title: 2004/858/EK: Komisijas Lēmums (2004. gada 15. decembris), ar kuru izveido Veselības aizsardzības programmas izpildaģentūru Kopienas darbību pārvaldei veselības aizsardzības jomā – atbilstīgi Padomes Regulai (EK) Nr. 58/2003

text:
               16.12.2004

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 369/73

      KOMISIJAS LĒMUMS

   (2004. gada 15. decembris),
   ar kuru izveido Veselības aizsardzības programmas izpildaģentūru Kopienas darbību pārvaldei veselības aizsardzības jomā – atbilstīgi Padomes Regulai (EK) Nr. 58/2003
   (2004/858/EK)
   EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā Padomes 2002. gada 19. decembra Regulu (EK) Nr. 58/2003, ar ko nosaka statūtus izpildaģentūrām, kurām uztic konkrētus Kopienas programmu pārvaldes uzdevumus (1), un jo īpaši tās 3. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Regulā noteikts, ka Komisija ir tiesīga pieņemt lēmumus par izpildaģentūru izveidi saskaņā ar vispārējo statūtu, kas izveidots ar minēto regulu, un uzdot tām par pienākumu izpildīt konkrētus ar kādu atsevišķu programmu vai vairākām programmām saistītus uzdevumus; šis lēmums neskar šīs regulas piemērošanas jomu.

               (2)

               Izpildaģentūras izveido tam, lai Komisija varētu pievērsties savām darbībām un prioritāriem uzdevumiem, kas nav nododami kādai citai personai, tajā pašā laikā īstenojot izpildaģentūru pārvaldīto darbību uzraudzību un kontroli un saglabājot galīgo atbildību.

               (3)

               Ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 23. septembra Lēmumu 1786/2002/EK (2) veselības aizsardzības jomā pieņemtās Kopienas programmas pārvaldība paredz tehnisku projektu izpildi, kas nav saistīti ar politisku lēmumu pieņemšanu, un augsta līmeņa tehnisku un finansiālu izvērtējumu visā projekta cikla laikā.

               (4)

               Ar šīs programmas izpildi saistīto uzdevumu deleģēšanu izpildaģentūrai varētu īstenot, skaidri nošķirot ar Komisijas dienestiem saistītos plānošanas etapus un projektu izpildi, kas būtu uzticama izpildaģentūrai.

               (5)

               Šajā nolūkā īstenotā izmaksu/ieguvumu analīze apliecinājusi, ka izpildaģentūras izveide ļautu kāpināt efektivitāti veselības aizsardzības programmas īstenošanā, tajā pašā laikā samazinot izmaksas. Ņemot vērā šīs programmas iezīmes, pamatā tiek deleģēti tehniski uzdevumi atbilstīgi galvenajam mērķim nostiprināt saistību starp minēto programmu un ekspertiem dalībvalstīs.

               (6)

               Aģentūrai augsta līmeņa speciālistu pakļautībā būs jāīsteno Komisijas definēti mērķi. Aģentūrai būs jāgādā arī par to, lai optimizētu programmas īstenojumu, sekmējot veselības aizsardzības jautājumos specializēta personāla pieņemšanu darbā.

               (7)

               Papildus ilgtermiņa uzdevumiem aģentūra sekmēs elastību programmas izpildē. Jo īpaši aģentūras ikgadējā darba programma ļaus nodrošināt tās līdzdalību, īstenojot ikgadējās prioritātes saskaņā ar veselības aizsardzības programmu, kuras paredzējusi un apstiprinājusi Komisija pēc tam, kad saņemts programmas komitejas atzinums.

               (8)

               Pārvaldība, pamatojoties uz aģentūras veikumu un ieviešot vajadzīgās procedūras un kontroles un koordinēšanas shēmas, ļaus vienkāršot Komisijas dienestu īstenotās programmas izpildes noteikumus. Komisijas dienesti varēs sekmēt aģentūras veiktos tehniskos darbus, līdztekus attiecīgi izveidojot birojus, kuru uzdevums būs politiski izvērtējumi. Komisijas dienesti tostarp būs atbildīgi par to programmas izpildes uzdevumu izvēršanu, kurus nevar uzticēt aģentūrai.

               (9)

               Aģentūrai sadarbojoties ar Komisijas dienestiem un pildot savus īpašos uzdevumus informācijas izplatīšanas un informācijas tīklu nostiprināšanas jomā tiktu sekmēta Kopienas veselības aizsardzības jomā īstenotās darbības redzamība.

               (10)

               Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar izpildaģentūru komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Izveide
   1.   Tiek izveidota izpildaģentūra veselības aizsardzības jomā pieņemtās Kopienas programmas pārvaldībai (turpmāk tekstā – “aģentūra”), kuras statūts noteikts ar Regulu (EK) Nr. 58/2003.
   2.   Aģentūras nosaukums ir “Veselības aizsardzības programmas izpildaģentūra”.
   2. pants
   Atrašanās vieta
   Aģentūras atrašanās vieta ir Luksemburgā.
   3. pants
   Aģentūras darbības laiks
   Aģentūra tiek izveidota uz laiku no 2005. gada 1. janvāra līdz 2010. gada 31. decembrim.
   4. pants
   Mērķi un uzdevumi
   1.   Atbilstīgi Kopienas programmai veselības aizsardzības jomā, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 23. septembra Lēmumu Nr. 1786/2002/EK (turpmāk tekstā – “pamatlēmums”) aģentūra atbild par to, lai tiktu izpildīti uzdevumi, kuri saistīti ar atbalstu, ko Kopiena sniedz saskaņā programmu, izņemot programmas izvērtējumu, juridisku monitoringu vai kādu citu darbību, kas varētu būt vienīgi Komisijas kompetencē. Jo īpaši tā atbild par šādu uzdevumu izpildi:

               a)

               visu ar konkrētiem projektiem saistīto veselības aizsardzības programmas fāžu vadība, pamatojoties uz Lēmumu Nr. 1786/2002/EK un minētajā lēmumā paredzēto darba plānu, kuru pieņēma Komisija, kā arī vajadzīgās pārbaudes, pieņemot attiecīgus lēmumus atbilstīgi Komisijas apstiprinātajam deleģēšanas aktam;

               b)

               tādu budžeta izpildes aktu pieņemšana, kur paredzēti ieņēmumi un izdevumi, kā arī visas tās darbības, kuras vajadzīgas veselības aizsardzības programmas pārvaldībai, un jo īpaši tās, kas saistītas ar līgumu un subsīdiju piešķiršanu;

               c)

               ar loģistiku saistīts, zinātnisks un tehnisks atbalsts, jo īpaši organizējot tehniskas sanāksmes (ekspertu darba grupu vadība), priekšizpēte, semināri vai konferences.

         2.   Komisijas pieņemtajā deleģēšanas lēmumā sīki definēti visi uzdevumi, kas uzticēti aģentūrai. Informācijai to nosūta izpildaģentūru komitejai.
   5. pants
   Organizatoriskā struktūra
   1.   Aģentūras darbu vada koordinācijas komiteja un direktors, kuru izraudzījusi Komisija.
   2.   Koordinācijas komitejas locekļus ieceļ uz diviem gadiem.
   3.   Aģentūras direktoru ieceļ uz 4 gadiem.
   6. pants
   Subsīdija
   Aģentūra saņem subsīdiju, kas ierakstīta Eiropas Kopienu budžetā un atskaitīta no veselības aizsardzības programmai atvēlētās dotācijas.
   7. pants
   Kontrole un atskaitīšanās par izpildi
   Aģentūra ir Komisijas pakļautībā un regulāri atskaitās par tai uzticēto programmu izpildi tā, kā tas noteikts deleģēšanas aktā.
   8. pants
   Darbības budžeta izpilde
   Sava budžeta izpildi aģentūra veic saskaņā ar noteikumiem tipveida finanšu regulā (3).

      Briselē, 2004. gada 15. decembrī

            Komisijas vārdā —

            Komisijas loceklis

         Markos KYPRIANOU

      (1)  OV L 11, 16.1.2003., 1. lpp.

      (2)  OV L 271, 9.10.2002., 1. lpp.

      (3)  Komisijas Regula (EK) Nr. 1653/2004 (2004. gada 21. septembris) par finanšu tipa regulu izpildu aģentūrām, piemērojot Padomes Regulu (EK) Nr. 58/2003 par atsevišķu uzdevumu izpildu aģentūru statūtiem attiecībā uz Kopienas programmu pārvaldi (OV L 297, 22.9.2004., 6. lpp.).


title: Padomes Lēmums (ES) 2017/562 (2017. gada 21. marts), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekļa aizstājēju, ko izvirzījusi Portugāles Republika

text:
               25.3.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 80/32

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2017/562
   (2017. gada 21. marts),
   ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekļa aizstājēju, ko izvirzījusi Portugāles Republika
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 305. pantu,
   ņemot vērā Portugāles valdības priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2015. gada 26. janvārī, 2015. gada 5. februārī un 2015. gada 23. jūnijā pieņēma Lēmumus (ES) 2015/116 (1), (ES) 2015/190 (2) un (ES) 2015/994 (3), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus.

               (2)

               Pēc Rodrigo VASCONCELOS DE OLIVEIRA kunga pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa aizstājēja vieta,

         IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2020. gada 25. janvārim, Reģionu komitejā par locekļa aizstājēju tiek iecelts:

               —

                  Rui Jorge DA SILVA LEITE DE BETTENCOURT kungs, Secretário Regional Adjunto da Presidência para as Relações Externas do Governo Regional dos Açores.

         2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2017. gada 21. martā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         E. SCICLUNA

      (1)  Padomes Lēmums (ES) 2015/116 (2015. gada 26. janvāris), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus (OV L 20, 27.1.2015., 42. lpp.).

      (2)  Padomes Lēmums (ES) 2015/190 (2015. gada 5. februāris), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus (OV L 31, 7.2.2015., 25. lpp.).

      (3)  Padomes Lēmums (ES) 2015/994 (2015. gada 23. jūnijs), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus (OV L 159, 25.6.2015., 70. lpp.).


title: 2004/511/EK:Padomes lēmums (2004. gada 10. jūnijs) par Kipras tautas pārstāvību Eiropas Parlamentā Kipras problēmas atrisinājuma gadījumā

text:
               12.6.2004

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 211/22

      PADOMES LĒMUMS

   (2004. gada 10. jūnijs)
   par Kipras tautas pārstāvību Eiropas Parlamentā Kipras problēmas atrisinājuma gadījumā
   (2004/511/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā 2003. gada Pievienošanās akta 10. protokolu par Kipru un jo īpaši tā 4. pantu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   tā kā

               1)

               Eiropadome ir atkārtoti uzsvērusi, ka tā dod stingru priekšroku tam, lai pievienotos no jauna apvienota Kipra. Līdz šim Kipras problēma nav pilnībā atrisināta, un salas atkalapvienošanās nav panākta;

               2)

               saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 189. pantu Eiropas Parlamentā darbojas to valstu tautu pārstāvji, kas ir apvienojušās Kopienā. Eiropas Parlamenta deputātus ievēl tiešās vispārējās vēlēšanās saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 190. pantu, Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 108. pantu un Aktu par Eiropas Parlamenta deputātu ievelēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās, kas pievienots Padomes Lēmumam 76/787/EOTK, EEK, Euratom
                   (1), kas grozīts ar Padomes Lēmumu 2002/772/EK, Euratom
                   (2) (še turpmāk - “1976.gada Akts”);

               3)

               uz nākamo pilnvaru laiku, kas aptver laikposmu no 2004. līdz 2009. gadam, Eiropas Parlamenta deputāti tiks ievelēti vēlēšanās, kas notiks laikā no 2004. gada 10. līdz 13. jūnijam. Saskaņā ar 2003. gada Pievienošanās akta 11 pantu to pārstāvju skaits, kas ievēlēti Kiprā uz 2004.-2009. gada pilnvaru laiku, ir seši. Uz šo 2004.-2009. gada pilnvaru laiku vēlēšanas tomēr nenotiks tajā Kipras daļā, kuru Kipras Republikas valdība faktiski nekontrolē;

               4)

               lai nodrošinātu visu Kipras iedzīvotāju pārstāvniecību un vēlēšanu tiesības visaptveroša atrisinājuma gadījumā, ir jāparedz pilnvaru pirmstermiņa pārtraukšana tiem Kipras tautas pārstāvjiem Eiropas Parlamentā, kuri ir ievēlēti 2004. gada jūnijā vai tiks ievelēti turpmākās vēlēšanās, kā arī visā Kiprā jāorganizē ārkārtas vēlēšanas uz atlikušo Eiropas Parlamenta pilnvaru laiku,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ja tiek panākts visaptverošs Kipras problēmas atrisinājums, atkāpjoties no EK līguma 190. panta 3. punkta, kā arī no 1976. gada Akta 5. panta, 10. panta 1. punkta un 11. panta 2. punkta, piemēro šādus noteikumus:

               a)

               Eiropas Parlamentā ievēlēto Kipras tautas pārstāvju pilnvaru termiņš beidzas līdz ar Eiropas Parlamenta pirmās sēdes atklāšanu pēc b) punktā minētajām vēlēšanām;

               b)

               Kipras tautas pārstāvju ārkārtas vēlēšanas darbam Eiropas Parlamentā uz atlikušo 2004. - 2009. gada pilnvaru laiku vai uz jebkādu turpmāku Eiropas Parlamenta pilnvaru laiku visā Kiprā notiek svētdienā, pēc tam, kad pagājuši četri mēneši kopš Padome saskaņā ar 2003. gada Pievienošanās akta 10. protokola 1. panta 2. punktu ir pieņēmusi pirmo lēmumu atcelt acquis piemērošanas apturēšanu;

               c)

               to Eiropas Parlamenta deputātu pilnvaru termiņš, kuri ir ievēlēti b) punktā minētajās vēlēšanās, sākas līdz ar pirmās Eiropas Parlamenta sēdes atklāšanu pēc b) punktā minētajām vēlēšanām un beidzas līdz ar Eiropas Parlamenta pirmās sēdes atklāšanu pēc nākamajām vēlēšanām.

         2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Luksemburgā, 2004. gada 10. jūnijā

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         D. AHERN

      (1)  OV L 278, 8.10.1976., 1. lpp.

      (2)  OV L 283, 21.10.2002., 1. lpp.


title: Padomes Lēmums 2014/400/KĀDP ( 2014. gada 26. jūnijs ), ar ko pagarina pilnvaru termiņu Eiropas Savienības īpašajam pārstāvim Kosovā

text:
               27.6.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 188/68

         PADOMES LĒMUMS 2014/400/KĀDP
   (2014. gada 26. jūnijs),
   ar ko pagarina pilnvaru termiņu Eiropas Savienības īpašajam pārstāvim Kosovā (1)

   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 31. panta 2. punktu un 33. pantu,
   ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2012. gada 25. janvārī pieņēma Lēmumu 2012/39/KĀDP (2), ar ko par Eiropas Savienības īpašo pārstāvi (ESĪP) Kosovā iecēla Samuel
                  ŽBOGAR kungu. ESĪP pilnvaru termiņš beigsies 2014. gada 30. jūnijā.

               (2)

               ESĪP pilnvaru termiņš būtu jāpagarina vēl par astoņiem mēnešiem.

               (3)

               ESĪP pilnvaras īstenos situācijā, kas var pasliktināties un kas varētu kavēt Līguma 21. pantā noteikto Savienības ārējās darbības mērķu sasniegšanu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Eiropas Savienības īpašais pārstāvis
   Ar šo Eiropas Savienības īpašā pārstāvja (ESĪP) Kosovā Samuel
      ŽBOGAR kunga pilnvaru termiņš tiek pagarināts līdz 2015. gada 28. februārim. Padome var nolemt, ka ESĪP pilnvaras beidzas ātrāk, pamatojoties uz Politikas un drošības komitejas (PDK) vērtējumu un Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos (AP) priekšlikumu.
   2. pants
   Politikas mērķi
   ESĪP pilnvaru pamatā ir Savienības politikas mērķi Kosovā. Tie ietver vadošas lomas uzņemšanos, veicinot stabilas, dzīvotspējīgas, mierīgas, demokrātiskas un etniski daudzveidīgas Kosovas izveidi, nostiprinot stabilitāti reģionā un sekmējot reģionālu sadarbību un labas kaimiņattiecības Rietumbalkānos, mudinot Kosovu ievērot tiesiskumu un aizsargāt minoritātes un kultūras un reliģisko mantojumu, atbalstot Kosovu ceļā uz Savienību saskaņā ar reģiona Eiropas perspektīvu un attiecīgiem Padomes secinājumiem.
   3. pants
   Pilnvaras
   Lai sasniegtu politikas mērķus, ESĪP ir pilnvarots:

               a)

               piedāvāt Savienības konsultācijas un atbalstu politiskajā procesā;

               b)

               veicināt vispārēju Savienības politikas koordināciju Kosovā;

               c)

               pastiprināt Savienības klātbūtni Kosovā un nodrošināt tās konsekvenci un efektivitāti;

               d)

               Eiropas Savienības tiesiskuma misijas Kosovā (EULEX KOSOVO) vadītājam sniegt norādījumus par vietējiem politiskiem jautājumiem, tostarp par politiskiem aspektiem jautājumos, kas saistīti ar izpildes pienākumiem;

               e)

               nodrošināt konsekvenci un saskaņotību Savienības darbībā Kosovā, tostarp uz vietas vadot EULEX pārejas procesu;

               f)

               saskaņā ar reģiona Eiropas perspektīvu veicināt Kosovas virzību uz Savienību, mērķtiecīgi veidojot saziņu ar sabiedrību un īstenojot Savienības informēšanas pasākumus, lai Kosovas sabiedrībā veicinātu plašāku izpratni un gūtu tās atbalstu ar Savienību saistītos jautājumos, tostarp attiecībā uz EULEX darbu;

               g)

               pārraudzīt, atbalstīt un veicināt politisku, ekonomisku un Eiropas prioritāšu īstenošanu saskaņā ar attiecīgu iestāžu kompetenci un atbildību;

               h)

               saskaņā ar Savienības cilvēktiesību politiku un Savienības Pamatnostādnēm cilvēktiesību jomā attīstīt un nostiprināt cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanu Kosovā, tostarp attiecībā uz sievietēm un bērniem, kā arī minoritāšu aizsardzību;

               i)

               palīdzēt risināt Savienības sekmēto Belgradas un Prištinas dialogu.

         4. pants
   Pilnvaru īstenošana
   1.   ESĪP ir atbildīgs par pilnvaru īstenošanu AP pakļautībā.
   2.   PDK uztur privileģētus sakarus ar ESĪP un ir galvenais ESĪP kontaktpunkts saziņai ar Padomi. Neskarot AP pilnvaras, PDK saskaņā ar savām pilnvarām ESĪP sniedz stratēģiskus un politiskus norādījumus.
   3.   ESĪP savu rīcību cieši koordinē ar Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD) un tā attiecīgajām struktūrvienībām.
   5. pants
   Finansējums
   1.   Finanšu atsauces summa, kas paredzēta ESĪP pilnvaru īstenošanas izdevumu segšanai laikposmā no 2014. gada 1. jūlija līdz 2015. gada 28. februārim, ir EUR 1 450 000.
   2.   Izdevumus pārvalda saskaņā ar procedūrām un noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam. Rietumbalkānu reģiona valstu valstspiederīgie var piedalīties konkursos par līgumiem.
   3.   Izdevumus pārvalda saskaņā ar līgumu, ko ESĪP noslēdz ar Komisiju. Par visiem izdevumiem ESĪP atskaitās Komisijai.
   6. pants
   Komandas izveide un sastāvs
   1.   Darbā pie ESĪP norīko īpaši atlasītu personālu, lai palīdzētu ESĪP īstenot pilnvaras un kopumā Savienības darbībā Kosovā veicinātu saskaņotību, publicitāti un efektivitāti. Saskaņā ar savām pilnvarām un piešķirtajiem finanšu līdzekļiem ESĪP ir atbildīgs par savas komandas izveidi. Komandā iekļauj personas, kam ir īpašas zināšanas ESĪP pilnvarām atbilstīgos konkrētos politikas jautājumos. ESĪP savlaicīgi informē Padomi un Komisiju par komandas sastāvu.
   2.   Dalībvalstis, Savienības iestādes un EĀDD var ierosināt norīkot personālu darbā pie ESĪP. Norīkotam personālam atalgojumu maksā vai nu dalībvalsts, vai attiecīgā Savienības iestāde, vai EĀDD. Darbā pie ESĪP var norīkot arī ekspertus, ko dalībvalstis ir norīkojušas darbā Savienības iestādēs vai EĀDD. Starptautiskie līgumdarbinieki ir kādas dalībvalsts valstspiederīgie.
   3.   Viss norīkotais personāls paliek nosūtītājas dalībvalsts, Savienības iestādes vai EĀDD administratīvā pakļautībā un veic savus pienākumus un rīkojas ESĪP pilnvaru interesēs.
   7. pants
   ESĪP un viņa personāla privilēģijas un imunitāte
   Par privilēģijām, imunitāti un citām garantijām, kas vajadzīgas ESĪP un viņa darbinieku misijas īstenošanai un sekmīgai darbībai, attiecīgā gadījumā vienojas ar uzņēmējvalstīm. Šajā nolūkā dalībvalstis un EĀDD sniedz visu vajadzīgo atbalstu.
   8. pants
   ES klasificētas informācijas drošība
   1.   ESĪP un viņa komandas locekļi ievēro drošības principus un minimālos standartus, kas noteikti Padomes Lēmumā 2013/488/ES (3).
   2.   Saskaņā ar drošības noteikumiem ES klasificētās informācijas aizsardzībai AP ir pilnvarots nodot NATO/KFOR to klasificēto ES informāciju un dokumentus, kuri izstrādāti minētās darbības veikšanai un kuru klasifikācija nav augstāka par CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL.
   3.   Saskaņā ar drošības noteikumiem ES klasificētās informācijas aizsardzībai un ESĪP darbības vajadzībām AP ir pilnvarots nodot Apvienoto Nāciju Organizācijai (ANO) un Eiropas Drošības un sadarbības organizācijai (EDSO) to klasificēto ES informāciju un dokumentus, kuri ir izstrādāti minētās darbības veikšanai un kuru klasifikācija nav augstāka par RESTREINT UE/EU RESTRICTED. Šajā nolūkā sagatavo vietējus noteikumus.
   4.   AP ir pilnvarots ar šo lēmumu saistītām trešām personām nodot neklasificētus ES dokumentus, kuri ir saistīti ar Padomes apspriedēm par minēto darbību un uz kuriem saskaņā ar Padomes reglamenta (4) 6. panta 1. punktu attiecas pienākums ievērot dienesta noslēpumu.
   9. pants
   Piekļuve informācijai un apgādes atbalsts
   1.   Dalībvalstis, Komisija un Padomes Ģenerālsekretariāts ESĪP nodrošina piekļuvi visai vajadzīgajai informācijai.
   2.   Savienības delegācija un/vai dalībvalstis vajadzības gadījumā nodrošina apgādes atbalstu šajā reģionā.
   10. pants
   Drošība
   Saskaņā ar Savienības politiku attiecībā uz tāda personāla drošību, kas izvietots ārpus Savienības operatīvu darbību veikšanai saskaņā ar Līguma V sadaļu, ESĪP saskaņā ar savām pilnvarām un drošības situāciju teritorijā, par kuru viņš ir atbildīgs, veic visus praktiski iespējamos pasākumus, lai nodrošinātu visa ESĪP tiešā pakļautībā esošā personāla drošību, jo īpaši:

               a)

               izstrādājot konkrētu drošības plānu, kura pamatā ir EĀDD norādījumi, ietverot konkrētus fiziskos, organizatoriskos un procesuālos drošības pasākumus, ar kuru noteikta personāla droša pārvietošanās uz teritoriju, par kuru viņš ir atbildīgs, un minētajā teritorijā, kā arī aprakstīta rīcība drošības negadījumos un izklāstīts misijas ārkārtas situāciju un evakuācijas plāns;

               b)

               visam personālam, kas izvietots ārpus Savienības, nodrošinot augsta riska apdrošināšanu, kas atbilst apstākļiem teritorijā, par kuru viņš ir atbildīgs;

               c)

               nodrošinot, lai visi ESĪP komandas locekļi, ko izvieto ārpus Savienības, tostarp uz vietas nolīgtie darbinieki, pirms vai pēc ierašanās teritorijā, par kuru viņš ir atbildīgs, būtu piedalījušies atbilstīgā drošības apmācībā, kuras pamatā ir minētajai teritorijai piešķirtā riska izvērtējuma pakāpe;

               d)

               nodrošinot visu pēc regulāriem drošības izvērtējumiem saskaņoto ieteikumu īstenošanu un saistībā ar progresa un pilnvaru īstenošanas ziņojumu sistēmu sniedzot rakstiskus ziņojumus AP, Padomei un Komisijai par šo ieteikumu īstenošanu un citiem drošības jautājumiem.

         11. pants
   Ziņojumi
   ESĪP regulāri sniedz ziņojumus AP un PDK. Vajadzības gadījumā ESĪP ziņojumus sniedz arī Padomes darba grupām. Ziņojumus regulāri izsūta, izmantojot COREU tīklu. ESĪP var sniegt ziņojumus Ārlietu padomei. Saskaņā ar Līguma 36. pantu ESĪP var tikt iesaistīts Eiropas Parlamenta informēšanā.
   12. pants
   Koordinācija
   1.   Lai sasniegtu Savienības politiskos mērķus, ESĪP veicina Savienības darbību vienotību, saskaņotību un efektivitāti un palīdz nodrošināt to, ka visi Savienības instrumenti un dalībvalstu darbības tiek veiktas konsekventi. ESĪP darbības saskaņo ar Komisijas darbībām, kā arī vajadzības gadījumā ar darbībām, ko reģionā veic citi ESĪP. ESĪP sniedz regulārus ziņojumus dalībvalstu pārstāvniecībām un Savienības delegācijām.
   2.   Misijas norises vietā ESĪP uztur ciešu saikni ar reģionā strādājošiem Savienības delegāciju vadītājiem un dalībvalstu misiju vadītājiem. Viņi dara visu iespējamo, lai palīdzētu ESĪP īstenot pilnvaras. ESĪP sniedz norādījumus EULEX KOSOVO vadītājam par vietējiem politiskiem jautājumiem, tostarp par politiskajiem aspektiem tādos jautājumos, kas saistīti ar izpildes pienākumiem. ESĪP un civilais operāciju komandieris vajadzības gadījumā savstarpēji apspriežas.
   3.   ESĪP uztur sakarus arī ar attiecīgām vietējām struktūrām un citām starptautiskām un reģionālām struktūrām, kas darbojas šajā teritorijā.
   4.   ESĪP kopā ar citiem Savienības darbību īstenotājiem šajā teritorijā nodrošina informācijas izplatīšanu un apmaiņu starp Savienības darbību īstenotājiem uz vietas, lai sasniegtu augstu situācijas kopīgas izpratnes un novērtēšanas pakāpi.
   13. pants
   Palīdzība saistībā ar prasībām
   ESĪP un viņa darbinieki palīdz, nodrošinot elementus reaģēšanai uz jebkādām prasībām un pienākumiem, kas izriet no iepriekšējo ESĪP Afganistānā pilnvarām, un šim nolūkam sniedz administratīvu palīdzību un piekļuvi būtiskajiem dokumentiem.
   14. pants
   Pārskatīšana
   Šā lēmuma īstenošanu un tā saskaņotību ar citām Savienības darbībām reģionā regulāri pārskata. ESĪP līdz 2014. gada novembra beigām AP, Padomei un Komisijai iesniedz visaptverošu pilnvaru īstenošanas pārskata ziņojumu.
   15. pants
   Stāšanās spēkā
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
   To piemēro no 2014. gada 1. jūlija.

      Briselē, 2014. gada 26. jūnijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         E. VENIZELOS

      (1)  Šis nosaukums neskar nostājas par statusu un atbilst ANO DP Rezolūcijai 1244 (1999) un Starptautiskās Tiesas atzinumam par Kosovas neatkarības deklarāciju.

      (2)  OV L 23, 26.1.2012., 5. lpp.

      (3)  Padomes Lēmums 2013/488/ES (2013. gada 23. septembris) par drošības noteikumiem ES klasificētas informācijas aizsardzībai (OV L 274, 15.10.2013., 1. lpp.).

      (4)  Padomes Lēmums 2009/937/ES (2009. gada 1. decembris), ar ko pieņem Padomes reglamentu (OV L 325, 11.12.2009., 35. lpp.).


title: Padomes Lēmums 2009/1012/KĀDP ( 2009. gada 22. decembris ) par atbalstu ES darbībām, lai trešās valstīs veicinātu ieroču eksporta kontroli un principus un kritērijus, kas iekļauti Kopējā nostājā 2008/944/KĀDP

text:
               29.12.2009

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 348/16

      PADOMES LĒMUMS 2009/1012/KĀDP
   (2009. gada 22. decembris)
   par atbalstu ES darbībām, lai trešās valstīs veicinātu ieroču eksporta kontroli un principus un kritērijus, kas iekļauti Kopējā nostājā 2008/944/KĀDP
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 26. panta 2. punktu un 31. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 1997. gada 26. jūnijā pieņēma ES Programmu parasto ieroču nelikumīgas tirdzniecības novēršanai un apkarošanai, uzliekot par pienākumu ES un tās dalībvalstīm veikt saskaņotu darbību, lai sniegtu palīdzību citām valstīm ieroču nelikumīgas tirdzniecības novēršanā un apkarošanā.

               (2)

               Padome 2008. gada 8. decembrī pieņēma Kopējo nostāju 208/944/KĀDP, ar ko izveido kopīgus noteikumus, kas reglamentē militāru tehnoloģiju un ekipējuma eksporta kontroli (1), kurā noteikti astoņi kritēriji attiecībā uz parasto ieroču eksportu, izveidots atteikumu paziņojumu un konsultāciju mehānisms un iekļauta pārskatāmības procedūra, kas paredz ES gada ziņojumu par ieroču eksportu publicēšanu. Minētā kopējā nostāja būtiski sekmē valstu ieroču eksporta kontroles politikas saskaņošanu un vairākas trešās valstis ir paudušas oficiālu atbalstu tās principiem un kritērijiem.

               (3)

               Kopējās nostājas 2008/94/KĀDP 11. pantā paredzēts, ka dalībvalstis pieliek visas pūles, lai mudinātu citas ieroču eksportētājas valstis pieņemt minētās kopējās nostājas principus.

               (4)

               Eiropas Drošības stratēģijā, ko valstu un valdību vadītāji pieņēma 2003. gada 12. decembrī, ir formulētas piecas galvenās problēmas, ar ko ES saskaras apstākļos, kas izveidojušies pēc Aukstā kara: terorisms, masu iznīcināšanas ieroču izplatīšana, reģionāli konflikti, valstu sabrukšana un organizētā noziedzība. Sekas, ko rada parasto ieroču nekontrolēta aprite, ir visbūtiskākais jautājums četrās no minētajām piecām problēmām. Nekontrolēta ieroču nodošana patiesi pasliktina situāciju terorisma un organizētās noziedzības jomā, un tā ir būtisks faktors konfliktu izraisīšanā un izplatīšanā, kā arī valsts struktūru graušanā. Turklāt stratēģijā uzsvērta eksporta kontroles nozīme ieroču izplatīšanas ierobežošanā.

               (5)

               Ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas 2005. gada 8. decembrī pieņemto starptautisko instrumentu, ar kura palīdzību valstis varētu laikus un droši noteikt un izsekot nelikumīgus kājnieku un vieglos ieročus, ir paredzēts papildināt spēkā esošus divpusējus, reģionālus un starptautiskus nolīgumus, lai novērstu, apkarotu un likvidētu kājnieku un vieglo ieroču nelikumīgu tirdzniecību jebkādā izpausmē, kā arī uzlabot tādu nolīgumu efektivitāti.

               (6)

               Eiropadomes 2005. gada 15. un 16. decembrī pieņemtajā ES Stratēģijā nelikumīgas vieglo un kājnieku ieroču (VIKI), kā arī to munīcijas uzkrāšanas un tirdzniecības apkarošanai ir noteikts, ka ES būtu reģionālā un starptautiskā mērogā jāatbalsta stingrākas eksporta kontroles un kritēriji, kas ietverti Rīcības kodeksā attiecībā uz ieroču eksportu, kurš tiek aizstāts ar Kopējo nostāju 2008/944/KĀDP, inter alia palīdzot trešām valstīm izstrādāt tiesību aktus šajā jomā un sekmējot pasākumus, kas uzlabotu pārskatāmību.

               (7)

               Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālā asambleja ar visu Eiropas Savienības dalībvalstu atbalstu 2006. gada 6. decembrī pieņēma rezolūciju “Ceļā uz ieroču tirdzniecības nolīgumu: kopēju starptautisku standartu izveide parasto ieroču importam, eksportam un nodošanai”. Padomes 2006. gada decembrī un 2007. gada jūnijā un decembrī pieņemtajos secinājumos uzsvērts, ka ES un dalībvalstīm ir svarīgi uzņemties aktīvu lomu un sadarboties ar citām valstīm un reģionālām organizācijām Apvienoto Nāciju Organizācijas procesa ietvaros, lai izveidotu kopējus starptautiskus standartus parasto ieroču importam, eksportam un nodošanai, kas būtiski palīdzētu risināt parasto ieroču nevēlamu un bezatbildīgu izplatīšanu, kas apdraud mieru, drošību, attīstību un pilnīgu cilvēktiesību ievērošanu.

               (8)

               Padome 2008. gada 17. martā pieņēma Vienoto rīcību 2008/230/KĀDP par atbalstu ES darbībām, lai veicinātu ieroču eksporta kontroli un ES Rīcības kodeksā attiecībā uz ieroču eksportu ietvertos principus un kritērijus trešās valstīs (2); pēdējā darbība atbilstīgi šai vienotajai rīcībai notika 2009. gada 27. un 28. oktobrī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   1.   Lai praktiski īstenotu:

               —

               Eiropas Drošības stratēģiju,

               —

               ES Stratēģiju VIKI, kā arī to munīcijas nelikumīgas uzkrāšanas un tirdzniecības apkarošanai,

               —

               Kopējās nostājas 2008/944/KĀDP 11. pantu,

               —

               ES Programmu parasto ieroču nelikumīgas tirdzniecības novēršanai un apkarošanai,

               —

               starptautisko instrumentu, ar kura palīdzību valstis var laikus un droši noteikt un izsekot nelikumīgus kājnieku un vieglos ieročus, un

               —

               Padomes secinājumus par starptautisku ieroču tirdzniecības nolīgumu,

         Eiropas Savienība atbalsta darbības, kuru mērķi ir šādi:

               a)

               trešās valstīs veicināt kritērijus un principus, kas ietverti Kopējā nostājā 2008/944/KĀDP;

               b)

               sniegt palīdzību trešām valstīm tiesību aktu izstrādē un īstenošanā, lai nodrošinātu efektīvas ieroču eksporta kontroles;

               c)

               sniegt trešām valstīm palīdzību to amatpersonu apmācībā, kuras izdod atļaujas, lai tādā veidā nodrošinātu, ka tiek ieviestas un īstenotas pienācīgas ieroču eksporta kontroles;

               d)

               sniegt trešām valstīm un reģioniem palīdzību ieroču eksporta valsts un reģionālo ziņojumu izstrādē un citu pārbaudes formu sekmēšanā, lai veicinātu pārskatāmību un atbildību attiecībā uz ieroču eksportu;

               e)

               mudināt trešās valstis atbalstīt Apvienoto Nāciju Organizācijas procesu, kura mērķis ir pieņemt juridiski saistošu starptautisku nolīgumu, ar ko izveidotu kopējus standartus parasto ieroču tirdzniecībai visā pasaulē, un sniegt palīdzību, lai nodrošinātu, ka tās spēj ievērot tādus iespējamus kopējus standartus.

         2.   Projektu apraksts, ar ko sekmē šā panta 1. punktā minēto mērķu sasniegšanu, ir izklāstīts pielikumā.
   2. pants
   1.   Savienības Augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos (AP), ir atbildīgs par šī lēmuma īstenošanu.
   2.   Lēmuma 1. panta 2. punktā minēto projektu tehnisko īstenošanu veic šāda īstenošanas struktūra:
   Vācijas Federālais ekonomikas un eksporta kontroles birojs, BAFA.
   3.   Īstenošanas struktūra veic savus uzdevumus AP aizgādībā. Tādēļ AP stājas vajadzīgos pasākumus ar īstenošanas struktūru.
   3. pants
   1.   Finanšu atsauces summa 1. panta 2. punktā minēto projektu īstenošanai ir EUR 787 000.
   2.   Izdevumus, ko finansē no šā panta 1. punktā minētās summas, pārvalda saskaņā ar procedūrām un noteikumiem, ko piemēro Savienības budžetam.
   3.   Komisija uzrauga, vai pareizi īsteno šā panta 1. punktā minēto ES ieguldījumu. Šim nolūkam tā noslēdz finansēšanas nolīgumus ar 2. panta 2. punktā minētajām īstenošanas iestādēm. Finansēšanas nolīgumā paredz, ka īstenošanas iestādēm jānodrošina ES ieguldījuma pārredzamība atbilstoši tā summai.
   4.   Komisija cenšas noslēgt 3. punktā minēto finansēšanas nolīgumu iespējami drīz pēc šā lēmuma stāšanās spēkā. Tā ziņo Padomei par jebkurām minētā procesa grūtībām, kā arī dara zināmu nolīguma noslēgšanas datumu.
   4. pants
   1.   Kad ir pabeigts pēdējais darba seminārs un beigusies personāla apmaiņa saskaņā ar šo lēmumu, ES misiju vadītāji katrā valstī, kas ir atbalsta saņēmēja, sagatavo informatīvu ziņojumu par to, kādi panākumi ir gūti katrā valstī, kura ir atbalsta saņēmēja. Ziņojumus izstrādās ES misiju vadītāji katrā valstī, kas ir atbalsta saņēmēja.
   2.   AP ziņo Padomei par šā lēmuma īstenošanu, balstoties uz regulāriem ziņojumiem, ko izstrādā 2. panta 2. punktā minētā īstenošanas struktūra un šā panta 1. punktā minētie misiju vadītāji. Ziņojumi ir Padomes veikta izvērtējuma pamatā. Komisija sniedz informāciju par 3. panta 3. punktā minēto projektu finansiālo īstenošanu.
   5. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
   Tas zaudē spēku 24 mēnešus pēc dienas, kad noslēgti 3. panta 3. punktā minētais finansēšanas nolīgums vai sešus mēnešus pēc lēmuma pieņemšanas dienas, ja minētajā laikā nav noslēgts finansēšanas nolīgums.
   6. pants
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2009. gada 22. decembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         A. CARLGREN

      (1)  OV L 335, 13.12.2008., 99. lpp.

      (2)  OV L 75, 18.3.2008., 81. lpp.

      PIELIKUMS

         Atbalsts ES darbībām, lai trešās valstīs veicinātu ieroču eksporta kontroli un principus un kritērijus, kas iekļauti Kopējā nostājā 2008/944/KĀDP

      I.   Mērķi

      Šā lēmuma vispārējie mērķi ir:

                  a)

                  trešās valstīs veicināt kritērijus un principus, kas ietverti Kopējā nostājā 2008/944/KĀDP;

                  b)

                  sniegt palīdzību trešām valstīm tiesību aktu izstrādē un īstenošanā, lai nodrošinātu efektīvas ieroču eksporta kontroles;

                  c)

                  sniegt valstīm palīdzību to amatpersonu apmācībā, kuras izdod atļaujas, lai tādā veidā nodrošinātu, ka tiek ieviestas un īstenotas pienācīgas ieroču eksporta kontroles;

                  d)

                  sniegt valstīm un reģioniem palīdzību ieroču eksporta valsts un reģionālo ziņojumu izstrādē un citu pārbaudes formu sekmēšanā, lai veicinātu pārskatāmību un atbildību attiecībā uz ieroču eksportu;

                  e)

                  mudināt trešās valstis atbalstīt Apvienoto Nāciju Organizācijas procesu, kura mērķis ir pieņemt juridiski saistošu starptautisku nolīgumu, ar ko izveidotu kopējus standartus parasto ieroču tirdzniecībai visā pasaulē, un sniegt palīdzību, lai nodrošinātu, ka tās spēj ievērot tādus iespējamus kopējus standartus.

            II.   Projekti

                  Mērķis:
                  Nodrošināt tehnisku palīdzību ieinteresētām trešām valstīm, kas ir izrādījušas vēlmi uzlabot savus standartus un praksi militāro tehnoloģiju un ekipējuma eksporta kontroles jomā, un saskaņot tos ar standartiem un praksi, par ko vienojušās un ko īsteno Eiropas Savienības dalībvalstis, un kā noteikts Kopējā nostājā 2008/944/KĀDP, kā arī un tam atbilstīgajos norādījumos.

                  Apraksti un izmaksu aprēķini:

                              i)

                              Darba semināri valstu grupām
                              Šis projekts tiks organizēts kā pieci divu dienu darba semināri, uz kuriem uzaicinās attiecīgi izraudzītu valstu valdību amatpersonas, muitas amatpersonas un amatpersonas, kas izdod atļaujas. Arī aizsardzības rūpniecības pārstāvji var būt aicināti piedalīties. Darba semināri var notikt atbalsta saņēmējā valstī vai citā AP noteiktā vietā. Apmācību attiecīgās jomās veiks to ES dalībvalstu valsts iestāžu eksperti, kuras pieskaņojušās Kopējai nostājai 2008/944/KĀDP, kā arī ES Padomes sekretariāta un/vai privātā sektora (tostarp NVO) eksperti;

                              ii)

                              Personāla apmaiņa
                              Šis projekts tiks organizēts kā četri ilgākais viena mēneša mācību apmeklējumi, kuros atbalsta saņēmēju ES kandidātvalstu valdības amatpersonas un/vai amatpersonas, kas izdod atļaujas, apmeklē attiecīgās ES dalībvalstu iestādes, vai arī četri ilgākais viena mēneša mācību apmeklējumi, kuros ES dalībvalstu valdības amatpersonas un/vai amatpersonas, kas izdod atļaujas, apmeklē attiecīgā atbalsta saņēmēju iestādes (1).

            III.   Īstenošanas laiks

      Kopējais paredzētais projekta īstenošanas laiks ir 24 mēneši.
      IV.   Atbalsta saņēmēji

                  2010. gada pirmā puse:

                              i)

                              Rietumbalkānu valstis (Albānija, Bosnija un Hercegovina, Horvātija, Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika, Melnkalne un Serbija);

                              ii)

                              Eiropas kaimiņattiecību politikas Vidusjūras reģiona Ziemeļāfrikas partnervalstis (Alžīrija, Ēģipte, Lībija, Maroka un Tunisija).

                  2010. gada otrā puse:
                  Eiropas kaimiņattiecību politikas Austrumeiropas un Kaukāza partnervalstis (Armēnija, Azerbaidžāna, Baltkrievija, Gruzija, Moldova un Ukraina).

                  2011. gada pirmā puse:
                  Rietumbalkānu valstis (Albānija, Bosnija un Hercegovina, Horvātija, Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika, Melnkalne un Serbija).

                  2011. gada otrā puse:
                  Eiropas kaimiņattiecību politikas Austrumeiropas un Kaukāza partnervalstis (Armēnija, Azerbaidžāna, Baltkrievija, Gruzija, Moldova un Ukraina).

            Ja neparedzētu apstākļu dēļ rodas vajadzība grozīt darba semināru dalībnieku sarakstus vai darba semināru grafikus, Parasto ieroču eksporta jautājumu darba grupa (COARM) to var darīt pēc AP priekšlikuma.
      Ja kāda no minētajām valstīm nevēlas piedalīties darba seminārā, papildus var izraudzīties valstis (2) no šādiem Eiropas kaimiņattiecību politikas partneriem: Izraēla, Jordānija, Libāna, Palestīniešu pašpārvalde un Sīrija.
      V.   Ietekmes novērtējums

      Šā lēmuma un Vienotās rīcības 2008/230/KĀDP ietekme būtu tehniski jānovērtē pēc tam, kad pabeigts pēdējais darba seminārs un beigusies personāla apmaiņa saskaņā ar šo lēmumu. Novērtējumu veic, izstrādājot informatīvu ziņojumu par to, kā valstīs, kuras ir atbalsta saņēmējas, pieņem attiecīgos tiesību aktus, izveido eksporta kontroles iestādes un veic efektīvu eksporta kontroli. Ziņojumus izstrādās ES misiju vadītāji katrā valstī, kas ir atbalsta saņēmēja.

         (1)  Par personāla apmaiņas atlasi jāvienojas saistītajā Padomes darba grupā pēc AP iesniegta priekšlikuma.

         (2)  Par to jāvienojas saistītajā Padomes Padomes darba grupā pēc AP iesniegta priekšlikuma.


title: Padomes Lēmums (1997. gada 27. novembris) par Eiropas Kopienas pievienošanos ANO Eiropas Ekonomikas komisijas Nolīgumam vienotu tehnisko prasību apstiprināšanai riteņu transportlīdzekļiem, aprīkojumam un detaļām, ko var uzstādīt un/vai lietot riteņu transportlīdzekļos, un par nosacījumiem to apstiprinājumu savstarpējai atzīšanai, kas piešķirti, pamatojoties uz šīm prasībām (Pārskatītais 1958. gada Nolīgums)

text:
Avis juridique important

|

31997D0836

Official Journal L 346 , 17/12/1997 P. 0078 - 0094

PADOMES LĒMUMS(1997. gada 27. novembris)par Eiropas Kopienas pievienošanos ANO Eiropas Ekonomikas komisijas Nolīgumam vienotu tehnisko prasību apstiprināšanai riteņu transportlīdzekļiem, aprīkojumam un detaļām, ko var uzstādīt un/vai lietot riteņu transportlīdzekļos, un par nosacījumiem to apstiprinājumu savstarpējai atzīšanai, kas piešķirti, pamatojoties uz šīm prasībām("Pārskatītais 1958. gada Nolīgums")(97/836/EK)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 100.a un 113. pantu saistībā ar 228. panta 2. punkta pirmo teikumu, 228. panta 3. punkta otro daļu un 228. panta 4. punktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[1],ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu[2],(1) tā kā ar 1990. gada 23. oktobra Lēmumu Padome pilnvaroja Komisiju piedalīties sarunās par ANO Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEK) Nolīguma pārskatīšanu, kas noslēgts 1958. gada 20. martā Ženēvā, vienotu apstiprinājuma nosacījumu pieņemšanai un apstiprinājuma savstarpējai atzīšanai mehānisko transportlīdzekļu aprīkojumam un detaļām;(2) tā kā 1958. gada Nolīgums ir pārskatīts;(3) tā kā iepriekšminēto sarunu rezultātā Kopienai ir iespēja kļūt par Pārskatītā nolīguma Līgumslēdzēju pusi kā reģionālai ekonomikas integrācijas organizācijai, kuru dalībvalstis pilnvarojušas Nolīguma aptvertajās jomās;(4) tā kā pievienošanās Pārskatītajam nolīgumam atbilst kopējās tirdzniecības politikas mērķim saskaņā ar Līguma 113. pantu, paredzot tehnisko šķēršļu atcelšanu mehānisko transportlīdzekļu tirdzniecībā starp Līgumslēdzējām pusēm; tā kā Kopienas iesaistīšanās pastiprinās saskaņošanas pasākumus, ko veic saskaņā ar šo nolīgumu, un tādējādi ļaus vieglāk piekļūt ārpuskopienas valstu tirgiem; tā kā iesaistīšanās rezultātā jāpanāk atbilstība starp dokumentiem, ko sauc par "noteikumiem" un kas pieņemti saskaņā ar Pārskatīto nolīgumu, un Kopienas tiesību aktiem šajā jomā;(5) tā kā mehānisko transportlīdzekļu apstiprināšanu un tehnisko saskaņošanu veic, pamatojoties uz direktīvām par transportlīdzekļu sistēmām, sastāvdaļām un atsevišķām tehniskām vienībām saskaņā ar Līguma 100.a pantu par iekšējā tirgus izveidošanu un darbību; tā kā no 1996. gada 1. janvāra attiecībā uz M1 kategorijas transportlīdzekļiem saskaņošana ir pabeigta un obligāta tajā nozīmē, kas paredzēta Padomes 1970. gada 6. februāra Direktīvā 70/156/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju tipa apstiprinājumu[3] un atsevišķās direktīvās par šo transportlīdzekļu kategoriju;(6) tā kā, lai Kopiena pievienotos Pārskatītajam nolīgumam, nepieciešami grozījumi dokumentos, kas pieņemti saskaņā ar Līguma 189.b pantā minēto procedūru; tā kā tādēļ nepieciešams Eiropas Parlamenta pozitīvs atzinums;(7) tā kā par "noteikumiem" sauktie dokumenti, ko organizācijas pieņēmušas saskaņā ar Pārskatīto nolīgumu, kļūs Kopienai saistoši sešu mēnešu laikā pēc to paziņošanas Kopienai, ja Kopiena nedarīs zināmu, ka tiem nepiekrīt; tā kā tādēļ jāparedz, ka pirms Kopienas balsojuma par šiem dokumentiem jāpieņem lēmums saskaņā ar to pašu procedūru, ko piemēro, lai pievienotos Pārskatītajam nolīgumam, ja šie dokumenti nav vienkārši pielāgošanās tehnikas attīstībai;(8) tā kā, atzīstot, ka šāda veida noteikumu pieņemšana ir pielāgošanās tehnikas attīstībai, Kopienas balsojumu var izlemt saskaņā ar procedūru, ko izmanto, lai direktīvas transportlīdzekļu tipa apstiprināšanu pielāgotu tehnikas attīstībai;(9) tā kā jāizveido praktiskas metodes attiecībā uz Kopienas un dalībvalstu iesaistīšanos Pārskatītajā nolīgumā;(10) tā kā Pārskatītais nolīgums paredz vienkāršotu procedūru Nolīguma grozījumiem; tā kā jāizveido lēmumu pieņemšanas forma Kopienas līmenī, ņemot vērā šīs procedūras ierobežojumus;(11) tā kā saskaņā ar Pārskatītā nolīguma prasībām katra jauna Līgumslēdzēja puse, iesniedzot pievienošanās dokumentus, var līdztekus paziņot, ka tai nebūs saistoši konkrēti ANO/EEK noteikumi, norādot par tiem sīkāku informāciju; tā kā Kopiena vēlas piemērot minētās prasības, lai nekavējoties pievienotos virknei noteikumu, kurus uzskata par būtiskiem transportlīdzekļu apstiprināšanas sistēmas pareizai darbībai, kā iepriekš noteikts Direktīvās 70/156/EEK, 74/150/EEK[4] un 92/61/EK[5], un, ņemot vērā to nozīmīgumu attiecībā uz transportlīdzekļu apstiprināšanu Kopienas līmenī un tāpat starptautiskā līmenī, izskatīt pakāpenisku pievienošanos citiem noteikumiem katrā atsevišķā gadījumā;(12) tā kā šī pievienošanās neierobežo iespēju pārtraukt ANO/EEK noteikumu piemērošanu, kas minēti Kopienas apstiprinātajā sarakstā, atbilstīgi Pārskatītā nolīguma 1. panta 6. punktam; tā kā šāda piemērošanas pārtraukšana jo īpaši attieksies uz gadījumiem, kad Kopiena pieņem stingrākas piesārņotājvielu un trokšņu emisiju normas un atbilstīgie UN/ECE noteikumi netiek attiecīgi grozīti;(13) tā kā gadījumos, kad Kopiena nepievienojas visiem ANO/EEK noteikumiem, bet tikai noteiktai virknei šo noteikumu, kurus uzskata par būtiskiem transportlīdzekļu apstiprināšanas sistēmas pareizai darbībai, tām dalībvalstīm, kas uzņemas pildīt šos noteikumus, kam nepievienojas Kopiena, jāļauj šos noteikumus vadīt un attīstīt;(14) tā kā saskaņā ar Līguma 234. pantu dalībvalstīm jānodrošina, ka nav pretrunu starp agrāk parakstītiem ANO/EEK noteikumiem, kuriem Kopiena nepievienojas, un atbilstīgajiem spēkā esošajiem Kopienas tiesību aktiem;(15) tā kā dalībvalstu pievienošanās ANO/EEK noteikumiem nevar būt pretrunā Direktīvām 70/156/EEK, 74/150/EEK un 92/61/EEK, kā arī jāņem vērā procedūras, kas noteiktas Padomes 1983. gada 28. marta Direktīvā 83/189/EEK, ar ko nosaka informācijas sniegšanas kārtību tehnisko standartu un noteikumu jomā[6];(16) tā kā saskaņā ar Kopienas noteikumiem no Pārskatītā nolīguma 2., 4. un 5. panta izrietošo saistību ieviešana ir dalībvalstu uzdevums,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsKopiena pievienojas ANO Eiropas Ekonomikas komisijas Nolīgumam par vienotu tehnisko prasību apstiprināšanu riteņu transportlīdzekļiem, aprīkojumam un detaļām, ko var uzstādīt un/vai lietot riteņu transportlīdzekļos, un par nosacījumiem to apstiprinājumu savstarpējai atzīšanai, kas piešķirti, pamatojoties uz šīm prasībām, turpmāk - "Pārskatītais nolīgums".Pārskatītā nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam kā I pielikums.2. pantsPadomes priekšsēdētājs ir pilnvarots iecelt personu, kam būs tiesības parakstīt pievienošanās dokumentu atbilstoši Pārskatītā nolīguma 6. panta 3. punkta prasībām un iesniegt paziņojumu saskaņā ar šā lēmuma IV pielikumu.3. pants1. Ievērojot Pārskatītā nolīguma 1. panta 5. punktu, Kopiena paziņo, ka tās pievienošanās ietvers tikai šā lēmuma II pielikumā uzskaitīto ANO/EEK noteikumu ieviešanu.2. Ievērojot Pārskatītā nolīguma 1. panta 6. punktu, Kopiena saskaņā ar šā lēmuma 4. panta 2. punkta otrajā ievilkumā izklāstīto procedūru var nolemt pārtraukt piemērot pirms tam pieņemtus ANO/EEK noteikumus.3. Ievērojot Pārskatītā nolīguma 1. panta 7. punktu, Kopiena saskaņā ar šā lēmuma 4. panta 2. punkta otrajā ievilkumā izklāstīto procedūru var nolemt piemērot vienu, vairākus vai visus ANO/EEK noteikumus, kuriem tā nebija piekritusi laikā, kad pievienojās Pārskatītajam nolīgumam.4. pants1. Praktiskas metodes saistībā ar Kopienas un dalībvalstu iesaistīšanos ANO/EEK darbā noteiktas III pielikumā.Kopienas ieguldījumu attiecībā uz ANO/EEK darba programmas prioritātēm nosaka saskaņā ar III pielikuma 1. punktā noteikto procedūru.2. Kopiena atbalsta ANO/EEK noteikumu projektu vai noteikumu grozījumu projektu pieņemšanu:- gadījumā, kad Kopienas pieņemtus esošos noteikumus pielāgo tehnikas attīstībai, projektu apstiprina saskaņā ar Direktīvas 70/156/EEK 13. pantā noteikto procedūru,- visos citos gadījumos, kad pēc Komisijas priekšlikuma un ar Eiropas Parlamenta pozitīvu atzinumu Padome projektu apstiprinājusi ar kvalificētu balsu vairākumu.3. Ja ANO/EEK noteikumi vai ANO/EEK noteikumu grozījumi ir pieņemti bez Kopienas atbalsta, Kopiena izsaka iebildumu saskaņā ar Pārskatītā nolīguma 1. panta 2. punkta otro daļu.4. Pieņemot, ka Kopiena savā balsojumā atbalsta ANO/EEK noteikumus vai ANO/EEK noteikumu grozījumus, lēmumā arī jānorāda, vai šie noteikumi kļūst par visas EK transportlīdzekļu tipa apstiprināšanas sistēmas sastāvdaļu un aizstāj Kopienas esošos tiesību aktus.5. Kopienai saistošus ANO/EEK noteikumus vai ANO/EEK noteikumu grozījumus pirms to stāšanās spēkā publicē Kopienu oficiālajās valodās Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.5. pants1. Ierosinātos Pārskatītā līguma grozījumus, kas iesniegti Līgumslēdzējām pusēm, Kopienas vārdā pieņem Padome ar kvalificētu balsu vairākumu pēc Komisijas priekšlikuma un pēc Eiropas Parlamenta atzinuma saņemšanas.2. Lēmumu par iebildumu celšanu vai necelšanu attiecībā uz citu Līgumslēdzēju pušu ierosinātiem Pārskatītā nolīguma grozījumiem pieņem saskaņā ar procedūru, ko ievēro, pievienojoties šim nolīgumam. Ja šī procedūra nav pabeigta nedēļu pirms termiņa, kas noteikts Pārskatītā nolīguma 13. panta 2. punktā, Komisija pirms termiņa beigām Kopienas vārdā iebilst pret grozījumiem.6. pantsTās dalībvalstis, kas uzņemsies vai uzņēmušās piemērot ANO/EEK noteikumus, kas nav saistoši Kopienai, var turpināt vadīt un attīstīt šos noteikumus, pieņemot grozījumus atbilstīgi tehnikas attīstībai, tajā pašā laikā nodrošinot:- ka šo noteikumu pieņemšana nav pretrunā ar Direktīvu 70/156/EEK, 74/150/EEK un 92/61/EEK normām un- ka tiek ievērotas Direktīvā 83/189/EEK noteiktās procedūras.Briselē, 1997. gada 27. novembrīPadomes vārdā - priekšsēdētājs G. WOHLFARTI PIELIKUMSANO EIROPAS EKONOMIKAS KOMISIJAS IEKŠZEMES TRANSPORTA KOMITEJASNOLĪGUMSpar vienotu tehnisko prasību apstiprināšanu riteņu transportlīdzekļiem, aprīkojumam un detaļām, ko var uzstādīt un/vai lietot riteņu transportlīdzekļos, un par nosacījumiem to apstiprinājumu savstarpējai atzīšanai, kas piešķirti, pamatojoties uz šīm prasībām[7]2. pārskatīšana(Ieskaitot grozījumus, kas stājās spēkā 1995. gada 16. oktobrī)[pic]APVIENOTO NĀCIJU ORGANIZĀCIJANOLĪGUMSpar vienotu tehnisko prasību apstiprināšanu riteņu transportlīdzekļiem, aprīkojumam un detaļām, ko var uzstādīt un/vai lietot riteņu transportlīdzekļos, un par nosacījumiem to apstiprinājumu savstarpējai atzīšanai, kas piešķirti, pamatojoties uz šīm prasībāmLĪGUMSLĒDZĒJAS PUSES,NOLĒMUŠAS grozīt Nolīgumu par vienotu mehānisko transportlīdzekļu aprīkojuma un detaļu apstiprināšanas nosacījumu pieņemšanu un šāda apstiprinājuma savstarpēju atzīšanu, kas sastādīts Ženēvā 1958. gada 20. martā unVĒLOTIES noteikt vienotas tehniskās prasības, kas jāiepiemēro konkrētiem riteņu transportlīdzekļiem, to aprīkojumam un detaļām, izmantojot savās valstīs,VĒLOTIES pieņemt šīs prasības savās valstīs iespējami drīz unVĒLOTIES savās valstīs veicināt tādu transportlīdzekļu, aprīkojuma un detaļu izmantošanu, ko saskaņā ar šīm prasībām apstiprinājusi citas Līgumslēdzējas puses kompetentās iestādes,IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.1. pants1. Līgumslēdzējas puses ar Administratīvās komitejas starpniecību, kuras sastāvā ir visas Līgumslēdzējas puses saskaņā ar 1. pielikumā izklāstītās procedūras noteikumiem, pamatojoties uz turpmāk minētajiem pantiem un punktiem, izveido noteikumus riteņu transportlīdzekļiem, aprīkojumam un detaļām, ko var uzstādīt un/vai lietot riteņu transportlīdzekļos. Vajadzības gadījumā tehniskajās prasībās ietver alternatīvas iespējas, un, ja iespējams, šīs prasības ir vērstas uz snieguma rādītājiem un ietver pārbaudes metodes, kā arī ietver nosacījumus tipa apstiprinājuma piešķiršanai un savstarpējai atzīšanai, lai tos var izmantot tās Līgumslēdzējas puses, kas izvēlas ieviest noteikumus, izmantojot tipa apstiprinājumu.Nolīgumā:- termins "riteņu transportlīdzekļi, aprīkojums un detaļas" ietver visus riteņu transportlīdzekļus, aprīkojumu un detaļas, kuru īpašības ietekmē satiksmes drošību, vides aizsardzību un enerģijas taupīšanu,- termins "tipa apstiprinājums saskaņā ar noteikumiem" nozīmē administratīvu procedūru, ar kuru Līgumslēdzējas puses kompetentās iestādes pēc vajadzīgo pārbaužu veikšanas apliecina, ka ražotāja transportlīdzeklis, aprīkojums vai detaļas atbilst šo noteikumu prasībām. Pēc tam ražotājs apliecina, ka visi tirgū laistie transportlīdzekļi, aprīkojums un detaļas ražoti identiski apstiprinātajam ražojumam.Noteikumu piemērošanai varētu būt dažādas tipa apstiprinājuma alternatīvas procedūras. Vienīgā vispārzināmā un dažās ANO Eiropas Ekonomikas komisijas dalībvalstīs piemērotā alternatīvā procedūra ir pašsertifikācija, ar kuru ražotājs bez iepriekšējas administratīvas kontroles apliecina, ka katrs tirgū laistais ražojums atbilst minētajiem noteikumiem; kompetentās administratīvās iestādes, ņemot paraugus no tirgū izlaistās produkcijas izlases kārtā, var pārbaudīt, vai pašsertificētie ražojumi atbilst minēto noteikumu prasībām.2. Administratīvo komiteju veido visas Līgumslēdzējas puses saskaņā ar 1. pielikumā noteiktās procedūras noteikumiem. Noteikumus, kas sastādīti saskaņā ar 1. pielikumā norādīto procedūru, Administratīvā komiteja paziņo Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāram, turpmāk - "ģenerālsekretārs". Ģenerālsekretārs iespējami drīz paziņo Līgumslēdzējām pusēm par šiem noteikumiem.Noteikumus uzskata par pieņemtiem, ja sešu mēnešu periodā pēc ģenerālsekretāra paziņojuma vairāk kā trešā daļa Līgumslēdzēju pušu nav paziņojušas ģenerālsekretāram, ka tās nepiekrīt šiem noteikumiem.Noteikumi ietver šādus jautājumus:a) riteņu transportlīdzekļi, attiecīgais aprīkojums vai detaļas;b) tehniskās prasības, kurām vajadzības gadījumā var norādīt alternatīvas;c) pārbaudes metodes, ar kurām pārbauda snieguma rādītājus;d) nosacījumi tipa apstiprinājuma piešķiršanai un šā apstiprinājuma savstarpējai atzīšanai, ieskaitot visus apstiprinājuma marķējumus un nosacījumus ražojuma atbilstības nodrošināšanai;e) noteikumu spēkā stāšanās datums(-i).Vajadzības gadījumā noteikumos var ietvert atsauces uz kompetento iestāžu akreditētām laboratorijām, ja jāveic apstiprinājumam iesniegto riteņu transportlīdzekļu, aprīkojuma vai detaļu pieņemšanas pārbaude.3. Kad noteikumi ir pieņemti, ģenerālsekretārs iespējami drīz paziņo par to visām Līgumslēdzējām pusēm, norādot, kuras Līgumslēdzējas puses iebildušas un attiecībā uz kurām Līgumslēdzējām pusēm noteikumi nestājas spēkā.4. Pieņemtie noteikumi stājas spēkā šā nNolīguma noteikumos noteiktajā datumā(-os) visām Līgumslēdzējām pusēm, kas nav paziņojušas, ka noteikumiem nepiekrīt.5. Deponējot pievienošanās dokumentu, katra jauna Līgumslēdzēja puse var apliecināt, ka tai nav saistoši atsevišķi noteikumi, ko pievieno šim nolīgumam, vai ka tai nav saistošs neviens no noteikumiem. Ja tajā pašā laikā noteikumu projektam vai pieņemtiem noteikumiem tiek piemērota šā panta 2., 3. un 4. punktā noteiktā procedūra, ģenerālsekretārs dara zināmu šo projektu vai pieņemtos noteikumus jaunajai Līgumslēdzējai pusei un tie stājas spēkā kā noteikumi jaunajai Līgumslēdzējai pusei tikai saskaņā ar šā panta 4. punktā izklāstītajiem nosacījumiem. Ģenerālsekretārs paziņo visām Līgumslēdzējām pusēm par datumu, kad noteikumi stājas spēkā. Ģenerālsekretārs tām arī dara zināmus visus atsevišķu noteikumu nepiemērošanas apliecinājumus, ko Līgumslēdzējas puses var paziņot saskaņā ar šā punkta noteikumiem.6. Katra Līgumslēdzējas puse, kas piemēro noteikumus, var jebkurā laikā, brīdinot gadu iepriekš, paziņot ģenerālsekretāram, ka tās administratīvā vadība paredz pārtraukt noteikumu piemērošanu. Šo paziņojumu ģenerālsekretārs dara zināmu pārējām Līgumslēdzējām pusēm.Piešķirtie apstiprinājumi paliek spēkā līdz to atsaukšanai.Ja Līgumslēdzēja puse pārtrauc izdot apstiprinājumus saskaņā ar noteikumiem, tā:- pienācīgi pārrauga ražojuma atbilstību tiem ražojumiem, kuriem pirms tam piešķīra tipa apstiprinājumu,- veic nepieciešamos pasākumus, kas noteikti 4. pantā, ja Līgumslēdzēja puse, kas turpina piemērot noteikumus, informē par neatbilstību,- turpina paziņot citu Līgumslēdzēju pušu kompetentajām iestādēm par apstiprinājumu atsaukšanu saskaņā ar 5. pantu,- turpina piešķirt esošo apstiprinājumu pagarinājumus.7. Jebkura Līgumslēdzēja puse, kas nepiemēro noteikumus, var jebkurā laikā paziņot ģenerālsekretāram, ka tā paredz turpmāk šos noteikumus piemērot, un šai Līgumslēdzējai pusei noteikumi stāsies spēkā sešdesmitajā dienā pēc paziņojuma. Ģenerālsekretārs paziņo visām Līgumslēdzējām pusēm par katru gadījumu, kad noteikumi stājušies spēkā jaunai Līgumslēdzējai pusei saskaņā ar šo punktu.8. Līgumslēdzējas puses, kurām noteikumi ir spēkā, šeit turpmāk dēvē par "Līgumslēdzējām pusēm, kas piemēro noteikumus".2. pantsKatra Līgumslēdzēja puse, kas galvenokārt piemēro noteikumus, izmantojot tipa apstiprinājumu, piešķir kādos no noteikumiem aprakstītos tipa apstiprinājumus un apstiprinājuma marķējumus riteņu transportlīdzekļiem, aprīkojumam vai detaļu modeļiem, uz ko attiecas noteikumi, ar nosacījumu, ka šai Līgumslēdzējai pusei ir tehniskā kompetence un tā ir apmierināta ar apstiprinātā modeļa ražojuma atbilstības nodrošināšanas kārtību, kā noteikts 2. papildinājumā. Katra Līgumslēdzēja puse, kas piemēro noteikumus, izmantojot tipa apstiprinājumu, atsakās piešķirt noteikumos ietverto tipa apstiprinājumu un apstiprinājuma marķējumu, ja minētie nosacījumi nav izpildīti.3. pantsRiteņu transportlīdzekļus, aprīkojumu vai detaļas, kurām Līgumslēdzēja puse ir izsniegusi tipa apstiprinājumu saskaņā ar šā nolīguma 2. pantu un kas ražoti vai nu tās Līgumslēdzējas puses teritorijā, kas piemēro attiecīgos noteikumus, vai citā Līgumslēdzējas puses norādītā valstī, kas pienācīgi apstiprinājusi attiecīgos riteņu transportlīdzekļus, aprīkojumu vai detaļu modeļus, uzskata par atbilstošiem visu to Līgumslēdzēju pušu likumdošanai, kas piemēro minētos noteikumus, izmantojot tipa apstiprinājumu.4. pantsJa to Līgumlēdzēju pušu kompetentās iestādes, kas piemēro noteikumus, izmantojot tipa apstiprinājumu, konstatē, ka konkrēti riteņu transportlīdzekļi, aprīkojums vai detaļas ar apstiprinājuma marķējumu, ko izdevusi Līgumslēdzēja puse saskaņā ar minētajiem noteikumiem, neatbilst apstiprinātajam modelim, tās informē tās Līgumslēdzējas puses kompetentās iestādes, kas izdevušas apstiprinājumu. Atbilstošā Līgumslēdzēja puse tad attiecīgi rīkojas, lai panāktu šo ražotāju izgatavoto ražojumu atbilstību apstiprinātajiem modeļiem un informē citas Līgumslēdzējas puses, kas piemēro noteikumus, izmantojot tipa apstiprinājumu, par veiktajiem pasākumiem, kas vajadzības gadījumā var ietvert apstiprinājuma atsaukšanu. Ja var rasties draudi satiksmes drošībai vai videi, Līgumslēdzēja puse, kas izdevusi apstiprinājumu, pēc tam, kad ir saņēmusi informāciju par neatbilstību apstiprinātajam(-iem) modelim(-ļiem), informē pārējās Līgumslēdzējas puses par radušos situāciju. Līgumslēdzējas puses var aizliegt pārdot un izmantot šādus riteņu transportlīdzekļus, aprīkojumu vai detaļas savā teritorijā.5. pantsVisu Līgumslēdzēju pušu kompetentās iestādes, kas piemēro noteikumus, izmantojot tipa apstiprinājumu, katru mēnesi citu Līgumslēdzēju pušu kompetentajām iestādēm nosūta riteņu transportlīdzekļu, aprīkojuma un detaļu sarakstu, kurām tās attiecīgajā mēnesī atteikušās piešķirt apstiprinājumus vai atsaukušas apstiprinājumus; turklāt, saņemot pieprasījumu no citas Līgumslēdzējas puses, kas piemēro noteikumus, izmantojot tipa apstiprinājumu, kompetentās iestādes, nekavējoties šai kompetentajai iestādei nosūta kopiju ar visu atbilstošo informāciju, kas bijusi pamatā lēmumam piešķirt, atteikties piešķirt vai atsaukt apstiprinājumu riteņu transportlīdzeklim, aprīkojumam vai detaļām saskaņā ar noteikumiem.6. pants1. Par šā nolīguma Līgumslēdzējām pusēm var kļūt ANO Eiropas Ekonomikas komisijas dalībvalstis, valstis, kas komisijā pieņemtas ar konsultatīvām pilnvarām saskaņā ar komisijas kompetences 8. punktu, un reģionālās ekonomikas integrācijas organizācijas, kuras izveidojušas ANO Eiropas Ekonomikas komisijas dalībvalstis un kurām to dalībvalstis ir piešķīrušas pilnvaras Nolīguma ietvertajās jomās, ieskaitot tiesības pieņemt savām dalībvalstīm saistošus lēmumus.Lai noteiktu balsu skaitu, kas minēts 1. panta 2. punktā un 12. panta 2. punktā, reģionālās ekonomikas integrācijas organizācijas balsu skaits ir vienāds ar to šīs organizācijas dalībvalstu skaitu, kas ietilpst ANO Eiropas Ekonomikas komisijā.2. Tā kā atsevišķos ANO Eiropas Ekonomikas komisijas pasākumos saskaņā ar komisijas kompetences 11. pantu var piedalīties Apvienoto Nāciju Organizācijas dalībvalstis vai šādu valstu reģionālās ekonomikas integrācijas organizācijas, kurām to dalībvalstis ir piešķīrušas pilnvaras Nolīguma ietvertajās jomās, ieskaitot tiesības pieņemt savām dalībvalstīm saistošus lēmumus, tās var kļūt par šā nolīguma Līgumslēdzējām pusēm.Lai noteiktu balsu skaitu, kas minēts 1. panta 2. punktā un 12. panta 2. punktā, reģionālās ekonomikas integrācijas organizācijas balsu skaits ir vienāds ar to šīs organizācijas dalībvalstu skaitu, kas ietilpst Apvienoto Nāciju Organizācijā.3. Jaunu Līgumslēdzēju pušu, kas nav 1958. gada Nolīguma Līgumslēdzējas puses, pievienošanās stājas spēkā līdz ar dokumenta iesniegšanu ģenerālsekretāram pēc grozītā Nolīguma stāšanās spēkā.7. pants1.Grozītais Nolīgums stājas spēkā deviņus mēnešus pēc tam, kad ģenerālsekretārs to pārsūtījis visām 1958. gada Nolīguma Līgumslēdzējām pusēm.2. Grozītais Nolīgums nestājas spēkā, ja sešu mēnešu laikā pēc tam, kad ģenerālsekretārs to pārsūtījis visām 1958. gada Nolīguma Līgumslēdzējām pusēm, no 1958. gada Nolīguma Līgumslēdzējām pusēm saņemts kāds iebildums.3. Jaunām Līgumslēdzējām pusēm, kas pievienojas grozītajam Nolīgumam, šis nolīgums stājas spēkā sešdesmitajā dienā, skaitot no dienas, kad deponēts pievienošanās dokuments.8. pants1. Jebkura Līgumslēdzēja puse šo nolīgumu var denonsēt, par to paziņojot ģenerālsekretāram.2. Denonsēšana stājas spēkā 12 mēnešus pēc dienas, kurā ģenerālsekretārs saņēmis šo paziņojumu.9. pants1. Jebkura jauna Līgumslēdzēja puse saskaņā ar šā nolīguma 6. pantu pievienošanās laikā vai jebkurā laikā pēc tam var apliecināt, nosūtot ģenerālsekretāram adresētu paziņojumu, par šā Nolīguma paplašināšanu, ietverot visas vai kādu no teritorijām, par kuras starptautiskajām attiecībām tā atbild. Nolīgumu paplašina, ietverot paziņojumā nosaukto teritoriju vai teritorijas, sešdesmitajā dienā, skaitot no dienas, kad ģenerālsekretārs saņēmis paziņojumu.2. Jebkura jauna Līgumslēdzēja puse saskaņā ar šā nolīguma 6. pantu, kas atbilstoši šā panta 1. punktam apliecinājusi šā nolīguma paplašināšanu, ietverot jebkuru teritoriju, par kuras starptautiskajām attiecībām tā atbild, var denonsēt Nolīgumu atsevišķi attiecībā uz šo teritoriju saskaņā ar 8. panta noteikumiem.10. pants1. Domstarpības divu vai vairāku Līgumslēdzēju pušu starpā par šā nolīguma interpretāciju vai piemērošanu pēc iespējas izšķir savstarpējās sarunās.2. Domstarpības, ko nevar izšķirt savstarpējās sarunās, pēc kādas Līgumslēdzējas puses pieprasījuma nodod izskatīšanai šķīrējtiesā vienam vai vairākiem šķīrējtiesnešiem, ko Puses, kurām ir domstarpības, izvēlas, savstarpēji vienojoties. Ja trīs mēnešus pēc dienas, kad domstarpību izskatīšana nodota šķīrējtiesai, domstarpībās iesaistītās Puses nav vienojušās par viena vai vairāku šķīrējtiesnešu izvēli, tad jebkura no domstarpībās iesaistītajām Pusēm var lūgt ģenerālsekretāram iecelt vienu šķīrējtiesnesi, kurš attiecīgās domstarpības izskata un pieņem lēmumu.3. Lēmums, ko pieņēmis saskaņā ar šā panta 2. punktu ieceltais šķīrējtiesnesis vai šķīrējtiesneši, domstarpībās iesaistītajām Līgumslēdzējām pusēm ir saistošs.11. pants1. Jebkura jauna Līgumslēdzēja puse, pievienojoties šim nolīgumam, var apliecināt, ka tai nav saistošs šā nolīguma 10. pants. Citām Līgumslēdzējām pusēm 10. punkts neuzliek saistības attiecībā pret tām jaunām Līgumslēdzējām pusēm, kuras ir paredzējušas šādu atrunu.2. Jebkura Līgumslēdzēja puse, kas paredzējusi atrunu saskaņā ar šā panta 1. punktu, var jebkurā laikā no tās atteikties, par to paziņojot ģenerālsekretāram.3. Nav pieļaujamas citas atrunas attiecībā uz šo nolīgumu vai tam pievienotajiem noteikumiem; jebkura Līgumslēdzēja puse var saskaņā ar 1. panta noteikumiem apliecināt, ka tā neparedz piemērot atsevišķus noteikumus vai ka tā neparedz piemērot nevienu no noteikumiem.12. pantsŠim nolīgumam pievienotos noteikumus var grozīt saskaņā ar šādu procedūru:1. Noteikumu grozījumus sastāda Administratīvā komiteja atbilstīgi 1. panta 2. punktam un saskaņā ar 1. papildinājumā norādīto procedūru. Nepieciešamības gadījumā grozījumi var ietvert esošās prasības kā alternatīvu. Līgumslēdzējas puses norāda, kuras noteikumu alternatīvas tās piemēros. Līgumslēdzējām pusēm, kas piemēro noteikumos ietverto(-ās) alternatīvu(-as), nav jāpieņem apstiprinājumi saskaņā ar šo pašu noteikumu iepriekšējām alternatīvām. Līgumslēdzējām pusēm, kas piemēro tikai jaunākos grozījumus, nav jāpieņem apstiprinājumi saskaņā ar iepriekšējiem grozījumiem vai negrozītajiem noteikumiem. Līgumslēdzējām pusēm, kas piemēro agrāk veiktus grozījumus vai negrozītos noteikumus, jāpieņem apstiprinājumi, kas piešķirti saskaņā ar jaunākiem grozījumiem. Administratīvā komiteja pēc noteikumu grozījumu sastādīšanas tos dara zināmus ģenerālsekretāram. Ģenerālsekretārs tad iespējami drīz paziņo par šiem grozījumiem Līgumslēdzējām pusēm, kas piemēro šos noteikumus.2. Noteikumus uzskata par pieņemtiem, ja sešu mēnešu laikā pēc ģenerālsekretāra paziņojuma vairāk kā trešā daļa Līgumslēdzēju pušu, kas piemēro grozījumus paziņojuma laikā, nav paziņojušas ģenerālsekretāram, ka tās nepiekrīt šiem grozījumiem. Ja, šim termiņam noslēdzoties, ģenerālsekretārs nav saņēmis apliecinājumus tam, ka vairāk nekā trešā daļa Līgumslēdzēju pušu, kas piemēro noteikumus tiem nepiekrīt, ģenerālsekretārs iespējami drīz paziņo, ka šie grozījumi ir pieņemti un ir saistoši tām Līgumslēdzējām pusēm, kas piemēro šos noteikumus un nav paziņojušas, ka tiem nepiekrīt. Ja noteikumus groza un vismaz viena piektdaļa Līgumslēdzēju pušu, kas piemēro negrozītos noteikumus, apliecina, ka tās vēlas turpināt piemērot negrozītos noteikumus, negrozītos noteikumus uzskata par grozīto noteikumu alternatīvu un formāli kā alternatīvu iestrādā noteikumos ar spēkā stāšanās datumu grozījumu pieņemšanas vai spēkā stāšanās dienā. Šādā gadījumā Līgumslēdzējām pusēm, kas piemēro noteikumus, ir tādās pašas saistības kā 1. pantā izklāstītās.3. Ja laikā starp ģenerālsekretāra paziņojumu par noteikumu grozījumiem un to spēkā stāšanās dienu Nolīgumam pievienojas jauna Līgumslēdzēja puse, attiecīgie noteikumi šai Līgumslēdzējai pusei nestājās spēkā līdz laikam, kamēr pagājuši divi mēneši kopš dienas, kad tā formāli pieņēmusi grozījumus, vai divus mēnešus pēc sešu mēnešu termiņa beigām no brīža, kad ģenerālsekretārs šai Pusei darījis zināmus ierosinātos grozījumus.13. pantsNolīguma vai tā papildinājumu tekstu var grozīt saskaņā ar šādu procedūru:1. Jebkura Līgumslēdzēja puse var ierosināt vienu vai vairākus šā nolīguma vai tā papildinājuma grozījumus. Piedāvātos Nolīguma vai tā papildinājumu grozījumus nosūta ģenerālsekretāram, kurš tos pārsūta visām Līgumslēdzējām pusēm un informē visas pārējās 6. panta 1. punktā minētās valstis.2. Jebkurus ierosinātus grozījumus, kas nosūtīti atbilstīgi šā panta 1. punktam, uzskata par pieņemtiem, ja neviena Līgumslēdzēja puse pret tiem neiebilst sešu mēnešu laikā pēc dienas, kad ģenerālsekretārs ierosinātos grozījumus ir nosūtījis.3. Ģenerālsekretārs iespējami drīz paziņo visām Līgumslēdzējām pusēm, vai ir izteikti iebildumi pret ierosinātajiem grozījumiem. Ja ir izteikti iebildumi pret ierosinātajiem grozījumiem, grozījumus uzskata par nepieņemtiem un tie nav spēkā. Ja iebildumi nav izteikti, visām Līgumslēdzējām pusēm grozījumi stājas spēkā trīs mēnešus pēc šā panta 2. punktā minētā sešu mēnešu termiņa beigām.14. pantsPapildus šā nolīguma 1., 12. un 13. pantā minētajiem paziņojumiem ģenerālsekretārs informē Līgumslēdzējas puses par:a) jaunu Pušu pievienošanos saskaņā ar 6. pantu;b) laiku, kad šis nolīgums stājas spēkā saskaņā ar 7.pantu;c) denonsēšanu saskaņā ar 8. pantu;d) paziņojumiem, kas saņemti saskaņā ar 9. pantu;e) apliecinājumiem un paziņojumiem, kas saņemti saskaņā ar 11. panta 1. un 2. punktu;f) katra grozījuma stāšanos spēkā saskaņā ar 12. panta 1. un 2. punktu;g) katra grozījuma stāšanos spēkā saskaņā ar 13. panta 3. punktu.15. pants1. Ja dienā, kad stājas spēkā minētās normas, jaunu noteikumu pieņemšanai tiek piemērotas 1. panta 3. un 4. punktā paredzētās procedūras, attiecīgie jaunie noteikumi stājas spēkā saskaņā ar minētā panta 5. punktu.2. Ja laikā, kad stājas spēkā minētās normas, noteikumu grozījumu pieņemšanai tiek piemērotas 12. panta 1. punktā paredzētās procedūras, attiecīgie grozījumi stājas spēkā saskaņā ar minētā panta normām.3. Ja visas Līgumslēdzējas puses piekrīt, visus noteikumus, kas pieņemti pēc negrozītā Nolīguma normām, var piemērot tā, it kā tie būtu pieņemti saskaņā ar iepriekšminētajām normām.1. papildinājumsADMINISTRATĪVĀS KOMITEJAS SASTĀVS UN REGLAMENTS1. pantsAdministratīvās komitejas locekļi ir šā grozītā Nolīguma Līgumslēdzējas puses.2. pantsApvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas izpildsekretārs komitejai nodrošina sekretariāta pakalpojumus.3. pantsKomiteja katru gadu pirmajā sesijā ievēl priekšsēdētāju un priekšsēdētāja vietnieku.4. pantsKatru reizi, kad jāapstiprina jauni noteikumi vai noteikumu grozījumi, Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretārs sasauc komiteju ANO Eiropas Ekonomikas komisijas aizbildnībā.5. pantsPar ierosinātajiem noteikumiem balso. Katrai valstij, Nolīguma Līgumslēdzējai pusei, ir viena balss. Lēmumu pieņemšanai vajadzīgais kvorums nav mazāks par pusi Līgumslēdzēju valstu. Kvoruma noteikšanai reģionālās ekonomikas integrācijas organizācijas, kas ir Nolīguma Līgumslēdzējas puses, balso ar savu dalībvalstu balsu skaitu. Reģionālās ekonomikas integrācijas organizācijas pārstāvis var nodot organizāciju veidojošo suverēno valstu balsis. Jaunus noteikumu projektus apstiprina ar klātesošo un balsojošo pārstāvju divu trešdaļu balsu vairākumu.6. pantsPar ierosinātajiem noteikumu grozījumiem balso. Katrai valstij, Nolīguma Līgumslēdzējai pusei, kas piemēro noteikumus, ir viena balss. Lēmumu pieņemšanai vajadzīgais kvorums nav mazāks par pusi Līgumslēdzēju valstu, kas piemēro noteikumus. Kvoruma noteikšanai reģionālās ekonomikas integrācijas organizācijas, kas ir Nolīguma Līgumslēdzējas puses, balso ar savu dalībvalstu balsu skaitu. Reģionālās ekonomikas integrācijas organizācijas pārstāvis var nodot organizāciju veidojošo suverēno valstu, kas piemēro noteikumus, balsis. Noteikumu grozījumu projektus apstiprina ar klātesošo un balsojošo pārstāvju divu trešdaļu balsu vairākumu.2. papildinājumsRAŽOJUMA ATBILSTĪBAS NOTEIKŠANAS PROCEDŪRAS1. SĀKOTNĒJAIS NOVĒRTĒJUMS1.1. Līgumslēdzēja puse pirms tipa apstiprinājuma piešķiršanas pārbauda, vai ir apmierinoša kārtība un procedūras efektīvas kontroles nodrošināšanai, lai ražotie transportlīdzekļi, aprīkojums un detaļas atbilstu apstiprinātajam modelim.1.2. Veic pārbaudes, lai iestāde, kas piešķir tipa apstiprinājumu, pārliecinātos par 1.1. punkta prasību apmierinošu izpildi, bet pārbaudes var veikt arī citas Līgumslēdzējas puses apstiprinātāja iestāde, kas piešķir tipa apstiprinājumu tās vārdā un pēc tās pieprasījuma. Šajā gadījumā citas Līgumslēdzējas puses apstiprinātāja iestāde sagatavo atbilstības paziņojumu, kurā izklāstītas ietvertās jomas un ražotnes, kas attiecas uz tipa apstiprinājumam pieteikto ražojumu.1.3. Apstiprinātājai iestādei jāakceptē ražotāja reģistrācija saskaņotajam standartam ISO 9002 (kurš attiecas uz apstiprinājumam pieteikto ražojumu) vai ekvivalentam akreditācijas standartam, kas nodrošina 1.1. punkta prasību izpildi. Izgatavotājam ir jāsniedz reģistrācijas dati un jāuzņemas informēt apstiprinātāju iestādi par reģistrācijas derīguma vai darbības jomas grozījumiem.1.4. Saņemot pieteikumu no citas Līgumslēdzējas puses iestādes, apstiprinātājai iestādei nekavējoties jānosūta 1.2. punkta pēdējā teikumā minētais atbilstības paziņojums vai informācija, ka tā nevar sniegt šādu paziņojumu.2. RAŽOŠANAS ATBILSTĪBA2.1. Katram transportlīdzeklim, aprīkojumam vai detaļai, kas apstiprināta saskaņā ar šim nolīgumam pievienotajiem noteikumiem, jābūt ražotai tā, lai tā atbilstu modelim, kas apstiprināts kā atbilstošs šā papildinājuma un minēto noteikumu prasībām.2.2. Tās Līgumslēdzējas puses apstiprinātāja iestāde, kas piešķir tipa apstiprinājumu saskaņā ar šim nolīgumam pievienotajiem noteikumiem, pārbauda, vai ir atbilstīga kārtība un vai atbilstīgi dokumentēti kontroles plāni, ko saskaņo ar ražotāju katram apstiprinājumam un kas paredz noteiktos intervālos veikt tās pārbaudes vai saistītās pārbaudes, kas nepieciešamas, lai pārbaudītu atbilstību apstiprinātajam modelim, vajadzības gadījumā īpaši iekļaujot minētajos noteikumos paredzētās pārbaudes.2.3. Apstiprinājuma turētājam jo īpaši:2.3.1. jānodrošina procedūras ražojumu (transportlīdzekļu, aprīkojuma vai detaļu) tipa apstiprinājuma efektīvai kontrolei;2.3.2. jābūt pieejamam katra apstiprinātā modeļa atbilstības pārbaudei vajadzīgajam aprīkojumam;2.3.3. jānodrošina pārbaužu rezultātu datu reģistrēšana un klātpievienoto dokumentu pieejamība laika posmā, ko nosaka, vienojoties ar apstiprinātāju iestādi. Šis periods nedrīkst pārsniegt 10 gadus;2.3.4. jāanalizē visos testos iegūtie rezultāti, lai pārbaudītu un nodrošinātu ražojumu parametru stabilitāti, pieļaujot atšķirības rūpnieciskajā ražošanā;2.3.5. jānodrošina katram ražojumu modelim vismaz tās pārbaudes, kas noteiktas šajā papildinājumā un attiecīgajos noteikumos;2.3.6. jānodrošina, ka visos gadījumos, kad paraugi vai pārbaudes pierāda attiecīgā modeļa neatbilstību, tiek veikta turpmāka paraugu veikšana un pārbaudes. Jāveic visi vajadzīgie pasākumi, lai atjaunotu attiecīgās produkcijas atbilstību.2.4. Iestāde, kas piešķīrusi tipa apstiprinājumu, jebkurā laikā var pārbaudīt katrai ražošanas iekārtai piemērojamo kontroles metožu atbilstību. Šo pārbaužu regularitāte atbilst kārtībai (ja tāda ir), kas pieņemta saskaņā ar šā papildinājuma 1.2. vai 1.3. punktu, un tai jānodrošina, lai attiecīgie kontroles mehānismi tiktu pārskatīti laika periodā, kas atbilst apstiprinātājas iestādes uzticībai.2.4.1. Katras inspekcijas laikā jāuzrāda inspektoram pārbaužu dati un ražošanas uzskaites dati.2.4.2. Ja pārbaudes specifika ļauj, inspektors var izlases veidā ņemt paraugus, ko pārbauda ražotāja laboratorijā (vai tehniskais dienests gadījumos, kad to paredz šim nolīgumam pievienotie noteikumi). Paraugu obligāto skaitu nosaka, ņemot vērā paša ražotāja veikto pārbaužu rezultātus.2.4.3. Ja kontroles līmenis ir neapmierinošs vai nepieciešams pārbaudīt to pārbaužu pamatotību, kas veiktas, piemērojot 2.4.2. punktu, inspektors atlasa paraugus, ko nosūta tehniskajam dienestam tipa apstiprinājuma pārbaužu veikšanai.2.4.4. Apstiprinātāja iestāde var veikt jebkuru pārbaudi, kas paredzēta šajā papildinājumā vai attiecīgajos noteikumos, kas pievienoti šim nolīgumam.2.4.5. Gadījumos, kad inspekcijas laikā atklāj nepamierinošus rezultātus, apstiprinātāja iestāde nodrošina, lai iespējami drīz tiktu veikti visi nepieciešamie pasākumi ražojumu atbilstības atjaunošanai.II PIELIKUMS1.Pievienojoties Pārskatītajam nolīgumam attiecībā uz riteņu transportlīdzekļiem, aprīkojumu un detaļām, Eiropas Kopiena paredz ierobežot pievienošanos, piemērojot tikai to ANO/EEK noteikumu atzīšanu un apstiprinājumus, kas uzskaitīti nākamajā tabulā, ievērojot norādītos grozījumu sērijas, atbilstīgi to spēkā esamībai pievienošanās dienā.ANO/EEK noteikumi Nr. Grozījumu sērijas Priekšmets1 01 Galvenie lukturi (ieskaitot R2 un/vai HS1 lukturus)3 02 Atstarotāji4 - Aizmugures numura plāksnes lukturītis5 02 Hermetizētie galvenie lukturi (SB)6 01 Pagriezienu rādītāji7 02 Kontūrgaismu/priekšējie/aizmugurējie/bremžu lukturi8 04 Galvenie lukturi (H1, H2, H3, HB3, HB4, H7, H8 un/vai HIR1)10 02 Radiotraucējumu novēršana11 02 Durvju slēgmehānismi un viras12 03 Stūres ierīces darbība ietekmes rezultātā13 09 Bremžu sistēma14 04 Drošības jostas stiprinājumi16 04 Drošības jostas17 06 Sēdekļa izturība18 02 Pretaizbraukšanas ierīces19 02 Priekšējie miglas lukturi20 02 Galvenie lukturi (H4)21 01 Iekšējā apdare22 04 Aizsargķiveres un aizsargstikli23 - Atpakaļgaitas lukturi24 03 Dūmi no dīzeļdzinēja25 04 Pagalvji26 02 Transportlīdzekļu ārējie izvirzījumi27 03 Brīdinājuma trijstūri28 - Skaņas signālierīces30 02 Riepas (mehāniskiem transportlīdzekļiem un to piekabēm)31 02 Halogēnie hermetizētie galvenie lukturi34 01 Ugunsbīstamība37 03 Kvēlspuldzes izmantošanai apstiprinātos apgaismes ķermeņos38 - Aizmugurējie miglas lukturi39 - Spidometrs43 - Neplīstošs stiklojums44 03 Bērna piesprādzēšanas sistēma45 01 Galveno lukturu tīrītāji46 01 Atpakaļskata spoguļi48 01 Apgaismes un gaismas signālierīču uzstādīšana49 02 Emisija no dīzeļdzinēja50 - Priekšējie/aizmugurējie/bremžu lukturi, pagrieziena rādītājs, aizmugures numura plāksnes lukturīši (mopēdiem/motocikliem)51 02 Trokšņa līmeņi53 - Apgaismes un gaismas signālierīču uzstādīšana (motocikliem)54 - Riepas (kravas automobiļiem un to piekabēm)56 - Galvenie lukturi (mopēdiem)57 01 Galvenie lukturi (motocikliem)58 01 Aizmugures aizsardzības ierīces59 - Rezerves trokšņa slāpētāja sistēmas60 - Vadības ierīces, ko izmanto transportlīdzekļa vadītājs (mopēdiem/motocikliem)62 - Pretaizbraukšanas ierīces (mopēdiem/motocikliem)64 - Riepas (rezerves riteņi/riepas īslaicīgai izmantošanai)66 - Virsbūves izturīgums (autobusiem)69 01 Aizmugurējās pazīšanas zīmes lēni braucošiem transportlīdzekļiem70 01 Aizmugurējās pazīšanas zīmes smagiem un gariem transportlīdzekļiem71 - Redzamības lauks, lauksaimniecības traktoriem72 - Galvenie lukturi (HS1 lukturi) (motocikliem)73 - Sānu aizsardzība74 - Apgaismes un gaismas signālierīču uzstādīšana (mopēdiem)75 - Riepas (motocikliem/mopēdiem)77 - Stāvgaismas lukturi78 02 Bremzes (L kategorija)79 01 Stūres iekārta80 01 Sēdekļu izturīgums (autobusiem)81 - Atpakaļskata spoguļi (motocikliem/mopēdiem)82 - Galvenie lukturi (HS1) (mopēdiem)83 03 Emisijas85 - Dzinēja jauda86 - Apgaismes un gaismas signālierīču uzstādīšana, lauksaimniecības traktoriem87 - Dienas gaitas lukturi89 - Ātruma ierobežošanas ierīces90 01 Rezerves bremžu uzliku komplekti91 - Sānu gabarītlukturi93 - Priekšējās apakšā pabraukšanas aizsargkonstrukcijas96 - Emisija no dīzeļdzinējiem (lauksaimniecības traktoriem)97 - Signalizācijas sistēmas98 - Galvenie lukturi ar gāzizlādes gaismas avotiem99 - Gāzizlādes gaismas avoti100 - Elektrisko transportlīdzekļu drošība101 - CO2 emisija/degvielas patēriņš102 - Cietas sakabes ierīces103 - Rezerves katalizatoriIepriekšminēto ANO/EEK noteikumu tehniskās prasības ir atbilstīgo EK direktīvu tehnisko pielikumu alternatīvas, ja šīs direktīvas aptver to pašu jomu un ja minētajiem noteikumiem ir atbilstīgas atsevišķas EK direktīvas.Taču paliek spēkā direktīvu papildu noteikumi, piemēram, par uzstādīšanas prasībām vai apstiprināšanas procedūru.Gadījumos, kad ANO/EEK noteikumi būtiski atšķiras no atbilstīgajām direktīvām, Kopiena var nolemt nepiemērot savstarpējas atzīšanas pienākumu šajā jomā, atsakoties no attiecīgajiem ANO/EEK noteikumiem, saskaņā ar Pārskatītā nolīguma 1. panta 6. punktu un šā lēmuma 3. pantu.2. Tabulā minētie ANO/EEK noteikumi, kuriem pievienošanās dienā nav atbilstīgu atsevišķu EK direktīvu, kļūst par alternatīvām saskaņā ar 1. punktu brīdī, kad stājas spēkā šīs atsevišķās EK direktīvas.3. Saskaņā ar Līguma noteikumiem ANO/EEK 22. noteikumi nav piemērojami Apvienotajā Karalistē līdz 2000. gada 1. jūlijam vai, ja tas notiek agrāk, līdz brīdim, kad Kopiena pievienojas grozītiem ANO/EEK noteikumiem par aizsargķiverēm un aizsargstikliem, un šie noteikumi paredz līdzvērtīgus vai augstākus standartus nekā tie, kas ir spēkā Apvienotajā Karalistē šā lēmuma pieņemšanas laikā.III PIELIKUMSPRAKTISKAS METODES KOPIENAS UN DALĪBVALSTU IESAISTEI PĀRSKATĪTAJĀ NOLĪGUMĀEiropas Kopiena un dalībvalstis iesaistās Pārskatītajā nolīgumā kā Līgumslēdzējas puses ar šādiem noteikumiem:1. Sarunas un sagatavošanās darbi saistībā ar ANO/EEK darba programmu un darbu pirms noteikumu pieņemšanas vai to esošo noteikumu grozījumu pieņemšanas, kuriem Kopiena ir pievienojusiesKopienas ieguldījumu attiecībā uz darba programmas prioritātēm nosaka saskaņā ar Līguma 228. panta 1. punktā noteikto procedūru.Komisijas un dalībvalstu pārstāvji piedalās ekspertu grupu veiktajā sagatavošanas darbā, lai veicinātu jaunu ANO/EEK noteikumu projektu pieņemšanu vai esošo ANO/EEK noteikumu grozīšanu. Šā sagatavošanās darba laikā dalībvalstu eksperti var sniegt tehniskus atzinumus un pilnā mērā piedalīties tehniskajās diskusijās, pamatojoties uz tehnisko kompetenci, bet neradot saistības dalībvalstu vai Kopienas iestādēm.Pēc sagatavošanās posma Komisija kā runātāja pārstāv Kopienu Administratīvajā komitejā, kas izveidota atbilstīgi Pārskatītā nolīguma 1. pantam saskaņā ar Līguma 113. pantu. Kopienas galīgo nostāju attiecībā uz jaunu ANO/EEK noteikumu pieņemšanu vai esošo ANO/EEK noteikumu grozīšanu pieņem saskaņā ar šā lēmuma 4. panta 2. punktu.Visos šīs procedūras posmos Komisija informē Eiropas Parlamentu jo īpaši par darba programmas izveidi un sagatavošanas darba virzienu un rezultātiem. Turklāt Komisija laicīgi iesniedz Parlamentam ANO/EEK noteikumus un noteikumu grozījumu projektus.2. ANO/EEK noteikumu un esošo noteikumu grozījumu pieņemšanaKomisija izmanto tiesības balsot Kopienas vārdā organizācijās, kas izveidotas saskaņā ar Pārskatīto nolīgumu. Dalībvalstis nebalso, izņemot gadījumus, kad ir nolemts, ka Kopienai ANO/EEK noteikumi nav vai nebūs saistoši.Kopienas iestādes apņemas paātrināt procedūras, lai lieki nekavētu ANO/EEK balsojumus. Tādēļ Komisija iesniedz priekšlikumu, kā paredz lēmuma 4. panta 2. punkts, tiklīdz saņemtas ANO/EEK noteikumu projekta visas būtiskās daļas.3. Pārskatītā nolīguma grozījumiTikai Kopiena var iesniegt pārskatītā nolīguma grozījumus.Attiecībā uz grozījumiem, ko iesniegušas citas Līgumslēdzējas puses saskaņā ar Pārskatītā nolīguma 13. pantu, dalībvalstis pielīdzina savu nostāju Kopienas izteiktajai.4. Ja dalībvalsts ir iesaistīta domstarpību risināšanas procedūrā pārskatītā nolīguma 10. panta nozīmē, dalībvalstu nostāju par Nolīguma interpretācijas punktiem šajā procedūrā saskaņo ar Komisiju pēc apspriešanās ar pārējām dalībvalstīm.IV PIELIKUMSPAZIŅOJUMS SASKAŅĀ AR LĒMUMA 2. PANTUEiropas Kopiena apliecina, ka tai nav saistošs Pārskatītā nolīguma 10. pants un šā nolīguma 2., 4. un 5. pantu visos gadījumos ievieš atsevišķas dalībvalstis. Eiropas Kopiena apliecina, ka Apvienotā Karaliste nepiemēro ANO/EEK 22. noteikumus.[1] OV C 69, 7.3.1996., 4. lpp.[2] Atzinums sniegts 1997. gada 21. novembrī (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).[3] OV L 42, 23.2.1970., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 96/27/EK (OV L 169, 8.7.1996., 1. lpp.).[4] OV L 84, 24.3.1974., 10. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar 1994. gada Pievienošanās aktu.[5] OV L 225, 10.8.1992., 72. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar 1994. gada Pievienošanās aktu.[6] OV L 109, 26.4.1983., 8. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Lēmumu 96/139/EK (OV L 32, 10.2.1996., 31. lpp.).[7] Nolīguma iepriekšējais nosaukums :Nolīgums par vienotu mehānisko transportlīdzekļu aprīkojuma un detaļu apstiprināšanas nosacījumu pieņemšanu un šāda apstiprinājuma savstarpēju atzīšanu, sastādīts Ženēvā 1958. gada 20. martā.