title: 2012/93/Euratom: Padomes Lēmums ( 2011. gada 19. decembris ) par Eiropas Atomenerģijas kopienas pamatprogrammu kodolpētniecības un mācību pasākumiem (2012.–2013. gads)

text:
               18.2.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 47/25

         PADOMES LĒMUMS
   (2011. gada 19. decembris)
   par Eiropas Atomenerģijas kopienas pamatprogrammu kodolpētniecības un mācību pasākumiem (2012.–2013. gads)
   (2012/93/Euratom)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 7. pantu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, kas iesniegts pēc apspriešanās ar Zinātnes un tehnikas komiteju,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1),
   ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (2),
   tā kā:

               (1)

               Kopīgi valstu un Eiropas centieni pētniecības un mācību jomā ir būtiski, lai veicinātu un nodrošinātu ekonomisko izaugsmi un pilsoņu labklājību Eiropā.

               (2)

               Ar Eiropas Atomenerģijas kopienas pamatprogrammu kodolpētniecības un mācību pasākumiem (2012.–2013. gads) (turpmāk “pamatprogramma”) būtu jāpapildina citas Eiropas Savienības darbības pētniecības politikas jomā, kuras nepieciešamas, lai īstenotu stratēģiju “Eiropa 2020”, kuru Eiropadome pieņēma 2010. gada 17. jūnijā, jo īpaši darbības izglītības, mācību, konkurētspējas, inovāciju, rūpniecības, nodarbinātības un vides jomā.

               (3)

               Pamatprogramma būtu jāattīsta, balstoties uz sasniegumiem Septītajā pamatprogrammā, kas tika pieņemta ar Padomes Lēmumu 2006/970/Euratom (2006. gada 18. decembris) par Eiropas Atomenerģijas kopienas (Euratom) Septīto pamatprogrammu pētniecības un mācību darbībām kodolenerģijas jomā (2007. līdz 2011. gads) (3), vienlaikus ietverot nepieciešamo pastiprināto uzmanību kodoldrošības jautājumiem, ar ko sekmē kodolpētniecības pārorientāciju. Tai arī būtu jāveicina Eiropas Pētniecības telpas izveide un uz zināšanām balstītas ekonomikas un sabiedrības attīstība Eiropā.

               (4)

               Pamatprogrammai būtu jāsekmē Inovācijas savienības īstenošana (viena no stratēģijas “Eiropa 2020” pamatiniciatīvām, kas paredzēta Komisijas 2010. gada 6. oktobra paziņojumā “Stratēģijas “Eiropa 2020” pamatiniciatīva “Inovācijas savienība””), veicinot konkurenci zinātnes izcilības jomā un paātrinot svarīgāko inovāciju ieviešanu kodolenerģētikas jomā, jo īpaši kodolsintēzes un kodoldrošības jomā, kā arī jāveicina ar enerģētiku un klimata pārmaiņām saistīto problēmu risināšana.

               (5)

               Eiropas enerģētikas politikas kontekstā Eiropadome 2007. gada 8. un 9. marta sanāksmē apstiprināja, ka katrai dalībvalstij pašai ir jāizlemj, vai paļauties uz kodolenerģiju, kā arī uzsvēra, ka tas jādara reizē ar turpmākiem uzlabojumiem kodoldrošības un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas jomā. Ir arī atzīts, ka dažās dalībvalstīs kodolenerģija šobrīd kalpo kā pārejas tehnoloģija.

               (6)

               Neraugoties uz kodolenerģijas potenciālo ietekmi uz energoapgādi un ekonomisko attīstību, pastāv iespēja, ka nopietnas kodolavārijas var apdraudēt cilvēku veselību. Tādēļ saistībā ar pamatprogrammu pēc iespējas lielāka uzmanība būtu jāpievērš kodoldrošības un, ja nepieciešams, drošuma aspektiem. Ar pamatprogrammu saistītajiem drošības aspektiem būtu jāattiecas tikai uz Kopīgā pētniecības centra (JRC) veiktajām tiešajām darbībām.

               (7)

               Eiropas Energotehnoloģiju stratēģiskais plāns (SET plāns), kas izklāstīts Padomes 2008. gada 28. februāra secinājumos, paātrina daudzveidīgu zemas oglekļa emisijas tehnoloģiju izstrādi. Eiropadome 2011. gada 4. februāra sanāksmē vienojās, ka Savienība un tās dalībvalstis veicinās ieguldījumus atjaunojamo energoresursu un drošu un ilgtspējīgu zemas oglekļa emisijas tehnoloģiju jomā un pievērsīs lielu uzmanību SET plānā noteikto tehnoloģiju prioritāšu īstenošanai.

               (8)

               Kopiena ir izveidojusi vienotu un pilnībā integrētu kodolsintēzes pētniecības programmu, kurai ir starptautiski vadoša loma kodolsintēzes kā enerģijas avota pilnveidē.

               (9)

               Pēc Padomes 2005. gada 20. decembra Lēmuma Kopiena 2006. gada 11. maijā pievienojās Pamatnolīgumam starptautiskai sadarbībai Ceturtās paaudzes starptautiskā foruma (GIF) zinātniskās izpētes un attīstības jomā. Ar GIF tiek koordinēta daudzpusējā sadarbība pirmskonceptuālu konstrukciju pētniecībā saistībā ar vairākām progresīvām kodolsistēmām, vienlaikus cenšoties pienācīgi risināt jautājumus, kas ir svarīgi saistībā ar pamatprogrammu, proti, kodoldrošība, kodolatkritumi, neizplatīšana un sabiedrības izpratne.

               (10)

               Padomes secinājumos par prasmju trūkumu kodolenerģētikas jomā, ko Padome pieņēma 2008. gada 1. un 2. decembra sanāksmē, atzīts, ka Kopienā ir būtiski saglabāt augstu apmācības līmeni kodolenerģētikas jomā.

               (11)

               Komisija 2010. gadā saņēma galīgos ziņojumus par ārējo izvērtējumu attiecībā uz Kopienas kodolpētniecības pasākumu īstenošanu un rezultātiem laikposmā no 2007. gada līdz 2009. gadam, ietverot gan tiešās, gan netiešās darbības.

               (12)

               Galvenajai kodolsintēzes pētniecības pasākumu iezīmei saistībā ar pamatprogrammu vajadzētu būt Starptautiskā eksperimentālā kodoltermiskā reaktora (ITER) īstenošanai Eiropā atbilstīgi 2006. gada 21. novembra Nolīgumam par ITER Starptautiskās kodolsintēzes enerģijas organizācijas izveidi ITER projekta kopīgai īstenošanai (4).

               (13)

               Pamatprogrammas darbības laikā Kopienas pasākumus ITER īstenošanai, jo īpaši ITER būvei Kadarašā un ITER tehnoloģiju pētniecībai un izstrādei, vada Eiropas Kopuzņēmums ITER un kodolsintēzes enerģētikas attīstības vajadzībām, kā noteikts Padomes Lēmumā 2007/198/Euratom (2007. gada 27. marts), ar ko izveido Eiropas Kopuzņēmumu ITER un kodolsintēzes enerģētikas attīstības vajadzībām un piešķir tam priekšrocības (5).

               (14)

               Īstenojot pamatprogrammas atbalstītos pētniecības pasākumus, būtu jāievēro ētikas pamatprincipi, tostarp tie, kas iekļauti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā.

               (15)

               Ar šo lēmumu attiecībā uz visu pamatprogrammas darbības laiku būtu jānosaka finansējums, kas budžeta lēmējinstitūcijai ikgadējās budžeta procedūras laikā ir galvenā atsauce, kā paredzēts 37. punktā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Iestāžu nolīgumā (2006. gada 17. maijs) par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (6).

               (16)

                  JRC būtu jāpalīdz nodrošināt uz patērētājiem vērstu zinātnisku un tehnoloģisku atbalstu Savienības politisko iniciatīvu formulēšanai, izstrādei, īstenošanai un uzraudzībai, pastiprinātu uzmanību pievēršot pētījumiem drošības un drošuma jomā. Šajā sakarā JRC būtu jāturpina darboties kā neatkarīgam Savienības zinātnes un tehnoloģiju etaloncentram tā īpašajās kompetences jomās. JRC jo īpaši vajadzētu būt nepieciešamajām spējām sniegt neatkarīgas zinātniskas un tehniskas zināšanas kodolnegadījumu un kodolavāriju jomā.

               (17)

               Lai panāktu savstarpēju ieguvumu, ir svarīga Eiropas pētniecības starptautiskā un pasaules dimensija. Būtu jāparedz iespēja pamatprogrammā piedalīties valstīm, kuras šādā nolūkā noslēgušas vajadzīgos nolīgumus, un projektu līmenī būtu jāparedz iespēja tajā uz savstarpēja izdevīguma pamata piedalīties iestādēm no trešām valstīm un starptautiskām zinātniskās sadarbības organizācijām.

               (18)

               Pamatprogrammai būtu jāveicina Savienības paplašināšanās, sniedzot zinātnisku un tehnoloģisku atbalstu kandidātvalstīm, lai tās varētu īstenot Savienības acquis un integrēties Eiropas Pētniecības telpā.

               (19)

               Komisijas 2009. gada 26. marta paziņojumā par kodolieroču neizplatīšanu ir atzīta JRC nozīme kodoldrošības pētniecības jomā un ar to saistītajos mācību pasākumos.

               (20)

               Tāpat arī būtu jāveic attiecīgi pasākumi pārkāpumu un krāpšanas novēršanai un zaudēto, kļūdaini izmaksāto vai nepareizi izmantoto līdzekļu atgūšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (1995. gada 18. decembris) par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību (7), Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (8), un Padomes Regulu (Euratom) Nr. 1074/1999 (1999. gada 25. maijs) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) (9),

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Pamatprogrammas pieņemšana
   Ar šo laikposmam no 2012. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim pieņem daudzgadu pamatprogrammu pētniecības un mācību pasākumiem kodolenerģijas jomā (turpmāk “pamatprogramma”).
   2. pants
   Mērķi
   1.   Veicinot Inovācijas savienības izveidi un Eiropas Pētniecības telpas attīstību, pamatprogrammā ievēro Līguma 1. pantā un 2. panta a) punktā noteiktos vispārīgos mērķus, īpaši ņemot vērā jautājumus, kas saistīti ar kodoldrošību, drošumu un aizsardzību pret jonizējošo starojumu.
   2.   Pamatprogramma ietver Kopienas pētniecību, tehnoloģiju izstrādi, starptautisko sadarbību, tehniskās informācijas izplatīšanu, ekspluatācijas pasākumus un mācības, kas tiks noteiktas divās īpašās programmās.
   3.   Pirmā īpašā programma attiecas uz šādām netiešajām darbībām:

               a)

               pētniecība kodolsintēzes enerģijas jomā droša, ilgtspējīga, videi nekaitīga un ekonomiski stabila enerģijas avota tehnoloģijas izstrādei;

               b)

               kodola skaldīšana un aizsardzība pret jonizējošo starojumu ar mērķi veicināt kodola skaldīšanas un citu rūpniecībā, medicīnā un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas uzlabošanā izmantojamo jonizējošā starojuma veidu resursu drošumu.

         4.   Otra īpašā programma ir saistīta ar Kopīgā pētniecības centra (JRC) tiešajām pētniecības darbībām kodolatkritumu apsaimniekošanas, ietekmes uz vidi, kodoldrošības un drošuma jomā.
   5.   Abu īpašo programmu mērķi un vispārējās pamatnostādnes ir izklāstītas I pielikumā.
   3. pants
   Maksimālais finansējuma apjoms un katrai īpašajai programmai piešķirtā finansējuma īpatsvars
   Maksimālais finansējuma apjoms pamatprogrammas īstenošanai ir EUR 2 560 270 000. Šīs summas sadalījums ir šāds:

               a)

               īpašajai programmai, kas minēta 2. panta 3. punktā un ko paredzēts īstenot netiešo darbību veidā:

                           —

                           kodolsintēzes pētniecība:

                           EUR 2 208 809 000 (10),

                           —

                           kodola skaldīšana, drošība un aizsardzība pret jonizējošo starojumu:

                           EUR 118 245 000;

               b)

               īpašajai programmai, kas minēta 2. panta 4. punktā un ko paredzēts īstenot tiešo darbību veidā:

                           —

                              JRC pasākumi kodolenerģijas jomā:

                           EUR 233 216 000.

         Sīki izstrādāti noteikumi par Kopienas finansiālo līdzdalību pamatprogrammā ir izklāstīti II pielikumā.
   4. pants
   Savienības finanšu interešu aizsardzība
   Attiecībā uz Kopienas darbībām, ko finansē saskaņā ar šo lēmumu, Savienības tiesību normu pārkāpuma gadījumā, tostarp attiecībā uz pamatprogrammas līgumsaistību pārkāpumu, ko rada kāda uzņēmēja darbība vai bezdarbība un kas kaitē vai varētu kaitēt Eiropas Savienības vispārējam budžetam vai tās pārvaldītiem budžetiem, radot nepamatotus izdevumus, piemēro Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 un Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96.
   5. pants
   Ētikas pamatprincipi
   Visus pamatprogrammas pētniecības pasākumus veic saskaņā ar ētikas pamatprincipiem.
   6. pants
   Uzraudzība, izvērtēšana un pārskatīšana
   1.   Komisija pastāvīgi un sistemātiski uzrauga pamatprogrammas un tās īpašo programmu īstenošanu un regulāri ziņo par uzraudzības rezultātiem un izplata tos. 2013. gada sākumā Padomei iesniedz īpašu uzraudzības ziņojumu, kurā ietverta informācija par pamatprogrammas darbībām, kas saistītas ar kodoldrošību un drošumu.
   2.   Pēc pamatprogrammas pabeigšanas Komisija līdz 2015. gada 31. decembrim veic programmas pamatojuma, īstenošanas un sasniegumu ārējo izvērtēšanu, pieaicinot neatkarīgus ekspertus. Izvērtējuma secinājumus Komisija dara zināmus Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai, secinājumiem pievienojot savus apsvērumus.
   7. pants
   Stāšanās spēkā
   Šis lēmums stājas spēkā trešajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2011. gada 19. decembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         M. KOROLEC

      (1)  2011. gada 17. novembra Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts). Atzinums sniegts pēc apspriešanās, kas nav obligāta.

      (2)  OV C 318, 29.10.2011., 127. lpp. Atzinums sniegts pēc apspriešanās, kas nav obligāta.

      (3)  OV L 400, 30.12.2006., 60. lpp.

      (4)  OV L 358, 16.12.2006., 62. lpp.

      (5)  OV L 90, 30.3.2007., 58. lpp.

      (6)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

      (7)  OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp.

      (8)  OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.

      (9)  OV L 136, 31.5.1999., 8. lpp.

      (10)  Šajā kopējā finansējuma apjomā tiks paredzēti pietiekami līdzekļi tādiem pasākumiem, kas nav I pielikumā uzskaitīto ITER būvniecības pasākumi.

      I PIELIKUMS

         ZINĀTNISKIE UN TEHNOLOĢISKIE MĒRĶI, TĒMAS UN PASĀKUMI

      IEVADS
      Pamatprogrammu veido divas daļas, kas atbilst “netiešajām” darbībām kodolsintēzes enerģijas pētniecības un kodola skaldīšanas, un aizsardzības pret jonizējošo starojumu jomā un JRC“tiešajām” pētniecības darbībām.
      I.A.   KODOLSINTĒZES ENERĢIJAS PĒTNIECĪBA

         Mērķis

      Izstrādāt zināšanu bāzi un īstenot ITER kā galveno pasākumu, lai izveidotu drošu, ilgtspējīgu, videi nekaitīgu un ekonomiski stabilu spēkstaciju reaktoru prototipus.

         Pamatojums

      Kodolsintēze ir potenciāli nozīmīgs veids, kā tuvākajās desmitgadēs Savienībā īstenot ilgtspējīgu un drošu energoapgādi. Veiksmīga kodolsintēzes pilnveide dotu iespēju izmantot drošu, ilgtspējīgu un videi nekaitīgu enerģiju. Eiropas kodolsintēzes pētniecības ilgtermiņa mērķis, kas ietver visus ar kodolsintēzi saistītos pasākumus dalībvalstīs un asociētās trešās valstīs, ir kopīga reaktoru prototipu izveide tām spēkstacijām, kas atbilst minētajām prasībām un ir ekonomiski dzīvotspējīgas.
      Stratēģijas galvenā prioritāte ilgtermiņa mērķa sasniegšanai ir ITER būvniecība (liela eksperimentāla iekārta, kas demonstrēs kodolsintēzes enerģijas zinātniski tehnisko iespējamību), kam sekos DEMO – demonstrējuma kodolsintēzes spēkstacijas – būvniecība. Paralēli ITER būvniecībai tiks īstenota specializēta pētniecības un izstrādes atbalsta programma ITER vajadzībām, kā arī ierobežoti pasākumi DEMO nepieciešamo tehnoloģiju un fizikālo pamatprincipu izstrādei.
      Kodolsintēzes pētniecības un izstrādes pasaules mēroga dimensija ir iekļauta 2006. gada 21. novembra Nolīgumā par ITER Starptautiskās kodolsintēzes enerģijas organizācijas izveidi ITER projekta kopīgai īstenošanai un Nolīgumā starp Japānas valdību un Kopienu par kopīgu plašākas pieejas pasākumu īstenošanu kodolsintēzes enerģijas pētniecības jomā (1).
      Starptautisko sadarbību kodolsintēzes jomā veicina arī astoņi spēkā esoši divpusējie sadarbības nolīgumi starp Kopienu un trešām valstīm.

         Pasākumi

      1.   ITER realizēšana
      Šajā sadaļā iekļauti pasākumi kopīgai ITER realizēšanai, jo īpaši attiecībā uz ITER Starptautiskās organizācijas un Eiropas Kopuzņēmuma ITER vajadzībām pārvaldību un personāla nodrošinājumu, vispārēju tehnisko un administratīvo atbalstu, iekārtu un instalāciju būvi, kā arī atbalstu projektam būvniecības laikā.
      2.   Pētniecība un izstrāde ITER ekspluatācijas sagatavošanai
      Specializētas fizikas un tehnoloģiju programmas ietvaros tiks izmantotas JET un citas ar ITER saistītās magnētiskās hermetizācijas iekārtas. Tajā paredzēts novērtēt galvenās ITER tehnoloģijas, konsolidēt ITER projekta izvēles un sagatavoties ITER ekspluatācijai.
      3.   Ierobežotas tehnoloģiskās darbības DEMO sagatavošanai
      Paredzēts arī turpmāk izstrādāt kodolsintēzes materiālus un galvenās kodolsintēzes tehnoloģijas, un turpināsies komandas veiktais sagatavošanas darbs starptautiskās kodolsintēzes materiālu apstarošanas iekārtas (IFMIF) būvniecībai.
      4.   Pētniecības un izstrādes pasākumi ilgākā laika posmā
      Tiks īstenoti ierobežoti pasākumi saistībā ar magnētisko hermetizācijas shēmu uzlabotajām koncepcijām (galvenokārt saistībā ar W7-X stellaratora iekārtas ekspluatācijas sagatavošanu), kā arī saistībā ar teoriju un modelēšanu, kas vērsta uz visaptverošu izpratni par kodolsintēzes plazmu.
      5.   Cilvēkresursi, izglītība un mācības
      Tūlītējām un vidēja termiņa ITER vajadzībām, kā arī saistībā ar kodolsintēzes tālāko pilnveidi tiks īstenotas iniciatīvas, kuru mērķis ir sagatavot “ITER paaudzi” – gan saistībā ar šādu personu skaitu un to prasmju loku, gan saistībā ar augsta līmeņa apmācību nodrošināšanu un pieredzes gūšanu.
      6.   Infrastruktūra

         ITER būs jauna pētniecības infrastruktūra ar spēcīgu Eiropas dimensiju.
      7.   Inovāciju nodošanas procesi rūpniecības un tehnoloģiju jomā

         ITER radīto inovāciju ātrai nodošanai Eiropas rūpniecībā ir nepieciešamas jaunas organizatoriskās struktūras. Šo uzdevumu veiks Kodolsintēzes rūpniecības inovācijas forums, kas izstrādās kodolsintēzes tehnoloģijas ceļvedi un cilvēkresursu pilnveides iniciatīvas, liekot uzsvaru uz inovācijām un potenciālu sniegt jaunus produktus un pakalpojumus.
      I.B.   KODOLA SKALDĪŠANA, DROŠĪBA UN AIZSARDZĪBA PRET JONIZĒJOŠO STAROJUMU

         Mērķis

      Izveidot stabilu zinātnisko un tehnisko bāzi, lai paātrinātu praktisko risinājumu attīstību radioaktīvo atkritumu ar ilgu pussabrukšanas periodu drošākai apsaimniekošanai, jo īpaši sekmējot lielāku kodolenerģijas drošību (2), vienlaikus arī veicinot efektivitāti resursu izmantošanas ziņā un kodolenerģijas rentabilitāti, kā arī nodrošināt stabilu un sociāli pieņemamu sistēmu cilvēka un vides aizsardzībai pret jonizējošā starojuma ietekmi.

         Pamatojums

      Kodolenerģija ir viens no tematiem debatēs par līdzekļiem cīņā pret klimata pārmaiņām un to, kā mazināt Eiropas atkarību no enerģijas importa. Saistībā ar ilgtspējīgas enerģijas avotu struktūras izveidi nākotnē pamatprogramma ar tās izpētes pasākumiem sekmēs arī debates par kodola skaldīšanas enerģijas priekšrocībām un trūkumiem attiecībā uz ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni. Nodrošinot vēl augstāku drošības līmeni, progresīvākas kodoltehnoloģijas varētu arī piedāvāt iespējas būtiski uzlabot efektivitāti un resursu izmantošanu un radīt mazāk atkritumu nekā pašreizējās konstrukcijas. Kodoldrošības aspektiem tiks pievērsta pēc iespējas lielāka uzmanība.
      Joprojām jācenšas nodrošināt, ka augstais drošības līmenis Kopienā tiktu saglabāts arī turpmāk un ka aizsardzības pret radioaktīvo starojumu uzlabošana joprojām ir prioritāra joma. Būtiskākie no jautājumiem ir reaktora darbības drošums un atkritumu ar ilgu pussabrukšanas periodu apsaimniekošana; saistībā ar abiem tiek veikts nepārtraukts darbs tehniskā līmenī, tomēr ir vajadzīgi arī kopēji politiski un sabiedriski centieni. Attiecībā uz visiem radiācijas izmantojuma veidiem – kā rūpniecībā, tā medicīnā – svarīgākais princips ir cilvēka un vides aizsardzība. Visās šeit ietvertajās tematiskajās jomās vissvarīgākais ir nodrošināt augsta līmeņa drošību.
      Kopš Euratom Septītās pamatprogrammas darbības sākuma ir uzsāktas trīs svarīgas Eiropas iniciatīvas sadarbībai kodolzinātnes un kodoltehnoloģiju jomā. Proti, runa ir par Ilgtspējīgas kodolenerģijas tehnoloģijas platformu (SNETP), Ģeoloģiskās apglabāšanas tehnoloģijas ieviešanas platformu (IGDTP) un Eiropas daudznozaru iniciatīvu par nelielām jonizējošā starojuma devām (MELODI). Kā SNETP, tā arī IGDTP pasākumi ļoti tuvu atbilst energotehnoloģiju stratēģiskajā plānā izvirzītajām prioritātēm, un SNETP organizāciju pamatgrupa ir atbildīga par Eiropas Ilgtspējīgās kodolrūpniecības iniciatīvas (ESNII) īstenošanu. Tās ietver pasākumus, kas ir pamatprogrammas darbības jomā, jo īpaši tiktāl, ciktāl runa ir par kodoldrošību.
      Arvien ciešāka kļūst saikne starp SNETP, IGDTP un MELODI, kā arī citiem ieinteresēto personu forumiem Savienības līmenī, piemēram, Eiropas Kodolenerģijas forumu (ENEF) un Eiropas Kodoldrošības jomas regulatoru grupu (ENSREG), un vajadzības gadījumā ar pamatprogrammas pasākumu palīdzību tiks veidotas jaunas sinerģijas, vienlaikus atgādinot, ka rūpniecības ražojumu un pakalpojumu izstrāde būtu jāfinansē attiecīgajai rūpniecības nozarei.
      Pamatprogrammā īpaša uzmanība veltīta tam, lai veicinātu augstu drošības līmeni, ņemot vērā arī starptautisko aspektu. Ņemot vērā valstu programmu pašreizējās ievirzes un atbalstot Savienības intereses kopumā, pamatprogrammas ietvaros arī turpmāk tiks atbalstītas iniciatīvas ar mērķi nodrošināt iekārtu, mācību un mācību iespēju Eiropā turpmāku atbilstību, jo īpaši attiecībā uz kodoldrošību un aizsardzību pret jonizējošo starojumu. Tas vairāk kā jebkas cits nodrošinās atbilstīgu drošuma kultūru.

         Pasākumi

      1.   Galīgo radioaktīvo atkritumu apsaimniekošana
      Uz īstenošanu orientēti pētniecības pasākumi saistībā ar visiem pārējiem svarīgākajiem lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu ar ilgu pussabrukšanas periodu dziļas ģeoloģiskās apglabāšanas aspektiem un attiecīgā gadījumā demonstrējumi saistībā ar tehnoloģijām un drošumu, kā arī lai pamatotu vienotu Eiropas redzējumu par galvenajiem jautājumiem saistībā ar atkritumu apsaimniekošanu no izvešanas līdz apglabāšanai.
      2.   Reaktoru sistēmas
      Pētniecība ar mērķi nodrošināt visu attiecīgo reaktoru sistēmu (tostarp degvielas cikla iekārtu), kuras tiek izmantotas Eiropā vai, ciktāl tas nepieciešams, lai Eiropā uzturētu plašas speciālās zināšanas kodoldrošības jautājumos – arī to reaktoru, kurus varētu izmantot nākotnē, drošu darbību, vēršot visu uzmanību uz drošības jautājumiem, tostarp ņemot vērā visus degvielas cikla atkritumu apsaimniekošanas aspektus, piemēram, sadalīšanu un transmutāciju. Papildu pasākumi, lai sekmētu debates par ilgtspējīgu energoavotu struktūru Eiropā.
      3.   Aizsardzība pret jonizējošo starojumu
      Pētījumi par nelielu jonizējošā starojuma devu radīto risku, izmantojumu medicīnā un avāriju pārvaldību nolūkā radīt zinātnisko bāzi stabilai, taisnīgai un sociāli pieņemamai aizsardzības sistēmai, ņemot vērā arī priekšrocības, ko sniedz jonizējošā starojuma lietojums medicīnā un rūpniecībā.
      4.   Infrastruktūra
      Atbalsts galveno pētniecības infrastruktūru izmantojumam, pastāvīgai pieejamībai un savstarpējai sadarbībai iepriekš minētajās prioritārajās jomās.
      5.   Cilvēkresursi un mācības
      Atbalsts zinātniskās kompetences un cilvēkresursu saglabāšanai un turpmākai pilnveidei ar mērķi ilgākā laika posmā kodolenerģijas jomā garantēt atbilstoši kvalificētu pētnieku, inženieru un darbinieku pieejamību.
      II.   KOPĪGĀ PĒTNIECĪBAS CENTRA (JRC) PASĀKUMI KODOLENERĢIJAS JOMĀ

         Mērķis

         JRC īpašās kodolenerģētikas programmas mērķis ir izpildīt līgumā noteiktos ar pētniecību un izstrādi saistītos pienākumus, īpašu uzmanību pievēršot kodoldrošībai un aizsardzībai pret jonizējošo starojumu, un gan Komisiju, gan dalībvalstis atbalstīt aizsargpasākumu un neizplatīšanas, atkritumu apsaimniekošanas, kodoliekārtu un degvielas cikla drošuma, vides radioaktivitātes un aizsardzības pret jonizējošo starojumu jomā. JRC arī turpmāk stiprinās savu lomu kā Eiropas līmeņa etaloncentrs informācijas izplatīšanā un profesionāļu un jauno zinātnieku sagatavošanā un izglītošanā, jo īpaši jomās, kas saistītas ar kodoldrošību un drošumu un aizsardzību pret jonizējošo starojumu.

         Pamatojums

      Ir skaidri redzams, ka jāuzlabo zināšanas, prasmes un kompetence, lai nodrošinātu vajadzīgo jaunākajiem zinātnes sasniegumiem atbilstīgu, neatkarīgu un uzticamu ekspertīzi Savienības politisko iniciatīvu atbalstam kodolreaktoru un degvielas cikla drošuma un kodoldrošības un drošuma aizsargpasākumu jomā. JRC misijā uzsvērtais uz patērētājiem vērstais atbalsts Savienības politiskajām iniciatīvām tiks papildināts ar proaktīvu lomu Eiropas Pētniecības telpā, īstenojot augstas kvalitātes pētniecības pasākumus, kas cieši saistīti ar rūpniecību un citām struktūrām, un izveidojot tīklus ar publiskām un privātām iestādēm dalībvalstīs.

         Pasākumi

                  1.

                  Kodolatkritumu apsaimniekošana un ietekme uz vidi - uzmanība tiks pievērsta neskaidrību mazināšanai un atklātu jautājumu risināšanai saistībā ar atkritumu apglabāšanu, lai izstrādātu efektīvus risinājumus kodolatkritumu ar augstu radioaktivitāti apsaimniekošanai, izmantojot abas galvenās iespējas (tiešā apglabāšana vai atdalīšana un transmutācija). Tiks arī izvērsti pasākumi aktinīdu materiālu fizikālo, ķīmisko un citu pamatīpašību labākai izpratnei un modelēšanai, kā arī izstrādāta augstas precizitātes atsauces kodoldatu datubāze kodolenerģētikas un ar kodolenerģētiku nesaistītu jomu (piemēram, medicīnas) vajadzībām. Papildu aizsardzībai pret jonizējošo starojumu tiks īstenota radioaktīvo izotopu dispersijas vides modeļu turpmāka izstrāde saistībā ar vides radioaktivitātes monitoringa testiem, atbalstot valsts monitoringa procesa un sistēmu harmonizāciju.

                  2.

                  Kodoldrošums – tiks veicināta pētījumu īstenošana par degvielas ciklu drošumu, galveno uzmanību pievēršot pašreizējo Savienībā esošo reaktoru drošumam. Pētījumos uzmanība tiks pievērsta arī reaktoru drošumam jaunās, inovatīvās konstrukcijās, novatorisku degvielas ciklu, ilgākas izdegšanas pakāpes vai jaunu veidu degvielas drošuma un drošības aspektiem. Tas arī veicinās drošības prasību un progresīvu novērtēšanas metožu izstrādi reaktoru sistēmām, kuras ir nozīmīgas saistībā ar kodoldrošību Eiropā. Turklāt JRC koordinēs Eiropas ieguldījumu Ceturtās paaudzes starptautiskā foruma pētniecības un izstrādes iniciatīvā, veicinot integrācijas funkcijas un izplatot pētījumu rezultātus šajā jomā. JRC arī sniegs zinātniskas konsultācijas saistībā ar kodolnegadījumiem un kodolavārijām.

                  3.

                  Kodoldrošība – turpinās sniegt atbalstu Kopienas saistību izpildei, jo īpaši attīstot metodes degvielas cikla iekārtu kontrolei un īstenojot papildprotokolu, tostarp vides paraugu ņemšanu un integrētos drošības pasākumus, kā arī pasākumus, lai novērstu radioaktīvo un kodolmateriālu plūsmas novirzi saistībā ar šādu materiālu nelegālu tirdzniecību, tostarp ar kodolmateriāliem saistīto tiesu ekspertīzi.

         (1)  OV L 246, 21.9.2007., 34. lpp.

         (2)  Uz ikvienu kodoldrošības pētniecības pasākumu attiecas II sadaļa “Kopīgā pētniecības centra (JRC) pasākumi kodolenerģijas jomā”.

      II PIELIKUMS

         FINANSĒŠANAS SHĒMAS

      Saskaņā ar dalības noteikumiem, kas izstrādāti pamatprogrammas īstenošanai, Kopiena atbalstīs pētniecības un tehnoloģiskās izstrādes, tostarp demonstrējumu pasākumus īpašajās programmās, ar vairāku finansēšanas shēmu palīdzību. Šīs shēmas – vai nu atsevišķi, vai kombinācijā ar citām – tiks izmantotas, lai finansētu dažādas visā pamatprogrammā īstenoto darbību kategorijas.
      1.   FINANSĒŠANAS SHĒMAS KODOLSINTĒZES JOMĀ
      Ņemot vērā pētniecības pasākumu īpašo dabu kodolsintēzes jomā, nepieciešams ievērot īpašus noteikumus. Finansiāls atbalsts tiks sniegts pasākumiem, ko veic, pamatojoties uz kārtību, kas noteikta:

                  1.1.

                  asociācijas līgumos starp Komisiju un dalībvalstīm vai pilnīgi asociētām trešām valstīm vai starp Komisiju un vienībām dalībvalstīs vai pilnīgi asociētās trešās valstīs Kopienas kodolsintēzes enerģijas pētniecības programmas daļas izpildei saskaņā ar Līguma 10. pantu;

                  1.2.

                  Eiropas Kodolsintēzes attīstības nolīgumā, kas ir daudzpusējs nolīgums starp Komisiju un dalībvalstu un asociēto trešo valstu organizācijām vai dalībvalstu un asociēto trešo valstu pilnvarotām organizācijām, kas cita starpā nodrošina bāzi tālākai kodolsintēzes tehnoloģiju pētniecībai asociētās organizācijās un rūpniecībā, JET iekārtu izmantošanu un Eiropas ieguldījumu starptautiskā sadarbībā;

                  1.3.

                  Eiropas Kopuzņēmumā ITER vajadzībām, pamatojoties uz Līguma 45. līdz 51. pantu;

                  1.4.

                  starptautiskos nolīgumos starp Kopienu un trešām valstīm, kas aptver pasākumus kodolsintēzes enerģijas pētniecības un izstrādes jomā, jo īpaši nolīgumos par ITER un plašāku pieeju;

                  1.5.

                  jebkuros citos daudzpusējos līgumos starp Kopienu un asociētām organizācijām, jo īpaši Līgumā par personāla mobilitāti;

                  1.6.

                  izmaksu dalīšanas darbībās, lai veicinātu kodolsintēzes enerģijas pētījumus un piedalītos tajos kopā ar struktūrām dalībvalstīs vai ar pamatprogrammu asociētās trešās valstīs, ar kurām nav noslēgts asociācijas līgums.

            Papildus minētajiem pasākumiem var veikt darbības cilvēkresursu, zinātnisko darbinieku stipendiju, integrētu infrastruktūras iniciatīvu un īpašu atbalsta pasākumu veicināšanai un pilnveidei, it sevišķi ar nolūku koordinēt kodolsintēzes enerģijas pētniecību, veikt pētījumus šo pasākumu atbalstam un atbalstīt publikācijas, informācijas apmaiņu un mācības, lai veicinātu tehnoloģiju pārņemšanu.
      2.   FINANSĒŠANAS SHĒMAS CITĀS JOMĀS
      Pamatprogrammā ietvertos pasākumus ar kodolsintēzes enerģiju nesaistītās jomās finansē, izmantojot vairākas finansēšanas shēmas. Šīs shēmas – vai nu atsevišķi, vai kombinācijā ar citām – tiks izmantotas, lai finansētu dažādas visā pamatprogrammā īstenoto darbību kategorijas.
      Lēmumos par īpašajām programmām, darba programmām un uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus attiecīgi tiks minēts:

                  —

                  shēmas(-u) veids(-i), ko izmanto, lai finansētu dažādas darbību kategorijas,

                  —

                  dalībnieku kategorijas (piemēram, pētniecības organizācijas, universitātes, rūpniecības uzņēmumi, valsts iestādes), uz kurām tās attiecas,

                  —

                  pasākumu veidi (pētniecība, izstrāde, demonstrējumi, mācības, izplatīšana, zināšanu nodošana un tamlīdzīgi pasākumi), ko var finansēt.

            Ja var izmantot dažādas finansēšanas shēmas, darba programmās var norādīt finansēšanas shēmu, kas izmantojama attiecībā uz tematu, par kuru publicēts uzaicinājums iesniegt priekšlikumus.
      Finansēšanas shēmas ir šādas.

                  a)

                  To darbību atbalstam, ko galvenokārt īsteno, pamatojoties uz uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus:

                              1.

                              Sadarbības projekti
                              Atbalsts pētījumu projektiem, ko veic konsorciji, kurus veido dalībnieki no dažādām valstīm, jaunu zinātnisko atziņu, jaunu tehnoloģiju, produktu vai kopīgu pētniecības resursu izstrādei. Projektu apjoms, darbības sfēra un iekšējā organizācija katrā jomā un katrā tematā var atšķirties. Projekti var būt dažādi - no neliela vai vidēja mēroga specifiskām pētniecības darbībām līdz plašākiem integrētiem projektiem, kas mobilizē ievērojamu resursu apjomu iepriekš noteikta mērķa sasniegšanai. Projekta darba plānos tiks iekļauts atbalsts pētnieku sagatavošanai un profesionālajai izaugsmei.

                              2.

                              Izcilības tīkli
                              Atbalsts kopīgām pētniecības programmām, ko īsteno vairākas pētniecības organizācijas, kuras integrē savus pasākumus noteiktā jomā, un ko veic pētniecības grupas, sadarbojoties ilgākā laikposmā. Lai īstenotu šīs kopīgās pētniecības programmas, attiecīgajām organizācijām būs jāuzņemas oficiālas saistības. Projekta darba plānos tiks iekļauts atbalsts pētnieku sagatavošanai un profesionālajai izaugsmei.

                              3.

                              Koordinācijas un atbalsta darbības
                              Atbalsts pasākumiem, kuru mērķis ir koordinēt vai atbalstīt pētniecību (tīklu veidošana, apmaiņa, pētniecības infrastruktūras starptautiska pieejamība, pētījumi, konferences, atbalsts jaunas infrastruktūras būvniecībai u. tml.) vai veicināt cilvēkresursu pilnveidi (piemēram, tīklu veidošana un mācību programmu izstrāde). Šīs darbības var īstenot, izmantojot arī citus veidus, ne tikai uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus.

                  b)

                  To darbību atbalstam, ko īsteno, pamatojoties uz Padomes lēmumiem un saskaņā ar Komisijas priekšlikumu; Kopiena sniegs finansiālu atbalstu šādām dažādu avotu finansētām liela mēroga iniciatīvām:

                              —

                              finansiālais ieguldījums kopuzņēmumu dibināšanai, pamatojoties uz Līguma 45. līdz 51. pantā izklāstīto kārtību un noteikumiem,

                              —

                              finansiāls ieguldījums jaunas Eiropas nozīmes infrastruktūras izstrādei.

            Kopiena īstenos finansēšanas shēmas saskaņā ar noteikumiem, kas Padomes Regulā (Euratom) Nr. 139/2012 (2011. gada 19. decembris), ar ko paredz noteikumus par uzņēmumu, pētniecības centru un augstskolu dalību Eiropas Atomenerģijas kopienas pamatprogrammas netiešajās darbībās un par pētījumu rezultātu izplatīšanu (2012.–2013. gads) (1), ietverti attiecībā uz uzņēmumu, pētniecības centru un universitāšu dalības noteikumiem, saskaņā ar attiecīgiem valsts atbalsta instrumentiem, jo īpaši nostādnēm par valsts atbalstu pētniecībai un izstrādei, kā arī saskaņā ar starptautiskiem noteikumiem šajā jomā. Saskaņā ar šīm starptautiskajām nostādnēm finansiālās līdzdalības apjoms un veids būs jāņem vērā katrā atsevišķajā gadījumā, jo īpaši, ja ir pieejams finansējums no citiem valsts sektora avotiem, tostarp citiem Savienības finansējuma avotiem, piemēram, Eiropas Investīciju bankas.
      Dalībniekiem, kuri piedalās netiešā darbībā, kas tiek īstenota mazāk attīstītā reģionā (konverģences reģioni, kā tie definēti 5. pantā Padomes Regulā (EK) Nr. 1083/2006 (2006. gada 11. jūlijs), ar ko paredz vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu (2), tostarp reģioni, kas var pretendēt uz struktūrfondu finansējumu saskaņā ar konverģences mērķi, un reģioni, kas var pretendēt uz Kohēzijas fonda finansējumu, kā arī attālāki reģioni), iespēju un vajadzības gadījumos tiks mobilizēts papildfinansējums no struktūrfondiem.
      3.   TIEŠĀS DARBĪBAS – KOPĪGAIS PĒTNIECĪBAS CENTRS
      Kopiena uzdos JRC īstenot pasākumus, kas saukti par tiešajām darbībām, atbilstīgi Padomes Lēmumam 2012/95/Euratom (2011. gada 19. decembris) par īpašo programmu, kas īstenojama ar Kopīgā pētniecības centra tiešajām darbībām un ar ko īsteno Eiropas Atomenerģijas kopienas pamatprogrammu kodolpētniecības un mācību pasākumiem (2012.–2013. gads) (3).

         (1)  Sk. šā Oficiālā Vēstneša 1. lpp.

         (2)  OV L 210, 31.7.2006., 25. lpp.

         (3)  Sk. šā Oficiālā Vēstneša 40. lpp.


title: Padomes Lēmums 2007/423/KĀDP ( 2007. gada 18. jūnijs ), ar ko īsteno Kopējo nostāju 2004/239/KĀDP, ar kuru atjauno pasākumus, lai atbalstītu sekmīgu Starptautiskā Kara noziegumu tribunāla bijušajai Dienvidslāvijai ( ICTY ) mandāta īstenošanu

text:
               19.6.2007

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 157/23

      PADOMES LĒMUMS 2007/423/KĀDP
   (2007. gada 18. jūnijs),
   ar ko īsteno Kopējo nostāju 2004/239/KĀDP, ar kuru atjauno pasākumus, lai atbalstītu sekmīgu Starptautiskā Kara noziegumu tribunāla bijušajai Dienvidslāvijai (ICTY) mandāta īstenošanu
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Padomes Kopējo nostāju 2004/293/KĀDP (1), un jo īpaši tās 2. pantu saistībā ar Līguma par Eiropas Savienību 23. panta 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Ar Kopējo nostāju 2004/293/KĀDP Padome pieņēma pasākumus, lai liegtu ieceļošanu dalībvalstu teritorijās un tranzītu caur dalībvalstu teritorijām personām, kas ir iesaistītas darbībās, kuras brīvībā esošiem indivīdiem palīdz turpināt izvairīšanos no tiesas par noziegumiem, par ko viņus apsūdzējis Starptautiskais Kara noziegumu tribunāls bijušajai Dienvidslāvijai (ICTY), vai kas darbojas citādā veidā, kas traucē ICTY pilnvaru sekmīgu īstenošanu.

               (2)

               Pēc Ante Gotovina pārvietošanas ICTY apcietinājumā no saraksta būtu jāsvītro dažas personas, kas minētas Kopējās nostājas 2. pantā un saistītas ar Gotovina kungu. Ir vajadzīga arī pārējo sarakstā esošo personu datu atjaunināšana.

               (3)

               Turklāt sarakstā būtu jāiekļauj citas personas, kas ir iesaistītas tādās darbībās, kuras palīdz brīvībā esošiem indivīdiem turpināt izvairīšanos no tiesas par noziegumiem, par ko viņus apsūdzējis ICTY, vai kuras darbojas citādā veidā, kas traucē ICTY pilnvaru sekmīgu īstenošanu.

               (4)

               Attiecīgi būtu jāgroza saraksts, kas ietverts Kopējās nostājas 2004/293/KĀDP pielikumā,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Kopējās nostājas 2004/293/KĀDP pielikumā iekļauto personu sarakstu aizstāj ar šā lēmuma pielikumā pievienoto sarakstu.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
   3. pants
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Luksemburgā, 2007. gada 18. jūnijā

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         F.-W. STEINMEIER

      (1)  OV L 94, 31.3.2004., 65. lpp. Kopējā nostājā jaunākie grozījumi izdarīti ar Kopējo nostāju 2007/150/KĀDP (OV L 66, 6.3.2007., 21. lpp.).

      PIELIKUMS

                  1.

                  BILBIJA Milorad

                     Svetko BILBIJA dēls
                  Dzimšanas datums/dzimšanas vieta: 13.8.1956., Sanski Most, Bosnija un Hercegovina
                  Pases Nr.: 3715730
                  Identitātes kartes Nr.: 03GCD9986
                  Personas apliecības Nr.: 1308956163305
                  Pseidonīmi:
                  Adrese: Brace Pantica 7, Banja Luka, Bosnija un Hercegovina

                  2.

                  BJELICA Milovan
                  Dzimšanas datums/dzimšanas vieta: 19.10.1958., Rogatica, Bosnija un Hercegovina
                  Pases Nr.: 0000148, izdota 26.7.1998. Srpsko Sarajevo (anulēta)
                  Identitātes kartes Nr.: 03ETA0150
                  Personas apliecības Nr.: 1910958130007
                  Pseidonīmi: Cicko

                  Adrese: CENTREK Company, Pale, Bosnija un Hercegovina

                  3.

                     DJORDJEVIC Jelena (uzvārds pēc laulībām: GLUSICA Jelena)

                     Vlastimir un Sojka DJORDJEVIC meita
                  Dzimšanas datums/dzimšanas vieta: 7.2.1977., Zajecar, Serbija
                  Pases Nr.:
                  Identitātes kartes Nr.:
                  Pseidonīmi:
                  Adrese: Beogradskog Bataljona Street No. 39, Belgrada, Serbija
                  Saistība ar personu, kas apsūdzēta kara noziegumos: Vlastimir DJORDJEVIC meita

                  4.

                  DJORDJEVIC Sojka
                  Dzimšanas datums/dzimšanas vieta: 29.9.1949., Knjazevac pašvaldība, Serbija
                  Pases Nr.:
                  Identitātes kartes Nr.:
                  Pseidonīmi:
                  Adrese: Beogradskog Bataljona Street No. 39, Belgrada, Serbija
                  Saistība ar personu, kas apsūdzēta kara noziegumos: Vlastimir DJORDJEVIC sieva

                  5.

                  ECIM Ljuban
                  Dzimšanas datums/dzimšanas vieta: 6.1.1964., Sviljanac, Bosnija un Hercegovina
                  Pases Nr.: 0144290, izdota 21.11.1998., Banja Luka (anulēta)
                  Identitātes kartes Nr.: 03GCE3530
                  Personas apliecības Nr.: 0601964100083
                  Pseidonīmi:
                  Adrese: Ulica Stevana Mokranjca 26, Banja Luka, Bosnija un Hercegovina

                  6.

                  HADZIC Goranka

                     Branko un Milena HADZIC meita
                  Dzimšanas datums/dzimšanas vieta: 18.6.1962., Vinkovci pašvaldība, Horvātija
                  Pases Nr.:
                  Identitātes kartes Nr.: 1806962308218 (JMBG); identitātes kartes Nr.: 569934/03
                  Pseidonīmi:
                  Adrese: Aranj Janosa Street No 9, Novi Sad, Serbija
                  Saistība ar personu, kas apsūdzēta kara noziegumos: Goran HADZIC māsa

                  7.

                  HADZIC Ivana

                     Goran un Zivka HADZIC meita
                  Dzimšanas datums/dzimšanas vieta: 25.2.1983., Vukovar, Horvātija
                  Pases Nr.:
                  Identitātes kartes Nr.:
                  Pseidonīmi:
                  Adrese: Aranj Janosa Street No 9, Novi Sad, Serbija
                  Saistība ar personu, kas apsūdzēta kara noziegumos: Goran HADZIC meita

                  8.

                  HADZIC Srecko

                     Goran un Zivka HADZIC dēls
                  Dzimšanas datums/dzimšanas vieta: 8.10.1987., Vukovar, Horvātija
                  Pases Nr.:
                  Identitātes kartes Nr.:
                  Pseidonīmi:
                  Adrese: Aranj Janosa Street No 9, Novi Sad, Serbija
                  Saistība ar personu, kas apsūdzēta kara noziegumos: Goran HADZIC dēls

                  9.

                  HADZIC Zivka

                     Branislav NUDIC meita
                  Dzimšanas datums/dzimšanas vieta: 9.6.1957., Vinkovici, Horvātija
                  Pases Nr.:
                  Identitātes kartes Nr.:
                  Pseidonīmi:
                  Adrese: Aranj Janosa Street No 9, Novi Sad, Serbija
                  Saistība ar personu, kas apsūdzēta kara noziegumos: Goran HADZIC sieva

                  10.

                  JOVICIC Predrag

                     Desmir JOVICIC dēls
                  Dzimšanas datums/dzimšanas vieta: 1.3.1963., Pale, Bosnija un Hercegovina
                  Pases Nr.: 4363551
                  Identitātes kartes Nr.: 03DYA0852
                  Personas apliecības Nr.: 0103963173133
                  Pseidonīmi:
                  Adrese: Milana Simovica 23, Pale, Bosnija un Hercegovina

                  11.

                  KARADZIC Aleksandar
                  Dzimšanas datums/dzimšanas vieta: 14.5.1973., Sarajevo Centar, Bosnija un Hercegovina
                  Pases Nr.: 0036395 (derīga līdz 12.10.1998.)
                  Identitātes kartes Nr.:
                  Personas apliecības Nr.:
                  Pseidonīmi: Sasa

                  Adrese:

                  12.

                     KARADZIC Ljiljana (pirmslaulību uzvārds: ZELEN)

                     Vojo un Anka meita
                  Dzimšanas datums/dzimšanas vieta: 27.11.1945., Sarajevo Centar, Bosnija un Hercegovina
                  Pases Nr.:
                  Identitātes kartes Nr.:
                  Personas apliecības Nr.:
                  Pseidonīmi:
                  Adrese:

                  13.

                  KARADZIC Luka

                     Vuko un Jovanka KARADZIC dēls
                  Dzimšanas datums/dzimšanas vieta: 31.7.1951., Savnik pašvaldība, Melnkalne
                  Pases Nr.:
                  Identitātes kartes Nr.:
                  Pseidonīmi:
                  Adrese: Dubrovacka Street No 14, Belgrada, Serbija un Janka Vukotica Street No 24, Rastoci, Niksic pašvaldība, Melnkalne
                  Saistība ar personu, kas apsūdzēta kara noziegumos: Radovan KARADZIC brālis

                  14.

                  KARADZIC-JOVICEVIC Sonja

                     Radovan KARADZIC un Ljiljana ZELEN-KARADZIC meita
                  Dzimšanas datums/dzimšanas vieta: 22.5.1967., Sarajeva, Bosnija un Hercegovina
                  Pases Nr.:
                  Identitātes kartes Nr.: 2205967175003 (JMBG); identitātes kartes Nr.: 04DYB0041
                  Pseidonīmi: Seki

                  Adrese: Dobroslava Jevdjevica No 9, Pale, Bosnija un Hercegovina
                  Saistība ar personu, kas apsūdzēta kara noziegumos: Radovan KARADZIC meita

                  15.

                  KESEROVIC Dragomir

                     Slavko dēls
                  Dzimšanas datums/dzimšanas vieta: 8.6.1957., Piskavica/Banja Luka, Bosnija un Hercegovina
                  Pases Nr.: 4191306
                  Identitātes kartes Nr.: 04GCH5156
                  Personas apliecības Nr.: 0806957100028
                  Pseidonīmi:
                  Adrese:

                  16.

                  KIJAC Dragan
                  Dzimšanas datums/dzimšanas vieta: 6.10.1955., Sarajeva, Bosnija un Hercegovina
                  Pases Nr.:
                  Identitātes kartes Nr.:
                  Personas apliecības Nr.:
                  Pseidonīmi:
                  Adrese:

                  17.

                  KOJIC Radomir

                     Milanko un Zlatana dēls
                  Dzimšanas datums/dzimšanas vieta: 23.11.1950., Bijela Voda, Sokolac, Bosnija un Hercegovina
                  Pases Nr.: 4742002, izdota 2002. gadā Sarajevā (derīga līdz 2007. gadam)
                  Identitātes kartes Nr.: 03DYA1935, izdota 7.7.2003. Sarajevā
                  Personas apliecības Nr.: 2311950173133
                  Pseidonīmi: Mineur vai Ratko

                  Adrese: 115 Trifka Grabeza, Pale vai Hotel KRISTAL, Jahorina, Bosnija un Hercegovina

                  18.

                  KOVAC Tomislav

                     Vaso dēls
                  Dzimšanas datums/dzimšanas vieta: 4.12.1959., Sarajeva, Bosnija un Hercegovina
                  Pases Nr.:
                  Identitātes kartes Nr.:
                  Personas apliecības Nr.: 0412959171315
                  Pseidonīmi: Tomo

                  Adrese: Bijela, Melnkalne un Pale, Bosnija un Hercegovina

                  19.

                  KUJUNDZIC Predrag

                     Vasilija dēls
                  Dzimšanas datums/dzimšanas vieta: 30.1.1961., Suho Pole, Doboj, Bosnija un Hercegovina
                  Pases Nr.:
                  Identitātes kartes Nr.: 03GFB1318
                  Personas apliecības Nr.: 3001961120044
                  Pseidonīmi: Predo

                  Adrese: Doboj, Bosnija un Hercegovina

                  20.

                  LUKOVIC Milorad Ulemek
                  Dzimšanas datums/dzimšanas vieta: 15.5.1968., Belgrada, Serbija
                  Pases Nr.:
                  Identitātes kartes Nr.:
                  Personas apliecības Nr.:
                  Pseidonīmi: Legija (viltota identitātes karte ar IVANIC Zeljko vārdu)
                  Adrese: ieslodzījumā (Belgradas apgabala cietums, Bacvanska 14, Belgrada)

                  21.

                  MALIS Milomir

                     Dejan Malis dēls
                  Dzimšanas datums/dzimšanas vieta: 3.8.1966., Bjelice

                  Pases Nr.:
                  Identitātes kartes Nr.:
                  Personas apliecības Nr.: 0308966131572
                  Pseidonīmi:
                  Adrese: Vojvode Putnika, Foca, Bosnija un Hercegovina

                  22.

                  MANDIC Momcilo
                  Dzimšanas datums/dzimšanas vieta: 1.5.1954., Kalinovik, Bosnija un Hercegovina
                  Pases Nr.: 0121391, izdota 12.5.1999. Srpsko Sarajevo, Bosnijā un Hercegovinā (anulēta)
                  Identitātes kartes Nr.:
                  Personas apliecības Nr.: 0105954171511
                  Pseidonīmi: Momo

                  Adrese: ieslodzījumā

                  23.

                  MARIC Milorad

                     Vinko Maric dēls
                  Dzimšanas datums/dzimšanas vieta: 9.9.1957., Visoko, Bosnija un Hercegovina
                  Pases Nr.: 4587936
                  Identitātes kartes Nr.: 04GKB5268
                  Personas apliecības Nr.: 0909957171778
                  Pseidonīmi:
                  Adrese: Vuka Karadzica 148, Zvornik, Bosnija un Hercegovina

                  24.

                  MICEVIC Jelenko

                     Luka un Desanka (pirmslaulību uzvārds: Simic) dēls
                  Dzimšanas datums/dzimšanas vieta: 8.8.1947., Borci netālu no Konjic, Bosnija un Hercegovina
                  Pases Nr.: 4166874
                  Identitātes kartes Nr.: 03BIA3452
                  Personas apliecības Nr.: 0808947710266
                  Pseidonīmi: Filaret

                  Adrese: Milesevo klosteris, Serbija

                  25.

                     MLADIC Biljana (pirmslaulību uzvārds: STOJCEVSKA)

                     Strahilo STOJCEVSKI un Svetlinka STOJCEVSKA meita
                  Dzimšanas datums/dzimšanas vieta: 30.5.1972., Skopje, Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika
                  Pases Nr.:
                  Identitātes kartes Nr.: 3005972455086 (JMBG)
                  Pseidonīmi:
                  Adrese: pierakstīta Blagoja Parovica 117a, Belgradā, bet dzīvo Vidikovacki venac 83, Belgradā, Serbijā
                  Saistība ar personu, kas apsūdzēta kara noziegumos: Ratko MLADIC vedekla

                  26.

                  MLADIC Darko

                     Ratko un Bosiljka MLADIC dēls
                  Dzimšanas datums/dzimšanas vieta: 19.8.1969., Skopje, Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika
                  Pases Nr.: SCG pase # 003220335, izdota 26.2.2002.
                  Identitātes kartes Nr.: 1908969450106 (JMBG); personas apliecības Nr.: B112059, izdevusi SUP Belgrada 8.4.1994.
                  Pseidonīmi:
                  Adrese: Vidikovacki venac 83, Belgrada, Serbija
                  Saistība ar personu, kas apsūdzēta kara noziegumos: Ratko MLADIC dēls

                  27.

                  NINKOVIC Milan

                     Simo dēls
                  Dzimšanas datums/dzimšanas vieta: 15.6.1943., Doboj, Bosnija un Hercegovina
                  Pases Nr.: 3944452
                  Identitātes kartes Nr.: 04GFE3783
                  Personas apliecības Nr.: 1506943120018
                  Pseidonīmi:
                  Adrese:

                  28.

                  OSTOJIC Velibor

                     Jozo dēls
                  Dzimšanas datums/dzimšanas vieta: 8.8.1945., Celebici, Foca, Bosnija un Hercegovina
                  Pases Nr.:
                  Identitātes kartes Nr.:
                  Personas apliecības Nr.:
                  Pseidonīmi:
                  Adrese:

                  29.

                  OSTOJIC Zoran

                     Mico OSTOJIC dēls
                  Dzimšanas datums/dzimšanas vieta: 29.3.1961., Sarajeva, Bosnija un Hercegovina
                  Pases Nr.:
                  Identitātes kartes Nr.: 04BSF6085
                  Personas apliecības Nr.: 2903961172656
                  Pseidonīmi:
                  Adrese: Malta 25, Sarajeva, Bosnija un Hercegovina

                  30.

                  PAVLOVIC Petko

                     Milovan PAVLOVIC dēls
                  Dzimšanas datums/dzimšanas vieta: 6.6.1957., Ratkovici, Bosnija un Hercegovina
                  Pases Nr.: 4588517
                  Identitātes kartes Nr.: 03GKA9274
                  Personas apliecības Nr.: 0606957183137
                  Pseidonīmi:
                  Adrese: Vuka Karadjica 148, Zvornik, Bosnija un Hercegovina

                  31.

                     PETROVIC Tamara (pirmslaulību uzvārds: DJORDJEVIC)

                     Vlastimir un Sojka DJORDJEVIC meita
                  Dzimšanas datums/dzimšanas vieta: 3.10.1971., Zajecar, Serbija
                  Pases Nr.:
                  Identitātes kartes Nr.:
                  Pseidonīmi:
                  Adrese: Beogradskog Bataljona Street No 39, Belgrada, Serbija
                  Saistība ar personu, kas apsūdzēta kara noziegumos: Vlastimir DJORDJEVIC meita

                  32.

                  POPOVIC Cedomir

                     Radomir POPOVIC dēls
                  Dzimšanas datums/dzimšanas vieta: 24.3.1950., Petrovici

                  Pases Nr.:
                  Identitātes kartes Nr.: 04FAA3580
                  Personas apliecības Nr.: 2403950151018
                  Pseidonīmi:
                  Adrese: Crnogorska 36, Bileca, Bosnija un Hercegovina

                  33.

                  PUHALO Branislav

                     Djuro dēls
                  Dzimšanas datums/dzimšanas vieta: 30.8.1963., Foca, Bosnija un Hercegovina
                  Pases Nr.:
                  Identitātes kartes Nr.:
                  Personas apliecības Nr.: 3008963171929
                  Pseidonīmi:
                  Adrese:

                  34.

                  RADOVIC Nade

                     Milorad RADOVIC dēls
                  Dzimšanas datums/dzimšanas vieta: 26.1.1951., Foca, Bosnija un Hercegovina
                  Pases Nr.: vecā 0123256 (anulēta)
                  Identitātes kartes Nr.: 03GJA2918
                  Personas apliecības Nr.: 2601951131548
                  Pseidonīmi:
                  Adrese: Stepe Stepanovica 12, Foca/Srbinje, Bosnija un Hercegovina

                  35.

                  RATIC Branko
                  Dzimšanas datums/dzimšanas vieta: 26.11.1957., MIHALJEVCI SLAVONSKA POZEGA, Bosnija un Hercegovina
                  Pases Nr.: 0442022, izdota 17.9.1999. Banja Luka

                  Identitātes kartes Nr.: 03GCA8959
                  Personas apliecības Nr.: 2611957173132
                  Pseidonīmi:
                  Adrese: Ulica Krfska 42, Banja Luka, Bosnija un Hercegovina

                  36.

                  ROGULJIC Slavko
                  Dzimšanas datums/dzimšanas vieta: 15.5.1952., SRPSKA CRNJA HETIN, Serbija
                  Pases Nr.: derīga pase 3747158, izdota 12.4.2002. Banja Luka, derīga līdz 12.4.2007.; nederīga pase 0020222, izdota 25.8.1988. Banja Luka, derīga līdz 25.8.2003.
                  Identitātes kartes Nr.: 04EFA1053
                  Personas apliecības Nr.: 1505952103022
                  Pseidonīmi:
                  Adrese: 21 Vojvode Misica, Laktasi, Bosnija un Hercegovina

                  37.

                  SAROVIC Mirko
                  Dzimšanas datums/dzimšanas vieta: 16.9.1956., Rusanovici-Rogatica, Bosnija un Hercegovina
                  Pases Nr.: 4363471, izdota Srpsko Sarajevo, derīga līdz 8.10.2008.
                  Identitātes kartes Nr.: 04PEA4585
                  Personas apliecības Nr.: 1609956172657
                  Pseidonīmi:
                  Adrese: Bjelopoljska 42, 71216 Srpsko Sarajevo, Bosnija un Hercegovina

                  38.

                  SKOCAJIC Mrksa

                     Dejan SKOCAJIC dēls
                  Dzimšanas datums/dzimšanas vieta: 5.8.1953., Blagaj, Bosnija un Hercegovina
                  Pases Nr.: 3681597
                  Identitātes kartes Nr.: 04GDB9950
                  Personas apliecības Nr.: 0508953150038
                  Pseidonīmi:
                  Adrese: Trebinjskih Brigade, Trebinje, Bosnija un Hercegovina

                  39.

                  VRACAR Milenko
                  Dzimšanas datums/dzimšanas vieta: 15.5.1956., Nisavici, Prijedor, Bosnija un Hercegovina
                  Pases Nr.: derīga pase 3865548, izdota 29.8.2002. Banja Luka, derīga līdz 29.8.2007.; nederīgas pases 0280280, izdota 4.12.1999. Banja Luka (derīga līdz 4.12.2004.) un 0062130, izdota 16.9.1998. Banja Luka, Bosnijā un Hercegovinā
                  Identitātes kartes Nr.: 03GCE6934
                  Personas apliecības Nr.: 1505956160012
                  Pseidonīmi:
                  Adrese: 14 Save Ljuboje, Banja Luka, Bosnija un Hercegovina

                  40.

                  ZOGOVIC Milan

                     Jovan dēls
                  Dzimšanas datums/dzimšanas vieta: 7.10.1939., Dobrusa

                  Pases Nr.:
                  Identitātes kartes Nr.:
                  Personas apliecības Nr.:
                  Pseidonīmi:
                  Adrese:

                  41.

                     ZUPLJANIN Divna (pirmslaulību uzvārds: STOISAVLJEVIC)

                     Dobrisav un Zorka STOISAVLJEVIC meita
                  Dzimšanas datums/dzimšanas vieta: 15.11.1956., Maslovare, Kotor Varos pašvaldība, Bosnija un Hercegovina
                  Pases Nr.: Bosnijas un Hercegovinas pase 0256552, izdota 26.4.1999.
                  Identitātes kartes Nr.: identitātes numurs 04GCM2618, izdots 5.11.2004.; vadītāja apliecība 05GCF8710, izdota 3.1.2005.
                  Pseidonīmi:
                  Adrese: Stevana Markovica 3, Banja Luka, Bosnija un Hercegovina
                  Saistība ar personu, kas apsūdzēta kara noziegumos: Stojan ZUPLJANIN sieva

                  42.

                  ZUPLJANIN Mladen

                     Stojan un Divna ZUPLJANIN dēls
                  Dzimšanas datums/dzimšanas vieta: 21.7.1980., Banja Luka, Bosnija un Hercegovina
                  Pases Nr.: Bosnijas un Hercegovinas pase 4009608, izdota 7.2.2003.
                  Identitātes kartes Nr.: 04GCG6605; vadītāja apliecība 04GCC6937, izdota 8.3.2004.
                  Pseidonīmi:
                  Adrese: Stevana Markovica 3, Banja Luka, Bosnija un Hercegovina
                  Saistība ar personu, kas apsūdzēta kara noziegumos: Stojan ZUPLJANIN dēls

                  43.

                  ZUPLJANIN Pavle

                     Stojan un Divna ZUPLJANIN dēls
                  Dzimšanas datums/dzimšanas vieta: 18.7.1984., Banja Luka, Bosnija un Hercegovina
                  Pases Nr.: Bosnijas un Hercegovinas pase 5049445, izdota 26.4.2006.
                  Identitātes kartes Nr.: 03GCB5148, izdots 10.6.2003.; vadītāja apliecība 04GCF5074, izdota 30.11.2004.
                  Pseidonīmi:
                  Adrese: Stevana Markovica 3, Banja Luka, Bosnija un Hercegovina
                  Saistība ar personu, kas apsūdzēta kara noziegumos: Stojan ZUPLJANIN dēls

                  44.

                  ZUPLJANIN Slobodan

                     Stanko un Cvijeta ZUPLJANIN dēls
                  Dzimšanas datums/dzimšanas vieta: 17.11.1957., Banja Luka, Bosnija un Hercegovina
                  Pases Nr.: Bosnijas un Hercegovinas pase 0023955, izdota 24.8.1998.
                  Identitātes kartes Nr.: 04GCL4072; vadītāja apliecība 04GCE8351, izdota 18.9.2004.
                  Pseidonīmi: Bebac

                  Adrese: Vojvode Momica 9a, Banja Luka, Bosnija un Hercegovina
                  Saistība ar personu, kas apsūdzēta kara noziegumos: Stojan ZUPLJANIN brālēns


title: 2014/640/ES: Padomes Lēmums ( 2013. gada 23. septembris ) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Komitejā sadarbībai kultūras jomā, kura izveidota ar Protokolu par sadarbību kultūras jomā, kas pievienots Brīvās tirdzniecības nolīgumam starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses, attiecībā uz Komitejas sadarbībai kultūras jomā reglamenta pieņemšanu

text:
               3.9.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 263/23

         PADOMES LĒMUMS
   (2013. gada 23. septembris)
   par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Komitejā sadarbībai kultūras jomā, kura izveidota ar Protokolu par sadarbību kultūras jomā, kas pievienots Brīvās tirdzniecības nolīgumam starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses, attiecībā uz Komitejas sadarbībai kultūras jomā reglamenta pieņemšanu

      (2014/640/ES)

   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 167. panta 3. punktu saistībā ar tā 218. panta 9. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2007. gada 23. aprīlī pilnvaroja Komisiju Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā risināt sarunas ar Korejas Republiku par brīvās tirdzniecības nolīgumu.

               (2)

               Minētās sarunas ir noslēgušās, un 2010. gada 6. oktobrī tika parakstīts Brīvās tirdzniecības nolīgums starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses (“nolīgums”) (1). Nolīgumā ir ietverts Protokols par sadarbību kultūras jomā (“protokols”), ar kuru atbilstīgi tā 1. pantam tiek izveidota sistēma, kurā puses sadarbojas, lai veicinātu kultūras pasākumu, preču un pakalpojumu apmaiņu, ietverot inter alia audiovizuālo sektoru.

               (3)

               Saskaņā ar nolīguma 15.10. panta 5. punktu tas kopš 2011. gada 1. jūlija tiek daļēji provizoriski piemērots ar Padomes Lēmumu 2011/265/ES (2) (“lēmums”), ievērojot tā noslēgšanu vēlāk.

               (4)

               Ievērojot lēmuma 3. pantu, protokola 4. panta 3. punkts, 5. panta 2. punkts, 6. panta 1. punkts, 6. panta 2. punkts, 6. panta 4. punkts, 6. panta 5. punkts, 8., 9. un 10. pants netika provizoriski piemēroti.

               (5)

               Saskaņā ar lēmuma 4. panta 1. punktu Komisijai ir jāsniedz Korejai rakstisks paziņojums par Savienības nodomu nepagarināt audiovizuālo kopražojuma tiesību izmantošanas laikposmu atbilstīgi protokola 5. pantam, ievērojot tā 5. panta 8. punktā izklāstīto kārtību, ja vien Padome pēc Komisijas priekšlikuma četrus mēnešus pirms šāda tiesību izmantošanas laikposma beigām nepiekrīt to turpināt. Ja Padome piekrīt to turpināt, atkal kļūst piemērojams minētais pienākums sniegt paziņojumu pagarinātā tiesību izmantošanas laikposma beigās. Lemjot konkrēti par tiesību izmantošanas laikposma turpināšanu, Padomei jāpieņem lēmums vienprātīgi.

               (6)

               Protokola 3. pantā paredzēts izveidot Komiteju sadarbībai kultūras jomā, kuras pienākums cita starpā ir pārskatīt protokola piemērošanu.

               (7)

               Saskaņā ar lēmuma 6. pantu Savienības pārstāvjiem Komitejā sadarbībai kultūras jomā ir jābūt gan Komisijas, gan dalībvalstu valsts pārvaldes augstākajām amatpersonām, kurām ir speciālas zināšanas un praktiskā pieredze kultūras jautājumos un kuru uzdevums ir pārstāvēt Savienības nostāju saskaņā ar Līgumu.

               (8)

               Ar Komitejas lēmumiem nevajadzētu piešķirt tiesības vai uzlikt saistības, uz kurām var tieši atsaukties Savienības vai dalībvalstu tiesās.

               (9)

               Nosakot nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Komitejā sadarbībai kultūras jomā, jau sākotnējā posmā būtu jāiesaista Padomes darba sagatavošanas struktūras, kas ir kompetentas kultūras un audiovizuālo pakalpojumu jomā.

               (10)

               Šim lēmumam nevajadzētu ietekmēt Savienības un dalībvalstu atbilstīgās kompetences.

               (11)

               Savienībai būtu jānosaka nostāja, kas Komitejā sadarbībai kultūras jomā jāieņem attiecībā uz Komitejas sadarbībai kultūras jomā reglamenta pieņemšanu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Nostāja, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Komitejā sadarbībai kultūras jomā, kas izveidota ar Protokolu par sadarbību kultūras jomā, kurš pievienots Brīvās tirdzniecības nolīgumam starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses, attiecībā uz Komitejas sadarbībai kultūras jomā reglamenta pieņemšanu, balstās uz šim lēmumam pievienoto lēmuma projektu, ko ir sagatavojusi Komiteja sadarbībai kultūras jomā.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2013. gada 23. septembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         V. JUKNA

      (1)  OV L 127, 14.5.2011., 6. lpp.

      (2)  Padomes Lēmums 2011/265/ES (2010. gada 16. septembris) par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Brīvās tirdzniecības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses (OV L 127, 14.5.2011., 1. lpp.).

      PROJEKTS
      ES UN KOREJAS KOMITEJAS SADARBĪBAI KULTŪRAS JOMĀ LĒMUMS Nr. …
      (… gada …)
      par Komitejas sadarbībai kultūras jomā reglamenta pieņemšanu
      KOMITEJA SADARBĪBAI KULTŪRAS JOMĀ,
      ņemot vērā 2010. gada 6. oktobrī Briselē parakstīto Protokolu par sadarbību kultūras jomā, kas pievienots Brīvās tirdzniecības nolīgumam starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses, un jo īpaši tā 3. pantu,
      tā kā:

                  (1)

                  Protokola par sadarbību kultūras jomā (“protokols”) 3. pantā paredzēts, ka jāizveido Komiteja sadarbībai kultūras jomā (“Komiteja”).

                  (2)

                  Komitejai būtu jāpilda visas Tirdzniecības komitejas funkcijas attiecībā uz šo protokolu saskaņā ar protokola 3. panta 3. punktu.

                  (3)

                  Komitejai būtu jāpieņem savs reglaments,

            IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
      1. pants
      Komitejas reglaments ir izveidots atbilstīgi pielikumā izklāstītajam.
      2. pants
      Šis lēmums stājas spēkā …

         …, …

               Komitejas sadarbībai kultūras jomā vārdā –

               Korejas Republikas Kultūras, sporta un tūrisma ministrijas

               pirmais ministra vietnieks

            …
            [Aizpilda Koreja]

               Eiropas Komisijas

               Izglītības un kultūras ģenerāldirektorāta ģenerāldirektors

            …

      PIELIKUMS
      KOMITEJAS SADARBĪBAI KULTŪRAS JOMĀ REGLAMENTS
      1. pants
      Sastāvs un priekšsēdētāji
      1.   Komiteja sadarbībai kultūras jomā (“Komiteja”), kas paredzēta 3. panta 1. punktā Protokolā par sadarbību kultūras jomā (“protokols”), kurš pievienots Brīvās tirdzniecības nolīgumam starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses (“nolīgums”), pilda visas Tirdzniecības komitejas funkcijas attiecībā uz šo protokolu saskaņā ar protokola 3. panta 3. punktu un pārrauga protokola īstenošanu.
      2.   Komitejā ir Komisijas un dalībvalstu – kuras attiecībā uz jautājumiem, kas ietilpst to kompetencē, var pārstāvēt Eiropas Savienības Padomes prezidentvalsts – pārstāvji, no vienas puses, un Korejas pārstāvji, no otras puses. Kā paredzēts protokola 3. panta 1. punktā, šie pārstāvji ir katras Puses valsts pārvaldes augstākās amatpersonas, kurām ir zināšanas un pieredze kultūras jautājumos un praksē.
      3.   Komitejas līdzpriekšsēdētāji ir Korejas Kultūras, sporta un tūrisma ministrijas Satura politikas biroja direktors un Eiropas Komisijas Izglītības un kultūras ģenerāldirektorāta Kultūras un mediju nodaļas direktors. Katrs priekšsēdētāji var vienoties, ka viņu pārstāv attiecīgais pārstāvis.
      2. pants
      Pārstāvība
      1.   Puse dara zināmu otrai Pusei savu Komitejas locekļu sarakstu. Sarakstu administrē Komitejas sekretariāts.
      2.   Loceklis, kurš vēlas, lai to pārstāvētu cits pārstāvis, pirms attiecīgās sanāksmes Komitejas priekšsēdētājiem paziņo šīs personas vārdu un uzvārdu. Komitejas locekļa pārstāvim ir visas šā Komitejas locekļa tiesības.
      3. pants
      Sanāksmes
      1.   Komitejas sanāksmes notiek vismaz reizi gadā un vajadzības gadījumā pēc jebkuras Puses pieprasījuma. Sanāksmes notiek pēc kārtas Briselē vai Seulā, ja vien Puses nevienojas citādi. Ja abas Puses par to vienojas, Komitejas sanāksmes var rīkot videokonferences vai telefonkonferences veidā.
      2.   Katru Komitejas sanāksmi Komitejas sekretariāts sasauc laikā un vietā, par kuru abas Puses ir vienojušās. Paziņojumu par sanāksmes sasaukšanu Komitejas sekretariāts Komitejas locekļiem izsniedz ne vēlāk kā trīs mēnešus pirms sanāksmes sākuma, ja vien Puses nevienojas citādi.
      4. pants
      Delegācija
      Komitejas locekļus var pavadīt ierēdņi. Pirms katras sanāksmes Komitejas priekšsēdētājus informē par to delegāciju plānoto sastāvu, kuras apmeklēs sanāksmi.
      5. pants
      Novērotāji un eksperti
      Īpašos gadījumos Komitejas priekšsēdētāji var uzaicināt uz savām sanāksmēm novērotājus un ekspertus.
      6. pants
      Sekretariāts
      Kā Komitejas sekretariāts kopīgi darbojas vietējie kontaktpunkti, kā norādīts protokola 3. panta 4. punktā.
      7. pants
      Dokumenti
      Ja Komitejas apspriežu pamatā ir rakstveida apliecinoši dokumenti, Komitejas sekretariāts šādus dokumentus numurē un izplata kā Komitejas dokumentus.
      8. pants
      Sarakste
      1.   Komitejas priekšsēdētājiem adresētu saraksti nosūta Komitejas sekretariātam izplatīšanai Komitejas locekļiem.
      2.   Komitejas priekšsēdētāju sagatavotu saraksti Komitejas sekretariāts nosūta saņēmējiem, numurē un attiecīgos gadījumos izplata pārējiem Komitejas locekļiem.
      9. pants
      Sanāksmju darba kārtība
      1.   Katrai sanāksmei Komitejas sekretariāts sagatavo provizorisku darba kārtību. To līdz ar citiem attiecīgajiem dokumentiem ne vēlāk kā divus mēnešus pirms sanāksmes sākuma nosūta Komitejas locekļiem, kā arī Komitejas priekšsēdētājiem.
      2.   Darba kārtību Komiteja pieņem katras sanāksmes sākumā. Provizoriskajā darba kārtībā neesošus jautājumus tajā var iekļaut, ja Puses par to vienojas.
      3.   Komitejas priekšsēdētāji pēc vienošanās var saīsināt 1. punktā norādīto termiņu, lai ņemtu vērā konkrētās lietas prasības.
      10. pants
      Protokols
      1.   Katras sanāksmes protokola projektu Komitejas sekretariāts parasti sagatavo 21 dienas laikā pēc sanāksmes beigām.
      2.   Protokolā parasti sniedz kopsavilkumu par katru darba kārtības jautājumu, vajadzības gadījumā norādot:

                  a)

                  Komitejai iesniegtos dokumentus;

                  b)

                  visus paziņojumus, ko Komitejas loceklis lūdzis ierakstīt protokolā; un

                  c)

                  pieņemtos lēmumus, sniegtos ieteikumus, saskaņotos paziņojumus un secinājumus – par īpašiem jautājumiem.

            3.   Protokolā iekļauj arī visu to dalībnieku sarakstu, kuri piedalījās sanāksmē.
      4.   Abas Puses rakstiski apstiprina protokolu 28 dienu laikā no protokola projekta saņemšanas dienas vai līdz jebkurai citai dienai, par ko Puses ir vienojušās. Pēc tam, kad protokols ir apstiprināts, Komitejas sekretariāts to paraksta divos eksemplāros, un katra Puse saņem šo autentisko dokumentu oriģinālu. Parakstītā protokola kopijas nosūta Komitejas locekļiem.
      11. pants
      Lēmumi un ieteikumi
      1.   Lai sasniegtu protokolā izvirzītos mērķus, Komiteju var pilnvarot pieņemt lēmumus vai ieteikumus par visiem jautājumiem protokolā paredzētajos gadījumos.
      2.   Komiteja pieņem lēmumus un ieteikumus, Pusēm savstarpēji vienojoties. Šādus dokumentus attiecīgi sauc par “lēmumu” vai “ieteikumu”.
      3.   Sanāksmju starplaikā Komiteja lēmumus vai ieteikumus var pieņemt, izmantojot rakstisku procedūru, ja abas Puses tam piekrīt. Rakstiskā procedūra nozīmē, ka Komitejas priekšsēdētāji apmainās ar rakstiskiem paziņojumiem. Lēmumus vai ieteikumus, kuru pieņemšanai piemēro rakstisko procedūru, Komitejas sekretariāts izplata locekļiem vismaz divus mēnešus pirms to pieņemšanas dienas. Komitejas sekretariāts konstatē, ka rakstiskā procedūra ir pabeigta, un informē par to Komitejas locekļus.
      4.   Komitejas sekretariāts katram lēmumam vai ieteikumam piešķir sērijas numuru, norāda pieņemšanas datumu un sniedz jautājuma aprakstu, un izplata tos Komitejas locekļiem. Katrā lēmumā norāda tā spēkā stāšanās dienu.
      5.   Komitejas pieņemtos lēmumus un ieteikumus uzskata par autentiskiem, ja tie ir sagatavoti divos eksemplāros un tos parakstījuši Komitejas priekšsēdētāji.
      12. pants
      Publicitāte un konfidencialitāte
      1.   Ja vien nav nolemts citādi, Komitejas sanāksmes nav atklātas.
      2.   Ja Puse Komitejai iesniedz informāciju, kas saskaņā ar tās normatīvajiem aktiem ir konfidenciāla, otra Puse uzskata šādu informāciju par konfidenciālu.
      3.   Katra Puse var lemt par Komitejas lēmumu un ieteikumu publicēšanu savā attiecīgajā oficiālajā izdevumā.
      13. pants
      Izdevumi
      1.   Katra Puse sedz visus izdevumus, kas tai radušies saistībā ar piedalīšanos Komitejas sanāksmēs. Tie ir gan personāla, komandējuma un uzturēšanās izdevumi, gan izdevumi par pasta un telekomunikāciju pakalpojumiem.
      2.   Izdevumus saistībā ar sanāksmju organizēšanu un dokumentu pavairošanu sedz Puse, kas rīko sanāksmi.


title: Komisijas Lēmums (ES) 2016/1366 (2016. gada 10. augusts), ar ko apstiprina Igaunijas dalību ciešākā sadarbībā attiecībā uz tiesību aktiem, kas piemērojami laulības šķiršanai un laulāto atšķiršanai

text:
               11.8.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 216/23

         KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2016/1366
   (2016. gada 10. augusts),
   ar ko apstiprina Igaunijas dalību ciešākā sadarbībā attiecībā uz tiesību aktiem, kas piemērojami laulības šķiršanai un laulāto atšķiršanai
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 328. panta 1. punktu un 331. panta 1. punktu,
   ņemot vērā Padomes 2010. gada 12. jūlija Lēmumu 2010/405/ES, ar kuru atļauj ciešāku sadarbību attiecībā uz tiesību aktiem, kas piemērojami laulības šķiršanai un laulāto atšķiršanai (1),
   ņemot vērā Padomes 2010. gada 20. decembra Regulu (ES) Nr. 1259/2010, ar kuru īsteno ciešāku sadarbību attiecībā uz tiesību aktiem, kas piemērojami laulības šķiršanai un laulāto atšķiršanai (2),
   ņemot vērā Igaunijas paziņojumu par nodomu piedalīties ciešākā sadarbībā attiecībā uz tiesību aktiem, kas piemērojami laulības šķiršanai un laulāto atšķiršanai,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2010. gada 12. jūlijā nolēma atļaut ciešāku sadarbību starp Austriju, Beļģiju, Bulgāriju, Franciju, Itāliju, Latviju, Luksemburgu, Maltu, Portugāli, Rumāniju, Slovēniju, Spāniju, Ungāriju un Vāciju attiecībā uz tiesību aktiem, kas piemērojami laulības šķiršanai un laulāto atšķiršanai.

               (2)

               Padome 2010. gada 20. decembrī pieņēma Regulu (ES) Nr. 1259/2010, ar kuru īsteno ciešāku sadarbību attiecībā uz tiesību aktiem, kas piemērojami laulības šķiršanai un laulāto atšķiršanai.

               (3)

               Komisija 2012. gada 21. novembrī pieņēma Lēmumu 2012/714/ES, ar ko apstiprina Lietuvas dalību ciešākā sadarbībā attiecībā uz tiesību aktiem, kas piemērojami laulības šķiršanai un laulāto atšķiršanai (3).

               (4)

               Komisija 2014. gada 27. janvārī pieņēma Lēmumu 2014/39/ES, ar ko apstiprina Grieķijas dalību ciešākā sadarbībā attiecībā uz tiesību aktiem, kas piemērojami laulības šķiršanai un laulāto atšķiršanai (4).

               (5)

               Igaunija par savu nodomu piedalīties ciešākā sadarbībā attiecībā uz tiesību aktiem, kas piemērojami laulības šķiršanai un laulāto atšķiršanai, paziņoja ar 2016. gada 13. aprīļa vēstuli, ko Komisija reģistrēja kā saņemtu 2016. gada 18. aprīlī.

               (6)

               Komisija ņem vērā, ka nedz Lēmums 2010/405/ES, nedz Regula (ES) Nr. 1259/2010 neparedz konkrētus nosacījumus dalībai ciešākā sadarbībā attiecībā uz tiesību aktiem, kas piemērojami laulības šķiršanai un laulāto atšķiršanai, un ka Igaunijas dalībai būtu jāstiprina šīs ciešās sadarbības labvēlīgā ietekme.

               (7)

               Tādēļ būtu jāapstiprina Igaunijas dalība ciešākā sadarbībā attiecībā uz tiesību aktiem, kas piemērojami laulības šķiršanai un laulāto atšķiršanai.

               (8)

               Komisijai būtu jāpieņem pārejas posma pasākumi attiecībā uz Regulas (ES) Nr. 1259/2010 piemērošanu Igaunijā.

               (9)

               Regulai (ES) Nr. 1259/2010 Igaunijā būtu jāstājas spēkā nākamajā dienā pēc šā lēmuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Igaunijas dalība ciešākā sadarbībā
   1.   Ar šo tiek apstiprināta Igaunijas dalība ar Lēmumu 2010/405/ES atļautajā ciešākā sadarbībā attiecībā uz tiesību aktiem, kas piemērojami laulības šķiršanai un laulāto atšķiršanai.
   2.   Regulu (ES) Nr. 1259/2010 Igaunijā piemēro saskaņā ar šo lēmumu.
   2. pants
   Informācija, ko sniedz Igaunija
   Līdz 2017. gada 11. maijam Igaunija informē Komisiju par savām tiesību normām (ja tādas ir) attiecībā uz:

               a)

               formālām prasībām, kas jāievēro, saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1259/2010 7. panta 2.–4. punktu vienojoties par tās valsts (tiesību sistēmas) izvēli, kuras tiesību akti tiks piemēroti; un

               b)

               iespēju saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1259/2010 5. panta 3. punktu norādīt valsti (tiesību sistēmu), kuras tiesību akti tiks piemēroti.

         3. pants
   Pārejas noteikumi attiecībā uz Igauniju
   1.   Regulu (ES) Nr. 1259/2010 Igaunijā piemēro vienīgi attiecībā uz uzsāktu tiesvedību un ikvienu tāda veida vienošanos, kas minēta Regulas (ES) Nr. 1259/2010 5. pantā un kas noslēgta, sākot no 2018. gada 11. februāra.
   Tomēr Igaunijā spēkā ir arī ikviena pirms 2018. gada 11. februāra noslēgta vienošanās par tās valsts (tiesību sistēmas) izvēli, kuras tiesību akti tiks piemēroti, ja vien tā atbilst Regulas (ES) Nr. 1259/2010 6. un 7. panta prasībām.
   2.   Regulu (ES) Nr. 1259/2010 Igaunijā piemēro, neskarot vienošanās par tās valsts (tiesību sistēmas) izvēli, kuras tiesību akti tiks piemēroti, kas noslēgtas saskaņā ar tādas iesaistītās dalībvalsts tiesību aktiem, kuras tiesā prasība ir iesniegta pirms 2018. gada 11. februāra.
   4. pants
   Regulas (ES) Nr. 1259/2010 stāšanās spēkā un piemērošana Igaunijā
   Regula (ES) Nr. 1259/2010 Igaunijā stājas spēkā nākamajā dienā pēc šā lēmuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   Regulu (ES) Nr. 1259/2010 Igaunijā piemēro no 2018. gada 11. februāra.
   5. pants
   Stāšanās spēkā
   Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2016. gada 10. augustā

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  OV L 189, 22.7.2010., 12. lpp.

      (2)  OV L 343, 29.12.2010., 10. lpp.

      (3)  OV L 323, 22.11.2012., 18. lpp.

      (4)  OV L 23, 28.1.2014., 41. lpp.


title: Komisijas Lēmums (ES) 2015/1097 (2015. gada 8. aprīlis) par to pasākumu atbilstību Savienības tiesību normām, kuri jāveic Dānijai saskaņā ar 14. pantu Direktīvā 2010/13/ES par to, lai koordinētu dažus dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos paredzētus noteikumus par audiovizuālo mediju pakalpojumu sniegšanu (Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīva)

text:
               8.7.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 177/54

         KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2015/1097
   (2015. gada 8. aprīlis)
   par to pasākumu atbilstību Savienības tiesību normām, kuri jāveic Dānijai saskaņā ar 14. pantu Direktīvā 2010/13/ES par to, lai koordinētu dažus dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos paredzētus noteikumus par audiovizuālo mediju pakalpojumu sniegšanu (Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīva)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 10. marta Direktīvu 2010/13/ES par to, lai koordinētu dažus dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos paredzētus noteikumus par audiovizuālo mediju pakalpojumu sniegšanu (Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīva) (1), un jo īpaši tās 14. panta 2. punktu,
   ņemot vērā saskaņā ar Direktīvas 2010/13/ES 29. pantu izveidotās komitejas atzinumu,
   tā kā:

               1)

               Dānija 2015. gada 6. janvāra vēstulē paziņoja Komisijai par dažiem pasākumiem, kas veicami saskaņā ar Direktīvas 2010/13/ES 14. panta 1. punktu.

               2)

               Trīs mēnešu laikā pēc šā paziņojuma saņemšanas Komisija pārbaudīja minēto pasākumu saderību ar Savienības tiesību aktiem, īpašu uzmanību pievēršot pasākumu proporcionalitātei un valsts mēroga apspriešanās procedūras pārredzamībai.

               3)

               Pasākumus izvērtējot, Komisija ņēma vērā pieejamos datus par Dānijas audiovizuālo pakalpojumu tirgu, it īpaši par ietekmi uz televīzijas tirgu.

               4)

               Sabiedriski nozīmīgo notikumu sarakstu Dānija ir sastādījusi skaidri un pārredzami, pēc plašas sabiedriskās apspriešanas.

               5)

               Izvērtējot Dānijas iestāžu iesniegtos detalizētos pierādījumus un aprēķinus, Komisija noskaidroja, ka noteikto notikumu saraksts, kas sastādīts saskaņā ar Direktīvas 2010/13/ES 14. panta 1. punktu, atbilst vismaz diviem no šiem kritērijiem, kuri uzskatāmi par drošu pazīmi, ka notikumi ir sabiedriski nozīmīgi: i) notikums īpaši atbalsojas visā dalībvalstī un interesē ne tikai tos, kuri parasti seko attiecīgajam sporta veidam vai nodarbei; ii) notikumam piemīt izteikta kultūras vērtība, kas ir vispārēji atzīta dalībvalsts iedzīvotāju vidū, it īpaši tādēļ, ka tas stiprina kultūras patību; iii) attiecīgajā notikumā starptautisku sacīkšu vai turnīra ietvaros piedalās valstsvienība; iv) notikumu parasti pārraida bezmaksas televīzijā, un tas pulcē plašu televīzijas auditoriju.

               6)

               Iesniegtajā sabiedriski nozīmīgo notikumu sarakstā ir daudzi no notikumiem, kas parasti tiek uzskatīti par sabiedriski nozīmīgiem, piemēram, vasaras un ziemas olimpiskās spēles. Dānijas iestādes apgalvo, ka vasaras un ziemas olimpiskās spēles pulcē plašu televīzijas auditoriju un parasti tikušas pārraidītas bezmaksas televīzijā. Turklāt šie notikumi īpaši atbalsojas visā Dānijā, būdami sevišķi populāri visā sabiedrībā, nevis tikai to vidū, kuri parasti seko notikumiem sportā.

               7)

               Vīriešu futbola Pasaules kausa izcīņas un Eiropas futbola meistarsacīkšu fināla un pusfināla spēles arī tiek uzskatītas par sabiedriski nozīmīgu notikumu. Sarakstā ir iekļautas arī visas šo turnīru spēles, kurās piedalās Dānijas valstsvienība, kā arī Dānijas valstsvienības kvalifikācijas spēles. Dānijas iestādes apliecina, ka šie notikumi piesaista plašu televīzijas skatītāju loku un parasti tiek pārraidīti bezmaksas televīzijā. Turklāt šie notikumi īpaši atbalsojas visā Dānijā, būdami sevišķi populāri visā sabiedrībā, nevis tikai to vidū, kuri parasti seko notikumiem sportā. Tie ir nozīmīgi starptautiski turnīri, kuros piedalās valstsvienība.

               8)

               Sieviešu rokasbumbas pasaules un Eiropas meistarsacīkšu fināla un pusfināla spēles un visas spēles, kurās piedalās Dānijas valstsvienība, kā arī kvalifikācijas spēles, kurās piedalās Dānijas valstsvienība, pulcē plašu televīzijas skatītāju auditoriju un parasti tiek pārraidītas bezmaksas televīzijā. Turklāt tās Dānijā raisa īpašu un plašu interesi pat tajā auditorijas daļā, kas parasti neseko šim sporta veidam. Tās ir nozīmīgi starptautiski turnīri, kuros piedalās valstsvienība. Īpašo un plašo interesi kāpina tas, ka šajos turnīros Dānijas valstsvienība ir guvusi ievērojamus panākumus.

               9)

               Vīriešu rokasbumbas pasaules un Eiropas meistarsacīkšu fināla un pusfināla spēles un visas spēles, kurās piedalās Dānijas valstsvienība, kā arī kvalifikācijas spēles, kurās piedalās Dānijas valstsvienība, pulcē plašu televīzijas skatītāju auditoriju un parasti tiek pārraidītas bezmaksas televīzijā. Turklāt tās Dānijā raisa īpašu un plašu interesi pat tajā auditorijas daļā, kas parasti neseko šim sporta veidam. Tie ir nozīmīgi starptautiski turnīri, kuros piedalās valstsvienība. Īpašo un plašo interesi kāpina tas, ka šajos turnīros Dānijas valstsvienība ir guvusi ievērojamus panākumus.

               10)

               Nosauktie pasākumi nepārsniedz mērķa sasniegšanai nepieciešamo: mērķis ir aizsargāt tiesības uz informāciju un nodrošināt publikai plašas iespējas vērot tai ļoti nozīmīgu notikumu atspoguļojumu televīzijā. Šajā secinājumā ņemts vērā, kādā veidā attiecīgie notikumi tiks pārraidīti, kā definēta “pārraidīt tiesīga raidorganizācija”, ņemta vērā šķīrējtiesas loma pasākumu īstenošanā izcēlušos strīdu risināšanā un tas, ka izpildu rīkojums, kas ietver notikumu sarakstu, attieksies uz pasākumiem, par kuriem līgumi par ekskluzīvām tiesībām tiks noslēgti pēc izpildu rīkojuma stāšanās spēkā. Tādēļ var secināt, ka ietekme uz tiesībām uz īpašumu, kas paredzētas Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 17. pantā, nepārsniedz ietekmi, kas dabiski būtu attiecīgo notikumu iekļaušanai noteikto notikumu sarakstā, kurš paredzēts Direktīvas 2010/13/ES 14. panta 1. punktā.

               11)

               To pašu iemeslu dēļ Dānijas pasākumi šķiet samērīgi, lai pamatotu atkāpšanos no pakalpojumu sniegšanas pamatbrīvības, kas noteikta Līguma par Eiropas Savienības darbību 56. pantā. Vispārības interesēs ir nodrošināt plašai auditorijai iespējas vērot sabiedriski nozīmīgu notikumu pārraides. Dānijas pasākumi arī nediskriminē citu dalībvalstu raidorganizācijas, tiesību subjektus un citus ekonomikas dalībniekus un neapgrūtina to piekļuvi tirgum.

               12)

               Noteiktie pasākumi arī ir saderīgi ar Savienības konkurences noteikumiem. To raidorganizāciju noteikšana, kuras ir tiesīgas pārraidīt sarakstā minētos notikumus, ir balstīta uz objektīviem kritērijiem, kas faktiskiem un potenciāliem konkurentiem dod iespējas iegūt tiesības pārraidīt šos notikumus. Noteikto pasākumu skaits pie tam nav tik neproporcionāls, lai radītu konkurences traucējumus lejpusējos bezmaksas televīzijas un maksas televīzijas tirgos. Tādēļ var uzskatīt, ka ietekme uz konkurences brīvību nepārsniedz sekas, kas dabiski izriet no attiecīgo notikumu iekļaušanas noteikto notikumu sarakstā, kurš paredzēts Direktīvas 2010/13/ES 14. panta 1. punktā.

               13)

               Par pasākumiem, kuri Dānijai jāveic, Komisija ir paziņojusi pārējām dalībvalstīm un ir iesniegusi to pārbaudes rezultātus komitejai, kas izveidota saskaņā ar Direktīvas 2010/13/ES 29. pantu. Komiteja ir sniegusi labvēlīgu atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   Vienīgais pants
   1.   Pasākumi, kas Dānijai jāveic saskaņā ar Direktīvas 2010/13/ES 14. panta 1. punktu un ir paziņoti Komisijai saskaņā ar minētās direktīvas 14. pantu 2. punktu, ir saderīgi ar Savienības tiesībām.
   2.   Dānijas noteiktos pasākumus publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2015. gada 8. aprīlī

            Komisijas vārdā –

            Komisijas loceklis

         Günther OETTINGER

      (1)  OV L 95, 15.4.2010., 1. lpp.

      PIELIKUMS

         IZPILDU RĪKOJUMS PAR TELEVĪZIJAS TIESĪBU IZMANTOŠANU SABIEDRĪBAI NOZĪMĪGOS NOTIKUMOS

      Saskaņā ar Radio un televīzijas apraides likuma (2014. gada 20. marta Konsolidētais likums Nr. 255) 90. panta 1. punktu un 93. panta 2. punktu tiek noteikts šādi.
      JOMA

                     1. pants.

                              1.

                              Šis izpildu rīkojums attiecas uz televīzijas raidorganizāciju ekskluzīvo tiesību izmantošanu sabiedrībai nozīmīgos notikumos. “Televīzijas raidorganizācija” ir uzņēmums, kas nodrošina televīzijas programmu pakalpojumus saskaņā ar Radio un televīzijas apraides likuma 1. un 2. pantu.

                              2.

                              Ekskluzīvas tiesības uz šādiem notikumiem nedrīkst izmantot tādā veidā, ka ievērojamai sabiedrības daļai tiek liegta iespēja sekot tiem tiešraidē vai vēlākās reportāžās bezmaksas telekanālos.

            SABIEDRĪBAI NOZĪMĪGI NOTIKUMI

                     2. pants.

                  Šajā izpildu rīkojumā par sabiedrībai nozīmīgu notikumu uzskata sporta pasākumu, kas atbilst vismaz diviem šādiem nosacījumiem:

                              1)

                              tas interesē ne tikai personas, kuras parasti ar televīzijas starpniecību seko attiecīgajam sporta veidam vai veidiem;

                              2)

                              tas ir sporta veids, kam tradicionāli ir svarīga loma Dānijas sporta kultūrā;

                              3)

                              tam parasti seko daudzi skatītāji.

                     3. pants.

                  Par sabiedrībai nozīmīgiem notikumiem uzskata šādus pasākumus:

                              1)

                              vasaras un ziemas olimpiskās spēles: visa spēļu norise, tostarp atklāšanas un slēgšanas ceremonija, ievērojot 7. panta 2. punktu;

                              2)

                              futbola Pasaules kausa un Eiropas meistarsacīkšu pēdējās kārtas (vīrieši): visas spēles, kurās piedalās Dānija, kā arī pusfināli un fināls;

                              3)

                              rokasbumbas Pasaules kausa un Eiropas meistarsacīkšu pēdējās kārtas (vīrieši un sievietes): visas spēles, kurās piedalās Dānija, kā arī pusfināli un fināls;

                              4)

                              futbola Pasaules kausa un Eiropas meistarsacīkšu kvalifikācijas spēles, kurās piedalās Dānija (vīrieši);

                              5)

                              rokasbumbas Pasaules kausa un Eiropas meistarsacīkšu kvalifikācijas spēles, kurās piedalās Dānija (vīrieši un sievietes).

            TELEVĪZIJAS TIESĪBU IZMANTOŠANA

                     4. pants.

                  Tiek uzskatīts, ka ievērojamai sabiedrības daļai tiek liegts sekot notikumam bezmaksas televīzijā, ja:

                              1)

                              notikums netiek pārraidīts televīzijas kanālā vai kanālos, kuru(-us) pārraides laikā, izmantojot antenu, satelītuztvērēju, kabeļtelevīziju vai interneta/optiskās līnijas televīziju, savos televīzijas uztvērējos spēj uztvert 90 % no visām mājsaimniecībām; un

                              2)

                              notikuma uztveršana mājsaimniecībām rada izmaksas, izņemot:

                                          a)

                                          maksu par plašsaziņas līdzekļu licenci;

                                          b)

                                          abonēšanas maksu televīzijas operatoram, ar nosacījumu, ka attiecīgais kanāls ir iekļauts lētākajā abonēšanas komplektā; vai

                                          c)

                                          abonēšanas maksu attiecīgā kanāla uztveršanai, ja tā abonēšanai nav nepieciešams abonēt programmu paketi.

                     5. pants.

                              1.

                              Televīzijas raidorganizācijas, kas nespēj izmantot ekskluzīvās tiesības uz sabiedrībai nozīmīgu notikumu saskaņā ar izmantošanas tiesību ierobežojumu, kā noteikts 1. panta 2. punktā, sk. 4. pantu, un kas ir saņēmušas ekskluzīvas tiesības pārraidīt šādu notikumu, sk. 3. pantu, drīkst šādas tiesības izmantot tikai tad, ja tās, izmantojot nolīgumu ar televīzijas raidorganizācijām, spēj nodrošināt, ka ievērojamai sabiedrības daļai netiek liegta iespēja sekot attiecīgajam notikumam tiešraidē vai vēlākās reportāžās bezmaksas televīzijā.

                              2.

                              Televīzijas raidorganizācijas, kas nespēj saskaņā ar 1. panta 2. punktā, sk. 4. pantu, noteikto izmantošanas ierobežojumu izmantot ekskluzīvas tiesības uz sabiedrībai nozīmīgu notikumu un kuras ir iegādājušās ekskluzīvas tiesības uz šāda notikuma pārraidi, sk. 3. pantu, savlaicīgi un, ja to pieļauj minēto tiesību iegādāšanās laiks, ne vēlāk kā sešus mēnešus pirms notikuma piedāvā šīs tiesības televīzijas raidorganizācijām vai to grupām, kas spēj izmantot ekskluzīvās tiesības uz šādu notikumu saskaņā ar izmantošanas ierobežojumu, kas noteikts 1. panta 2. punktā, sk. 4. pantu, lai noskaidrotu, vai ir televīzijas raidorganizācijas vai to grupas, kas vēlas slēgt godīgus komercnolīgumus attiecīgā notikuma pārraidei, sk. šī panta 3. un 4. punktu un 8. pantu. Gadījumos, kad saskaņā ar 6. panta 1. punkta 1. apakšpunktu notikumu ir iespējams pārraidīt kā vēlāku reportāžu, nolīgumā, kuru piedāvā televīzijas raidorganizācija vai pakalpojumu sniedzējs, kurš nespēj izmantot ekskluzīvās tiesības uz šādu notikumu saskaņā ar 1. panta 2. punktā noteikto ierobežojumu, sk. 4. pantu, ietver tiesības gan uz tiešraidi, gan vēlāku reportāžu.

                              3.

                              Televīzijas raidorganizācijas, kurām saskaņā ar 1. punktu ir piedāvāts nolīgums pārraidīt sabiedrībai nozīmīgu notikumu, sk. 3. pantu, par savu interesi slēgt šādu nolīgumu paziņo 14 dienu laikā pēc tāda rakstiska piedāvājuma saņemšanas, kurā papildus piedāvātajai cenai un citiem līguma nosacījumiem ir iekļauta konkrēta informācija par notikumu, tostarp tā norisināšanās vietu un laiku.

                              4.

                              Šī panta 1. punkta noteikums nav spēkā gadījumos, kad televīzijas raidorganizācija vai pakalpojumu sniedzējs var pierādīt, ka neviena televīzijas raidorganizācija vai raidorganizāciju grupa, kas spēj izmantot ekskluzīvās tiesības uz sabiedrībai nozīmīgu notikumu saskaņā ar tiesību izmantošanas ierobežojumu, kā noteikts 1. panta 2. punktā, sk. 4. pantu, nevēlas slēgt godīgu komercnolīgumu attiecīgā notikuma pārraidīšanai.

                     6. pants.

                              1.

                              Sabiedrībai nozīmīgus notikumus, kā noteikts 3. pantā, parasti pārraida tiešraidē. Tomēr šādus notikumus var pārraidīt ar nobīdi laikā, ja tam ir objektīvi iemesli, piemēram:

                                          1)

                                          notikums risinās naktī (no 00:00 līdz 06:00 pēc Dānijas laika);

                                          2)

                                          notikums sastāv no vairākiem vienlaicīgiem notikumiem, piemēram, olimpisko spēļu laikā; vai

                                          3)

                                          lai nodrošinātu tiešraidi, būtu jāpārceļ tādu citu sabiedrībai nozīmīgu notikumu pārraides, kuri nav minēti 3. pantā.

                              2.

                              Sabiedrībai svarīga notikuma pārraides nobīde laikā parasti nepārsniedz 24 stundas.

                              3.

                              Šī panta 1. un 2. punkta noteikumus nepiemēro, ja notikumu pārraida saskaņā ar 5. panta 4. punktu.

                     7. pants.

                              1.

                              Sabiedrībai nozīmīgus notikumus, kā noteikts 3. pantā, pārraida pilnībā, ievērojot šī panta 2. punktā noteikto.

                              2.

                              Vasaras un ziemas olimpisko spēļu, sk. 3. panta 1. punktu, translācijas var ierobežot, izmantojot tādas plašas un reprezentatīvas reportāžas ievērojamā visa notikuma aptvertajā laikposmā, kas pēc iespējas pilnīgi atspoguļo sporta veidu un dalībvalstu daudzveidību. Turklāt uzsvars liekams uz Dānijas dalības atspoguļošanu un 2. panta noteikumu ievērošanu. Atklāšanas un slēgšanas ceremoniju pārraida tiešraidē un pilnībā, saskaņā ar 6. pantā noteikto. Olimpisko spēļu daļas, kuras nepārraida saskaņā ar pirmo un otro punktu, var pārraidīt kanālos, kuri neatbilst 4. pantā noteiktajām prasībām.

                              3.

                              Šī panta 1. un 2. punkta noteikumus nepiemēro, ja notikumu pārraida saskaņā ar 5. panta 4. punktu.

            CITI NOTEIKUMI

                     8. pants.

                  Nesaskaņas saistībā ar 5. panta 1.–3. punktā minēto nolīgumu par sabiedrībai nozīmīga notikuma pārraidi, tostarp ar cenu saistītas nesaskaņas, risina arbitrāžas ceļā, sk. Arbitrāžas likumu.

                     9. pants.

                  Kultūras ministrija izpildu rīkojumu izvērtē, vēlākais, trīs gadus pēc tā stāšanās spēkā, tostarp ņemot vērā arī izplatīšanas veidu attīstību un apspriedes ar ieinteresētajām pusēm.

            PĀRKĀPUMI

                     10. pants.

                              1.

                              Šī izpildu rīkojuma 1. panta 2. punkta, 5. panta 1. un 2. punkta, 6. panta 1. un 2. punkta un 7. panta 1. un 2. punkta noteikumu pārkāpumus soda ar naudas sodu.

                              2.

                              Uzņēmumus u. c. (juridiskas personas) var saukt pie atbildības saskaņā ar Krimināllikuma 5. panta noteikumiem.

                     11. pants.

                              1.

                              Saskaņā ar Radio un televīzijas apraides likuma 50. panta 1. punkta 1. apakšpunktu programmas licenci, kas izsniegta saskaņā ar minētā likuma 45. pantu, drīkst uz laiku vai pilnīgi atsaukt, ja tās turētājs rupji vai atkārtoti pārkāpj minēto likumu vai saskaņā ar to pieņemtus noteikumus.

                              2.

                              Saskaņā ar Radio un televīzijas apraides likuma 50. panta 2. punkta 1. apakšpunktu Radio un televīzijas padome var pieņemt lēmumu uz laiku vai pilnīgi pārtraukt programmu apraides pakalpojumus saskaņā ar minētā likuma 47. pantu, ja reģistrētais uzņēmums rupji vai atkārtoti pārkāpj likumu vai saskaņā ar to pieņemtus noteikumus.

            STĀŠANĀS SPĒKĀ

                     12. pants.

                  Šis izpildu rīkojums stājas spēkā 2015. gada 1. maijā, un to piemēro notikumiem, attiecībā uz kuriem pēc izpildu rīkojuma stāšanās spēkā ir noslēgts nolīgums par ekskluzīvu tiesību izmantošanu.

            Kultūras ministrija, 2015. gada 19. aprīlis
      Marianne JELVED/Lars M. BANKE