title: 2007/249/EK: Padomes Lēmums ( 2007. gada 19. marts ), ar ko groza Lēmumu 2001/822/EK par aizjūras zemju un teritoriju asociāciju ar Eiropas Kopienu

text:
               26.4.2007

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 109/33

      PADOMES LĒMUMS

   (2007. gada 19. marts),
   ar ko groza Lēmumu 2001/822/EK par aizjūras zemju un teritoriju asociāciju ar Eiropas Kopienu
   (2007/249/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 187. pantu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padomes Lēmums 2001/822/EK (2001. gada 27. novembris) par aizjūras zemju un teritoriju asociāciju ar Eiropas Kopienu (“Lēmums par aizjūras asociāciju”) (1) nosaka tiesisko regulējumu, lai veicinātu aizjūras zemju un teritoriju (“AZT”) ekonomisko un sociālo attīstību un sekmētu to ekonomiskās attiecības ar Kopienu. Lēmumu par aizjūras asociāciju piemēro līdz 2011. gada 31. decembrim. Lai nodrošinātu saderību ar 10. Eiropas Attīstības fondu (2008–2013) (“10. EAF”) un daudzgadu finanšu shēmu 2007.–2013. gadam, tas būtu jāpagarina līdz 2013. gada 31. decembrim.

               (2)

               Lēmuma par aizjūras asociāciju II pielikumā ir noteikts finanšu sadalījums laikposmam no 2000. gada līdz 2007. gadam. Ņemot vērā nesen izveidoto 10. EAF, būtu jānosaka summa laikposmam no 2008. gada līdz 2013. gadam.

               (3)

               Būtu jāparedz noteikumi, kas reglamentē pāreju no 9. EAF uz 10. EAF, ciktāl tas attiecas uz AZT. Minētie noteikumi būtu jāizstrādā saskaņā ar vispārīgajiem noteikumiem par to, kā pēc 2007. gada 31. decembra notiek saistību uzņemšanās attiecībā uz 9. EAF un iepriekšējo EAF līdzekļiem, kā izklāstīts 1. pantā Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju Lēmumā 2005/446/EK (2005. gada 30. maijs), ar ko nosaka termiņu saistību attiecināšanai uz 9. EAF līdzekļiem (2), un 1. panta 3. un 4. punktā Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju Iekšējā nolīgumā par Kopienas palīdzības finansēšanu saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu laikposmam no 2008. gada līdz 2013. gadam atbilstīgi ĀKK-EK Partnerattiecību līgumam un par finansiālās palīdzības piešķiršanu aizjūras zemēm un teritorijām, uz ko attiecas EK līguma ceturtā daļa (3) (“Iekšējais nolīgums, ar ko izveido 10. EAF”).

               (4)

               Iekšējais nolīgums, ar ko izveido 10. EAF, nosaka kopējo summu EUR 286 miljoni, kas jāpiešķir AZT. Būtu jānosaka šīs summas sadalījums dažādiem instrumentiem ar EAF saistītai attīstības finansēšanas sadarbībai, no vienas puses, un kritēriji un elementi, lai noteiktu AZT sākotnējo piešķīrumu saņēmējus, no otras puses.

               (5)

               Attiecībā uz sadalījumu dažādiem ar EAF saistītiem attīstības finansēšanas sadarbības instrumentiem būtu jānodrošina koordinācija jo īpaši starp atbalstu reģionālai sadarbībai un integrācijai un atbalstu teritoriālā līmenī, lai veicinātu AZT spēju pretoties problēmām, ar kurām tās saskaras neatkarīgi no to NKP uz vienu iedzīvotāju vai citiem rādītājiem, kas tiek izmantoti teritoriālo piešķīrumu noteikšanai.

               (6)

               Finansiālā palīdzība AZT būtu jāpiešķir, pamatojoties uz standartizētiem, objektīviem un pārredzamiem kritērijiem. Šādiem kritērijiem jo īpaši būtu jāietver attiecīgās AZT NKP apjoms, iedzīvotāju skaits un iepriekšējo EAF pēctecības nodrošināšana. Īpašs režīms būtu jāpiemēro vismazāk attīstītajām AZT, kas minētas Lēmuma par aizjūras asociāciju I B pielikumā, kā arī tām AZT, kurām ģeogrāfiskās nošķirtības vai citu ierobežojumu dēļ ir lielākas grūtības iesaistīties reģionālā sadarbībā un integrācijā.

               (7)

               Ziņojot par EAF izdevumiem dalībvalstīm un Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) Attīstības palīdzības komitejai, Komisijai būtu oficiālās attīstības palīdzības (ODA) darbības jānošķir no darbībām, kas nav ODA darbības.

               (8)

               Īpaša uzmanība būtu jāpievērš AZT iestāžu spējas stiprināšanai un labai pārvaldībai, tostarp finanšu, nodokļu un tieslietu jomās.

               (9)

               Tāpat īpaša uzmanība būtu jāpievērš tam, lai stiprinātu sadarbību starp AZT, ĀKK valstīm un Līguma 299. panta 2. punktā minētajiem tālākajiem reģioniem vai citiem dalībniekiem attiecīgajos reģionos, kur atrodas AZT.

               (10)

               Lēmuma par aizjūras asociāciju II.C pielikumā minētā mehānisma darbību finansēšanas noteikumi un nosacījumi būtu jāsaskaņo ar pārskatīšanu, ko veic attiecībā uz atbilstīgajiem pantiem II pielikumā Partnerattiecību nolīgumam starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas parakstīts Kotonū 2000. gada 23. jūnijā (4) (“ĀAK-EK partnerattiecību nolīgums”).

               (11)

               Ir būtiski ārpus EAF nodrošināt nepārtrauktību attiecībā uz AZT atbilstību, lai saņemtu līdzekļus no Eiropas Savienības vispārējā budžeta vispārējām tematiskām budžeta pozīcijām. Lēmuma par aizjūras asociāciju II E pielikumā minētās tematiskās regulas no 2007. gada 1. janvāra ir aizstātas ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1905/2006 (2006. gada 18. decembris), ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā (5). Tādēļ būtu jāgroza II E pielikums, lai atsauces uz minētajām regulām aizstātu ar atsaucēm uz jaunajiem finansēšanas instrumentiem. Lai nodrošinātu nepārtrauktību, šāds grozījums būtu jāpiemēro no 2007. gada 1. janvāra.

               (12)

               Ievērojot īpašās attiecības starp AZT un dalībvalstīm, ar kurām tās ir saistītas, AZT iespējamā dalība Kopienas horizontālajās programmās būtu jāvispārina, lai ļautu AZT piedalīties programmās, kas ir atvērtas dalībvalstīm, ar kurām AZT ir saistītas, ņemot vērā programmu noteikumus un mērķus un pasākumus, kas attiecas uz dalībvalstīm, ar kurām AZT ir saistītas. Lai nodrošinātu iespēju AZT dalībai no jaunā plānošanas perioda sākuma, šis grozījums būtu jāievieš no 2007. gada 1. janvāra.

               (13)

               Pārskatīšana attiecībā uz visiem Eiropas Savienības izdevumiem un resursiem, tostarp AZT finansējumu, būtu jāveic, pamatojoties uz ziņojumu, ko Komisija iesniedz 2008.–2009. gadā.

               (14)

               Šie tehniskie grozījumi neskar Lēmuma par aizjūras asociāciju turpmāku pārskatīšanu, jo īpaši saskaņā ar tā 62. pantu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Padomes Lēmumu 2001/822/EK groza šādi:

               1)

               Lēmuma 23. panta ceturto daļu aizstāj ar šādu daļu:
               “Finanšu un grāmatvedības procedūras, kas jāpiemēro attīstības finansiālai sadarbībai ar AZT saskaņā ar 9. EAF, ir noteiktas 9. EAF Finanšu regulā. Finanšu un grāmatvedības procedūras, kas jāpiemēro attīstības finansiālai sadarbībai ar AZT saskaņā ar 10. EAF, ir noteiktas 10. EAF Finanšu regulā.”

               2)

               Lēmuma 24. pantam pievieno šādu punktu:
               “9.   Lai īstenotu 10. EAF, piemēro attiecīgos pantus Iekšējā nolīgumā, ar ko izveido 10. EAF.”

               3)

               Lēmuma 25. panta 1. punktā vārdkopu “laika posmā no 2000. līdz 2007. gadam” aizstāj ar vārdkopu “laikposmā no 2000. gada līdz 2007. gadam un no 2008. gada līdz 2013. gadam”.

               4)

               Lēmuma 31. pantu aizstāj ar šādu pantu:
               “31. pants
               Tehniskā palīdzība
               1.   Pēc Komisijas ierosmes vai tās vārdā var finansēt pētījumus vai tehniskas palīdzības pasākumus, lai nodrošinātu sagatavošanu, uzraudzību, novērtēšanu un pārraudzību, kas vajadzīga, lai īstenotu šo lēmumu, un šā lēmuma vispārējam novērtējumam, kas minēts II A pielikuma 1. panta 1. punkta c) apakšpunktā.
               Šādus pētījumus vai tehniskās palīdzības pasākumus finansē no kopējā subsīdiju piešķīruma.
               2.   Saskaņā ar Komisijas atzinumu pēc AZT ierosmes pētījumus vai tehniskās palīdzības pasākumus var finansēt saistībā ar VPD ietverto darbību īstenošanu.
               Devītā EAF ietvaros šādus pētījumus vai tehniskās palīdzības pasākumus finansē no attiecīgās AZT piešķīruma. Desmitā EAF ietvaros tos finansē no kopējā subsīdiju piešķīruma.”

               5)

               Iekļauj šādu pantu:
               “33.a pants
               1.   Pēc 2007. gada 31. decembra vai pēc dienas, kad stājas spēkā Iekšējais nolīgums, ar ko izveido 10. EAF, ja šis datums ir vēlāk, 9. EAF vai iepriekšējo EAF atlikumi vairs netiek piesaistīti; tas neattiecas uz atlikumiem un summām, kuras pēc šā spēkā stāšanās datuma ir pārceltas no sistēmas, kura garantē no lauksaimniecības pamatproduktiem gūtu eksporta ienākumu (STABEX) stabilizāciju atbilstoši EAF, kas izveidoti pirms 9. EAF, kā arī pārējiem atlikumiem un atlīdzināmām iemaksām par atvēlētiem līdzekļiem, kas saskaņā ar 9. EAF ir piešķirti II C pielikumā noteiktā mehānisma finansēšanai, izņemot saistītās procentu likmju subsīdijas.
               2.   Pēc 2007. gada 31. decembra summas, kas pārceltas projektiem, kas iesākti saskaņā ar 9. EAF vai iepriekšējiem EAF, vairs netiek piesaistītas, ja vien Eiropas Savienības Padome, pamatojoties un Komisijas priekšlikumu, ar vienprātīgu lēmumu nenosaka citādi; tas neattiecas uz STABEX fondiem, kuri ir pārcelti pēc šā spēkā stāšanās datuma, tie automātiski ir jāpārceļ uz attiecīgajām teritoriālajām indikatīvajām programmām, kuras finansē saskaņā ar II Aa pielikuma 3. panta 1. punktu, un atvēlētajiem līdzekļiem, kas saskaņā ar 9. EAF ir piešķirti II C pielikumā noteiktā mehānisma finansēšanai, izņemot saistītās procentu likmju subsīdijas.”

               6)

               Lēmuma 58. pantu aizstāj ar šādu pantu:
               “58. pants
               Programmas, kurās var piedalīties AZT
               Personas no AZT un attiecīgā gadījumā arī atbilstīgas AZT valsts un/vai privātas struktūras un iestādes ir tiesīgas piedalīties Kopienas programmās saskaņā ar programmu noteikumiem un nosacījumiem, kas piemērojami tai dalībvalstij, ar ko AZT ir saistītas. Programmas attiecas uz AZT valstspiederīgajiem atbilstoši tās dalībvalsts kvotai, ar ko ir saistīta attiecīgā AZT, ja attiecīgajā programmā izmanto šādu kvotu.
               Galvenās programmas un visas turpmākās programmas, kas ir pieejamas AZT, ir minētas II F pielikumā.”

               7)

               Lēmuma 63. pantā skaitli “2011.” aizstāj ar skaitli “2013.”.

               8)

               Lēmuma II A pielikuma 1. panta 1. punkta c) apakšpunktā vārdkopu “divi gadi” aizstāj ar vārdkopu “četri gadi”.

               9)

               Aiz II A pielikuma pievieno jaunu II Aa pielikumu, kura teksts ir šā lēmuma I pielikumā.

               10)

               II B pielikumu groza šādi:

                           a)

                           1. pantu aizstāj ar šādu pantu:
                           “1. pants
                           1.   Summu līdz EUR 20 miljoniem, kā noteikts 5. pantā Iekšējā nolīgumā, ar ko izveido 9. EAF, nodrošina EIB no saviem līdzekļiem kā aizdevumu saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti tās statūtos un šajā pielikumā.
                           2.   Summu līdz EUR 30 miljoniem, kā noteikts 3. pantā Iekšējā nolīgumā, ar ko izveido 10. EAF, nodrošina EIB no saviem līdzekļiem kā aizdevumu saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti tās statūtos un šajā pielikumā.”;

                           b)

                           2. panta 2. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:

                                       “c)

                                       laika posmā, uz ko attiecas 9. EAF, procentu likmes subsīdijas, ko aprēķina to vērtības izteiksmē aizdevuma izmaksas brīdī, ieskaita procentu subsīdiju piešķīrumā, kas noteikts II A pielikuma 3. panta 3. punkta d) apakšpunktā, un iemaksā tieši EIB.
                                       Laika posmā, uz ko attiecas 10. EAF, procentu likmes subsīdijas, ko aprēķina to vērtības izteiksmē aizdevuma izmaksas brīdī, ieskaita procentu subsīdiju piešķīrumā, kas noteikts II Aa pielikuma 1. panta 1. punkta b) apakšpunktā, un iemaksā tieši EIB.
                                       Procentu subsīdijas var kapitalizēt vai izmantot kā subsīdijas ar projektiem saistītas tehniskās palīdzības atbalstam, īpaši AZT finanšu iestādēm.”

               11)

               II C pielikumu aizstāj ar tekstu, kas ir šā lēmuma II pielikumā.

               12)

               II E pielikumu aizstāj ar tekstu, kas ir šā lēmuma III pielikumā.

               13)

               II F pielikumu aizstāj ar tekstu, kas ir šā lēmuma IV pielikumā.

         2. pants
   Stāšanās spēkā
   Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   Tomēr 1. panta 6., 12. un 13. punktu piemēro no 2007. gada 1. janvāra.

      Briselē, 2007. gada 19. martā

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         H. SEEHOFER

      (1)  OV L 314, 30.11.2001., 1. lpp.

      (2)  OV L 156, 18.6.2005., 19. lpp.

      (3)  OV L 247, 9.9.2006., 32. lpp.

      (4)  OV L 317, 15.12.2000., 3. lpp. Nolīgumā jaunākie grozījumi izdarīti ar ĀAK-EK Ministru padomes Lēmumu Nr. 1/2006 (OV L 247, 9.9.2006., 22. lpp.).

      (5)  OV L 378, 27.12.2006., 41. lpp.

      I PIELIKUMS

            “II Aa PIELIKUMS
            KOPIENAS FINANSIĀLĀ PALĪDZĪBA: 10. EAF
            1. pants
            Sadalījums pa dažādiem instrumentiem
            1.   Šā lēmuma nolūkiem kopējo Kopienas finansiālo palīdzību EUR 286 miljonu apjomā saskaņā ar 10. EAF, kā noteikts Iekšējā nolīgumā, ar ko izveido 10. EAF, sešu gadu laikposmam no 2008. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim sadala šādi:

                        a)

                        EUR 250 miljonus – atbalstam saskaņā ar programmām ilgtermiņa attīstībai, humānai palīdzībai, ārkārtas palīdzībai, palīdzībai bēgļiem un papildu atbalstam eksporta ieņēmumu svārstību gadījumā, kā arī atbalstam reģionālai sadarbībai un integrācijai;

                        b)

                        EUR 30 miljonus – AZT investīciju mehānisma finansēšanai, kas minēts II C pielikumā, no šīs summas ne vairāk kā EUR 1,5 miljoni ir paredzēti, lai finansētu procentu subsīdijas darbībām, kas jāfinansē EIB no tās pašas līdzekļiem atbilstoši II B pielikumam vai saskaņā ar AZT investīciju mehānismu;

                        c)

                        EUR 6 miljonus – pētījumiem vai tehniskās palīdzības pasākumiem saskaņā ar šā lēmuma 31. pantu.

                  2.   Pēc 2013. gada 31. decembra līdzekļus no 10. EAF vairs nepiešķir, ja vien Padome pēc Komisijas priekšlikuma ar vienprātīgu lēmumu nenolemj citādi.
            3.   Ja 1. punktā paredzētie līdzekļi ir iztērēti pirms šā lēmuma termiņa beigām, Padome veic vajadzīgos pasākumus.
            2. pants
            Līdzekļu pārvaldība
            EIB pārvalda aizdevumus no pašas līdzekļiem, kas minēti II B pielikumā, kā arī darbības, kuras finansētas saskaņā ar AZT investīciju mehānismu, kas minēts II C pielikumā. Visus citus finanšu līdzekļus, kas piešķirti saskaņā ar šo lēmumu, pārvalda Komisija.
            3. pants
            Sadalījums pa AZT
            Summu EUR 250 miljonu apjomā, kas minēta 1. panta 1. punkta a) apakšpunktā, piešķir, pamatojoties uz AZT vajadzībām un sniegumu saskaņā ar šādiem kritērijiem.

                        1.

                        Summu A EUR 195 miljonu apjomā piešķir AZT, lai finansētu jo īpaši vienotajā programmdokumentā minētās iniciatīvas, tostarp prioritārus sociālās attīstības un vides aizsardzības pasākumus saistībā ar nabadzības apkarošanu. Attiecīgā gadījumā vienotajos programmdokumentos īpašu uzmanību pievērš pasākumiem, kuru mērķis ir pārvaldības un iestāžu spējas stiprināšana saņēmējās AZT, un – attiecīgos gadījumos – paredzēto pasākumu varbūtējam grafikam.
                        Piešķirot summu A, jāņem vērā iedzīvotāju skaits, nacionālā kopprodukta (NKP) līmenis, līdzšinējo EAF piešķīrumu līmenis un izlietojums, ierobežojumi ģeogrāfiskās nošķirtības dēļ, strukturālie un citi šķēršļi vismazāk attīstītajās AZT, kas minētas šā lēmuma 3. pantā. Visi piešķīrumi ir tādi, ko iespējams efektīvi izmantot. Par tiem lemj saskaņā ar subsidiaritātes principu.
                        Šī summa principā ir jāpiešķir AZT, kurās saskaņā ar pieejamiem statistikas datiem NKP uz vienu iedzīvotāju nepārsniedz Kopienas NKP.

                        2.

                        EUR 40 miljonus piešķir, lai atbalstītu reģionālo sadarbību un integrāciju saskaņā ar šā lēmuma 16. pantu, tostarp dialoga un partnerattiecību pasākumus, kas paredzēti 7. pantā, iniciatīvas saistībā ar gatavību reģionālām dabas katastrofām un to seku mazināšanai, kā arī, saskaņojot ar citiem Kopienas finansēšanas instrumentiem, sadarbību starp AZT un Līguma 299. panta 2. punktā minētajiem tālākajiem reģioniem.

                        3.

                        Šā panta 1. punkts neattiecas uz Grenlandi.

                        4.

                        Izveido līdzekļu rezervi B EUR 15 miljonu apjomā, lai:

                                    a)

                                    finansētu humāno un ārkārtas palīdzību, kā arī palīdzību bēgļiem AZT un, ja vajadzīgs, papildu atbalstu eksporta ieņēmumu svārstību gadījumā saskaņā ar II D pielikumu;

                                    b)

                                    atvēlētu jaunus piešķīrumus, kas atbilstu 1. punktā minēto AZT vajadzību un sasniegumu attīstībai.

                              Sniegumu novērtē objektīvi un pārredzami, ņemot vērā piešķirto līdzekļu izmantojumu, kārtējo darbību veiksmīgu īstenošanu, nabadzības atvieglošanu vai mazināšanu un pieņemtos pasākumu ilgtspējīgai attīstībai.

                        5.

                        Saskaņā ar 1., 2., 3. un 4. punktu, indikatīvās summas, kas piešķirtas atbilstoši 10. EAF, apstiprina Komisija saskaņā ar šā lēmuma 24. pantu.

                        6.

                        Pēc starpposma pārskatīšanas Komisija var lemt par nepiešķirto šajā pantā minēto līdzekļu citādu sadalījumu. Procedūras minētajai pārskatīšanai un lēmumu par jebkuru jaunu piešķīrumu pieņem saskaņā ar šā lēmuma 24. pantu.”

      II PIELIKUMS

            “II C PIELIKUMS
            KOPIENAS FINANSIĀLĀ PALĪDZĪBA: AZT INVESTĪCIJU MEHĀNISMS
            1. pants
            Mērķis
            AZT investīciju mehānismu (“Mehānismu”) izveido, lai veicinātu komerciāli stabilus uzņēmumus galvenokārt privātajā sektorā, kā arī uzņēmumus valsts sektorā, kas atbalsta privātā sektora attīstību.
            Finansēšanas noteikumi un nosacījumi saistībā ar Mehānisma darbībām un aizdevumiem no EIB pašas resursiem paredzēti šajā pielikumā un II B pielikumā. Lai īstenotu 9. EAF, piemēro 29. un 30. pantu Iekšējā nolīgumā, ar ko izveido 9. EAF. Lai īstenotu 10. EAF, piemēro attiecīgos pantus Iekšējā nolīgumā, ar ko izveido 10. EAF.
            Šos līdzekļus uzņēmumiem, kas tiesīgi tos saņemt, var novirzīt tieši vai netieši, izmantojot ieguldījumu fondus un/vai finanšu starpniekus.
            2. pants
            Mehānisma līdzekļi
            1.   Mehānisma līdzekļus, inter alia, var izmantot, lai:

                        a)

                        nodrošinātu riska kapitālu šādos veidos:

                                    i)

                                    līdzdalība AZT uzņēmumu kapitālā, tostarp finanšu iestāžu kapitālā;

                                    ii)

                                    kvazikapitāla palīdzība AZT uzņēmumiem, tostarp finanšu iestādēm;

                                    iii)

                                    garantijas un citi kredīta uzlabojumi, ko var izmantot, lai segtu politiskus un citus ar ieguldījumiem saistītus riskus ārvalstu un vietējiem ieguldītājiem vai aizdevējiem;

                        b)

                        nodrošinātu parastos aizdevumus.

                  2.   Kapitāla līdzdalība parasti ir nekontrolējošām mazākuma līdzdalībām, un to atlīdzina, pamatojoties uz attiecīgā projekta darbības rezultātiem.
            3.   Kvazikapitāla palīdzība var būt avansi akcionāriem, konvertējamas obligācijas, nosacījuma aizdevumi, subordinēti aizdevumi, dalības aizņēmumi vai citi līdzīgi palīdzības veidi. Palīdzība var izpausties kā:

                        a)

                        nosacījuma aizdevumi, kuru apkalpošana un/vai ilgums ir saistīts ar konkrētu nosacījumu izpildi projekta īstenošanā, attiecībā uz nosacījuma aizdevumiem izpētei pirms investēšanas vai citai ar projektiem saistītai tehniskai palīdzībai, apkalpošanu var atcelt, ja investīcija netiek īstenota;

                        b)

                        dalības aizdevumi, kuru apkalpošana un/vai termiņš ir saistīts ar projekta finansiālo atdevi;

                        c)

                        subordinēti aizdevumi, kuri atmaksājami tikai pēc citu prasību nokārtošanas.

                  4.   Samaksu par katru darbību nosaka aizdevuma sniegšanas laikā.
            Tomēr:

                        a)

                        attiecībā uz nosacījuma un dalības aizdevumiem atlīdzība parasti ietver nemainīgu procentu likmi līdz 3 % un mainīgu komponenti, kas ir saistīta ar projekta īstenošanu;

                        b)

                        attiecībā uz subordinētiem aizdevumiem procentu likme ir saistīta ar tirgu.

                  5.   Garantiju cenu nosaka tā, lai atspoguļotu apdrošinātos riskus un darbības īpašās iezīmes.
            6.   Procentu likmi parastiem aizdevumiem veido standarta procentu likme, ko EIB piemēro salīdzināmiem aizdevumiem ar tādiem pašiem labvēlības un atmaksāšanas termiņa nosacījumiem, un EIB noteikts uzcenojums.
            7.   Parastus aizdevumus var izsniegt ar priekšrocību noteikumiem šādos gadījumos:

                        a)

                        infrastruktūras projektiem vismazāk attīstītajās AZT vai pēckonflikta AZT valstīs, kas ir priekšnosacījumi privātā sektora attīstībai. Tādos gadījumos aizdevuma procentu likme tiks samazināta par 3 %;

                        b)

                        projektiem, kas ietver pārstrukturēšanas darbības saistībā ar privatizāciju, vai projektiem ar pamatotiem un uzskatāmiem sociāliem vai ar vidi saistītiem ieguvumiem. Tādos gadījumos aizdevumus var izsniegt ar procentu likmes subsīdiju, par kuras summu un veidu tiks lemts attiecībā uz projekta īpašajām iezīmēm. Tomēr procentu likmes subsīdija nepārsniedz 3 %.

                  Galīgā aizdevuma procentu likme, kas atbilst a) vai b) apakšpunktam, nekādā gadījumā nevar būt mazāka par 50 % no atsauces likmes.
            8.   Līdzekļus, kas vajadzīgi, lai piemērotu šos izdevīgākos noteikumus, piešķirs, izmantojot Mehānismu, un tie nepārsniedz 5 % no kopējās summas, ko Mehānisms un EIB no pašas resursiem piešķīrusi ieguldījuma finansēšanai.
            9.   Procentu subsīdijas var kapitalizēt vai izmantot kā aizdevumus. Līdz 10 % no budžeta procentu likmju subsidēšanai var izmantot, lai atbalstītu ar projektu saistītu tehnisko palīdzību, jo īpaši AZT finanšu iestādēm.
            3. pants
            Mehānisma darbības
            1.   Mehānisms darbojas visās tautsaimniecības nozarēs un atbalsta privātu un komerciāli vadītu publiskā sektora struktūru ieguldījumus, tostarp ieguldījumus ienākumus nesošā ekonomikas un tehnoloģijas infrastruktūrā, kas ir ļoti būtiska privātajam sektoram. Mehānisms:

                        a)

                        tiek pārvaldīts kā apgrozības fonds, un tā mērķis ir finansiāla stabilitāte. Tas darbojas saskaņā ar tirgus noteikumiem un izvairās no traucējumu radīšanas vietējos tirgos un privāto finanšu avotu pārvirzīšanas;

                        b)

                        atbalsta AZT finanšu nozari un darbojas kā katalizators, rosinot vietējo resursu ilgtermiņa mobilizāciju un piesaistot ārvalstu privātos ieguldītājus un aizdevējus projektiem AZT;

                        c)

                        uzņemas daļu riska projektos, kurus tas finansē, nodrošinot savu finansiālo ilgtspējību ar ieguldījumu portfeli kopumā, nevis atsevišķām darbībām; un

                        d)

                        tiecas virzīt līdzekļus caur AZT iestādēm un programmām, kas sekmē mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) attīstību.

                  2.   EIB tiks atlīdzinātas izmaksas, kas tai radušās, pārvaldot Mehānismu. Pirmajos divos gados pēc otrā finanšu protokola stāšanās spēkā šīs atlīdzības apmērs būs līdz 2 % gadā no Mehānisma kopējās sākotnējās dotācijas. Pēc tam EIB atlīdzībā tiks iekļauta fiksētā komponente 0,5 % gadā no sākotnējās dotācijas un mainīgā komponente līdz 1,5 % gadā no Mehānisma portfeļa, kas ir ieguldīts projektos AZT. Atlīdzība tiks finansēta no Mehānisma.
            3.   Beidzoties šā lēmuma termiņam, ja vien Padome nepieņem īpašu lēmumu, kumulatīvos neto atmaksājumus Mehānismam pārnes uz nākamo AZT Finanšu instrumentu.
            4. pants
            Nosacījumi par valūtas maiņas risku
            Lai mazinātu valūtas maiņas kursa svārstību ietekmi, problēmas, kas saistītas ar valūtas maiņas risku, risina šādi:

                        a)

                        attiecībā uz līdzdalību pamatkapitālā, kuras mērķis ir stiprināt uzņēmuma paša līdzekļus, valūtas maiņas risku parasti uzņemas Mehānisms;

                        b)

                        attiecībā uz riska kapitāla finansēšanu MVU, valūtas maiņas risku parasti uzņemas Kopiena, no vienas puses, un citas iesaistītas puses, no otras puses. Vidēji valūtas maiņas risku puses sedz vienādās daļās;

                        c)

                        ja to ir iespējams īstenot un tas ir lietderīgi, īpaši valstīs, kuras raksturo makroekonomiska un finansiāla stabilitāte, Mehānisms centīsies aizdevumus izsniegt vietējās AZT valūtās, tādējādi uzņemoties valūtas maiņas risku.”

      III PIELIKUMS

            “II E PIELIKUMS
            KOPIENAS FINANSIĀLĀ PALĪDZĪBA: BUDŽETA PALĪDZĪBA JAUNATTĪSTĪBAS VALSTĪM
            Neskarot turpmākos budžeta noteikumu grozījumus, AZT izmanto turpmāk minētos pasākumus, kas jaunattīstības valstīm paredzēti Eiropas Savienības vispārējā budžetā:

                        1.

                        Tematiskās programmas, uz kurām attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1905/2006 (2006. gada 18. decembris), ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā (1) (DCI), un kuras sniedz tiešu atbalstu Eiropas Kopienas politikai attīstības un sadarbības jomā.

                        2.

                        Rehabilitācijas un atjaunošanas darbības, uz kurām attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1717/2006 (2006. gada 15. novembris), ar ko izveido Stabilitātes instrumentu (2).

                        3.

                        Humānā palīdzība, kā paredzēts Padomes Regulā (EK) Nr. 1257/96 (1996. gada 20. jūnijs) par humāno palīdzību (3).

         (1)  OV L 378, 27.12.2006., 41. lpp.

         (2)  OV L 327, 24.11.2006., 1. lpp.

         (3)  OV L 163, 2.7.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).”

      IV PIELIKUMS

            “II F PIELIKUMS
            CITA KOPIENAS PALĪDZĪBA: LĪDZDALĪBA KOPIENAS PROGRAMMĀS
            Saskaņā ar šā lēmuma 58. pantu uz AZT valstspiederīgajiem atbilstoši tās dalībvalsts kvotai, ar ko saistīta attiecīgā AZT, attiecas turpmāk norādītās programmas un visas tām sekojošās programmas, ja programma paredz šādu kvotu.

                        1.

                        Izglītības un apmācību programmas:

                                    —

                                    rīcības programma mūžizglītības jomā (2007–2013), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1720/2006/EK (2006. gada 15. novembris), ar ko izveido rīcības programmu mūžizglītības jomā (1),

                                    —

                                    programma “Jaunatne darbībā” (2007–2013), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1719/2006/EK (2006. gada 15. novembris), ar ko izveido programmu “Jaunatne darbībā” laikposmam no 2007. gada līdz 2013. gadam (2).

                        2.

                        Programmas, lai īstenotu Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammu (CIP) (2007–2013), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1639/2006/EK (2006. gada 24. oktobris), ar ko izveido konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammu (2007. līdz 2013. gads) (3).

                        3.

                        Programmas, lai īstenotu Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1982/2006/EK (2006. gada 18. decembris) par Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem (2007. līdz 2013. gads) (4).

                        4.

                        Kultūras un audiovizuālās programmas:

                                    —

                                    atbalsta programma Eiropas audiovizuālajai nozarei (MEDIA 2007), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1718/2006/EK (2006. gada 15. novembris) par atbalsta programmas īstenošanu Eiropas audiovizuālajā nozarē (MEDIA 2007) (5),

                                    —

                                    programma “Kultūra 2007” (2007–2013), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1903/2006/EK (2006. gada 12. decembris), ar ko izveido programmu “Kultūra” (2007–2013) (6).

                        5.

                        Programma “HRTP Japan” (cilvēkresursu apmācību programma Japānā) un lokālās misijas, kas paredzētas Padomes Lēmumā 92/278/EEK (1992. gada 18. maijs), ar ko apstiprina EK un Japānas Rūpniecības sadarbības centra konsolidāciju (7).

         (1)  OV L 327, 24.11.2006., 45. lpp.

         (2)  OV L 327, 24.11.2006., 30. lpp.

         (3)  OV L 310, 9.11.2006., 15. lpp.

         (4)  OV L 412, 30.12.2006., 1. lpp.

         (5)  OV L 327, 24.11.2006., 12. lpp.

         (6)  OV L 378, 27.12.2006., 22. lpp.

         (7)  OV L 144, 26.5.1992., 19. lpp.”


title: 2008/157/EK: Padomes Lēmums ( 2008. gada 18. februāris ) par principiem, prioritātēm un nosacījumiem, kas ietverti Eiropas partnerībā ar Turcijas Republiku, un par Lēmuma 2006/35/EK atcelšanu

text:
               26.2.2008

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 51/4

      PADOMES LĒMUMS

   (2008. gada 18. februāris)
   par principiem, prioritātēm un nosacījumiem, kas ietverti Eiropas partnerībā ar Turcijas Republiku, un par Lēmuma 2006/35/EK atcelšanu
   (2008/157/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 390/2001 (2001. gada 26. februāris) par palīdzību Turcijai saistībā ar pirmspievienošanās stratēģiju, un jo īpaši par pievienošanās partnerības izveidi (1), un jo īpaši tās 2. pantu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Regulā (EK) Nr. 390/2001 ir paredzēts, ka Padomei pēc Komisijas priekšlikuma ar kvalificētu balsu vairākumu jāpieņem lēmums par principiem, prioritātēm, starpposma mērķiem un nosacījumiem, kas ietverti pievienošanās partnerībā, ko iesniegs Turcijai, kā arī par turpmākiem nozīmīgiem tās pielāgojumiem.

               (2)

               Pamatojoties uz minēto, Padome 2001. un 2003. gadā noslēdza Pievienošanās partnerību ar Turciju (2).

               (3)

               Komisija 2004. gada ieteikumā par Turciju uzsvēra, ka Eiropas Savienībai būtu jāturpina pārraudzīt politisko reformu procesu un 2005. gadā būtu jāierosina pārskatīta pievienošanās partnerība. Ņemot to vērā, 2006. gada janvārī Padome pieņēma pārskatītu partnerību (3).

               (4)

               Eiropadome 2004. gada decembrī secināja, ka Eiropas Savienība turpinās cieši pārraudzīt politisko reformu īstenošanas gaitu, pamatojoties uz pievienošanās stratēģiju, kurā noteiktas reformu procesa prioritātes.

               (5)

               Dalībvalstis 2005. gada 3. oktobrī sāka sarunas ar Turciju par tās pievienošanos Eiropas Savienībai. Sarunu virzība būs atkarīga no Turcijas panākumiem, kas gūti, gatavojoties pievienoties ES, inter alia vērtējot to, kā īsteno pievienošanās partnerību, ko regulāri pārskata.

               (6)

               Komisijas Paziņojumā par paplašināšanās stratēģiju un galvenajiem uzdevumiem 2006.–2007. gadam norādīts, ka partnerības atjauninās 2007. gada beigās.

               (7)

               Padome 2006. gada 11. decembrī panāca vienošanos, ka starpvaldību konferencē dalībvalstis nepieņems lēmumu par astoņu sadaļu atvēršanu, kuras ir saistītas ar Turcijai noteiktiem ierobežojumiem attiecībā uz Kipras Republiku, un arī to, ka tās nepieņems lēmumu par sadaļu provizorisku slēgšanu līdz Komisija veiks pārbaudi, vai Turcija ir izpildījusi tās saistības attiecībā uz papildprotokolu.

               (8)

               Padome 2006. gada 17. jūlijā pieņēma Regulu (EK) Nr. 1085/2006, ar ko izveido Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (IPA) (4), kurā izklāstīta jauna finansiālā atbalsta sistēma pirmspievienošanās valstīm.

               (9)

               Tādēļ ir lietderīgi pieņemt pārskatītu Pievienošanās partnerību, ar ko atjaunina pašreizējo partnerību, lai apzinātu jaunas prioritātes turpmākam darbam, balstoties uz secinājumiem, kas iekļauti 2007. gada progresa ziņojumā par Turcijas gatavošanos turpmākai integrācijai Eiropas Savienībā.

               (10)

               Lai sagatavotos dalībai ES, Turcija būtu jāizstrādā plāns, ietverot tajā grafiku un īpašus pasākumus pievienošanās partnerības prioritāro jautājumu risināšanai.

               (11)

               Lēmums 2006/35/EK būtu jāatceļ,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 390/2001 2. pantu Turcijas pievienošanās partnerībā ietvertie principi, prioritātes, starpposma mērķi un nosacījumi ir izklāstīti šā lēmuma pielikumā.
   2. pants
   Pievienošanās partnerības īstenošanu pārbauda un pārrauga struktūras, kas izveidotas saskaņā ar Asociācijas nolīgumu, un Padome, pamatojoties uz Komisijas gada ziņojumiem.
   3. pants
   Lēmums 2006/35/EK ir atcelts.
   4. pants
   Šis lēmums stājas spēkā trešajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2008. gada 18. februārī

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         D. RUPEL

      (1)  OV L 58, 28.2.2001., 1. lpp.

      (2)  Lēmums 2001/235/EK (OV L 85, 24.3.2001., 13. lpp.) un Lēmums 2003/398/EK (OV L 145, 12.6.2003., 40. lpp.).

      (3)  Lēmums 2006/35/EK (OV L 22, 26.1.2006., 34. lpp.).

      (4)  OV L 210, 31.7.2006., 82. lpp.

      PIELIKUMS
      2007. GADA PIEVIENOŠANĀS PARTNERĪBA AR TURCIJU
      1.   IEVADS
      Eiropadome 1997. gada decembra sanāksmē Luksemburgā nolēma, ka pievienošanās partnerība būtu galvenais elements uzlabotajā pirmspievienošanās stratēģijā, kurā visas palīdzības formas kandidātvalstīm apvienotas vienā sistēmā. Tādā veidā Kopiena virza palīdzību uz katras kandidātvalsts īpašajām vajadzībām, lai sniegtu atbalstu konkrētu, ar pievienošanos saistītu problēmu risināšanai.
      Pirmo Turcijas pievienošanās partnerību Padome pieņēma 2001. gada martā. Komisijas 2002. gada oktobra stratēģijas dokumentā par paplašināšanos noteikts, ka Komisija ir iecerējusi ierosināt pārskatītu Turcijas pievienošanās partnerību. Komisija 2003. gada martā iesniedza pārskatītu Turcijas pievienošanās partnerību, un Padome to pieņēma tā paša gada maijā. Lai garantētu reformu procesa ilgtspēju un neatgriezeniskumu, Komisija 2004. gada oktobra ieteikumā ierosināja, ka ES būtu jāturpina cieši uzraudzīt politisko reformu norisi. Jo īpaši Komisija ierosināja 2005. gadā pieņemt pārskatītu pievienošanās partnerību un Padome to pieņēma 2006. gada janvārī. Pastāv iedibināta prakse pārskatīt partnerības reizi divos gados, ņemot vērā gūtos panākumus partnerību īstermiņa prioritāšu īstenošanā. Tāpēc Komisija ierosina atjaunināt pievienošanās partnerību.
      Turcijai būtu jāizstrādā plāns, kurā būtu iekļauts grafiks un īpaši pasākumi, kas paredzēti, lai risinātu pievienošanās partnerības prioritāros jautājumus.
      Pārskatītā pievienošanās partnerība ir pamatā vairākiem politikas/finanšu instrumentiem, ko izmantos, lai palīdzētu Turcijai sagatavoties dalībai ES. Konkrēti pārskatītā pievienošanās partnerība būs pamatā turpmākām politikas reformām, un tā būs kritērijs, lai izvērtētu gūtos panākumus.
      2.   PRINCIPI
      Galvenās prioritātes, kas noteiktas Turcijai, attiecas uz tās spēju pildīt Kopenhāgenas 1993. gada Eiropadomes noteiktos kritērijus un sarunu prasības, ko Padome pieņēma 2005. gada 3. oktobrī.
      3.   PRIORITĀTES
      Prioritātes, kas ietvertas šajā pievienošanās partnerībā, ir izraudzītas, balstoties uz pamatotām cerībām, ka dažos nākamajos gados valsts tās varēs sasniegt pilnībā vai gūt būtiskus panākumus to izpildē. Ir nošķirtas īstermiņa prioritātes, ko uzskata par izpildāmām viena līdz divu gadu laikā, un vidēja termiņa prioritātes, kuras uzskata par izpildāmām trīs līdz četru gadu laikā. Prioritātes attiecas gan uz tiesību aktiem, gan uz to īstenošanu.
      Pārskatītā pievienošanās partnerībā norādītas Turcijas dalības sagatavošanas darbu prioritārās jomas. Tomēr Turcijai tik un tā būs jārisina visi progresa ziņojumā noteiktie jautājumi, tostarp politisko reformu procesa stiprināšana, lai garantētu tā neatgriezeniskumu un nodrošinātu tā vienādu īstenošanu visā valstī un visos pārvaldes līmeņos. Ir arī svarīgi, lai Turcija pildītu tiesību aktu tuvināšanas un acquis īstenošanas saistības atbilstīgi saistībām, ko tā uzņēmusies saskaņā ar asociācijas nolīgumu, muitas savienību un saistītiem EK un Turcijas Asociācijas padomes lēmumiem, piemēram, par tirdzniecības režīmu attiecībā uz lauksaimniecības produktiem.
      3.1.   ĪSTERMIŅA PRIORITĀTES
      Politiskais dialogs
      Demokrātija un tiesiskums
      Valsts pārvalde

                  —

                  Īstenot valsts pārvaldes un personāla politikas reformu, lai panāktu lielāku efektivitāti, atbildību un pārskatāmību.

                  —

                  Stiprināt vietējās pārvaldes iestādes, veicot centrālās pārvaldes reformu, nododot pilnvaras vietējās pārvaldes iestādēm un nodrošinot tām pietiekamus resursus.

                  —

                  Īstenot tiesību aktus, ar ko paredzēts izveidot pilnībā darbspējīgu ombuda sistēmu.

                  —

                  Pieņemt un īstenot tiesību aktus par Revīzijas palātu.

            Civilu struktūru veikta drošības spēku kontrole

                  —

                  Stiprināt centienus, lai civilu struktūru veiktu militārās jomas kontroli saskaņotu ar ES dalībvalstu praksi. Nodrošināt, lai militārie spēki neiejauktos politiskos jautājumos un lai civilās iestādes pilnībā pildītu drošības jautājumu uzraudzības funkcijas, tostarp attiecībā uz valsts drošības stratēģijas izveidi un īstenošanu.

                  —

                  Rīkoties, lai drošības jautājumus risinātu ar lielāku atbildību un pārskatāmību.

                  —

                  Noteikt pilnīgu parlamentāru kontroli, ieskaitot ārēju revīziju, militārās un aizsardzības politikas un visu ar to saistīto izdevumu jomā.

                  —

                  Ierobežot militāro tiesu jurisdikciju, attiecinot to uz militārā personāla militāro pienākumu veikšanu.

            Tiesu sistēma

                  —

                  Pastiprināt centienus, tostarp, veicot apmācības, lai nodrošinātu, ka tiesu iestāžu interpretācija attiecībā uz tiesību aktiem, kas saistīti ar cilvēktiesībām un pamatbrīvībām, atbilst Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijai, Eiropas Cilvēktiesību tiesas (ECT) tiesu praksei un Turcijas Konstitūcijas 90. pantam.

                  —

                  Nodrošināt tiesu iestāžu neatkarību no citām valsts iestādēm, jo īpaši attiecībā uz Tiesnešu un prokuroru augstāko padomi un kontroles sistēmu. Konkrētāk, nodrošināt, lai Tiesnešu un prokuroru augstākā padome pārstāvētu tiesu iestādes kopumā.

                  —

                  Pastiprināt tiesu iestāžu darbības efektivitāti, jo īpaši nostiprinot to iestāžu spējas un pieņemot jaunu civilprocesa kodeksu.

                  —

                  Turpināt reģionālu apelācijas tiesu veidošanu.

            Korupcijas novēršanas politika

                  —

                  Izstrādāt vispārēju korupcijas novēršanas stratēģiju, ietverot tajā arī augsta līmeņa korupcijas apkarošanu, un centrālo iestādi, kas pārrauga tās īstenošanu, tostarp, apkopojot statistikas datus. Uzlabot koordināciju starp visām iesaistītajām iestādēm.

                  —

                  Nodrošināt, lai tiktu īstenoti noteikumi par ētikas principiem, kas jāievēro civildienesta ierēdņiem, un attiecināt tos arī uz vēlētām amatpersonām, tiesu iestāžu amatpersonām, akadēmisko iestāžu darbiniekiem un militārpersonām.

                  —

                  Atbilstīgi Eiropas paraugpraksei ierobežot neaizskaramību, kas piešķirta politiķiem un valsts amatpersonām, un pilnveidot tiesību aktus par politisko partiju un par vēlēšanu kampaņu finansēšanas pārskatāmību.

            Cilvēktiesības un minoritāšu aizsardzība
      Starptautisku tiesību aktu ievērošana cilvēktiesību jomā

                  —

                  Ratificēt ANO Konvencijas pret spīdzināšanu fakultatīvo protokolu, ar ko paredzēts izveidot ieslodzījuma vietu neatkarīgas pārraudzības sistēmu.

            Eiropas Cilvēktiesību Tiesa

                  —

                  Ievērot Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju un nodrošināt, lai pilnībā tiktu izpildīti ECT spriedumi.

                  —

                  Grozīt kriminālprocesa kodeksu, lai piemērotu tiesības uz atkārtotu lietas izskatīšanu atbilstīgi ECT attiecīgiem spriedumiem.

            Cilvēktiesību veicināšana un īstenošana

                  —

                  Saskaņā ar attiecīgiem ANO principiem izveidot neatkarīgu valsts cilvēktiesību iestādi, nodrošinot tai pietiekamus resursus. Pārraudzīt cilvēktiesību aizsardzības lietas, tostarp, izmantojot statistikas datus.

                  —

                  Turpināt tiesībaizsardzības iestāžu darbinieku apmācību par cilvēktiesību jautājumiem un izmeklēšanas metodēm.

            Pilsoņu un politiskās tiesības
      Spīdzināšanas un ļaunprātīgas izturēšanās novēršana

                  —

                  Nodrošināt, lai īstenotu pasākumus, kas atbilstīgi Eiropas Cilvēktiesību konvencijai un Eiropas Spīdzināšanas novēršanas komitejas ieteikumiem pieņemti saistībā ar “absolūtas neiecietības” politiku attiecībā pret spīdzināšanu un ļaunprātīgu izturēšanos.

                  —

                  Nodrošināt Stambulas Protokola īstenošanu visā valstī, jo īpaši uzlabojot speciālās medicīniskās zināšanas.

                  —

                  Pastiprināt cīņu pret nesodāmību. Nodrošināt, lai prokurori laikus un efektīvi veiktu iespējamo lietu izmeklēšanu, kas sekmētu vainīgo atrašanu un sodu piespriešanu tiesā.

            Tiesas iestāžu pieejamība

                  —

                  Pastiprināt centienus, lai nodrošinātu atbilstīga līmeņa juridisku palīdzību un kvalificētus tulku pakalpojumus.

            Vārda brīvība

                  —

                  Lai nodrošinātu pilnīgu vārda brīvību, pārskatīt un īstenot tiesību aktus par vārda brīvību, tostarp preses brīvību, atbilstīgi Eiropas Cilvēktiesību konvencijai un saskaņā ECT praksi.

                  —

                  Uzlabot to personu stāvokli, kuras ir pakļautas kriminālvajāšanai vai ir notiesātas par sava viedokļa nevardarbīgu paušanu.

            Pulcēšanās un biedrošanās brīvība

                  —

                  Atbilstīgi Eiropas Cilvēktiesību konvencijai un ar to saistītai tiesu praksei turpināt īstenot visas reformas, kas attiecas uz biedrošanās un mierīgas pulcēšanās brīvību. Īstenot pasākumus, kas vajadzīgi, lai novērstu to, ka drošības spēki pārmērīgi lieto spēku.

                  —

                  Saskaņot tiesību aktus par politiskajām partijām ar ES dalībvalstu paraugpraksi.

            Pilsoniskās sabiedrības organizācijas

                  —

                  Turpināt nostiprināt pilsoniskās sabiedrības attīstību valstī un tās iesaisti valsts politikas veidošanā.

                  —

                  Atvieglot un veicināt atvērtu visu Turcijas pilsoniskās sabiedrības grupu un Eiropas partneru saziņu un sadarbību.

            Ticības brīvība

                  —

                  Veikt vajadzīgos pasākumus, lai izveidotu iecietības gaisotni, kura praksē veicina ticības brīvības pilnīgu ievērošanu.

            Ievērojot Eiropas Cilvēktiesību konvencijas un Eiropas Cilvēktiesību tiesas judikatūru:

                  —

                  Pārskatīt un īstenot tiesību aktus par fondiem.

                  —

                  Interpretēt un piemērot spēkā esošus tiesību aktus, kamēr nav pieņemti jauni tiesību akti par fondiem.

                  —

                  Nodrošināt, lai tādas reliģiskas kopienas, kas nav musulmaņi, var iegūt juridiskas personas statusu un īstenot savas tiesības.

                  —

                  Nodrošināt iespēju iegūt reliģisko izglītību minoritātēm, kas nav musulmaņi, ieskaitot attiecīgu garīdznieku izglītošanu.

                  —

                  Nodrošināt vienādu attieksmi pret Turcijas un ārvalstu valstspiederīgajiem attiecībā uz viņu iespējām īstenot ticības brīvību, piedaloties organizētu reliģisku kopienu dzīvē.

                  —

                  Pieņemt tiesību aktus, lai novērstu to personu atkārtotu saukšanu pie atbildības un apsūdzības, kuras atsakās pildīt militāro dienestu pārliecības vai reliģisku apsvērumu dēļ.

            Saimnieciskas un sociālās tiesības
      Sieviešu tiesības

                  —

                  Veikt pasākumus, lai īstenotu pašreizējos tiesību aktus par sieviešu tiesībām un pret visu veidu vardarbības izpausmēm pret sievietēm, tostarp noziedzīgiem nodarījumiem, kas izdarīti, lai aizsargātu godu. Atbilstīgi pašreizējiem tiesību aktiem nodrošināt tiesnešu un prokuroru, tiesībaizsardzības iestāžu, pašvaldību un citu atbildīgo iestāžu darbinieku specializētas apmācības, un stiprināt centienus, lai visās lielajās pašvaldībās izveidotu patvēruma vietas sievietēm, kas pakļautas vardarbības draudiem.

                  —

                  Turpināt palielināt plašas sabiedrības, un jo īpaši vīriešu informētību par dzimuma jautājumiem, un veicināt sieviešu nozīmi sabiedrībā, tostarp nodrošinot vienlīdzīgas piekļuves iespējas izglītībai un dalībai darba tirgū, kā arī politiskajā un sabiedriskajā dzīvē; atbalstīt sieviešu organizāciju veidošanu, lai sasniegtu šos mērķus.

            Bērnu tiesības

                  —

                  Nodrošināt Likuma par bērnu aizsardzību pilnīgu īstenošanu un veicināt bērnu tiesību aizsardzību saskaņā ar ES un starptautiskiem standartiem.

                  —

                  Turpināt centienus, lai risinātu bērnu darba un bērnu nabadzības problēmas un uzlabotu ielu bērnu stāvokli.

            Darba tiesības un arodbiedrības

                  —

                  Nodrošināt, lai atbilstīgi ES standartiem un attiecīgajām SDO konvencijām būtu ievērotas visas arodbiedrību tiesības, jo īpaši attiecībā uz tiesībām apvienoties, tiesībām streikot un tiesībām risināt kolektīvas sarunas.

                  —

                  Turpināt stiprināt sociālo dialogu, atvieglot un veicināt sadarbību ar ES partneriem.

            Diskriminācijas novēršanas politika

                  —

                  Tiesību aktos un praksē garantēt, lai ikviena privātpersona varētu pilnībā izmantot cilvēktiesības un pamatbrīvības bez diskriminācijas un neatkarīgi no valodas, politiskajiem uzskatiem, dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pasaules uzskata, invaliditātes, vecuma vai seksuālās orientācijas.

                  —

                  Stiprināt centienus, lai pārskatītu mācību programmas un mācību grāmatas ar mērķi izskaust diskriminējošus mācību materiālus.

            Minoritāšu tiesības, kultūras tiesības un minoritāšu aizsardzība

                  —

                  Saskaņā ar Eiropas Cilvēktiesību konvenciju, Mazākumtautību aizsardzības pamatkonvencijas principiem un atbilstīgi dalībvalstu paraugpraksei nodrošināt kultūras daudzveidību un veicināt mazākumtautību tiesību ievērošanu un aizsardzību.

                  —

                  Saskaņā ar Eiropas Cilvēktiesību konvencijas 1. protokolu garantēt mazākumtautību tiesisku aizsardzību, jo īpaši attiecībā uz īpašumtiesību izmantošanu.

            Kultūras tiesības

                  —

                  Uzlabot efektīvu piekļuvi radio un televīzijas pārraidēm ne tikai turku valodā, jo īpaši atceļot atlikušos juridiskos ierobežojumus.

                  —

                  Pieņemt attiecīgus pasākumus to valodu mācīšanas atbalstam, kas nav turku valoda.

            Situācija valsts austrumos un dienvidaustrumos

                  —

                  Izstrādāt vispārēju pieeju, lai samazinātu reģionālas atšķirības, un jo īpaši uzlabotu situāciju Turcijas dienvidaustrumos nolūkā uzlabot saimnieciskās, sociālās un kultūras iespējas visiem Turcijas pilsoņiem, tostarp kurdu izcelsmes Turcijas pilsoņiem.

                  —

                  Valsts dienvidaustrumos atcelt ciemu apsardzes sistēmu.

                  —

                  Atbrīvot teritoriju no kājnieku mīnām.

            Valsts iekšienē pārvietotas personas

                  —

                  Ievērojot ieteikumus, ko sniedzis ANO ģenerālsekretāra īpašais pārstāvis valsts iekšienē pārvietotu personu jautājumos, veikt pasākumus, kas vajadzīgi, lai atvieglotu valsts iekšienē pārvietotu personu atgriešanos sākotnējā dzīvesvietā.

                  —

                  Turpināt īstenot tiesību aktus to zaudējumu kompensāciju, ko izraisījis terorisms un cīņa pret terorismu. Nodrošināt taisnīgas un tūlītējas kompensācijas cietušajiem.

            Reģionāli jautājumi un starptautiski pienākumi
      Kipra

                  —

                  Aktīvi atbalstīt centienus, lai īstenotu apstiprināto 8. jūlija procesu, kura rezultātā būtu jāpanāk vispārējs un ilgtspējīgs Kipras problēmas risinājums saistībā ar ANO sistēmu un atbilstīgi principiem, kas ir Eiropas Savienības pamatā, kā arī atbalstīt konkrētus pasākumus, kas veicinātu labvēlīgas gaisotnes radīšanu vispārēja risinājuma rašanai.

                  —

                  Pilnībā īstenot protokolu, ar ko pielāgo Ankaras nolīgumu, ņemot vērā 10 jauno ES dalībvalstu pievienošanos, tostarp atcelt visus pašreizējos ierobežojumus kuģiem ar Kipras karogu un kuģiem, kurus izmanto tirdzniecībā Kiprā (1).

                  —

                  Veikt konkrētus pasākumus, lai pēc iespējas drīz normalizētu Turcijas un visu ES dalībvalstu, tostarp Kipras Republikas divpusējās attiecības (1).

            Robežstrīdu mierīgs atrisinājums

                  —

                  Turpināt centienus risināt robežstrīdus saskaņā ar mierīga strīdu atrisinājuma principu, kas atbilst ANO hartai un, vajadzības gadījumā izmantojot Starptautiskās Tiesas jurisdikciju.

                  —

                  Nepārprotami veicināt labas kaimiņattiecības; risināt jebkādas nesaskaņas ar kaimiņvalstīm; un atturēties no draudiem un darbībām, kas varētu nelabvēlīgi ietekmēt robežstrīdu mierīga risinājuma procesu.

            Saistības saskaņā ar Asociācijas nolīgumu

                  —

                  Nodrošināt to saistību izpildi, kuras valsts uzņēmusies saskaņā ar Asociācijas nolīgumu, tostarp attiecībā uz muitas savienību.

            Saimnieciskie kritēriji

                  —

                  Turpināt īstenot piemērotu fiskālo un monetāro politiku, lai veiktu atbilstīgus pasākumus makroekonomiskās stabilitātes un prognozējamības saglabāšanai. Ieviest ilgtspējīgu un efektīvu sociālā nodrošinājuma sistēmu.

                  —

                  Turpināt stiprināt ekonomikas politikas koordināciju starp dažādām iestādēm un politikas jomām, lai tautsaimniecībā izveidotu konsekventu un ilgtspējīgu ekonomikas politikas sistēmu.

                  —

                  Turpināt valsts uzņēmumu privatizāciju.

                  —

                  Turpināt tirgus liberalizāciju un cenu reformas, īpaši enerģētikas un lauksaimniecības jomā.

                  —

                  Risināt darba tirgus nelīdzsvarotības problēmas. Šajā nolūkā pilnveidot veicināšanas struktūras un uzlabot darba tirgus elastību, lai palielinātu līdzdalību un nodarbinātību; uzlabot izglītības un profesionālo apmācību centienus, tādējādi sekmējot pāreju no lauksaimniecības uz pakalpojumu ekonomiku.

                  —

                  Uzlabot uzņēmējdarbības vidi. Šajā nolūkā uzlabot saimnieciskās tiesas darbību un aizsargāt tirgus regulatīvo iestāžu neatkarību; pilnveidot bankrota procedūras, lai novērstu šķēršļus iziešanai no tirgus.

                  —

                  Apzināt un ieviest līdzekļus ēnu ekonomikas problēmas risināšanai.

            Spēja uzņemties dalības pienākumus
      1. nodaļa:   Brīva preču aprite

                  —

                  Atcelt importa atļaujas vai licenču prasības, kā arī nesamērīgas sertifikācijas prasības attiecībā uz izstrādājumiem, kas nav lietoti mehāniskie transportlīdzekļi.

                  —

                  Iesniegt Komisijai plānu importa atļauju atcelšanai lietotiem mehāniskiem transportlīdzekļiem.

                  —

                  Pabeigt to pasākumu apzināšanu, kas ir pretrunā EK līguma 28. līdz 30. pantam, sagatavot plānu to atcelšanai, un ieviest savstarpējas atzīšanas klauzulu Turcijas tiesību sistēmā.

                  —

                  Risināt neatrisināto jautājumu par normatīvo datu aizsardzību attiecībā uz farmaceitiskiem produktiem.

            3. sadaļa:   Tiesības veikt uzņēmējdarbību un pakalpojumu sniegšanas brīvība

                  —

                  Iesniegt sīki izstrādātu stratēģiju, kurā ietverts visu to pasākumu grafiks, kas vajadzīgi saistībā ar tiesību aktu saskaņošanu un iestāžu spēju, lai nodrošinātu atbilstību šajā sadaļā ietvertajiem acquis.

                  —

                  Turpināt acquis saskaņošanu attiecībā uz profesionālās kvalifikācijas savstarpēju atzīšanu, īpaši paredzot profesionālās atzīšanas procedūru, kas atšķiras no akadēmiskās atzīšanas, un pieņemot obligātās apmācības prasības, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2005/36/EK (2005. gada 7. septembris) par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu (2).

                  —

                  Sākt saskaņot tiesību aktus ar acquis par pasta pakalpojumiem.

            4. sadaļa:   Kapitāla brīva aprite

                  —

                  Turpināt atcelt ierobežojumus, kuri ietekmē ārvalstu tiešos ieguldījumus no ES.

                  —

                  Sākt saskaņot ar acquis tiesību aktus par maksājumu sistēmām.

            5. sadaļa:   Publiskie iepirkumi

                  —

                  Par iepirkumiem atbildīgajai organizācijai uzdot nodrošināt saskaņotu politiku un vadīt tās īstenošanu.

                  —

                  Iesniegt vispārēju stratēģiju, kurā ietvertas visas reformas, kas ir vajadzīgas tiesību aktu saskaņošanai un iestāžu spēju veidošanai, lai nodrošinātu atbilstību acquis.

            6. sadaļa:   Tiesību akti par uzņēmējdarbību

                  —

                  Pieņemt jauno Tirdzniecības kodeksu.

            7. sadaļa:   Intelektuālā īpašuma tiesības

                  —

                  Uzlabot policijas, muitas un tiesībaizsardzības iestāžu spējas īstenot intelektuālā īpašuma tiesības, tostarp pastiprinot minēto struktūru savstarpēju koordināciju.

                  —

                  Īpaši risināt jautājumus, kas saistīti ar preču zīmju viltošanu un pirātismu.

            8. nodaļa.   Konkurences politika

                  —

                  Atbilstīgi acquis prasībām pieņemt tiesību aktu par valsts atbalstu un izveidot neatkarīgu valsts atbalsta pārraudzības iestādi, kas spēj pildīt spēkā esošās pārskatāmības saistības.

                  —

                  Pabeigt un pieņemt tērauda rūpniecības pārstrukturēšanas valsts programmu atbilstīgi ES prasībām.

            9. sadaļa:   Finanšu pakalpojumi

                  —

                  Turpināt saskaņošanu ar jaunajām kapitāla prasībām kredītiestādēm un ieguldījumu sabiedrībām un ar citām saistītām direktīvām (noguldījumu garantiju sistēma, darbības izbeigšana un pārstrukturēšana, finanšu konglomerāti un banku konti).

                  —

                  Stiprināt saprātīgus uzraudzības standartus gan banku nozarē, gan ārpus banku finanšu nozarē izveidot neatkarīgu regulatīvu un pārraudzības iestādi apdrošināšanas un pensiju jomā.

            10. sadaļa:   Informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi

                  —

                  Pieņemt jaunu elektronisko sakaru likumu, kas saskaņots ar pašreizējo ES tiesisko regulējumu.

                  —

                  Pabeigt ES tiesiskā regulējuma 2002. gadam galveno “sākotnējo apstākļu” pieņemšanu un īstenošanu.

                  —

                  Turpināt tiesību aktu saskaņošanu audiovizuālās politikas jomā, jo īpaši attiecībā uz direktīvu par televīziju bez robežām.

            11. sadaļa:   Lauksaimniecība un lauku attīstība

                  —

                  Izveidot IPARD aģentūru (Pirmspievienošanās palīdzības programma lauku attīstībai), kas akreditēta atbilstīgi ES prasībām.

                  —

                  Atcelt ierobežojumus attiecībā uz liellopu gaļas, dzīvu liellopu un blakusproduktus tirdzniecību.

            12. sadaļa:   Pārtikas nekaitīgums, veterinārā un fitosanitārā politika

                  —

                  Pieņemt pamatlikumu par pārtiku, barību un veterinārijas jautājumiem, kas atbilst ES prasībām un ļauj pabeigt ES acquis transponēšanu.

                  —

                  Nodrošināt liellopu identifikācijas un reģistrācijas un to pārvietošanas reģistrācijas sistēmas darbību saskaņā ar ES acquis un sākt ieviest atbilstīgu sistēmu, lai izsekotu aitu un kazu pārvietošanu.

                  —

                  Veikt vajadzīgos pasākumus, lai Pasaules dzīvnieku veselības organizācija atzītu Trāķijas reģionu par zonu, kurā nav mutes un nagu sērgas un kurā veic vakcināciju.

                  —

                  Klasificēt visus pārtikas pārstrādes uzņēmumus pa kategorijām, balstoties uz ES acquis, un sagatavot valsts programmu tādu uzņēmumu modernizācijai.

            13. sadaļa:   Zivsaimniecība

                  —

                  Nostiprināt administratīvās struktūras, īpaši izveidojot galveno struktūrvienību, kas ir atbildīga par visiem zivsaimniecības jautājumiem. Īpaša uzmanība jāpievērš arī zvejas inspekcijas un kontroles dienestu stiprināšanai.

                  —

                  Pieņemt pārskatītos zvejas noteikumus, ievērojot ES prasības, tostarp resursu un flotes pārvaldības, kā arī inspekciju un kontroles jomā.

            14. sadaļa:   Transporta politika

                  —

                  Pieņemt dzelzceļa pamatlikumu, lai pakāpeniski atvērtu Turcijas dzelzceļa transporta tirgu un paredzētu funkciju nošķiršanu saistībā ar infrastruktūras pārvaldīšanu un pakalpojumu sniegšanu.

                  —

                  Turpināt saskaņot un īstenot jūrniecības nozares tiesību aktus, īpašu uzmanību pievēršot piesārņojuma efektīvai novēršanai. Turpināt nostiprināt jūrlietu pārvaldi, tostarp uzlabojot Turcijas flotes drošības rādītājus un īstenojot acquis jūras satiksmes drošības jomā.

                  —

                  Aviācijas jomā rīkoties, lai rastu tehnisku risinājumu vajadzīgās saziņas nodrošināšanai, lai garantētu atbilstīgu lidojumu drošības līmeni Vidusjūras dienvidaustrumu reģionā.

                  —

                  Iesaistīties procesā, kas vērsts uz “Kopienas izraudzīšanas” atzīšanu, un iesniegt skaidri definētu stratēģiju pakāpeniskai saskaņošanai ar acquis par vienoto Eiropas gaisa telpu.

                  —

                  Saskaņot un īstenot Eiropas Civilās aviācijas konferences politikas paziņojuma attiecīgos noteikumus un īpatnības civilās aviācijas drošības jomā.

            15. sadaļa:   Enerģētika

                  —

                  Turpināt tiesību aktu par iekšējo gāzes un elektrības tirgu un elektroenerģijas pārrobežu tirdzniecību saskaņošanu ar acquis un īstenošanu, lai ņemtu vērā arī iespējamo dalību Enerģētikas kopienas līgumā. Nodrošināt gāzes pārvades taisnīgu un nediskriminējošu noteikumu īstenošanu.

                  —

                  Turpināt attīstīt dažādu regulētāju iestāžu spējas un nodrošināt to neatkarību.

                  —

                  Stiprināt administratīvās spējas un turpināt saskaņošanu energoefektivitātes jomā, veicināt augstas efektivitātes koģenerāciju un attīstīt atjaunojamus energoresursus transporta, elektrības un apkures/dzesēšanas jomā, kā arī noteikt piemērotus un vērienīgus mērķus un ierosmes.

                  —

                  Pievienoties Kopējai lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu drošas pārvaldības un drošības konvencijai.

            16. sadaļa:   Nodokļi

                  —

                  Veikt praktiskus pasākumus, lai būtiski samazinātu diskriminējošus nodokļus alkohola izstrādājumiem, importētai tabakai un importētām cigaretēm, kā arī sagatavot plānu, tajā norādot skaidrus atskaites punktus un to saskaņojot ar Komisiju, lai ātri atceltu vēl atlikušos diskriminējošus nodokļus.

                  —

                  Saskaņot PVN un akcīzes nodokli, īpaši attiecībā uz struktūru un piemērojamām likmēm.

                  —

                  Turpināt stiprināt un modernizēt nodokļu pārvaldību, tostarp tās informācijas tehnoloģiju nozari, lai uzlabotu atbilstību un nodokļu ieņēmumu iekasēšanu un samazinātu ēnu ekonomiku.

            18. sadaļa:   Statistika

                  —

                  Savlaicīgi sagatavot galvenos valsts kontu rādītājus saskaņā ar ESA 95.

                  —

                  Saskaņot metodiku un organizatorisko struktūru informācijas vākšanai un sniegt statistikas datus par lauksaimniecību saskaņā ar ES prasībām.

                  —

                  Pabeigt uzņēmumu reģistra veidošanu.

            19. sadaļa:   Sociālā politika un nodarbinātība

                  —

                  Paredzēt nosacījumus efektīvam sociālajam dialogam visos līmeņos, cita starpā pieņemot jaunus tiesību aktus, kas atceļ ierobežojošus noteikumus par arodbiedrību darbību, un nodrošinot arodbiedrību tiesību pilnīgu ievērošanu.

                  —

                  Sniegt analīzi par nedeklarētu darbu Turcijā un sagatavot plānu problēmas risināšanai saistībā ar vispārēju rīcības plānu acquis izpildei visa darbaspēka interesēs.

                  —

                  Pabeigt darbu ar kopīgā iekļaušanas memorandu (JIM) un kopīgā vērtējuma dokumentu par nodarbinātības politikas prioritātēm (JAP) un aktīvi īstenot abos dokumentos paredzētos turpmākos pasākumus.

            20. sadaļa:   Uzņēmumu un rūpniecības politika

                  —

                  Pieņemt pārskatītu vispārēju rūpniecības politikas stratēģiju.

            22. sadaļa:   Reģionālā politika un strukturālo instrumentu koordinācija

                  —

                  Stiprināt institucionālu struktūru veidošanu un nostiprināt administratīvās spējas programmu veidošanas, projektu sagatavošanas, uzraudzības, vērtēšanas un finanšu pārvaldības un kontroles jomās, īpaši nozaru ministriju līmenī, lai īstenotu ES pirmspievienošanās programmas, gatavojoties Kopienas kohēzijas politikas īstenošanai.

            23. sadaļa:   Tiesu iestādes un pamattiesības

                  —

                  Stiprināt centienus saskaņot Turcijas tiesību aktus ar acquis attiecībā uz personas datu aizsardzību un izveidot neatkarīgu datu aizsardzības uzraudzības iestādi.

                  —

                  Citas prioritātes skatīt iedaļā par politiskajiem kritērijiem.

            24. sadaļa:   Tiesiskums, brīvība un drošība

                  —

                  Turpināt stiprināt visas tiesībaizsardzības iestādes un saskaņot to statusu un darbību ar Eiropas standartiem, tostarp attīstot iestāžu sadarbību. Pieņemt ētikas kodeksu un izveidot neatkarīgu un efektīvu sūdzību sistēmu, lai nodrošinātu lielāku atbildību attiecībā uz visām tiesībaizsardzības struktūrām.

                  —

                  Turpināt centienus īstenot patvēruma un migrācijas valsts rīcības plānu (tostarp pieņemot attiecīgu programmu), palielināt nelegālas migrācijas apkarošanas spējas atbilstīgi starptautiskiem standartiem.

                  —

                  Steidzami noslēgt nolīgumu ar ES par atpakaļuzņemšanu.

                  —

                  Rezultatīvi veikt gatavošanos vispārēju tiesību aktu pieņemšanai par patvērumu saskaņā ar acquis, tostarp izveidojot patvēruma iestādi.

                  —

                  Turpināt centienus īstenot integrētas robežu pārvaldības valsts rīcības plānu, tostarp definējot precīzu programmu. Būtu jāveic pasākumi, lai izveidotu jaunā robežu likuma īstenošanas iestādi.

                  —

                  Īstenot valsts stratēģiju organizētās noziedzības apkarošanas jomā. Pastiprināt cīņu pret organizēto noziedzību, narkotikām, cilvēku tirdzniecību, krāpšanu, korupciju un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju.

            26. sadaļa:   Izglītība un kultūra

                  —

                  Palielināt Mūžizglītības valsts aģentūras un valsts aģentūras Jaunatne administratīvās spējas, lai tās spētu tikt galā ar palielināto darba apjomu.

            27. sadaļa:   Vide

                  —

                  Pieņemt vispārēju stratēģiju acquis pakāpeniskai transponēšanai, ieviešanai un īstenošanai, tostarp plānus vajadzīgo administratīvo spēju veidošanai valsts, reģionālā un vietējā mērogā un vajadzīgos finanšu līdzekļus, tajos norādot atskaites punktus un grafikus.

                  —

                  Turpināt acquis, īpaši tādu horizontālu un pamata tiesību aktu kā vides ietekmes novērtējums, transponēšanu, ieviešanu un īstenošanu, ietverot pārrobežu aspektus, kā arī administratīvo spēju stiprināšanu.

                  —

                  Pieņemt atkritumu apsaimniekošanas valsts plānu.

            28. sadaļa:   Patērētāju un veselības aizsardzība

                  —

                  Turpināt tiesību aktu saskaņošanu ar patērētāju un veselības aizsardzības acquis, tostarp tādās jomās kā asinis, audi un šūnas un tabaka, un nodrošināt atbilstīgas administratīvās struktūras un īstenošanas jaudas.

                  —

                  Stiprināt tiesu spējas, tostarp ar apmācību palīdzību, lai nodrošinātu konsekvenci patērētāju jomas tiesību aktu interpretācijā.

            29. sadaļa:   Muitas savienība

                  —

                  Saskaņot tiesību aktus par brīvajām zonām ar attiecīgo acquis, jo īpaši attiecībā uz noteikumiem par muitas kontroli un nodokļu revīziju.

                  —

                  Stiprināt muitas pārvaldes īstenošanas spējas, īpaši saistībā ar cīņu pret nelikumīgu tirdzniecību un viltojumiem. Turpināt sagatavošanās darbus, lai nodrošinātu informācijas tehnoloģiju sistēmu savienojamību ar ES informācijas tehnoloģiju sistēmām.

                  —

                  Atcelt atbrīvojumu no muitas nodokļiem precēm, uz kurām attiecas muitas savienība un kuras pārdod beznodokļu veikalos ceļotājiem, kas ierodas Turcijā.

            30. sadaļa:   Ārējās attiecības

                  —

                  Pievienoties ES nostājai Pasaules tirdzniecības organizācijā saistībā ar Dohas Attīstības programmu un ESAO.

                  —

                  Pabeigt saskaņošanu ar Eiropas Kopienas režīmu attiecībā uz vispārējo preferenču sistēmu (VPS).

                  —

                  Turpināt centienus, lai noslēgtu vēl nenoslēgtos brīvās tirdzniecības nolīgumus ar trešām valstīm saskaņā ar acquis.

            31. sadaļa:   Ārpolitika, drošības politika un aizsardzības politika

                  —

                  Turpināt pievienoties ES kopējām nostājām, deklarācijām, paziņojumiem un demaršiem saistībā ar kopējo ārpolitiku un drošības politiku (KĀDP).

                  —

                  Saskaņot politiku attiecībā pret trešām valstīm un nostāju starptautiskajās organizācijās ar ES un tās dalībvalstu politiku un nostāju, tostarp attiecībā uz visu ES dalībvalstu dalību attiecīgajās organizācijās un tādos režīmos kā Vasenāras vienošanās.

            32. sadaļa:   Finanšu kontrole

                  —

                  Pieņemt un atjaunināt valsts iekšējās finanšu kontroles (PICF) politikas dokumentu un no tā izrietošos PICF tiesību aktus.

                  —

                  Pieņemt tiesību aktus, lai garantētu Turcijas Revīzijas palātas darbību atbilstīgi starptautisku organizāciju un augstāko revīzijas iestāžu (INTOSAI) standartiem un pamatnostādnēm.

                  —

                  Izveidot neatkarīgu krāpšanas apkarošanas koordinācijas struktūru ES finanšu interešu aizsardzībai.

            3.2.   VIDĒJA TERMIŅA PRIORITĀTES
      Saimnieciskie kritēriji

                  —

                  Pabeigt privatizācijas programmu.

                  —

                  Nodrošināt valsts finanšu ilgtspēju.

                  —

                  Turpināt vispārējā izglītības un veselības līmeņa uzlabošanu, īpašu uzmanību veltot jaunajai paaudzei un sievietēm.

                  —

                  Modernizēt valsts infrastruktūru, īpaši enerģētikas un transporta nozari, lai stiprinātu ekonomikas vispārējo konkurētspēju.

            Spēja uzņemties dalības pienākumus

            2. sadaļa:

            Darba ņēmēju brīva pārvietošanās

                  —

                  Nodrošināt, lai valsts nodarbinātības dienestiem ir pietiekami resursi, lai garantētu dalību EURES (Eiropas Nodarbinātības dienesta) tīklā.

                  —

                  Turpināt nostiprināt administratīvās struktūras, īpaši tās, kas paredzētas sociālā nodrošinājuma shēmu koordinācijai.

            3. sadaļa:

            Tiesības veikt uzņēmējdarbību un pakalpojumu sniegšanas brīvība

                  —

                  Turpināt atcelt ierobežojumus attiecībā uz tiesībām veikt uzņēmējdarbību un pārrobežu pakalpojumu sniegšanas brīvību.

                  —

                  Turpināt pielīdzināšanu acquis par pasta pakalpojumiem.

                  —

                  Turpināt pielīdzināšanu acquis par profesionālās kvalifikācijas savstarpēju atzīšanu un īpaši rīkoties, lai atceltu pilsonības prasības.

            5. sadaļa:

            Publiskais iepirkums

                  —

                  Īstenot publiskā iepirkuma stratēģiju.

                  —

                  Veicināt elektronisku līdzekļu izmantošanu iepirkuma procedūrās.

            6. sadaļa:

            Tiesību akti par uzņēmējdarbību

                  —

                  Pieņemt vispārējas nozīmes finanšu pārskatu sistēmu uzņēmumu grāmatvedības un revīzijas jomā atbilstīgi ES standartiem.

                  —

                  Noteikt stingrākas informācijas izpaušanas prasības. Konkrēti, pieņemt vispārīgas prasības uzņēmumiem arhivēt revidētas juridiskas vienības un konsolidētus finanšu pārskatus, lai tos darītu publiski pieejamus.

            7. sadaļa:

            Intelektuālā īpašuma tiesības

                  —

                  Turpināt saskaņošanu un nodrošināt intelektuālā īpašuma tiesību efektīvu piemērošanu.

            8. nodaļa:

            Konkurences politika

                  —

                  Saskaņot sekundāros tiesību aktus valsts atbalsta jomā.

                  —

                  Nodrošināt pārskatāmību valsts atbalsta jomā atbilstīgi pašreizējām divpusējām saistībām. Informēt Kopienu par visām spēkā esošām atbalsta shēmām un iepriekš paziņot par jebkuru individuālu atbalstu, ko gatavojas piešķirt.

            10. sadaļa:

            Informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi

                  —

                  Turpināt acquis transponēšanu un īstenošanu elektronisko sakaru nozarē un sagatavoties tirgu pilnīgai liberalizācijai.

                  —

                  Turpināt saskaņot ar acquis audiovizuālajā jomā un nostiprināt regulētājas iestādes neatkarību un administratīvās spējas.

            11. sadaļa:

            Lauksaimniecība un lauku attīstība

                  —

                  Turpināt izstrādāt identifikācijas sistēmu zemei un lauksaimnieku reģistrācijas valsts sistēmu, lai gatavotos lauksaimniecības zemes kontrolei.

                  —

                  Sākt sagatavošanas darbu eksperimentālu pasākumu īstenošanai saistībā ar vidi un laukiem, lai nākotnē ieviestu ar lauksaimniecību saistītus vides pasākumus.

            12. sadaļa:

            Pārtikas nekaitīgums, veterinārā un fitosanitārā politika

                  —

                  Pieņemt dzīvnieku slimību kontroles pasākumus un izstrādāt slimības apkarošanas plānus, ja tas ir pamatots ar dzīvnieku veselības stāvokli.

                  —

                  Palielināt laboratoriju un kontroles spējas pārtikas nekaitīguma, veterinārijas un fitosanitārijas jomā, īpaši saistībā ar etalonlaboratorijām, atlikumu testēšanu (ieskaitot kontroles plānus) un paraugu ņemšanas procedūrām.

                  —

                  Saskaņot tiesību aktus par transmisīvajām sūkļveida encefalopātijām (TSE) un dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem un sākt vajadzīgās vākšanas un apstrādes sistēmas veidošanu.

            13. sadaļa:

            Zivsaimniecība

                  —

                  Izveidot uzticamu krājumu novērtēšanas sistēmu, lai sniegtu precīzu informāciju par jūras resursiem.

                  —

                  Pielāgot pašreizējo flotes reģistru ES prasībām.

            14. sadaļa:

            Transporta politika

                  —

                  Turpināt normatīvo un administratīvo saskaņošanu ar transporta acquis, īpaši saistībā ar autotransportu un lidojumu drošību.

                  —

                  Stiprināt ES acquis īstenošanas spējas, tostarp kontroles pasākumus, saskaņā ar ES standartiem.

            15. sadaļa:

            Enerģētika

                  —

                  Nodrošināt konkurētspējīga iekšējā enerģijas tirgus izveidi atbilstīgi direktīvām par elektroenerģiju un gāzi. Turpināt stiprināt administratīvās un regulatīvās struktūras, kas ir vajadzīgas, lai enerģijas tirgus darbotos un būtu konkurētspējīgs.

                  —

                  Pieņemt tādu kodolenerģijas likumu, kas garantē augstu kodoldrošības līmeni atbilstīgi ES standartiem.

            16. sadaļa:

            Nodokļi

                  —

                  Turpināt saskaņot akcīzes nodokļus un PVN, īpaši saistībā ar atskaitījumiem, atbrīvojumiem, īpašām shēmām, nodokļu atmaksāšanu un samazinātu likmju piemērošanu.

            18. sadaļa:

            Statistika

                  —

                  Stiprināt Turkstat koordinācijas funkcijas un palielināt administratīvās spējas, lai nodrošinātu datu savlaicīgu vākšanu, apstrādi un izplatīšanu.

            19. sadaļa:

            Sociālā politika un nodarbinātība

                  —

                  Sadarbībā ar sociālajiem partneriem turpināt acquis transponēšanu un stiprināt saistītās administratīvās un izpildes struktūras, tostarp darba inspekcijas.

                  —

                  Palielināt spējas, lai novērtētu un pārraudzītu darba tirgu un sociālās norises un risinātu strukturālas problēmas.

            21. sadaļa:

            Eiropas komunikāciju tīkli

                  —

                  Piešķirt prioritāti projektiem, kas apzināti transporta infrastruktūras vajadzību novērtējumā (TINA), un Eiropas Kopienas enerģētikas tīklu pamatnostādnēs uzskaitītajiem projektiem, kas vērsti kopēju interešu īstenošanai.

            22. sadaļa:

            Reģionālā politika un struktūrpolitikas instrumentu koordinācija

                  —

                  Centrālā, reģionālā un vietējā mērogā izveidot administratīvas jaudas nākotnē paredzamās Kopienas kohēzijas politikas īstenošanai.

            24. sadaļa:

            Tiesiskums, brīvība un drošība

                  —

                  Paātrināt centienus izveidot integrētu robežu pārvaldības sistēmu atbilstoši acquis, balstoties uz stingru koordināciju starp aģentūrām un darbinieku profesionalitāti, ietverot inter alia sākotnējās pārbaudes mehānismu, lai apzinātu personas, kuram ir vajadzīga starptautiska aizsardzība uz robežām.

                  —

                  Turpināt saskaņošanu ar acquis patvēruma jomā, jo īpaši atceļot ģeogrāfiskos ierobežojumus attiecībā uz Ženēvas konvenciju un pastiprinot aizsardzību, sociālo atbalstu un bēgļu integrācijas pasākumus.

                  —

                  Nodrošināt Turcijas tiesību aktu atbilstību acquis civillietās un nostiprināt tiesu iestāžu spējas, lai piemērotu acquis.

            27. sadaļa:

            Vide

                  —

                  Turpināt to acquis transponēšanu un īstenošanu, kuri attiecas uz pamata tiesību aktiem, starptautiskām vides konvencijām un tiesību aktiem par dabas aizsardzību, ūdens kvalitāti, ķīmiskām vielām, rūpniecisku piesārņojumu un risku pārvaldību un atkritumu apsaimniekošanu.

                  —

                  Tiekties ietvert vides prasības citu nozaru politikā.

            28. sadaļa:

            Patērētāju un veselības aizsardzība

                  —

                  Nodrošināt augstu aizsardzības līmeni, efektīvi piemērojot patērētāju aizsardzības noteikumus un iesaistot attiecīgas patērētāju organizācijas.

                  —

                  Garīgās veselības jomā kā alternatīvu ievietošanai ārstniecības iestādēs izstrādāt uz kopienu balstītus pakalpojumus un nodrošināt, ka garīgās veselības aprūpei piešķir pietiekamus finanšu līdzekļus.

            29. sadaļa:

            Muitas savienība

                  —

                  Pabeigt muitas tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz divējāda lietojuma precēm un tehnoloģijām, prekursoriem, kā arī viltotām un pirātiskām precēm.

            32. sadaļa:

            Finanšu kontrole

                  —

                  Saskaņot Turcijas kriminālkodeksu ar Konvenciju par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību (PIF konvencija) un tās protokoliem.

            4.   PLĀNOŠANA
      Finansiālās palīdzības pieejamību pievienošanās partnerībā apzinātajām prioritātēm nodrošinās, izmantojot divus finanšu instrumentus: programmas, kas pieņemtas līdz 2006. gadam un tā laikā, īstenos saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2500/2001 (2001. gada 17. decembris) par pirmspievienošanās finansiālo palīdzību Turcijai (3). Programmas un projektus, kas pieņemti kopš 2007. gada, īstenos saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1085/2006. Saskaņā ar abiem instrumentiem Komisija ir pieņēmusi vai attiecīgi pieņems lēmumus par finansējumu, un pēc tam tiks noslēgti finansēšanas nolīgumi, ko parakstīs Komisija un Turcija. Finansēšanas nolīgumi ir konkrētu programmu īstenošanas juridiskais pamats.
      Turcijai ir pieejams arī finansējums no daudzvalstu un horizontālajām programmām.
      5.   NOSACĪJUMU KOPUMS
      Kopienas palīdzība projektu finansēšanā, izmantojot pirmspievienošanās instrumentus, tiek sniegta ar nosacījumu, ka Turcija pilda saistības atbilstīgi EK un Turcijas nolīgumiem, tostarp Muitas savienības Lēmumam 1/95 un citiem lēmumiem, veic turpmākus konkrētus pasākumus, lai efektīvi izpildītu Kopenhāgenas kritērijus, un jo īpaši, lai sekmētu šīs pārskatītās pievienošanās partnerības īpašo prioritāšu izpildi.
      Minēto vispārīgo nosacījumu neievērošanas gadījumā Padome var pieņemt lēmumu par finansiālā atbalsta pārtraukšanu, pamatojoties uz Regulu (EK) Nr. 2500/2001 vai 21. pantu Regulā (EK) Nr. 1085/2006. Īpaši nosacījumi ir iekļauti arī individuālajās gada programmās. Lēmumam par finansējumu sekos ar Turciju parakstīts finansēšanas nolīgums.
      6.   PĀRRAUDZĪBA
      Pievienošanās partnerības īstenošanu pārbauda, izmantojot mehānismus, kas izveidoti saskaņā ar Asociācijas nolīgumu, un vajadzības gadījumā izmantojot Komisijas progresa ziņojumus.
      Asociācijas nolīguma apakškomitejas nodrošina iespēju pārskatīt pievienošanās partnerības prioritāšu īstenošanu un panākumus attiecībā uz tiesību aktu tuvināšanu, īstenošanu un izpildi. Asociācijas komiteja apspriež vispārējas norises, panākumus un problēmas Pievienošanās partnerības prioritāšu izpildē, kā arī konkrētākus jautājumus, ko tai nodod apakškomitejas.
      Pirmspievienošanās finansiālās palīdzības programmas pārraudzību kopā veic Turcija un Komisija, izmantojot Apvienoto pārraudzības komiteju (JMC)/IPA pārraudzības komiteju. Lai nodrošinātu pārraudzības efektivitāti, projektos, ko finansē saskaņā ar katru finansējuma nolīgumu, ir jāiekļauj pārbaudāmi un novērtējami sasniegumu rādītāji. Uz tādiem rādītājiem balstīta pārraudzība palīdzēs Komisijai, JMC/IPA pārraudzības komitejai un Turcijai programmu pārorientēšanā, ja nepieciešams, un jaunu programmu veidošanā. JMC/IPA pārraudzības komiteja nodrošina, lai darbības, ko finansē saskaņā ar pirmspievienošanās programmām, atbilst Pievienošanās partnerībai.
      Pievienošanās partnerībā turpinās izdarīt vajadzīgos pielāgojumus saskaņā ar 2. pantu Regulā (EK) Nr. 390/2001.

         (1)  Skatīt arī Eiropas Kopienas un tās dalībvalstu 2005. gada 21. septembra deklarāciju.

         (2)  OV L 255, 30.9.2005., 22. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1430/2007 (OV L 320, 6.12.2007., 3. lpp.).

         (3)  OV L 342, 27.12.2001., 1. lpp. Regula atcelta ar Regulu (EK) Nr. 1085/2006.


title: Eiropas Parlamenta Lēmums (ES) 2016/1575 (2016. gada 28. aprīlis) par Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras 2014. finanšu gada pārskatu apstiprināšanu

text:
               14.9.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 246/373

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS (ES) 2016/1575
   (2016. gada 28. aprīlis)
   par Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras 2014. finanšu gada pārskatu apstiprināšanu
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras 2014. finanšu gada galīgos pārskatus,

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras 2014. finanšu gada pārskatiem ar Aģentūras atbildi (1),

               —

               ņemot vērā deklarāciju (2) par pārskatu ticamību, kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību, kuru Revīzijas palāta sniegusi par 2014. finanšu gadu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 287. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2016. gada 12. februāra ieteikumu par apstiprinājumu, ko sniedz Aģentūrai par 2014. finanšu gada budžeta izpildi (05584/2016 – C8-0064/2016),

               —

               ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (3) un jo īpaši tās 208. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2007. gada 15. februāra Regulu (EK) Nr. 168/2007, ar ko izveido Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūru (4), un jo īpaši tās 21. pantu,

               —

               ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5),

               —

               ņemot vērā Komisijas 2013. gada 30. septembra Deleģēto regulu (ES) Nr. 1271/2013 par finanšu pamatregulu struktūrām, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 208. pantā (6), un jo īpaši tās 108. pantu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 94. pantu un V pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumu (A8-0108/2016),

               1.

               konstatē, ka Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras galīgie gada pārskati ir tādi, kā norādīts Revīzijas palātas ziņojuma pielikumā;

               2.

               apstiprina Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras 2014. finanšu gada pārskatus;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu nosūtīt Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras direktoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Martin SCHULZ

            Ģenerāldirektors

         Klaus WELLE

      (1)  OV C 409, 9.12.2015., 334. lpp.

      (2)  Skatīt 1. zemsvītras piezīmi.

      (3)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

      (4)  OV L 53, 22.2.2007., 1. lpp.

      (5)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

      (6)  OV L 328, 7.12.2013., 42. lpp.


title: 2014/741/ES: Padomes Lēmums ( 2014. gada 21. oktobris ), ar ko nosaka nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Publiskā iepirkuma komitejā attiecībā uz Savienības iebilduma atsaukšanu pret triju Japānas subjektu svītrošanu no Nolīguma par publisko iepirkumu I papildinājuma Japānas 3. pielikuma

text:
               29.10.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 308/97

         PADOMES LĒMUMS
   (2014. gada 21. oktobris),
   ar ko nosaka nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Publiskā iepirkuma komitejā attiecībā uz Savienības iebilduma atsaukšanu pret triju Japānas subjektu svītrošanu no Nolīguma par publisko iepirkumu I papildinājuma Japānas 3. pielikuma

      (2014/741/ES)

   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar 218. panta 9. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               2001. gada 29. augustā PTO Nolīguma par valsts iepirkumu (“1994. gada GPA”) pusēm tika izplatīts Japānas paziņojums saskaņā ar 1994. gada GPA XXIV panta 6. punkta b) apakšpunktu par East Japan Railway Company, Central Japan Railway Company un West Japan Railway Company (“trīs dzelzceļa sabiedrības”) svītrošanu no I papildinājuma Japānas 3. pielikuma.

               (2)

               Savienība 2001. gada 1. oktobrī saskaņā ar 1994. gada GPA XXIV panta 6. punkta b) apakšpunktu iebilda pret Japānas paziņotajiem ierosinātajiem grozījumiem, lai rūpīgi pārbaudītu iemeslus trīs dzelzceļa sabiedrību svītrošanai, jo radās zināmas bažas.

               (3)

               Neraugoties uz apspriešanos, kas notika starp Savienību un Japānu, un atšķirībā no visām citam pusēm, kas iebilda, Savienība savus iebildumus neatsauca.

               (4)

               Pārskatot 1994. gada GPA, Savienības iebildums tika ņemts vērā. Japāna trīs dzelzceļa sabiedrības neiekļāva I papildinājuma Japānas 3. pielikumā, bet iekļāva piezīmi, kurā norādīja, ka trīs dzelzceļa sabiedrības tiek uzskatītas par iekļautām Japānas 3. pielikumā līdz brīdim, kad Savienība atsauc iebildumu pret minēto sabiedrību svītrošanu.

               (5)

               ES un Japānas brīvās tirdzniecības nolīguma darbības jomas izpētes laikā un ņemot vērā sarunas par publisko iepirkumu saistībā ar minēto nolīgumu, Savienība atbilstoši pieejai, ko Padome bija pieņēmusi par Dzelzceļu un pilsētas transporta ceļvedi, un neskarot konkurences līmeņa novērtējumu Japānas dzelzceļa tirgū, izteica gatavību atsaukt tās iebildumu pret trīs dzelzceļa sabiedrību svītrošanu.

               (6)

               Ņemot vērā to, ka Japāna ir apliecinājusi nodomu ievērojami pārstrādāt tās operatīvās drošības klauzulas piemērošanas noteikumus I papildinājuma Japānas 2. pielikuma 4. piezīmē un Japānas 3. pielikuma 3. piezīmes a) punktā un veicināt pārredzamu un nediskriminējošu iepirkuma praksi trīs dzelzceļa sabiedrībās, Savienībai būtu jāatsauc iebildums pret minēto sabiedrību svītrošanu.

               (7)

               Iebilduma atsaukšanai nevajadzētu skart Savienības nostāju Publiskā iepirkuma komitejā attiecībā uz lēmumu par orientējošiem kritērijiem, kas pierāda, ka ir reāli atcelta valdības kontrole vai ietekme pār subjekta aptverto iepirkumu, atbilstoši pārskatītā GPA XIX panta 8. punktam, jo īpaši, vai valdības kontrole vai ietekme ir reāli atcelta, ja attiecīgie subjekti nedarbojas konkurences apstākļos.

               (8)

               Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas par iebilduma atsaukšanu Savienības vārdā jāieņem Publiskā iepirkuma komitejā,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Nostāja, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Publiskā iepirkuma komitejā, ir tāda, ka Savienība atsauc iebildumu pret East Japan Railway Company, Central Japan Railway Company un West Japan Railway Company svītrošanu no Nolīguma par publisko iepirkumu I papildinājuma Japānas 3. pielikuma.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Luksemburgā, 2014. gada 21. oktobrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         S. GOZI


title: 2014/566/ES: Eiropas Parlamenta Lēmums ( 2014. gada 3. aprīlis ) par Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra kontu slēgšanu attiecībā uz 2012. finanšu gadu

text:
               5.9.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 266/173

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS
   (2014. gada 3. aprīlis)
   par Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra kontu slēgšanu attiecībā uz 2012. finanšu gadu
   (2014/566/ES)
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra 2012. finanšu gada galīgos pārskatus,

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra 2012. finanšu gada pārskatiem ar Centra atbildēm (1),

               —

               ņemot vērā Padomes 2014. gada 18. februāra ieteikumu (05849/2014 – C7-0054/2014),

               —

               ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 185. pantu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (3) un jo īpaši tās 208. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 1975. gada 10. februāra Regulu (EEK) Nr. 337/75, ar ko izveido Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centru (4), un jo īpaši tās 12.a pantu,

               —

               ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5),

               —

               ņemot vērā Komisijas 2013. gada 30. septembra Deleģēto regulu (ES) Nr. 1271/2013 par finanšu pamatregulu struktūrām, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 208. pantā (6), un jo īpaši tās 108. pantu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumu (A7-0207/2014),

               1.

               apstiprina Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra kontu slēgšanu attiecībā uz 2012. finanšu gadu;

               2.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu nosūtīt Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra direktoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Martin SCHULZ

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV C 365, 13.12.2013., 21. lpp.

      (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (3)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

      (4)  OV L 39, 13.2.1975., 1. lpp.

      (5)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

      (6)  OV L 328, 7.12.2013., 42. lpp.