title: Eiropas Parlamenta Lēmums (ES) 2019/1484 (2019. gada 26. marts) par Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūta (EIT) 2017. finanšu gada pārskatu apstiprināšanu

text:
               27.9.2019

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 249/232

      EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS (ES) 2019/1484
      (2019. gada 26. marts)
      par Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūta (EIT) 2017. finanšu gada pārskatu apstiprināšanu
      EIROPAS PARLAMENTS,

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūta 2017. finanšu gada galīgos pārskatus,

                  —

                  ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūta 2017. finanšu gada pārskatiem un Institūta atbildi (1),

                  —

                  ņemot vērā deklarāciju (2) par pārskatu ticamību, kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību, kuru Revīzijas palāta sniegusi par 2017. finanšu gadu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 287. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Padomes 2019. gada 12. februāra ieteikumu par apstiprinājumu, ko sniedz Institūtam par 2017. finanšu gada budžeta izpildi (05825/2019 – C8-0097/2019),

                  —

                  ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (3) un jo īpaši tās 208. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 18. jūlija Regulu (ES, Euratom) 2018/1046 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (4), un jo īpaši tās 70. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 11. marta Regulu (EK) Nr. 294/2008 par Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūta izveidi (5) un jo īpaši tās 21. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Komisijas 2013. gada 30. septembra Deleģēto regulu (ES) Nr. 1271/2013 par finanšu pamatregulu struktūrām, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 208. pantā (6), un jo īpaši tās 108. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Reglamenta 94. pantu un IV pielikumu,

                  —

                  ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A8-0152/2019),

         1.

            apstiprina Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūta 2017. finanšu gada pārskatus;

         2.

            uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu nosūtīt Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūta pagaidu direktoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

               Priekšsēdētājs

            Antonio TAJANI

               Ģenerālsekretārs

            Klaus WELLE

         (1)  OV C 434, 30.11.2018., 64. lpp.

         (2)  OV C 434, 30.11.2018., 64. lpp.

         (3)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

         (4)  OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.

         (5)  OV L 97, 9.4.2008., 1. lpp.

         (6)  OV L 328, 7.12.2013., 42. lpp.


title: Tiesas Lēmums (2019. gada 1. oktobris), ar ko ievieš iekšēju uzraudzības mehānismu personas datu apstrādei Tiesas īstenotās tiesas spriešanas darbības ietvaros

text:
                  11.11.2019

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  C 383/2

         TIESAS LĒMUMS
         (2019. gada 1. oktobris),
         ar ko ievieš iekšēju uzraudzības mehānismu personas datu apstrādei Tiesas īstenotās tiesas spriešanas darbības ietvaros
         (2019/C 383/02)
         TIESA,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, it īpaši tā 19. pantu,
         tā kā atbilstoši Eiropas Savienības Pamattiesību hartas (turpmāk tekstā – “Harta”) 8. panta 1. punktam “ikvienai personai ir tiesības uz savu personas datu aizsardzību”,
         tā kā atbilstoši Hartas 8. panta 3. punktam “atbilstību [personas datu aizsardzības] noteikumiem kontrolē neatkarīga iestāde”,
         tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/1725 (2018. gada 23. oktobris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās un par šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 45/2001 un Lēmumu Nr. 1247/2002/EK, 57. panta 1. punkta a) apakšpunktu Eiropas datu aizsardzības uzraudzītāja uzraudzības uzdevumi neaptver personas datu apstrādi Tiesā, kad tā rīkojas atbilstīgi savai tiesas spriešanas kompetencei,
         tā kā attiecībā uz šādas apstrādes uzraudzību Savienības likumdevējs, atsaukdamies uz Hartas 8. panta 3. punktu, Regulas (ES) 2018/1725 74. apsvērumā ir ierosinājis izveidot neatkarīgu uzraudzību, piemēram, ieviešot iekšēju mehānismu,
         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants

               1.   Ja fiziska persona vēršas pie Tiesas sekretāra ar lūgumu pieņemt lēmumu kā personas datu apstrādes pārzinim Tiesas īstenotās tiesas spriešanas darbības ietvaros, tas savu lēmumu attiecīgajai personai dara zināmu divu mēnešu laikā kopš šī lūguma iesniegšanas. Ja minētajā termiņā atbilde uz lūgumu nav sniegta, uzskata, ka ir pieņemts netiešs lēmums lūgumu noraidīt.

               2.   Par Tiesas sekretāra lēmumu, ko tas kā personas datu apstrādes pārzinis Tiesas īstenotās tiesas spriešanas darbības ietvaros pieņēmis, atbildot uz lūgumu šī panta 1. punkta izpratnē vai pēc savas ierosmes, atbilstoši 3. panta nosacījumiem var iesniegt sūdzību 2. pantā minētajai komitejai (turpmāk tekstā – “komiteja”).

            2. pants

               1.   Komitejā ietilpst priekšsēdētājs un divi locekļi no Tiesas tiesnešu un ģenerāladvokātu vidus.

               2.   Komitejas priekšsēdētaju un locekļus ieceļ Tiesa pēc Tiesas priekšsēdētāja priekšlikuma uz šī priekšsēdētāja pilnvaru laiku.

               3.   Pēc Tiesas priekšsēdētāja priekšlikuma Tiesa ieceļ arī komitejas aizstājējlocekļus, kuriem sanāksmēs jāpiedalās gadījumos, kad vienam vai vairākiem komitejas locekļiem nav iespējams to darīt. Locekļus, kuriem nav iespējams piedalīties sanāksmēs, aizstājējlocekļi aizvieto protokolārajā kārtībā.

               4.   Gadījumā, kad komitejas sanāksmē nav iespējams piedalīties tās priekšsēdētājam, viņa pienākumus pilda kāds no tās locekļiem vai aizstājējlocekļiem atbilstoši protokolārajai kārtībai.

               5.   Komitejas sanāksmes sasauc tās priekšsēdētājs. Viņš nosaka sanāksmju dienaskārtību, kā arī tās protokolē.

               6.   Komitejas darbā palīdz Eiropas Savienības Tiesas juridiskais padomnieks administratīvajās lietās.

            3. pants

               1.   Sūdzību fiziskā persona, uz kuru attiecas 1. panta 2. punktā minētais lēmums, vai tās pārstāvis iesniedz divu mēnešu laikā pēc tam, kad šis lēmums tika darīts zināms, vai attiecīgā gadījumā pēc tam, kad tas šai personai kļuvis zināms.

               2.   Sūdzību iesniedz kādā no Eiropas Savienības oficiālajām valodām.

            4. pants

               1.   Ja sūdzība atbilst 3. pantā izvirzītajiem nosacījumiem, komiteja atkārtoti pārbauda faktiskos un tiesiskos apstākļus, kas bijuši 1. panta 2. punktā minētā lēmuma pieņemšanas pamatā.

               2.   Komiteja var uzklausīt ikvienu personu, kuras uzklausīšanu tā atzīst par lietderīgu.

               3.   Komisija 1. panta 2. punktā minēto lēmumu var atcelt – un šādā gadījumā arī grozīt – vai arī atstāt to spēkā. Attiecībā uz sūdzības iesniedzēju komitejas lēmums aizstāj 1. panta 2. punktā minēto lēmumu.

               4.   Komiteja sūdzības iesniedzēju informē par savu lēmumu, kurš jāpieņem četru mēnešu laikā no minētās sūdzības iesniegšanas dienas. Ja komiteja minētajā termiņā tiešu lēmumu nav pieņēmusi, uzskatāms, ka tā ir atstājusi spēkā 1. panta 2. punktā minēto lēmumu.

               5.   Ja sūdzības iesniedzējs par 1. panta 2. punktā minēto lēmumu ceļ prasību tiesā, komitejas kompetence attiecībā uz tai iesniegtās sūdzības izskatīšanu beidzas.

            5. pants
            Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

            Luksemburgā, 2019. gada 8. oktobrī

                  Sekretārs

               A. CALOT ESCOBAR

                  Priekšsēdētājs

               K. LENAERTS


title: Vispārējās tiesas Lēmums (2019. gada 16. oktobris), ar ko ievieš iekšēju uzraudzības mehānismu personas datu apstrādei Vispārējās tiesas īstenotās tiesas spriešanas darbības ietvaros

text:
                  11.11.2019

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  C 383/4

         VISPĀRĒJĀS TIESAS LĒMUMS
         (2019. gada 16. oktobris),
         ar ko ievieš iekšēju uzraudzības mehānismu personas datu apstrādei Vispārējās tiesas īstenotās tiesas spriešanas darbības ietvaros
         (2019/C 383/03)
         VISPĀRĒJĀ TIESA,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, it īpaši tā 19. pantu,
         tā kā atbilstoši Eiropas Savienības Pamattiesību hartas (turpmāk tekstā – “Harta”) 8. panta 1. punktam “ikvienai personai ir tiesības uz savu personas datu aizsardzību”,
         tā kā atbilstoši Hartas 8. panta 3. punktam “atbilstību [personas datu aizsardzības] noteikumiem kontrolē neatkarīga iestāde”,
         tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/1725 (2018. gada 23. oktobris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās un par šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 45/2001 un Lēmumu Nr. 1247/2002/EK, 57. panta 1. punkta a) apakšpunktu Eiropas datu aizsardzības uzraudzītāja uzraudzības uzdevumi neaptver personas datu apstrādi Vispārējā tiesā, kad tā rīkojas atbilstīgi savai tiesas spriešanas kompetencei,
         tā kā attiecībā uz šādas apstrādes uzraudzību Savienības likumdevējs, atsaukdamies uz Hartas 8. panta 3. punktu, Regulas (ES) 2018/1725 74. apsvērumā ir ierosinājis izveidot neatkarīgu uzraudzību, piemēram, ieviešot iekšēju mehānismu,
         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants

               1.   Ja fiziska persona vēršas pie Vispārējās tiesas sekretāra ar lūgumu pieņemt lēmumu kā personas datu apstrādes pārzinim Vispārējās tiesas īstenotās tiesas spriešanas darbības ietvaros, tas savu lēmumu attiecīgajai personai dara zināmu divu mēnešu laikā kopš šī lūguma iesniegšanas. Ja minētajā termiņā atbilde uz lūgumu nav sniegta, uzskata, ka ir pieņemts netiešs lēmums lūgumu noraidīt.

               2.   Par Vispārējās tiesas sekretāra lēmumu, ko tas kā personas datu apstrādes pārzinis Vispārējās tiesas īstenotās tiesas spriešanas darbības ietvaros pieņēmis, atbildot uz lūgumu šī panta 1. punkta izpratnē vai pēc savas ierosmes, atbilstoši 3. panta nosacījumiem var iesniegt sūdzību 2. pantā minētajai komitejai (turpmāk tekstā – “komiteja”).

            2. pants

               1.   Komitejā ietilpst priekšsēdētājs un divi locekļi no Vispārējās tiesas tiesnešu vidus.

               2.   Komitejas priekšsēdētaju un locekļus ieceļ Vispārējā tiesa pēc Vispārējās tiesas priekšsēdētāja priekšlikuma uz šī priekšsēdētāja pilnvaru laiku.

               3.   Pēc Vispārējās tiesas priekšsēdētāja priekšlikuma Vispārējā tiesa ieceļ arī komitejas aizstājējlocekļus, kuriem sanāksmēs jāpiedalās gadījumos, kad vienam vai vairākiem komitejas locekļiem nav iespējams to darīt. Locekļus, kuriem nav iespējams piedalīties sanāksmēs, aizstājējlocekļi aizvieto protokolārajā kārtībā.

               4.   Gadījumā, kad komitejas sanāksmē nav iespējams piedalīties tās priekšsēdētājam, viņa pienākumus pilda kāds no tās locekļiem vai aizstājējlocekļiem atbilstoši protokolārajai kārtībai.

               5.   Komitejas sanāksmes sasauc tās priekšsēdētājs. Viņš nosaka sanāksmju dienaskārtību, kā arī tās protokolē.

               6.   Komitejas darbā palīdz Eiropas Savienības Tiesas juridiskais padomnieks administratīvajās lietās.

            3. pants

               1.   Sūdzību fiziskā persona, uz kuru attiecas 1. panta 2. punktā minētais lēmums, vai tās pārstāvis iesniedz divu mēnešu laikā pēc tam, kad šis lēmums ir ticis darīts zināms, vai attiecīgā gadījumā pēc tam, kad tas šai personai ir kļuvis zināms.

               2.   Sūdzību iesniedz kādā no Eiropas Savienības oficiālajām valodām.

            4. pants

               1.   Ja sūdzība atbilst 3. pantā izvirzītajiem nosacījumiem, komiteja atkārtoti pārbauda faktiskos un tiesiskos apstākļus, kas bijuši 1. panta 2. punktā minētā lēmuma pieņemšanas pamatā.

               2.   Komiteja var uzklausīt ikvienu personu, kuras uzklausīšanu tā atzīst par lietderīgu.

               3.   Komisija 1. panta 2. punktā minēto lēmumu var atcelt – un šādā gadījumā arī grozīt – vai arī atstāt to spēkā. Attiecībā uz sūdzības iesniedzēju komitejas lēmums aizstāj 1. panta 2. punktā minēto lēmumu.

               4.   Komiteja sūdzības iesniedzēju informē par savu lēmumu, kurš jāpieņem četru mēnešu laikā no minētās sūdzības iesniegšanas dienas. Ja komiteja minētajā termiņā tiešu lēmumu nav pieņēmusi, uzskatāms, ka tā ir atstājusi spēkā 1. panta 2. punktā minēto lēmumu.

               5.   Ja sūdzības iesniedzējs par 1. panta 2. punktā minēto lēmumu ceļ prasību tiesā, komitejas kompetence attiecībā uz tai iesniegtās sūdzības izskatīšanu beidzas.

            5. pants
            Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

            Luksemburgā, 2019. gada 16. oktobrī

                  Sekretārs

               E. COULON

               Priekšsēdētājs
               M. VAN DER WOUDE


Komisijas 26.06.2019. Lēmums, ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar kopējo tirgu (Lieta Nr. COMP/M.9319 - DP WORLD / P&O GROUP) saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)


Komisijas 09.10.2019. Lēmums, ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar kopējo tirgu (Lieta Nr. COMP/M.9394 - ECHOSTAR / MUBADALA / HPE JV) saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)


Komisijas 29.10.2019. Lēmums, ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar kopējo tirgu (Lieta Nr. COMP/M.9563 - PIC / SKC / SKCCD) saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)


title: Padomes Lēmums (ES) 2019/1986 (2019. gada 25. novembris), ar ko ieceļ piecus Reģionu komitejas locekļus un vienu locekļa aizstājēju, ko izvirzījusi Polijas Republika

text:
                  29.11.2019

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 308/94

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2019/1986
         (2019. gada 25. novembris),
         ar ko ieceļ piecus Reģionu komitejas locekļus un vienu locekļa aizstājēju, ko izvirzījusi Polijas Republika
         EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 305. pantu,
         ņemot vērā Polijas valdības priekšlikumu,
         tā kā:

                     (1)

                     Padome 2015. gada 26. janvārī, 2015. gada 5. februārī un 2015. gada 23. jūnijā pieņēma Lēmumus (ES) 2015/116 (1), (ES) 2015/190 (2) un (ES) 2015/994 (3), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus.

                     (2)

                     Pēc Paweł ADAMOWICZ kunga, Lech JAWORSKI kunga, Zbigniew PODRAZA kunga, Dariusz Zygmunt WRÓBEL kunga un Stanisław SZWABSKI kunga pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojušās piecas Reģionu komitejas locekļu vietas.

                     (3)

                     Pēc Hanna ZDANOWSKA kundzes iecelšanas Reģionu komitejas locekļa amatā ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa aizstājēja vieta,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Ar šo uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2020. gada 25. janvārim, Reģionu komitejā tiek iecelti:

                        a)

                        par locekļiem:

                                    —

                                       Mariusz Rafał FRANKOWSKI kungs, Councillor of the capital city of Warsaw,

                                    —

                                       Krzysztof MATYJASZCZYK kungs, President of Częstochowa,

                                    —

                                       Rafał Kazimierz TRZASKOWSKI kungs, President of the capital city of Warsaw,

                                    —

                                       Artur Michał TUSIŃSKI kungs, Mayor of Podkowa Leśna,

                                    —

                                       Hanna ZDANOWSKA kundze, President of Łodź,

                  un

                        b)

                        par locekļa aizstājēju:

                                    —

                                       Aleksandra DULKIEWICZ kundze, President of Gdańsk.

            2. pants
            Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

            Briselē, 2019. gada 25. novembrī

                  Padomes vārdā –

                  Priekšsēdētāja

               F. MOGHERINI

            (1)  Padomes Lēmums (ES) 2015/116 (2015. gada 26. janvāris), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus (OV L 20, 27.1.2015., 42. lpp.).

            (2)  Padomes Lēmums (ES) 2015/190 (2015. gada 5. februāris), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus (OV L 31, 7.2.2015., 25. lpp.).

            (3)  Padomes Lēmums (ES) 2015/994 (2015. gada 23. jūnijs), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus (OV L 159, 25.6.2015., 70. lpp.).


title: Padomes Lēmums (ES) 2019/1987 (2019. gada 25. novembris) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Starptautiskās Olīvu padomes Dalībnieku padomē attiecībā uz olīveļļai un olīvu izspaidu eļļai piemērojamajiem tirdzniecības standartiem

text:
                  29.11.2019

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 308/95

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2019/1987
         (2019. gada 25. novembris)
         par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Starptautiskās Olīvu padomes Dalībnieku padomē attiecībā uz olīveļļai un olīvu izspaidu eļļai piemērojamajiem tirdzniecības standartiem
         EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar 218. panta 9. punktu,
         ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
         tā kā:

                     (1)

                     2015. gada Starptautiskais nolīgums par olīveļļu un galda olīvām ("Nolīgums”) saskaņā ar Padomes Lēmumu (ES) 2016/1892 (1) Savienības vārdā tika parakstīts 2016. gada 18. novembrī ANO galvenajā mītnē Ņujorkā, ņemot vērā tā noslēgšanu vēlāk. Nolīgums saskaņā ar tā 31. panta 2. punktu provizoriski stājās spēkā 2017. gada 1. janvārī.

                     (2)

                     Nolīgums tika noslēgts 2019. gada 17. maijā ar Padomes Lēmumu (ES) 2019/848 (2).

                     (3)

                     Ievērojot Nolīguma 7. panta 1. punktu, Starptautiskās Olīvu padomes Dalībnieku padomei ("Dalībnieku padome”) ir jāpieņem lēmumi, ar kuriem groza olīveļļai un olīvu izspaidu eļļai piemērojamos tirdzniecības standartus.

                     (4)

                     Dalībnieku padomei tās 110. sesijā 2019. gada 25.–29. novembrī ir jāpieņem lēmums, ar kuru groza olīveļļai un olīvu izspaidu eļļai piemērojamos tirdzniecības standartus ("grozošais lēmums”).

                     (5)

                     Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā ir jāieņem Dalībnieku padomē, jo grozošajam lēmumam, kas jāpieņem, būs juridiskas sekas Savienībai attiecībā uz starptautisko tirdzniecību ar pārējiem Starptautiskās Olīvu padomes (SOP) dalībniekiem un tas varēs būtiski ietekmēt Savienības tiesību aktu saturu, proti, attiecībā uz olīveļļas tirdzniecības standartiem, kurus Komisija pieņēmusi, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 (3) 75. pantu.

                     (6)

                     Grozošais lēmums, kas jāpieņem Dalībnieku padomei, attiecas uz redakcionālu kļūdu labojumiem sadaļās, kas saistītas ar tīrības kritērijiem un kvalitātes kritērijiem, un jaunas lēmuma pieņemšanas shēmas iekļaušanu attiecībā uz neapstrādātām spīdīgajām olīveļļām. Komisijas un dalībvalstu zinātniskie un tehniskie olīveļļas eksperti ir plaši apspriedušies par grozošo lēmumu. Tas palīdzēs nodrošināt olīveļļas standartu starptautisko harmonizāciju un izveidos satvaru, kas nodrošinās godīgu konkurenci olīveļļas nozares produktu tirdzniecībā. Grozošais lēmums tāpēc būtu jāatbalsta, un tādēļ būs vajadzīgi grozījumi Komisijas Regulā (EEK) Nr. 2568/91 (4).

                     (7)

                     Ja grozošā lēmuma pieņemšana Dalībnieku padomes 110. sesijā tiek atlikta, jo daži dalībnieki nevar dot savu piekrišanu, šā lēmumā pielikumā izklāstītā nostāja Savienības vārdā būtu jāieņem iespējamā procedūrā, ar ko Dalībnieku padome, ievērojot Nolīguma 10. panta 6. punktu, lēmumus pieņem sarakstes ceļā. Procedūra, ar ko lēmumus pieņem sarakstes ceļā, būtu jāuzsāk pirms Dalībnieku padomes nākamās kārtējās sesijas 2020. gada jūnijā.

                     (8)

                     Lai aizsargātu Savienības intereses, gadījumā, ja pirms minētās sesijas vai tās laikā tiek iesniegta jauna zinātniska vai tehniska informācija, kas varētu ietekmēt Savienības vārdā ieņemamās nostājas atbilstību, Savienības pārstāvjiem Dalībnieku padomē vajadzētu atļaut prasīt atlikt grozošā lēmuma pieņemšanu Dalībnieku padomes 110. sesijā,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Nostāja, kas Savienības vārdā ir jāieņem Dalībnieku padomes 110. sesijā 2019. gada 25.–29. novembrī vai procedūrā, ar ko Dalībnieku padome lēmumus pieņem sarakstes ceļā un kas jāuzsāk pirms tās nākamās kārtējās sesijas 2020. gada jūnijā, attiecībā uz olīveļļai un olīvu izspaidu eļļai piemērojamajiem tirdzniecības standartiem, ir izklāstīta pielikumā.

            2. pants
            Ja 1. pantā minēto nostāju varētu ietekmēt jauna zinātniska vai tehniska informācija, kas iesniegta pirms Dalībnieku padomes 110. sesijas vai tās laikā, Savienība prasa, lai lēmuma pieņemšana Dalībnieku padomē, ar kuru groza olīveļļai un olīvu izspaidu eļļai piemērojamos tirdzniecības standartus, tiek atlikta līdz brīdim, kad ir noteikta Savienības nostāja, kas pamatojas uz minēto jauno informāciju.

            3. pants
            Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

            Briselē, 2019. gada 25. novembrī

                  Padomes vārdā –

                  priekšsēdētāja

               F. MOGHERINI

            (1)  Padomes Lēmums (ES) 2016/1892 (2016. gada 10. oktobris) par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu 2015. gada Starptautisko nolīgumu par olīveļļu un galda olīvām (OV L 293, 28.10.2016., 2. lpp.).

            (2)  Padomes Lēmums (ES) 2019/848 (2019. gada 17. maijs) par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu 2015. gada Starptautisko nolīgumu par olīveļļu un galda olīvām (OV L 139, 27.5.2019., 1. lpp.).

            (3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1308/2013 (2013. gada 17. decembris), ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.).

            (4)  Komisijas Regula (EEK) Nr. 2568/91 (1991. gada 11. jūlijs) par olīveļļas un olīvu izspaidu eļļas īpašībām un attiecīgajām analīzes metodēm (OV L 248, 5.9.1991., 1. lpp.).

            PIELIKUMS
            Savienība atbalsta, ka Dalībnieku padomes 110. sesijā 2019. gada 25.–29. novembrī vai procedūrā, ar ko Dalībnieku padome lēmumus pieņem sarakstes ceļā un kas jāuzsāk pirms nākamās kārtējās sesijas 2020. gada jūnijā, tiek pārskatīts olīveļļai un olīvu izspaidu eļļai piemērojamā tirdzniecības standartS COI/T.15/NC No. 3/Rev. 13. Minētā pārskatīšana ļaus labot redakcionālas kļūdas sadaļās, kas saistītas ar tīrības kritērijiem un kvalitātes kritērijiem, un iekļaut jaunu lēmuma pieņemšanas shēmu attiecībā uz neapstrādātām spīdīgajām olīveļļām.
            Savienības pārstāvji Dalībnieku padomē var piekrist tehniskiem pielāgojumiem citās SOP metodēs vai dokumentos bez jauna Padomes lēmuma, ja minētie tehniskie pielāgojumi izriet no pirmajā daļā minētās pārskatīšanas.


title: Padomes Lēmums (ES) 2019/2008 (2019. gada 28. novembris) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Starptautiskās Jūrniecības organizācijas Asamblejas 31. sesijā attiecībā uz grozījumu pieņemšanu Rezolūcijā A.658(16) par atstarojošu materiālu izmantošanu un uzstādīšanu glābšanas līdzekļiem un attiecībā uz Rezolūcijas par Apsekojumu pamatnostādnēm, ko paredz apsekošanas un sertifikācijas saskaņotā sistēma (HSSC), pieņemšanu

text:
                  3.12.2019

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 312/40

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2019/2008
         (2019. gada 28. novembris)
         par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Starptautiskās Jūrniecības organizācijas Asamblejas 31. sesijā attiecībā uz grozījumu pieņemšanu Rezolūcijā A.658(16) par atstarojošu materiālu izmantošanu un uzstādīšanu glābšanas līdzekļiem un attiecībā uz Rezolūcijas par Apsekojumu pamatnostādnēm, ko paredz apsekošanas un sertifikācijas saskaņotā sistēma (HSSC), pieņemšanu
         EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 100. panta 2. punktu saistībā ar 218. panta 9. punktu,
         ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
         tā kā:

                     (1)

                     Savienības rīcībai jūras transporta nozarē vajadzētu būt vērstai uz jūras vides aizsardzību un kuģošanas drošības uzlabošanu.

                     (2)

                     Ir sagaidāms, ka Starptautiskās Jūrniecības organizācijas (“SJO”) Asamblejas 31. sesijā, kas notiks no 2019. gada 25. novembra līdz 4. decembrim (“A 31”), tiks pieņemti grozījumi Rezolūcijā A.658(16) par atstarojošu materiālu izmantošanu un uzstādīšanu glābšanas līdzekļiem (“Rezolūcija A.658(16)”) un tiks pieņemta Rezolūcija par Apsekojumu pamatnostādnēm, ko paredz apsekošanas un sertifikācijas saskaņotā sistēma (HSSC) (“Apsekojumu pamatnostādnes”).

                     (3)

                     Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem A 31, jo grozījumi Rezolūcijā A.658(16) un Rezolūcija par Apsekojumu pamatnostādnēm spēs būtiski ietekmēt Savienības tiesību aktu saturu, proti, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/90/ES (1), Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2019/1397 (2) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 391/2009 (3).

                     (4)

                     Kuģošanas drošības komitejas 101. sesijā (“MSC 101”), kas norisinājās Londonā no 2019. gada 5. līdz 14. jūnijam, tika atgādināts, ka komitejas iepriekšējā sesijā pēc iepazīšanās ar SJO dokumentu MSC 100/19/4, kurā ierosināti grozījumi Rezolūcijā A.658(16), Kuģošanas drošības komiteja piekrita minētās rezolūcijas 4.10. punktā svītrot vārdus “ogles loka” un lūdza SJO Sekretariātam sagatavot attiecīgu SJO Asamblejas rezolūcijas projektu apstiprināšanai MSC 101 nolūkā iesniegt to pieņemšanai A 31 (MSC 100/20, 19.14. un 19.15. punkts). Pēc tam MSC 101 apstiprināja SJO Asamblejas rezolūcijas projektu grozījumiem Rezolūcijā A.658(16).

                     (5)

                     Amerikas Savienotās Valstis un Starptautiskā klasificēšanas sabiedrību apvienība iesniedza A 31 alternatīvu priekšlikumu Rezolūcijas A.658(16) 4.10. punkta grozījumiem (SJO dokuments A 31/10/4).

                     (6)

                     SJO aktu īstenošanas apakškomiteja (“apakškomiteja”) 5. sesijā atgādināja, ka savā iepriekšējā sesijā tā izveidoja Saziņas grupu Apsekojumu pamatnostādņu, ko paredz HSSC, pārskatīšanai un sastādīja neizsmeļošu pienākumu sarakstu atbilstoši aktiem, kas attiecas uz SJO aktu īstenošanas kodeksu (III kodekss), lai turpinātu atjaunināt Apsekojumu pamatnostādnes, ietverot tajās prasības, kas izriet no grozījumiem attiecīgajos SJO aktos, kas stājas spēkā līdz 2019. gada 31. decembrim, to ieskaitot, nolūkā iesniegt Apsekojumu pamatnostādņu grozījumu projektu pieņemšanai A 31. MSC 101 pilnvaroja apakškomiteju iesniegt tās darba rezultātus tieši A 31, lai tos varētu pieņemt. Apakškomiteja 6. sesijā piekrita iesniegt Apsekojumu pamatnostādņu grozījumu projektu A 31 apsvēršanai un pieņemšanai.

                     (7)

                     Savienība nav ne SJO locekle, ne attiecīgo konvenciju un kodeksu līgumslēdzēja puse. Tādēļ Padomei būtu jāpilnvaro dalībvalstis paust Savienības nostāju A 31 un dot savu piekrišanu uzņemties saistības, kas izriet no grozījumiem un rezolūcijas, kas jāpieņem A 31, ciktāl minētie grozījumi un minētā rezolūcija ietilpst Savienības ekskluzīvajā kompetencē,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem Starptautiskās Jūrniecības organizācijas (SJO) Asamblejas 31. sesijā, ir piekrist, ka:

                        a)

                        tiek pieņemti grozījumi Rezolūcijā A.658(16) par atstarojošu materiālu izmantošanu un uzstādīšanu glābšanas līdzekļiem, kā formulēts SJO dokumenta MSC 101/24/Add.1 27. pielikumā, vai – alternatīvā kārtā – piekrist grozījumiem, kuri ierosināti SJO dokumentā A 31/10/4; un

                        b)

                        tiek pieņemta Rezolūcija par Apsekojumu pamatnostādnēm, ko paredz apsekošanas un sertifikācijas saskaņotā sistēma (HSSC), un tiek atcelta Rezolūcija A.1120(30), kā formulēts SJO dokumenta III 6/15/Add.1 11. pielikumā.

            2. pants

               1.   Šā lēmuma 1. pantā izklāstīto nostāju, kas ir jāieņem Savienības vārdā, pauž dalībvalstis, kuras visas ir SJO locekles, kopīgi rīkojoties Savienības interesēs.

               2.   Par nelielām izmaiņām 1. pantā minētajā nostājā drīkst vienoties bez turpmāka Padomes lēmuma.

            3. pants
            Ar šo dalībvalstis tiek pilnvarotas Savienības interesēs dot savu piekrišanu uzņemties saistības, kas izriet no 1. panta a) punktā minētajiem grozījumiem un 1. panta b) punktā minētās rezolūcijas, ciktāl minētie grozījumi un minētā rezolūcija ietilpst Savienības ekskluzīvajā kompetencē.

            4. pants
            Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

            Briselē, 2019. gada 28. novembrī

                  Padomes vārdā –

                  priekšsēdētājs

               T. HARAKKA

            (1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/90/ES (2014. gada 23. jūlijs) par kuģu aprīkojumu un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 96/98/EK (OV L 257, 28.8.2014., 146. lpp.).

            (2)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/1397 (2019. gada 6. augusts) par kuģu aprīkojumam piemērojamām projektēšanas, būvniecības un veiktspējas prasībām un testēšanas standartiem un ar ko atceļ Īstenošanas regulu (ES) 2018/773 (OV L 237, 13.9.2019., 1. lpp.).

            (3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 391/2009 (2009. gada 23. aprīlis) par kopīgiem noteikumiem un standartiem attiecībā uz organizācijām, kas pilnvarotas veikt kuģu inspekcijas un apskates (OV L 131, 28.5.2009., 11. lpp.).


title: Padomes Lēmums (ES) 2019/2135 (2019. gada 21. novembris) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Minamatas konvencijas par dzīvsudrabu Pušu konferences trešajā sanāksmē attiecībā uz lēmuma pieņemšanu par zobārstniecības amalgamas izmantošanas pakāpenisku izbeigšanu un minētās konvencijas A pielikuma grozīšanu

text:
                  13.12.2019

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 324/1

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2019/2135
         (2019. gada 21. novembris)
         par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Minamatas konvencijas par dzīvsudrabu Pušu konferences trešajā sanāksmē attiecībā uz lēmuma pieņemšanu par zobārstniecības amalgamas izmantošanas pakāpenisku izbeigšanu un minētās konvencijas A pielikuma grozīšanu
         EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 192. panta 1. punktu saistībā ar 218. panta 9. punktu,
         ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
         tā kā:

                     (1)

                     Savienība ar Padomes Lēmumu (ES) 2017/939 (1) ir noslēgusi Minamatas konvenciju (2) par dzīvsudrabu (“Konvencija”), kas stājās spēkā 2017. gada 16. augustā.

                     (2)

                     Ievērojot Konvencijas Pušu konferences pirmajā sanāksmē pieņemto Lēmumu MC-1/1 par reglamentu, Pusēm ir jāpieliek visas pūles, lai panāktu vienprātību par visiem būtiskajiem jautājumiem.

                     (3)

                     Gaidāms, ka Konvencijas Pušu konference tās trešajā sanāksmē 2019. gada 25.–29. novembrī (COP3) pieņems lēmumu (“ierosinātais lēmums”) par zobārstniecības amalgamas izmantošanas pakāpenisku izbeigšanu un Konvencijas A pielikuma grozīšanu.

                     (4)

                     Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā ir jāieņem COP 3, jo ierosinātajam lēmumam, ja to pieņems, būs juridiskas sekas tādēļ, ka Konvencijas Pusēm būs jāveic pasākumi, lai to īstenotu valsts vai reģionālos līmeņos, vai abos līmeņos.

                     (5)

                     Ierosinātais lēmums paredz no 2022. gada aizliegt zobārstniecības amalgamas ražošanu, importu un eksportu, ko izmanto piena zobu ārstēšanai, bērnu vecumā līdz 15 gadiem zobu un grūtnieču vai sieviešu, kuras baro ar krūti, zobu ārstēšanai. Ar ierosināto lēmumu iecerēts no 2025. gada paplašināt šo aizliegumu uz zobārstniecības amalgamas ražošanu, importu un eksportu visām citām vajadzībām, izņemot gadījumus, kad bezdzīvsudraba alternatīvas nav pieejamas. Ierosinātais lēmums paredz minētos aizliegumus Konvencijā iestrādāt ar Konvencijas A pielikuma grozījumu.

                     (6)

                     Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2017/852 (3) par dzīvsudrabu 10. panta 2. punkts aizliedz no 2018. gada 1. jūlija Savienībā izmantot zobārstniecības amalgamu piena zobu ārstēšanai, bērnu vecumā līdz 15 gadiem zobu un grūtnieču vai sieviešu, kuras baro ar krūti, zobu ārstēšanai, savukārt minētās regulas 19. pants paredz, ka Komisija līdz 2020. gada 30. jūnijam novērtēs un ziņos Eiropas Parlamentam un Padomei par īstenošanas iespējām zobārstniecības amalgamas izmantošanas pakāpeniskai izbeigšanai Savienībā ilgtermiņā un, vēlams, līdz 2030. gadam.

                     (7)

                     Turklāt Regulas (ES) 2017/852 10. panta 1., 4. un 6. punkts paredz Savienībā izmantot tikai iepriekš sagatavotās devās kapsulētu zobārstniecības amalgamu, lai zobārstniecības iestādes, kurās izmanto zobārstniecības amalgamu vai izņem amalgamas plombas, vai rauj zobus, kuros ir šādas plombas, nodrošinātu, ka to iestādes ir apgādātas ar amalgamas separatoriem, un lai zobārsti nodrošinātu, ka ar amalgamas atkritumiem, tostarp amalgamas atliekām, daļiņām un zobu plombām, kā arī zobiem vai to daļām, kas piesārņotas ar zobārstniecības amalgamu, rīkojas un tos savāc apstiprināts atkritumu apsaimniekošanas uzņēmums vai struktūra.

                     (8)

                     Savienībai būtu jāatbalsta tikai tāda lēmuma pieņemšana COP3, kas atbilst Savienības acquis. Tādējādi ierosinātais lēmums būtu jāatbalsta tikai tiktāl, ciktāl ir skarti šā lēmuma noteikumi par zobārstniecības amalgamas izmantošanas pakāpenisku izbeigšanu piena zobu ārstēšanai, bērnu vecumā līdz 15 gadiem zobu un grūtnieču vai sieviešu, kuras baro ar krūti, zobu ārstēšanai,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Nostāja, kas Savienības vārdā ir jāieņem Minamatas konvencijas par dzīvsudrabu Pušu konferences trešajā sanāksmē (COP 3), ir atbalstīt tāda lēmuma pieņemšanu par zobārstniecības amalgamas izmantošanas pakāpenisku izbeigšanu, kas atbilst Savienības acquis.

            2. pants
            Par precizējumiem 1. pantā minētajā nostājā, ciktāl tie atbilst Savienības acquis, Savienības pārstāvji, ņemot vērā norises COP 3 un apspriežoties ar dalībvalstīm koordinācijas sanāksmēs uz vietas, var vienoties bez jauna Padomes lēmuma.

            3. pants
            Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

            Briselē, 2019. gada 21. novembrī

                  Padomes vārdā –

                  Priekšsēdētāja

               H. KOSONEN

            (1)  OV L 142, 2.6.2017., 6. lpp.

            (2)  Padomes Lēmums (ES) 2017/939 (2017. gada 11. maijs) par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Minamatas konvenciju par dzīvsudrabu (OV L 142, 2.6.2017., 4. lpp.).

            (3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/852 (2017. gada 17. maijs) par dzīvsudrabu un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1102/2008 (OV L 137, 24.5.2017., 1. lpp.).


title: Komisijas Lēmums (ES) 2019/2140 (2019. gada 21. oktobris) par valsts atbalstu SA.52194 – 2019/C (ex 2018/FC) – Slovākijas Republika – Slovākijas mazumtirdzniecības apgrozījuma nodoklis (izziņots ar dokumenta numuru C(2019) 7474) (Autentisks ir tikai teksts slovāku valodā) (Dokuments attiecas uz EEZ)

text:
                  13.12.2019

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 324/11

         KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2019/2140
         (2019. gada 21. oktobris)
         par valsts atbalstu SA.52194 – 2019/C (ex 2018/FC) – Slovākijas Republika – Slovākijas mazumtirdzniecības apgrozījuma nodoklis

               (izziņots ar dokumenta numuru C(2019) 7474)

         (Autentisks ir tikai teksts slovāku valodā)
         (Dokuments attiecas uz EEZ)
         EIROPAS KOMISIJA,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,
         tā kā:
         1.   PROCEDŪRA

                     (1)

                     Slovākijas parlaments 2018. gada 13. decembrī pieņēma Likumu par īpašo nodevu par mazumtirdzniecības ķēdēm (“likums par mazumtirdzniecības nodokli”) (1), ar ko ieviesa nodokli, ko piemēro to mazumtirgotāju apgrozījumam, kuri pārdod pārtiku galapatērētājiem (“mazumtirdzniecības nodoklis”). Likums par mazumtirdzniecības nodokli stājās spēkā 2019. gada 1. janvārī. Pirmais periods, par kuru tika iekasēts uzkrātais nodoklis, bija no 2019. gada janvāra līdz martam, un šis nodoklis bija jāsamaksā līdz 2019. gada aprīļa beigām.

                     (2)

                     Komisija uzzināja par mazumtirdzniecības nodokli, pamatojoties uz tirgus informāciju, ko tā saņēma, sākot no 2018. gada oktobra. Komisija 2018. gada 21. decembrī saņēma sūdzību, kurā apgalvots, ka saskaņā ar likumu par mazumtirdzniecības nodokli dažiem mazumtirgotājiem piešķirtie atbrīvojumi no nodokļa veido valsts atbalstu.

                     (3)

                     Komisijas dienesti 2019. gada 11. janvārī Slovākijas Republikai nosūtīja vēstuli, kurā tie pieprasīja informāciju par mazumtirdzniecības nodokli. Komisijas dienesti 2019. gada 22. janvārī minēto sūdzību pārsūtīja Slovākijas Republikai ar iespēju sniegt piezīmes.

                     (4)

                     Komisija 2019. gada 7. februārī saņēma Slovākijas Republikas atbildi uz Komisijas 2019. gada 11. janvāra vēstuli, kā arī tās piezīmes par sūdzību.

                     (5)

                     Komisijas dienesti 2019. gada 13. februārī nosūtīja Slovākijas Republikai vēstuli, tajā izklāstot savu provizorisko viedokli šajā jautājumā, informējot Slovākijas Republiku par to, ka Komisija apsver apturēšanas rīkojuma izdošanu saskaņā ar Padomes Regulas (ES) 2015/1589 (2) 13. panta 1. punktu un dod tai iespēju iesniegt piezīmes.

                     (6)

                     Slovākijas Republika 2019. gada 5. martā iesniedza savu atbildi uz Komisijas 2019. gada 13. februāra vēstuli.

                     (7)

                     Ar 2019. gada 2. aprīļa vēstuli Komisija informēja Slovākijas Republiku par savu lēmumu sākt procedūru, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību (“LESD”) 108. panta 2. punktu attiecībā uz pasākumu, kas ieviests ar likumu par mazumtirdzniecības nodokli (“procedūras sākšanas lēmums”). Komisija arī pieprasīja nekavējoties apturēt pasākumu saskaņā ar Regulas (ES) 2015/1589 13. panta 1. punktu.

                     (8)

                     Procedūras sākšanas lēmums tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (3). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt tai savas piezīmes par atbalsta pasākumu.

                     (9)

                     Slovākijas Republika 2019. gada 13. maija vēstulē iesniedza apsvērumus attiecībā uz procedūras sākšanas lēmumu un informēja Komisiju, ka likums par mazumtirdzniecības nodokli ir atcelts.

                     (10)

                     Pēc Slovākijas Republikas 2019. gada 13. maijā iesniegtās informācijas Komisijas dienesti 2019. gada 29. maijā nosūtīja Slovākijas Republikai vēstuli, kurā tie pieprasīja papildu informāciju par likuma par mazumtirdzniecības nodokli juridisko statusu. Slovākijas Republika 2019. gada 10. jūnijā iesniedza savu atbildi Komisijai.

                     (11)

                     Komisija nesaņēma piezīmes no ieinteresētajām personām par procedūras sākšanas lēmumu.

               2.   PASĀKUMA APRAKSTS

                     (12)

                     Likums par mazumtirdzniecības nodokli ieviesa nodokli ar šādām galvenajām iezīmēm:

                                 a)

                                 2,5 % nodoklis attiecas uz to mazumtirgotāju neto apgrozījumu, kas pārdod pārtiku (tostarp apgrozījumu, kas iegūts no nepārtikas preču pārdošanas);

                                 b)

                                 ja vismaz 25 % no to apgrozījuma rada pārtikas produktu pārdošana galapatērētājiem;

                                 c)

                                 ja tie darbojas vismaz 15 % no visiem Slovākijas administratīvajiem rajoniem;

                                 d)

                                 franšīzes un tirdzniecības apvienību biedri vai locekļi ir uzskatāmi par atsevišķiem nodokļu maksātājiem, lai izpildītu nosacījumus attiecībā uz mazumtirdzniecības nodokļa piemērošanu;

                                 e)

                                 no nodokļa ir atbrīvoti šādi mazumtirgotāji:

                                             1)

                                             mazie un vidējie uzņēmumi, kā definēts Komisijas Regulā (ES) Nr. 651/2014 (4);

                                             2)

                                             sabiedriskās ēdināšanas uzņēmumi,

                                             3)

                                             mazumtirgotāji, kas ir pārtikas ražotāji (vai kas saistīti ar pārtikas ražotājiem), no kuru neto apgrozījuma vismaz 80 % tiek iegūti no to ražotās pārtikas pārdošanas galapatērētājiem;

                                             4)

                                             mazumtirgotāji, no kuru apgrozījuma vismaz 80 % rodas no vienas kategorijas pārtikas pārdošanas;

                                             5)

                                             mazumtirgotāji, kuriem maksājamais nodoklis nepārsniedz 5000 euro ceturksnī;

                                 f)

                                 nodokļu bāze neietver tādu mazumtirdzniecības punktu neto apgrozījumu, kuri atrodas:

                                             1)

                                             vismazāk attīstītajos rajonos Slovākijā un kuros ir ne vairāk kā 10 darbinieki;

                                             2)

                                             pašvaldībās, kurās ir ne vairāk kā trīs tirdzniecības uzņēmumi, kas pārdod pārtiku galapatērētājiem.

                     (13)

                     Saskaņā ar likumu par mazumtirdzniecības nodokli, Lauksaimniecības ministrija izmanto neto ieņēmumus no mazumtirdzniecības nodokļa, jo īpaši, nolūkā atbalstīt lauksaimniecības un pārtikas nozares. Neto ieņēmumi ir starpība starp a) mazumtirdzniecības nodokļu ieņēmumiem un b) uzņēmumu ienākuma nodokļa samazinājuma summu saistībā ar mazumtirdzniecības nodokļa atskaitījumu.

               3.   PASĀKUMA ATCELŠANA

                     (14)

                     Slovākijas Republika ar 2019. gada 13. maija vēstuli informēja Komisiju, ka likums par mazumtirdzniecības nodokli ir atcelts ar 2019. gada 9. aprīļa Likumu Nr. 88/2019 (“Atcelšanas likums”) (skatīt 9. apsvērumu). Tādējādi Slovākijas Republika pauda nostāju, ka Komisijas veiktā oficiālā izmeklēšana vairs nav būtiska.

                     (15)

                     Atbildot uz lūgumu sniegt sīkāku informāciju, Slovākijas Republika ar 2019. gada 10. jūnija vēstuli informēja Komisiju, ka likums par mazumtirdzniecības nodokli nav atcelts ar atpakaļejošu spēku, jo tiesiskuma pamatprincips Slovākijas Republikā aizliedz nodokļu tiesību aktu piemērošanu ar atpakaļejošu spēku. Atcelšanas likums stājās spēkā 2019. gada 9. aprīlī, un likums par mazumtirdzniecības nodokli no minētā datuma tika atcelts.

                     (16)

                     Turklāt pēc Komisijas dienestu pieprasījuma Slovākijas Republika informēja, ka uzņēmumiem, uz kuriem attiecās atceltais likums par mazumtirdzniecības nodokli attiecīgajā periodā, kad tas bija spēkā, nebija pienākuma maksāt mazumtirdzniecības nodokli un ka Slovākijas Republikai nebija likumīgas tiesības panākt mazumtirdzniecības nodokļa maksājuma izpildi. Visbeidzot, Slovākijas Republika apstiprināja, ka neviens uzņēmums nav veicis mazumtirdzniecības nodokļa maksājumu.

                     (17)

                     Tādējādi saskaņā ar Slovākijas Republikas sniegto informāciju likums par mazumtirdzniecības nodokli ir atcelts un nav radījis nekādus nodokļu maksājumus vai nodokļu saistības par laikposmu, kurā tas bija spēkā.

                     (18)

                     Ņemot vērā to, ka Slovākijas Republika ir atcēlusi likumu par mazumtirdzniecības nodokli, oficiālā izmeklēšanas procedūra, kas uzsākta attiecībā uz atbalsta pasākumu saskaņā ar minēto tiesību aktu, ir zaudējusi savu pamatu.

               4.   SECINĀJUMS

                     (19)

                     LESD 108. panta 2. punktā noteiktā procedūra ir zaudējusi pamatu saistībā ar to, ka Slovākijas Republika ir atcēlusi likumu par mazumtirdzniecības nodokli, un tā būtu jāslēdz,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Tā kā Slovākijas Republika ir atcēlusi likumu par mazumtirdzniecības nodokli, oficiālā izmeklēšanas procedūra saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta 2. punktu, kas uzsākta 2019. gada 2. aprīlī attiecībā uz atbalsta pasākumu saistībā ar likumu par mazumtirdzniecības nodokli, ir zaudējusi savu pamatu un ir slēgta.

            2. pants
            Šis lēmums ir adresēts Slovākijas Republikai.

            Briselē, 2019. gada 21. oktobrī

                  Komisijas vārdā –

                  Komisijas locekle

               Margrethe VESTAGER

            (1)  2018. gada 13. decembra Likums Nr. 385/2018 Coll. par īpašo nodevu par mazumtirdzniecības ķēdēm un par grozījumiem Likumā Nr. 595/2003 Coll. par ienākuma nodokli, kurā veikti turpmāki grozījumi.

            (2)  Padomes 2015. gada 13. jūlija Regula (ES) 2015/1589, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta piemērošanai (OV L 248, 24.9.2015., 9. lpp.).

            (3)  OV C 194, 7.6.2019., 11. lpp.

            (4)  Komisijas 2014. gada 17. jūnija Regula (ES) Nr. 651/2014, ar ko noteiktas atbalsta kategorijas atzīst par saderīgām ar iekšējo tirgu, piemērojot Līguma 107. un 108. pantu (OV L 187, 26.6.2014., 1. lpp.).


title: Padomes Lēmums (ES, Euratom) 2019/2139 (2019. gada 10. decembris), ar ko ieceļ neatkarīgu ievērojamu personu komitejas divus locekļus saskaņā ar 11. panta 1. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES, Euratom) Nr. 1141/2014 par Eiropas politisko partiju un Eiropas politisko fondu statusu un finansēšanu

text:
                  13.12.2019

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 324/9

         PADOMES LĒMUMS (ES, Euratom) 2019/2139
         (2019. gada 10. decembris),
         ar ko ieceļ neatkarīgu ievērojamu personu komitejas divus locekļus saskaņā ar 11. panta 1. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES, Euratom) Nr. 1141/2014 par Eiropas politisko partiju un Eiropas politisko fondu statusu un finansēšanu
         EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
         ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu,
         ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 1141/2014 (2014. gada 22. oktobris) par Eiropas politisko partiju un Eiropas politisko fondu statusu un finansēšanu (1) un jo īpaši tās 11. panta 1. punktu,
         tā kā:

                     (1)

                     Ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 1141/2014 11. panta 1. punktu ir izveidota neatkarīgu ievērojamu personu komiteja (“komiteja”).

                     (2)

                     Regulas (ES, Euratom) Nr. 1141/2014 11. panta 1. punkts paredz, ka komitejā ir jābūt sešiem locekļiem, no kuriem Eiropas Parlaments, Padome un Komisija katrs ieceļ divus locekļus. Komitejas locekļus ikreiz ieceļ sešu mēnešu laikā no brīža, kad beigusies pirmā pēc katrām Eiropas Parlamenta vēlēšanām rīkotā Eiropas Parlamenta sesija. Locekļu pilnvaras nav atjaunojamas,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants

               1.   Par neatkarīgu ievērojamu personu komitejas locekļiem uz minētās komitejas pilnvaru termiņu ar šo tiek iecelti:

                           —

                              Algis KRUPAVIČIUS kungs,

                           —

                              Christian WALDHOFF kungs.

               2.   Katrs izraudzītais loceklis tiek iecelts, ja viņš paraksta deklarāciju par neatkarību un interešu konflikta neesamību, kas pievienota šim lēmumam.

            2. pants
            Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

            Briselē, 2019. gada 10. decembrī

                  Padomes vārdā –

                  priekšsēdētāja

               T. TUPPURAINEN

            (1)  OV L 317, 4.11.2014., 1. lpp.

            PIELIKUMS

               DEKLARĀCIJA PAR NEATKARĪBU UN INTEREŠU KONFLIKTA NEESAMĪBU

            Es, apakšā parakstījies, ...................................., apliecinu, ka esmu ņēmis vērā 11. panta 1. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES, Euratom) Nr. 1141/2014 par Eiropas politisko partiju un Eiropas politisko fondu statusu un finansēšanu un ka savus pienākumus kā neatkarīgu ievērojamu personu komitejas loceklis pildīšu pilnīgi neatkarīgi un pilnībā ievērojot minētās regulas noteikumus.
            Es nelūgšu un nepieņemšu iestāžu vai valdību, vai kādu citu struktūru, biroju vai aģentūru norādījumus. Es atturēšos no jebkādām darbībām, kas nav savietojamas ar manu pienākumu raksturu.
            Es apliecinu, ka, cik man zināms, neesmu interešu konflikta situācijā. Interešu konflikts pastāv tad, ja manu kā neatkarīgu ievērojamu personu komitejas locekļa pienākumu neatkarīgu un objektīvu pildīšanu nelabvēlīgi ietekmē iemesli, kas saistīti ar ģimeni, personīgo dzīvi, politisko piederību vai valstspiederību, filozofisko vai reliģisko pārliecību, ekonomiskām interesēm vai jebkādām citām ar saņēmēju kopīgām interesēm.
            Jo īpaši es apliecinu, ka neesmu Eiropas Parlamenta deputāts, ne arī Padomes vai Komisijas loceklis. Man nav vēlēta mandāta. Es neesmu Eiropas Savienības iestāžu ierēdnis vai cits darbinieks. Es neesmu un nekad neesmu bijis nodarbināts nevienā Eiropas politiskajā partijā vai Eiropas politiskajā fondā.

               ...,

                     [DATUMS +

                     izraudzītā neatkarīgu

                     ievērojamu personu komitejas

                     locekļa PARAKSTS]


title: Padomes Lēmums (ES) 2019/2136 (2019. gada 5. decembris), ar ko pilnvaro sākt sarunas ar mērķi grozīt 1992. gada Starptautisko cukura nolīgumu

text:
                  13.12.2019

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 324/3

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2019/2136
         (2019. gada 5. decembris),
         ar ko pilnvaro sākt sarunas ar mērķi grozīt 1992. gada Starptautisko cukura nolīgumu
         EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā punktu saistībā ar 218. panta 3. un 4. punktu,
         ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
         tā kā:

                     (1)

                     Ar Padomes Lēmumu 92/580/EEK (1) Savienība kļuva par 1992. gada Starptautiskā cukura nolīguma (2) (“SCN”) Pusi un Starptautiskās Cukura organizācijas (“SCO”) locekli.

                     (2)

                     Kopš 1995. gada Savienība ir atbalstījusi SCN termiņa pagarināšanu par divu gadu periodiem. 2019. gada 19. jūlijā Starptautiskās Cukura padomes (“SCP”) 55. sesijas laikā Komisija ar Padomes atļauju ir paudusi savu nostāju par labu SCN pagarināšanai uz turpmāku divu gadu periodu, kas beidzas 2021. gada 31. decembrī.

                     (3)

                     SCP 2019. gada 19. jūlijā pieņēma lēmumu pagarināt SCN uz divu gadu periodu līdz 2021. gada 31. decembrim.

                     (4)

                     Saskaņā ar SCN 8. pantu SCP veic vai nodrošina visas funkcijas, kuras ir nepieciešamas SCN noteikumu izpildei. Saskaņā ar SCN 13. pantu visus SCP lēmumus principā pieņem vienprātīgi. Ja vienprātība panākta netiek, lēmumi tiek pieņemti ar vienkāršu balsu vairākumu, ja vien SCN neparedz speciālu balsojumu.

                     (5)

                     Saskaņā ar SCN 25. pantu SCO locekļiem kopā ir 2000 balsu. Katram SCO loceklim ir noteikts balsu skaits, ko katru gadu koriģē atbilstoši SCN noteiktiem kritērijiem.

                     (6)

                     Ņemot vērā nozares nozīmīgumu vairākām dalībvalstīm un Eiropas cukura nozares ekonomikai, dalība starptautiskā cukura nolīgumā ir Savienības interesēs.

                     (7)

                     Tomēr SCN institucionālā struktūra un jo īpaši SCO locekļu balsu sadalījums, kas nosaka arī locekļa finansiālo iemaksu SCO, vairs neatspoguļo reālo situāciju pasaules cukura tirgū.

                     (8)

                     Saskaņā ar SCN noteikumiem par finansiālajām iemaksām SCO budžetā Savienības finansiālās iemaksas daļa kopš 1992. gada ir palikusi nemainīga, lai gan pasaules cukura tirgus un jo īpaši Savienības relatīvā pozīcija tajā ir būtiski mainījušies. Tā rezultātā Savienība pēdējos gados ir uzņēmusies nesamērīgi lielu daļu budžeta izmaksu un atbildības SCO.

                     (9)

                     Ar Padomes Lēmumu (ES) 2017/2242 (3) Padome pilnvaroja Komisiju uzsākt sarunas ar citām SCN pusēm SCP ietvaros, lai modernizētu SCN un jo īpaši attiecībā uz neatbilstību starp SCO locekļu balsu sadalījumu un finansiālajām iemaksām, no vienas puses, un to relatīvo pozīciju pasaules cukura tirgū, no otras puses. Minētais pilnvarojums ir spēkā līdz 2019. gada 31. decembrim.

                     (10)

                     Pamatojoties uz Lēmumā (ES) 2017/2242 piešķirtajām pilnvarām, Komisija ir uzsākusi sarunas ar SCO dalībvalstīm un iesniegusi priekšlikumus grozījumiem SCN 25. pantā. 2019. gada 19. jūlijā SCP pieņēma lēmumu uzsākt sarunas par SCN daļēju pārskatīšanu pirms savas nākamās sanāksmes 2019. gada novembrī un tās risināt Apvienoto Nāciju Organizācijas Tirdzniecības un attīstības konferences (UNCTAD) vadībā. Pēc vairāku SCO dalībvalstu lūguma SCP nolēma papildus grozījumiem SCN 25. pantā pārskatīt citas SCN daļas, proti, tās, kas attiecas uz SCO mērķiem un darba programmu. Saskaņā ar SCP lēmumu sarunas jānoslēdz ne vēlāk kā 2021. gada 31. decembrī.

                     (11)

                     Lai aptvertu pagarināto sarunu paplašināto tvērumu un pagarināto termiņu, ir vajadzīgs jauns Padomes pilnvarojums.

                     (12)

                     Visi grozījumi, par kuriem panākta vienošanās sarunās, būtu jāpieņem saskaņā ar SCN 44. pantā noteikto procedūru. Saskaņā ar minēto pantu SCP var ar speciālu balsojumu SCO locekļiem ieteikt grozīt SCN. Savienībai kā SCP loceklei saskaņā ar SCN 7. pantu vajadzētu būt iespējai piedalīties sarunās ar nolūku grozīt SCN institucionālo struktūru.

                     (13)

                     Tālab ir lietderīgi pilnvarot Komisiju uzsākt sarunas SCP ietvaros par grozījumiem SCN, noteikt sarunu norādes un noteikt, ka Komisija sarunu gaitā turpina apspriesties ar īpašo komiteju, kas norīkota ar Lēmumu (ES) 2017/2242,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants

               1.   Komisija ar šo tiek pilnvarota uzsākt sarunas par grozījumiem 1992. gada Starptautiskajā cukura nolīgumā.

               2.   Sarunas risina, pamatojoties uz Padomes sarunu norādēm, kas izklāstītas šā lēmuma papildinājumā.

            2. pants
            Sarunas risina, apspriežoties ar Preču jautājumu darba grupu.

            3. pants
            Šo lēmumu piemēro līdz 2021. gada 31. decembrim.

            4. pants
            Šis lēmums ir adresēts Komisijai.

            Briselē, 2019. gada 5. decembrī

                  Padomes vārdā –

                  priekšsēdētājs

               M. LINTILÄ

            (1)  Padomes Lēmums 92/580/EEK (1992. gada 13. novembris) par 1992. gada Starptautiskā cukura līguma parakstīšanu un noslēgšanu (OV L 379, 23.12.1992., 15. lpp.).

            (2)  1992. gada Starptautiskais cukura līgums (OV L 379, 23.12.1992., 16. lpp.).

            (3)  Padomes Lēmums (ES) 2017/2242 (2017. gada 30. novembris), ar ko pilnvaro sākt sarunas ar mērķi grozīt 1992. gada Starptautisko cukura nolīgumu (OV L 322, 7.12.2017., 29. lpp.).


title: Padomes Lēmums (ES) 2019/2137 (2019. gada 5. decembris), ar ko konstatē, ka Rumānija nav efektīvi rīkojusies pēc Padomes 2019. gada 14. jūnija ieteikuma

text:
                  13.12.2019

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 324/5

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2019/2137
         (2019. gada 5. decembris),
         ar ko konstatē, ka Rumānija nav efektīvi rīkojusies pēc Padomes 2019. gada 14. jūnija ieteikuma
         EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
         ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijis) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 10. panta 2. punkta ceturto daļu,
         ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,
         tā kā:

                     (1)

                     Padome 2017. gada jūnijā un 2018. gada jūnijā saskaņā ar Līguma 121. panta 4. punktu konstatēja, ka attiecīgi 2016. un 2017. gadā tika novērota būtiska novirze no Rumānijas vidēja termiņa budžeta mērķa vai tā sasniegšanai vajadzīgās korekcijas gaitas. Ņemot vērā minētās konstatētās būtiskās novirzes, Padome sniedza 2017. gada 16. jūnija (2) un 2018. gada 22. jūnija (3) ieteikumus, iesakot Rumānijai veikt pasākumus, kas nepieciešami minēto noviržu novēršanai. Pēcāk Padome konstatēja, ka Rumānija pēc minētajiem ieteikumiem nav efektīvi rīkojusies, un izdeva pārskatītus ieteikumus attiecīgi 2017. gada 5. decembrī (4) un 2018. gada 4. decembrī (5). Pēcāk Padome konstatēja, ka Rumānija pēc šiem minētajiem pārskatītajiem ieteikumiem nav efektīvi rīkojusies.

                     (2)

                     Padome 2019. gada 14. jūnijā konstatēja, ka 2018. gadā Rumānijā atkal bija vērojama būtiska novirze no korekcijām vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai. Pamatojoties uz to, Padome izdeva ieteikumu (6) Rumānijai veikt nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka valdības neto primāro izdevumu (7) nominālais pieaugums nepārsniedz 4,5 % 2019. gadā un 5,1 % 2020. gadā, kas atbilst gada strukturālajai korekcijai 1,0 % apmērā no iekšzemes kopprodukta (IKP) 2019. gadā un 0,75 % apmērā no IKP 2020. gadā. Padome arī ieteica Rumānijai izmantot visus neparedzētos ieņēmumus budžeta deficīta samazināšanai, un to, ka budžeta konsolidācijas pasākumiem būtu jānodrošina stabili uzlabojumi vispārējās valdības strukturālā budžeta bilancē tādā veidā, kas veicina izaugsmi. Padome noteica, ka Rumānijai līdz 2019. gada 15. oktobrim ir jāziņo par pasākumiem, kas veikti, reaģējot uz 2019. gada 14. jūnija ieteikumu.

                     (3)

                     Komisija 2019. gada 25. septembrī Rumānijā veica pastiprinātas uzraudzības misiju ar mērķi veikt uzraudzību uz vietas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 11. panta 2. punktu. Pēc tam, kad Komisija bija nosūtījusi savus pagaidu konstatējumus Rumānijas iestādēm, aicinot tās sniegt piezīmes, Komisija 2019. gada 20. novembrī par saviem konstatējumiem ziņoja Padomei. Minētie konstatējumi tika nodoti atklātībai. Komisijas ziņojumā ir konstatēts, ka Rumānijas iestādes plāno sākt strukturālu korekciju tikai no 2022. gada, un tādējādi neplāno rīkoties atbilstoši Padomes 2019. gada 14. jūnija ieteikumam.

                     (4)

                     Rumānijas iestādes 2019. gada 15. oktobrī iesniedza ziņojumu par pasākumiem, kas veikti, reaģējot uz Padomes 2019. gada 14. jūnija ieteikumu. Šajā ziņojumā nav ietverta ne visaptveroša prognoze par atsevišķām budžeta kategorijām, ne arī katra minētā pasākuma ietekme uz budžetu. Tādēļ šis ziņojums neatbilst Padomes ieteiktajām ziņošanas prasībām. Ziņojumā Rumānijas iestādes atkārtoja, ka 2019. gada mērķis tām ir nominālais deficīts 2,8 % apmērā no IKP, kas ir tas pats mērķis, kas noteikts 2019. gada konverģences programmā. Ja šis mērķa nominālais deficīts tiktu sasniegts, tas veidotu tikai nelielu vispārējās valdības budžeta deficīta samazinājumu salīdzinājumā ar 2018. gadu, neraugoties uz to, ka Rumānijā ir vērojama augsta ekonomikas izaugsme. Rumānijas iestāžu noteiktais mērķis 2020. gadam ir sasniegt nominālo deficītu 2,9 % apmērā no IKP, kas ir augstāks nekā 2019. gada konverģences programmā noteiktais mērķis – 2,7 % no IKP. Visumā paziņoto pasākumu fiskālā ietekme neatbilst prasībai, kas minēta Padomes 2019. gada 14. jūnija ieteikumā.

                     (5)

                     Pamatojoties uz Komisijas 2019. gada rudens prognozi, 2019. gadā valdības neto primāro izdevumu pieaugums tiek prognozēts 12,8 % apmērā, kas ievērojami pārsniedz ieteiktos 4,5 % (novirze 2,5 % apmērā no IKP). Paredzams, ka strukturālā bilance pasliktināsies par 0,8 % no IKP salīdzinājumā ar ieteikto uzlabojumu 1,0 % apmērā no IKP (novirze 1,8 % apmērā no IKP). Tādējādi abi pīlāri norāda uz novirzi no ieteiktās korekcijas. Vispārējais novērtējums apstiprina novirzi no ieteiktās korekcijas 2019. gadā.

                     (6)

                     Pamatojoties uz Komisijas 2019. gada rudens prognozi, 2020. gadā valdības neto primāro izdevumu pieaugums tiek prognozēts 11,1 % apmērā, kas ievērojami pārsniedz ieteikto 5,1 % (novirze 1,8 % apmērā no IKP). Paredzams, ka strukturālā bilance pasliktināsies par 0,8 % no IKP salīdzinājumā ar ieteikto uzlabojumu 0,75 % apmērā no IKP (novirze 1,6 % apmērā no IKP). Tādējādi abi pīlāri norāda uz risku novirzīties no ieteiktās korekcijas līdzīgā apmērā. Vispārējais novērtējums apstiprina novirzi no ieteiktās korekcijas 2020. gadā.

                     (7)

                     Turklāt Komisijas 2019. gada rudens prognozē paredzēts, ka vispārējās valdības budžeta deficīts 2019. gadā būs 3,6 %, bet 2020. gadā –4,4 %, kas pārsniedz Līgumā noteikto atsauces vērtību – 3 % no IKP.

                     (8)

                     Minētie konstatējumi liek secināt, ka Rumānijas veiktie pasākumi, reaģējot uz Padomes 2019. gada 14. jūnija ieteikumu, ir bijuši nepietiekami,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Rumānija nav efektīvi rīkojusies, reaģējot uz Padomes 2019. gada 14. jūnija ieteikumu.

            2. pants
            Šis lēmums ir adresēts Rumānijai.

            Briselē, 2019. gada 5. decembrī

                  Padomes vārdā –

                  Priekšsēdētājs

               M. LINTILÄ

            (1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

            (2)  Padomes Ieteikums (2017. gada 16. jūnijs) ar mērķi koriģēt būtisku novēroto novirzi no korekcijām vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai Rumānijā (OV C 216, 6.7.2017., 1. lpp.).

            (3)  Padomes Ieteikums (2018. gada 22. jūnijs) ar mērķi koriģēt būtisku novēroto novirzi no korekcijām vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai Rumānijā (OV C 223, 27.6.2018., 3. lpp.).

            (4)  Padomes Ieteikums (2017. gada 5. decembris) ar mērķi koriģēt būtisku novēroto novirzi no korekcijām vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai Rumānijā (OV C 439, 20.12.2017., 1. lpp.).

            (5)  Padomes Ieteikums (2018. gada 4. decembris) ar mērķi koriģēt būtisku novēroto novirzi no korekcijām vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai Rumānijā (OV C 460, 21.12.2018., 1. lpp.).

            (6)  Padomes Ieteikums (2019. gada 14. jūnijs) ar mērķi koriģēt novēroto būtisko novirzi no korekcijām vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai Rumānijā (OV C 210, 21.6.2019., 1. lpp.).

            (7)  Valdības neto primāros izdevumus veido valdības izdevumu kopsumma bez procentu izdevumiem, izdevumiem Savienības programmās, kurus pilnībā nosedz Savienības fondu ieņēmumi, un nediskrecionārām izmaiņām bezdarbnieku pabalstu izdevumos. Valdības finansētie bruto ieguldījumi pamatkapitālā ir izlīdzināti četru gadu laikposmā. Ir ierēķināti diskrecionārie ieņēmumu pasākumi vai tiesību aktos paredzētie ieņēmumu palielinājumi. Vienreizēji pasākumi gan ieņēmumu, gan izdevumu daļā ir atskaitīti.


title: Padomes Lēmums (ES) 2019/2172 (2019. gada 5. decembris), ar ko konstatē, ka Ungārija nav efektīvi rīkojusies, reaģējot uz Padomes 2019. gada 14. jūnija ieteikumu

text:
                  19.12.2019

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 329/91

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2019/2172
         (2019. gada 5. decembris),
         ar ko konstatē, ka Ungārija nav efektīvi rīkojusies, reaģējot uz Padomes 2019. gada 14. jūnija ieteikumu
         EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
         ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 10. panta 2. punkta ceturto daļu,
         ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,
         tā kā:

                     (1)

                     Padome 2018. gada 22. jūnijā saskaņā ar Līguma 121. panta 4. punktu konstatēja, ka 2017. gadā bija būtiska novērotā novirze no Ungārijas vidējā termiņa budžeta mērķa. Ņemot vērā minēto konstatēto būtisko novirzi, Padome 2018. gada 22. jūnijā izdeva ieteikumu (2), iesakot Ungārijai veikt pasākumus, kas vajadzīgi minētās novirzes novēršanai. Pēcāk Padome konstatēja, ka Ungārija pēc minētā ieteikuma nav efektīvi rīkojusies, un 2018. gada 4. decembrī izdeva pārskatītu ieteikumu (3). Pēcāk Padome konstatēja, ka Ungārija pēc minētā pārskatītā ieteikuma nav efektīvi rīkojusies.

                     (2)

                     Padome 2019. gada 14. jūnijā konstatēja, ka 2018. gadā Ungārijā atkal bija būtiska novērotā novirze no korekcijām vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai. Pamatojoties uz to, Padome izdeva ieteikumu (4) Ungārijai veikt nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka valdības neto primāro izdevumu (5) nominālais pieaugums 2019. gadā nepārsniedz 3,3 % un 2020. gadā –4,7 %, kas atbilst gada strukturālajai korekcijai 1,0 % apmērā no iekšzemes kopprodukta (IKP) 2019. gadā un 0,75 % apmērā no IKP 2020. gadā. Ieteiktos pasākumus 2020. gadam uzskatīja par atbilstīgiem, ņemot vērā atbilstību pieprasītajai korekcijai 2019. gadā. Padome arī ieteica Ungārijai izmantot visus neparedzētos ieņēmumus budžeta deficīta samazināšanai, un to, ka budžeta konsolidācijas pasākumiem būtu jānodrošina stabili uzlabojumi vispārējās valdības strukturālā budžeta bilancē tādā veidā, kas veicina izaugsmi. Padome noteica, ka Ungārijai līdz 2019. gada 15. oktobrim ir jāziņo par pasākumiem, kas veikti reaģējot uz 2019. gada 14. jūnija ieteikumu.

                     (3)

                     Komisija 2019. gada 26. septembrī Ungārijā veica pastiprinātas uzraudzības misiju, ar mērķi veikt uzraudzību uz vietas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 -11. panta 2. punktu. Pēc tam, kad Komisija bija nosūtījusi savus pagaidu konstatējumus Ungārijas iestādēm, lai tās varētu sniegt piezīmes, Komisija 2019. gada 20. novembrī par saviem konstatējumiem ziņoja Padomei. Minētie konstatējumi tika nodoti atklātībai. Komisijas ziņojumā ir konstatēts, ka Ungārijas iestādes plāno saglabāt 2019. gada nominālā deficīta mērķi 1,8 % apmērā no IKP, kā noteikts 2019. gada konverģences programmā. Attiecībā uz 2020. gadu Ungārijas iestādes pārskatīja deficīta mērķi līdz 1 % no IKP, padarot to vērienīgāku par 2019. gada konverģences programmā norādīto mērķi 1,5 % apmērā no IKP. Tādējādi Ungārijas iestādes plāno rīkoties saskaņā ar 2019. gada 14. jūnija ieteikumu tikai attiecībā uz 2020. gadu.

                     (4)

                     Ungārijas iestādes 2019. gada 15. oktobrī iesniedza ziņojumu par pasākumiem, kas veikti, reaģējot uz Padomes 2019. gada 14. jūnija ieteikumu. Neraugoties uz labvēlīgāku makroekonomisko un fiskālo attīstību līdz šim 2019. gadā, Ungārijas iestādes minētajā ziņojumā saglabā 2019. gada konverģences programmā noteikto valsts budžeta deficīta mērķi 1,8 % apmērā no IKP 2019. gadā. Attiecībā uz 2020. gadu Ungārijas iestādes apstiprina nominālā deficīta mērķi 1,0 % apmērā no IKP saskaņā ar 2020. gada budžetu un par 0,5 % no IKP labāku nekā 2019. gada konverģences programmā iekļauto mērķi. Ziņojumā atgādināts par 2020. gada deficīta mērķī iekļauto lielo rezervi (1 % no IKP), kas paredzēta, lai pārvaldītu ārējos riskus, un kuru varētu izmantot tikai tad, ja ir paredzēts sasniegt deficīta mērķi. Ziņojumā uzskaitīti deficītu palielinošie pasākumi, kas iekļauti “Ekonomikas aizsardzības rīcības plānā”, kuru Ungārijas valdība pieņēma 2019. gada 30. maijā un kura mērķis ir turpmākajos gados saglabāt izaugsmi par 2 procentpunktiem augstāku nekā Savienības vidējais rādītājs. Ziņojumā uzskaitītās dažādās ekonomikas programmas lielā mērā palikušas neizteiktas skaitļos, un ziņojumā nav iekļautas budžeta prognozes 2019. un 2020. gadam. Tādējādi ziņojums neatbilst Padomes ieteiktajai ziņošanas prasībai.

                     (5)

                     Tiek prognozēts, ka 2019. gadā, balstoties uz Komisijas 2019. gada rudens prognozi, valdības neto primāro izdevumu pieaugums būs 6,8 %, kas ievērojami pārsniedz ieteikto pieaugumu –3,3 % (novirze 1,3 % apmērā no IKP). Paredzams, ka strukturālā bilance uzlabosies par 0,5 % no IKP salīdzinājumā ar ieteikto uzlabojumu 1,0 % apmērā no IKP (novirze 0,5 % apmērā no IKP). Tādējādi abi pīlāri rāda novirzi no ieteiktās korekcijas. Izdevumu kritērija lasījumu negatīvi ietekmē zemāka IKP deflatora izmantošana, kas ir šā rādītāja pamatā, salīdzinājumā ar pašreizējām aplēsēm. Turklāt valsts finansēto ieguldījumu izlīdzināšana nelielā mērā un negatīvi ietekmē izdevumu kritērija lasījumu. Savukārt strukturālo bilanci pozitīvi ietekmē augstākas potenciālās izaugsmes aplēses, kas ir šā rādītāja pamatā, bet negatīvi ietekmē ieņēmumu samazinājumi. Ņemot vērā šos faktorus, vispārējais novērtējums apstiprina novirzi no ieteiktās korekcijas 2019. gadā.

                     (6)

                     Tiek prognozēts, ka 2020. gadā, balstoties uz Komisijas 2019. gada rudens prognozi, valdības neto primāro izdevumu pieaugums būs 7,5 %, kas ievērojami pārsniedz ieteikto tempu –4,7 % (novirze 1,0 % apmērā no IKP). Paredzams, ka strukturālā bilance uzlabosies par 1,2 % no IKP, kas ir par 0,4 procentpunktiem vairāk nekā Padomes ieteiktie pasākumi 0,75 % apmērā no IKP. Tāpēc izdevumu kritērijs norāda uz to, ka iespējama novirze no nepieciešamās korekcijas, savukārt strukturālā bilance norāda uz atbilstību, ar salīdzinoši lielu neatbilstību. Publiskie ieguldījumi pēdējos gados ir pastāvīgi palielinājušies, 2019. gadā sasniedzot 6,4 % no IKP, kas ir viens no augstākajiem rādītājiem Savienībā. Šajā sakarā plānoto samazinājumu 2020. gadā uzskata par publisko ieguldījumu līmeņa ilgstošāku normalizēšanu. Lai gan ieguldījumu samazinājums ir pilnībā atspoguļots strukturālās bilances izmaiņās, izlīdzinātā ieguldījumu struktūra izdevumu kritērijā rada pārāk negatīvu norādi uz fiskālajiem pasākumiem, ko paredz izdevumu kritērijs. Izdevumu kritēriju negatīvi ietekmē arī zemāka IKP deflatora izmantošana salīdzinājumā ar pašreizējām aplēsēm. Ņemot vērā šos faktorus, izdevumu kritērijs norādītu uz atbilstību prasībai. Tajā pašā laikā strukturālo bilanci pozitīvi ietekmē augstāka punkta aplēse par potenciālo IKP pieaugumu, kas ir tā aprēķina pamatā, salīdzinot ar vidējā termiņa vidējo rādītāju, kas ir izdevumu kritērija pamatā. Ņemot vērā šos apsvērumus, vispārējā novērtējumā secināts, ka Ungārija īstenos ieteikto korekciju 2020. gadā.

                     (7)

                     Iepriekšminētie konstatējumi ļauj secināt, ka Ungārijas veiktie pasākumi, reaģējot uz Padomes 2019. gada 14. jūnija ieteikumu, ir bijuši nepietiekami. Fiskālie pasākumi nav pietiekami, lai valdības neto primāro izdevumu nominālais pieaugums 2019. gadā nepārsniegtu 3,3 %, kas atbilst gada strukturālajai korekcijai 1,0 % no IKP, savukārt 2020. gadā plānotie fiskālie pasākumi kopumā atbilst ieteiktajai korekcijai,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Ungārija nav efektīvi rīkojusies, reaģējot uz Padomes 2019. gada 14. jūnija ieteikumu.

            2. pants
            Šis lēmums ir adresēts Ungārijai.

            Briselē, 2019. gada 5. decembrī

                  Padomes vārdā –

                  Priekšsēdētājs

               M. LINTILÄ

            (1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

            (2)  Padomes Ieteikums (2018. gada 22. jūnijs) ar mērķi koriģēt būtisku novēroto novirzi no korekcijām vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai Ungārijā (OV C 223, 27.6.2018., 1. lpp.).

            (3)  Padomes Ieteikums (2018. gada 4. decembris) ar mērķi koriģēt būtisku novēroto novirzi no korekcijas vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai Ungārijā (OV C 460, 21.12.2018., 4. lpp.).

            (4)  Padomes Ieteikums (2019. gada 14. jūnijs) ar mērķi koriģēt novēroto būtisko novirzi no korekcijām vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai Ungārijā (OV C 210, 21.6.2019., 4. lpp.).

            (5)  Valdības neto primāros izdevumus veido kopējie valdības izdevumi, izņemot procentu izdevumus, izdevumi saistībā ar Savienības programmām, kurus pilnībā nosedz ieņēmumi no Savienības fondiem, un nediskrecionāras izmaiņas saistībā ar bezdarbnieku pabalstu izdevumiem. Valsts finansētā bruto pamatkapitāla veidošanas līmenis ir izlīdzināts četru gadu laikposmā. Ir ierēķināti diskrecionārie ieņēmumu pasākumi vai tiesību aktos paredzētie ieņēmumu palielinājumi. Vienreizēji pasākumi gan ieņēmumu, gan izdevumu daļā ir atskaitīti.


title: Padomes Lēmums (ES) 2019/2173 (2019. gada 16. decembris), ar ko ieceļ piecus Revīzijas palātas locekļus

text:
                  19.12.2019

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 329/94

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2019/2173
         (2019. gada 16. decembris),
         ar ko ieceļ piecus Revīzijas palātas locekļus
         EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 286. panta 2. punktu,
         ņemot vērā Vācijas Federatīvās Republikas, Grieķijas Republikas, Francijas Republikas, Luksemburgas Lielhercogistes un Nīderlandes Karalistes priekšlikumus,
         ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumus (1),
         tā kā:

                     (1)

                        Nikolaos
                        MILIONIS kunga, Danièle
                        LAMARQUE kundzes, Henri
                        GRETHEN kunga un Alex
                        BRENNINKMEIJER kunga pilnvaru termiņš beidzas 2019. gada 31. decembrī.

                     (2)

                        Klaus-Heiner
                        LEHNE kunga pilnvaru termiņš beigsies 2020. gada 29. februārī.

                     (3)

                     Revīzijas palātā tādēļ būtu jāieceļ pieci locekļi,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Ar šo par Revīzijas palātas locekļiem tiek iecelti:

                        a)

                        uz laikposmu no 2020. gada 1. janvāra līdz 2025. gada 31. decembrim:

                                    —

                                       Nikolaos
                                       MILIONIS kungs,

                                    —

                                       François-Roger
                                       CAZALA kungs,

                                    —

                                       Joëlle
                                       ELVINGER kundze,

                                    —

                                       Alex
                                       BRENNINKMEIJER kungs;

                        b)

                        uz laikposmu no 2020. gada 1. marta līdz 2026. gada 28. februārim:

                                    —

                                       Klaus-Heiner
                                       LEHNE kungs.

            2. pants
            Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

            Briselē, 2019. gada 16. decembrī

                  Padomes vārdā –

                  Priekšsēdētājs

               J. LEPPÄ

            (1)  2019. gada 26. novembra atzinumi (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēti).