title: Komisijas Lēmums (ES) 2018/1040 (2017. gada 16. jūnijs) par valsts atbalstu SA.32544 (2011/C), ko Grieķija ir sniegusi par labu Grieķijas dzelzceļa uzņēmumam TRAINOSE S.A. (izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 4047) (Dokuments attiecas uz EEZ.)

text:
                  24.7.2018

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 186/25

         KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2018/1040
         (2017. gada 16. jūnijs)
         par valsts atbalstu SA.32544 (2011/C), ko Grieķija ir sniegusi par labu Grieķijas dzelzceļa uzņēmumam TRAINOSE S.A.

               (izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 4047)

         (Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)
         (Dokuments attiecas uz EEZ)
         EIROPAS KOMISIJA,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,
         pēc tam, kad ieinteresētās personas tika aicinātas iesniegt piezīmes,
         tā kā:
         1.   PROCEDŪRA

                     (1)

                     Grieķija savā 2011. gada 9. februāra vēstulē paziņoja Komisijai par konkrētiem pasākumiem par labu Grieķijas dzelzceļa uzņēmumam – TRAINOSE S.A. (“TRAINOSE”).

                     (2)

                     Komisija 2011. gada 23. marta un 5. jūlija vēstulē pieprasīja papildu informāciju par paziņotajiem pasākumiem, kuru Grieķija sniedza 2011. gada 6. maija un 5. oktobra vēstulē.

                     (3)

                     Komisija 2011. gada 13. jūlija vēstulē informēja Grieķiju par savu lēmumu attiecībā uz iepriekšminētajiem pasākumiem sākt Līguma par Eiropas Savienības darbību (tālāk tekstā “Līgums”) 108. panta 2. punktā noteikto procedūru (turpmāk “lēmums par procedūras sākšanu”) (1). Grieķija 2011. gada 13. septembra vēstulē iesniedza savas piezīmes attiecībā uz lēmumu par procedūras sākšanu. Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes attiecībā uz lēmumu par procedūras sākšanu.

                     (4)

                     Komisija 2011. gada 21. decembra, 2012. gada 14. februāra, 16. marta, 23. marta, 11. jūnija un 25. oktobra, 2013. gada 7. februāra un 12. marta, 2015. gada 24. jūlija, 2016. gada 28. janvāra, 21. aprīļa un 10. oktobra un 2017. gada 13. februāra vēstulē pieprasīja Grieķijai papildu informāciju.

                     (5)

                     Grieķija iesniedza Komisijai papildu informāciju 2011. gada 5. oktobra, 2012. gada 20. janvāra, 14. maija un 4. jūlija, 2013. gada 26. marta, 2015. gada 26. augusta, 2016. gada 15. februāra, 10. marta, 23. maija, 2. decembra, 5. decembra un 9. decembra, 2017. gada 31. janvāra un 27. marta vēstulē.

                     (6)

                     Grieķija 2013. gada 1. jūlija vēstulē paziņoja Komisijai, ka ir nolēmusi atcelt pasākumu saistībā ar piecu termināļu īpašumtiesību nodošanu no Grieķijas Dzelzceļa organizācijas (Οργανισμός Σιδηροδρόμων Ελλάδος, Ο.Σ.Ε. jeb “OSE”) uzņēmumam TRAINOSE (6. pasākums, kā aprakstīts 3.6. iedaļā). Grieķija 2016. gada 9. decembra vēstulē paziņoja Komisijai, ka ir nolēmusi atcelt pasākumu saistībā ar otro kapitāla palielināšanas daļu EUR 65 miljonu apmērā par labu TRAINOSE (2. pasākums, kā aprakstīts 3.2. iedaļā).

                     (7)

                     Grieķija 2016. gada 2. decembra vēstulē izņēmuma kārtā piekrita tam, ka šis lēmums tiek pieņemts tikai angļu valodā.

               2.   PASĀKUMU KONTEKSTS

                     (8)

                     Pasākumu īstenošanas rezultātā labuma guvējs ir uzņēmums TRAINOSE – Grieķijas dzelzceļa pasažieru un kravas pārvadājumu vēsturiskais operators, kas 100 % apmērā ir valstij piederošs uzņēmums.

                     (9)

                        TRAINOSE tika dibināts 2005. gadā kā OSE filiāle. 2008. gada decembrī TRAINOSE kļuva par atsevišķu juridisku personu, kas ir pilnīgi neatkarīga no OSE.

                     (10)

                        TRAINOSE ir vienīgais dzelzceļa pārvadājumu pakalpojumu sniedzējs Grieķijā. Tas sniedz arī starptautiskos autobusu transporta pakalpojumus.

                     (11)

                     Kopš 2008. gada TRAINOSE finanšu stāvoklis pakāpeniski pasliktinājās. Uzņēmumu TRAINOSE ietekmēja Grieķijas ekonomiskā situācija, proti, tas saskārās ar nozīmīgiem traucējumiem, piemēram, dzelzceļa pasažieru un kravu pārvadājumu pakalpojumu pieprasījuma samazinājumu atsevišķu uzņēmumu darbības pārtraukšanas dēļ un ar atsevišķu uzņēmumu nespēju apmaksāt savus rēķinus. Laikā no 2008. līdz 2012. gadam apkalpoto pasažierkilometru skaits samazinājās par 49 % un kravas tonnkilometru skaits – pat par 64 %. Šīs situācijas dēļ samazinājās TRAINOSE darbības ieņēmumi.

                     (12)

                     Laikā no 2008. līdz 2012. gadam TRAINOSE bija negatīva peļņa pirms procentu maksājumiem, nodokļiem, nolietojuma un amortizācijas (EBITDA). Turklāt uzņēmumam bija arī negatīvs pašu kapitāls un līdz 2013. gada beigām pieauga parāda summa, kā rezumēts tālāk dotajā 1. tabulā. Lai gan saskaņā ar Grieķijas likumdošanu uzņēmumam bija tiesības uz likvidāciju vismaz kopš 2008. gada, valsts kā tā vienīgais īpašnieks nolēma neuzsākt TRAINOSE likvidāciju.

                        1. tabula

                        Pārskats par TRAINOSE galvenajiem finanšu rādītājiem 2008.–2015. gadā

                                 (milj. EUR)

                                 2008. g.

                                 2009. g.

                                 2010. g.

                                 2011. g.

                                 2012. g.

                                 2013. g.

                                 2014. g.

                                 2015. g.

                                 Apgrozījums

                                 108,0

                                 98,7

                                 102,7

                                 84,6

                                 82,9

                                 75,7

                                 77,9

                                 68,7

                                    EBITDA
                                     (2)

                                 – 233,0

                                 – 231,5

                                 – 187,5

                                 – 33,5

                                 – 0,25

                                 1,1

                                 0,1

                                 1,6

                                 Procentu maksājumi

                                 0,05

                                 0,05

                                 0,1

                                 0,09

                                 0,1

                                 0,2

                                 0,1

                                 0,1

                                    EBT

                                 – 232,2

                                 – 231,1

                                 – 187,3

                                 – 33,6

                                 – 0,3

                                 1,95

                                 1,5

                                 2,8

                                 Uzkrātie zaudējumi

                                 424,5

                                 655,6

                                 842,9

                                 876,5

                                 876,2

                                 874,2

                                 873,1

                                 870,6

                                 Reģistrētais kapitāls

                                 153,0

                                 213,0

                                 213,0

                                 213,0

                                 213,0

                                 213,0

                                 213,0

                                 213,0

                                 Pašu kapitāls

                                 – 271,5

                                 – 442,6

                                 – 629,9

                                 – 663,4

                                 – 663,2

                                 – 661,2

                                 – 660,0

                                 – 657,6

                                 Parāds

                                 375,6

                                 566,6

                                 779,9

                                 828,7

                                 861,4

                                 882,6

                                 792,0

                                 789,5

                                 Saistību/kapitāla attiecība

                                 – 1,38

                                 – 1,28

                                 – 1,23

                                 – 1,25

                                 – 1,29

                                 – 1,33

                                 – 1,2

                                 – 1,2

                     (13)

                     Lai varētu saņemt ES un SVF finansiālās palīdzības aizdevumus, Grieķija 2010. gada 3. maijā parakstīja saprašanās memorandu (“SM”) (3) ar Eiropas Komisiju, Eiropas Centrālo banku un Starptautisko Valūtas fondu (turpmāk “trijotne”). SM ir noteikts, ka no 2010. gada ir jāveic TRAINOSE privatizācija (4).

                     (14)

                     Makroekonomiskās atveseļošanas programma Grieķijai ietvēra pasākumus, kuri detalizēti uzskaitīti SM un kuru izpildīšana ir nosacījums ES un SVF finanšu palīdzības saņemšanai, t. i., reformas, kuras Grieķija apņēmās veikt, lai risinātu savas ekonomiskās problēmas. Makroekonomikas atveseļošanas programmā TRAINOSE bija identificēts kā uzņēmums, kam vajadzīga pārstrukturēšana, jo tas Grieķijas tautsaimniecībai ir sistēmiski nozīmīgs. Kopš 2010. gada TRAINOSE jautājums tiek risināts arī Grieķijas Privatizācijas programmas (5) ietvaros, kuras īstenošanu ir uzņēmies Grieķijas Republikas Aktīvu attīstības fonds (Hellenic Republic Asset Development Fund S.A.) (6) (turpmāk “HRADF”), kas 100 % apmērā pieder Grieķijas valstij.

                     (15)

                     Grieķija 2013. gada 18. janvārī nolēma uzsākt TRAINOSE privatizāciju, pārdodot uzņēmuma akciju kapitāla daļas 100 % apmērā (7). Grieķija 2013. gada 5. aprīlī nodeva visas TRAINOSE akcijas HRADF. HRADF direktoru valde 2013. gada 28. jūnijā apstiprināja procesu, grafiku un apstākļus attiecībā uz TRAINOSE akciju kapitāla 100 % apmērā pārdošanu investoram, kas tiktu izvēlēts publiskā piedāvājumu konkursa procedūrā. Pēc tam HRADF publicēja TRAINOSE privatizācijas piedāvājumu konkursa nosacījumus (8). Lai gan ieinteresētību izteica trīs investori, neviens no viņiem neizteica TRAINOSE saistošu piedāvājumu.

                     (16)

                     Privatizācijas process tika atsākts 2016. gada janvārī. 2016. gada 26. jūlijā valstij piederoša akciju sabiedrība Ferrovie Dello Stato Italiane S.p.A. (“TRENITALIA”), kas pārvalda Itālijas dzelzceļa tīkla infrastruktūru un pārvadājumu pakalpojumus, iesniedza TRAINOSE saistošu piedāvājumu. Norunātā TRAINOSE privatizācijas cena ir EUR 45 miljoni. Pirkšanas un pārdošanas līgumu (turpmāk “PPL”) HRADF un TRENITALIA parakstīja 2017. gada 18. janvārī, un sagaidāms, ka darījums noslēgsies pēc šā lēmuma pieņemšanas.

               3.   PASĀKUMU APRAKSTS UN LĒMUMA PAR PROCEDŪRAS SĀKŠANU IEMESLI

                     (17)

                     Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija kā tādus, kas uzskatāmi par valsts atbalstu TRAINOSE, identificēja šādus pasākumus:

                                 a)

                                 1. pasākums – parādu anulēšana;

                                 b)

                                 2. pasākums – kapitāla palielināšana;

                                 c)

                                 3. pasākums – ikgadējas dotācijas TRAINOSE laikā no 2011. līdz 2013. gadam;

                                 d)

                                 4. pasākums – TRAINOSE darbinieku norīkošana darbā pie citiem publiskā sektora darba devējiem;

                                 e)

                                 5. pasākums – pakalpojumu līmeņa nolīgumi starp TRAINOSE un OSE;

                                 f)

                                 6. pasākums – kravas termināļu nodošana no uzņēmuma OSE uzņēmumam TRAINOSE.

               3.1.   1. pasākums – parādu anulēšana

                     (18)

                     Grieķija paredz norakstīt to uzņēmuma TRAINOSE parādu uzņēmumam OSE līdz pat EUR 748,6 miljonu apmērā par infrastruktūras maksām, ritošā sastāva nodrošināšanu un tehnisko apkopi un citiem pakalpojumiem, kuru TRAINOSE uzkrāja laikā no 2007. līdz 2010. gadam, kā parādīts 2. tabulā. Parāda anulēšana vēl nav īstenota, un tai nepieciešams Komisijas apstiprinājums.

                        2. tabula

                           TRAINOSE

                        parāda pret

                           OSE

                        pieaugums laikā no 2007. līdz 2010. gadam
                         (9)

                                 (milj. EUR)

                                 Gads

                                 Aktuālais parāds

                                 Uzkrātais parāds

                                 2007

                                 120,9

                                 120,9

                                 2008

                                 212,6

                                 333,5

                                 2009

                                 206,0

                                 539,5

                                 2010

                                 209,1

                                 748,0

                     (19)

                     Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija uzskatīja, ka parāda anulēšana varētu būt valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē, un izteica šaubas par to, vai šis atbalsts varētu būt saderīgs ar iekšējo tirgu. Jo īpaši Komisija izteica šaubas par to, vai TRAINOSE parāda pret OSE anulēšanu var uzskatīt par kompensāciju uzņēmumam TRAINOSE par sabiedrisko pakalpojumu saistību (“SPS”) pildīšanu, jo nebija pilnvarojuma akta un ex ante nebija noteikta kompensācijas summa.

               3.2.   2. pasākums – kapitāla palielināšana

                     (20)

                     Grieķija 2009. gadā palielināja TRAINOSE akciju kapitālu par EUR 60 miljoniem.

                     (21)

                     Grieķija informēja Komisiju, ka otrā, sākotnēji plānotā kapitāla palielināšanas daļa EUR 65 miljonu apmērā, nav un netiks piešķirta, un ir jāuzskata, ka tās piešķiršana ir atcelta.

                     (22)

                     Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija izteica šaubas par to, vai 2009. gadā tirgus ekonomikas dalībnieks (tālāk tekstā “TED”) būtu ieguldījis kapitālu TRAINOSE, ņemot vērā uzņēmuma sarežģīto finanšu stāvokli. Tāpēc Komisija uzskatīja, ka kapitāla palielināšana varētu būt valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē, un izteica šaubas par to, vai šis atbalsts varētu būt saderīgs ar iekšējo tirgu.

               3.3.   3. pasākums – ikgadējas dotācijas TRAINOSE laikā no 2011. līdz 2013. gadam

                     (23)

                     Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1370/2007 (10) noteikumiem ikgadējās dotācijas TRAINOSE par pasažieru pārvadājumu pakalpojumu veikšanu laikā no 2011. līdz 2013. gadam tika ierobežotas līdz EUR 50 miljoniem.

                     (24)

                     Lēmumā par procedūras sākšanu pietiekamas informācijas trūkuma dēļ Komisija izteica šaubas par to, vai paredzētā SPS kompensācija ikgadēju dotāciju veidā varētu veidot nepamatotu ekonomisku priekšrocību TRAINOSE. Tāpēc Komisija sākotnēji uzskatīja, ka ikgadējās dotācijas TRAINOSE par periodu no 2011. līdz 2013. gadam ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē, un izteica šaubas par to, ka šis atbalsts varētu būt saderīgs ar iekšējo tirgu.

               3.4.   4. pasākums – TRAINOSE darbinieku norīkošana darbā pie citiem publiskā sektora darba devējiem

                     (25)

                     Laikā no 2011. līdz 2013. gadam 593 TRAINOSE darbinieki tika norīkoti darbā pie citiem publiskā sektora darba devējiem, piemēram, valsts slimnīcās, ministrijās, reģionālajās iestādēs un pašvaldībās, universitātēs, sociālās apdrošināšanas un pensiju fondos un muzejos. Tiem darbiniekiem, kas palika strādāt TRAINOSE, tika samazinātas algas un privilēģijas.

                     (26)

                     Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija uzskatīja, ka Grieķija nav uzskatāmi parādījusi strukturālu trūkumu esību saistībā ar attiecīgo darbinieku nodarbināšanu. Attiecīgi Komisija uzskatīja, ka šo darbinieku norīkošana ir valsts atbalsts, un izteica šaubas par to, vai šis atbalsts varētu būt saderīgs ar iekšējo tirgu.

               3.5.   5. pasākums – pakalpojumu līmeņa nolīgumi starp TRAINOSE un OSE

                     (27)

                     Izpildot trijotnes ieteikumu formalizēt TRAINOSE un OSE darījumu attiecības, TRAINOSE noslēdza ar OSE vairākus pakalpojumu līmeņa nolīgumus attiecībā uz: a) ritošā sastāva tehniskās apkopes pakalpojumiem; b) ritošā sastāva nomu; c) personāla apmācību; d) biroja nomu un e) autobusu nomu.

                     (28)

                     Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija izteica šaubas par to, vai pakalpojumu līmeņa nolīgumi starp OSE un TRAINOSE tika noslēgti saskaņā ar tirgus nosacījumiem un vai atbalsts varētu būt saderīgs ar iekšējo tirgu.

               3.5.1.   Pakalpojumu līmeņa nolīgums par ritošā sastāva tehniskās apkopes pakalpojumiem

                     (29)

                     Saskaņā ar pakalpojumu līmeņa nolīgumu par ritošā sastāva tehniskās apkopes pakalpojumiem, kas noslēgts starp OSE un TRAINOSE [..] (*1), orientējošās izmaksas par tehniskās apkopes pakalpojumiem tika noteiktas EUR [0–50] miljonu apmērā gadā. Cena tika noteikta atkarībā no materiālu un rezerves daļu izmaksām, tehniskās apkopes personāla izmaksām un attiecīgajām administratīvajām izmaksām. Šā pakalpojumu līmeņa nolīguma termiņš bija divi gadi, un to varēja pagarināt par vienu gadu. Rēķini tika izrakstīti katru mēnesi (ja tas nebija iespējams, – divreiz gadā). Katra gada beigās bija paredzēts veikt tīrvērti. Pakalpojumu līmeņa nolīgums ietvēra klauzulas pret abām pusēm par ritošā sastāva novēlotu piegādi, par tehnisko apkopi, kā arī klauzulu pret TRAINOSE novēlotu maksājumu gadījumā.

                     (30)

                     Grieķija paziņoja, ka OSE tehniskās apkopes personāla gada alga (EUR [25 000–50 000]) ir līdzīga kā AMEL (Atikas metro ekspluatācijas uzņēmums) personālam.

                     (31)

                     Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija izteica šaubas par to, vai bija piemēroti OSE tehniskās apkopes izmaksas salīdzināt ar pilnām AMEL izmaksām, nevis tikai ar AMEL tehniskās apkopes personāla izmaksām.

               3.5.2.   Pakalpojumu līmeņa nolīgums par ritošā sastāva nomu

                     (32)

                     Saskaņā ar pakalpojumu līmeņa nolīgumu par ritošā sastāva nomu, kas noslēgts starp OSE un TRAINOSE [..], orientējošās izmaksas TRAINOSE tika noteiktas EUR [0–50] miljonu apmērā gadā. Pakalpojumu līmeņa nolīgumā tika ņemts vērā nomātā ritošā sastāva nolietojums gada laikā un šā ritošā sastāva finansēšanas izmaksas (proti, procenti par aizņēmumu ritošā sastāva iegādei). Rēķini tika izrakstīti katru mēnesi (ja tas nebija iespējams, – divreiz gadā), un katra gada beigās bija paredzēts veikt tīrvērti. Pakalpojumu līmeņa nolīguma termiņš ar OSE bija divi gadi, un to varēja pagarināt par vienu papildu gadu.

                     (33)

                     Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija izteica šaubas par nomas maksas atbilstību tirgum, jo tās aprēķina formula iekļāva neizskaidrojumu nolietojuma koeficientu – 2/3.

               3.5.3.   Pakalpojumu līmeņa nolīgums par personāla apmācību

                     (34)

                     Saskaņā ar [..] pakalpojumu līmeņa nolīgumu par personāla apmācību OSE sniedza tehnisku un profesionālu apmācību TRAINOSE personālam, kas nodrošināja kustību un drošību (piem., apmācību un licencēšanu darbam elektrificētā dzelzceļa tīklos). TRAINOSE orientējošās izmaksas par šiem pakalpojumiem bija noteiktas EUR [0–5] miljonu apmērā gadā. Samaksa bija atkarīga no veikto apmācību stundu kopējā skaita un apmācības saņēmušo darbinieku skaita, proti, EUR [0–30] stundā grupām, kurās bija vairāk nekā 15 cilvēku, EUR [20–40] stundā grupām, kurās bija 10–15 cilvēki, un EUR [20–40] stundā grupām, kurās bija 5–9 cilvēki. Apmācība tika sniegta OSE telpās un in situ dzelzceļa tīklā. Apmācības izmaksas iekļāva tā personāla izmaksas, kas nodrošināja apmācības, kā arī izmaksas par mācību materiāliem, aprīkojumu, telpām un visus saistītos nodokļus un nodevas. Pakalpojumu līmeņa nolīguma termiņš bija divi gadi, un to varēja pagarināt par vienu papildu gadu.

                     (35)

                     Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija izteica šaubas par to, vai iesniegtās apmācību izmaksas atspoguļoja tirgus cenas, jo Grieķija nebija sniegusi detalizētu informāciju attiecībā uz līdzīgām apmācībām, ko nodrošina citi pakalpojumu sniedzēji.

               3.5.4.   Pakalpojumu līmeņa nolīgums par biroja nomu

                     (36)

                     Saskaņā ar [..] pakalpojumu līmeņa nolīgumu, kas noslēgts starp GAIAOSE (līdz 2013. gadam – OSE nekustamā īpašumā filiāle) un TRAINOSE, uzņēmums TRAINOSE nomāja birojus, kuru platība bija [0–5 000] m2, par EUR [0–50 000] mēnesī (EUR [0–15]/m2) uz [0–5] gadiem. Nomas maksu ik gadu varēja pielāgot atbilstoši patēriņa cenu indeksa (tālāk tekstā “PCI”) izmaiņām. TRAINOSE bija jāiemaksā garantija divu mēnešu nomas maksas apmērā (EUR [0–50] par pirmo gadu; to vajadzēja katru gadu pielāgot). Visus ar nomu saistītos nodokļus, nodevas un izdevumus (par elektrību, tehniskās apkopes izmaksas utt.) sedza TRAINOSE.

                     (37)

                     Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija izteica šaubas par to, vai mēneša nomas maksa, kas tika iekasēta no TRAINOSE, atbilda tirgum, jo šķita, ka to ir aprēķinājis pats uzņēmums TRAINOSE, nevis neatkarīgs novērtētājs.

               3.5.5.   Pakalpojumu līmeņa nolīgums par autobusu nomu

                     (38)

                     Saskaņā ar pakalpojumu līmeņa nolīgumu par autobusu nomu, kas noslēgts starp OSE un TRAINOSE [..], TRAINOSE nomāja [20–50] autobusus, [0–10] autocisternas, [10–25] kravas automobiļus un [0–10] pasažieru automašīnas uz [0–5] gadiem, ar iespēju līgumu pagarināt uz vienu papildu gadu. TRAINOSE izmaksas par autobusu nomu bija noteiktas EUR [0–5] miljonu apmērā gadā. Nomas maksa bija atkarīga no transportlīdzekļu vērtības [..] [..], kas katru gadu tika samazināta par [5–10] % nolietojuma dēļ. TRAINOSE maksāja transportlīdzekļa nodokli, kā arī sedza tehniskās apkopes un apdrošināšanas izmaksas.

                     (39)

                     Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija izteica šaubas par to, vai ikgadējās nomas izmaksas atbilda tirgus līmenim, jo tās bija balstītas uz transportlīdzekļa aktuālo vērtību, lai gan tām drīzāk vajadzēja būt atkarīgām no šo līdzekļu piedāvājuma un pieprasījuma.

               3.6.   6. pasākums – kravas termināļu nodošana no uzņēmuma OSE uzņēmumam TRAINOSE

                     (40)

                     Sākotnēji Grieķija paredzēja piecu OSE īpašumā esošu termināļu nodošanu TRAINOSE. Grieķija 2013. gada 1. jūlija vēstulē informēja Komisiju par to, ka tā ir atcēlusi šo pasākumu.

               3.7.   Atbalsta saderība

                     (41)

                     Lēmumā par procedūras uzsākšanu Komisija izteica šaubas par to, vai situācijā, kad nav pilnīgas informācijas par pilnvarojuma aktiem un kompensācijas metodēm, 1. un 3. pasākumu varētu uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1370/2007.

                     (42)

                     Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija arī novērtēja pasākumu saderību ar iekšējo tirgu saskaņā ar Pamatnostādnēm par valsts atbalstu grūtībās nonākušu nefinanšu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (11) (“Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnes”). Jo īpaši Komisija izteica šaubas par to, vai ierosinātais TRAINOSE pārstrukturēšanas plāns bija balstīts uz reāliem pieņēmumiem, ņemot vērā ekspluatācijas apstākļus nākotnē, un to, vai tā īstenošana atjaunotu TRAINOSE ilgtermiņa dzīvotspēju saprātīgā laikposmā. Komisija arī apšaubīja, vai ierosinātie kompensācijas pasākumi būtu pietiekami, lai kompensētu konkurences izkropļojumus, ko izraisa pārstrukturēšanās atbalsts. Pie tam Komisija izteica šaubas par to, vai TRAINOSE spēs sniegt ievērojamu pašu ieguldījumu savā pārstrukturēšanā. Turklāt pietiekamas informācijas trūkuma dēļ Komisija nevarēja novērtēt, vai tika ievērots princips “vienreiz un pēdējoreiz”.

                     (43)

                     Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija paziņoja, ka tā izpētīs, vai paziņotos pasākumus var uzskatīt par saderīgu atbalstu saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu. Komisija atzīmēja, ka dzelzceļa pārvadājumi var būt būtisks pakalpojums dalībvalsts tautsaimniecības darbības nodrošināšanai un ka pārtraukumi dzelzceļa pārvadājumos var atstāt sistēmisku tālejošu ietekmi uz visu tautsaimniecību, jo īpaši tādēļ, ka rodas pārrāvumi piegādes ķēdē. Komisija uzsvēra, ka šī ietekme var būt īpaši smaga valstīs, kurās notiek makroekonomikas pārstrukturēšana. Tomēr pietiekamas informācijas trūkuma dēļ Komisija nevarēja noteikt, vai varētu uzskatīt, ka atbalsts palīdzēs novērst nopietnos traucējumus Grieķijas tautsaimniecībā. Tāpēc Komisija uzaicināja Grieķiju un ieinteresētās personas iesniegt jebkādu šai saistībā būtisku informāciju.

               4.   IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMES

                     (44)

                     Pēc lēmuma par procedūras sākšanu publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī neviena ieinteresētā persona neiesniedza piezīmes.

               5.   GRIEĶIJAS PIEZĪMES

                     (45)

                     Grieķija argumentēja, ka TRAINOSE atbalstam paredzēto pasākumu īstenošanas rezultātā notika uzņēmuma un visas Grieķijas dzelzceļa nozares reorganizācija, un abas šīs saistības Grieķijai bija jāpilda trijotnes uzdevumā, cita starpā saskaņā ar 2010. gada 3. maija SM. Turklāt dzelzceļa nozare ir būtisks Grieķijas tautsaimniecības sektors gan tāpēc, ka tajā ir liels skaits nodarbināto, gan tāpēc, ka tai ir liela nozīme Grieķijas piegādes ķēdē.

                     (46)

                     Grieķija apgalvoja, ka lēmumā par procedūras sākšanu aprakstītie pasākumi nav valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. Ja Komisija secinātu, ka pasākumi daļēji vai kopumā ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē, šis atbalsts būtu jāuzskata par saderīgu ar Līgumu.

                     (47)

                     Savā atbildē attiecībā uz lēmumu par procedūras sākšanu Grieķija sniedza papildu skaidrojumus par 3. iedaļā aprakstītajiem pasākumiem un to saderību.

               5.1.   1. pasākums – parādu anulēšana

                     (48)

                     Savā 2017. gada 23. marta vēstulē Grieķija paskaidroja, ka to nenokārtoto parādu apmērs, kurus bija paredzēts anulēt, bija EUR 748,6 miljoni (sk. 2. tabulu).

                     (49)

                     Ar uzkrāto parādu anulēšanu bija paredzēts uzņēmumam TRAINOSE kompensēt 26 nerentablo pasažieru maršrutu ekspluatāciju, kas tika veikta to pakalpojumu un cenu saistību (“PCS”) rezultātā, kuras bija jāpilda ar Grieķijas likumiem uzlikto saistību ietvaros (12). Saskaņā ar Grieķijas sniegto informāciju valsts nekad netika ievērojusi savas saistības kompensēt TRAINOSE šo PCS pildīšanas rezultātā radušos zaudējumus.

                     (50)

                     Var uzskatīt, ka šo parādu anulēšana nesniegs TRAINOSE nekādu nepamatotu ekonomisku priekšrocību, jo uzņēmumam saskaņā ar Grieķijas likumiem (13) būtu tiesības pieprasīt šo kompensāciju kā atlīdzību par zaudējumiem. Tiesvedība tomēr netika uzsākta, jo tas būtu aizkavējis TRAINOSE pārstrukturēšanu. Tāpēc Grieķija uzskata, ka atbilstoši Tiesas spriedumam inter alia lietā Asteris (14) un Komisija lēmumam lietā par ekspropriāciju Vācijas lauksaimniekiem (15) kompensācija par zaudējumiem, kas radušies tādu darbību vai darbības trūkuma dēļ, kas attiecināmi uz valsti, nav uzskatāma par valsts atbalstu.

                     (51)

                     Grieķija apgalvoja, ka, lai gan kompensācija tika noteikta ex post, tā tomēr tika aprēķināta tādā veidā, kas nodrošināja, lai tās apmērs būtu pēc iespējas tuvāks līmenim, kāds būtu ticis aprēķināts ex ante, un aprēķinātais rezultāts bija tuvs TRAINOSE uzņēmējdarbības plānā 2007. gadam iekļautajām aplēsēm, pamatojoties uz 2005. gada datiem.

                     (52)

                     Aprēķina pamatā bija zaudējumi, kas rastos TRAINOSE, ja tas ekspluatētu visu tīklu pēc pārstrukturēšanas plāna īstenošanas, t. i., izslēdzot jebkādu iepriekšējo neefektivitāti. Citiem vārdiem sakot, ex post SPS kompensācija netika aprēķināta, balstoties uz TRAINOSE zaudējumiem katrā līnijā 2010. gadā, bet gan balstoties uz zaudējumiem, kas rastos pārstrukturētajam TRAINOSE, proti, labi pārvaldītam uzņēmumam, kura rīcībā ir pietiekami transporta līdzekļi un kurš spētu pildīt vajadzīgās SPS. Tāpēc Grieķija pauda viedokli, ka nepastāv risks iekļaut iepriekšējo neefektivitāti un ka kompensācija nepārsniedz to, kas ir nepieciešams, lai segtu visas radušās izmaksas, atņemot visus attiecīgos ieņēmumus un neietverot nekādu saprātīgu peļņu, uz kuru TRAINOSE būtu tiesības.

               5.2.   2. pasākums – kapitāla palielināšana

                     (53)

                     Grieķija vairākkārt atkārtoja, ka kapitāla palielināšana par EUR 60 miljoniem, kas tika veikta 2009. gadā, neietvēra valsts atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē, ciktāl šis pasākums atbilda tirgus ekonomikas dalībnieka principam. Otrā kapitāla palielinājuma daļa EUR 65 miljonu apmērā netika īstenota, un ir jāuzskata, ka šis pasākums ir atcelts.

                     (54)

                     Balstoties uz informāciju, kas bija pieejama kapitāla palielināšanas laikā un ņemot vērā to, ka jau 2009. gadā bija plānota uzņēmuma pārstrukturēšana, paredzot TRAINOSE privatizāciju, Grieķija uzsvēra to, ka tā sagaidīja pieņemamu atdevi no ieguldītā kapitāla saprātīgā laikposmā.

                     (55)

                     Lēmuma palielināt kapitālu pamatā bija šādi apsvērumi:

                                 a)

                                 vēlme izvairīties no vienīgā (100 % valsts īpašumā esošā) operatora sabrukšanas, kas Grieķijā sniedz dzelzceļa pārvadājumu pakalpojumus, un vēlme nodrošināt tā ilgtermiņa rentabilitāti;

                                 b)

                                 uzņēmuma privatizācijas izredzes un tādējādi augstākās iespējamās atdeves saņemšana no šāda darījuma;

                                 c)

                                 vēlme izvairīties no infrastruktūras pārvaldnieka OSE, kurš arī 100 % apmērā pieder valstij, vairāku komerciālo darbību slēgšanas.

                     (56)

                     Grieķija argumentēja, ka šie apsvērumi atbilda Eiropas tiesu praksei, saskaņā ar kuru būtu pieņemami ņemt vērā arī netiešo materiālo labumu, piemēram, vēlmi aizsargāt grupas tēlu vai novirzīt tās aktivitātes (16).

                     (57)

                     Vienīgā pieejamā alternatīvā iespēja bija TRAINOSE likvidācija, kam būtu bijušas postošas sekas gan valstij kā tās vienīgajam akcionāram, gan Grieķijas tautsaimniecībai. Tā kā TRAINOSE nebija nozīmīgu aktīvu, kas ļautu privātā kapitāla ieguldītājam atgūt jebko no ieguldītā kapitāla, Grieķijas valsts būtu zaudējusi savu ieguldījumu uzņēmumā. Turklāt Grieķija būtu zaudējusi savu vienīgo dzelzceļa operatoru un būtu apdraudējusi arī savu dzelzceļa infrastruktūras pārvaldnieku OSE.

                     (58)

                     Grieķija apgalvoja, ka savā pašreizējā akcionāra statusā tā varēja pieņemt īslaicīgu zemāku peļņu, palielinot savus esošos ieguldījumus. Valsts iestādi, kas kontrolē uzņēmumu vai uzņēmumu grupu, mazāk motivētu tikai īstermiņa peļņas apsvērumi.

               5.3.   3. pasākums – ikgadējas dotācijas TRAINOSE laikā no 2011. līdz 2013. gadam

                     (59)

                     Grieķija paskaidroja, ka ikgadējās dotācijas TRAINOSE laikposmā no 2011. līdz 2013. gadam tika piešķirtas, vienojoties ar trijotni, lai ļautu uzņēmumam sasniegt peļņas slieksni, saglabājot vairāku zaudējumus nesošu maršrutu ekspluatāciju. Kompensācija tiek piešķirta uz SPS nolīguma pamata, kas tika noslēgts tieši, nerīkojot atklātu piedāvājumu konkursu. SPS nolīgums tika parakstīts 2011. gada 15. jūnijā. Grieķija pamatoja, ka SPS nolīgums ir saderīgs ar Regulu (EK) Nr. 1370/2007, izņemot pienākumu par konkrētas informācijas iepriekšēju publicēšanu Oficiālajā Vēstnesī.

                     (60)

                     Grieķija apgalvoja, ka SPS nolīguma aprēķinu parametri atbilst Regulas (EK) Nr. 1370/2007 prasībām. Tā kā TRAINOSE kopš tā iekļaušanas netika nošķirti konti, kompensācijas aprēķins tika balstīts uz aktualizētām aplēsēm un pieņēmumiem par TRAINOSE (pārvaldības kontiem). No 2011. gada oktobra TRAINOSE uzturēja atsevišķus kontus SPS aktivitātēm un citām aktivitātēm, tādējādi izvairoties no dažādu aktivitāšu šķērssubsidēšanas. Kontu nošķiršana ex post tika piemērota arī laikposmam no 2011. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 30. septembrim, balstoties uz pārvaldības kontiem. Nolīgums ar trijotni paredz maksimālo SPS kompensāciju EUR 50 miljonu apmērā gadā.

                     (61)

                     SPS nolīgums ietvēra nosacījumus, kas noteica iespēju mainīt SPS kompensāciju (piem., samazinot pakalpojumu mērogu) gadījumā, ja palielināsies izmaksas vai samazināsies ieņēmumi, lai saglabātu maksimālo vērtību EUR 50 miljonu apmērā gadā.

                     (62)

                     Pašreizējā sabiedrisko pakalpojumu līguma par dzelzceļa pasažieru pārvadājumiem atjaunošana bija jāpabeidz, tieši piešķirot to TRAINOSE 2014. gada aprīlī, un tā maksimālajam ilgumam bija jābūt pieciem gadiem.

               5.4.   4. pasākums – TRAINOSE darbinieku norīkošana darbā pie citiem publiskā sektora darba devējiem

                     (63)

                     Grieķija argumentēja, ka saskaņā ar Combus (17) spriedumu darbinieku norīkošana nedeva TRAINOSE nekādas priekšrocības, jo tas neatviegloja uzņēmuma slogu, kas parasti paredzēts uzņēmuma budžetā, bet drīzāk slogu, kuru tam uzlika valsts, nosakot TRAINOSE darbiniekiem gandrīz valsts ierēdņa statusu (kas atspoguļojas štatu samazināšanas ierobežojumos un algās, kas ir augstākas par tirgus līmeni). Grieķija uzskata, ka pēc būtības pasākums ir saistīts ar tāda strukturālā šķēršļa novēršanu, kas radies laikā, kad uzņēmums bija valsts monopols.

                     (64)

                     Grieķija paziņoja, ka TRAINOSE darbinieku gandrīz valsts ierēdņu stāvokli un attiecīgo slogu uzņēmumam TRAINOSE noteica likums un tāpēc tas ir attiecināms uz Grieķijas valsti.

                     (65)

                        TRAINOSE juridiski tika nošķirts no OSE 2008. gadā, un tā attiecības ar personālu bija pakļautas tiem pašiem Grieķijas darba likumiem, darba koplīgumiem (tālāk tekstā “CEA”) un vispārīgās nodarbinātības statūtiem (tālāk tekstā “GEKAP”) kā uzņēmuma OSE gadījumā (kopā saukti “Īpašais nodarbinātības regulējums”). TRAINOSE kā OSE pēctecis, ņemot vērā dzelzceļa pārvadājumu pakalpojumus, attiecīgi mantoja visu darba tiesību sistēmu, kas bija piemērojama OSE. Līdzīgi 1970. gadā OSE mantoja savu darba tiesisko regulējumu no Grieķijas valsts Dzelzceļa uzņēmuma (Σιδηρόδρομοι Ελληνικού Κράτους jeb “SEK” (18)), kuru regulēja valsts likums un kuram bija monopols attiecībā uz Grieķijas dzelzceļa tīkla ekspluatāciju, turklāt tā darbiniekiem bija valsts ierēdņu statuss un viņi guva attiecīgas priekšrocības, kas izrietēja no šā statusa.

                     (66)

                     2005. gadā jaunajiem darbiniekiem tika atceltas tiesības uz gandrīz valsts ierēdņa statusu, bet darbinieki, kuri bija nolīgti iepriekšējā režīma laikā, pilnībā saglabāja savu iepriekšējo statusu. Tāpēc saskaņā ar Grieķijas uzskatiem Grieķijas valsts ir atbildīga par to, ka TRAINOSE darbinieki saņēma pārmērīgi augsta līmeņa algu.

                     (67)

                     Grieķija arī paskaidro, ka pat pēc jauno CEA parakstīšanas 2011. gada 24. martā, ar ko tika atcelta virkne TRAINOSE darbinieku priekšrocību, TRAINOSE palikušie darbinieki joprojām saņēma “uzskrūvētu” atalgojumu, proti, vidēji par [10–30] % augstāku nekā privātā sektora darbinieki, kuriem bija līdzīga darba pieredze, kā parādīts 3. tabulā.

                     (68)

                     Kopš tā radīšanas 2007. gadā uzņēmums TRAINOSE nav nolīdzis nevienu jaunu darbinieku, izņemot vienu personu.

                     (69)

                     Grieķija paskaidroja, ka saskaņā ar Likuma Nr. 3891/2010 (19) 15. un 16. pantu un 18. panta 2. punktu kopumā 593 TRAINOSE darbinieki (575 – 2011. gadā, 10 – 2012. gadā un 8 – 2013. gadā) tika norīkoti darbā pie citiem publiskā sektora darba devējiem, proti, par 4 % mazāk, nekā bija paredzēts sākotnēji (20).

                     (70)

                        TRAINOSE nav finanšu līdzekļu, lai piedāvātu savam personālam brīvprātīgo pensionēšanās shēmu. Grieķija uzsvēra, ka jebkādas priekšrocības, kuras TRAINOSE iegūs no darbinieku norīkošanas, jebkurā gadījumā izlīdzinās zaudējumi, kas uzņēmumam joprojām radīsies tā darbiniekiem piešķirtā valsts noteiktā privileģētā statusa dēļ, jo palikušajiem darbiniekiem pat pēc ierosinātā algas samazinājuma koplīguma algas joprojām būs augstākas nekā vidēji tirgū.

                        3. tabula

                        Salīdzinājums starp TRAINOSE regulāro algu shēmu un vidējo mēneša regulāro algu privātajā sektorā

                                 Personāla kategorija

                                 Pašreizējā regulārā mēneša alga TRAINOSE personālam (EUR)

                                 Vidējā regulārā mēneša alga privātā sektora personālam (EUR)

                                 Algas atšķirība

                                 Lokomotīvju vadītāji

                                 [2 000 –3 000 ]

                                 1 694

                                 – [25–50] %

                                 Vagonu personāls

                                 [2 000 –3 000 ]

                                 1 682

                                 – [0–25] %

                                 Autobusu šoferi

                                 [2 000 –3 000 ]

                                 1 587

                                 – [0–25] %

                                 Administrācija

                                 [1 000 –2 000 ]

                                 1 566

                                 – [0–25] %

                                 Iekrāvēji

                                 [1 000 –2 000 ]

                                 1 514

                                 – [0–25] %

                                 Kopā

                                 [1 000 –2 000 ]

                                 1 641

                                 – [0–25] %

                     (71)

                     Lai skaitliski noteiktu priekšrocības, kas rodas, norīkojot darbiniekus darbā pie citiem darba devējiem, Grieķija iesniedza pētījumu, ko sagatavojis auditoru uzņēmums PricewaterhouseCoopers. Aprēķinu pamatā ir sākotnēji paredzētā 620 darbinieku norīkošana darbā pie citiem darba devējiem. Saskaņā ar pētījumu priekšrocības apmērs ir starpība starp “normālajām” brīvprātīgās pensionēšanās shēmas izmaksām, ko uzņemtos privāts uzņēmums, un hipotētiskajām TRAINOSE darbinieku brīvprātīgās pensionēšanās shēmas izmaksām (EUR [100–200] miljonu apmērā). Atšķirība starp abām brīvprātīgās pensionēšanās shēmām ir EUR [0–100] miljoni. Saskaņā ar Grieķijas sniegto informāciju tomēr TRAINOSE brīvprātīgās pensionēšanās shēmas izmaksas iekļāva pārmērīgi augstas izmaksas vairāk nekā EUR [0–100] miljonu apmērā, kas bija jāuzņemas TRAINOSE tā darbinieku pastāvīgā statusa un augstāko algu dēļ, kuras nebūtu jāņem vērā.

                        4. tabula

                        Ar 593 darbinieku norīkošanu darbā pie citiem darba devējiem uzņēmumam TRAINOSE piešķirto priekšrocību kvantitatīva noteikšana (balstoties uz PWC pētījumu par 620 darbiniekiem)

                                 (milj. EUR)

                                 Kategorija

                                 Aktualizētas aplēses

                                             a)

                                             samazināta brīvprātīgās pensionēšanās shēmas vērtība 593 TRAINOSE darbiniekiem

                                 [100–200]

                                             b)

                                             ekonomiskā privātas firmas ekvivalentas brīvprātīgās pensionēšanās shēmas vērtība

                                 [0–100]

                                                a)–b)

                                                TRAINOSE brīvprātīgās pensionēšanās shēmas “pārmērīgi augstās izmaksas”

                                    [0–100]

                                             c)

                                             atlikušā personāla algu saraksta (TRAINOSE algas) samazinātā vērtība

                                 [200–300]

                                             d)

                                             atlikušā personāla algu saraksta samazinātā vērtība (algas, kas ir līdzvērtīgas algām privātajā sektorā)

                                 [100–200]

                                                c)–d)

                                                TRAINOSE atlikušā personāla “pārmērīgi augstās izmaksas”

                                    [0–100]

               5.5.   5. pasākums – pakalpojumu līmeņa nolīgumi starp TRAINOSE un OSE

                     (72)

                     Attiecībā uz pakalpojumu līmeņa nolīgumiem starp TRAINOSE un OSE Grieķija apgalvoja, ka atbilstoši trijotnes ieteikumiem pakalpojumu līmeņa nolīgumi tika noslēgti saskaņā ar tirgus nosacījumiem, tāpēc tie nav uzskatāmi par valsts atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē.

               5.5.1.   Pakalpojumu līmeņa nolīgums par ritošā sastāva tehniskās apkopes pakalpojumiem

                     (73)

                     Grieķija paskaidroja, ka iesniegtais salīdzinājums ar OSE tehniskās apkopes izmaksām tika veikts, pamatojoties uz datiem par AMEL tehniskās apkopes personālu, nevis visu AMEL personālu kopumā. Attiecīgi AMEL tehniskās apkopes tehniķu gada alga laikā, kad tika noslēgts pakalpojumu līmeņa nolīgums, bija no EUR [25 000–50 000] līdz EUR [25 000–50 000] atkarībā no pieredzes un nodarbinātības gadiem uzņēmumā, un no tā izriet AMEL tehniskās apkopes tehniķu vidējā gada alga EUR [25 000–50 000].

                     (74)

                     Turklāt Grieķija paskaidroja, ka OSE ritošā sastāva tehniskās apkopes personāla vidējā gada alga laikā, kad tika noslēgts pakalpojumu līmeņa nolīgums, tika lēsta EUR [25 000–50 000] apmērā jeb EUR [20–40] stundā. Aplēses bija balstītas uz vidējo pamatalgu 2010. gada decembrī un izmaksām, kuras veidoja maksājumi par virsstundām un apdrošināšanas iemaksas. Pēc Likuma Nr. 3899/2010 (21) ieviešanas koriģētā OSE ritošā sastāva tehniskās apkopes personāla alga sasniedza EUR [20–40] turpmāku algas samazinājumu dēļ. Attiecīgi ieguvums OSE sasniedz EUR [0–5] par tehniskās apkopes stundu, un tas noved pie peļņas normas [0–10] % apmērā.

               5.5.2.   Pakalpojumu līmeņa nolīgums par ritošā sastāva nomu

                     (75)

                     Grieķija paskaidroja, kā tika aprēķinātas ritošā sastāva nomas maksas, kas noteiktas attiecīgajā pakalpojumu līmeņa nolīgumā. Maksu aprēķina pamatā bija ritošā sastāva gada nolietojums un finanšu izmaksas saistībā ar šā ritošā sastāva iegūšanu, kuras Grieķija uzskatīja par līdzvērtīgām ar tirgus likmēm.

                     (76)

                     Grieķija arī sniedza skaidrojumu par izmantoto nolietojuma koeficientu (2/3) un apgalvoja, ka tas ir pilnībā saderīgs ar visiem Grieķijas S.A. uzņēmumu uzkrājumu grāmatvedības standartiem. Nolietojuma koeficients atbilda [..] no vērtības, kas tika finansēta no uzņēmuma pašu resursiem, un [..] no vērtības, kas tika finansēta no aizņēmumiem. Saskaņā ar Grieķijas sniegto informāciju visus OSE finanšu pārskatus katru gadu bija auditējis sertificēts ārējais auditors, un OSE saviem pārskatiem piemēroja starptautiskos finanšu pārskatu standartus (SFPS). Tāpēc ritošā sastāva uzskaites vērtība un ikgadējais nolietojums, kā reģistrēts OSE aktīvu reģistrā, pilnībā atbilst SFPS arī attiecībā uz aktīvu vērtību.

                     (77)

                     Grieķija piebilda, ka OSE piemērotu nediskriminējošu politiku un noteiktu tās pašas cenas par tiem pašiem pakalpojumiem jebkuram citam dzelzceļa operatoram. Uz šā pamata Grieķija sniedza PWC pētījuma atjauninātu aprēķinu, kā parādīts 4. tabulā.

               5.5.3.   Pakalpojumu līmeņa nolīgums par personāla apmācību

                     (78)

                        OSE nodrošināja TRAINOSE obligātās tehniskās un profesionālās apmācības, tostarp apmācības par pašreizējo vilcienu parku, apmācības un licencēšanu darbam elektrificētā dzelzceļa tīklos, par ekonomisku vadīšanu utt. Apmācību programma bija saderīga ar Eiropas Dzelzceļu aģentūras (22) savstarpējas izmantojamības tehniskajām specifikācijām (SITS) un valsts dzelzceļa transporta drošības iestādes paziņojumiem (23).

                     (79)

                     Lai noteiktu tipiskās vidējās stundas izmaksas, kuras OSE būtu jāiekasē par apmācības aktivitātēm, Grieķija veica salīdzinājumu ar citiem apmācības pakalpojumu sniedzējiem Grieķijā. Salīdzinājums par personāla apmācības izmaksām ar tirgus cenām nebija tiešs, jo OSE ir vienīgā organizācija, kas nodrošina tehniskos seminārus vilcienu vadītājiem un par citām ar dzelzceļu saistītām tēmām. Tāpēc salīdzinājumam izvēlēti uzņēmumi LAEK (Nodarbinātības un arodapmācību fonds) un IEKEM TEE (Izglītības un apmācību institūts Grieķijas Tehniskās palātas locekļiem), ņemot vērā viņu sniegtos pakalpojumus saistībā ar apmācību.

                     (80)

                     Pakalpojumu līmeņa nolīguma noslēgšanas laikā LAEK nodrošināja subsīdijas labuma guvējiem, kas sasniedza EUR [20–40] stundā par vienu personu par viņu personāla apmācību, izmantojot ārējos instruktorus/apmācību pakalpojumus. Personāla apmācību pakalpojumiem, ko uzņēmumi sniedza iekšēji (izmantojot savus instruktorus un/vai infrastruktūru), LAEK piešķirtā subsīdija atkarībā no dalībnieku skaita bija EUR 14–33 stundā par personu, kā apkopots 5. tabulā.

                        5. tabula

                        Vidējās LAEK subsīdijas iekšējai apmācībai par stundu katram dalībniekam

                                 (EUR)

                                 Dalībnieku skaits

                                 Vidējā subsīdija par stundu katram dalībniekam

                                 Līdz 3

                                 33

                                 Līdz 6

                                 25

                                 Līdz 15

                                 16

                                 Līdz 35

                                 14

                     (81)

                     Saskaņā ar Grieķijas viedokli pakalpojumu līmeņa nolīguma noslēgšanas laikā IEKEM TEE vidēji izmaksāja EUR 26 stundā par līdzvērtīgiem tehniskajiem semināriem, kā parādīts Grieķijas iesniegtajā 6. tabulā.

                        6. tabula

                        Apmācību izmaksas stundā par apmācībām, ko piedāvā IEKEM TEE

                                 (EUR par stundu)

                                 Organizācija, kas nodrošina apmācību

                                 Apmācība

                                 Samaksa

                                    IEKEM TEE

                                 Drošības speciālistu pēcapmācība

                                 9,90

                                    IEKEM TEE

                                 Industriālās infrastruktūras un materiālu audits un apdrošināšana

                                 13,39

                                    IEKEM TEE

                                 Nekustamais īpašums

                                 13,41

                                    IEKEM TEE

                                 Diploms pārvaldīšanā un vadībā

                                 14,35

                                    IEKEM TEE

                                    Autocard 2009 – 3D

                                 15,75

                                    IEKEM TEE

                                 Projektu vadība inženieriem

                                 15,75

                                    PWC mācību pakalpojumi

                                 Pārvaldība – mini MBA

                                 16,88

                                 Grieķijas pārvaldības asociācija

                                 Diploms vides pārvaldībā

                                 17,31

                                    PWC mācību pakalpojumi

                                 PVN: grāmatvedība un prakse

                                 18,00

                                    PWC mācību pakalpojumi

                                 Grāmatvedības un nodokļu darbseminārs galalietotājiem

                                 20,51

                                    PWC mācību pakalpojumi

                                 Finanšu pārskatu analīze

                                 25,33

                                    Economotechniki Seminars S.A.

                                 Izmaksu samazināšanas prakse pārtikas rūpniecībā

                                 35,00

                                    Economotechniki Seminars S.A.

                                 Noliktavu un biznesa loģistikas operatīva strukturēšana

                                 35,00

                                    Advanced Business Process Management S.A.

                                 Datorizēta cenu veidošana

                                 57,40

                                    Advanced Business Process Management S.A.

                                 Finanšu rezultātu un grāmatvedības strīdu reforma

                                 57,40

                                    Advanced Business Process Management S.A.

                                 Ražošanas izmaksu novērtēšana

                                 60,68

                                 Vidējā samaksa par stundu

                                 26,63

                     (82)

                     Grieķija apgalvoja, ka vidējās stundas izmaksas dalībniekam, par kurām bija panākta vienošanās starp TRAINOSE un OSE, atradās tirgus salīdzinošajā diapazonā. TRAINOSE personāla apmācības, ko veica OSE, izmaksas bija līdzvērtīgas cita uzņēmuma līdzīgu pakalpojumu sniegšanas izmaksām. Turklāt, noslēdzot vienošanos, tika ņemta vērā standarta tirgus prakse piedāvāt atlaides par apmācību programmām uzņēmumiem ar lielu mācību dalībnieku skaitu.

               5.5.4.   Pakalpojumu līmeņa nolīgums par biroja nomu

                     (83)

                     Grieķija uzsvēra, ka mēneša nomas maksa EUR [0–10] par m2 birojam ar kopējo platību [0–5 000] m2, proti, kopumā EUR [0–50 000] mēnesī, bija noteikta atbilstoši tirgus cenai, kuras pamatā bija 2005. gadā veiktais OSE nekustamā īpašuma novērtējums (pielāgots 2011. gadam), ko veica no TRAINOSE pilnībā nošķirts un neatkarīgs uzņēmums GAIAOSE. Par pamatu novērtējumam tika izmantots Eurobank Properties Services ziņojums attiecībā uz tādām ēkām Atēnās, kuru raksturlielumi bija līdzīgi.

                     (84)

                     Grieķija paskaidroja, ka nomas maksas korekcijās tika ņemts vērā nomātās ēkas stāvoklis, tās atrašanās vieta un aizvien sliktākais apkārtējās teritorijas stāvoklis, kas samazināja pieprasījumu nekustamā īpašuma tirgū, kā arī neskaidrā ekonomiskā vide. Grieķija iesniedza informāciju, ka laikā, kad tika noslēgts pakalpojumu līmeņa nolīgums, lielākā daļa nomas līgumu tika pārslēgti, tādējādi samazinot nomas izmaksas pat par 30 %.

               5.5.5.   Pakalpojumu līmeņa nolīgums par autobusu nomu

                     (85)

                     Grieķija paskaidroja, ka gada nomas izmaksas katram transportlīdzeklim, ko nomāja TRAINOSE, bija atkarīgas no tā pašreizējās vērtības un nolietojuma izmaksām konkrētajā gadā. Lai nodrošinātu to, ka iekasētās maksas atbilst tirgus cenām, katra transportlīdzekļa aktuālo vērtību uz ceļa 2011. gada 1. janvārī, kā arī attiecīgo nolietojumu novērtēja katra transportlīdzekļa veida piegādātāji.

               5.6.   Atbalsta saderība ar iekšējo tirgu

                     (86)

                     Grieķija pamatoja, ka pasākumi ir jāuzskata par saderīgu atbalstu Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunkta nozīmē, kurā noteikts, ka atbalsts ir uzskatāms par saderīgu ar iekšējo tirgu, ja tā mērķis ir “novērst nopietnus traucējumus kādas dalībvalsts tautsaimniecībā”.

                     (87)

                     Grieķija apgalvoja, ka tā nespēja panākt proporcionālu budžeta pozīciju kopš pirmās Stabilitātes programmas 2010. gada decembrī, jo tā nebija izpildījusi fiskālos mērķus pārmērīgu tēriņu, nodokļu nemaksāšanas, pārmērīgi optimistisku nodokļu prognožu un nespējas reformēt veselības un pensiju sistēmas dēļ. 2009. gadā uz valdības sektoru bija attiecināmi vairāk nekā 50 % no IKP, izspiežot privātos ieguldījumus un vājinot ekonomisko sniegumu. 2009. gadā valsts kopējais parāds bija 115 % no IKP, savukārt neto ārējais parāds sasniedza gandrīz 100 % no IKP, un gandrīz 75 % no neto ārējā parāda attiecās uz publisko sektoru un tam bija salīdzinoši gari termiņi.

                     (88)

                     Saskaņā ar Grieķijas sniegto informāciju produktu un darba tirgus neelastīgumam, kā arī sliktam sniegumam daudzās strukturālās politikas jomās ir negatīva ietekme uz valsts ekonomisko sniegumu, un tas noved pie zemas nodarbinātības un zema līmeņa darba produktivitātes. Grieķija tāpēc bija īpaši ievainojama 2008./2009. gada globālajā finanšu un ekonomikas krīzē. Grieķijas banku vidējais kapitāla pietiekamības rādītājs 2009. gada beigās uzlabojās līdz 11,7 %, daļēji pateicoties valsts kapitāla iepludināšanai. Tomēr ienākumus nenesoši aizdevumi palielinājās no 5 % 2008. gadā līdz 7,7 % 2009. gada decembrī, radot bažas par valsts parāda kredītspēju.

                     (89)

                     2010. gada aprīlī Grieķija lūdza oficiālu finansiālu palīdzību, un tā rezultātā 2010. gadā tika noslēgts SM. Grieķijas dzelzceļa sektora sistēmiskās nozīmības un tās tiešās atkarības no Grieķijas valsts budžeta dēļ SM kā nosacījums Grieķijas lūgtā finanšu atbalsta piešķiršanai tika noteikta prasība veikt visa Grieķijas dzelzceļa sektora pārstrukturēšanu.

                     (90)

                     Dzelzceļa sektora pārstrukturēšana Grieķijai bija maksimāli svarīga. Dzelzceļi Grieķijas reģionu attīstībā bija nozīmīgi, un to iespējamā pazušana atstātu postošas sekas uz Grieķijas tautsaimniecību kopumā.

                     (91)

                        TRAINOSE ir vienīgais dzelzceļa operators Grieķijā. Tāpēc tas nodrošina virkni maršrutu gan pasažieru, gan kravas pārvadājumiem pilsētu un piepilsētu dzelzceļu tīklā 2 554 km garumā – no Grieķijas dienvidiem līdz ziemeļiem, šķērsojot un apkalpojot tās lielākās pilsētas un ostas. Ja TRAINOSE pārtrauktu darbību vai rastos ievērojami traucējumi pakalpojumu sniegšanā, tas atstātu nopietnas nelabvēlīgas sekas daudzām ieinteresētajām personām. Jo īpaši tas ietekmētu pasažierus, klientus/piegādātājus, darbiniekus, citus ar dzelzceļu saistītus privātus un valsts uzņēmumus un, visbeidzot, Grieķijas tautsaimniecību kopumā, jo tiktu zaudētas vai ievērojami palēninātas daudzas no pašreizējām un, vēl svarīgāk, potenciālajām uzņēmējdarbības iespējām, jo īpaši kravas pārvadājumu sektorā.

                     (92)

                     Jebkurš pārtraukums/traucējums TRAINOSE darbībā uz zināmu laika periodu atņemtu pasažieriem virkni publiski pieejamu maršrutu pilsētās un piepilsētās. TRAINOSE veic aptuveni 300 pasažieru pakalpojumus dienā, tostarp augstas kvalitātes piepilsētu un starppilsētu pakalpojumus, un gada laikā TRAINOSE pakalpojumus izmanto aptuveni 16 miljoni pasažieru. TRAINOSE apkalpotie SPS maršruti veido 98 % no visiem iekšzemes dzelzceļa pasažieru pārvadājumu maršrutiem Grieķijā. Jebkurš dzelzceļa pārvadājumu pakalpojumu traucējums radītu lielu slogu kopējam sabiedriskā transporta tīklam, galvenokārt pilsētu tīkliem Atēnās (kurus gada laikā izmanto 8 miljoni pasažieru), Salonikos un Patrā. Īpašus augstas intensitātes satiksmes pilsētas maršrutus ekskluzīvi apkalpo TRAINOSE, un tādējādi šāda situācija ne vien pasliktinātu satiksmes apstākļus pilsētu zonās, bet arī piespiestu pasažierus izmantot dārgākus transporta līdzekļus, jo īpaši piepilsētu maršrutos. Piemērs ir TRAINOSE pakalpojumu sniegšanas pārtraukums 2011. gadā Edesas-Florinas maršrutā Grieķijas ziemeļos, kur pasažieru regulārās pārvietošanās izmaksas palielinājās par 50 %. Vienojoties ar trijotni, 2011. gadā Grieķija nolēma pārtraukt atsevišķu ienākumus nenesošu maršrutu ekspluatāciju un ievērojami palielināt vilciena biļešu cenu maršrutos, kuru ekspluatācija tiks turpināta. Tajā pašā laikā Grieķija nolēma neturpināt atlaižu tarifus, kas iepriekš tika piedāvāti studentiem, militārpersonām, daudzbērnu ģimenēm u. c.

                     (93)

                     Turklāt Grieķija apgalvoja, ka TRAINOSE piedāvā specializētus nišas tūrisma pakalpojumus provinces maršrutos, kas paši tiek raksturoti kā piesaistes vietas. Tādi maršruti atbalsta ļoti vajadzīgās vietējās ekonomiskās aktivitātes un paplašina, kā arī papildina būtiski nozīmīgo Grieķijas tūrisma industrijas produktu klāstu.

                     (94)

                     Ir aplēsts, ka TRAINOSE pārvadāto kravu tonnāža gadā ir lielāka par [0–500] miljoniem tonnu. Aptuveni [50–100] % no tām ir eksporta kravas. Attiecīgi TRAINOSE ievērojami sekmē Grieķijas ražošanas uzņēmumu eksporta centienus. Atsevišķi ražojumi sava izmēra un tonnāžas dēļ var tikt pārvadāti tikai pa dzelzceļu, un dzelzceļa pārvadājumu pakalpojumu pārtraukumi nopietni ietekmētu Grieķijas piegādes ķēdi, ietekmējot tādus uzņēmumus kā EBZ S.A. un VIOHALKO S.A., kā arī Pireju un Saloniku ostas. Pirejas ostas privatizācija tika pabeigta 2016. gadā, Saloniku osta bija jāprivatizē 2017. gada martā.

                     (95)

                     Dzelzceļu kā galveno transporta līdzekli izmanto Grieķijas bruņotie spēki. Šādi pārvadājumi ietver gan plānotus, regulārus kravas pārvadājumus (degvielas transportu, smago militāro ekipējumu) gan arī Grieķijas bruņoto spēku personāla pārvadājumus miera laikā. Dzelzceļš un TRAINOSE ir arī būtiski elementi Grieķijas bruņoto spēku pārvadājumu un masu mobilizācijas plānos krīzes gadījumā. Regulāri notiek ātras mobilizācijas apmācības, lai cita starpā pārbaudītu reakcijas laikus, un TRAINOSE tajās ir būtiska loma. Šādām vajadzībām TRAINOSE ir jāuztur jebkurā laikā pieejami un lietošanai gatavi vismaz [..] vagoni un [..] autocisternas.

                     (96)

                        TRAINOSE ir ļoti nozīmīgs tiešais un netiešais darba devējs Grieķijā, kur vairāk nekā 99 % no uzņēmumiem ir MVU. Tam ir 655 pilnslodzes darbinieki, kuri ir uzkrājuši nozīmīgu pieredzi darbā uz dzelzceļa un zināšanas dzelzceļa nozarē.. Grieķijas bezdarba rādītājs jau ir viens no augstākajiem ES (23 %), un tad, ja TRAINOSE beigtu savu darbību, šī situācija acīmredzami vēl pasliktinātos.

                     (97)

                     Saskaņā ar Grieķijas sniegto informāciju TRAINOSE likvidācijai būtu arī negatīva ietekme uz tā piegādātājiem. Ritošā sastāva tehniskās apkopes nodrošinātājs EESSTY un dzelzceļa infrastruktūras pārvaldnieks OSE sastaptos ar ārkārtējām grūtībām un, visticamāk, beigtu pastāvēt. EESSTY pašlaik nodarbina 416 darbiniekus, un gandrīz 100 % no tā gada ienākumiem rada tā biznesa attiecības ar TRAINOSE. OSE nodarbina 1 595 darbiniekus (1 396 darbinieki OSE un vēl 199 darbinieki ERGOSE, kas ir OSE filiāle un ir atbildīga par dzelzceļa infrastruktūras attīstību un uzlabojumiem) un maksa par sliežu pieejamību, kas no TRAINOSE tika iekasēta 2015. gadā, veidoja 86 % no OSE gada ieņēmumiem par sliežu pieejamību attiecīgajā gadā. Turklāt negatīvu ietekmi izjustu arī ritošā sastāva un nekustamā īpašuma aktīvu pārvaldnieks GAIAOSE. Ļoti negatīvi tiktu ietekmēti vairāki privātie uzņēmumi, piemēram, ēdināšanas un biļešu nodrošināšanas pakalpojumu sniedzēji un līgumdarbinieki, kravas ekspeditori utt.

                     (98)

                     Turklāt Grieķija atgādina, ka droša, moderna un integrēta dzelzceļa tīkla celtniecība ir viena no Savienības prioritātēm. Saskaņā ar Grieķijas sniegto informāciju dzelzceļš ir videi draudzīgākais un drošākais transporta līdzeklis. Tāpēc atstāt Grieķiju principā bez dzelzceļiem būtu pretrunā ar visiem Savienības pēdējo gadu pūliņiem pārvietot satiksmi uz dzelzceļu un uzlabot Savienības dzelzceļa tīklu. Dzelzceļa infrastruktūras modernizācijas darbi nākamajos divos līdz trijos gados, tostarp, jauna ātrgaitas divu virzienu sliežu ceļa līnijas būvniecība un elektrifikācija, nodrošinās to, ka tiks nodrošināti vajadzīgie apstākļi efektīvāku dzelzceļa pakalpojumu veikšanai.

                     (99)

                     Grieķija apstiprināja, ka atbalsta apstiprinājums saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta b) punktu būtu saderīgs arī ar Komisijas iepriekšējo lēmumu praksi. Komisija 1987. gadā apstiprināja atbalstu Grieķijas publiskajā sektorā esošo uzņēmumu finanšu reorganizācijas laikā, piebilstot, ka, “ja tik lielai Grieķijas industrijas daļai ļautu bankrotēt, tam būtu nozīmīgas negatīvas sekas uz iespējamo stingrās ekonomiskās politikas panākumu sasniegšanu” (24). Šajā gadījumā, ļaujot TRAINOSE bankrotēt, nešaubīgi negatīvi tiktu ietekmētas Grieķijas atlabšanas iespējas. Komisija 1991. gadā arī apstiprināja atbalstu reformu programmai Grieķijā (25), piebilstot, ka attiecīgā programma ir tā Padomes Lēmuma 91/136/EEK (26) neatņemama daļa, kurš attiecās uz Grieķijas tautsaimniecības atveseļošanu. Tāpat arī šajā gadījumā dzelzceļa sektora pārstrukturēšana ir daļa no finanšu nolīguma starp Grieķiju un trijotni par Grieķijas tautsaimniecības atveseļošanu.

                     (100)

                     Turklāt, lai nodrošinātu turpmāku tirgus atvēršanu Grieķijas dzelzceļa tīklā, Grieķija ir apņēmusies veikt šādus pasākumus:

                                 a)

                                 līdz 2013. gada decembrim bija pilnībā jānotiek tādas neatkarīgas līgumslēdzējas iestādes sabiedrisko pakalpojumu līgumiem dibināšanai dzelzceļa pasažieru transportam saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1370/2007, kas nav integrēta Transporta ministrijā, dzelzceļa nekaitīguma vai regulatīvajā iestādē;

                                 b)

                                 ar TRAINOSE noslēgtā sabiedrisko pakalpojumu līguma par dzelzceļa pasažieru transportu termiņš bija jāatjauno 2014. gada aprīlī par maksimālo termiņu – pieciem gadiem;

                                 c)

                                 turklāt turpmākos SPS līgumus piešķirs neatkarīga līgumslēdzēja iestāde, izmantojot atklātus piedāvājumu konkursus par pakalpojumu kopumiem. Šai nolūkā SPS nolīgums tiks sadalīts pakalpojumu kopumos, par kuriem tiks slēgti dažādi SPS līgumi, turklāt katra līguma termiņš nepārsniegs 5 (piecus) gadus. Grieķija garantē, ka ikvienu no šiem SPS līgumiem, beidzoties tā termiņam, neatkarīga līgumslēdzēja iestāde no jauna izsludinās atklātā piedāvājumu konkursā. Tiesiskais regulējums attiecībā uz SPS bija jāievieš 2013. gadā;

                                 d)

                                 pirmo atklāto piedāvājumu konkursu par SPS līgumiem dalībniekiem ir jāsaņem informācija, kas aptver periodu līdz nākamā SPS tiešajai piešķiršanai TRAINOSE, un viņiem ir jādod pietiekams laiks, lai uz šā pamata sagatavotu piedāvājumus;

                                 e)

                                 nomas līgumi attiecībā uz visu ritošo sastāvu, kuru izmanto katrā sabiedrisko pakalpojumu līgumā, tiks sinhronizēti gan attiecībā uz darbības termiņu, gan attiecībā uz iespēju pārvietot ritošo sastāvu, jo tas var būt nepieciešams, grozot šos sabiedrisko pakalpojumu līgumus. Nomas līgums starp TRAINOSE un valsti sākotnēji bija jāsinhronizē ar piecu gadu SPS līgumu, tostarp ar papildu iespēju to pagarināt uz maksimālo piecu gadu periodu. Līgumi bija jāslēdz par tirgus cenām.

                     (101)

                     Tāpēc Grieķija uzskata, ka atbalsts TRAINOSE ir svarīgs elements centienos, kādus Grieķija uzņēmusies, lai pārvarētu vienu no lielākajām ekonomikas un finanšu krīzēm tās vēsturē, un tāpēc tas ir kvalificējams kā centieni novērst nopietnus traucējumus dalībvalsts tautsaimniecībā.

               6.   PAZIŅOJUMA ATSAUKŠANA

                     (102)

                     Kā apgalvots 3. iedaļā, Grieķija atsauca savu paziņojumu par kapitāla palielināšanu par EUR 65 miljoniem (daļa no 2. pasākuma) un piecu termināļu nodošanu no uzņēmuma OSE uzņēmumam TRAINOSE (6. pasākums).

                     (103)

                     Saskaņā ar Padomes Regulas (ES) 2015/1589 (27) 10. pantu attiecīgā dalībvalsts var atsaukt paziņojumu noteiktā laikā, pirms Komisija pieņem lēmumu par atbalstu. Saskaņā ar Regulas (ES) 2015/1589 10. panta 2. punktu gadījumos, kad Komisija jau sākusi formālās izmeklēšanas procedūru, Komisija izbeidz minēto procedūru.

                     (104)

                     Tā kā Grieķija atsauca savu paziņojumu un neturpinās kapitāla palielināšanu par EUR 65 miljoniem (daļa no 2. pasākuma), ne arī termināļu nodošanu (6. pasākums), ir lietderīgi lemt par formālo izmeklēšanas procedūras izbeigšanu attiecībā uz šiem paziņotajiem pasākumiem saskaņā ar Līguma 108. panta 2. punktu.

               7.   NOVĒRTĒJUMS

         7.1.   Atbalsta esība Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē

                     (105)

                     Saskaņā ar Līguma 107. panta 1. punktu “ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm”.

                     (106)

                     Līguma 107. panta 1. punktā noteiktie kritēriji ir kumulatīvi. Tāpēc, lai noteiktu, vai attiecīgais pasākums ir atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē, ir jābūt izpildītiem visiem tālāk minētajiem nosacījumiem:

                                 a)

                                 labuma guvējs ir uzņēmums Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē, un tas nozīmē, ka uzņēmums veic saimniecisko darbību;

                                 b)

                                 pasākumu finansē no valsts līdzekļiem, un tas ir attiecināms uz valsti;

                                 c)

                                 pasākums rada ekonomisku priekšrocību;

                                 d)

                                 šī priekšrocība ir selektīva;

                                 e)

                                 attiecīgais pasākums rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus un var iespaidot tirdzniecību starp dalībvalstīm.

               7.1.1.   Saimnieciskā darbība un uzņēmuma jēdziens Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē

                     (107)

                     Saskaņā ar iedibināto judikatūru Komisijai vispirms ir jānosaka, kurš ir vērtējamo pasākumu labuma guvējs. Līguma 107. panta 1. punkts atsaucas uz uzņēmuma jēdzienu, definējot atbalsta labuma guvēju.

                     (108)

                     Komisija uzskata, ka, sniedzot pasažieru un kravas pārvadājumu pakalpojumus par atlīdzību, TRAINOSE veic saimniecisko darbību. Tāpēc TRAINOSE Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē jāuzskata par uzņēmumu visā laikposmā, kurā attiecīgie atbalsta pasākumi tika vai tiks piemēroti.

               7.1.2.   1. pasākums – parādu anulēšana

         7.1.2.1.   Valsts līdzekļi un attiecināmība uz valsti

                     (109)

                     Lai attiecīgais pasākums būtu valsts atbalsts, tam ir jābūt finansētam no valsts līdzekļiem un lēmumam īstenot pasākumu ir jābūt attiecināmam uz valsti (28).

                     (110)

                     Parādu anulēšanu veiks OSE, pamatojoties uz Starpministriju lēmumu saskaņā ar 13. panta 1. punktu Grieķijas likumā Nr. 3891/2010.

                     (111)

                     Tiesa spriedumā Stardust Marine (29) lietā nolēma, ka tāda uzņēmuma līdzekļi, kurš ir privāttiesību sabiedrība un kura akciju kontrolpaketes īpašnieks ir valsts, ir valsts līdzekļi.

                     (112)

                     OSE 100 % apmērā pieder Grieķijas valstij. Tāpēc tas noteikti ir publisks uzņēmums Komisijas Direktīvas 2006/111/EK (30) 2. panta b) punkta nozīmē. Tā kā OSE ir publisks uzņēmums, tā resursus veido valsts resursi.

                     (113)

                     Attiecībā uz attiecināmību Tiesa spriedumā lietā Stardust Marine atzina, ka fakts, ka valsts vai valsts struktūrvienība ir vienīgais vai lielākais uzņēmuma akcionārs, ir nepietiekams, lai konstatētu, ka šā uzņēmuma līdzekļu nodošana ir attiecināma uz publiskajiem akcionāriem (31). Kā uzskata Tiesa, pat ja valsts ir situācijā, kad tā vada publisku uzņēmumu un tai ir izšķiroša ietekme uz uzņēmuma darbību, faktisku šīs vadības īstenošanu noteiktā gadījumā nevar automātiski pieņemt, jo publisks uzņēmums var darboties arī vairāk vai mazāk neatkarīgi, un to nosaka publiskam uzņēmumam valsts piešķirtās autonomijas līmenis.

                     (114)

                     Komisija ievēro, ka parāda anulēšanu veiks OSE, pamatojoties uz Starpministriju lēmumu, ar kuru uzņēmumam ir uzdots anulēt TRAINOSE parādus.

                     (115)

                     Ņemot vērā iepriekšminēto, Komisija uzskata, ka parāda anulēšana ietver valsts resursu izmantošanu, par ko lemj Grieķijas valsts un kas ir attiecināms uz Grieķijas valsti.

               7.1.2.2.   Ekonomiska priekšrocība

                     (116)

                     Priekšrocība Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē ir ikviens saimnieciskais labums, ko uzņēmums nebūtu guvis parastos tirgus apstākļos, t. i., bez valsts iejaukšanās (32). Svarīga ir tikai pasākuma ietekme uz uzņēmumu, nevis valsts iejaukšanās iemesls vai mērķis (33).

                     (117)

                     Šajā gadījumā Grieķija atcels parādus EUR 748,6 miljonu apmērā, kas ir tieši saistīti ar TRAINOSE darbību dzelzceļa nozarē. Neviens saprātīgs tirgus ekonomikas dalībnieks neanulētu tik liela apmēra saistības bez jebkādas atlīdzības. Atbrīvojot TRAINOSE no juridiskā pienākuma apkalpot un beigās arī samaksāt šo parādu, minētais pasākums reāli nodrošinās TRAINOSE papildu līdzekļus, kurus tas var izmantot savām komercdarbībām un/vai ieguldījumiem un lai uzlabotu savus finanšu rādītājus, kas savukārt potenciāli var samazināt turpmākās aizņemšanās izmaksas un/vai uzlabot piekļuvi tirgus finansējumam. Parādu anulēšana tādējādi ir iespēja nodrošināt TRAINOSE ekonomisku priekšrocību, kas tam citādi tirgus apstākļos nebūtu pieejama.

                     (118)

                     Grieķija apgalvoja, ka TRAINOSE parādu OSE anulēšana ietver kompensāciju par SPS pildīšanu.

                     (119)

                     Attiecībā uz ekonomiskas priekšrocības piešķiršanu, izmantojot izmaksu kompensāciju par SPS pildīšanu, Tiesa Altmark spriedumā skaidri paudusi, ka priekšrocības piešķiršanu var izslēgt, ja kumulatīvi tiek izpildīti šādi četri nosacījumi (34):

                                 a)

                                 pirmkārt, saņēmējam uzņēmumam ir faktiski jābūt sabiedrisko pakalpojumu saistībām, un šīm saistībām ir jābūt skaidri definētām;

                                 b)

                                 otrkārt, parametriem, uz kuru pamata aprēķināta kompensācija, ir jābūt iepriekš noteiktiem objektīvā un pārredzamā veidā;

                                 c)

                                 treškārt, kompensācija nedrīkst pārsniegt summu, kas nepieciešama, lai nosegtu visus vai daļu izdevumu, kas radušies, pildot sabiedrisko pakalpojumu saistības, ņemot vērā atbilstošos rēķinus [ieņēmumus] un saprātīgu peļņu saistībā ar šo saistību izpildi;

                                 d)

                                 ceturtkārt, ja uzņēmums sabiedrisko pakalpojumu saistību izpildei nav izvēlēts publiskā iepirkuma procedūrā, kas ļautu izvēlēties pretendentu, kurš spēj šos pakalpojumus piedāvāt par sabiedrībai viszemākajām izmaksām, nepieciešamās kompensācijas apjoms jānosaka, pamatojoties uz to izmaksu analīzi, kādas, pildot šīs saistības, rastos tipiskam uzņēmumam, kas ir labi vadīts un adekvāti nodrošināts ar līdzekļiem, lai spētu izpildīt sabiedrisko pakalpojumu saistības, ņemot vērā attiecīgos ieņēmumus un paredzot saprātīgu peļņu no šo saistību izpildes.

                     (120)

                     Komisija vispirms piezīmē, ka Grieķija vēl nav iesniegusi nevienu pilnvarojuma aktu attiecībā uz pārskatāmo periodu (t. i., 2007.–2010. gadu). Grieķijas likuma Nr. 674/1970 7. pantā ir dota atsauce tikai uz operatora iespēju pieprasīt finanšu nolīguma noslēgšanu gadījumā, ja jaunu maršrutu vai esošo maršrutu apkalpošanas pienākums tiek uzlikts obligātā veidā un ja tā rezultātā rodas vai tiek turpināta zaudējumus nesoša aktivitāte. Tāpat saskaņā ar Grieķijas likuma Nr. 674/1970 20. pantu jebkurus zaudējumus, kas rodas no pienākuma sniegt pakalpojumus par konkrētu cenu, regulē ar finanšu nolīgumu. Saskaņā ar Grieķijas likuma Nr. 674/1970 18. pantu tāds finanšu nolīgums arī regulē finanšu attiecības starp dzelzceļa operatoru (tolaik OSE) un Grieķijas valsti un satur noteikumus un nosacījumus attiecībā uz kompensāciju, kas jāizmaksā, lai segtu iespējamos ekspluatācijas zaudējumus periodā, kas nepārsniedz 13 gadus no minētā nolīguma ratifikācijas. Kā apstiprināja Grieķija, šāds nolīgums starp operatoru un Grieķijas valsti par pārskatāmo periodu netika noslēgts. Tātad TRAINOSE nebija skaidri definētu sabiedrisko pakalpojumu saistību, kas būtu jāpilda un par kurām būtu jāsaņem kompensācija par apskatāmo periodu no 2007. līdz 2010. gadam. Tāpēc 1. pasākums nav saderīgs ar pirmo Altmark nosacījumu.

                     (121)

                     Otrkārt, pat ja saskaņā ar Grieķijas likumu Nr. 2671/1998 dzelzceļa operatoram (tolaik joprojām OSE) būtu pilnvarojums pildīt SPS un ekspluatēt konkrētus maršrutus par konkrētu cenu, Grieķijas valsts saistības izmaksāt kompensāciju dzelzceļa operatoram beidzās 2007. gada 31. decembrī, kā tas skaidri noteikts Likuma 9.5. pantā.

                     (122)

                     Treškārt, Komisija ievēro, ka iepriekš nebija noteikti kompensācijas parametri. Paredzētā kompensācija ir balstīta tikai uz ex post aprēķinu, pamatojoties uz TRAINOSE finanšu novērtējumu pēc uzņēmuma pārstrukturēšanas. Komisija tāpēc secina, ka parametri, uz kuriem pamatojoties, Grieķija aprēķināja, kā tiek apgalvots, nepietiekamo kompensāciju, nebija noteikti pirms tam un tāpēc 1. pasākums nav saderīgs arī ar otro Altmark nosacījumu.

                     (123)

                     Ņemot vērā Altmark nosacījumu kumulatīvo raksturu, Komisijai nav jāpārbauda, vai divi pārējie nosacījumi šajā lietā ir izpildīti.

                     (124)

                     Tāpēc tiek secināts, ka Grieķijas lēmums atcelt TRAINOSE saistības piešķirs šim uzņēmumam ekonomisku priekšrocību Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē.

               7.1.2.3.   Selektivitāte

                     (125)

                     Lai valsts pasākums iekļautos Līguma 107. panta 1. punkta piemērošanas jomā, tam jārada labvēlīgi apstākļi “noteiktiem uzņēmumiem vai noteiktiem ražojumiem”. Tādējādi jēdziens “valsts atbalsts” ietver tikai tos pasākumus uzņēmumu labā, kas nodrošina priekšrocību selektīvā veidā. Tā kā no parāda anulēšanas labumu gūs tikai TRAINOSE un šis pasākums nav pieejams citiem Grieķijas uzņēmumiem kā daļa no kopīga ekonomikas politikas pasākuma, tas ir selektīvs Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē.

               7.1.2.4.   Konkurences izkropļojumi un ietekme uz tirdzniecību

                     (126)

                     Komisijai ir jāanalizē tas, vai pasākums rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus un var ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. Ir pieņēmums, ka pastāv konkurences izkropļojumi Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē, ja valsts piešķir finansiālu priekšrocību uzņēmumam liberalizētā nozarē, kur pastāv vai varētu pastāvēt konkurence (35).

                     (127)

                     Ja dalībvalsts piešķirtais atbalsts nostiprina uzņēmuma stāvokli salīdzinājumā ar citiem uzņēmumiem, kas konkurē Savienības iekšējā tirgū, ir jāuzskata, ka šāds atbalsts ir ietekmējis tirdzniecību (36). Ir pietiekami, ka atbalsta saņēmējs konkurē ar citiem uzņēmumiem tirgos, kuri ir atvērti konkurencei (37).

                     (128)

                     ES dzelzceļa kravu pārvadājumu tirgus pirmo reizi tika atvērts konkurencei Eiropas mēroga dzelzceļa kravas pārvadājumu tīklā 2003. gada 15. martā, pieņemot pirmo dzelzceļa nozares tiesību aktu kopumu (38). Ar otro dzelzceļa nozares tiesību aktu kopumu 2006. gada 1. janvārī liberalizēja visus starptautiskos kravu pārvadājumus un no 2007. gada 1. janvāra – valsts dzelzceļa kravu pārvadājumus (39). Tomēr vairākas dalībvalstis vienpusēji liberalizēja savu valsts tirgu pirms šā datuma.

                     (129)

                     Attiecībā uz pasažieru pārvadājumiem no 2010. gada 1. janvāra ar trešo dzelzceļa nozares tiesību aktu kopumu tika atvērts starptautisko pasažieru pārvadājumu tirgus (40). Tā kā tas attiecas tikai uz starptautiskiem pakalpojumiem, tas neietver labuma guvēju darbības šajos maršrutos. Pie jebkuras likmes, kā noteikusi Tiesa Altmark spriedumā, tas, ka pārvadājumu uzņēmums darbojas tikai vienā dalībvalstī, neizslēdz iespēju, ka atbalsts varētu izkropļot tirdzniecību Savienībā (41). Šajā saistībā ir jānorāda, ka kopš 1995. gada vairākas dalībvalstis ir vienpusēji atvērušas savu dzelzceļa pasažieru pārvadājumu tirgu un ka dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumam piešķirta priekšrocība vienā dalībvalstī var samazināt konkurenta no citas dalībvalsts iespēju tirgoties šajā ģeogrāfiskajā tirgū.

                     (130)

                     Šajā gadījumā TRAINOSE sniedz pakalpojumus, konkurējot ar citiem uzņēmumiem, kas sniedz transporta pakalpojumus savos iekšējos tirgos, un daži no šiem pakalpojumiem ir pārrobežu. Tāpēc selektīvā ekonomiskā priekšrocība, kas piešķirta, izmantojot plānoto parādu anulēšanu par labu TRAINOSE, stiprina tā ekonomisko pozīciju, jo tā rezultātā dzelzceļa operators atbrīvosies no parādiem, kas radušies laikā no 2007. līdz 2010. gadam Attiecīgi TRAINOSE sniegs dzelzceļa transporta pakalpojumus iekšējā tirgū, neuzņemoties visas saistītās ieguldījumu un/vai ekspluatācijas izmaksas pagātnē.

                     (131)

                     Komisija secina, ka pasākums radīs vai draud radīt konkurences izkropļojumus iekšējā tirgū un iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm.

               7.1.2.5.   Secinājums

                     (132)

                     Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka parādu anulēšana, ko plāno īstenot Grieķija, ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē.

               7.1.3.   2. pasākums – kapitāla palielināšana

         7.1.3.1.   Valsts līdzekļi un attiecināmība uz valsti

                     (133)

                     Kā minēts 109. apsvērumā, lai attiecīgais pasākums būtu valsts atbalsts, tam ir jābūt finansētam no valsts līdzekļiem un lēmumam īstenot pasākumu ir jābūt attiecināmam uz valsti.

                     (134)

                     Kapitāla palielināšana tika finansēta tieši no Grieķijas valsts budžeta, un par to lēma Publisko uzņēmumu un organizāciju starpministriju komiteja – komiteja, kas pārstāv Grieķijas centrālās iestādes.

                     (135)

                     Tāpēc kapitāla palielināšana ietvēra valsts resursu izmantošanu, par ko lemj Grieķijas valsts un kas attiecas uz Grieķijas valsti.

               7.1.3.2.   Ekonomiska priekšrocība

                     (136)

                     Grieķija apgalvoja, ka kapitāla palielināšana neietver nekādas nepamatotas ekonomiskas priekšrocības TRAINOSE, jo jebkurš privāts ieguldītājs situācijā, kas līdzīga Grieķijas situācijai, būtu izvēlējies turpmāk ieguldīt uzņēmumā, lai saglabātu tā esošo ieguldījumu, nevis būtu tiecies likvidēt uzņēmumu. Grieķija sagaidīja, ka kapitāla palielināšana, kas noveda pie TRAINOSE pārstrukturēšanas un kam sekos tā privatizācija, ļaus tam atgūt lielāko daļu ieguldījuma un izvairīties no negatīvām sekām attiecībā uz OSE.

                     (137)

                     Lai noteiktu, vai Grieķijas ieguldījums ir uzskatāms par priekšrocību TRAINOSE, ir jānovērtē, vai līdzīgos apstākļos līdzīga lieluma privātais ieguldītājs, kas darbojas normālos tirgus ekonomikas apstākļos (tirgus ekonomikas dalībnieks, “TED” princips), būtu bijis ieinteresēts veikt attiecīgo ieguldījumu (42).

                     (138)

                     Grieķija apgalvoja, ka tās lēmums iepludināt kapitālu TRAINOSE bija pieņemts ar mērķi izvairīties no vienīgā Grieķijas dzelzceļa operatora sabrukuma un no jebkādas negatīvas sekundārās ietekmes uz Grieķijas tautsaimniecību kopumā.

                     (139)

                     Tomēr tirgus ekonomikas dalībnieka kritērijs būtu jāpiemēro, abstrahējoties no visiem apsvērumiem, kas saistīti tikai ar dalībvalsts kā valsts varas lomu (piem., sociālās, reģionālās vai nozaru politikas apsvērumiem) (43). Citiem vārdiem sakot, ja valsts iejaukšanās notikusi valsts politikas iemeslu dēļ, piemēram, tādu iemeslu dēļ kā sociālā vai reģionu attīstība, kas palielina zaudējumus vai samazina ieguldījuma peļņu, valsts uzvedība, lai gan ir racionāla no valsts politikas perspektīvas, vienlaicīgi var iekļaut apsvērumus, kādus tirgus ekonomikas dalībnieks parasti neapsvērtu vai pat noraidītu, ja tie samazinātu ieguldījuma gaidāmo peļņu. Tāpēc Komisija uzskata, ka tirgus ekonomikas dalībnieka testa attiecībā uz kapitāla palielināšanu dēļ nav jāņem vērā negatīvā sekundārā ietekme uz Grieķijas tautsaimniecību vai fakts, ka TRAINOSE ir vienīgais dzelzceļa operators Grieķijā.

                     (140)

                     Grieķija tālāk apgalvoja, ka jau 2009. gadā bija plānots pārstrukturēt TRAINOSE ar mērķi to privatizēt un tāpēc varēja gaidīt pieņemamu peļņu no iepludinātā kapitāla saprātīgā laika periodā. Grieķija papildus uzsvēra, ka īslaicīgi zemākie ienākumi būtu pieņemami esošam investoram.

                     (141)

                     Novērtējums par to, vai valsts iejaukšanās atbilst tirgus apstākļiem, ir jāveic ex ante perspektīvā, ņemot vērā informāciju, kas bija pieejama laikā, kad tika lemts par minēto iejaukšanos (44). Ikviens piesardzīgs tirgus ekonomikas dalībnieks parasti pats veiktu projekta stratēģijas un finansiālo izredžu ex ante novērtējumu (45). Attiecīgi nepietiek ar ex post ekonomiskiem novērtējumiem, no kuriem tiek izdarīts retrospektīvs konstatējums, ka attiecīgās dalībvalsts veiktais ieguldījums patiešām ir bijis rentabls (46).

                     (142)

                     Ekonomiskajam novērtējumam uz vispārēji pieņemta standarta novērtēšanas metodes pamata (47) ir jābalstās uz objektīviem, pārbaudāmiem un uzticamiem pieejamajiem datiem (48), kuriem ir jābūt pietiekami detalizētiem un jāatspoguļo ekonomiskā situācija laikā, kad tika lemts par darījumu, ņemot vērā riska līmeni un nākotnes izredzes. Vispārpieņemta standartmetode (gada) peļņas no ieguldījumiem noteikšanai ir iekšējās peļņas normas (IRR) aprēķins (49). Ieguldījumu lēmumu var vērtēt arī pēc neto pašreizējās vērtības (NPV) (50), kas vairumā gadījumu dod IRR aprēķinam līdzvērtīgus rezultātus.

                     (143)

                     Pirms Publisko uzņēmumu un organizāciju starpministriju komiteja 2009. gadā pieņēma lēmumu iepludināt kapitālu EUR 60 miljonu apmērā, Grieķija nebija veikusi nekādu sagaidāmās peļņas rentabilitātes novērtējumu, izmantojot kādu no vispārīgi pieņemtām standarta novērtējumu metodēm vai kādu citu metodi. Grieķija nesniedza nekādus faktiskos pierādījumus, kas parādītu jebkādu nākotnes rentabilitāti akcionāram, kurš atbalstītu lēmumu iepludināt kapitālu TRAINOSE. Nekādi dokumenti neparāda nekādu paskaidrojumu vai aprēķinu kapitāla kompensācijai TRAINOSE akcionāram vai vērtības palielinājumu Grieķijas līdzdalībai kapitālā pēc kapitāla iepludināšanas. Komisija ievēro, ka TRAINOSE peļņas un zaudējumu prognozes tik tikko parāda, ka uzņēmums sagaidīja rentabilitātes atgūšanu no 2011. gada. Un pat sagaidāmā uzkrātā rentabilitāte līdz 2013. gadam (EUR 14 miljonu apmērā) ir nepietiekama, lai kompensētu sagaidāmos TRAINOSE zaudējumus 2011. gadā (EUR –165 miljoni).

                     (144)

                     Turklāt Grieķija ne novērtēja TRAINOSE privatizācijas prognozes, ne arī kvantitatīvi izteica gaidāmo peļņu privatizācijas rezultātā. Komisija atzīmē, ka laikā, kad tika neatsaucami nolemts par kapitāla palielināšanu (proti, 2009. gadā), bija tikai samērā neskaidri uzņēmuma privatizācijas plāni, bet vēl nebija publicēts privatizācijas pilnvarojums, nebija iesniegti saistoši priekšlikumi un joprojām nebija skaidrs, vai privatizācija vispār būs veiksmīga. TRAINOSE kļuva par daļu no Grieķijas Privatizācijas programmas tikai 2010. gadā (51), un tikai 2013. gadā Grieķija patiešām nolēma uzsākt uzņēmuma privatizāciju (52). Tomēr neviens ieguldītājs neiesniedza saistošu piedāvājumu un privatizācijas process bija jāuzsāk no jauna 2016. gadā, un tas noveda pie gaidītās privatizācijas 2017. gadā.

                     (145)

                     Fakts, ka attiecīgajai publiskajai iestādei iepriekš bijusi ekonomiska ietekme uz uzņēmumu, jāņem vērā apsvērumos, novērtējot, vai darījums atbilst tirgus apstākļiem (53). Iepriekšējie riska darījumi ir jāņem vērā hipotētiskajos scenārijos, kurus izmanto tirgus ekonomikas ieguldītāja kritērija piemērošanā. Piemēram, ja runa ir par pašu kapitāla vai parādsaistību pasākumu, kas veikts par labu publiskam uzņēmumam, šāda ieguldījuma sagaidāmā peļņa būtu jāsalīdzina ar sagaidāmo peļņu hipotētiskajā komercsabiedrības likvidācijas scenārijā. Ja likvidācija nodrošina lielāku peļņu vai mazākus zaudējumus, piesardzīgs tirgus ekonomikas dalībnieks izvēlētos šo variantu (54).

                     (146)

                     Grieķija pirms kapitāla palielināšanas iepriekš nebija novērtējusi peļņas prognozes no hipotētiskas TRAINOSE likvidācijas viedokļa. Komisija ievēro, ka 2008. gada 31. decembrīTRAINOSE aktīvu uzskaites vērtība sasniedza EUR 104 miljonus, savukārt tā parādu vērtība sasniedza EUR 376 miljonus. Tāpēc Grieķija kā TRAINOSE akcionārs hipotētiskā likvidācijas scenārijā, visticamāk, negūtu nekādu peļņu. Tiek attiecīgi secināts, ka Grieķijai likumīgi nebūtu nekādu citu saistību, kā vien savu akciju zaudēšana, neveicot nekādus papildu ieguldījumus uzņēmumā.

                     (147)

                     Neņemot vērā sociālo un politisko spiedienu, kas izrietētu no lēmuma ļaut TRAINOSE uzsākt likvidācijas procedūru, Komisija saglabā uzskatu, ka tirgus ekonomikas dalībnieka izmaksu līdzīgā situācijā nebūtu, jo Grieķijas valsts ir vienīgais TRAINOSE akcionārs. Šajos apstākļos kapitāla palielinājums varēja arī ietvert tādus zaudējumus Grieķijas valstij, kuriem tirgus ekonomikas dalībnieks nekad nebūtu piekritis.

                     (148)

                     Tāpēc Komisija uzskata, ka lēmums palielināt TRAINOSE kapitālu par EUR 60 miljoniem sniedza ekonomisku priekšrocību TRAINOSE, kuru tas nebūtu ieguvis normālos tirgus apstākļos.

               7.1.3.3.   Selektivitāte

                     (149)

                     Kapitāla palielināšana sniedza labumu tikai TRAINOSE un nebija daļa no plašāka vispārīgas ekonomikas politikas pasākuma, kas būtu pieejams Grieķijas uzņēmumiem. Tātad tas ir selektīvs Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē.

               7.1.3.4.   Konkurences izkropļojumi un ietekme uz tirdzniecību

                     (150)

                     Ņemot vērā 7.1.2.4. iedaļā izklāstītos iemeslus, kapitāla palielināšana radīja vai draudēja radīt konkurences izkropļojumus un iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm.

               7.1.3.5.   Secinājums

                     (151)

                     Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka kapitāla palielināšana par EUR 60 miljoniem, ko Grieķija īstenoja 2009. gadā, ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē.

               7.1.4.   3. pasākums – ikgadējas dotācijas TRAINOSE laikā no 2011. līdz 2013. gadam

         7.1.4.1.   Valsts līdzekļi un attiecināmība uz valsti

                     (152)

                     Ikgadējās dotācijas TRAINOSE laikposmā no 2011. līdz 2013. gadam tika piešķirtas tieši no Grieķijas valsts budžeta, tāpēc pasākums ietver valsts resursu izmantošanu, par ko arī bija lēmusi valsts un kas attiecīgi ir uz to attiecināms.

               7.1.4.2.   Ekonomiska priekšrocība

                     (153)

                     Grieķija apgalvoja, ka ikgadējās dotācijas TRAINOSE laikposmā no 2011. līdz 2013. gadam ietver kompensāciju par SPS pildīšanu.

                     (154)

                     Atbilstoši Tiesas sniegtajam ieteikumam Altmark spriedumā (55) Komisija piebilst, ka SPS nolīgums periodā no 2011. līdz 2013. gadam nebija noslēgts atklāta piedāvājumu konkursa rezultātā.

                     (155)

                     Kad SPS nav izstrādātas, pamatojoties uz piedāvājumu konkursa procedūru, kompensācijas apjoms tiek noteikts, pamatojoties uz to izmaksu analīzi, kādas, pildot šīs saistības, rastos tipiskam uzņēmumam, kurš sekmīgi darbojas un kuram ir nepieciešamie līdzekļi, lai atbilstu noteiktajām sabiedrisko pakalpojumu prasībām, ņemot vērā attiecīgos ieņēmumus un saprātīgu peļņu, kas gūta, pildot šīs saistības.

                     (156)

                     Komisija piezīmē, ka laikā, kad 2011. gadā tika noslēgts SPS nolīgums, TRAINOSE jau saskārās ar finanšu grūtībām un tā izmaksas nevarēja būt izsvērtas tipiska, labi pārvaldīta un sabiedrisko pakalpojumu prasībām pietiekami nodrošināta uzņēmuma izmaksas. SPS kompensācija par laiku no 2011. līdz 2013. gadam tika balstīta uz TRAINOSE pārstrukturēšanas plāna aplēsēm, bez tipiska, labi pārvaldīta un sabiedrisko pakalpojumu prasībām pietiekami nodrošināta uzņēmuma izmaksu hipotētiska novērtējuma. Tāpēc Komisija uzskata, ka šis kritērijs nav izpildīts.

                     (157)

                     Ņemot vērā Altmark nosacījumu kumulatīvo raksturu, nav jāpārbauda, vai šajā lietā ir izpildīti trīs pārējie Altmark nosacījumi.

                     (158)

                     Tāpēc Komisija secina, ka dotācijas TRAINOSE periodā no 2011. līdz 2013. gadam sniedz ekonomisku priekšrocību TRAINOSE Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē.

               7.1.4.3.   Selektivitāte

                     (159)

                     Ikgadējās dotācijas laikposmā no 2011. līdz 2013. gadam tika piešķirtas par labu tikai TRAINOSE un tāpēc bija selektīvas Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē.

               7.1.4.4.   Konkurences izkropļojumi un ietekme uz tirdzniecību

                     (160)

                     Ņemot vērā 7.1.2.4. iedaļā izklāstītos iemeslus, dotācijas radīja vai draudēja radīt konkurences izkropļojumus un arī iespaidoja tirdzniecību starp dalībvalstīm.

               7.1.4.5.   Secinājums

                     (161)

                     Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka ikgadējās dotācijas, ko Grieķija piešķīra laikā no 2011. gada līdz 2013. gadam, ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē.

               7.1.5.   4. pasākums – TRAINOSE darbinieku norīkošana darbā pie citiem publiskā sektora darba devējiem

         7.1.5.1.   Valsts līdzekļi un attiecināmība uz valsti

                     (162)

                        TRAINOSE darbinieku norīkošanas shēma izriet no Grieķijas likuma Nr. 3891/2010. Tā paredz TRAINOSE darbinieku norīkošanu darbā pie citiem publiskā sektora darba devējiem, piemēram, ministrijās vai pašvaldībās, kas tos atalgos no saviem valsts resursiem.

                     (163)

                     Tāpēc pasākums ietver valsts resursu izmantošanu, par ko arī lēma Grieķijas valsts, un tas ir attiecināms uz Grieķijas valsti.

               7.1.5.2.   Ekonomiska priekšrocība

                     (164)

                     Saskaņā ar Grieķijas sniegto informāciju darbaspēka samazinājums, norīkojot darbiniekus darbā pie citiem darba devējiem, nedod TRAINOSE nekādu priekšrocību, jo ir jāuzskata par vienreizēju kompensāciju par strukturālo neizdevīgo stāvokli, kurā TRAINOSE joprojām turpina atrasties attiecībā uz palikušajiem darbiniekiem.

                     (165)

                     Alternatīvi, lai kvantitatīvi noteiktu iespējamās priekšrocības, kas rodas no darbinieku norīkošanas, Grieķija iesniedza konsultanta sagatavotu pētījumu. Saskaņā ar pētījumu priekšrocības apmērs ir starpība starp “normālajām” brīvprātīgās pensionēšanās shēmas izmaksām, ko uzņemtos privāts uzņēmums, un hipotētiskajām TRAINOSE darbinieku brīvprātīgās pensionēšanās shēmas izmaksām. Šo pēdējo minēto apmērs būtu EUR 120 miljoni. Tomēr Grieķija argumentē, ka no hipotētiskajām brīvprātīgās pensionēšanās shēmas izmaksām jāatņem “pārmērīgās izmaksas”, kuras uzņēmumam rada TRAINOSE darbinieku gandrīz valsts ierēdņu statuss, gan attiecībā uz norīkotajiem, gan palikušajiem 904 darbiniekiem. Saskaņā ar Grieķijas sniegto informāciju “patiesās” priekšrocības apmērs no darbinieku nodošanas ir EUR 37 miljoni.

                     (166)

                     Komisija atzīmē, ka priekšrocība pastāv, ja uzņēmuma finanšu stāvoklis uzlabojas valsts tādas iejaukšanās rezultātā, kuras nosacījumi atšķiras no parastajiem tirgus nosacījumiem (56). Šajā izpratnē no valsts atbalsta jēdziena skatupunkta nozīme ir ne vien pozitīvu ekonomisku priekšrocību piešķiršanai, bet par priekšrocību var tikt uzskatīta arī saimnieciska rakstura izdevumu samazināšana. Tajā ietilpst jebkāds to izdevumu samazinājums, kurus parasti sedz no uzņēmuma budžeta (57). Jāpārbauda, vai uzņēmuma finanšu stāvoklis pēc valsts pasākuma īstenošanas ir uzlabojies salīdzinājumā ar finanšu stāvokli, kāds uzņēmumam būtu bijis, ja pasākums nebūtu veikts (58).

                     (167)

                     Tāpēc ir jānovērtē, vai TRAINOSE darbinieku norīkošana atbilst atbrīvošanai no neizdevīga strukturāla stāvokļa, ar ko TRAINOSE turpinātu saskarties konkrētā pasākuma trūkuma gadījumā.

                     (168)

                     Komisija piebilst, ka TRAINOSE saskārās ar situāciju, kad ir pārāk liels darbinieku skaits. Normālos tirgus apstākļos uzņēmumam būtu jāizveido brīvprātīgās pensionēšanās shēma, lai iedrošinātu darbiniekus doties pensijā. Kā argumentē Grieķija, TRAINOSE tomēr nebija līdzekļu šādas shēmas īstenošanai, tāpēc Grieķijas valsts noteica shēmu darbinieku norīkošanai darbā pie citiem publiskā sektora darba devējiem.

                     (169)

                     Tāpat nevar tikt pieņemts arguments, ka pasākums nerada priekšrocību TRAINOSE, jo tā ir kompensācija par konkrētiem zaudējumiem, ko šis uzņēmums ir mantojis no iepriekšējo darba koplīgumu saistībām. TRAINOSE darbinieku norīkošanas rezultātā ir samazinājušās personāla izmaksas, kas būtu jāmaksā TRAINOSE un kas veido normālas uzņēmuma izmaksas, pat ja šīs izmaksas rodas no TRAINOSE darbinieku īpašā statusa un bija augstākas nekā tiem darba ņēmējiem, kuriem nebija līdzvērtīga statusa (59).

                     (170)

                     Turklāt TRAINOSE finansiālās priekšrocības, kas izriet no zemākām personāla izmaksām, pateicoties vairāku darbinieku norīkošanai darbā pie citiem publiskā sektora darba devējiem, nevar salīdzināt ar trūkumiem, kā tika apgalvots, kas rodas no TRAINOSE darbinieku gandrīz valsts ierēdņa statusa saskaņā ar koplīgumiem.

                     (171)

                     Lai atbildētu uz Grieķijas izklāstītajiem argumentiem attiecībā uz šķietamajiem zaudējumiem, ko uzņēmumam TRAINOSE rada tā darbinieku gandrīz valsts ierēdņa statuss, var izteikt trīs apsvērumus. Pirmkārt, TRAINOSE, pilnībā atverot Grieķijas dzelzceļa tirgu konkurencei, uzturēja un turpina uzturēt apmācītu un kompetentu personālu, bez kura tā tirgus pozīciju nevarētu noturēt. Otrkārt, kā uzsver Grieķija, saskaņā ar jauno kolektīvo nodarbinātības nolīgumu tika atcelti vairāki TRAINOSE darbinieku saņemtie labumi un tika pieņemti pasākumi, lai samazinātu TRAINOSE pašreizējā personāla izmaksas. Treškārt, pašlaik Grieķijā nav aktīvu citu dzelzceļa operatoru un Grieķijas veikto vispārējo salīdzinājumu ar citiem privātā sektora darbiniekiem ar līdzīgu darba pieredzi nevar uzskatīt par derīgu kritēriju, ņemot vērā TRAINOSE personāla specifiskumu.

                     (172)

                     Ņemot vērā iepriekš minētos nosacījumus, izmaksas, kas saistītas ar priekšrocībām, kuras izriet no minētā likuma, šķiet parastas izmaksas, kas ir jāuzņemas jebkuram uzņēmumam. Tāpēc atbrīvojums no šādām izmaksām, norīkojot darbiniekus darbā pie citiem darba devējiem, nāk par labu TRAINOSE Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē.

               7.1.5.3.   Selektivitāte

                     (173)

                     Darbinieku norīkošana darbā pie citiem darba devējiem radīja priekšrocību tikai TRAINOSE un tāpēc ir selektīvs pasākums Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē.

               7.1.5.4.   Konkurences izkropļojumi un ietekme uz tirdzniecību

                     (174)

                     Ņemot vērā 7.1.2.4. iedaļā izklāstītos iemeslus, darbinieku norīkošana radīja vai draudēja radīt konkurences izkropļojumus un iespaidoja arī tirdzniecību starp dalībvalstīm.

               7.1.5.5.   Secinājums

                     (175)

                     Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka TRAINOSE darbinieku norīkošana darbā pie citiem publiskā sektora darba devējiem laikā no 2011. gada līdz 2013. gadam ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē.

               7.1.6.   5. pasākums – pakalpojumu līmeņa nolīgumi starp TRAINOSE un OSE

         7.1.6.1.   Ekonomiska priekšrocība

                     (176)

                     Kā minēts lēmuma par procedūras sākšanu 3.5.5. iedaļā, Komisija izteica šaubas par to, vai pakalpojumu līmeņa nolīgumi starp TRAINOSE un OSE bija noslēgti saskaņā ar tirgus nosacījumiem.

                     (177)

                     Grieķija savā atbildē attiecībā uz lēmumu par procedūras sākšanu sniedza papildu skaidrojumus par metodi, ar kuru tika noteiktas maksas par pakalpojumiem, kas detalizēti noteikti dažādos pakalpojumu līmeņa nolīgumos starp TRAINOSE un OSE. Kā minēts 72. apsvērumā, Grieķija apgalvoja, ka saskaņā ar trijotnes ieteikumiem pakalpojumu līmeņa nolīgumi tika noslēgti saskaņā ar tirgus nosacījumiem un tāpēc tie nesniedza TRAINOSE nekādas ekonomiskās priekšrocības.

                     (178)

                     Tāpēc jāpārbauda, vai starp TRAINOSE un OSE noslēgto nolīgumu noteikumi un nosacījumi sniedz ekonomiskas priekšrocības TRAINOSE, kas TRAINOSE nebūtu pieejamas normālos tirgus apstākļos (60). Šajā nolūkā Komisijai jānovērtē, vai hipotētisks tirgus ekonomikas dalībnieks situācijā, kas līdzvērtīga OSE, ņemot vērā aktuālajā brīdī pieejamo informāciju un attīstības prognozes, noslēgtu attiecīgo pakalpojumu līmeņa nolīgumus uz tādiem pašiem noteikumiem un nosacījumiem (61).

                     (179)

                     Pakalpojumu līmeņa nolīgumi netika noslēgti konkurējoša, pārredzama, nediskriminējoša un beznosacījumu piedāvājumu konkursa rezultātā, kas būtu sniedzis tiešus un specifiskus pierādījumus atbilstībai tirgus apstākļiem. Trijotne ieteica noslēgt pakalpojumu līmeņa nolīgumus, lai formalizētu jau pastāvošās komerciālās attiecības ar OSE, kas aktuālajā brīdī bija ne vien infrastruktūras pārvaldnieks, bet arī ritošā sastāva un tehniskās apkopes pakalpojumu, apmācības pakalpojumu, biroju un autobusu nodrošinātājs uzņēmumam TRAINOSE. Laikā, kad tika slēgti pakalpojumu līmeņa nolīgumi, TRAINOSE bija vienīgais dzelzceļa operators Grieķijā. TRAINOSE bija arī atkarīgs no daudziem pakalpojumiem, kurus nodrošināja OSE.

                     (180)

                     Fakts, ka pakalpojumu līmeņa nolīgumi netika noslēgti piedāvājumu konkursa rezultātā, nenozīmē, ka tie neatbilst tirgus nosacījumiem (62). Piedāvājumu konkursa gadījumā pakalpojumu līmeņa nolīgumu atbilstību tirgus nosacījumiem var novērtēt, izskatot noteikumus, kādos salīdzināmi privāti operatori salīdzināmās situācijās veiktu salīdzināmus darījumus (salīdzinošā novērtēšana) vai izmantojot citas novērtējuma metodes (63).

                     (181)

                     Lai identificētu piemērotu etalonu, īpaša uzmanība jāpievērš attiecīgajam operatoru veidam, konkrētajam darījumu tipam un attiecīgajam tirgum vai tirgiem. Ja ir notikušas būtiskas pārmaiņas ekonomikā, ļoti svarīgs ir arī darījumu veikšanas laiks. Kad nepieciešams, pieejamie etaloni var tikt pielāgoti atbilstoši īpašajām valsts darījuma iezīmēm (64). Salīdzinošās analīzes rezultāts bieži ir nevis viena precīza atsauces vērtība, bet gan iespējamo vērtību diapazons, kas iegūts, novērtējot salīdzināmu darījumu kopu.

               a)   Pakalpojumu līmeņa nolīgums par ritošā sastāva tehniskās apkopes pakalpojumiem

                     (182)

                     Komisija piebilst, ka cena par ritošā sastāva tehniskās apkopes pakalpojumu nodrošināšanu tika noteikta atkarībā no materiālu un rezerves daļu izmaksām, tehniskās apkopes personāla izmaksām un attiecīgajām administratīvajām izmaksām. Tātad pakalpojumu līmeņa nolīgumā noteiktā cena sedza visas izmaksas, kas saistītas ar OSE sniegtajiem tehniskās apkopes pakalpojumiem, tostarp arī attiecīgo administratīvo izmaksu daļu.

                     (183)

                     Galvenais tehniskās apkopes pakalpojumu sniegšanas izmaksu radītājs ir tehniskās apkopes personāla izmaksas. AMEL, uzņēmums, kas bija atbildīgs par Atēnu metro ekspluatāciju līdz 2010. gadam, bija vienīgais uzņēmums Grieķijā, kurš ir salīdzināms ar OSE, ņemot vērā sniegto pakalpojumu būtību un valdošos tirgus apstākļus. Pirms pakalpojumu līmeņa nolīguma noslēgšanas OSE maksāja savam tehniskās apkopes personālam vidējo algu EUR [25 000–50 000] gadā jeb EUR [20–40] stundā. Komisija piebilst, ka AMEL tehniskās apkopes tehniķu gada alga laikā, kad tika noslēgts pakalpojumu līmeņa nolīgums, bija no EUR [25–50 000] līdz EUR [25 000–50 000] atkarībā no pieredzes un nodarbinātības gadiem uzņēmumā, no tā izriet, ka AMEL tehniskās apkopes tehniķu vidējā gada alga bija EUR [25 000–50 000]. Attiecīgi vidējā OSE tehniskās apkopes personāla alga bija salīdzināma ar AMEL tehniskās apkopes tehniķu algu.

                     (184)

                     Komisija piezīmē, ka pēc Likuma Nr. 3899/2010 stāšanās spēkā OSE tehniskās apkopes personāla izmaksas vēl samazinājās par EUR [0–5] stundā, savukārt nolīgums ar TRAINOSE nebija pielāgots. Attiecīgi OSE peļņa sasniedz EUR [0–5] par tehniskās apkopes stundu, kas dod papildu peļņu OSE, kurš iegūst tirgus radītu peļņas normu [0–10] %.

                     (185)

                     Komisija papildus piebilst, ka pakalpojumu līmeņa nolīgums tika noslēgts uz diviem gadiem, un šis periods varētu tikt pagarināts par vēl vienu papildu gadu. Pakalpojumu līmeņa nolīgums ietver arī soda naudas par ritošā sastāva piegādes kavējumiem un par novēlotiem maksājumiem. Tas norāda, ka pakalpojumu līmeņa nolīgums tika sastādīts, ņemot vērā pušu komerciālo interešu apsvērumus, un tas nav slēpts mēģinājums izmantot OSE kā līdzekli salīdzinājumā ar tirgus apstākļiem nepamatotu priekšrocību piešķiršanai TRAINOSE.

                     (186)

                     Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, var uzskatīt, ka pakalpojumu līmeņa nolīgums par ritošā sastāva tehniskās apkopes pakalpojumiem varētu būt bijis noslēgts ar hipotētisku tirgus ekonomikas dalībnieku un tāpēc nedeva TRAINOSE nepamatotu ekonomisku priekšrocību.

               b)   Pakalpojumu līmeņa nolīgums par ritošā sastāva nomu

                     (187)

                     Komisija atzīmē, ka ritošā sastāva nomas izmaksas, kas izklāstītas pakalpojumu līmeņa nolīgumā, ir balstītas uz gada nolietojumu un attiecīgā ritošā sastāva finansēšanas izmaksām. Attiecīgi nolietojuma koeficients atspoguļo kopīgo finansējumu un atbilda [..] no vērtības, kas tika finansēta no uzņēmuma paša resursiem, un [..] no vērtības, kas tika finansēta no aizņēmumiem.

                     (188)

                     Komisija piebilst, ka nolietojuma faktors pilnībā atbilst Grieķijas S.A. uzņēmumu uzkrājumu grāmatvedības standartiem un ka OSE finanšu pārskatus katru gadu auditēja sertificēts ārējais auditors. Turklāt, tā kā OSE finanšu pārskati ir balstīti uz SFPS, OSE aktīvu reģistrā ierakstītā ritošā sastāva vērtība atbilst tā tirgus vērtībai.

                     (189)

                     Balstoties uz iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka pakalpojumu līmeņa nolīgums par ritošā sastāva nomu tika noslēgts saskaņā ar tirgus nosacījumiem un tādējādi nedeva TRAINOSE nepamatotu ekonomisku priekšrocību.

               c)   Pakalpojumu līmeņa nolīgums par personāla apmācību

                     (190)

                     Komisija piebilst, ka pirms pakalpojumu līmeņa nolīguma par personāla apmācību sastādīšanas TRAINOSE mēģināja salīdzināt apmācību izmaksas par stundu, ko iekasēja citi apmācību sniedzēji Grieķijā. Tā kā OSE ir vienīgais tehnisko apmācību sniedzējs vilcienu vadītājiem un attiecībā uz citiem ar dzelzceļu saistītiem tematiem, šis salīdzinājums par personāla apmācības izmaksām nebija tiešs.

                     (191)

                     Kā minēts 79. apsvērumā salīdzinājumam tika izvēlēti uzņēmumi LAEK un IEKEM TEE, jo tie sniedz ar apmācību saistītus pakalpojumus. Apmācību izmaksas stundā ir diapazonā no EUR [0–20] līdz EUR [20–40] – apmācībām, ko sniedz LAEK, un no EUR [0–15] līdz EUR [50–70] – apmācībām, ko sniedz IEKEM TEE.

                     (192)

                     Komisija uzskata, ka apmācību izmaksas, par ko vienojušās OSE un TRAINOSE, ir noteiktas tirgus cenu diapazonā un tāpēc personāla pakalpojumu līmeņa nolīgums par personāla apmācību ir noslēgts saskaņā ar tirgus nosacījumiem un nedod TRAINOSE nepamatotu priekšrocību. Apmācību izmaksas ir atkarīgas no apmācību programmas ietvaros noturēto apmācību stundu kopējā skaita, apmācību programmā apmācāmo dalībnieku skaita (minimums – piecas (5) personas) un vidējās apmācību programmas stundas izmaksām, kas par katru dalībnieku atkarībā no apmācību programmas dalībnieku skaita ir šādas:

                                 Dalībnieku skaits

                                 Vidējās stundas izmaksas, EUR

                                 5 ≤ X ≤ 10

                                 [20–40]

                                 10 ≤ X ≤ 15

                                 [20–40]

                                 15 < X

                                 [0–20]

               d)   Pakalpojumu līmeņa nolīgums par biroja nomu

                     (193)

                     Mēneša nomas maksa, kas paredzēta 2011. gadā noslēgtajā pakalpojumu līmeņa nolīgumā par biroja nomu, tika noteikta, pamatojoties uz neatkarīga nekustamā īpašuma vērtētāja ziņojumu 2005. gada beigās, un GAIAOSE to pielāgoja, lai ņemtu vērā ēkas un apkārtējās vides pašreizējo stāvokli un valdošos tirgus apstākļus.

                     (194)

                     2005. gada beigās novērtētā biroju nomas vērtība bija EUR [10–20] par m2. Ēka, kurā atrodas nomātie biroji, ir celta 1972. gadā un neatbilst modernas biroja infrastruktūras standartiem, jo tai trūkst atvērta plānojuma telpu un ir ļoti augsta kopējo zonu procentuālā attiecība (30 %). Pati ēka ir viduvējā stāvoklī, savukārt apkārtējā vide pēdējos gados ir pasliktinājusies, tostarp palielinoties arī kriminālajai aktivitātei.

                     (195)

                     Komisija piebilst, ka laikā, kad tika noslēgts pakalpojumu līmeņa nolīgums par biroja nomu, krīzes tuvošanās dēļ laikā no 2005. gada beigām līdz 2011. gadam biroju telpu nomāšanas pieprasījums nokritās pat par 30 % un tā rezultātā nomas maksas samazinājās. To apstiprināja privāta neatkarīga vērtētāja Eurobank Properties Services tirgus ziņojums, kurā tirgus nomas maksas ēkām ar līdzīgām raksturīgām pazīmēm tajā zonā, kurā atrodas biroji, tika ievietotas diapazonā no EUR 11 līdz EUR 14 par m2 2010. gada jūlijā, un tas atspoguļo 20 % samazinājumu salīdzinājumā ar 2009. gadu.

                     (196)

                     Ņemot vērā 193. un 194. apsvērumā minētos faktorus, mēneša nomas maksa tika pielāgota no EUR [10–20] par m2 2005. gadā līdz EUR [0–10] par m2 2011. gadā. Šis pielāgojums noveda pie [20–40] % liela samazinājuma, kas aptuveni atbilst cenu samazinājumam šajā zonā un nomātās ēkās stāvoklim (65). Papildus nomas pamatmaksai TRAINOSE bija pienākums segt visas ar birojiem saistītās izmaksas, piemēram, uzturēšanas izdevumus, maksu par enerģiju, nodokļus un nodevas u. c.

                     (197)

                     Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, Komisija uzskata, ka pakalpojumu līmeņa nolīgums par biroja nomu tika noslēgts saskaņā ar tirgus nosacījumiem un nedeva TRAINOSE nepamatotu ekonomisku priekšrocību.

               e)   Pakalpojumu līmeņa nolīgums par autobusu nomu

                     (198)

                     Komisija atzīmē, ka autobusu un citu transportlīdzekļu nomas maksas, kas minētas attiecīgajā pakalpojumu līmeņa nolīgumā, bija balstītas uz katra transportlīdzekļa tirgus vērtību 2001. gada 1. janvārī, piemērojot tai gada nolietojumu. Transportlīdzekļu tirgus vērtību, kā arī gada nolietojumu novērtēja attiecīgo transportlīdzekļu piegādātāji.

                     (199)

                     Balstoties uz iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka pakalpojumu līmeņa nolīgums par autobusu nomu tika noslēgts saskaņā ar tirgus nosacījumiem un tādējādi nedeva TRAINOSE nepamatotu ekonomisku priekšrocību.

               f)   Secinājums

                     (200)

                     Ņemot vērā iepriekšminēto, Komisija secina, ka pakalpojumu līmeņa nolīgumi nedeva TRAINOSE nekādas nepamatotas ekonomiskas priekšrocības.

                     (201)

                     Ņemot vērā faktu, ka visi nepieciešamie nosacījumi, kas nosaka valsts atbalsta pastāvēšanu Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē, ir kumulatīvi, izšķiroša nozīme ir tam, ja kāda no tiem trūkst. Tāpēc nav jāvērtē, vai 5. pasākums atbilst citiem Līguma 107. panta 1. punkta nosacījumiem.

                     (202)

                     Tāpēc Komisija secina, ka 5. pasākums nav valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē.

               7.2.   Atbalsta likumība

                     (203)

                     Saskaņā ar Līguma 108. panta 3. punktu dalībvalstīm ir jādara Komisijai laikus zināmi visi plāni piešķirt vai mainīt atbalstu un tās nedrīkst sākt īstenot ierosinātos pasākumus, kamēr Līguma 108. panta 2. punktā minētajā procedūrā nav pieņemts galīgais lēmums.

                     (204)

                     Komisija atzīmē, ka 1. pasākums vēl nav ticis īstenots un tā īstenošana ir atkarīga no šā lēmuma. Tā kā 1. pasākums vēl nav ticis īstenots, Komisija uzskata, ka Grieķija ir ievērojusi Līguma 108. panta 3. punktā noteiktās paziņošanas saistības (66).

                     (205)

                     Komisija piebilst, ka 2., 3. un 4. pasākums tika īstenots laikā no 2011. līdz 2013. gadam. Par atbalstu, kas tika īstenots ar šiem pasākumiem, netika saņemts Komisijas iepriekšēja apstiprinājums; tātad Grieķija neievēroja Līguma 108. panta 3. punktā noteikto īstenošanas aizliegumu. Attiecīgi 2., 3. un 4. pasākums ir uzskatāms par nelikumīgu valsts atbalstu.

               7.3.   Atbalsta saderība

                     (206)

                     Tā kā 1., 2., 3. un 4. pasākums ir uzskatāms par valsts atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē, Komisijai tagad ir jāizvērtē, vai pasākumu var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu.

                     (207)

                     Ņemot vērā šīs lietas ļoti specifiskos apstākļus un Grieķijas tautsaimniecības stāvokli, Grieķija apgalvoja, ka attiecīgo atbalstu var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu Līguma 107. panta 3. punkta b) apakspunkta nozīmē, pamatojoties uz to, ka tas paredzēts nopietnu traucējumu novēršanai kādas dalībvalsts tautsaimniecībā.

                     (208)

                     Saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu “turpmāk norādīto var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu: [..] atbalstu [..], kas novērš nopietnus traucējumus kādas dalībvalsts tautsaimniecībā; [..]”.

                     (209)

                     Tāpat kā jebkura novirze no Līguma 107. panta 1. punktā noteiktā valsts atbalsta aizlieguma, arī šis nosacījums ir jāinterpretē un jāpiemēro ierobežojoši. Attiecībā uz tik stingru piemērošanu jo īpaši ir jāņem vērā attiecīgās dalībvalsts tautsaimniecības traucējuma nopietnība, no vienas puses, un to risinošā valsts atbalsta piemērotība, nepieciešamība un proporcionalitāte, no otras puses, vienlaikus ņemot vērā iespējamo sistēmisko nozīmību un labuma guvēja pozīciju un attiecīgo nozari, kā arī izvairīšanos no nepamatotām negatīvām sekām uz konkurenci un tirdzniecību starp dalībvalstīm.

               7.3.1.   Ekonomiskā situācija Grieķijā

                     (210)

                     Ekonomisko situāciju Grieķijā objektīvi raksturo nepieredzēti dziļa un ieilgusi krīze. Grieķija 2016. gadā pieredzēja pēc kārtas devīto ekonomikas lejupslīdes gadu. Lejupslīde bija īpaši dziļa 2009., 2010., 2011. un 2012. gadā (reālā IKP samazināšanās par attiecīgi 3,1 %, 4,9 %, 7,1 % un 6 %). Laika posmā no 2008. līdz 2016. gadam IKP saruka par vairāk nekā 25 %. Grieķijas valsts kopējā parāda augstākais punkts bija paredzams 2016. gadā, kad tas sasniedza 179,7 % no IKP. Bezdarba līmenis Grieķijā bija vidēji 24,9 %, atsevišķos reģionos sasniedzot par 30,7 %, salīdzinājumā ar ES-28 vidējo rādītāju 9,4 %. Grieķijas valstij burtiski nebija piekļuves kapitāla tirgiem, un valsts finanses joprojām bija atkarīgas no Eurogroup un citiem starptautiskajiem aizdevējiem, kas piešķir jaunas plānoto aizdevumu daļas, par kurām joprojām tiek diskutēts. Tāpēc Grieķijas tautsaimniecība joprojām 2017. gada jūnijā bija augstā mērā neaizsargāta pret neskaidrībām un triecieniem.

                     (211)

                     Kā Komisija atzīmēja savā 2011. gada 20. decembra lēmumā, piemērojot Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu pasākumiem, kas risina situāciju Grieķijā (67), ekonomikas recesijas mērogs un ilgums, ko pieredz Grieķija, ievērojami pārsniedz tās problēmas, ko pieredzēja dalībvalstu ekonomikas standarta uzņēmējdarbības ciklā, kurā ekonomiskās izaugsmes palēnināšanās ir jāpieņem kā daļa no normālas izaugsmes un attīstības modeļa.

                     (212)

                     Komisija arī 2013. un 2014. gadā atzina krīzes izņēmuma rakstura ietekmi uz enerģijas pakalpojumu sniedzējiem, kuriem ir nozīmīga pozīcija Grieķijas tirgū, piešķirtā valsts atbalsta iespēju novērst šo ietekmi (68). Turklāt Komisija patiešām uzskata, ka valsts piešķirtā atbalsta Grieķijas finanšu sektoram pagarinājums līdz 2017. gada 30. jūnijam ir nepieciešams, lai novērstu nopietnus traucējumus Grieķijas tautsaimniecībā, piemērojot Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu (69). Šie secinājumi attiecībā uz Grieķijas tautsaimniecības situāciju kopš 2011. gada decembra joprojām ir spēkā valsts atbalsta noteikumu piemērojamības nolūkos.

                     (213)

                     Komisija piekrīt Grieķijai, ka šai situācijai bija ietekme uz Grieķijas dzelzceļa nozari, izraisot virkni traucējumu, piemēram, samazinājumu dzelzceļa pārvadājumu pakalpojumu pieprasījumā gan attiecībā uz pasažieriem, gan attiecībā uz kravām, jo tika slēgti atsevišķi uzņēmumi, atsevišķu uzņēmēju nespēju samaksāt savus rēķinus (piem., Grieķijas cukura rūpniecība jeb “HSI”) un arī saimnieciskās darbības samazināšanos noteiktās zonās. Iespējamā TRAINOSE likvidācija. Komisija piebilst, ka laikā no 2008. līdz 2012. gadam apkalpoto pasažierkilometru skaits samazinājās par 49 % un kravas tonnkilometru skaits – par 64 %.

                     (214)

                     Jebkurš TRAINOSE darbības traucējums radītu smagu slogu kopējam sabiedriskā transporta tīklam, galvenokārt pilsētu tīklos Atēnās (kurus gada laikā izmanto 8 miljoni pasažieru), Salonikos un Patrā. TRAINOSE kā vienīgā dzelzceļa pasažieru un kravu pārvadājumu pakalpojumu sniedzēja Grieķijā nozīmīgums bija redzams bēgļu krīzes augstākā punkta laikā, kad atsevišķi dzelzceļa maršruti bija daļēji slēgti vai bija samazināta to satiksmes intensitāte. Kad bija atvērta Idomeni robeža, uz Centrāleiropu ik dienu turp un atpakaļ brauca aptuveni astoņi kravas vilcieni. Pēc robežas slēgšanas vilcienu skaits tika samazināts uz četriem, kas brauca garākā maršrutā cauri kaimiņvalstij Bulgārijai, radot augstākas pārvadājumu izmaksas Grieķijas importētājiem un eksportētājiem. Vilciens ar 34 vagoniem parasti izmaksā līdz pat EUR 50 000, lai pārvadātu kravu uz Centrāleiropu divās līdz trijās dienās. Bet garākais maršruts radīja kavēšanos līdz pat 12 dienām, kas palielināja izmaksas pat par 20 %. Eksportētāju asociācijai Grieķijas ziemeļos, kas pārstāv 500 mazos uzņēmējus, radās tiešās papildu izmaksas līdz pat EUR 5 miljonu apmērā, un tas kavēja centienus atjaunot ekonomiku pēc sešiem recesijas gadiem. Šajā nolūkā ir būtiski nodrošināt vieglu pāreju, lai sasniegtu stratēģisko mērķi – 100 % TRAINOSE akciju kapitāla pārdošanu ieguldītājam, kas jāuzskata par pagrieziena punktu tās programmas īstenošanā, par kuru panākta vienošanās Eurogroup ietvaros (70).

               7.3.2.
               TRAINOSE stāvoklis Grieķijas tautsaimniecībā

                     (215)

                     Dziļas un ieilgušas ekonomiskās krīzes rezultātā TRAINOSE cieta no nepieredzēta darbības ieņēmumu samazinājuma un pieaugoša parāda, kā parādīts 1. tabulā. Turklāt nepieredzētu un ārkārtēju apstākļu kombinācija noveda pie nokavētiem maksājumiem Grieķijas dzelzceļa pārvadājumu sistēmā, pārāk liela darbinieku skaita un ieguldījumu uzkrājumiem infrastruktūrā, kas atstāja negatīvu ietekmi uz OSE (71) un apdraudēja Grieķija dzelzceļa pārvadājumu tīkla savienojamību.

                     (216)

                     Atbalsts, kas tika sniegts vai tika plānots TRAINOSE un OSE ar pasākumiem, uz kuriem attiecas šis lēmums, ļāva tiem saglabāt Grieķijas dzelzceļa infrastruktūras tīklu un uzlabot mazattīstīto infrastruktūru (piem., elektrificēt Atēnu-Titorejas līniju), kā arī turpināt sniegt pasažieru un kravu pārvadājumu pakalpojumus 2 554 km garajā pilsētu un piepilsētu dzelzceļa tīklā, kas stiepjas no Grieķijas dienvidiem līdz ziemeļiem, šķērsojot un apkalpojot tās lielākās pilsētas un ostas.

                     (217)

                     Komisija atzīmē, ka TRAINOSE veic aptuveni 300 pasažieru pakalpojumus dienā un TRAINOSE pakalpojumus gada laikā izmanto aptuveni 16 miljoni pasažieru. TRAINOSE apkalpotie SPS maršruti veido 98 % no visiem iekšzemes dzelzceļa pasažieru pārvadājumu maršrutiem Grieķijā. Jebkurš pārrāvums/traucējums TRAINOSE darbībā neizbēgami atņems pasažieriem svarīgus sabiedriskos pilsētu un piepilsētu maršrutus. Tādā gadījumā vienīgā iespēja būtu iespējamā ārkārtas SPS nepārtrauktība.

                     (218)

                     Jebkurš traucējums dzelzceļa transporta pakalpojumos radītu smagu slogu kopējam sabiedriskā transporta tīklam, galvenokārt pilsētu tīkliem Atēnās (kurus gada laikā izmanto 8 miljoni pasažieru), Salonikos un Patrā. Īpašus augstas intensitātes satiksmes pilsētas maršrutus ekskluzīvi apkalpo TRAINOSE, un tādējādi tas ne tikai pasliktinātu satiksmes apstākļus pilsētu zonās, bet arī piespiestu pasažierus izmantot dārgākus un pārvietošanās līdzekļus, kas rada vairāk piesārņojuma, jo īpaši piepilsētu maršrutos, un tas novestu pie pasažieru pārvietošanās izmaksu pieauguma. Turklāt TRAINOSE darbība ir būtiska arī tūrisma nozarei, kurai ir nozīmīga loma Grieķijas tautsaimniecībā (~8 % tiešais ieguldījums IKP).

                     (219)

                     Turklāt TRAINOSE ik gadus pārvadā vairāk nekā 300 miljonus tonnu kravas, no kurām aptuveni 83 % ir eksporta krava, tādējādi veicinot Grieķijas uzņēmumu eksportu. TRAINOSE savieno Pirejas un Saloniku ostas. Turklāt atsevišķus ražojumus to izmēra un tonnāžas dēļ var transportēt tikai pa dzelzceļu un dzelzceļa transporta pakalpojumu pārrāvumiem būtu nopietnas sekas Grieķijas piegādes ķēdē, kas ietekmētu tādus uzņēmumus kā EBZ S.A. un VIOHALKO S.A., kā arī Pirejas un Saloniku ostas.

                     (220)

                     Turklāt TRAINOSE nodrošina Grieķijas Bruņoto spēku pārvadājumus un tam ir būtiska loma Grieķijas Bruņoto spēku masu mobilizēšanā krīzes gadījumā.

                     (221)

                        TRAINOSE ir 655 pilnslodzes darbinieku, kuriem ir nozīmīga uzkrāta pieredze darbā uz dzelzceļa un zināšanas dzelzceļa sektorā. Tas ir ļoti nozīmīgs tiešais un netiešais darba devējs Grieķijā, kur vairāk nekā 99 % uzņēmumu ir MVU. Bezdarba līmenis ir vēsturiski augstākajā punktā un ir lielums, kuru risināt ar vissarežģītāk. Grieķijā MVU ir pārmērīgi augsti ekonomiskās nestabilitātes riski, kas radušies valsts nestabilās ekonomiskās vides ietekmē un jo īpaši ietekmē piekļuvi finansējumam, kas MVU ir būtiski.

                     (222)

                        TRAINOSE nebija pamatotu izredžu izkļūt no finansiālajām grūtībām, kurās tas bija nonācis un kuras bija nepārtraukti pasliktinājušās kopš 2008. gada. TRAINOSE likvidācija būtu neizbēgams rezultāts, ja netiktu apstiprināts atbalsts, uz kuru attiecas šis lēmums. Likvidācija ietekmētu ne vien TRAINOSE, bet tai būtu negatīva ietekme arī uz tā piegādātājiem. Ritošā sastāva tehniskās apkopes nodrošinātājs EESSTY saskartos ar ievērojamām grūtībām un, visticamāk, izbeigtu uzņēmējdarbību. EESSTY pašlaik nodarbina 416 darbiniekus, un gandrīz 100 % no tā gada ienākumiem rada tā biznesa attiecības ar TRAINOSE.

                     (223)

                     Ņemot vērā faktu, ka TRAINOSE ir vienīgais dzelzceļa operators un ka OSE ir vienīgais dzelzceļa infrastruktūras pārvaldnieks, darbības pārtraukšanas risks, kas sekotu tad, ja TRAINOSE nespētu sniegt dzelzceļa pārvadājumu pakalpojumus, savukārt apdraudētu dzelzceļa pasažieru un kravu pārvadājumu pakalpojumu nodrošināšanas turpināšanu Grieķijā un attiecīgi OSE spēju uzturēt dzelzceļa infrastruktūru. OSE nodarbina 1 595 cilvēkus (1 396 darbinieki OSE un vēl 199 darbinieki ERGOSE, kas ir OSE filiāle, kura ir atbildīga par dzelzceļa infrastruktūras attīstību un uzlabojumiem), savukārt maksa par sliežu pieejamību, kas no TRAINOSE tika iekasēta 2015. gadā, veidoja 86 % no OSE gada ieņēmumiem par sliežu pieejamību attiecīgajā gadā.

                     (224)

                     Papildus arī ritošā sastāva un nekustamā īpašuma aktīvu pārvaldnieks GAIAOSE un virkne citu privāto uzņēmumu, piemēram, pakalpojumu sniedzēji un līgumdarbinieki tīrīšanas, ēdināšanas un biļešu nodrošināšanas pakalpojumu jomā, kravas ekspeditori utt., tiktu ietekmēti negatīvi.

                     (225)

                     Komisija uzskata, ka atbalsts tādējādi novērš specifiskus riskus Grieķijas dzelzceļa sistēmā un dzelzceļa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanas pārtraukšanas dramatiskās sekas Grieķijas tautsaimniecībai un tās iedzīvotājiem, papildus TRAINOSE situācijai un tās ieguvumiem. Ņemot vērā šos ārkārtējos un īpašos apstākļus, ar kuriem sastopas Grieķijas dzelzceļa nozare, kurai Grieķijas tautsaimniecībā nav līdzvērtīgas nozares, kā izskaidrots 230. punktā tālāk, valsts atbalsts TRAINOSE uzskatāms par likumīgu atbalstu, lai novērstu nopietnus traucējumus Grieķijas tautsaimniecībā. Tāpēc ir jāpārbauda atbalsta piemērotība, vajadzība un samērīgums nopietna traucējuma novēršanai, kā arī tā ietekme uz konkurenci un tirdzniecību starp dalībvalstīm. Komisija atgādina, ka ārkārtējā ekonomiskā krīze, kas skar Grieķijas tautsaimniecību, kā izskaidrots 7.3.1. iedaļā, apvienojumā ar dzelzceļa nozares būtisko lomu Grieķijas tautsaimniecībā, attaisno Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunkta izmantošanu izņēmuma kārtā.

               7.3.3.   Atbalsta atbilstība, vajadzība un samērīgums un izvairīšanās no nepamatotām negatīvām sekām uz konkurenci un tirdzniecību starp dalībvalstīm

                     (226)

                     Grieķija vairākkārt atkārtoja, ka atbalsta pasākumi, kas sniegti par labu TRAINOSE, ir atbilstīgi, vajadzīgi un samērīgi un tiem nebūs nepamatotu negatīvu seku uz konkurenci un tirdzniecību attiecībā uz pakalpojumiem un ģeogrāfiskajiem tirgiem, kuros ir un būs aktīvs TRAINOSE.

               7.3.3.1.   Atbalsta pasākuma piemērotība

                     (227)

                     Attiecībā uz atbalsta par labu TRAINOSE atbilstību visas tautsaimniecības traucējuma novēršanai Komisija atzīmē, ka to attaisno Grieķijas dzelzceļa pārvadājumu nozares īpatnības.

                     (228)

                     Pirmkārt, dzelzceļa nozare Grieķijā ir unikāla un nav salīdzināma ar citām rūpniecības nozarēm. TRAINOSE ir de facto atbildīgs par visu dzelzceļa kravu un pasažieru pārvadājumu ekonomikas nozari.

                     (229)

                     Otrkārt, dzelzceļa pārvadājumi ir būtiski citu rūpniecības nozaru darbībai, kas ir atkarīgas no preču un personu pārvadājumiem no vienas vietas uz otru jebkurā laikā. Tāpēc dzelzceļa pārvadājumu pakalpojumiem ir spēcīgs potenciāls izraisīt sistēmiska trieciena sekas visai tautsaimniecībai, ja pakalpojumi netiktu sniegti. Nevienai citai rūpniecības nozarei nav tik būtiska loma, vērtējot citu tirgus ekonomikas dalībnieku atkarību no tās sniegtajiem pakalpojumiem.

                     (230)

                     Ņemot vērā notiekošās sarunas starp Grieķiju un tās aizdevējiem par galvenajiem neatrisinātajiem jautājumiem (72), kas jārisina, lai panāktu vienošanos par kopējo politikas kopumu, kas ļautu pabeigt otro Grieķijas ekonomikas korekcijas programmas pārskatu, īpaša uzmanība ir jāpievērš skaidrībai par plānoto TRAINOSE pārdošanu.

                     (231)

                     Tāpēc atbalsts uzskatāms par atbilstošu, lai novērstu specifisku risku dzelzceļa sistēmā un dzelzceļa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanas pārtraukšanas sekas Grieķijas tautsaimniecībai un tās iedzīvotājiem, kas stāv pāri TRAINOSE situācijai un tās ieguvumiem. Ņemot vērā ārkārtējos un specifiskos apstākļus, ar ko sastopas Grieķijas dzelzceļa nozare, Komisija uzskata, ka atbalsts TRAINOSE ir atbilstošs, lai novērstu nopietnus traucējumus Grieķijas tautsaimniecībai. Šis atbalsts būs pietiekams, lai uzņēmumi atgūtu dzīvotspēju vai vismaz uzticami paveiktu savus uzdevumus.

               7.3.3.2.   Atbalsta nepieciešamība un samērīgums

                     (232)

                     Atbalsts ir ierobežots laikā, jo tas sastāv galvenokārt no vienreizēja, skaidri ierobežota atbalsta, kas ticis vai tiks sniegts, galvenokārt anulējot TRAINOSE saistības pret OSE, īstenojot kapitāla palielināšanu par EUR 60 miljoniem 2009. gadā, piešķirot tiešās dotācijas EUR 50 miljonu apmērā laika posmā no 2011. līdz 2013. gadam un norīkojot TRAINOSE darbiniekus darbā pie citiem publiskā sektora darba devējiem. Bez šiem pasākumiem, kuru kopējais apmērs ir EUR 1,02 miljardi, TRAINOSE pārtrauktu savu uzņēmējdarbību, un tas radītu nozīmīgus traucējumus un sistēmiskas sekas citiem Grieķijas uzņēmumiem, kas ir atkarīgi no TRAINOSE sniegtajiem transporta pakalpojumiem. Turklāt TRAINOSE tiks pilnībā privatizēts, un tam būtu jāļauj jaunajiem īpašniekiem pārorientēt vajadzīgajā apjomā uzņēmuma darbības, lai tās kļūtu konkurētspējīgākas, kad tiks atrisinātas Grieķijas ekonomikas krīzes izraisītās problēmas dzelzceļa tirgū. Daļas no iepriekšējām saistībām radītā finansiālā sloga atvieglošana ir priekšnosacījums tam, lai notiktu privatizācija.

                     (233)

                     Attiecībā uz ikgadējām dotācijām summas šķiet samērīgas, jo dotāciju raksturs ir kompensējošs un tās turpmāk jānosaka, vienojoties ar trijotni. Tās izmantotas, lai tikai daļēji segtu darbības zaudējumus, kas radušies laikā no 2008. līdz 2011. gadam (sk. 1. tabulu), un tāpēc nav sniegušas TRAINOSE nekādus papildu līdzekļus, kurus uzņēmums būtu varējis izmantot, lai veiktu ieguldījumus un/vai paplašinātu savas darbības citos ģeogrāfiskos vai pakalpojumu tirgos. Tas pats ir spēkā mutatis mutandis attiecībā uz kapitāla palielināšanu par EUR 60 miljoniem 2009. gadā un plānoto saistību pret OSE anulēšanu. Plānotā anulēšana ir proporcionāla TRAINOSE parādam un, pat apvienojot to ar notikušo kapitāla palielinājumu, tā joprojām nekompensēs pagātnes zaudējumus un nesamazinās uzņēmuma parāda un pašu kapitāla proporciju līdz pārliecinošai maksātspējas situācijai (sk. 1. tabulu). TRAINOSE finansiālie rādītāji Grieķijas ekonomikas krīzes periodā kopš 2008. gada parāda, ka maksājumus uzņēmumam OSE pašlaik nav iespējams veikt no pašu līdzekļiem. Grieķijas tautsaimniecības traucējumu kontekstā neizdevīgi un kaitējoši būtu tas, ja šo parādu nokārtošanas nolūkā TRAINOSE ievērojami palielinātu savus tarifus vai cenas, lai īstermiņā radītu pietiekami daudz ieņēmumu.

                     (234)

                     Kas attiecas uz 593 darbinieku pāreju, Grieķijas sniegtā informācija rāda, ka pasākumi ir ierobežoti un kalibrēti tā, lai atvieglotu situāciju, kad ir pārāk liels darbinieku skaits, un samazinātu TRAINOSE mantotā personāla izmaksas, kas radušās no īpašā, gandrīz valsts ierēdņu statusa tā personālam un uzņēmuma iepriekšējās darbā pieņemšanas politikas rezultātā. Citiem Grieķijas uzņēmumiem, kas nodarbina personālu, uz ko attiecas vienotie likumi, tostarp pašreizējiem vai potenciālajiem dzelzceļa pakalpojumu sniedzējiem, nav jāsedz tāda paša rakstura un apjoma izmaksas. Tāpēc TRAINOSE sniegtā priekšrocība, nodrošinot 593 tehniskās apkopes darbinieku norīkošanu darbā pie citiem darba devējiem, rada TRAINOSE vienīgi vienlīdzīgus apstākļus ar pašreizējiem un/vai potenciālajiem konkurentiem attiecībā uz personāla izmaksām.

                     (235)

                     Tāpēc Komisija uzskata, ka atbalsts ir vajadzīgs un samērīgs, ņemot vērā to, ka tas ļauj TRAINOSE veikt savus uzdevumus uzticami un izvairīties no tā, ka iespējamā likvidācija pasliktina būtiskos tautsaimniecības traucējumus, ar kuriem saskaras Grieķija.

               7.3.3.3.   Izvairīšanās no nepamatotas negatīvas ietekmes uz konkurenci un tirdzniecību starp dalībvalstīm

                     (236)

                     Attiecībā uz izvairīšanos no nepamatotas negatīvas ietekmes uz konkurenci un tirdzniecību starp dalībvalstīm jāpiebilst, ka pasākumi ir tieši saistīti ar Grieķijas dzelzceļu, proti, TRAINOSE pagaidu izdzīvošanas nodrošināšanu, līdz tiks īstenota un pabeigta uzņēmuma pārņemšana, un tam nevar būt ievērojama negatīva ietekme uz citām dalībvalstīm.

                     (237)

                     Attiecīgie pasākumi nav palielinājuši un nav kalpojuši tam, lai palielinātu TRAINOSE spējas. Gluži pretēji, Grieķija ir pārstrukturējusi un reorganizējusi TRAINOSE, lai iespēju robežās palielinātu tā efektivitāti un ierobežotu iepriekš minēto traucējumu negatīvo ietekmi. Ar TRENITALIA veikto TRAINOSE privatizāciju Grieķija pilnībā ir pārrāvusi saikni starp dzelzceļa infrastruktūras pārvaldnieku un dzelzceļa operatoru.

                     (238)

                     Turklāt Grieķija ir uzņēmusies saistības uzlabot Grieķijas dzelzceļa tirgus atvēršanu, piemēram, nodibinot neatkarīgu līgumslēdzēju iestādi attiecībā uz sabiedrisko pakalpojumu līgumiem dzelzceļa pasažieru pārvadājumu jomā saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1370/2007, no 2021. gada nododot SPS līgumu slēgšanu neatkarīgai līgumslēdzējai iestādei, izmantojot piedāvājumu konkursus pakalpojumu kopumiem ar maksimālo piecu gadu termiņu katram, sniegt pirmo SPS piedāvājumu konkursu dalībniekiem attiecīgo informāciju un pietiekamu laiku sagatavot piedāvājumu un sinhronizēt ritošā sastāva nomas līgumus ar SPS līgumiem.

                     (239)

                     Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus un Grieķijas saistības, Komisija uzskata, ka atbalstam nav nepamatotas negatīvas ietekmes uz konkurenci un tirdzniecību starp dalībvalstīm.

               7.3.4.   Secinājums

                     (240)

                     Komisija uzskata, ka valsts atbalstam TRAINOSE ir likumīgs mērķis novērst nopietnus traucējumus Grieķijas tautsaimniecībai; tas ir atbilstošs, vajadzīgs un samērīgs, un tam nav nepamatotas negatīvas ietekmes uz konkurenci un tirdzniecību starp dalībvalstīm. Tāpēc tas tiek uzskatīts par saderīgu ar iekšējo tirgu, pamatojoties uz LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu.

               7.4.   Secinājumi

                     (241)

                     Ņemot vērā paziņojuma atsaukšanu par termināļu nodošanu no uzņēmuma OSE un par kapitāla palielināšanu par EUR 65 miljoniem par labu TRAINOSE (sk. daļu no 2. pasākuma un 6. pasākumu), formālā izmeklēšanas procedūra saskaņā ar Līguma 108. panta 2. punktu attiecībā uz paziņotajiem pasākumiem ir jāslēdz.

                     (242)

                     Komisija uzskata, ka paredzētā TRAINOSE parādu EUR 748,6 miljonu apmērā anulēšana (1. pasākums), kapitāla palielināšana par EUR 60 miljoniem, kas īstenota 2009. gadā (daļa no 2. pasākuma), ikgadējās dotācijas TRAINOSE laikposmā no 2011. līdz 2013. gadam EUR 150 miljonu apmērā (3. pasākums) un TRAINOSE darbinieku norīkošana darbā pie citiem publiskā sektora darba devējiem (4. pasākums) ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē, kas ir saderīgs ar iekšējo tirgu saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu, pamatojoties uz tā nolūku novērst nopietnus traucējumus Grieķijas tautsaimniecībai.

                     (243)

                     Attiecībā uz pakalpojumu līmeņa nolīgumiem starp TRAINOSE un OSE (5. pasākums) Komisija uzskata, ka tie ir noslēgti saskaņā ar tirgus nosacījumiem un tāpēc nav valsts atbalsts,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Pēc paziņojuma atsaukšanas par termināļu nodošanu no uzņēmuma OSE uzņēmumam TRAINOSE un par kapitāla palielināšanu par EUR 65 miljoniem formālā izmeklēšanas procedūra saskaņā ar Līguma 108. panta 2. punktu attiecībā uz paziņotajiem plānotajiem pasākumiem par labu TRAINOSE S.A. ir zaudējusi savu pamatu un tāpēc ir slēgta.

            2. pants

               1.   Valsts atbalsts parāda EUR 748,6 miljonu apmērā anulēšanas formā par labu TRAINOSE, kuru Grieķija plāno īstenot, ir valsts atbalsts, kas ir saderīgs ar iekšējo tirgu atbilstoši Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktam. Šo parādu anulēšanas īstenošana attiecīgi ir atļauta.

               2.   Kapitāla palielināšana par EUR 60 miljoniem, kas īstenota 2009. gadā par labu TRAINOSE, ir valsts atbalsts, kas ir saderīgs ar iekšējo tirgu atbilstoši Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktam.

               3.   Ikgadējās dotācijas līdz EUR 150 miljonu apmērā, kas ir īstenotas 2011.–2013. gadā par labu TRAINOSE, ir valsts atbalsts, kas ir saderīgs ar iekšējo tirgu atbilstoši Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktam.

               4.   Uzņēmuma TRAINOSE 593 darbinieku norīkošana darbā pie citiem publiskā sektora darba devējiem laikposmā no 2011. līdz 2013. gadam, ir saderīga ar iekšējo tirgu atbilstoši Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktam.

               5.   Pakalpojumu līmeņa nolīgumi attiecībā uz ritošā sastāva tehnisko apkopi, ritošā sastāva nomu, personāla apmācību, biroja nomu un autobusu nomu nav valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē.

            3. pants
            Šis lēmums ir adresēts Grieķijas Republikai.

            Briselē, 2017. gada 16. jūnijā

                  Komisijas vārdā –

                  Komisijas locekle

               Margrethe VESTAGER

            (1)  OV C 272, 15.9.2011., 7. lpp.

            (2)  EBITDA nozīmē peļņu pirms procentiem, nodokļiem, nolietojuma un amortizācijas; EBT nozīmē peļņu pirms nodokļiem.

            (3)  Saprašanās memorands par īpašiem ekonomikas politikas nosacījumiem, 2010. gada 3. maijs.

            (4)  Saskaņā ar sākotnējo grafiku piedāvājumu konkursa procesu attiecībā uz TRAINOSE bija plānots uzsākt 2012. gada ceturtajā ceturksnī, nododot tā aktīvus Grieķijas privatizācijas fondam.

            (5)  Privatizācijas programma ir izklāstīta B nodaļas II tabulā Likumā Nr. 3985/2011 par vidēja termiņa fiskālo stratēģiju 2012.–2015. gadam. Nodomu vēstuli, Ekonomikas un finanšu politikas memorandu un 2010. gada 8. decembra Tehnisko saprašanās memorandu skatīt: https://www.imf.org/external/np/loi/2010/grc/120810.pdf.

            (6)  HRADF tika izveidots saskaņā ar Likumu Nr. 3986/2011 par steidzamiem jautājumiem attiecībā uz Vidēja termiņa fiskālās stratēģijas sistēmas īstenošanu 2012.–2015. gadā, Grieķijas valdības Oficiālais Vēstnesis A'152 /1.7.2011.

            (7)  Starpministriju komitejas aktīvu pārstrukturēšanai un privatizācijai (tālāk tekstā “ICARP”) 2013. gada 18. janvāra Lēmums Nr. 226.

            (8)  ICARP2013. gada 5. aprīļa Lēmums Nr. 232 (Grieķijas valdības Oficiālais Vēstnesis B'803/5.4.2013.).

            (9)  Grieķijas 2017. gada 27. martā iesniegtā informācija, 1. lpp.

            (10)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 23. oktobra Regula (EK) Nr. 1370/2007 par sabiedriskā pasažieru transporta pakalpojumiem, izmantojot dzelzceļu un autoceļus, un ar ko atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 1191/69 un Padomes Regulu (EEK) Nr. 1107/70 (OV L 315, 3.12.2007., 1. lpp.).

            (*1)  Konfidenciāla informācija.

            (11)  OV C 249, 31.7.2014., 1. lpp.

            (12)  Grieķijas likums Nr. 674/1970, Grieķijas karaļa Dekrēts Nr. 404/1972, Grieķijas Likumdošanas dekrēts Nr. 1300/1972 un Grieķijas likums Nr. 2671/1998 (Grieķijas valdības Oficiālais Vēstnesis A'289/28.12.1998.).

            (13)  Grieķijas 2017. gada 27. marta iesniegums, 1. lpp.

            (14)  Apvienotās lietas 106/87 līdz C-120/87, Asteris un citi/Grieķija un EEK, ECLI:EU:C:1988:457, 24. un 25. punkts.

            (15)  Komisijas 1999. gada 20. janvāra Lēmums 1999/268/EK par zemju iegādi saskaņā ar Vācijas Likumu par kompensācijas maksājumiem (OV L 107, 24.4.1999., 21. lpp.).

            (16)  1991. gada 21. marta spriedums Itālija/Komisija, C-303/88, ECLI:EU:C:1991:136.

            (17)  2004. gada 16. marta spriedums Danske Busvognmænd/Komisija, T-157/01, ECLI:EU:T:2004:76.

            (18)  SEK bija valsts sektora iestāde, kas bija dibināta 1920. gadā un ekspluatēja lielāko daļu no Grieķijas dzelzceļa līnijām līdz 1970. gada 31. decembrim, kad visi dzelzceļi Grieķijā, izņemot privātās industriālās līnijas un E.I.S., tika nodoti jaundibinātajai, valstij piederošajai Grieķijas Dzelzceļa organizācijai S.A., proti, uzņēmumam OSE.

            (19)  Grieķijas valdības Oficiālais Vēstnesis A'188/4.1.2010.

            (20)  Grieķijas 2017. gada 27. marta iesniegums, 2. lpp.

            (21)  Grieķijas valdības Oficiālais Vēstnesis A'212/17.12.2010.

            (22)  Komisijas 2014. gada 5. decembra Direktīva 2014/106/ES, ar ko groza V un VI pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2008/57/EK par dzelzceļa sistēmas savstarpēju izmantojamību Kopienā (OV L 355, 12.12.2014., 42. lpp.).

            (23)  Dzelzceļu regulatīvā iestāde (Ρυθμιστική Αρχή Σιδηροδρόμων jeb RAS).

            (24)  Komisijas 1987. gada 7. oktobra Lēmums 88/167/EEK par Likumu 1386/1983, ar kuru Grieķijas valdība piešķir atbalstu Grieķijas ražotājiem (OV L 76, 22.3.1988., 18. lpp.).

            (25)  Komisijas Lēmums par valsts atbalstu NN 11/91, nav publicēts.

            (26)  Padomes 1991. gada 4. marta Lēmums 91/136/EEK par Kopienas aizdevumu Grieķijas Republikai (OV L 66, 13.3.1991., 22. lpp.).

            (27)  Padomes 2015. gada 13. jūlija Regula (ES) 2015/1589, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta piemērošanai (OV L 248, 24.9.2015., 9. lpp.).

            (28)  Tiesas 2002. gada 16. maija spriedums Francija/Komisija (Stardust Marine), C-482/99, ECLI:EU:C:2002:294.

            (29)  Spriedums Stardust Marine lietā, 51. punkts un nākamie punkti.

            (30)  Komisijas 2006. gada 16. novembra Direktīva 2006/111/EK par dalībvalstu un publisku uzņēmumu finansiālo attiecību pārredzamību, kā arī par dažu uzņēmumu finanšu pārredzamību (OV L 318, 17.11.2006., 17. lpp.).

            (31)  Spriedums Stardust Marine lietā, 51. punkts un nākamie punkti.

            (32)  Tiesas 1996. gada 11. jūlija spriedums Syndicat français de l'Express international (SFEI) un citi/La Poste un citi, C-39/94, ECLI:EU:C:1996:285, 60. punkts; Tiesas 1999. gada 29. aprīļa spriedums Spānijas Karaliste/Eiropas Kopienu Komisija, C-342/96, ECLI:EU:C:1999:210, 41. punkts; Tiesas 2002. gada 16. maija spriedums Francija/Komisija (“Stardust Marine”), C-482/99, ECLI:EU:C:2002:294, 69. punkts.

            (33)  Tiesas 1974. gada 2. jūlija spriedums Itālijas Republika/Eiropas Kopienu Komisija, C-173/73, ECLI:EU:C:1974:71, 13. punkts.

            (34)  Tiesas 2003. gada 24. jūlija spriedums Altmark Trans, C-280/00, ECLI:EU:C:2003:415, 87.–95. punkts.

            (35)  Vispārējās tiesas 2000. gada 15. jūnija spriedums Alzetta un citi/Komisija, T-298/97, ECLI:EU:T:2000:151, 141.–147. punkts.

            (36)  Jo īpaši sk.: Tiesas 1980. gada 17. septembra spriedums Philip Morris/Komisija, C-730/79, ECLI:EU:C:1980:209, 11. punkts; Tiesas 2001. gada 22. novembra spriedums Ferring, C-53/00, ECLI:EU:C:2001:627, 21. punkts; Tiesas 2004. gada 29. aprīļa spriedums Itālija/Komisija, C-372/97, ECLI:EU:C:2004:234, 44. punkts.

            (37)  Vispārējās tiesas 1998. gada 30. aprīļa spriedums Het Vlaamse Gewest/Komisija, T-214/95, ECLI:EU:T:1998:77.

            (38)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 26. februāra Direktīva 2001/12/EK, ar ko groza Padomes Direktīvu 91/440/EEK par Kopienas dzelzceļa attīstību (OV L 75, 15.3.2001., 1. lpp.), Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 26. februāra Direktīva 2001/13/EK, ar ko groza Padomes Direktīvu 95/18/EK par dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu licencēšanu (OV L 75, 15.3.2001., 26. lpp.), un Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 26. februāra Direktīva 2001/14/EK par dzelzceļa infrastruktūras jaudas iedalīšanu un maksas iekasēšanu par dzelzceļa infrastruktūras lietošanu un drošības sertifikāciju (OV L 75, 15.3.2001., 29. lpp.).

            (39)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regula (EK) Nr. 881/2004 par Eiropas Dzelzceļa aģentūras izveidošanu (Aģentūras regula) (OV L 164, 30.4.2004., 1. lpp.), Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Direktīva 2004/49/EK par drošību Kopienas dzelzceļos un par Padomes Direktīvas 95/18/EK, un par Padomes Direktīvas 95/18/EK par dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu licencēšanu un Direktīvas 2001/14/EK par dzelzceļa infrastruktūras jaudas sadali un maksas iekasēšanu par dzelzceļa infrastruktūras izmantošanu un drošības sertifikāciju grozījumiem (Dzelzceļu drošības direktīva) (OV L 164, 30.4.2004., 44. lpp.), Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Direktīva 2004/50/EK, ar ko groza Padomes Direktīvu 96/48/EK par Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas savstarpēju izmantojamību un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/16/EK par Eiropas parasto dzelzceļu sistēmas savstarpēju izmantojamību (OV L 164, 30.4.2004., 114. lpp.) un Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Direktīva 2004/51/EK, ar ko groza Padomes Direktīvu 91/440/EEK par Kopienas dzelzceļa attīstību (OV L 164, 30.4.2004., 164. lpp.).

            (40)  Trešais tiesību aktu kopums tika pieņemts 2007. gadā un ietvēra Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 23. oktobra Regulu (EK) Nr. 1370/2007 par sabiedriskā pasažieru transporta pakalpojumiem, izmantojot dzelzceļu un autoceļus, un ar ko atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 1191/69 un Padomes Regulu (EEK) Nr. 1107/70 (OV L 315, 3.12.2007., 1. lpp.); Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 23. oktobra Regulu (EK) Nr. 1371/2007 par dzelzceļa pasažieru tiesībām un pienākumiem (OV L 315, 3.12.2007., 14. lpp.); Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 23. oktobra Direktīvu 2007/58/EK, ar ko groza Padomes Direktīvu 91/440/EEK par Kopienas dzelzceļa attīstību un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/14/EK par dzelzceļa infrastruktūras jaudas iedalīšanu un maksas iekasēšanu par dzelzceļa infrastruktūras lietošanu (OV L 315, 3.12.2007., 44. lpp.), un Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 23. oktobra Direktīvu 2007/59/EK par to vilcienu vadītāju sertifikāciju, kuri vada lokomotīves un vilcienus Kopienas dzelzceļu sistēmā (OV L 315, 3.12.2007., 51. lpp.).

            (41)  Tiesas 2003. gada 24. jūlija spriedums Altmark Trans GmbH et Regierungspräsidium Magdenburg, C-280/00, ECLI:EU:C:2003:415, 77.–81. punkts.

            (42)  Sk., piem.,: Tiesas 1990. gada 21. marta spriedums Beļģija/Komisija (“Tubemeuse”), C-142/87, ECLI:EU:C:1990:125, 29. punkts; Tiesas 1991. gada 21. marta spriedums Itālija/Komisija (“ALFA Romeo”), C-305/89, ECLI:EU:C:1991:142, 18. un 19. punkts; Vispārējās tiesas 1998. gada 30. aprīļa spriedums Cityflyer Express/Komisija, T-16/96, ECLI:EU:T:1998:78, 51. punkts; Vispārējās tiesas 1999. gada 21. janvāra spriedums Neue Maxhütte Stahlwerke un Lech-Stahlwerke/Komisija, apvienotās lietas T-129/95, T-2/96 un T-97/96, ECLI:EU:T:1999:7, 104. punkts; Vispārējās tiesas 2003. gada 6. marta spriedums Westdeutsche Landesbank Girozentrale un Ziemeļreina-Vestfālene/Komisija, apvienotās lietas T-228/99 un T-233/99, ECLI:EU:T:2003:57.

            (43)  Tiesas 2012. gada 5. jūnija spriedums Komisija/EDF, C-124/10 P, ECLI:EU:C:2012:318, 79., 80. un 81. punkts; Tiesas 1986. gada 10. jūlija spriedums Beļģija/Komisija, C-234/84, ECLI:EU:C:1986:302, 14. punkts; Tiesas 1986. gada 10. jūlija spriedums Beļģija/Komisija, C-40/85, ECLI:EU:C:1986:305, 13. punkts; Tiesas 1994. gada 14. septembra spriedums Spānija/Komisija, apvienotās lietas no C-278/92 līdz C-280/92, ECLI:EU:C:1994:325, 22. punkts; Tiesas 2003. gada 28. janvāra spriedums Vācija/Komisija, C-334/99, ECLI:EU:C:2003:55, 134. punkts; Vispārējās tiesas 2003. gada 6. marta spriedums Westdeutsche Landesbank Girozentrale un Ziemeļreina-Vestfālene/Komisija, apvienotās lietas T-228/99 un T-233/99, ECLI:EU:T:2003:57; Vispārējās tiesas 2008. gada 24. septembra spriedums Kahla Thüringen Porzellan/Komisija, T-20/03, ECLI:EU:T:2008:395; Vispārējās tiesas 2002. gada 17. oktobra spriedums Linde/Komisija, T-98/00, ECLI:EU:T:2002:248.

            (44)  Tiesas 2012. gada 5. jūnija spriedums Komisija/EDF, C-124/10 P, ECLI:EU:C:2012:318, 83., 84., 85. un 105. punkts; Tiesas 2002. gada 16. maija spriedums Francija/Komisija (Stardust), C-482/99, ECLI:EU:C:2002:294, 71. un 72. punkts; Vispārējās tiesas 1998. gada 30. aprīļa spriedums Cityflyer Express/Komisija, T-16/96, ECLI:EU:T:1998:78, 76. punkts.

            (45)  Tiesas 2012. gada 5. jūnija spriedums Komisija/EDF, C-124/10 P, ECLI:EU:C:2012:318, 82.–85. un 105. punkts.

            (46)  Tiesas 2012. gada 5. jūnija spriedums Komisija/EDF, C-124/10 P, ECLI:EU:C:2012:318, 85. punkts.

            (47)  Sk.: Vispārējās tiesas 2007. gada 29. marta spriedums Scott/Komisija, T-366/00, ECLI:EU:T:2007:99, 134. punkts, un Tiesas 2010. gada 16. decembra spriedums Seydaland Vereinigte Agrarbetriebe, C-239/09, ECLI:EU:C:2010:778, 39. punkts.

            (48)  Vispārējās tiesas 2004. gada 16. septembra spriedums Valmont Nederland BV/Komisija, T-274/01, ECLI:EU:T:2004:266, 71. punkts.

            (49)  IRR nebalstās uz grāmatvedības peļņu konkrētajā gadā, bet tā noteikšanā ņem vērā nākotnes naudas plūsmas, ko ieguldītājs cer saņemt visā ieguldījumu periodā. To definē kā diskonta likmi, kurai naudas plūsmas NPV ir vienāda ar nulli.

            (50)  NPV ir starpība starp visa ieguldījumu perioda pozitīvajām un negatīvajām naudas plūsmām, kas diskontētas, izmantojot attiecīgo peļņas normu (kapitāla izmaksas).

            (51)  Sk. 14. apsvērumu.

            (52)  Sk. 15. apsvērumu.

            (53)  Sk.: Tiesas 2014. gada 3. aprīļa spriedums ING Groep NV, C-224/12 P, ECLI:EU:C:2014:213, 29.–37. punkts.

            (54)  Attiecībā uz šo sk.: Vispārējās tiesas 2000. gada 12. decembra spriedums Alitalia/Komisija, T-296/97, ECLI:EU:T:2000:289, un Tiesas 2013. gada 24. janvāra spriedums Frucona/Komisija, C-73/11 P, ECLI:EU:C:2013:32, 79. un 80. punkts.

            (55)  Sk. 119. apsvērumu.

            (56)  Tiesas 1996. gada 11. jūlija spriedums SFEI un citi, C-39/94, ECLI:EU:C:1996:285, 60. punkts; Tiesas 1999. gada 29. aprīļa spriedums Spānija/Komisija, C-342/96, ECLI:EU:C:1999:210, 41. punkts.

            (57)  Tiesas 1994. gada 15. marta spriedums Banco Exterior de España, C-387/92, ECLI:EU:C:1994:100, 13. punkts; Tiesas 2000. gada 19. septembra spriedums Vācija/Komisija, C-156/98, ECLI:EU:C:2000:467, 25. punkts; Tiesas 1999. gada 19. maija spriedums Itālija/Komisija, C-6/97, ECLI:EU:C:1999:251, 15. punkts; Tiesas 2005. gada 3. marta spriedums Heiser, C-172/03, ECLI:EU:C:2005:130, 36. punkts.

            (58)  Tiesas 1974. gada 2. jūlija spriedums Itālija/Komisija, 173/73, ECLI:EU:C:1974:71, 13. punkts.

            (59)  Komisijas 2011. gada 20. decembra Lēmums 2012/540/ES par valsts atbalstu C 25/08 (ex NN 23/08) – France Télécom piesaistīto valsts ierēdņu pensiju finansēšanas veida reforma, ko Francijas Republika īstenojusi par labu France Télécom (OV L 279, 12.10.2012., 1. lpp.); ko apstiprinājis Tiesas 2016. gada 26. oktobra spriedums Orange (France Télécom)/Komisija, C-211/15 P, ECLI:EU:C:2016:798, un Tiesas 2014. gada 22. oktobra spriedums BT plc/Komisija, C-620/13 P, ECLI:EU:C:2014:2309.

            (60)  Tiesas 1996. gada 11. jūlija spriedums SFEI un citi, C-39/94, ECLI:EU:C:1996:285, 60. punkts; Tiesas 1999. gada 29. aprīļa spriedums Spānija/Komisija, C-342/96, ECLI:EU:C:1999:210, 41. punkts.

            (61)  Komisijas paziņojums par Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 1. punktā minēto valsts atbalsta jēdzienu (2016/C 262/01), 74. punkts; Vispārējās tiesas 2012. gada 28. februāra spriedums Land Burgenland un Austrija/Komisija, apvienotās lietas T-268/08 un T-281/08, ECLI:EU:T:2012:90. Spriedums Valmona/Komisija, T-274/01, ECLI:EU:T:2004:266, 45. punkts; spriedums Komisija/Scott, C-290/07 P, ECLI:EU:C:2010:480, 68. punkts. Apvienotās lietas T-228/99 un T-233/99, Westdeutsche Landesbank Girozentrale/Komisija, ECLI:EU:T:2003:57, 246. punkts, un tajās citētā judikatūra. Tiesas 2012. gada 5. jūnija spriedums Komisija/EDF, C-124/10 P, ECLI:EU:C:2012:318, 83., 84., 85. un 105. punkts; Tiesas 2002. gada 16. maija spriedums Francija/Komisija (Stardust), C-482/99, ECLI:EU:C:2002:294, 71. un 72. punkts; Vispārējās tiesas 1998. gada 30. aprīļa spriedums Cityflyer Express/Komisija, T-16/96, ECLI:EU:T:1998:78, 76. punkts.

            (62)  Sk.: Vispārējās tiesas 2014. gada 12. jūnija spriedums Sarc/Komisija, T-488/11, ECLI:EU:T:2014:497, 98. punkts.

            (63)  Komisijas paziņojums par Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 1. punktā minēto valsts atbalsta jēdzienu (2016/C 262/01), 97. punkts.

            (64)  Sk.: Vispārējās tiesas 2003. gada 6. marta spriedums Westdeutsche Landesbank Girozentrale un Ziemeļreina-Vestfālene/Komisija, apvienotās lietas T-228/99 un T-233/99, ECLI:EU:T:2003:57, 251. punkts.

            (65)  Sk. Grieķijas Banka, Nekustamā īpašuma tirgus: attīstība un prognozes, 2010. gada ziņojums (2011. gada aprīlis) https://www.bankofgreece.gr/BogDocumentEn/Governor%27s_AnnualReport2010,April2011ChapterV,S,ection2.pdf

            (66)  Vispārējās tiesas 2004. gada 14. janvāra spriedums Fleuren Compost/Komisija, T-109/01, ECLI:EU:T:2004:4.

            (67)  SA.34044 (2011/N)*EL* Grieķijas pagaidu shēmas attiecībā uz aizdevumu garantijām pagarināšana (OV C 29, 2.2.2012., 4. lpp.).

            (68)  Komisijas 2013. gada 5. februāra Lēmums SA.34986 (2012/NN) – Grieķija – Likviditātes atbalsts enerģijas sektorā – DEPA, vēl nav publicēts OV, pagarināts SA. 36871 (2013/NN), DEPA likviditātes atbalsta pagarinājums (OV C 348, 3.10.2014., 1. lpp.) un Komisijas 2014. gada 31. jūlija Lēmums SA.36323 – Grieķija – Likviditātes atbalsts Grieķijas PPC (2013/NN) (OV C 348, 3.10.2014., 7. lpp.).

            (69)  Komisijas 2016. gada 19. decembra Lēmums – valsts atbalsta lietā SA.46955 (2016/N) – Grieķija – Valsts atbalsta shēmas pagarinājums (Likuma Nr. 3723/2008 2. pants), vēl nav publicēts OV.

            (70)  http://www.consilium.europa.eu/lv/press/press-releases/2016/05/25-eurogroup-statement-greece/

            (71)  Komisijas Lēmums – valsts atbalsta lietā SA.32543 (2011/N) – Pasākumi par labu OSE grupai (vēl nav publicēts OV).

            (72)  http://www.consilium.europa.eu/lv/meetings/eurogroup/2017/03/20/