title: Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1720/1999/EK (1999. gada 12. jūlijs), ar ko pieņem vairākas darbības un pasākumus, lai nodrošinātu to, ka Eiropas komunikāciju tīkli elektroniskai datu apmaiņai starp pārvaldes iestādēm (IDA) būtu savietojami un pieejami

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31999D1720

Oficiālais Vēstnesis L 203 , 03/08/1999 Lpp. 0009 - 0013

		Eiropas Parlamenta un padomes Lēmums Nr. 1720/1999/EK(1999. gada 12. jūlijs),ar ko pieņem vairākas darbības un pasākumus, lai nodrošinātu to, ka Eiropas komunikāciju tīkli elektroniskai datu apmaiņai starp pārvaldes iestādēm (IDA) būtu savietojami un pieejamiEIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 156. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu [1],ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu [2],ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu [3],saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru [4],(1) tā kā Padome savā 1994. gada 20. jūnija rezolūcijā [5] ir uzsvērusi vajadzību pēc saskaņošanas jautājumā par informācijas apmaiņu starp pārvaldes iestādēm;(2) tā kā Padome savā 1996. gada 21. novembra rezolūcijā [6] ir noteikusi jaunas politikas prioritātes attiecībā uz informācijas sabiedrību;(3) tā kā Komisija savā 1994. gada 19. jūlija paziņojumā ir ierosinājusi darbības plānu attiecībā uz informācijas sabiedrību;(4) tā kā Komisija ir izstrādājusi darbības plānu vienotam tirgum;(5) tā kā Eiropas Parlaments savā 1997. gada 12. jūnija rezolūcijā [7] ir aicinājis Eiropas Savienību un dalībvalstis veikt darbības jaunu informācijas un komunikāciju tehnoloģiju (IKT) izstrādei un ieviešanai nākamajā desmitgadē;(6) tā kā Eiropas Parlaments un Padome ar Lēmumu Nr. 2717/95/EK [8] ir pieņēmuši vairākas vadlīnijas Eiro-ISDN kā Eiropas komunikāciju tīkla izstrādei;(7) tā kā Eiropas Parlaments un Padome ar Lēmumu Nr. 1336/97/EK [9] ir pieņēmuši vairākas vadlīnijas attiecībā uz Eiropas telekomunikāciju tīkliem;(8) tā kā Padome savā 1995. gada 7. aprīļa ieteikumā par kopējiem informācijas tehnoloģiju drošības novērtēšanas kritērijiem (ITSEC) [10] ir ieteikusi piemērot drošības novērtēšanas kritērijus novērtēšanas un sertificēšanas shēmās;(9) tā kā, lai izveidotu ekonomikas un monetāro savienību, īstenotu Kopienas politikas un darbības un atbalstītu sakarus starp Kopienas iestādēm un organizācijām, ir jāizstrādā vienotas datu komunikācijas sistēmas starp pārvaldes iestādēm, turpmāk tekstā - "telemātikas tīkli";(10) tā kā šiem tīkliem jāsavieno dalībvalstu pārvaldes iestāžu un Kopienas esošās un topošās informācijas sistēmas visā Eiropā, un tādējādi šie tīkli ir pārvaldes iestāžu Eiropas tālsakaru tīkli;(11) tā kā efektīva šādu informācijas sistēmu savienošanai vajadzīga maksimāla dažādo sistēmu un to sastāvdaļu savietojamība;(12) tā kā ir svarīgi maksimāli sekmēt standartu, publiski pieejamu specifikāciju un publiskā domēna lietojumprogrammu izmantojumu, lai nodrošinātu netraucētu savietojamību, kas ļautu panākt mēroga ekonomiju un vairot priekšrocības, ko sniedz šādi tīkli;(13) tā kā uzlabota saskarne ar valsts pārvaldes iestādēm mudinās Eiropas Savienības pilsoņus izmantot priekšrocības, ko sniedz informācijas sabiedrība;(14) tā kā šķēršļu novēršana valsts pārvalžu iestāžu un privātā sektora saziņā ir svarīgs Kopienas rūpniecības uzplaukuma un konkurētspējas faktors;(15) tā kā Kopiena izmanto tos telemātikas tīklus, kas sekmē Kopienas politikas un darbības, iestāžu saziņu un ekonomikas un monetāro savienību, kā arī priekšrocības, ko tie sniedz;(16) tā kā uzdevums izveidot šādus tīklus attiecas gan uz Kopienu, gan uz dalībvalstīm;(17) tā kā, lai efektīvi izmantotu Kopienas finanšu resursus, jānovērš nevajadzīgs iekārtu apjoma pieaugums, pētījumu dublēšanās un atšķirības pieejā;(18) tā kā kopējie nozaru tīklu lietojumprogrammu instrumenti un metodes inter alia var būt saistītas ar dokumentu organizāciju un izplatīšanu, datu vākšanu, daudzvalodu lietotāja saskarnēm un elektronisko sakaru drošību;(19) tā kā rentabilitāti, spēju reaģēt, elastību un spēju piemēroties tehnoloģiskām izmaiņām šādu tīklu izveidē un darbībā vislabāk var panākt, izmantojot tirgus orientētu pieeju un tādējādi izvēloties piegādātājus konkursa kārtībā, izvērtējot daudzus pakalpojumu sniedzējus;(20) tā kā visos pasākumos, kas paredzēti tam, lai nodrošinātu piekļuvi šiem tīkliem un to savietojamību, pārdomāti jālīdzsvaro vajadzība apmierināt kopējās prasības un prasības, kas ir svarīgas valstīm;(21) tā kā tāpēc ir jāīsteno īpaši horizontāli pasākumi un darbības, lai nodrošinātu šo tīklu savietojamību;(22) tā kā saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu un proporcionalitātes principu dalībvalstis nevar pienācīgi sasniegt mērķi īstenot šādas horizontālas darbības un pasākumus, un tādēļ sakarā ar ierosinātās darbības apjomu un sekām to var labāk sasniegt Kopienas līmenī; tā kā ierosinātā darbība nepārsniedz to, kas vajadzīgs, lai sasniegtu minēto mērķi;(23) tā kā, lai īstenotu Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un Asociācijas līgumus ar Eiropas Kopienu, ir vajadzīga augsta attiecīgo telemātikas tīklu savietojamība;(24) tā kā telemātikas tīkli un elektroniska saziņa ir starptautiska;(25) tā kā pasākumi, kuru mērķis ir nodrošināt to, ka telemātikas tīkli starp pārvaldes iestādēm ir savietojami, saskan ar prioritātēm, kas noteiktas attiecībā uz vadlīnijām Eiropas tālsakaru tīkliem;(26) tā kā ir veiktas darbības atbilstīgi Padomes 1995. gada 6. novembra Lēmumam 95/468/EK par Kopienas ieguldījumu telemātiskā datu apmaiņā starp pārvaldes iestādēm Kopienā (IDA) [11]; tā kā 1998. gada 28. maijā Tiesa atcēla Lēmumu 95/468/EK; tā kā joprojām spēkā ir situācija, ko radīja pasākumi, kurus Komisija, pamatojoties uz minēto lēmumu, veica pirms Tiesa to atcēla;(27) tā kā ar šo lēmumu nosaka budžetu, kas atbilstīgi 1. punktam Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 1995. gada 6. marta Deklarācijā [12] ir galvenais atsauces punkts budžeta lēmējinstitūcijai ikgadējās budžeta procedūras nolūkos,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsApjoms un mērķi1. Kopiena darbojas pārvaldes iestāžu Eiropas telemātikas tīklu jomā un veic šajā lēmumā noteiktos pasākumus ar šādiem mērķiem:a) panākt to, ka telemātiskie tīkli, kas izveidoti dalībvalstīs, kā arī starp Kopienu un dalībvalstīm, dažādās pārvaldes nozarēs un starp tām un, vajadzības gadījumā, starp tām un privāto sektoru, būtu savietojami, lai atbalstītu ekonomikas un monetārās savienības izveidi un īstenotu Līguma 3. un 4. pantā minētās Kopienas politikas un darbības, ievērojot darbu, kas jau tiek īstenots esošajās Kopienas un dalībvalstu programmās;b) īstenot šo tīklu pārveidi nolūkā panākt kopēju telemātikas saskarni starp Kopienu un dalībvalstīm;c) dot dalībvalstu pārvaldes iestādēm un Kopienai iespēju izmantot būtiskas priekšrocības, racionalizējot darbības, samazinot apkalpošanu, paātrinot jaunu tīklu izveidi un uzlabošanu, panākot vispārēji drošu un uzticamu datu apmaiņu, kā arī lielāku rentabilitāti, spēju reaģēt, elastību un piemērošanos tehnoloģiskām izmaiņām un tirgus attīstībai šo tīklu izveidē un izmantojumā;d) gādāt par to, lai šādu tīklu priekšrocības, kas minētas iepriekšējā punktā, būtu pieejamas arī Kopienas rūpniecībai un Eiropas Savienības pilsoņiem;e) veicināt to, ka atklātībai tiek nodota vislabākā prakse, un sekmēt novatorisku telemātikas risinājumu izstrādi pārvaldes iestādēs.2. Šis lēmums ir daļa no IDA programmas.2. pantsDefinīcijasŠajā lēmumā izmanto šādas definīcijas:a) "telemātikas tīkls" ir visaptveroša datu komunikācijas sistēma, ko veido ne vien fiziskā infrastruktūra un savienojumi, bet arī pakalpojumu un lietojumu slāņi, kas papildina šo infrastruktūru, tādējādi nodrošinot elektronisku informācijas apmaiņu starp organizācijām un privātpersonām;b) "nozaru tīkls" ir Eiropas pārvaldes iestāžu telemātikas tīkls vai pakalpojumu un lietojumu kopums, kas jo īpaši paredzēts tam, lai nodrošinātu vai administratīvi sekmētu kādas atsevišķas Kopienas politikas, darbības vai mērķa īstenošanu, še turpmāk saukts par "administratīvo sektoru";c) "vispārējie pakalpojumi" ir telemātikas tīkla funkcijas, kas apmierina tādas vispārējas lietotāju prasības kā datu vākšana, datu izplatīšana, apmaiņa ar datiem un drošība. Katra pakalpojuma iezīmes tiek skaidri noteiktas un saistītas ar garantētu kvalitātes līmeni.3. pantsHorizontālās darbības un pasākumi1. Lai sasniegtu 1. pantā noteiktos mērķus, Kopiena īsteno horizontālas darbības un pasākumus kā paredzēts 4. līdz 10. pantā, atbalstot nozaru tīklus un saskaņā ar IDA darba programmu.2. Attiecībā uz katru darbību vai pasākumu, kas paredzēts atbilstīgi šim lēmumam, IDA darba programmā attiecīgi ir:- pilnīgs paredzēto darbību apraksts, tostarp to mērķi, apjoms, pamatojums un potenciālie ieguvēji, kā arī paredzamās izmaksas un ieguvumi,- pilnīgs funkciju un tehniskās pieejas apraksts,- sīki izstrādāts īstenošanas plāns, norādot atsevišķus uzdevumus un to secību.3. Horizontālo darbību un pasākumu īstenošanā jo īpaši ietilpst priekšizpēte un demonstrējumi, dalībvalsts un Kopienas ekspertu darba grupu izveide, kā arī vajadzības gadījumā preču un pakalpojumu iegāde Kopienas vajadzībām.4. Horizontālo darbību un pasākumu īstenošana notiek, pamatojoties uz atbilstīgiem rezultātiem, kas iegūti citās attiecīgās Kopienas darbībās, jo īpaši Kopienas izpētes un tehnoloģiskās attīstības programmās un Kopienas darbībās Eiropas tālsakaru tīklu jomā.5. Horizontālās darbībās un pasākumos izmanto Eiropas standartus vai tādas publiski pieejamas specifikācijas kā atklātie tīkla Internets standarti, lai nodrošinātu augstu valstu un Kopienas sistēmu savietojamību administratīvajos sektoros un, kā arī starp tiem un privāto sektoru. Attiecībā uz valsts līgumu piešķiršanu informācijas un komunikāciju tehnoloģiju (IKT) pakalpojumu un sistēmu jomā ņem vērā Kopienas pamatnostādnes un atbalsta instrumentus standartizācijas jomā.4. pantsVispārējie pakalpojumi1. Kopiena veic visus vajadzīgos pasākumus, lai pastāvētu pietiekoša izvēle attiecībā uz vispārējiem pakalpojumiem, kas atbilst nozaru lietotāju prasībām nozaru jautājumā un kas nodrošināmi nozaru tīkliem, konkursa kārtībā izvēloties no daudzajiem pakalpojumu sniedzējiem. Vajadzības gadījumā ar šiem pasākumiem turpina attiecīgo atbilstīgi Lēmumam 95/468/EK sākto pasākumu īstenojumu.2. Lai nozaru tīklu lietotāji varētu identificēt savas tehniskās prasības un lai nodrošinātu pietiekamu tādu vispārējo pakalpojumu izvēli, kuri atbilst nozaru lietotāju prasībām, Kopiena jo īpaši:a) formulē nozaru tīklu uzbūves vadlīnijas, lai nodrošinātu dažādu fizisku infrastruktūru un pakalpojumu savietojamību;b) izstrādā un publicē specifikācijas vispārējiem pakalpojumiem, kas parasti ir vajadzīgas telemātikas tīklos starp pārvaldes iestādēm un jo īpaši attiecas uz pakalpojuma kvalitāti un attiecīgajām savietojamības prasībām, ko nosaka konkurence un daudzie pakalpojumu sniedzēji;c) formulē un/vai izstrādā atbilstīgas standarta saskarnes, lai veicinātu lietojumprogrammu jauninājumu nodošanu un pavairošanu;d) izstrādā un īsteno mehānismu, ar kuru var novērtēt un nodot atklātībai telemātikas pakalpojumu sniedzēju piedāvāto pakalpojumu savietojamību;e) nodrošina vispārējo prasību pastāvīgu attīstību un minēto operatoru piedāvāto telemātikas pakalpojumu nepārtrauktu uzraudzību.5. pantsKopējie instrumenti un metodesKopiena nodrošina, ka vispārējās metodes un instrumenti nozaru tīklu lietojumprogrammām tiktu iegādāti tirgū vai izstrādāti gadījumā, kad tirgus nespēj pienācīgi apmierināt prasību, ar mērķi samazināt kopējās izmaksas, kas saistās ar lietojumprogrammu izstrādāšanu, racionalizēt un uzlabot tehniskos risinājumus, samazināt operatīvo sistēmu ieviešanai vajadzīgo laiku un racionalizēt sistēmu apkalpošanu.Šajā nolūkā Kopiena formulē un nosaka nozaru tīklu pamatfunkcijas, kas atkārtojas un var būt kopēju instrumentu un metožu vai moduļu pamatā.Tā arī veicina šādu kopējo instrumentu, metožu un moduļu izstrādi un izmantojumu nozaru tīklos; jo īpaši, tā nodrošina tādu piemērotu risinājumu izplatīšanu, kas ir izstrādāti nozares tīklā.6. pantsInformācijas satura savietojamība1. Kopiena veicina tādas informācijas satura savietojamību, kura ir informācijas apmaiņas priekšmets administratīvajos sektoros un starp tiem, kā arī starp tiem un privāto sektoru. Šim nolūkam un ievērojot nozaru lietotāju juridiskās, drošības, datu aizsardzības un konfidencialitātes prasības, Kopiena paredz piemērotus pasākumus un, jo īpaši:a) atbalsta dalībvalstu pārvaldes iestāžu centienus nodrošināt šādu savietojamību, vienkāršot administratīvās procedūras un uzlabot informācijas plūsmas;b) koordinē nozaru tīklu prasības formatētas informācijas apmaiņas jomā, kā arī nodrošina piemērotu risinājumu nodošanu;c) uzrauga attiecīgu tehnoloģiju attīstību elektroniskas datu pārraides jomā, tostarp novatoriskus datu vākšanas un demonstrācijas mehānismus, pēta to ietekmi un mudina to ieviešanu nozaru tīklos.2. Šā panta 1. punkta nolūkos priekšroku dod risinājumiem, kas veicina savietojamību starp dažādiem ziņojumu formātiem, nevis vienotu ziņojumu formātu izstrādei, tomēr šī pēdējā iespēja netiek izslēgta. Pienācīgi ievēro Kopienas valodu daudzveidību.Priekšroku dod arī risinājumiem, kas privātajam sektoram ļauj viegli iekļaut administratīvās prasības darījumu procesā.7. pantsJuridiskā un drošības standartprakseNeskarot dalībvalstu kompetenci un īpašās saistības šā panta aptvertajās jomās, Kopiena sekmē to šķēršļu apzināšanu, kuri kavē netraucētu datu apmaiņu starp tīklu lietotājiem, un nodrošina piemērotu drošības līmeni nozaru tīklos. Komisija, jo īpaši:a) sadarbībā ar dalībvalstīm formulē juridisko un drošības standartpraksi datu apmaiņai Eiropā starp pārvaldes iestādēm, kā arī starp pārvaldes iestādēm un privāto sektoru, lai sekmētu kopēju pieeju;b) izstrādā atbilstīgus ieteikumus, lai atbalstītu dalībvalstu centienus piemērot a) punktā minēto praksi savā administratīvajā vidē;c) attiecībā uz nozaru tīkliem un saskaņā ar a) punktā minēto praksi nodrošina: to, ka apmaiņas ceļā iegūtajai informācijai Kopienas administratīvajā vidē ir pierādījuma vērtība; personas datu aizsardzības metodoloģijas izstrādi; lietotāju tiesību un pienākumu definēšanu; savstarpēji nosūtītās informācijas konfidencialitāti, viengabalainību, autentificēšanu un nenoliegšanu, kā arī pasākumus, kas paredzēti tam, lai piekļuve tīkliem tiktu kontrolēta;d) formulē un analizē dažādos drošības līmeņus atkarībā no nozaru tīklu veida un nolūka;e) formulē vadlīnijas un nodrošina kopējus risinājumus, lai ieviestu instrumentus, komponentus un sistēmas, ar ko nodrošina formulētos drošības līmeņus.8. pantsKvalitātes nodrošināšana un kontroleKopiena, ņemot vērā līdzīgu darbību rezultātus, formulē, īsteno un pastāvīgi atjaunina īpašu, konsekventu un vienotu kvalitātes nodrošināšanas programmu, kas attiecas uz horizontālām darbībām un pasākumiem atbilstīgi šim lēmumam un kopējas intereses projektiem atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 12. jūlija Lēmumam Nr. 1719/1999/EK, ar kuru definē pamatnostādņu kopumu, kā arī vispārējas intereses projektus attiecībā uz Eiropas komunikāciju tīkliem elektroniskai datu apmaiņai starp iestādēm (IDA) [13]. Šajā kvalitātes programmā ietilpst darbības, kas vajadzīgas:a) lai uzlabotu lietotāju prasību un projektu specifikāciju izstrādes veidu;b) lai uzlabotu projekta rezultātu kvalitāti, ņemot vērā gan atbilstību projekta specifikācijām, gan atbilstību lietotāju vēlmēm;c) lai nodrošinātu to, ka gūtā pieredze kalpo par mācību visiem, pateicoties labākās prakses nodošanai atbilstīgi 10. pantam.9. pantsSavietojamība ar valsts un reģionālajām iniciatīvāmĪstenojot IDA programmu, Kopiena vajadzības gadījumā gādā par dalībvalstīs valsts un reģionu līmenī saistībā ar datu apmaiņu pārvalžu iestāžu starpā sākto līdzīgo iniciatīvu savietojamību un to, lai tās cita citu papildinātu.10. pantsVislabākās prakses izplatīšana1. Kopiena nodrošina viedokļu, zināšanu un pieredzes apmaiņu un koordināciju nozaru tīklos un starp tiem ar nolūku veicināt labu un novatorisku risinājumu plašāku izmantošanu.2. Pienācīgi ievēro Kopienas valodu daudzveidību. Kopiena gādā par to, lai plašai sabiedrībai radītu vispārēju priekšstatu par IDA programmas rezultātiem un priekšrocībām, nodotu atklātībā IDA vadlīnijas un ieteikumus un koordinētu lietotāju prasības un pieredzi ar standartizācijas iestādēm un Kopienas iniciatīvām, kas saistās ar standartizāciju.11. pantsĪstenošana1. Komisija īsteno Kopienas darbību kā norādīts 3. līdz 10. pantā.2. IDA darba programmas daļu attiecībā uz šā lēmuma īstenošanu, ko Komisija izstrādā visam programmas ilgumam un pārskata vismaz divas reizes gadā, apstiprina, pamatojoties uz tās atbilstību attiecīgajiem 3. līdz 10. panta noteikumiem, saskaņā ar 12. pantā izklāstīto procedūru.3. Kopējos noteikumus un procedūras tehniskās un administratīvās savietojamības sasniegšanai pieņem saskaņā ar 12. pantā izklāstīto procedūru.4. Šā lēmuma 12. pantā izklāstīto procedūru arī piemēro, apstiprinot ikgadējo budžeta izdevumu sadalījumu atbilstīgi šim lēmumam. Uz priekšlikumiem par budžeta izmaiņām, kas pārsniedz EUR 250000 kādā projektā viena gada laikā, arī attiecas šī procedūra.5. Tehniskās specifikācijas piedāvājumu konkursiem, kas īstenojami, piemērojot šo lēmumu, gadījumā, kad līguma vērtība pārsniedz EUR 500000, definē sadarbībā ar dalībvalstīm.12. pantsKomitejas procedūra1. Komisijai palīdz komiteja, kas sastāv no dalībvalstu pārstāvjiem un ko vada Komisijas pārstāvis. Šīs komitejas nosaukums ir Starpinstitucionālās telemātikas komiteja (STK).Komisijas pārstāvis iesniedz Komitejai veicamo pasākumu projektu. Komiteja sniedz atzinumu par projektu termiņā, kuru priekšsēdētājs var noteikt atbilstīgi jautājuma steidzamībai. Atzinumu sniedz ar balsu vairākumu, kas Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 205. panta 2. punktā noteikts attiecībā uz lēmumiem, kurus Padome pieņem pēc Komisijas priekšlikuma. Dalībvalstu pārstāvju balsis Komitejā vērtē, kā noteikts minētajā pantā. Priekšsēdētājs nebalso.Komisija pieņem pasākumus, ko piemēro uzreiz. Tomēr, ja šie pasākumi nav saskaņā ar komitejas atzinumu, Komisija tūlīt par tiem paziņo Padomei. Tādā gadījumā:Komisija atliek tās noteikto pasākumu piemērošanu uz trim mēnešiem no paziņošanas dienas;Padome ar kvalificētu balsu vairākumu var pieņemt citu lēmumu iepriekšējā daļā minētajā termiņā.2. Komisija katru gadu ziņo STK par šā lēmuma īstenošanu.13. pantsIzvērtēšana1. Komisija reizi divos gados, saskaņojot ar dalībvalstīm, izvērtē, kā īstenots šis lēmums.2. Izvērtējumā nosaka, cik daudz ir paveikts, īstenojot šajā lēmumā paredzētās horizontālās darbības un pasākumus.Ņemot vērā Kopienas izdevumus, tajā arī izvērtē priekšrocības, ko horizontālās darbības un pasākumi dod Kopienai, dalībvalstīm, Kopienas rūpniecībai un Eiropas Savienības pilsoņiem, kā arī nosaka iespējamo uzlabojumu jomas, kā arī pārbauda, vai veiktās darbības papildina citas Kopienas darbības Eiropas tālsakaru tīklu jomā.3. Kad STK Komisijas izvērtējumu ir izskatījusi, Komisija nosūta to Eiropas Parlamentam un Padomei. Komisija iesniedz arī attiecīgus šā lēmuma grozījumu priekšlikumus. Novērtējumus nosūta vēlākais brīdī, kad attiecīgi nosūtāmi budžeta projekti attiecībā uz 2001., 2003. un 2005. gadu.14. pantsPaplašināšana arī attiecībā uz EEZ un asociētajām valstīm1. Atbilstīgi attiecīgajiem nolīgumiem ar Eiropas Kopienu var pieļaut, ka IDA programmā Eiropas Ekonomikas zonas valstis un asociētās Centrāleiropas un Austrumeiropas valstis un Kipra nolūkā īstenot horizontālās darbības un pasākumus atbilstīgi šim lēmumam.2. Šā lēmuma īstenošanas gaitā par pozitīvu uzskatāma sadarbība ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām vai iestādēm.15. pantsBudžetsŠajā lēmumā definētās Kopienas darbības izpildes budžets laikposmam no 1998. līdz 2000. gadam ir EUR 33,1 miljons.Gada apropriācijas apstiprina budžeta lēmējinstitūcija, ņemot vērā finanšu plānu.16. pantsStāšanās spēkāŠo lēmumu publicē Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. Tas stājas spēkā publicēšanas dienā, un to piemēro līdz 2004. gada 31. decembrim.Briselē, 1999. gada 12. jūlijāEiropas Parlamenta vārdā —priekšsēdētājsJ. M. Gil-roblesPadomes vārdā —priekšsēdētājsS. Niinistö[1] OV C 54, 21.2.1998., 12. lpp. unOV C 10, 14.1.1999., 8. lpp.[2] OV C 214, 10.7.1998., 33. lpp.[3] OV C 251, 10.8.1998., 1. lpp.[4] Eiropas Parlamenta 1998. gada 18. novembra atzinums (OV C 379, 7.12.1998., 74. lpp.), Padomes 1998. gada 21. decembra Kopējā nostāja (OV C 55, 25.2.1999., 15. lpp.) un Eiropas Parlamenta 1999. gada 13. aprīļa lēmums (OV C 219, 30.7.1999.). Padomes 1999. gada 21. jūnija lēmums.[5] OV C 181, 2.7.1994., 1. lpp.[6] OV C 376, 12.12.1996., 1. lpp.[7] OV C 200, 30.6.1997., 196. lpp.[8] OV L 282, 24.11.1995., 16. lpp.[9] OV L 183, 11.7.1997., 12. lpp.[10] OV L 93, 26.4.1995., 27. lpp.[11] OV L 269, 11.11.1995., 23. lpp.[12] OV C 102, 4.4.1996., 4. lpp.[13] OV L 203, 3.8.1999., 1. lpp--------------------------------------------------


title: Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1298/2008/EK ( 2008. gada 16. decembris), ar ko izveido rīcības programmu Erasmus Mundus (2009.–2013. gads), kas vajadzīga, lai uzlabotu augstākās izglītības kvalitāti un veicinātu starpkultūru izpratni, sadarbojoties ar trešām valstīm (Dokuments attiecas uz EEZ)

text:
               19.12.2008

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 340/83

      EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS Nr. 1298/2008/EK
   (2008. gada 16. decembris),
   ar ko izveido rīcības programmu Erasmus Mundus (2009.–2013. gads), kas vajadzīga, lai uzlabotu augstākās izglītības kvalitāti un veicinātu starpkultūru izpratni, sadarbojoties ar trešām valstīm
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 149. panta 4. punktu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),
   pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,
   saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (2),
   tā kā:

               (1)

               Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu 2317/2003/EK (3) izveidoja programmu, kas vajadzīga, lai uzlabotu augstākās izglītības kvalitāti un veicinātu starpkultūru izpratni, sadarbojoties ar trešām valstīm (Erasmus Mundus) (2004.–2008. gads).

               (2)

               Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1085/2006 (4) izveidoja Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (IPA), ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1638/2006 (5) izveidoja Eiropas Kaimiņattiecību un partnerības instrumentu, ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1905/2006 (6) izveidoja finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā, ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1934/2006 (7) izveidoja finanšu instrumentu sadarbībai ar industrializētām valstīm un teritorijām un citām valstīm un teritorijām ar augstu ienākumu līmeni, un Partnerattiecību nolīgums starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas parakstīts Kotonū, 2000. gada 23. jūnijā (ĀKK un EK partnerattiecību nolīgums), un Iekšējais nolīgums par Kopienas palīdzības finansēšanu saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu laikposmam no 2008. gada līdz 2013. gadam atbilstīgi ĀKK un EK partnerattiecību nolīgumam un par finansiālas palīdzības piešķiršanu aizjūras zemēm un teritorijām, uz ko attiecas EK Līguma ceturtā daļa (8) (ĀKK un EK iekšējais nolīgums), pārvalda Eiropas attīstības fondu.

               (3)

               Jaunā programma Erasmus Mundus iekļaujas izcilības mērķos atbilstīgi 2004.–2008. gada programmai. Tā, pateicoties piedāvāto studiju kvalitātei, uzņemšanas pasākumu kvalitātei un pasaules līmenī konkurējošu stipendiju sistēmai, ļauj piesaistīt vislabākos trešo valstu studentus.

               (4)

               Apspriedēs par ārējās palīdzības instrumentiem un Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (9) Eiropas Parlaments, Padome un Komisija vienojās par demokrātisku kontroli un ārējās rīcības saskaņotību, pieņemot Iestāžu nolīgumam pievienoto 4. deklarāciju.

               (5)

               Ar Boloņas deklarāciju, kuru 1999. gada 19. jūnijā parakstīja 29 Eiropas valstu izglītības ministri, ir sākts starpvaldību process ar mērķi līdz 2010. gadam izstrādāt “Eiropas augstākās izglītības telpu”, kam nepieciešams atbalsts Kopienas līmenī. 2007. gada 17. un 18. maija sanāksmē Londonā 45 par augstāko izglītību atbildīgie ministri no valstīm, kas piedalās Boloņas procesā, pieņēma stratēģiju “Eiropas augstākās izglītības telpa pasaules kontekstā” un saskaņā ar to par 2009. gada prioritātēm noteica labākas informācijas nodrošināšanu par Eiropas augstākās izglītības telpu un veicinātu citās pasaules valstīs iegūtas augstākās izglītības kvalifikācijas atzīšanu.

               (6)

               Eiropadomes ārkārtas sanāksmē Lisabonā 2000. gada 23. un 24. martā tika izvirzīts mērķis: Eiropas Savienībai pasaulē jākļūst ekonomiski iespējami konkurētspējīgākai un dinamiskākai, pamatojoties uz zināšanām. Izglītības, jaunatnes un kultūras Padome tika aicināta pārdomāt konkrētus nākotnes izglītības sistēmas mērķus, liekot uzsvaru uz kopīgajām problēmām un prioritātēm, vienlaikus ņemot vērā nacionālo dažādību. 2001. gada 12. februārī Padome pieņēma ziņojumu par konkrētiem nākotnes mērķiem izglītības un mācību sistēmā. Pēc tam, 2002. gada 14. jūnijā, tā pieņēma sīki izstrādātu darba plānu kā papildinājumu šiem mērķiem, kuru izpildei ir nepieciešams Kopienas līmeņa atbalsts. Eiropadomes sanāksmē Barselonā 2002. gada 15. un 16. martā tika izvirzīts mērķis līdz 2010. gadam padarīt Eiropas Savienības izglītības un mācību sistēmas par vispasaules kvalitātes standartu.

               (7)

               Komisijas 2005. gada 20. aprīļa un 2006. gada 10 maija Paziņojumos “Mobilizēt Eiropas intelektuālo potenciālu: nodrošināt universitātēm iespēju pilnā mērā sekmēt Lisabonas stratēģijas īstenojumu” un “Īstenojot universitāšu modernizācijas programmu: izglītība, pētniecība un inovācija”, Padomes 2007. gada 23. novembra Rezolūcijā par universitāšu modernizāciju, lai veicinātu Eiropas konkurētspēju pasaules zināšanu ekonomikā, kā arī Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 294/2008 (2008. gada 11. marts) par Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūta izveidi (10) ir uzsvērts, ka Eiropas augstākajām mācību iestādēm ir jāpārvar sadrumstalotība un jāapvieno spēki, tiecoties pēc augstākas kvalitātes mācīšanā un pētniecībā, kā arī pēc lielākas atbilstības mainīgajām darba tirgus vajadzībām. 2006. gada 15. un 16. jūnijā Briseles Eiropadome apstiprināja nepieciešamību modernizēt Eiropas augstāko izglītību.

               (8)

               Starpposma novērtējuma ziņojumā par pašreizējo Erasmus Mundus programmu un programmas nākotnes perspektīvu atklātajā publiskajā apspriešanā tika uzsvērts pašreizējās programmas mērķu un pasākumu nozīmīgums un izteikta vēlme nodrošināt nepārtrauktību, veicot noteiktus pielāgojumus, tādus kā programmas paplašināšana, ietverot doktorantūras līmenī, augstāko mācību iestāžu, kas atrodas trešās valstīs, un šo valstu vajadzību dziļāka integrācija programmā un lielāka finansējuma nodrošināšana programmas dalībniekiem no Eiropas valstīm.

               (9)

               Augstākās izglītības sadarbības programmas, kas vērsta uz trešām valstīm, mērķi ir paaugstināt Eiropas augstākās izglītības kvalitāti, veicināt sapratni starp cilvēkiem un sniegt ieguldījumu trešo valstu ilgtspējīgā attīstībā augstākās izglītības jomā, vienlaikus novēršot intelektuālā darba spēka aizplūšanu, un sniegt lielākas iespējas neaizsargātajām iedzīvotāju grupām. Efektīvākais veids, kā sasniegt šos mērķus izcilības programmā, ir veidot padziļināti integrētas studiju programmas pēcdiploma studiju līmenī, kā arī attiecībā uz Erasmus Mundus (2. pasākums) partnerību ar trešām valstīm visos izglītības posmos, piešķirt stipendijas talantīgākajiem studentiem un īstenot projektus, kas veicinātu Eiropas augstākās izglītības pievilcību pasaulē. Precīzāk formulējot, izcilības mērķi būtu jācenšas sasniegt ar kopējo programmu Erasmus Mundus (1. pasākums) un ar 2. pasākumu, turpretī uz attīstības mērķi būtu jāattiecas tikai 2. pasākumam. Savā programmas izvērtējumā Komisijai īpaša uzmanība būtu jāpievērš programmas iespējamai ietekmei uz smadzeņu aizplūdi.

               (10)

               Lai programmas izmantotājiem nodrošinātu augstas kvalitātes uzņemšanu un uzturēšanos, dalībvalstīm būtu jācenšas iespējami vienkāršot procedūras saistībā ar vīzām. Komisijai būtu jāraugās, lai Erasmus Mundus tīmekļa vietnē tiktu norādītas visas attiecīgās dalībvalstu tīmekļa vietnes un kontaktinformācija.

               (11)

               Jācīnās pret visa veida atstumtību, ieskaitot rasismu un ksenofobiju, kā arī visa veida diskrimināciju, un Kopienai jāpieliek lielākas pūles, lai sekmētu dialogu un izpratni starp kultūrām visā pasaulē. Ņemot vērā to, ka augstākās izglītības sociālā dimensija un demokrātijas ideāli un cilvēktiesību, tostarp vīriešu un sieviešu līdztiesības ievērošana, ko tā veicina, mobilitāte šajā jomā ļauj cilvēkiem iepazīt jaunu kultūru un sociālo vidi un labāk izprast citas kultūras. Šo mērķu sasniegšanā tiek ievērotas tiesības un principi, kas noteikti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā (11) un jo īpaši tās 21. panta 1. punktā.

               (12)

               Augstākās izglītības jomā Kopienas rīcības prioritātei ir jābūt svešvalodu mācīšanas un apguves un valodu daudzveidības veicināšanai. Valodu mācīšana un apguve ir īpaši būtiska trešām valstīm, kā arī tiem studentiem no Eiropas valstīm, kuri dodas uz šīm valstīm.

               (13)

               Lai Eiropā varētu studēt vairāk studentu, kas saņem atbalstu, no konkrētām trešām valstīm, piemēram, Ķīnas, Indijas, Rietumbalkānu valstīm un ĀKK valstīm, 2004.–2008. gadā Erasmus Mundus stipendijas papildināja ar no Komisijas ārējiem sadarbības instrumentiem finansētām stipendijām, kas atkarīgas no valsts. Laikposmā no 2009. līdz 2013. gadam varētu sniegt līdzīgas iespējas saskaņā ar attiecīgo ārējās sadarbības instrumentu politiskajām prioritātēm, noteikumiem un procedūrām, ievērojot ar šo lēmumu izveidotās programmas akadēmiskās izcilības mērķus, kā arī šīs programmas izmantotāju iespējami līdzsvarotu ģeogrāfisko pārstāvību.

               (14)

               Visās savās darbībās Kopienai jātiecas novērst nevienlīdzību starp vīriešiem un sievietēm un veicināt vienlīdzību, kā noteikts Līguma 3. panta 2. punktā.

               (15)

               Jāpaplašina neaizsargāto sabiedrības grupu piekļuve un jāapmierina invalīdu īpašās izglītošanās vajadzības visu programmas daļu īstenošanā, ieskaitot lielākas dotācijas, lai ietvertu personu ar invaliditāti papildu izmaksas.

               (16)

               Atbilstīgi Līguma 149. pantam šis lēmums neskar valstu tiesisko regulējumu un procedūras, kas attiecas jo īpaši uz augstāko mācību iestāžu dibināšanu un atzīšanu.

               (17)

               Lai programmai būtu plašāka publicitāte Eiropas Savienībā un ārpus tās robežām, lai veiksmīgāk sasniegtu tās mērķus un izplatītu rezultātus, ir nepieciešama saskaņota sabiedrības informēšanas politika nolūkā sniegt iedzīvotājiem savlaicīgu un pilnīgu informāciju par katru no programmas piedāvātajām darbībām un iespējām, kā arī skaidrojumu par nepieciešamajām procedūrām. Informēšanas politikai, ko galvenokārt īsteno augstskolas, kuras piedalās programmā, ir īpaša nozīme vispirms tajās valstīs, kurās līdzdalība programmā ir zema.

               (18)

               Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (12), un Komisijas Regula (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 (2002. gada 23. decembris), ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (13), ar ko tiek aizsargātas Kopienas finansiālās intereses, būtu jāpiemēro, ņemot vērā vienkāršības un konsekvences principus budžeta instrumentu izvēlē, programmas akadēmiskās izcilības mērķus un vajadzīgo samērīgumu starp resursu apjomu un ar to izmantošanu saistīto administratīvo slogu.

               (19)

               Šis Lēmums visam programmas laikam nosaka finanšu aploksni, kas ir galvenā atsauce budžeta lēmējinstitūcijai ikgadējās budžeta procedūras laikā, Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maijā noslēgtā iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (14) 37. punkta nozīmē.

               (20)

               Ievērojot programmas akadēmiskās izcilības mērķus, pasākumi, kas vajadzīgi 1. pasākuma un Eiropas augstākās izglītības veicināšanas pasākuma (3. pasākums) īstenošanai, būtu jāpieņem atbilstīgi Padomes Lēmumam 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (15). Pasākumi, kas vajadzīgi 2. pasākuma īstenošanai, būtu jāpieņem saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1085/2006, (EK) Nr. 1638/2006, (EK) Nr. 1905/2006, (EK) Nr. 1934/2006 un ĀKK un EK partnerattiecību nolīgumu un ĀKK un EK iekšējo nolīgumu.

               (21)

               Ņemot vērā to, ka piedāvātā lēmuma mērķus nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, jo ir neieciešami daudzpusīgi sakari, daudzpusēja mobilitāte un informācijas apmaiņa starp Kopienu un trešām valstīm, un to, ka minētās rīcības un pasākumu mēroga vai iedarbības dēļ šos mērķus var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopienai var pieņemt pasākumus, saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā lēmumā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šo mērķu sasniegšanai,

         IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Programmas izveide
   1.   Ar šo lēmumu izveido programmu Erasmus Mundus (turpmāk “programma”), kas vajadzīga, lai uzlabotu Eiropas augstākās izglītības kvalitāti un starpkultūru izpratni, sadarbojoties ar trešajām valstīm, un lai atbalstītu trešo valstu attīstību augstākās izglītības jomā. Programmas īstenošanā jāņem vērā akadēmiskās izcilības mērķi un tās izmantotāju iespējami līdzsvarota ģeogrāfiskā pārstāvība.
   2.   Programmu īsteno laika posmā no 2009. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim. Tomēr sagatavošanās pasākumus, ieskaitot Komisijas lēmumus saskaņā ar 7. pantu, var īstenot no šā lēmuma spēkā stāšanās dienas.
   3.   Ar programmu atbalsta un papildina pasākumus, kas notiek dalībvalstīs vai ko veic dalībvalstis, pilnībā respektējot šo valstu atbildību par izglītības saturu un izglītības un apmācības sistēmu organizēšanu, kā arī kultūru un valodu daudzveidību.
   2. pants
   Definīcijas
   Šajā lēmumā:

               1)

               “augstākā izglītība” ir visu veidu studiju programmas vai studiju programmu cikli, mācības vai mācības pētniecības nolūkos pēc vidusskolas, ko attiecīga valsts kompetenta iestāde atzīst par valsts augstākās izglītības sistēmas sastāvdaļu;

               2)

               “augstākā mācību iestāde” ir jebkura mācību iestāde, kas nodrošina augstāko izglītību un ko attiecīga valsts iestāde atzīst par augstākās izglītības sistēmas sastāvdaļu;

               3)

               “pirmā akadēmiskā cikla students” ir jebkura persona, kas studē pirmā akadēmiskā cikla augstākās izglītības studiju programmā, un kura šīs programmas noslēgumā iegūs pirmo augstākās izglītības grādu;

               4)

               “maģistra programmas students” (otrā akadēmiskā cikla students) ir persona, kas studē otrā akadēmiskā cikla augstākās izglītības studiju programmā un jau ir ieguvusi pirmo augstākās izglītības grādu vai kurai ir līdzvērtīga izglītība, kas atzīta atbilstīgi valsts tiesību aktiem un praksei;

               5)

               “doktora grāda kandidāts” (trešā akadēmiskā cikla kandidāts) ir pētnieks, kas uzsācis karjeru, kuras sākums ir diena, kad ir iegūts grāds, kas ļauj oficiāli sākt studijas doktorantūrā;

               6)

               “doktora grādu ieguvušais pētnieks” ir ikviens pieredzējis pētnieks, kuram ir piešķirts doktora grāds un kuram ir vismaz trīs gadu ilga pētnieciskā darba pieredze (pilna laika ekvivalents), ieskaitot izglītību pētniecībā kādā no pētniecības centriem, kas izveidoti atbilstīgi valstu tiesību aktiem un praksei, un šī izglītība ir iegūta pēc tam, kad viņam tika piešķirts grāds, kas oficiāli dod tiesības sākt studijas doktorantūrā, ko piedāvā augstākās izglītības iestāde;

               7)

               “augstskolas mācību spēks” ir persona ar ievērojamu akadēmiskā un/vai profesionālā darba pieredzi, kas lasa lekcijas vai veic pētījumus augstākās izglītības iestādē vai pētniecības centrā, kas izveidots atbilstīgi valsts tiesību aktiem un praksei;

               8)

               “augstākās izglītības darbinieki” ir personas, kas saskaņā ar saviem pienākumiem ir tieši iesaistītas ar augstākās izglītības ieguvi saistītajā izglītības procesā;

               9)

               “Eiropas valsts” ir dalībvalsts vai valsts, kura piedalās programmā saskaņā ar 9. pantu. “Eiropas” attiecībā uz personu nozīmē jebkuras Eiropas valsts valstspiederīgo vai iedzīvotāju. “Eiropas” attiecībā uz iestādi nozīmē iestādi, kas atrodas kādā Eiropas valstī;

               10)

               “trešā valsts” ir valsts, kas nav Eiropas valsts. “Trešās valsts” attiecībā uz personu nozīmē personu, kas nav nevienas Eiropas valsts valstspiederīgais vai iedzīvotājs. “Trešās valsts” attiecībā uz iestādi nozīmē iestādi, kas neatrodas nevienā no Eiropas valstīm. Valstis, kas piedalās rīcības programmā mūžizglītības jomā, kura izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1720/2006/EK (16), saistībā ar 4. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētās rīcības programmas īstenošanu neuzskata par trešām valstīm;

               11)

               “maģistra studijas” (otrais akadēmiskais cikls) ir augstākās izglītības studiju otrā akadēmiskā cikla programma, kas seko pirmā grāda vai līdzvērtīga līmeņa izglītības iegūšanai un kuras noslēgumā tiek piešķirt maģistra grāds, ko piedāvā augstākās izglītības iestāde;

               12)

               “doktora studijas” (trešais akadēmiskais cikls) ir augstākās izglītības studiju programma, kas saistīta ar pētniecības darbu un kas seko augstākās izglītības grāda iegūšanai, un kuras noslēgumā tiek piešķirts doktora grāds, ko piedāvā augstākās izglītības iestāde vai pētniecības centrs, ja tas atbilst attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem un praksei;

               13)

               “mobilitāte” ir fiziska pārvietošanās uz citu valsti, lai studētu, gūtu darba pieredzi, veiktu pētniecības darbu, vai citu studiju vai docēšanas darbību, pētniecības darbu vai attiecīgu administratīvo darbību, kas katru reizi, kad tas ir iespējams, paredz sagatavošanas apmācību uzņēmējas valsts valodas apguvei;

               14)

               “divkāršs vai daudzkārtējs grāds” ir divi vai vairāki nacionālie diplomi, ko piešķīrušas divas vai vairākas augstākās mācību iestādes un kas tiek oficiāli atzīti valstīs, kurās atrodas mācību iestādes, kas grādus ir piešķīrušas;

               15)

               “kopīgs grāds” ir viens diploms, ko piešķīrušas vismaz divas augstākās mācību iestādes, kurās tiek piedāvāta integrēta programma, un kas tiek oficiāli atzīts valstīs, kurās atrodas mācību iestādes, kas grādus ir piešķīrušas;

               16)

               “uzņēmums” ir publiskajā un privātajā sektorā ekonomiski aktīvs uzņēmums, neatkarīgi no tā lieluma, juridiskā statusa vai ekonomikas nozares, kurā tas darbojas, tostarp sociālās ekonomikas nozarē.

         3. pants
   Programmas mērķi un īpašie uzdevumi
   1.   Programmas mērķi ir sekmēt Eiropas augstāko izglītību, veicināt, paplašināt un uzlabot studentu karjeras iespējas, kā arī sekmēt kultūru savstarpēju sapratni, sadarbojoties ar trešām valstīm, atbilstīgi ES ārējās politikas mērķiem, lai labvēlīgi ietekmētu ilgtspējīgu trešo valstu attīstību augstākās izglītības jomā.
   2.   Programmai ir šādi īpaši uzdevumi:

               a)

               sekmēt augstākās izglītības iestāžu strukturētu sadarbību un veicināt augstas kvalitātes piedāvājumu augstākās izglītības jomā, radot noteiktu Eiropas pievienoto vērtību, kas pievilcīga Eiropas Savienībā un ārpus tās robežām, ar mērķi veidot izcilības centrus;

               b)

               veicināt sabiedrību savstarpējo bagātināšanos, paaugstinot vīriešu un sieviešu kvalifikāciju, lai viņiem būtu piemērotas prasmes jo īpaši attiecībā uz darba tirgu, lai viņi būtu progresīvi domājoši cilvēki ar starptautisku pieredzi, veicinot trešo valstu talantīgāko studentu un augstskolu mācību spēku mobilitāti kvalifikācijas un/vai pieredzes gūšanai Eiropas Savienībā un Eiropas valstu talantīgāko studentu un augstskolu mācību spēku virzību uz trešām valstīm;

               c)

               sekmēt cilvēkresursu un augstāko mācību iestāžu starptautiskās sadarbības spēju attīstību trešās valstīs, palielinot mobilitāti starp Eiropas Savienību un trešām valstīm;

               d)

               uzlabot Eiropas augstākās izglītības pieejamību un uzlabot tās atpazīstamību un ietekmi pasaulē, kā arī tās pievilcību trešo valstu pilsoņiem, kā arī Eiropas valstu valstspiederīgajiem.

         3.   Komisija nodrošina to, ka neviena trešās valsts valstspiederīgo vai Eiropas valsts valstspiederīgo grupa nav izstumta vai atstumta.
   4. pants
   Programmas pasākumi
   1.   Programmas mērķus un īpašos uzdevumus, kas noteikti 3. pantā, sasniedz ar šādiem pasākumiem:

               a)

               Pasākums Nr. 1: Erasmus Mundus (maģistra un doktora grāda studijas) kopīgās programmas, kas piedāvā izcilas akadēmiskās kvalitātes izglītību, tostarp studiju stipendiju sistēmu;

               b)

               Pasākums Nr. 2: Erasmus Mundus partnerības starp Eiropas un trešo valstu augstākajām mācību iestādēm, kas būtu pamats strukturētai sadarbībai, apmaiņai un mobilitātei visos augstākās izglītības līmeņos, tostarp stipendiju sistēmā;

               c)

               Pasākums Nr. 3: Eiropas augstākās izglītības popularizēšana, izmantojot pasākumus, kas veicinātu Eiropas valstu kā izglītības ieguves vietas un pasaules līmeņa izcilības centra pievilcību.

         Šie pasākumi ir sīkāk izklāstīti pielikumā.
   2.   Attiecībā uz 2. pasākumu šā lēmuma noteikumi attiecas tikai tādā mērā, ciktāl tie atbilst tiesību aktam, saskaņā ar kuru ir piešķirts finansējums atbilstīgi 12. panta 2. punktam.
   3.   Var izmantot šādu pieeju veidus, vajadzības gadījumā tos apvienojot:

               a)

               atbalsts tādu kopīgu augstas kvalitātes izglītības programmu un sadarbības tīklu attīstīšanai, kas veicina pieredzes un paraugprakses apmaiņu;

               b)

               pastiprināts atbalsts to personu mobilitātei augstākās izglītības jomā, kuras izraudzītas, ievērojot akadēmiskās izcilības kritēriju, jo īpaši no trešām valstīm uz Eiropas valstīm, ievērojot līdztiesības principu starp vīriešiem un sievietēm un vēlmi panākt pēc iespējas līdzsvarotāku ģeogrāfisko pārstāvību, vienlaikus atvieglojot piekļuvi programmai saskaņā ar vienlīdzīgu iespēju un nediskriminācijas principiem;

               c)

               valodu prasmju iespējami plašāka veicināšana, piedāvājot studentiem iespēju apgūt vismaz divas no valodām, ko izmanto valstīs, kurās atrodas augstākās mācību iestādes, un izpratnes veicināšana par dažādām kultūrām;

               d)

               atbalsts izmēģinājuma projektiem, kuru pamatā ir partnerības ar ārēju dimensiju un kuri paredzēti, lai ieviestu jauninājumus augstākajā izglītībā un uzlabotu tās kvalitāti, jo īpaši atbalsts iespējai veicināt augstākās izglītības iestāžu un uzņēmēju partnerību;

               e)

               atbalsts augstākās izglītības virzienu un attīstības analizēšanai un paveiktā darba pārraudzīšanai starptautiskā mērogā.

         4.   Programmā ir paredzēti tehniskā atbalsta pasākumi, ieskaitot studijas, ekspertu sanāksmes, kā arī ar programmas mērķu sasniegšanu tieši saistīta informācija un publikācijas.
   5.   Komisija nodrošina pēc iespējas plašāku informācijas izplatīšanu par programmas pasākumiem un attīstību, jo īpaši izmantojot Erasmus Mundus tīmekļa vietni.
   6.   Šajā pantā izklāstītajiem pasākumiem Komisija var sniegt atbalstu pēc tam, kad izskatītas atbildes uz uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus un/vai uzaicinājumu uz konkursu. Attiecībā uz pasākumiem, kas veikti saistībā ar 4. punktu, Komisija vajadzības gadījumā var šos pasākumus veikt tieši saskaņā ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002. Komisija par to regulāri informē Eiropas Parlamentu un šā lēmuma 8. panta 1. punktā minēto komiteju.
   5. pants
   Piekļuve programmai
   Saskaņā ar nosacījumiem un īstenošanas pasākumiem, kas noteikti pielikumā, un ņemot vērā 2. pantā minētās definīcijas, programma ir vērsta uz:

               a)

               augstākajām mācību iestādēm;

               b)

               visu līmeņu augstākās izglītības studentiem, tostarp doktora grāda kandidātiem;

               c)

               doktora grādu ieguvušiem pētniekiem;

               d)

               augstskolu mācību spēkiem;

               e)

               augstākas izglītības darbiniekiem;

               f)

               citām publiskajām vai privātajām struktūrām, kas darbojas augstākās izglītības jomā atbilstīgi valsts tiesību aktiem un praksei;

               g)

               uzņēmumiem;

               h)

               pētniecības centriem.

         6. pants
   Komisijas un dalībvalstu uzdevumi
   1.   Komisija:

               a)

               nodrošina programmā ietverto Kopienas pasākumu efektīvu un pārredzamu īstenošanu atbilstīgi pielikumam, un attiecībā uz 2. pasākumu, atbilstīgi juridiskajiem instrumentiem, kas minēti 7. panta 1. punktā, kā arī saskaņā ar programmas mērķiem akadēmiskās izcilības jomā, izvēloties programmas dalībniekus;

               b)

               ņem vērā dalībvalstu divpusējo sadarbību ar trešām valstīm;

               c)

               izmanto saskaņotību un vajadzības gadījumā izstrādā kopīgu rīcību ar citām Kopienas programmām un pasākumiem augstākās izglītības un pētniecības jomā;

               d)

               nosakot individuālas stipendiju bāzes likmes, nodrošina, ka tiek ņemta vērā iemaksas par mācību uzsākšanu līmenis un aplēstie mācību izdevumi;

               e)

               apspriežas ar attiecīgām Eiropas asociācijām un organizācijām augstākās izglītības jomā par jautājumiem, kas rodas programmas īstenošanas gaitā, un par tādu apspriežu rezultātiem informē 8. panta 1. punktā minēto komiteju;

               f)

               Komisija regulāri sniedz delegācijām attiecīgajās trešās valstīs noderīgu informāciju sabiedrībai par programmu.

         2.   Dalībvalstis:

               a)

               veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu programmas efektīvu darbību dalībvalsts līmenī, iesaistot visas personas, kuras darbojas augstākās izglītības jomā atbilstīgi valsts praksei, un cenšas pieņemt atbilstošus pasākumus, ko varētu uzskatīt par vajadzīgiem, lai likvidētu ikvienu juridisku un administratīvu šķērsli, kas īpaši saistīti ar Eiropas valstu un trešo valstu apmaiņas programmām. Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka tās sniedz precīzu un skaidru informāciju studentiem un iestādēm, lai atvieglotu to līdzdalību programmā;

               b)

               izraugās atbilstīgas struktūras ciešai sadarbībai ar Komisiju;

               c)

               veicina iespējamo saskaņotību ar citām Kopienas programmām un iespējamām līdzīgām valsts iniciatīvām, ko veic dalībvalsts līmenī.

         3.   Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm nodrošina:

               a)

               atbilstīgu informāciju programmas atbalstīto pasākumu popularizēšanu un to īstenošanu;

               b)

               saskaņā ar programmu veikto pasākumu rezultātu izplatīšanu;

               c)

               saziņas stratēģijas ar iespējamiem interesentiem Eiropas valstīs pilnveidošanu un partnerību starp universitātēm, sociālajiem partneriem un nevalstiskajām organizācijām sekmēšanu programmas attīstības nolūkā.

         7. pants
   Īstenošanas pasākumi
   1.   Visus pasākumus, kas vajadzīgi 4. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētā 2. pasākuma īstenošanai reglamentē procedūras, kas noteiktas Regulā (EK) Nr. 1085/2006, (EK) Nr. 1638/2006, (EK) Nr. 1905/2006 un (EK) Nr. 1934/2006, ĀKK un EK partnerattiecību nolīgumā un ĀKK un EK iekšējā nolīgumā. Komisija regulāri informē 8. panta 1. punktā minēto komiteju par veiktajiem pasākumiem.
   2.   Turpmāk minētos pasākumus, kas vajadzīgi, lai īstenotu programmu un citus pasākumus, ko paredz šis lēmums, pieņem saskaņā ar 8. panta 2. punktā minēto vadības procedūru atbilstīgi pielikumā noteiktajiem principiem, vispārējām vadlīnijām un atlases kritērijiem:

               a)

               gada darba plānu, kurā norādītas prioritātes;

               b)

               gada budžetu, līdzekļu sadalījumu pa dažādiem programmas pasākumiem un indikatīvas dotāciju summas;

               c)

               vispārējo programmas īstenošanas vadlīniju, tostarp atlases kritēriju, kas aprakstīti pielikumā, piemērošanas kārtību;

               d)

               atlases procedūras, tostarp atlases komisijas sastāvu un reglamentu;

               e)

               programmas uzraudzības un novērtēšanas, kā arī rezultātu izplatīšanas un nodošanas pasākumus.

         3.   Lēmumus par atlasi pieņem Komisija. Komisija, kura par to divu darba dienu laikā informē Eiropas Parlamentu un 8. panta 1. punktā minēto komiteju.
   8. pants
   Komitejas procedūra
   1.   Komisijai palīdz komiteja.
   2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 4. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.
   Lēmuma 1999/468/EK 4. panta 3. punktā paredzētais termiņš ir divi mēneši.
   9. pants
   Citu valstu līdzdalība programmā vienlīdzīgi ar dalībvalstīm
   Programmā var piedalīties:

               a)

               EBTA valstis, kas ir EEZ locekles, saskaņā ar EEZ līgumā noteiktajiem nosacījumiem;

               b)

               kandidātvalstis, kuras īsteno pirmsiestāšanās stratēģiju, saskaņā ar vispārējiem principiem un vispārējiem noteikumiem un nosacījumiem, kuri paredzēti pamatnolīgumos, kas noslēgti ar šīm valstīm par viņu līdzdalību Kopienas programmās;

               c)

               Rietumbalkānu valstis saskaņā ar vispārējiem principiem un vispārējiem noteikumiem un nosacījumiem, kuri paredzēti pamatnolīgumos, kas noslēgti ar šīm valstīm par viņu līdzdalību Kopienas programmās;

               d)

               Šveices Konfederācija ar nosacījumu, ka ar šo valsti ir noslēgts divpusējs nolīgums, kas paredz tās līdzdalību.

         10. pants
   Horizontālie jautājumi
   Īstenojot programmu, pienācīgi jārūpējas par to, lai tā pilnībā atbalstītu visaptverošu Kopienas stratēģiju pilnveidošanu, īpaši:

               a)

               stiprinot Eiropas uz zināšanām balstītu ekonomiku un sabiedrību un sniedzot ieguldījumu jaunu darba vietu izveidē atbilstīgi Lisabonas stratēģijas mērķiem, kā arī veicinot Eiropas Savienības konkurētspēju pasaulē, tās ilgtspējīgu ekonomisko izaugsmi un lielāku sociālo kohēziju;

               b)

               veicinot kultūru, zināšanas un zinātību, lai daudzveidīgā Eiropa attīstītos mierīgi un ilgtspējīgi;

               c)

               veicinot apziņu par kultūru un valodu dažādības nozīmīgumu Eiropā un nepieciešamību cīnīties pret rasismu un ksenofobiju, kā arī sekmējot starpkultūru izglītību;

               d)

               veidojot priekšnosacījumus studentiem ar īpašām vajadzībām, īpaši atbalstot viņu integrāciju vispārējā augstākajā izglītībā un veicinot vienādas iespējas visiem;

               e)

               veicinot vīriešu un sieviešu vienlīdzību un sniedzot ieguldījumu cīņā ar visa veida diskrimināciju dēļ dzimuma, rases, etniskās izcelsmes, reliģijas, ticības, invaliditātes, vecuma vai seksuālās orientācijas;

               f)

               veicinot trešo valstu attīstību.

         11. pants
   Saskanība un papildināmība ar citām politiskajām nostādnēm
   1.   Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm nodrošina vispārēju saskanību un papildināmību citiem attiecīgajiem Kopienas politikas virzieniem, tiesību aktiem un pasākumiem, īpaši ar Mūžizglītības programmu, Septīto pētniecības pamatprogrammu, attīstības politiku, ārējās sadarbības programmām, ĀKK asociatīvajiem nolīgumiem un Eiropas Trešo valstu piederīgo integrācijas fondu.
   2.   Komisija regulāri informē Eiropas Parlamentu un 8. panta 1. punktā minēto komiteju par Kopienas iniciatīvām attiecīgās jomās un nodrošina efektīvu saikni un attiecīgā gadījumā kopīgu rīcību saistībā ar šo programmu un tām programmām un pasākumiem augstākās izglītības jomā, ko veic, Kopienai sadarbojoties ar trešām valstīm, tostarp saskaņā ar divpusējiem nolīgumiem, un ar kompetentām starptautiskajām organizācijām.
   12. pants
   Finansējums
   1.   Lai īstenotu 1. un 3. pasākumu un 4. panta 4. punktā minētos saistītos tehniskā atbalsta pasākumus, paredzētā finanšu aploksne 2009.–2013. gadam ir EUR 493 690 000.
   2.   Finanšu aploksne, kas paredzēta 2. pasākuma un 4. panta 4. punktā minēto saistīto tehnisko atbalsta pasākumu īstenošanai, 1. panta 2. punktā minētajam laikposmam ir noteikts saskaņā ar noteikumiem un procedūrām, kuras paredzētas Regulā (EK) Nr.1085/2006, (EK) Nr. 1638/2006, (EK) Nr. 1905/2006 un (EK) Nr. 1934/2006, kā arī ĀKK un EK partnerattiecību nolīgumā un ĀKK un EK iekšējā nolīgumā.
   3.   Gada apropriācijas atbilstīgi gada budžeta procedūrai apstiprina budžeta lēmējinstitūcija finanšu shēmas robežās.
   13. pants
   Uzraudzība un izvērtēšana
   1.   Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm regulāri uzrauga šo programmu. Īstenojot programmu, izmanto programmas un iepriekšējās programmas uzraudzības un izvērtēšanas rezultātus. Šī uzraudzība ietver programmas dalībnieku ģeogrāfiskā sadalījuma analīzi attiecībā uz katru pasākumu un valsti, 3. punktā minētos ziņojumus un paziņojumus, kā arī īpašas darbības.
   2.   Komisija regulāri izvērtē šo programmu, ņemot vērā 3. pantā noteiktos mērķus, programmas kopējo ietekmi un to, kā šīs programmas pasākumi papildina pasākumus, kas veikti saskaņā ar citiem attiecīgajiem Kopienas politikas virzieniem, tiesību aktiem un pasākumiem.
   3.   Komisija Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai iesniedz:

               a)

               līdz otrā gada 31. martam, kas seko programmā izveidoto jauno kursu faktiskajai uzsākšanai - starpposma izvērtējuma ziņojumu par sasniegtajiem rezultātiem un par programmas īstenošanas kvalitātes aspektiem;

               b)

               līdz 2012. gada 30. janvārim – paziņojumu par šīs programmas turpināšanu;

               c)

               līdz 2015. gada 31. decembrim – izvērtējuma ziņojumu par paveikto.

         14. pants
   Pārejas noteikumi
   1.   Pasākumus, kas sākti 2008. gada 31. decembrī vai pirms šā datuma, pamatojoties uz Lēmumu Nr. 2317/2003/EK, veic atbilstīgi minētā lēmuma noteikumiem, izņemot to, ka ar minēto lēmumu izveidoto komiteju aizstāj ar komiteju, kas minēta šā lēmuma 8. panta 1. punktā.
   2.   Pasākumus, kas sākti 2008. gada 31. decembrī vai pirms šā datuma, pamatojoties uz 7. panta 1. punktā minētajos juridiskajos instrumentos noteiktajām procedūrām, veic atbilstīgi minēto instrumentu noteikumiem.
   15. pants
   Stāšanās spēkā
   Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Strasbūrā, 2008. gada 16. decembrī

            Eiropas Parlamenta vārdā —

            priekšsēdētājs

         H.-G. PÖTTERING

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētāja

         B. LE MAIRE

      (1)  OV C 204, 9.8.2008., 85. lpp.

      (2)  Eiropas Parlamenta 2008. gada 21. oktobra Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts) un Padomes 2008. gada 16. decembra Lēmums.

      (3)  OV L 345, 31.12.2003., 1. lpp.

      (4)  OV L 210, 31.7.2006., 82. lpp.

      (5)  OV L 310, 9.11.2006., 1. lpp.

      (6)  OV L 378, 27.12.2006., 41. lpp.

      (7)  OV L 405, 30.12.2006., 41. lpp.

      (8)  OV L 247, 9.9.2006., 32. lpp.

      (9)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

      (10)  OV L 97, 9.4.2008., 1. lpp.

      (11)  OV C 303, 14.12.2007., 1. lpp.

      (12)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (13)  OV L 357, 31.12.2002., 1. lpp.

      (14)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

      (15)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

      (16)  OV L 327, 24.11.2006., 45. lpp.

      PIELIKUMS
      KOPIENAS PASĀKUMI (VISPĀRĒJĀS NOSTĀDNES UN ATLASES KRITĒRIJI), ATLASES PROCEDŪRAS UN FINANŠU NOTEIKUMI
      Visi programmas pasākumi tiek īstenoti atbilstīgi vispārējām pamatnostādnēm un atlases kritērijiem, kas noteikti šajā pielikumā.
      1. PASĀKUMS.   ERASMUS MUNDUS KOPĒJĀS PROGRAMMAS
      A.   ERASMUS MUNDUS MAĢISTRA STUDIJU PROGRAMMA
      1.   Kopiena atlasa izcilas akadēmiskas kvalitātes maģistra studiju programmas, kuras šajā programmā sauc par “Erasmus Mundus maģistra studiju programmu”.
      2.   Šajā programmā Erasmus Mundus maģistra studiju programmas atbilst šādām vispārējām pamatnostādnēm un atlases kritērijiem:

                  a)

                  tās aptver augstākās mācību iestādes vismaz trīs dažādās Eiropas valstīs;

                  b)

                  tās var iesaistīt trešo valstu augstākās mācību iestādes vai citus atbilstīgus partnerus no trešām valstīm, piemēram, pētniecības centrus;

                  c)

                  tās īsteno studiju programmu, kas aptver studiju laiku vismaz divās no augstākās izglītības iestādēm, kas piedalās programmā atbilstīgi a) apakšpunktam;

                  d)

                  tās atbilstīgos gadījumos veicina praksi studiju programmas ietvaros;

                  e)

                  tajās ir izveidoti mehānismi, kas ļauj atzīt mācību partneriestādēs pavadīto studiju laiku, pamatojoties uz Eiropas kredītpunktu pārneses un uzkrāšanas sistēmu vai uz veidu, kas ir saderīgs ar minēto sistēmu;

                  f)

                  tās noslēgumā dod iespēju iegūt kopīgu un/vai divkārtēju vai daudzkārtēju grādu, ko vienādi atzīst vai ir akreditējušas Eiropas valstis. Veicina programmas, kuru noslēgumā tiek iegūts kopīgs grāds;

                  g)

                  tās izveido stingras pašnovērtējuma procedūras un piekrīt ārēju ekspertu (no Eiropas valstīm vai trešām valstīm) veiktai koleģiālai pārbaudei, lai nodrošinātu maģistra studiju programmas nemainīgi augstu kvalitāti;

                  h)

                  tās rezervē noteiktu minimālo skaitu vietu studentiem no trešām valstīm un uzņem studentus, kuriem piešķirts finansiāls atbalsts saskaņā ar programmu;

                  i)

                  tām ir noteikti kopīgi, pārredzami uzņemšanas nosacījumi, kuros pienācīga nozīme, inter alia, ir piešķirta dzimumu līdztiesības un vienlīdzības jautājumiem un kuri veicina piekļuvi saskaņā ar iespēju vienlīdzības un nediskriminācijas principiem;

                  j)

                  tās brīvi izvēlas noteikt vai nenoteikt mācību maksu, ņemot vērā valsts tiesību aktus un vienošanos starp saistītajām iestādēm, kas minētas a) un b) apakšpunktā;

                  k)

                  tās piekrīt ievērot noteikumus par stipendiātu (studentu un augstskolu mācību spēki) atlases procedūru;

                  l)

                  tās nodrošina atbilstošus pasākumus, lai atvieglotu Eiropas valstu un trešo valstu studentu piekļuvi un uzņemšanu (informācijas sniegšana, izmitināšana, palīdzība vīzas saņemšanai utt.). Komisija regulāri informē savas delegācijas attiecīgajās trešās valstīs par visiem jaunākajiem noteikumiem attiecībā uz programmu;

                  m)

                  neierobežojot mācību valodu, tās paredz izmantot vismaz divas Eiropas valodas, kurās runā dalībvalstīs, kur atrodas Erasmus Mundus maģistra studiju programmu piedāvājošās augstākās mācību iestādes, un pēc vajadzības piedāvā sagatavošanas valodu apmācību un palīdzību studentiem, jo īpaši valodu kursos, ko organizē attiecīgās mācību iestādes.

            3.   Erasmus Mundus maģistra studiju programma jāizvēlas uz pieciem gadiem, un šo izvēli ik gadu atjauno, izmantojot procedūru, kuras pamatā ir darba pārskata iesniegšana.
      4.   Iepriekšējās 2004.–2008. gada Erasmus Mundus programmas ietvaros izvēlētās Erasmus Mundus maģistra studiju programmas turpinās darboties 1. pasākuma ietvaros līdz tā laika beigām, kuram tās tika izvēlētas, un tiks ik gadu atjaunotas, izmantojot procedūru, kuras pamatā ir darba pārskata sniegšana.
      B.   ERASMUS MUNDUS DOKTORA STUDIJU PROGRAMMA
      1.   Kopiena atlasa izcilas akadēmiskās kvalitātes doktora studiju programmas, kuras šajā programmā sauc par “Erasmus Mundus doktora studiju programmām”.
      2.   Šajā programmā Erasmus Mundus doktora studiju programmas atbilst šādām pamatnostādnēm un atlases kritērijiem:

                  a)

                  tās aptver vismaz triju dažādu Eiropas valstu augstākās mācību iestādes un vajadzības gadījumā citus atbilstīgus partnerus, lai nodrošinātu jauninājumus un nodarbinātību;

                  b)

                  tās var iesaistīt trešo valstu augstākās mācību iestādes vai citus atbilstīgus partnerus no trešām valstīm, piemēram, pētniecības centrus;

                  c)

                  tās īsteno doktora studiju programmu, kurā paredzēts studiju laiks vismaz divās no a) apakšpunktā minētajām augstākās izglītības iestādēm, kas piedalās programmā;

                  d)

                  tās veicina praksi doktora studiju programmas ietvaros, kā arī universitāšu darbinieku un uzņēmēju partnerību;

                  e)

                  tām izveidoti mehānismi, kas ļauj atzīt mācību partneriestādēs pavadīto studiju un pētniecības laiku;

                  f)

                  tās noslēgumā dod iespēju iegūt kopēju un/vai divkārtēju vai daudzkārtēju grādu, ko atzīst vai ir akreditējušas Eiropas valstis. Veicina programmas, kuru noslēgumā tiek iegūts kopīgs grāds;

                  g)

                  tās izveido stingras pašnovērtējuma procedūras un piekrīt ārēju ekspertu (no Eiropas valstīm vai trešām valstīm, bet kuri strādā Eiropas valstīs) veiktai koleģiālai pārbaudei, lai nodrošinātu doktora studiju programmas nemainīgi augstu kvalitāti;

                  h)

                  tās rezervē noteiktu minimālo skaitu vietu doktora grāda kandidātiem no Eiropas valstīm un trešām valstīm un uzņem kandidātus, kuriem piešķirts finansiāls atbalsts saskaņā ar programmu;

                  i)

                  tām ir noteikti kopīgi, pārredzami uzņemšanas nosacījumi, kuros pienācīga nozīme, inter alia, ir piešķirta dzimumu līdztiesības jautājumiem un vienlīdzības jautājumiem un veicina piekļuvi saskaņā ar iespēju vienlīdzības un nediskriminācijas principiem;

                  j)

                  tās brīvi izvēlas noteikt vai nenoteikt mācību maksu, ņemot vērā valsts tiesību aktus un vienošanos starp saistītajām iestādēm, kas minētas a) un b) apakšpunktā;

                  k)

                  tās piekrīt ievērot noteikumus, ko piemēro doktora grāda kandidātu atlases procedūrai;

                  l)

                  tās nodrošina atbilstošus pasākumus, lai atvieglotu Eiropas valstu un trešo valstu doktorantu piekļuvi un uzņemšanu (informācijas sniegšana, izmitināšana, palīdzība vīzas saņemšanai utt.);

                  m)

                  kā alternatīvu studiju stipendijai tās var piedāvāt darba līgumu slēgšanas iespējas ar doktora grāda kandidātu, ja to atļauj attiecīgās valsts tiesību akti;

                  n)

                  neierobežojot mācību valodu, tās paredz izmantot vismaz divas Eiropas valodas, kurās runā dalībvalstīs, kur atrodas Erasmus Mundus doktora studiju programmu piedāvājošās augstākās mācību iestādes, un pēc vajadzības piedāvā sagatavošanas valodu apmācību un palīdzību studentiem, jo īpaši valodu kursos, ko organizē attiecīgās mācību iestādes.

            3.   Erasmus Mundus doktora studiju programma jāizvēlas uz pieciem gadiem, un šo izvēli ik gadu atjauno, izmantojot procedūru, kuras pamatā ir darba pārskata iesniegšana. Šajā posmā var iekļaut gadu ilgus sagatavošanās pasākumus pirms doktora grāda kandidātu uzņemšanas.
      C.   STIPENDIJAS
      1.   Kopiena var piešķirt stipendijas trešo valstu un Eiropas valstu maģistra programmu studentiem un doktora grāda kandidātiem visam studiju laikam, kā arī īstermiņa stipendijas Eiropas valstu vai trešo valstu augstskolu mācību spēkiem. Lai programmu padarītu pievilcīgāku trešo valstu valstspiederīgajiem, summas, ko visam studiju laikam piešķirs trešo valstu maģistra grāda studentiem un doktora grāda kandidātiem (A kategorijas stipendijas), būs lielākas nekā studentiem un doktora grāda kandidātiem no Eiropas (B kategorijas stipendijas).

                  a)

                  Kopiena var piešķirt A kategorijas stipendijas visam studiju laikam trešo valstu maģistra studiju programmu studentiem un doktora grāda kandidātiem, kuri konkursa kārtā ir uzņemti Erasmus Mundus maģistra studiju programmās un Erasmus Mundus doktora studiju programmās. Šīs stipendijas piešķir studijām Erasmus Mundus maģistra studiju programmā vai Erasmus Mundus doktora studiju programmā iesaistītajās Eiropas valstu augstākajās mācību iestādēs. A kategorijas stipendijas nepiešķir trešo valstu studentiem, kas pēdējos piecos gados kopumā ilgāk nekā 12 mēnešus ir veikuši galvenās darbības (studijas, darbu, utt.) kādā Eiropas valstī.

                  b)

                  Kopiena var piešķirt B kategorijas stipendijas visam studiju laikam Eiropas valstu maģistra studiju programmu studentiem un doktora grāda kandidātiem, kuri, savstarpēji konkurējot, ir uzņemti Erasmus Mundus maģistra studiju programmās un Erasmus Mundus doktora studiju programmās. Šīs stipendijas piešķir studijām Erasmus Mundus maģistra studiju programmā vai Erasmus Mundus doktora studiju programmā iesaistītajās Eiropas valstu augstākās izglītības iestādēs. B kategorijas stipendijas var piešķirt trešo valstu studentiem, kuri nevar pretendēt uz A kategorijas stipendijām.

                  c)

                  Kopiena var piešķirt īslaicīgas stipendijas trešo valstu augstskolu mācību spēkiem, kas ir viesmācībspēki Erasmus Mundus maģistra studiju programmās, lai veiktu docēšanas vai pētniecības uzdevumus un zinātnisku darbu Eiropas augstākās izglītības iestādēs, kas piedāvā Erasmus Mundus maģistra studiju programmas.

                  d)

                  Kopiena var piešķirt īslaicīgas stipendijas Eiropas valstu augstskolu mācību spēkiem, kas ir viesmācībspēki trešo valstu augstākās izglītības iestāžu Erasmus Mundus maģistra studiju programmās, lai veiktu docēšanas vai pētniecības uzdevumus un zinātnisku darbu trešo valstu augstākās izglītības iestādēs, kas piedāvā Erasmus Mundus maģistra studiju programmas.

                  e)

                  Kopiena garantē, ka ir noteikti un tiek piemēroti pārredzami kritēriji stipendiju piešķiršanai un ka tajos inter alia ir ņemti vērā arī iespēju vienlīdzības un nediskriminācijas principi.

            2.   Stipendijas piešķir 2. pantā noteiktajiem Eiropas un trešo valstu maģistra studiju programmu studentiem un doktora grāda kandidātiem, kā arī augstskolu mācību spēkiem.
      3.   Studentus, kuriem piešķirta stipendija, informē par augtāko mācību iestādi, kurā jāuzsāk studijas, tiklīdz ir pieņemts lēmums par stipendijas piešķiršanu.
      4.   Personas, kas ir saņēmušas Erasmus Mundus maģistra studiju programmu stipendiju, ir tiesīgas saņemt stipendiju arī studijām Erasmus Mundus doktora studiju programmās.
      5.   Komisija pieņem pasākumus, lai nodrošinātu to, ka neviena personu finansiālu atbalstu vienam un tam pašam mērķim nesaņem no vairākām Kopienas programmām. Īpaši personas, kas saņēmušas Erasmus Mundus stipendiju, nav tiesīgas saņemt Erasmus atbalstu tādai pašai Erasmus Mundus maģistra studiju programmai vai doktora studiju programmai Mūžizglītības programmas ietvaros. Tāpat personas, kuras ir saņēmušas atbalstu īpašajā programmā “Cilvēki” (Marijas Kirī vārdā nosauktie pasākumi), kas iekļauta EK Septītajā pamatprogrammā pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem (1), nav tiesīgas saņemt Erasmus Mundus atbalstu tam pašam studiju vai pētniecības darba laikam.
      2. PASĀKUMS.   ERASMUS MUNDUS PARTNERĪBA
      1.   Kopiena izvēlas augstas akadēmiskās kvalitātes partnerības, kuras šajā programmā sauc par “Erasmus Mundus partnerībām”. Tās cenšas sasniegt un atbilst 3. pantā minētajiem mērķiem un īpašajiem uzdevumiem tiktāl, ciktāl tie atbilst finansējuma juridiskajam pamatam.
      2.   Programmas mērķu sasniegšanai un atbilstīgi finansējuma juridiskajam pamatam “Erasmus Mundus partnerības:”

                  a)

                  aptver vismaz piecas augstākās mācību iestādes ne mazāk kā trīs dažādās Eiropas valstīs un vairākas augstākās mācību iestādes konkrētās trešās valstīs, kas nepiedalās Mūžizglītības programmā un kas tiek noteiktas gada uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus;

                  b)

                  īsteno partnerību kā zinātības pārneses pamatu;

                  c)

                  organizē to studentu apmaiņu, kas atlasīti pēc akadēmiskās izcilības kritērijiem visos augstākās izglītības līmeņos (no pirmā akadēmiskā cikla līdz pēcdoktorantūras studiju līmenim), augstskolu mācību spēku un augstāko mācību iestāžu personāla apmaiņu uz dažāda ilguma mobilitātes posmiem, ieskaitot prakses iespējas uz noteiktu laiku;

                  d)

                  izveido mehānismus, kas ļauj savstarpēji atzīt mācību partneriestādēs pavadīto studiju un pētniecības laiku, pamatojoties uz Eiropas kredītpunktu pārneses un uzkrāšanas sistēmu vai uz veidu, kas ir saderīgs ar minēto sistēmu, kā arī uz trešo valstu atbilstīgām sistēmām;

                  e)

                  izmanto Erasmus programmā izstrādātus mobilitātes instrumentus, piemēram, iepriekšējo studiju atzīšanu, studiju līgumu un atzīmju lapas izrakstu;

                  f)

                  nosaka pārredzamus mobilitātes dotāciju piešķiršanas nosacījumus, kuros nozīme ir piešķirta, inter alia, dzimumu līdztiesības un vienlīdzības jautājumiem, valodu spējām, un kas atvieglo piekļuvi saskaņā ar iespēju vienlīdzības un nediskriminācijas principiem;

                  g)

                  piekrīt ievērot noteikumus par stipendiātu (studentu, augstskolu mācību spēku, augstāko izglītības iestāžu personāla) atlases procedūru;

                  h)

                  nosaka atbilstīgus pasākumus, kas atvieglo Eiropas valstu un trešo valstu studentu, augstskolu mācību spēku un augstāko izglītības iestāžu personāla piekļuvi un uzņemšanu (iespējas iegūt informāciju, izmitināšana, palīdzība vīzu saņemšanai utt.);

                  i)

                  neierobežojot mācību valodu, paredz izmantot vismaz divas Eiropas valodas, kurās runā dalībvalstīs, kur atrodas augstākās mācību iestādes, kas iesaistītas Erasmus Mundus partnerībās, un pēc vajadzības paredz sagatavošanas valodu apmācību un palīdzību stipendiātiem, jo īpaši valodu kursos, ko organizē attiecīgās mācību iestādes;

                  j)

                  īsteno citus partnerības pasākumus, piemēram, divkārša grāda piešķiršana, kopīga mācību satura veidošana, labas prakses pārnese utt.;

                  k)

                  ja pasākumus finansē saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1905/2006 vai ĀKK un EK partnerattiecību nolīgumu, izveido mehānismus, lai nodrošinātu, ka jaunattīstības valstu valstspiederīgie pēc studiju vai pētnieciskā darba beigām atgriežas savās izcelsmes valstīs, lai varētu sniegt ieguldījumu šīs valsts ekonomiskajā attīstībā un labklājībā.

            3.   Komisija, ar savu delegāciju starpniecību apspriedusies ar kompetentajām iestādēm trešās valstīs, nosaka nacionālās un reģionālās prioritātes atbilstīgi konkrētās(-o) partnerībā iesaistītās(-o) trešās(-o) valsts(-u) vajadzībām.
      4.   Erasmus Mundus partnerības jāizvēlas uz trim gadiem, un šo izvēli ik gadu atjauno, izmantojot procedūru, kuras pamatā ir darba pārskata iesniegšana.
      5.   Stipendijas piešķir 2. pantā minētajiem Eiropas un trešo valstu studentiem un augstskolu mācību spēkiem.
      6.   Piešķirot stipendijas 2. pasākuma ietvaros, Komisija atbalsta grupas, kas atrodas nelabvēlīgā sociāli ekonomiskajā stāvoklī un neaizsargātās iedzīvotāju grupas, nekaitējot 2. punkta f) apakšpunktā noteiktajiem pārskatāmības nosacījumiem.
      7.   Komisija pieņem pasākumus, lai nodrošinātu to, ka neviena personu finansiālu atbalstu vienam un tam pašam mērķim nesaņem no vairākām Kopienas programmām. Īpaši personas, kas saņēmušas Erasmus Mundus stipendiju, nav tiesīgas saņemt Erasmus atbalstu tām pašam Erasmus Mundus mobilitātes posmam Mūžizglītības programmas ietvaros. Tāpat personas, kuras ir saņēmušas atbalstu iepriekšminētajā īpašajā programmā “Cilvēki”, nav tiesīgas saņemt Erasmus Mundus atbalstu tam pašam studiju vai pētniecības darba laikam.
      8.   Erasmus Mundus Ārējās sadarbības ietvarā (bijušais 2. pasākuma nosaukums) izvēlētās Erasmus Mundus partnerības turpinās darboties šā pasākuma ietvaros līdz tā laika beigām, kuram tās tika izvēlētas, un tiks ik gadu atjaunotas, izmantojot vienkāršotu procedūru, kuras pamatā ir darba pārskata iesniegšana.
      3. PASĀKUMS.   EIROPAS AUGSTĀKĀS IZGLĪTĪBAS PIEVILCĪBAS VEICINĀŠANA
      1.   Ar 3. pasākumu Kopiena var atbalstīt darbības, kuru mērķis ir veicināt Eiropas augstākās izglītības pievilcību, profilu un tās atpazīstamību un pieejamību. Darbības palīdz sasniegt programmas mērķus, un tās ir saistītas ar visu augstākās izglītības aspektu starptautisko dimensiju, piemēram, popularizēšana, pieejamība, kvalitātes nodrošināšana, kredītpunktu atzīšana, Eiropā iegūtas kvalifikācijas atzīšana ārvalstīs un kvalifikācijas savstarpēja atzīšana ar trešām valstīm, mācību programmas izstrāde, mobilitāte un pakalpojumu kvalitāte utt. Pasākumi var aptvert programmas un tās rezultātu popularizēšanu.
      2.   Iestādes, kas var tikt uzņemtas programmā atbilstīgi 5. panta f) apakšpunktam, var būt publiskas vai privātas struktūras, kas darbojas augstākās izglītības jomā. Darbības veic grupās, kurās ietilpst organizācijas no vismaz trim dažādām Eiropas valstīm un var ietilpt organizācijas no trešām valstīm.
      3.   Darbības (kas var būt konferences, semināri, darba semināri, pētījumi, analītiski pasākumi, eksperimentāli projekti, godalgas, starptautiskie tīkli, publicējama materiāla izstrāde, informācijas un komunikāciju tehnoloģijas līdzekļu izstrāde, u.c.) var veikt jebkurā vietā pasaulē. Komisija nodrošina iespējami labāku informācijas izplatīšanu par programmas pasākumiem un attīstību, jo īpaši izmantojot daudzvalodu informācijas portālu Erasmus Mundus, kuram jābūt skaidrākam un pieejamākam.
      4.   Ar veicināšanas darbībām tiecas veidot saikni starp augstāko izglītību un pētniecību, starp augstāko izglītību un privāto sektoru Eiropas valstīs un trešās valstīs, un pēc iespējas izmantot varbūtējo sinerģiju.
      5.   Saskaņota sabiedrības informēšanas politika, kuru valstu kompetentās iestādes īsteno, sadarbojoties ar augstskolām, kuras piedalās programmā. Šīs politikas mērķis ir savlaicīgi sniegt savlaicīgu un pilnīgu informāciju, kā arī skaidrojumu par nepieciešamajām procedūrām, galveno prioritāti joprojām dodot nepietiekami pārstāvētiem reģioniem.
      6.   Cenšoties veicināt programmu un izplatīt tās rezultātus valstu un pasaules mērogā, Kopiena attiecīgā gadījumā var atbalstīt saskaņā ar 6. panta 2. punkta b) apakšpunktu izraudzītās struktūras.
      7.   Kopiena atbalsta absolventu asociāciju, kurā ietilpst visi Erasmus Mundus maģistra un doktora studiju programmu beigušie studenti (no trešām valstīm un no Eiropas).
      TEHNISKĀ NODROŠINĀJUMA PASĀKUMI
      No programmas kopējā finanšu aploksnes drīkst finansēt arī izdevumus, kas saistīti ar ekspertiem, izpildaģentūru, esošām dalībvalstu kompetentajām iestādēm un vajadzības gadījumā cita veida tehnisko palīdzību, kas Komisijai var būt vajadzīga, lai īstenotu šo programmu. To skaitā pārsvarā ir pētījumi, sanāksmes, informējošas darbības, publikācijas, izdevumi par informācijas apmaiņai paredzētiem informātikas tīkliem un visi citi izdevumi, kas vajadzīgi tieši, lai īstenotu programmu un sasniegtu tās mērķus.
      ATLASES PROCEDŪRAS
      Minētajās procedūrās ņem vērā šādus noteikumus:

                  a)

                  saskaņā ar 1. pasākumu iesniegto priekšlikumu atlasi veic Komisija, kurai palīdz atlases komisija, kuras priekšsēdētāju tā ievēlē pati un kuras sastāvā ir akadēmisko aprindu autoritātes, kas pārstāv augstākās izglītības daudzveidību Eiropas Savienībā. Atlases komisija nodrošina to, ka Erasmus Mundus maģistra studiju programmas un doktora studiju programmas atbilst visaugstākajai akadēmiskajai kvalitātei, vienlaikus ņemot vērā to, ka ģeogrāfiskajai pārstāvībai jābūt iespējami līdzsvarotai. Programmas darbības laikā tiecas panākt līdzsvarotu pārstāvību dažādās studiju jomās. Komisija organizē, ka visus atbilstošos priekšlikumus pirms to iesniegšanas atlases komisijai neatkarīgi augstskolu mācību spēki novērtē Eiropas līmenī. Katrai Erasmus Mundus maģistra studiju programmai un doktora studiju programmai piešķir noteiktu stipendiju skaitu, kuras izraudzītajām personām piešķir struktūra (vai struktūras), kura vada maģistra studiju un doktora studiju programmu. Maģistra studiju programmas studentu, doktora grāda kandidātu un augstskolu mācību spēku atlasi pēc akadēmiskās izcilības kritērija, apspriedušās ar Komisiju, veic iestādes, kuras piedalās Erasmus Mundus maģistra studiju programmās un doktora studiju programmās. Lai gan 1. pasākums paredzēts galvenokārt trešo valstu studentiem, tas ir atvērts arī Eiropas studentiem. Erasmus Mundus maģistra studiju programmu un doktora studiju programmu atlases procedūras paredz apspriešanos ar struktūrām, kas izraudzītas saskaņā ar 6. panta 2. punkta b) apakšpunktu;

                  b)

                  saskaņā ar 2. pasākumu iesniegto priekšlikumu atlasi veic Komisija atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 1085/2006, (EK) Nr. 1638/2006, (EK) Nr. 1905/2006 un (EK) Nr. 1934/2006, kā arī ĀKK un EK partnerattiecību nolīgumam un ĀKK un EK iekšējam nolīgumam;
                  Neierobežojot pirmajā daļā minētos regulu un nolīgumu noteikumus, Komisija turklāt nodrošina, ka Erasmus Mundus partnerības priekšlikumi atbilst visaugstākās akadēmiskās kvalitātes standartiem un līdzsvarotas ģeogrāfiskās pārstāvības kritērijam. Studentu un augstskolu mācībspēku atlasi pēc apspriedes ar Komisiju, ievērojot akadēmiskās izcilības kritēriju, veic iestādes, kuras piedalās partnerībā. Pasākums ir paredzēts galvenokārt studentiem no trešām valstīm. Tomēr, lai sekmētu savstarpēju bagātināšanos, mobilitātē jāiekļauj arī Eiropas valstu valstspiederīgie;

                  c)

                  saskaņā ar 3. pasākumu iesniegto priekšlikumu atlasi veic Komisija;

                  d)

                  Komisija regulāri informē Eiropas Parlamentu un 8. panta 1. punktā minēto komiteju par veiktajiem pasākumiem.

            FINANŠU NOTEIKUMI
      1.   Vienotās noteiktās likmes finansējums, vienības izmaksas apmērs un godalgas.
      Kā noteikts Regulas (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 181. panta 1. punktā, attiecībā uz visiem 4. pantā minētajiem pasākumiem var izmantot vienotās noteiktās likmes finansējumu un/vai vienības izmaksas apmēru.
      Saskaņā ar dotāciju nolīgumu vienotās noteiktās likmes finansējumus vienam partnerim var būt līdz 25 000 EUR. Tos var apvienot līdz 100 000 EUR un/vai izmantot kopā ar vienības izmaksu apmēru.
      Komisija var piešķirt godalgas saistībā ar programmas ietvaros sāktajiem pasākumiem.
      2.   Partnerattiecību nolīgumi
      Ja programmas pasākumi saskaņā ar Regulas (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 163. pantu tiek atbalstīti ar līdzdalības pamatnolīgumu dotācijām, attiecīgās partnerības var atlasīt un finansēt piecu gadu periodā, un atjaunot, piemērojot vienkāršotu procedūru.
      3.   Valsts augstākās izglītības mācību iestādes un organizācijas
      Komisija pieņem, ka visām dalībvalstu norādītajām augstākajām mācību iestādēm un organizācijām, kuras pēdējos divos gados vairāk kā 50 % no gada ienākumiem ir saņēmušas no publiskiem finansējuma avotiem vai kuras kontrolē publiskās struktūras vai to pārstāvji, ir pietiekami finanšu, profesionālie un administratīvie resursi, kā arī vajadzīgā finansiālā stabilitāte, lai īstenotu programmas projektus; tām neprasa iesniegt papildu dokumentāciju, lai to pierādītu. Šādas iestādes vai organizācijas var atbrīvot no prasības par revīziju atbilstīgi Regulas (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 173. panta 4. punkta piektajai daļai.
      4.   Pieteikumu iesniedzēju profesionālā kompetence un kvalifikācijas
      Komisija var lemt saskaņā ar Regulas (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 176. panta 2. punktu, ka konkrētām saņēmēju kategorijām ir vajadzīgās profesionālās zināšanas un kvalifikācija, lai izpildītu piedāvāto pasākumu vai darba programmu.
      5.   Krāpšanas novēršanas noteikumi
      Saskaņā ar 7. pantu pieņemtie Komisijas lēmumi, no tiem izrietošie līgumi un nolīgumi, kā arī nolīgumi ar iesaistītajām trešām valstīm īpaši nosaka Komisijas (vai cita tās pilnvarota pārstāvja) pārraudzību un finanšu kontroli, ko tostarp veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), un inspekciju (vajadzības gadījumā uz vietas) veic Revīzijas palāta.
      Dotācijas saņēmējs nodrošina, ka attiecīgā gadījumā Komisijai ir pieejami organizācijas partneru vai locekļu valdījumā esoši apliecinošie dokumenti.
      Par dotāciju izmantošanu Komisija var veikt revīziju tās darbinieku izpildījumā vai izvēlēties kvalificētu iestādi ārpus tās. Šādas revīzijas var veikt visā vienošanās spēkā esamības laikā un piecu gadu laikā pēc projekta noslēguma dienas. Ja nepieciešams, revīzijas rezultāti var kalpot par pamatu Komisijas pieņemtiem lēmumiem par līdzekļu atmaksāšanu.
      Komisijas darbiniekiem un ārpus komisijas pilnvarotiem darbiniekiem jābūt atbilstošām piekļuves tiesībām, it īpaši līdzekļu saņēmēju birojiem un visai informācijai, ieskaitot informāciju elektroniskā formātā, kas nepieciešama, lai veiktu šādas revīzijas.
      Revīzijas palātai un Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai ir tādas pašas tiesības, it īpaši piekļuves, kā Komisijai.
      Papildus šīs programmas ietvaros Komisija var veikt pārbaudes un inspekcijas uz vietas saskaņā ar Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (2).
      Saskaņā ar šo lēmumu finansēto Kopienas darbību sakarā pārkāpums, kas noteikts 1. panta 2. punktā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (1995. gada 18. decembris) par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību (3), nozīmē Kopienas tiesību aktu normas vai līgumsaistību pārkāpumu, ko rada kāda saimnieciskās darbības subjekta rīcība vai nolaidība, kas kaitē vai varētu kaitēt Eiropas Savienības budžetam vai tās pārvaldītiem piešķīrumiem, veicot nepamatotus izdevumus.

         (1)  OV L 54, 22.2.2007., 91. lpp.

         (2)  OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.

         (3)  OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp.


title: 2008/42/EK,Euratom: Padomes Lēmums ( 2007. gada 10. decembris ), ar ko ieceļ amatā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli no Itālijas

text:
               15.1.2008

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 11/5

      PADOMES LĒMUMS

   (2007. gada 10. decembris),
   ar ko ieceļ amatā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli no Itālijas
   (2008/42/EK, Euratom)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 259. pantu,
   ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 167. pantu,
   ņemot vērā Padomes Lēmumu 2006/524/EK, Euratom (2006. gada 11. jūlijs), ar ko ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļus no Čehijas, Vācijas, Igaunijas, Spānijas, Francijas, Itālijas, Latvijas, Lietuvas, Luksemburgas, Ungārijas, Maltas, Austrijas, Slovēnijas un Slovākijas (1),
   ņemot vērā Itālijas valdības priekšlikumu,
   ņemot vērā Komisijas atzinumu,
   tā kā pēc Paolo BEDONI kunga atkāpšanās no amata ir atbrīvojusies viena komitejas locekļa amata vieta,
   IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Ar šo Maurizio REALE kungu ieceļ par Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli, nomainot Paolo BEDONI kungu, uz atlikušo pilnvaru laiku līdz 2010. gada 20. septembrim.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2007. gada 10. decembrī

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         L. AMADO

      (1)  OV L 207, 28.7.2006., 30. lpp.


title: Eiropas Parlamenta Lēmums (ES) 2016/1470 (2016. gada 28. aprīlis) par Eiropas Savienības 2014. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, IV iedaļa – Tiesa

text:
               14.9.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 246/134

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS (ES) 2016/1470
   (2016. gada 28. aprīlis)
   par Eiropas Savienības 2014. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, IV iedaļa – Tiesa
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Eiropas Savienības 2014. finanšu gada vispārējo budžetu (1),

               —

               ņemot vērā Eiropas Savienības konsolidētos pārskatus par 2014. finanšu gadu (COM(2015) 377 – C8-0202/2015) (2),

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas pārskatu par budžeta izpildi 2014. finanšu gadā un iestāžu atbildes (3),

               —

               ņemot vērā deklarāciju (4) par pārskatu ticamību, kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību, kuru Revīzijas palāta sniegusi par 2014. finanšu gadu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 287. pantu,

               —

               ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. panta 10. punktu, kā arī 317., 318. un 319. pantu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (5) un jo īpaši tās 55., 99., 164., 165. un 166. pantu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 94. pantu un V pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A8-0123/2016),

               1.

               sniedz Tiesas sekretāram apstiprinājumu par Tiesas 2014. finanšu gada budžeta izpildi;

               2.

               izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, nosūtīt Tiesai, Eiropadomei, Padomei, Komisijai, Eiropas Ombudam, Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam un Eiropas Ārējās darbības dienestam, un nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Martin SCHULZ

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV L 51, 20.2.2014.

      (2)  OV C 377, 13.11.2015., 1. lpp.

      (3)  OV C 373, 10.11.2015., 1. lpp.

      (4)  OV C 377, 13.11.2015., 146. lpp.

      (5)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.


title: 2011/50/ES: Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju Lēmums ( 2010. gada 15. oktobris ) par to, lai parakstītu un provizoriski piemērotu Kopējās aviācijas telpas nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Gruziju, no otras puses

text:
               28.1.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 25/1

         PADOMES UN PADOMĒ SANĀKUŠO DALĪBVALSTU VALDĪBU PĀRSTĀVJU LĒMUMS
   (2010. gada 15. oktobris)
   par to, lai parakstītu un provizoriski piemērotu Kopējās aviācijas telpas nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Gruziju, no otras puses
   (2011/50/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME UN PADOMĒ SANĀKUŠIE EIROPAS SAVIENĪBAS DALĪBVALSTU VALDĪBU PĀRSTĀVJI,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 100. panta 2. punktu kopā ar 218. panta 5. un 7. punktu un 218. panta 8. punkta pirmo daļu,
   tā kā:

               (1)

               Savienības un dalībvalstu vārdā Komisija ir risinājusi sarunas par Kopējās aviācijas telpas nolīgumu ar Gruziju (turpmāk “nolīgums”) saskaņā ar Padomes lēmumu, ar kuru Komisiju pilnvaroja sākt sarunas.

               (2)

               Nolīgums tika parafēts 2010. gada 5. martā.

               (3)

               Savienībai un dalībvalstīm būtu jāparaksta un provizoriski jāpiemēro nolīgums, ņemot vērā tā iespējamo noslēgšanu vēlāk.

               (4)

               Ir jānosaka procesuālā kārtība lēmuma pieņemšanai, lai vajadzības gadījumā lemtu par nolīguma provizoriskās piemērošanas izbeigšanu. Jānosaka arī procesuālā kārtība Savienības un dalībvalstu dalībai Apvienotajā komitejā, kas izveidota saskaņā ar nolīguma 22. pantu, un strīdu izšķiršanas procedūrās, kas noteiktas nolīguma 23. pantā, kā arī dažu ar drošību un lidojumu drošumu saistītu nolīguma noteikumu īstenošanai,

         IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Parakstīšana
   1.   Ar šo Savienības vārdā tiek apstiprināta Kopējās aviācijas telpas nolīguma parakstīšana starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Gruziju, no otras puses (turpmāk “nolīgums”), ņemot vērā Padomes lēmumu par nolīguma noslēgšanu (1).
   2.   Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas ir tiesīgas parakstīt nolīgumu Savienības vārdā, ņemot vērā tā noslēgšanu.
   2. pants
   Provizoriska piemērošana
   Līdz nolīguma spēkā stāšanās dienai Savienība un dalībvalstis to piemēro provizoriski no tā mēneša pirmās dienas, kas ir pēc dienas, kad puses viena otrai nosūtījušas pēdējo paziņojumu par nolīguma provizoriskai piemērošanai nepieciešamo procedūru pabeigšanu.
   3. pants
   Apvienotā komiteja
   1.   Eiropas Savienību un dalībvalstis Apvienotajā komitejā, kuru izveido saskaņā ar nolīguma 22. pantu, pārstāv Komisijas un dalībvalstu pārstāvji.
   2.   Eiropas Savienības un tās dalībvalstu nostāju Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumiem nolīguma III vai IV pielikumā, ko izdara saskaņā ar nolīguma 26. panta 2. punktu, un jautājumiem, kuri ir ES ekskluzīvā kompetencē un par kuriem nav jāpieņem lēmums, kam ir juridiskas sekas, nosaka Komisija, un šo nostāju iepriekš paziņos Padomei un dalībvalstīm.
   3.   Attiecībā uz Apvienotās komitejas lēmumiem par jautājumiem, kas ir ES kompetencē, Eiropas Savienības un tās dalībvalstu nostāju pēc Komisijas priekšlikuma pieņems Padome ar kvalificētu balsu vairākumu, ja vien piemērojamā ES līgumos noteiktā balsošanas procedūra neparedz citādi.
   4.   Attiecībā uz Apvienotās komitejas lēmumiem par jautājumiem, kas ir dalībvalstu kompetencē, Eiropas Savienības un tās dalībvalstu nostāju pieņem Padome ar vienprātīgu lēmumu pēc Komisijas vai dalībvalstu priekšlikuma, ja vien dalībvalsts viena mēneša laikā pēc minētās nostājas pieņemšanas nav informējusi Padomes Ģenerālsekretariātu, ka tā Apvienotās komitejas pieņemtajam lēmumam var piekrist tikai ar tās likumdevēju iestāžu apstiprinājumu.
   5.   Savienības un dalībvalstu nostāju Apvienotajā komitejā izsaka Komisija, izņemot attiecībā uz jautājumiem, kas ir dalībvalstu ekskluzīvā kompetencē, – šādā gadījumā to izsaka Padomes prezidentvalsts vai, ja Padome tā nolemj, Komisija.
   4. pants
   Strīdu izšķiršana
   1.   Komisija pārstāv Savienību un dalībvalstis strīdu izšķiršanas procesā, kas noteikts nolīguma 23. pantā.
   2.   Padome pēc Komisijas priekšlikuma pieņem lēmumu pārtraukt priekšrocību piemērošanu saskaņā ar nolīguma 23. pantu. Lēmumu Padome pieņem ar kvalificētu balsu vairākumu.
   3.   Par citiem nepieciešamajiem pasākumiem, kas saskaņā ar nolīguma 23. pantu jāveic saistībā ar ES kompetencē esošiem jautājumiem, lemj Komisija, sadarbojoties ar īpašo komiteju, kurā ir Padomes iecelti dalībvalstu pārstāvji.
   5. pants
   Komisijas informēšana
   1.   Dalībvalstis laikus informē Komisiju par ikvienu tādu lēmumu atteikt, atsaukt, apturēt vai ierobežot atļauju Gruzijas aviokompānijai, kuru dalībvalstis plāno pieņemt saskaņā ar nolīguma 5. pantu.
   2.   Dalībvalstis laikus informē Komisiju par visiem pieprasījumiem vai paziņojumiem, ko tās ir nosūtījušas vai saņēmušas atbilstīgi nolīguma 14. pantam (Aviācijas drošums).
   3.   Dalībvalstis laikus informē Komisiju par visiem pieprasījumiem vai paziņojumiem, ko tās ir nosūtījušas vai saņēmušas atbilstīgi nolīguma 15. pantam (Aviācijas drošība).

      Luksemburgā, 2010. gada 15. oktobrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         E. SCHOUPPE

      (1)  Nolīguma teksts tiks publicēts kopā ar lēmumu par tā noslēgšanu.


title: Padomes Lēmums (1999. gada 19. jūlijs) par Nolīguma slēgšanu starp Eiropas Kopienu un Izraēlas Valsti par ESAO labas laboratorijas prakses (LLP) un atbilstības uzraudzības programmu principu savstarpēju atzīšanu

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31999D0662

Oficiālais Vēstnesis L 263 , 09/10/1999 Lpp. 0006 - 0006

		Padomes Lēmums(1999. gada 19. jūlijs)par Nolīguma slēgšanu starp Eiropas Kopienu un Izraēlas Valsti par ESAO labas laboratorijas prakses (LLP) un atbilstības uzraudzības programmu principu savstarpēju atzīšanu(1999/662/EK)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 133. pantu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmo teikumu, 300. panta 3. punkta pirmo daļu un 300. panta 4. punktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,tā kā:(1) Nolīgumu par ESAO labas laboratorijas prakses (LLP) un atbilstības uzraudzības programmu principu savstarpēju atzīšanu, ko 1997. gada 16. janvārī parafēja Briselē, apsprieda Komisija saskaņā ar tās sarunu pamatnostādnēm un tas jāapstiprina.(2) Apvienotajai komitejai, kas izveidota ar nolīgumu, ir uzdoti daži īstenošanas aspekti un jo īpaši pilnvaras grozīt divu pielikumu dažas daļas.(3) Ir nepieciešams noteikt iekšējo kārtību šā nolīguma pareizai darbībai; Komisijai jābūt pilnvarotai nolīgumā izdarīt dažus tehniskus labojumus un pieņemt dažus lēmumus attiecībā uz tā īstenošanu,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsAr šo Kopienas vārdā tiek apstiprināts Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Izraēlas Valsti par ESAO labas laboratorijas prakses (LLP) un atbilstības uzraudzības programmu principu savstarpēju atzīšanu.Nolīguma teksts un pieņemtais protokols ir pievienots šim lēmumam.2. pantsPadomes priekšsēdētājs Kopienas vārdā nosūta nolīguma 16. pantā paredzētās piezīmes [1].3. pants1. Komisija ar īpašās komitejas palīdzību, ko iecēlusi Padome, pārstāv Kopienu apvienotajā komitejā, kas paredzēta nolīguma 10. pantā. Apspriedusies ar īpašo komiteju, Komisija īsteno paziņojumus, apspriedes un informācijas apmaiņu, izvirza prasības attiecībā uz pārbaudēm un līdzdalību pārbaudēs un, ja nepieciešams, sniedz atbildes uz pieprasījumiem saskaņā ar nolīguma 3. panta 2. punktu, 5. panta 2. punktu un 6., 7., 9. un 12. pantu un nolīguma II pielikumu, un pieņem lēmumu, kas paredzēts 11. panta 2. un 3. punktā un 12. panta otrajā teikumā.2. Kopienas nostāju apvienotajā komitejā attiecībā uz I pielikuma grozījumiem, ko nosaka saskaņā ar nolīguma 4. panta otro teikumu, un attiecībā uz II pielikuma grozījumiem, ko nosaka saskaņā ar nolīguma 5. pantu, pieņem Komisija pēc tam, kad tā ir apspriedusies ar īpašo komiteju, kas minēta šā panta 1. punktā.3. Visus citus lēmumus pieņem Padome ar kvalificētu balsu vairākumu pēc Komisijas priekšlikuma.Briselē, 1999. gada 19. jūlijāPadomes vārdā —priekšsēdētājaT. Halonen[1] Nolīguma spēkā stāšanās dienu Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.--------------------------------------------------