz pagaidu tiesību aizsardzības līdzekļiem
   1.   Šo pantu piemēro tikai tādā gadījumā, ja līgumslēdzēja valsts ir iesniegusi deklarāciju saskaņā ar XXVII pantu, un tādā apjomā, kāds norādīts šādā deklarācijā.
   2.   Konvencijas 13. panta 1. punktā “nekavējoties” tiesību aizsardzības līdzekļa saņemšanas kontekstā nozīmē tādu kalendāro dienu skaitu no tiesību aizsardzības līdzekļa pieteikuma iesniegšanas datuma, kāds norādīts deklarācijā, kuru iesniegusi līgumslēdzēja valsts, kurā šāds pieteikums ir iesniegts.
   3.   Konvencijas 13. panta 1. punktu piemēro, tūlīt aiz d) apakšpunkta pievienojot šādu apakšpunktu:

               “e)

               ja debitors un kreditors īpaši ir vienojušies par pārdošanu un atbilstīgo ieņēmumu izmantošanu”,

         un 43. panta 2. punktu piemēro, pēc vārdiem “13. panta 1. punkta d) apakšpunktu” ietverot vārdus “un e) apakšpunktu”.
   4.   Debitora īpašumtiesības vai jebkādas citas tiesības, kas pāriet pārdošanas brīdī saskaņā ar iepriekšējo punktu, ir atbrīvotas no jebkāda cita nodrošinājuma, attiecībā uz kuru kreditora starptautiskajam nodrošinājumam ir prioritāte saskaņā ar konvencijas 29. panta noteikumiem.
   5.   Kreditors un debitors vai jebkura cita ieinteresētā persona var rakstveidā vienoties par konvencijas 13. panta 2. punkta nepiemērošanu.
   6.   Attiecībā uz tiesību aizsardzības līdzekļiem VII panta 1. punktā:

               a)

               tos nodrošina administratīvās iestādes līgumslēdzējā valstī ne vēlāk kā septiņas kalendārās dienas pēc tam, kad kreditors ziņojis šādām iestādēm par to, ka VII panta 1. punktā minētais tiesību aizsardzības līdzeklis ir piešķirts, vai, ja tiesību aizsardzības līdzekli piešķīrusi ārvalstu tiesa, ko atzinusi līgumslēdzējas valsts tiesa, un ka kreditoram ir tiesības saņemt šāda veida tiesību aizsardzības līdzekļus saskaņā ar konvenciju, kā arī

               b)

               kompetentās iestādes operatīvi sadarbojas ar kreditoru un palīdz tam izmantot šos tiesību aizsardzības līdzekļus saskaņā ar piemērojamiem tiesību aktiem un noteikumiem par drošību.

         7.   Šā panta 2. un 6. punkts neskar nekādus piemērojamos tiesību aktus un noteikumus par drošību.
   IX pants
   Tiesību aizsardzības līdzekļi maksātnespējas gadījumā
   1.   Šo pantu piemēro tikai tad, ja līgumslēdzēja valsts, kas ir primārā maksātnespējas jurisdikcija, ir iesniegusi deklarāciju saskaņā ar XXVII pantu.
   2.   Atsauces šajā pantā uz “maksātnespējas administratoru” attiecas uz atbilstīgo personu oficiālajā, ne personiskajā nozīmē.
   3.   Pēc tam, kad iestājies ar maksātnespēju saistīts notikums, maksātnespējas administrators vai nepieciešamības gadījumā debitors, ņemot vērā 7. punktu, nodod dzelzceļa ritošo sastāvu kreditora valdījumā ne vēlāk par agrāko no turpmāk minētajiem datumiem:

               a)

               gaidīšanas laikposma beigām; kā arī

               b)

               datumu, sākot ar kuru kreditoram būtu bijušas tiesības pārņemt valdījumā dzelzceļa ritošo sastāvu, ja netiktu piemērots šis pants.

         4.   Šajā pantā “gaidīšanas laikposms” ir laikposms, kas minēts līgumslēdzējas valsts deklarācijā, kura ir primārā maksātnespējas jurisdikcija.
   5.   Ja vien un kamēr kreditoram nav iespējas iegūt priekšmetu valdījumā saskaņā ar 3. punktu:

               a)

               maksātnespējas administrators vai nepieciešamības gadījumā debitors saglabā dzelzceļa ritošo sastāvu, apkalpo to un uztur tā vērtību saskaņā ar vienošanos, kā arī

               b)

               kreditoram ir tiesības pieprasīt jebkura cita veida pagaidu tiesību aizsardzības līdzekli, kas ir pieejams saskaņā ar piemērojamiem tiesību aktiem.

         6.   Iepriekšējā punkta a) apakšpunkts neizslēdz dzelzceļa ritošā sastāva izmantošanu saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti, lai nodrošinātu dzelzceļa ritošā sastāva saglabāšanu, tā apkalpošanu un tā vērtības uzturēšanu.
   7.   Maksātnespējas administrators vai nepieciešamības gadījumā debitors var paturēt valdījumā dzelzceļa ritošo sastāvu, ja līdz 3. punktā minētajam laikam viņš ir novērsis visus saistību neizpildīšanas gadījumus, izņemot saistību neizpildīšanu, ko rada maksātnespējas procesa uzsākšana, un ir piekritis izpildīt visas saistības nākotnē saskaņā ar vienošanos un ar darījumu saistītajiem dokumentiem. Attiecībā uz tādu nākotnes saistību neizpildīšanu nepiemēro otru gaidīšanas laikposmu.
   8.   Attiecībā uz tiesību aizsardzības līdzekļiem VII panta 1. punktā:

               a)

               tos nodrošina administratīvās iestādes līgumslēdzējā valstī ne vēlāk kā septiņas kalendārās dienas pēc tam, kad kreditors ziņojis šādām iestādēm par to, ka viņam ir tiesības saņemt šādus tiesību aizsardzības līdzekļus saskaņā ar konvenciju, kā arī

               b)

               kompetentās iestādes operatīvi sadarbojas ar kreditoru un palīdz tam izmantot šos tiesību aizsardzības līdzekļus saskaņā ar piemērojamiem tiesību aktiem un noteikumiem par drošību.

         9.   Konvencijā un šajā protokolā atļauto tiesību aizsardzības līdzekļu piemērošanu nevar liegt vai aizkavēt pēc 3. punktā norādītā datuma.
   10.   Nekādas saskaņā ar vienošanos paredzētās debitora saistības nevar izmainīt bez kreditora piekrišanas.
   11.   Nekas iepriekšējā punktā nevar tikt skaidrots tā, lai skartu maksātnespējas administratora pilnvaras, ja tādas ir, izbeigt vienošanās darbību saskaņā ar piemērojamiem tiesību aktiem.
   12.   Maksātnespējas procesā nekādām tiesībām vai nodrošinājumiem, izņemot ārpuslīgumiskām tiesībām vai nodrošinājumiem, kas ietilpst kategorijā, kura minēta deklarācijā saskaņā ar konvencijas 39. panta 1. punktu, nav prioritātes salīdzinājumā ar reģistrētiem nodrošinājumiem.
   13.   Konvenciju ar šā protokola VII un XXV pantā paredzētajiem grozījumiem piemēro, izmantojot jebkurus tiesību aizsardzības līdzekļus saskaņā ar šo pantu.
   3.   Pēc tam, kad iestājies ar maksātnespēju saistīts notikums, maksātnespējas administrators vai nepieciešamības gadījumā debitors pēc kreditora pieprasījuma paziņo kreditoram laikā, kas norādīts līgumslēdzējas valsts deklarācijā, kura iesniegta saskaņā ar XXVII pantu, par to, vai viņš:

               a)

               novērsīs visus saistību neizpildīšanas gadījumus, izņemot saistību neizpildīšanu, kas saistīta ar maksātnespējas procesa uzsākšanu, un piekrīt izpildīt visas saistības nākotnē saskaņā ar vienošanos un ar darījumu saistītajiem dokumentiem; vai

               b)

               dos kreditoram iespēju pārņemt valdījumā dzelzceļa ritošo sastāvu saskaņā ar piemērojamiem tiesību aktiem.

         4.   Piemērojamie tiesību akti, kas minēti iepriekšējā punkta b) apakšpunktā, var ļaut tiesai pieprasīt veikt jebkādu papildu pasākumu vai sniegt jebkādu papildu garantiju.
   5.   Kreditors iesniedz pierādījumus par savām prasībām un apliecinājumu tam, ka viņa starptautiskais nodrošinājums ir reģistrēts.
   6.   Ja maksātnespējas administrators vai nepieciešamības gadījumā debitors nav iesniedzis paziņojumu saskaņā ar 3. punktu vai ja maksātnespējas administrators vai debitors ir paziņojis, ka dos kreditoram iespēju iegūt dzelzceļa ritošo sastāvu valdījumā, bet to nav izdarījis, tiesa var atļaut kreditoram pārņemt dzelzceļa ritošo sastāvu savā valdījumā ar tādiem nosacījumiem, kādus var noteikt tiesa, un var pieprasīt veikt jebkādu papildu pasākumu vai sniegt jebkādu papildu garantiju.
   7.   Dzelzceļa ritošo sastāvu nedrīkst pārdot, kamēr nav saņemts tiesas lēmums attiecībā uz prasību un starptautisko nodrošinājumu.
   3.   Pēc tam, kad iestājies ar maksātnespēju saistīts notikums, attiecīgi maksātnespējas administrators vai debitors sanācijas laikposmā:

               a)

               novērš visus saistību neizpildīšanas gadījumus, izņemot saistību neizpildīšanu, kas saistīta ar maksātnespējas procesa uzsākšanu, un piekrīt izpildīt visas saistības nākotnē saskaņā ar vienošanos un ar darījumu saistītajiem dokumentiem; vai

               b)

               dod kreditoram iespēju pārņemt valdījumā dzelzceļa ritošo sastāvu saskaņā ar piemērojamiem tiesību aktiem.

         4.   Pirms sanācijas laikposma beigām attiecīgi maksātnespējas administrators vai debitors var vērsties tiesā ar lūgumu izdot rīkojumu par tā saistību saskaņā ar iepriekšējā punkta b) apakšpunktu apturēšanu uz laikposmu, kas sākas no sanācijas laikposma beigām un beidzas ne vēlāk kā vienošanās termiņa vai tās pagarinātā termiņa beigās, un ar tādiem noteikumiem, kādus tiesa atzīst par pamatotiem (“apturēšanas laikposms”). Visi šādi rīkojumi paredz, ka visas summas, kas kreditoram rodas apturēšanas laikposmā, izmaksā no maksātnespējīgā parādnieka mantas vai debitors, kad tām pienāk maksāšanas termiņš, un attiecīgi maksātnespējas administrators vai debitors izpilda visas saistības, kādas rodas apturēšanas laikposmā.
   5.   Ja pieprasījums ir iesniegts tiesā saskaņā ar iepriekšējo punktu, kreditors nepārņem valdījumā dzelzceļa ritošo sastāvu, pirms nav izdots tiesas rīkojums. Ja pieprasījums netiek apmierināts tik kalendārajās dienās, skaitot no tiesību aizsardzības līdzekļa pieprasījuma iesniegšanas dienas, cik ir paredzēts deklarācijā, kuru sniegusi līgumslēdzēja valsts, kurā ir iesniegts pieprasījums, uzskata, ka pieprasījums ir atsaukts, ja vien kreditors un attiecīgi maksātnespējas administrators vai debitors nevienojas citādi.
   6.   Ja vien un kamēr kreditoram nav iespējas iegūt priekšmetu valdījumā saskaņā ar 3. punktu:

               a)

               attiecīgi maksātnespējas administrators vai debitors saglabā dzelzceļa ritošo sastāvu, apkalpo to un uztur tā vērtību saskaņā ar vienošanos; kā arī

               b)

               kreditoram ir tiesības pieprasīt jebkura cita veida pagaidu tiesību aizsardzības līdzekli, kas ir pieejams saskaņā ar piemērojamiem tiesību aktiem.

         7.   Iepriekšējā punkta a) apakšpunkts neizslēdz dzelzceļa ritošā sastāva izmantošanu saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti, lai nodrošinātu tā saglabāšanu, apkalpošanu un vērtības uzturēšanu.
   8.   Ja sanācijas laikposmā vai apturēšanas laikposmā attiecīgi maksātnespējas administrators vai debitors novērš visus saistību neizpildīšanas gadījumus, izņemot saistību neizpildīšanu, kas saistīta ar maksātnespējas procesa uzsākšanu, un piekrīt izpildīt visas saistības nākotnē saskaņā ar vienošanos un ar darījumu saistītajiem dokumentiem, maksātnespējas administrators vai debitors var paturēt valdījumā dzelzceļa ritošo sastāvu, un rīkojums, ko tiesa devusi saskaņā ar 4. punktu, vairs nav spēkā. Attiecībā uz šādu nākotnes saistību neizpildīšanu nepiemēro otru sanācijas laikposmu.
   9.   Attiecībā uz tiesību aizsardzības līdzekļiem VII panta 1. punktā:

               a)

               tos nodrošina administratīvās iestādes līgumslēdzējā valstī ne vēlāk kā septiņas kalendārās dienas pēc tam, kad kreditors ziņojis šādām iestādēm par to, ka viņam ir tiesības saņemt šādus tiesību aizsardzības līdzekļus saskaņā ar konvenciju, kā arī

               b)

               kompetentās iestādes operatīvi sadarbojas ar kreditoru un palīdz tam izmantot šos tiesību aizsardzības līdzekļus saskaņā ar piemērojamiem tiesību aktiem un noteikumiem par drošību.

         10.   Saskaņā ar 4., 5. un 8. punktu pēc sanācijas laikposma nedrīkst liegt vai kavēt izmantot konvencijā atļautos tiesību aizsardzības līdzekļus.
   11.   Saskaņā ar 4., 5. un 8. punktu maksātnespējas procesā debitora saistības saskaņā ar vienošanos un saistītajiem darījumiem nedrīkst grozīt bez kreditora piekrišanas.
   12.   Nekas iepriekšējā punktā nevar tikt skaidrots tā, lai skartu maksātnespējas administratora pilnvaras, ja tādas ir, izbeigt vienošanās darbību saskaņā ar piemērojamiem tiesību aktiem.
   13.   Maksātnespējas procesā nekādām tiesībām vai nodrošinājumiem, izņemot ārpuslīgumiskās tiesības vai nodrošinājumus, kas ietilpst kategorijā, kura minēta deklarācijā saskaņā ar 39. panta 1. punktu, nav prioritātes salīdzinājumā ar reģistrētiem nodrošinājumiem.
   14.   Konvenciju ar šā protokola VII un XXV pantā paredzētajiem grozījumiem piemēro, izmantojot jebkurus tiesību aizsardzības līdzekļus saskaņā ar šo pantu.
   15.   Šajā pantā “sanācijas laikposms” ir laikposms, kas sākas ar maksātnespēju saistītā notikuma dienā un ir minēts tās līgumslēdzējas valsts deklarācijā, kura ir primārā maksātnespējas jurisdikcija.
   X pants
   Palīdzība maksātnespējas gadījumā
   1.   Šo pantu piemēro tikai tādā līgumslēdzējā valstī, kura ir iesniegusi deklarāciju saskaņā ar XXVII panta 1. punktu.
   2.   Tās līgumslēdzējas valsts tiesas, kurā dzelzceļa ritošais sastāvs atrodas, saskaņā ar šīs līgumslēdzējas valsts tiesību aktiem nodrošina maksimāli iespējamo sadarbību ar ārvalsts tiesām un ārvalsts maksātnespējas administratoriem, lai izpildītu IX panta noteikumus.
   XI pants
   Noteikumi attiecībā uz debitoru
   1.   Ja nav notikusi saistību neizpildīšana konvencijas 11. panta nozīmē, debitoram ir tiesības bez ierobežojumiem pārvaldīt un izmantot dzelzceļa ritošo sastāvu saskaņā ar vienošanos attiecībā pret:

               a)

               savu kreditoru un jebkura nodrošinājuma turētāju, no kura debitors ir brīvs saskaņā ar konvencijas 29. panta 4. punkta b) apakšpunktu, ja vien debitors nav vienojies citādi un tikai tādā apjomā, kādā debitors par to ir citādi vienojies; kā arī

               b)

               jebkura nodrošinājuma turētāju, kuram debitora tiesības vai nodrošinājums ir pakļauts saskaņā ar konvencijas 29. panta 4. punkta a) apakšpunktu, bet tikai tādā apjomā, kādā šāds turētājs ir tam piekritis.

         2.   Nekas konvencijā vai šajā protokolā neskar kreditora atbildību par jebkādu vienošanās pārkāpšanu saskaņā ar piemērojamiem tiesību aktiem tādā mērā, kādā šī vienošanās attiecas uz dzelzceļa ritošo sastāvu.
   III   NODAĻA

      NOTEIKUMI PAR STARPTAUTISKO NODROŠINĀJUMU REĢISTRĀCIJU ATTIECĪBĀ UZ DZELZCEĻA RITOŠO SASTĀVU

   XII pants
   Uzraudzības iestāde un reģistrators
   1.   Uzraudzības iestāde ir struktūra, ko veido pārstāvji, kurus pa vienam ieceļ:

               a)

               katra līgumslēdzēja valsts;

               b)

               katra no, augstākais, trim citām valstīm, kuras nozīmē Starptautiskais privāttiesību unifikācijas institūts (Unidroit); un

               c)

               katra no, augstākais, trim citām valstīm, kuras nozīmē Starptautiskā dzelzceļu pārvadājumu starpvaldību organizācija (OTIF).

         2.   Izraugoties iepriekšējā punkta b) un c) apakšpunktā minētās valstis, ņem vērā nepieciešamību nodrošināt plašu ģeogrāfisko pārstāvību.
   3.   Termiņu, uz kādu tiek iecelti saskaņā ar 1. punkta b) un c) apakšpunktu ieceltie pārstāvji, nosaka ieceļošās organizācijas. Termiņš tiem pārstāvjiem, kas dienā, kad šis protokols stājas spēkā, darbojas desmitās dalībvalsts vārdā, beidzas ne vēlāk kā divus gadus pēc minētā datuma.
   4.   Pārstāvji, kas minēti 1. punktā, pieņem uzraudzības iestādes sākotnējo reglamentu. Lai to pieņemtu, vienojas:

               a)

               visu pārstāvju vairākums; un

               b)

               saskaņā ar 1. punkta a) apakšpunktu iecelto pārstāvju vairākums.

         5.   Uzraudzības iestāde var izveidot ekspertu komisiju no:

               a)

               personām, kuru kandidatūras nosaukušas konvenciju parakstījušās un līgumslēdzējas valstis un kurām ir nepieciešamā kvalifikācija un pieredze; un

               b)

               vajadzības gadījumā – citiem ekspertiem,

         un uzdot komisijai sniegt palīdzību uzraudzības iestādei tās funkciju izpildē.
   6.   Sekretariāts (sekretariāts) sniedz palīdzību uzraudzības iestādei tās funkciju izpildē saskaņā ar uzraudzības iestādes norādījumiem. Sekretariāts ir OTIF.
   7.   Ja sekretariāts vairs nespēj vai nevēlas pildīt savas funkcijas, uzraudzības iestāde nozīmē jaunu sekretariātu.
   8.   Pārliecinājies, ka Starptautiskais reģistrs darbojas pilnībā, sekretariāts tūlīt deponē pie depozitāra attiecīgu sertifikātu.
   9.   Sekretariāts kļūst par juridisku personu, ja tas jau iepriekš nav bijis juridiska persona, un attiecībā uz tā funkcijām saskaņā ar konvenciju un šo protokolu tam ir tādi paši atbrīvojumi un imunitāte, kāda saskaņā ar konvencijas 27. panta 3. punktu ir piešķirta uzraudzības iestādei un saskaņā ar konvencijas 27. panta 4. punktu – Starptautiskajam reģistram.
   10.   Ja uzraudzības iestādes veiktais pasākums skar vienīgi kādas dalībvalsts vai dalībvalstu grupas intereses, uzraudzības iestāde to veic, ja šī dalībvalsts vai dalībvalstu grupas vairākums arī atbalsta minēto pasākumu. Pasākumu, kas varētu negatīvi ietekmēt kādas dalībvalsts vai dalībvalstu grupas intereses, veic šajā dalībvalstī vai dalībvalstu grupā, ja šī dalībvalsts vai dalībvalstu grupas vairākums arī atbalsta minēto pasākumu.
   11.   Pirmo reģistratoru ieceļ uz vismaz pieciem gadiem, bet ne ilgāk kā uz desmit gadiem. Pēc tam reģistratoru ieceļ no jauna vai uz atkārtotu termiņu, kurš abos gadījumos nedrīkst pārsniegt desmit gadus.
   XIII pants
   Nozīmētie kontaktpunkti
   1.   Līgumslēdzēja valsts jebkurā brīdī, sniedzot deklarāciju, var iecelt kādu vienību vai vienības par kontaktpunktu vai kontaktpunktiem, caur kuriem nosūta vai var nosūtīt reģistrācijai nepieciešamo informāciju Starptautiskajam reģistram, izņemot paziņojuma par valsts iekšēju nodrošinājumu reģistrāciju vai tiesības vai nodrošinājuma reģistrāciju saskaņā ar konvencijas 40. pantu, kas abos gadījumos rodas saskaņā ar citas valsts tiesību aktiem. Dažādie kontaktpunkti darbojas vismaz darba laikā savās attiecīgajās teritorijās.
   2.   Iecelšanu, kas izdarīta saskaņā ar iepriekšējo punktu, var atļaut, bet ne uzlikt par pienākumu, izmantot nozīmēto kontaktpunktu vai kontaktpunktus, lai iesniegtu informāciju, kas ir nepieciešama reģistrācijai attiecībā uz paziņojumiem par pārdošanu.
   XIV pants
   Dzelzceļa ritošā sastāva identificēšana reģistrēšanas vajadzībām,
   1.   Piemērojot konvencijas 18. panta 1. punkta a) apakšpunktu, noteikumos paredz sistēmu, kurā reģistrators piešķir identifikācijas numurus, lai varētu identificēt katru atsevišķu dzelzceļa ritošā sastāva vienību. Identifikācijas numuru:

               a)

               piestiprina dzelzceļa ritošā sastāva vienībai;

               b)

               Starptautiskajā reģistrā saista ar izgatavotāja nosaukumu un izgatavotāja identifikācijas numuru tai vienībai, kam tas ir piestiprināts; vai

               c)

               Starptautiskajā reģistrā saista ar valsts vai reģionālo identifikācijas numuru tai vienībai, kam tas ir piestiprināts.

         2.   Piemērojot iepriekšējo punktu, līgumslēdzēja valsts var ar deklarāciju paziņot, kādu valsts vai reģionālo identifikācijas numuru sistēmu izmanto attiecībā uz dzelzceļa ritošā sastāva vienībām, uz kurām attiecas starptautisks nodrošinājums, ko izveido vai nosaka vai ko ir paredzēts izveidot vai noteikt ar vienošanos, kuru noslēdz debitors, kas minētās vienošanās noslēgšanas laikā atrodas šajā līgumslēdzējā valstī. Šāda valsts vai reģionālā identifikācijas sistēma saskaņā ar vienošanos starp uzraudzības iestādi un līgumslēdzēju valsti, kas sniedz deklarāciju, nodrošina katras dzelzceļa ritošā sastāva vienības, uz kuru sistēma attiecas, atsevišķu uzskaiti.
   3.   Līgumslēdzējas puses deklarācijā saskaņā ar iepriekšējo punktu iekļauj sīku informāciju par valsts vai reģionālās identifikācijas sistēmas darbību.
   4.   Lai reģistrācija attiecībā uz dzelzceļa ritošā sastāva vienību, par kuru saskaņā ar 2. punktu ir sniegta deklarācija, būtu spēkā, veicot reģistrāciju, norāda visus valsts vai reģionālos identifikācijas numurus, kādi ir bijuši attiecināti uz konkrēto vienību kopš šā protokola stāšanās spēkā saskaņā ar XXIII panta 1. punktu, un laikposmu, kurā katrs numurs ir bijis attiecināts uz minēto vienību.
   XV pants
   Papildu grozījumi noteikumos attiecībā uz reģistru
   1.   Piemērojot konvencijas 19. panta 6. punktu, noteikumos paredz meklēšanas kritērijus starptautiskajā reģistrā.
   2.   Piemērojot konvencijas 25. panta 2. punktu, un saskaņā ar tajā aprakstītajiem apstākļiem reģistrēta nosacīta starptautiska nodrošinājuma vai reģistrēta nosacīta starptautiska nodrošinājuma cesijas turētājs saskaņa ar savām pilnvarām veic pasākumus, lai nodrošinātu reģistrācijas atcelšanu ne vēlāk kā desmit kalendāro dienu laikā pēc šajā punktā norādītās prasības saņemšanas.
   3.   Ja ir reģistrēts subordinēts parāds un debitora saistības attiecībā pret subordinētu kreditoru ir izpildītas, subordinēts kreditors nodrošina, ka reģistrācija tiek atcelta ne vēlāk kā desmit kalendārās dienas pēc tam, kad subordinētā debitora rakstisks iesniegums ir piegādāts vai saņemts subordinētā kreditora adresē, kas norādīta reģistrācijā.
   4.   Starptautiskā reģistra centralizētās funkcijas reģistrators veic un kontrolē visu diennakti.
   5.   Saskaņā ar konvencijas 28. panta 1. punktu reģistrators ir atbildīgs par radītiem zaudējumiem tādā apmērā, kas nepārsniedz tā dzelzceļa ritošā sastāva vērtību, uz kuru zaudējumi attiecas. Neatkarīgi no iepriekšējā teikuma reģistratora atbildība nepārsniedz 5 miljonus īpašo aizņēmumtiesību vienā kalendārajā gadā vai tādas lielākas šādā veidā aprēķinātas summas, kādas uzraudzības iestāde var laiku pa laikam paredzēt noteikumos.
   6.   Iepriekšējais punkts neierobežo reģistratora atbildību par zaudējumiem, kas radušies reģistratora un tā amatpersonu un darbinieku rupjas nolaidības vai tīša pārkāpuma rezultātā.
   7.   Konvencijas 28. panta 4. punktā minētās apdrošināšanas vai finanšu garantijas apmērs nav mazāks par to apmēru, kādu uzraudzības iestāde ir noteikusi par atbilstīgu, ņemot vērā reģistratora nosacītu atbildību.
   8.   Nekas konvencijā netraucē reģistratoram izveidot apdrošināšanu vai finanšu garantiju to zaudējumu segšanai, par kuriem reģistrators nav atbildīgs saskaņā ar konvencijas 28. pantu.
   XVI pants
   Starptautiskās reģistrācijas maksas
   1.   Uzraudzības iestāde nosaka un laiku pa laikam groza maksas, kas jāmaksā saistībā ar reģistrāciju, uzglabāšanu reģistrā, meklēšanu un citiem pakalpojumiem, kādus saskaņā ar saviem noteikumiem var sniegt Starptautiskais reģistrs.
   2.   Iepriekšējā punktā minētās maksas nosaka tā, lai vajadzīgajā apmērā segtu pamatotas izmaksas, kas saistītas ar Starptautiskā reģistra izveidošanu, ieviešanu un darbību, kā arī sekretariāta pamatotas izmaksas, kuras saistītas ar tā funkciju veikšanu. Nekas šajā punktā netraucē reģistratoram darboties, gūstot samērīgu peļņu.
   XVII pants
   Paziņojumi par pārdošanu
   Noteikumos atļauj Starptautiskajā reģistrā reģistrēt paziņojumus par dzelzceļa ritošā sastāva pārdošanu. Uz šādu reģistrāciju, ciktāl tas ir atbilstīgi, attiecas šīs nodaļas un konvencijas V nodaļas noteikumi. Tomēr jebkāda šāda reģistrācija un visi veiktie meklējumi vai izdotie sertifikāti attiecībā uz paziņojumu par pārdošanu ir vienīgi informācijas nolūkos un tie neietekmē nevienas personas tiesības un nevar radīt nekādas citas sekas saskaņā ar konvenciju vai šo protokolu.
   IV   NODAĻA

      JURISDIKCIJA

   XVIII pants
   Atteikšanās no neatkarīgas imunitātes
   1.   Ievērojot 2. punktu, atteikšanās no neatkarīgas imunitātes pret tiesu jurisdikciju, kas paredzēta konvencijas 42. vai 43. pantā vai saistīta ar tiesību un nodrošinājumu izpildi attiecībā uz dzelzceļa ritošo sastāvu saskaņā ar konvenciju, ir saistoša un, ja ir ievēroti citi nosacījumi par šādu jurisdikciju vai šādu izpildi, atteikšanās ir spēkā, lai attiecīgi piešķirtu jurisdikciju un atļautu izpildi.
   2.   Atteikšanos saskaņā ar iepriekšējo punktu jānoformē rakstiski, un tajā jāiekļauj dzelzceļa ritošā sastāva apraksts, kā noteikts šā protokola V panta 1. punktā.
   V   NODAĻA

      SAISTĪBA AR CITĀM KONVENCIJĀM

   XIX pants
   Saistība ar Unidroit konvenciju par starptautisko finanšu nomu
   Jebkādu pretrunu gadījumā šai konvencijai ir lielāks spēks nekā Unidroit konvencijai par starptautisko finanšu nomu, kas parakstīta Otavā 1988. gada 28. maijā.
   XX pants
   Saistība ar Konvenciju par starptautiskiem dzelzceļa pārvadājumiem (COTIF)

   Jebkādu pretrunu gadījumā šai konvencijai ir lielāks spēks nekā 1980. gada 9. maija Konvencijai par starptautiskiem dzelzceļa pārvadājumiem (COTIF)1999. gada 3. jūnija Grozījumu protokola redakcijā.
   VI   NODAĻA

      NOBEIGUMA NOTEIKUMI

   XXI pants
   Parakstīšana, ratifikācija, pieņemšana, apstiprināšana vai pievienošanās
   1.   Šis protokols ir atvērts parakstīšanai Luksemburgā 2007. gada 23. februārī valstīm, kas piedalās diplomātiskajā konferencē par Konvencijas par starptautisko nodrošinājumu attiecībā uz pārvietojamām iekārtām Dzelzceļa protokola pieņemšanu, kura notiek Luksemburgā 2007. gada 12. līdz 23. februārī. Pēc 2007. gada 23. februāra šis protokols ir atvērts parakstīšanai visām valstīm Unidroit galvenajā mītnē Romā, kamēr tas stāsies spēkā saskaņā ar XXIII pantu.
   2.   Šo protokolu ratificē, pieņem vai apstiprina valstis, kas to ir parakstījušas.
   3.   Ikviena valsts, kas nav parakstījusi šo protokolu, var tam pievienoties jebkurā laikā.
   4.   Ratifikāciju, pieņemšanu, apstiprināšanu vai pievienošanos izdara, deponējot oficiālu dokumentu par to pie depozitāra.
   5.   Valsts nevar pievienoties šim protokolam, ja tā nav vai nekļūst arī par pusi konvencijai.
   XXII pants
   Reģionālas ekonomiskās integrācijas organizācijas
   1.   Jebkura reģionālā ekonomiskās integrācijas organizācija, ko izveidojušas neatkarīgas valstis un kas ir kompetenta noteiktos jautājumos, kurus reglamentē šis protokols, arī var parakstīt, pieņemt, apstiprināt šo protokolu vai pievienoties tam. Tādā gadījumā reģionālajai ekonomiskās integrācijas organizācijai būs līgumslēdzējas valsts tiesības un pienākumi, ja šī organizācija ir kompetenta jautājumos, ko reglamentē šis protokols. Ja līgumslēdzēju valstu skaitam ir nozīme šajā protokolā, reģionālā ekonomiskās integrācijas organizācija neskaitās kā līgumslēdzēja valsts papildus tās dalībvalstīm, kas ir līgumslēdzējas valstis.
   2.   Reģionālā ekonomiskās integrācijas organizācija parakstīšanas, pieņemšanas, apstiprināšanas vai pievienošanās brīdī iesniedz deklarāciju depozitāram, norādot šā protokola reglamentētos jautājumus, attiecībā uz kuriem šai organizācijai kompetenci ir nodevušas tās dalībvalstis. Reģionālā ekonomiskās integrācijas organizācija nekavējoties ziņo depozitāram par jebkurām izmaiņām kompetenču sadalījumā, kas norādītas saskaņā ar šo punktu sniegtajā deklarācijā, tostarp par jaunām kompetences nodošanām.
   3.   Visas atsauces uz “līgumslēdzēju valsti” vai “līgumslēdzējām valstīm”, “dalībvalsti” vai “dalībvalstīm” šajā protokolā attiecas arī uz reģionālo ekonomiskās integrācijas organizāciju, ja konteksts to prasa.
   XXIII pants
   Stāšanās spēkā
   1.   Šis protokols valstīm, kas ir deponējušas a) apakšpunktā minētos dokumentus, stājas spēkā:

               a)

               nākamā mēneša pirmajā dienā pēc tam, kad ir pagājuši trīs mēneši no dienas, kad deponēts ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprināšanas vai pievienošanās ceturtais dokuments; kā arī

               b)

               dienā, kad sekretariāts deponē depozitāram sertifikātu, kas apliecina, ka starptautiskais reģistrs darbojas pilnībā.

         2.   Citām valstīm šis protokols stājas spēkā nākamā mēneša pirmajā dienā:

               a)

               pēc tam, kad ir pagājuši trīs mēneši no dienas, kad deponēts ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprināšanas vai pievienošanās dokuments; kā arī

               b)

               pēc iepriekšējā punkta b) apakšpunktā minētā datuma.

         XXIV pants
   Teritoriālās vienības
   1.   Ja līgumslēdzējai valstij ir teritoriālas vienības, kurās piemēro dažādas tiesību sistēmas attiecībā uz jautājumiem, kurus reglamentē šis protokols, tā ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprināšanas vai pievienošanās brīdī var deklarēt, ka šis protokols ir jāattiecina uz visām tās teritoriālajām vienībām vai tikai uz vienu vai vairākām no tām, un var grozīt savu deklarāciju, jebkurā laikā iesniedzot citu deklarāciju.
   2.   Par visām šādām deklarācijām paziņo depozitāram, un tajā skaidri norāda teritoriālās vienības, uz kurām šis protokols attiecas.
   3.   Ja līgumslēdzēja valsts nav iesniegusi nekādu deklarāciju saskaņā ar 1. punktu, šis protokols attiecas uz visām šīs valsts teritoriālajām vienībām.
   4.   Ja līgumslēdzēja valsts attiecina šo protokolu uz vienu vai vairākām savām teritoriālajām vienībām, deklarācijas, kas atļautas saskaņā ar šo protokolu, var iesniegt attiecībā uz katru šādu teritoriālo vienību, un deklarācijas, kas iesniegtas attiecībā uz vienu teritoriālo vienību, var atšķirties no deklarācijām, kuras iesniegtas attiecībā uz citu teritoriālo vienību.
   5.   Ja ar 1. punktā minēto deklarāciju šis protokols ir attiecināts uz vienu vai vairākām līgumslēdzējas valsts teritoriālajām vienībām:

               a)

               uzskata, ka debitors atrodas kādā līgumslēdzējā valstī tikai tad, ja tas ir nodibināts vai izveidots saskaņā ar tiesību aktiem, kas ir spēkā tajā teritoriālajā vienībā, uz kuru attiecas konvencija un šis protokols, vai, ja tā reģistrētais birojs vai galvenā mītne, administrācijas centrs, uzņēmējdarbības vieta vai pastāvīgā uzturēšanās vieta ir tajā teritoriālajā vienībā, uz kuru attiecas konvencija un šis protokols;

               b)

               ikviena atsauce uz dzelzceļa ritošā sastāva atrašanās vietu kādā līgumslēdzējā valstī attiecas uz dzelzceļa ritošā sastāva atrašanās vietu tajā teritoriālajā vienībā, uz kuru attiecas konvencija un šis protokols; kā arī

               c)

               ikviena atsauce uz administratīvajām iestādēm šajā līgumslēdzējā valstī ir uzskatāma par tādu, kas attiecas uz administratīvajām iestādēm, kuru jurisdikcija ir tajā teritoriālajā vienībā, uz kuru attiecas konvencija un šis protokols.

         XXV pants
   Sabiedrisko pakalpojumu dzelzceļa ritošais sastāvs
   1.   Līgumslēdzēja valsts var jebkurā laikā sniegt deklarāciju, ka tā turpinās deklarācijā norādītajā apmērā piemērot šajā laikā spēkā esošās savas valsts tiesību normas, kas ierobežo, aptur vai reglamentē jebkādu konvencijas III nodaļā un šā protokola VII līdz IX pantā norādīto tiesību aizsardzības pasākumu īstenošanu tās teritorijā attiecībā uz dzelzceļa ritošo sastāvu, kas parasti tiek lietots sabiedriskas nozīmes pakalpojuma sniegšanai (“sabiedrisko pakalpojumu dzelzceļa ritošais sastāvs”), kā noteikts minētajā deklarācijā, kuru paziņo depozitāram.
   2.   Jebkura persona, tostarp valsts vai citas publiskas iestādes, kam saskaņā ar tiesību aktiem tajā līgumslēdzējā valstī, kura iesniedz deklarāciju saskaņā ar iepriekšējo punktu, ir tiesības pārņemt vai panākt, ka tiek pārņemts valdījumā, izmantošanā vai kontrolē jebkāds dzelzceļa ritošais sastāvs, uzglabā un uztur šādu dzelzceļa ritošo sastāvu no brīža, kad tiek īstenotas šādas tiesības, līdz brīdim, kad kreditoram tiek atjaunots valdījums, izmantošana vai kontrole.
   3.   Iepriekšējā punktā minētā persona minētajā punktā noteiktajā laikposmā arī veic vai nodrošina, ka tiek veikts maksājums kreditoram par summu, kas ir līdzvērtīga vai lielāka nekā:

               a)

               tāda summa, kādu šai personai jāmaksā saskaņā ar tās līgumslēdzējas valsts tiesību aktiem, kura sniedz deklarāciju; kā arī

               b)

               tirgū noteiktā nomas maksa attiecībā uz šādu dzelzceļa ritošo sastāvu.

         Pirmo šādu maksājumu veic desmit kalendāro dienu laikā kopš dienas, kad šādas pilnvaras tika īstenotas, bet vēlākos maksājumus veic katra sekojošā mēneša pirmajā datumā. Ja kādā mēnesī maksājumā summa pārsniedz summu, kādu debitoram jāmaksā kreditoram, pārpalikumu izmaksā citiem kreditoriem to prasījumu apmērā un prioritātes kārtībā, bet pēc tam – debitoram.
   4.   Līgumslēdzēja valsts, kuras tiesību aktos nav paredzētas 2. un 3. punktā uzskaitītās saistības, var tādā apmērā, kā noteikts atsevišķā deklarācijā, kuru paziņo depozitāram, deklarēt, ka tā nepiemēros šos punktus attiecībā uz minētajā deklarācijā uzskaitīto dzelzceļa ritošo sastāvu. Nekas šajā punktā netraucē personai vienoties ar kreditoru par 2. un 3. punktā uzskaitīto saistību izpildi un neietekmē šādi noslēgtas vienošanās izpildāmību.
   5.   Nevienai deklarācijai, kuru saskaņā ar šo pantu sākotnēji vai vēlāk sniegusi līgusmlēdzēja valsts, nav negatīvas ietekmes uz kreditoru tiesībām un nodrošinājumiem, kas izriet no vienošanās, kura noslēgta pirms datuma, kurā minēto deklarāciju saņem depozitārs.
   6.   Līgumslēdzēja valsts, kas sniedz deklarāciju saskaņā ar šo pantu, ņem vērā kreditora interešu aizsardzību un deklarācijas ietekmi uz kredīta pieejamību.
   XXVI pants
   Pārejas noteikumi
   Attiecībā uz dzelzceļa ritošo sastāvu konvencijas 60. pantu groza šādi:

               a)

               Panta 2. punkta a) apakšpunktā pēc vārdiem “atrodas debitors” iekļauj vārdus “laikā, kad tiesības vai nodrošinājums tiek radīts vai rodas”;

               b)

               panta 3. punktu aizstāj ar šādu punktu:
               “3.   Līgumslēdzēja valsts savā deklarācijā saskaņā ar 1. punktu var norādīt datumu, kas ir ne ātrāk kā trīs gadus un ne vēlāk kā desmit gadus pēc datuma, kurā šī deklarācija stājas spēkā, ar kuru šīs konvencijas 29., 35. un 36. pantu, kuros grozījumi un papildinājumi izdarīti ar šo protokolu, sāks piemērot tik lielā apjomā un tādā veidā, kā noteikts tās deklarācijā, attiecībā uz iepriekš pastāvošām tiesībām vai nodrošinājumiem, kas radušies saskaņā ar līgumu, kurš noslēgts laikā, kad debitors atradās šajā valstī. Visas tiesību vai nodrošinājumu prioritātes saskaņā ar šīs valsts tiesībām, ciktāl tās ir piemērojamas, turpinās, ja tiesības vai nodrošinājums ir reģistrēti Starptautiskajā reģistrā pirms deklarācija norādītā termiņa beigām, neatkarīgi no tā, vai ir iepriekš reģistrētas kādas citas tiesības vai nodrošinājums.”.

         XXVII pants
   Deklarācijas attiecībā uz konkrētiem noteikumiem
   1.   Līgumslēdzēja valsts šā protokola ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprināšanas brīdī vai pievienojoties tam var deklarēt, ka tā piemēros šā protokola VI vai X pantu vai abus minētos pantus.
   2.   Līgumslēdzēja valsts šā protokola ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprināšanas brīdī vai pievienojoties tam var deklarēt, ka tā pilnībā vai daļēji piemēros šā protokola VIII pantu. Sniedzot šādu deklarāciju, tā norāda VIII panta 2. punktā prasīto laikposmu.
   3.   Līgumslēdzēja puse šā protokola ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprināšanas brīdī vai pievienojoties tam var deklarēt, ka tā pilnībā piemēros vienu no IX panta alternatīvām A, B un C, un, to deklarējot, tā norāda maksātnespējas procesa veidu, ja tāds pastāv, kuram tā piemēros šādu alternatīvu. Līgumslēdzēja valsts, kas sniedz deklarāciju saskaņā ar šo punktu, norāda termiņu, kas attiecīgi prasīts IX pantā A alternatīvas 4. punktā, B alternatīvas 3. punktā vai C alternatīvas 5. un 15. punktā.
   4.   Līgumslēdzēju valstu tiesas piemēro IX pantu saskaņā ar deklarāciju, kuru iesniegusi līgumslēdzēja valsts, kura ir primārā maksātnespējas jurisdikcija.
   XXVIII pants
   Piebildes un deklarācijas
   1.   Šim protokolam nevar izdarīt nekādas piebildes, bet var sniegt XIII, XIV, XXIV, XXV, XXVII, XXIX un XXX pantā atļautās deklarācijas saskaņā ar šo pantu noteikumiem.
   2.   Par visām deklarācijām vai vēlākām deklarācijām, vai deklarāciju atsaukumiem, kas sniegti saskaņā ar šo protokolu, rakstveidā paziņo depozitāram.
   XXIX pants
   Deklarācijas saskaņā ar konvenciju
   1.   Deklarācijas, kas sniegtas saskaņā ar konvenciju, tostarp tās, kuras sniegtas saskaņā ar konvencijas 39., 40., 50., 53., 54., 55., 57., 58. un 60. pantu, uzskata par sniegtām arī saskaņā ar šo protokolu, ja vien nav norādīts citādi.
   2.   Piemērojot konvencijas 50. panta 1. punktu, “iekšējs darījums” attiecībā uz dzelzceļa ritošo sastāvu nozīmē arī konvencijas 2. panta 2. punkta a) līdz c) apakšpunktā uzskaitītos darījumu veidus, ja attiecīgo dzelzceļa ritošo sastāvu tā parastajā izmantošanas gaitā var izmantot tikai viena dzelzceļa sistēma attiecīgajā līgumslēdzējā valstī šāda dzelzceļa ritošā sastāva sliežu platuma vai citu konstrukcijas elementu dēļ.
   XXX pants
   Vēlākas deklarācijas
   1.   Dalībvalsts var sniegt vēlāku deklarāciju, kas nav saskaņā ar XXIX pantu sniegta deklarācija atbilstīgi konvencijas 60. pantam, jebkurā laikā pēc datuma, kurā šis protokols ir stājies spēkā attiecībā uz šo valsti, paziņojot par to depozitāram.
   2.   Jebkura šāda vēlāka deklarācija stājas spēkā nākamā mēneša pirmajā dienā pēc tam, kad pagājuši seši mēneši pēc datuma, kad depozitārs saņēmis paziņojumu. Ja paziņojumā ir noteikts ilgāks laikposms līdz šīs deklarācijas spēkā stāšanās brīdim, tā stājas spēkā pēc tam, kad beidzies šis ilgākais laikposms, pēc tam, kad depozitārs saņēmis paziņojumu.
   3.   Neatkarīgi no iepriekšējiem punktiem šo protokolu turpina piemērot - tā, it kā nebūtu iesniegtas nekādas vēlākas deklarācijas - visām tiesībām un nodrošinājumiem, kas radušies pirms jebkuras šādas vēlākas deklarācijas spēkā stāšanās datuma.
   XXXI pants
   Deklarāciju atsaukšana
   1.   Jebkura dalībvalsts, kas ir iesniegusi deklarāciju saskaņā ar šo protokolu, kura nav saskaņā ar XXIX pantu iesniegtā deklarācija atbilstīgi konvencijas 60. pantam, var to atsaukt jebkurā laikā, paziņojot par to depozitāram. Šis atsaukums stājas spēkā nākamā mēneša pirmajā dienā, kad pagājuši seši mēneši pēc tam, kad depozitārs saņēmis paziņojumu.
   2.   Neatkarīgi no iepriekšējiem punktiem šo protokolu turpina piemērot - tā, it kā šāda atsaukšana nebūtu veikta - visām tiesībām un nodrošinājumiem, kas radušies pirms jebkuras šādas atsaukšanas spēkā stāšanās datuma.
   XXXII pants
   Denonsēšana
   1.   Jebkura dalībvalsts var denonsēt šo protokolu, rakstveidā par to paziņojot depozitāram.
   2.   Jebkura šāda denonsācija stājas spēkā nākamā mēneša pirmajā dienā pēc tam, kad pagājuši divpadsmit mēneši pēc datuma, kad depozitārs saņēmis paziņojumu.
   3.   Neatkarīgi no iepriekšējiem punktiem šo protokolu turpina piemērot - tā, it kā šāda denonsācija nebūtu veikta - attiecībā uz visām tiesībām un nodrošinājumiem, kas radušies pirms jebkuras šādas denonsācijas spēkā stāšanās datuma.
   XXXIII pants
   Pārskata konferences, grozījumi un saistīti jautājumi
   1.   Depozitārs, apspriežoties ar uzraudzības iestādi, katru gadu vai tad, kad to prasa apstākļi, gatavo ziņojumus dalībvalstīm par to, kā starptautiskā sistēma, kas izveidota ar konvenciju un grozīta ar šo protokolu, ir darbojusies praksē. Sagatavojot šādus ziņojumus, depozitārs ņem vērā uzraudzības iestādes ziņojumus par starptautiskās reģistrācijas sistēmas darbību.
   2.   Pēc ne mazāk kā divdesmit piecu procentu dalībvalstu pieprasījuma depozitārs laiku pa laikam organizē dalībvalstu pārskata konferences, apspriežoties ar uzraudzības iestādi, lai apspriestu:

               a)

               konvencijas, kas grozīta ar šo protokolu, īstenošanu praksē un tās efektivitāti, atvieglojot uz aktīviem balstītu to priekšmetu finansēšanu un nomu, uz kuriem attiecas tās noteikumi;

               b)

               šā protokola noteikumu un noteikumu juridisku interpretāciju un piemērošanu;

               c)

               starptautiskās reģistrācijas sistēmas darbību, reģistratora darbu un tās pārraudzību, ko veic uzraudzības iestāde, ņemot vērā uzraudzības iestādes ziņojumus; kā arī

               d)

               vai ir vajadzīgas kādas izmaiņas šajā protokolā vai kārtībā saistībā ar Starptautisko reģistru.

         3.   Jebkuru grozījumu šajā protokolā apstiprina vismaz ar divu trešdaļu to dalībvalstu balsu vairākumu, kuras piedalās konferencē, kas minēta iepriekšējā punktā, un grozījums stājas spēkā attiecībā uz valstīm, kuras ir ratificējušas, pieņēmušas vai apstiprinājušas šo grozījumu, kad to ir ratificējušas, pieņēmušas vai apstiprinājušas četras valstis saskaņā ar XXIII panta noteikumiem par tā stāšanos spēkā.
   XXXIV pants
   Depozitārs un tā funkcijas
   1.   Ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprināšanas vai pievienošanās dokumentus deponē Unidroit, kuru ar šo ieceļ par depozitāru.
   2.   Depozitārs:

               a)

               informē visas līgumslēdzējas valstis par:

                           i)

                           katru jaunu parakstīšanas faktu vai ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprināšanas vai pievienošanās dokumenta deponēšanu, norādot atbilstīgo datumu;

                           ii)

                           XXIII panta 1. punkta b) apakšpunktā minētā sertifikāta deponēšanas datumu;

                           iii)

                           šā protokola spēkā stāšanās datumu;

                           iv)

                           katru deklarāciju, kas iesniegta saskaņā ar šo protokolu, norādot atbilstīgo datumu;

                           v)

                           katru deklarācijas atsaukumu vai grozījumu, norādot atbilstīgo datumu; kā arī

                           vi)

                           paziņojumu par šā protokola denonsāciju, norādot atbilstīgo datumu un datumu, kad denonsācija stājas spēkā;

               b)

               nosūta visām līgumslēdzējām valstīm šā protokola apliecinātas kopijas;

               c)

               nodod uzraudzības iestādei un reģistratoram visu ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprināšanas vai pievienošanās dokumentu kopijas, norādot atbilstīgo deponēšanas datumu, visu deklarāciju vai deklarācijas atsaukuma vai grozījuma kopijas un visu paziņojumu par denonsāciju kopijas, norādot atbilstīgo paziņojuma datumu, tā, lai tajos esošā informācija būtu viegli un pilnībā pieejama; kā arī

               d)

               veic citas funkcijas, ko parasti veic depozitāri.

      TO APLIECINOT, attiecīgi pilnvarotie ir parakstījuši šo protokolu.
      Luksemburgā, divi tūkstoši septītā gada divdesmit trešajā februārī vienā oriģināleksemplārā angļu, franču un vācu valodā, visiem tekstiem esot vienlīdz autentiskiem, šādu autentiskumu iegūstot pēc tam, kad konferences sekretariāts konferences priekšsēdētāja atbildībā deviņdesmit dienu laikā no norādītā datuma ir pārbaudījis tekstu savstarpējo atbilstību.


title: 2006/97/EK,Euratom: Padomes Lēmums ( 2006. gada 14. februāris ), ar ko ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli no Vācijas

text:
               16.2.2006

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 46/31

      PADOMES LĒMUMS

   (2006. gada 14. februāris),
   ar ko ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli no Vācijas
   (2006/97/EK, Euratom)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 259. pantu,
   ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 167. pantu,
   ņemot vērā Padomes Lēmumu 2002/758/EK, Euratom (2002. gada 17. septembris), ar ko ieceļ Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļus uz laikposmu no 2002. gada 21. septembra līdz 2006. gada 20. septembrim (1),
   ņemot vērā Vācijas valdības iesniegto kandidatūru,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas atzinumu,
   tā kā pēc Alfred GEISSLER kunga atkāpšanās no amata, par ko Padomei paziņots 2005. gada 19. jūlijā, ir atbrīvojusies minētās komitejas locekļa vieta,
   IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Wilfried WOLLER kungs ir iecelts par Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli, nomainot Alfred GEISSLER kungu uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2006. gada 20. septembrim.
   2. pants
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2006. gada 14. februārī

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         K.-H. GRASSER

      (1)  OV L 253, 21.9.2002., 9. lpp.


title: Politikas un drošības komitejas Lēmums (KĀDP) 2016/939 (2016. gada 8. jūnijs) par ES misijas komandiera iecelšanu Eiropas Savienības militārajai misijai, lai palīdzētu Mali bruņoto spēku apmācībā (EUTM Mali), un ar ko atceļ Lēmumu (KĀDP) 2015/2298 (EUTM Mali/1/2016)

text:
               14.6.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 155/25

         POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJAS LĒMUMS (KĀDP) 2016/939
   (2016. gada 8. jūnijs)
   par ES misijas komandiera iecelšanu Eiropas Savienības militārajai misijai, lai palīdzētu Mali bruņoto spēku apmācībā (EUTM Mali), un ar ko atceļ Lēmumu (KĀDP) 2015/2298 (EUTM Mali/1/2016)
   POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 38. pantu,
   ņemot vērā Padomes Lēmumu 2013/34/KĀDP (2013. gada 17. janvāris) par Eiropas Savienības militāro misiju, lai palīdzētu Mali bruņoto spēku apmācībā (EUTM Mali) (1), un jo īpaši tā 5. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Ievērojot Lēmuma 2013/34/KĀDP 5. panta 1. punktu, Padome pilnvaroja Politikas un drošības komiteju (PDK) saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 38. pantu pieņemt attiecīgus lēmumus par EUTM Mali politisko kontroli un stratēģisko vadību, tostarp pieņemt lēmumus par nākamo ES misijas komandieru iecelšanu amatā.

               (2)

               PDK 2015. gada 26. novembrī pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2015/2298 (2), ar ko par ES misijas EUTM Mali komandieri tika iecelts brigādes ģenerālis Werner ALBL.

               (3)

               Beļģija ieteica par jauno ES misijas EUTM Mali komandieri iecelt brigādes ģenerāli Eric HARVENT, kurš no 2016. gada 3. jūlija aizstātu brigādes ģenerāli Werner ALBL.

               (4)

               ES Militārā komiteja 2016. gada 7. aprīlī atbalstīja šo ieteikumu.

               (5)

               Tādēļ Lēmums (KĀDP) 2015/2298 būtu jāatceļ.

               (6)

               Saskaņā ar 5. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās ar aizsardzību saistītu Savienības lēmumu un rīcību izstrādē un īstenošanā,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo brigādes ģenerālis Eric HARVENT no 2016. gada 3. jūlija tiek iecelts par ES misijas komandieri Eiropas Savienības militārajai misijai, lai palīdzētu Mali bruņoto spēku apmācībā (EUTM Mali).
   2. pants
   Ar šo tiek atcelts Lēmums (KĀDP) 2015/2298.
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā 2016. gada 3. jūlijā.

      Briselē, 2016. gada 8. jūnijā

            Politikas un drošības komitejas vārdā –

            priekšsēdētājs

         W. STEVENS

      (1)  OV L 14, 18.1.2013., 19. lpp.

      (2)  Politikas un drošības komitejas Lēmums (KĀDP) 2015/2298 (2015. gada 26. novembris) par ES misijas komandiera iecelšanu Eiropas Savienības militārajai misijai, lai palīdzētu Mali bruņoto spēku apmācībā (EUTM Mali), un ar ko atceļ Lēmumu (KĀDP) 2015/955 (EUTM Mali/3/2015) (OV L 324, 10.12.2015., 13. lpp.).


title: Eiropas Parlamenta Lēmums (2010. gada 19. maijs) par Eiropas Savienības 2008. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, II iedaļa – Padome

text:
               25.9.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 252/22

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS
   (2010. gada 19. maijs)
   par Eiropas Savienības 2008. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, II iedaļa – Padome
   (2010/493/ES)
   EIROPAS PARLAMENTS,
   ņemot vērā Eiropas Savienības 2008. finanšu gada vispārējo budžetu (1),
   ņemot vērā Eiropas Kopienu galīgos gada pārskatus par 2008. finanšu gadu – I sējums (C7-0174/2009) (2),
   ņemot vērā Padomes gada ziņojumu par 2008. gadā veiktajām iekšējām revīzijām, ko tā iesniegusi budžeta izpildes apstiprinātājiestādei,
   ņemot vērā Revīzijas palātas gada pārskatu par 2008. finanšu gada budžeta izpildi, kuram pievienotas pārbaudīto iestāžu atbildes (3),
   ņemot vērā deklarāciju par pārskatu ticamību, kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību (4), ko Revīzijas palāta iesniegusi saskaņā ar EK līguma 248. pantu,
   ņemot vērā EK līguma 272. panta 10. punktu un 274., 275. un 276. pantu un Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. panta 10. punktu un 317., 318. un 319. pantu,
   ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), un jo īpaši tās 50., 86., 145., 146. un 147. pantu,
   ņemot vērā Padomes ģenerālsekretāra/augstā pārstāvja kopējās ārpolitikas un drošības politikas jomā Lēmumu Nr. 190/2003 par Padomes locekļu delegātu ceļa izdevumu atlīdzināšanu (6),
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (7),
   ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,
   ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A7-0096/2010),

               1.

               sniedz Padomes ģenerālsekretāram apstiprinājumu par Padomes 2008. finanšu gada budžeta izpildi;

               2.

               izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā, kas ir neatņemama daļa no lēmuma par Eiropas Savienības 2008. gada finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, II iedaļa – Padome;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, nosūtīt Padomei, Komisijai, Tiesai, Revīzijas palātai, Eiropas Ombudam un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam, kā arī nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Jerzy BUZEK

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV L 71, 14.3.2008.

      (2)  OV C 273, 13.11.2009., 1. lpp.

      (3)  OV C 269, 10.11.2009., 1. lpp.

      (4)  OV C 273, 13.11.2009., 122. lpp.

      (5)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (6)  Lēmums pamatojas Padomes 2002. gada 22. jūlija Reglamentā (OV L 230, 28.8.2002., 7. lpp.).

      (7)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.
    ---documentbreak---

               25.9.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 252/24

         EIROPAS PARLAMENTA REZOLŪCIJA
   (2010. gada 16. jūnijs)
   ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no lēmuma par Eiropas Savienības 2008. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, II iedaļa – Padome
   EIROPAS PARLAMENTS,
   ņemot vērā Eiropas Savienības 2008. finanšu gada vispārējo budžetu (1),
   ņemot vērā Eiropas Kopienu galīgos gada pārskatus par 2008. finanšu gadu – I sējums (C7-0174/2009) (2),
   ņemot vērā Padomes gada ziņojumu par 2008. gadā veiktajām iekšējām revīzijām, ko tā iesniegusi budžeta izpildes apstiprinātājiestādei,
   ņemot vērā Revīzijas palātas gada pārskatu par 2008. finanšu gada budžeta izpildi, kuram pievienotas pārbaudīto iestāžu atbildes (3),
   ņemot vērā deklarāciju par pārskatu ticamību, kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību (4), ko Revīzijas palāta iesniegusi saskaņā ar EK līguma 248. pantu,
   ņemot vērā EK līguma 272. panta 10. punktu un 274., 275. un 276. pantu un Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. panta 10. punktu un 317., 318. un 319. pantu,
   ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), un jo īpaši tās 50., 86., 145., 146. un 147. pantu,
   ņemot vērā Padomes ģenerālsekretāra/augstā pārstāvja kopējās ārpolitikas un drošības politikas jomā Lēmumu Nr. 190/2003 par Padomes locekļu delegātu ceļa izdevumu atlīdzināšanu (6),
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (7),
   ņemot vērā 2009. gada 25. novembra rezolūciju ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no lēmuma par Eiropas Savienības 2007. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, II iedaļa – Padome (8),
   ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,
   ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A7-0096/2010),

               A.

               tā kā Padome, kuru pārstāv Spānijas prezidentūra, ir piekritusi no jauna izvērtēt 1970. gada “džentlmeņu vienošanos”;

               B.

               tā kā “pilsoņiem ir tiesības zināt, kā tiek izmantoti viņu maksātie nodokļi un kā politiskās iestādes īsteno tām uzticētās pilnvaras” (9),

               C.

               tā kā Ķelnes 1999. gada 3. un 4. jūnija Eiropadomes secinājumos paredzēts piešķirt Padomei rīcības pilnvaras spēcīgākas kopējās Eiropas drošības un aizsardzības politikas (KEDAP) jomā;

               D.

               tā kā ar Padomes Lēmumu 2004/197/KĀDP (10) izveidoja mehānismu ATHENA tādu Eiropas Savienības operāciju kopējo izmaksu finansēšanas pārvaldībai, kas skar militārus vai aizsardzības aspektus, un šis lēmums kopā ar Padomē 2004. gada 28. aprīlī sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju Lēmumu 2004/582/EK par privilēģijām un imunitāti, ko piešķir saistībā ar ATHENA
                   (11), nodrošina ar ATHENA saistītas privilēģijas un imunitāti, kā arī piešķir Padomei rīcības pilnvaras;

               E.

               tā kā Padomes 2000. gada 28. februāra Lēmumā 2000/178/KĀDP par noteikumiem, ko piemēro valstu ekspertiem militārajā jomā, kurus pārejas posmā norīko uz Padomes Ģenerālsekretariātu (12) un Padomes 2001. gada 22. janvāra Lēmumā 2001/80/KĀDP par Eiropas Savienības Militārā štāba izveidošanu (13) skaidri noteikts, ka izdevumus, kuri rodas no militāro ekspertu norīkošanas, ir jāsedz no Padomes budžeta,

               1.

               norāda, ka 2008. gadā Padomes rīcībā bija saistību apropriācijas kopumā EUR 743 miljonu apmērā (2007. gadā – EUR 650 miljoni) un to izlietojuma līmenis bija 93,31 %, kas ir ievērojami augstāks nekā 2007. gadā (81,89 %), bet joprojām zemāks nekā pārējo iestāžu vidējais rādītājs (95,67 %);

               2.

               ņemot vērā problēmas, ar kurām nācās saskarties 2007. un 2008. gada budžeta izpildes apstiprinājuma procedūrās, atkārtoti apliecina nostāju, kas pausta 2002. gada 25. aprīļa lēmumā par 2000. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu (14) proti, ka “(..) Eiropas Parlaments un Padome agrāk nav savstarpēji pārbaudījuši savu budžeta iedaļu izpildi; uzskata – ņemot vērā to, ka izdevumi, ko finansē no Padomes administratīvā budžeta, aizvien vairāk attiecas uz darbību ārpolitikas, drošības un aizsardzības politikas un ieslietu un iekšlietu jomā, šī principa darbības joma būtu jāprecizē, lai nošķirtu tradicionālos administratīvos izdevumus no darbībām šajās jaunajās politikas jomās”;

               3.

               uzskata – ņemot vērā administratīvo izdevumu pieaugumu un jo īpaši to, ka šajos izdevumos varētu būt iekļauti arī darbības izdevumi, Padomes izdevumi būtu jāpārbauda tādā pašā veidā kā pārējo ES iestāžu izdevumi, proti, izmantojot Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantā paredzēto budžeta izpildes apstiprinājuma procedūru;

               4.

               uzskata, ka šādai pārbaudei jāpamatojas uz turpmāk minētajiem rakstveida dokumentiem, ko iesniedz visas iestādes:

                           —

                           iepriekšējā finanšu gada pārskati, kas saistīti ar budžeta izpildi,

                           —

                           finanšu pārskats par aktīviem un pasīviem,

                           —

                           gada darbības pārskats par budžeta un finanšu pārvaldību,

                           —

                           iekšējā revidenta ziņojums,

                     kā arī uz mutisku izklāstu tās komitejas sanāksmē, kura atbildīga par budžeta izpildes apstiprinājuma procedūru;

               5.

               cer, ka turpmāk Parlamenta debatēs par budžeta izpildes apstiprināšanu piedalīsies visu iestāžu attiecīgā līmeņa pārstāvji;

               6.

               noraida Padomes viedokli, ka to, ka Parlaments un Padome agrāk nav savstarpēji pārbaudījuši attiecīgo budžeta iedaļu izpildi, nosaka t. s. džentlmeņu vienošanās (rezolūcija fiksēta Padomes 1970. gada 22. aprīļa sanāksmes protokolā); uzskata, ka šī džentlmeņu vienošanās nav saistošs dokuments un Padome to interpretē pārāk plaši;

               7.

               uzskata, ka budžeta sagatavošana un budžeta izpildes apstiprināšana ir divas dažādas procedūras un Parlamenta un Padomes t. s. džentlmeņu vienošanās attiecībā uz attiecīgās budžeta iedaļas sagatavošanu nekādā ziņā nedrīkst būt iemesls, lai Padomi sabiedrības priekšā atbrīvotu no atbildības par tās rīcībā nodotajiem līdzekļiem;

               8.

               uzskata, ka 2008. gada budžeta izpildes apstiprināšana notiek izšķirošā brīdī, kad ir oficiāli jāvienojas par skaidru Eiropas Ārējās darbības dienesta budžeta izpildes apstiprināšanas procedūru, lai panāktu uzticamību, nodrošinot pilnīgu pārredzamību, un aicina Padomi līdz 2008. gada budžeta izpildes apstiprināšanas procedūras beigām noteikti iesniegt Parlamentam konkrētus, detalizētus un visaptverošus plānus par personāla, organizatorisko un kontroles struktūru EĀDD, tostarp arī ES militārajā štābā, Situāciju centrā, Ģenerālsekretariāta Krīžu vadības un civili militārās plānošanas direktorātā un Civilās plānošanas un īstenošanas centrā, kā arī par visiem tiem Ģenerālsekretariāta darbiniekiem, kas strādā ar ārpolitikas un drošības politikas jautājumiem, it īpaši norādot darbinieku skaita palielināšanos un sadalījumu un paredzamo ietekmi uz budžetu, un nekavējoties sākt sarunas ar budžeta lēmējinstitūciju, pamatojoties uz iesniegtajiem priekšlikumiem;

               9.

               uzsver, ka šī gada budžeta izpildes apstiprināšanu nevar ņemt vērā turpmāko gadu budžeta izpildes apstiprināšanā, ja vien Padome nepanāks būtiskus uzlabojumus attiecīgajās jomās, kas minētas Parlamenta 2009. gada 25. novembra rezolūcijas 5. punktā;

               10.

               atkārtoti norāda, ka Padomes pārstāvjiem ir jābūt klāt katru gadu, kad Parlamentā notiek iepazīstināšana ar Revīzijas palātas gada pārskatu un debates par budžeta izpildes apstiprināšanu;

               11.

               aicina Padomi un Eiropas Parlamentu kā apvienoto budžeta lēmējinstitūciju budžeta izpildes apstiprināšanas procedūrā ieviest ikgadēju procedūru, lai uzlabotu informācijas apmaiņu par abu lēmējiestāžu attiecīgajiem budžetiem; saskaņā ar šo procedūru Padomes priekšsēdētājs kopā ar Padomes ģenerālsekretāru oficiāli tiktos ar Budžeta kontroles komiteju vai tās delegāciju, kuru veidotu tās priekšsēdētājs, koordinatori un referents, lai sniegtu visu nepieciešamo informāciju par Padomes budžeta izpildi; ierosina arī, ka kompetentās komitejas priekšsēdētājam būtu regulāri un atbilstošā veidā jāsniedz komitejai informācija par šīm apspriedēm;

               12.

               mudina Spānijas prezidentūru pārskatīt neformālo vienošanos attiecībā uz Padomes budžeta izpildes apstiprināšanu, un šajā nolūkā aicina, pārskatot Finanšu regulu, iekļaut attiecīgu punktu, kas varētu sākt darboties jaunā finanšu plānošanas perioda sākumā, proti, pēc 2013. gada, kā arī aicina pabeigt diskusijas līdz 2010. gada 15. oktobrim;

               13.

               atgādina Padomei savu nostāju, kas pausta 2007. gada 24. aprīļa rezolūcijas par 2005. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu 12. punktā, proti: “aicina nodrošināt pēc iespējas lielāku pārredzamību kopējās ārpolitikas un drošības politikas (KĀDP) jomā; prasa, lai Padome nodrošina, ka atbilstīgi 42. punktam (..) Iestāžu nolīgumā (..) Padomes budžetā netiktu iekļauti ar KĀDP saistītie darbības izdevumi; patur tiesības veikt pasākumus, kādus Parlaments uzskatīs par vajadzīgu, ja minētais nolīgums tiks pārkāpts” (15);

               14.

               atzīst, ka Padome ir ieviesusi vairākus veidus, kā apspriesties ar Parlamentu un informēt to par KĀDP attīstību; tomēr uzskata, ka Padomes ikgadējā ziņojumā par KĀDP galvenajiem aspektiem un pamatvirzienu izvēli, ko Eiropas Parlamentam iesniedz saskaņā ar Iestāžu nolīguma 43. punktu, ir aprakstītas tikai KĀDP kopējās nostājas, vienotās rīcības un īstenošanas lēmumi un ka turpmākajos gados budžeta izpildes apstiprinājuma procedūrā būtu jāsniedz plašāka informācija;

               15.

               atkārtoti prasa Padomei detalizēti norādīt tās budžeta 3. sadaļā iekļauto izdevumu veidus (“Izdevumi, kas radušies, iestādei veicot īpašus uzdevumus”), lai Parlaments saskaņā ar Iestāžu nolīgumu varētu pārbaudīt visu šo izdevumu atbilstību Iestāžu nolīgumam un to, vai daļa šo izdevumu nav darbības izdevumi;

               16.

               pauž bažas par darbības radīto izdevumu pārredzamības trūkumu, jo īpaši saistībā ar īpašo pārstāvju komandējumiem, un prasa publicēt internetā īpašo pārstāvju izdevumu un viņu komandējumu budžeta detalizētu sadalījumu;

               17.

               prasa Revīzijas palātai, kāpēc tās 2008. gada pārskatā attiecībā uz Padomi nav minētas neatrisinātās problēmas, kas norādītas iepriekš minētajā Parlamenta 2009. gada 25. novembra rezolūcijā;

               18.

               norāda uz Revīzijas palātas 2008. gada pārskata 11.10. punktā minēto, ka nav ievēroti Finanšu regulas 5. panta 3. punkta noteikumi, jo joprojām (2005–2008) Eiropas drošai automātisko ziņojumu sistēmai (SESAME) tiek atvēlēti pārāk lieli budžeta līdzekļi; pieņem zināšanai Padomes atbildi un tās nodomu uzlabot to struktūru koordināciju, kas pārvalda nozīmīgākos IT projektus;

               19.

               atzinīgi vērtē Padomes Iekšējās revīzijas dienesta 2008. gadā veiktās revīzijas (astoņas finanšu revīzijas un vienu jaukta tipa), kā arī vērā ņemto ieteikumu būtisko īpatsvaru; tomēr norāda, ka budžeta izpildes apstiprinātājiestādei šajā jautājumā iesniegtais dokuments bija diezgan vispārīgs, un prasa sīkāku informāciju par revīzijas ieteikumu īstenošanu;

               20.

               atzinīgi vērtē jauno integrēto pārvaldības un finanšu kontroles sistēmu (SAP), kas darbojas kopš 2008. gada 1. janvāra un ir ļāvusi trīs iesaistītajām iestādēm (Padomei, Tiesai un Revīzijas palātai) ietaupīt budžeta līdzekļus un uzlabot efektivitāti;

               21.

               atzinīgi vērtē sasniegumus organizācijas konsolidēšanā pēc ES paplašināšanās 2004. un 2007. gadā, it īpaši tulkošanas nodaļu centralizāciju un ierēdņu pieņemšanu darbā no jaunajām dalībvalstīm; atzinīgi vērtē arī elastīga darba laika sistēmas ieviešanu, kas palīdz labāk saskaņot darbu ar privāto dzīvi; tomēr norāda, ka amatu sarakstā paredzēto amata vietu aizpildīšanas līmenis ir zems (vidēji 90 %; 2007. gadā – 86 %);

               22.

               norāda, ka avansa maksājumus par Residence Palace ēku (EUR 70 miljoni plānoto EUR 15 miljonu vietā, lai pēc tam attiecīgi samazinātu iegādes vispārējās izmaksas) bija iespējams ievērojami palielināt budžeta vispārējas nepietiekamas izpildes dēļ (85,7 %), un aicina turpmākajos gada pārskatos sīki izklāstīt ēku politiku, lai budžeta izpildes apstiprinājuma procedūrā varētu veikt pienācīgu pārbaudi;

               23.

               uzskata, ka Eiropadomes pastāvīgā priekšsēdētāja gada budžets ir jānošķir no Padomes budžeta un jāiesniedz kā atsevišķa budžeta iedaļa, sākot ar 2012. gadu;

               24.

               atzinīgi vērtē Spānijas prezidentūras ieguldījumu, precizējot budžeta izpildes apstiprinājuma procedūru, lai parādītu, ka Padomei par tās administratīvo budžetu ir pilnībā jāatskaitās Parlamentam, un aicina turpmākās prezidentvalstis stingri apņemties turpināt darbu iesāktajā virzienā.

      (1)  OV L 71, 14.3.2008.

      (2)  OV C 273, 13.11.2009., 1. lpp.

      (3)  OV C 269, 10.11.2009., 1. lpp.

      (4)  OV C 273, 13.11.2009., 122. lpp.

      (5)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (6)  Lēmums pamatojas Padomes 2002. gada 22. jūlija Reglamentā (OV L 230, 28.8.2002., 7. lpp.).

      (7)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

      (8)  OV L 19, 23.1.2010., 9. lpp.

      (9)  Eiropas pārredzamības iniciatīva.

      (10)  OV L 63, 28.2.2004., 68. lpp.

      (11)  OV L 261, 6.8.2004., 125. lpp.

      (12)  OV L 57, 2.3.2000., 1. lpp.

      (13)  OV L 27, 30.1.2001., 7. lpp.

      (14)  OV L 158, 17.6.2002., 66. lpp.

      (15)  OV L 187, 15.7.2008., 21. lpp.