title: Padomes lēmums (2001. gada 28. maijs) par ierobežoto vielu paraugu nosūtīšanu

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

32001D0419

Oficiālais Vēstnesis L 150 , 06/06/2001 Lpp. 0001 - 0003

		Padomes Lēmums(2001. gada 28. maijs)par ierobežoto vielu paraugu nosūtīšanu(2001/419/TI)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, un jo īpaši tā 30. un 31. pantu un 34. panta 2. punkta c) apakšpunktu,ņemot vērā Zviedrijas Karalistes iniciatīvu,ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu [1],tā kā:(1) Cīņa pret narkotiku nelikumīgu ražošanu un tirdzniecību ir svarīgs jautājums dalībvalstu tiesībaizsardzības un tiesu iestādēm.(2) Ja likumīgi varētu pārsūtīt aizturēto ierobežoto vielu paraugus no vienas dalībvalsts iestādes uz citu, lai konstatētu un izmeklētu noziedzīgus nodarījumus un veiktu kriminālvajāšanu vai izdarītu paraugu kriminālistikas analīzes, cīņa pret narkotiku nelikumīgu ražošanu un tirdzniecību kļūtu efektīvāka.(3) Pašlaik nav juridiski saistošu noteikumu, kas reglamentētu aizturēto ierobežoto narkotisko vielu paraugu pārsūtīšanu no vienas dalībvalsts iestādes uz citu. Tādēļ Eiropas Savienības līmenī jārada sistēma, lai šādus paraugus varētu likumīgi pārsūtīt. Šāda sistēma jāpiemēro visiem aizturēto ierobežoto vielu paraugu pārsūtīšanas veidiem no dalībvalsts uz dalībvalsti. Jāpanāk, lai pārsūtīšanas pamatā būtu vienošanās starp sūtītāju un saņēmēju dalībvalsti.(4) Pārsūtīšanai jānotiek tā, lai tā būtu droša un nodrošinātu, ka transportējamos paraugus nevar ļaunprātīgi izmantot,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsParaugu pārsūtīšanas sistēmas izveide1. Ar šo lēmumu izveido sistēmu ierobežoto vielu paraugu pārsūtīšanai no dalībvalsts uz dalībvalsti.2. Ierobežoto vielu paraugu (šeit turpmāk "paraugi") pārsūtīšanu visās dalībvalstīs uzskata par likumīgu, ja to veic saskaņā ar šo lēmumu.2. pantsDefinīcijasŠajā regulā "ierobežotas vielas" ir:a) vielas, dabīgas vai sintētiskas, kas minētas I vai II sarakstā ANO 1961. gada Vienotajā konvencijā par narkotiskajām vielām un minētājā konvencijā ar 1972. gada Protokolā izdarītajiem grozījumiem;b) vielas, kas minētas pārskatītajā I, II, III un IV sarakstā ANO 1971. gada Konvencijā par psihotropām vielām;c) vielas, uz kurām attiecas kontroles pasākumi, ko veic saskaņā ar 5. panta 1. punktu Vienotajā rīcībā 97/396/TI (1997. gada 16. jūnijs) par informācijas apmaiņu, riska novērtējumu un jaunu sintētisko narkotiku kontroli [2].3. pantsValstu kontaktpunkti1. Šī lēmuma īstenošanai katra dalībvalsts izraugās valsts kontaktpunktu.2. Informāciju par izraudzītajiem valstu kontaktpunktiem, kā arī vēlākās izmaiņas nosūta Padomes ģenerālsekretariātam, kas informāciju publicē Oficiālajā Vēstnesī.3. Valstu kontaktpunkti vajadzības gadījumā sasaistē ar citām attiecīgām valstu struktūrām ir vienīgās struktūras, kas ir kompetentas atļaut paraugu pārsūtīšanu saskaņā ar šo lēmumu neatkarīgi no attiecīgajiem noteikumiem par savstarpējo juridisko palīdzību krimināllietās.4. pantsVienošanās nosūtīt paraugus un paziņojums par saņemšanu1. Dalībvalsts kontaktpunkts, kas paredzējis nosūtīt paraugu, un dalībvalsts kontaktpunkts, kurš paredzējis paraugu saņemt, pirms pārsūtīšanas vienojas par transportu. Tālab tie izmanto parauga pārsūtīšanas veidlapu, kuras paraugs iekļauts pielikumā.2. Ja parauga pārsūtīšana ir saistīta ar transportēšanu caur citas dalībvalsts teritoriju (šeit turpmāk "tranzīta dalībvalsts"), šādas tranzīta dalībvalsts kontaktpunktu sūtītājas dalībvalsts kontaktpunkts pēc tam informē par plānoto transportu. Tādēļ katra tranzīta dalībvalsts pirms pārsūtīšanas saņem pienācīgi aizpildītas parauga pārsūtīšanas veidlapas kopiju.3. Saņēmēja dalībvalsts paziņo sūtītājai dalībvalstij par parauga saņemšanu.5. pantsTransporta veidi1. Paraugu transports ir drošs.2. Par drošiem uzskata šādus transporta veidus:a) transportu, ko veic sūtītājas vai saņēmējas dalībvalsts amatpersona;b) transportu ar kurjeru;c) transportu ar diplomātisko pastu;d) transportu ar ierakstītu (ātrsatiksmes) sūtījumu.3. Pienācīgi aizpildīta parauga pārsūtīšanas veidlapa, kas minēta 4. pantā, visā transportēšanas laikā ir kopā ar paraugu.4. Transportu, ar ko kopā ir pienācīgi aizpildīta parauga pārsūtīšanas veidlapa, attiecīgo dalībvalstu iestādes nekavē un neaiztur, ja vien tām nav šaubu par to, vai transportēšana tiek veikta likumīgi. Ja rodas šaubas par parauga pārsūtīšanas veidlapas juridisko statusu, jautājuma noskaidrošanai dalībvalsts kontaktpunkts, kas aiztur transportu, nekavējoties sazinās ar dalībvalstu kontaktpunktiem, kas ir atbildīgi par parauga pārsūtīšanas veidlapas aizpildīšanu.5. Ja izraudzītais transporta veids ir transports ar sūtītājas vai saņēmējas dalībvalsts amatpersonu, šai amatpersonai nav atļauts nēsāt uniformu. Turklāt viņš vai viņa neveic nekādus operatīvus uzdevumus saistībā ar transportu, ja vien tie nav saderīgi ar piemērojamiem valsts tiesību aktiem un ja par tiem nav vienošanās ar sūtītāju, tranzīta vai saņēmēju dalībvalsti. Ja ceļo ar lidaparātu, izmanto tikai aviosabiedrības, kas reģistrētas vienā no dalībvalstīm.6. pantsParauga daudzums un tā izmantošana1. Parauga lielums nepārsniedz daudzumu, ko uzskata par vajadzīgu tiesībaizsardzības un tiesu mērķiem vai parauga analīzei.2. Par parauga izmantošanu saņēmējā dalībvalstī vienojas nosūtītāja un saņēmēja dalībvalsts, ar to saprotot, ka paraugus var izmanot noteikšanai, izmeklēšanai vai kriminālvajāšanai vai kriminālistikas analīzēm.7. pantsNovērtēšana1. Šo lēmumu Padome novērtē vismaz divus un ne vairāk kā piecus gadus pēc stāšanās spēkā.2. Novērtēšanai katras nosūtītājas dalībvalsts kontaktpunkts savos arhīvos glabā katras vismaz iepriekšējo piecu gadu laikā izdotās parauga pārsūtīšanas veidlapas eksemplāru.8. pantsStāšanās spēkāŠis lēmums stājas spēkā 2001. gada 1. jūlijā.Briselē, 2001. gada 28. maijāPadomes vārdā —priekšsēdētājsT. Bodström[1] Atzinums sniegts 2001. gada 4. maijā (vēl nav publicēts Oficiālajā Vēstnesī).[2] OV L 167, 25.6.1997., 1. lpp.--------------------------------------------------PIELIKUMS+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------


title: 2011/213/ES: Padomes Lēmums ( 2011. gada 9. marts ) par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Japānas valdību par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību

text:
               6.4.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 90/1

         PADOMES LĒMUMS
   (2011. gada 9. marts)
   par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Japānas valdību par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību
   (2011/213/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 186. pantu saistībā ar 218. panta 6. punkta a) apakšpunkta v) punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu,
   tā kā:

               (1)

               Komisija Eiropas Kopienas vārdā ir risinājusi sarunas ar Japānas valdību par Nolīgumu par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību.

               (2)

               Minēto nolīgumu pušu pārstāvji parakstīja Briselē 2009. gada 30. novembrī, ņemot vērā tā noslēgšanu vēlāk.

               (3)

               Līdz ar Lisabonas līguma stāšanos spēkā 2009. gada 1. decembrī Eiropas Savienība ir aizstājusi Eiropas Kopienu un ir tās pēctece.

               (4)

               Nolīgums būtu jānoslēdz Savienības vārdā,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Eiropas Savienības vārdā tiek apstiprināts Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Japānas valdību par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību.
   Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   Komisija pieņem nostāju, kādu Savienība ieņem ar nolīguma 6. panta 1. punktu izveidotajā Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumiem, kurus nolīgumā izdara atbilstīgi tā 13. panta 5. punktam.
   3. pants
   Padomes priekšsēdētājs Savienības vārdā sniedz nolīguma 13. panta 1. punktā paredzēto paziņojumu un sniedz Japānas valdībai šādu paziņojumu:

      “Lisabonas līgumam stājoties spēkā 2009. gada 1. decembrī, Eiropas Savienība ir aizstājusi Eiropas Kopienu, ir tās pēctece un no minētās dienas īsteno visas Eiropas Kopienas tiesības un uzņemas visus tās pienākumus. Tāpēc nolīguma tekstā esošās atsauces uz “Eiropas Kopienu” attiecīgos gadījumos jālasa kā atsauces uz “Eiropas Savienību”.”

   4. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2011. gada 9. martā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         CSÉFALVAY Z.

      NOLĪGUMS
      starp Eiropas Kopienu un Japānas valdību par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību
      EIROPAS KOPIENA (turpmāk “Kopiena”)
      un
      JAPĀNAS VALDĪBA,
      VĒLOTIES turpmāk veicināt ciešās un draudzīgās attiecības starp Japānu un Kopienu un apzinoties zinātnes atziņu straujo attīstību un to pozitīvo devumu divpusējas un starptautiskas sadarbības sekmēšanā,
      VĒLOTIES paplašināt zinātniskās un tehnoloģiskās sadarbības jomu vairākās kopīgu interešu sfērās, veidojot produktīvu partnerību miermīlīgiem nolūkiem un savstarpējam izdevīgumam,
      UZSKATOT, ka šāda sadarbība un šādas sadarbības rezultātu izmantošana veicinās Japānas un Kopienas ekonomisko un sociālo attīstību,
      VĒLOTIES izveidot oficiālu pamatu vispārējo sadarbības pasākumu īstenošanai, kas nostiprinās zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību starp Pusēm,
      IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.
      1. pants
      1.   Puses veicina, izstrādā un atvieglo miermīlīgiem mērķiem paredzētus sadarbības pasākumus, ko saskaņā ar šo nolīgumu veic zinātnes un tehnoloģijas jomās.
      2.   Saskaņā ar šo nolīgumu sadarbības pasākumus veic, pamatojoties uz šādiem principiem:

                  a)

                  savstarpēji un līdzvērtīgi ieguldījumi un izdevīgums;

                  b)

                  vieszinātnieku piekļuve attiecīgās otras Puses pētniecības un attīstības programmām un projektiem, un iekārtām;

                  c)

                  savlaicīga apmaiņa ar informāciju, kas varētu ietekmēt sadarbības pasākumus, kurus veic saskaņā ar šo nolīgumu;

                  d)

                  uz zināšanām balstītas sabiedrības izveides sekmēšana Japānas un Kopienas ekonomiskās un sociālās attīstības labā.

            2. pants
      1.   Sadarbības pasākumi, ko veic saskaņā ar šo nolīgumu, ir tieši sadarbības pasākumi un netieši sadarbības pasākumi.
      2.   Šajā nolīgumā:

                  a)

                  “Puses” ir Japānas valdība un Kopiena;

                  b)

                  “tieši sadarbības pasākumi” ir sadarbības pasākumi, ko veic Puses vai to aģentūras;

                  c)

                  “netieši sadarbības pasākumi” ir sadarbības pasākumi, ko Japānas un Kopienas personas veic saskaņā ar pētniecības un attīstības programmām un projektiem;

                  d)

                  “pētniecības un attīstības programmas un projekti” ir Kopienas īstenotā Pamatprogramma pētniecībai un tehnoloģiju attīstībai vai Japānas valdības, tās aģentūru vai oficiālu iestāžu īstenotas pētniecības un attīstības programmas un projekti, kam ir uz konkurenci balstītas finansēšanas sistēmas;

                  e)

                  “persona” ir:

                              i)

                              attiecībā uz Japānu – ikviens Japānas valstspiederīgais vai ikviena juridiska persona, kas nodibināta saskaņā ar Japānas tiesību aktiem; un

                              ii)

                              attiecībā uz Kopienu – ikviens Kopienas dalībvalstu valstspiederīgais vai ikviena juridiska persona, kas nodibināta saskaņā ar Kopienas dalībvalstu tiesību aktiem vai Kopienas tiesību aktiem;

                  f)

                  “aģentūra” ir:

                              i)

                              attiecībā uz Japānu – Japānas valdības aģentūras; un

                              ii)

                              attiecībā uz Kopienu – Eiropas Komisija;

                  g)

                  “oficiālas iestādes” ir oficiālas iestādes, kuru budžetu un darbības plānu ir apstiprinājuši Japānas valdības kompetentie ministri un kuru pētniecības un attīstības programmas un projekti, kam ir uz konkurenci balstīta finansēšanas sistēma, ar viņu piekrišanu ir iekļauti attiecīgajās programmās un projektos netiešiem sadarbības pasākumiem;

                  h)

                  “intelektuālā īpašuma tiesības” ir “intelektuālais īpašums” tādā nozīmē, kāda noteikta 2. pantā Konvencijā par Pasaules intelektuālā īpašuma organizācijas dibināšanu, kas parakstīta 1967. gada 14. jūlijā Stokholmā.

            3. pants
      1.   Var būt šāda veida tiešie sadarbības pasākumi:

                  a)

                  dažāda veida sanāksmes, piemēram, ekspertu tikšanās, lai apspriestos un apmainītos ar informāciju par vispārīgu vai specifisku tematu zinātniskiem un tehnoloģiskiem aspektiem un lai noteiktu pētniecības un attīstības programmas un projektus, kurus būtu lietderīgi īstenot sadarbībā;

                  b)

                  apmainīšanās ar informāciju par pasākumiem, politiku, praksi, normatīvajiem aktiem attiecībā uz pētniecību un attīstību;

                  c)

                  zinātnieku, tehnisko darbinieku vai citu speciālistu apmeklējumi un apmaiņa saistībā ar vispārīgiem vai specifiskiem jautājumiem;

                  d)

                  jebkura cita veida sadarbības pasākumi, kuru īstenošanu var noteikt, ierosināt un nolemt šā nolīguma 6. pantā minētā Zinātniskās un tehnoloģiskās sadarbības apvienotā komiteja.

            2.   Lai izstrādātu netiešus sadarbības pasākumus, jebkura vienas Puses persona var saskaņā ar otras Puses normatīvajiem aktiem un šā nolīguma I un II pielikumu piedalīties pētniecības un attīstības programmās un projektos, ko īsteno attiecīgā otra Puse, tās aģentūras vai oficiālas iestādes.
      4. pants
      Puses, to aģentūras vai oficiālas iestādes, kuras piedalās sadarbības pasākumā, ko veic saskaņā ar šo nolīgumu, var pieņemt kopīgu lēmumu par minētā sadarbības pasākuma elementiem un kārtību.
      5. pants
      Ikviena Puse vai tās aģentūras, attiecīgā gadījumā ar otras Puses vai tās aģentūru piekrišanu, var atļaut pētniekiem un organizācijām no visām pētniecības jomām, arī no privātā sektora, piedalīties tiešos sadarbības pasākumos, ko veic saskaņā ar šo nolīgumu.
      6. pants
      1.   Lai nodrošinātu šā nolīguma faktisku īstenošanu, Puses izveido Zinātniskās un tehnoloģiskās sadarbības apvienoto komiteju (turpmāk “Apvienotā komiteja”). Apvienotās komitejas līdzpriekšsēdētāji ir Japānas Ārlietu ministrijas un Eiropas Komisijas ierēdņi.
      2.   Apvienotajai komitejai ir šādas funkcijas:

                  a)

                  apmainīties ar informāciju un viedokļiem par zinātnes un tehnoloģijas politikas jautājumiem;

                  b)

                  noteikt, ierosināt un nolemt īstenot sadarbības pasākumus saskaņā ar šo nolīgumu;

                  c)

                  pārskatīt un apspriest saskaņā ar šo nolīgumu veikto sadarbības pasākumu rezultātus;

                  d)

                  sniegt Pusēm konsultācijas un atbalstu saistībā ar šā nolīguma īstenošanu;

                  e)

                  regulāri pārskatīt savstarpējo piekļuvi pētniecības un attīstības programmām un projektiem un pasākumus vieszinātnieku uzņemšanai un izvērtēt konkrētus pasākumus, lai uzlabotu minēto piekļuvi un nodrošinātu šā nolīguma 1. pantā minētā savstarpīguma principa faktisku īstenošanu.

            3.   Apvienotās komitejas lēmumus pieņem, savstarpēji vienojoties.
      4.   Apvienotā komiteja tiekas savstarpēji izdevīgos laikos, vēlams vismaz reizi divos gados.
      5.   Apvienotās komitejas sanāksmes pārmaiņus rīko Japānas valdība un Kopiena, ja vien nevienojas citādi.
      6.   Apvienotās komitejas sanāksmes dalībnieku ceļa un uzturēšanās izdevumus sedz tā Puse, kuru tie pārstāv. Visas pārējās ar Apvienotās komitejas sanāksmēm saistītās izmaksas sedz uzņēmēja Puse.
      7.   Apvienotā komiteja pieņem savu reglamentu.
      8.   Ārpus sesijām Apvienotā komiteja var pieņemt lēmumus ar diplomātisko kanālu starpniecību.
      7. pants
      Šā nolīguma īstenošana ir atkarīga no atvēlēto līdzekļu pieejamības un katras Puses piemērojamajiem normatīvajiem aktiem.
      8. pants
      1.   Zinātnisko un tehnoloģisko informāciju, uz ko neattiecas īpašumtiesības un kas rodas tiešu sadarbības pasākumu rezultātā, ikviena Puse var darīt pieejamu sabiedrībai, izmantojot ierastos kanālus un ievērojot iesaistīto aģentūru parastās procedūras.
      2.   Intelektuālā īpašuma tiesības un neizpaužamu informāciju, kas rodas, tiek pieteikta vai iegūta saskaņā ar šo nolīgumu veiktos sadarbības pasākumos, izmanto atbilstīgi šā nolīguma II pielikuma noteikumiem.
      9. pants
      Puses saskaņā ar saviem normatīvajiem aktiem pieliek visas pūles, lai personām, kuras veic sadarbības pasākumus saskaņā ar šo nolīgumu, nodrošinātu visas iespējas, kas atvieglotu minētajos sadarbības pasākumos iesaistīto pētnieku brīvu pārvietošanos un uzturēšanos un atvieglotu minētajiem sadarbības pasākumiem paredzētu materiālu, datu vai aprīkojuma ievešanu to teritorijā vai izvešanu no tās.
      10. pants
      Šā nolīguma noteikumi neskar tiesības un pienākumus saskaņā ar esošiem un jauniem sadarbības nolīgumiem starp Pusēm vai starp Japānas valdību un jebkuras Kopienas dalībvalsts valdību.
      11. pants
      Visus jautājumus vai domstarpības saistībā ar šā nolīguma interpretāciju vai īstenošanu risina, Pusēm savstarpēji apspriežoties.
      12. pants
      Šā nolīguma I un II pielikums ir šā nolīguma sastāvdaļa.
      13. pants
      1.   Šis nolīgums stājas spēkā dienā, kad Puses apmainās ar diplomātiskajām notām, informējot viena otru, ka ir pabeigtas to attiecīgās iekšējās procedūras, kas vajadzīgas, lai šis nolīgums stātos spēkā.
      2.   Šis nolīgums ir spēkā piecus gadus un paliek spēkā arī pēc tam, ja vien kāda no Pusēm to neizbeidz sākotnējā piecu gadu termiņa beigās vai jebkurā laikā pēc tā beigām, vismaz sešus mēnešus iepriekš iesniedzot otrai Pusei rakstisku paziņojumu par savu nodomu izbeigt šo nolīgumu.
      3.   Šā nolīguma izbeigšana neskar ne sadarbības pasākumus, kas uzsākti saskaņā ar šo nolīgumu un nav pilnībā pabeigti šā nolīguma izbeigšanas brīdī, ne īpašas tiesības un pienākumus, kas iegūti atbilstīgi šā nolīguma II pielikumam.
      4.   Katra Puse var ik pēc pieciem gadiem novērtēt šā nolīguma un saskaņā ar šo nolīgumu veikto pasākumu ietekmi, un Puse, kura to veic, informē otru Pusi par novērtēšanas rezultātiem. Katra Puse pieliek visas pūles, lai atvieglotu otras Puses veikto novērtēšanu.
      5.   Šo nolīgumu var grozīt pēc Pušu savstarpējas vienošanās, tām apmainoties ar diplomātiskajām notām. Grozījumi stājas spēkā saskaņā ar tiem pašiem nosacījumiem, kas minēti 1. punktā, ja vien nevienojas citādi.
      Šis nolīgums un šā nolīguma I un II pielikums ir sagatavoti divos oriģināleksemplāros angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, polu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu, zviedru un japāņu valodā, visiem šiem tekstiem esot vienlīdz autentiskiem. Atšķirīgas interpretācijas gadijurnā teksts angļu un japāņu valodā ir noteicošais attiecībā pret tekstiem citās valodās.

         TO APLIECINOT, Eiropas Kopienas un Japānas valdības pilnvarotie ir parakstījuši šo nolīgumu.
         Briselē, 2009. gada trīsdesmitajā novembrī

               Eiropa Kopienas vārdā –

               Japānas valdības vārdā –

         I PIELIKUMS

            NOTEIKUMI PERSONU LĪDZDALĪBAI PĒTNIECĪBAS UN ATTĪSTĪBAS PROGRAMMĀS UN PROJEKTOS

                     I.

                     Ja saskaņā ar šo nolīgumu Puse, tās aģentūras vai oficiālas iestādes ar otras Puses personu noslēdz līgumu par pētniecības un attīstības programmām un projektiem, otra Puse pēc pieprasījuma cenšas sniegt saprātīgu un iespējamu palīdzību, kas varētu būt vajadzīga vai noderīga pirmajai minētajai Pusei, tās aģentūrām vai oficiālām iestādēm, lai veicinātu šāda līguma vienmērīgu īstenošanu.

                     II.

                     Japānas personas var piedalīties Kopienas īstenotajā Pamatprogrammā pētniecībai un tehnoloģiju attīstībai. Šāda Japānas personu līdzdalība notiek saskaņā ar noteikumiem par līdzdalību pamatprogrammā, tās īstenošanu un rezultātu izplatīšanu.

                     III.

                     Kopienas personas var piedalīties Japānas valdības, tās aģentūru vai oficiālu iestāžu pētniecības un attīstības programmās un projektos, kam ir uz konkurenci balstīta finansēšanas sistēma un ko veic zinātnes un tehnoloģijas jomās, kuras ir līdzīgas Pamatprogrammas pētniecībai un tehnoloģiju attīstībai jomām. Šāda Kopienas personu līdzdalība notiek saskaņā ar Japānas normatīvajiem aktiem un attiecīgajiem noteikumiem par līdzdalību konkrētajā programmā vai projektā, to īstenošanu un rezultātu izplatīšanu.

         II PIELIKUMS

            INTELEKTUĀLĀ ĪPAŠUMA TIESĪBAS UN NEIZPAUŽAMA INFORMĀCIJA

         I.   Tiešos sadarbības pasākumos iesaistīto Pušu intelektuālā īpašuma tiesības

                     1.

                     Intelektuālā īpašuma tiesībām, kas rodas tiešu sadarbības pasākumu rezultātā, izņemot 3. punktā minētās autortiesības un blakustiesības, piemēro šādus noteikumus:

                                 a)

                                 intelektuālā īpašuma tiesības pieder Pusei vai tās aģentūrām, kuras rada attiecīgo intelektuālo īpašumu. Ja intelektuālais īpašums ir radīts kopīgi, Puses vai to aģentūras apspriežas, lai vienotos par intelektuālā īpašuma tiesību piederību vai sadalījumu, ņemot vērā Pušu vai to aģentūru ieguldītā darba daļu;

                                 b)

                                 Puse vai tās aģentūras, kam pieder intelektuālā īpašuma tiesības, piešķir otrai Pusei vai tās aģentūrām licenci šādu tiesību izmantošanai ikvienā tiešas sadarbības pasākumā, ja tas ir vajadzīgs, lai otra Puse vai tās aģentūras varētu veikt to darbu konkrētā projektā saskaņā ar šo nolīgumu. Attiecībā uz patentiem un funkcionāliem modeļiem šo licenci piešķir bez atlīdzības. Licenci jebkuru intelektuālā īpašuma tiesību izmantošanai saskaņā ar šo apakšpunktu piešķir, ievērojot katras Puses piemērojamos normatīvos aktus, kā arī nosacījumus, par ko Pusēm vai to aģentūrām jāvienojas pirms projekta uzsākšanas.

                     2.

                     Puse vai tās aģentūras, kam pieder intelektuālā īpašuma tiesības, kuras pieteiktas tiešu sadarbības pasākumu laikā, piešķir otrai Pusei vai tās aģentūrām licenci šādu tiesību izmantošanai jebkurā tiešā sadarbības pasākumā, ja tas ir vajadzīgs, lai otra Puse vai tās aģentūras varētu veikt to darbu konkrētā projektā saskaņā ar šo nolīgumu. Licenci jebkuru intelektuālā īpašuma tiesību izmantošanai saskaņā ar šo punktu piešķir, ievērojot katras Puses piemērojamos normatīvos aktus, kā arī nosacījumus, par ko Pusēm vai to aģentūrām jāvienojas pirms projekta uzsākšanas.

                     3.

                     Pušu vai to aģentūru autortiesībām un blakustiesībām piemēro šādus noteikumus:

                                 a)

                                 ja zinātniskus un tehniskus datus, informāciju un rezultātus, kas rodas tiešu sadarbības pasākumu rezultātā, Puse vai tās aģentūras publisko, izmantojot žurnālus, rakstus, ziņojumus, grāmatas, videolentes un digitālās atmiņas ierīces, Puse pieliek visas pūles, lai visās valstīs, kurās ir pieejama autortiesību aizsardzība, iegūtu otrai Pusei neekskluzīvu, neatsaucamu un bezmaksas licenci šādu darbu tulkošanai, pavairošanai, adaptēšanai, pārraidīšanai un publiskai izplatīšanai;

                                 b)

                                 visos ar autortiesībām aizsargāta darba eksemplāros, kas publiski izplatīti saskaņā ar a) apakšpunktu, norāda darba autoru vai autorus, ja vien kāds no autoriem skaidri nepaziņo, ka nevēlas, lai viņa vārdu norādītu. Tajos ir arī skaidri redzama norāde par Pušu kopīgu atbalstu.

               II.   Neizpaužama informācija tiešos sadarbības pasākumos

         Pušu vai to aģentūru neizpaužamai informācijai piemēro šādus noteikumus.

                     1.

                     Paziņojot otrai Pusei vai tās aģentūrām informāciju, kas vajadzīga tiešu sadarbības pasākumu veikšanai, katra Puse norāda informāciju, kuru tā vēlas saglabāt neizpaustu.

                     2.

                     Puse vai tās aģentūras, kas saņem neizpaužamu informāciju, var uz savu atbildību paziņot šādu neizpaužamu informāciju savām aģentūrām vai tai piederīgām vai tās nodarbinātām personām, ja tas ir vajadzīgs, lai šīs aģentūras vai personas varētu veikt savu darbu konkrētajā projektā saskaņā ar šo nolīgumu.

                     3.

                     Ar neizpaužamu informāciju sniegušās Puses vai tās aģentūru iepriekšēju rakstisku piekrišanu otra Puse vai tās aģentūras drīkst izplatīt šādu neizpaužamu informāciju plašāk, nekā atļauts 2. punktā. Puses vai to aģentūras sadarbojas, izstrādājot kārtību, kādā pieprasa un saņem iepriekšēju rakstisku piekrišanu šādai plašākai izplatīšanai, un Puses dod šādu piekrišanu, ciktāl tas atļauts ar to normatīvajiem aktiem.

                     4.

                     Informāciju, kas iegūta saskaņā ar šo nolīgumu organizētos semināros, sanāksmēs, darbinieku norīkojumos un iekārtu izmantošanā, ir uzskatāma par konfidenciālu, ja šādas neizpaužamas vai citas konfidenciālas vai iekšējas informācijas saņēmējs ir atbilstīgi 1. punktam brīdināts par tam paziņotās informācijas konfidenciālo raksturu šādas informācijas paziņošanas brīdī, un šādu informāciju izmanto atbilstīgi 2. un 3. punktam.

                     5.

                     Ja viena no Pusēm apzinās, ka tā nespēs, vai ir pamats domāt, ka tā varētu nespēt izpildīt 2., 3. un 4. punktā izklāstītos izplatīšanas ierobežojumus un nosacījumus, tā nekavējoties par to informē otru Pusi. Puses pēc tam apspriežas, lai vienotos par atbilstīgu rīcību.

               III.   Netiešos sadarbības pasākumos iesaistītu personu intelektuālā īpašuma tiesības

         Katra Puse nodrošina to, ka intelektuālā īpašuma tiesības otras Puses personai, kas piedalās pētniecības un attīstības programmās un projektos, kuras īsteno pirmā minētā Puse, tās aģentūras vai oficiālas iestādes, un blakustiesības un pienākumi, kas rodas šādas līdzdalības rezultātā, atbilst attiecīgajām starptautiskajām konvencijām, kuras ir saistošas Japānas valdībai un Kopienai vai visām tās dalībvalstīm, tostarp Nolīgumam par intelektuālā īpašuma tiesībām, kas saistītas ar tirdzniecību, 1.C pielikumā Marrākešas nolīgumam, ar ko izveido Pasaules Tirdzniecības organizāciju, kā arī Parīzes 1971. gada 24. jūlija aktam Bernes Konvencijā par literatūras un mākslas darbu aizsardzību un Stokholmas 1967. gada 14. jūlija aktam Parīzes Konvencijā par rūpnieciskā īpašuma aizsardzību.


title: 2007/187/EK: Padomes Lēmums ( 2007. gada 22. marts ), ar ko ieceļ amatā divus Reģionu komitejas locekļus no Vācijas un divus to aizstājējus no Vācijas

text:
               28.3.2007

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 87/12

      PADOMES LĒMUMS

   (2007. gada 22. marts),
   ar ko ieceļ amatā divus Reģionu komitejas locekļus no Vācijas un divus to aizstājējus no Vācijas
   (2007/187/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 263. pantu,
   ņemot vērā Vācijas valdības priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2006. gada 24. janvārī pieņēma Lēmumu 2006/116/EK, ar ko laikposmam no 2006. gada 26. janvāra līdz 2010. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus (1).

               (2)

               Pēc SINNER kunga atkāpšanās no amata un HOLTER kunga pilnvaru laika beigšanās ir atbrīvojušās divas Reģionu komitejas locekļa vietas. Pēc MÜLLER kundzes iecelšanas par komitejas locekli ir atbrīvojusies viena Reģionu komitejas locekļa aizstājēja vieta. Otra komitejas locekļa aizstājēja vieta ir atbrīvojusies pēc BRETSCHNEIDER kundzes atkāpšanās no amata,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Reģionu komitejā uz atlikušo amata pilnvaru laiku, proti, līdz 2010. gada 25. janvārim, tiek iecelti:

               a)

               komitejas locekļi:

                           —

                              Emilia MÜLLER kundze, nomainot SINNER kungu,

                           —

                              Uta-Maria KUDER kundze, Justizministerin des Landes Mecklenburg-Vorpommern, nomainot HOLTER kungu,

                     un

               b)

               komitejas locekļu aizstājēji:

                           —

                              Edmund STOIBER kungs, Ministerpräsident des Freistaates Bayern, nomainot MÜLLER kundzi,

                           —

                              Detlef MÜLLER kungs, Mitglied des Landtages von Mecklenburg-Vorpommern, nomainot BRETSCHNEIDER kundzi.

         2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2007. gada 22. martā

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         W. TIEFENSEE

      (1)  OV L 56, 25.2.2006., 75. lpp.


title: Eiropas ekonomikas kopienas dalībvalstu valdību pārstāvju padomes sanāksmes lēmums (1978. gada 18. decembris) par noteiktu pasta izdevumu atcelšanu attiecībā uz sūtījumu uzrādīšanu muitai

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

41979D0008

Oficiālais Vēstnesis L 006 , 10/01/1979 Lpp. 0026 - 0026 Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 9 Sējums 1 Lpp. 0079  Speciālizdevums grieķu valodā Nodaļa 02 Sējums 7 Lpp. 0031  Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 9 Sējums 1 Lpp. 0079  Speciālizdevums spāņu valodā: Nodaļa 02 Sējums 5 Lpp. 0139  Speciālizdevums portugāļu valodā Nodaļa 02 Sējums 5 Lpp. 0139

		Eiropas ekonomikas kopienas dalībvalstu valdību pārstāvju padomes sanāksmes lēmums(1978. gada 18. decembris)par noteiktu pasta izdevumu atcelšanu attiecībā uz sūtījumu uzrādīšanu muitai(79/8/EEK)EIROPAS EKONOMIKAS KOPIENAS DALĪBVALSTU VALDĪBU PĀRSTĀVJI, TIEKOTIES PADOMES SANĀKSMĒ,tā kā Komisija ir iesniegusi priekšlikumus un Eiropas Padome un Ekonomikas un sociālo lietu komiteja ir sniegusi atzinumus par šo jautājumu;tā kā ir jāveicina brīvās preču pārvietošanās efektivitāte un jānodrošina, ka Eiropas pilsoņi no tās gūst tiešu labumu,IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.1. pantsVairs nav iekasējama maksa par tādu preču sūtījumu uzrādīšanu muitai, kurus sūta no dalībvalstīm un par kuriem ievedot saņem atbrīvojumu no apgrozījuma nodokļa un akcīzes nodokļa.2. pantsDalībvalstis veic pasākumus, kas vajadzīgi šā lēmuma izpildei iespējami īsā laikā, bet ne vēlāk kā 1979. gada 1. jūlijā.Briselē, 1978. gada 18. decembrīPriekšsēdētājsH.-D. Genscher--------------------------------------------------


title: Komisijas Lēmums 2009/724/TI ( 2009. gada 17. septembris ), ar kuru nosaka datumu migrēšanas no Šengenas Informācijas sistēmas ( SIS 1+ ) uz otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmu ( SIS II ) pabeigšanai

text:
               30.9.2009

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 257/41

      KOMISIJAS LĒMUMS 2009/724/TI
   (2009. gada 17. septembris),
   ar kuru nosaka datumu migrēšanas no Šengenas Informācijas sistēmas (SIS 1+) uz otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmu (SIS II) pabeigšanai
   EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību,
   ņemot vērā Padomes 2008. gada 24. oktobra Lēmumu 2008/839/TI par migrēšanu no Šengenas Informācijas sistēmas (SIS 1+) uz otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmu (SIS II) (1) un jo īpaši tā 11. panta 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Lēmuma 2008/839/TI 11. panta 2. punktā paredzēta to dalībvalstu, kas piedalās SIS 1+, migrēšana no N.SIS uz N.SIS II, izmantojot migrēšanas pagaidu arhitektūru, saņemot atbalstu no Francijas un Komisijas, vēlākais līdz 2009. gada 30. septembrim. Vajadzības gadījumā šo datumu var mainīt saskaņā ar procedūru, kas noteikta minētā lēmuma 17. panta 2. punktā.

               (2)

                  SIS II testēšanas laikā konstatēto problēmu rezultātā aizkavējās Lēmumā 2008/839/TI noteikto darbību īstenošana. Padomes 2009. gada 26. un 27. februāra secinājumos teikts, ka, ņemot vērā laiku, kas nepieciešams neatrisināto problēmu novēršanai, migrēšanai no SIS 1+ uz SIS II noteiktais termiņš 2009. gada septembrī vairs nav reāli izpildāms.

               (3)

               Ņemot vērā migrēšanas no SIS 1+ uz SIS II aizkavēšanos, jaunais datums migrēšanas pabeigšanai būtu jānosaka tā, lai tas sakristu ar Lēmuma 2008/839/TI darbības beigu galīgo termiņu, ļaujot līdz minētajam datumam turpināt darbības, kuru rezultātā SIS II uzsāktu darbību.

               (4)

               Apvienotā Karaliste piedalās šajā lēmumā saskaņā ar 5. pantu Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam pievienotajā Protokolā par Šengenas acquis iekļaušanu Eiropas Savienības sistēmā un 8. panta 2. punktu Padomes 2000. gada 29. maija Lēmumā 2000/365/EK par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (2).

               (5)

               Saskaņā ar 5. pantu Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam pievienotajā Protokolā par Šengenas acquis iekļaušanu Eiropas Savienības sistēmā un 6. panta 2. punktu Padomes 2002. gada 28. februāra Lēmumā 2002/192/EK par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā Īrija piedalās šajā lēmumā (3).

               (6)

               Attiecībā uz Īslandi un Norvēģiju – saskaņā ar Eiropas Savienības Padomes un Īslandes Republikas un Norvēģijas Karalistes Nolīgumu par abu minēto valstu iesaistīšanos Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (4) – šis lēmums pilnveido tos Šengenas acquis noteikumus, kuri attiecas uz jomu, kas minēta 1. panta G punktā Padomes Lēmumā 1999/437/EK (5) par dažiem pasākumiem minētā nolīguma piemērošanai.

               (7)

               Attiecībā uz Šveici šis lēmums pilnveido Šengenas acquis noteikumus tā nolīguma izpratnē, kurš noslēgts starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā tajā jomā, kura norādīta Lēmuma 1999/437/EK 1. panta G punktā saistībā ar 3. pantu Padomes Lēmumā 2008/149/TI (6) par minētā nolīguma parakstīšanu Eiropas Savienības vārdā.

               (8)

               Attiecībā uz Lihtenšteinu šis lēmums pilnveido Šengenas acquis noteikumus tā protokola izpratnē, kurš parakstīts starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā jomā, kas minēta Lēmuma 1999/437/EK 1. panta G punktā saistībā ar 3. pantu Padomes 2008. gada 28. februāra Lēmumā 2008/262/TI par Protokola parakstīšanu Eiropas Savienības vārdā starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā un par dažu tā noteikumu provizorisku piemērošanu (7).

               (9)

               Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir atbilstīgi atzinumam, ko sniegusi Komiteja, kas izveidota saskaņā ar Padomes Lēmuma 2007/533/TI (8) 67. panta 1. punktu un minēta Lēmuma 2008/839/TI 17. panta 1. punktā,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   Vienīgais pants
   Dalībvalstis, kas piedalās SIS 1+, pabeidz migrēšanu no N.SIS uz N.SIS II, izmantojot migrēšanas pagaidu arhitektūru, saņemot atbalstu no Francijas un Komisijas, līdz Lēmuma 2008/839/TI darbības termiņa beigām.

      Briselē, 2009. gada 17. septembrī

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētāja vietnieks

         Jacques BARROT

      (1)  OV L 299, 8.11.2008., 43. lpp.

      (2)  OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp.

      (3)  OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp.

      (4)  OV L 176, 10.7.1999., 36. lpp.

      (5)  OV L 176, 10.7.1999., 31. lpp.

      (6)  OV L 53, 27.2.2008., 50. lpp.

      (7)  OV L 83, 26.3.2008., 5. lpp.

      (8)  OV L 205, 7.8.2007., 63. lpp.


title: Padomes Lēmums 2012/421/KĀDP ( 2012. gada 23. jūlijs ) par atbalstu Bioloģisko un toksisko ieroču konvencijai (BTIK) saistībā ar ES Stratēģiju masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai

text:
               24.7.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 196/61

         PADOMES LĒMUMS 2012/421/KĀDP
   (2012. gada 23. jūlijs)
   par atbalstu Bioloģisko un toksisko ieroču konvencijai (BTIK) saistībā ar ES Stratēģiju masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 26. panta 2. punktu un 31. panta 1. punktu,
   ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Eiropadome 2003. gada 12. decembrī pieņēma ES Stratēģiju masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai (“ES stratēģija”), kuras III nodaļā iekļauti pasākumi, kas paredzēti, lai apkarotu šādu ieroču izplatīšanu.

               (2)

               Savienība aktīvi īsteno ES stratēģiju un veic pasākumus, kas uzskaitīti tās III nodaļā, jo īpaši tādus pasākumus, kas ir saistīti ar Bioloģisko un toksisko ieroču konvencijas (BTIK) stiprināšanu, īstenošanu un vispārēju piemērošanu.

               (3)

               Padome 2006. gada 27. februārī pieņēma Vienoto rīcību 2006/184/KĀDP (1), atbalstot Bioloģisko un toksisko ieroču konvenciju un īstenojot ES Stratēģiju masu iznīcināšanas ieroču (MII) izplatīšanas novēršanai, kura zaudēja spēku 2007. gada 26. augustā. Kopš Vienotās rīcības 2006/184/KĀDP pieņemšanas vēl septiņas valstis kļuva par BTIK līgumslēdzējām valstīm.

               (4)

               Padome 2006. gada 20. martā pieņēma Rīcības plānu attiecībā uz bioloģiskajiem un toksīnajiem ieročiem, ar ko papildina Vienoto rīcību 2006/184/KĀDP, atbalstot BTIK (2). Rīcības plāni palīdzēja efektīvi izmantot uzticības veicināšanas pasākumus (UVP) un Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) ģenerālsekretāra mehānismu iespējamas bioloģisko ieroču lietošanas izmeklēšanai.

               (5)

               Padome 2008. gada 10. novembrī pieņēma Vienoto rīcību 2008/858/KĀDP (3), atbalstot BTIK un īstenojot ES Stratēģiju MII izplatīšanas novēršanai. Kopš Vienotās rīcības 2008/858/KĀDP pieņemšanas vēl trīs valstis kļuva par BTIK līgumslēdzējām valstīm un vairākas valstis saņēma Savienības ekspertu sniegtu palīdzību.

               (6)

               BTIK sestajā pārskata konferencē tika pieņemts lēmums ANO Atbruņošanās lietu biroja (ANO ALB) Ženēvas nodaļā izveidot Īstenošanas atbalsta grupu (ĪAG) ar piecu gadu pilnvaru termiņu (2007–2011), lai sniegtu administratīvu atbalstu sanāksmēm, par kurām vienojusies sestā pārskata konference, kā arī lai atbalstītu konvencijas visaptverošu īstenošanu un vispārēju piemērošanu un uzticības vairošanas pasākumu apmaiņu.

               (7)

               Padome 2011. gada 18. jūlijā pieņēma Lēmumu 2011/429/KĀDP (4) par Eiropas Savienības nostāju BTIK septītajā pārskata konferencē.

               (8)

               BTIK septītajā pārskata konferencē tika pieņemts lēmums Īstenošanas atbalsta grupas pilnvaras pagarināt vēl par pieciem gadiem (2012–2016) un paplašināt tās uzdevumu klāstu, tajos ietverot lēmuma īstenošanu par palīdzības lūgumu un piedāvājumu datubāzes izveidošanu un pārvaldīšanu un attiecīgās informācijas apmaiņas atvieglošanu starp līgumslēdzējām valstīm, kā arī attiecīgā gadījumā atbalstīt to, ka līgumslēdzējas valstis īsteno septītās pārskata konferences lēmumus un ieteikumus.

               (9)

               Komisijai būtu jāuztic pārraudzīt Savienības finansiālā ieguldījuma pareizu īstenošanu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   1.   Eiropas Savienība, tieši un praktiski piemērojot vairākus elementus, kas paredzēti ES Stratēģijā masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai, atbalsta BTIK, lai:

               —

               veicinātu BTIK vispārēju pieņemšanu,

               —

               atbalstītu BTIK īstenošanu, tostarp to, lai līgumslēdzējas valstis iesniegtu UVP,

               —

               atbalstītu darbu, ko veic saistībā ar 2012.–2015. gada starpsanāksmju programmu un ar ko tiecas pastiprināt BTIK īstenošanu un efektivitāti.

         2.   Ar projektiem, kas atbilst ES stratēģijā paredzētajiem pasākumiem, tiecas:

               —

               palielināt informētību par BTIK īstenošanu, stiprinot reģionālas diskusijas par starpsanāksmju jautājumiem un to piemērošanu un atbalstot nozīmīgāko reģionu mēroga iesaistīto dalībnieku centienus apzināt vajadzības un prasības valstu veiktai īstenošanai,

               —

               palīdzēt gan līgumslēdzējām valstīm, gan valstīm, kas nav līgumslēdzējas valstis, lai nodrošinātu, ka līgumslēdzējas valstis savas starptautiskās saistības transponē valstu tiesību aktos un administratīvajos pasākumos un izveido funkcionējošas attiecības starp visām valsts ieinteresētajām personām. Palīdzība nozīmē atbalstu līgumslēdzējām valstīm, lai tās varētu izveidot valsts UVP procesu un izraudzīties valsts kontaktpunktus. Valstīm, kuras nav līgumslēdzējas valstis, palīdzība ietvertu atbalstu, lai pievienotos BTIK vai ratificētu to,

               —

               atbalstīt dažādu tādu palīglīdzekļu un palīgpasākumu izstrādi, kas palīdzētu līgumslēdzējām valstīm īstenot konvenciju valsts līmenī, tostarp iesniegt UVP, ļaut līgumslēdzēju valstu pārstāvjiem aktīvi iesaistīties starptautiskos ar BTIK saistītos procesos un palielināt līgumslēdzēju valstu informētību par pieejamo starptautisko atbalstu;

         Sīki izstrādāts šo projektu apraksts ir izklāstīts pielikumā.
   2. pants
   1.   Par šā lēmuma īstenošanu atbild Eiropas Savienības Augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos (AP).
   2.   Šā lēmuma 1. pantā minēto pasākumu tehnisko īstenošanu uztic ANO ALB. Par to, kā tas veic šo uzdevumu, ir atbildīgs AP. Šim nolūkam AP noslēdz atbilstīgu vienošanos ar ANO ALB.
   3. pants
   1.   Finanšu atsauces summa 1. panta 2. punktā minēto projektu īstenošanai ir EUR 1 700 000.
   2.   Izdevumus, ko finansē no 1. punktā minētās summas, pārvalda saskaņā ar procedūrām un noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam.
   3.   Komisija uzrauga 1. punktā minēto izdevumu pareizu pārvaldību. Šim nolūkam tā slēdz finansēšanas nolīgumu ar ANO ALB. Nolīgumā paredz, ka ANO ALB nodrošina Savienības ieguldījuma redzamību.
   4.   Komisija cenšas noslēgt 3. punktā minēto finansēšanas nolīgumu, cik drīz vien iespējams pēc šā lēmuma stāšanās spēkā. Tā informē Padomi par jebkādām grūtībām minētajā procesā, kā arī par šā nolīguma noslēgšanas dienu.
   4. pants
   Pamatojoties uz ANO ALB sagatavotiem regulāriem ziņojumiem, AP ziņo Padomei par šā lēmuma īstenošanu. Minētie ziņojumi ir pamatā Padomes veiktajiem novērtējumiem. Komisija sniedz informāciju par 1. panta 2. punktā minēto projektu finanšu aspektiem.
   5. pants
   1.   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
   2.   Tas zaudē spēku 24 mēnešus pēc 3. panta 3. punktā minētā finansēšanas nolīguma noslēgšanas dienas vai 6 mēnešus pēc tā pieņemšanas dienas, ja minētajā laikposmā nav noslēgts finansējuma nolīgums.

      Briselē, 2012. gada 23. jūlijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         C. ASHTON

      (1)  OV L 65, 7.3.2006., 51. lpp.

      (2)  OV C 57, 9.3.2006., 1. lpp.

      (3)  OV L 302, 13.11.2008., 29. lpp.

      (4)  OV L 188, 19.7.2011., 42. lpp.

      PIELIKUMS
      1.   VISPĀRĪGAS PAMATNOSTĀDNES
      Pamatojoties uz Vienotās rīcības 2008/858/KĀDP sekmīgu īstenošanu, šis lēmums noder par operatīvas politikas instrumentu, lai tuvinātu Lēmuma 2011/429/KĀDP mērķus, un tajā īpaši pievēršas tiem aspektiem, par ko septītajā pārskata konferencē ir panākts konsenss, kurš ir atspoguļots tās nobeiguma dokumentā.
      Šajā lēmumā ir ievēroti šādi principi:

                  a)

                  optimāli izmantot Vienotās rīcības 2008/858/KĀDP īstenošanā gūto pieredzi;

                  b)

                  apsvērt īpašas vajadzības attiecībā uz labāku BTIK īstenošanu un vispārēju piemērošanu, ko ir darījušas zināmas BTIK līgumslēdzējas valstis, kā arī valstis, kas nav līgumslēdzējas valstis;

                  c)

                  veicināt vietējas un reģionu atbildības uzņemšanos par projektiem, lai nodrošinātu tiem ilgtermiņa stabilitāti un saistībā ar BTIK izvērstu Savienības un trešo personu partnerattiecības;

                  d)

                  īpašu uzmanību pievērst tādiem pasākumiem, kas dod konkrētus rezultātus un/vai palīdz ātri formulēt vienotu izpratni, kas ir svarīga 2016. gadā iecerētajam BTIK pārskatīšanas procesam;

                  e)

                  atbalstīt konvencijas līgumslēdzēju valstu sanāksmju priekšsēdētāju un optimāli izmantot ĪAG pilnvaras, par kurām panākta vienošanās sestajā pārskata konferencē un kuras atjaunotas un paplašinātas septītajā pārskata konferencē.

            2.   PROJEKTI
      2.1.   1. projekts – Reģionāli informēšanas un vajadzību apzināšanas semināri
      2.1.1.   Projekta mērķis
      Pamatojoties uz Vienotās rīcības 2008/858/KĀDP īstenošanā gūto pieredzi un iegūtajiem kontaktiem, rīkot reģionālus seminārus, lai attiecīgās valstu amatpersonas un ekspertus informētu par dažādiem BTIK īstenošanas aspektiem (tostarp UVP), pārrunātu starpsanāksmju programmas tematus un to piemērošanu reģionos, kā arī apzinātu galveno personālu, valstu vajadzības un prasības un iespējamās valstis, kas saņemtu plašāku palīdzību konvencijas īstenošanai (skatīt 2. projektu).
      Ar šo projektu atbalstīs septītās pārskata konferences lēmumu un ieteikumu īstenošanu attiecībā uz BTIK IV pantu (jo īpaši nobeiguma deklarācijas 13. un 14. punktu) un 2012.–2015. gada starpsanāksmju programmu.
      2.1.2.   Gaidāmie projekta rezultāti

                  a)

                  Aizvien plašāka pievienošanās BTIK visos ģeogrāfiskos reģionos;

                  b)

                  labāka izpratne par BTIK attiecīgās valstu iestādēs un/vai BTIK jomā pastiprināti izvērsta kontaktu dibināšana apakšreģionos, lai veicinātu pievienošanos BTIK un tās īstenošanu;

                  c)

                  vajadzību apzināšana, lai pastiprinātu reģionālus un valsts mēroga pasākumus, kas paredzēti BTIK īstenošanai;

                  d)

                  valsts un reģionu mēroga bioloģiskā drošuma asociāciju izveides un pievienošanās tām veicināšana un atbalstīšana;

                  e)

                  plašākas palīdzības lūgumi, kas jāizpilda atbilstīgi 2. projektam.

            2.1.3.   Projekta apraksts un īstenošana
      Tiks rīkoti ne vairāk kā četri reģionu vai apakšreģionu semināri, attiecīgā gadījumā sadarbojoties ar starptautiskām un reģionālām organizācijām un saskaņojot ar 2012.–2015. gada BTIK starpsanāksmju programmu.
      Uz semināriem tiks aicinātas gan BTIK līgumslēdzējas valstis, gan tās valstis, kas nav līgumslēdzējas valstis, kā arī attiecīgas starptautiskas un reģionālas organizācijas, valsts un reģionu bioloģiskā drošuma asociācijas, akadēmisko aprindu eksperti un nevalstiskās organizācijas (NVO).
      Reģionus un apakšreģionus dalībai semināros izraudzīsies, pamatojoties uz tādiem kritērijiem kā iepriekšējie pasākumi saistībā ar Vienotajām rīcībām 2006/184/KĀDP un 2008/858/KĀDP un Padomes Kopējās nostājas 2006/242/KĀDP (1) īstenošana, citi Savienības pasākumi (tostarp projekts par izcilības centriem), citu atbalsta sniedzēju pasākumi, kā arī novērtētas vajadzības un intereses BTIK procesu stiprināšanai reģionos.
      Seminārus izmantos iesaistes pasākumiem un informēšanai par plašākas palīdzības programmu un pieejamiem atbalsta pasākumiem.
      2.2.   2. projekts – Plašākas palīdzības programmas konvencijas īstenošanai valstu līmenī
      2.2.1.   Projekta mērķis
      Ar tiesību aktu, administratīvo un īstenošanas pasākumu, informēšanas pasākumu, rīcības kodeksu, bioloģiskā drošuma un drošības standartu palīdzību veicināt vispārēju pievienošanos BTIK un palielināt valstu spējas īstenot ar BTIK noteiktās saistības, tostarp iesniegt UVP, kā arī izveidot praktiskos pasākumus valsts līmeņa koordinācijai, izmantojot plašākas palīdzības programmas.
      2.2.2.   Gaidāmie projekta rezultāti

                  a)

                  Palielinās BTIK līgumslēdzēju valstu skaits;

                  b)

                  brīvprātīga BTIK īstenošana valstīs, pirms tās pievienojas konvencijai;

                  c)

                  atbilstīgu tiesību aktu vai administratīvu pasākumu, arī krimināltiesību noteikumu pieņemšana, aptverot visu to aizliegumu un preventīvo pasākumu spektru, kas paredzēti BTIK un ko izstrādājusi septītā pārskata konference;

                  d)

                  efektīva īstenošana un ieviešana, lai novērstu BTIK pārkāpumus un piemērotu sankcijas pārkāpumu gadījumos;

                  e)

                  valstu mehānismu izveidošana vai stiprināšana UVP lūgtās informācijas sagatavošanai un ikgadējai iesniegšanai, lai palielinātu to līgumslēdzēju valstu skaitu, kuras piedalās UVP apmaiņā;

                  f)

                  labāka koordinācija un visu BTIK procesā iesaistīto ieinteresēto personu, arī valsts un reģionu bioloģiskā drošuma asociāciju un privātā sektora kontaktu veidošana, lai veicinātu efektīvu konvencijas īstenošanu;

                  g)

                  informētības palielināšanas programmu, rīcības kodeksu un bioloģiskā drošuma un bioloģiskās drošības standartu popularizēšana.

            2.2.3.   Projekta apraksts
      Septītajā pārskata konferencē tika apstiprināts tas, ka vajadzīgo valstu pasākumu ieviešana un īstenošana palielinātu BTIK efektivitāti. Minētajā konferencē līgumslēdzējas valstis tika aicinātas pieņemt juridiskus, administratīvus, tiesiskus un cita veida pasākumus, kas paredzēti, lai pastiprinātu BTIK īstenošanu vietējā mērogā un lai nodrošinātu mikrobioloģisku vai citu bioloģisku izraisītājfaktoru vai toksīnu drošumu un drošību. Minētajā konferencē tika uzsvērts, ka līgumslēdzējām valstīm ir būtiski apmainīties ar informāciju UVP veidā, un atzīta vajadzība palielināt to līgumslēdzēju valstu skaitu, kuras piedalās UVP. Minētajā konferencē tika panākta vienošanās par to, ka, lai sekmētu BTIK vispārēju pieņemšanu, ir vajadzīgi līgumslēdzēju valstu turpmāki saskaņoti centieni divpusēju, reģionālu un daudzpusēju pasākumu veidā.
      Pamatojoties uz Vienotās rīcības 2008/858/KĀDP īstenošanā gūto pieredzi, plašākas palīdzības programmas konvencijas īstenošanai valstu līmenī tiks piešķirtas ne vairāk kā astoņām valstīm, kuras ar 1. projektā minēto reģionālo semināru palīdzību tiks atzītas par šīm programmām piemērotām.
      Katra programma ilgs apmēram 12 mēnešus, tā būs saistīta ar ES delegāciju dalību tās saņēmējvalstīs un attiecīgā gadījumā – ANO reģionālajos atbruņošanās birojos, un tajā ietilps šādi elementi:

                  —

                  sākotnējais valsts līmeņa seminārs, lai kopā pulcētu attiecīgās vietējās aģentūras un ieinteresētās personas un lai iepazīstinātu ar dažādām BTIK koncepcijām, apzinātu motivētus un uzticamus vietējos partnerus, kā arī lai veiktu vajadzību un prioritāšu sākotnēju izvērtējumu,

                  —

                  tāda strukturēta palīdzības plāna (rīcības plāns) izstrādāšana, kas īpaši pielāgots saņēmējvalstij un kas programmas gaitā būtu saistīti ar dažādu palīdzības sniedzēju apmeklējumiem un/vai semināriem, kā arī ar apmācību, ko sniedz ES dalībvalstīs vai citviet,

                  —

                  rīcības plāna īstenošana, atbalsta sniedzējiem, piemēram, Interpolam, PVO, VERTIC, ES dalībvalstīm, BTIK ĪAG un akadēmiskām iestādēm vadot attiecīgos atbalsta pasākumus (piemēram, tiesību aktu izstrādi, apmācību bioloģiskā drošuma un bioloģiskās drošības jomā, UVP sagatavošanu, policijas apmācību, zinātnieku informēšanu, plānošanu attiecībā uz reaģēšanu ārkārtas situācijās utt.),

                  —

                  nobeiguma seminārs pēc pasākumu pabeigšanas, kurā tiks apkopots paveiktais, aģentūras informēs par to veiktajiem pasākumiem un panākumiem un tiks izvērtētas vajadzības sniegt papildu vai turpmāku palīdzību,

                  —

                  lai atbalstītu BTIK vispārēju pieņemšanu, plašākas palīdzības programmas varētu īstenot arī valstīs, kuras nav līgumslēdzējas valstis, un šajā gadījumā pievienošanās BTIK būtu daļa no rīcības plāna, par ko vienotos ar saņēmējvalsti,

                  —

                  lai nodrošinātu efektīvu un produktīvu palīdzību, tiks rīkots ES seminārs, kas paredzēts ES ekspertiem, kuri saistībā ar 2. projektu palīdz saņēmējvalstīm, un tā mērķis būs pārrunāt paraugpraksi un atbilstīgi sagatavoties palīdzības pasākumiem.

            2.3.   3. projekts – Palīglīdzekļi un palīgpasākumi
      2.3.1.   Projekta mērķis
      Sniegt palīglīdzekļus un palīgpasākumus, kas veicinātu un palīdzētu BTIK efektīvi īstenot valsts līmenī, tostarp iesniegt UVP.
      2.3.2.   Gaidāmie projekta rezultāti

                  a)

                  Norāžu brošūra par konvencijas īstenošanu valsts līmenī;

                  b)

                  pārskatīta UVP norāžu brošūra;

                  c)

                  UVP elektroniskas iesniegšanas sistēma;

                  d)

                  lielāka jaunattīstības valstu dalība BTIK starpsanāksmju programmā;

                  e)

                  lielākas spējas attiecībā uz ANO ģenerālsekretāra mehānismu iespējamas bioloģisko un toksisko ieroču lietošanas izmeklēšanai.

            2.3.3.   Projekta apraksts
      Septītajā pārskata konferencē tika nolemts, ka pastiprināt konvencijas īstenošanu valstīs būs pastāvīgs darba kārtības jautājums visā 2012.–2015. gada starpsanāksmju programmā. Izskatāmie temati ietver konkrētus pasākumus, ar ko pilnīgi un visaptveroši īstenot BTIK, jo īpaši tās III un IV pantu, kā arī iespējas un līdzekļus, ar kuriem paplašināt konvencijas īstenošanu valstīs un apmainīties ar paraugpraksi un pieredzi.
      Septītajā pārskata konferencē tika nolemts pieņemt ziņošanas veidlapu UVP iesniegšanai pārskatīšanu. Tika arī nolemts, ka ĪAG sadarbībā ar līgumslēdzējām valstīm izskatīs un izstrādās iespējas UVP iesniegt elektroniski.
      Septītajā pārskata konferencē sīkāk pārrunāja un apstiprināja konkrētus pasākumus, ar ko atbalstīt un palielināt to jaunattīstības valstu dalību starpsanāksmju programmas sanāksmēs, kuras ir līgumslēdzējas valstis.
      Septītajā pārskata konferencē tika minēts ANO ģenerālsekretāra mehānisms iespējamas ķīmisko un bioloģisko ieroču lietošanas izmeklēšanai. Būtu ārkārtīgi svarīgi popularizēt šo mehānismu, tostarp ar specializētu, ekspertiem paredzētu mācību kursu starpniecību.
      Pamatojoties uz Vienotās rīcības 2008/858/KĀDP īstenošanā gūto pieredzi un turpinot jau pabeigtos un/vai sāktos pasākumus, tiks veiktas šādas darbības:

                  a)

                  izstrādāt visaptverošu dokumentāciju (norāžu brošūra), ar kuru sniegs pārskatu par BTIK līgumslēdzēju valstu saistībām un kurā būs ietverti valstīs veicamie pasākumi, ar ko pilnībā īstenot BTIK. Brošūra būs izstrādāta kā īstenošanas pasākumu līdzekļu kopums, un tajā tiks sniegti paraugprakses piemēri, tajā pašā laikā ievērojot atšķirības valstu procedūrās. Tās izstrādes procesā notiks apspriedes ar ekspertiem no ES dalībvalstīm, BTIK līgumslēdzējām valstīm, attiecīgām starptautiskām organizācijām, kā arī nevalstisko sektoru, kas ir iesaistīts BTIK īstenošanā. Brošūru izdos visās oficiālajās ANO valodās. Vispārēju brošūras izstrādes koordināciju nodrošinās ANO ALB;

                  b)

                  atbilstīgi septītajā pārskata konferencē pieņemtajam lēmumam – pārskatīt un sīkāk izstrādāt UVP norāžu brošūru, kas sagatavota saskaņā ar Vienoto rīcību 2008/858/KĀDP;

                  c)

                  izstrādāt un uzturēt elektronisku instrumentu UVP iesniegšanai, apstrādei un izplatīšanai (elektroniska UVP iekārta);

                  d)

                  turpināt attīstīt ĪAG tīmekļa vietni un ar to saistītos IT un saziņas līdzekļus;

                  e)

                  sponsorēt to, lai BTIK starpsanāksmju programmā varētu piedalīties eksperti no ne vairāk kā desmit jaunattīstības valstīm;

                  f)

                  rīkot starptautiskas mācības par ANO ģenerālsekretāra mehānismu iespējamas bioloģisko ieroču lietošanas izmeklēšanai; sponsorēt ekspertu dalību mācībās.

            3.   PROCESUĀLI ASPEKTI, KOORDINĀCIJA
      Koordinācijas komiteja sāks projektu īstenošanu, lai noteiktu ar sadarbību saistītās procedūras un praktiskos pasākumus. Koordinācijas komiteja regulāri, vismaz reizi sešos mēnešos, pārskatīs projektu īstenošanu, arī izmantojot elektroniskus saziņas līdzekļus.
      Koordinācijas komitejā būs AP un ANO ALB pārstāvji.
      Visus saskaņā ar šo lēmumu sniegtus palīdzības un sadarbības lūgumus no līgumslēdzējām valstīm, kuras nav ES dalībvalstis, iesniedz ANO ALB. ANO ALB attiecīgi pārskatīs un izvērtēs minētos pieteikumus un iesniegs ieteikumus Koordinācijas komitejai. Koordinācijas komiteja izskatīs palīdzības lūgumu pieteikumus, kā arī rīcības plānus un to īstenošanu. Pēc AP ierosinājuma un ņemot vērā diskusiju rezultātus Koordinācijas komitejā, AP, apspriežoties ar kompetentajām Padomes darba grupām, pieņems galīgo lēmumu par atbalsta saņēmējvalstīm.
      Lai nodrošinātu nopietnu atbildības uzņemšanos un ES ierosināto un saņēmējvalstu veikto pasākumu stabilitāti, ir paredzēts, ka, ja vien iespējams, izraudzītām saņēmējvalstīm lūgs izstrādāt rīcības plānus, kuros inter alia būs izklāstīts konkrēts finansēto pasākumu (tostarp no valsts līdzekļiem) veikšanas grafiks, dati par projekta apjomu un ilgumu, galvenās ieinteresētās personas. ANO ALB vai ES dalībvalstis attiecīgā gadījumā tiks iesaistītas minēto rīcības plānu izstrādē. Projektus īstenos saskaņā ar rīcības plāniem.
      4.   ZIŅOJUMU SNIEGŠANA UN IZVĒRTĒŠANA
      ANO ALB iesniedz AP regulārus sešu mēnešu progresa ziņojumus par projektu īstenošanu. Papildus minētajam tiek iesniegti ziņojumi par atsevišķiem ar palīdzību saistītiem pasākumiem, kas saņēmējvalstīs notiek atbilstīgi izveidotajiem rīcības plāniem. Ziņojumus nosūta attiecīgajai Padomes darba grupai gūto panākumu izvērtēšanai un vispārējam projektu novērtējumam, un iespējamu turpmāko pasākumu ierosināšanai.
      Kad vien iespējams, BTIK līgumslēdzējas valstis tiks informētas par projektu īstenošanu, tostarp ar elektronisko saziņas līdzekļu starpniecību.
      5.   ES DALĪBVALSTU EKSPERTU DALĪBA
      Lēmuma veiksmīgai īstenošanai ir vajadzīga aktīva ES dalībvalstu ekspertu iesaiste. ANO ALB tiks mudināts izmantot minēto ekspertu zināšanas. Lēmumā paredz segt ekspertu misiju izmaksas saistībā ar projektu īstenošanu.
      Paredzams, ka par ierastu paredzēto palīdzības apmeklējumu (piemēram, juridiskas palīdzības vai palīdzība ar UVP) praksi uzskatīs apmeklējumu, kurā dodas ne vairāk kā trīs eksperti un kas nav ilgāks par piecām dienām.
      6.   DARBĪBAS ILGUMS
      Kopējais paredzētais projektu īstenošanas ilgums ir 24 mēneši.
      7.   LABUMA GUVĒJI
      Ieguvēji no pasākumiem, kas saistīti ar BTIK vispārēju pieņemšanu, ir valstis, kas nav BTIK līgumslēdzējas valstis (gan parakstītājvalstis, gan valstis, kas nav parakstījušas konvenciju).
      Ieguvēji no pasākumiem, kas saistīti ar konvencijas īstenošanu valstu līmenī, ir gan BTIK līgumslēdzējas valstis, gan valstis, kas nav līgumslēdzējas valstis, kā arī valstu un reģionu bioloģiskā drošuma asociāciju pārstāvji, privātais sektors, zinātniskās aprindas un NVO.
      Ieguvēji no pasākumiem, kas saistīti ar UVP, ir BTIK līgumslēdzējas valstis.
      8.   TREŠO PERSONU PĀRSTĀVJI
      Lai veicinātu reģionu atbildības uzņemšanos un projektu ilgtspējību, ar šo lēmumu piešķir līdzekļus tādu ekspertu līdzdalībai, kas nāk no valstīm, kuras nav ES dalībvalstis, tostarp no attiecīgām reģionālām un starptautiskām organizācijām. Tiks finansēta ANO ALB dalība BTIK semināros un sanāksmēs. BTIK līgumslēdzēju valstu sanāksmju priekšsēdētāja piedalīšanos var finansēt katrā gadījumā atsevišķi.
      9.   ĪSTENOTĀJA STRUKTŪRA – PERSONĀLA JAUTĀJUMI
      Tā kā šajā lēmumā paredzētie ANO ALB pasākumi nav iekļauti budžetā, būs vajadzīgs papildu personāls.

         (1)  OV L 88, 25.3.2006., 65. lpp.


title: Padomes Lēmums (1991. gada 18. marts) par paziņojumu, ka Kopiena piemēros 1989. gada Starptautisko nolīgumu par džutu un džutas produktiem

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31991D0152

Oficiālais Vēstnesis L 075 , 21/03/1991 Lpp. 0056 - 0056 Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 11 Sējums 16 Lpp. 0246  Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 11 Sējums 16 Lpp. 0246

		Padomes Lēmums(1991. gada 18. marts)par paziņojumu, ka Kopiena piemēros 1989. gada Starptautisko nolīgumu par džutu un džutas produktiem(91/152/EEK)EIROPAS KOPIENU PADOME,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 113. un 116. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,tā kā 1990. gada 20. decembrī Kopiena un tās dalībvalstis parakstīja 1989. gada Starptautisko nolīgumu par džutu un džutas produktiem [1];tā kā visas dalībvalstis ir norādījušas savu nodomu piemērot šo nolīgumu;tā kā Kopienai un tās dalībvalstīm jāziņo Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāram par savu nodomu piemērot šo nolīgumu,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsKopiena un tās dalībvalstis, izpildot nepieciešamās iekšējās procedūras, paziņo Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāram to, ka tās piemēros 1989. gada Starptautisko nolīgumu par džutu un džutas produktiem kā importētājas dalībvalstis tad, kad tas stāsies spēkā atbilstīgi 40. panta 3. punktam.2. pantsAr šo Padomes priekšsēdētājs ir pilnvarots iecelt personas, kam piešķirtas pilnvaras iesniegt paziņošanas dokumentu Eiropas Ekonomikas kopienas vārdā.Briselē, 1991. gada 18. martāPadomes vārdā —priekšsēdētājsJ.-C. Juncker[1] OV L 29, 4.2.1991., 4. lpp.--------------------------------------------------


title: 2006/457/EK,Euratom: Padomes un Komisijas Lēmums ( 2005. gada 21. februāris ), par protokola noslēgšanu Partnerības un sadarbības nolīgumam, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Krievijas Federāciju, no otras puses, lai ņemtu vērā Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai

text:
               6.7.2006

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 185/21

      PADOMES UN KOMISIJAS LĒMUMS

   (2005. gada 21. februāris)
   par protokola noslēgšanu Partnerības un sadarbības nolīgumam, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Krievijas Federāciju, no otras puses, lai ņemtu vērā Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai
   (2006/457/EK, Euratom)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME
   UN EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 44. panta 2. punktu, 47. panta 2. punkta pēdējo teikumu, 55. pantu, 57. panta 2. punktu, 71. pantu, 80. panta 2. punktu, 93., 94., 133. un 181.a pantu saistībā ar 300. panta 2. punkta otro teikumu un 300. panta 3. punkta pirmo daļu,
   ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 101. panta otro daļu,
   ņemot vērā 2003. gada Pievienošanās līgumu, un jo īpaši tā 2. panta 3. punktu,
   ņemot vērā 2003. gada Pievienošanās aktu, un jo īpaši tā 6. panta 2. punktu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1),
   ņemot vērā Padomes apstiprinājumu atbilstīgi Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 101. pantam,
   tā kā:

               (1)

               Protokolu Partnerības un sadarbības nolīgumam, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Krievijas Federāciju, no otras puses, lai ņemtu vērā Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai, Eiropas Kopienu un to dalībvalstu vārdā parakstīja 2004. gada 27. aprīlī.

               (2)

               Kamēr tas nebija stājies spēkā, protokolu provizoriski piemēroja no 2004. gada 1. maija.

               (3)

               Protokols būtu jāapstiprina,

         IR PIEŅĒMUŠAS ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Eiropas Kopienas, Eiropas Atomenerģijas kopienas un dalībvalstu vārdā ir apstiprināts Protokols Partnerības un sadarbības nolīgumam, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Krievijas Federāciju, no otras puses, lai ņemtu vērā Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai.
   Protokola teksts ir pievienots šim lēmumam (2).
   2. pants
   Padomes priekšsēdētājs Kopienas un tās dalībvalstu vārdā sniedz protokola 4. pantā paredzēto paziņojumu. Komisijas priekšsēdētājs vienlaicīgi sniedz šādu paziņojumu Eiropas Atomenerģijas kopienas vārdā.

      Briselē, 2005. gada 21. februārī

            Padomes vārdā–

            priekšsēdētājs

         J. ASSELBORN

            Komisijas vārdā–

            priekšsēdētājs

         J. M. BARROSO

      (1)  OV C 174 E, 14.7.2005., 44. lpp.

      (2)  Skatīt šā Oficiālā Vēstneša 17. lpp.


title: Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos lēmums ( 2011. gada 8. decembris ) par noteikumiem attiecībā uz datu aizsardzību

text:
               12.10.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 308/8

         Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos lēmums
   (2011. gada 8. decembris)
   par noteikumiem attiecībā uz datu aizsardzību
   2012/C 308/07
   AUGSTAIS PĀRSTĀVIS,
   ņemot vērā Padomes 2010. gada 26. jūlija Lēmumu, ar ko nosaka Eiropas Ārējās darbības dienesta organizatorisko struktūru un darbību (2010/427/ES) (“Padomes lēmums par EĀDD”), un jo īpaši tā 11. panta 3. punktu,
   IR PIEŅĒMIS ŠO LĒMUMU.
   1.   IEDAĻA

      VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

   1. pants
   Priekšmets un darbības joma
   Šajā lēmumā nosaka Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 45/2001 (turpmāk “regula”) īstenošanas noteikumus attiecībā uz Eiropas Ārējās darbības dienestu (turpmāk “EĀDD”), ievērojot minētās regulas 24. panta 8. punktu.
   2. pants
   Definīcijas
   Šajā lēmumā, neskarot regulā ietvertās definīcijas, izmanto šādas definīcijas:

               a)

               “par datu apstrādi atbildīgā persona” ir EĀDD, tā rīkotājdirektori, direktori vai līdzvērtīga lieluma vai funkciju dienestu vadītāji, kā arī Savienības delegāciju vadītāji, kuri atsevišķi vai kopā nosaka, kādiem mērķiem un līdzekļiem tiek veikta personas datu apstrāde;

               b)

               “datu aizsardzības koordinators” ir EĀDD darbinieks (AD funkciju grupa), kura uzdevums ir koordinēt un atbalstīt ar datu aizsardzību saistītu jautājumu risināšanu direktorātu vai līdzvērtīga lieluma vai funkciju dienestu līmenī, kā arī vajadzības gadījumā Savienības delegācijās;

               c)

               “apstrādātājs” ir EĀDD darbinieks vai līgumslēdzējs, kam par datu apstrādi atbildīgā persona ir uzticējusi veikt datu apstrādi;

               d)

               “EĀDD darbinieki” saskaņā ar 6. pantu Padomes Lēmumā par EĀDD ir tie ierēdņi un pārējie Eiropas Savienības iestāžu darbinieki, kas strādā EĀDD labā, tostarp darbinieki no dalībvalstu diplomātiskajiem dienestiem, kas norīkoti kā pagaidu darbinieki, un specializēti norīkoti valsts eksperti.

         2.   IEDAĻA

      DATU AIZSARDZĪBAS INSPEKTORS

   3. pants
   Datu aizsardzības inspektora (DAI) iecelšana un statuss
   1.   Galvenais izpilddirektors (GID) izvēlas un ieceļ DAI saskaņā ar regulas 24. panta 2. punktu un reģistrē viņu pie Eiropas datu aizsardzības uzraudzītāja (EDAU). DAI tieši sadarbojas ar GID.
   2.   DAI pilnvaru termiņš ir pieci gadi, un to var vienreiz atjaunot.
   3.   Pildot savus pienākumus, DAI darbojas neatkarīgi un sadarbībā ar EDAU. Jo īpaši DAI nedrīkst saņemt nekādus norādījumus no EĀDD iecēlējinstitūcijas vai no jebkuras citas personas saistībā ar regulas un šā lēmuma noteikumu iekšēju piemērošanu vai attiecībā uz viņa sadarbību ar EDAU. DAI regulāri piedalās datu aizsardzības mācību nodarbībās un GID šim nolūkam veic vajadzīgos pasākumus.
   4.   GID reizi gadā izvērtē to, kā DAI pilda savus uzdevumus un pienākumus, jo īpaši pamatojoties uz DAI gada ziņojumu un attiecīgi pēc apspriešanās ar EDAU. DAI var atbrīvot no amata tikai ar EDAU piekrišanu, ja DAI vairs neatbilst nosacījumiem, kas vajadzīgi pienākumu pildīšanai.
   5.   Neskarot procedūru, kas paredzēta DAI iecelšanai, tas saņem informāciju par visiem sakariem ar trešām personām saistībā ar regulas un šā lēmuma piemērošanu, jo īpaši attiecībā uz sadarbību ar EDAU.
   6.   Neskarot attiecīgos regulas noteikumus, uz DAI un tā darbiniekiem attiecas noteikumi un normas, ko piemēro Eiropas Savienības ierēdņiem un pārējiem darbiniekiem.
   4. pants
   Pienākumi
   DAI:

               a)

               nodrošina, ka par datu apstrādi atbildīgās personas, datu aizsardzības koordinatori un datu subjekti ir informēti par viņu tiesībām un pienākumiem saskaņā ar regulu un šo lēmumu un datu apstrādes darbības nevar kaitēt datu subjektu tiesībām un brīvībām. Pildot šo pienākumu, DAI cita starpā sagatavo informācijas un paziņojumu veidlapas, apspriežas ar ieinteresētajām personām un veicina vispārējo izpratni par datu aizsardzības jautājumiem;

               b)

               sniedz atbildes uz EDAU pieprasījumiem un atbilstoši savai kompetencei sadarbojas ar EDAU pēc tā pieprasījuma vai pēc savas iniciatīvas;

               c)

               Neatkarīgā darbībā nodrošina šīs regulas un šā lēmuma noteikumu iekšējo piemērošanu EĀDD;

               d)

               uztur reģistru par visām apstrādes darbībām, ko veic EĀDD, un saskaņā ar 14. un 15. pantu jebkurai personai ar EDAU starpniecību nodrošina tiešu vai netiešu piekļuvi šim reģistram; šāds reģistrs var būt arī elektroniskā formātā;

               e)

               paziņo EDAU par datu apstrādes darbībām, kas varētu radīt īpašus riskus, kuri minēti regulas 27. panta 2. punktā.

         5. pants
   Uzdevumi
   1.   Papildus 4. pantā noteiktajiem pienākumiem DAI:

               a)

               darbojas kā EĀDD iecēlējinstitūcijas un par datu apstrādi atbildīgo personu padomdevējs jautājumos saistībā ar regulas un šā lēmuma piemērošanu. Iecēlējinstitūcijas, attiecīgās par datu apstrādi atbildīgās personas un apstrādātāji, personāla komiteja un jebkurš EĀDD darbinieks var apspriesties ar DAI, neizmantojot oficiālo kārtību, par jebkuru jautājumu, kas attiecas uz regulas un šā lēmuma interpretāciju vai piemērošanu;

               b)

               pēc savas vai pēc iecēlējinstitūcijas, par datu apstrādi atbildīgo personu, apstrādātāju, personāla komitejas vai jebkura EĀDD darbinieka iniciatīvas izmeklē jautājumus un gadījumus, kas ir tieši saistīti ar viņa uzdevumiem un kas viņam kļuvuši zināmi, un par rezultātiem ziņo iecēlējinstitūcijai vai personai, kura ierosinājusi izmeklēšanu. Ja to uzskata par vajadzīgu, attiecīgi būtu jāinformē arī citas puses. Ja sūdzību iesniedz fiziska persona vai fiziskas personas vārdā, DAI, cik iespējams, jānodrošina pieprasījuma konfidencialitāte, ja vien attiecīgais datu subjekts nav skaidri piekritis tam, ka ar viņa pieprasījumu rīkojas citādi;

               c)

               pildot savus pienākumus, sadarbojas ar citu Savienības iestāžu un struktūru datu aizsardzības inspektoriem, jo īpaši veicot pieredzes un labākās prakses apmaiņu;

               d)

               starptautiskā līmenī attiecīgi pārstāv Augsto pārstāvi vai EĀDD visos ar datu aizsardzību saistītos jautājumos, neskarot Līgumu noteikumus, tostarp jo īpaši Līguma par Eiropas Savienības darbību 218. pantu.

               e)

               iesniedz gada pārskatu par savu darbību Augstajam pārstāvim un dara to pieejamu EĀDD darbiniekiem.

         2.   Neskarot 4. panta b) apakšpunktu, 5. panta 1. punkta b) un c) apakšpunktu un 15. pantu, DAI un viņa personāls neizpauž informāciju vai dokumentu saturu, kuri nonāk viņu rīcībā, pildot pienākumus un uzdevumus.
   6. pants
   Pilnvaras
   Pildot uzticētos uzdevumus un pienākumus, DAI:

               a)

               jebkurā laikā ir pieejami dati, kas ir apstrādes darbību priekšmets, kā arī viņam ir dota pieeja visiem birojiem, datu apstrādes iekārtām un datu nesējiem;

               b)

               var lūgt EĀDD juridisko lietu nodaļas juridiskus atzinumus;

               c)

               var piesaistīt ārējo informācijas tehnoloģijas ekspertu pakalpojumus, iepriekš vienojoties ar kredītrīkotāju saskaņā ar Finanšu regulu (Regula (EK, Euratom) Nr. 1605/2002) un tās īstenošanas noteikumiem;

               d)

               var, neskarot EDAU pienākumus un pilnvaras, ierosināt administratīvus pasākumus un sniegt vispārējus ieteikumus par regulas un šā lēmuma atbilstošu piemērošanu;

               e)

               īpašos gadījumos var sniegt jebkādus citus ieteikumus augstākstāvošiem EĀDD un/vai citām iesaistītām personām par datu aizsardzības praktisku uzlabošanu;

               f)

               var informēt EĀDD iecēlējinstitūciju par to, ka kāds darbinieks neievēro regulā un šajā lēmumā noteiktos pienākumus, un ierosināt administratīvu izmeklēšanu, ko sāk, ņemot vērā iespējamo regulas 49. panta piemērošanu.

         7. pants
   Resursi
   DAI viņa pienākumu un uzdevumu izpildei nodrošina pienācīgu personālu un līdzekļus.
   3.   IEDAĻA

      SUBJEKTU TIESĪBAS UN PIENĀKUMI DATU AIZSARDZĪBAS JOMĀ

   8. pants
   Iecēlējinstitūcija
   1.   Ja Civildienesta noteikumu 90. panta nozīmē tiek iesniegta sūdzība sakarā ar regulas vai šā lēmuma pārkāpumu, iecēlējinstitūcija apspriežas ar DAI, kas rakstiski sniedz atzinumu ne vēlāk kā 15 dienu laikā pēc pieprasījuma saņemšanas. Ja, šim termiņam beidzoties, DAI nav sniedzis atzinumu iecēlējinstitūcijai, to vairs neuzskata par vajadzīgu. Iecēlējinstitūcijai DAI atzinums nav saistošs.
   2.   DAI tiek informēts par katru izskatāmo jautājumu, kas ir vai var būt saistīts ar datu aizsardzību.
   9. pants
   Par datu apstrādi atbildīgās personas
   1.   Par datu apstrādi atbildīgajām personām ir jānodrošina, ka visas apstrādes darbības, par kurām šīs personas ir atbildīgas, atbilst šīs regulas un šā lēmuma noteikumiem. Vajadzības gadījumā tās var uzticēt datu apstrādes uzdevumus EĀDD darbiniekiem, kuri ir viņu pakļautībā, vai līgumslēdzējiem saskaņā ar regulas 23. pantu.
   2.   Par datu apstrādi atbildīgās personas jo īpaši:

               a)

               iepriekš informē DAI par jebkuru datu apstrādes darbību vai to kopumu, ko paredzēts veikt vienā vai vairākos savstarpēji saistītos nolūkos, kā arī par jebkādām būtiskām izmaiņām kādā esošā datu apstrādes darbībā;

               b)

               palīdz DAI un EDAU to attiecīgo pienākumu izpildē, jo īpaši atbildēs uz viņu pieprasījumiem sniedzot informāciju ne vēlāk kā 30 dienu laikā;

               c)

               sadarbojas ar datu aizsardzības koordinatoriem, lai izveidotu esošo personas datu apstrādes darbību sarakstu;

               d)

               īsteno attiecīgus tehniskus un organizatoriskus pasākumus un sniedz atbilstīgos noradījumus apstrādātājiem, lai nodrošinātu tādu datu apstrādes konfidencialitāti un drošības līmeni, kas atbilst riskam, kuru rada datu apstrāde;

               e)

               vajadzības gadījumā apspriežas ar DAI par datu apstrādes darbību atbilstību regulas un šā lēmuma noteikumiem, un jo īpaši gadījumos, kad tām ir iemesls uzskatīt, ka dažas datu apstrādes darbības nav saderīgas ar regulas 4. līdz 10. pantu. Tās var arī apspriesties ar DAI un/vai dienesta informācijas tehnoloģiju drošības ekspertiem par jautājumiem saistībā ar datu apstrādes darbību konfidencialitāti un atbilstoši regulas 22. pantam veiktajiem drošības pasākumiem.

         10. pants
   Koordinatori
   1.   Katrs rīkotājdirektors vai direktors, vai līdzvērtīga lieluma vai funkciju dienesta vadītājs vai Savienības delegāciju vadītāji, ja vajadzīgs, ieceļ datu aizsardzības koordinatoru, kurš darbojas viņa pakļautībā.
   Neskarot DAI amata pienākumus, katrs koordinators:

               a)

               palīdz uzturēt visu esošo personas datu apstrādes darbību sarakstu un sadarbojas ar DAI, lai izveidotu un atjauninātu esošo personas datu apstrādes darbību sarakstu;

               b)

               palīdz noteikt attiecīgās par datu apstrādi atbildīgās personas un apstrādātājus;

               c)

               ir tiesīgs no par datu apstrādi atbildīgajām personām, apstrādātājiem un EĀDD darbiniekiem saņemt atbilstīgu un vajadzīgu informāciju, kas nepieciešama viņa administratīvo uzdevumu veikšanai. Tas neattiecas uz tiesībām iegūt pieeju personu datiem, kuru apstrādi nodrošina par datu apstrādi atbildīgā persona.

               d)

               apstiprina DAI paredzētos apkopojošos paziņojumus par datu apstrādes darbību veidiem vai kategorijām.

         2.   Neskarot par datu apstrādi atbildīgās personas pienākumus, koordinatori:

               a)

               palīdz par datu apstrādi atbildīgajām personām pildīt to pienākumus;

               b)

               vajadzības gadījumā sekmē DAI un par datu apstrādi atbildīgo personu saziņu.

         11. pants
   EĀDD darbinieki
   1.   Visi EĀDD darbinieki palīdz piemērot personas datu apstrādes konfidencialitātes un drošības noteikumus, kā paredzēts regulas 21. un 22. pantā. EĀDD darbinieki, kam ir piekļuve personas datiem, tos apstrādā vienīgi saskaņā ar norādījumiem, ko devusi par datu apstrādi atbildīgā persona, ja vien valsts vai Savienības tiesību akti neparedz savādāk.
   2.   Jebkurš EĀDD darbinieks var iesniegt sūdzību EDAU saistībā ar aizdomām par tādu regulas vai šā lēmuma noteikumu pārkāpumu, kas reglamentē personas datu apstrādi, neizmantojot oficiālo kārtību, kā paredzēts EDAU izdotajos noteikumos.
   12. pants
   Datu subjekti
   1.   Papildus datu subjekta tiesībām būt attiecīgi informētam par jebkādu personas datu apstrādi, kas attiecas uz pašu datu subjektu, saskaņā ar regulas 11. un 12. pantu datu subjekti var vērsties pie attiecīgajām par datu apstrādi atbildīgajām personām, lai izmantotu savas tiesības atbilstīgi regulas 13. līdz 19. pantam, kā noteikts šā lēmuma 5. iedaļā.
   2.   Neierobežojot iespējas izmantot jebkādus tiesiskās aizsardzības līdzekļus, jebkurš datu subjekts var iesniegt sūdzību EDAU, kā paredzēts EDAU izstrādātajos noteikumos, ja datu subjekts uzskata, ka, par datu apstrādi atbildīgajai personai apstrādājot viņa personas datus, ir pārkāptas regulā vai šajā lēmumā paredzētās datu subjekta tiesības.
   3.   Nevienam datu subjektam nedrīkst nodarīt kaitējumu tādēļ, ka, atsaucoties uz regulas noteikumu pārkāpumu, ir iesniegta sūdzība EDAU vai lieta ir darīta zināma DAI.
   4.   IEDAĻA

      PAZIŅOTU DATU APSTRĀDES DARBĪBU REĢISTRS

   13. pants
   Paziņošanas procedūra
   1.   Par datu apstrādi atbildīgās personas ziņo DAI par visām personas datu apstrādes darbībām, izmantojot paziņojuma veidlapu, kas pieejama EĀDD un Savienības delegāciju iekštīkla vietnē (sadaļā “Datu aizsardzība”). Paziņojumu elektroniski pārsūta DAI. Paziņojuma apstiprinājumu kā rakstisku piezīmi nosūta DAI 10 darbdienu laikā. Saņēmis paziņojuma apstiprinājumu, DAI to publicē reģistrā.
   2.   Paziņojums ietver visu informāciju, kas paredzēta regulas 25. panta 2. punktā. Jebkurus grozījumus, kas ietekmē šo informāciju, tūlīt dara zināmus DAI.
   3.   Turpmākus noteikumus un procedūras, kas attiecas uz paziņošanas procedūru, kura jāievēro datu aizsardzības inspektoriem, iekļauj DAI izstrādātajos vispārīgajos ieteikumos.
   14. pants
   Reģistra saturs un mērķis
   1.   DAI uztur personas datu apstrādes darbību reģistru, ko izveido, pamatojoties uz paziņojumiem, kuri saņemti no personām, kas atbild par datu apstrādi.
   2.   Reģistrā norāda vismaz to informāciju, kas minēta regulas 25. panta 2. punkta a) līdz g) apakšpunktā. Tomēr DAI reģistrā ievadītā informācija izņēmuma kārtā var būt ierobežota, ja tas vajadzīgs, lai nodrošinātu konkrētas apstrādes darbības drošību.
   3.   Reģistrs kalpo EĀDD veikto personas datu apstrādes operāciju uzskaitei. Tas ir pieejams datu subjektiem, lai atvieglotu tiem viņu tiesību īstenošanu, kā noteikts regulas 13. līdz 19. pantā un šajā lēmumā.
   15. pants
   Piekļuve reģistram
   1.   DAI veic piemērotus pasākumus, lai jebkuram datu subjektam ar EDAU starpniecību nodrošinātu tiešu vai netiešu piekļuvi reģistram. DAI jo īpaši sniedz informāciju un palīdzību datu subjektiem par to, kā un kur var iesniegt pieprasījumus, lai piekļūtu reģistram.
   2.   Izņemot gadījumus, kad ir nodrošināta tiešsaistes pieeja, pieprasījumus par piekļuvi reģistram var sastādīt rakstiski, tostarp elektroniski, vienā no Līguma par Eiropas Savienību darbību 342. pantā minētajām valodām un pietiekami precīzi, lai DAI varētu identificēt attiecīgās apstrādes darbības. Pieprasījuma iesniedzējam tūlīt nosūta saņemšanas apliecinājumu.
   3.   Ja pieprasījums nav pietiekami precīzs, DAI lūdz iesniedzēju precizēt pieprasījumu un palīdz iesniedzējam to darīt. Ja pieprasījums attiecas uz lielu skaitu datu apstrādes darbību, lai rastu pieņemamu risinājumu, DAI var neformāli apspriesties ar pieprasījuma iesniedzēju.
   4.   Jebkurš datu subjekts var pieprasīt DAI izsniegt kopiju no reģistrā pieejamās informācijas par jebkuru paziņotu datu apstrādes darbību.
   5.   IEDAĻA

      PROCEDŪRA DATU SUBJEKTU TIESĪBU ĪSTENOŠANAI

   16. pants
   Vispārīgi noteikumi
   1.   Šajā iedaļā izklāstītās datu subjektu tiesības īstenot var tikai pašas attiecīgās fiziskās personas vai, izņēmuma gadījumos, ar pienācīgu pilnvarojumu šo personu vārdā. Rakstiskus pieprasījumus adresē attiecīgajai par datu apstrādi atbildīgajai personai, kopiju nosūtot DAI. Vajadzības gadījumā DAI palīdz datu subjektam noskaidrot attiecīgo par datu apstrādi atbildīgo personu. DAI nodrošina, ka ir pieejamas īpašas veidlapas. Par datu apstrādi atbildīgās personas apmierina pieprasījumu tikai tad, ja veidlapa ir pilnībā aizpildīta un pieprasījuma iesniedzēja personība ir pareizi apliecināta. Datu subjekti savas tiesības īsteno bez maksas.
   2.   Attiecīgā par datu apstrādi atbildīgā persona pieprasījuma iesniedzējam nosūta saņemšanas apliecinājumu piecu darbdienu laikā kopš pieprasījuma reģistrācijas. Ja vien nav paredzēts citādi, par datu apstrādi atbildīgā persona atbild uz pieprasījumu vēlākais piecpadsmit darbdienu laikā kopš pieprasījuma reģistrācijas un vai nu apmierina pieprasījumu, vai rakstiski izklāsta pilnīga vai daļēja atteikuma iemeslus, jo īpaši gadījumos, ja pieprasījuma iesniedzējs nav uzskatāms par datu subjektu.
   3.   Ja konstatē, ka datu subjekts ir pārkāpis noteikumus vai arī klaji nepareizi izmantojis savas tiesības, vai ja datu subjekts uzskata, ka datu apstrādes darbība nav likumīga, par datu apstrādi atbildīgajai personai jāapspriežas ar DAI par pieprasījumu un/vai jāiesaka datu subjektam vērsties pie DAI, kuram jāpieņem lēmums par pieprasījuma pamatotību un par turpmāko atbilstošo rīcību.
   4.   Jebkurš datu subjekts var apspriesties ar DAI par savu tiesību izmantošanu kādā konkrētā gadījumā. Neskarot iespējas izmantot jebkādus tiesiskās aizsardzības līdzekļus, katrs datu subjekts var iesniegt sūdzību EDAU, ja uzskata, ka, apstrādājot viņa personas datus, ir pārkāptas regulā paredzētās datu subjekta tiesības.
   17. pants
   Piekļuves tiesības
   Datu subjektam ir tiesības no par datu apstrādi atbildīgajām personām bez ierobežojumiem jebkurā laikā trijos mēnešos kopš pieprasījuma saņemšanas iegūt informāciju, kas minēta regulas 13. panta 2. punkta a) līdz d) apakšpunktā, ar šiem datiem iepazīstoties uz vietas vai arī saņemot kopiju, vajadzības gadījumā arī kopiju elektroniskā formā – atkarībā no pieprasījuma iesniedzēja vēlmēm.
   18. pants
   Tiesības labot datus
   Katrā datu subjekta pieprasījumā labot nepareizus vai nepilnīgus personas datus norāda attiecīgos datus un paredzamos labojumus. Par datu apstrādi atbildīgā persona nekavējoties izskata šo pieprasījumu.
   19. pants
   Tiesības bloķēt datus
   Attiecīgā par datu apstrādi atbildīgā persona tūlīt izskata jebkuru pieprasījumu bloķēt datus saskaņā ar regulas 15. pantu. Pieprasījumā norāda attiecīgos datus un iemeslus, kāpēc tie jābloķē. Pirms datu atbloķēšanas par datu apstrādi atbildīgā persona informē par to datu subjektu, kas iesniedzis pieprasījumu.
   20. pants
   Tiesības dzēst datus
   Datu subjekts var pieprasīt par datu apstrādi atbildīgajām personām tūlīt dzēst datus gadījumā, ja notikusi nelikumīga datu apstrāde, jo īpaši, ja pārkāpti regulas 4. līdz 10. panta noteikumi. Pieprasījumā norāda attiecīgos datus un iemeslus vai pierādījumus tam, ka datu apstrāde bijusi nelikumīga. Automatizētās reģistrācijas sistēmās datu dzēšanu galvenokārt nodrošina ar attiecīgiem tehniskiem līdzekļiem, nepieļaujot iespējamību turpmāk jebkādā veidā apstrādāt izdzēstos datus. Ja tehnisku iemeslu dēļ datus nevar dzēst, attiecīgā par datu apstrādi atbildīgā persona, apspriedusies ar DAI un ieinteresēto personu, tūlīt bloķē tādus datus.
   21. pants
   Paziņojums trešām personām
   Ja pēc datu subjekta pieprasījuma datus labo, izdzēš vai bloķē, datu subjekts no par datu apstrādi atbildīgajām personām var iegūt paziņojumu, kas adresēts trešām personām, kurām darīti zināmi datu subjekta personas dati, ja vien šāda darbība nav neiespējama vai neprasa nesamērīgas pūles.
   22. pants
   Tiesības iebilst
   Datu subjekts saskaņā ar regulas 18. pantu var iebilst pret tādu datu apstrādi, kuri attiecas uz viņu, un pret viņa personas datu izpaušanu vai izmantošanu. Pieprasījumā norāda attiecīgos datus un pamatojumu. Ja iebildums ir pamatots, šos datus vairs nedrīkst izmantot attiecīgajā datu apstrādes darbībā.
   23. pants
   Automatizēti individuāli lēmumi
   Datu subjektam ir tiesības nebūt automatizēta individuāla lēmuma subjektam regulas 19. panta nozīmē, ja vien šāds lēmums nav skaidri atļauts saskaņā ar attiecīgās valsts vai Savienības tiesību aktiem vai arī ar EDAU lēmumu, kas sargā datu subjekta likumīgās intereses. Jebkurā gadījumā jāparedz iespēja datu subjektam jau iepriekš darīt zināmu savu viedokli un apspriesties ar DAI.
   24. pants
   Izņēmumi un ierobežojumi
   1.   Par datu apstrādi atbildīgās personas var ierobežot šā lēmuma 17. līdz 21. pantā minētās tiesības, ciktāl to skaidri pieļauj regulas 20. pantā minētie likumīgie iemesli. Izņemot ārkārtas gadījumus, attiecīgā par datu apstrādi atbildīgā persona vispirms apspriežas ar DAI, kura viedoklis EĀDD nav saistošs. Par datu apstrādi atbildīgā persona nekavējoties atbild uz pieprasījumiem saistībā ar izņēmumiem un ierobežojumiem tiesību izmantošanā un pamato šo lēmumu.
   2.   Jebkurš datu subjekts var pieprasīt EDAU piemērot regulas 47. panta 1. punkta c) apakšpunktu.
   6.   IEDAĻA

      IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRA

   25. pants
   Praktiski jautājumi
   1.   Izmeklēšanas pieprasījumus adresē DAI rakstveidā, izmantojot īpašu veidlapu, ko DAI ir darījis pieejamu. Ja tiesības pieprasīt izmeklēšanu izmantotas klaji ļaunprātīgi, piemēram, ja viena un tā pati fiziskā persona pirms īsa laika iesniegusi identisku pieprasījumu, DAI nav pienākuma atbildēt pieprasījuma iesniedzējam.
   2.   Piecpadsmit dienu laikā kopš pieprasījuma saņemšanas DAI nosūta saņemšanas apliecinājumu iecēlējinstitūcijai vai personai, kas ierosinājusi izmeklēšanu, un pārliecinās par to, vai pieprasījums ir jāuzskata par konfidenciālu.
   3.   Par attiecīgo jautājumu DAI prasa rakstisku ziņojumu no tās par personas datu apstrādi atbildīgās personas, kas atbildīga par konkrēto datu apstrādes darbību. Par datu apstrādi atbildīgā persona 15 dienu laikā sniedz atbildi DAI. DAI var pieprasīt papildu informāciju no citiem EĀDD dienestiem, piemēram, EĀDD Drošības nodaļas un Informācijas drošības nodaļas (Infosec). Vajadzības gadījumā DAI par šo jautājumu var pieprasīt atzinumu no EĀDD juridisko lietu nodaļas. Informāciju vai atzinumu DAI sniedz 30 dienu laikā.
   4.   Vēlākais trīs mēnešu laikā pēc pieprasījuma saņemšanas DAI atbild iecēlējinstitūcijai un pieprasījuma iesniedzējam.
   7.   IEDAĻA

      NOSLĒGUMA NOTEIKUMI

   26. pants
   Ja pastāv jebkāda neatbilstība starp šā lēmuma noteikumiem un regulas noteikumiem, noteicošā ir regula.
   27. pants
   Šo lēmumu dara zināmu EĀDD darbiniekiem, izmantojot atbilstošus līdzekļus, jo īpaši to publicējot EĀDD un Savienības delegāciju iekštīkla vietnē (sadaļā “Datu aizsardzība”).
   28. pants
   Stāšanās spēkā
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2011. gada 8. decembrī

            Augstā pārstāve –
         C. ASHTON


title: Padomes Lēmums (ES) 2017/1753 (2017. gada 14. septembris), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli un locekļa aizstājēju, ko izvirzījusi Itālijas Republika

text:
               26.9.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 246/5

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2017/1753
   (2017. gada 14. septembris),
   ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli un locekļa aizstājēju, ko izvirzījusi Itālijas Republika
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 305. pantu,
   ņemot vērā Itālijas valdības priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2015. gada 26. janvārī, 2015. gada 5. februārī un 2015. gada 23. jūnijā pieņēma Lēmumus (ES) 2015/116 (1), (ES) 2015/190 (2) un (ES) 2015/994 (3), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus. 2016. gada 21. aprīlī un 2016. gada 17. oktobrī attiecīgi ar Padomes Lēmumiem (ES) 2016/643 (4) un (ES) 2016/1860 (5)
                  Mauro D'ATTIS kungs tika atkārtoti iecelts par locekli.

               (2)

               Pēc tam, kad beidzies termiņš pilnvarojumam, uz kura pamata tika izvirzīts Mauro D'ATTIS kungs (Consigliere comunale di Brindisi (BR)), ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa vieta.

               (3)

               Pēc tam, kad beidzies termiņš pilnvarojumam, uz kura pamata tika izvirzīta Benedetta BRIGHENTI kundze (Vice Sindaco del Comune di Castelnuovo Rangone (MO)), ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa aizstājēja vieta,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2020. gada 25. janvārim, Reģionu komitejā tiek iecelti:

               a)

               par locekli:

                           —

                              Sig. Mauro D'ATTIS, Assessore del Comune di Roccafiorita (ME) (pilnvarojuma maiņa),

                     un

               b)

               par locekļa aizstājēju:

                           —

                              Sig.ra Benedetta BRIGHENTI, Consigliere comunale del Comune di Castelnuovo Rangone (MO) (pilnvarojuma maiņa).

         2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2017. gada 14. septembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         A. ANVELT

      (1)  Padomes Lēmums (ES) 2015/116 (2015. gada 26. janvāris), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus (OV L 20, 27.1.2015., 42. lpp.).

      (2)  Padomes Lēmums (ES) 2015/190 (2015. gada 5. februāris), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus (OV L 31, 7.2.2015., 25. lpp.).

      (3)  Padomes Lēmums (ES) 2015/994 (2015. gada 23. jūnijs), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus (OV L 159, 25.6.2015., 70. lpp.).

      (4)  Padomes Lēmums (ES) 2016/643 (2016. gada 21. aprīlis), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli, ko izvirzījusi Itālijas Republika (OV L 108, 23.4.2016., 35. lpp.).

      (5)  Padomes Lēmums (ES) 2016/1860 (2016. gada 17. oktobris), ar ko ieceļ Reģionu komitejas divus locekļus un locekļa aizstājēju, ko izvirzījusi Itālijas Republika (OV L 284, 20.10.2016., 31. lpp.).


title: Padomes lēmums (2004. gada 13. decembris), ar ko ieceļ Euratom Apgādes aģentūras Padomdevējas komitejas locekļus

text:
               22.4.2005

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 98/1

      PADOMES LĒMUMS

   (2004. gada 13. decembris),
   ar ko ieceļ Euratom Apgādes aģentūras Padomdevējas komitejas locekļus
   (2005/C 98/01)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 54. panta otro un trešo daļu,
   ņemot vērā Euratom Apgādes aģentūras Statūtu (1) X pantu,
   ņemot vērā Padomes 1999. gada 14. jūnija lēmumu, ar ko ieceļ Euratom Apgādes aģentūras Padomdevējas komitejas locekļus (2),
   ņemot vērā Komisijas atzinumu,
   tā kā:
   būtu jāieceļ minētās komitejas locekļi laikposmam līdz 2005. gada 28. martam, ņemot vērā dalībvalstu valdību piedāvātos kandidātus no tām dalībvalstīm, kuras līdz šīm komitejā nebija pārstāvētas,
   IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU.
   Vienīgais pants.
   Ar šo par Euratom Apgādes aģentūras Padomdevējas komitejas locekļiem tiek ieceltas šādas personas:

               Kipra (1 amata vieta)

                  Panicos DEMETRIADES kungs

               Čehijas Republika (3 amata vietas)

                  Miroslav ŠEDINA kungs

                  Zdeněk HUBÁČEK kungs

                  Vladimír HLAVINKA kungs

               Igaunija (1 amata vieta)

                  Merle LUST kundze

               Ungārija (3 amata vietas)

                  Zoltán HORVÁTH kungs

                  Ákos PETŐ kungs

                  Ágnes SZÉL kundze

               Latvija (1 amata vieta)

                  Andrejs SALMIŅA kungs

               Lietuva (1 amata vieta)

                  Donaldas JASULAITIS kungs

               Polija (5 amata vietas)

                  Stefan CHWASZCZEWSKI kungs

                  Katarzyna HINCZ kundze

                  Jacek Tadeusz KANIEWSKI kungs

                  Grzegorz KRZYSZTOSZEK kungs

                  Wladyslaw SIKORA kungs

               Slovēnija (1 amata vieta)

                  Ivo NOVAK kungs

               Slovākija (2 amata vietas)

                  Michal DURANKO kungs

                  Eduard ĎURČEK kungs.

      Briselē, 2004. gada 13. decembrī

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         B.R. BOT

      (1)  OV 27, 6.12.1958., 534/58. lpp. Statūtos jaunākie grozījumi izdarīti ar 1 punkta c) apakšpunktu Pievienošanās aktu II pielikuma 12. nodaļas “Enerģija” iedaļā A. “Vispārējie jautājumi” (OV L 236, 23.9.2003., 586. lpp.).

      (2)  OV C 186, 2.7.1999., 1. lpp.