12.6.2008.        LV                             Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                                          C 146 E/85
                                                                                Otrdiena, 2007. gada 19. jūnijs
           P6_TA(2007)0258
           Pieprasījums aizstāvēt Mario Borghezio imunitāti un privilēģijas
           Eiropas Parlamenta 2007. gada 19. jūnija lēmums par pieprasījumu aizstāvēt Mario Borghezio
                                              imunitāti un privilēģijas (2006/2304(IMM))
           Eiropas Parlaments,
           — ņemot vērā 2006. gada 16. novembra plenārsēdē paziņoto Mario Borghezio 2006. gada 8. novembra
                 pieprasījumu aizstāvēt viņa imunitāti saistībā ar civiltiesvedību Itālijas tiesā,
           — pēc Mario Borghezio uzklausīšanas saskaņā ar Reglamenta 7. panta 3. punktu,
           — ņemot vērā 9. pantu 1965. gada 8. aprīļa Protokolā par Eiropas Kopienu privilēģijām un imunitāti, kā
                 arī 6. panta 2. 1976. punktu. gada 20 septembra Aktā par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu
                 tiešās vispārējās vēlēšanās,
           — ņemot vērā Eiropas Kopienu Tiesas 1964. gada 12. maija un 1986. gada 10. jūlija spriedumus (1),
           — ņemot vērā Reglamenta 6. panta 3. punktu un 7. pantu,
           — ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A6-0233/2007),
           1.      nolemj aizstāvēt Mario Borghezio imunitāti un privilēģijas;
           2.      uzdod priekšsēdētājam nekavējoties nosūtīt šo lēmumu un atbildīgās komitejas ziņojumu attiecīgajām
           Itālijas Republikas iestādēm.
           (1) Lieta 101/63 Wagner/Fohrmann un Krier, Recueil [1964] ECR 195 un Lieta 149/85 Wybot/Faure un citi, Recueil, [1964]
                ECR 2391.
           P6_TA(2007)0259
           Stipro alkoholisko                  dzērienu        definīcija,     nosaukums,          noformējums                un
           etiķetēšana ***I
           Eiropas Parlamenta 2007. gada 19. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta
           un Padomes regulai par stipro alkoholisko dzērienu definīciju, nosaukumu, noformējumu un etiķe-
                                 tēšanu (COM(2005)0125 — C6-0440/2005 — 2005/0028(COD))
           (Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums)
           Eiropas Parlaments,
           — ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2005)0125) (1),
           — ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 95. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedza
                 priekšlikumu (C6-0440/2005),
           — ņemot vērā Juridiskās komitejas atzinumu par ierosināto juridisko pamatu,
           (1) OV vēl nav publicēts.


title: Padomes Lēmums (2016. gada 16. marts), ar ko pieņem Padomes nostāju par Eiropas Savienības 2016. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 1 projektu

text:
               19.3.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 105/6

         PADOMES LĒMUMS
   (2016. gada 16. marts),
   ar ko pieņem Padomes nostāju par Eiropas Savienības 2016. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 1 projektu
   (2016/C 105/04)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 314. pantu saistībā ar Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 106.a pantu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (2012. gada 25. oktobris) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (1) un jo īpaši tās 41. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Savienības 2016. finanšu gada budžetu galīgajā variantā pieņēma 2015. gada 25. novembrī (2).

               (2)

               Komisija 2016. gada 10. martā iesniedza priekšlikumu, kurā ir ietverts 2016. finanšu gada vispārējā budžeta grozījuma Nr. 1 projekts.

               (3)

               Tā kā 2016. gada vispārējā budžeta grozījuma Nr. 1 projekts ir jāpieņem nekavējoties, lai būtu iespējams segt tūlītējas un steidzamas finansējuma vajadzības, ko radījis bēgļu un migrantu masveida pieplūdums Savienībā, ir pamatoti saskaņā ar Padomes reglamenta 3. panta 3. punktu saīsināt astoņu nedēļu termiņu valstu parlamentu informēšanai, kas paredzēts 1. protokolā par valstu parlamentu lomu Eiropas Savienībā 4. pantā,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   Vienīgais pants
   Padomes nostāja par Eiropas Savienības 2016. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 1 projektu tika pieņemta 2016. gada 16. martā.
   Viss teksts informācijai vai lejupielādei ir pieejams Padomes tīmekļa vietnē http://www.consilium.europa.eu/.

      Briselē, 2016. gada 16. martā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         A.G. KOENDERS

      (1)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

      (2)  OV L 48, 24.2.2016., 1. lpp.


title: 2006/914/EK: Padomes Lēmums ( 2006. gada 13. novembris ) par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Norvēģijas Karalisti par Norvēģijas finansiālā ieguldījuma summas pārskatīšanu, kas paredzēta Nolīgumā starp Eiropas Kopienu un Norvēģijas Karalisti par Norvēģijas līdzdalību Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centra ( EMCDDA ) darbā

text:
               12.12.2006

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 349/47

         PADOMES LĒMUMS
   (2006. gada 13. novembris)
   par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Norvēģijas Karalisti par Norvēģijas finansiālā ieguldījuma summas pārskatīšanu, kas paredzēta Nolīgumā starp Eiropas Kopienu un Norvēģijas Karalisti par Norvēģijas līdzdalību Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centra (EMCDDA) darbā
   (2006/914/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 152. pantu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu un 300. panta 3. punkta pirmo daļu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1),
   tā kā:

               (1)

               Padomes Regulas (EEK) Nr. 302/93 (1993. gada 8. februāris) par Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centra izveidi (2) 13. pantā noteikts, ka centrs ir atvērts to ārpuskopienas valstu dalībai, kurām ir kopējas intereses ar Kopienu un tās dalībvalstīm attiecībā uz centra mērķiem un darbu.

               (2)

               Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Norvēģijas Karalisti par Norvēģijas līdzdalību Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centra darbā (3) tika parakstīts 2000. gada 19. oktobrī un stājās spēkā 2001. gada 1. janvārī. Minētā nolīguma 5. pantā ir noteikts Norvēģijas finansiālais ieguldījums Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centra (EMCDDA) darbā.

               (3)

               Norvēģija lūdza pārskatīt tās finansiālo ieguldījumu EMCDDA darbā pēc Eiropas Savienības paplašināšanās.

               (4)

               Komisija ir veikusi sarunas Kopienas vārdā par nolīgumu ar Norvēģiju attiecībā uz Norvēģijas finansiālā ieguldījuma summas pārskatīšanu, kas paredzēta Nolīgumā starp Eiropas Kopienu un Norvēģijas Karalisti par Norvēģijas līdzdalību Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centra darbā.

               (5)

               Šis nolīgums, kas parafēts 2005. gada 11. novembrī, būtu jāapstiprina,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Kopienas vārdā tiek apstiprināts Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Norvēģijas Karalisti par Norvēģijas finansiālā ieguldījuma summas pārskatīšanu, kas paredzēta Nolīgumā starp Eiropas Kopienu un Norvēģijas Karalisti par Norvēģijas līdzdalību Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centra (EMCDDA) darbā.
   Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas parakstīt nolīgumu, lai uzliktu saistības Kopienai.
   3. pants
   Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas ir tiesīgas nodot diplomātisko notu, kura paredzēta nolīguma 3. pantā.
   4. pants
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2006. gada 13. novembrī

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         E. TUOMIOJA

      (1)  Atzinums sniegts 2006. gada 24. oktobrī (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

      (2)  OV L 36, 12.2.1993., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1651/2003 (OV L 245, 29.9.2003., 30. lpp.).

      (3)  OV L 257, 11.10.2000., 24. lpp.
    ---documentbreak---

               12.12.2006

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 349/49

         NOLĪGUMS
   starp Eiropas Kopienu un Norvēģijas Karalisti par Norvēģijas finansiālā ieguldījuma summas pārskatīšanu, kas paredzēta nolīgumā starp Eiropas Kopienu un Norvēģijas Karalisti par Norvēģijas līdzdalību Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centra (EMCDDA) darbā
   EIROPAS KOPIENA (turpmāk “Kopiena”),
   no vienas puses,
   un NORVĒĢIJAS KARALISTE (turpmāk “Norvēģija”),
   no otras puses,
   ATSAUCOTIES uz Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Norvēģijas Karalisti par Norvēģijas līdzdalību Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centra (EMCDDA) darbā, kas tika parakstīts 2000. gada 19. oktobrī un stājās spēkā 2001. gada 1. janvārī, un jo īpaši uz tā 5. pantu, kurā ir noteikts Norvēģijas finansiālais ieguldījums EMCDDA darbā;
   TĀ KĀ Norvēģija lūdza pārskatīt tās finansiālo ieguldījumu EMCDDA darbā, ņemot vērā Eiropas Savienības paplašināšanos,
   IR PIEŅĒMUŠAS LĒMUMU NOSLĒGT ŠO NOLĪGUMU.
   1. pants
   Nolīguma starp Eiropas Kopienu un Norvēģijas Karalisti par Norvēģijas līdzdalību Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centra darbā 5. pantu aizstāj ar šādu:

      “5. pants
      Norvēģija, atbalstot centra darbības, veic finanšu ieguldījumus saskaņā ar noteikumiem, kuri ir sniegti šā nolīguma pielikumā, kas ir šā nolīguma sastāvdaļa.”

   2. pants
   Šā nolīguma pielikums kļūst par pielikumu Nolīgumam starp Eiropas Kopienu un Norvēģijas Karalisti par Norvēģijas līdzdalību Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centra darbā.
   Šajā nolīgumā noteikto formulu piemēro, lai aprēķinātu Norvēģijas finansiālo ieguldījumu EMCDDA budžetā no tā gada sākuma, kurā šis nolīgums stājas spēkā.
   3. pants
   Šis nolīgums stājas spēkā otrā mēneša pirmajā dienā pēc dienas, kad saņemta pēdējā diplomātiskā nota, kurā apstiprināts, ka ir izpildītas attiecīgās Līgumslēdzējas puses juridiskās prasības saistībā ar nolīguma stāšanos spēkā.
   PIELIKUMS
   Norvēģijas finansiālais ieguldījums

               1.

               Lai ņemtu vērā Eiropas Savienības iespējamo paplašināšanos nākotnē un lai izvairītos no turpmākiem pielāgojumiem, Norvēģijas finansiālā ieguldījuma aprēķināšanas formula būs šāda:
               Kopienas subsīdijas apjoms, izņemot REITOX finansējumu/(Eiropas Savienības dalībvalstu skaits + 1) – 10 %.

               2.

               Neatkarīgi no Eiropas Savienības dalībvalstu skaita Norvēģijas finansiālais ieguldījums nevar būt mazāks kā EUR 271 000 (2004. gada cenās). Šī summa atbilst paplašināšanās izmaksām katrai valstij, kā to aprēķināja Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs 2001. gadā. Katru gadu šo summu tehniski pielāgos, ņemot vērā cenu attīstību un nacionālo kopienākumu (NKI) Eiropas Savienībā.


title: 2005/30/EK, Euratom: Padomes Lēmums (2004. gada 24. septembris), ar ko ieceļ Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Lielbritānijas locekli

text:
               20.1.2005

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 16/56

         PADOMES LĒMUMS
   (2004. gada 24. septembris),
   ar ko ieceļ Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Lielbritānijas locekli
   (2005/30/EK, Euratom)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, jo īpaši tā 259. pantu,
   ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas Kopienas dibināšanas līgumu, jo īpaši tā 167. pantu,
   ņemot vēra Padomes 2002. gada 17. septembra Lēmumu 2002/758/EK, Euratom, ar ko ieceļ Ekonomikas un sociālo lietu locekļus uz laikposmu no 2002. gada 21. septembra līdz 2006. gada 20. septembrim (1),

         ņemot vērā Lielbritānijas valdības iesniegto kandidatūru,
   saņēmusi Eiropas Savienības Komisijas atzinumu,
   IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   Vienīgais pants
   Ar šo Peter COLDRICK kungu ieceļ par Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli, nomainot David FEICKERT kungu, uz viņa atlikušo pilnvaru laiku līdz 2006. gada 20. septembrim.

      Briselē, 2004. gada 24. septembrī

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         L. J. BRINKHORST

      (1)  OV L 253, 21.9.2002., 9. lpp.


title: 2012/353/ES: Padomes Lēmums ( 2012. gada 22. jūnijs ) par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Moldovas Republiku, ar kuru groza Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Moldovas Republiku par vīzu atvieglotu izsniegšanu

text:
               4.7.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 174/4

         PADOMES LĒMUMS
   (2012. gada 22. jūnijs)
   par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Moldovas Republiku, ar kuru groza Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Moldovas Republiku par vīzu atvieglotu izsniegšanu
   (2012/353/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 77. panta 2. punkta a) apakšpunktu saistībā ar tā 218. panta 5. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Moldovas Republiku par vīzu atvieglotu izsniegšanu (1) stājās spēkā 2008. gada 1. janvārī.

               (2)

               Padome 2011. gada 11. aprīlī deva atļauju Komisijai sākt sarunas ar Moldovas Republiku par grozījumiem minētajā Nolīgumā starp Eiropas Kopienu un Moldovas Republiku par vīzu atvieglotu izsniegšanu. Sarunas tika sekmīgi pabeigtas, parafējot Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Moldovas Republiku, ar kuru groza Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Moldovas Republiku par vīzu atvieglotu izsniegšanu (“nolīgums”) 2012. gada 22. martā.

               (3)

               Nolīgums būtu jāparaksta, ņemot vērā tā noslēgšanu.

               (4)

               Šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Apvienotā Karaliste nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2000/365/EK (2000. gada 29. maijs) par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (2); tādēļ Apvienotā Karaliste nepiedalās šā [instrumenta] pieņemšanā, un Apvienotajai Karalistei šis [instruments] nav saistošs un nav jāpiemēro.

               (5)

               Šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Īrija nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2002/192/EK (2002. gada 28. februāris) par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (3); tādēļ Īrija nepiedalās šā [instrumenta] pieņemšanā, un Īrijai šis [instruments] nav saistošs un nav jāpiemēro.

               (6)

               Saskaņā ar 1. un 2. pantu 22. protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās šā [instrumenta] pieņemšanā, un Dānijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo atļauj Savienības vārdā parakstīt Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Moldovas Republiku, ar kuru groza Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Moldovas Republiku par vīzu atvieglotu izsniegšanu, ņemot vērā tā noslēgšanu (4).
   2. pants
   Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas Savienības vārdā parakstīt nolīgumu.
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Luksemburgā, 2012. gada 22. jūnijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         M. VESTAGER

      (1)  OV L 334, 19.12.2007., 169. lpp.

      (2)  OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp.

      (3)  OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp.

      (4)  Nolīguma tekstu publicēs kopā ar lēmumu par tā noslēgšanu.


title: Padomes Lēmums (ES) 2016/944 (2016. gada 6. jūnijs) par Sadarbības nolīguma noslēgšanu civilās globālās navigācijas pavadoņu sistēmas (GNSS) jomā starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses

text:
               15.6.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 157/19

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2016/944
   (2016. gada 6. jūnijs)
   par Sadarbības nolīguma noslēgšanu civilās globālās navigācijas pavadoņu sistēmas (GNSS) jomā starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 172. pantu saistībā ar 218. panta 6. punkta a) apakšpunktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu (1),
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Padomes Lēmumu 2006/700/EK (2) Sadarbības nolīgums civilās globālās navigācijas pavadoņu sistēmas (GNSS) jomā starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses (3) (“nolīgums”), tika parakstīts 2006. gada 9. septembrī, ņemot vērā tā noslēgšanu vēlāk.

               (2)

               Nolīguma mērķis ir sekmēt, veicināt un stiprināt pušu sadarbību civilās globālās satelītu navigācijas jomā.

               (3)

               Savienības nostāja komitejā, kas izveidota saskaņā ar nolīguma 14. pantu (“komiteja”), ir jāpieņem Padomei, balstoties uz Komisijas priekšlikumu, ciktāl komiteja ir tiesīga pieņemt aktus ar juridiskām sekām vai lēmumus, ar kuriem aptur nolīguma piemērošanu.

               (4)

               Turklāt attiecībā uz tādiem komitejā risināmiem jautājumiem, kuriem nav juridisku seku, Komisijai Savienības nostāja būtu jāsaskaņo ar dalībvalstīm.

               (5)

               Nolīgums būtu jāapstiprina Eiropas Savienības vārdā,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Eiropas Savienības vārdā apstiprina Sadarbības nolīgumu civilās globālās navigācijas pavadoņu sistēmas (GNSS) jomā starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses (4).
   2. pants
   Padomes priekšsēdētājs norīko personu, kura ir tiesīga Eiropas Savienības vārdā sniegt nolīguma 18. panta 1. punktā paredzēto paziņojumu, lai paustu Eiropas Savienības piekrišanu uzņemties nolīguma saistības (5), un sniedz šādu paziņojumu:

      “Tā kā 2009. gada 1. decembrī stājās spēkā Lisabonas līgums, Eiropas Savienība ir aizstājusi Eiropas Kopienu un ir tās pēctece, un tā no minētās dienas īsteno visas Eiropas Kopienas tiesības un uzņemas visus tās pienākumus. Tādēļ nolīguma tekstā esošās atsauces uz “Eiropas Kopienu” jālasa kā atsauces uz “Eiropas Savienību”.”

   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Luksemburgā, 2016. gada 6. jūnijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         H.G.J. KAMP

      (1)  Piekrišana sniegta 2016. gada 10. maijā (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta).

      (2)  Padomes Lēmums 2006/700/EK (2006. gada 1. septembris), lai Eiropas Kopienas vārdā parakstītu Sadarbības nolīgumu civilās globālās navigācijas pavadoņu sistēmas (GNSS) jomā starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses (OV L 288, 19.10.2006., 30. lpp.).

      (3)  Sadarbības nolīgums civilās globālās navigācijas pavadoņu sistēmas (GNSS) jomā starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses (OV L 288, 19.10.2006., 31. lpp.).

      (4)  Teksts ir publicēts OV L 288, 19.10.2006., 31. lpp., kopā ar lēmumu par parakstīšanu.

      (5)  Nolīguma spēkā stāšanās datumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēs Padomes Ģenerālsekretariāts.


title: 2005/952/EK: Padomes Lēmums ( 2005. gada 20. decembris ), ar kuru groza Lēmumu 2001/264/EK, ar ko pieņem Padomes drošības reglamentu

text:
               29.12.2005

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 346/18

      PADOMES LĒMUMS

   (2005. gada 20. decembris),
   ar kuru groza Lēmumu 2001/264/EK, ar ko pieņem Padomes drošības reglamentu
   (2005/952/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 207. panta 3. punktu,
   ņemot vērā Padomes Lēmumu 2004/338/EK, Euratom (2004. gada 22. marts), ar ko pieņem Padomes reglamentu (1), un jo īpaši tā 24. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Lēmuma 2001/264/EK (2) 2. panta 1. punktā noteikts, ka ģenerālsekretāram/Augstajam pārstāvim ir jāveic atbilstīgus pasākumus, lai nodrošinātu to, ka, rīkojoties ar ES klasificēto informāciju, Padomes drošības reglamentu ievēro Padomes Ģenerālsekretariātā (PĢS) un, inter alia, PĢS ārējie līgumslēdzēji.

               (2)

               Lēmuma 2001/264/EK 2. panta 2. punktā norādīts, ka dalībvalstīm saskaņā ar valstu noteikumiem ir jāveic attiecīgus pasākumus, lai nodrošinātu to, ka, rīkojoties ar ES klasificēto informāciju, savos dienestos un telpās Padomes drošības reglamentu ievēro, inter alia, dalībvalstu ārējie līgumslēdzēji.

               (3)

               Lēmumā 2001/264/EK pašlaik nav norādījumu par to, kā būtu jāpiemēro pamatprincipus un minimālos standartus gadījumā, ja PĢS ārējām līgumslēdzējām struktūrām uztic uzdevumus, kas saistīti ar ES klasificēto informāciju un/vai kuros tā ietverta.

               (4)

               Tādēļ šajā sakarā Lēmumā 2001/264/EK vajadzētu iekļaut īpašus kopējus minimālos standartus.

               (5)

               Dalībvalstīm arī būtu jāievēro šie kopējie minimālie standarti, saskaņā ar valstu noteikumiem veicot pasākumus, ar ko Lēmuma 2001/264/EK 2. panta 2. punktā minētajām ārējām līgumslēdzējām struktūrām uztic uzdevumus, kuri saistīti ar ES klasificēto informāciju un/vai kuros tā ietverta.

               (6)

               Šie kopējie minimālie standarti būtu jāpiemēro, neskarot attiecīgus tiesību aktus, jo īpaši Direktīvu 2004/18/EK (3), Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (4) un tās īstenošanas kārtību un PTO Nolīgumu par valsts iepirkumu,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Lēmuma 2001/264/EK pielikuma I daļas 8. punktam pievieno šādu teikumu:

      “Šādi minimālie standarti ietver arī minimālos standartus, ko piemēro, ja Padomes Ģenerālsekretariāts rūpnieciskiem līgumslēdzējiem vai citām struktūrām uztic uzdevumus, kas saistīti ar ES klasificēto informāciju un/vai kuros tā ietverta; šie kopējie minimālie standarti ir ietverti II daļas XIII iedaļā.”

   2. pants
   Šā lēmuma pielikumā ietverto tekstu pievieno kā Lēmuma 2001/264/EK pielikuma II daļas XIII iedaļu.
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā publicēšanas dienā.

      Briselē, 2005. gada 20. decembrī

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētāja

         M. BECKETT

      (1)  OV L 106, 15.4.2004., 22. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2004/701/EK, Euratom (OV L 319, 20.10.2004., 15. lpp.).

      (2)  OV L 101, 11.4.2001., 1. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2005/571/EK (OV L 193, 23.7.2005., 31. lpp.).

      (3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/18/EK (2004. gada 31. marts) par to, kā koordinēt būvdarbu valsts līgumu, piegādes valsts līgumu un pakalpojumu valsts līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūru (OV L 134, 30.4.2004., 114. lpp.).

      (4)  Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.).

      PIELIKUMS

         “XIII   IEDAĻA
         KOPĒJIE MINIMĀLIE RŪPNIECĪBAS DROŠĪBAS STANDARTI

                     1)

                     Šajā iedaļā aplūko ražotājdarbību drošības aspektus, kas attiecas tikai uz sarunām un līgumu piešķiršanu gadījumā, ja rūpniecības vai citām struktūrām uztic uzdevumus, kas ir saistīti ar ES klasificēto informāciju un/vai kuros tā ietverta, tostarp ES klasificētās informācijas nodošana vai piekļuve tai valsts iepirkuma procedūru laikā (konkursa laikā un sarunās pirms līguma slēgšanas).

               DEFINĪCIJAS

                     2)

                     Šajos kopējos minimālajos standartos izmanto šādas definīcijas:

                                 a)

                                 “klasificēts līgums”: tāds līgums par ražojumu piegādi, darbu veikšanu vai pakalpojumu sniegšanu, kura izpilde prasa vai ir saistīta ar piekļuvi ES klasificētajai informācijai vai tās radīšanu;

                                 b)

                                 “klasificēts apakšlīgums”: tāds līgums par ražojumu piegādi, darbu veikšanu vai pakalpojumu sniegšanu, ko līgumslēdzējs slēdz ar citu līgumslēdzēju (t.i., apakšlīgumslēdzēju) un kura izpilde prasa vai ir saistīta ar piekļuvi ES klasificētajai informācijai vai tās radīšanu;

                                 c)

                                 “līgumslēdzējs”: fiziska vai juridiska persona, kuras tiesībspēja un rīcībspēja ļauj slēgt līgumus;

                                 d)

                                 “Izraudzītā drošības iestāde (IDI)”: iestāde, kas ir pakļauta ES dalībvalsts Valsts drošības iestādei (VDI) un ir atbildīga par to, ka rūpniecības un citas struktūras ir informētas par valsts politiku visā rūpniecības drošības jomā, kā arī par virzību un palīdzību tās īstenošanā. IDI uzdevumus var veikt VDI;

                                 e)

                                 “iestādes drošības pārbaude (IDP)”: VDI/IDI administratīvais konstatējums, ka no drošības viedokļa iestāde spēj nodrošināt pietiekamu drošības aizsardzību ES klasificētajai informācijai konkrētajā drošības klasifikācijas līmenī, kā arī to, ka attiecībā uz visiem tās darbiniekiem, kas pieprasa piekļuvi ES klasificētajai informācijai, ir pienācīgi veikta drošības pārbaude un tie ir informēti par attiecīgām vajadzīgām drošības prasībām, lai piekļūtu ES klasificētajai informācijai un to aizsargātu;

                                 f)

                                 “rūpniecības vai cita struktūra”: struktūra, ka piegādā ražojumus, veic darbu vai sniedz pakalpojumus; tās var būt rūpniecības, komerciālas, pakalpojumu sniedzēju, zinātniskas, pētniecības, izglītības vai attīstības struktūras;

                                 g)

                                 “rūpniecības drošība”: aizsardzības pasākumu un procedūru piemērošana, lai novērstu, atklātu un atlīdzinātu tās ES klasificētās informācijas zudumu vai apdraudējumu, ar ko rīkojas līgumslēdzējs vai apakšlīgumslēdzējs attiecībā uz sarunām pirms līguma slēgšanas un līgumiem;

                                 h)

                                 “Valsts drošības iestāde (VDI)”: ES dalībvalsts iestāde, kas ir galīgi atbildīga par ES klasificētās informācijas aizsardzību;

                                 i)

                                 “vispārējs līguma drošības klasifikācijas līmenis”: līguma drošības klasifikācijas noteikšana kopumā, pamatojoties uz tās informācijas un/vai materiāla klasifikāciju, ko radīs vai nodos, vai kam piekļūs, vai ko varētu radīt vai nodot, vai kam varētu piekļūt saistībā ar jebkuru vispārējā līguma elementu. Vispārējais līguma drošības klasifikācijas līmenis nedrīkst būt zemāks par jebkura tā elementa augstāko klasifikāciju, bet tas var būt augstāks kopības efekta dēļ;

                                 j)

                                 “drošības aspektu vēstule (DAV)”: līgumslēdzējas iestādes izdots īpašu līguma nosacījumu kopums, kas ir tā klasificētā līguma neatņemama sastāvdaļa, kurš saistīts ar piekļuvi ES klasificētai informācijai vai ar tās radīšanu, un kurā identificē drošības prasības vai tos līguma elementus, kam vajadzīga drošības aizsardzība;

                                 k)

                                 “drošības klasifikācijas metodiskais līdzeklis (DKML)”: dokuments, kurā aprakstīti klasificētie programmas vai līguma elementi, precizējot piemērojamus drošības klasifikācijas līmeņus. Drošības klasifikācijas metodisko līdzekli programmas vai līguma darbības laikā var paplašināt, un informācijas elementus var pārklasificēt vai ierindot zemākā kategorijā. DKML ir jābūt daļai no DAV.

               ORGANIZĀCIJA

                     3)

                     Padomes Ģenerālsekretariāts (PĢS) var uzticēt uzdevumus, kas saistīti ar ES klasificēto informāciju un/vai kuros tā ietverta, līgumslēdzējām rūpniecības vai citām struktūrām, kas reģistrētas dalībvalstī.

                     4)

                     PĢS nodrošina to, ka, piešķirot klasificētu līgumu, tiek ievērotas visas prasības, kas izriet no šiem minimālajiem standartiem.

                     5)

                     Katra dalībvalsts nodrošina to, ka tās VDI ir atbilstīgas struktūras, lai piemērotu šos minimālos rūpniecības drošības standartus. Tās var ietvert vienu vai vairākas IDI.

                     6)

                     Galīgo atbildību par ES klasificētās informācijas aizsardzību rūpniecības vai citās struktūrās uzņemas to vadība.

                     7)

                     Ja piešķir līgumu vai apakšlīgumu, uz ko attiecas šie minimālie standarti, attiecīgi PĢS un/vai VDI/IDI nekavējoties paziņo tās dalībvalsts VDI/IDI, kurā līgumslēdzējs vai apakšlīgumslēdzējs ir reģistrēts.

               KLASIFICĒTI LĪGUMI

                     8)

                     Klasificētu līgumu drošības klasifikācijā jāņem vērā šādi principi:

                                 a)

                                 PĢS pēc vajadzības precizē līguma aspektus, kam nepieciešama aizsardzība, un attiecīgo drošības klasifikāciju; to darot, jāņem vērā sākotnējā klasifikācija, ko izcelsmes iestāde uz informāciju attiecināja pirms līguma piešķiršanas;

                                 b)

                                 vispārējais līguma klasifikācijas līmenis nedrīkst būt zemāks par augstāko jebkura tā elementa klasifikāciju;

                                 c)

                                 ES klasificēto informāciju, ko rada, veicot ar līgumu saistītas darbības, klasificē saskaņā ar DKML;

                                 d)

                                 vajadzības gadījumos PĢS ir atbildīgs par vispārēja līguma klasifikācijas līmeņa vai jebkura tā elementa drošības klasifikācijas izmaiņu, apspriežoties ar izcelsmes iestādi, un par visu ieinteresēto personu informēšanu;

                                 e)

                                 klasificēto informāciju, ko nodod līgumslēdzējam vai apakšlīgumslēdzējam vai ko rada, veicot ar līgumu saistītas darbības, nedrīkst izmantot nolūkiem, kas nav precizēti klasificētā līgumā, un to nedrīkst nodot trešām personām bez iepriekšējas tās izcelsmes iestādes rakstiskas piekrišanas.

                     9)

                     Dalībvalstu VDI/IDI ir atbildīga par to, lai līgumslēdzēji un apakšlīgumslēdzēji, kam piešķirti ar tādu informāciju saistīti klasificēti līgumi, kas klasificēta kā CONFIDENTIEL UE vai SECRET UE, veiktu visus attiecīgos pasākumus, lai aizsargātu šādu viņiem nodotu vai viņu radītu ES klasificēto informāciju, izpildot klasificētu līgumu saskaņā ar valsts normatīvajiem aktiem. Drošības prasību neievērošanas gadījumā līguma darbību var izbeigt.

                     10)

                     Visām klasificētos līgumos iesaistītām rūpniecības vai citām struktūrām, kas saistīti ar piekļuvi CONFIDENTIEL UE vai SECRET UE informācijai, jāveic valsts IDP. VIDP veic dalībvalsts VDI/IDI, lai apliecinātu, ka iestāde spēj piemērot un nodrošināt pietiekamu drošības aizsardzību ES klasificētajai informācijai attiecīgā drošības klasifikācijas līmenī.

                     11)

                     VDI/IDI ir atbildīga par personāla drošības pārbaudes (PDP) veikšanu saskaņā ar valsts noteikumiem visām personām, kuras ir nodarbinātas šajā dalībvalstī reģistrētajos ražošanas un citos uzņēmumos un kuru pienākumu pildīšanai nepieciešama piekļuve CONFIDENTIEL UE vai SECRET UE informācijai attiecībā uz klasificētu līgumu.

                     12)

                     Klasificētos līgumos jāiekļauj DAV, kā noteikts 2. punkta j) apakšpunktā iepriekš. DAV jāiekļauj DKML.

                     13)

                     Pirms klasificēta līguma sarunu sākšanas PĢS sazināsies ar to dalībvalstu VDI/IDI, kurā reģistrēti iesaistītie rūpnieciskie vai cita veida uzņēmumi, lai saņemtu apstiprinājumu, ka tiem ir veikta derīga VIDP atbilstīgi līguma drošības klasifikācijai.

                     14)

                     Līgumslēdzējai iestādei nedrīkst parakstīt klasificētu līgumu ar izvēlēto pretendentu, pirms tā nav saņēmusi derīgu VIDP sertifikātu.

                     15)

                     Ja vien to neprasa dalībvalstu normatīvie akti, VIDP nav jāveic attiecībā uz līgumiem, kuros iesaistīta informācija, kas klasificēta kā RESTREINT UE.

                     16)

                     Attiecībā uz konkursiem, kas saistīti ar klasificētiem līgumiem, aicinājumā piedalīties jāiekļauj prasība, ka pretendentam, kurš neiesniedz priekšlikumu vai nav izvēlēts, visi dokumenti jāatdod atpakaļ noteiktajā termiņā.

                     17)

                     Iespējams, ka līgumslēdzējam jāslēdz klasificēti apakšlīgumi ar apakšlīgumslēdzējiem dažādos līmeņos. Līgumslēdzējs ir atbildīgs par to, ka visas ar apakšlīgumu saistītas darbības izpilda saskaņā ar šajā iedaļā iekļautajiem kopējiem minimālajiem standartiem. Tomēr līgumslēdzējs nedrīkst nosūtīt ES klasificēto informāciju vai materiālus apakšlīgumslēdzējam bez iepriekšējas dokumenta sagatavotāja rakstiskas piekrišanas.

                     18)

                     Nosacījumi par kārtību, kādā līgumslēdzējs var slēgt apakšlīgumu, jādefinē gan piedāvājumā, gan līgumā. Struktūrām, kas reģistrētas valstī, kas nav ES dalībvalsts, nedrīkst piešķirt apakšlīgumu, ja PĢS iepriekš nav devis skaidri izteiktu rakstisku atļauju.

                     19)

                     Līguma darbības laikā attiecīgā VDI/IDI, sadarbojoties ar PĢS, pārraudzīs visu drošības noteikumu ievērošanu. Par drošības starpgadījumu paziņo saskaņā ar drošības reglamenta II daļas X iedaļu. Par izmaiņu VIDP vai tās atcelšanu nekavējoties ziņo PĢS un visām VDI/IDI, kam par to ir paziņots.

                     20)

                     Ja pārtrauc līgumu vai apakšlīgumu, attiecīgi PĢS un/vai VDI/IDI nekavējoties paziņo tās dalībvalsts VDI/IDI, kur līgumslēdzējs vai apakšlīgumslēdzējs ir reģistrēts.

                     21)

                     Līgumslēdzēji vai apakšlīgumslēdzēji šajā iedaļā iekļautos kopējos minimālos standartus turpina ievērot un klasificētās informācijas konfidencialitāti saglabā pēc klasificētā līguma vai apakšlīguma izbeigšanas vai pārtraukšanas.

                     22)

                     Īpašus noteikumus par klasificētās informācijas iznīcināšanu līguma darbības beigās paredzēs DAV vai citos attiecīgos noteikumos par drošības prasībām.

               APMEKLĒJUMI

                     23)

                     PĢS personāla apmeklējumi rūpniecības vai citās struktūrās, kas dalībvalstīs pilda ES klasificētos līgumus, jāorganizē ar attiecīgās VDI/IDI palīdzību. Rūpniecības vai citu struktūru personāla apmeklējumi saistībā ar ES klasificēto līgumu jāorganizē, vienojoties iesaistītajām VDI/IDI. Tomēr VDI/IDI, kas iesaistītas ES klasificētā līgumā, var vienoties par kārtību, kādā rūpniecības vai citu struktūru personāla apmeklējumus var organizēt tieši.

               ES KLASIFCĒTĀS INFORMĀCIJAS IZPLATĪŠANA UN NOSŪTĪŠANA

                     24)

                     Attiecībā uz ES klasificētās informācijas izplatīšanu piemēro šā drošības reglamenta II daļas VII iedaļas II nodaļu un attiecīgos gadījumos XI iedaļu. Lai papildinātu šādus noteikumus, piemēros jebkurus pašreizējus dalībvalstīs spēkā esošos noteikumus.

                     25)

                     Tās ES klasificētās informācijas starptautisku nosūtīšanu, kas saistīta ar klasificētiem līgumiem, veic saskaņā ar dalībvalstu noteikumiem. Izskatot drošības pasākumus starptautiskai nosūtīšanai, piemēro šādus principus:

                                 a)

                                 drošība ir nodrošināta visos posmos un visos gadījumos sūtīšanas laikā no izcelsmes vietas līdz galamērķim;

                                 b)

                                 sūtījumam piešķirto drošības līmeni nosaka augstākais iekļauto materiāla klasifikācijas līmenis;

                                 c)

                                 vajadzības gadījumā veic VIDP uzņēmumiem, kas nodrošina sūtīšanu. Šajos gadījumos personālam, kas darbojas ar sūtījumu, veic pārbaudi atbilstīgi šīs iedaļas kopējiem minimālajiem standartiem;

                                 d)

                                 ceļojumu maršruti, cik vien iespējams, ir tieši no izcelsmes vietas līdz galamērķim, un tos veic tik ātri, cik to apstākļi pieļauj;

                                 e)

                                 ja iespējams, maršrutiem būtu jāved tikai caur ES dalībvalstīm. Maršrutus caur valstīm, kas nav ES dalībvalstis, izvēlas tikai tad, kad ir saņemta atļauja gan no sūtītāja, gan no saņēmēja dalībvalsts VDI/IDI;

                                 f)

                                 pirms nosūta ES klasificēto materiālu, sūtītājs sagatavo sūtīšanas plānu un iesaistītās VDI/IDI to apstiprina.”


title: 2012/669/ES: Padomes Lēmums ( 2012. gada 9. oktobris ) par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Protokolu, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Kiribati Republiku, no otras puses

text:
               30.10.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 300/2

         PADOMES LĒMUMS
   (2012. gada 9. oktobris)
   par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Protokolu, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Kiribati Republiku, no otras puses
   (2012/669/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 2. punktu saistībā ar 218. panta 5. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2007. gada 23. jūlijā pieņēma Regulu (EK) Nr. 893/2007, lai noslēgtu Partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Kiribati Republiku, no otras puses (1) (“partnerattiecību nolīgums”). Protokols, ar kuru nosaka nolīgumā paredzētās zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, zaudēja spēku 2012. gada 15. septembrī.

               (2)

               Savienība ir risinājusi sarunas ar Kiribati Republiku par jaunu protokolu, ar kuru ES kuģiem piešķir zvejas iespējas ūdeņos, kas ir Kiribati Republikas suverenitātē vai jurisdikcijā (“protokols”).

               (3)

               Minēto sarunu rezultātā protokols tika parafēts 2012. gada 3. jūnijā.

               (4)

               Lai nodrošinātu ES kuģu zvejas darbību nepārtrauktību, protokols ir jāpiemēro provizoriski no 2012. gada 16. septembra, kā paredzēts tā 15. pantā.

               (5)

               Protokols būtu jāparaksta un provizoriski jāpiemēro, kamēr tiek pabeigtas procedūras tā noslēgšanai,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo atļauj Savienības vārdā parakstīt Protokolu, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Kiribati Republiku, no otras puses (“protokols”), ņemot vērā tā noslēgšanu.
   Protokola teksts ir pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas Savienības vārdā parakstīt protokolu.
   3. pants
   Protokolu provizoriski piemēro no 2012. gada 16. septembra, kamēr tiek pabeigtas procedūras tā noslēgšanai.
   4. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Luksemburgā, 2012. gada 9. oktobrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         V. SHIARLY

      (1)  OV L 205, 7.8.2007., 1. lpp.
    ---documentbreak---

               30.10.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 300/3

         PROTOKOLS,
   ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu (1), no vienas puses, un Kiribati Republiku, no otras puses
   1. pants
   Piemērošanas laikposms un zvejas iespējas
   1.   Atbilstīgi Partnerattiecību nolīguma zivsaimniecības nozarē (turpmāk “Nolīgums”) 6. pantam Kiribati piešķir gada zvejas atļaujas (2) Eiropas Savienības tunzivju zvejas kuģiem, robežās, kuras noteikusi Klusā okeāna Rietumu un centrālās daļas zvejniecības komisija (WCPFC) saskaņā ar saglabāšanas un pārvaldības pasākumu (CMM) prasībām un jo īpaši CMM 2008-01.
   2.   Trīs gadu laikposmā no 2012. gada 16. septembra zvejas iespējas, kas piešķirtas saskaņā ar Nolīguma 5. pantu, aptver 15 000 tonnu tālu migrējošo sugu, kas uzskaitītas 1982. gada Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvencijas 1. pielikumā, 4 (četriem) seineriem zvejai ar riņķvadiem un 6 (sešiem) kuģiem zvejai ar āķu jedām Kiribati ekskluzīvajā ekonomikas zonā (EEZ).
   3.   No šā protokola piemērošanas otrā gada, neskarot Nolīguma 9. panta 1. punkta d) apakšpunktu un šā protokola 5. pantu, pēc ES lūguma var palielināt 1. panta 2. punktā piešķirto zvejas atļauju skaitu seineriem zvejai ar riņķvadiem, ja to atļauj resursi, un saskaņā ar WCPFC saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem.
   4.   Šā panta 1., 2. un 3. punktu piemēro saskaņā ar šā protokola 5. un 6. pantu.
   2. pants
   Finansiālais ieguldījums un tā iemaksa
   1.   ES maksā šā panta 2. punktā minēto summu kopsummu katru gadu šā protokola piemērošanas laikposmā.
   2.   Finansiālajā ieguldījumā saskaņā ar Nolīguma 7. pantu par laikposmu, kas precizēts saskaņā ar šā protokola 1. panta 2. punktu, ietilpst:

               a)

               ikgadēja summa EUR 975 000 apmērā, ko piešķir par piekļuvi Kiribati EEZ un kas atbilst atsauces daudzumam 15 000 tonnu gadā;

               b)

               īpaša summa EUR 350 000 apmērā Kiribati zivsaimniecības politikas iniciatīvu atbalstam un īstenošanai.

         3.   Šā panta 1. punktu piemēro saskaņā ar šā protokola 4., 5., 6. un 8. pantu un Nolīguma 14. un 15. pantu.
   4.   Abas Puses nodrošinās, lai tiktu cieši sekots ES nozvejai Kiribati EEZ. Ja gada kopējā nozveja Eiropas Savienības kuģiem Kiribati EEZ pārsniedz 15 000 tonnu, ikgadējo finansiālo ieguldījumu, kas minēts šā panta 2. punkta a) apakšpunktā, palielina par EUR 250 par tonnu attiecībā uz pirmajām papildu 2 500 tonnām un par EUR 300 par tonnu attiecībā uz katru nākamo tonnu virs šīm papildu 2 500 tonnām. Šīs papildu izmaksas sedz ES ar summu EUR 65 par katru papildu tonnu, bet atlikušo daļu maksā kuģu īpašnieki.
   5.   Maksājumu, kas noteikts 2. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktā, izdara ne vēlāk kā 30. jūnijā pēc šā protokola stāšanās spēkā par pirmo gadu un ne vēlāk kā 30. jūnijā par nākamajiem gadiem.
   6.   Kiribati iestādēm ir tiesības brīvi lemt par šā protokola 2. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētā finansiālā ieguldījuma izlietošanu.
   7.   Šā protokola 2. panta 2. punkta b) apakšpunktā norādīto finansiālā ieguldījuma daļu ieskaita Kiribati valdības kontā Nr. 4 ANZ Bank of Kiribati, Ltd., kas atrodas Betio, Taravā (Zivsaimniecības attīstības fonds), kuru atvērusi Finanšu ministrija Kiribati valdības vajadzībām. Pārējo finansiālā ieguldījuma daļu ieskaita Kiribati valdības kontā Nr. 1, kuru Finanšu ministrija Kiribati valdības vajadzībām atvērusi bankā ANZ Bank of Kiribati, Ltd., kas atrodas Betio, Taravā.
   3. pants
   Atbildīgas zvejas veicināšana Kiribati EEZ
   1.   Finansiālo ieguldījumu, kas minēts 2. panta 2. punkta b) apakšpunktā, pārvalda Kiribati iestādes, ņemot vērā mērķus, kas izvirzīti, abām Pusēm savstarpēji vienojoties.
   2.   Tūlīt pēc šā protokola spēkā stāšanās un ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc minētās dienas Kiribati iestādes iesniedz Apvienotajai komitejai sīki izstrādātu gada un daudzgadu programmu. Apvienotā komiteja vienojas par šo programmu, kas aptver šādas prasības:

               a)

               gada un daudzgadu pamatnostādnes par to, kā izmantot 2. panta 2. punkta b) apakšpunktā minēto finansiālo ieguldījumu katru gadu īstenojamajām iniciatīvām;

               b)

               gada un daudzgadu mērķi, ko paredzēts sasniegt ar nolūku laika gaitā veicināt atbildīgu zveju un ilgtspējīgu zivsaimniecību, ņemot vērā Kiribati noteiktās prioritātes, ko atspoguļo Kiribati valsts zivsaimniecības politika un citas politikas nozares, kas ir saistītas ar atbildīgas zvejas un ilgtspējīgas zivsaimniecības uzlabošanu vai kas var to ietekmēt;

               c)

               ikgadējo rezultātu novērtēšanas kritēriji un procedūras.

         3.   Visi ierosinājumi grozīt nozares daudzgadu programmu ir jāapstiprina abām Pusēm Apvienotajā komitejā. Steidzamas izmaiņas nozares daudzgadu programmā, ko pieprasa Kiribati iestādes saistībā ar atbildīgas zvejas veicināšanu, var veikt ārpus Apvienotās komitejas, sazinoties ar ES.
   4.   Katru gadu Kiribati vajadzības gadījumā sadala 2. panta 2. punkta b) apakšpunktā minēto finansiālā ieguldījuma papildu summu daudzgadu programmas īstenošanas vajadzībām. Par šo sadalījumu jāpaziņo Eiropas Savienībai. Kiribati paziņo ES par jauno sadalījumu ne vēlāk kā katra gada 1. martā.
   5.   Ja nozares daudzgadu programmas īstenošanas progresa gadskārtējais novērtējums atļauj, Eiropas Savienība var ar Apvienotajā komitejas palīdzību lūgt šā protokola 2. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētā finansiālā ieguldījuma summas pielāgošanu, lai programmas īstenošanai faktiski piešķirtais finansējuma apjoms atbilstu tāsrezultātiem.
   6.   Apvienotā komiteja atbild par nozares atbalstam izstrādātās daudzgadu programmas īstenošanas uzraudzību. Ja vajadzīgs, abas Puses ar Apvienotās komitejas starpniecību turpina šo uzraudzību arī pēc šā protokola piemērošanas laikposma beigām un tik ilgi, līdz finansiālais ieguldījums, kas 2. panta 2. punkta b) apakšpunktā īpaši paredzēts nozares atbalstam, ir pilnībā izlietots.
   7.   Tomēr finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts 2. panta 2. punkta b) apakšpunktā, nevar maksāt pēc desmit mēnešu laikposma pēc šā protokola piemērošanas laikposma beigām.
   4. pants
   Zinātniskā sadarbība atbildīgas zvejas veicināšanai
   1.   Ar šo abas Puses apņemas veicināt atbildīgu zvejniecību Kiribati ūdeņos, pamatojoties uz principiem, kas noteikti FAO vadības kodeksā, un nediskriminēšanas principu attiecībā uz dažādajām minētajos ūdeņos zvejojošajām flotēm.
   2.   Šā protokola darbības laikā Eiropas Savienība un Kiribati nodrošina zivsaimniecības resursu ilgtspējīgu izmantošanu Kiribati EEZ.
   3.   Puses apņemas veicināt sadarbību apakšreģionu līmenī par atbildīgu zveju un jo īpaši saistībā ar WCPFC un IATTC, un jebkuru citu attiecīgo apakšreģionālo vai starptautisko organizāciju.
   4.   Saskaņā ar Nolīguma 4. pantu un šā protokola 4. panta 1. punktu, ņemot vērā labākos pieejamos zinātniskos ieteikumus, vajadzības gadījumā, lai nodrošinātu zvejas resursu ilgtspējīgu pārvaldību Kiribati EEZ, Puses Apvienotajā komitejā nosaka pasākumus attiecībā uz to Eiropas Savienības kuģu darbībām, kas licencēti un kam ar šo protokolu ir atļauts veikt zvejas darbības.
   5. pants
   Zvejas iespēju pielāgošana pēc savstarpējas vienošanās
   1.   Zvejas iespējas, kas minētas šā protokola 1. pantā, var pielāgot, savstarpēji vienojoties, ciktāl WCPFC ieteikumi liecina, ka tāda pielāgošana nodrošinās Kiribati resursu ilgtspējīgu pārvaldību. Tādā gadījumā šā protokola 2. panta 2. punkta a) apakšpunktā minēto finansiālo ieguldījumu pielāgo samērīgi un proporcionāli laikam.
   2.   Ja tiek samazinātas zvejas iespējas, no jauna slēdzot ievērojamu daļu Kiribati EEZ, šā protokola finansiālo ieguldījumu var pielāgot samērīgi un proporcionāli laikam pēc abu Pušu apsriešanās Apvienotajā komitejā.
   6. pants
   Jaunas zvejas iespējas
   1.   Ja ES pauž vēlmi iegūt piekļuvi jaunām zvejas iespējām, kas nav norādītas šā protokola 1. pantā, tai attiecīgi būtu jāvēršas pie Kiribati. Šādu pieprasījumu par piekļuvi jaunām zvejas iespējām var apmierināt, un uz to var attiecināt citu nolīgumu.
   2.   Ja kāda no Pusēm to pieprasa, Puses apspriežas, lai katrā atsevišķā gadījumā paredzētu attiecīgās sugas, nosacījumus un citus parametrus izpētes zvejas veikšanai Kiribati ūdeņos.
   3.   Izpētes zveju Puses veic saskaņā ar Kiribati normatīvajiem aktiem, savstarpēji vienojoties. Izpētes zvejas atļaujas dod uz laikposmu, kas nepārsniedz trīs (3) mēnešus.
   4.   Ja Puses secina, ka izpētes zveja ir devusi pozitīvus rezultātus un ir konstatētas jaunas komerciālās zvejas sugas, vienlaikus aizsargājot ekosistēmas un saglabājot dzīvos jūras resursus, pēc abu Pušu apspriešanās Eiropas Savienības kuģiem var piedāvāt jaunas minēto sugu zvejas iespējas.
   7. pants
   Zvejas darbībām piemērojamie nosacījumi un ekskluzivitātes klauzula
   1.   Eiropas Savienības kuģi var zvejot Kiribati EEZ tikai tad, ja tiem ir derīga zvejas atļauja, kuru saskaņā ar šo protokolu izdevušas Kiribati iestādes.
   2.   Kiribati iestādes var piešķirt Eiropas Savienības kuģiem zvejas atļaujas šajā protokolā neparedzētām zvejas kategorijām, kā arī izpētes zvejai. Tomēr uz šādu atļauju piešķiršanu attiecas Kiribati normatīvie akti un savstarpēja vienošanās.
   8. pants
   Finansiālā ieguldījuma maksājumu apturēšana un pārskatīšana
   1.   Finansiālo ieguldījumu, kas minēts šā protokola 2. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktā, var pārskatīt vai apturēt, ja neparedzēti apstākļi, kas nav dabas parādības, traucē zvejot Kiribati EEZ, pēc abu Pušu apspriešanās, kas notikusi divu mēnešu laikposmā pēc jebkuras Puses pieprasījuma, un ar nosacījumu, ka apturēšanas brīdī ES ir izmaksājusi visu maksājamo summu..
   2.   Eiropas Savienība var pilnīgi vai daļēji apturēt šā protokola 2. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētā īpašā ieguldījuma maksājumu, ja Apvienotā komiteja piekrīt, ka:

               a)

               pēc Apvienotās komitejas veiktās novērtēšanas tiek konstatēts, ka gūtie rezultāti neatbilst programmā paredzētajiem; vai

               b)

               Kiribati nespēj izpildīt šo īpašo ieguldījumu.

         3.   ES ir pienākums rakstiski paziņot par nodomu apturēt maksājumus, un tas jādara vismaz divus mēnešus pirms dienas, kad apturēšanai jāstājas spēkā.
   4.   Finansiālā ieguldījuma maksājumus atsāk, tiklīdz situācija ir labota ar iepriekšminēto apstākļu mīkstināšanas pasākumiem un pēc abu Pušu apspriešanās un vienošanās, kas apstiprina, ka attiecīgajā situācijā ir iespējams atsākt parastās zvejas darbības.
   9. pants
   Zvejas atļaujas apturēšana un atjaunošana
   Kiribati patur tiesības apturēt šā protokola 1. panta 2. punktā paredzētās zvejas atļaujas, ja:

               a)

               konkrētam kuģim ir nopietns pārkāpums, kā noteikts Kiribati normatīvajos aktos; vai

               b)

               kuģa īpašnieks nepilda tiesas nolēmumu saistībā ar konkrēta kuģa izdarītu pārkāpumu. Kad tiesas nolēmums ir izpildīts, zvejas atļauju šim kuģim atjauno uz atlikušo zvejas atļaujas laikposmu.

         10. pants
   Protokola piemērošanas apturēšana
   1.   Ja apspriešanās izbeidzas, nepanākot izlīgumu, šā protokola piemērošanu var apturēt pēc vienas Puses iniciatīvas, ja:

               a)

               Eiropas Savienība neveic šā protokola 2. panta 2. punktā paredzētos maksājumus šā protokola 8. pantā neparedzētu iemeslu dēļ;

               b)

               starp Pusēm izceļas strīds par šā protokola interpretāciju vai piemērošanu;

               c)

               viena no Pusēm pārkāpj šajā protokolā izklāstītos noteikumus; vai

               d)

               viena no Pusēm ir konstatējusi, ka ir pārkāpti cilvēktiesību svarīgākie elementi un pamatelementi, kas izklāstīti Kotonū Nolīguma 9. pantā.

         2.   Šā protokola piemērošanu var apturēt pēc vienas Puses iniciatīvas, ja domstarpības starp abām Pusēm uzskata par nopietnām un ja Pušu apspriešanās nav novedusi pie izlīguma.
   3.   Lai apturētu šā protokola piemērošanu, ieinteresētā Puse vismaz divus mēnešus pirms dienas, kad apturēšanai jāstājas spēkā, rakstiski paziņo par savu nodomu.
   4.   Ja piemērošana ir apturēta, Puses turpina apspriesties, lai strīdu atrisinātu, panākot izlīgumu. Ja tas izdodas, šā protokola piemērošanu atsāk un finansiālo ieguldījumu samērīgi un proporcionāli laikam samazina atbilstīgi laikposmam, kurā šā protokola piemērošana bijusi apturēta.
   11. pants
   Valsts normatīvie akti
   1.   Eiropas Savienības zvejas kuģu darbības, kas veiktas Kiribati EEZ ūdeņos saskaņā ar šo protokolu, reglamentē Kiribati piemērojamie normatīvie akti, ja vien Nolīgumā vai šajā protokolā, tā pielikumā un pielikuma papildinājumos nav noteikts citādi.
   2.   Visas izmaiņas vai jaunie tiesību akti, kas attiecas uz zvejniecību, attiecas uz ES no 60. dienas pēc tās dienas, kad ES no Kiribati ir saņēmusi paziņojumu.
   12. pants
   Pārskatīšanas klauzula
   Divus gadus pēc šā protokola piemērošanas kuģa īpašnieka ieguldījumu pārskata, un jebkādām izmaiņām vajadzīga abu abu Pušu vienošanās. Trešo šā protokola piemērošanas gadu uzskatīs par pārejas posmu pirms jaunā zivsaimniecības pārvaldības un saglabāšanas pasākuma ieviešanas, ko ierosinās Kiribati iestādes.
   13. pants
   Darbības laiks
   Šo protokolu un tā pielikumu piemēro trīs gadus, sākot no 2012. gada 16. septembra, ja vien saskaņā ar šā protokola 14. pantu nav izdarīts paziņojums par protokola darbības izbeigšanu.
   14. pants
   Izbeigšana
   1.   Protokola darbību var izbeigt jebkura no Pusēm, ja rodas neparedzēti apstākļi, piemēram, ja ir noplicināti attiecīgie krājumi vai ja konstatēts, ka samazinājies Eiropas Savienības kuģiem piešķirto zvejas iespēju izmantojums, vai ja Puses nepilda apņemšanos apkarot nelikumīgu, nereģistrētu un nereglamentētu zveju.
   2.   Protokola darbības izbeigšanā ieinteresētā Puse vismaz sešus mēnešus pirms dienas, kad šādai izbeigšanai būtu jāstājas spēkā, rakstveidā paziņo otrai Pusei par nodomu izbeigt protokola darbību. Pēc iepriekšējā teikumā minētā paziņojuma nosūtīšanas Puses sāk apspriešanos.
   3.   Šā protokola 2. pantā minētā finansiālā ieguldījuma maksājumu gadam, kurā tiek izbeigta tā darbība, samazina samērīgi un proporcionāli laikam.
   15. pants
   Provizoriska piemērošana
   Šo protokolu provizoriski piemēro no 2012. gada 16. septembra.
   16. pants
   Stāšanās spēkā
   Šis protokols un tā pielikumi stājas spēkā dienā, kad Puses viena otrai ir paziņojušas par vajadzīgo procedūru pabeigšanu.

      (1)  Eiropas Kopiena 2009. gada 1. decembrī kļuva par Eiropas Savienību.

      (2)  Zvejas atļauja ir zvejas licence saskaņā ar šo protokolu un tā pielikumu.
   PIELIKUMS

      EIROPAS SAVIENĪBAS KUĢU ZVEJAS DARBĪBAS NOSACĪJUMI KIRIBATI ZVEJAS ZONĀ

   I   NODAĻA

      ZVEJAS ATĻAUJU (LICENČU) PĀRVALDĪBA

      1.   IEDAĻA

      Reģistrācija

               1.

               Eiropas Savienības kuģiem zvejai Kiribati EEZ nepieciešams Kiribati kompetento iestāžu izdots reģistrācijas numurs.

               2.

               Reģistrācijas pieprasījumus sagatavo, izmantojot veidlapu, kuru šim nolūkam paredzējušas par zivsaimniecību atbildīgās Kiribati iestādes saskaņā ar paraugu, kas sniegts I papildinājumā.

               3.

               Reģistrāciju var veikt tikai tad, ja ir iesniegts 15 × 20 cm liels tā kuģa fotoattēls, par kuru iesniedz pieprasījumu, un ja saskaņā ar protokola 2. panta 7. punktu Kiribati valdības kontā Nr. 1 pēc atskaitījumiem ir iemaksāta reģistrācijas nodeva EUR 2 300 apmērā par katru kuģi gadā.

      2.   IEDAĻA

      Zvejas atļaujas

               1.

               Tikai tiesīgi kuģi var saņemt zvejas atļauju Kiribati EEZ.

               2.

               Kuģis ir tiesīgs zvejot, ja kuģa īpašnieks un kapteinis ir izpildījuši visas prasības saistībā ar to zvejas darbībām Kiribati saskaņā ar Nolīgumu. Attiecīgajam kuģim ir jābūt reģistrētam FFA reģionālajā zvejas kuģu reģistrā un WCPFC zvejas kuģu reģistrā.
               Visus Eiropas Savienības kuģus, kas iesniedz pieteikumu zvejas atļaujas saņemšanai, pārstāv pārstāvis, kurš dzīvo Kiribati. Pārstāvja vārdu, adresi un kontakttālruņu numurus norāda zvejas atļaujas pieteikumā.
               Par katru kuģi, kas vēlas zvejot saskaņā ar Protokolu Eiropas Komisija iesniedz pieteikumu par zvejniecību atbildīgajai Kiribati ministrijai ar kopiju Eiropas Savienības Delegācijai, kas atbild par Kiribati (turpmāk “Delegācija”).
               Pieteikumus par zvejniecību atbildīgajai Kiribati ministrijai iesniedz, izmantojot veidlapu saskaņā ar paraugu II papildinājumā.

               3.

               Kiribati iestādes veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu saistībā ar zvejas atļaujas pieteikumu saņemto datu konfidencialitāti. Šos datus izmanto vienīgi saistībā ar Protokola piemērošanu.

               4.

               Visiem zvejas atļaujas pieteikumiem pievieno šādus dokumentus:

                           a)

                           zvejas atļaujas maksa vai apliecinājums, ka ir samaksāta zvejas atļaujas maksa par zvejas atļaujas derīguma termiņu;

                           b)

                           kuģa tilpības apliecības kopija, ko ir apstiprinājusi tā dalībvalsts, ar kuras karogu kuģis kuģo, un kurā ir uzrādīta kuģa tilpība, kas izteikta kā reģistrētā bruto tilpība (GRT) vai bruto tilpība (GT);

                           c)

                           visi citi dokumenti vai apliecinājumi, kas jāuzrāda saskaņā ar īpašiem noteikumiem, kuri attiecas uz konkrētā tipa kuģiem atbilstīgi šim protokolam;

                           d)

                           sertifikāts, kas apliecina, ka kuģis ir reģistrēts FFA reģionālajā kuģu reģistrā un WCPFC zvejas kuģu reģistrā;

                           e)

                           zvejas atļaujas derīguma termiņa laikā spēkā esoša apdrošināšanas sertifikāta kopija angļu valodā;

                           f)

                           maksa par līdzdalību novērotāju programmā EUR 2 300 par kuģi gadā.

               5.

               Pēc atskaitījumiem visas maksas, izņemot maksu par līdzdalību novērotāju programmā, saskaņā ar Protokola 2. panta 7. punktu ieskaita Kiribati valdības kontā Nr. 1.
               Maksājumos ietilpst visas valsts un vietējās nodevas, izņemot ostas nodokļus, maksu par pakalpojumiem un pārkraušanas maksu.
               Visas izdotās zvejas atļaujas izsniedz kuģu īpašniekiem elektroniskā un papīra formā, nosūtot elektronisku kopiju Eiropas Komisijai un Delegācijai 15 darba dienu laikā no dienas, kad par zvejniecību atbildīgā Kiribati ministrija ir saņēmusi visus 4. punktā minētos dokumentus. Elektronisko kopiju aizstāj ar kopiju papīra formā, kolīdz tā saņemta.

               6.

               Zvejas atļaujas izdod konkrētam kuģim, un tās nevar nodot citam kuģim.

               7.

               Pēc Eiropas Savienības lūguma un pierādītas nepārvaramas varas gadījumā viena kuģa zvejas atļauju uz tās atlikušo derīguma termiņa laiku aizstāj ar jaunu zvejas atļauju, kas izdota ar tāda cita kuģa vārdu, kurš līdzīgs aizstājamajam kuģim, un par to nav jāizdara jauns maksājums. Lai noteiktu, vai no Eiropas Savienības saskaņā ar protokola 2. panta 4. punktu pienākas jebkāda papildu maksa, aprēķinot Eiropas Savienības kuģu nozvejas apjomu, ņem vērā abu iesaistīto kuģu kopējo nozveju.
               Sākotnējā kuģa īpašnieks ar Delegācijas starpniecību nogādā anulējamo zvejas atļauju Kiribati kompetentajām iestādēm.
               Jaunā zvejas atļauja kļūst derīga dienā, kad par zvejniecību atbildīgā Kiribati ministrija zvejas atļauju izdod, un tā ir derīga pirmās zvejas atļaujas termiņa atlikušajā daļā. Delegācija tiek informēta par jauno zvejas atļauju.

               8.

               Zvejas atļaujai ir pastāvīgi jāatrodas uz kuģa labi redzamā vietā stūresmājā, neskarot šā pielikuma V nodaļas 3. iedaļu. Saprātīga ilguma laikposmu pēc zvejas atļaujas izdošanas, kurš nepārsniedz 45 dienas, kuģim gaidot sākotnējās zvejas atļaujas saņemšanu, šā nolīguma pārraudzības, uzraudzības un izpildes nodrošināšanas nolūkos derīgas zvejas atļaujas esības pietiekams pierādījums ir īstās un derīgās sākotnējās zvejas atļaujas faksimila kopija vai citāds dokuments, ko ir apstiprinājušas Kiribati varas iestādes. Tiklīdz ir saņemta dokumenta kopija papīra formā, tā turpmāk aizstāj elektroniski saņemto kopiju.

               9.

               Puses cenšas panākt vienošanos, lai veicinātu tādas zvejas atļauju sistēmas ieviešanu, kurā iepriekš minētās informācijas un dokumentu apmaiņa pilnībā notiek elektroniski. Puses cenšas panākt vienošanos, lai veicinātu drīzu papīra formas zvejas atļauju nomaiņu pret elektronisku to ekvivalentu, piemēram, ar to kuģu sarakstu, kuriem atļauts zvejot Kiribati EEZ, kā precizēts šās iedaļas 1. punktā.

      3.   IEDAĻA

      Zvejas atļaujas nosacījumi – maksas un avansa maksājumi

               1.

               Zvejas atļauju derīguma termiņš ir viens gads. Tās var pagarināt uz kārtējo gadu. Zvejas atļaujas atjauno, ņemot vērā protokolā noteikto brīvo zvejas iespēju apjomu.

               2.

               Zvejas atļaujas maksa ir EUR 35 par vienu Kiribati EEZ nozvejoto tonnu.

               3.

               Zvejas atļaujas izdod tad, kad kuģu īpašnieki ir nokārtojuši šādus standarta likmes maksājumus Kiribati valdības kontā Nr. 1 saskaņā ar protokola 2. panta 7. punktu:

                           a)

                           EUR 131 250 par katru tunzivju seineri; un

                           b)

                           EUR 15 000 par katru kuģi zvejai ar dreifējošām āķu jedām.

               4.

               Summai, kas norādīta šās iedaļas 3. punktā, būtu jāpievieno īpaša zvejas atļaujas maksa, ko kuģu īpašnieki iemaksā Kiribati valdības kontā Nr. 1 saskaņā ar protokola 2. panta 7. punktu EUR 300 000 apmērā par katru tunzivju seineri.

               5.

               Zvejas gada maksas galīgo aprēķinu veic Eiropas Komisija līdz katra gada 30. jūnijam attiecībā uz iepriekšējā kalendārajā gadā nozvejotajiem apjomiem, pamatojoties uz katra kuģa īpašnieka deklarēto nozvejas apjomu. Šie dati būtu jāapstiprina zinātniskajiem institūtiem, kas atbild par Eiropas Savienības nozvejas datu pārbaudi (Institut de Recherche pour le Development (IRD), Instituto Español de Oceanografía (IEO) vai Instituto Portugues de Investigaçao Maritima (IPIMAR).

               6.

               Eiropas Komisijas sagatavoto maksas aprēķinu nosūta par zvejniecību atbildīgajai Kiribati ministrijai pārbaudei un apstiprināšanai.
               Kiribati iestādes var apstrīdēt maksas aprēķinu 30 dienās no aprēķina faktūras izrakstīšanas un domstarpību gadījumā pieprasīt Apvienotās komitejas ārkārtas sanāksmi, kā paredzēts saskaņā ar Nolīguma 9. panta 2. punktu.
               Ja 30 dienu laikposmā nav saņemti nekādi iebildumi, tiks uzskatīts, ka Kiribati iestādes ir apstiprinājušas maksas aprēķinu.

               7.

               Galīgo maksas aprēķinu nekavējoties dara zināmu par zvejniecību atbildīgajai Kiribati, Delegācijai un kuģu īpašniekiem.
               Visus papildu maksājumus Kiribati kompetentajām iestādēm kuģu īpašnieki izdara četrdesmit piecās (45) dienās pēc paziņojuma par apstiprināto galīgo aprēķinu, saskaņā ar protokola 2. panta 7. punktu pēc atskaitījumiem iemaksājot Kiribati valdības kontā Nr. 1 attiecīgās summas.

               8.

               Tomēr, ja galīgajā aprēķinā norādītā summa ir mazāka par šās iedaļas 3. punktā minēto avansa maksājumu, starpību kuģu īpašniekiem neatmaksā.

               9.

               Gadījumā, ja tiek samazinātas zvejas iespējas, no jauna slēdzot ievērojamu daļu Kiribati EEZ, kuģu īpašnieka maksu var pielāgot samērīgi un proporcionāli laikam pēc abu Pušu apspriešanās Apvienotajā komitejā.

         II   NODAĻA

      ZVEJAS ZONAS UN ZVEJAS DARBĪBAS

      1.   IEDAĻA

      Zvejas zonas

               1.

               Kuģiem, kas minēti Protokola 1. pantā, atļauj veikt zvejas darbības Kiribati EEZ, izņemot attiecīgās teritorijās, kas ir apzīmētas par aizsargājamām vai kas ir aizliegtas zonas, kā tas norādīts diagrammā 83005-FLC un saskaņā ar Kiribati normatīvajiem aktiem.

               2.

               Kiribati ziņo Eiropas Komisijai par visām pārmaiņām attiecībā uz minētajām aizsargājamām vai aizliegtajām zonām, tiklīdz tās ir pieņemtas..

               3.

               Jebkurā gadījumā netiek atļauta nekāda veida zveja 12 jūras jūdzes no bāzes līnijas un 1 jūras jūdzes rādiusā no ikvienas noenkurotas zivju pievilināšanas ierīces (ZPI), par kuras atrašanās vietu paziņo ar ģeogrāfiskajām koordinātām jebkura cita persona vai struktūra. Attiecībā uz seineriem zvejai ar riņķvadiem ir aizliegts zvejot 60 jūras jūdžu attālumā no Taravas, Kantonas un Kiritimati bāzes līnijas un no jebkura zemūdens rifa, kas attēlots šīs iedaļas 1. punktā minētajā diagrammā.

      2.   IEDAĻA

      Zvejas darbības

               1.

               Seineriem zvejai ar riņķvadiem un kuģiem zvejai ar āķu jedām atļauts zvejot tikai to sugu zivis, kas noteiktas protokola 1. pantā. Par ikvienu nejaušu piezveju, kurā ir tādu sugu zivis, kas nav protokola 1. pantā noteiktās sugas, ziņo Kiribati iestādēm saskaņā ar šā pielikuma III nodaļu.

               2.

               Eiropas Savienības kuģu zvejas darbības tiek veiktas saskaņā ar WCPFC saglabāšanas un pārvaldības prasībām.

               3.

               Kiribati EEZ robežās nav atļauta grunts zveja un koraļļu zveja.

               4.

               Eiropas Savienības kuģi veic visas zvejas darbības tā, lai nenodarītu ļaunumu tradicionālajai, vietējai zvejniecībai, un palaiž brīvībā visus noķertos bruņurupučus, jūras zīdītājus, jūras putnus un rifu zivis tā, lai šai jauktajai piezvejai būtu dotas vislielākās izdzīvošanas iespējas.

               5.

               Eiropas Savienības kuģi, to kapteiņi un operatori veic visas zvejas darbības tā, lai nepārtrauktu citu zvejas kuģu zvejas darbības un netraucētu citiem zvejas kuģiem rīkoties ar saviem zvejas rīkiem.

         III   NODAĻA

      UZRAUDZĪBA

      1.   IEDAĻA

      Nozvejas uzskaites kārtība

               1.

               Kuģu kapteiņi aizpilda zvejas žurnāla lapu, norādot informāciju, kas uzskaitīta III.A un III.B papildinājumā. Datu par nozveju/zvejas žurnāla lapas datu nosūtīšana elektroniskā veidā attiecas uz kuģiem, kuru garums pārsniedz 24 metrus, sākot no 2010. gada 1. janvāra, un pakāpeniski uz kuģiem, kuru garums pārsniedz 12 metrus, sākot no 2012. gada. Puses cenšas panākt vienošanos, lai veicinātu tādas nozvejas datu sistēmu ieviešanu, kurās iepriekš aprakstītās informācijas un dokumentu apmaiņa notiek, izmantojot tikai elektroniskos saziņas līdzekļus. Abas puses cenšas panākt vienošanos, lai sekmētu papīra formas zvejas žurnālu lapu drīzu aizstāšanu ar elektronisko formu.

               2.

               Tajās dienās, kad kuģis nav veicis iemetienus vai ir veicis iemetienus, bet zivis nav nozvejotas, šī informācija kuģa kapteinim ir jāatzīmē attiecīgās dienas zvejas žurnāla lapā. Dienās, kad zvejas darbības nenotiek, kuģim zvejas žurnāla lapā ir jāatzīmē fakts, ka darbības nav notikušas, un šis ieraksts ir jāizdara līdz attiecīgās dienas pusnaktij pēc vietējā laika.

               3.

               Zvejas žurnāla lapā ir jāatzīmē laiks un datums, kad notikusi ieiešana Kiribati EEZ un iziešana no tās, tiklīdz kuģis ir iegājis Kiribati EEZ vai izgājis no tās.

               4.

               Nejaušas tādu sugu zivju piezvejas gadījumā, kas nav noteiktas protokola 1. pantā, Eiropas Savienības kuģi atzīmē nozvejoto zivju sugu un katras sugas apjomu un daudzumu, norādot svaru vai skaitu, kā paredzēts nozvejas ziņojuma veidlapā, turklāt norādot, vai nozvejotās zivis ir paturētas uz kuģa vai palaistas atpakaļ jūrā.

               5.

               Zvejas žurnāla lapu aizpilda katru dienu un salasāmi, un to paraksta kuģa kapteinis katru dienu ne vēlāk kā plkst. 23.59.

      2.   IEDAĻA

      Nozvejas paziņošanas kārtība

               1.

               Šajā pielikumā Eiropas Savienības kuģa zvejas reisa ilgums ir:

                           a)

                           vai nu laikposms starp ieiešanu Kiribati EEZ un iziešanu no tās;

                           b)

                           vai laikposms starp kuģa ieiešanu Kiribati EEZ un pārkraušanu citā kuģī;

                           c)

                           vai laikposms starp kuģa ieiešanu Kiribati EEZ un izkraušanu kādā no Kiribati norādītajām ostām.

               2.

               Visi Eiropas Savienības kuģi, kuriem saskaņā ar Nolīgumu atļauts zvejot Kiribati EEZ ūdeņos, zvejas žurnālā ziņo par nozveju ministrijai, kas atbild par zvejniecību Kiribati, ievērojot šādu kārtību:

                           a)

                           visas ar parakstu apstiprinātās zvejas žurnāla lapas ar kuģa karoga dalībvalsts zvejas uzraudzības centra starpniecību, izmantojot elektroniskos vai citus līdzekļus, 5 dienu laikā pēc katras izkraušanas vai pārkraušanas darbības nosūta Kiribati Zvejas pārraudzības centram un Eiropas Komisijai;

                           b)

                           kuģa kapteinis nosūta iknedēļas nozvejas ziņojumu, iekļaujot informāciju, kas uzskaitīta IV papildinājuma 3. punktā, par zvejniecību atbildīgajai Kiribati ministrijai un Eiropas Komisijai elektroniski vai citādā veidā. Iknedēļas ziņojumus par kuģa atrašanās vietu un nozvejas ziņojumus glabā uz kuģa līdz izkraušanas vai pārkraušanas darbību beigām.

               3.

               Kuģa ieiešana zonā un iziešana no tās:

                           a)

                           Eiropas Savienības kuģi paziņo par zvejniecību atbildīgajai Kiribati ministrijai par plānoto ieiešanu Kiribati EEZ vismaz 24 stundas iepriekš un nekavējoties paziņo par iziešanu no Kiribati EEZ; ieejot Kiribati EEZ, Eiropas Savienības kuģi tūlīt informē par zvejniecību atbildīgo Kiribati ministriju, izmantojot faksu vai e-pastu saskaņā ar IV papildinājumā sniegto paraugu, vai radiosakarus;

                           b)

                           ziņojot par iziešanu, kuģi dara zināmas arī savas atrašanās vietas koordinātas un uz kuģa esošo nozvejas apjomu pa sugām saskaņā ar IV papildinājumā sniegto paraugu. Šos ziņojumus sniedz, izmantojot faksu, e-pastu vai radiosakarus.

               4.

               Ja izrādās, ka kāds kuģis zvejo, neinformējot par to ministriju, kas atbild par zvejniecību Kiribati, uzskata, ka kuģis zvejo bez zvejas atļaujas.

               5.

               Izdodot zvejas atļauju, kuģiem dara zināmus arī Kiribati iestāžu faksa un telefona numurus un e-pasta adresi.

               6.

               Katra Eiropas Savienības kuģa zvejas kuģa žurnāla lapas un nozvejas ziņojumus ir nekavējoties iespējams pārbaudīt noteikumu izpildes nodrošināšanas darbiniekiem un citām personām un struktūrām, kuras skaidri pilnvarotas ar apstiprinātu personas apliecību, kas apstiprina, ka Kiribati iestādes inspektoru ir pilnvarojušas veikt uzkāpšanu uz kuģa un inspekcijas procedūras.

      3.   IEDAĻA

      Kuģu satelītnovērošanas sistēma (VMS)

               1.

               Visiem Eiropas Savienības kuģiem ir jāievēro Kiribati EEZ pašlaik piemērojamās Kuģu satelītnovērošanas sistēmas (FFA VMS) prasības, darbojoties Kiribati EEZ. Uz katra Eiropas Savienības kuģa ir uzstādīta un apkalpota FFA apstiprināta mobilā pārraides ierīce (MTU), kura vienmēr ir pilnīgā darba kārtībā.

               2.

               Kuģis un tā operators piekrīt pēc jebkuras MTU uzstādīšanas to neaiztikt, nenoņemt un nelikt to noņemt no kuģa, izņemot gadījumus, kad tas ir vajadzīgs attiecīgi tās profilaksei un remontam. Operatora un katra kuģa pienākums ir iegādāties MTU, uzturēt to kārtībā un segt tās darbības izmaksas, kā arī attiecībā uz tās izmantošanu pilnā mērā sadarboties ar Kiribati iestādēm (sk. sīkāku informāciju V papildinājumā).

               3.

               Iepriekš minētais 1. punkts neizslēdz iespēju Pusēm izskatīt alternatīvus VMS variantus, kas saderīgi ar WCPFC VMS.

               4.

               Visus datus, kas pārraidīti Kiribati FMC, var izmantot vienīgi kontroles vajadzībām Kiribati EEZ. VMS datus nekādā veidā nevar pārsūtīt, pārdot, piedāvāt vai pārraidīt trešām personām kontrolei vai jebkādām citām darbībām ārpus Kiribati EEZ.

               5.

               Iepriekšējais punkts nav jāpiemēro saistībā ar WCPFC pienākumiem attiecībā uz MCS darbībām tāljūrā WCPFC Konvencijas apgabalā.

      4.   IEDAĻA

      Izkraušana

               1.

               Eiropas Savienības kuģi, kas vēlas izkraut Kiribati ūdeņos nozvejotos apjomus, tos pārkrauj Kiribati norādītajās ostās. Norādīto ostu saraksts ir dots VI papildinājumā.

               2.

               Minēto kuģu īpašnieki vismaz 48 stundas iepriekš iesniedz par zveju Kiribati atbildīgajai ministrijai un kuģa karoga dalībvalsts FMC informāciju saskaņā ar IV papildinājuma 4. punktā norādīto paraugu. Ja izkraušana notiek ostā, kas neatrodas Kiribati EEZ, paziņošanu saskaņā ar iepriekš minētajiem nosacījumiem veic tās ostas valstij, kurā notiks izkraušana, un kuģa karoga dalībvalsts FMC.

               3.

               Eiropas Savienības zvejas kuģu kapteiņi, kuru kuģi iesaistīti izkraušanas darbībās Kiribati ostās, atļauj un atvieglina minēto darbību pārbaudes Kiribati pilnvarotajiem darbiniekiem. Pēc inspekcijas pabeigšanas kuģu kapteiņiem izsniedz apliecinājumu.

      5.   IEDAĻA

      Pārkraušana

               1.

               Eiropas Savienības kuģi, kas vēlas pārkraut Kiribati ūdeņos nozvejotos apjomus, tos pārkrauj Kiribati norādītās ostās. Norādīto ostu saraksts ir izklāstīts VI papildinājumā.

               2.

               Šo kuģu īpašniekiem vismaz 48 stundas iepriekš jāiesniedz par zveju Kiribati atbildīgajai ministrijai šāda informācija.

               3.

               Pārkraušanu uzskata par kuģa galamērķi. Tādēļ kuģiem ir jāiesniedz par zveju Kiribati atbildīgajai ministrijai ziņojumi par nozveju un jāpaziņo par plānoto zvejas turpināšanu vai Kiribati EEZ atstāšanu.

               4.

               Kiribati EEZ zvejojošie Eiropas Savienības kuģi nekādos apstākļos nepārkrauj nozvejotās zivis, atrodoties jūrā.

               5.

               Jebkura nozvejoto zivju pārkraušana, kas nenotiek saskaņā ar minētajiem nosacījumiem, Kiribati EEZ ir aizliegta. Personām, kas pārkāpj šos noteikumus, uzliek sankcijas saskaņā ar Kiribati normatīvajiem aktiem.

               6.

               Eiropas Savienības zvejas kuģu kapteiņi, kuru kuģi iesaistīti pārkraušanas darbībās Kiribati ostās, atļauj un atvieglina minēto darbību pārbaudes Kiribati pilnvarotajiem darbiniekiem. Pēc inspekcijas pabeigšanas kuģu kapteiņiem izsniedz apliecinājumu.

         IV   NODAĻA

      NOVĒROTĀJI

               1.

               Iesniedzot pieteikumu zvejas atļaujas saņemšanai, katrs iesaistītais Eiropas Savienības kuģis Kiribati valdības kontā Nr. 4 iemaksā novērotāju izvietošanas maksu, kas noteikta I nodaļas 2. iedaļas 4. punkta f) apakšpunktā.

               2.

               Uz Eiropas Savienības kuģiem, kam saskaņā ar Nolīgumu ir atļauts zvejot Kiribati EEZ, ievērojot turpmāk minētos nosacījumus, uzņem novērotājus saskaņā ar šādiem noteikumiem:

                           A.

                           Seineriem zvejai ar riņķvadiem:
                           Uz Eiropas Savienības seineriem zvejai ar riņķvadiem, kamēr tie darbojas Kiribati EEZ, vienmēr atrodas novērotājs, kurš izraudzīts vai nu ar Kiribati zvejas novērotāju programmu, vai reģionālo WCPFC novērotāju programmu (WCPFC ROP), vai novērotājs, kas pilnvarots ar reģionālo WCPFC novērotāju programmu (WCPFC ROP), vai IATTC novērotājs, kas pilnvarots ar WCPFC un IATTC saprašanās memorandu par apstiprināto novērotāju savstarpējo aizstāšanu. Attiecīgie kuģu īpašnieki vai viņu pārstāvji iespējami drīz par zvejniecību atbildīgajai Kiribati ministrijai dara zināmu novērotāja vārdu un to, ar kādu programmu viņš ir pilnvarots.

                           B.

                           Kuģiem zvejai ar āķu jedām:

                                       a)

                                       ņemot vērā to kuģu skaitu, kam ir atļauts zvejot Kiribati EEZ, un to resursu stāvokli, kuru zvejā ir iesaistīti šie kuģi, par zvejniecību atbildīgā Kiribati ministrija katru gadu nosaka tās programmas apjomu, kurā ir iesaistīti novērotāji uz kuģiem. Ministrija attiecīgi nosaka to kuģu skaitu vai skaitu procentos, kuriem ir jāuzņem novērotājs. Tā pamatā ir WCPFC ROP programma, un novērotāju izvietošanā ievēro to, kas šajā programmā paredzēts Kiribati EEZ;

                                       b)

                                       par zvejniecību atbildīgā Kiribati ministrija izveido to kuģu sarakstu, kuriem jāuzņem novērotājs, kā arī pilnvaroto novērotāju sarakstu, kā definēts šā punkta 2. A apakšpunktā. Šos sarakstus pastāvīgi atjaunina. Tiklīdz saraksti ir gatavi, tos nosūta Eiropas Komisijai, un turpmāk šādus sūtījumus veic ik pēc trim mēnešiem, ja saraksti šajā laikā ir tikuši atjaunināti;

                                       c)

                                       kuģa īpašnieks vai viņa pārstāvis veic pasākumus, kas vajadzīgi, lai ievērotu prasības, ko izvirzījusi Kiribati saskaņā ar šā apakšpunkta a) un b) punktu, un informē par zvejniecību atbildīgo Kiribati ministriju ne vēlāk kā piecpadsmit (15) dienu laikā pirms novērotāja plānotās ierašanās dienas par nodomu uzņemt uz klāja pilnvaroto novērotāju, kura vārds pēc tam ir jāpaziņo, kolīdz iespējams;

                                       d)

                                       laiku, ko novērotāji pavada uz kuģa, nosaka ministrija, kas atbild par zvejniecību Kiribati, bet parasti tas nav ilgāks par laiku, kas vajadzīgs, lai viņi veiktu savus pienākumus. Par to ministrija, kas atbild par zvejniecību Kiribati, informē kuģu īpašniekus vai viņu pārstāvjus, darot zināmu tā norīkotā novērotāja vārdu, kuram ir jāierodas uz attiecīgā kuģa.

               3.

               Ievērojot šīs nodaļas 2. A apakšpunkta noteikumus attiecīgie kuģu īpašnieki 10 dienas pirms plānotās novērotāja uzņemšanas dienas, uzsākot reisu, dara zināmu, kurās Kiribati ostās un kuros datumos ir plānots uz kuģa uzņemt novērotājus.

               4.

               Ja novērotāji ierodas uz kuģa ārvalsts ostā, viņu ceļošanas izmaksas sedz kuģu īpašnieki. Ja kuģis, uz kura atrodas Kiribati novērotājs, dodas prom no Kiribati EEZ, ir jādara viss, lai nodrošinātu novērotāja atgriešanos Kiribati pēc iespējas drīzāk, attiecīgās izmaksas sedzot kuģa īpašniekam.

               5.

               Ja novērotājs neierodas norunātajā laikā un vietā un sešu (6) stundu laikā pēc norunātā laika, kuģa īpašnieks līdz ar to ir atbrīvots no pienākuma uzņemt novērotāju uz kuģa.

               6.

               Novērotājam uz kuģa ir virsnieka statuss. Novērotāju uzdevumi ir šādi:

                           a)

                           novērot kuģu zvejas darbības;

                           b)

                           pārbaudīt zvejas darbībās iesaistīto kuģu atrašanās vietas koordinātas;

                           c)

                           ņemt bioloģiskos paraugus zinātniskajām programmām;

                           d)

                           atzīmēt izmantotos zvejas rīkus;

                           e)

                           pārbaudīt zvejas kuģa žurnāla lapā reģistrētos Kiribati EEZ nozvejas datus;

                           f)

                           pārbaudīt, cik procentu piezvejas ir nozvejots, un novērtēt tirgum nederīgo spuru zivju, vēžveidīgo, galvkāju un jūras zīdītāju daudzumu pa sugām;

                           g)

                           izmantojot radiosakarus vai citus līdzekļus, reizi nedēļā pārraidīt nozvejas datus, ieskaitot uz kuģa esošos nozvejas apjomus un piezveju.

               7.

               Kapteiņi, kuru kuģi pilntiesīgi veic darbības Kiribati EEZ, dod atļauju uz kuģiem ierasties Kiribati pilnvarotiem novērotājiem un dara visu, lai garantētu novērotāju fizisko drošību un labklājību viņu pienākumu izpildes laikā:

                           a)

                           kapteiņi minētajiem novērotājiem atļauj ierasties uz kuģa un sniedz atbalstu, lai viņi varētu veikt attiecīgos zinātniskos, uzraudzības un citus pienākumus;

                           b)

                           kapteiņi sniedz novērotājiem atbalstu, lai viņi varētu neierobežoti piekļūt tām kuģa ierīcēm un aprīkojumam, ko pilnvarotie novērotāji var uzskatīt par vajadzīgu novērotāju uzdevumu veikšanai;

                           c)

                           novērotāji var piekļūt kuģa komandtiltiņam, zivīm, kas atrodas uz kuģa, un tām vietām uz kuģa, ko var izmantot zivju turēšanai, apstrādei, svēršanai un uzglabāšanai;

                           d)

                           novērotāji drīkst ņemt paraugus pienācīgā daudzumā un neierobežoti piekļūt kuģa uzskaites dokumentiem, tostarp kuģa žurnāliem, nozvejas ziņojumiem un dokumentācijai, lai to pārbaudītu un kopētu; un

                           e)

                           novērotājiem ir atļauts vākt jebkuru citu informāciju saistībā ar zvejniecību Kiribati EEZ.

               8.

               Atrodoties uz kuģa, novērotāji:

                           a)

                           veic visu vajadzīgo, lai nodrošinātu, ka viņu klātbūtne uz kuģa netraucē kuģa parastās darbības; kā arī

                           b)

                           respektē materiālus un aprīkojumu, kas atrodas uz kuģa, un visu to kuģa dokumentu konfidencialitāti, kuri atrodas uz attiecīgā kuģa.

               9.

               Atrodoties uz kuģa, novērotājiem ir:

                           a)

                           pilnīga piekļuve visām telpām un iekārtām un tās lietot, ievērojot visas kuģa procedūras un iekārtu ekspluatācijas noteikumus, kuras novērotājs var noteikt par nepieciešamām to pienākumu veikšanai, tostarp pilnībā piekļūt kuģa komandtiltiņam, zivīm, kas atrodas uz kuģa, un tām vietām uz kuģa, ko var izmantot zivju turēšanai, apstrādei, svēršanai un uzglabāšanai;

                           b)

                           tiesības pildīt savus pienākumus tā, ka to veikšanā viņam netiek uzbrukts, netiek likti šķēršļi, netiek izrādīta pretestība, viņš netiek kavēts, iebiedēts un viņa darbībā neiejaucas.

               10.

               Novērotāja ziņojumi:

                           a)

                           novērošanas perioda beigās neatkarīgi no tā, vai zvejas reiss beidzies vai ne saskaņā ar šā pielikuma III nodaļas 2. iedaļas 1. punkta definīciju, tiklīdz novērotājs ir atstājis kuģi un sniedzis ziņojumu novērotāju programmas vadībai, tai ir jāsagatavo un jānosūta kuģa īpašniekam un/vai viņa pārstāvjiem, kopiju nosūtot Delegācijai, nobeiguma ziņojums, kurā apraksta visas zvejas darbības, tostarp neatbilstības problēmas, lai attiecīgā zvejas kuģa kapteinis varētu izteikt piezīmes;

                           b)

                           neatkarīgi no a) punkta noteikumiem, kad novērotājs ir atstājis kuģi, novērotāju programmas vadība dara pieejamu zvejas kuģa kapteinim vai kuģa īpašniekam vai viņa pārstāvjiem provizorisku ziņojumu, kurā apkopotas zvejas darbības, ieskaitot jebkuras neatbilstības problēmas, lai tie varētu izteikt piezīmes;

                           c)

                           novērotāju programma nodrošina, ka galīgais ziņojums tiek iesniegts Eiropas Komisijai, karoga valsts kompetentajai iestādei un kuģa īpašniekam vai viņa pārstāvjiem. Šī iesniegšana nekādā gadījumā nenotiek vēlāk kā 30 darbadienas pēc novērotāja nokāpšanas no kuģa.

               11.

               Kuģu īpašnieki sedz izmaksas, kas rodas, nodrošinot novērotājiem uz kuģa tādus pašus sadzīves apstākļus kā kuģa virsniekiem.

               12.

               Novērotāju algas un sociālās iemaksas sedz Kiribati varas iestādes, kad kuģis darbojas Kiribati EEZ.

         V   NODAĻA

      KONTROLE UN IZPILDE

      1.   IEDAĻA

      Kuģa identifikācija

               1.

               Zvejas drošības un drošības uz jūras labā visiem kuģiem piešķir pazīšanas un identifikācijas zīmes saskaņā ar Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) apstiprinātajiem standartiem attiecībā uz zvejas kuģu pazīšanas un identifikācijas zīmēm.

               2.

               Burtiem, ar ko apzīmē to ostu vai rajonu, kur kuģis ir reģistrēts, un tā numura ciparam(-iem), ar kādu kuģis ir reģistrēts, ir jābūt uzkrāsotiem vai piestiprinātiem abās kuģa priekšgala pusēs tik augstu virs ūdenslīnijas, cik vien iespējams, lai tie būtu labi saskatāmi no ūdens un gaisa, un tiem jābūt tādā krāsā, kas kontrastē ar pamatnes krāsu, uz kuras tie uzkrāsoti. Kuģa priekšgalā un kuģa pakaļgalā jābūt uzkrāsotam arī kuģa nosaukumam un reģistrācijas ostas nosaukumam.

               3.

               Kiribati un Eiropas Savienība vajadzības gadījumā var pieprasīt, lai uz stūres mājas jumta būtu uzkrāsots starptautiskais radioizsaukuma signāls (IRCS), Starptautiskās jūrniecības organizācijas (SJO) numurs vai ārējās reģistrācijas burti un numuri, tā lai tie būtu skaidri salasāmi no gaisa, un tiem jābūt tādā krāsā, kas kontrastē ar pamatnes krāsu, uz kuras tie uzkrāsoti;

                           a)

                           kontrastējošās krāsas ir balts un melns; un

                           b)

                           uz kuģa korpusa uzkrāsotie vai piestiprinātie ārējās reģistrācijas burti un numuri ir tādi, ka nav noņemami, nav nodzēšami, nav izbalējuši, nav nesalasāmi un nav ne ar ko pārklāti vai noslēpti.

               4.

               Kuģus, kuru nosaukums un radioizsaukuma signāls vai signāla burti nav izvietoti tā, kā paredzēts noteikumos, var eskortā nogādāt uz Kiribati ostām turpmākai apstākļu noskaidrošanai.

               5.

               Lai atvieglinātu sakarus ar Kiribati zivsaimniecības pārvaldes iestādēm, valdības pārraudzības un kārtības nodrošināšanas iestādēm, kuģu operatori nodrošina pastāvīgu starptautiskās briesmu signāla un izsaukuma radiofrekvences 2 182 kHz (HF) un/vai starptautiskās drošības un izsaukuma radiofrekvences 156,8 MHz (16. kanāls, VHF-FM) uzraudzību.

               6.

               Kuģu operatori nodrošina, lai uz kuģa atrastos un būtu vienmēr pieejams nesen izdots un precīzs Starptautisko signālu kodu (INTERCO) izdevums.

      2.   IEDAĻA

      Saziņa ar Kiribati patruļkuģiem

               1.

               Sakari starp kuģiem, kam ir zvejas atļauja, un valdības patruļkuģiem notiek, izmantojot šādus starptautiskos signālu kodus.
               Starptautiskie signālu kodi un to nozīme:

                           L

                           Nekavējoties apstājieties

                           SQ3

                           Apstājieties vai samaziniet gaitu, vēlos uzkāpt uz jūsu kuģa

                           QN

                           Nostājieties ar bortu pie mūsu kuģa labā borta.

                           QN1

                           Nostājieties ar bortu pie mūsu kuģa kreisā borta.

                           TD2

                           Vai jūsu kuģis ir zvejas kuģis?

                           C

                           Jā

                           N

                           Nē

                           QR

                           Mēs nevaram nostāties ar bortu pie jūsu kuģa.

                           QP

                           Mēs nostāsimies ar bortu pie jūsu kuģa

               2.

               Kiribati iesniedz Eiropas Komisijai to patruļkuģu sarakstu, kurus izmanto zvejas kontroles nolūkos. Šajā sarakstā iekļauj visu informāciju saistībā ar šiem kuģiem, jo īpaši: nosaukumu, karogu, veidu, fotogrāfiju, ārējās identifikācijas zīmes, IRCS un saziņas iespēju.

               3.

               Patruļkuģiem ir jābūt skaidri marķētiem un identificējamiem kā kuģiem, kurus izmanto valdības vajadzībām.

      3.   IEDAĻA

      Kuģu saraksts

   Eiropas Komisijas rīcībā ir precīzs to kuģu saraksts, kam saskaņā ar šo protokolu ir izdotas zvejas atļaujas. Tūlīt pēc šā saraksta izveidošanas un ikreiz, kad to atjaunina, sarakstu paziņo par zvejas inspekciju atbildīgajām Kiribati iestādēm.

      4.   IEDAĻA

      Piemērojamie normatīvie akti

   Kuģis un tā operatori stingri ievēro šo pielikumu un Kiribati normatīvos aktus. Tiem būtu jāievēro arī tie starptautiskie nolīgumi, konvencijas un zvejniecības pārvaldības vienošanās, kurās gan Kiribati, gan Eiropas Savienība ir puses. Ja šis pielikums un Kiribati normatīvie akti netiek stingri ievēroti, var piemērot ievērojamus naudas sodus un citādas civiltiesiska rakstura sankcijas un kriminālsodus.

      5.   IEDAĻA

      Kontroles procedūras

               1.

               Eiropas Savienības zvejas kuģu kapteiņi, kuri ir iesaistījušies zvejas darbībās Kiribati EEZ, jebkurā laikā Kiribati EEZ atļauj un palīdz uz kuģa ierasties ikvienam pilnvarotam Kiribati darbiniekam, kas atbild par zvejas darbību inspekciju un kontroli.

               2.

               Lai veicinātu drošākas pārbaudes procedūras, ierašanos uz kuģa veic, iepriekš nosūtot kuģim paziņojumu, tostarp norādot pārbaudes platformas identifikācijas numuru un inspektora vārdu un uzvārdu.

               3.

               Noteikumu ievērošanas dienesta darbinieki var neierobežoti piekļūt kuģa uzskaites dokumentiem, tostarp zvejas žurnāliem, nozvejas ziņojumiem, dokumentācijai un visām elektroniskajām ierīcēm, ko izmanto datu ierakstīšanai un uzglabāšanai, un kuģa kapteinis dod minētajiem pilnvarotajiem darbiniekiem atļauju izdarīt piezīmes par ikvienu Kiribati varas iestāžu izdotu atļauju vai citiem dokumentiem, kas vajadzīgi saskaņā ar Nolīgumu.

               4.

               Kuģa kapteinis bez kavēšanās izpilda visus pamatotos pilnvaroto ierēdņu norādījumus un sniedz atbalstu, lai minēto darbinieku ierašanās uz kuģa būtu droša, kā arī atvieglina kuģa, zvejas rīku, aprīkojuma, uzskaites, zivju un zivju produktu pārbaudi.

               5.

               Kuģa kapteinis un komanda pilnvarotos darbiniekus viņu pienākumu izpildes laikā neaizskar, netraucē, neizrāda viņiem pretestību, neaizkavē, neliedz viņiem uzkāpt uz kuģa, neiebaida viņus un neiejaucas viņu darbā.

               6.

               Minētie darbinieki neuzturas uz kuģa ilgāk nekā vajadzīgs viņu pienākumu izpildei.

               7.

               Ja kāds kuģis neievēro šīs nodaļas noteikumus, Kiribati ir tiesības līdz attiecīgo formalitāšu pabeigšanai apturēt pārkāpēja kuģa zvejas atļaujas darbību un piemērot sankciju, ko paredz piemērojamie Kiribati normatīvie akti. Par to informē Eiropas Komisiju.

               8.

               Kad inspekcija ir pabeigta, kuģa kapteinim izdod attiecīgu sertifikātu.

               9.

               Kiribati nodrošina, ka visiem šajā nolīgumā iekļauto zvejas kuģu pārbaudē tieši iesaistītajiem darbiniekiem ir nepieciešamās prasmes zvejas pārbaudes veikšanai un viņi pārzina attiecīgo zvejniecību. Tādas zvejas kuģu pārbaudes laikā, uz kuru attiecas Nolīgums, Kiribati pilnvarotie zvejas darbinieki nodrošina, ka komanda, kuģis un tā krava tiek pārbaudīta, pilnībā ievērojot starptautiskos noteikumus, kas paredzēti WCPFC procedūrās par to, kā uzkāpj uz kuģa un veic pārbaudi.

      6.   IEDAĻA

      Aresta procedūra

   Zvejas kuģu arests:

               a)

               par zvejniecību atbildīgā Kiribati ministrija informē Delegāciju 24 stundu laikā par visiem arestiem un sankcijām, kas Eiropas Savienības kuģiem uzliktas Kiribati EEZ;

               b)

               vienlaikus Delegācijai īsā ziņojumā dara zināmus apstākļus un iemeslus, kas ir bijuši par pamatu arestam.

         VI   NODAĻA

      VIDES AIZSARDZĪBAS PRASĪBU IEVĒROŠANA

               1.

               Eiropas Savienības kuģi atzīst vajadzību saglabāt viegli ietekmējamos Kiribati lagūnu un atolu (jūras) vides apstākļus, un Eiropas Savienības kuģi nenovada nekādas vielas, kas varētu nodarīt kaitējumu jūras ūdeņu resursiem vai pasliktināt to kvalitāti. Eiropas Savienība ievēro Kiribati Vides likuma noteikumus.

               2.

               Ja degvielas uzpilde vai jebkura tāda cita produkta pārkraušana, kas iekļauts ANO Starptautiskajā jūras bīstamo kravu kodeksā (IMDG), notiek zvejas reisa laikā Kiribati EEZ, Eiropas Savienības kuģi ziņo par tādu darbību Kiribati varas iestādēm.

         VII   NODAĻA

      KOMANDAS VERVĒŠANA

               1.

               Uz katra Eiropas Savienības kuģa, kas zvejo saskaņā ar nolīgumu, kā kuģa komandas locekļus nodarbina vismaz trīs Kiribati jūrniekus. Kuģu īpašniekiem jācenšas pieņemt uz kuģa vairāk Kiribati jūrnieku.

               2.

               Kuģu īpašnieki maksā EUR 600 mēnesī par katru komandu kā atteikšanās maksu, ja viņi nespēj nodarbināt Kiribati komandas locekļus uz saviem licencētajiem kuģiem, kā noteikts 1. punktā iepriekš. Maksājumu izdara kuģu īpašnieki ik gadu Kiribati valdības kontā Nr. 4.

               3.

               Kuģu īpašnieki var brīvi izvēlēties uz saviem kuģiem nodarbināmos jūrniekus no saraksta, ko piedāvā par zveju Kiribati atbildīgā ministrija.

               4.

               Kuģa īpašnieks vai pārstāvis par zveju Kiribati atbildīgajai ministrijai dara zināmus to Kiribati jūrnieku vārdus, kuri ir pieņemti darbā uz attiecīgā kuģa, minot viņu statusu kuģa komandā.

               5.

               Saistībā ar darbā uz Eiropas Savienības kuģiem pieņemto jūrnieku tiesībām piemēro Starptautiskās darba organizācijas (SDO) Deklarāciju par pamatprincipiem un pamattiesībām darbā. Tas jo īpaši attiecas uz biedrošanās brīvību un darba koplīguma slēgšanas tiesību faktisku atzīšanu, kā arī diskriminācijas novēršanu attiecībā uz nodarbinātību un profesijām.

               6.

               Kiribati jūrnieku darba līgumus, vienu kopiju atdodot katram parakstītājam, noslēdz starp kuģa īpašnieka pārstāvi(-iem) un jūrniekiem un/vai viņu arodbiedrībām vai pārstāvjiem, konsultējoties ar ministriju, kas atbild par zveju Kiribati. Šajos līgumos ir paredzētas attiecīgās sociālās apdrošināšanas garantijas, ieskaitot dzīvības apdrošināšanu un veselības un nelaimes gadījumu apdrošināšanu.

               7.

               Algas Kiribati jūrniekiem maksā kuģu īpašnieki. Tās nosaka pirms zvejas atļaujas izdošanas, kuģu īpašniekiem vai viņu pārstāvjiem savstarpēji vienojoties ar ministriju, kura ir atbildīga par zveju Kiribati. Tomēr Kiribati jūrniekiem maksājamās algas nedrīkst būt zemākas par algām, ko maksā Kiribati kuģu komandām, un tās nekādā gadījumā nedrīkst būt zemākas par SDO noteiktajiem standartiem.

               8.

               Visi jūrnieki, kas pieņemti darbā uz Eiropas Savienības kuģiem, piesakās attiecīgā kuģa kapteinim iepriekšējā dienā pirms paredzētās stāšanās darbā. Ja kāds jūrnieks paredzētajā dienā un laikā nepaziņo par savu ierašanos uz kuģa, kuģa īpašnieks līdz ar to ir atbrīvots no pienākuma nodarbināt minēto jūrnieku.

         VIII   NODAĻA

      KUĢU OPERATORU ATBILDĪBA

               1.

               Operatori nodrošina, ka to kuģi ir derīgi kuģošanai pa jūru un ka uz tiem atrodas pienācīgs dzīvības glābšanas aprīkojums un avārijas rezerves katram pasažierim un kuģa komandas loceklim.

               2.

               Rūpējoties par Kiribati un tās pilsoņu un iedzīvotāju aizsardzību, operatori ar starptautiski atzītu apdrošinātāju starpniecību, kurus akceptē Kiribati varas iestādes darbībai Kiribati EEZ, gādā par pienācīgu un pilnīgu savu kuģu apdrošināšanu, ko apliecina šā pielikuma I nodaļas 2. iedaļas 4. punkta e) apakšpunktā minētais apdrošināšanas sertifikāts un kas attiecas uz visām Kiribati EEZ jurisdikcijā esošajām teritorijām, ieskaitot lagūnu un atolu, teritoriālo ūdeņu un zemūdens rifu teritorijas.

               3.

               Gadījumā, ja Eiropas Savienības kuģis ir iesaistīts jūras negadījumā vai incidentā Kiribati, kura rezultāts ir jebkāda veida piesārņojums un kaitējums videi, īpašumam vai jebkurai personai, kuģis un tā operators nekavējoties informē Kiribati iestādes. Ja Eiropas Savienības kuģis ir atbildīgs par iepriekš minētajiem zaudējumiem, kuģim un operatoram ir jāatlīdzina iepriekšminēto zaudējumu izmaksas..


title: Politikas un drošības komitejas Lēmums BiH /11/2007 ( 2007. gada 25. septembris ), ar ko ieceļ ES Spēku komandieri Eiropas Savienības militārajai operācijai Bosnijā un Hercegovinā

text:
               6.11.2007

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 288/60

      POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJAS LĒMUMS
      BiH/11/2007
   (2007. gada 25. septembris),
   ar ko ieceļ ES Spēku komandieri Eiropas Savienības militārajai operācijai Bosnijā un Hercegovinā
   (2007/711/KĀDP)
   POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 25. panta trešo daļu,
   ņemot vērā Padomes Vienoto rīcību 2004/570/KĀDP (2004. gada 12. jūlijs) par Eiropas Savienības militāro operāciju Bosnijā un Hercegovinā (1), un jo īpaši tās 6. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Padome saskaņā ar Vienotās rīcības 2004/570/KĀDP 6. pantu pilnvaroja Politikas un drošības komiteju (PDK) pieņemt turpmākus lēmumus par ES Spēku komandiera iecelšanu.

               (2)

               PDK 2006. gada 27. jūnijā pieņēma Lēmumu BiH/9/2006 (2), ar ko viceadmirāli Hans-Jochen WITTHAUER iecēla par ES Spēku komandieri Eiropas Savienības militārajai operācijai Bosnijā un Hercegovinā.

               (3)

               ES Operācijas komandieris ir ieteicis iecelt ģenerālmajoru Ignacio MARTÍN VILLALAÍN par jauno ES Spēku komandieri Eiropas Savienības militārajai operācijai Bosnijā un Hercegovinā.

               (4)

               ES Militārā komiteja ir atbalstījusi minēto ieteikumu.

               (5)

               Saskaņā ar 6. pantu Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, Dānija nepiedalās tādu Eiropas Savienības lēmumu un rīcību izstrādē un īstenošanā, kas saistīti ar aizsardzību.

               (6)

               Eiropadomes Kopenhāgenas sanāksmē 2002. gada 12. un 13. decembrī tika pieņemta deklarācija, kurā paziņoja, ka “Berlīne plus” mehānisms un tā īstenošana attieksies vienīgi uz tām ES dalībvalstīm, kuras ir vai nu NATO dalībvalstis, vai arī programmas “Partnerattiecības mieram” locekles un kuras noslēgušas divpusējus drošības līgumus ar NATO,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo ģenerālmajors Ignacio MARTÍN VILLALAÍN tiek iecelts par ES Spēku komandieri Eiropas Savienības militārajai operācijai Bosnijā un Hercegovinā.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā 2007. gada 4. decembrī.

      Briselē, 2007. gada 25. septembrī

            Politikas un drošības komitejas vārdā —

            priekšsēdētājs

         C. DURRANT PAIS

      (1)  OV L 252, 28.7.2004., 10. lpp.

      (2)  OV L 196, 18.7.2006., 25. lpp.