title: Valdes Lēmums (2016. gada 20. janvāris) par Eiropas Investīciju bankas reglamenta grozīšanu, lai atspoguļotu EIB pārvaldības stiprināšanu [2016/772]

text:
               18.5.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 127/55

         VALDES LĒMUMS
   (2016. gada 20. janvāris)
   par Eiropas Investīciju bankas reglamenta grozīšanu, lai atspoguļotu EIB pārvaldības stiprināšanu [2016/772]
   EIROPAS INVESTĪCIJU BANKAS VALDE,
   ŅEMOT VĒRĀ

               1.

               tās Statūtu 7. panta 3. punkta h) apakšpunktu, saskaņā ar kuru Valde apstiprina bankas reglamentu,

               2.

               tās Statūtu 11. panta 1. punktu, saskaņā ar kuru Valde pēc Direktoru padomes priekšlikuma ieceļ amatā Vadības komitejas locekļus, un

               3.

               tās Statūtu 11. panta 2. punktu, saskaņā ar kuru Valde ar kvalificētu balsu vairākumu var pieņemt lēmumu atlaist Vadības komitejas locekļus,

         TĀ KĀ banka vēlas pastiprināt tās Ētikas un atbilstības komitejas nozīmi, kā arī stiprināt tās iekšējos noteikumus par bankas Vadības komitejas locekļu iecelšanu amatā un iespējamo atstādināšanu,
   TĀ KĀ Ētikas un atbilstības komitejas nozīme jāpastiprina, ieviešot komitejai iespēju sniegt atzinumus par jebkādu ētisku jautājumu saistībā ar Vadības komitejas vai Direktoru padomes locekli,
   TĀ KĀ Valde, kas saskaņā ar Statūtiem ir kompetentā iestāde, kurai jālemj par bankas Vadības komitejas locekļu atlaišanu, var arī pieņemt lēmumu uz laiku atstādināt Vadības komitejas locekli,
   TĀ KĀ, lai banka varētu ātri reaģēt ārkārtas situācijās, ir vēlams deleģēt pilnvaras atstādināt Vadības komitejas locekļus īpaši noteiktos gadījumos un uz ierobežotu laiku, ierosinātais mehānisms paredz deleģēt šādas pilnvaras bankas priekšsēdētājam ar Valdes priekšsēdētāja piekrišanu vai gadījumos, kad izskatāmais jautājums attiecas uz bankas priekšsēdētāju, Valdes priekšsēdētājam,
   TĀ KĀ, pirms tiek pieņemts jebkāds lēmums par atstādināšanu, jāapspriežas ar Ētikas un atbilstības komiteju,
   TĀ KĀ attiecīgās piemērojamās procedūras ir izklāstītas bankas reglamenta jaunajā 23.b pantā,
   TĀ KĀ saskaņā ar iepriekš minētajiem nosacījumiem pienākums pieņemt papildu īstenošanas noteikumus gan par atstādināšanas, gan atlaišanas kārtību jādeleģē Direktoru padomei,
   TĀ KĀ iepriekš minētie noteikumi jāpieņem ar kvalificētu Valdes balsu vairākumu, ņemot vērā Statūtu 11. panta 2. punktu,
   TĀ KĀ, lai atbalstītu bankas Valdi lēmumu pieņemšanā par Vadības komitejas locekļu iecelšanu, jāizveido ad hoc konsultatīvā komiteja amatā iecelšanas jautājumos, lai tā sniegtu nesaistošus atzinumus,
   TĀ KĀ, lai atvieglotu lēmumu pieņemšanu par iecelšanu amatā un lai reaģētu uz jaunākajiem notikumiem labākajā banku praksē, daži kritēriji, kas ņemti vērā, pieņemot lēmumu par iecelšanu amatā, jāiekļauj bankas reglamentā,
   TĀ KĀ ir nepieciešams ieviest vairākas tehniskas izmaiņas reglamenta 11. panta 3. punktā, kura mērķis ir nodrošināt dažādu Direktoru padomes ietvaros izveidoto komiteju, tostarp Riska politikas komitejas, nevainojamu darbu,
   ar kvalificētu balsu vairākumu IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

               1.

               Ar šo bankas reglamentā tiek grozīts 11. panta 3. un 4. punkts un tiek iekļauti divi jauni panti – 23.a un 23.b, kā norādīts dokumentā Nr. 16/01.

               2.

               Grozītais reglaments stājas spēkā 120 dienas pēc šī lēmuma pieņemšanas datuma vai 2016. gada 1. septembrī – atkarībā no tā, kurš no šiem datumiem pienāk vēlāk.

               3.

               Grozīto reglamentu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

            Valdes vārdā –

            priekšsēdētājs

         H.-J. SCHELLING

            sekretārs

         K. TRÖMEL

      PIELIKUMS
      Eiropas Investīciju bankas reglaments, ko Valde apstiprināja 1958. gada 4. decembrī un grozīja 1973. gada 15. janvārī, 1981. gada 9. janvārī, 1986. gada 15. februārī, 1995. gada 6. aprīlī, 1995. gada 19. jūnijā, 1997. gada 9. jūnijā, 2000. gada 5. jūnijā, 2002. gada 7. martā, 2004. gada 1. maijā, 2010. gada 12. maijā, 2012. gada 25. aprīlī, 2013. gada 26. aprīlī un 2016. gada 20. janvārī
      I NODAĻA

         FINANŠU GADS

      1. pants
      Bankas finanšu gads katru gadu ilgst no 1. janvāra līdz 31. decembrim.
      II NODAĻA

         VALDE

      2. pants
      1.   Valdes sanāksmes notiek, kad tās sasauc Valdes priekšsēdētājs pēc savas ierosmes vai kad tās pieprasa kāds no Valdes locekļiem. Bankas priekšsēdētājs pēc savas ierosmes vai pēc Direktoru padomes pieprasījuma drīkst lūgt Valdes priekšsēdētāju sasaukt Valdes sanāksmi.
      2.   Valde organizē gada sanāksmi, lai izskatītu gada pārskatu un noteiktu bankas pamatprincipus.
      3.   Valde var izlemt apstiprināt gada pārskatu, kas ietver finanšu pārskatus (bilanci, peļņas un zaudējumu pārskatu, pārskatu par īpašo sadaļu, piezīmes pie gada pārskatiem, ieskaitot to konsolidētās versijas, un jebkādu citu pārskatu, kas var tikt uzskatīts par nepieciešamu bankas finanšu stāvokļa vai rezultātu izvērtēšanai), ārpus gada sanāksmes, tostarp izmantojot rakstisku procedūru.
      4.   Vadības komitejas locekļi var tikt uzaicināti apmeklēt Valdes sanāksmes. Direktoru padomes, Vadības komitejas un Revīzijas komitejas locekļi apmeklē Valdes gada sanāksmi.
      3. pants
      1.   Paziņojums par Valdes sanāksmēm jāizdod ne vēlāk kā trīsdesmit dienas pirms katrai sanāksmei noteiktā datuma.
      2.   Valdes locekļiem dienas kārtība un saistītie dokumenti ir pieejami ne vēlāk kā divdesmit dienas pirms sanāksmes.
      3.   Ikviens Valdes loceklis var lūgt iekļaut sanāksmes dienas kārtībā noteiktus jautājumus, ja vien viņš nodod šo lūgumu rakstveidā Valdes priekšsēdētājam ne vēlāk kā piecpadsmit dienas pirms sanāksmes.
      4.   Iepriekšējos punktos minētie laika ierobežojumi var tikt atcelti, ja visi Valdes locekļi tam piekrīt, vai arī ārkārtas situācijā tos var atcelt Valdes priekšsēdētājs pēc bankas priekšsēdētāja pieprasījuma.
      4. pants
      Valde pieņem lēmumus saskaņā ar Eiropas Investīciju bankas Statūtu (turpmāk – Statūti) 8. pantu.
      5. pants
      1.   Valdes priekšsēdētājs un Direktoru padomes priekšsēdētājs var pieprasīt balsot par lēmumiem ar rakstveida vai elektroniskās sarakstes starpniecību.
      2.   Lēmumi tiek uzskatīti par pieņemtiem, tiklīdz Valdes sekretariāts ir saņēmis pietiekamu “par” balsu skaitu.
      3.   Balsošana ar rakstveida vai elektroniskās sarakstes starpniecību attiecīgos gadījumos saskaņā ar vispārpieņemtu procedūru ir procedūra, ko parasti izmanto Direktoru padomes, Vadības komitejas un Revīzijas komitejas locekļu iecelšanai.
      4.   Izņemot jomas, kurās nepieciešama vienprātība vai kvalificēts balsu vairākums, Valde, pamatojoties uz šajā sakarā sniegtu Direktoru padomes priekšlikumu, var pieņemt lēmumus saskaņā ar vispārpieņemtu procedūru. Lēmumu, kas pieņemts saskaņā ar vispārpieņemtu procedūru, var uzskatīt par pieņemtu sešas nedēļas pēc tam, kad ticis nosūtīts attiecīgais paziņojums, ja vien puse no Valdes locekļiem vai vairāki locekļi, kas pārstāv vairāk nekā pusi no parakstītā kapitāla, nav norādījuši, ka viņi tam nepiekrīt.
      Ikviens Valdes loceklis var pieprasīt pārtraukt vispārpieņemtās procedūras izmantošanu.
      6. pants
      Ikviens Valdes loceklis drīkst saņemt rakstisku pilnvaru ne vairāk kā no viena kolēģa rīkoties kā šī kolēģa pilnvarotajam pārstāvim Valdes sanāksmē un balsot viņa vietā.
      7. pants
      1.   Valdes priekšsēdētāja amatu uzņemas ikviens Valdes loceklis atbilstoši rotācijas principam saskaņā ar Eiropas Savienības Padomes izdotā dalībvalstu protokola kārtību.
      2.   Valdes locekļa pilnvaru termiņš priekšsēdētāja amatā beidzas tās dienas beigās, kad notikusi gada sanāksme vai kad apstiprināti iepriekšējā finanšu gada finanšu pārskati, atkarībā, kura no šīm dienām pienāk vēlāk. Jaunā priekšsēdētāja pilnvaru termiņš sākas nākamajā dienā.
      8. pants
      Valdes sēdes tiek protokolētas. Šos protokolus paraksta priekšsēdētājs un sekretārs.
      9. pants
      Ikvienam Valdes loceklim ir tiesības izmantot vienu no Savienības oficiālajām valodām. Valdes loceklis var pieprasīt, lai jebkurš Valdē izskatāmais dokuments tiktu sagatavots viņa izvēlētajā valodā.
      10. pants
      Valdei adresētā sarakste jānosūta Valdes sekretariātam bankas mītnē.
      III NODAĻA

         DIREKTORU PADOME

      11. pants
      1.   Direktoru padome sanāk kopā ne retāk kā sešas reizes gadā un ikreiz izlemj par nākamās sanāksmes datumu.
      2.   Priekšsēdētājs sasauc Direktoru padomes sanāksmi pirms noteiktā datuma, ja to pieprasa viena trešdaļa balsstiesīgo locekļu vai ja priekšsēdētājs uzskata to par nepieciešamu.
      3.   Saskaņā ar šī reglamenta 18. pantu Direktoru padomes pienākumu ietvaros tiek izveidota darbinieku atalgojuma un budžeta komiteja, kurai tiek uzticēti iepriekš noteikti jautājumi, lai sniegtu Direktoru padomei nesaistošus atzinumus un tādējādi sekmētu lēmumu pieņemšanas procesu.
      Savu pienākumu ietvaros un saskaņā ar šī reglamenta 18. pantu Direktoru padome var nolemt izveidot Riska politikas komiteju un Kapitāla dalības politikas komiteju, kuru locekļi tiek iecelti amatā un reglaments tiek pieņemts to izveides brīdī. Šīs komitejas var sasaukt kopējas sanāksmes pēc nepieciešamības un uzaicināt Revīzijas komiteju piedalīties sanāksmē. Tās sniedz Direktoru padomei ieteikumus un nesaistošus atzinumus, lai sekmētu lēmumu pieņemšanas procesu.
      Šajā punktā minēto komiteju sastāvs tiek veidots no atsevišķiem direktoriem vai to aizstājējiem.
      Bankas priekšsēdētājs pilda iepriekšminēto komiteju priekšsēdētāja pienākumus, un viņam(-ai) ir tiesības deleģēt šo komiteju priekšsēdētāja pienākumus Direktoru padomes loceklim vai priekšsēdētāja vietniekam. Ģenerālsekretārs sniedz šīm komitejām sekretāra pakalpojumus.
      4.   Tiek izveidota Ētikas un atbilstības komiteja, kuras sastāvā ietilpst četri direktori, kuri visilgāk bijuši savos amatos un kuri ir brīvprātīgi pieteikušies tajā iesaistīties, kā arī Revīzijas komitejas priekšsēdētājs. Komitejas priekšsēdētājs ir tas direktors, kurš visilgāk bijis savā amatā, un komitejas priekšsēdētāja pilnvaru termiņš ir trīs gadi. Priekšsēdētāju var iecelt amatā atkārtoti saskaņā ar komitejas darbības noteikumiem. Ētikas un atbilstības komitejai ir šādi pienākumi:

                  —

                  lemt par jebkādu potenciālu Direktoru padomes, Vadības komitejas locekļa vai bijušā locekļa, un, brīvprātīgi, par Revīzijas komitejas locekļa interešu konfliktu,

                  —

                  sniegt atzinumus par jebkādu ētisku jautājumu saistībā ar Direktoru padomes vai Vadības komitejas locekli,

                  —

                  pildīt visas šajā reglamentā noteiktās pilnvaras.

            Tā piemēro Valdes pieņemtos juridiskos noteikumus par neatbilstošu pienākumu pildīšanu. Komiteja informē Direktoru padomi un Valdi par pieņemtajiem lēmumiem.
      Galvenais atbilstības nodrošināšanas inspektors piedalās komitejas sanāksmēs bez balsstiesībām.
      Ģenerālinspektors piedalās bez balsstiesībām komitejas sanāksmēs, kad tiek izskatīti ar krāpšanu saistīti jautājumi, piemēram, jautājumi saistībā ar EIB krāpšanas apkarošanas politiku, kas ik pa laikam tiek grozīta.
      Valde pieņem Ētikas un atbilstības komitejas darbības noteikumus.
      12. pants
      1.   Paziņojums par Direktoru padomes sanāksmēm kopā ar informāciju par dienas kārtību parasti jāizdod ne vēlāk kā piecpadsmit dienas pirms katrai sanāksmei noteiktā datuma.
      2.   Direktoru padomes locekļiem attiecīgie dokumenti ir pieejami ne vēlāk kā desmit darba dienas pirms sanāksmes. Šajā nolūkā banka var izmantot elektroniskos sakaru līdzekļus.
      3.   Ikviens Direktoru padomes loceklis var lūgt iekļaut padomes sanāksmes dienas kārtībā noteiktus jautājumus, ja vien viņš nodod šo lūgumu rakstveidā Direktoru padomes priekšsēdētājam ne vēlāk kā piecas dienas pirms sanāksmes.
      4.   Ārkārtas situācijās Direktoru padomes priekšsēdētājs var nekavējoties sasaukt padomes sanāksmi. Priekšsēdētājs var pieprasīt balsot par lēmumiem ar rakstveida vai elektroniskās sarakstes starpniecību. Viņš var izmantot vispārpieņemtu procedūru, kas ir balstīta uz Direktoru padomes pieņemtiem nosacījumiem.
      13. pants
      Ikvienam Direktoru padomes loceklim ir tiesības izmantot vienu no Savienības oficiālajām valodām. Direktoru padomes loceklis var pieprasīt, lai jebkurš padomē izskatāmais dokuments tiktu sagatavots viņa izvēlētajā valodā.
      14. pants
      1.   Direktoru aizstājēji var piedalīties Direktoru padomes sanāksmēs. Aizstājēji, kurus izvirzījusi viena valsts vai kuri izvirzīti saskaņā ar vairāku valstu savstarpēju vienošanos, vai kurus izvirzījusi Komisija, var aizvietot direktorus, kurus iecēlusi attiecīgi konkrētā valsts, viena no šīm valstīm vai Komisija. Aizstājējiem nav tiesības balsot, izņemot gadījumos, kad tie aizvieto vienu vai vairākus direktorus vai kad tiem ir deleģētas šādas pilnvaras saskaņā ar šī panta 5. punktu.
      2.   Gadījumos, kad Statūtu 9. panta 2. punktā ir noteikts, ka valsts izvirza vienu direktoru un divus aizstājējus, direktoram jānorāda aizstājēju prioritārā kārtība, kādā tiem jārīkojas kā viņa pārstāvjiem situācijās, kad direktors nevar apmeklēt sanāksmi, bet, ja šāda kārtība nav noteikta, tiek piemēroti nākamajā punktā minētie noteikumi.
      3.   Gadījumos, kad Statūtu 9. panta 2. punktā ir noteikts, ka vairākām dalībvalstīm katrai atsevišķi jāizvirza viens direktors un kopīgi jāizvirza vairāki aizstājēji, aizstājējs, kuram jāuztic pildīt direktora pienākumus situācijā, kad direktors nevar apmeklēt sanāksmi, ja vien šīs pilnvaras nav skaidrā veidā deleģētas, tiek noteikts saskaņā ar šādu kārtību:

                  a)

                  aizstājējs, kurš īpaši šim nolūkam norādīts aizstājēju izvirzīšanas vai iecelšanas laikā;

                  b)

                  aizstājējs, kurš ir visilgāk bijis savā amatā;

                  c)

                  gados vecākais aizstājējs.

            4.   Ja direktors beidz pildīt savus pienākumus vai nomirst, viņu aizvieto aizstājējs, kuru nosaka saskaņā ar iepriekšējā punkta a), b) un c) apakšpunktu noteikumiem, līdz brīdim, kad Valde ieceļ jaunu direktoru.
      5.   Gadījumos, kad direktoram, kurš nevar apmeklēt sanāksmi, nav iespējas vienoties ar aizstājēju par pārstāvību, viņš var rakstveidā deleģēt savu balsi citam Direktoru padomes loceklim.
      6.   Vienam Direktoru padomes loceklim nedrīkst būt vairāk kā divas balsis.
      15. pants
      1.   Statūtu 10. panta 2. punktā noteiktajam kvorumam ir nepieciešama astoņpadsmit balsstiesīgu locekļu klātbūtne.
      2.   Direktoru padome pieņem lēmumus saskaņā ar Statūtu 10. panta 2. punktu.
      3.   Statūtu 19. panta 5. un 6. punktā minētā vienprātība ir kopējais klātesošo un pārstāvēto balsstiesīgo locekļu nodoto “par” balsu skaits.
      16. pants
      1.   Saskaņā ar Statūtu 9. panta 2. punkta ceturto rindkopu Direktoru padome kopīgi izraugās sešus (6) ekspertus bez balsstiesībām: trīs (3) kā pilntiesīgus locekļus un trīs (3) kā aizstājējus.
      2.   Bankas priekšsēdētājs ierosina Direktoru padomei pilntiesīgo locekļu kandidātus un aizstājēju kandidātus uz periodu, kas beidzas līdz ar direktoru pilnvaru termiņa beigām.
      3.   Šie kandidāti tiek izvēlēti no tādu personu vidus, kurām ir kvalifikācija un pierādāma pieredze ar bankas darbībām saistītā jomā.
      4.   Direktoru padome apstiprina bankas priekšsēdētāja priekšlikumu saskaņā ar Statūtu 10. panta 2. punkta pirmajā teikumā minēto kārtību.
      5.   Kopīgi izraudzītajiem ekspertiem ir tādas pašas tiesības un pienākumi kā Direktoru padomes locekļiem bez balsstiesībām.
      17. pants
      Direktoru padomes sanāksmes tiek protokolētas. Šos protokolus paraksta konkrētās sanāksmes priekšsēdētājs un tās sanāksmes priekšsēdētājs, kurā protokoli tiek apstiprināti, kā arī sanāksmes sekretārs.
      18. pants
      1.   Saskaņā ar Statūtu 9. panta 1. punktu Direktoru padomei ir šādas pilnvaras:

                  —

                  pamatojoties uz Vadības komitejas priekšlikumu, tā nosaka noteikumus un nosacījumus, kas veido vispārējo sistēmu bankas finansēšanas, garantiju un aizdevumu operācijām, it īpaši apstiprinot kritērijus procentu likmju, komisijas naudu un citu maksājumu noteikšanai,

                  —

                  pamatojoties uz Vadības komitejas priekšlikumu, tā pieņem ar bankas vadības politiku saistītus lēmumus,

                  —

                  tā nodrošina EIB grupas politikas un darbību atbilstību,

                  —

                  tā apstiprina Vadības komitejas ierosinātās finansēšanas un garantiju operācijas,

                  —

                  tā pilnvaro Vadības komiteju veikt aizdevumu operācijas un ar tām saistītas līdzekļu piesaistes un citas atvasinātas darbības tādu globālu programmu ietvaros, kuras veido pati Direktoru padome,

                  —

                  tā pārrauga bankas finansiālo līdzsvaru un nodrošina riska uzraudzību,

                  —

                  tā lemj par Vadības komitejas iesniegtajiem bankas galvenajiem vadības dokumentiem – it īpaši par Korporatīvo darbības plānu, gada budžetu un finanšu pārskatiem, tostarp to konsolidētajām versijām – un attiecīgos gadījumos par to īstenošanu,

                  —

                  tā izskata visus Vadības komitejas priekšlikumus, kas jāiesniedz Valdei,

                  —

                  tā pieņem īpašus bankas noteikumus par piekļuvi dokumentiem,

                  —

                  tā nosaka noteikumus, kas attiecas uz kopīgi izraudzītajiem ekspertiem,

                  —

                  pēc apspriešanās ar Revīzijas komiteju tā pieņem grāmatvedības principus, kas tiek piemēroti bankas finanšu pārskatu sagatavošanā.

            2.   Kopumā Direktoru padome nodrošina bankas darbības pareizību saskaņā ar Līgumu, Statūtiem, Valdes noteiktiem vispārējiem principiem un citiem dokumentiem, kas nosaka bankas darbību, pildot tās pienākumus Līguma ietvaros. Īstenojot savas pilnvaras, Direktoru padome var pieprasīt Vadības komitejai uzņemties iniciatīvu un iesniegt priekšlikumus.
      3.   Pamatojoties uz lēmumu, kas pieņemts ar kvalificētu balsu vairākumu, tā var dažas savas funkcijas deleģēt Vadības komitejai. Tā nosaka šādas deleģēšanas noteikumus un nosacījumus, kā arī uzrauga to izpildi.
      4.   Direktoru padome īsteno visas citas pilnvaras, kas noteiktas Statūtos, un ar saviem pieņemtajiem noteikumiem un lēmumiem piešķir Vadības komitejai atbilstošas īstenošanas pilnvaras, tādējādi nosakot, ka Vadības komiteja saskaņā ar Statūtu 11. panta 3. punktu atbild par bankas kārtējiem darījumiem bankas priekšsēdētāja vadībā un Direktoru padomes uzraudzībā
      19. pants
      1.   Direktoru padomes locekļiem ir tiesības saņemt ceļa un uzturēšanās izdevumu kompensāciju par laiku, kad viņi piedalās Direktoru padomes sanāksmēs.
      2.   Valde direktoriem un to aizstājējiem nosaka piemaksas summu par piedalīšanos.
      IV NODAĻA

         VADĪBAS KOMITEJA

      20. pants
      1.   Vadības komiteja ir bankas pastāvīgais pārstāvis un lēmējinstitūcija, neskarot Statūtu noteikumus.
      2.   Tā sanāk kopā, kad tas nepieciešams saistībā ar bankas darījumiem.
      21. pants
      1.   Lai pieņemtie lēmumi un sniegtie atzinumi būtu spēkā, tie jāpieņem vismaz piecu Vadības komitejas locekļu klātbūtnē.
      2.   Bankas priekšsēdētājs vada Direktoru padomes sanāksmes, kā arī saskaņā ar šī reglamenta 11. panta 3. punktu izveidotās komitejas un Vadības komitejas sanāksmes. Ja priekšsēdētājs nevar ierasties uz sanāksmi, ir saslimis vai ja pastāv interešu konflikts, viņu aizvieto tas priekšsēdētāja vietnieks, kas ir visilgāk bijis šajā amatā. Gadījumos, kad divi vai vairāki priekšsēdētāja vietnieki amatā bijuši vienādu laiku, priekšsēdētāju aizvieto tas priekšsēdētāja vietnieks, kurš ir gados vecāks.
      3.   Lēmumus pieņem ar vienkāršu klātesošo locekļu nodoto balsu vairākumu. Katram Vadības komitejas loceklim ir viena balss. Gadījumā, ja Vadības komitejas locekļu balsis dalās vienādi, priekšsēdētājam ir izšķirošā balss.
      4.   Vadības komiteja var deleģēt pārvaldības vai administratīvo pasākumu pieņemšanu priekšsēdētājam vai vienam vai vairākiem priekšsēdētāja vietniekiem atbilstoši lēmumā par deleģēšanu noteiktajiem ierobežojumiem un nosacījumiem. Par jebkādu šādi pieņemtu lēmumu nekavējoties jāpaziņo komitejai.
      Vadības komiteja var deleģēt citu pasākumu pieņemšanu kopīgi priekšsēdētājam un vienam vai vairākiem priekšsēdētāja vietniekiem atbilstoši lēmumā par deleģēšanu noteiktajiem ierobežojumiem un nosacījumiem, ja, ņemot vērā apstākļus, nav iespējams pieņemt lēmumu sanāksmē. Par jebkādu šādi pieņemtu lēmumu nekavējoties jāpaziņo komitejai.
      5.   Vadības komiteja var balsot par lēmumiem un pieņemt tos ar rakstveida vai elektroniskās sarakstes starpniecību. Tā var piemērot arī vispārpieņemto procedūru un ārkārtējos apstākļos izmantot telekonferenču iespējas saskaņā ar noteikumiem, ko nosaka pati komiteja.
      22. pants
      Sekretārs Vadības komitejas sanāksmju norisi apkopo protokolos, ko apstiprina Vadības komiteja un paraksta bankas priekšsēdētājs un ģenerālsekretārs.
      23. pants
      1.   Saskaņā ar Statūtu 11. panta 3. un 7. punktu Vadības komitejas kompetencē ir pieņemt un īstenot administratīvos noteikumus, kas attiecas uz bankas struktūrvienību organizāciju un darbību, tostarp uz personāla vadību, personāla noteikumus un attiecīgās tiesības un pienākumus, neskarot Civildienesta noteikumus. Vadības komiteja informē Direktoru padomi par iepriekšminēto.
      2.   Saskaņā ar tiem pašiem noteikumiem un nosacījumiem Vadības komitejas kompetencē ir arī slēgt visas vienošanās ar bankas personālu.
      3.   Ņemot vērā visu iepriekšminēto, bankas priekšsēdētājs ir pilnvarots lemt par visiem ar personālu saistītajiem individuālajiem jautājumiem, īstenot kompromisus, samierināt domstarpību gadījumos, slēgt vienošanās un kopumā darīt visu, kas ir noderīgs un nepieciešams bankas interesēs, saskaņā ar Statūtu 11. panta 7. punktu.
      23.a pants
      1.   Vadības komitejas locekļiem jābūt neatkarīgām, kompetentām personām ar pieredzi finanšu, banku un/vai Eiropas Savienības jautājumos. Viņiem vienmēr jāatbilst šādiem nosacījumiem:

                  —

                  jābūt godprātīgiem un ar labu reputāciju,

                  —

                  jābūt pietiekamām zināšanām, prasmēm un kompetencei, lai veiktu savus pienākumus.

            Mērķis ir izveidot tādu Vadības komitejas sastāvu, kuram piemīt pietiekami plašs zināšanu loks un kurā ir pārstāvēti abi dzimumi.
      2.   Pirms Valde ieceļ amatpersonas saskaņā ar Statūtu 11. panta 1. punktu, jāizveido konsultatīvā komiteja amatā iecelšanas jautājumos, lai tā sniegtu nesaistošu atzinumu par kandidātu piemērotību Vadības komitejas locekļa pienākumu pildīšanai, ņemot vērā iepriekšējā rindkopā minētos un šīs komitejas darbības noteikumos precizētos kritērijus.
      Komitejas sastāvā ir pieci ar banku nesaistīti locekļi, kurus ieceļ Valde saskaņā ar priekšsēdētāja priekšlikumu un kuri ir neatkarīgi, kompetenti, godprātīgi un ar labu reputāciju. Komitejas locekļiem jābūt attiecīgai profesionālai pieredzei, jo īpaši zināšanām banku nozarē, tostarp banku uzraudzības un/vai finanšu jomā, privātajā vai valsts sektorā un/vai padziļinātām zināšanām Eiropas Savienības jautājumos. Mērķis ir izveidot tādu komitejas sastāvu, kuram piemīt pietiekami plašs zināšanu loks un kurā ir pārstāvēti abi dzimumi. Komitejas locekļi tiek iecelti amatā uz periodu līdz sešiem gadiem un var tikt iecelti atkārtoti vienu reizi.
      Banka sniedz sekretāra pakalpojumus komitejai. Valde pieņem komitejas darbības noteikumus.
      23.b pants
      1.   Gadījumā, ja Vadības komitejas loceklis ir izdarījis nopietnu vai iespējamu nopietnu pārkāpumu, ko izraisījusi būtiska darba pienākumu nepildīšana, likumpārkāpums vai jebkāds cits notikums, kas var nopietni ietekmēt bankas reputāciju un/vai kā rezultātā attiecīgais komitejas loceklis vairs nevar atbilstoši pildīt savus pienākumus, bankas priekšsēdētājs ar Valdes priekšsēdētāja piekrišanu var atstādināt konkrēto Vadības komitejas locekli saskaņā ar 23.b panta noteikumiem.
      Gadījumos, kuros ir iesaistīts bankas priekšsēdētājs, Valdes priekšsēdētājs var atstādināt bankas priekšsēdētāju.
      2.   Jebkuram lēmumam par atstādināšanu jāatbilst šādiem nosacījumiem:

                  —

                  to pieņem pēc apspriešanās ar Ētikas un atbilstības komiteju un pēc jebkādu saistītu novērojumu par attiecīgo Vadības komitejas locekli saņemšanas,

                  —

                  par to nekavējoties ziņo Direktoru padomei un Valdei,

                  —

                  lēmuma termiņš ir ne vairāk kā trīs mēneši, kuru laikā Valdē notiek balsošana, un tā ar kvalificētu balsu vairākumu var apstiprināt šī lēmuma termiņa pagarināšanu līdz deviņiem mēnešiem. Šajā sakarā Valde saņems atzinumu no Ētikas un atbilstības komitejas un saistītos novērojumus par attiecīgo Vadības komitejas locekli. Valde tiks lūgta balsot pirms trīs mēnešus ilgā atstādināšanas perioda beigām, pēc kā balsošana tiks slēgta.

            3.   Ja Valde trīs mēnešu laikā nolemj apstiprināt atstādināšanu uz papildu periodu, attiecīgais Vadības komitejas loceklis tiek atstādināts līdz papildu atstādināšanas termiņa beigām, izņemot šādos gadījumos:

                  —

                  ja Valde ar kvalificētu balsu vairākumu pieņem lēmumu par atjaunošanu amatā,

                  —

                  ja Valde ar kvalificētu balsu vairākumu pieņem lēmumu par atlaišanu saskaņā ar Statūtu 11. panta 2. punktu.

            4.   Ja Valde trīs mēnešu laikā nepieņem lēmumu apstiprināt atstādināšanu uz papildu periodu, attiecīgais Vadības komitejas loceklis tiks automātiski atjaunots amatā.
      5.   Pēc atstādināšanas perioda beigām attiecīgais Vadības komitejas loceklis tiks automātiski atjaunots amatā, ja vien attiecībā uz viņu nav pieņemts lēmums par atlaišanu saskaņā ar Statūtu 11. panta 2. punktu.
      6.   Gadījumā, ja tiek īstenota atlaišanas procedūra saskaņā ar Statūtu 11. panta 2. punktu, par to jāapspriežas ar Ētikas un atbilstības komiteju. Ētikas un atbilstības komitejas (Ethics and Compliance Committee – ECC) atzinums tiek nosūtīts Direktoru padomei kopā ar saistītajiem novērojumiem par attiecīgo Vadības komitejas locekli.
      7.   Direktoru padome nosaka precīzu atstādināšanas un atlaišanas procedūru kārtību.
      V NODAĻA

         REVĪZIJAS KOMITEJA

      24. pants
      1.   Saskaņā ar Statūtu 12. pantu Revīzijas komiteja (turpmāk – komiteja) katru gadu pārbauda bankas operāciju un grāmatvedības uzskaites pareizību.
      2.   Tā ir atbildīga par bankas pārskatu revīziju.
      3.   Revīzijas komiteja pārbauda, vai bankas operācijas atbilst labākajai banku darbības praksei, kas tām piemērojama.
      25. pants
      1.   Komiteja vismaz vienreiz gadā notur sanāksmi kopā ar Vadības komiteju, lai pārrunātu sava darba rezultātus iepriekšējā finanšu gadā, kā arī tās darba programmu kārtējam finanšu gadam.
      2.   Katra finanšu gada beigās un ne vēlāk kā divas nedēļas pirms gada pārskata projekta iesniegšanas Valdei komitejai jāsaņem no Direktoru padomes tās gada pārskata projekts, kas ietver finanšu pārskatu projektus.
      3.   Trīs nedēļas pēc šo dokumentu saņemšanas komitejai pie nosacījuma, ka tā ir izpildījusi visus nepieciešamos uzdevumus, saņēmusi garantiju no Vadības komitejas par iekšējās kontroles sistēmu, riska pārvaldības un iekšējās administrācijas efektivitāti, un pēc tam, kad tā ir izskatījusi ārējo revidentu ziņojumu, jānosūta bankas priekšsēdētājam ziņojums, kas apliecina, ka saskaņā ar komitejas rīcībā esošo informāciju un tās vērtējumu:

                  —

                  bankas operācijas tiek vadītas pareizi, it īpaši attiecībā uz riska pārvaldību un uzraudzību,

                  —

                  komiteja ir pārbaudījusi, ka bankas darbība un grāmatvedības uzskaite tiek īstenota pareizi un ka šajā sakarā tā ir pārbaudījusi, vai bankas operācijas tiek veiktas atbilstoši Statūtos un reglamentā noteiktajām formalitātēm un procedūrām,

                  —

                  komiteja apstiprina, ka finanšu pārskati, kā arī cita finanšu informācija, kas ietverta Direktoru padomes sagatavotajos gada pārskatos, sniedz patiesu priekšstatu par bankas finanšu stāvokli attiecībā uz tās aktīviem un pasīviem, kā arī tās darbības rezultātiem un naudas plūsmu attiecīgajā finanšu gadā. Tā sniedz šādu pašu apstiprinājumu attiecībā uz finanšu pārskatu konsolidētajām versijām.

            4.   Ja komiteja uzskata, ka tā nevar apstiprināt iepriekšminēto, tai tādā pašā termiņā jāiesniedz bankas priekšsēdētājam ziņojums, kas ietver pamatotu paskaidrojumu.
      5.   Komitejas ziņojums tiek iesniegts Valdei kā pielikums Direktoru padomes gada pārskatam.
      6.   Komiteja nosūta Valdei detalizētu pārskatu par tās darba rezultātiem iepriekšējā finanšu gadā, tostarp apstiprinājumu tam, ka bankas operācijas atbilst labākajai banku praksei, kas tām piemērojama, un šī pārskata kopija savukārt tiek nosūtīta Direktoru padomes un Vadības komitejas locekļiem. Komitejas pārskats tiek nosūtīts Valdei kopā ar Direktoru padomes gada pārskatu.
      26. pants
      1.   Komitejai ir piekļuve bankas grāmatvedības un maksājumu dokumentiem, un tā var pieprasīt aplūkot jebkādu citu dokumentu, ja tas nepieciešams komitejas pienākumu pildīšanai. Bankas struktūrvienības ir komitejas rīcībā, lai sniegtu jebkādu palīdzību.
      2.   Komiteja var izmantot arī tādu ārējo revidentu pakalpojumus, kurus tā ieceļ pēc apspriešanās ar Vadības komiteju un kuriem tā ir pilnvarota deleģēt ikdienas darbu saistībā ar bankas finanšu pārskatu revīziju. Šajā sakarā tā katru gadu pārskata ierosinātās ārējās revīzijas un izmantojamo revīzijas procedūru būtību un darbības jomu. Komiteja arī pārskata šādas revīzijas rezultātus un slēdzienus, tostarp jebkādus komentārus vai ieteikumus. Banka nekavējoties sagatavo nodomu protokolu ārējo revidentu vajadzībām saskaņā ar komitejas noteikumiem un nosacījumiem.
      3.   Komiteja katru gadu arī pārskata bankas iekšējās revīzijas darba programmu, darbības jomu un rezultātus.
      4.   Tā nodrošina pietiekamu koordināciju starp iekšējiem un ārējiem revidentiem. Ja nepieciešams, komiteja var pieaicināt citus ekspertus.
      5.   Komitejas sēde uzskatāma par notikušu, ja tajā piedalās tās locekļu vairākums. Izņemot šī reglamenta 25. pantā minēto ziņojumu un pārskatu, kurus var pieņemt tikai vienprātīgi, visiem komitejas lēmumiem ir nepieciešama tās locekļu vairākuma piekrišana. Gadījumā, ja komitejas locekļu balsis dalās vienādi, priekšsēdētājam ir izšķirošā balss.
      6.   Komitejas priekšsēdētājs var pieprasīt balsot par lēmumiem ar rakstveida vai elektroniskās sarakstes starpniecību.
      7.   Komiteja pati nosaka visus pārējos darbības noteikumus.
      8.   Komitejas locekļi nedrīkst personām vai iestādēm ārpus bankas izpaust nekādu informāciju vai datus, kas, pildot pienākumus, nonākuši viņu rīcībā. Šis pienākums attiecas arī uz ārējiem revidentiem, ko komiteja iecēlusi saskaņā ar šī panta 2. punktu.
      27. pants
      1.   Komitejas locekļus ieceļ Valde. Viņi tiek iecelti uz termiņu, kas ilgst sešus secīgus finanšu gadus un netiek pagarināts. Katru gadu tiek nomainīts viens komitejas loceklis.
      2.   Locekļus izvēlas no neatkarīgu, kompetentu un godīgu personu vidus. Viņiem jābūt finanšu, revīzijas vai banku uzraudzības pieredzei privātajā vai publiskajā sektorā, un visiem kopā jāaptver ļoti plašs zināšanu loks.
      3.   Komitejas locekļu pilnvaru termiņi beidzas tās dienas beigās, kad notiek Valdes gada sanāksme saskaņā ar šī reglamenta 2. panta 2. punktu vai kad tiek apstiprināti finanšu pārskati, atkarībā no tā, kura no šīm dienām pienāk vēlāk. Jauno locekļu pilnvaru termiņš sākas nākamajā dienā.
      4.   Valde ar kvalificētu balsu vairākumu var atlaist no amata komitejas locekli, ja tā uzskata, ka viņš vairs nespēj pildīt savus pienākumus.
      5.   Komitejas priekšsēdētāja amatā uz vienu gadu pēc rotācijas principa ieceļ to komitejas locekli, kura amata pilnvaru termiņam jābeidzas tās dienas beigās, kad notiek Valdes gada sanāksme saskaņā ar 2. panta 2. punktu vai kad tiek apstiprināti finanšu pārskati, atkarībā no tā, kura no šīm dienām pienāk vēlāk.
      6.   Pamatojoties uz kopīgu bankas priekšsēdētāja un Revīzijas komitejas priekšsēdētāja priekšlikumu, Valde var iecelt ne vairāk kā trīs novērotājus uz sešu gadu termiņu, ko nevar pagarināt. Novērotāji tiek iecelti, ņemot vērā viņu attiecīgo kvalifikāciju, it īpaši banku uzraudzības jomā. Viņi palīdz komitejai pildīt tās uzdevumus un pienākumus, iesaistoties komitejas darbā. Komitejas pilntiesīgie locekļi var uzticēt novērotājiem konkrētus specializētus uzdevumus, it īpaši veikt izpēti, lai sagatavotos komitejas sanāksmēm.
      28. pants
      Ja rodas brīva darba vieta, ko izraisa nāves gadījums, labprātīga atkāpšanās, atlaišana vai kāds cits iemesls, Valde trīs mēnešu laikā ieceļ aizvietotāju uz atlikušo pilnvaru termiņu.
      29. pants
      Valde nosaka gan Komitejas locekļu, gan līdzīgā veidā arī novērotāju atalgojumu. Ceļa un uzturēšanās izdevumi, kas viņiem radušies, pildot darba pienākumus, tiek kompensēti saskaņā ar nosacījumiem, kas attiecas uz Direktoru padomes locekļiem.
      VI NODAĻA

         SEKRETARIĀTS

      30. pants
      Bankas ģenerālsekretārs sniedz sekretāra pakalpojumus Valdei, Direktoru padomei, Vadības komitejai un Revīzijas komitejai. Viņš arī sniedz sekretāra pakalpojumus Direktoru padomes ietvaros izveidotajām komitejām un Eiropas Savienības mandātu vai citu iestāžu kontekstā izveidotajām struktūrvienībām, attiecībā uz kurām ir noteikts, ka bankai jāsniedz šādi pakalpojumi.
      VII NODAĻA

         BANKAS PERSONĀLS

      31. pants
      Direktoru padome nosaka noteikumus, kas attiecas uz bankas personālu. Vadības komiteja apstiprina kārtību šo noteikumu īstenošanai saskaņā ar šī reglamenta 23. pantu.
      32. pants
      1.   Valde nodrošina bankas darbinieku tiesību aizsardzību bankas likvidācijas gadījumā.
      2.   Ārkārtas situācijā Vadības komiteja nekavējoties veic pasākumus, ko tā uzskata par nepieciešamiem, tūlīt par to paziņojot Direktoru padomei.
      VIII NODAĻA

         NOBEIGUMA NOTEIKUMI

      33. pants
      1.   Šis reglaments un tā grozījumi stājas spēkā to apstiprināšanas dienā.
      2.   Ar šī reglamenta noteikumiem nedrīkst nekādā veidā atkāpties no Līguma par Eiropas Savienības darbību un Statūtu noteikumiem.


title: Padomes Lēmums (KĀDP) 2015/2430 (2015. gada 21. decembris), ar ko atjaunina to personu, grupu un vienību sarakstu, kurām piemēro 2., 3. un 4. pantu Kopējā nostājā 2001/931/KĀDP par konkrētu pasākumu īstenošanu cīņā pret terorismu, un ar ko atceļ Lēmumu (KĀDP) 2015/1334

text:
               22.12.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 334/18

         PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2015/2430
   (2015. gada 21. decembris),
   ar ko atjaunina to personu, grupu un vienību sarakstu, kurām piemēro 2., 3. un 4. pantu Kopējā nostājā 2001/931/KĀDP par konkrētu pasākumu īstenošanu cīņā pret terorismu, un ar ko atceļ Lēmumu (KĀDP) 2015/1334
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 29. pantu,
   ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2001. gada 27. decembrī pieņēma Kopējo nostāju 2001/931/KĀDP (1).

               (2)

               Padome 2015. gada 31. jūlijā pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2015/1334 (2), ar ko atjaunina to personu, grupu un vienību sarakstu, kurām piemēro 2., 3. un 4. pantu Kopējā nostājā 2001/931/KĀDP (“saraksts”).

               (3)

               Saskaņā ar Kopējās nostājas 2001/931/KĀDP 1. panta 6. punktu ir regulāri jāpārskata personu, grupu un vienību vārdi un nosaukumi sarakstā, lai nodrošinātu pamatojumu to paturēšanai tajā.

               (4)

               Šajā lēmumā ir iekļauts tās pārskatīšanas rezultāts, ko Padome ir veikusi attiecībā uz to personu, grupu un vienību sarakstu, kurām piemēro Kopējās nostājas 2001/931/KĀDP 2., 3. un 4. pantu.

               (5)

               Padome ir pārliecinājusies, ka Kopējās nostājas 2001/931/KĀDP 1. panta 4. punktā minētās kompetentās iestādes ir pieņēmušas lēmumus attiecībā uz visām sarakstā iekļautajām personām, grupām un vienībām, ka tās ir veikušas terora aktus Kopējās nostājas 2001/931/KĀDP 1. panta 2. un 3. punkta nozīmē. Padome ir arī secinājusi, ka tām personām, grupām un vienībām, uz kurām attiecas Kopējās nostājas 2001/931/KĀDP 2., 3. un 4. pants, būtu jāturpina piemērot tajā paredzētos konkrētos ierobežojošos pasākumus.

               (6)

               Saraksts būtu attiecīgi jāatjaunina, un Lēmums (KĀDP) 2015/1334 būtu jāatceļ,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   To personu, grupu un vienību saraksts, kurām piemēro Kopējās nostājas 2001/931/KĀDP 2., 3. un 4. pantu, ir iekļauts šā lēmuma pielikumā.
   2. pants
   Ar šo atceļ Lēmumu (KĀDP) 2015/1334.
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2015. gada 21. decembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         J. ASSELBORN

      (1)  Padomes Kopējā nostāja 2001/931/KĀDP (2001. gada 27. decembris) par konkrētu pasākumu īstenošanu cīņā pret terorismu (OV L 344, 28.12.2001., 93. lpp.).

      (2)  Padomes Lēmums (KĀDP) 2015/1334 (2015. gada 31. jūlijs), ar ko atjaunina to personu, grupu un vienību sarakstu, kurām piemēro 2., 3. un 4. pantu Kopējā nostājā 2001/931/KĀDP par konkrētu pasākumu īstenošanu cīņā pret terorismu, un ar ko atceļ Lēmumu (KĀDP) 2015/521 (OV L 206, 1.8.2015., 61. lpp.).

      PIELIKUMS

         LĒMUMA 1. PANTĀ MINĒTAIS PERSONU, GRUPU UN VIENĪBU SARAKSTS

      I.   PERSONAS

                  1.

                     ABDOLLAHI Hamed (jeb Mustafa Abdullahi), dzimis 1960. gada 11. augustā Irānā. Pase: D9004878.

                  2.

                     AL-NASSER, Abdelkarim Hussein Mohamed, dzimis Al Ihsa (Saūda Arābija), Saūda Arābijas pilsonis.

                  3.

                     AL YACOUB, Ibrahim Salih Mohammed, dzimis 16.10.1966. Tarut (Saūda Arābija), Saūda Arābijas pilsonis.

                  4.

                     ARBABSIAR Manssor (jeb Mansour Arbabsiar), dzimis 1955. gada 6. vai 15. martā Irānā. Irānas un ASV pilsonis. Pase: C2002515 (Irāna); pase: 477845448 (ASV). Valstspiederīgā identitātes numurs: 07442833, derīguma termiņš līdz 2016. gada 15. martam (ASV izdota vadītāja apliecība).

                  5.

                     BOUYERI, Mohammed (jeb Abu ZUBAIR, SOBIAR, Abu ZOUBAIR), dzimis 8.3.1978. Amsterdamā (Nīderlande) – Hofstadgroep loceklis.

                  6.

                     IZZ-AL-DIN, Hasan (jeb GARBAYA, Ahmed, SA-ID, SALWWAN, Samir), libānietis, dzimis 1963. gadā Libānā, Libānas pilsonis.

                  7.

                     MOHAMMED, Khalid Shaikh (jeb ALI, Salem, BIN KHALID, Fahd Bin Adballah, HENIN, Ashraf Refaat Nabith, WADOOD, Khalid Adbul), dzimis 14.4.1965. vai 1.3.1964. Pakistānā, pase Nr. 488555.

                  8.

                     SHAHLAI Abdul Reza (jeb Abdol Reza Shala'i, Abd-al Reza Shalai, Abdorreza Shahlai, Abdolreza Shahla'i, Abdul-Reza Shahlaee, Hajj Yusef, Haji Yusif, Hajji Yasir, Hajji Yusif un Yusuf Abu-al-Karkh), dzimis aptuveni 1957. gadā Irānā. Adreses: 1) Kermanshah, Irāna, 2) Mehran militārā bāze, Ilam (Ilāmas) province, Irāna.

                  9.

                     SHAKURI Ali Gholam, dzimis aptuveni 1965. gadā Teherānā Irānā.

                  10.

                     SOLEIMANI Qasem (jeb Ghasem Soleymani, Qasmi Sulayman, Qasem Soleymani, Qasem Solaimani, Qasem Salimani, Qasem Solemani, Qasem Sulaimani un Qasem Sulemani), dzimis 1957. gada 11. martā Irānā. Irānas valstspiederīgais. Pase: 008827 (Irānas diplomātiskā pase), izdota 1999. gadā. Pakāpe: ģenerālmajors.

            II.   GRUPAS UN VIENĪBAS

                  1.

                     “Abu Nidal Organisation” – “ANO” (jeb “Fatah Revolutionary Council”, “Arab Revolutionary Brigades”, “Black September”, “Revolutionary Organisation of Socialist Muslims”).

                  2.

                     “Al-Aqsa Martyrs' Brigade”.

                  3.

                     “Al-Aqsa e.V.”.

                  4.

                     “Babbar Khalsa”.

                  5.

                     “Communist Party of the Philippines”, arī “New People's Army” – “NPA”, Filipīnas.

                  6.

                     “Gama'a al-Islamiyya” (jeb “Al-Gama'a al-Islamiyya”) (“Islamic Group” – “IG”).

                  7.

                     “İslami Büyük Doğu Akıncılar Cephesi” – “IBDA-C” (“Great Islamic Eastern Warriors Front”).

                  8.

                     “Hamas”, arī “Hamas-Izz al-Din al-Qassem”.

                  9.

                     “Hizballah Military Wing” (jeb “Hezbollah Military Wing”, “Hizbullah Military Wing”, “Hizbollah Military Wing”, “Hezballah Military Wing”, “Hisbollah Military Wing”, “Hizbu'llah Military Wing”, “Hizb Allah Military Wing”, “Jihad Council” (un visas vienības tā pakļautībā, tostarp Ārējās drošības organizācija (External Security Organisation)).

                  10.

                     “Hizbul Mujahideen” – “HM”.

                  11.

                     “Hofstadgroep”.

                  12.

                     “International Sikh Youth Federation” – “ISYF”.

                  13.

                     “Khalistan Zindabad Force” – “KZF”.

                  14.

                     “Kurdistan Workers' Party” – “PKK” (jeb “KADEK”, “KONGRA-GEL”).

                  15.

                     “Liberation Tigers of Tamil Eelam” – “LTTE”.

                  16.

                     “Ejército de Liberación Nacional” (“National Liberation Army”).

                  17.

                     “Palestinian Islamic Jihad” – “PIJ”.

                  18.

                     “Popular Front for the Liberation of Palestine” – “PFLP”.

                  19.

                     “Popular Front for the Liberation of Palestine – General Command” (jeb “PFLP – General Command”).

                  20.

                     “Fuerzas armadas revolucionarias de Colombia”– “FARC” (“Revolutionary Armed Forces of Colombia”).

                  21.

                     “Devrimci Halk Kurtuluș Partisi-Cephesi” – “DHKP/C” (jeb “Devrimci Sol” (“Revolutionary Left”), “Dev Sol”) (“Revolutionary People's Liberation Army/Front/Party”).

                  22.

                     “Sendero Luminoso” – “SL” (“Shining Path”).

                  23.

                     “Teyrbazen Azadiya Kurdistan” – “TAK” (jeb “Kurdistan Freedom Falcons”, “Kurdistan Freedom Hawks”).


title: Eiropas Parlamenta Lēmums (ES) 2015/1667 (2015. gada 29. aprīlis) par Eiropas Jūras drošības aģentūras 2013. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu

text:
               30.9.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 255/278

      EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS (ES) 2015/1667
      (2015. gada 29. aprīlis)
      par Eiropas Jūras drošības aģentūras 2013. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
      EIROPAS PARLAMENTS,

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Jūras drošības aģentūras 2013. finanšu gada galīgos pārskatus,

                  —

                  ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Jūras drošības aģentūras 2013. finanšu gada pārskatiem un Aģentūras atbildi (1),

                  —

                  ņemot vērā deklarāciju (2) par pārskatu ticamību, kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību, kuru Revīzijas palāta sniegusi par 2013. finanšu gadu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 287. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Padomes 2015. gada 17. februāra ieteikumu par apstiprinājumu, ko sniedz Aģentūrai par 2013. finanšu gada budžeta izpildi (05304/2015 – C8-0054/2015),

                  —

                  ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (3),

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (4) un jo īpaši tās 208. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 27. jūnija Regulu (EK) Nr. 1406/2002 par Eiropas Jūras drošības aģentūras izveidošanu (5) un jo īpaši tās 19. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (6),

                  —

                  ņemot vērā Komisijas 2013. gada 30. septembra Deleģēto regulu (ES) Nr. 1271/2013 par finanšu pamatregulu struktūrām, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 208. pantā (7), un jo īpaši tās 108. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Reglamenta 94. pantu un V pielikumu,

                  —

                  ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Transporta un tūrisma komitejas atzinumu (A8-0088/2015),

         1.

            sniedz Eiropas Jūras drošības aģentūras izpilddirektoram apstiprinājumu par Aģentūras 2013. finanšu gada budžeta izpildi;

         2.

            izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā;

         3.

            uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, nosūtīt Eiropas Jūras drošības aģentūras izpilddirektoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

               Priekšsēdētājs

            Martin SCHULZ

               Ģenerālsekretārs

            Klaus WELLE

         (1)  OV C 442, 10.12.2014., 210. lpp.

         (2)  Skatīt 1. zemsvītras piezīmi.

         (3)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

         (4)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

         (5)  OV L 208, 5.8.2002., 1. lpp.

         (6)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

         (7)  OV L 328, 7.12.2013., 42. lpp.


title: Padomes Lēmums ( 2012. gada 3. decembris ), ar ko ieceļ un nomaina Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra valdes locekļus

text:
               11.12.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 380/5

         PADOMES LĒMUMS
   (2012. gada 3. decembris),
   ar ko ieceļ un nomaina Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra valdes locekļus
   2012/C 380/02
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Padomes Regulu (EEK) Nr. 337/75 (1975. gada 10. februāris), ar ko izveido Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centru, un jo īpaši tās 4. pantu (1),
   ņemot vērā Padomei iesniegtās Komisijas izvirzītās kandidatūras valdes locekļu darba devēju organizāciju pārstāvju kategorijā,
   tā kā:

               (1)

               Ar 2012. gada 16. jūlija Lēmumu (2) Padome iecēla Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra valdes locekļus uz laikposmu no 2012. gada 18. septembra līdz 2015. gada 17. septembrim.

               (2)

               Pēc Karin THAPPER kundzes atkāpšanās no amata centra valdē ir atbrīvojusies locekļa vieta darba devēju pārstāvju kategorijā,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   Vienīgais pants
   Ar šo turpmāk minētā persona ir iecelta par Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra valdes locekli uz atlikušo pilnvaru laiku līdz 2015. gada 17. septembrim.

      DARBA DEVĒJU ORGANIZĀCIJU PĀRSTĀVJI:

               ZVIEDRIJA

                  Tobias ERIKSSON kungs

                  Association of Swedish Engineering Industries

      Briselē, 2012. gada 3. decembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         N. SYLIKIOTIS

      (1)  OV L 39, 13.2.1975., 1 lpp.

      (2)  OV C 228, 31.7.2012., 3. lpp.


title: 2010/261/: Komisijas Lēmums ( 2010. gada 4. maijs ) par drošības plānu Centrālajai SIS II un sakaru infrastruktūrai

text:
               5.5.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 112/31

         KOMISIJAS LĒMUMS
   (2010. gada 4. maijs)
   par drošības plānu Centrālajai SIS II un sakaru infrastruktūrai
   (2010/261/ES)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1987/2006 par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II) izveidi, darbību un izmantošanu (1) un jo īpaši tās 16. pantu,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 12. jūnija Lēmumu 2007/533/TI par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II) izveidi, darbību un izmantošanu (2) un jo īpaši tā 16. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Regulas (EK) Nr. 1987/2006 16. pantā un Lēmuma 2007/533/TI 16. pantā paredzēts, ka pārvaldības iestādei attiecībā uz Centrālo SIS II un Komisijai attiecībā uz sakaru infrastruktūru jāpieņem vajadzīgie pasākumi, tostarp drošības plāns.

               (2)

               Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1987/2006 15. panta 4. punktu un Lēmuma 2007/533/TI 15. panta 4. punktu pārejas laikposmā, pirms pārvaldības iestāde sāk pildīt savus pienākumus, par Centrālās SIS II darbības pārvaldību atbild Komisija.

               (3)

               Tā kā pārvaldības iestāde vēl nav izveidota, drošības plāns, kas jāizveido Komisijai, pārejas laikposmā jāpiemēro arī Centrālajai SIS II.

               (4)

               Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 45/2001 (3) attiecas uz personas datu apstrādi, ko veic Komisija, pildot pienākumus SIS II darbības pārvaldības jomā.

               (5)

               Ar Regulas (EK) Nr. 1987/2006 15. panta 7. punktu un Lēmuma 2007/533/TI 15. panta 7. punktu paredzēts, ka, ja Komisija deleģē savu atbildību pārejas laikposmā, pirms pārvaldības iestāde sāk pildīt savus pienākumus, tā nodrošina, ka ar šo deleģēšanu nelabvēlīgi neietekmē nevienu ar Eiropas Savienības tiesību aktiem izveidotu spēkā esošu kontroles mehānismu, ko īsteno Tiesa, Revīzijas palāta vai Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs.

               (6)

               Tiklīdz pārvaldības iestāde sāk pildīt savus pienākumus, tai jāpieņem drošības plāns attiecībā uz SIS II. Tādēļ tādā apjomā, kādā drošības plāns attiecas uz Centrālo SIS II, tā darbības termiņš beidzas dienā, kad pārvaldības iestāde sāk pildīt savus pienākumus.

               (7)

               Regulas (EK) Nr. 1987/2006 4. panta 3. punktā un Lēmuma 2007/533/TI 4. panta 3. punktā paredzēts, ka galvenā CS-SIS, ar ko veic tehniskās uzraudzības un administrācijas uzdevumus, atrodas Strasbūrā (Francijā) un CS-SIS dublējums, kurš spēj nodrošināt visas galvenās centrālās CS-SIS funkcijas šīs sistēmas avārijas gadījumā, atrodas Sankt Johann im Pongau (Austrijā).

               (8)

               Drošības plānā jāparedz, ka ieceļ vienu sistēmas drošības inspektoru, kas veic ar drošību saistītus uzdevumus attiecībā uz Centrālo SIS II un sakaru infrastruktūru, kā arī divus vietējos drošības inspektorus, kuri veic ar drošību saistītus uzdevumus attiecībā uz attiecīgi Centrālo SIS II un sakaru infrastruktūru. Jānosaka drošības inspektoru pienākumi, lai nodrošinātu efektīvu un tūlītēju reakciju uz drošības incidentiem un sniegtu par tiem ziņojumus.

               (9)

               Jāizstrādā drošības politika, kurā saskaņā ar šā lēmuma noteikumiem sīki izklāsta visus tehniskos un organizatoriskos jautājumus.

               (10)

               Jādefinē pasākumi, lai nodrošinātu pienācīgu drošības līmeni Centrālās SIS II un sakaru infrastruktūras darbībai,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   I.   NODAĻA

      VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

   1. pants
   Temats
   1.   Šajā lēmumā paredzēta drošības organizācija un pasākumi (drošības plāns) Centrālās SIS II un tās ietvaros apstrādāto datu aizsardzībai pret to pieejamības, integritātes un konfidencialitātes apdraudējumiem Regulas (EK) Nr. 1987/2006 16. panta 1. punkta un Lēmuma 2007/533/TI par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II) izveidi, darbību un izmantošanu 16. panta 1. punkta nozīmē pārejas laikposmā, līdz pārvaldības iestāde sāk pildīt savus pienākumus.
   2.   Šajā lēmumā paredzēta drošības organizācija un pasākumi (drošības plāns) sakaru infrastruktūras un tās ietvaros apstrādāto datu aizsardzībai pret to pieejamības, integritātes un konfidencialitātes apdraudējumiem Regulas (EK) Nr. 1987/2006 16. panta un Lēmuma 2007/533/TI par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II) izveidi, darbību un izmantošanu 16. panta nozīmē.
   II.   NODAĻA

      ORGANIZĀCIJA, PIENĀKUMI UN INCIDENTU PĀRVALDĪBA

   2. pants
   Komisijas uzdevumi
   1.   Komisija īsteno un uzrauga šajā lēmumā minētās Centrālās SIS II drošības pasākumu efektivitāti.
   2.   Komisija īsteno un uzrauga šajā lēmumā minētās sakaru infrastruktūras drošības pasākumu efektivitāti.
   3.   Komisija ieceļ sistēmas drošības inspektoru, izraugoties to no savu ierēdņu vidus. Sistēmas drošības inspektoru ieceļ Komisijas Tiesiskuma, brīvības un drošības ģenerāldirektorāta ģenerāldirektors. Sistēmas drošības inspektora pienākumos ietilpst jo īpaši:

               a)

               sagatavot drošības politiku, kā aprakstīts šā lēmuma 7. pantā;

               b)

               uzraudzīt Centrālās SIS II drošības procedūru īstenošanas efektivitāti;

               c)

               uzraudzīt sakaru infrastruktūras drošības procedūru īstenošanas efektivitāti;

               d)

               veicināt ziņojumu sagatavošanu attiecībā uz drošību, kā minēts Regulas (EK) Nr. 1987/2006 50. pantā un Lēmuma 2007/533/TI 66. pantā;

               e)

               veikt koordinēšanas un palīdzības uzdevumus, piedaloties pārbaudēs un revīzijās, ko veic Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs, kā norādīts Regulas (EK) Nr. 1987/2006 45. pantā un Lēmuma 2007/533/TI 61. pantā, kā arī paziņot Komisijas Datu aizsardzības inspektoram par incidentiem 5. panta 2. punkta nozīmē;

               f)

               uzraudzīt, lai šo lēmumu un drošības politiku pareizi un pilnībā piemēro visi līgumslēdzēji, tostarp apakšuzņēmēji, kuri jebkādā veidā iesaistīti Centrālās SIS II pārvaldībā;

               g)

               uzraudzīt, lai šo lēmumu un drošības politiku pareizi un pilnībā piemēro visi līgumslēdzēji, tostarp apakšuzņēmēji, kuri jebkādā veidā iesaistīti sakaru infrastruktūras pārvaldībā;

               h)

               uzturēt SIS II drošības valsts vienoto kontaktpunktu sarakstu, kā arī darīt to pieejamu vietējiem drošības inspektoriem, kuri ir atbildīgi par sakaru infrastruktūru;

               i)

               darīt pieejamu h) apakšpunktā minēto sarakstu par Centrālo SIS II atbildīgajam vietējam drošības inspektoram.

         3. pants
   Par Centrālo SIS II atbildīgais vietējais drošības inspektors
   1.   Neskarot 8. pantu, Komisija ieceļ par Centrālo SIS II atbildīgu vietējo drošības inspektoru, izraugoties to no savu ierēdņu vidus. Novērš interešu konfliktus starp vietējā drošības inspektora pienākumiem un jebkādiem citiem oficiālajiem pienākumiem. Par Centrālo SIS II atbildīgo vietējo drošības inspektoru ieceļ Komisijas Tiesiskuma, brīvības un drošības ģenerāldirektorāta ģenerāldirektors.
   2.   Par Centrālo SIS II atbildīgais vietējais drošības inspektors nodrošina, ka tiek īstenoti šajā lēmumā minētie drošības pasākumi un galvenajā CS-SIS tiek ievērotas drošības procedūras. Attiecībā uz CS-SIS dublējumu par Centrālo SIS II atbildīgais vietējais drošības inspektors nodrošina, ka tiek īstenoti šajā lēmumā minētie drošības pasākumi, izņemot 9. pantā paredzētos pasākumus, un tiek ievērotas ar tiem saistītās drošības procedūras.
   3.   Par Centrālo SIS II atbildīgais vietējais drošības inspektors var deleģēt savus uzdevumus padotajam personālam. Novērš interešu konfliktus starp pienākumu veikt minētos uzdevumus un jebkādiem citiem oficiālajiem pienākumiem. Izmantojot atsevišķu kontakttālruņa numuru un adresi, ar vietējo drošības inspektoru vai tā pienākumu izpildītāju var sazināties jebkurā laikā.
   4.   Par Centrālo SIS II atbildīgais vietējais drošības inspektors veic uzdevumus drošības pasākumu ietvaros galvenās CS-SIS un CS-SIS dublējuma vietās, nepārsniedzot 1. punktā noteiktās robežas, jo īpaši:

               a)

               veic vietējos operatīvos drošības uzdevumus, tostarp ugunsmūra revīziju, regulāru drošības pārbaudi, revīziju un ziņošanu;

               b)

               uzrauga darbības nepārtrauktības plāna efektivitāti un nodrošina, ka notiek regulāras mācības;

               c)

               nodrošina pierādījumus par visiem incidentiem Centrālajā SIS II, kas var ietekmēt Centrālās SIS II vai sakaru infrastruktūras drošību, un ziņo par tiem sistēmas drošības inspektoram;

               d)

               informē sistēmas drošības inspektoru, ja jāveic grozījumi drošības politikā;

               e)

               uzrauga, lai šo lēmumu un drošības politiku pareizi un pilnībā piemēro visi līgumslēdzēji, tostarp apakšuzņēmēji, kuri jebkādā veidā iesaistīti Centrālās SIS II darbības pārvaldībā;

               f)

               nodrošina, ka darbiniekus informē par to pienākumiem, un uzrauga drošības politikas piemērošanu;

               g)

               uzrauga jaunākās attīstības tendences IT drošības jomā un nodrošina, ka darbiniekus attiecīgi apmāca;

               h)

               sagatavo pamatinformāciju un iespējas drošības politikas izveidei, atjaunināšanai un pārskatīšanai saskaņā ar 7. pantu.

         4. pants
   Par sakaru infrastruktūru atbildīgais vietējais drošības inspektors
   1.   Neskarot 8. pantu, Komisija ieceļ par sakaru infrastruktūru atbildīgo vietējo drošības inspektoru, izraugoties to no savu ierēdņu vidus. Novērš interešu konfliktus starp vietējā drošības inspektora pienākumiem un jebkādiem citiem oficiālajiem pienākumiem. Par sakaru infrastruktūru atbildīgo vietējo drošības inspektoru ieceļ Komisijas Tiesiskuma, brīvības un drošības ģenerāldirektorāta ģenerāldirektors.
   2.   Par sakaru infrastruktūru atbildīgais vietējais drošības inspektors uzrauga tās darbību un nodrošina, ka tiek īstenoti drošības pasākumi un tiek ievērotas drošības procedūras.
   3.   Par sakaru infrastruktūru atbildīgais vietējais drošības inspektors var deleģēt savus uzdevumus padotajam personālam. Novērš interešu konfliktus starp pienākumu veikt minētos uzdevumus un jebkādiem citiem oficiālajiem pienākumiem. Izmantojot atsevišķu kontakttālruņa numuru un adresi, ar vietējo drošības inspektoru vai tā pienākumu izpildītāju var sazināties jebkurā laikā.
   4.   Par sakaru infrastruktūru atbildīgais vietējais drošības inspektors veic ar drošības pasākumiem saistītos uzdevumus, kuri attiecas uz sakaru infrastruktūru, jo īpaši:

               a)

               veic visus operatīvos drošības uzdevumus, kuri attiecas uz sakaru infrastruktūru, tostarp ugunsmūra revīziju, regulāras drošības pārbaudes, revīziju un ziņošanu;

               b)

               uzrauga darbības nepārtrauktības plāna efektivitāti un nodrošina, ka notiek regulāras mācības;

               c)

               nodrošina pierādījumus par visiem incidentiem, kas notikuši sakaru infrastruktūrā un kas var ietekmēt Centrālās SIS II vai sakaru infrastruktūras drošību, un ziņo par tiem sistēmas drošības inspektoram;

               d)

               informē sistēmas drošības inspektoru, ja jāveic grozījumi drošības politikā;

               e)

               uzrauga, lai šo lēmumu un drošības politiku pareizi un pilnībā piemēro visi līgumslēdzēji, tostarp apakšuzņēmēji, kuri jebkādā veidā iesaistīti sakaru infrastruktūras pārvaldībā;

               f)

               nodrošina, ka darbiniekus informē par to pienākumiem, un uzrauga drošības politikas piemērošanu;

               g)

               uzrauga jaunākās attīstības tendences IT drošības jomā un nodrošina, ka darbiniekus attiecīgi apmāca;

               h)

               sagatavo pamatinformāciju un iespējas drošības politikas izveidei, atjaunināšanai un pārskatīšanai saskaņā ar 7. pantu.

         5. pants
   Drošības incidenti
   1.   Jebkurš notikums, kurš ietekmē vai var ietekmēt SIS II drošību un var kaitēt vai radīt zaudējumus SIS II, ir uzskatāms par drošības incidentu, jo īpaši, ja ir radusies piekļuve datiem vai ir apdraudēta vai var tikt apdraudēta datu pieejamība, integritāte un konfidencialitāte.
   2.   Drošības incidentus pārvalda, lai nodrošinātu ātru, efektīvu un pareizu reakciju atbilstīgi drošības politikai. Nosaka procedūras, kuras veic, lai atgūtos no incidenta.
   3.   Attiecīgajai dalībvalstij sniedz informāciju par drošības incidentu, kas ietekmē vai var ietekmēt SIS II darbību dalībvalstī vai dalībvalstī reģistrēto vai nosūtīto datu pieejamību, integritāti un konfidencialitāti. Par drošības incidentiem paziņo Komisijas Datu aizsardzības inspektoram.
   6. pants
   Incidentu pārvaldība
   1.   Visiem darbiniekiem un līgumslēdzējiem, kas iesaistīti SIS II attīstībā, pārvaldībā vai darbībā, jāņem vērā visas novērotās vai iespējamās drošības nepilnības sakaru infrastruktūras darbībā un jāziņo par tām sistēmas drošības inspektoram vai par sakaru infrastruktūru atbildīgajam vietējam drošības inspektoram.
   2.   Ja konstatēts incidents, kas ietekmē vai var ietekmēt SIS II drošību, par sakaru infrastruktūru atbildīgais vietējais drošības inspektors pēc iespējas drīzāk rakstiski, vai ārkārtas gadījumā izmantojot citus saziņas līdzekļus, informē sistēmas drošības inspektoru un, ja vajadzīgs, SIS II drošības vienoto valsts kontaktpunktu, ja attiecīgajā dalībvalstī šāds kontaktpunkts darbojas. Ziņojumā ietver drošības incidenta aprakstu, riska līmeni, iespējamās sekas un pasākumus, kuri būtu jāveic vai kurus būtu bijis jāveic, lai mazinātu risku.
   3.   Par sakaru infrastruktūru atbildīgais vietējais drošības inspektors nekavējoties saglabā visus ar drošības incidentu saistītos pierādījumus. Saskaņā ar piemērojamajiem noteikumiem par datu aizsardzību šādus pierādījumus pēc iespējas lielākā mērā dara pieejamus sistēmas drošības inspektoram pēc tā pieprasījuma.
   4.   Drošības politikā definē atgriezeniskās saiknes procesus, lai nodrošinātu, ka informāciju par drošības incidenta veidu, tā risinājumu un rezultātu paziņo vietējam drošības inspektoram un par sakaru infrastruktūru atbildīgajam vietējam drošības inspektoram, tiklīdz incidents ir atrisināts un vairs nav aktuāls.
   5.   Incidentiem Centrālajā SIS II 1. līdz 4. punktu piemēro mutatis mutandis. Šādā nolūkā visas 1. līdz 4. punktā minētās atsauces uz vietējo drošības inspektoru, kas ir atbildīgs par sakaru infrastruktūru, lasa kā atsauces uz vietējo drošības inspektoru, kas ir atbildīgs par Centrālo SIS II.
   III.   NODAĻA

      DROŠĪBAS PASĀKUMI

   7. pants
   Drošības politika
   1.   Tiesiskuma, brīvības un drošības ģenerāldirektorāta ģenerāldirektors saskaņā ar šo lēmumu izveido, atjaunina un regulāri pārskata saistošu drošības politiku. Drošības politikā paredz detalizētas procedūras un pasākumus, lai aizsargātu pret sakaru infrastruktūras pieejamības, integritātes un konfidencialitātes apdraudējumiem, tostarp tajā ietver ārkārtas situāciju plānošanu, lai nodrošinātu pienācīgu drošības līmeni, kā paredzēts šajā lēmumā. Drošības politika atbilst šā lēmuma noteikumiem.
   2.   Drošības politikas pamatā ir riska novērtējums. Drošības politikā aprakstītie pasākumi ir proporcionāli identificētajiem riskiem.
   3.   Riska novērtējumu un drošības politiku atjaunina, ja to pieprasa tehnoloģiskas pārmaiņas, jauni identificēti apdraudējumi vai citi apstākļi. Drošības politiku jebkurā gadījumā pārskata katru gadu, lai nodrošinātu, ka tā aizvien atbilst jaunākajam riska novērtējumam vai jebkādām citām nesen identificētām tehnoloģiskajām pārmaiņām, apdraudējumiem vai citiem būtiskiem apstākļiem.
   4.   Drošības politiku izstrādā sistēmas drošības inspektors sadarbībā ar Centrālās SIS II vietējo drošības inspektoru un par sakaru infrastruktūru atbildīgo vietējo drošības inspektoru.
   5.   Attiecībā uz drošības politiku Centrālajā SIS II 1. līdz 4. punktu piemēro mutatis mutandis. Šādā nolūkā visas 1. līdz 4. punktā minētās atsauces uz vietējo drošības inspektoru, kas ir atbildīgs par sakaru infrastruktūru, lasa kā atsauces uz vietējo drošības inspektoru, kas atbildīgs par Centrālo SIS II.
   8. pants
   Drošības pasākumu īstenošana
   1.   Šajā lēmumā un drošības politikā noteikto uzdevumu un prasību īstenošanai, tostarp vietējā drošības inspektora iecelšanai, var noslēgt līgumus vai to uzticēt privātām vai valsts iestādēm.
   2.   Šajā gadījumā Komisija, noslēdzot juridiski saistošu nolīgumu, nodrošina, ka tiek pilnībā izpildītas šajā lēmumā un drošības politikā izklāstītās prasības. Ja Komisija deleģē uzdevumu iecelt vietējo drošības inspektoru vai noslēdz par to līgumu ar apakšuzņēmēju, tā, noslēdzot juridiski saistošu nolīgumu, nodrošina, ka ar Komisiju konsultēsies par cilvēku, ko paredzēts iecelt par vietējo drošības inspektoru.
   9. pants
   Iekārtu piekļuves kontrole
   1.   Lai aizsargātu zonas, kurās atrodas datu apstrādes iekārtas, izmanto drošības robežas, uzstādot atbilstīgas barjeras, un veic iebraukšanas kontroli.
   2.   Drošības robežu ietvaros atdala drošas zonas, lai aizsargātu fiziskās daļas (pamatlīdzekļus), tostarp aparatūru, datu nesējus un konsoles, plānus un citus dokumentus par SIS II, kā arī birojus un citas SIS II darbībā iesaistītā personāla darba vietas. Šādas drošās zonas aizsargā, veicot pienācīgas iebraukšanas kontroles, lai nodrošinātu, ka piekļuve atļauta tikai pilnvarotam personālam. Darbu drošajās zonās var veikt, tikai ievērojot drošības politikā izklāstītos precīzos drošības noteikumus.
   3.   Tiks paredzēti un uzstādīti fiziskās drošības elementi birojos, telpās un iekārtās. Piekļuves vietas, piemēram, piegādes un izkraušanas zonas un citas telpas, kurās var ienākt nepilnvarotas personas, tiek kontrolētas un, ja iespējams, izolētas no datu apstrādes iekārtām, lai novērstu neatļautu piekļuvi.
   4.   Proporcionāli riskam izstrādā un piemēro drošības perimetru fizisku aizsardzību pret dabas vai cilvēku izraisītu katastrofu rezultātā radītiem bojājumiem.
   5.   Aprīkojumu aizsargā pret fiziskiem un vides apdraudējumiem, kā arī pret neatļautas piekļuves mēģinājumiem.
   6.   Ja šāda informācija nonāk Komisijas rīcībā, tā 2. panta 3. punkta h) apakšpunktā minētajā sarakstā pievieno atsevišķu kontaktpunktu šajā pantā paredzēto noteikumu īstenošanas uzraudzībai vietās, kur atrodas CS-SIS dublējums.
   10. pants
   Datu nesēju un pamatlīdzekļu kontrole
   1.   Pārnēsājamos datu nesējus, kuros ievadīti dati, aizsargā pret neatļautu piekļuvi, ļaunprātīgu izmantošanu vai uzlaušanu un nodrošina, ka datus var nolasīt visu to dzīves laiku.
   2.   Ja datu nesēji vairs nav vajadzīgi, no tiem atbrīvojas drošā veidā saskaņā ar sīki izstrādātām procedūrām, kuras jāietver drošības politikā.
   3.   Veicot inventarizāciju, nodrošina, ka ir pieejama informācija par datu glabāšanas vietu, piemērojamo datu uzglabāšanas periodu un piekļuves pilnvarām.
   4.   Tiek identificēti visi būtiskie sakaru infrastruktūras pamatlīdzekļi, lai tos varētu aizsargāt atbilstīgi to nozīmei. Tiek glabāts atjaunināts attiecīgā IT aprīkojuma reģistrs.
   5.   Ir pieejama atjaunināta dokumentācija par sakaru infrastruktūru. Šāda dokumentācija jāaizsargā pret neatļautu piekļuvi.
   6.   Attiecībā uz Centrālo SIS II 1. līdz 5. punktu piemēro mutatis mutandis. Šādā nolūkā visas atsauces uz sakaru infrastruktūru lasa kā atsauces uz Centrālo SIS II.
   11. pants
   Uzglabāšanas kontrole
   1.   Veic piemērotus pasākumus, lai nodrošinātu pareizu datu uzglabāšanu un novērstu neatļautu piekļuvi tiem.
   2.   Visas aprīkojuma vienības, kuras ietver datu uzglabāšanas nesējus, pārbauda, lai nodrošinātu, ka konfidenciāli dati pirms aprīkojuma vienību izņemšanas no lietošanas ir izdzēsti vai pilnībā pārrakstīti, vai tās drošā veidā iznīcina.
   12. pants
   Paroles kontrole
   1.   Visas paroles uzglabā drošā veidā, un tās ir uzskatāmas par konfidenciālām. Ja rodas aizdomas, ka parole ir atklāta, tā nekavējoties jānomaina vai jāanulē attiecīgais konts. Izmanto unikālas un individuālas lietotāju identitātes.
   2.   Lai novērstu neatļautu piekļuvi, drošības politikā nosaka procedūras, ar kurām pieslēdzas kontam un no tā atslēdzas.
   13. pants
   Piekļuves kontrole
   1.   Drošības politikā paredz darbinieku oficiālu reģistrēšanas procedūru attiecīgajā vietā un reģistrēšanas anulēšanas procedūru, lai darbības pārvaldības nolūkos piešķirtu piekļuves atļauju SIS II aparatūrai un programmatūrai un to anulētu. Atbilstīgu piekļuves pilnvaru (paroļu vai citu piemērotu instrumentu) piešķiršanu un izmantošanu kontrolē, izmantojot oficiālu pārvaldības procesu, kā noteikts drošības politikā.
   2.   Piekļuve SIS II aparatūrai un programmatūrai CS-SIS:

               i)

               ir atļauta tikai pilnvarotajām personām;

               ii)

               ir atļauta tikai gadījumos, kad var identificēt likumīgu nolūku saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1987/2006 45. pantu un Lēmuma 2007/533/TI 61. pantu vai saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1987/2006 50. panta 2. punktu un Lēmuma 2007/533/TI 66. panta 2. punktu;

               iii)

               nepārsniedz piekļuves nolūkam vajadzīgo apmeklējuma ilgumu un darbības jomu; kā arī

               iv)

               tiek īstenota tikai saskaņā ar piekļuves kontroles politiku, kas jānosaka drošības politikā.

         3.   CS-SIS izmanto tikai tās konsoles un programmatūru, ko pilnvarojis par Centrālo SIS II atbildīgais vietējais drošības inspektors. Tādu sistēmas iekārtu izmantošana, kuras spēj ignorēt sistēmas un lietojumprogrammu kontroli, ir ierobežota un kontrolēta. Tiek ieviestas procedūras, lai kontrolētu programmatūras uzstādīšanu.
   14. pants
   Sakaru kontrole
   Sakaru struktūru uzrauga, lai nodrošinātu informācijas apmaiņas pieejamību, integritāti un konfidencialitāti. Lai aizsargātu sakaru infrastruktūras ietvaros pārsūtītos datus, izmanto kriptogrāfiskos līdzekļus.
   15. pants
   Ievades kontrole
   To personu kontus, kuriem piešķirtas pilnvaras piekļuvei SIS II programmatūrai no CS-SIS, uzrauga par Centrālo SIS II atbildīgais vietējais drošības inspektors. Tiek reģistrēta minēto kontu izmantošana, tostarp izmantošanas laiks un lietotāja identitāte.
   16. pants
   Pārraides kontrole
   1.   Drošības politikā nosaka piemērotus pasākumus, lai novērstu personas datu neatļautu lasīšanu, kopēšanu, izmainīšanu vai dzēšanu laikā, kad datus pārsūta uz SIS II vai no tās vai transportē datu nesējus. Drošības politikā paredz noteikumus attiecībā uz pieļaujamajiem nosūtīšanas vai transportēšanas veidiem, kā arī attiecībā uz vienību transportēšanas un to galamērķa sasniegšanas pārskata procedūrām. Datu nesējā ietver tikai tos datus, kuri paredzēti nosūtīšanai.
   2.   Attiecībā uz pakalpojumiem, kurus sniedz trešās personas un kuros iesaistīta piekļuve datiem, to apstrāde, nosūtīšana un datu apstrādes iekārtu pārvaldība vai produktu vai pakalpojumu pievienošana datu apstrādes iekārtām, attiecīgi veic integrētas drošības kontroles.
   17. pants
   Sakaru infrastruktūras drošība
   1.   Sakaru infrastruktūru atbilstoši pārvalda un kontrolē, lai aizsargātu to pret apdraudējumiem un nodrošinātu pašas sakaru infrastruktūras un Centrālās SIS II, tostarp tās ietvaros veiktās datu apmaiņas drošību.
   2.   Visi tīkla pakalpojumu drošības elementi, drošības līmeņi un pārvaldības prasības ir identificētas tīkla pakalpojumu nolīgumā, kas noslēgts ar attiecīgo pakalpojumu sniedzēju.
   3.   Papildus SIS II piekļuves punktu aizsardzībai aizsargā arī visus pārējos pakalpojumus, kurus izmanto sakaru infrastruktūras ietvaros. Drošības politikā nosaka attiecīgus pasākumus.
   18. pants
   Uzraudzība
   1.   Ierakstus ar Regulas (EK) Nr. 1987/2006 18. panta 1. punktā un Lēmuma 2007/533/TI 18. panta 1. punktā minēto informāciju, kas attiecas uz katru piekļuvi datiem un visām datu apstrādes darbībām CS-SIS, drošā veidā uzglabā telpās, kurās atrodas CS-SIS un CS-SIS dublējums, un tiem var piekļūt uz laikposmu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1987/2006 18. panta 3. punktā un Lēmuma 2007/533/TI 18. panta 3. punktā.
   2.   Datu apstrādes iekārtu izmantošanas vai kļūdu novēršanas uzraudzības procedūras izklāsta drošības politikā, un uzraudzības darbību rezultāti tiek regulāri pārskatīti. Nepieciešamības gadījumā seko piemērota rīcība.
   3.   Reģistrācijas iekārtas un ierakstus aizsargā pret krāpnieciskām darbībām un neatļautu piekļuvi, lai izpildītu pierādījumu apkopošanas un uzglabāšanas prasības uzglabāšanas periodā.
   19. pants
   Kriptogrāfiskie pasākumi
   Vajadzības gadījumā informācijas aizsardzības nolūkā izmanto kriptogrāfiskus pasākumus. Šādu pasākumu izmantošanai, tostarp precizējot konkrētus nolūkus un apstākļus, jāsaņem iepriekšējs apstiprinājums no sistēmas drošības inspektora.
   IV.   NODAĻA

      CILVĒKRESURSU DROŠĪBA

   20. pants
   Darbinieku apraksti
   1.   Drošības politikā definē to personu funkcijas un pienākumus, kuriem sniegta atļauja piekļūt Centrālajai SIS II.
   2.   Drošības politikā definē to personu funkcijas un pienākumus, kuriem sniegta atļauja piekļūt sakaru infrastruktūrai.
   3.   Informāciju par Komisijas darbinieku, līgumslēdzēju un darbības pārvaldībā iesaistīto darbinieku uzdevumiem un pienākumiem drošības jomā definē, dokumentē un dara zināmu attiecīgajām personām. Komisijas darbinieku un līgumslēdzēju uzdevumus un pienākumus izklāsta darba aprakstā un tā mērķos, līgumslēdzējiem – pakalpojumu līmeņa nolīgumos.
   4.   Ar visām personām, uz kurām neattiecas Eiropas Savienības vai dalībvalstu civildienesta noteikumi, noslēdz konfidencialitātes un dienesta noslēpumu glabāšanas nolīgumus. Darbiniekiem, kuriem jāstrādā ar SIS II datiem, veic vajadzīgo drošības pārbaudi vai sertifikāciju saskaņā ar precīzām procedūrām, kuras jāietver drošības politikā.
   21. pants
   Informācija personālam
   1.   Visi darbinieki un līgumslēdzēji saņem atbilstošu apmācību par drošības izpratnes, juridisko prasību, politikas virzienu un procedūru jautājumiem tādā apjomā, kādā tas ir nepieciešams pienākumu izpildei.
   2.   Attiecībā uz darba līguma vai līgumsaistību termiņa beigām drošības politikā nosaka ar darba maiņu vai darba attiecību izbeigšanu saistītos pienākumus darbiniekiem vai līgumslēdzējiem, un tajā arī izklāsta procedūras, lai pārvaldītu līdzekļu atgriešanu un piekļuves tiesību anulēšanu.
   V.   NODAĻA

      NOBEIGUMA NOTEIKUMI

   22. pants
   Piemērojamība
   1.   Šo lēmumu sāk piemērot dienā, ko Komisija nosaka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1987/2006 55. panta 2. punktu un Lēmuma 2007/533/TI 71. panta 2. punktu.
   2.   Lēmuma 1. panta 1. punkts, 2. panta 1. punkts, 2. panta 3. punkta b), d), f) un i) apakšpunkts, 3. pants, 6. panta 5. punkts, 7. panta 5. punkts, 9. panta 6. punkts, 10. panta 6. punkts, 13. panta 2. un 3. punkts, 15. pants, 18. pants un 20. panta 1. punkts zaudē spēku dienā, kad pārvaldības iestāde sāk pildīt savus pienākumus.

      Briselē, 2010. gada 4. maijā

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         José Manuel BARROSO

      (1)  OV L 381, 28.12.2006., 4. lpp.

      (2)  OV L 205, 7.8.2007., 63. lpp.

      (3)  OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.


title: 2011/684/CFSP: Padomes Lēmums 2011/684/KĀDP ( 2011. gada 13. oktobris ), ar ko groza Lēmumu 2011/273/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Sīriju

text:
               14.10.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 269/33

         PADOMES LĒMUMS 2011/684/KĀDP
   (2011. gada 13. oktobris),
   ar ko groza Lēmumu 2011/273/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Sīriju
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 29. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2011. gada 9. maijā ir pieņēmusi Lēmumu 2011/273/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Sīriju (1).

               (2)

               Ņemot vērā situācijas nopietnību Sīrijā, Lēmumā 2011/273/KĀDP izklāstītie ierobežojošie pasākumi būtu jāpiemēro jaunai vienībai, lai liegtu minētajai vienībai iespēju izmantot līdzekļus vai saimnieciskos resursus, kuri tai pašreiz pieder, ir tās turējumā vai kontrolē, Sīrijas režīma finanšu atbalstam, vienlaikus uz laiku atļaujot izmantot iesaldētos līdzekļus vai saimnieciskos resursus, ko minētā vienība saņēmusi, tirdzniecības finansēšanai ar sarakstā neiekļautajām personām un vienībām.

               (3)

               Attiecīgi būtu jāgroza Lēmums 2011/273/KĀDP,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Lēmumu 2011/273/KĀDP groza šādi:

               1)

               lēmuma 3. pantu groza šādi:

                           i)

                           panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
                           “1.   Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai liegtu I pielikumā uzskaitītajām personām, kas atbildīgas par vardarbīgām represijām pret Sīrijas civiliedzīvotājiem, personām, kas gūst labumu no režīma vai atbalsta to, un ar tām saistītām personām ieceļot to teritorijā vai šķērsot to.”;

                           ii)

                           panta 8. punktu aizstāj ar šādu:
                           “8.   Gadījumos, kad saskaņā ar 3., 4., 5., 6. un 7. punktu dalībvalsts atļauj I pielikumā uzskaitītajām personām ieceļot tās teritorijā vai šķērsot to, atļauju var izmantot tikai tādam nolūkam, kādā tā ir piešķirta, un tikai tās personas, uz kurām tā attiecas.”;

               2)

               lēmuma 4. pantu groza šādi:

                           i)

                           panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem:
                           “1.   Tiek iesaldēti visi līdzekļi un saimnieciskie resursi, kas ir I un II pielikumā uzskaitīto un par vardarbīgām represijām pret Sīrijas civiliedzīvotājiem atbildīgo personu īpašumā, valdījumā, turējumā vai kontrolē, kā arī visi līdzekļi un saimnieciskie resursi, kas ir tādu pielikumā uzskaitīto personu un vienību un ar tām saistīto personu un vienību īpašumā, valdījumā, turējumā vai kontrolē, kuras gūst labumu no režīma vai atbalsta to.
                           2.   Līdzekļi un saimnieciskie resursi nav tieši vai netieši pieejami I un II pielikumā uzskaitītajām fiziskajām vai juridiskajām personām vai vienībām, un tās no tiem negūst labumu.”;

                           ii)

                           panta 3. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

                                       “a)

                                       vajadzīgi, lai segtu I un II pielikumā uzskaitīto personu un to apgādājamo ģimenes locekļu pamatvajadzības, tostarp maksājumus par pārtikas produktiem, īri vai hipotēku, zālēm un medicīnisko aprūpi, nodokļu, apdrošināšanas prēmiju un komunālo pakalpojumu maksājumus;”;

                           iii)

                           panta 4. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

                                       “a)

                                       uz līdzekļiem vai saimnieciskajiem resursiem attiecas tiesas, administratīvs vai šķīrējtiesas noteikts apgrūtinājums, kas noteikts pirms dienas, kad 4. panta 1. punktā minētā fiziskā vai juridiskā persona vai vienība tika iekļauta I un II pielikumā, vai uz tām attiecas tiesas, administratīvs vai šķīrējtiesas spriedums, kas pieņemts pirms minētās dienas;”;

                           iv)

                           panta 4. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

                                       “c)

                                       apgrūtinājums vai spriedums nav pieņemts par labu kādai no fiziskajām vai juridiskajām personām vai vienībām, kas uzskaitītas I un II pielikumā; un”;

                           v)

                           pievieno šādu punktu:
                           “5.a   Panta 1. punkts neliedz II pielikumā iekļautai vienībai divos mēnešos no tās iekļaušanas sarakstā veikt maksājumus, izmantojot iesaldētos līdzekļus vai saimnieciskos resursus, ko šāda vienība ir saņēmusi pēc tās iekļaušanas sarakstā, ja šādi maksājumi ir paredzēti līgumā saistībā ar tirdzniecības finansēšanu, ar noteikumu, ka attiecīgā dalībvalsts ir noskaidrojusi, ka šo maksājumu tieši vai netieši nesaņems tāda persona vai vienība, kura ir minēta 1. punktā.”;

               3)

               lēmuma 4.a pantu aizstāj ar šādu:
               “4.a pants
               Tādu sarakstā iekļautu personu un vienību, kas uzskaitītas I un II pielikumā, vai citu Sīrijas personu vai vienību, tostarp Sīrijas valdības, valsts struktūru, uzņēmumu vai aģentūru vai tādu personu vai vienību, kas iesniedz prasību šādas personas vai vienības vārdā vai rīkojas to labā, prasības netiek apmierinātas, tostarp prasības par kompensāciju, atlīdzināšanu vai citas šāda veida prasības, piemēram, ieskaitu, naudas sodu vai garantijas nodrošinātu prasību, prasību pagarināt vai izpildīt galvojumu, finanšu garantiju, tostarp prasības, kas izriet no kredītvēstulēm un līdzīgiem instrumentiem, kas saistīti ar kādu līgumu vai darījumu, ko tieši vai netieši, pilnībā vai daļēji skāruši pasākumi, kas noteikti šajā lēmumā.”;

               4)

               lēmuma 5. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
               “1.   Pēc priekšlikuma, kas saņemts no dalībvalsts vai Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos, Padome izstrādā un groza I un II pielikumā iekļautos sarakstus.”;

               5)

               lēmuma 6. pantu aizstāj ar šādu:
               “6. pants
               1.   I un II pielikumā norāda pamatojumu attiecīgo personu un vienību iekļaušanai sarakstā.
               2.   I un II pielikumā iekļauj arī vajadzīgo informāciju attiecīgo personu vai vienību identificēšanai, ja tāda ir pieejama. Attiecībā uz personām šāda informācija var ietvert vārdu un uzvārdu, tostarp pieņemtus vārdus, dzimšanas datumu un vietu, valstspiederību, pases un personas apliecības numuru, dzimumu, adresi, ja tā zināma, un darbības jomu vai profesiju. Attiecībā uz vienībām tāda informācija var ietvert nosaukumus, reģistrācijas vietu un datumu, reģistrācijas numuru un uzņēmējdarbības veikšanas vietu.”

         2. pants
   Lēmuma 2011/273/KĀDP pielikums kļūst par I pielikumu.
   3. pants
   Šā lēmuma pielikumu pievieno Lēmumam 2011/273/KĀDP kā II pielikumu.
   4. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2011. gada 13. oktobrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         M. DOWGIELEWICZ

      (1)  OV L 121, 10.5.2011., 11. lpp.

      PIELIKUMS

            “II PIELIKUMS

               Lēmuma 4. panta 1. punktā minēto vienību saraksts

               Vienības

                        Nosaukums

                        Identifikācijas informācija

                        Pamatojums

                        Sarakstā iekļaušanas datums

                        1.

                        Sīrijas Komercbanka (Commercial Bank of Syria)

                                    —

                                    Damaskas filiāle, P.O. Box 2231, Moawiya St., Damascus, Syria;- P.O. Box 933, Yousef Azmeh Square, Damascus, Syria;

                                    —

                                    Alepo filiāle, P.O. Box 2, Kastel Hajjarin St., Aleppo, Syria;

                              SWIFT/BIC CMSY SY DA; visi biroji jebkurā vietā pasaulē [NPWMD]
                        Tīmekļa vietne: http://cbs-bank.sy/En-index.php
                        Tālr.: +963 11 2218890
                        Fakss: +963 11 2216975
                        vispārējā vadība: dir.cbs@mail.sy

                        Valsts banka, kura nodrošina finansiālu atbalstu režīmam.

                        13.10.2011”


title: EBTA valstu pastāvīgās komitejas Lēmums Nr. 5/2007/SC ( 2007. gada 25. oktobris ), ar ko groza EBTA valstu pastāvīgās komitejas lēmumu Nr. 5/2004/SC ar ko ievieš izmaksu dalīšanas principu EEZ finanšu mehānismā

text:
               8.5.2008

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 122/32

         EBTA VALSTU PASTĀVĪGĀS KOMITEJAS LĒMUMS

   Nr. 5/2007/SC
   (2007. gada 25. oktobris),
   ar ko groza EBTA valstu pastāvīgās komitejas lēmumu Nr. 5/2004/SC ar ko ievieš izmaksu dalīšanas principu EEZ finanšu mehānismā
   EBTA VALSTU PASTĀVĪGĀ KOMITEJA,
   ņemot vērā Eiropas Ekonomikas zonas līgumu, kas pielāgots ar Protokolu, ar kuru pielāgo Eiropas Ekonomikas zonas līgumu, šeit turpmāk “EEZ līgums”,
   ņemot vērā EEZ 38.a protokolu par finanšu mehānismu, kas EEZ līgumā iekļauts ar EEZ paplašināšanās līgumu par Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas dalību Eiropas Ekonomikas zonā, un grozīts ar nolīgumu par Bulgārijas un Rumānijas dalību Eiropas Ekonomikas zonā,
   ņemot vērā EBTA valstu Pastāvīgās komitejas 2004. gada 23. septembra Lēmumu Nr. 5/2004/PK, ar ko ievieš izmaksu dalīšanas principu EEZ finanšu mehānismā,
   ņemot vērā faktu, ka Lihtenšteina tagad var pati iesniegt oficiālus datus par iekšzemes kopproduktu (IKP),
   IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Pastāvīgās komitejas Lēmuma Nr. 5/2004/PK, ar ko ievieš izmaksu dalīšanas principu EEX finanšu mehānismā, pielikuma 6. un 7 punktu aizstāj ar šādiem tekstu:

                  “6.

                  IKP datus, kas jāizmanto, lai aprēķinātu iemaksas noteiktam gadam t, paziņo līdz kārtējā gada 1. februārim un tiem jāattiecas uz gadiem t-4, t-3 un t-2. Attiecībā uz Lihtenšteinu izmanto tos trīs pēdējos gadus, par kuriem ir pieejami dati.”

   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā nekavējoties. Pirmo reizi to piemēro iemaksām laika periodā no 2007.–2008. gadam.
   3. pants
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ pielikumā.

      Briselē, 2007. gada 25. oktobrī

            Pastāvīgās komitejas vārdā —

            priekšsēdētājs

         Stefán Haukur JÓHANNESSON

            ģenerālsekretārs

         Kåre BRYN


title: 2012/488/ES: Padomes Lēmums ( 2012. gada 22. jūnijs ) par nostāju, kas Eiropas Savienībai jāieņem Tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības komitejā, kas izveidota ar Brīvās tirdzniecības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses, attiecībā uz Pilsoniskās sabiedrības foruma darbību un ekspertu grupas izveidi tādu jautājumu izskatīšanai, kuri ietilpst Tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības komitejas darbības jomā

text:
               28.8.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 231/1

         PADOMES LĒMUMS
   (2012. gada 22. jūnijs)
   par nostāju, kas Eiropas Savienībai jāieņem Tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības komitejā, kas izveidota ar Brīvās tirdzniecības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses, attiecībā uz Pilsoniskās sabiedrības foruma darbību un ekspertu grupas izveidi tādu jautājumu izskatīšanai, kuri ietilpst Tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības komitejas darbības jomā
   (2012/488/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar tā 218. panta 9. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2007. gada 23. aprīlī pilnvaroja Komisiju Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā risināt sarunas ar Korejas Republiku par brīvās tirdzniecības nolīgumu.

               (2)

               Brīvās tirdzniecības nolīgums starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses (1), (“nolīgums”) tika parakstīts 2010. gada 6. oktobrī.

               (3)

               Saskaņā ar nolīguma 15.10. panta 5. punktu nolīgumu provizoriski piemēro no 2011. gada 1. jūlija, ņemot vērā tā noslēgšanu vēlāk.

               (4)

               Nolīguma 13.13. panta 1. punktā paredzēts, ka Puses, pieņemot Tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības (TIA) komitejas (“ES un Korejas Tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības komiteja”) lēmumu, ne vēlāk kā viena gada laikā pēc nolīguma stāšanās spēkā vienojas par Pilsoniskās sabiedrības foruma darbību.

               (5)

               Nolīguma 13.15. panta 3. punktā paredzēts izveidot to personu sarakstu, kuras varētu aicināt piedalīties ekspertu grupas darbā, lai izskatītu jebkādus jautājumus, kas radušies saistībā ar TIA nodaļu un kurus nevarēja pietiekami risināt apspriedēs ar valdību.

               (6)

               Savienībai būtu jāpieņem nostāja, kas jāieņem attiecībā uz Pilsoniskās sabiedrības foruma darbību un tādu personu sarakstu, kuras varētu aicināt piedalīties kā ekspertus,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Nostāja, kas Savienībai jāpieņem ES un Korejas Tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības komitejā, kura izveidota ar Brīvās tirdzniecības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses, attiecībā uz:

               a)

               nolīguma 13.13. panta 1. punktā paredzētā Pilsoniskās sabiedrības foruma darbību; un

               b)

               tādu kvalificētu personu saraksta izveidi, kuras darbosies kā grupas dalībnieki saskaņā ar nolīguma 13.15. panta 3. punktu,

         pamatojas uz ES un Korejas Tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības komitejas lēmumu projektiem, kuri pievienoti šim lēmumam.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Luksemburgā, 2012. gada 22. jūnijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         M. VESTAGER

      (1)  OV L 127, 14.5.2011., 6. lpp.

      PROJEKTS
      ES UN KOREJAS TIRDZNIECĪBAS UN ILGTSPĒJĪGAS ATTĪSTĪBAS KOMITEJAS LĒMUMS Nr. …/2012
      (… gada …)
      par Pilsoniskās sabiedrības foruma darbības noteikumu pieņemšanu atbilstīgi 13.13. pantam Brīvās tirdzniecības nolīgumā starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses
      ES UN KOREJAS TIRDZNIECĪBAS UN ILGTSPĒJĪGAS ATTĪSTĪBAS KOMITEJA,
      ņemot vērā 2010. gada 6. oktobrī Briselē parakstīto Brīvās tirdzniecības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses (“nolīgums”), un jo īpaši tā 13.13. pantu,
      tā kā:

                  (1)

                  Nolīguma 13.13. pantā paredzēts, ka Pušu Vietējās(-o) konsultantu grupas(-u) dalībnieki tiekas Pilsoniskās sabiedrības forumā.

                  (2)

                  Pilsoniskās sabiedrības foruma sastāvs nodrošina līdzsvarotu Vietējās(-o) konsultantu grupas(-u) dalībnieku pārstāvību.

                  (3)

                  Puses, pieņemot ES un Korejas Tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības komitejas lēmumu, ne vēlāk kā viena gada laikā pēc nolīguma stāšanās spēkā vienojas par Pilsoniskās sabiedrības foruma darbību,

            IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
      1. pants
      Ar šo tiek pieņemti Pilsoniskās sabiedrības foruma darbības noteikumi, kā izklāstīts šā lēmuma pielikumā.
      2. pants
      Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

         …, …

            ES un Korejas Tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības komitejas vārdā –

               ES un Korejas Tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības komitejas līdzpriekšsēdētājs no Korejas Republikas

               ES un Korejas Tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības komitejas līdzpriekšsēdētājs no Eiropas Savienības

         PIELIKUMS

            PILSONISKĀS SABIEDRĪBAS FORUMA DARBĪBAS NOTEIKUMI

         1. pants
         Pilsoniskās sabiedrības forumu veidos 12 ES Vietējās konsultantu grupas dalībnieki un 12 Korejas Vietējās konsultantu grupas dalībnieki, ko izraugās Vietējās konsultantu grupas. Dalībniekiem var pievienoties konsultanti eksperti. Kā katras Puses Pilsoniskās sabiedrības foruma pārstāvji attiecīgi tiek iekļauti vismaz trīs uzņēmējdarbības organizāciju, arodbiedrību un vides nevalstisko organizāciju pārstāvji.
         2. pants
         Pilsoniskās sabiedrības forumam ir ES un Korejas līdzpriekšsēdētājs. Līdzpriekšsēdētājus attiecīgi izraudzīsies ES Vietējā konsultantu grupa un Korejas Vietējā(-ās) konsultantu grupa(-as) no to Pilsoniskās sabiedrības foruma dalībniekiem.
         Līdzpriekšsēdētāji, pamatojoties uz attiecīgo Vietējo konsultantu grupu pieprasījumiem, izstrādās Pilsoniskās sabiedrības foruma sanāksmju dienas kārtību. Turklāt dienas kārtībā regulāri iekļauj šādus jautājumus:

                     a)

                     Pušu informāciju par to, ka tiek īstenota nodaļa par tirdzniecību un ilgtspējīgu attīstību;

                     b)

                     ziņojumus par saskaņā ar 13.14. pantu veiktajām apspriedēm un saskaņā ar 13.15. pantu veikto ekspertu grupas darbu.

               3. pants
         Pilsoniskās sabiedrības forums notiek vismaz reizi gadā pārmaiņus Briselē un Seulā, ja vien Puses nevienojas citādi. Ārkārtas sanāksmi var rīkot pēc vienas Vietējās konsultantu grupas pieprasījuma.

      PROJEKTS
      ES UN KOREJAS TIRDZNIECĪBAS UN ILGTSPĒJĪGAS ATTĪSTĪBAS KOMITEJAS LĒMUMS Nr. …/2012
      (… gada …)
      par ekspertu grupas izveidi, kas minēta 13.15. pantā Brīvās tirdzniecības nolīgumā starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses
      ES UN KOREJAS TIRDZNIECĪBAS UN ILGTSPĒJĪGAS ATTĪSTĪBAS KOMITEJA,
      ņemot vērā 2010. gada 6. oktobrī Briselē parakstīto Brīvās tirdzniecības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses (“Puses” un “nolīgums”), un jo īpaši tā 13.15. pantu,
      tā kā:

                  (1)

                  Puse var lūgt sasaukt ekspertu grupu, lai izskatītu jautājumu, kas netika pietiekami risināts apspriedēs ar valdību.

                  (2)

                  Ekspertu grupas ieteikumu īstenošanu uzrauga ES un Korejas Tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības komiteja.

                  (3)

                  Puses ir izstrādājušas sarakstu ar 18 personām, kuras norādītas šā lēmuma pielikumā,

            IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
      1. pants
      Ar šo tiek izveidots to ekspertu saraksts, kuri var piedalīties grupas darbā nolīguma 13.15. panta vajadzībām, un tas ir izklāstīts šā lēmuma pielikumā.
      2. pants
      Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā un to paziņo ES un Korejas Tirdzniecības komitejai.

         …, …

            ES un Korejas Tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības komitejas vārdā –

               ES un Korejas Tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības komitejas līdzpriekšsēdētājs no Korejas Republikas

               ES un Korejas Tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības komitejas līdzpriekšsēdētājs no Eiropas Savienības

         PIELIKUMS

            EKSPERTU SARAKSTS

            Korejas ierosinātie eksperti

                     Kee-whahn CHAH

                     Young Gil CHO

                     Weon Jung KIM

                     Suh-Yong CHUNG

                     Taek-Whan HAN

                     Won-Mog CHOI

            ES ierosinātie eksperti

                     Eddy LAURIJSSEN

                     Jorge CARDONA

                     Karin LUKAS

                     Hélène RUIZ FABRI

                     Laurence BOISSON DE CHAZOURNES

                     Geert VAN CALSTER

            Priekšsēdētāji

                     Thomas P. PINANSKY

                     Nguyen Van TAI

                     Le HA THANH

                     Jill MURRAY

                     Ricardo MELÉNDEZ-ORTIZ

                     Nathalie BERNASCONI-OSTERWALDER