title: Komisijas Lēmums (ES) 2016/289 (2015. gada 8. jūnijs) par valsts atbalstu SA.37792 (2014/C) (ex 2013/N), ko Slovēnija plāno īstenot Cimos Group labā (izziņots ar dokumenta numuru C(2015) 3770) (Dokuments attiecas uz EEZ)

text:
               4.3.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 59/168

         KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2016/289
   (2015. gada 8. jūnijs)
   par valsts atbalstu SA.37792 (2014/C) (ex 2013/N), ko Slovēnija plāno īstenot Cimos Group labā

         (izziņots ar dokumenta numuru C(2015) 3770)

   (Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu (1),
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,
   ņemot vērā Komisijas lēmumu par Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta 2. punktā noteiktās procedūras sākšanu attiecībā uz atbalstu SA.37792 (2013/N) (2),
   pēc tam, kad ieinteresētās personas tika aicinātas iesniegt piezīmes atbilstīgi minētajiem noteikumiem (3), un, ņemot vērā šīs piezīmes,
   tā kā:
   1.   PROCEDŪRA

               (1)

               Slovēnija 2013. gada 21. novembra vēstulē paziņoja Komisijai par pārstrukturēšanas atbalstu, ko tā plānoja īstenot attiecībā uz Cimos Group
                   (4) (turpmāk “Cimos”, “Uzņēmums”). Pirms paziņotā pasākuma tika piešķirts glābšanas atbalsts, ko Komisija apstiprināja 2013. gada 2. jūlijā (5).

               (2)

               Komisija 2014. gada 9. aprīļa vēstulē informēja Slovēniju par lēmumu sākt Līguma 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru attiecībā uz atbalstu (“Lēmums par procedūras sākšanu”). Slovēnija 2014. gada 10. jūnija vēstulē sniedza piezīmes par šo lēmumu. Tā sniedza papildu informāciju 2014. gada 24. septembra un 2014. gada 3. oktobra vēstulēs. Komisija tikās ar Slovēnijas iestādēm 2014. gada 4. novembrī. Komisija 2014. gada 18. decembra vēstulē pieprasīja papildu informāciju, un Slovēnija 2015. gada 30. janvārī sniedza atbildi uz šo pieprasījumu.

               (3)

               Komisijas lēmums par procedūras sākšanu tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                   (6). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes.

               (4)

               Komisija saņēma piezīmes no vienas ieinteresētās personas. Tā pārsūtīja šīs piezīmes Slovēnijai, lai tā varētu sniegt atbildi. Slovēnija nav atbildējusi uz ieinteresētās personas piezīmēm.

               (5)

               Slovēnija 2015. gada 27. janvāra vēstulē atteicās no Regulas Nr. 1/1958 (7) 3. pantā sniegtajām tiesībām, kas paredz, ka šis lēmums jāpieņem slovēņu valodā, un piekrita, ka šā lēmuma autentiskais teksts būs angļu valodā.

         2.   APRAKSTS

   2.1.   ATBALSTA SAŅĒMĒJS

               (6)

                  Cimos ir Slovēnijā reģistrēts automobiļu detaļu ražotājs, viens no lielākajiem rūpniecības uzņēmumiem Slovēnijā un viens no lielākajiem darba devējiem. Tas nesen ziņoja par gada pārdošanas apjomu vairāk nekā EUR 400 miljonu apmērā un nodarbināja 6 855 cilvēkus (8) – no tiem vairāk nekā 2 500 cilvēku bija nodarbināti Slovēnijā.

               (7)

               Papildus pamatdarbības jomai Uzņēmums darbojās arī citās nozarēs – tam piederēja struktūrvienība mašīnbūves un darbarīku nozarē (“Mašīnbūve”) un struktūrvienība enerģētikas un lauksaimniecības tehnikas nozarē (“Lauksaimniecība”). Uzņēmums šīs struktūrvienības nesen pārdeva vai iekļāva autobūves struktūrvienībā, kas tagad ir vienīgā uzņēmuma darbības joma.

               (8)

               Saskaņā ar Slovēnijas aplēsēm Cimos daļa Eiropas tirgū attiecībā uz lielāko daļu produktu grupu nesasniedz 15 %, izņemot centrālos korpusus un gredzensprauslu turbo sistēmas – attiecībā uz šīm produktu grupām Cimos tirgus daļas ir attiecīgi 17 % un 21 %. Cimos galvenie konkurenti cita starpā ir Edscha un FlexNGate, Le Bélier, Streit un NWS.

               (9)

                  Cimos2014. gada 31. augustā veidoja mātessabiedrība Cimos d.d. un 21 meitasuzņēmums, kas darbojas Slovēnijā, Horvātijā, Francijā, Vācijā, Serbijā, Bosnijā un Krievijā. Cimos organizatoriskā struktūra ir aplūkojama tālāk redzamajā attēlā.

                     Cimos organizatoriskā struktūra

               (10)

               Slovēnijai netiešā veidā – ar valsts kontrolētu uzņēmumu un pašvaldību starpniecību – pieder vairāk nekā 39 % Cimos akciju. Īpašumtiesību un kontroles struktūra 2014. gada 31. augustā bija šāda:

                  1. tabula

                     Cimos īpašumtiesību struktūra

                           Akcionārs

                           Akcijas (%)

                           Kontrole

                           Modra Zavarovalnica d.d.

                           21,4

                           Valsts

                           Banka Koper d.d.

                           20,4

                           Privāta

                           Cimos d.d.

                           13,3

                           Privāta

                           Kovinoplastika Lož d.d.

                           13,1

                           Privāta

                           D.S.U. d.o.o.

                           6,9

                           Valsts

                           Citi

                           24,9

                           Valsts un privāta

                              Avots: pārstrukturēšanas plāns

               (11)

               Pēdējo gadu laikā Uzņēmums ir saskāries ar būtiskām finansiālām grūtībām. Pēc tam, kad Cimos 2010. un 2011. gadā guva tikai nelielu peļņu, tas ziņoja par būtiskiem neto zaudējumiem, proti, EUR 97,9 miljoniem 2012. gadā un EUR 122 miljoniem 2013. gadā. Tā rezultātā neto aktīvi kļuva negatīvi, pazeminoties līdz mīnus EUR 103,3 miljoniem 2013. gadā. Parāds (ilgtermiņa un īstermiņa saistības), kas jau bija liels iepriekšējos gados, 2013. gadā palielinājās vēl vairāk, un neto aktīvu vērtības samazināšanās dēļ pieauga parāda attiecība pret pašu kapitālu. Situācija likviditātes jomā pasliktinājās, apgrozāmo līdzekļu attiecībai pret īstermiņa saistībām samazinoties no 0,85 2010. gadā līdz 0,5 2013. gadā. 2. tabulā ir sniegti atsevišķi izvēlēti Uzņēmuma finanšu dati.

                  2. tabula

                  Atsevišķi izvēlēti Cimos Group finanšu dati 2010.–2013. gadā

                           (miljoni EUR)

                           2013

                           2012

                           2011

                           2010

                           Pārdošanas ieņēmumi

                           409,2

                           445,6

                           480,7

                           444,8

                           Neto rezultāts

                           – 122,0

                           – 97,9

                           3,4

                           4,1

                           Neto aktīvi

                           – 103,3

                           22,5

                           139,3

                           133,1

                           Parāds

                           610,4

                           569,3

                           581,6

                           594,2

                           Pašreizējā attiecība

                           0,5

                           0,54

                           0,85

                           0,85

                              Avots: konsolidētie finanšu pārskati par 2013., 2012., 2011. un 2010. gadu.

               (12)

                  Cimos grūtības galvenokārt izriet no nopietnām likviditātes problēmām un pārmērīga parādu sloga. Laikā no 2000. līdz 2008. gadam Uzņēmums strauji auga un tika finansēts galvenokārt ar ārēju aizņēmumu palīdzību. Pēc tam sekoja ar krīzi saistīts pieprasījuma kritums, kā arī neveiksmīgi ar ieguldījumiem saistīti lēmumi un pārvaldības kļūdas. Tā rezultātā Uzņēmumam ir radies liels parāds, un tas nespēja veikt refinansēšanu vai nokārtot savas finanšu saistības.

               (13)

                  Cimos ir arī lieli parādi piegādātājiem un darbuzņēmējiem, kas rada traucējumus piegādes ķēdē un var apdraudēt Uzņēmuma spēju pastāvēt, ja piegādātāji veiks pasākumus savu risku ierobežošanai.

         2.2.   PARĀDU PĀRSTRUKTURĒŠANAS PROCESS

               (14)

               2012. gada jūnijā Cimos parakstīja pārstrukturēšanas līgumu ar bankām, lai atliktu parāda atmaksu. Līgums tika pagarināts vairākas reizes, bet Uzņēmums nespēja ar saviem spēkiem atgūt likviditāti, un 2013. gada aprīlī tas lūdza atbalstu no valsts, lai novērstu bankrotu.

               (15)

               Pēc tam Uzņēmums ar banku kreditoru konsorciju (Club Banks) apsprieda vērienīgu pārstrukturēšanas pamatlīgumu (PP), kurā bija jāparedz brīvprātīgas parādu pārstrukturēšanas noteikumi un nosacījumi. Brīvprātīga parādu pārstrukturēšana bija galvenais elements pārstrukturēšanas plānā, par kuru Slovēnija paziņoja 2013. gada novembrī. Cimos prognozēja, ka PP tiks parakstīts 2013. gada beigās.

               (16)

               Tomēr 2014. gada februārī pēc revīzijas ziņojuma saņemšanas Cimos vadība uzzināja, ka saskaņā ar Slovēnijas tiesisko regulējumu Cimos atbilst maksātnespējas kritērijiem saistībā ar kapitāla nepietiekamību. Pieauga Club Banks bažas par to, vai būtu iespējams īstenot brīvprātīgu pārstrukturēšanu un PP. Viņi jo īpaši bažījās par to, ka pārāk liels ar pārstrukturēšanu saistīts slogs bija uzlikts galvenajiem kreditoriem un ka pārstrukturēšanas plānā pietiekamā mērā nebija risināts jautājums par nepieciešamo darbības pārstrukturēšanu.

               (17)

               Lai risinātu šos jautājumus, bankas kreditori nolēma atteikties no PP noslēgšanas un tā vietā ierosināt tiesas pārraudzītu obligātā norēķina (ON) procedūru, lai nodrošinātu, ka Uzņēmuma pārstrukturēšanā aktīvāk iesaistās vairāk ieinteresēto personu, tostarp klienti, piegādātāji un citi kreditori, uzņemoties stingrākas saistības nekā brīvprātīgā PP procesa ietvaros. Tiesa 2014. gada 3. jūnijā noteica, ka Cimos ir jāveic ON. Paralēli tam bankas kreditori sāka apspriesties ar citām ieinteresētajām personām, lai vienotos par to ieguldījumu pārstrukturēšanā.

               (18)

               Tā kā ON kreditori (9) vienojās par obligātās parāda pārstrukturēšanas nosacījumiem un tika panākta vienošanās par citu ieinteresēto personu (valsts, klientu, piegādātāju, iznomātāja un banku, kuras nepiedalās ON) ieguldījumu, sākotnēji paziņotais pārstrukturēšanas plāns, kura pamatā bija PP, bija jāatjaunina, ņemot vērā ON procedūras rezultātus. Tāpēc Slovēnija 2014. gada 3. oktobrī iesniedza atjauninātu pārstrukturēšanas plānu (10).

               (19)

               Saskaņā ar Slovēnijas tiesisko regulējumu būtisks ON elements ir finanšu pārstrukturēšanas plāna (FPP) iesniegšana tiesā. Šajā plānā ir izklāstīti saskaņotie pārstrukturēšanas nosacījumi. ON kreditori iesniedza FPP 2014. gada 3. novembrī. Saskaņā ar Slovēnijas sniegto informāciju pēc FPP iesniegšanas tajā vairs nav iespējams veikt izmaiņas. Slovēnija apstiprināja, ka visas ieinteresētās personas ir apņēmušās īstenot FPP.

               (20)

               FPP izvērtēja neatkarīgs sertificēts uzņēmumu vērtētājs, kurš saskaņā ar Slovēnijas maksātnespējas likumu izstrādāja atzinumu, apstiprinot, ka Cimos ir maksātnespējīgs, ka ir par 50 % lielāka varbūtība, ka FPP īstenošana sniegs iespēju ar Cimos finanšu pārstrukturēšanas palīdzību nodrošināt tā likviditāti un maksātspēju īstermiņā un ilgtermiņā un ka ir par 50 % lielāka varbūtība, ka Cimos kreditori panāks labākus savu prasījumu atmaksāšanas nosacījumus nekā gadījumā, ja Uzņēmums sāktu bankrota procedūru. Novērtētājs konstatēja, ka bankrota gadījumā parastie finanšu kreditori atgūtu 3,88 % no saviem prasījumiem, savukārt obligātā norēķina gadījumā viņi atgūtu 23,94 % no saviem prasījumiem.

         2.3.   PAZIŅOTIE PASĀKUMI

               (21)

               Turpmāk tekstā ir sniegts to pasākumu kopsavilkums, kuru īstenošana ir paredzēta atjauninātajā pārstrukturēšanas plānā.

               (22)

               1. pasākums. Valsts prasījuma pret Cimos samazinājums 60 % (EUR 21,7 miljonu) apmērā. Minētais samazinājums izriet no glābšanas atbalsta garantijas, pārveidojot parādu par pašu kapitālu. Pārējie 40 % (EUR 14,5 miljoni) jāsamaksā 10 gadu laikā, piemērojot EURIBOR procentu likmi + 2,5 %.

               (23)

               2. pasākums. Valsts prasījuma pret Cimos samazinājums 60 % (EUR 23,4 miljonu) apmērā. Minētais samazinājums izriet no citām garantijām (11), pārveidojot parādu par pašu kapitālu. Pārējie 40 % (EUR 15,6 miljoni) jāsamaksā 10 gadu laikā, piemērojot EURIBOR procentu likmi + 2,5 %.

               (24)

               3. pasākums. Parāda samazinājums 60 % (EUR 122 miljoni) apmērā, pārvēršot bankas parādu par pašu kapitālu, kopā ar atsevišķām bankām piemērotu diskontu (EUR 35,7 miljoni (12)) un atlikušās summas (EUR 99,5 miljoni) atmaksāšanas termiņa pārcelšanu, paredzot atmaksāšanu 10 gadu periodā un piemērojot EURIBOR procentu likmi + 2,5 %.

                  3. tabula

                  1.–3. pasākuma kopsavilkums

                           (miljoni EUR)

                           Kreditora nosaukums

                           Neatmaksātā pamatsumma

                           Parāda pārveidošana par pašu kapitālu

                           Diskonts

                           Atlikušais parāds

                           1. pasākums

                           Finanšu ministrija

                           36,2

                           (21,7)

                           —

                           14,5

                           2. pasākums

                           Slovēnijas Republika

                           39,0

                           (23,4)

                           —

                           15,6

                           3. pasākums

                           DUTB

                           65,8

                           (39,5)

                           —

                           26,3

                           SID Banka

                           47,5

                           (1,0)

                           (27,5)

                           19

                           Banka Celje d.d.

                           42,4

                           (25,5)

                           —

                           16,9

                           NLB

                           26,8

                           (16,1)

                           —

                           10,7

                           Abanka Vipa d.d.

                           23,2

                           (13,9)

                           —

                           9,3

                           Starptautiskā Finanšu korporācija (IFC)

                           22,1

                           (13,3)

                           —

                           8,8

                           Gorenjska Banka d.d.

                           15,5

                           (9,3)

                           —

                           6,2

                           NKBM

                           5,7

                           (3,4)

                           —

                           2,3

                           Kopā, 3. pasākums

                           249

                           (122)

                           (27,5)

                           99,5

                              Avots: pārstrukturēšanas plāns.

               (25)

               4. pasākums: Jauno līdzekļu fonds līdz EUR 39,5 miljonu vērtībā, ko veido: i) banku (“jauno līdzekļu banku” (13)) izsniegts komerciāls aizdevums EUR 20 miljonu vērtībā ar sešu mēnešu EURIBOR procentu likmi + 5 % gadā, ko papildina nodrošinājums, un ii) uzņēmuma privāto klientu (“jauno līdzekļu klienti” (14)) izsniegts aizdevums EUR 19,5 miljonu apmērā bez nodrošinājuma un bez procentiem.

               (26)

               5. pasākums. Piegādātāju veikta brīvprātīga parāda pārstrukturēšana (15) ar finansiālo ietekmi EUR 21,8 miljonu apmērā.

               (27)

               6. pasākums. Iznomātāja veikta brīvprātīga parāda pārstrukturēšana (16) ar finansiālo ietekmi EUR 6 miljonu apmērā.

               (28)

               7. pasākums. Banku, uz kurām neattiecas ON (17), veikta brīvprātīga parāda atmaksāšanas grafika pārskatīšana ar prognozēto finansiālo ietekmi EUR 3 miljonu apmērā.

               (29)

               8. pasākums. Klientu veikta kapitālizdevumu finansēšana aizdevuma veidā EUR 9,8 miljonu apmērā.

               (30)

               Slovēnija uzskata, ka tikai no glābšanas atbalsta garantijas izrietošā valsts prasījuma pārveidošana par pašu kapitālu EUR 21,7 miljonu apmērā (1. pasākuma ietvaros) ir uzskatāma par valsts atbalstu.

         3.   PĀRSTRUKTURĒŠANAS PLĀNS

               (31)

               Kā minēts 18. apsvērumā, sākotnēji paziņotais pārstrukturēšanas plāns ir atjaunināts, ņemot vērā ON ietvaros ierosinātos grozītos pārstrukturēšanas nosacījumus. Atjauninātā plāna galvenie elementi ir tādi paši kā sākotnēji paziņotajā plānā. Grozījumi būtībā attiecas uz finanšu pārstrukturēšanas pasākumu darbības jomas paplašināšanu, lai iekļautu tajā plašāku ieinteresēto personu loku, kā arī darbības pārstrukturēšanas pasākumiem, lai ņemtu vērā ON ietekmi.

               (32)

               Saskaņā ar plānu Uzņēmuma grūtības izriet no tā paplašināšanās, kas tika finansēta, izmantojot aizņēmumus, darbības efektivitātes pasliktināšanās un globālo ekonomikas un finanšu krīžu izraisītās lejupslīdes automobiļu tirgū.

               (33)

               Ieņēmumu pieaugums laikposmā no 2000. līdz 2008. gadam sasniedza vidēji 20 % gadā, un tas galvenokārt tika finansēts ar ārējiem aizņēmumiem, vairumā gadījumu – ar īstermiņa aizdevumiem, radot neatbilstību starp ilgtermiņa aktīviem un īstermiņa saistībām, kas tika izmantotas šo aktīvu finansēšanai. Minētajā periodā Uzņēmuma neto parāds pieauga septiņas reizes, un kopš tā laika tas ir saglabājies augstā līmenī. Uzņēmums nespēja atmaksāt savu parādu, nerunājot par vajadzīgo kapitālieguldījumu finansēšanu. Turklāt Cimos uzkrāja lielus parādus piegādātājiem un darbuzņēmējiem, jo tas finansēja darbības, galvenokārt pagarinot piegādātāju sniegto pakalpojumu apmaksas termiņus. Nespēja samaksāt piegādātājiem laikā ne tikai palielināja likviditātes problēmas, bet arī radīja traucējumus darbā, kas autobūves nozarē ir atkarīgs no laikus veiktām piegādēm.

               (34)

               Uzņēmuma darbības efektivitātes pasliktināšanās galvenie iemesli cita starpā ir neapmierinošā kvalitāte, liels brāķa procents, klientu apkalpošana zemākā līmenī, pārmērīga ražošanas jauda, kas rada lielas pieskaitāmās izmaksas, nespēja samazināt izmaksas, no kā izriet peļņas pasliktināšanās, un piegādes deficīts, ko izraisa nespēja ievērot piegādātāju sniegto pakalpojumu apmaksas termiņus.

               (35)

               Globālā ekonomikas krīze un kredītresursu trūkums pazemināja pieprasījumu pēc jauniem automobiļiem un ar to saistīto pieprasījumu pēc automobiļu detaļām. Cimos pārdošanas ieņēmumi 2008. un 2009. gadā samazinājās, īslaicīgi pieauga 2010. un 2011. gadā, un atkal samazinājās 2012. un 2013. gadā. Tā kā Uzņēmums nesamazināja izmaksas, tas kļuva nerentabls un nespēja pastāvīgi radīt pietiekamu naudas plūsmu parāda apkalpošanai.

               (36)

               Lai risinātu grūtību cēloņus, Cimos ir sagatavojis pārstrukturēšanas plānu, kas paredz turpmāk aprakstīto finansiālās un darbības pārstrukturēšanas pasākumu veikšanu.

               (37)

               Pārstrukturēšanas plānā nav skaidri noteikts pārstrukturēšanas periods. Plānā ir paredzēts, ka pārstrukturēšana faktiski sākas 2014. gada februārī, pārstrukturēšanas pasākumi tiks īstenoti līdz 2016. gadam un visi ieguvumi tiks panākti līdz 2018. gadam (saskaņā ar prognozēm atsevišķu pasākumu gadījumā ieguvumu nodrošināšanai ir vajadzīgi divi līdz trīs gadi). Ņemot vērā minēto, kā arī to, ka saskaņā ar visiem scenārijiem tiek prognozēts, ka Uzņēmums atgūs ilgtermiņa dzīvotspēju līdz 2017. gadam, Komisija uzskata, ka pārstrukturēšanas periods ilgst no 2014. gada februāra līdz 2017. gada beigām.

         3.1.   FINANŠU PĀRSTRUKTURĒŠANA

               (38)

               Sākotnēji paziņotajā pārstrukturēšanas plānā bija paredzēts, ka valstij jāpārveido no glābšanas atbalsta garantijas izrietošais prasījums EUR 35 miljonu apmērā par pašu kapitālu un ka diviem Cimos valsts sektora akcionāriem – Modra Zavarovalnica d.d. un D.S.U. d.o.o. – jāparaksta papildu akciju kapitāls EUR 6,5 miljonu apmērā. Sākotnēji paziņotajā plānā bija paredzēta pārveidošana un Cimos bankas parāda EUR 250–270 miljonu apmērā atmaksāšanas grafika pārskatīšana.

               (39)

               Saskaņā ar atjaunināto plānu valsts prasījuma un bankas parāda pārstrukturēšana joprojām ir centrāls finanšu pārstrukturēšanas elements, bet tas tiks īstenots atbilstīgi ON ietvaros apstiprinātajiem grozītajiem nosacījumiem. Turklāt citas ieinteresētās personas, tostarp klienti, piegādātāji, iznomātājs un bankas, uz kurām neattiecas ON, brīvprātīgi sniegs ieguldījumu finanšu pārstrukturēšanā, samazinot savus prasījumus vai nodrošinot finansējumu. Tomēr divi valsts sektora akcionāri vairs neiepludinās kapitālu, kā bija paredzēts sākotnēji paziņotajā plānā.

               (40)

                  Cimos finanšu parādu veido valsts prasījums pret Uzņēmumu saistībā ar glābšanas atbalsta garantiju EUR 36,2 miljonu apmērā (ieskaitot uzkrātos procentus), valsts prasījumi pret Uzņēmumu, kas attiecībā uz citām garantijām (18) sasniedz EUR 39 miljonu apmēru, un dažādi banku sniegti aizdevumi. Valsts un ON bankas vienojās par šā parāda pārstrukturēšanu, izmantojot parāda pārveidošanu par pašu kapitālu, diskontu piemērošanu un atmaksāšanas grafika pārskatīšanu saskaņā ar 22.–24. apsvērumā izklāstītajiem nosacījumiem. Tā mērķis ir pārveidot Uzņēmuma parādu, lai tas būtu ilgtspējīgā un apkalpojamā līmenī. Tas arī atbrīvos naudas resursus, kas ir vajadzīgi darbību finansēšanai un Cimos kredītspējas uzlabošanai klientu, piegādātāju un finanšu kreditoru acīs.

               (41)

                  Cimos būs vajadzīgi papildu līdzekļi, lai finansētu tā apgrozības kapitālu un atmaksātu saistības, kas izriet no parāda pārstrukturēšanas, kas ir sine qua non nosacījums maksātspējas un rentabilitātes atjaunošanai. Šajā nolūkā Cimos ir vienojies ar savām bankām un lielākajiem klientiem, ka tie nodrošinās EUR 39,5 miljonus Jauno līdzekļu fonda formā atbilstīgi 25. apsvērumā aprakstītajiem nosacījumiem.

               (42)

               Uzņēmums arī ir noslēdzis vienošanās ar saviem piegādātājiem par brīvprātīgu parasto darbības prasījumu pārstrukturēšanu, pamatojoties uz piegādes līgumiem. Vienošanās paredz, ka piegādātājiem ir jāpārstrukturē savi prasījumi, kombinējot to prasījumu daļas vienreizēju atmaksāšanu ar atlikušās summas atmaksāšanas grafika pārskatīšanu un norakstīšanu. Šā pasākuma finansiālā ietekme EUR 21,8 miljonu apmērā atbilst summai, ko veido norakstītie Cimos parādi piegādātājiem un darbuzņēmējiem.

               (43)

                  Cimos ir noslēdzis vienošanos ar iznomātāju Hypo Leasing d.o.o. (pašlaik veic uzņēmējdarbību kā Heta Asset Resolution d.o.o.) par brīvprātīgu pārstrukturēšanu prasībām, kas izriet no finanšu nomas līgumiem. Pamatojoties uz vienošanos, iznomātājs saņems vienreizēju atmaksu (ieskaitot soda procentus) EUR 2,3 miljonu apmērā, norakstīs parādu EUR 6 miljonu apmērā, kas ir šā pasākuma paziņotā finansiālā ietekme, un pārskatīs atlikušās parādu summas atmaksāšanas grafiku uz četru gadu periodu, paredzot viena gada labvēlības periodu.

               (44)

               Ārpus ON jomas Cimos ir noslēdzis vai sasniedzis pēdējo sarunu posmu, lai noslēgtu divpusējus nolīgumus par parāda pārstrukturēšanu ar Uzņēmuma bankām, kas ir reģistrētas ārpus Slovēnijas. Tiek lēsts, ka šā pasākuma, ko veido aizdevuma atmaksāšanas termiņa pagarināšana, procentu likmju izmaiņas un pamatsummas atmaksāšanas atlikšana, ir EUR 3 miljoni.

               (45)

               Aizvadītajos gados ierobežotās līdzekļu pieejamības dēļ tika samazināti kapitālizdevumi, un tā rezultātā netika veikti pietiekami ieguldījumi un nodrošināta pienācīga aprīkojuma apkope. Cimos plāno nodrošināt pārstrukturēšanai vajadzīgo kapitālizdevumu līmeni. To daļēji finansēs klienti un daļēji – Cimos. Klienti ir piekrituši finansēt ar tiem saistītu instrumentu un mašīnbūves izdevumus, piešķirot Cimos aizdevumu EUR 9,8 miljonu apmērā. Cimos finansēs parējos nepieciešamos kapitālizdevumus, izmantojot pašu resursus.

               (46)

               Lai vēl vairāk uzlabotu likviditāti, Cimos panāca vienošanos ar klientiem par apmaksas perioda saīsināšanu – laikposmā līdz 2015. gada jūnijam tas būs nevis 30–60 dienas, bet nedēļa. Tiek prognozēts, ka pasākums uzlabos likviditāti par aptuveni EUR 10 miljoniem.

               (47)

               Visbeidzot, Cimos plāno saņemt aizņēmumu EUR 25 miljonu apmērā atbilstoši tirgus nosacījumiem, lai finansētu darbības 2018. un 2019. gadā, proti, pēc pārstrukturēšanas perioda beigām.

         3.2.   DARBĪBAS PĀRSTRUKTURĒŠANA

               (48)

               Attiecībā uz darbības pārstrukturēšanu sākotnēji paziņotajā pārstrukturēšanas plānā bija paredzēta ekonomiska pārvalde, ražošanas spēju konsolidācija, uzņēmuma vienību funkciju un atbildības nostiprināšana, uzlabojumi iepirkumu jomā, krājumu optimizācija, kā arī cilvēkresursu pārstrukturēšana. Šie pasākumi tiek īstenoti, un atjauninātajā plānā tie ir nostiprināti un paplašināti, lai ņemtu vērā ON ietekmi uz uzņēmumu.

               (49)

               Konkrētāk, darbības pārstrukturēšanas pasākumi būtiskāk nekā sākotnēji plānots ietekmēs grupas darbinieku skaitu, darbaspēka izmaksas un pieskaitāmās izmaksas, lai pēc iespējas ātrāk radītu neto peļņu un naudas plūsmu. Lai šo mērķi īstenotu, ņemot vērā pārdošanas ieņēmumu kritumu un uzturēšanas izmaksu kāpumu, kas pārsniedz sākotnējās prognozes, gaidāms, ka atjauninātie pasākumi radīs lielākus izmaksu ietaupījumus nekā bija sākotnēji plānots.

               (50)

               Uzņēmuma pasūtījumu portfelis laika gaitā saruks, jo trīs ceturtdaļas no īstenošanas procesā esošajiem projektiem ir plānots pabeigt 2019. gadā. Spēkā esošo darījumu skaita samazināšanās būs jākompensē ar jauniem projektiem. Šajā nolūkā Uzņēmums veiks pasākumus pārdošanas jomā, tostarp – īpaši svarīgi – ilgtermiņa klientu saglabāšanai, sadarbojoties ar tiem, jau sākot no produkta izstrādes posma. Uzņēmums iekļūs jaunos tirgos ar esošajiem produktiem, kā arī izstrādās jaunus produktus esošajiem un jaunajiem tirgiem. Tiek prognozēts, ka pārdošanas ieņēmumi 2015.–2018. gadā kritīsies, un to pieaugums ir gaidāms 2019. gadā. Domājams, ka pasākumi neradīs papildu izmaksas.

               (51)

                  Cimos plāno samazināt darbinieku skaitu no 6 855 darbiniekiem 2014. gada maijā līdz […] (19) darbiniekiem […]. Sagaidāms, ka tas ik gadu radīs izmaksu ietaupījumu EUR […] apmērā. Ir aplēsts, ka atlaišanas pabalstu saistītās izmaksas būs EUR […] un radīsies […].

               (52)

               Uzņēmums ir nolēmis samazināt ražotņu skaitu no 20 ražotnēm uz 13 ražotnēm 2014.–2016. gadā, lai konsolidētu ražošanas jaudu un pastiprināti pievērstos pamatdarbības jomai. Saskaņā ar prognozēm Uzņēmuma daļu likvidācija sniegs ieņēmumus EUR 5,1 miljona apmērā, un tas uzlabos likviditāti. Turklāt 2013. un 2014. gadā Cimos pārdeva savus meitasuzņēmumus TPS Labin, TPS Novi Knezevac (lauksaimniecības struktūrvienība), Litostroj Power (enerģētikas struktūrvienība) un Cimos Titan (mašīnbūves struktūrvienība). Tas radīja ieņēmumus aptuveni EUR 25 miljonu apmērā.

               (53)

               Plānā ir paredzēti kvalitātes nodrošināšanas pasākumi, lai uzlabotu darba procesus, piemēram, materiālu plūsmu, iekšējo iepakošanu, darbu ar griezējinstrumentiem un krājumu pārvaldību. Tiks īstenoti arī pasākumi ražošanas procesu uzlabošanai, tostarp atsevišķu ražošanas līniju pārveide un pārvietošana, atsevišķu izejmateriālu aizstāšana vai atteikšanās no tiem, kā arī darba aprīkojuma atjaunošana, remonts un nomaiņa. Sagaidāms, ka šo pasākumu īstenošanas rezultātā gūtie ikgadējie ietaupījumi pieaugs no EUR 0,9 miljoniem 2015. gadā līdz EUR 5 miljoniem pēc 2017. gada.

               (54)

               Piegādes ķēdes jomā Uzņēmums plāno samazināt […] skaitu, premium līmeņa kravas pārvadājumu izmaksas, ierobežojot ražošanas kavējumus zināmu klientu veikto pasūtījumu gadījumā, vienkāršot materiālu plūsmas starp ražotnēm un samazināt […], piešķirot līgumus ar uzaicinājumu piedalīties konkursā starpniecību. Sagaidāms, ka no 2018. gada plānotais piegādes ķēdes izmaksu samazinājums sasniegs EUR 5,3 miljonus gadā. Domājams, ka līdz tam laikam ietaupījumi pakāpeniski palielināsies – no EUR 1,8 miljoniem 2015. gadā līdz EUR 4,1 miljonam 2017. gadā.

               (55)

               Uzņēmums arī plāno uzlabot iegādes procesu, pārrunājot apjoma atlaides ar esošajiem piegādātājiem […], lai nodrošinātu izdevīgākas cenas, kā arī centralizējot iegādes funkciju. Pašreizējo likviditātes problēmu dēļ daudzi piegādātāji atsakās no sadarbības ar Cimos, un tas ierobežoja Uzņēmuma spēju optimizēt izmaksas, mainot piegādātājus. Sagaidāms, ka šī situācija mainīsies pēc ON procedūras beigām. Tiek prognozēts, ka uzlabotā iegādes procesa sniegtie ietaupījumi 2015.–2018. gadā sasniegs EUR 11,3 miljonus.

               (56)

               Pieskaitāmo izmaksu radīto izdevumu samazināšanas pasākumi ir galvenokārt vērsti uz pakalpojumu izmaksu (komunālie pakalpojumi, IT, telekomunikācijas, uzkopšana un drošība) un citu darbības izmaksu (piemēram, banku maksas, nomas izmaksas) samazināšanu, kā arī ar uzņēmējdarbību nesaistītu reklāmas pasākumu (ziedojumi vietējiem sporta klubiem) izbeigšanu. Sagaidāms, ka pasākumi nodrošinās ietaupījumus EUR 0,3 miljonu apmērā 2015. gadā un EUR 0,6 miljonu apmērā katrā nākamajā gadā.

               (57)

               Inventāra optimizācijas pasākuma ietvaros Cimos plāno labāk kontrolēt novecojušos krājumus, īstenot partiju krājumu veidošanu, palielināt piegāžu biežumu, samazināt izejvielu krājumu un palielināt pabeigtu izstrādājumu krājumu, lai nodrošinātu labāku klientu apkalpošanu.

         3.3.   PĀRSTRUKTURĒŠANAS IZMAKSU UN FINANSĒJUMA AVOTU PĀRSKATS

               (58)

               Saskaņā ar pārstrukturēšanas plānu kopējās pārstrukturēšanas izmaksas sasniedz EUR 350,7 miljonus, un tās ir plānots finansēt ar paša Uzņēmuma ieguldījumu EUR 329 miljonu apmērā un ar valsts atbalstu EUR 21,7 miljonu apmērā. Pārstrukturēšanas izmaksas un finansējuma avoti ir apkopoti 4. tabulā.

                  4. tabula

                  Pārstrukturēšanas izmaksas un finansējuma avoti

                           (miljoni EUR)

                           Pārstrukturēšanas izmaksu vienība

                           Finansējuma avots

                           Atmaksāšana komerckreditoram

                           113,1

                           Paziņotais pašu ieguldījums

                           329,0

                           Iepriekšējie un 2014. gada tirdzniecības zaudējumi

                           65,2

                           Kapitālizdevumi

                           18,3

                           Paziņotais valsts atbalsts (pašu kapitālā pārveidotais glābšanas atbalsts)

                           21,7

                           Klientu finansēto kapitālizdevumu atmaksāšana

                           9,8

                           Zaudējumi, pārdodot Litostroj Power

                           17,5

                           Zaudējumi, pārdodot Cimos Titan

                           2,5

                           Ar Litostroj Power saistītā parāda atmaksāšana

                           21,4

                           Atlaišanas pabalsti

                           8,4

                           Samaksa pārstrukturēšanas konsultantiem

                           3,0

                           Nomas soda procenti un neatmaksātais aizdevums

                           2,3

                           Ierobežots pašu kapitāls un minimālās likviditātes rezerves

                           49,0

                           Glābšanas atbalsta procenti

                           1,2

                           Jauno līdzekļu atmaksāšana

                           39,0

                           Kopējās izmaksas

                           350,7

                           Finansējuma avotu kopsumma

                           350,7

                              Avots: pārstrukturēšanas plāns.

               (59)

               Paziņotais pašu ieguldījuma līmenis sasniedz 94 % no kopējām pārstrukturēšanas izmaksām.

      Pārstrukturēšanas izmaksas

               (60)

               Ierobežotas likviditātes dēļ Cimos ir uzkrājis lielus parādus piegādātājiem un darbuzņēmējiem, kas ir jāatmaksā, lai nodrošinātu piegāžu nepārtrauktību un darba stabilitāti. Uzņēmums pirms ON sākšanas atmaksāja parādus piegādātājiem un darbuzņēmējiem EUR 20,5 miljonu apmērā, un tam joprojām ir jāatmaksā EUR 92,6 miljoni, ko tas bija parādā ON sākumā. Kopējā atmaksājamā summa sasniedz EUR 113,1 miljonu.

               (61)

               Sākot ar 2014. gadu, Uzņēmuma prognozētie uzkrātie zaudējumi bija EUR 211,4 miljonu vērtībā un negatīvais pašu kapitāls – EUR 115,6 miljonu vērtībā. ON noteikumi paredz, ka, lai pārstrukturēts uzņēmums pēc ON beigām tiktu uzskatīts par dzīvotspējīgu, pašu kapitāls nedrīkst būt negatīvs. Tāpēc uzkrātie zaudējumi ir jāsedz. Iepriekšminētā summa ir jāpielāgo, ņemot vērā 4. tabulā atsevišķi norādītās pozīcijas (zaudējumi, pārdodot struktūrvienības, atlaišanas pabalsti, samaksa pārstrukturēšanas konsultantiem, nomas soda procenti un atmaksāšana komerckreditoram). Starpība sasniedz EUR 65,2 miljonus un atspoguļo iepriekšējos tirdzniecības zaudējumus, kas jāatgūst pārstrukturēšanas laikā.

               (62)

               Kā minēts 45. apsvērumā, likviditātes trūkuma dēļ kapitālizdevumi aizvadītajos gados nav bijuši pietiekami. Tas bieži vien izraisīja kavējumus ražošanas procesā un Cimos nespēju izpildīt saistības pret klientiem. Plānā norādītie kapitālizdevumi ir paredzēti, lai nodrošinātu to, ka Cimos izpildīs turpmākās līgumsaistības, un tādējādi tie ir būtiski dzīvotspējas atjaunošanai.

               (63)

               Daļu no kapitālizdevumiem EUR 9,8 miljonu apmērā aizdevuma formā finansēs klienti. Cimos šis aizdevums būs jāatmaksā, un tādējādi tas uzskatāms par pārstrukturēšanas izmaksām.

               (64)

               Pārdodot savus meitasuzņēmumus Litostroj Power (enerģētikas struktūrvienība) un Cimos Titan (mašīnbūves struktūrvienība), Cimos atzina pārdošanas radītos zaudējumus EUR 20 miljonu apmērā, kas papildina 61. apsvērumā aprakstītos uzkrātos zaudējumus.

               (65)

                  Litostroj Power pārdošanas rezultātā iegūto peļņu EUR 21,4 miljonu apmērā Cimos izmantoja, lai atmaksātu bankas aizdevumus, kā bija noteikts finansēšanas mehānisma līgumos.

               (66)

               Darbības pārstrukturēšanas ietvaros plānotā kolektīvā atlaišana radīs atlaišanas pabalstu izmaksas EUR 8,4 miljonu vērtībā.

               (67)

               Uzņēmums ir nolīdzis konsultantus, kuru uzdevums ir sniegt atbalstu valdei pārstrukturēšanas procesa plānošanā un izpildē. Saskaņā ar aplēsēm ar profesionālajiem pakalpojumiem saistītās izmaksas būs EUR […].

               (68)

               Ar iznomātāju noslēgtā darījuma ietvaros (skatīt 43. apsvērumu) Cimos daļa savu saistību, tostarp soda procenti, ir jāsedz avansā.

               (69)

               Lai Cimos darbotos tirgū neatkarīgi, nepietiek ar to, ka tas sedz uzkrātos zaudējumus. Autorūpniecības nozarē ierasta prakse paredz, ka klients pieprasa pietiekamu parāda un pašu kapitāla attiecību, lai piedāvājumu iesniedzēji varētu piedalīties konkursos. Ja Cimos vēlas iesniegt piedāvājumus pasūtījumu saņemšanai (tas ir jādara, lai īstenotu plānotos pārdošanas mērķus un galu galā atjaunotu uzņēmuma dzīvotspēju), tā minimālajai pašu kapitāla rezervei ir jābūt vismaz EUR 39 miljonu apmērā. Turklāt tam vajadzīgi EUR 10 miljoni, lai nodrošinātu pietiekamu naudas drošības rezervi, kas ir vajadzīga likviditātes stabilizēšanai un uzticības atgūšanai tirgū pēc maksātnespējas procedūras noslēguma.

               (70)

               Līdz 2014. gada 3. jūnijam, proti, ON sākumam, uzkrātie procenti par summu, ko Uzņēmums ir aizņēmies tirgū, pateicoties glābšanas atbalsta garantijai, sasniedza EUR 1,2 miljonu apmēru, un tie pārstrukturēšanas ietvaros ir jāatmaksā.

               (71)

                  Cimos arī būs jāatmaksā parāds, kas izriet no 41. apsvērumā aprakstītā Jauno līdzekļu fonda. Saistītās pārstrukturēšanas izmaksas, kā norādījusi Slovēnija, sasniedz EUR 39 miljonus.

      Finansējuma avoti

               (72)

               Paziņotie pašu ieguldījuma avoti ietver Jauno līdzekļu fondu (skatīt 41. apsvērumu), Cimos un klientu finansētos kapitālizdevumus (skatīt 45. apsvērumu), ieņēmumus, kas gūti, pārdodot meitasuzņēmumu Litostroj Power (skatīt 52. apsvērumu), 3.1. iedaļā aprakstītos finanšu pārstrukturēšanas sniegtos ieguvumus, kā arī Cimos ieguldījumu piegādātāju parāda pārstrukturēšanai (skatīt 42. apsvērumu). Pašu ieguldījuma avoti ir detalizēti analizēti 8.8. iedaļā.

               (73)

               Paziņoto valsts atbalstu veido no glābšanas atbalsta garantijas izrietošā valsts prasījuma pret Cimos pārveidošana par pašu kapitālu EUR 21,7 miljonu apmērā.

         3.4.   ILGTERMIŅA DZĪVOTSPĒJAS ATJAUNOŠANA

               (74)

               Pārstrukturēšanas plānā dzīvotspējas atjaunošana ir paredzēta 2015. gadā saskaņā ar reālistisku scenāriju un 2017. gadā – saskaņā ar pesimistisku scenāriju, pateicoties pārstrukturēšanas pasākumu īstenošanai 2014.–2016. gadā. 5. tabulā ir sniegti atsevišķi izvēlēti prognozētie finanšu dati saskaņā ar reālistisko scenāriju.

                  5. tabula

                  Izvēlēti prognozētie finanšu dati saskaņā ar reālistisko scenāriju

                           (summa miljonos EUR)

                           2014

                           2015

                           2016

                           2017

                           2018

                           2019

                           Neto pārdošanas ieņēmumi

                           370,4

                           358,1

                           327,2

                           321,8

                           316,0

                           345,0

                           EBIT

                           – 7,7

                           10,1

                           10,7

                           11,6

                           12,1

                           18,8

                           Neto peļņa/zaudējumi

                           – 77,8

                           2,1

                           2,9

                           4,2

                           5,0

                           11,1

                           Pamatdarbības naudas plūsma

                           2,9

                           19,0

                           32,1

                           40,5

                           34,1

                           27,6

                           Pašu kapitāls

                           – 155,6

                           53,2

                           56,2

                           60,4

                           65,4

                           76,4

                           Peļņa no kapitāla

                           —

                           3,9 %

                           5,2 %

                           7,0 %

                           7,6 %

                           14,5 %

                              Avots: pārstrukturēšanas plāns.

         3.5.   KOMPENSĀCIJAS PASĀKUMI

               (75)

                  Cimos kompensācijas pasākuma veidā ierosina pārdot trīs uzņēmuma struktūrvienības tā pamatdarbības jomā – autorūpniecības segmentā, proti, ražotnes […]. Ražotnes bija rentablas un pirms pārstrukturēšanas nodrošināja aptuveni 4 % no Cimos kopējiem ieņēmumiem.

               (76)

               Turklāt Uzņēmums ir pārdevis trīs struktūrvienības ārpus tā pamatdarbības jomas, proti, tā lauksaimniecības, enerģētikas un mašīnbūves struktūrvienību, kas pirms pārstrukturēšanas nodrošināja aptuveni 20 % no Cimos kopējiem ieņēmumiem un bija rentablas.

                  6. tabula

                  Pārdoto uzņēmuma struktūrvienību finanšu rezultāti pirms pārstrukturēšanas

                           2011

                           2012

                           2013

                           Īpatsvars Cimos ieņēmumos
                           (%)

                           Bruto peļņa, miljoni EUR

                           Īpatsvars Cimos ieņēmumos
                           (%)

                           Bruto peļņa, miljoni EUR

                           Īpatsvars Cimos ieņēmumos
                           (%)

                           Bruto peļņa, miljoni EUR

                           […]

                           1,1

                           2,3

                           1,0

                           1,5

                           1,0

                           1,2

                           […]

                           0,9

                           0,9

                           0,8

                           0,8

                           1,0

                           1,0

                           […]

                           1,6

                           1,9

                           1,4

                           1,5

                           2,0

                           2,2

                              Kopā, pamatdarbības joma

                              3,6

                              5,1

                              3,2

                              3,8

                              4,0

                              4,4

                           Lauksaimniecība

                           0,9

                           1,5

                           1,2

                           2,7

                           0,9

                           1,2

                           Enerģētika

                           11,4

                           22,6

                           12,2

                           28,1

                           9,7

                           14,4

                           Mašīnbūve

                           5,0

                           5,3

                           6,8

                           6,6

                           8,5

                           6,3

                              Kopā, ārpus pamatdarbības jomas

                              17,3

                              29,4

                              20,2

                              37,4

                              19,1

                              21,9

                              Avots: atbilde uz informācijas pieprasījumu, 2015. gada 30. janvāris.

               (77)

               Pēc iepriekšminēto struktūrvienību pārdošanas Cimos vienīgā uzņēmējdarbības struktūra būs autobūves nodaļa – tā pamatdarbības joma.

         3.6.   LĒMUMS PAR PROCEDŪRAS SĀKŠANU

               (78)

               Komisija 2014. gada 9. aprīlī sāka oficiālu izmeklēšanas procedūru. Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija pauda šaubas par ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu, kompensācijas pasākumiem un pašu ieguldījumu.

               (79)

               Ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošana šķita apšaubāma. Saskaņā ar sākotnēji paziņotajā pārstrukturēšanas plānā iekļauto galīgo prognozi bija sagaidāms, ka Uzņēmumam radīsies neto zaudējumus un negatīvas naudas plūsmas pat pēc pārstrukturēšanas. Turklāt sākotnēji paziņotā pārstrukturēšanas plāna spēja nodrošināt Cimos dzīvotspēju bija lielā mērā atkarīga no brīvprātīgas vienošanās noslēgšanas par parādu pārstrukturēšanu. Tā kā līdz lēmuma par procedūras sākšanu pieņemšanas brīdim nebija panākta nekāda vienošanās, tika uzskatīts, ka šis pieņēmums nav reālistisks. To apstiprināja turpmākās norises. Puses nespēja panākt vienošanos par brīvprātīgu parādu pārstrukturēšanu, un tā vietā kreditori sāka ON procedūru.

               (80)

               Šķita, ka ierosinātie kompensācijas pasākumi, kas paredzēja lauksaimniecības, autobūves un enerģētikas struktūrvienību pārdošanu, neattiecās uz Uzņēmuma galveno tirgu, un nebija pierādījumu, ka visas darbības, ko bija plānots pārtraukt, nebija radījušas zaudējumus pirms pārstrukturēšanas, kā noteikts Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu (20) (“Pamatnostādnes”) 40. punktā.

               (81)

               Turklāt šķita, ka valsts atbalstu ietver sākotnēji paziņotie pašu ieguldījuma avoti – divu valsts sektora akciju turētāju veiktā Cimos rekapitalizācija un prognozētie līdzekļu ieguvumi no bankas parāda pārstrukturēšanas, tostarp lielā mērā tāda parāda pārstrukturēšanas, kas pieder valsts īpašumā esošām bankām. Ja šie avoti patiešām ietvertu valsts atbalstu, tie neatbilstu Pamatnostādnēm, kurās ir norādīts, ka pašu ieguldījums nevar ietvert atbalstu. Laikā, kad tika pieņemts lēmums par procedūras sākšanu, vienīgie pieņemamie pašu ieguldījuma avoti, proti, ienākumi no lauksaimniecības struktūrvienības pārdošanas, veidoja tikai 0,5 % no pārstrukturēšanas izmaksām, kas nozīmē, ka tie ne tuvu nesasniedza pieprasīto 50 % slieksni.

         4.   SLOVĒNIJAS SNIEGTĀS PIEZĪMES

               (82)

               Atbildot uz lēmumu par procedūras sākšanu, Slovēnija informēja Komisiju, ka paziņotā pārstrukturēšanas plāna saturs tiks atjaunināts, ņemot vērā 2014. gada 3. jūnijā sāktās ON procedūras rezultātu.

               (83)

               Tā kā vēl noritēja sarunas par ON, Slovēnija nesniedza sīkāku informāciju par izmaiņām, tomēr tā apstiprināja, ka divu valsts sektora akcionāru veikta Cimos rekapitalizācija vairs netiek apsvērta. Attiecībā uz citiem sākotnēji paziņotajiem pasākumiem Slovēnija informēja, ka tos nav iespējams novērtēt, kamēr tie nav pietiekami labi definēti ON ietvaros. Tomēr Slovēnija sniedza komentārus par dažiem no lēmumā par procedūras sākšanu izvirzītiem jautājumiem.

               (84)

               Atsaucoties uz Komisijas šaubām par valstij piederošu banku darbību attiecināmību uz valsti, Slovēnija atbildēja, ka visas šīs bankas darbojas tirgū saskaņā ar tirgus principiem. To lēmumi par Cimos bija balstīti tikai uz ekonomiskām interesēm, tos neietekmēja valsts struktūras, un tie tika pieņemti paralēli privātajiem kreditoriem, kuri arī sāka ON.

               (85)

               Attiecībā uz DUTB Slovēnija apgalvoja, ka tā līdzdalība Cimos pārstrukturēšanā nebija saistīta ar politisku iejaukšanos. Četri no septiņiem tā valdes locekļiem nav Slovēnijas valstspiederīgie, un viņus raksturo pārliecinoša starptautiska pieredze un uzticamība. Lēmumi par kredītiem un aktīvu pārvaldību tiek pieņemti rīcības komitejas struktūras ietvaros, ievērojot skaidri noteiktas pilnvaras un pienākumus.

               (86)

                  SID Banka (turpmāk “SID”) dalība Cimos pārstrukturēšanā būtu neatkarīga no Slovēnijas valdības. Lai veiktu darījumus, kuri pārsniedz noteiktus sliekšņus, ir jāsaņem uzraudzības padomes atļauja. Tās locekļus ieceļ valdība, tomēr šie locekļi darbojas neatkarīgi no valdības. Slovēnija atzina, ka SID kā attīstības bankas uzdevums atšķiras no komercbanku mērķiem (piemēram, maksimāla peļņas palielināšana), bet apgalvoja, ka uz SID korporatīvo pārvaldību attiecas tādi paši noteikumi kā privāto banku gadījumā.

               (87)

               Slovēnija ņēma vērā Komisijas paustās šaubas par ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu un paziņoja, ka tā nodrošinās, lai šīs šaubas tiktu aplūkotas atjauninātajā pārstrukturēšanas plānā.

               (88)

               Attiecībā uz kompensācijas pasākumiem Slovēnija informēja, ka Cimos paredzēto pārstrukturēšanas atbalstu iespējams apstiprināt bez kompensācijas pasākumiem, jo Cimos tirgus daļa ir maza vai niecīga un Uzņēmums atrodas atbalstāmā reģionā. Slovēnija arī apgalvoja, ka ne judikatūrā, ne Pamatnostādnēs nav atrodama norāde par to, ka kompensācijas pasākumi ir jāīsteno tikai uzņēmuma galvenajos tirgos pēc pārstrukturēšanas. Visbeidzot, Slovēnija informēja, ka lauksaimniecības, autobūves un enerģētikas nodaļu pārdošana būtiski ietekmētu Cimos konkurētspēju autobūves segmentā, ierobežojot resursus, kas iepriekš bija pieejami, pateicoties pārdoto uzņēmuma struktūrvienību radītajai peļņai.

               (89)

               Attiecībā uz pašu ieguldījumu Slovēnija norādīja, ka parāda pārstrukturēšana tiktāl, ciktāl tā neietver valsts atbalstu, ir kvalificējama kā pašu ieguldījums.

         5.   IEINTERESĒTĀS PERSONAS SNIEGTĀS PIEZĪMES

               (90)

               Komisija saņēma piezīmes no vienas ieinteresētās puses – Cimos. Cimos pilnībā apstiprināja komentārus, ko Slovēnija sniedza atbildē uz lēmumu sākt procedūru. Tā arī uzsvēra Uzņēmuma sociāli ekonomisko nozīmi valstī un reģionā un pauda pārliecību par to, ka dzīvotspēja tiks atjaunota.

         6.   CITAS PIEZĪMES

               (91)

               Laikā no 2014. gada septembra līdz 2015. gada martam Komisija saņēma vairākas vēstules no privātpersonas Olga Filakovic, kura pārstāv Kanādas uzņēmumu Hormess International Limited. Olga Filakovic savās vēstulēs apgalvo, ka Cimos bilance tika krāpnieciski palielināta par vismaz EUR 20 miljoniem, izmantojot noziedzīgi iegūtus legalizētus līdzekļus, kas (kopā ar uzkrātajiem procentiem) papildina EUR 35 miljonus, ko Slovēnija ir piešķīrusi pārstrukturēšanas atbalsta ietvaros. Olga Filakovic arī norāda, ka viņas uzņēmumam ir tiesības saņemt zaudējumu kompensāciju un tas kā kreditors vēlas no Cimos un Slovēnijas saņemt EUR 60 miljonus – parādu, kas saskaņā ar vēstulē pausto ir reģistrēts Koperas apgabaltiesā. Viņa arī norādīja, ka Cimos viltoja finanšu dokumentus, lai slēptu parādsaistības pret viņas klientiem saistībā ar biroja ēku, kas nepieder Cimos, bet ko Uzņēmums pārdeva par EUR 9,75 miljoniem.

               (92)

               Komisija norāda, ka paziņojumā, kas kopā ar lēmumu par procedūras sākšanu tika publicēts ES Oficiālajā Vēstnesī2014. gada 23. maijā (21), ieinteresētās trešās personas tika aicinātas iesniegt apsvērumus. Apsvērumu iesniegšanas termiņš beidzās 2014. gada 23. jūnijā. Tomēr, reaģējot uz Olga Filakovic pieprasījumu, Komisija šajā lietas izskatīšanā ir ņēmusi vērā viņas sniegto informāciju. Apsūdzības ir izvērtētas 160. apsvērumā.

         7.   SLOVĒNIJAS SNIEGTIE APSVĒRUMI PAR IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMĒM UN CITIEM KOMENTĀRIEM

               (93)

               Slovēnija nav atbildējusi uz Cimos sniegtajiem komentāriem.

               (94)

               Attiecībā uz Olga Filakovic piezīmēm, atbildot uz Komisijas 2014. gada 18. decembra informācijas pieprasījumu, Slovēnija ir noraidījusi visus apgalvojumus un nosaukusi tos par pilnīgi nepatiesiem, nesaprotamiem un bez pierādījumiem. Slovēnija jo īpaši precizēja, ka Cimos finanšu pārskatu revīziju ir veicis neatkarīgs revidents, izpildot ON procedūras obligātās prasības. Minētais revidents ir publicējis revīzijas atzinumu bez piezīmēm. Attiecībā uz apgalvotajiem zaudējumiem EUR 60 miljonu apmērā Slovēnija apliecināja, ka Cimos nav nekādu saistību pret Hormess International. Hormess International un Slovēnijas uzņēmums SOF ING d.d. 2014. gada decembrī vērsās tiesā ar prasījumu pret Cimos aptuveni EUR 61 miljona apmērā ON procedūras ietvaros, tomēr prasība nav iekļauta prasījumu izskatīšanā, ko veic ON pārvaldītājs, tādējādi tā nav reģistrēta Koperas apgabaltiesā kā daļa no ON procedūras. Visbeidzot, saistībā ar biroju ēkas pārdošanu Slovēnija apstiprināja, ka Cimos bija ēkas īpašnieks un ēka 2001. gadā tika pārdota uzņēmumam Berny Commerce d.o.o., kas 2002. gadā pienācīgi reģistrējās zemes reģistrā kā īpašnieks. Slovēnija informēja, ka pret Cimos vērsta saistīta prasījuma nav.

         8.   ATBALSTA NOVĒRTĒJUMS

   8.1.   VALSTS ATBALSTA ESĪBA

               (95)

               Līguma 107. panta 1. punktā ir noteikts, ka ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm.

               (96)

               Lai atbalsts tiktu atzīts par valsts atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē, tam ir jāatbilst šādiem kumulatīvajiem kritērijiem: uz valsti attiecināmu valsts resursu izmantošana, selektīvas priekšrocības atbalsta saņēmējam, kā arī kropļojoša ietekme uz konkurenci un tirdzniecību starp dalībvalstīm (vai šādas ietekmes draudi).

      1. pasākums

               (97)

               Pasākumu piešķir Finanšu ministrija, tādējādi tas nepārprotami ietver valsts līdzekļus un ir attiecināms uz valsti.

               (98)

               Pasākums paredzēts tikai vienam konkrētam uzņēmumam, proti, Cimos. Pasākumu veido parāda pārveidošana par pašu kapitālu EUR 21,7 miljonu apmērā un valsts prasījuma pret Cimos EUR 14,5 miljonu apmērā, kas izriet no glābšanas atbalsta garantijas, atmaksāšanas grafika pārskatīšana (22). Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija secināja, ka parāda pārveidošana par pašu kapitālu attiecībā uz valsts prasījumu veido valsts atbalstu. Šis secinājums paliek spēkā, un Slovēnija to neapstrīd.

               (99)

               Slovēnija apgalvo, ka valsts prasījuma atmaksāšanas termiņa atlikšana neveido atbalstu, jo tā tiks veikta atbilstoši Cimos parādsaistībām pret citiem ON kreditoriem. Komisija uzskata, ka glābšanas atbalsta garantija un no tās izrietošā valsts prasījuma atmaksāšanas grafika pārskatīšana ir daļa no vienas darbības pat tad, ja ir izmantoti dažādi finanšu instrumenti. Šajā ziņā grafika pārskatīšana tikai paildzina labumu, ko Cimos ir ieguvis, pateicoties glābšanas atbalstam. To apstiprina arī fakts, ka 2013. gada 3. novembrī, kad Slovēnija paziņoja par tās kopējā prasījuma, kas izriet no glābšanas atbalsta, pārveidošanu par pašu kapitālu, citi pašreizējie ON kreditori nepiekrita Cimos parāda pārstrukturēšanai. Ņemot vērā iepriekšminēto, Komisija uzskata, ka valsts prasījuma pārstrukturēšana nodrošina Cimos selektīvas priekšrocības.

               (100)

               Turklāt, neskarot iepriekšējā apsvērumā minēto secinājumu, Komisija norāda, ka ne valsts prasījuma pārveidošana, ne tā atlikšana neatbilstu tirgus ekonomikas dalībnieka principam, kā paskaidrots 104.–107. apsvērumā turpmākajā tekstā.

               (101)

               Visbeidzot, domājams, ka šis pasākums uzlabos Cimos konkurētspēju automobiļu tirgū, kas ir atvērts citu dalībvalstu radītajai konkurencei. Tādējādi tas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus un ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm.

               (102)

               Ņemot vērā 97.–101. apsvērumā sniegto novērtējumu, Komisija uzskata, ka 1. pasākums ir uzskatāms par valsts atbalstu.

      2. pasākums

               (103)

               Pasākumu piešķir Slovēnijas Republika, tādējādi tas nepārprotami ietver valsts līdzekļus un ir attiecināms uz valsti.

               (104)

               Saskaņā ar judikatūru valsts sektora struktūras vai uzņēmuma veikti saimnieciskie darījumi nesniedz priekšrocības to partneriem un tādējādi nav uzskatāmi par valsts atbalstu, ja tie tiek veikti atbilstoši normāliem tirgus apstākļiem (23) (tirgus ekonomikas dalībnieka princips jeb “TEDP”). Šis princips ir izstrādāts attiecībā uz dažādiem saimnieciskajiem darījumiem. Lai konstatētu valsts atbalsta pastāvēšanu ar parādprasībām saistītos darījumos, jo īpaši jāsalīdzina valsts sektora kreditoru rīcība ar to, kā līdzīgā situācijā rīkotos hipotētiskais privātais kreditors (“TEDP tests”).

               (105)

               Ikviens piesardzīgs tirgus ekonomikas kreditors parasti veiktu savu parāda pārstrukturēšanas finanšu rezultātu ex ante analīzi, piemēram, salīdzinot prognozēto atgūstamo summu parāda pārstrukturēšanas scenārija gadījumā ar prognozēto atgūstamo summu alternatīva scenārija gadījumā, kas šajā gadījumā ir Cimos bankrots.

               (106)

               Tāpēc, ja dalībvalsts apgalvo, ka saimnieciskais darījums ir saskaņā ar TEDP testu, tai ir jāsniedz pierādījumi, kas apliecina, ka lēmums par darījuma veikšanu tika pieņemts, pamatojoties uz novērtējumu, ko būtu veicis racionāls privātais kreditors, lai noteiktu darījuma rentabilitāti.

               (107)

               Šajā lietā Slovēnija nav sniegusi pierādījumus, lai apliecinātu, ka, pieņemot parāda pārstrukturēšanas nosacījumus, valsts rīkojās kā racionāls tirgus kreditors. Slovēnija atsaucas uz neatkarīga novērtētāja paziņojumu, kurā ir secināts, ka kreditori kopumā atgūtu no Cimos vairāk līdzekļu nekā tad, ja Cimos bankrotētu (24). Tomēr ziņojumā nav norādīts, cik daudz atgūtu valsts viena pati, ja tā izvēlētos alternatīvu scenāriju. Nevar izslēgt, ka, lai arī kreditori kopumā būtu labākā situācijā, pieņemot ON, valsts būtu varējusi atgūt vairāk saistībā ar tās individuālajiem prasījumiem, ja tā būtu izvēlējusies alternatīvu scenāriju. Jebkurā gadījumā visu kreditoru līmenī veiktā analīze nebūtu pietiekama, lai individuāls privātais kreditors pieņemtu lēmumu par darbības veidu, jo varētu būt atšķirības saistībā ar turēto nodrošinājumu, prasījumu prioritāro kārtību utt. Tāpēc Komisija uzskata, ka konkrētais pasākums nodrošināja Cimos selektīvas priekšrocības.

               (108)

               Novērtējums par 1. pasākuma ietekmi uz konkurenci un tirdzniecību, kas aprakstīts 101. apsvērumā, ir spēkā arī attiecībā uz 2. pasākumu.

               (109)

               Ņemot vērā 103.–108. apsvērumā sniegto novērtējumu, Komisija uzskata, ka 2. pasākums ir uzskatāms par valsts atbalstu.

      3. pasākums

               (110)

               Komisija atzīmē, ka Gorenjska Banka ir privāta struktūra, savukārt IFC pieder Pasaules Bankas grupai, tāpēc šo divu struktūru darbības nav attiecināmas uz valsti.

               (111)

               Citas bankas, kuras piedalās 3. pasākumā, ir NLB, Abanka, Banka Celje un NKBM. To akciju kontrolpakete pieder valstij, kurai ir balsu vairākums direktoru un uzraudzības padomēs. Tas liecina par attiecināmību uz valsti. Tomēr Komisija, iepazīstoties ar statūtiem, pārvaldības struktūru un citiem avotiem, nav konstatējusi pierādījumus, kas liecinātu, ka valsts ietekmēja attiecīgo banku lēmumus saistībā ar attiecīgā pasākuma pieņemšanu Stardust-Marine judikatūras nozīmē (25). Gluži pretēji – Slovēnija iesniedza iekšējos dokumentus, kas apliecina, ka visas minētās bankas novērtēja ierosinātos pārstrukturēšanas nosacījumus, pamatojoties uz ekonomiskiem apsvērumiem un saskaņā ar to standarta iekšējām lēmumu pieņemšanas procedūrām. Turklāt NLB parāda pārveidošana par pašu kapitālu Adria Airways gadījumā arī netika uzskatīta par attiecināmu uz valsti (26). Šo iemeslu dēļ Komisija uzskata, ka NLB, Abanka, Banka Celje un NKBM lēmumi piedalīties 3. pasākumā nav attiecināmi uz valsti.

               (112)

                  DUTB ir valstij piederošs uzņēmums, kas tika dibināts 2013. gadā, lai veicinātu to banku pārstrukturēšanu, kuras saskaras ar nopietnām likviditātes un maksātspējas problēmām. Arī šajā gadījumā apstāklis, ka uzņēmums pieder valstij, liecina par attiecināmību uz valsti, tomēr ar to per se nepietiek, lai uzskatītu, ka pasākums ir attiecināms uz valsti. Komisija ir konstatējusi pierādījumus, kas liecina, ka DUTB, pieņemot lēmumus par Cimos, rīkojās neatkarīgi no valsts. Pirmkārt, saskaņā ar tiesību aktu par DUTB dibināšanu tādu lēmumu pieņemšanai kā Cimos gadījumā nav vajadzīga valdības atļauja. Otrkārt, DUTB pārvaldes struktūra imitē bankas darbības organizāciju tādā ziņā, ka lēmumus pieņem kredītkomisija. Konkrēto lēmumu par Cimos pieņēma augstāk stāvošas valdes kredītkomisija. Trīs no septiņiem valdes locekļiem nav Slovēnijas valstspiederīgie, un visi valdes locekļi, izņemot vienu, pārstāv finanšu nozari. Vienīgais valdes loceklis, kurš pārstāv valsts pārvaldi (bijušais Finanšu ministrijas valsts sekretārs), balsoja pret Cimos pārstrukturēšanu, bet locekļu vairākums balsoja “par”. Visbeidzot, Slovēnija iesniedza iekšējos dokumentus, kas apliecina, ka DUTB arī novērtēja ierosinātos pārstrukturēšanas nosacījumus, pamatojoties uz ekonomiskiem apsvērumiem. Tāpēc Komisija uzskata, ka DUTB lēmums piedalīties 3. pasākumā nav attiecināms uz valsti.

               (113)

               Šajā kontekstā arī ir norādīts, ka, neskarot 110. un 112. apsvērumā izklāstītos secinājumus, visi 111. apsvērumā minētie kreditori, kā arī DUTB, veica ex ante analīzes, salīdzinot dažādus rīcības veidus un konstatējot, ka tie atgūtu vairāk līdzekļus Cimos pārstrukturēšanas, nevis likvidācijas gadījumā. Tāpēc var uzskatīt, ka arī šo kreditoru vienošanās parādu pārveidot par pašu kapitālu atbilst TEDP un tādējādi nesniedz Cimos ekonomiskas priekšrocības.

               (114)

                  SID Banka – Slovēnijas eksporta un attīstības banka – pilnībā pieder valstij. Visus SID uzraudzības padomes locekļus, kuri apstiprināja lēmumu par Cimos, iecēlusi valdība, turklāt trīs no septiņiem padomes locekļiem nodarbina valsts. Saskaņā ar Likuma par Slovēnijas eksporta un attīstības banku 8. pantu visi SID lēmumi ir jāpieņem, paturot prātā Slovēnijas attīstības mērķi. Pati Slovēnija atzīst, ka SID kā attīstības bankas uzdevums atšķiras no komercbanku mērķiem (piemēram, maksimāla peļņas palielināšana). Salīdzinājumā ar pārējiem ON kreditoriem SID piekrita visnelabvēlīgākajiem parāda pārstrukturēšanas nosacījumiem, jo tas apstiprināja parāda diskontu 58 % apmērā, savukārt neviens cits no ON kreditoriem nekādu diskontu neapstiprināja, bet izvēlējās parāda pārveidošanu par pašu kapitālu, kas sniedz kapitāla pieauguma izredzes nākotnē, pateicoties iegūtajai Cimos akciju daļai. Slovēnija nav pamatojusi to, kāpēc SID piekrita mazāk labvēlīgiem nosacījumiem nekā pārējie ON kreditori. Komisija jau iepriekšējā lēmumā ir paudusi, ka SID sniegtās garantijas ir uzskatāmas par valsts resursiem un atbalstu (27). Ņemot vērā minēto, Komisija uzskata, ka SID lēmums piedalīties 3. pasākumā ir attiecināms uz valsti.

               (115)

               Slovēnija nav sniegusi nekādus ticamus pierādījumus, lai apliecinātu, ka SID lēmums par dalību 3. pasākumā tika pieņemts, pamatojoties uz tirgus apsvērumiem. Slovēnija apgalvo, ka SID, izmantojot ON, atgūtu EUR 9,9 miljonus un ka Cimos likvidācijas gadījumā tam būtu jāmaksā papildu EUR 6,7 miljoni, proti, atšķirība starp abiem scenārijiem ir EUR 16,6 miljoni. Tomēr šis apgalvojums nav pamatots ar analīzi, kas sniegtu ieskatu par to, kā šīs summas tika noteiktas. Slovēnija ir iesniegusi šādas analīzes, kuras ir veikuši citi ON kreditori. Turklāt atgūstamās summas rada šaubas. Nav skaidrs, kāpēc SID rastos papildu zaudējumi likvidācijas gadījumā, ņemot vērā to, ka SID nodrošinājuma tirgus vērtība ir EUR 4,5 miljoni. No otras puses, šķiet, ka, nosakot summu, kas tiktu atgūta pārstrukturēšanas gadījumā, nav ņemti vērā zaudējumi EUR 27,5 miljonu apmērā, kas rastos diskonta dēļ. Ikviens racionāls tirgus kreditors pirms lēmuma pieņemšanas par rīcības veidu veiktu finanšu analīzi. Pamatojoties uz pieejamajiem pierādījumiem, Komisija uzskata, ka SID pirms vienošanās par diskontu šādu analīzi neveica, proti, nerīkojās kā racionāls tirgus kreditors. Tādējādi SID veiktais pasākums Cimos nodrošināja selektīvas ekonomiskās priekšrocības.

               (116)

               Novērtējums par 1. pasākuma ietekmi uz konkurenci un tirdzniecību, kas aprakstīts 101. apsvērumā, ir spēkā arī attiecībā SID veikto pasākumu.

               (117)

               Ņemot vērā 110.–116. apsvērumā sniegto novērtējumu, Komisija uzskata, ka, no vienas puses, 3. pasākums tiktāl, ciktāl to īstenoja SID, ir uzskatāms par valsts atbalstu. No otras puses, parāda pārstrukturēšana, ko 3. pasākuma ietvaros veica Gorenjska Banka, IFC, NLB, Abanka, Banka Celje, NKBM un DUTB, neietver valsts atbalstu.

      4. pasākums

               (118)

               Valsts nekontrolē nevienu no klientiem, kas sniedz ieguldījumu Jauno līdzekļu fondā, tāpēc to lēmumi nav attiecināmi uz valsti. Attiecībā uz jauno līdzekļu banku ieguldījumu jānorāda, ka iepriekš 110. un 112. apsvērumā šo banku lēmums par Cimos ir novērtēts kā tāds, kas nav attiecināms uz valsti, izņemot SID. Turklāt valsts īpašumā esošās bankas piedalījās Jauno līdzekļu fondā saskaņā ar tādiem pašiem nosacījumiem kā privātbanka Gorenjska Banka un IFC.

               (119)

               Banku dalību arī līdzsvaro privātie klienti, kuri ir piekrituši nodrošināt Cimos finansējumu tādā pašā apmērā, bet ar daudz nelabvēlīgākiem nosacījumiem. Klientu ieguldījums nav nodrošināts, un tas ir bez procentiem. Turpretī jauno līdzekļu banku ieguldījums ir nodrošināts ar pirmās kārtas nodrošinājumu un uz to attiecas sešu mēnešu EURIBOR + 5 % procentu likme gadā, kas ir augstāka likme nekā tā, kāda uzņēmumiem finanšu grūtībās ar augstu nodrošinājumu ir paredzēta Komisijas paziņojumā par atsauces likmi (28), kuras mērķis ir tuvināt tirgus likmi.

               (120)

               Jauno līdzekļu fonda nodrošināšana ir izšķiroši svarīga, lai Uzņēmums atgūtu dzīvotspēju. Bez tā Cimos nespētu samaksāt piegādātājiem īstermiņā un tādējādi turpināt darbību. Šajā ziņā ir arī ekonomiski racionāli, ka kreditori, kuri ir pieņēmuši parāda pārstrukturēšanu, nedaudz palielina savu risku, lai stiprinātu varbūtību, ka Uzņēmums atgūs dzīvotspēju un tie spēs atgūt atlikušo parādu.

               (121)

               Tomēr attiecībā uz SID Komisija norāda, ka papildus ieguldījumam Jauno līdzekļu fondā atbilstoši tādiem pašiem nosacījumiem kā citas bankas, tā arī piešķir valsts atbalstu (skatīt iepriekš 3. pasākumu). Turklāt, tā kā SID statuss ir valsts attīstības banka, visas tās darbības ir attiecināmas uz valsti. 3. un 4. pasākums tiek īstenots vienlaikus, un abu pasākumu mērķis ir identisks, t. i., Cimos pārstrukturēšana. Tāpēc saskaņā ar judikatūru to atbilstība TEDP testam ir jānovērtē kopā (29). Pat neveicot detalizētu aprēķinu, ir skaidrs, ka vispārējie nosacījumi attiecībā uz SID nav pari passu. Tāpēc SID ieguldījums Jauno līdzekļu fondā ir jāuzskata par valsts atbalstu.

               (122)

               Ņemot vērā novērtējumu 118.–120. apsvērumā, Komisija uzskata, ka 4. pasākums, izņemot SID ieguldījumu, nav uzskatāms par valsts atbalstu.

      5. pasākums

               (123)

               Neviens no piegādātājiem, kuri piedalās brīvprātīgā to parādu pārstrukturēšanā attiecībā uz Cimos, nepieder valstij, tāpēc to lēmums piedalīties 5. pasākumā nav attiecināms uz valsti. Tādējādi 5. pasākums nav uzskatāms par valsts atbalstu.

      6. pasākums

               (124)

               Iznomātājs Hypo Leasing d.o.o. ietilpst Hypo Group Alpe Adria (HGAA Group), kas pieder Austrijas valstij. Komisija nav konstatējusi nekādus pierādījumus, kas apliecinātu, ka iznomātājs rīkojās, pamatojoties uz kādām citām, nevis komerciālām interesēm, vai ka Austrija ietekmēja tā lēmumu par Cimos nomas saistību pārstrukturēšanu. Maz ticams, ka Austrija izdarīja spiedienu uz HGAA Group, lai piešķirtu valsts atbalstu grūtībās nonākušam uzņēmumam, kas atrodas citā dalībvalstī. Komisija arī norāda, ka Komisijas lēmumā par valsts atbalstu paredzētās saistības ierobežo HGAA rīcības brīvību attiecībā uz to, ar kādiem nosacījumiem tas var veikt uzņēmējdarbību (30). Turklāt Austrija uzņēmās šajā lēmumā paredzētās saistības nepiešķirt papildu atbalstu HGAA Group ietilpstošajiem uzņēmumiem.

               (125)

               Tāpēc Komisija uzskata, ka iznomātāja lēmums pārstrukturēt tā risku attiecībās ar Cimos nav attiecināms uz valsti un tādējādi 6. pasākums neveido valsts atbalstu.

      7. pasākums

               (126)

               Bankas, kuras piedalās brīvprātīgajā parāda pārstrukturēšanā, nepieder valstij, tāpēc to lēmums piedalīties Cimos pārstrukturēšanā nav attiecināms uz valsti. Tādējādi 7. pasākums neietver valsts atbalstu.

      8. pasākums

               (127)

               Nevienu no klientiem, kuri uzņemas saistības nodrošināt finansējumu attiecībā uz kapitālizdevumiem, nekontrolē valsts, tādējādi to rīcību nevar attiecināt uz valsti. Tādējādi 8. pasākums nav uzskatāms par valsts atbalstu.

      Atzinums par valsts atbalsta esību

               (128)

               Komisija secina, ka 1. un 2. pasākums, kā arī daļa no 3. un 4. pasākuma (ciktāl tos nodrošināja SID) ir uzskatāmi par valsts atbalstu.

               (129)

               Valsts atbalsts ir EUR 80,3 miljoni, kas atbilst valsts veiktajai parāda pārveidošanai par pašu kapitālu, SID piemērotajam diskontam un ieguldījumam Jauno līdzekļu fondā (31). Turklāt valsts atbalsts ietver līdz EUR 16,6 miljonus, kas ir iekļauti parāda pārstrukturēšanā. Parāda pārstrukturēšanā iekļautais atbalsta elements tika noteikts kā starpība starp valsts prasījumu nominālo vērtību un SID aizdevumiem ON datumā un šo prasījumu un aizdevumu NPV, kas aprēķināta saskaņā ar atmaksāšanas grafiku, ko ON ietvaros apstiprinājuši kreditori, t. i., pieņemot 10 gadu atmaksāšanas periodu ar divu gadu labvēlības periodu, procentu likmi EURIBOR + 2,5 % apmērā, kas diskontēta saskaņā ar atbilstošu diskonta likmi (32). Nav iespējams noteikt precīzu parāda pārstrukturēšanā iekļauto atbalsta summu, jo, piemēram, turpmākā EURIBOR likme nav zināma.

         8.2.   VALSTS ATBALSTA LIKUMĪBA

               (130)

               Saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 659/1999 (33) 3. pantu atbalstu neievieš, kamēr Komisija nav pieņēmusi lēmumu, kas atļauj šādu atbalstu, vai kamēr nav uzskatāms, ka šāds lēmums pieņemts (“pārtraukšanas pienākums”).

               (131)

               Saskaņā ar Slovēnijas 2015. gada 30. janvāra atbildi uz Komisijas informācijas pieprasījumu ON procedūru bija plānots pabeigt 2015. gada aprīlī. Tomēr, cik Komisijai zināms, līdz šim pārstrukturēšanas atbalsts Cimos nav piešķirts. Tāpēc šķiet, ka Slovēnija līdz šim ir izpildījusi darbības pārtraukšanas saistības.

         8.3.   VALSTS ATBALSTA SADERĪBA

               (132)

               Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktā ir noteikts, ka valsts atbalstu var atļaut, ja tas tiek piešķirts, lai veicinātu konkrētu tautsaimniecības jomu attīstību un ja šādam atbalstam nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas ir pretrunā kopīgām interesēm.

               (133)

               Slovēnija ir paziņojusi par pasākumiem kā pārstrukturēšanas atbalstu saskaņā ar Pamatnostādnēm. Ņemot vērā iepriekšējos Komisijas lēmumus par glābšanas atbalstu Cimos un turpmāk aprakstītajām Cimos finansiālajām grūtībām, Komisija piekrīt, ka šī lieta ir saistīta ar pārstrukturēšanas atbalstu, kas ir jāizvērtē, pamatojoties uz Pamatnostādnēm, lai noteiktu, vai tas var būt saderīgs ar iekšējo tirgu saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu.

         8.4.   GRŪTĪBĀS NONĀCIS UZŅĒMUMS

               (134)

               Saskaņā ar Pamatnostādņu (34) 12. punkta a) apakšpunktu un 14. punktu tikai grūtībās nonākuši uzņēmumi var pretendēt uz pārstrukturēšanas atbalstu. Lai uzņēmums tiktu atzīts par grūtībās nonākušu uzņēmumu, tam ir jāatbilst Pamatnostādņu 10. punktā vai 11. punktā noteiktajiem kritērijiem.

               (135)

               Pamatnostādņu 10. punktā ir noteikts, ka uzņēmums ir nonācis grūtībās:

                           a)

                           sabiedrības ar ierobežotu atbildību gadījumā – ja zudusi vairāk kā puse no parakstītā kapitāla un vairāk kā viena ceturtā daļa no šā kapitāla zaudēta pēdējos 12 mēnešos;

                           b)

                           attiecībā uz uzņēmumiem, kur vismaz dažiem locekļiem ir neierobežota atbildība par uzņēmuma parādu, ja ir zudusi vairāk nekā puse no to kapitāla, kā norādīts uzņēmuma pārskatos, un vairāk nekā ceturtdaļa no šā kapitāla ir zaudēta iepriekšējos 12 mēnešos;

                           c)

                           neatkarīgi no attiecīgā uzņēmuma veida, ja tas atbilst kritērijiem saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem, lai tam piemērotu kolektīvās maksātnespējas procedūras.

               (136)

               Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka sabiedrība ar ierobežotu atbildību Cimos atbilda Pamatnostādņu 10. punkta a) apakšpunktam. Saskaņā ar 2012. gada 31. decembra konsolidētajiem finanšu pārskatiem Uzņēmums bija zaudējis vairāk nekā pusi no tā reģistrētā kapitāla (108 %) un vairāk nekā ceturtdaļu no šā kapitāla – iepriekšējos 12 mēnešos (137 %) (35). Tāpēc Komisija uzskatīja, ka Cimos var tikt kvalificēts kā grūtībās nonācis uzņēmums, pamatojoties uz Pamatnostādņu 10. punkta a) apakšpunktu.

               (137)

               Kopš tā laika Cimos finansiālā situācija ir pasliktinājusies. Uzņēmums 2013. gada 31. decembrī ziņoja par negatīvu pašu kapitālu 103,3 miljonu EUR vērtībā. Saskaņā ar sākotnējiem (nerevidētiem) rezultātiem attiecībā uz 2014. gada pirmajiem desmit mēnešiem Cimos reģistrēja neto zaudējumus EUR 74,3 miljonu vērtībā, kas nozīmē, ka tā negatīvā pašu kapitāla vērtība ir palielinājusies vēl vairāk. Iepriekšējos gadījumos (36) Komisija secināja, ka situācijās, kad uzņēmumam ir negatīvs pašu kapitāls, a priori tiek pieņemts, ka Pamatnostādņu 10. punkta a) apakšpunkta kritēriji ir izpildīti, un tā tas būtu arī Cimos gadījumā. Vispārējā tiesa arī secināja (37), ka uzņēmums ar negatīvu pašu kapitālu ir grūtībās nonācis uzņēmums.

               (138)

               Turklāt kopš 2014. gada 3. jūnija tiesa saskaņā ar Slovēnijas maksātnespējas likumu pēc Cimos kreditoru pieprasījuma noteica, ka Cimos jāizpilda obligātā norēķina procedūra. Tādējādi Cimos atbilst arī Pamatnostādņu 10. punkta c) apakšpunktā paredzētajiem nosacījumiem.

               (139)

               Saskaņā ar Pamatnostādņu 12. punktu jaunizveidoti uzņēmumi nevar pretendēt uz glābšanas vai pārstrukturēšanas atbalstu. Uzņēmumu uzskata par jaunizveidotu uzņēmumu pirmos trīs gadus pēc darbības sākšanas attiecīgajās darbības jomās. Cimos sāka darbību 1972. gadā, tika reģistrēts pašreizējā formā 1975. gadā un kopš tā laika ir darbojies pašreizējā darbības jomā. Tāpēc to nevar uzskatīt par jaunizveidotu uzņēmumu.

               (140)

               Pamatnostādņu 13. punktā ir noteikts, ka uzņēmums, kas pieder uzņēmumu grupai vai ko pārņem uzņēmumu grupa, parasti nav tiesīgs saņemt atbalstu saskaņā ar šīm pamatnostādnēm, izņemot, ja var pierādīt, ka uzņēmumam ir iekšēja rakstura grūtības, kas neizriet no izmaksu patvaļīgas sadales starp grupas dalībniekiem, un grūtības ir pārāk nopietnas, lai tās varētu novērst pati grupa.

               (141)

                  Cimos nepieder uzņēmumu grupai, un to nepārņem uzņēmumu grupa. Tādējādi Pamatnostādņu 13. punkts neliedz tam tiesības pretendēt uz pārstrukturēšanas atbalstu.

               (142)

               Komisija secina, ka Cimos ir bijis grūtībās nonācis uzņēmums kopš 2012. gada un tam ir tiesības pretendēt uz pārstrukturēšanas atbalstu.

         8.5.   PRINCIPS “VIENREIZ UN PĒDĒJOREIZ”

               (143)

               Pamatnostādņu 73. punktā paredzēts, ka, ja attiecīgais uzņēmums jau iepriekš ir saņēmis glābšanas atbalstu vai pārstrukturēšanas atbalstu, tostarp nepaziņotu atbalstu, un ja pagājuši mazāk nekā 10 gadi kopš glābšanas atbalsta piešķiršanas vai pārstrukturēšanas perioda beigām, vai pārstrukturēšanas plāna īstenošanas apstādināšanas (ņemot vērā visnesenāko no šiem notikumiem), Komisija neatļauj piešķirt papildu glābšanas vai pārstrukturēšanas atbalstu.

               (144)

               Slovēnija informēja Komisiju, ka Uzņēmums pēdējo 10 gadu laikā nav saņēmis nekādu glābšanas vai pārstrukturēšanas atbalstu, neskaitot paziņoto un Komisijas apstiprināto glābšanas atbalstu, kas aprakstīts 1. apsvērumā (38).

         8.6.   ILGTERMIŅA DZĪVOTSPĒJAS ATJAUNOŠANA

               (145)

               Lai pasākums būtu uzskatāms par saderīgu atbilstīgi Pamatnostādņu 34.–37. punktam, pārstrukturēšanas plānam jāļauj atjaunot saņēmēja ilgtermiņa dzīvotspēju pieņemamā termiņā un pamatojoties uz reāliem pieņēmumiem attiecībā uz turpmākajiem darbības apstākļiem. Plānam būtu jāsniedz Uzņēmumam iespēja pēc pārstrukturēšanas segt visas tā izmaksas, un prognozētajai peļņai no kapitāla jābūt pietiekamai, lai pārstrukturētais uzņēmums varētu neatkarīgi konkurēt tirgū. Pārstrukturēšanas plānā jāapraksta apstākļi, kas izraisīja grūtības, tādējādi sniedzot pamatu novērtējuma veikšanai par to, vai ierosinātie pārstrukturēšanas pasākumi ir atbilstoši.

               (146)

               Pārstrukturēšanas plānā paredzēts, ka Cimos atgūs ilgtermiņa dzīvotspēju 2015. gadā saskaņā ar reālistisku finanšu prognožu scenāriju un 2017. gadā – saskaņā ar pesimistisku scenāriju (skatīt 5. tabulu). Paredzams, ka Uzņēmums radīs neto peļņu un pozitīvas naudas plūsmas no pamatdarbības, kas nozīmē, ka tas pēc pārstrukturēšanas beigām spētu segt visas savas izmaksas, tostarp amortizāciju un finanšu izmaksas. Tiek prognozēts, ka peļņa no kapitāla būs 7,6 % līdz 14,5 % attiecīgi 2018. un 2019. gadā, t. i., periodā pēc pārstrukturēšanas. Ņemot vērā apstākli, ka peļņa no Slovēnijas 10 gadu valsts obligācijām, kas parasti tiek uzskatītas par tuvu ieņēmumiem no bezriska ieguldījuma, ir aptuveni 1 %, sagaidāmā peļņa no kapitāla sniedz ieguldītājiem pamatoti pienācīgu riska uzcenojumu, un to var uzskatīt par pietiekamu, lai Cimos spētu neatkarīgi konkurēt tirgū.

               (147)

               Finanšu prognožu pamatā ir piesardzīgi pieņēmumi. Tiek prognozēts, ka pārdošanas apjomi sākotnēji pazemināsies paredzamā klientu zuduma dēļ, ko izraisīs ar ON procesu saistītās finansiālās grūtības. Paredzams, ka ienākumi saruks no EUR 358,1 miljona 2015. gadā līdz EUR 316 miljoniem 2018. gadā un to pieaugums atsāksies 2019. gadā. Tie ir ievērojami zemāki rādītāji nekā periodā pirms pārstrukturēšanas, kad pārdošanas apjomi pārsniedza EUR 400 miljonus. Šīs prognozes arī ir daudz zemākas nekā sākotnēji paziņotajā plānā, kurā tika prognozēts, ka pārdošanas apjomi saglabās stabilitāti, 2015.–2017. gadā sasniedzot EUR 400 miljonus. Pamatojoties uz iepriekš izklāstīto un ņemot vērā apstākli, ka jau pasūtītās piegādes veido vairāk nekā 95 % no 2015. gadā un 2016. gadā plānotā pārdošanas apjoma un vairāk nekā 80 % no plānotā pārdošanas apjoma 2017. gadā, kā arī, ņemot vērā plānotos ieguvumus no pārdošanas pārstrukturēšanas pasākumu īstenošanas, ir pamatoti uzskatīt, ka atjaunotajā pārstrukturēšanas plānā sniegtā pārdošanas apjomu prognoze ir īstenojama.

               (148)

               Izmaksas ir prognozētas, pamatojoties uz vēsturiskajiem rezultātiem un ņemot vērā paredzamos ieguvumus no pārstrukturēšanas pasākumu īstenošanas. Komisija norāda, ka ievērojami izmaksu ietaupījumi ir saistīti ar pasākumiem, uz kuriem Uzņēmumam ir salīdzinoši liela ietekme, piemēram, darbinieku skaita samazināšanu vai ražotņu konsolidāciju, un tas palielina varbūtību, ka tie tiks īstenoti atbilstīgi plānam. Jo īpaši darbinieku skaita samazināšanai būtu jāierobežo mainīgās izmaksas, savukārt, atbrīvojoties no zaudējumus nesošajām ražotnēm, būtu jāmazinās amortizācijas izmaksām un jāuzlabojas rentabilitātei. ON kreditori un citas ieinteresētās personas (klienti, piegādātāji, iznomātājs) ir piekrituši parāda pārstrukturēšanai, kas nodrošina to, ka arī finanšu pārstrukturēšanas pasākumi tiks īstenoti saskaņā ar plānu. Tas līdz ar citiem ieguvumiem ievērojami samazinās Uzņēmuma finanšu izmaksas. Tāpēc arī plānotie izmaksu ietaupījumi šķiet sasniedzami.

               (149)

               Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija apšaubīja dzīvotspējas atjaunošanu, pamatojoties uz to, ka attiecīgajā brīdī bankas nebija vienojušās par Cimos parāda pārstrukturēšanu. Tagad šīs šaubas ir novērstas, jo bankas piekrita pārstrukturēt Cimos parādu ON procedūras ietvaros.

               (150)

               Saskaņā ar pārstrukturēšanas plānu, lai finansētu darbības, Cimos 2018. un 2019. gadā būs vajadzīgs papildu finansējums EUR 25 miljonu apmērā. Komisija norāda, ka, pamatojoties uz pārstrukturēšanas grafiku, Uzņēmums līdz tam būs īstenojis pārstrukturēšanas pamatpasākumus un atguvis rentabilitāti. Sākotnējais parādsaistību samazinājums (izmantojot parāda pārvēršanu pašu kapitālā, parāda norakstīšanu un daļēju atmaksu) uzlabos Cimos kredītreitingu, un kļūs atkal pieejama daļa aktīvu, kas pašlaik ir ieķīlāti kreditoriem. Nākotnē tos būs iespējams izmantot kā nodrošinājumu. Pateicoties tam, Cimos būtu jāspēj tirgū iegūt vajadzīgo finansējumu atbilstīgi plānam.

               (151)

               Pārstrukturēšanas plānā ir izklāstīti apstākļi, kas izraisīja Cimos grūtības, proti, pārmērīgas parādsaistības un neefektīva darbība. Komisija norāda, ka plānā ir paredzēti pasākumi, kuru mērķis ir tieši šo grūtību novēršana.

               (152)

               Galveno kreditoru veikta parāda pārveidošana par pašu kapitālu samazinās to prasījumus par 60 %. Tādējādi Cimos kopējās finanšu saistības samazināsies no EUR 422 miljoniem 2013. gadā līdz EUR 184 miljoniem 2017. gadā. Parāda un pašu kapitāla attiecība samazināsies no 17,7 2012. gadā (pēdējā gadā, kad pašu kapitāls bija pozitīvs) līdz 3 2017. gadā, kas ir daudz ilgtspējīgāks līmenis. Turklāt atlikušie 40 % parāda ON kreditoriem ir jāatmaksā saskaņā ar labvēlīgākiem nosacījumiem, tostarp nodrošinot pagarinātu atmaksāšanas periodu un divus gadus ilgas maksājumu brīvdienas. Tas vēl vairāk samazinās pašreizējo un turpmāko parādu atmaksāšanas slogu. Tiek prognozēts, ka EBITDA un procentu attiecība, kas mēra uzņēmuma spēju apkalpot parādu, palielināsies no 1 2013. gadā līdz 5,4 2017. gadā.

               (153)

               Turklāt piegādātāji piekrita samazināt savus prasījumus, kas vēl vairāk mazinās kopējo parādu un nodrošinās darbības nepārtrauktību. Visi finanšu pārstrukturēšanas pasākumi, tostarp jo īpaši vienošanās ar klientiem par maksājumu periodu saīsināšanu, uzlabos likviditāti. Naudas plūsmas, kas tiks atvieglotas, jo nebūs jāatmaksā pārstrukturētais parāds vai maksājumi no klientiem tiks saņemti ātrāk, būs iespējams izmantot arī darbības pārstrukturēšanas pasākumu finansēšanai. Šo pasākumu mērķis ir novērst otro grūtību cēloni, proti, neefektīvu darbību.

               (154)

               Darbības pārstrukturēšanas ietvaros Cimos sāka īstenot vairākus izmaksu ierobežošanas pasākumus, tostarp jo īpaši darbinieku skaita samazināšanu, darbību konsolidāciju, samazinot ražotņu skaitu, pieskaitāmo izmaksu samazināšanu un uzlabotu procesu pārvaldību. Uzņēmums vēlas pārorientēt savas darbības uz autobūves pamatnozari. Plānots, ka darbības pārstrukturēšanas pasākumi nodrošinās ikgadējus kopējos izmaksu ietaupījumus EUR 27 miljonu apmērā, kas ir daudz vairāk nekā sākotnēji paziņotajā pārstrukturēšanas plānā. Samazinot izmaksas, šie pasākumi uzlabos rentabilitāti, kas, ņemot vērā samazināto darbinieku skaitu un kapitālu, palielinās darba efektivitāti.

               (155)

               Ņemot vērā konstatējumus 152.–154. apsvērumā, Komisija uzskata, ka ierosinātie pārstrukturēšanas pasākumi ir atbilstoši, lai novērstu pārstrukturēšanas plānā norādītos grūtību cēloņus.

               (156)

               Privātbanku, klientu un piegādātāju ieguldījums liecina par to uzticēšanos Cimos un sniedz papildu iemeslu uzskatīt, ka pārstrukturēšanas plāns spēs nodrošināt ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu.

               (157)

               Neatkarīgs FPP uzņēmējdarbības novērtētājs arī secināja, ka pārstrukturēšanas plāns visticamāk nodrošinās Cimos likviditāti un maksātspēju īstermiņā un ilgtermiņā.

               (158)

               Turklāt Komisija norāda, ka pārstrukturēšanas plāna ilgums ir ierobežots līdz periodam, kas mazāks par četriem gadiem – no 2014. gada līdz 2017. gadam. Šāds pārstrukturēšanas periods šķiet atbilstošs, ņemot vērā plānoto pārstrukturēšanas pasākumu mērogu, to īstenošanas grafiku un prognozēto dzīvotspējas atjaunošanas datumu.

               (159)

               Komisija piebilst, ka atjauninātais pārstrukturēšanas plāns nav jauns dokuments, bet tikai sākotnēji paziņotā plāna izvērsums, pamatojoties uz ON rezultātiem. Tajā ir paredzēti tādi paši pārstrukturēšanas mērķi kā sākotnēji paziņotajā plānā, proti, pārmērīgu parādsaistību samazināšana, likviditātes atjaunošana, darba efektivitātes uzlabošana un darbības pārorientēšana uz autobūves pamatsegmentu. Finanšu ietekmes ziņā svarīgākais pārstrukturēšanas pasākums, proti, finanšu parāda pārveidošana un atmaksāšanas grafika pārskatīšana, paliek nemainīgs, tomēr tā nosacījumi ir nedaudz laboti, un tas tiks īstenots, izmantojot obligātu, nevis brīvprātīgu procedūru. Citi pārstrukturēšanas pasākumi būtiski neatšķiras no pasākumiem, kas bija paredzēti sākotnēji paziņotajā plānā, bet tie ir nostiprināti, lai panāktu lielākus izmaksu ietaupījumus. Gan sākotnēji paziņotā plāna, gan atjauninātā plāna pamatā ir viens un tas pats uzņēmējdarbības modelis un stratēģija. Komisija iepriekš pieņemtos lēmumos jau ir apstiprinājusi līdzīgus atjauninājumus, kas veikti paziņotos pārstrukturēšanas plānos (39).

               (160)

               Attiecībā uz Filakovic kundzes paustajām apsūdzībām, kas aprakstītas 91. apsvērumā, Komisija norāda, ka Cimos finanšu pārskatus pārbaudīja neatkarīgs revidents, kurš par šiem pārskatiem publicēja revīzijas atzinumu bez piezīmēm un neziņoja neko par apsūdzībās minēto krāpšanu un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu. Attiecībā uz EUR 35 miljoniem, ko Slovēnija piešķīra Cimos pārstrukturēšanas atbalsta ietvaros, Komisija norāda, ka 2013. gada jūlijā tā apstiprināja Cimos paredzētu glābšanas atbalsta garantiju EUR 35 miljonu apmērā (40). Garantija, kas pārstrukturēšanas atbalsta ietvaros tiks pārveidota par pašu kapitālu, neietver finanšu resursu pārskaitīšanu Cimos, tāpēc to nav iespējams finansēt, izmantojot nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu. Visbeidzot, attiecībā uz Olga Filakovic uzņēmuma un viņas klientu apgalvotajām prasībām pret Cimos jānorāda, ka Komisija, pamatojoties uz pieejamo informāciju, nav konstatējusi šādas prasības. Ņemot to vērā, Komisija uzskata, ka prasības ir nepamatotas un neietekmē pārstrukturēšanas atbalsta novērtējumu.

               (161)

               Ņemot vērā iepriekšminēto, Komisija secina, ka ierosinātie pārstrukturēšanas pasākumi spēj atjaunot Uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspēju pieņemamā termiņā un pamatojoties uz reāliem pieņēmumiem.

         8.7.   PĀRMĒRĪGU KONKURENCES IZKROPĻOJUMU NOVĒRŠANA (KOMPENSĀCIJAS PASĀKUMI)

               (162)

               Saskaņā ar Pamatnostādņu 38.–42. punktu ir jāveic kompensācijas pasākumi, lai nodrošinātu, ka atbalsta kaitīgā ietekme tiek pēc iespējas vairāk mazināta. Atbalsts nedrīkst radīt pārmērīgus konkurences izkropļojumus. Tas parasti nozīmē ierobežojumu noteikšanu attiecībā uz uzņēmuma klātbūtni attiecīgajos tirgos pēc pārstrukturēšanas perioda beigām. Kompensācijas pasākumiem būtu jābūt samērīgiem ar atbalsta radīto kropļojošo ietekmi un jo īpaši ar uzņēmuma lielumu un salīdzinošo ietekmi attiecīgajā tirgū vai tirgos. Zaudējumu nesošu darbību izbeigšanu nevar uzskatīt par atbilstīgu kompensācijas pasākumu. Kompensācijas pasākumu apmērs jānosaka katrā gadījumā atsevišķi, ņemot vērā uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanas mērķi. Turklāt saskaņā ar Pamatnostādņu 7. punktu Komisija pieprasīs tādu kompensācijas pasākumu veikšanu, kas samazina ietekmi uz konkurentiem.

               (163)

               Kompensācijas pasākumiem nevajadzētu apdraudēt uzņēmuma spēju atgūt ilgtermiņa dzīvotspēju pēc pārstrukturēšanas plāna īstenošanas, kā paredzēts Pamatnostādņu 38. punktā.

               (164)

                  Cimos ir ierosinājis divus kompensācijas pasākumus:

                           —

                           lauksaimniecības, mašīnbūves un enerģētikas struktūrvienību pārdošanu,

                           —

                           trīs autobūves segmenta ražotņu pārdošanu […].

               (165)

               Pirmo kompensācijas pasākumu kontekstā jānorāda, ka Cimos jau ir pārdevis trīs attiecīgās struktūrvienības. Tās nodrošināja kopā aptuveni 20 % no Uzņēmuma peļņas un pirms pārstrukturēšanas bija rentablas.

               (166)

               Komisija norāda, ka par pietiekamiem var uzskatīt tikai tādus kompensācijas pasākumus, kas ietekmē saņēmēja klātbūtni attiecīgajā tirgū (41). Tāpēc būtībā šo struktūrvienību pārdošanu kā tādu nevar pieņemt kā kompensācijas pasākumu. Tomēr, pārdodot ar pamatdarbību nesaistītās struktūrvienības, Cimos ir ne tikai zaudējis savu tirgus daļu sekundārajos segmentos, bet arī ievērojami vājinājis savu konkurētspēju un visbeidzot – savu tirgus klātbūtni autobūves pamattirgū. Tas skaidrojams ar apstākli, ka peļņa, ko Cimos būtu ieguvis no pārdotajām struktūrvienībām (aptuveni EUR 90 miljoni 2011.–2013. gadā), kas pirms pārstrukturēšanas bija rentablas, Uzņēmums būtu varējis izmantot, lai finansētu paplašināšanos pamattirgū.

               (167)

               Attiecībā uz otru kompensācijas pasākumu visas ražotnes attiecas uz Cimos galveno tirgu un pirms pārstrukturēšanas bija rentablas, kā parādīts 6. tabulā. No to pārdošanas izriet jaudas samazinājums par 15 % attiecībā uz ražotņu skaitu, un tās nodrošina aptuveni 4 % no kopējiem ienākumiem un 4,5 % no ienākumiem autobūves segmentā. Pārdodot šīs struktūrvienības, Cimos savu tirgus daļu atdod konkurentiem, zaudē klientus un sašaurina savu produktu klāstu.

               (168)

               Pēc 164. apsvērumā minētās Uzņēmuma struktūrvienību pārdošanas Cimos būs atlikusi tikai viena, proti, autobūves struktūrvienība, kas ne tikai attiecas uz Uzņēmuma pamatdarbību, bet arī vienīgo atlikušo darbības jomu, tādējādi tā ir neaizstājama, lai atjaunotu dzīvotspēju. Autobūves struktūrvienība jau ir sašaurināta, kompensācijas un pārstrukturēšanas pasākumu ietvaros pārdodot ražotnes. Ņemot to vērā, turpmāka uzņēmuma struktūrvienību pārdošana varētu apdraudēt ilgtermiņa dzīvotspējas mērķa īstenošanu.

               (169)

               Kompensācijas pasākumu īstenošana kopā ar aktīvu pārdošanu, kas ir paredzēta kā daļa no pārstrukturēšanas plāna, ievērojami samazinās Cimos jaudu un novērsīs iespēju, ka Uzņēmums, pateicoties pārstrukturēšanas atbalstam, varētu iegūt nepamatotas konkurences priekšrocības.

               (170)

               Turklāt saskaņā ar Pamatnostādņu 56. punktu nosacījumi atbalsta atļaušanai ir mazāk stingri attiecībā uz kompensācijas pasākumu īstenošanu atbalstāmos reģionos. Komisija norāda, ka saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu Cimos atrodas atbalstāmā apgabalā.

               (171)

               Tāpēc ierosinātie pasākumi ir uzskatāmi par patiesu kompensāciju konkurences izkropļojumam, ko izraisīja atbalsta piešķiršana, un tie ir atbilstoši, lai nodrošinātu no atbalsta izrietošās negatīvās ietekmes uz tirdzniecības apstākļiem samazināšanu.

               (172)

               Tādējādi tiek uzskatīts, ka iepriekšminētie kompensācijas pasākumi atbilst Pamatnostādņu 38.–42. punktam.

         8.8.   LĪDZ MINIMUMAM IEROBEŽOTS ATBALSTS, PAŠU IEGULDĪJUMS

               (173)

               Saskaņā ar Pamatnostādņu 43.–45. punktu atbalsts ir jāierobežo līdz stingram minimumam, kas nepieciešams, lai veiktu pārstrukturēšanu. Atbalsta saņēmējam no pašu resursiem ir jānodrošina ievērojams ieguldījums pārstrukturēšanas plānā, tostarp pārdodot aktīvus, kas nav izšķiroši uzņēmuma pastāvēšanai, vai izmantojot ārēju finansējumu saskaņā ar tirgus nosacījumiem. Šādam ieguldījumam ir jābūt patiesam, t. i., faktiskam, izslēdzot visu nākotnes peļņu, piemēram, naudas plūsmu, un tas uzskatāms par apliecinājumu tam, ka tirgus tic, ka uzņēmuma dzīvotspējas atjaunošana ir īstenojama. Tas nedrīkst ietvert nekādu papildu valsts atbalstu. Tādu lielu uzņēmumu gadījumā kā Cimos pašu ieguldījuma īpatsvaram jāveido vismaz 50 % no pārstrukturēšanas izmaksām.

               (174)

               Saskaņā ar Slovēnijas sniegto informāciju Cimos ierosinātais pašu ieguldījums veido 94 % no kopējām pārstrukturēšanas izmaksām, un to veido 7. tabulā uzskaitītie avoti.

                  7. tabula

                  Pašu ieguldījuma avoti

                           Avots

                           miljoni EUR

                           Jaunā finansējuma fonds

                           39

                              Cimos finansētie kapitālizdevumi

                           8,5

                           Klientu finansētie kapitālizdevumi

                           9,8

                           Atlīdzība par enerģētikas struktūrvienības (Litostroj Power) pārdošanu

                           18,0

                           Parāda pārveidošana par pašu kapitālu un procentu neuzkrāšanās par banku parādu (izņemot SID)

                           120,2

                           Procentu neuzkrāšanās par aizdevumiem

                           5,3

                           Piegādātāju diskonts

                           21,8

                           Iznomātāja diskonts

                           6

                           Banku parāda diskonts

                           8,3

                           Parāda pārveidošana par pašu kapitālu un SID parāda diskonts

                           28,5

                           Valsts garantiju parāda pārveidošana par pašu kapitālu

                           23,4

                           Procentu neuzkrāšanās par glābšanas atbalstu

                           1,2

                              Cimos ieguldījums piegādātāju kompromisa finansēšanai

                           39,0

                           Kopējais paziņotais pašu ieguldījums

                           329,0

                              Avots: Pārstrukturēšanas plāns

               (175)

               Jauno līdzekļu fonds ir apstiprināts ar finansēšanas nolīgumu, uz kura pamata jauno līdzekļu bankas un jauno līdzekļu klienti vienojās piešķirt Cimos kopā EUR 38,4 miljonus (EUR 19,2 miljonus katrs) saskaņā ar 25. apsvērumā aprakstītajiem nosacījumiem. Slovēnija informēja Komisiju, ka atšķirība EUR 39 miljonu apmērā salīdzinājumā ar tās paziņoto pašu ieguldījumu no šā avota ir saistīta ar klientu Eaton, kas iemaksāja līdzekļus 2015. gada janvāra sākumā un vērsīsies pie bankām, lai nodrošinātu papildu finansējumu (nolīgumā ir paredzēts, ka klienti un bankas nodrošina vienādu finansējumu). Komisijai nav pierādījumu, ka Eaton patiešām iemaksāja līdzekļus un ka bankas nodrošināja līdzvērtīgu finansējumu. Turklāt, kā norādīts 8.1. iedaļā, SID dalība Jauno līdzekļu fondā EUR 6,7 miljonu apmērā ir uzskatāma par valsts atbalstu un tādējādi to nevar uzskatīt par pašu finansējuma avotu. Komisija secina, ka Jauno līdzekļu fonds EUR 31,7 miljonu apmērā ir uzskatāms par atbilstošu pašu finansējuma avotu.

               (176)

               Laikā no 2014. gada janvāra līdz septembrim Cimos kapitālizdevumos iztērēja EUR 17,6 miljonus no pašu resursiem. Tāpēc Cimos ierosināto kopējo summu EUR 8,5 miljonu apmērā var pieņemt kā Uzņēmuma pašu ieguldījumu.

               (177)

                  Cimos ir parakstījis divpusējus nolīgumus ar saviem klientiem, un, pamatojoties uz to, minētie klienti sniegs Cimos aizdevumu kapitālizdevumu finansēšanai. Tā kā neviens no attiecīgajiem klientiem nepieder valstij, šis ieguldījums ir reāls un neietver valsts atbalstu, un tādējādi tas ir pieņemams.

               (178)

                  Cimos2014. gada 12. maijā pārdeva savu meitasuzņēmumu Litostroj Power privātam Čehijas Republikā reģistrētam uzņēmumam par EUR 21,4 miljoniem. Cimos ir piedāvājis EUR 18 miljonus no šā avota kā pašu ieguldījumu. Šis ieguldījums ir reāls un neietver valsts atbalstu, tādējādi tas ir pieņemams.

               (179)

               Pašu ieguldījums kā banku veikta parāda pārveidošana par pašu kapitālu tiktāl, ciktāl tā tika novērtēta kā tāda, kas neietver valsts atbalstu, ir definēts kā finanšu ieguvumus Cimos labā, kas izriet no tā, ka Uzņēmumam nav jāatmaksā aizdevumi ar pašreizējo vērtību EUR 121 miljons (42). Šo aizdevumu atmaksāšanas vietā tie tiks pārveidoti par Cimos pašu kapitālu, neparedzot turpmākas izejošas naudas plūsmas attiecībā uz šiem aizdevumiem. Pārveidošanas radīto likviditāti Cimos var izmantot pārstrukturēšanas izmaksu finansēšanai. Apstiprinot pārveidošanu, ON kreditori ir uzņēmušies kapitāla zaudējuma risku, kas varētu īstenoties, ja Cimos pašu kapitāls zaudētu vērtību pēc pārveidošanas. Šāda kreditoru rīcība apliecina to paļaušanos uz dzīvotspējas atjaunošanu.

               (180)

               Saskaņā ar ON nosacījumiem laikā no 2014. gada 3. jūnija (ON sākšanas datuma) līdz tiesas lēmuma pieņemšanai par ON apstiprināšanu, nenotiks procentu uzkrāšanās par iepriekšējā apsvērumā minētajiem aizdevumiem. Tā ir vēl viena Cimos priekšrocība EUR 5,3 miljonu vērtībā.

               (181)

               Piegādātāju un iznomātāja piešķirtais diskonts ir apstiprināts nolīgumos, kā aprakstīts attiecīgi 42. un 43. apsvērumā, tāpēc tas uzskatāms par reālu. Tas nodrošinās likviditāti, ko būs iespējams izmantot pārstrukturēšanas izmaksu finansēšanai. Pretējā gadījumā šī likviditāte būtu jāizmanto, lai atmaksātu saistītos parādus piegādātājiem un darbuzņēmējiem.

               (182)

               Bankas parādam piemērotais diskonts EUR 8,3 miljonu apmērā atbilst prognozētajam ieguldījumam no “neatbalstošo” kreditoru puses, kuri nav piekrituši ON nosacījumiem, bet kurus izbalsos vairākums, kuru veido “atbalstošie” kreditori. Tā kā attiecīgās bankas nav sniegušas piekrišanu, Komisija neuzskata to par reālu ieguldījumu un apliecinājumu tam, ka šie kreditori paļaujas uz Cimos dzīvotspējas atjaunošanu.

               (183)

               Kā secināts 8.1. iedaļā, SID parāda pārveidošana un diskonts ir uzskatāms par valsts atbalstu. Šā iemesla dēļ to nevar uzskatīt par pašu ieguldījumu.

               (184)

               Līdzīgā kārtā parādu, kuri izriet no garantiju shēmām un procentu neuzkrāšanas par valsts prasību, kuras pamatā ir glābšanas atbalsta garantija (pēc 2014. gada 3. jūnija), pārveidošana par pašu kapitālu, ir novērtēta kā tāda, kas uzskatāma par valsts atbalstu, un tādējādi to nevar uzskatīt par pašu ieguldījumu.

               (185)

               Visbeidzot, pārstrukturēšanas plānā ir paredzēts, ka Cimos ieguldījums piegādātāju kompromisa finansēšanā (parāda atmaksāšanas grafika pārskatīšana) tiks nodrošināts, izmantojot “nākotnes peļņu”. Slovēnija informēja Komisiju, ka šis parāds sasniedz EUR 34,2 miljonus, jo pārējie EUR 4,8 miljoni piegādātājiem jau ir atmaksāti. Saskaņā ar Pamatnostādņu 43. punktu pašu ieguldījums nedrīkst ietvert nākotnes peļņu. Tāpēc Komisija uzskata, ka no šā avota tikai EUR 4,8 miljoni ir likumīgs pašu ieguldījums.

               (186)

               Ņemot vērā šos apsvērumus, Komisija secina, ka pašu ieguldījums EUR 226,1 miljona apmērā atbilst Pamatnostādnēs paredzētajiem kritērijiem. Šī summa veido 64,5 % no kopējām pārstrukturēšanas izmaksām, kas pārsniedz lieliem uzņēmumiem noteikto 50 % slieksni.

      Atzinums par valsts atbalsta saderību

               (187)

               Komisija secina, ka pārstrukturēšanas atbalsts ir saskaņā ar Pamatnostādnēs paredzētajiem saderības nosacījumiem.

         9.   SECINĀJUMI

               (188)

               Komisija secina, ka 1. un 2. pasākums, kā arī daļa no 3. un 4. pasākuma (tiktāl, ciktāl tos nodrošināja SID) ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē un ka tas ir saderīgs ar iekšējo tirgu, pamatojoties uz Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu kontekstā ar Pamatnostādnēm,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Valsts atbalsts, ko Slovēnija plāno īstenot attiecībā uz Cimos Group un kas sasniedz EUR 96,9 miljonus, ir saderīgs ar iekšējo tirgu Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunkta nozīmē.
   Atbalsta īstenošana EUR 96,9 miljonu apmērā ir attiecīgi atļauta saskaņā ar 2. pantā izklāstītajiem nosacījumiem.
   2. pants
   Slovēnija regulāri iesniedz ziņojumus par 2014. gada 3. oktobrī iesniegtā pārstrukturēšanas plāna īstenošanu. Pirmo ziņojumu Komisijai iesniedz ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc šā lēmuma pieņemšanas datuma. Turpmākos ziņojumus Komisijai nosūta vismaz reizi gadā līdz 2017. gada beigām.
   3. pants
   Šis lēmums ir adresēts Slovēnijas Republikai.

      Briselē, 2015. gada 8. jūnijā

            Komisijas vārdā –

            Komisijas locekle

         Margrethe VESTAGER

      (1)  No 2009. gada 1. decembra EK līguma 87. un 88. pants kļuva attiecīgi par Līguma par Eiropas Savienības darbību (turpmāk “LESD”) 107. un 108. pantu. Abi noteikumu kopumi pēc būtības ir identiski. Šajā lēmumā atsauces uz LESD 107. un 108. pantu vajadzības gadījumā jāsaprot kā atsauces uz attiecīgi EK līguma 87. un 88. pantu. LESD ieviesa arī dažas izmaiņas terminoloģijā, piemēram, aizstājot “Kopiena” ar “Savienība” un “kopējais tirgus” ar “iekšējais tirgus”. Šajā lēmumā tiks izmantota LESD terminoloģija.

      (2)  OV C 156, 23.5.2014., 63. lpp.

      (3)  Saktīt 2. zemsvītras piezīmi.

      (4)  Tā kā glābšanas atbalsta saņēmējs bija Cimos Group un pārstrukturēšanas atbalsts ir jānovērtē tādā pašā līmenī, Slovēnija precizēja, ka tā uzskata Cimos Group par pārstrukturēšanas atbalsta saņēmēju. Turpmāk visas atsauces uz “Cimos” vai “Uzņēmumu” jāsaprot kā atsauces uz Cimos Group.

      (5)  Komisijas 2013. gada 2. jūlija lēmums lietā SA.36548 (2013/N) – Glābšanas atbalsts uzņēmumam Cimos (OV C 287, 3.10.2013., 1. lpp.) (“Lēmums par glābšanas atbalstu”).

      (6)  Skatīt 2. zemsvītras piezīmi.

      (7)  Regula Nr. 1, ar ko nosaka Eiropas Ekonomikas kopienā lietojamās valodas (OV 17, 6.10.1958., 385/58. lpp.).

      (8)  2014. gada 31. maijā, ieskaitot pagaidu darbiniekus.

      (9)  ON kreditori ir: Abanka Vipa d.d., Banka Celje d.d., Družba za upravljanje terjatev bank d.d. (DUTB), Gorenjska banka d.d., Nova Ljubljanska banka d.d., SID – Slovenska izvozna in razvojna banka d.d.

      (10)  Visas atsauces uz pārstrukturēšanas plānu pārējā šā lēmuma tekstā ir atsauces uz atjaunināto pārstrukturēšanas plānu, ja vien nav norādīts citādi.

      (11)  Šīs garantijas valsts piešķīra shēmas Jamstvena shema un shēmas Nedelničarska posojila ietvaros. Shēma Jamstvena shema tika apstiprināta ar Komisijas 2009. gada 12. jūnija Lēmumu par valsts atbalstu NN 34/2009 (ex N 321/2009) – Slovēnija “Pagaidu pamatshēma – garantijas” un Komisijas 2010. gada 16. aprīļa Lēmumu par valsts atbalstu N 105/2010 – Slovēnija, grozījums “Pagaidu pamatshēma – garantijas” (NN 34/2009). Shēma Nedelničarska Posojila bija spēkā pirms Slovēnijas iestāšanās ES.

      (12)  Ietver parādu, ko norakstīs kreditori, kuri nav atbalstījuši ON.

      (13)  Jauno līdzekļu bankas ir: Abanka Vipa d.d., Banka Celje d.d., Družba za upravljanje terjatev bank d.d., Gorenjska banka d.d., Nova Ljubljanska banka d.d., SID – Slovenska izvozna in razvojna banka d.d., Nova kreditna banka Maribor d.d.

      (14)  Jauno līdzekļu klienti ir: Audi, BMW, Bosch Mahle, Borg Warner, Eaton Corporation, Ford Motor Company, GM/Opel, Honeywell Turbo Technologies, Magna-Steyr un PSA.

      (15)  Pasākums attiecas uz vairāk nekā 1 000 individuālo līgumu ar dažādiem piegādātājiem, un tas ietver diskontus, vienreizēja maksājuma vienošanās, kavētus maksājumus un atmaksāšanas grafika pārskatīšanu piegādātājiem un darbuzņēmējiem.

      (16)  Hypo Leasing d.o.o. (pašlaik veic uzņēmējdarbību kā Heta Asset Resolution d.o.o.).

      (17)  Bankas, kas ir reģistrētas ārpus Slovēnijas, proti, Zagrebačka banka, Razvojna banka, Erste bank, Bosnia Bank International, Banka Intesa, Bawag, RZB, Privredna banka Sarajevo, Fond RS un Nova banka.

      (18)  Skatīt 11. zemsvītras piezīmi.

      (19)  Komercnoslēpums.

      (20)  Kopienas pamatnostādnes par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (OV C 244, 1.10.2004., 2. lpp.).

      (21)  Skatīt 2. zemsvītras piezīmi.

      (22)  Šo garantiju pieprasīja attiecīgās bankas, un no tā izrietēja valsts prasījums pret Uzņēmumu.

      (23)  Spriedums lietā C-39/94 SFEI un citi, 1996, ECR I-3547, 60.–61. punkts.

      (24)  Saskaņā ar ziņojumu parastie finanšu prasījumi tiktu apmierināti 3,88 % apmērā bankrota scenārija gadījumā un 23,94 % apmērā ON scenārija gadījumā.

      (25)  Lieta C-482/99, Francijas Republika pret Komisiju (Stardust Marine), 2002, ECR I-4397.

      (26)  Skatīt Komisijas 2014. gada 9. jūlija Lēmumu (ES) 2015/494 par pasākumiem SA.32715 (2012/C) (ex 2012/NN) (ex 2011/CP), ko Slovēnija īstenoja attiecībā uz Adria Airways d.d. (OV L 78, 24.3.2015., 18. lpp.).

      (27)  Skatīt Komisijas 2009. gada 12. jūnija Lēmumu par valsts atbalstu NN 34/2009 (ex N 321/2009) – Slovēnija, “Pagaidu pamatshēma – garantijas”.

      (28)  Komisijas paziņojums par atsauces likmes un diskonta likmes noteikšanas metodes pārskatīšanu (OV C 14, 19.1.2008., 6. lpp.).

      (29)  Spriedums lietā T-1/12, Francija pret Komisiju (Sea France), 2015, ECR II-0000, 34. pants ar turpmākām atsaucēm.

      (30)  Komisijas 2013. gada 3. septembra Lēmums 2014/341/ES – Valsts atbalsts SA.32554 (09/C) – Pārstrukturēšanas atbalsts Hypo Group Alpe Adria, ko piešķīrusi Austrija (OV L 176, 14.6.2014., 1. lpp.).

      (31)  6,7 miljoni EUR.

      (32)  Diskonta likme tika noteikta, pamatojoties uz atsauces likmi attiecībā uz Slovēniju, kas piemērojama grūtībās nonākušam uzņēmumam. Saskaņā ar Komisijas paziņojumu par atsauces likmes un diskonta likmes noteikšanas metodes pārskatīšanu (OV C 14, 19.1.2008., 6. lpp.) atsauces likme ir jāizmanto kā diskonta likme aktuālo vērtību aprēķināšanai.

      (33)  Padomes 1999. gada 22. marta Regula (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta piemērošanai (OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp.).

      (34)  Tā kā pārstrukturēšanas atbalsts tika paziņots 2013. gada 21. novembrī, tas būtu jānovērtē saskaņā ar 2004. gada Pamatnostādnēm (skatīt 19 zemsvītras piezīmi). Saskaņā ar 2014. gada Pamatnostādņu (Pamatnostādnes par valsts atbalstu grūtībās nonākušu nefinanšu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (OV C 249, 31.7.2014., 1. lpp.)) 136. punktu “paziņojumus, ko Komisija reģistrē līdz 2014. gada 1. augustam, izskata saskaņā ar tiem kritērijiem, kas ir spēkā paziņošanas brīdī”.

      (35)  Zaudētais kapitāls iepriekšējos 12 mēnešos ir lielāks nekā kopējais zaudētais kapitāls, jo Cimos iepriekš ziņoja par uzkrāto peļņu.

      (36)  Komisijas lēmums lietā C 38/2007 Arbel Fauvet Rail (OV L 238, 5.9.2008., 27. lpp.).

      (37)  Spriedums apvienotajās lietās T-102/07 Freistaat Sachsen pret Komisiju un T-120/07 MB Immobilien un MB System pret Komisiju, 2010, ECR II-585, 95.–106. punkts.

      (38)  Cimos 2009.–2010. gadā tika piešķirtas valsts garantijas saskaņā ar 11 zemsvītras piezīmē minētajām shēmām. Tajā laikā Uzņēmums nebija nonācis grūtībās, tāpēc garantijas nebija uzskatāmas par glābšanas vai pārstrukturēšanas atbalstu un tādējādi nerada principa “vienreiz un pēdējoreiz” pārkāpumu.

      (39)  Skatīt, piemēram, Komisijas 2014. gada 9. jūlija Lēmumu (ES) 2015/494 par pasākumiem SA.32715 (2012/C) (ex 2012/NN) (ex 2011/CP), ko īstenojusi Slovēnija attiecībā uz Adria Airways d.d. (OV L 78, 24.3.2015., 18. lpp.); Komisijas 2012. gada 19. septembra Lēmums 2013/151/ES par valsts atbalstu SA.30908 (11/C) (ex N 176/10), ko Čehija īstenojusi České aerolinie, a.s. labā (ČSA – Czech Airlines – Pārstrukturēšanas plāns) (OV L 92, 3.4.2013., 16. lpp.).

      (40)  Skatīt 5. zemsvītras piezīmi.

      (41)  Apvienotās lietas T-115/09 un T-116/09 Electrolux AB un Whirlpool Europe BV pret Komisiju (FagorBrandt), 2012, ECR II-000.

      (42)  No kuriem EUR 120,2 miljonus Cimos ir paziņojis kā pašu ieguldījumu.