title: 2013/81/ES: Komisijas Lēmums ( 2013. gada 13. februāris ), ar ko izbeidz antidempinga procedūru attiecībā uz Kazahstānas Republikas izcelsmes baltā jeb elementārā, jeb dzeltenā fosfora importu

text:
               14.2.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 43/38

         KOMISIJAS LĒMUMS
   (2013. gada 13. februāris),
   ar ko izbeidz antidempinga procedūru attiecībā uz Kazahstānas Republikas izcelsmes baltā jeb elementārā, jeb dzeltenā fosfora importu
   (2013/81/ES)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 7. pantu,
   pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
   tā kā:
   A.   PROCEDŪRA

   1.   PROCEDŪRAS SĀKŠANA

               (1)

                  Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicējot paziņojumu (2) (“paziņojums par procedūras sākšanu”), Eiropas Komisija (“Komisija”) 2011. gada 17. decembrī paziņoja par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz Kazahstānas Republikas (“Kazahstāna” jeb “attiecīgā valsts”) izcelsmes baltā jeb elementārā, jeb dzeltenā fosfora importu Savienībā.

               (2)

               Procedūru sāka, jo 2011. gada 7. novembrī sūdzību iesniedza Thermphos International B.V. (“sūdzības iesniedzējs”), vienīgais baltā fosfora ražotājs Savienībā, kurš tādējādi nodrošina visu Savienības ražošanas apjomu. Sūdzībā bija sniegti pirmšķietami pierādījumi par minētā ražojuma dempingu un no tā izrietošo būtisko kaitējumu, un šos pierādījumus atzina par pietiekamiem, lai ar tiem varētu pamatot procedūras sākšanu.

         2.   PROCEDŪRĀ IESAISTĪTĀS PERSONAS

               (3)

               Par procedūras sākšanu Komisija oficiāli informēja sūdzības iesniedzēju, vienīgo attiecīgajā valstī zināmo ražotāju eksportētāju, ražotāju analogajā valstī, importētājus, tirgotājus, attiecīgos zināmos lietotājus un Kazahstānas pārstāvjus. Ieinteresētajām personām termiņā, kas noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu, tika dota iespēja rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu.

               (4)

               Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa. Visas mutiskās un rakstveida piezīmes, ko bija iesniegušas ieinteresētās personas, tika izskatītas un attiecīgā gadījumā ņemtas vērā.

               (5)

               Lai ļautu attiecīgajam zināmajam ražotājam eksportētājam Kazahstānā iesniegt prasību pēc tirgus ekonomikas režīma (“TER”) vai pieprasīt individuālu režīmu (“IR”), Komisija šim ražotājam eksportētājam nosūtīja pieprasījuma veidlapu. Turklāt Komisija pieprasījuma veidlapu nosūtīja arī Kazahstānas iestādēm. Vienīgais zināmais ražotājs eksportētājs Kazahstānā pieteicās un pieprasīja TER.

               (6)

               Komisija nosūtīja anketu zināmajam ražotājam eksportētājam attiecīgajā valstī un sūdzības iesniedzējam, kurš sniedza Komisijai atbildes.

               (7)

               Ņemot vērā acīmredzami lielo skaitu nesaistīto importētāju, kurus, iespējams, varēja skart šī izmeklēšana, paziņojumā par procedūras sākšanu tika paredzēta atlase saskaņā ar pamatregulas 17. pantu. Lai Komisija varētu lemt, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, visiem nesaistītajiem importētājiem lūdza pieteikties Komisijā un sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. Tikai septiņi uzņēmumi sniedza paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. Tie norādīja, ka ir attiecīgā ražojuma importētāji/lietotāji. Ņemot vērā to, ka pieteicās maz importētāju, tika nolemts atlasi neveikt. Pēc tam Komisija nosūtīja minētajām personām gan anketu importētājiem, gan anketu lietotājiem. Vēl vairāk nekā 30 uzņēmumi pieteicās kā lietotāji, un tiem Komisija nosūtīja lietotāju anketas. Tādējādi pieci uzņēmumi aizpildīja abas anketas, viens uzņēmums – importētāju anketu, bet septiņi uzņēmumi – lietotāju anketu. Jānorāda, ka pēc tam viens uzņēmums, kas bija pieteicies kā lietotājs, nolēma nesadarboties.

               (8)

               Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai provizoriski noteiktu dempingu, tā izraisīto kaitējumu un Savienības intereses, un veica pārbaudes turpmāk uzskaitīto uzņēmumu telpās:

                           a)

                           ražotājs Savienībā:
                           Thermphos International B.V., Vlissingen, Nīderlande;

                           b)

                           ražotājs eksportētājs attiecīgajā valstī:
                           Kazhposphate LLC, Almaty, Kazahstānas Republika;

                           c)

                           importētājs:
                           Ciech SA, Warsaw, Polija;

                           d)

                           lietotājs:
                           Zaklady Chemiczne Alwernia SA, Alwernia, Polija;

                           e)

                           importētāji/lietotāji:
                           Fosfa akciová společnost, Břeclav, Čehijas Republika,
                           ICL-IP Bitterfeld GmbH, Bitterfeld, Vācija,
                           Italmatch Chemicals Spa, Genoa, Itālija.

         3.   IZMEKLĒŠANAS PERIODS

               (9)

               Dempinga un kaitējuma izmeklēšanas periods ir no 2011. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 31. decembrim (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). To tendenču pārbaude, kuras attiecās uz kaitējuma novērtēšanu, aptvēra laikposmu no 2008. gada 1. janvāra līdz IP beigām (“attiecīgais periods”).

         4.   PAGAIDU PASĀKUMU NEPIEMĒROŠANA

               (10)

               Tika uzskatīts, ka pagaidu pasākumu piemērošana nebūtu lietderīga, jo īpaši ņemot vērā vajadzību veikt sīkāku analīzi par konkrētiem cēloņsakarības un Savienības interešu aspektiem.

               (11)

               Visas ieinteresētās personas saņēma informatīvu dokumentu, kurā bija izklāstīti būtiskie fakti un apsvērumi, uz kuru pamata tika nolemts nepiemērot pagaidu pasākumus (“informatīvs dokuments”). Vairākas ieinteresētās personas iesniedza rakstisku informāciju, izsakot savu viedokli par konstatējumiem, kuri bija izklāstīti informatīvajā dokumentā. Personām, kas to lūdza, tika dota iespēja tikt uzklausītām.

         5.   IEINTERESĒTO PERSONU TIESĪBAS UN KONFIDENCIALITĀTE

               (12)

               Tā kā Savienības ražošanas nozari veido tikai viens ražotājs, konfidenciāli dati konfidencialitātes apsvērumu dēļ bija jāindeksē vai jāsniedz diapazona veidā. Turklāt šo pašu iemeslu dēļ, tā kā ir tikai viens ražotājs eksportētājs un neliels importētāju skaits Savienības tirgū, bija jāindeksē visi rādītāji, kas attiecas uz patēriņu, importa apjomu no attiecīgās valsts un citām valstīm, kā arī importa cenas. Līdzīgi arī attiecībā uz lietotājiem – to mazā skaita dēļ vairākumā gadījumu nevarēja sniegt faktiskos datus.

         B.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

   1.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS

               (13)

               Attiecīgais ražojums ir Kazahstānas izcelsmes baltais jeb elementārais, jeb dzeltenais fosfors, ko pašlaik klasificē ar KN kodu ex 2804 70 00 (“baltais fosfors” jeb “attiecīgais ražojums”).

               (14)

               Baltais fosfors ir ķīmisks elements, ko iegūst no fosfātieža un izmanto dažādos veidos. Balto fosforu izmanto kā sākotnējo produktu skābi nesaturošiem ražojumiem, galvenokārt medikamentiem un lauksaimniecības ķimikālijām, kā arī lai ražotu fosforskābi un tās atvasinājumus, ko izmanto pārtikai un mazgāšanas līdzekļiem, un fosfora sakausējumus, kurus var izmantot metalurģijā. Izmeklēšanā tika noskaidrots, ka ir tikai viens attiecīgā ražojuma veids.

         2.   LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

               (15)

               Izmeklēšanā tika konstatēts, ka baltajam fosforam, ko Savienības ražošanas nozare ražoja un pārdeva Savienībā, un baltajam fosforam, ko ražoja attiecīgajā valstī un eksportēja uz Savienību, ir vienādas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības un vienādi lietošanas veidi. Tāpēc šos ražojumus provizoriski uzskata par līdzīgiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē. Ņemot vērā tirgus ekonomikas režīma noteikšanu, kā izklāstīts 14.–17. apsvērumā, un to, ka netika izmantoti analogā tirgus ražotāja dati, netika analizēts analogajā tirgū ražotais un pārdotais līdzīgais ražojums.

         C.   DEMPINGS

   1.   TIRGUS EKONOMIKAS REŽĪMS (TER)

               (16)

               Atbilstīgi pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktam antidempinga izmeklēšanās par Kazahstānas izcelsmes importu normālo vērtību saskaņā ar minētā panta 1.–6. punktu nosaka tiem ražotājiem eksportētājiem, par kuriem konstatēts, ka viņi atbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteiktajiem kritērijiem. Īsumā un vienīgi ērtāka pārskata labad turpmāk tekstā sniegts šo kritēriju kopsavilkums:

                           1. kritērijs

                           –

                           lēmumi par uzņēmējdarbību tiek pieņemti, reaģējot uz tirgus signāliem, bez ievērojamas valsts iejaukšanās, un izmaksas atspoguļo tirgus vērtības,

                           2. kritērijs

                           –

                           uzņēmumiem ir viena, skaidri saprotama grāmatvedības uzskaite, kurai veic neatkarīgu revīziju,

                           3. kritērijs

                           –

                           nav izkropļojumu, kas mantoti no sistēmas, kura nav tirgus ekonomikas sistēma,

                           4. kritērijs

                           –

                           tiesību akti par maksātnespēju un īpašumu garantē stabilitāti un tiesisko noteiktību,

                           5. kritērijs

                           –

                           valūtas konvertēšanu veic saskaņā ar tirgus likmēm.

               (17)

               Vienīgais zināmais ražotājs eksportētājs Kazahstānā (“ražotājs eksportētājs”) pieprasīja TER un iesniedza pieprasījuma veidlapu. Komisija pārbaudīja iesniegto informāciju attiecīgā uzņēmuma telpās.

               (18)

               Ņemot vērā pārbaudītos pierādījumus, tika secināts, ka uzņēmums atbilst visām pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā paredzētajām prasībām un tam var piešķirt TER.

               (19)

               Komisija par TER konstatējumu rezultātiem informēja ražotāju eksportētāju, Kazahstānas iestādes un sūdzības iesniedzēju un deva tiem iespēju iesniegt piezīmes.

               (20)

               Sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka starp ražotāju eksportētāju un Kazahstānas valsti ir saiknes un ka uzņēmums nav iesniedzis pierādījumus par tā galīgo akciju sadalījumu. Tomēr izmeklēšanā tika noskaidrots, ka saskaņā ar Kazahstānas tiesību aktiem uzņēmums ir “uzņēmums ar ierobežotu atbildību” un ka tā tiešie akcionāri ir divi privāti uzņēmumi. Tika noskaidrots, ka valsts ne tieši, ne netieši nav šā uzņēmuma akciju īpašniece. Tāpēc izmeklēšanā tika apstiprināts, ka uzņēmums pilnībā atrodas privātīpašumā. Tāpēc šajā sakarā izteiktie sūdzības iesniedzēja apgalvojumi tika noraidīti.

               (21)

               Tika arī apgalvots, ka uzņēmums veido kopuzņēmumu ar uzņēmumu, kurš ir valsts īpašumā / kuru finansē valsts, tādējādi nodrošinot privileģētu piekļuvi valsts finansējumam. Lai gan izmeklēšanā tika apstiprināta kopuzņēmuma esība, IP laikā tajā nenotika nekāda darbība un tas nodarbojās tikai ar sērskābi, kas ir no baltā fosfora atšķirīga uzņēmējdarbības nozare. Tāpēc šajā sakarā izteiktie apgalvojumi tika noraidīti.

               (22)

               Tika pārbaudīts valdes un uzraudzības padomes – uzņēmuma galveno lēmuma pieņemšanas struktūru – sastāvs un darbība. Izmeklēšanā netika konstatēts, ka būtu notikusi valsts iejaukšanās.

               (23)

               Tāpat sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka uzņēmuma ražošanas izmaksas ir izkropļotas un neatspoguļo parastus tirgus ekonomikas apstākļus, īpaši attiecībā uz vienas no galvenajām izejvielām – fosfātiežu – ieguves izmaksām. Izmeklēšanā tika noskaidrots, ka uzņēmums fosfātiežus ieguva no saistītām raktuvēm Kazahstānā, gūstot labumu no ekskluzīvām izmantošanas tiesībām. Šīs tiesības bija nopirktas, novērtētas pēc patiesās vērtības un pareizi uzskaitītas grāmatvedībā. Turklāt uzņēmums maksāja uzņēmuma ienākuma nodokli, derīgo izrakteņu ieguves nodokli, kā arī citas saistītas izmaksas tādā pašā apjomā kā visi citi derīgo izrakteņu ieguvēji Kazahstānā. Finanšu ieguldījums šajās saistībās bija uzņēmuma kopējo pamatdarbības izmaksu daļa. Pamatojoties uz to, tika secināts, ka nozīmīgas valsts iejaukšanās nav un ka ar fosfātiežu ieguvi saistītās izmaksas nav izkropļotas. Tāpēc šajā sakarā izteiktie sūdzības iesniedzēja apgalvojumi tika noraidīti.

               (24)

               Elektroenerģiju, kura veido ievērojamu ražošanas kopējo izmaksu daļu, nodrošina nesaistīti piegādātāji. Izmeklēšanā tika konstatēts, ka vidējā elektroenerģijas cena bija zemāka nekā vidējā cena citiem rūpnieciskiem lietotājiem Kazahstānā. Tomēr uzņēmums ir viens no lielākajiem enerģijas patērētājiem valstī, un tika konstatēts, ka šāda prakse nav pretrunā ar tirgus ekonomikas principiem. Sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka uzņēmums gūst labumu no preferenciālām elektroenerģijas piegādes izmaksām, jo izmanto piegādes tīklus, kas atrodas valsts īpašumā. Tomēr šis apgalvojums izmeklēšanā netika apstiprināts. Tāpēc tika secināts, ka attiecībā uz elektroenerģijas izmaksām nav nozīmīgas valsts iejaukšanās, un šajā sakarā izteiktie sūdzības iesniedzēja apgalvojumi tika noraidīti.

               (25)

               Citas nozīmīgas izejvielas ir kokss, attīrītas fosfāta ogles, kvarcīts, elektrodi, iegulas un silikāta rūda, un tās visas tika pirktas no nesaistītiem piegādātājiem starptautiskajā tirgū, galvenokārt Ķīnā un Krievijā, vai iegūtas uz vietas. Izmeklēšanā netika atklāta nekāda valsts iejaukšanās saistībā ar šo izejvielu pirkšanu vai to cenu noteikšanu.

               (26)

               Sūdzības iesniedzējs arī apgalvoja, ka, lai gan Kazahstānā ir atbilstošs tiesiskais regulējums, praksē valsts neievēro darba ņēmēju darba un sociālās tiesības, ietekmējot uzņēmuma algas un darbaspēka izmaksas. Izmeklēšanā tika konstatēts, ka uzņēmuma vadība brīvi pieņem darbā un atlaiž darba ņēmējus un uz tiem attiecas tiesību aktos noteiktā minimālā alga. Tika konstatēts, ka tiek ievēroti visi attiecīgie Kazahstānas tiesību akti un uzņēmums ir noslēdzis darba līgumu ar katru darba ņēmēju. Tāpēc izmeklēšanā netika atklāta nekāda valsts iejaukšanās, un šajā sakarā izteiktie sūdzības iesniedzēja apgalvojumi tika noraidīti.

               (27)

               Visbeidzot, sūdzības iesniedzējs apgalvoja – tā kā Kazahstānas iekšzemes tirgū baltais fosfors netiek pārdots, ir ļoti iespējami tirdzniecības ierobežojumi iekšzemes tirgū. Tomēr uzņēmuma uzņēmējdarbības licencē nav norādīti tirdzniecības ierobežojumi ne iekšzemes, ne eksporta tirgū. Kazahstānas iekšzemes tirgū balto fosforu nepārdod, jo Kazahstānā nav ne pieprasījuma pēc tā, ne apstrādes jaudas. Tāpēc šajā sakarā izteiktie sūdzības iesniedzēja apgalvojumi tika noraidīti.

               (28)

               Uzņēmumam ir viena grāmatvedības uzskaite, kuru katru gadu pārbauda neatkarīgi revīzijas uzņēmumi saskaņā ar IFRS (starptautiskie finanšu pārskatu standarti) un kuru izmanto visām vajadzībām.

               (29)

               Izmantojot uzņēmuma finanšu pārskatus, tika noskaidrots, ka tas piešķīris bezprocentu aizdevumus, taču IP laikā tie visi tika pilnībā atmaksāti. Bezprocentu aizdevumi saistītiem vai pat nesaistītiem uzņēmumiem nav pretrunā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem, bet ir atļauti, ievērojot tādus konkrētus nosacījumus kā prasību sniegt informāciju par tiem un atspoguļot tos finanšu pārskatos. Izmeklēšanā netika noskaidroti pārkāpumi šajā sakarā, un visas grāmatvedības prasības bija izpildītas.

               (30)

               Tika konstatēts, ka uzņēmums ievēro attiecīgos maksātnespējas tiesību aktus un īpašuma tiesību normas, kuru piemērošana garantē uzņēmumu darbības stabilitāti un tiesisko noteiktību. Nekas neliecināja, ka attiecībā uz uzņēmumu šie tiesību akti netiktu piemēroti vai īstenoti.

               (31)

               Izmeklēšanā netika noskaidrots, ka pastāv ierobežojumi attiecībā uz ārvalstu valūtas izmantošanu un konvertēšanu. Uzņēmums darījumus ar ārvalstu valūtas konvertēšanu veica saskaņā ar tirgus likmēm un brīvi rīkojās ar saviem finanšu līdzekļiem.

         2.   NORMĀLĀ VĒRTĪBA

               (32)

               Saskaņā ar konstatējumiem, kuri izklāstīti iepriekš 14. apsvērumā, saistībā ar uzņēmuma prasību pēc TER tika noteikta normālā vērtība atbilstīgi pamatregulas 2. panta 1.–6. punktam.

               (33)

               Uzņēmums nepārdeva balto fosforu iekšzemes tirgū IP laikā, tāpat nebija arī citu baltā fosfora pārdevēju vai ražotāju Kazahstānā. Tāpēc normālo vērtību nevarēja noteikt, pamatojoties uz pārdošanas cenām iekšzemes tirgū saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1. punktu. Tādējādi normālo vērtību noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu, pamatojoties uz attiecīgā ražojuma ražošanas izmaksām, pieskaitot samērīgas pārdošanas, vispārējās un administratīvās (“PVA”) izmaksas un peļņu.

               (34)

               Izmeklēšanā tika noskaidrots, ka paziņotās ražošanas izmaksas neietvēra ieguves tiesību nolietojuma izmaksas, tādēļ tās bija jāpievieno. Šajā sakarā par piemērotu tika uzskatīta ar attiecīgo ražojumu saistīto ieguves tiesību gada nolietojuma summa, kuru aprēķināja, pamatojoties uz “patieso vērtību”.

               (35)

               Pēc tam, kad informatīvais dokuments bija nodots atklātībā, ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka saskaņā ar pamatregulas 2. panta 5. punkta noteikumiem izmaksas būtu bijis jānosaka, pamatojoties uz izmeklējamās personas dokumentāciju. Tā kā ieguves tiesību nolietojuma izmaksas bija atspoguļotas tikai ražotāja eksportētāja ārpus Kazahstānas izvietotā mātesuzņēmuma pārskatos un uz šo uzņēmumu neattiecās izmeklēšana, ražotāja eksportētāja izmaksas nevajadzēja noteikt, balstoties uz šā uzņēmuma pārskatos iekļauto informāciju.

               (36)

               Jāatgādina, ka, ņemot vērā to, ka fosfātiežu raktuves atrodas Kazahstānā un ka ražotājs eksportētājs ieguva fosfātiežus, lai ražotu balto fosforu, ražotāja eksportētāja pārskatos iekļautajās izmaksās būtu bijis jāietver ieguves tiesību nolietojuma izmaksas. Tādēļ ražotāja eksportētāja dokumentācijā nebija pienācīgi atspoguļotas izmaksas, kas saistītas ar izmeklējamā ražojuma ražošanu un tirdzniecību, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 5. punktu. Tāpēc bija pamats attiecīgi koriģēt paziņotās izmaksas.

               (37)

               Mātesuzņēmuma pārskati bija konsolidētie pārskati par visu grupu, t. i., tie ietvēra arī datus par darbībām, ko veicis ražotājs eksportētājs Kazahstānā. Atspoguļotās ieguves tiesības attiecās uz vispārējām ieguves rūpniecības darbībām, tostarp ražotāja eksportētāja darbībām saistībā ar baltā fosfora ražošanu. Tāpēc tika uzskatīts par attaisnojamu koriģēt paziņotās ražošanas izmaksas.

               (38)

               Turklāt ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka atspoguļotās nolietojuma izmaksas bija uzņēmumu grupas visu ieguves tiesību kopējās nolietojuma izmaksas saistībā ar dažādu ražojumu, ieskaitot baltā fosfora, ražošanu. Taču paziņotajām baltā fosfora ražošanas izmaksām pievienotajai nolietojuma izmaksu summai būtu jāattiecas tikai uz tām nolietojuma izmaksām, kas tieši saistītas ar baltā fosfora ražošanu. Šis apgalvojums tika pieņemts, un attiecīgi tika koriģētas ražošanas izmaksas, kopējās nolietojuma izmaksas pieskaitot tikai ar baltā fosfora ražošanu saistītajai darbībai.

               (39)

               PVA izmaksas un peļņu noteica, pamatojoties uz faktisko summu, kas iztērēta tās pašas vispārējās kategorijas ražojumu ražošanai un pārdošanai iekšzemes tirgū saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punkta b) apakšpunktu, jo Kazahstānas iekšzemes tirgū nebija citu baltā fosfora ražotāju. Šajā sakarā ņēma vērā galvenokārt tādus ķīmiskos produktus kā mēslošanas līdzekļi un citi baltā fosfora atvasinājumi.

               (40)

               Pēc tam, kad informatīvais dokuments bija nodots atklātībā, ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka summas, kas ņemtas vērā, nosakot peļņu saistībā ar “citiem ražojumiem”, nav atbilstošas. Konkrēti, tika apgalvots, ka dažu šo citu ražojumu ražošanas process un pārdošanas noteikumi ievērojami atšķiras no baltā fosfora ražošanas procesa un pārdošanas noteikumiem, tādēļ, pārdodot šos ražojumus, gūst lielāku peļņu. Tika apgalvots, ka peļņas summas, lai noteiktu peļņas normu, kas vajadzīga, lai aprēķinātu normālo vērtību, būtu jānosaka, pamatojoties uz pamatregulas 2. panta 6. punkta c) apakšpunktu, proti, ar jebkuru citu piemērotu metodi. Šajā sakarā tika apgalvots, ka būtu jāņem vērā peļņa, kas gūta, balto fosforu eksportējot un pārdodot uz Savienību un citām trešām valstīm, vai alternatīvi – vidējā peļņas norma. Visbeidzot, tika apgalvots – ja iepriekš minētie priekšlikumi nav pieņemami, būtu jāņem vērā mātesuzņēmuma vidējā peļņas norma saistībā ar visu ražojumu ražošanu un pārdošanu IP laikā.

               (41)

               Informācija par dažādajiem ražošanas procesiem, ko izmanto, lai ražotu “citus ražojumus”, kā arī par atšķirīgajiem pārdošanas noteikumiem tika sniegta ļoti vēlā izmeklēšanas posmā, un nebija pievienoti apstiprinoši pierādījumi. Turklāt nebija norādīts, vai un cik lielā mērā šīs šķietamās atšķirības ietekmēja pārdošanas cenas un līdz ar to arī peļņas normu. Visbeidzot, ražotājs eksportētājs nebija norādījis, ka kāda no iepriekš ierosinātajām metodēm saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punkta c) apakšpunktu patiešām varētu nodrošināt precīzākus rezultātus nekā metode, kura balstīta uz pamatregulas 2. panta 6. punkta b) apakšpunkta noteikumiem. Konkrēti, nebija paskaidrots, ciktāl eksporta pārdevumiem un pārdevumiem iekšzemes tirgū būtu salīdzināmi tirdzniecības nosacījumi un līdz ar to – ciktāl tie pielīdzināmi pārdevumiem iekšzemes tirgū. Tāpēc šie apgalvojumi bija jānoraida.

         3.   EKSPORTA CENA

               (42)

               Visa eksporta pārdošana Savienībā notika tieši neatkarīgiem klientiem Savienībā, tāpēc eksporta cenu noteica, pamatojoties uz faktiski samaksāto vai maksājamo cenu par attiecīgo ražojumu IP laikā saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu.

               (43)

               Pēc tam, kad informatīvais dokuments bija nodots atklātībā, ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka izmantotā eksporta cena ir nepareiza. Jāpiezīmē, ka, nosakot eksporta cenu, izmantoja pārbaudītu informāciju, ko ražotājs eksportētājs iesniedza izmeklēšanas laikā, tāpēc nav pamata koriģēt šos rādītājus. Tāpēc šis apgalvojums bija jānoraida.

         4.   SALĪDZINĀJUMS

               (44)

               Noteikto normālo vērtību un eksporta cenu salīdzināja, pamatojoties uz ražotāja cenu (EXW).

               (45)

               Lai nodrošinātu taisnīgu EXW normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika atbilstīgi koriģētas atšķirības, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. Korekcijas veica saistībā ar kravu pārvadāšanu attiecīgajā valstī un Savienībā, pārkraušanas un papildu izmaksām, kā arī kredīta izmaksām, ja minētās izmaksas tika uzskatītas par pieņemamām, pareizām un ar pārbaudītiem pierādījumiem.

         5.   DEMPINGA STARPĪBAS

               (46)

               Atbilstīgi pamatregulas 2. panta 11. punktam dempinga starpību ražotājam eksportētājam Kazahstānā noteica, pamatojoties uz vidējās svērtās normālās vērtības salīdzinājumu ar vidējo svērto eksporta cenu.

               (47)

               Tā kā tika sasniegts maksimāls sadarbības līmenis, jo vienīgais ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, veica arī visu attiecīgā ražojuma eksporta pārdošanu, tika noteikts tāda paša līmeņa valsts mēroga maksājums, kādu piemēro ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās.

               (48)

               Atbilstīgi iepriekš izklāstītajai metodei dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, ir šāda:

                           Uzņēmums

                           Dempinga starpība

                           Kazphosphate LLC

                           10,5 %

                           Visi pārējie uzņēmumi

                           10,5 %

         D.   KAITĒJUMS

   1.   SAVIENĪBAS RAŽOŠANAS APJOMS UN RAŽOŠANAS NOZARE

               (49)

               Sūdzību iesniedza Thermphos International B.V. (“sūdzības iesniedzējs”), vienīgais baltā fosfora ražotājs Savienībā, kurš nodrošina visu Savienības ražošanas apjomu.

               (50)

               Tāpēc sūdzības iesniedzējs veido Savienības ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē, un turpmāk tekstā tas tiks saukts par “Savienības ražošanas nozari”.

               (51)

               Pēc tam, kad informatīvais dokuments bija nodots atklātībā, Thermphos International B.V. bija jāiesniedz bankrota pieteikums, un vēlāk, 2012. gada 21. novembrī, Bredas apgabaltiesa nolēma, ka uzņēmums tiks likvidēts. Tādējādi Savienības ražošanas nozare pārtrauca baltā fosfora ražošanu. Tomēr Savienības ražošanas nozare paziņojumā presei norādīja, ka atlikušie baltā fosfora krājumi ir pietiekami, lai vairākus mēnešus turpinātu apgādāt meitasuzņēmumus, kuri ražo pakārtotos ražojumus. Pa to laiku Savienības ražošanas nozare veica uzraudzītu darbības pārtraukšanu baltā fosfora ražotnēs. Paralēli jau notiek sarunas par potenciālu pārņemšanu ar perspektīvu tuvākajā nākotnē, iespējams, atsākt baltā fosfora ražošanu.

               (52)

               Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka, ņemot vērā minētos notikumus, izmeklēšana būtu nekavējoties jāizbeidz, jo vairāk nav Savienības ražošanas nozares. Atbildot uz šiem apgalvojumiem, jāpiezīmē, ka Savienības ražošanas nozare ražoja balto fosforu visā IP un tikmēr, kamēr bankrota procedūras un sarunas par iespējamu pārņemšanu joprojām turpinās, nav skaidrs, vai baltā fosfora ražošana patiesi tiks pilnībā pārtraukta vai arī ir tikai pagaidām pārtraukta. Tāpēc ir pāragri secināt, ka Savienības ražošanas nozare vairs nepastāv. Tādēļ tika noraidītas prasības izbeigt procedūru, kuras bija pamatotas ar iepriekš minēto.

         2.   ATTIECĪGĀ SAVIENĪBAS TIRGUS NOTEIKŠANA

               (53)

               Savienības ražošanas nozare ir vertikāli integrēta, un ievērojama daļa tās saražotās produkcijas tika izmantota pašu vajadzībām. Proti, tika konstatēts, ka vienīgais Savienības ražotājs izmantoja ievērojamu daļu no saražotā baltā fosfora kā izejvielu, lai ražotu dažādus pakārtotos ražojumus, kurus izmanto galvenokārt farmācijas, lauksaimniecības, pārtikas un ķīmisko vielu nozarēs. Pašu vajadzībām paredzētais baltais fosfors netika laists brīvajā tirgū un tieši nekonkurēja ar importēto attiecīgo ražojumu. Turpretim tika konstatēts, ka ražojumi, ko bija paredzēts pārdot brīvajā tirgū, tieši konkurēja ar importēto attiecīgo ražojumu.

               (54)

               Tādēļ, lai noskaidrotu, vai Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums, un analizētu konkrētus kaitējuma rādītājus, bija pēc iespējas jānošķir Savienības ražošanas nozares veiktā pārdošana brīvajā tirgū un pašu vajadzībām paredzētajā tirgū.

               (55)

               Analizējot rentabilitāti un naudas plūsmu, galvenā uzmanība tika pievērsta brīvā tirgus līmenim, jo cenas pašu vajadzībām paredzētajā tirgū neatspoguļoja tirgus cenas, kuras ietekmēja minētos rādītājus. Attiecībā uz ienākumu no ieguldījumiem nevarēja nošķirt ieguldījumus, kas veikti attiecībā uz ražojumu, kuru pārdod brīvā tirgū, un ražojumu, kuru pārdod pašu vajadzībām paredzētajā tirgū, tāpēc ienākumu no ieguldījumiem novērtēja visa tirgus līmenī. Arī patēriņu, pārdošanas apjomu, pārdošanas cenas un tirgus daļas Savienības tirgū analizēja un vērtēja saistībā ar situāciju brīvajā tirgū, kurā darījumi tika veikti parastos tirgus apstākļos, kas ietver brīvu piegādātāja izvēli. Tomēr tika ņemta vērā šo rādītāju attīstība arī pašu vajadzībām paredzētajā tirgū, ko salīdzināja ar datiem par brīvo tirgu, lai noteiktu, vai stāvoklis pašu vajadzībām paredzētajā tirgū varētu mainīt konstatējumus, kuri gūti, analizējot tikai brīvo tirgu.

               (56)

               Tomēr tika konstatēts, ka turpmāk minētie ar Savienības ražošanas nozari saistītie saimnieciskie rādītāji jāpārbauda attiecībā uz visu darbību (tostarp Savienības ražošanas nozares lietošanu pašu vajadzībām): ražošana, ražošanas jauda, jaudas izmantošana, izaugsme, ieguldījumi, krājumi, nodarbinātība, produktivitāte, algas, spēja piesaistīt kapitālu un dempinga starpības lielums. Tas ir tādēļ, ka neatkarīgi no tā, vai ražojums nonāk tālākai pārstrādei nākamajā ražošanas posmā uzņēmumā / uzņēmumu grupā vai pārdošanā brīvajā tirgū, imports par dempinga cenām var ietekmēt šos rādītājus. Turpmāk tekstā pašu vajadzībām paredzētais tirgus un brīvais tirgus kopā tiks dēvēti par “visu tirgu”.

               (57)

               Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka kaitējuma rādītāju analīze būtu jābalsta uz visu tirgu, jo analīze, kas balstās tikai uz brīvo tirgu, neļauj ticami novērtēt situāciju, ņemot vērā īpašo Savienības ražošanas nozares stāvokli, jo tā galvenokārt izmantoja balto fosforu pašas vajadzībām un tādējādi to nevarēja uzskatīt par īstu baltā fosfora piegādātāju brīvajā tirgū.

               (58)

               Kā minēts iepriekš 55. apsvērumā, ar brīvo tirgu bija saistīta tikai rentabilitātes un naudas plūsmas analīze. Tas bija tāpēc, ka cenas pašu vajadzībām paredzētajā tirgū neatspoguļoja tirgus cenas, kuras ietekmēja minētos rādītājus. Turklāt izmeklēšana galvenokārt attiecās uz brīvo tirgu, jo pārdevumi ierobežotajā pašu vajadzībām paredzētajā tirgū nekonkurē ar ražojumiem, ko pārdod brīvajā tirgū, ieskaitot importu par dempinga cenām. Ieinteresētā persona nepaskaidroja, kādēļ analīze, kurā būtu aplūkots arī pašu vajadzībām paredzētais tirgus, tomēr būtu nozīmīgāka. Visiem pārējiem rādītājiem attiecīgā gadījumā analīzē uzmanība tika pievērsta visa tirgus darbībām, no vienas puses, un atsevišķi brīvajam un pašu vajadzībām paredzētajam tirgum, no otras puses. Tādēļ Savienības ražošanas nozares darbības visos tirgos attiecīgā gadījumā bija pietiekami ņemtas vērā un šis apgalvojums tika noraidīts.

               (59)

               Turklāt minētā ieinteresētā persona apgalvoja, ka Komisija, pārbaudot kaitējuma rādītāju pārmaiņas, salīdzināja situāciju attiecīgā perioda sākumā un beigās, nevis konkrētās tendences visā attiecīgā perioda laikā. Komisija patiešām parasti novērtē kaitējuma rādītājus attiecīgajā periodā un attiecīgā gadījumā, ja nepieciešams, apraksta iespējamās kaitējuma rādītāju attīstības svārstības. Tas bija jādara arī šajā izmeklēšanā. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

         3.   PATĒRIŅŠ SAVIENĪBĀ

               (60)

               Patēriņu Savienībā visā tirgū aprēķināja, pie Savienības ražošanas nozares kopējā pārdošanas apjoma Savienības tirgū un Savienības ražošanas nozares pašu vajadzībām paredzētās ražošanas apjoma pieskaitot kopējo baltā fosfora importa apjomu, kurš minēts visos avotos, ņemot vērā Eurostat un pārbaudītos datus, ko iesniedzis ražotājs eksportētājs un importētāji/lietotāji, kuri sadarbojās. Patēriņu brīvajā tirgū aprēķināja, atskaitot Savienības ražošanas nozares pašu vajadzībām paredzēto saražoto apjomu.

               (61)

               Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka KN kods ietver arī sarkanā fosfora importu. Tomēr izmeklēšanā tika konstatēts, ka attiecīgajā periodā sarkanais fosfors no attiecīgās valsts nav importēts. Turklāt tika saņemts maz pierādījumu par sarkanā fosfora importu no citām trešām valstīm. Tie liecina – pat ja sarkanā fosfora imports tika veikts, tas bija mazs.

               (62)

               Informatīvajā dokumentā, kas bija paredzēts ieinteresētajām personām, kļūdaini bija iekļauts Savienības ražošanas nozares imports no Kazahstānas izmantošanai pašu vajadzībām, kas attiecīgi atskaitīts turpmāk 1. tabulā. Tas nav ietekmējis patēriņa tendences Savienībā brīvajā tirgū.

               (63)

               Pamatojoties uz šo informāciju, tika konstatētas šādas patēriņa pārmaiņas Savienībā:
               1.   tabula

                  Patēriņš Savienībā

                           Indekss (2008. gads = 100)

                           2008

                           2009

                           2010

                           IP

                           Viss tirgus

                           100

                           74

                           96

                           103

                           Pašu vajadzībām paredzētais tirgus

                           100

                           119

                           109

                           117

                           Brīvais tirgus

                           100

                           54

                           91

                           98

                                          Avots:

                                       dati un informācija, kas iegūta, ieinteresētajām personām atbildot uz anketas jautājumiem.

               (64)

               Attiecīgajā periodā patēriņš visā Savienības tirgū palielinājās par 3 %, pašu vajadzībām paredzētajā tirgū gadā tas palielinājās par 17 %, lai gan attiecīgajā periodā bija vērojamas dažas svārstības, savukārt laikposmā no 2008. gada līdz IP patēriņš brīvajā tirgū samazinājās par 2 %.

         4.   IMPORTS NO ATTIECĪGĀS VALSTS
   4.1.   Apjoms un tirgus daļa

               (65)

               Attiecīgās valsts importa pārmaiņas apjoma un tirgus daļas ziņā bija šādas:
               2.   tabula

                  Imports no Kazahstānas

                           Indekss (2008. gads = 100)

                           2008

                           2009

                           2010

                           IP

                           Importa apjoms no Kazahstānas

                           100

                           57

                           108

                           132

                           Tirgus daļa brīvajā tirgū

                           100

                           107

                           120

                           136

                                          Avots:

                                       Eurostatdati un informācija, kas iegūta, ieinteresētajām personām atbildot uz anketas jautājumiem.

               (66)

               Attiecīgajā periodā imports uz Savienību no attiecīgās valsts palielinājās par 32 %. Tā rezultātā tirgus daļa brīvajā tirgū šajā pašā periodā palielinājās par 36 %. IP laikā ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, tirgus daļa brīvajā tirgū bija ļoti liela.

               (67)

               Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka attiecīgā ražojuma importa apjomi ievērojami samazinājās pēc IP un ka šīs pārmaiņas būtu jāņem vērā kaitējuma analīzē. Šis apgalvojums bija nepamatots, jo pieejamā informācija liecina, ka imports pēc IP saglabājās tādā pašā apjomā kā IP laikā. Turklāt saskaņā ar pamatregulas 6. panta 1. punktu konstatējumos parasti neņem vērā informāciju, kura attiecas uz periodu, kas seko pēc izmeklēšanas perioda. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

         4.2.   Importa cenas un to samazinājums

               (68)

               Vidējās cenas importam no attiecīgās valsts brīvajā tirgū mainījās šādi:
               3.   tabula

                  Kazahstānas importa cenas

                           Indekss (2008. gads = 100)

                           2008

                           2009

                           2010

                           IP

                           Importa cenas

                           100

                           84

                           75

                           81

                                          Avots:

                                       Eurostat dati un informācija, kas iegūta, ieinteresētajām personām atbildot uz anketas jautājumiem.

               (69)

               Lai gan IP laikā salīdzinājumā ar 2010. gadu bija vērojams cenu pieaugums, tomēr kopējā vidējā cena importam no attiecīgās valsts laikposmā starp 2008. gadu un IP samazinājās par 19 %.

               (70)

               Lai analizētu cenu starpību, salīdzināja Savienības ražošanas nozares vidējo cenu brīvajā tirgū ar vidējo cenu, kāda bija importam no attiecīgās valsts. Savienības ražošanas nozares attiecīgās pārdošanas cenas vajadzības gadījumā tika koriģētas līdz ražotāja cenu (EXW) līmenim, t. i., neņemot vērā kravas pārvadājumu izmaksas Savienībā un atskaitot atlaides un rabatus. Ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, importa cenas, no kurām tika atskaitītas atlaides, vajadzības gadījumā koriģēja līdz CIF cenai līdz Savienības robežai, veicot arī atbilstīgas korekcijas saistībā ar muitošanas un pēcimportēšanas izmaksām.

               (71)

               Salīdzinājums liecināja, ka Savienībā IP laikā attiecīgā ražojuma importu no ražotāja eksportētāja pārdeva par cenām, kuras bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām. Vidējais starpības līmenis procentos no Savienības ražošanas nozares cenas svārstījās 30–40 % robežās, pamatojoties uz pārbaudītiem datiem, kurus iesniedza ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās. Šis starpības līmenis bija vērojams kopā ar negatīvu cenu dinamiku un ievērojamu cenu pazemināšanos Savienības tirgū.

         5.   SAVIENĪBAS RAŽOŠANAS NOZARES EKONOMISKAIS STĀVOKLIS
   5.1.   Vispārīga informācija

               (72)

               Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu, noskaidrojot importa par dempinga cenām ietekmi uz Savienības ražošanas nozari, tika izvērtēti visi ekonomiskie faktori un rādītāji, kuri attiecas uz Savienības ražošanas nozares stāvokli no 2008. gada līdz IP beigām.

               (73)

               Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka 2008. gads nav piemērots kā atsauces gads, jo Savienības ražošanas nozarei tas bija ļoti veiksmīgs. Pēc tam, kad informatīvais dokuments bija nodots atklātībā, dažas ieinteresētās personas apgalvoja – kā sākuma punkts to kaitējuma tendenču pārbaudē, kuras ir svarīgas kaitējuma novērtēšanā, būtu bijis jāizmanto 2007. gads. Jānorāda, ka 2008. gads bija rentabls ne vien Savienības ražošanas nozarei, bet visai fosfāta ražošanas nozarei. Turklāt ekonomikas krīzes dēļ arī 2009. gads bija īpašs un 2007. gadā Kazahstānas ražotājs eksportētājs un Savienības ražošanas nozare bija saistīti, proti, šie gadi nebūtu bijuši piemērotāki, lai tos izmantotu kā sākuma punktu kaitējuma analīzes veikšanai. Katrā gadījumā ārkārtas apstākļi attiecīgajā periodā attiecīgā gadījumā ir ņemti vērā cēloņsakarības analīzes attiecīgajās daļās. Tāpēc šie apgalvojumi tika noraidīti.

         5.1.1.   Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

               (74)

               Turpmāk tabulā ir norādītas Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoma, ražošanas jaudas un tās izmantojuma pārmaiņas visā tirgū.
               4.   tabula

                  Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

                           Indekss (2008. gads = 100)

                           2008

                           2009

                           2010

                           IP

                           Ražošanas apjoms

                           100

                           55

                           68

                           75

                           Ražošanas jauda

                           100

                           100

                           100

                           100

                           Jaudas izmantojums

                           100

                           55

                           68

                           75

                                          Avots:

                                       pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem.

               (75)

               Kā parādīts iepriekš tabulā, attiecīgajā periodā Savienības ražošanas apjoms samazinājās par 25 %. No 2008. līdz 2009. gadam ražošanas apjoms samazinājās par 45 %, savukārt pēc 2009. gada līdz IP situācija uzlabojās, tomēr ražošanas apjoms IP nesasniedza 2008. gada līmeni. Tā kā ražošanas jauda palika nemainīga, ražošanas samazinājuma rezultātā laikposmā no 2008. gada līdz IP ievērojami samazinājās jaudas izmantojums, t. i., par 25 %.

         5.1.2.   Pārdošanas apjomi un tirgus daļa

               (76)

               Turpmākie rādītāji atspoguļo Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu un tirgus daļu tādā dalījumā, kas raksturo visu tirgu, pašu vajadzībām paredzēto tirgu un brīvo tirgu.
               5.   tabula

                  Pārdošanas apjomi un tirgus daļa

                           Indekss (2008. gads = 100)

                           2008

                           2009

                           2010

                           IP

                           Pārdošanas apjoms visā tirgū

                           100

                           84

                           83

                           83

                           Savienības ražošanas nozares tirgus daļa visā tirgū (%)

                           100

                           114

                           86

                           80

                           Pārdošanas apjoms pašu vajadzībām paredzētajā tirgū

                           100

                           119

                           109

                           117

                           Savienības ražošanas nozares tirgus daļa pašu vajadzībām paredzētajā tirgū (%)

                           100

                           100

                           100

                           100

                           Pārdošanas apjoms brīvajā tirgū

                           100

                           37

                           47

                           36

                           Savienības ražošanas nozares tirgus daļa brīvajā tirgū (%)

                           100

                           69

                           52

                           37

                                          Avots:

                                       pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem.

               (77)

               Attiecīgajā periodā pārdošanas apjoms visā tirgū samazinājās par 17 %. Šis kritums bija straujāks brīvajā tirgū, kurā pārdošanas apjoms no 2008. gada līdz IP samazinājās par 64 %. Pašu vajadzībām paredzētajā tirgū bija vērojama pretēja tendence, jo pārdošanas apjoms tajā pašā periodā palielinājās par 17 %. Pārdošanas apjoma kritums atspoguļojās tirgus daļā, kas no 2008. gada līdz IP samazinājās par 20 % visā tirgū un 63 % brīvajā tirgū. Pašu vajadzībām paredzētajā tirgū piedāvāja tikai vienīgā Savienības ražotāja balto fosforu, tāpēc saglabājās nemainīga tirgus daļa un tādēļ tas nebija nozīmīgs rādītājs.

         5.1.3.   Izaugsme

               (78)

               Tika konstatēts, ka attiecīgajā periodā Savienības patēriņš brīvajā tirgū samazinājās tikai nedaudz, t. i., par 2 %, bet pārdošana un Savienības ražošanas nozares tirgus daļa samazinājās ievērojami – tajā pašā periodā attiecīgi par 64 % un 63 %. Pašu vajadzībām paredzētajā tirgū bija vērojama pretēja tendence, un pārdošanas apjoms tajā pašā periodā palielinājās par 17 %. Vienlaicīgi imports no Kazahstānas Republikas attiecīgajā periodā palielinājās par 32 %. Tāpēc tajā pašā periodā ievērojami samazinājās Savienības ražošanas nozares tirgus daļa.

         5.1.4.   Nodarbinātība, produktivitāte un algas

               (79)

               Turpmākajā tabulā ir parādītas Savienības ražošanas nozares nodarbinātības, produktivitātes un algu pārmaiņas visā tirgū.
               6.   tabula

                  Nodarbinātība, produktivitāte un algas

                           Indekss (2008. gads = 100)

                           2008

                           2009

                           2010

                           IP

                           Nodarbināto skaits

                           100

                           101

                           98

                           93

                           Kopējā produktivitāte (t/darbinieks)

                           100

                           55

                           69

                           81

                           Gada algas

                           100

                           95

                           103

                           106

                                          Avots:

                                       pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem.

               (80)

               Laikposmā no 2008. gada līdz IP nodarbinātība nedaudz samazinājās, savukārt algas nedaudz palielinājās. Attiecīgajā periodā kopējā produktivitāte uz vienu nodarbināto samazinājās par 19 %. Tas notika pēc ražošanas apjoma samazinājuma, kā skaidrots iepriekš 74. un 75. apsvērumā.

         5.1.5.   Faktiskās dempinga starpības lielums

               (81)

               Dempinga starpības, kā norādīts iepriekš 48. apsvērumā, bija virs de minimis līmeņa. Turklāt, ņemot vērā importa par dempinga cenām apjomu un cenas, faktiskās dempinga starpības ietekmi nevar uzskatīt par nenozīmīgu.

         5.1.6.   Krājumi

               (82)

               Turpmāk minētie skaitļi parāda Savienības ražošanas nozares krājumu pārmaiņas visā tirgū attiecīgajā periodā.
               7.   tabula

                  Krājumi

                           Indekss (2008. gads = 100)

                           2008

                           2009

                           2010

                           IP

                           Krājumi

                           100

                           26

                           17

                           48

                                          Avots:

                                       pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem.

               (83)

               Krājumi veidoja aptuveni 12 % no ražošanas apjoma IP. Attiecīgajā periodā krājumi samazinājās par 52 %. Tomēr šis rādītājs šajā nozarē nav uzskatāms par nozīmīgu, jo tā galvenokārt balstās uz pasūtījumiem, tāpēc ražotāji parasti glabā nelielus krājumus. Krājumu samazinājums izmeklēšanas periodā būtu jāaplūko, ņemot vērā Savienības ražošanas nozares darbības samazināšanos pēc tās darbības apjoma samazināšanās.

         5.1.7.   Pārdošanas cenas

               (84)

               Turpmākajā tabulā ir parādītas Savienības ražošanas nozares cenu pārmaiņas tādā dalījumā, kas raksturo pašu vajadzībām paredzēto tirgu un brīvo tirgu.
               8.   tabula

                  Pārdošanas cenas

                           Indekss (2008. gads = 100)

                           2008

                           2009

                           2010

                           IP

                           Vienības vidējā pārdošanas cena pašu vajadzībām paredzētajā tirgū

                           100

                           90

                           67

                           78

                           Vienības vidējā pārdošanas cena brīvajā tirgū

                           100

                           86

                           75

                           83

                                          Avots:

                                       pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem.

               (85)

               Pārdošanas cenas samazinājās abos tirgos, lai gan pašu vajadzībām paredzētajā tirgū samazinājums bija krasāks (– 22 %) nekā brīvajā tirgū (– 17 %).

         5.1.8.   Rentabilitāte, naudas plūsma, spēja piesaistīt kapitālu, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem

   9.   tabula

      Rentabilitāte un naudas plūsma

               Indekss (2008. gads = 100)

               2008

               2009

               2010

               IP

               Rentabilitāte brīvajā tirgū

               100

               85

               73

               75

               Naudas plūsma brīvajā tirgū

               100

               56

               54

               52

                              Avots:

                           pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem.

               (86)

               Līdzīgā ražojuma rentabilitāti brīvajā tirgū noteica, līdzīgā ražojuma pārdošanas tīro peļņu pirms nodokļu nomaksas, kuru guvusi Savienības ražošanas nozare Savienības brīvajā tirgū, izsakot procentos no šādas pārdošanas apgrozījuma.

               (87)

               Rentabilitāte brīvajā tirgū strauji samazinājās un attiecīgajā periodā pārvērtās zaudējumos. No 2008. gada līdz IP rentabilitātei bija lejupslīdoša tendence. Lai gan salīdzinājumā ar 2010. gadu rentabilitāte IP nedaudz palielinājās, tā joprojām bija negatīva.

               (88)

               Arī naudas plūsmai no 2008. gada līdz IP bija negatīva tendence, un attiecīgajā periodā tā samazinājās par 48 %.

               (89)

               Spēju piesaistīt kapitālu analizēja attiecībā uz visu tirgu un konstatēja, ka pastāvīgi samazinās Savienības ražošanas nozares spēja piesaistīt finanšu līdzekļus un tāpēc Savienības ražošanas nozares finansiālais stāvoklis pasliktinās.

               (90)

               Pēc tam, kad informatīvais dokuments bija nodots atklātībā, viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka rentabilitāte un naudas plūsma būtu jāpārbauda nevis tikai brīvā tirgus līmenī, bet visa tirgus līmenī, jo kaitējuma novērtējums tikai brīvā tirgus līmenī nav pilnīgs, ņemot vērā Savienības ražošanas nozares īpašo situāciju, tā kā lielākā daļa pārdošanas apjoma ir paredzēta pašu vajadzībām.

               (91)

               Kā minēts iepriekš 55. un 58. apsvērumā, jānorāda, ka cenas pašu vajadzībām paredzētajā tirgū ir transfertcenas, tāpēc nebūtu jēgas veikt pašu vajadzībām paredzētā tirgus analīzi, lai analizētu kaitējumu, jo netiek atspoguļotas cenas brīvajā tirgū, kurā ar Savienības ražojumiem konkurē imports no Kazahstānas. Turklāt Savienības ražošanas nozares darbību ietekme uz pašu vajadzībām paredzēto tirgu ir ņemta vērā cēloņsakarības analīzes attiecīgajās daļās, jo īpaši turpmāk 135. un 136. apsvērumā. Tāpēc šis arguments tika noraidīts.

               (92)

               Turpmākie skaitļi parāda Savienības ražošanas nozares ieguldījumu pārmaiņas saistībā ar visu tirgu attiecīgajā periodā.
               10.   tabula

                  Ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem

                           Indekss (2008. gads = 100)

                           2008

                           2009

                           2010

                           IP

                           Ieguldījumi

                           100

                           98

                           79

                           69

                           Ienākums no ieguldījumiem visā tirgū

                           100

                           20

                           19

                           15

                                          Avots:

                                       pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem.

               (93)

               Iepriekšējā tabulā parādīts, ka Savienības ražošanas nozarē ieguldījumi līdzīgajā ražojumā ir samazinājušies par 31 %. Tas saistīts ar ražošanas nozares darbības apjoma samazināšanos. Veiktie ieguldījumi saistīti galvenokārt ar vajadzību nodrošināt atbilstību regulatīvām prasībām, kā arī uzlabot un uzturēt ražošanas tehnoloģijas un procesu, lai uzlabotu efektivitāti.

               (94)

               Laikposmā no 2008. gada līdz IP ienākumam no ieguldījumiem attiecībā uz balto fosforu arī bija negatīva tendence.

         5.1.9.   Secinājums par kaitējumu

               (95)

               Savienības ražošanas nozares stāvokļa analīze liecina par visu galveno kaitējuma rādītāju nepārprotamu pasliktināšanās tendenci. Neraugoties uz diezgan stabilo patēriņu brīvajā tirgū, kopējais ražošanas apjoms attiecīgajā periodā samazinājās par 25 %. Šajā pašā periodā Savienības ražošanas nozare zaudēja 20 % no kopējās tirgus daļas un 63 % no brīvā tirgus. Jaudas izmantojums samazinājās par 25 %.

               (96)

               Attiecīgajā periodā kopējais Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms samazinājās par 17 %. Vēl izteiktāka pārdošanas apjoma lejupslīdes tendence bija raksturīga brīvajā tirgū, kur attiecīgajā periodā bija vērojams 64 % samazinājums.

               (97)

               Vienlaicīgi ar Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma samazināšanos notika pārdošanas cenas samazināšanās par 17 %. Līdzīgs stāvoklis bija arī pašu vajadzībām paredzētajā tirgū, kur attiecīgajā periodā cenas samazinājās par 22 %. Pārdošanas apjoma un cenu samazinājums ietekmēja peļņas līmeni un radīja zaudējumus.

               (98)

               Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozare pēc tās atgūšanās no ekonomikas lejupslīdes 2009. gadā darbojās sekmīgi. Konkrētāk – tika apgalvots, ka atsevišķu kaitējuma rādītāju pārmaiņas, proti, Savienības pārdošanas apjoms un cenas iekšzemes tirgū un eksportam, preču izmaksas un ieguldījumi, kā arī ražošanas apjoms un jaudas izmantojums, neliecina par būtisku kaitējumu. Šīs izmeklēšanas rezultāti neapstiprināja šos apgalvojumus – pat pēc 2009. gada varbūt ne visiem, bet galvenajiem kaitējuma rādītājiem bija vērojamas nepārprotamas lejupslīdes tendences.

               (99)

               Dažas personas apgalvoja, ka attiecīgajā periodā bija vērojama gan importa apjoma, gan attiecīgās valsts importa tirgus daļas samazinājuma tendence un ka Kazahstānas fosfora ražošanas nozares jauda bija novērtēta par augstu. Arī šie apgalvojumi netika apstiprināti esošās izmeklēšanas konstatējumos, kuros bija redzams pastāvīgs importa apjoma un Kazahstānas importa tirgus daļas pieaugums. Tāpat arī ražotāja eksportētāja ražošanas jauda Kazahstānā tika noteikta, pamatojoties uz pārbaudītiem datiem, kurus iesniedza šis uzņēmums.

               (100)

               Ņemot vērā iepriekš minēto, izmeklēšanā tika apstiprināts – ja Savienības tirgū turpinātos imports par dempinga cenām, Savienības ražošanas nozares zaudējumu rezultātā baltā fosfora ražošana lielākā apjomā Savienībā tiktu pilnībā pārtraukta. Par to liecina arī notikumi pēc IP, proti, Savienības ražošanas nozares bankrota pieteikums un likvidācijas process.

               (101)

               Ņemot vērā iepriekš minētos apstākļus, tika secināts, ka Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē.

         E.   CĒLOŅSAKARĪBA

   1.   IEVADS

               (102)

               Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. un 7. punktu tika noskaidrots, vai Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu ir izraisījis imports par dempinga cenām no attiecīgās valsts. Turklāt tika pārbaudīti arī citi zināmie faktori, kas nav imports par dempinga cenām un kas būtu varējuši nodarīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, lai pārliecinātos, ka šo citu faktoru izraisītais kaitējums netiek saistīts ar importu par dempinga cenām.

         2.   IMPORTA PAR DEMPINGA CENĀM IETEKME

               (103)

               Izmeklēšanā tika konstatēts, ka attiecīgajā periodā imports par dempinga cenām no Kazahstānas ir ievērojami palielinājies, tā tirgus daļai brīvajā tirgū pieaugot par 36 %. Redzama nepārprotama laika sakritība starp importa par dempinga cenām palielināšanos un Savienības ražošanas nozares tirgus daļas samazināšanos. Izmeklēšanā arī tika noteikts, ka imports par dempinga cenām pastāvīgi tika piedāvāts par zemākām cenām nekā Savienības ražošanas nozares cenas. Attiecīgajā periodā minētās dempinga cenas samazinājās par 19 %, kas vēl palielināja šo cenu starpību. Šis spiediens uz cenām nedeva Savienības ražošanas nozarei iespēju palielināt savas cenas. Tāpēc tā nevarēja segt izmaksu pieaugumu, kā norādīts turpmākajā tabulā. Turklāt Savienības ražošanas nozares pārdošanas rentabilitāte Savienības tirgū ievērojami samazinājās.
               11.   tabula

                  Ražošanas izmaksas (Savienības ražošanas nozare)

                           Indekss (2008. gads = 100)

                           2008

                           2009

                           2010

                           IP

                           Ražošanas izmaksas (EUR/t)

                           100

                           105

                           103

                           112

                                          Avots:

                                       pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem.

               (104)

               Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka imports no Kazahstānas tikai piemērojās patēriņa tendencei un tāpēc neietekmēja baltā fosfora tirgus stāvokli. Tomēr ne rādītājos par importu, ne rādītājos par patēriņu, kuri tika noteikti izmeklēšanas laikā, nevarēja rast šo apgalvojumu apstiprinājumu; gluži pretēji, tie liecināja, ka, attiecīgajā periodā patēriņam brīvajā tirgū nedaudz samazinoties, imports no Kazahstānas palielinājās, t. i., tajā pašā periodā bija vērojama pretēja tendence. Kazahstānas importa pieaugums sakrita ar Savienības ražošanas nozares stāvokļa pasliktināšanos. Tāpēc šie apgalvojumi tika noraidīti.

               (105)

               Pamatojoties uz iepriekš minēto, tika secināts, ka Kazahstānas importa par dempinga cenām pieaugumam par cenām, kuras pastāvīgi bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām, bija noteicoša nozīme, nodarot būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.

         3.   CITU FAKTORU IETEKME
   3.1.   Imports no citām trešām valstīm

               (106)

               Importa no citām trešām valstīm pārmaiņas parādītas šajā tabulā:
               12.   tabula

                  Imports un tirgus daļas no citām trešām valstīm

                           Indekss (2008. gads = 100)

                           2008

                           2009

                           2010

                           IP

                           Importa apjoms no
                           Ķīnas Tautas Republikas

                           100

                           58

                           118

                           89

                           Vidējā vienības cena no
                           Ķīnas Tautas Republikas

                           100

                           62

                           54

                           68

                           Importa apjoms no
                           Vjetnamas Sociālistiskās Republikas

                           100

                           671

                           363

                           470

                           Vidējā vienības cena no Vjetnamas Sociālistiskās Republikas

                           100

                           92

                           73

                           74

                           Ķīnas Tautas Republikas importa tirgus daļa visā tirgū

                           100

                           96

                           150

                           102

                           Vjetnamas Sociālistiskās Republikas importa tirgus daļa visā tirgū

                           100

                           1 120

                           459

                           540

                                          Avots:

                                       Eurostatdati un informācija, kas iegūta, ieinteresētajām personām atbildot uz anketas jautājumiem.

               (107)

               Baltā fosfora tirgus ir ļoti koncentrēts, jo visā pasaulē ir tikai daži ražotāji. Izmeklēšanas laikā apkopotā informācija liecina, ka Ķīnas Tautas Republika ir vadošais baltā fosfora ražotājs. Attiecīgā perioda sākumā 2008. gadā Ķīnas Tautas Republika noteica baltajam fosforam izvedmuitas likmi 100 % apmērā papildus jau toreiz spēkā esošajai izvedmuitas likmei 20 % apmērā. Tā rezultātā imports no Ķīnas Tautas Republikas strauji samazinājās un attiecīgajā periodā importa apjomi bija mazi, lai gan izvedmuitas likme IP samazinājās līdz 20 %.

               (108)

               No Vjetnamas Sociālistiskās Republikas (“Vjetnama”) importa apjoms attiecīgajā periodā bija relatīvi neliels.

               (109)

               Jānorāda, ka Ķīnas Tautas Republikas un Vjetnamas importa vidējās vienības cenas ir tajā pašā diapazonā kā Savienības ražošanas nozares vidējās vienības cenas.

               (110)

               Pēc tam, kad informatīvais dokuments bija nodots atklātībā, viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka spiedienu uz cenām Savienības tirgū izraisīja baltā fosfora imports no Ķīnas Tautas Republikas. Tomēr pieejamie dati neapstiprina šo apgalvojumu, jo importa apjoms no Ķīnas Tautas Republikas no 2008. gada līdz IP (visvairāk 2010. gadā) samazinājās un šā importa cenas bija aptuveni tādā pašā līmenī kā Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas visā attiecīgajā periodā vai pat lielākas. Turklāt importa no Ķīnas Tautas Republikas tirgus daļa no 2008. gada līdz IP bija relatīvi stabila (2010. gadā sasniedzot maksimumu) atšķirībā no Kazahstānas tirgus daļas, kas no 2008. gada līdz IP nepārtraukti palielinājās, proti, kopumā par 36 %. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

         3.2.   Savienības ražošanas nozares ražošanas izmaksu pārmaiņas

               (111)

               Pēc tam, kad informatīvais dokuments bija nodots atklātībā, minētā persona apgalvoja, ka ražošanas vienības izmaksu pieaugums Savienības ražošanas nozarē ir jāuzskata par atsevišķu kaitējuma cēloni. Tika norādīts, ka vienības izmaksas palielinājās, lai gan galvenās izejvielas cenas kopumā samazinājās. Izmeklēšanā konstatēja, ka galvenais Savienības ražošanas nozares vienības izmaksu pieauguma iemesls ir apjomradītu ietaupījumu zudums sakarā ar mazāku pārdošanas apjomu brīvajā tirgū, jo no Kazahstānas notika imports par dempinga cenām, un turpmākā ražošanas apjoma samazināšanās. Tādēļ vienības izmaksu pieaugumu nevar uzskatīt par atsevišķu kaitējuma cēloni, bet par sekām, ko izraisīja imports par dempinga cenām. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

         3.3.   Preferenču nolīgums ar ražotāju eksportētāju

               (112)

               Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarei nodarītais kaitējums radās, beidzoties attiecībām starp Savienības ražošanas nozari un ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, un attiecīgi zaudējot preferenciālas piegādes nolīgumu, kā rezultātā Savienības ražošanas nozarei bija tieši jākonkurē ar ražotāja eksportētāja importu. Šīs personas apgalvoja, ka preferenču nolīgums kompensēja Savienības ražošanas nozarei tiešās piekļuves trūkumu galvenajai izejvielai – fosfātiežiem.

               (113)

               Citas ieinteresētās personas apgalvoja – ņemot vērā to, ka preferenču nolīguma darbība beidzās, Savienības ražošanas nozares iespējamie agrākie ieguldījumi bijušajā saistītajā uzņēmumā veicināja kaitējumu, jo preferenču nolīguma darbības beigas neļāva Savienības ražošanas nozarei gūt labumu no šiem ieguldījumiem.

               (114)

               Izmeklēšanā tiešām tika konstatēts, ka laikposmā starp 2003. un 2007. gadu Savienības ražošanas nozare un ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, piederēja vienam un tam pašam akcionāram un pēc tam preferenciālas pārdošanas nolīgums starp minētajām pusēm turpināja pastāvēt līdz 2008. gadam.

               (115)

               Attiecīgās personas nesniedza apstiprinošus pierādījumus, kas parādītu iespējamo Savienības ražošanas nozares ieguldījumu līmeni Kazahstānas ražotāja eksportētāja darbībās. Turklāt izmeklēšanā nekonstatēja tiešu saikni starp iespējamiem Savienības ražošanas nozares iepriekšējiem ieguldījumiem un būtisko kaitējumu IP laikā. Pieejamā informācija neparādīja, ciktāl, ja vispār, šie iespējamie ieguldījumi varēja veicināt Savienības ražošanas nozares pašreizējo stāvokli. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts kā nepamatots.

               (116)

               Arī to, ka vairs nebija kopēja īpašnieka, nevar uzskatīt ar faktoru, kas rada kaitējumu. Tas nozīmēja tikai to, ka ražotājs eksportētājs Kazahstānā varēja eksportēt attiecīgo ražojumu tieši neatkarīgiem klientiem Eiropas Savienībā. Tomēr tas nenozīmē, ka šādu eksportu vajadzēja veikt par dempinga cenām, kas rada kaitējumu. Tieši dempinga cenas rada kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.

         3.4.   Piekļuve galvenajām izejvielām

               (117)

               Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarei nodarītais būtiskais kaitējums bija saistīts ar to, ka tā nebija konkurētspējīga izmaksu ziņā, jo nebija tiešas piekļuves fosfātiežiem, kuri ir viena no galvenajām izejvielām baltā fosfora ražošanai, savukārt ražotājs eksportētājs Kazahstānā, kas sadarbojās, atrodas līdzās fosfātiežu raktuvēm un tam ir ekskluzīvas šo raktuvju izmantošanas tiesības. Tika apgalvots, ka fosfātiežu transportēšanas izmaksas un izmaksas par nogulšņu (baltā fosfora ražošanas atkritumi) aizvākšanu ir ievērojamas, jo nav pieejamas dabīgas nogulšņu glabātavas.

               (118)

               Lai gan izmeklēšanā konstatēja, ka fosfātiežu izmaksas tiešām ir ievērojamas, tikai ar šo faktoru vien nevar skaidrot Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. Pat tad, ja, novērtējot Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, tiek ņemta vērā Savienības ražošanas nozares un ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, fosfātiežu cenu atšķirība, kaitējums joprojām ir ievērojams.

               (119)

               Izmeklēšanā tika atklāts – lai gan Savienības ražošanas nozares izmaksas par fosfātiežu transportēšanu ir ievērojamas, tās nepadara Savienības baltā fosfora ražošanu konkurētnespējīgu. Pat tad, ja Savienības ražošanas nozares ražošanas izmaksās tiek ņemtas vērā fosfātiežu transportēšanas izmaksas, kaitējuma starpība joprojām ir ievērojama.

               (120)

               Attiecībā uz apgalvojumu, ka nav pieejamas dabīgas nogulšņu glabātavas, izmeklēšanā apstiprinājās – nav nekādu pierādījumu, ka tas būtu radījis neizdevīgu stāvokli Savienības ražošanas nozarei, jo tā varēja veikt nogulšņu otrreizēju pārstrādi, tās atkārtoti izmantojot baltā fosfora ražošanas procesā.

               (121)

               Kopumā izmeklēšanā tika atklāts – pat ja tiek ņemta vērā ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, priekšrocība izmaksu jomā, ar to nevar skaidrot Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, tāpēc cenu atšķirībai fosfātiežu ieguvē varētu būt tikai daļēja ietekme uz Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. Šā konstatējuma pamatā ir fakts, ka Savienības ražošanas nozares atvasinātiem ražojumiem, kuros ietilpst baltais fosfors, bija vērojami daudz labāki rentabilitātes rādītāji.

               (122)

               Pamatojoties uz iepriekš minēto, tika secināts, ka tādi faktori kā piekļuve izejvielai un tās ietekme uz izmaksām tomēr nebija tik nozīmīgi, lai izjauktu cēloņsakarību starp importu no Kazahstānas par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu, lai gan tie zināmā mērā veicināja Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.

         3.5.   Ražošana Savienības ražošanas nozarē un Savienības ražošanas nozares veiktais attiecīgā ražojuma imports

               (123)

               Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka saskaņā ar 2010. gada pārskatu Savienības ražošanas nozarē 2010. gadā un 2011. gada pirmajā pusē bija ievērojamas tehniskas problēmas un ka šīs problēmas nelabvēlīgi ietekmēja ražošanas līmeni, tāpēc vajadzēja importēt attiecīgo ražojumu no Kazahstānas. Tās arī apgalvoja, ka iespējamais kaitējums ir nodarīts minētā importa dēļ un tādējādi ir pašradīts. Izmeklēšanā tika atklāts, ka tehniskajām problēmām Savienības ražošanas nozarē 2010. gadā un 2011. gada pirmajā pusē nebija ievērojamas ietekmes uz tās stāvokli, jo šīs problēmas neizraisīja ne ražošanas apturēšanu, ne tādu situāciju, kad nozare nespētu saražot un izpildīt klientu baltā fosfora pieprasījumus brīvajā tirgū. Turklāt tika konstatēts, ka Savienības ražošanas nozare importēja no Kazahstānas un ka šis imports bija papildinošs un notika izņēmuma kārtā, un ka tas bija ierobežots apjoma ziņā salīdzinājumā ar kopējo Savienības ražošanas apjomu. Bez tam izmeklēšanā netika gūti pierādījumi, ka Savienības ražošanas nozare kaut daļēji būtu pārdevusi importētos apjomus brīvajā tirgū. Turklāt jāpiezīmē, ka 2010. gada direktora ziņojums bija pievienots Savienības ražošanas nozares konsolidētajam gada pārskatam par visām uzņēmuma darbībām, tāpēc tas attiecās ne tikai uz baltā fosfora ražošanu.

               (124)

               Pamatojoties uz iepriekš minēto, tika konstatēts, ka Savienības ražošanas nozares tehniskās grūtības pārskata perioda daļā un nelielais attiecīgā ražojuma importa apjoms nav būtiski ietekmējis (vai vispār ietekmējis) situāciju Savienības ražošanas nozarē attiecībā uz brīvajam tirgum paredzēto balto fosforu un nav bijis pietiekams, lai izjauktu cēloņsakarību. Tāpēc šajā sakarā izteiktie ieinteresēto personu argumenti tika noraidīti.

         3.6.   Jauns ražošanas process Savienības ražošanas nozarē

               (125)

               Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozare ieguldīja ievērojamas summas jaunās ražošanas tehnoloģijās un tā rezultātā radās tehniskas grūtības un vides problēmas, kuras radīja būtisko kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.

               (126)

               Izmeklēšanā tika apstiprināts, ka Savienības ražošanas nozare veica ieguldījumus jauna ražošanas procesa izstrādē, fosfātiežus aizstājot ar fosfātu, kas iegūts no atkritumu plūsmām. Tomēr, kā minēts iepriekš 92. apsvērumā 10. tabulā, izmeklēšanā arī tika konstatēts, ka attiecīgajā periodā ieguldījumi attiecībā uz balto fosforu samazinājās. Tādējādi ieguldījumi jaunās tehnoloģijās nevarēja ievērojami pasliktināt Savienības ražošanas nozares stāvokli. Turklāt izmeklēšanā neguva pierādījumus, ka jaunās tehnoloģijas būtu izraisījušas tehniskas grūtības un vides problēmas, kā tas tika apgalvots, un attiecīgās ieinteresētās personas savus apgalvojumus neapstiprināja ar faktiem. Tāpēc šajā sakarā izteiktie personu argumenti tika noraidīti.

         3.7.   Savienības ražošanas nozares eksporta rezultāti

               (127)

               Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares eksporta pārdevumu apjoms ievērojami samazinājās un ka tas radīja Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu.

               (128)

               Izmeklēšanā tika konstatēts, ka eksporta pārdevumu apjoms veidoja nelielu procentuālo daļu no Savienības ražošanas nozares kopējā ražošanas apjoma un ka tam varēja būt tikai neliela ietekme uz kopējo Savienības ražošanas nozares stāvokli.

               (129)

               Pamatojoties uz to, tika konstatēts, ka Savienības ražošanas nozares eksporta rezultāti nevarēja izjaukt cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu. Tāpēc šajā sakarā izteiktie personu argumenti tika noraidīti.

         3.8.   Finanšu un ekonomikas krīzes ietekme

               (130)

               Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka viss kaitējums Savienības ražošanas nozarei tika nodarīts ekonomikas krīzes dēļ un tādēļ, ka samazinājās pieprasījums Savienībā.

               (131)

               Tomēr, kā minēts iepriekšējos apsvērumos, šajā izmeklēšanā konstatēja, ka patēriņa samazinājums Savienības brīvajā tirgū attiecīgajā periodā bija tikai 2 %. Tāpēc ekonomikas krīzes ietekme, samazinot patēriņu, nevarēja būt svarīgs faktors, kas ietekmēja straujo pārdošanas kritumu, kā aprakstīts 76. apsvērumā un turpmāk. Cenu ziņā no 2008. līdz 2010. gadam tirgū bija vērojams kritums, taču spiediens uz pārdošanas cenām, kas pasliktināja Savienības ražošanas nozares situāciju, pēc 2009. gada turpinājās un pat palielinājās, jo Savienības ražošanas nozare centās piemēroties Kazahstānas importa par dempinga cenām zemo cenu tendencēm. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts.

               (132)

               Pamatojoties uz to, tika konstatēts, ka finanšu un ekonomikas krīzes vispārējā ietekme un pieprasījuma kritums nevarēja izjaukt cēloņsakarību starp Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu un importu par dempinga cenām.

         3.9.   Klientu izdarītā piegādātāju izvēle

               (133)

               Tika apgalvots, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu radīja klientu izvēle par labu piegādātāja maiņai, kas cita starpā notika iespējamas vides un drošības prasību neievērošanas dēļ. Tomēr netika sniegti pierādījumi un izmeklēšanā neatklājās fakti, kas apstiprinātu šos apgalvojumus. Gluži pretēji – izmeklēšanā tika konstatēts, ka tirgu galvenokārt nosaka cena un citiem apsvērumiem nav izšķirošas nozīmes.

               (134)

               Pamatojoties uz iepriekš minēto, šie apgalvojumi tika noraidīti.

         3.10.   Ietekme uz pārdošanu pašu vajadzībām paredzētajā tirgū

               (135)

               Pēc tam, kad informatīvais dokuments bija nodots atklātībā, viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares resursi un naudas līdzekļi galvenokārt ir paredzēti darbībām pašu vajadzībām paredzētajā tirgū, jo Savienības ražošanas nozare ir pārorientējusies uz galveno darbību šajā tirgū. Tāpēc tika apgalvots, ka brīvajā tirgū ciestie zaudējumi un no tiem izrietošais kaitējums bija šīs situācijas sekas, nevis importa par dempinga cenām sekas.

               (136)

               Izmeklēšanā netika apstiprināti iepriekš izklāstītie apgalvojumi, piemēram, ka ieguldījumi samazinājās abos tirgos, un netika rasti pierādījumi tam, ka attiecīgajā periodā pašu vajadzībām paredzētajam tirgum tika nodoti brīvā tirgus naudas līdzekļi vai citi resursi. Tāpēc šis apgalvojums bija jānoraida.

         3.11.   Atbilstība vides standartiem

               (137)

               Tika apgalvots, ka būtisko kaitējumu radīja Savienības ražošanas nozares juridiskās saistības stingri ievērot ES vides standartus. Turklāt pēc tam, kad informatīvais dokuments bija nodots atklātībā, dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka būtu jāizmeklē arī ietekme, kādu radīja neatbilstība vides aizsardzības prasībām, proti, to it kā ievērojamo sodu ietekme, kas attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozarei bija jāmaksā Nīderlandes iestādēm.

               (138)

               Izmeklēšanā tika atklāts, ka Savienības ražošanas nozare veica ieguldījumus, lai nodrošinātu atbilstību vides standartiem un samazinātu dioksīna emisijas visā attiecīgajā periodā. Tomēr, kā redzams 10. tabulā, attiecīgajā periodā kopējie ieguldījumi samazinājās. Turklāt tika konstatēts, ka šie ieguldījumi vairāku gadu laikā bija zaudējuši vērtību, tāpēc tiem bija neliela ietekme uz gada finanšu rezultātiem. Jānorāda – lai gan ieguldījumi 2008. gadā bija ievērojami lielāki nekā IP laikā, Savienības ražošanas nozares darbība minētajā gadā bija rentabla. Tāpēc Savienības ražošanas nozares nelabvēlīgā kaitējuma aina nav saistāma ar ieguldījumiem, kuri veikti, lai nodrošinātu atbilstību vides standartiem.

               (139)

               Attiecībā uz iespējamajiem naudas sodiem par neatbilstību vides aizsardzības prasībām izmeklēšanā konstatēja, ka, lai gan Nīderlandes iestādes vienā konkrētā gadījumā patiešām sodīja Savienības ražošanas nozari, šā naudas soda summa nebija tik liela, kā to apgalvoja attiecīgās personas, un maksājums bija jāveic tikai pēc IP, kas tādējādi jebkurā gadījumā nav ietekmējis Savienības ražošanas nozarei radīto kaitējumu IP laikā.

               (140)

               Ņemot vērā iepriekš minēto, apgalvojumi šajā sakarā tika noraidīti.

         3.12.   Vadības lēmumi 2009. gadā

               (141)

               Pēc tam, kad informatīvais dokuments bija nodots atklātībā, tika apgalvots, ka būtisko kaitējumu Savienības ražošanas nozarei nodarījis 2009. gadā pieņemtais vadības lēmums sadalīt dividendes akcionāriem, kas it kā rosinājis banku prasīt atmaksāt ilgtermiņa parādus, kam savukārt bija ievērojama negatīva ietekme uz Savienības ražošanas nozares finansiālo stāvokli.

               (142)

               Šie apgalvojumi balstās uz informāciju, kura ietverta Savienības ražošanas nozares kontrolakciju sabiedrības 2009. gada konsolidētajā gada pārskatā, kas attiecas ne tikai uz darbībām saistībā ar fosforu. Turklāt attiecīgo ieinteresēto personu secinājumi bija balstīti uz pieņēmumiem, kuros ne vienmēr bija objektīvi novērtēta 2009. gada situācija. Izmeklēšanā nekonstatēja, ka 2009. gadā pieņemtie vadības lēmumi ir bijuši neierasti vai nepārdomāti, jo pārskats liecina, piemēram, ka uzņēmuma nesadalītā peļņa minētajā laikā bija liela, neraugoties uz kopumā sarežģīto tirgus situāciju. Tāpēc nevar secināt, ka tolaik pieņemtajiem lēmumiem bija ievērojama negatīva ietekme uz uzņēmuma finansiālo stāvokli, kā to apgalvo šīs personas, kā arī negatīva ietekme uz kaitējumu Savienības ražošanas nozarē saistībā ar tās darbībām ar balto fosforu IP laikā. Pamatojoties uz to, šie apgalvojumi tika noraidīti.

         3.13.   Secinājums par cēloņsakarību

               (143)

               Izmeklēšanā tika noskaidrota cēloņsakarība starp Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu un importu par dempinga cenām no Kazahstānas. Tika analizēti citi iespējamie kaitējuma cēloņi, piemēram, imports no citām valstīm, Savienības ražošanas nozares ražošanas izmaksu pārmaiņas, ražošanas rezultāti, jauns ražošanas process, Savienības ražošanas nozares eksporta rezultāti, Savienības ražošanas nozares imports, finanšu un ekonomikas krīzes ietekme, klientu izdarītā piegādātāju izvēle, pārdevumu apjoma ietekme pašu vajadzībām paredzētajā tirgū, atbilstība vides standartiem un vadības lēmumi, un neviens no šiem cēloņiem netika atzīts par tādu, kas varētu izjaukt cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām no Kazahstānas un Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu. Tomēr izmeklēšanā konstatēja – lai gan daži citi faktori, proti, piekļuve galvenajai izejvielai, zināmā mērā ir veicinājuši Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, importam no Kazahstānas joprojām bijusi būtiska ietekme uz Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. Kā jau minēts iepriekš, tādējādi šie citi faktori nevarēja izjaukt cēloņsakarību starp šo importu un Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu.

               (144)

               Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja – tas, ka Savienības ražošanas nozare iesniedza bankrota pieteikumu, lai gan tikai neliels pārdošanas apjoms konkurē ar importu no Kazahstānas, apstiprina, ka šis imports nav varējis izraisīt Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu. Tomēr tika analizēti visi iespējamie pārējie faktori, un, kā aprakstīts iepriekš 106. līdz 142. apsvērumā, neviens no šiem faktoriem nevarēja izjaukt cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. Jānorāda arī, ka Savienības ražošanas nozare ir vertikāli integrēta, tāpēc importa par dempinga cenām spiediens uz cenām negatīvi ietekmēja arī Savienības ražošanas nozares atvasināto ražojumu tirgu. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

               (145)

               Pamatojoties uz iepriekš minēto analīzi, kurā visu zināmo faktoru ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli tika pienācīgi atšķirta un nodalīta no importa par dempinga cenām kaitējumu nodarošās ietekmes, tika galīgi secināts, ka pastāv cēloņsakarība starp Kazahstānas importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu izmeklēšanas periodā.

         F.   SAVIENĪBAS INTERESES

   1.   IEVADPIEZĪME

               (146)

               Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu pārbaudīja, vai, neraugoties uz secinājumu par kaitējumu nodarošo dempingu, pastāv pārliecinoši iemesli, lai secinātu, ka šajā konkrētajā gadījumā antidempinga pasākumu pieņemšana nav Savienības interesēs. Savienības interešu analīzes pamatā bija visu dažādo šajā procedūrā iesaistīto personu, tostarp Savienības ražošanas nozares un attiecīgā ražojuma lietotāju, interešu novērtējums. Pamatojoties uz iesniegtajiem pierādījumiem, ņēma vērā arī pasākumu neveikšanas sekas.

         2.   SAVIENĪBAS RAŽOŠANAS NOZARES INTERESES

               (147)

               Minētajā analīzē tika atklāts, ka Savienības ražošanas nozarei būtisku kaitējumu nodarīja Kazahstānas imports par dempinga cenām, kuras Savienības tirgū bija ievērojami zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām. Lielākā daļa kaitējuma rādītāju attiecīgajā periodā bija ar nelabvēlīgu tendenci. Savienības ražošanas nozare zaudēja ievērojamu tirgus daļu, un tika nopietni ietekmēti tādi ar Savienības ražošanas nozares finansiālo darbību saistīti rādītāji kā naudas plūsma, ienākums no ieguldījumiem un rentabilitāte. Pēc IP lejupslīde turpinājās, tāpēc Savienības ražošanas nozare iesniedza bankrota pieteikumu. Notiek sarunas par iespējamu pārņemšanu ar mērķi tuvākajā laikā atsākt ražošanu.

               (148)

               Baltais fosfors ir svarīga izejviela visā pasaulē, un to izmanto daudzos lietojumos, piemēram, medikamentiem un lauksaimniecības ķimikālijām, kā arī lai ražotu fosforskābi un tās atvasinājumus, ko izmanto pārtikā un mazgāšanas līdzekļos, un fosfora sakausējumus, kurus var izmantot metalurģijā. Ņemot vērā, ka balto fosforu ražo neliels ražotāju skaits citās trešās valstīs un ka to izmanto kā izejvielu daudzos pakārtotos ražojumos Savienībā, tika uzskatīts, ka ražošanas saglabāšana Savienībā ir Savienības interesēs.

               (149)

               Gaidāms, ka antidempinga maksājumu piemērošana novērsīs konstatēto negodīgas tirdzniecības praksi un ļaus Savienības ražošanas nozarei uzlabot tās dzīvotspējas izredzes. Turklāt pasākumu noteikšana dotu iespēju Savienības ražošanas nozarei gūt apjomradītus ietaupījumus, pārdodot lielākus apjomus un atgūstot vismaz daļu no attiecīgajā periodā zaudētās tirgus daļas, kas pozitīvi ietekmētu tās izredzes. Jāatceras, ka Savienības ražošanas nozare ražo un pārdod balto fosforu kopš pagājušā gadsimta 70. gadiem, neraugoties uz konkurenci ar importu no trešām valstīm, kurām ir tādas priekšrocības kā piekļuve izejvielām. Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozari nevar uzskatīt par vērtīgu piegādātāju, ņemot vērā tās pašreizējo situāciju (bankrotu) un to, ka jebkurā gadījumā Savienības ražošanas nozare darbojas kā savu klientu konkurents baltā fosfora atvasinājumu tirgū. Atbildot uz šo apgalvojumu, jānorāda, ka pašreizējā situācija Savienības ražošanas nozarē vēl nenozīmē, ka ražošana ir galīgi pārtraukta, jo joprojām turpinās sarunas par pārņemšanu ar mērķi atsākt baltā fosfora ražošanu. Turklāt izmeklēšanā konstatēja, ka Savienības ražošanas nozare ir atkarīga no pārdošanas apjoma brīvajā tirgū, lai palielinātu apjomradītos ietaupījumus un būtu dzīvotspējīga. Ņemot vērā visus minētos iemeslus, tika secināts, ka Savienības ražošanas nozare var būt vērtīgs baltā fosfora piegādātājs Savienības brīvajam tirgum.

               (150)

               Turklāt Savienības ražošanas nozare ir centusies izveidot alternatīvus izejvielu avotus un veikusi ieguldījumus jaunā tehnoloģijā, t. i., tā sauktajā “no šūpuļa līdz šūpulim” pieejā baltā fosfora otrreizējai pārstrādei. Lai gan šī metode vēl ir izstrādes posmā, tā varētu būt svarīgs elements Savienības ražošanas nozares ilgtermiņa dzīvotspējas nodrošināšanā. Veiksmes gadījumā tā ļautu Savienības ražošanas nozarei gūt labumu no jauna otrreizēju izejvielu avota Savienības tirgū un samazināt iespējamo pārmērīgo atkarību no fosfātiežu importa.

               (151)

               Pēc tam, kad informatīvais dokuments bija nodots atklātībā, vairākas ieinteresētās personas apšaubīja jaunas tehnoloģijas izstrādes nozīmīgumu Savienības interešu analīzē. Šīs personas apšaubīja, ka Savienības ražošanas nozare beigtu pastāvēt, ja netiktu ieviesti antidempinga pasākumi, un apgalvoja, ka tāpēc joprojām tiekot veikti ieguldījumi šajā tehnoloģijā. Šīs personas arī apgalvoja, ka iniciatīva “no šūpuļa līdz šūpulim” nav unikāla un vairāki citi uzņēmumi Savienībā iegulda alternatīvās fosfāta pārstrādes tehnoloģijās, kas esot ekonomiski dzīvotspējīgākas. Visbeidzot, tika apgalvots, ka tehnoloģija “no šūpuļa līdz šūpulim” galvenokārt kalpo Savienības ražošanas nozares pašu vajadzībām paredzētajam tirgum, savukārt citi lietotāji no tās negūst labumu.

               (152)

               Jānorāda, ka norises pēc IP (bankrots), šķiet, neapstiprina iepriekš izklāstītos pieņēmumus. Jānorāda arī, ka pat tad, ja pieeja “no šūpuļa līdz šūpulim” nav unikāla, tā joprojām ir svarīgs elements, ko izmanto, lai samazinātu Savienības atkarību no primāro izejvielu importa un netieši no baltā fosfora importa no trešām valstīm, veiksmīgas darbības gadījumā nodrošinot labumu visiem lietotājiem. Visbeidzot, lietas materiālos nav pierādījumu, kas ļautu secināt, ka pieeja “no šūpuļa līdz šūpulim” būtu ekonomiski nepareiza.

               (153)

               No otras puses, ja netiktu ieviesti pasākumi, Savienības ražošanas nozares izredzes brīvajā tirgū kļūtu daudz sliktākas un, visticamāk, tā būtu spiesta galīgi pārtraukt ražošanu. Iespējams, ka tā rezultātā Savienības ražošanas nozares ražošana brīvajam tirgum tiktu pārtraukta. Tādā gadījumā Savienība kļūtu pilnīgi atkarīga no importa no trešās valsts, kurā ir ierobežots baltā fosfora – daudzu Savienībā ražotu pakārtotu ražojumu pamata izejvielas – ražotāju skaits.

               (154)

               Tika ņemta vērā arī importa par dempinga cenām ietekme uz Savienības ražošanas nozares pašu vajadzībām paredzēto tirgu. Izmeklēšanā tika norādīts, ka pasākumu noteikšana izlīdzinātu nevienlīdzīgos konkurences apstākļus, kurus pakārtotajā tirgū rada imports par dempinga cenām.

               (155)

               No otras puses, ja pasākumi netiktu noteikti un Savienības ražošanas nozarei būtu galīgi jāpārtrauc ražošana, gaidāms, ka Savienības ražošanas nozare saskartos ar grūtībām, iegādājoties lielo daudzumu baltā fosfora, kurš vajadzīgs pakārtoto ražojumu ražošanai. Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka interešu analīzē attiecībā uz Savienības ražošanas nozari būtu jāiekļauj tikai pārdošanas apjoms brīvajā tirgū. Atbildot uz šo apgalvojumu, jānorāda – kā aprakstīts 53. apsvērumā, Savienības ražošanas nozare ir vertikāli integrēta un ievērojama daļa produkcijas patiešām tiek izmantota pašu vajadzībām. Tomēr pārdošanas apjoma proporcija brīvajā tirgū un pašu vajadzībām nav stabils parametrs un jaunākie notikumi ir pierādījuši, ka izmantošana pašu vajadzībām nevar eksistēt bez baltā fosfora brīvās tirdzniecības.

               (156)

               Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, tika secināts, ka antidempinga pasākumu noteikšana Kazahstānas izcelsmes attiecīgā ražojuma importam būtu Savienības ražošanas nozares interesēs.

         3.   LIETOTĀJU INTERESES
   3.1.   Vispārīga informācija

               (157)

               Pēc tam, kad tika publicēts paziņojums par procedūras sākšanu, pieteicās vairāk nekā 30 personas un paziņoja par savu ieinteresētību piedalīties procedūrā. Izmeklēšanā tika noskaidrots, ka personas, kuras pieteicās, galvenokārt ir lietotāji; daži no tiem paši importē attiecīgo ražojumu.

               (158)

               Vienpadsmit uzņēmumi klasificēja sevi kā lietotājus un aizpildīja anketu. Minētie uzņēmumi, kuri veidoja ievērojamu Savienības patēriņa procentuālo daļu, IP laikā importēja lielāko attiecīgā ražojuma daļu. Šie lietotāji pārstāvēja gandrīz visu pakārtoto ražojumu klāstu. Tāpēc tie veido reprezentatīvu grupu, saistībā ar ko var vērtēt attiecīgā ražojuma importam paredzēto pasākumu ietekmi uz šīs grupas darbību ar gatavajiem ražojumiem, kuri ietver attiecīgo ražojumu.

               (159)

               Pārējie uzņēmumi bija lietotāji, kuri tieši lieto attiecīgo ražojumu vai lieto pakārtotus ražojumus, kā svarīga sastāvdaļa ir attiecīgais ražojums. Tā kā lietotāji galvenokārt ražo preces vai starpproduktus, kuros izmanto attiecīgo ražojumu, ko pēc tam citi lietotāji pārveido gatavos pakārtotos ražojumos, tika nolemts, ka visiem uzņēmumiem, kuri pieteicās, tiks dota iespēja darīt zināmu savu viedokli un iesniegt informāciju pat tad, ja tie nav tiešie lietotāji.

         3.2.   Ietekme uz lietotājiem

   3.2.1.   Vispārīga informācija

               (160)

               Būtībā var nošķirt divus attiecīgā ražojuma lietotāju segmentus: skābi saturošu atvasinājumu (īpaši fosforskābes ražošanā) un skābi nesaturošu atvasinājumu (tādi kā fosfora pentasulfīds, fosfora trihlorīds, sarkanais fosfors, liesmu slāpētāji) lietotāji. Turklāt tika ņemti vērā arī pakārtotie lietotāji.

         3.2.2.   Skābi saturošu atvasinājumu lietotāju segments

               (161)

               Skābi saturošu atvasinājumu lietotāju segmentā ietilpst galvenokārt termiskās fosforskābes ražošana un pārtikas piedevās esošo fosforskābes atvasinājumu ražošana. Attiecīgā ražojuma daļa šā segmenta gatavajos ražojumos salīdzinājumā ar kopējo apgrozījumu ir liela. Turklāt tika konstatēts, ka attiecīgā ražojuma izmaksas pret gatavo ražojumu izmaksām ir būtiskas. Tas ir tāpēc, ka šo lietotāju ražošanas procesā papildus galvenajai izejvielai, t. i., baltajam fosforam, jāveic tikai neliels ieguldījums.

               (162)

               Ņemot vērā iepriekš minēto, gaidāms, ka pasākumu noteikšanai varētu būt būtiska ietekme uz lietotājiem šajā segmentā. Lai gan izmeklēšanā konstatēja, ka lietotāji šajā segmentā IP laikā guva lielu peļņu, to rentabilitāte no 2008. gada līdz IP ievērojami svārstījās, pirms IP būtiski samazinoties. Turklāt tika apgalvots, ka maksājuma radīto slogu nevarot kompensēt, to novirzot klientiem. Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek gaidīts, ka antidempinga maksājumam patiešām varētu būt liela ietekme uz lietotāju rentabilitāti skābi saturošu atvasinājumu segmentā; rezultātā varētu rasties pat zaudējumi, un tas galu galā varētu apdraudēt šo lietotāju pastāvēšanu.

               (163)

               Pēc tam, kad informatīvais dokuments bija nodots atklātībā, viens lietotājs apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares ražojuma tīrība ir augstāka nekā parasti izmantotā ražojuma tīrība skābi saturošu atvasinājumu segmentā. No Kazahstānas importētais attiecīgais ražojums bija ar mazāku tīrību un vairāk piemērots izmantošanai skābi saturošu atvasinājumu segmentā. Tāpēc Savienības ražošanas nozari nevarēja uzskatīt par alternatīvu piegādātāju šajā segmentā.

               (164)

               Šis arguments tika izteikts tikai ļoti vēlā procedūras posmā. Attiecīgā persona neiesniedza pierādījumus, kas apstiprinātu iepriekš izklāstītos pieņēmumus. Turklāt, kā secināts iepriekš 13. līdz 17. apsvērumā, netika apstrīdēts, ka baltajam fosforam, ko Savienības ražošanas nozare ražoja un pārdeva Savienībā, un baltajam fosforam, ko ražoja attiecīgajā valstī un eksportēja uz Savienību, ir vienādas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības un vienādi lietošanas veidi. Tādēļ šo apgalvojumu noraidīja.

         3.2.3.   Skābi nesaturošu atvasinājumu lietotāju segments

               (165)

               Skābi nesaturošu atvasinājumu lietotāju segmentā ietilpst plašāks ražojumu klāsts, un tiem ir dažādi lietojumi, piemēram, liesmu slāpētāji, ūdens attīrīšana, automobiļu smērvielu piedevas, medikamenti un lauksaimniecības ķimikālijas. Atkarībā no ražotā pakārtotā ražojuma ievērojami atšķiras minēto lietotāju attiecīgā ražojuma izmaksas attiecībā pret gatavā ražojuma kopējām izmaksām.

               (166)

               Pēc tam, kad informatīvais dokuments bija nodots atklātībā, daži lietotāji sniedza detalizētāku izmaksu dalījumu un konkrēti – attiecīgā ražojuma izmaksas to kopējās izmaksās. Anketā iekļautie rādītāji tika norādīti agregētā veidā, un tie liecināja, ka baltais fosfors veidoja no mazāk par 5 % līdz aptuveni 30 % no gatavo ražojumu izmaksām. Tomēr sniegtā informācija pēc informācijas izpaušanas liecināja, ka attiecībā uz dažiem konkrētiem ražojumu veidiem šīs izmaksas varētu būt ievērojami lielākas.

               (167)

               Lietotājiem šajā segmentā bija lielāka piegādātāju dažādība, un tie saņēma balto fosforu ne tikai no Kazahstānas.

               (168)

               Lietotāji šajā segmentā ražoja plašāku ražojumu klāstu, un to gatavo ražojumu nozīme kopējā uzņēmējdarbībā, kuru sastāvā ir baltais fosfors, tādējādi svārstījās no mazāk nekā 5 % līdz apmēram 75 %. To gatavo ražojumu rentabilitāte, kuru sastāvā ir baltais fosfors, svārstījās un dažkārt pārsniedza 10 %. Tika novērots, ka arī uzņēmumos ar zemāku peļņas līmeni balto fosforu saturošu gatavo ražojumu nozīme kopējā uzņēmējdarbības apgrozījumā bija neliela. Var secināt, ka šādos gadījumos gaidāmā pasākumu noteikšanas ietekme būs ne pārāk liela, tomēr tā nebūs neievērojama, pieņemot, ka lietotāji šajā segmentā šo cenu pieaugumu nevarēs kompensēt no saviem pakārtotajiem klientiem un ka Kazahstāna joprojām būs to vienīgais piegādātājs.

         3.2.4.   Pakārtotie lietotāji

               (169)

               Maksājuma ietekme uz pakārtotajiem lietotājiem būs vēl mazāka, jo tam ir tikai neliela ietekme uz ražošanas izmaksām. Izmeklēšanā arī tika atklāts, ka pakārtoto lietotāju, kas sadarbojās, peļņas norma pārsniedza 15 %. Turklāt, ņemot vērā, ka tiešie lietotāji apgalvoja, ka tie cenas pieaugumu nevarēs kompensēt no saviem pakārtotajiem klientiem, nav skaidrs, vai vispār gaidāma jebkāda ietekme.

               (170)

               Pēc tam, kad informatīvais dokuments bija nodots atklātībā, viens pakārtotais lietotājs apgalvoja, ka atšķirībā no iepriekš 169. apsvērumā minētajiem secinājumiem antidempinga maksājumu ieviešana ietekmētu pakārtotos lietotājus, jo piegādātāji novirzītu tiem izmaksu palielinājumu. Tomēr šis uzņēmums nesniedza datus, kas varētu apstiprināt šo apgalvojumu, tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

               (171)

               Pamatojoties uz to, tika secināts, ka antidempinga maksājumiem būtu ļoti maza ietekme uz pakārtoto lietotāju rentabilitāti (ja būs vispār).

         3.2.5.   Konkurence atvasinājumu tirgū

               (172)

               Vairāki lietotāji apgalvoja, ka tie zaudētu konkurētspēju iepretim atvasinājumu importam no Ķīnas Tautas Republikas, ja tiktu noteikti pasākumi. Tomēr konkrēti pierādījumi šajā saistībā netika sniegti.

               (173)

               Šajā sakarā jāpiezīmē, ka antidempinga pasākums ir paredzēts, lai atjaunotu līdzvērtīgus konkurences apstākļus baltā fosfora tirgū Savienībā. Nebija pieejami apstiprinoši pierādījumi par to, ka pēdējo gadu laikā būtu ievērojami palielinājies baltā fosfora atvasinājumu imports no Ķīnas Tautas Republikas vai tas varētu palielināties tuvākajā nākotnē. Turklāt izmeklēšanā nebija datu, ar kādiem nosacījumiem vai par kādām cenām varētu veikt šādu importu. Tādēļ šis arguments tika noraidīts.

         3.2.6.   Nodarbinātība

               (174)

               Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka to darba ņēmēju skaits, kuri tiek nodarbināti lietotāju nozarē, kopumā ir lielāks nekā Savienības ražošanas nozares nodarbināto skaits, un ka tāpēc antidempinga pasākumu noteikšana būs pretrunā vispārējām Savienības interesēm.

               (175)

               Jāpiezīmē, ka Savienības interešu analīze neaprobežojas tikai ar vienkāršu salīdzinājumu starp Savienības ražošanas nozares nodarbināto skaitu, no vienas puses, un lietotāju nozares nodarbināto skaitu, no otras puses. Tāpēc tas, ka lietotāju nozarē ir lielāks skaits nodarbināto pats par sevi, nav pietiekams pamats, lai secinātu, ka pasākumu noteikšana būtu pretrunā vispārējām Savienības ražošanas nozares interesēm. Tiek izmeklēts, kāda būtu ietekme uz attiecīgo lietotāju uzņēmējdarbību un rentabilitāti, no vienas puses, un Savienības ražošanas nozari, no otras puses, ja pasākumus noteiktu vai nenoteiktu. Tāpēc šis arguments tika noraidīts.

         3.2.7.   Secinājums

               (176)

               Iepriekš veiktā analīze liecina, ka pasākumu ieviešana ietekmētu lietotājus abos segmentos, tomēr skābi nesaturošu atvasinājumu lietotāju segmentu tā ietekmētu mazākā mērā. Baltais fosfors veido ražošanas izmaksu lielāko daļu skābi saturošu atvasinājumu segmentā, tāpēc maksājumi ievērojami ietekmētu izmaksas un rentabilitāti. Izmeklēšanā arī atklājās, ka lietotāju pastāvēšana šajā segmentā būtu apdraudēta, ja tiktu piemēroti pasākumi.

         4.   EIROPAS SAVIENĪBAS IZEJVIELU INICIATĪVA

               (177)

               Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka pasākumu noteikšana būtu pretrunā ar Eiropas Savienības izejvielu iniciatīvu (3), kuru izstrādāja, lai cita starpā veicinātu izejvielu stabilu piegādi, kā arī resursu efektivitāti. Tomēr izejvielu iniciatīva nav šķērslis antidempinga pasākumu noteikšanai, kuru mērķis ir atjaunot vienlīdzīgus konkurences apstākļus un tādējādi novērst negodīgu konkurenci, ko rada dempings.

               (178)

               Jebkurā gadījumā var secināt, ka tirgū, kurā visā pasaulē ir tikai daži ražotāji, svarīgas izejvielas ražošanas saglabāšana Savienībā pilnībā atbilstu mērķim nodrošināt izejvielu stabilu piegādi Savienības tirgum.

         5.   KONKURENCES JAUTĀJUMI

               (179)

               Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka pasākumu noteikšana izraisītu Savienības ražošanas nozares dominējoša stāvokļa ļaunprātīgu izmantošanu, jo Savienības tirgu slēgtu piegādēm no citiem avotiem. Tas tika papildināts ar apgalvojumu, ka iepriekš Savienības ražošanas nozare bija izmantojusi eksporta ierobežojumus no Ķīnas, lai celtu savas cenas Savienības tirgū. Tomēr netika sniegti pierādījumi par dominējošā stāvokļa ļaunprātīgu izmantošanu.

               (180)

               Saskaņā ar iepriekš minētu apsvērumu tiek atgādināts, ka attiecīgajā periodā ievērojami samazinājās Savienības ražošanas nozares tirgus daļa. Savukārt ražotāja eksportētāja tirgus daļa brīvajā tirgū ievērojami palielinājās, un pašlaik tas ir pārliecinoši lielākais piegādātājs Savienības tirgū.

               (181)

               Turklāt šajā izmeklēšanā (71. apsvērums) aprēķinātā cenu samazinājuma līmenis bija augstāks par konstatēto dempinga līmeni (48. apsvērums), kas liecina, ka, pat piemērojot antidempinga pasākumus un mazākā maksājuma noteikumu, Kazahstānas importa cenu līmeņi, visticamāk, būs zemāki par Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām. Tādēļ nešķiet iespējams, ka minēto pasākumu rezultātā imports tiks pārtraukts.

               (182)

               Tiek atgādināts arī, ka balto fosforu no Ķīnas Tautas Republikas un Vjetnamas Savienības tirgū importēja visā attiecīgajā periodā, neraugoties uz Ķīnas Tautas Republikā spēkā esošajiem eksporta ierobežojumiem, un, iespējams, tas turpināsies.

               (183)

               Pēc tam, kad informatīvais dokuments bija nodots atklātībā, vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka maksājumu noteikšana palielinātu lietotāju izmaksas, savukārt Savienības ražošanas nozari atvasinājumu tirgū (pašu vajadzībām paredzētajā tirgū) maksājums tādā pašā mērā neietekmētu. Tas Savienības ražošanas nozarei radītu konkurences priekšrocību atvasinājumu tirgū un, iespējams, ļautu Savienības ražošanas nozarei iegūt dominējošu stāvokli pakārtotajā tirgū. Tomēr, kā jau aprakstīts iepriekš 181. apsvērumā, šajā izmeklēšanā aprēķinātā cenu samazinājuma līmenis bija augstāks par konstatēto dempinga līmeni, kas liecina, ka, pat piemērojot antidempinga pasākumus un mazākā maksājuma noteikumu, Kazahstānas importa cenu līmeņi, visticamāk, būs zemāki par Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām brīvajā tirgū un pašu vajadzībām paredzētajā tirgū. Tādējādi bija jānoraida apgalvojums, ka pasākumu noteikšana varētu izraisīt Savienības ražošanas nozares dominējošā stāvokļa ļaunprātīgu izmantošanu atvasinājumu tirgū.

               (184)

               Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, var secināt, ka antidempinga pasākumu noteikšanai nebūtu kropļojošas ietekmes uz Savienības tirgu.

         6.   TIRDZNIECĪBAS BILANCE STARP KAZAHSTĀNU UN SAVIENĪBU

               (185)

               Ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, apgalvoja, ka ir galvenais iekārtu un mašīnu importētājs no Savienības attiecīgā ražojuma ražošanai. Šajā saistībā tas apgalvoja – ja noteiktu antidempinga pasākumus, tas ietekmētu tirdzniecības bilanci starp Kazahstānu un Savienību, jo ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, pārtrauktu minēto iekārtu importu no Savienības.

               (186)

               Tirdzniecības aizsardzības pasākumu noteikšanas mērķis ir novērst negodīgas tirdzniecības praksi, un tiem nav nekādas saistības ar iekārtu un mašīnu iegādi attiecīgā ražojuma ražošanai. Tāpēc šis arguments jāuzskata par neatbilstošu šajā antidempinga izmeklēšanas kontekstā.

         7.   VISPĀRĒJĀ PREFERENČU SISTĒMA

               (187)

               Pēc tam, kad informatīvais dokuments bija nodots atklātībā, vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka tiks vēl vairāk pastiprināta ietekme uz lietotājiem, jo uz attiecīgā ražojuma importu papildus iespējamam antidempinga maksājumam no 2014. gada 1. janvāra tiks attiecināts arī parasts muitas nodoklis.

               (188)

               Jāatgādina, ka saskaņā ar Eiropas Savienības jauno vispārējo preferenču sistēmu (VPS), kas, kā gaidāms, stāsies spēkā 2014. gada 1. janvārī, Kazahstāna vairs nebūs norādīta kā saņēmēja valsts. Tāpēc no 2014. gada 1. janvāra un kamēr šī situācija nebūs mainījusies, Kazahstānas baltā fosfora importam piemēros parasto maksājuma likmi 5,5 % apmērā.

               (189)

               Tomēr analīzē nevar ņemt vērā notikumus nākotnē, jo iepriekš nevar precīzi novērtēt to ietekmi uz importa cenām un daudzumiem un šādas notikumu attīstības ietekmi uz Savienības tirgu. Tāpēc uz šā pamata nevar izdarīt nepārprotamus secinājumus. Tādējādi šis apgalvojums tika noraidīts.

         8.   SECINĀJUMS PAR SAVIENĪBAS INTERESĒM

               (190)

               Ja pasākumus nenoteiks, ir liela iespējamība, ka baltā fosfora ražošana Savienībā un Savienības ražošanas nozares veiktā atvasinājumu ražošana neatsāksies. No otras puses, kā apgalvoja arī dažas ieinteresētās personas – pasākumu piemērošana nevar pietiekami atslogot Savienības ražošanas nozari, jo imports no Kazahstānas (pat ja to apliek ar nodokļiem) tomēr būs konkurētspējīgāks cenu ziņā nekā Savienības ražošanas nozares pārdevumi, tādēļ nevar garantēt, ka Savienības ražošanas nozare varētu pārvarēt tās pašreizējo nestabilo stāvokli.

               (191)

               Tieši pretēji tika konstatēts, ka pasākumi būtiski ietekmētu skābi saturošu atvasinājumu lietotāju segmentu, un dažos gadījumos var būt apdraudēta to dzīvotspēja, jo viņi nevarētu absorbēt izmaksu palielinājumu un saglabāt konkurētspēju pakārtotajā tirgū. Tas varētu izraisīt šā segmenta pakārtoto ražošanas uzņēmumu slēgšanu.

               (192)

               Turklāt, lai gan izmeklēšanā tika konstatēts, ka gaidāmā pasākumu ietekme uz skābi nesaturošu atvasinājumu lietotāju segmentu kopumā būs mazāka salīdzinājumā ar skābi saturošu atvasinājumu lietotāju segmentu, tomēr dažus konkrētus lietotājus šajā segmentā pasākumi varētu ietekmēt ievērojami vairāk atkarībā no konkrētā pakārtotā ražojuma, ko tie ražo. Kopumā maksājuma ietekmi šajā segmentā nevarētu uzskatīt par nenozīmīgu.

               (193)

               Jāatgādina ka lietotāji, kas sadarbojās, sniedzot nepieciešamo informāciju šajā procedūrā, pārstāv gandrīz visu importu no attiecīgās valsts un ļoti lielu daļu baltā fosfora patēriņa brīvajā tirgū. Tie ir stingri noskaņoti pret antidempinga maksājumiem, jo tiks ietekmētas to izmaksas, kas, kā tie pierādīja, nebūs iekļaujamas vai pilnībā iekļaujamas pārdošanas cenās, tādējādi negatīvi ietekmēs viņu ekonomisko un finansiālo stāvokli, kā arī, iespējams, izraisīs ražotņu slēgšanu.

               (194)

               Tas galvenokārt ir saistīts ar to, ka baltais fosfors ir resurss, ko gandrīz visi lietotāji, kas pieteicās, uzskata par ļoti svarīgu izejvielu savā ražošanas procesā un kas veido ievērojamu daļu no viņu kopējām ražošanas izmaksām, kā minēts iepriekš 161. un 166. apvērumā. Tāpēc antidempinga maksājums tieši un nozīmīgi ietekmē izmaksas, savukārt izmaksu palielinājumu nevar novirzīt pakārtotajām nozarēm.

               (195)

               Kā minēts iepriekš 190. apsvērumā, Savienības ražošanas nozares ieguvums no pasākumiem ir apšaubāms. Tas ir izskaidrojams ar pašreizējo pārejas situāciju Savienības ražošanas nozarē un neskaidrību par turpmāko attīstību, kā arī to, ka pat tad, ja tiks noteikti antidempinga pasākumi, ļoti iespējams, var saglabāties ievērojami zemākas Kazahstānas importa cenas salīdzinājumā ar Savienības ražošanas pārdošanas cenām. Ņemot vērā šos apstākļus, tika uzskatīts, ka antidempinga maksājuma iespējamā negatīvā ietekme uz pakārtotajām nozarēm būs lielāka nekā paredzamā pozitīvā šā maksājuma ietekme uz Savienības ražošanas nozari.

               (196)

               Pamatojoties uz iepriekš minēto, noslēgumā tika secināts, ka pasākumu negatīvā ietekme uz lietotājiem ir lielāka nekā Savienības ražošanas nozares ieguvums kopumā. Tāpēc šajā gadījumā tiek uzskatīts, ka, neraugoties uz secinājumiem par kaitējumu radošo dempingu, var nepārprotami secināt, ka Savienības interesēs nav pieņemt antidempinga pasākumus.

         G.   PRIEKŠLIKUMS IZBEIGT PROCEDŪRU

               (197)

               Ņemot vērā iepriekš minētos secinājumus attiecībā uz dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, saskaņā ar pamatregulas 9. un 21. pantu šī procedūra būtu jāizbeidz bez pasākumu noteikšanas.

               (198)

               Visām attiecīgajām personām paziņoja galīgos konstatējumus un nodomu izbeigt procedūru, kā arī deva iespēju izteikt piezīmes. Viņu piezīmes tika izskatītas, tomēr tās negrozīja iepriekš izdarītos secinājumus,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo izbeidz antidempinga procedūru attiecībā uz Kazahstānas Republikas izcelsmes balto jeb elementāro, jeb dzelteno fosforu
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2013. gada 13. februārī

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         José Manuel BARROSO

      (1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

      (2)  OV C 369, 17.12.2011., 19. lpp.

      (3)  COM(2008) 699 galīgā redakcija.