title: Eiropas Parlamenta Lēmums (ES) 2019/1460 (2019. gada 26. marts) par Eiropas Banku iestādes 2017. finanšu gada pārskatu apstiprināšanu

text:
               27.9.2019

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 249/193

      EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS (ES) 2019/1460
      (2019. gada 26. marts)
      par Eiropas Banku iestādes 2017. finanšu gada pārskatu apstiprināšanu
      EIROPAS PARLAMENTS,

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Banku iestādes 2017. finanšu gada galīgos pārskatus,

                  —

                  ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Banku iestādes 2017. finanšu gada pārskatiem un Iestādes atbildi (1),

                  —

                  ņemot vērā deklarāciju (2) par pārskatu ticamību, kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību, kuru Revīzijas palāta sniegusi par 2017. finanšu gadu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 287. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Padomes 2019. gada 12. februāra ieteikumu par apstiprinājumu, ko sniedz Iestādei par 2017. finanšu gada budžeta izpildi (05825/2019 – C8-0092/2019),

                  —

                  ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (3) un jo īpaši tās 208. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 18. jūlija Regulu (ES, Euratom) 2018/1046 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (4), un jo īpaši tās 70. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regulu (ES) Nr. 1093/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Banku iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/78/EK (5), un jo īpaši tās 64. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Komisijas 2013. gada 30. septembra Deleģēto regulu (ES) Nr. 1271/2013 par finanšu pamatregulu struktūrām, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 208. pantā (6), un jo īpaši tās 108. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Reglamenta 94. pantu un IV pielikumu,

                  —

                  ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Ekonomikas un monetārās komitejas atzinumu (A8-0124/2019),

         1.

            apstiprina Eiropas Banku iestādes 2017. finanšu gada pārskatus;

         2.

            uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu nosūtīt Eiropas Banku iestādes izpilddirektoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

               Priekšsēdētājs

            Antonio TAJANI

               Ģenerālsekretārs

            Klaus WELLE

         (1)  OV C 434, 30.11.2018., 51. lpp.

         (2)  OV C 434, 30.11.2018., 51. lpp.

         (3)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

         (4)  OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.

         (5)  OV L 331, 15.12.2010., 12. lpp.

         (6)  OV L 328, 7.12.2013., 42. lpp.


title: Eiropas Parlamenta Lēmums (ES) 2019/1485 (2019. gada 26. marts) par Eiropas Zāļu aģentūras (EMA) 2017. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu

text:
               27.9.2019

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 249/233

      EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS (ES) 2019/1485
      (2019. gada 26. marts)
      par Eiropas Zāļu aģentūras (EMA) 2017. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
      EIROPAS PARLAMENTS,

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Zāļu aģentūras 2017. finanšu gada galīgos pārskatus,

                  —

                  ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Zāļu aģentūras 2017. finanšu gada pārskatiem un Aģentūras atbildi (1),

                  —

                  ņemot vērā deklarāciju (2) par pārskatu ticamību, kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību, kuru Revīzijas palāta sniegusi par 2017. finanšu gadu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 287. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Padomes 2019. gada 12. februāra ieteikumu par apstiprinājumu, ko sniedz Aģentūrai par 2017. finanšu gada budžeta izpildi (05825/2019 – C8-0075/2019),

                  —

                  ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (3) un jo īpaši tās 208. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 18. jūlija Regulu (ES, Euratom) 2018/1046 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (4), un jo īpaši tās 70. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Regulu (EK) Nr. 726/2004, ar ko nosaka cilvēkiem paredzēto un veterināro zāļu reģistrēšanas un uzraudzības Kopienas procedūras un izveido Eiropas Zāļu aģentūru (5), un jo īpaši tās 68. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Komisijas 2013. gada 30. septembra Deleģēto regulu (ES) Nr. 1271/2013 par finanšu pamatregulu struktūrām, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 208. pantā (6), un jo īpaši tās 108. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Reglamenta 94. pantu un IV pielikumu,

                  —

                  ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumu (A8-0135/2019),

         1.

            sniedz Eiropas Zāļu aģentūras izpilddirektoram apstiprinājumu par Aģentūras 2017. finanšu gada budžeta izpildi;

         2.

            izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā;

         3.

            uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, nosūtīt Eiropas Zāļu aģentūras izpilddirektoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai un nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

               Priekšsēdētājs

            Antonio TAJANI

               Ģenerālsekretārs

            Klaus WELLE

         (1)  OV C 434, 30.11.2018., 141. lpp.

         (2)  OV C 434, 30.11.2018., 141. lpp.

         (3)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

         (4)  OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.

         (5)  OV L 136, 30.4.2004., 1. lpp.

         (6)  OV L 328, 7.12.2013., 42. lpp.


title: Eiropas Parlamenta Lēmums (ES) 2019/1487 (2019. gada 26. marts) par Eiropas Zāļu aģentūras 2017. finanšu gada pārskatu apstiprināšanu

text:
               27.9.2019

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 249/238

      EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS (ES) 2019/1487
      (2019. gada 26. marts)
      par Eiropas Zāļu aģentūras 2017. finanšu gada pārskatu apstiprināšanu
      EIROPAS PARLAMENTS,

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Zāļu aģentūras 2017. finanšu gada galīgos pārskatus,

                  —

                  ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Zāļu aģentūras 2017. finanšu gada pārskatiem un Aģentūras atbildi (1),

                  —

                  ņemot vērā deklarāciju (2) par pārskatu ticamību, kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību, kuru Revīzijas palāta sniegusi par 2017. finanšu gadu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 287. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Padomes 2019. gada 12. februāra ieteikumu par apstiprinājumu, ko sniedz Aģentūrai par 2017. finanšu gada budžeta izpildi (05825/2019 – C8-0075/2019),

                  —

                  ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (3) un jo īpaši tās 208. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 18. jūlija Regulu (ES, Euratom) 2018/1046 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (4), un jo īpaši tās 70. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Regulu (EK) Nr. 726/2004, ar ko nosaka cilvēkiem paredzēto un veterināro zāļu reģistrēšanas un uzraudzības Kopienas procedūras un izveido Eiropas Zāļu aģentūru (5), un jo īpaši tās 68. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Komisijas 2013. gada 30. septembra Deleģēto regulu (ES) Nr. 1271/2013 par finanšu pamatregulu struktūrām, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 208. pantā (6), un jo īpaši tās 108. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Reglamenta 94. pantu un IV pielikumu,

                  —

                  ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumu (A8-0135/2019),

         1.

            apstiprina Eiropas Zāļu aģentūras 2017. finanšu gada pārskatus;

         2.

            uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu nosūtīt Eiropas Zāļu aģentūras izpilddirektoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

               Priekšsēdētājs

            Antonio TAJANI

               Ģenerālsekretārs

            Klaus WELLE

         (1)  OV C 434, 30.11.2018., 141. lpp.

         (2)  OV C 434, 30.11.2018., 141. lpp.

         (3)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

         (4)  OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.

         (5)  OV L 136, 30.4.2004., 1. lpp.

         (6)  OV L 328, 7.12.2013., 42. lpp.


title: Eiropas Parlamenta Lēmums (ES) 2019/1488 (2019. gada 26. marts) par Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centra (EMCDDA) 2017. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu

text:
               27.9.2019

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 249/239

      EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS (ES) 2019/1488
      (2019. gada 26. marts)
      par Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centra (EMCDDA) 2017. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
      EIROPAS PARLAMENTS,

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centra 2017. finanšu gada galīgos pārskatus,

                  —

                  ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centra 2017. finanšu gada pārskatiem un Centra atbildi (1),

                  —

                  ņemot vērā deklarāciju (2) par pārskatu ticamību, kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību, kuru Revīzijas palāta sniegusi par 2017. finanšu gadu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 287. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Padomes 2019. gada 12. februāra ieteikumu par apstiprinājumu, ko sniedz Centram par 2017. finanšu gada budžeta izpildi (05825/2019 – C8-0071/2019),

                  —

                  ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (3) un jo īpaši tās 208. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 18. jūlija Regulu (ES, Euratom) 2018/1046 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (4), un jo īpaši tās 70. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 12. decembra Regulu (EK) Nr. 1920/2006 par Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centru (5), un jo īpaši tās 15. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Komisijas 2013. gada 30. septembra Deleģēto regulu (ES) Nr. 1271/2013 par finanšu pamatregulu struktūrām, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 208. pantā (6), un jo īpaši tās 108. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Reglamenta 94. pantu un IV pielikumu,

                  —

                  ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumu (A8-0139/2019),

         1.

            sniedz Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centra direktoram apstiprinājumu par Centra 2017. finanšu gada budžeta izpildi;

         2.

            izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā;

         3.

            uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, nosūtīt Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centra direktoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai un nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

               Priekšsēdētājs

            Antonio TAJANI

               Ģenerālsekretārs

            Klaus WELLE

         (1)  OV C 434, 30.11.2018., 149. lpp.

         (2)  OV C 434, 30.11.2018., 149. lpp.

         (3)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

         (4)  OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.

         (5)  OV L 376, 27.12.2006., 1. lpp.

         (6)  OV L 328, 7.12.2013., 42. lpp.


Komisijas 26.09.2019. Lēmums, ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar kopējo tirgu (Lieta Nr. COMP/M.9528 - Macquarie Infrastructure and Real Assets (Europe) Limited / Currenta GmbH & Co OHG) saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)


Komisijas 08.10.2019. Lēmums, ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar kopējo tirgu (Lieta Nr. COMP/M.9519 - BROOKFIELD ASSET MANAGEMENT / KKR & CO / X-ELIO ENERGY) saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)


title: Padomes Lēmums (ES) 2019/1707 (2019. gada 17. jūnijs) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Tirdzniecības komitejā, kura izveidota ar Partnerattiecību pagaidu nolīgumu starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Klusā okeāna valstīm, no otras puses, attiecībā uz ieteikumu veikt konkrētus grozījumus nolīgumā, lai ņemtu vērā Samoa pievienošanos un citu Klusā okeāna salu valstu pievienošanos nākotnē

text:
                  11.10.2019

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 260/45

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2019/1707
         (2019. gada 17. jūnijs)
         par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Tirdzniecības komitejā, kura izveidota ar Partnerattiecību pagaidu nolīgumu starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Klusā okeāna valstīm, no otras puses, attiecībā uz ieteikumu veikt konkrētus grozījumus nolīgumā, lai ņemtu vērā Samoa pievienošanos un citu Klusā okeāna salu valstu pievienošanos nākotnē
         EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 3. punktu un 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar 218. panta 9. punktu,
         ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
         tā kā:

                     (1)

                     2009. gada 30. jūlijā Savienība parakstīja Partnerattiecību pagaidu nolīgumu starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Klusā okeāna valstīm, no otras puses (1) (“nolīgums”), ar ko izveido pamatu ekonomisko partnerattiecību nolīgumam. Papua-Jaungvinejas Neatkarīgā Valsts un Fidži Republika nolīgumu provizoriski piemēro attiecīgi no 2009. gada 20. decembra un 2014. gada 28. jūlija.

                     (2)

                     Nolīguma 80. pants paredz, ka citas Klusā okeāna salu valstis, kuras ir Kotonū nolīguma (2) dalībvalstis, vai Klusā okeāna salas, kuru strukturālās iezīmes un ekonomiskā un sociālā situācija ir salīdzināma ar to valstu situāciju, kuras ir Kotonū nolīguma dalībvalstis, var pievienoties nolīgumam, pamatojoties uz to, ka tās iesniedz 1994. gada GATT XXIV pantam atbilstīgu tirgus piekļuves piedāvājumu. 2018. gada 5. februārī Samoa Neatkarīgā Valsts (Samoa) Līgumslēdzējām pusēm lēmuma pieņemšanai iesniedza pievienošanas lūgumu kopā ar 1994. gada GATT XXIV pantam atbilstīgu tirgus piekļuves piedāvājumu.

                     (3)

                     Sestajā Tirdzniecības komitejas sanāksmē 2018. gada 24. oktobrī Savienības un Klusā okeāna valstu pārstāvji sagatavoja to nolīguma tehnisko izmaiņu sarakstu, kuras nepieciešamas, lai ņemtu vērā Samoa pievienošanos nolīgumam. Savienības un Klusā okeāna valstu pārstāvji secināja, ka minētās izmaiņas nozīmētu iekļaut Samoa kā nolīguma Līgumslēdzēju pusi un nolīguma II pielikumam pievienot Samoa tirgus piekļuves piedāvājumu. Līdzīgas izmaiņas nolīgumā būtu vajadzīgas ikreiz, kad nolīgumam pievienojas cita Klusā okeāna salu valsts.

                     (4)

                     Ar 2018. gada 6. decembra Lēmumu (ES) 2018/1908 (3) Padome apstiprināja Samoa pievienošanās lūgumu. Samoa tirgus piekļuves piedāvājuma teksts bija pievienots minētajam lēmumam (4). Samoa pievienojās nolīgumam 2018. gada 21. decembrī un provizoriski piemēro nolīgumu kopš 2018. gada 31. decembra.

                     (5)

                     Nolīguma 68. pants paredz, ka Tirdzniecības komitejai ir jāizskata visi jautājumi, kas nepieciešami nolīguma īstenošanai. Tirdzniecības komiteja ir jāpilnvaro lemt par jebkādām tehniskām izmaiņām nolīgumā, kas varētu būt vajadzīgas pēc citas Klusā okeāna salu valsts pievienošanās.

                     (6)

                     Tirdzniecības komitejas septītā sanāksme notiks 2019. gada 24. jūlijā, kurā Tirdzniecības komiteja, ievērojot nolīguma 78. pantu, varēs ieteikt Pusēm veikt grozījumus nolīgumā, lai ņemtu vērā Samoa pievienošanos un citu Klusā okeāna salu valstu pievienošanos nākotnē.

                     (7)

                     Savienībai būtu jānosaka nostāja, kas jāieņem attiecībā uz ieteikumu veikt šādus grozījumus.

                     (8)

                     Tādēļ Savienības nostājas Tirdzniecības komitejas septītajā sanāksmē pamatā vajadzētu būt pievienotajam ieteikuma projektam,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Nostājas, kas Savienības vārdā ir jāieņem Tirdzniecības komitejā tās septītajā sanāksmē attiecībā uz ieteikumu veikt konkrētus grozījumus Partnerattiecību pagaidu nolīgumā starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Klusā okeāna valstīm, no otras puses, lai ņemtu vērā Samoa pievienošanos un citu Klusā okeāna salu valstu pievienošanos nākotnē, pamatā ir Tirdzniecības komitejas ieteikuma projekts, kas pievienots šim lēmumam (5).

            2. pants
            Pēc pieņemšanas Tirdzniecības komitejas ieteikumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

            3. pants
            Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

            Luksemburgā, 2019. gada 17. jūnijā

                  Padomes vārdā –

                  Priekšsēdētāja

               F. MOGHERINI

            (1)  Padomes Lēmums 2009/729/EK (2009. gada 13. jūlijs) par to, lai parakstītu un provizoriski piemērotu Partnerattiecību pagaidu nolīgumu starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Klusā okeāna valstīm, no otras puses (OV L 272, 16.10.2009., 1. lpp.).

            (2)  Partnerattiecību nolīgums starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, ar jaunākajiem grozījumiem (OV L 317, 15.12.2000., 3. lpp.).

            (3)  Padomes Lēmums (ES) 2018/1908 (2018. gada 6. decembris) par Samoa pievienošanos Partnerattiecību pagaidu nolīgumam starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Klusā okeāna valstīm, no otras puses (OV L 333, 28.12.2018., 1. lpp.).

            (4)  OV L 333, 28.12.2018., 3. lpp.

            (5)  Nolīguma II pielikuma teksts (Muitas nodokļi, kas piemērojami importam uz Samoa Neatkarīgo Valsti) ir publicēts OV L 333, 28.12.2018., 3. lpp.

            PROJEKTS

               AR PARTNERATTIECĪBU PAGAIDU NOLĪGUMU STARP EIROPAS KOPIENU, NO VIENAS PUSES, UN KLUSĀ OKEĀNA VALSTĪM, NO OTRAS PUSES, IZVEIDOTĀS TIRDZNIECĪBAS KOMITEJAS IETEIKUMS Nr. 01/2019

               (... gada ...)

               attiecībā uz Samoa pievienošanos un citu Klusā okeāna salu valstu pievienošanos nākotnē

            TIRDZNIECĪBAS KOMITEJA,
            ņemot vērā Partnerattiecību pagaidu nolīgumu starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Klusā okeāna valstīm, no otras puses (1) (“nolīgums”), ar ko izveido pamatu ekonomisko partnerattiecību nolīgumam un kas parakstīts Londonā, 2009. gada 30. jūlijā, un jo īpaši tā 68., 78. un 80. pantu,
            tā kā:

                        (1)

                        Papua-Jaungvinejas Neatkarīgā Valsts un Fidži Republika nolīgumu parakstīja attiecīgi 2009. gada 30. jūlijā un 2009. gada 11. decembrī un nolīgumu provizoriski piemēro attiecīgi kopš 2009. gada 20. decembra un 2014. gada 28. jūlija.

                        (2)

                        Samoa Neatkarīgā Valsts (Samoa) 2018. gada 5. februārī Līgumslēdzējām pusēm lēmuma pieņemšanai iesniedza pievienošanas lūgumu kopā ar 1994. gada GATT XXIV pantam atbilstīgu tirgus piekļuves piedāvājumu. Samoa pievienojās nolīgumam 2018. gada 21. decembrī un to provizoriski piemēro kopš 2018. gada 31. decembra.

                        (3)

                        Ņemot vērā Samoa pievienošanos, Tirdzniecības komiteja ir pārskatījusi nolīgumu un iesaka Līgumslēdzējām pusēm pieņemt tehniskus grozījumus nolīgumā, lai iekļautu Samoa kā nolīguma Līgumslēdzēju pusi un nolīguma II pielikumam pievienotu Samoa tirgus piekļuves piedāvājumu.

                        (4)

                        Līdzīgi grozījumi nolīgumā būs jāizdara ikreiz, kad nolīgumam pievienojas cita Klusā okeāna salu valsts.

                        (5)

                        Tirdzniecības komiteja ierosina to pilnvarot lemt par jebkādām tehniskām izmaiņām nolīgumā, kas varētu būt vajadzīgas pēc citas Klusā okeāna salu valsts pievienošanās,

                  IR PIEŅĒMUSI ŠO IETEIKUMU.
            Tirdzniecības komiteja iesaka Pusēm:

                        1)

                        nolīguma 70. panta 1. punktu aizstāt ar šādu:

                           “1.   Šajā nolīgumā “līgumslēdzējas puses” ir Eiropas Kopiena, turpmāk “EK puse”, no vienas puses, un Papua-Jaungvineja, Fidži Republika un Samoa Neatkarīgā Valsts, turpmāk “Klusā okeāna valstis”, no otras puses.”;

                        2)

                        nolīguma 80. pantam pievienot šādu 3. punktu:

                           “3.   Tirdzniecības komiteja var lemt par jebkādām tehniskām izmaiņām nolīgumā, kas varētu būt vajadzīgas pēc citas Klusā okeāna salu valsts pievienošanās.”;

                        3)

                        nolīguma II pielikumā pievienot pieņemtā Samoa Neatkarīgās Valsts tirgus piekļuves piedāvājuma tekstu, kas izklāstīts šā ieteikuma pielikumā;

                        4)

                        nolīguma II protokola X pielikumā no saraksta “Pārējās ĀKK valstis” svītrot atsauci uz Samoa.

               …,

                     Tirdzniecības komitejas vārdā –

                     Savienības vārdā –

                     Klusā okeāna valstu vārdā –

               (1)  OV L 272, 16.10.2009., 2. lpp.


title: Padomes Lēmums (ES) 2019/1710 (2019. gada 7. oktobris), ar ko ieceļ trīs Reģionu komitejas locekļus un trīs locekļu aizstājējus, ko izvirzījusi Spānijas Karaliste

text:
                  11.10.2019

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 260/52

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2019/1710
         (2019. gada 7. oktobris),
         ar ko ieceļ trīs Reģionu komitejas locekļus un trīs locekļu aizstājējus, ko izvirzījusi Spānijas Karaliste
         EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 305. pantu,
         ņemot vērā Spānijas valdības priekšlikumu,
         tā kā:

                     (1)

                     Padome 2015. gada 26. janvārī, 2015. gada 5. februārī un 2015. gada 23. jūnijā pieņēma Lēmumus (ES) 2015/116 (1), (ES) 2015/190 (2) un (ES) 2015/994 (3), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus. 2015. gada 5. oktobrī ar Padomes Lēmumu (ES) 2015/1792 (4)
                        Yolanda BARCINA ANGULO kundzi locekļa amatā aizstāja Miren Uxue BARCOS BERRUEZO kundze un María Victoria PALAU TÁRREGA kundzi locekļa aizstājēja amatā aizstāja Elena CEBRIÁN CALVO kundze. 2015. gada 16. decembrī ar Padomes Lēmumu (ES) 2015/2397 (5)
                        Paulino RIVERO BAUTE kungu locekļa amatā aizstāja Fernando CLAVIJO BATLLE kungs un Javier GONZÁLEZ ORTIZ kungu locekļa aizstājēja amatā aizstāja María Luisa de MIGUEL ANASAGASTI kundze. 2016. gada 11. aprīlī ar Padomes Lēmumu (ES) 2016/572 (6)
                        María Sol CALZADO GARCÍA kundzi locekļa aizstājēja amatā aizstāja Ángel Luis SÁNCHEZ MUÑOZ kungs. 2016. gada 7. oktobrī ar Padomes Lēmumu (ES) 2016/1817 (7)
                        Elena CEBRIÁN CALVO kundzi locekļa aizstājēja amatā aizstāja Joan CALABUIG RULL kungs. 2019. gada 25. jūnijā ar Padomes Lēmumu (ES) 2019/1107 (8)
                        María Luisa de MIGUEL ANASAGASTI kundzi locekļa aizstājēja amatā aizstāja Julián ZAFRA DÍAZ kungs.

                     (2)

                     Pēc Miren Uxue BARCOS BERRUEZO kundzes, Fernando CLAVIJO BATLLE kunga un Juan Vicente HERRERA CAMPO kunga pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojušās trīs Reģionu komitejas locekļu vietas.

                     (3)

                     Pēc Ángel Luis SÁNCHEZ MUÑOZ kunga pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa aizstājēja vieta.

                     (4)

                     Pēc tam, kad beidzies termiņš pilnvarojumam, uz kura pamata tika izvirzīti Joan CALABUIG RULL kungs (Delegado del Consell para la Unión Europea y Relaciones Externas) un Julián José ZAFRA DÍAZ kungs (Director General de Asuntos Económicos con la Unión Europea del Gobierno de Canarias), ir atbrīvojušās divas Reģionu komitejas locekļu aizstājēju vietas,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Ar šo uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2020. gada 25. janvārim, Reģionu komitejā tiek iecelti:

                        a)

                        par locekļiem:

                                    —

                                       María Victoria CHIVITE NAVASCUÉS kundze, Presidenta de la Comunidad Foral de Navarra,

                                    —

                                       Francisco IGEA ARISQUETA kungs, Vicepresidente de la Junta de Castilla y León,

                                    —

                                       Ángel Víctor TORRES PÉREZ kungs, Presidente del Gobierno de Canarias,

                              un

                        b)

                        par locekļu aizstājējiem:

                                    —

                                       Joan CALABUIG RULL kungs, Secretario Autonómico para la Unión Europea y Relaciones Externas
                                       de la Generalidad Valenciana (pilnvaru maiņa),

                                    —

                                       Manuel Alejandro CARDENETE FLORES kungs, Viceconsejero de Turismo, Regeneración, Justicia
                                       y Administración Local
                                       de la Junta de Andalucía,

                                    —

                                       Julián José ZAFRA DÍAZ kungs, Director General de Asuntos Europeos
                                       del Gobierno de Canarias (pilnvaru maiņa).

            2. pants
            Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

            Luksemburgā, 2019. gada 7. oktobrī

                  Padomes vārdā –

                  priekšsēdētājs

               A.-M. HENRIKSSON

            (1)  Padomes Lēmums (ES) 2015/116 (2015. gada 26. janvāris), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus (OV L 20, 27.1.2015., 42. lpp.).

            (2)  Padomes Lēmums (ES) 2015/190 (2015. gada 5. februāris), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus (OV L 31, 7.2.2015., 25. lpp.).

            (3)  Padomes Lēmums (ES) 2015/994 (2015. gada 23. jūnijs), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus (OV L 159, 25.6.2015., 70. lpp.).

            (4)  Padomes Lēmums (ES) 2015/1792 (2015. gada 5. oktobris), ar ko ieceļ piecus Reģionu komitejas locekļus un piecus locekļu aizstājējus no Spānijas (OV L 260, 7.10.2015., 28. lpp.).

            (5)  Padomes Lēmums (ES) 2015/2397 (2015. gada 16. decembris), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli un locekļa aizstājēju no Spānijas (OV L 332, 18.12.2015., 144. lpp.).

            (6)  Padomes Lēmums (ES) 2016/572 (2016. gada 11. aprīlis), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekļa aizstājēju, ko izvirzījusi Spānijas Karaliste (OV L 97, 13.4.2016., 11. lpp.).

            (7)  Padomes Lēmums (ES) 2016/1817 (2016. gada 7. oktobris), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekļa aizstājēju, ko izvirzījusi Spānijas Karaliste (OV L 278, 14.10.2016., 45. lpp.).

            (8)  Padomes Lēmums (ES) 2019/1107 (2019. gada 25. jūnijs), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekļa aizstājēju, ko izvirzījusi Spānijas Karaliste (OV L 175, 28.6.2019., 37. lpp.).


title: Padomes Lēmums (ES) 2019/1711 (2019. gada 7. oktobris), ar ko ieceļ divus Reģionu komitejas locekļus un trīs locekļu aizstājējus, ko izvirzījusi Spānijas Karaliste

text:
                  11.10.2019

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 260/54

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2019/1711
         (2019. gada 7. oktobris),
         ar ko ieceļ divus Reģionu komitejas locekļus un trīs locekļu aizstājējus, ko izvirzījusi Spānijas Karaliste
         EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 305. pantu,
         ņemot vērā Spānijas valdības priekšlikumu,
         tā kā:

                     (1)

                     Padome 2015. gada 26. janvārī, 2015. gada 5. februārī un 2015. gada 23. jūnijā pieņēma Lēmumus (ES) 2015/116 (1), (ES) 2015/190 (2) un (ES) 2015/994 (3), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus. 2015. gada 5. oktobrī ar Padomes Lēmumu (ES) 2015/1792 (4)
                        Ignacio GONZÁLEZ GONZÁLEZ kungu locekļa amatā aizstāja Cristina CIFUENTES CUENCAS kundze un Borja COROMINAS FISAS kungu un Juan Luis SÁNCHEZ DE MUNIÁIN LACASA kungu locekļa aizstājēja amatā aizstāja Yolanda IBARROLA DE LA FUENTE kundze un Ana OLLO HUALDE kundze. 2015. gada 9. oktobrī ar Padomes Lēmumu (ES) 2015/1915 (5)
                        Cristina MAZAS PÉREZ-OLEAGA kundzi locekļa amatā aizstāja Rosa Eva DÍAZ TEZANOS kundze un Inmaculada VALENCIA BAYÓN kundzi locekļa aizstājēja amatā aizstāja Juan José SOTA VERDIÓN kungs. 2016. gada 14. martā ar Padomes Lēmumu (ES) 2016/410 (6)
                        Ana OLLO HUALDE kundzi locekļa aizstājēja amatā aizstāja Mikel IRUJO AMEZAGA kungs. 2017. gada 27. martā ar Padomes Lēmumu (ES) 2017/619 (7)
                        Yolanda IBARROLA DE LA FUENTE kundzi locekļa aizstājēja amatā aizstāja Ignacio Javier GARCÍA GIMENO kungs. 2018. gada 26. jūnijā ar Padomes Lēmumu (ES) 2018/926 (8)
                        Cristina CIFUENTES CUENCAS kundzi locekļa amatā aizstāja Ángel GARRIDO GARCÍA kungs.

                     (2)

                     Pēc Rosa Eva DÍAZ TEZANOS kundzes un Ángel GARRIDO GARCÍA kunga pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojušās divas Reģionu komitejas locekļu vietas.

                     (3)

                     Pēc Ignacio Javier GARCÍA GIMENO kunga un Juan José SOTA VERDIÓN kunga pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojušās divas Reģionu komitejas locekļu aizstājēju vietas.

                     (4)

                     Pēc tam, kad beidzies termiņš pilnvarojumam, uz kura pamata tika izvirzīts Mikel IRUJO AMEZAGA kungs (Delegado del Gobierno de Navarra en Bruselas), ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa aizstājēja vieta,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Ar šo uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2020. gada 25. janvārim, Reģionu komitejā tiek iecelti:

                        a)

                        par locekļiem:

                                    —

                                       Isabel Natividad DÍAZ AYUSO kundze, Presidenta de la Comunidad de Madrid,

                                    —

                                       Paula FERNÁNDEZ VIAÑA kundze, Consejera de Presidencia, Interior, Justicia y Acción Exterior del Gobierno de Cantabria;

                        b)

                        par locekļu aizstājējiem:

                                    —

                                       Ignacio Jesús AGUADO CRESPO kungs, Vicepresidente, Consejero de Deportes, Transparencia y Portavoz del Gobierno de la Comunidad de Madrid,

                                    —

                                       Mikel IRUJO AMEZAGA kungs, Director General de Acción Exterior del Gobierno de Navarra (pilnvarojuma maiņa),

                                    —

                                       María SÁNCHEZ RUIZ kundze, Consejera de Economía y Hacienda del Gobierno de Cantabria.

            2. pants
            Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

            Luksemburgā, 2019. gada 7. oktobrī

                  Padomes vārdā –

                  priekšsēdētāja

               A.-M. HENRIKSSON

            (1)  Padomes Lēmums (ES) 2015/116 (2015. gada 26. janvāris), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus (OV L 20, 27.1.2015., 42. lpp.).

            (2)  Padomes Lēmums (ES) 2015/190 (2015. gada 5. februāris), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus (OV L 31, 7.2.2015., 25. lpp.).

            (3)  Padomes Lēmums (ES) 2015/994 (2015. gada 23. jūnijs), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus (OV L 159, 25.6.2015., 70. lpp.).

            (4)  Padomes Lēmums (ES) 2015/1792 (2015. gada 5. oktobris), ar ko ieceļ piecus Reģionu komitejas locekļus un piecus locekļu aizstājējus no Spānijas (OV L 260, 7.10.2015., 28. lpp.).

            (5)  Padomes Lēmums (ES) 2015/1915 (2015. gada 9. oktobris), ar ko ieceļ divus Reģionu komitejas locekļus no Spānijas un trīs locekļu aizstājējus no Spānijas (OV L 280, 24.10.2015., 26. lpp.).

            (6)  Padomes Lēmums (ES) 2016/410 (2016. gada 14. marts), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekļa aizstājēju, ko izvirzījusi Spānijas Karaliste (OV L 74, 19.3.2016., 39. lpp.).

            (7)  Padomes Lēmums (ES) 2017/619 (2017. gada 27. marts), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekļa aizstājēju, ko izvirzījusi Spānijas Karaliste (OV L 89, 1.4.2017., 8. lpp.).

            (8)  Padomes Lēmums (ES) 2018/926 (2018. gada 26. jūnijs), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli, ko izvirzījusi Spānijas Karaliste (OV L 164, 29.6.2018., 48. lpp.).


title: Komisijas Lēmums (ES) 2019/1712 (2018. gada 20. jūlijs) par valsts aizdevumu SA.29198 – (2010/C) (ex 2009/NN), ko Slovākija piešķīra Železničná Spoločnosť Cargo Slovakia, a.s. (ZSSK Cargo) (izziņots ar dokumenta numuru C(2019) 4723) (Autentisks ir tikai teksts slovāku valodā) (Dokuments attiecas uz EEZ)

text:
                  11.10.2019

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 260/56

         KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2019/1712
         (2018. gada 20. jūlijs)
         par valsts aizdevumu SA.29198 – (2010/C) (ex 2009/NN), ko Slovākija piešķīra Železničná Spoločnosť Cargo Slovakia, a.s. (ZSSK Cargo)
         (izziņots ar dokumenta numuru C(2019) 4723)
         (Autentisks ir tikai teksts slovāku valodā)
         (Dokuments attiecas uz EEZ)
         EIROPAS KOMISIJA,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,
         pēc uzaicinājuma ieinteresētajām personām iesniegt piezīmes saskaņā ar minētajiem noteikumiem (1),
         tā kā:
         1.   Procedūra

                     (1)

                     Komisija 2010. gada 24. februāra vēstulē informēja Slovākiju par to, ka tā ir nolēmusi sākt Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 108. panta 2. punktā noteikto procedūru attiecībā uz valsts aizdevumu Železničná Spoločnosť Cargo Slovakia, a.s. (“lēmums par procedūras sākšanu”).

                     (2)

                     Kā paskaidrots turpmāk šajā dokumentā, Komisijas lēmuma par procedūras sākšanu pamatā bija 2009. gada 21. aprīlī saņemtā sūdzība no anonīma konkurenta un Slovākijas 2009. gada 10. augusta paziņojums, kas tika sniegts nolūkā nodrošināt juridisko noteiktību.

                     (3)

                     Lēmumu par procedūras sākšanu publicēja Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes par valsts aizdevumu, bet tādas netika saņemtas.

                     (4)

                     Slovākija 2010. gada 16. jūnija vēstulē iesniedza savas piezīmes par lēmumu par procedūras sākšanu.

                     (5)

                     Komisija 2010. gada 8. novembrī, 2010. gada 22. decembrī, 2011. gada 14. jūnijā, 2012. gada 6. augustā un 2016. gada 25. augustā Slovākijas iestādēm nosūtīja papildu informācijas pieprasījumus. Slovākijas iestādes iesniedza savas atbildes attiecīgi 2012. gada 6. decembrī, 2011. gada 20. un 22. janvārī, 2011. gada 11. jūlijā, 2012. gada 17. septembrī un 2016. gada 14. oktobrī. Slovākijas iestādes iesniedza papildu dokumentus 2017. gada 20. decembrī, un tos apsprieda 2018. gada 23. janvāra sanāksmē.

               2.   Pasākuma sīks apraksts

         2.1.   Saņēmējs (darbības, īpašumtiesības, tirgus daļa u. c.)

                     (6)

                        Železničná Spoločnosť Cargo Slovakia, a.s. (“ZSSK Cargo”) tika dibināts 2005. gadā pēc tam, kad vēsturiskais dzelzceļa operators Železničná spoločnosť, a.s. tika sadalīts trīs atsevišķos dzelzceļa uzņēmumos: Železnice Slovenskej Republiky – infrastruktūras pārvaldītājs, Železničná spoločnosť Slovensko a.s. – pasažieru pārvadājumi – un ZSSK Cargo – kravu pārvadājumi. Slovākijas valdība bija un ir ZSSK Cargo dibinātāja un 100 % īpašniece. Slovākijas Republikas Transporta, pasta un telekomunikāciju ministrija īsteno valdības īpašumtiesības.

               2.2.
               ZSSK Cargo piešķirtā aizdevuma apraksts

                     (7)

                     Aizdevumu 165 969 594,37 EUR apmērā, uz ko attiecas šī lieta, atļāva piešķirt ar valdības 2009. gada 4. marta Rīkojumu Nr. 173 un izmaksāja ZSSK Cargo2009. gada 6. aprīlī, pamatojoties uz 2009. gada 31. martā noslēgto līgumu starp Transporta, pasta un telekomunikāciju ministriju un ZSSK Cargo (2). Aizdevums tika piešķirts uz 10 gadiem ar 2 gadus ilgu termiņa pagarinājumu pirms pamatsummas pirmās daļas atmaksas.

                     (8)

                     Aizdevums nebija nodrošināts. Tas bija paredzēts algu un citu personāla izmaksu, dzelzceļa infrastruktūras izmantošanas maksājumu un finansiālo izmaksu finansēšanai saistībā ar būtisku kritumu ieņēmumos no pamatdarbības un notiekošajiem un plānotajiem pārstrukturēšanas pasākumiem, kuri ir sīkāk aprakstīti turpmāk. Patiesi, aizdevums tika piešķirts pēc tam, kad 2009. gada februārī tika sagatavots ziņojums par uzņēmuma un Slovākijas Republikas dzelzceļa (Železnice Slovenskej republiky) ekonomisko situāciju, kurā tika izklāstītas ZSSK Cargo finansiālās grūtības un kurš tika pievienots kā pavaddokuments valdības 2009. gada 4. marta Rīkojumam Nr. 173.

                     (9)

                     Aizdevuma mainīgās procentu likmes pamatā bija euro starpbanku aizņēmuma procentu likme (EURIBOR) sešiem mēnešiem, kam pieskaitīta 3,2 % rezerve gadā. 2009. gada 6. aprīlī apstiprinātā gada procentu likme bija 4,844 % (1,644 % (sešu mēnešu EURIBOR) + 3,2 % (rezerve)). Kā norādīja Slovākijas iestādes, šī likme tika noteikta, pamatojoties uz Slovākijas Parādu un likviditātes pārvaldības aģentūras ARDAL (3) atzinumu.

                     (10)

                     Slovākijas iestādes 2011. un 2012. gadā vairākas reizes pagarināja sākotnējo 2 gadus ilgo aizdevuma pamatsummas atmaksas termiņa pagarinājumu kopā par 18 mēnešiem, ņemot vērā ZSSK Cargo ieilgušo finansiālo situāciju un atzīstot tā īstenotos pārstrukturēšanas pasākumus. Lai gan sākotnējais atmaksas periods bija līdz 2019. gadam, ZSSK Cargo atmaksāja visu aizdevumu ar visiem pienācīgajiem procentiem agrāk – līdz 2015. gada novembrim.

               2.3.
               ZSSK Cargo darbības un finanšu rezultāti

                     (11)

                     Dzelzceļa kravu pārvadājumu pakalpojumu sniegšana Slovākijā tika atvērta konkurencei 2007. gadā saskaņā ar Padomes Direktīvu 91/440/EEK (4), kas liberalizēja starptautiskos dzelzceļa kravu pārvadājumus, sākot no 2006. gada 1. janvāra, un visus pārējos dzelzceļa kravu pārvadājumus, sākot no 2007. gada 1. janvāra.

                     (12)

                        ZSSK Cargo nodrošināja un aizvien nodrošina dzelzceļa kravu pārvadājumus pats vai apvienojumā ar autopārvadājumiem, kā arī ritošā sastāva nomu, apkopi un remontu. 2010. gadā Slovākijas Republikā darbojās jau 15 kravas pārvadājumu uzņēmumi. ZSSK Cargo 2008. gadā pārvadāja 44,5 miljonus tonnu preču, kas atbilst 93,7 % Slovākijas dzelzceļa kravu pārvadājumu tirgus daļas. ZSSK Cargo 2009. gada pirmajā pusē pārvadāja 15,3 miljonus tonnu preču, kas atbilst 93 % Slovākijas dzelzceļa kravu pārvadājumu tirgus daļas.

                     (13)

                        ZSSK Cargo reģistrēja zaudējumus pirmajos trīs gados pēc tā dibināšanas 2005. gadā (5). ZSSK Cargo 2005. un 2006. gadā reģistrēja neto zaudējumus attiecīgi 428 miljonu SKK (11,3 miljonu EUR) (6) un 855 miljonu SKK (24,8 miljonu EUR) (7) apmērā. ZSSK Cargo 2007. gadā izdevās samazināt savus neto zaudējumus līdz 154 miljoniem SKK (4,5 miljoniem EUR). ZSSK Cargo 2008. gadā reģistrēja neto peļņu 83 miljonu SKK (2,4 miljonu EUR) apmērā, ko galvenokārt guva, samazinot darbības izmaksas par vairāk nekā 600 miljoniem SKK (17,4 miljoniem EUR).

               2.4.
               ZSSK Cargo finansiālā situācija laikā, kad tika piešķirts aizdevums

                     (14)

                     Saskaņā ar Slovākijas iestāžu sniegto informāciju 2008. gadā ZSSK Cargo EBITDA (peļņa pirms procentu maksājumiem, nodokļiem, nolietojuma un amortizācijas) palielinājās par 6 % salīdzinājumā ar 2007. gadu, sasniedzot 59,8 miljonus EUR. 2007. un 2008. gadā citi galvenie finanšu rādītāji (ieņēmumi, pašu kapitāls, kopējās parādsaistības) palika stabili vai nedaudz uzlabojās. Piemēram, 2008. gadā parāda attiecība pret pašu kapitālu samazinājās par 6 % līdz 43,9 %. ZSSK 2009. gada marta finanšu dati, ko izmantoja S&P reitinga noteikšanai, ļauj secināt, ka ZSSK nebija finanšu grūtībās nonācis uzņēmums (C reitings) un palika investīciju kategorijā (BB reitings).

                     (15)

                     Tomēr ZSSK Cargo 2008. gada ziņojumā ir minēts, ka 2008. gada pēdējā ceturksnī ekonomikas krīzes ietekme pilnīgi atspoguļojās samazinātajā pārvadājumu pieprasījumā un attiecīgi izraisīja ZSSK Cargo darbības rādītāju pasliktināšanos. Šajā periodā ieņēmumi no preču pārvadājumiem būtiski samazinājās par vairāk nekā 30 %. Tāpēc 2008. gada beigās un pēc tam ZSSK Cargo finansiālā situācija pasliktinājās. 2009. gada pirmajā pusē uzņēmuma ieņēmumi samazinājās par 38 % salīdzinājumā ar to pašu periodu 2008. gadā. Tāpat arī uzņēmuma rezultāti pasliktinājās no 22 miljonu EUR lielas neto peļņas 2008. gada pirmajā pusē līdz 47 miljonu EUR lieliem neto zaudējumiem 2009. gada pirmajā pusē.

                     (16)

                     Šajā saistībā 2009. gada februāra ziņojumā par uzņēmuma un dzelzceļa ekonomisko situāciju Slovākijas Republikā bija izklāstīti pārstrukturēšanas pasākumi, kurus ZSSK Cargo bija jau veicis 2006.–2008. gadā. Ziņojumā bija dokumentēta aizdevuma nepieciešamība un arī ietverti šādi papildu pasākumi, kurus uzskatīja par nepieciešamiem ZSSK Cargo finansiālās situācijas uzlabošanai: i) izmaksu samazināšanas papildu pasākumi, ii) darbinieku pagaidu atlaišana un iii) darbinieku skaita ilgtermiņa optimizēšana un turpmāka ZSSK Cargo darbību pārstrukturēšana. Personāla samazināšana par vairāk nekā 10 % un citi izmaksu pārstrukturēšanas pasākumi izraisīja darbības izmaksu samazināšanos par 600 miljoniem SKK (17,4 miljoniem EUR) 2007. gadā. Pārstrukturēšanas pasākumu rezultātā būtiski samazinājās zaudējumi 2007. gadā un tika gūts pozitīvs rezultāts 2008. gadā, neraugoties uz krīzes pirmo negatīvo ietekmi gada beigās. Pamatojoties uz šiem faktiem, ziņojumā ir secināts, ka ZSSK Cargo bija ceļā uz konkurētspēju un ienesīgumu ilgtermiņā un ka paredzamos finanšu zaudējumus 2009. gadā galvenokārt izraisīja krass, taču īslaicīgs pārvadājumu apjoma samazinājums, ko radīja iepriekšējā gadā sākusies krīze.

                     (17)

                     Pēc tam, 2010. gadā, kā liecina darbības rezultātu salīdzinājums pa gadiem (tabula), neto ienākumi saglabājās izteikti negatīvi. Tomēr jau 2011. gadā uzņēmums spēja būtiski samazināt zaudējumus ar samazinātiem ieņēmumiem pēc tam. Turpmākajos gados līdz 2016. gadam darbinieku skaits samazinājās par 44 %. ZSSK Cargo līdz 2013. gadam atveseļojās un tagad gūst mērenu peļņu, kā redzams tabulā.

                        Atlasīti ZSSK Cargo finanšu rādītāji 2008.–2016. gadā

                                 (Miljoni EUR)

                                 2008

                                 2009

                                 2010

                                 2011

                                 2012

                                 2013

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                    Ieņēmumi

                                 458

                                 340

                                 378

                                 371

                                 315

                                 369

                                 296

                                 284

                                 278

                                    Peļņa

                                 2,7

                                 – 126,6

                                 – 122,6

                                 –0,3

                                 –23,9

                                 +0,3

                                 –5,5

                                 +0,8

                                 +0,1

                                    Darbinieku skaits

                                 10 448

                                 9 826

                                 9 546

                                 8 054

                                 6 822

                                 6 331

                                 6 103

                                 6 027

                                 5 794

                                    Avots:
                                    ZSSK Cargo gada ziņojumi, ko iesniedza Slovākijas Republika, pieejami arī (par 2011. un turpmākajiem gadiem) https://www.zscargo.sk/en/media/annual-reports.

               2.5.   Citu banku aizdevumu piedāvājumi un citu aizdevumu ar līdzīgu reitingu nosacījumi tajā laikā

                     (18)

                     Pirms aizdevuma piešķiršanas 2009. gada martā trīs komercbankas indikatīvi piedāvāja ZSSK Cargo aizdevumu tādā pašā apjomā (166 miljoni EUR) un ar tādu pašu atmaksas periodu (10 gadi) ar procentu likmi, kas vienāda ar sešu mēnešu EURIBOR plus attiecīgi 295 b. p. ([1. komercbanka] (8)), 285–300 b. p. atkarībā no termiņa ([2. komercbanka]) vai 425 b. p. ([3. komercbanka]), bez jebkāda konkrēta nodrošinājuma.

                     (19)

                     Aizdevuma piešķiršanas dienā, 2009. gada 31. martā, finanšu tirgos aptuveni 32 uzņēmumi ar ZSSK Cargo kredītspējai (BB reitings) līdzīgu kredītspēju noslēdza kredītriska mijmaiņas (CDS) līgumus ar 10 gadu termiņu. Vairumā šo līgumu procentu likmes bija robežās no 305 līdz 916 b. p. (9).

               2.6.   Procedūras sākšanas pamatojums

                     (20)

                     Komisija nolēma sākt procedūru, jo tā nevarēja izslēgt iespēju, ka ZSSK Cargo piešķirtais valsts aizdevums bija valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. Komisija uzskatīja, ka aizdevums varētu būt piešķirts ar nosacījumiem, kas bija labvēlīgāki par likmēm, kuras noteiktas neilgi pirms lēmuma par procedūras sākšanu publicētajā paziņojumā par atsauces likmi (10). Komisija arī pauda šaubas par aizdevuma saderību ar iekšējo tirgu, jo īpaši turpmāk minētajos aspektos.

                     (21)

                     Jautājumā par to, vai aizdevums atbilda tirgus nosacījumiem, lēmumā par procedūras sākšanu tika apšaubīts pamatojums, kāpēc procentu likme balstīta uz sešu mēnešu EURIBOR, nevis viena gada IBOR, kas noteikts paziņojumā par atsauces likmi, kā arī divus gadus ilgais termiņa pagarinājums un tā ietekme uz procentu likmi. Nešķita, ka piemērotajā procentu rezervē (320 b. p.) tika ņemta vērā ZSSK Cargo finansiālā situācija, kas pasliktinājās: saskaņā ar paziņojumu par atsauces likmi uzņēmumam bez kredītvēstures vai pieejama reitinga un ar finansiālām grūtībām aizdevuma ar lielu nodrošinājumu rezervei vajadzētu būt vismaz 400 bāzes punktiem, savukārt, ja nodrošinājums ir mazs, rezervei vajadzētu būt 1 000 bāzes punktiem.

                     (22)

                     Lēmumā par procedūras sākšanu bija paustas šaubas arī par to, vai tad, ja aizdevums būtu valsts atbalsts, to varētu uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta b) vai c) apakšpunktu, ņemot vērā noteikumus, kas noteikti Valsts atbalsta pasākumu Kopienas pagaidu shēmā, lai veicinātu piekļuvi finansējumam pašreizējās finanšu un ekonomiskās krīzes apstākļos (11), Kopienas pamatnostādnēs par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (12) vai Kopienas vadlīnijās valsts atbalstam dzelzceļa uzņēmumiem (13).

               3.   Slovākijas piezīmes

                     (23)

                     Slovākijas iestādes apgalvo, ka valsts piešķīra aizdevumu ar tirgus noteikumiem kā piesardzīgs akcionārs, tāpēc tajā nav valsts atbalsta elementu.

                     (24)

                     Pirmkārt, Slovākijas iestādes apgalvo, ka tādā pašā situācijā jebkurš saprātīgs akcionārs būtu piešķīris uzņēmumam aizdevumu. Slovākijas iestādes uzskata, ka var sagaidīt, ka akcionārs būtu piešķīris aizdevumu ar tirgus nosacījumiem, izmantojot procentu likmi atbilstoši zemākajai vērtībai, ko bankas piedāvā aizdevumiem ar līdzīgiem parametriem. Akcionāra interesēs nav piešķirt aizdevumu sava uzņēmuma darbībai ar pārāk lielu procentu likmi, jo tas varētu uzlikt uzņēmumam nesamērīgu slogu, kas attiecīgi varētu likt šaubīties par aizdevuma nolūku, kurš parasti ir novērst uzņēmuma pagaidu ekonomiskās problēmas vai turpmāk attīstīt uzņēmuma darbību. Faktiski akcionārs primāri vēlas, lai uzņēmums gūtu peļņu turpmākajos periodos, un tāpēc tas nav ieinteresēts nopelnīt procentus no aizdevuma, kas piešķirts paša uzņēmumam ar normāliem tirgus nosacījumiem, bet gan atbalstīt uzņēmuma darbību, lai gūtu peļņu, no kuras pēc tam var izmaksāt dividendi.

                     (25)

                     Otrkārt, Slovākijas iestādes apgalvo, ka saskaņā ar uzņēmuma finanšu prognozēm, kas bija pieejamas aizdevuma piešķiršanas laikā, ZSSK Cargo būtu bijis pietiekami daudz brīvu naudas līdzekļu, lai atmaksātu aizdevumu 10 gados. Faktiski, pieņemot lēmumu par aizdevuma piešķiršanu, Slovākijas Republika rūpīgi apsvēra aizdevuma apmēru un nosacījumus tā piešķiršanai ZSSK Cargo, ņemot vērā tirgus un ekonomikas tendences tajā laikā, kā arī pieņēmumus par turpmākajām perspektīvām. Šajā saistībā Slovākijas Republikas rīcībā bija ZSSK Cargo ziņojumi par krīzes pārvarēšanu, kuros ZSSK Cargo sīki izklāstīja pasākumus, ar ko panākt ietaupījumus, kas bija uzņēmuma turpmākās darbības pamata priekšnoteikums, lai uzņēmums nenonāktu grūtībās, kā arī priekšnoteikums iespējai atmaksāt aizdevumu. Piešķirot aizdevumu, Slovākijas Republika izmantoja pieņēmumu, ka, tiklīdz ekonomiskās krīzes negatīvā ietekme tiks novērsta, ekonomika atgūsies, kas arī pozitīvi ietekmēs dzelzceļa kravu pārvadājumu jomu, proti, palielināsies pārvadāto preču apjoms. Slovākijas Republika norāda, ka šie pieņēmumi vēlāk apstiprinājās un ZSSK Cargo reģistrēja pārvadājumu skaita pieaugumu turpmākajos periodos, un tā ekonomiskie rezultāti atkal bija labi, kā arī galu galā tas spēja atmaksāt visu aizdevumu ar procentiem līdz 2015. gadam – agrāk, nekā bija paredzēts aizdevuma līgumā.

                     (26)

                     Slovākijas iestādes arī norādīja, ka ZSSK Cargo spēja samazināt savas parādsaistības 2008. gadā, parāda attiecībai pret pašu kapitālu samazinoties par gandrīz sešiem procentpunktiem līdz 43,9 %. Tās arī apgalvoja, ka ZSSK Cargo nebija nonācis grūtībās un tā procentu likmi bija aprēķinājusi Parādu un likviditātes pārvaldības aģentūra (ARDAL) saskaņā ar paziņojumu par atsauces likmi.

                     (27)

                     Treškārt, Slovākijas iestādes norādīja, ka tās pieņēma lēmumu par aizdevuma noteikumiem, pamatojoties uz piedāvājumiem no trim komercbankām, kurām lūdza iesniegt piedāvājumus aizdevuma piešķiršanai tai pašā apmērā, kā arī uz citiem aizdevumiem, kurus iepriekš bija saņēmis ZSSK Cargo.

                     (28)

                     Sešu mēnešu EURIBOR likme tika izmantota tāpēc, ka to būtu izmantojušas arī komercbankas, kuras piešķir aizdevumus tirgū. Tātad Slovākijas Republika bija ieinteresēta piešķirt aizdevumu ar procentu likmi, kas līdzīga tai, ar kādu ZSSK Cargo būtu varējis aizņemties tirgū tajā laikā, ņemot vērā labvēlīgākos nosacījumus, kurus varētu iegūt tirgū. Tāpēc, tā kā privātbankas bija gatavas piešķirt aizdevumu ZSSK Cargo ar līdzīgiem noteikumiem un viena no bankām raksturoja ZSSK Cargo kā uzticamu un godīgu klientu starp citiem saviem svarīgajiem klientiem, Slovākijas iestādes uzskata, ka tās rīkojās kā privāts tirgus dalībnieks un tāpēc aizdevums nedod finansiālu priekšrocību un tādējādi nenodrošināja ZSSK Cargo labvēlīgāku konkurences pozīciju salīdzinājumā ar tā konkurentiem.

                     (29)

                     Ceturtkārt, attiecībā uz it kā nepierādīto ZSSK Cargo reitingu Slovākijas iestādes uzskata, ka ZSSK Cargo nebija uzņēmums bez kredītvēstures vai reitinga aizdevuma piešķiršanas laikā. ZSSK Cargo bija salīdzinoši laba kredītvēsture laikā, kad tika piešķirta atgūstamā finansiālā palīdzība, un bankas uzskatīja ZSSK Cargo par uzticamu klientu. Tas atainojās arī piedāvājumos, ko komercbankas iesniedza Komisijai. Šie piedāvājumi skaidri parādīja banku gatavību piešķirt ZSSK Cargo aizdevumu ar līdzīgiem nosacījumiem tiem, kādus piedāvāja Slovākijas Republika, un, ņemot vērā ZSSK Cargo kredītvēsturi un uzticamību, neviena banka nelūdza ZSSK Cargo nodrošinājumu un neparedzēja to kā nosacījumu aizdevuma piešķiršanai. Tāpēc pat ZSSK Cargo gadījumā bankas neprasītu oficiālu kredītreitingu, lai piešķirtu aizdevumu parastos tirgus apstākļos, un bankas pašas varēja novērtēt ZSSK Cargo.

                     (30)

                     Visbeidzot, Slovākijas iestādes uzskata, ka, lai gan tad, ja pastāv reāli banku piedāvājumi, nav pamata piemērot alternatīvas (atsauces) metodes, lai noteiktu, vai aizdevums tika piešķirts ar tirgus noteikumiem, arī paziņojuma par atsauces likmi piemērošana liecina, ka aizdevuma noteikumi atbilda atsauces likmēm:

                                 a)

                                 tajā laikā sešu mēnešu EURIBOR likme bija 1,67 %, kas kopā ar izmantoto rezervi (3,2 %) veidoja likmi 4,87 %;

                                 b)

                                 3,2 % rezerve atbilst rezervei, ko piemērotu komercbankas (vidējā rezerve saskaņā ar komercbanku iesniegtajiem indikatīvajiem piedāvājumiem ir 3,35 %).

                     (31)

                        ZSSK Cargo nebija uzņēmums ar augstu vai labu reitingu, un tas nesniedza nodrošinājumu (šādā gadījumā pietiktu ar rezervi 100 bāzes punktu (1 %) apmērā), taču nevar teikt, ka tas bija uzņēmums bez kredītvēstures vai ar reitingu, kam vajadzīga vismaz 400 bāzes punktu liela rezerve. Tā kā tajā laikā ZSSK Cargo varētu būt bijis novērtēts kā uzņēmums ar reitingu, kas ir augstāks par labu, un mazu nodrošinājumu, bet ar kredītvēsturi, kas liecina par spēju izpildīt saistības, Slovākijas iestādes uzskata, ka bija pamatoti noteikt rezervi atbilstīgi paziņojumā par atsauces likmi paredzētajai metodikai no 100 līdz 220 bāzes punktiem, kas atbilst metodei, ko izmantoja Slovākijas Republika šajā gadījumā, lai gan par aprēķina bāzi tika izmantota sešu mēnešu EURIBOR likme.

                     (32)

                     Šajā saistībā jānorāda, ka tajā laikā bankas noteica procentu likmes, izmantojot sešu mēnešu EURIBOR likmi ar aptuveni 3 % lielu rezervi, t. i., procentu likmes, kas līdzīgas aizdevuma noteikumiem. Procentu likme tika noteikta, pamatojoties uz tirgus nosacījumu novērtējumu, tostarp indikatīvajiem piedāvājumiem, ko iesniedza komercbankas, t. i., kas atainoja tirgus nosacījumus, un pamatojoties uz salīdzinājumu ar procentu likmi, ar kuru valsts aizņēmās (1,5 % gadā) un pie kuras, ņemot vērā ZSSK Cargo kredītrisku, tika pieskaitīta kredīta rezerve 1,7 % gadā, kas kopā veidoja rezervi 3,2 % gadā. Tādējādi procentu likme tika noteikta atbilstīgi tirgus nosacījumiem tajā laikā, proti, sešu mēnešu EURIBOR + rezerve 3,2 % gadā.

                     (33)

                     Secinājums ir tāds, ka Slovākijas Republika uzskata, ka tā rīkojās saskaņā ar privāta ieguldītāja principu tirgus ekonomikā un tāpēc aizdevums neradīja priekšrocību ZSSK Cargo.

               4.   Valsts atbalsta esības novērtējums

                     (34)

                     Saskaņā ar LESD 107. panta 1. punktu “ar kopējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm”.

                     (35)

                     Tāpēc, lai pasākumu varētu klasificēt par atbalstu šā noteikuma nozīmē, ir jābūt izpildītiem visiem šādiem nosacījumiem: i) pasākums ir piedēvējams valstij un finansēts ar valsts līdzekļiem, ii) tas dod atbalsta saņēmējam priekšrocību, iii) šī priekšrocība ir selektīva un iv) pasākums rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus un iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm. LESD 107. panta 1. punktā paredzētie kritēriji ir kumulatīvi, tāpēc šajā gadījumā ir atbilstoši ierobežot novērtējumu līdz jautājumam, vai aizdevums deva ZSSK Cargo (selektīvu) priekšrocību.

               4.1.   Tiesiskais regulējums, saskaņā ar kuru novērtē, vai pastāv ekonomiska priekšrocība salīdzinājumā ar tirgus nosacījumiem

                     (36)

                     Tiesa uzskata, ka tirgus ieguldītāja kritērija piemērošana, kas ļauj novērtēt, vai (valsts) uzņēmumam ir dota nepamatota ekonomiska priekšrocība, ir atkarīga no tā, vai valsts rīkojas kā akcionārs vai valsts iestāde. Dalībvalstij ir nepārprotami jānosaka, ka tā rīkojās kā ieguldītājs nolūkā gūt peļņu, un jāpamato šāds apgalvojums ar objektīviem un pārbaudāmiem elementiem. Šiem elementiem ir jābūt no tā paša laika, kad tika pieņemts lēmums īstenot pasākumu, un jāpierāda, ka lēmuma pamatā bija ekonomiski vērtējumi, kas līdzīgi tiem, kādus būtu veicis tirgus ieguldītājs, lai noteiktu ieguldījuma ienesīgumu (14). Ir jānovērtē gan atbalsta esība, gan apmērs, ņemot vērā situāciju aizdevuma piešķiršanas brīdī (15).

                     (37)

                     Tirgus ieguldītāja rīcībai, ar ko jāsalīdzina valsts ieguldītāja intervence, nav jābūt tāda parasta ieguldītāja rīcībai, kas piešķir kapitālu nolūkā gūt peļņu salīdzinoši īsā termiņā. Tomēr šai rīcībai ir jābūt vismaz tādai, kas piemīt privātai pārvaldītājsabiedrībai vai privātai uzņēmumu grupai, kura savā darbībā īsteno strukturālu – vispārēju vai nozares – politiku un ievēro ilgāka termiņa rentabilitātes perspektīvas (16).

                     (38)

                     Šajā gadījumā Slovākijas Republika apgalvo, ka, piešķirot aizdevumu, tā rīkojās kā piesardzīgs akcionārs, un ir iesniegusi pierādījumus, kuri tai bija pieejami un kurus tā ņēma vērā pirms aizdevuma piešķiršanas (skatīt 3. iedaļu). Var secināt, ka, pamatojoties uz šiem pierādījumiem, Komisijai ir jāpārbauda selektīvas ekonomiskās priekšrocības esība. Jo īpaši tas, vai līdzīgos apstākļos, pamatojoties uz pieejamo un pārbaudīto informāciju, tirgus ieguldītājs situācijā, kas ir pēc iespējas līdzīgāka tai, kurā atradās Slovākijas Republika, kuru pārstāv kompetentā Transporta, pasta un telekomunikāciju ministrija, varētu būt piešķīris finansējumu ZSSK Cargo ilgtermiņa aizdevuma veidā ar tādiem nosacījumiem, ar kādiem aizdevums tika piešķirts (17).

                     (39)

                     Lai varētu veikt pārbaudi, jānovērtē, vai aizdevuma, ko Slovākijas Republika piešķīra ZSSK Cargo, noteikumi radīja selektīvu ekonomisku priekšrocību saņēmējam, proti, vai nosacījumi bija tādi, kādus ZSSK Cargo nebūtu ieguvis tirgū. Šajā saistībā Komisijai ir jo īpaši jāņem vērā ZSSK Cargo finansiālā situācija un notikumu prognozes aizdevuma piešķiršanas laikā, Slovākijas Republikas kā akcionāra pozīcija un aizdevuma piešķiršanas nosacījumi.

                     (40)

                     Tāpēc atbilstoši būtu pārbaudīt, vai 2009. gada martā tirgus dalībnieks Slovākijas Republikas vietā būtu piešķīris aizdevumu ar tādiem pašiem noteikumiem. Novērtējumā attiecīgais dalībnieks ir nevis komercbanka ar mazu vai nekādu kredītattiecību vēsturi, kas piešķir komerciālu aizdevumu, bet gan tirgus ieguldītājs, kas ir vienīgais ZSSK Cargo akcionārs un piešķir aizdevumu, lai tā kontrolētais uzņēmums varētu segt savas darbības izmaksas pēc strauja un neparedzēta darbības un ieņēmumu samazinājuma.

                     (41)

                     Šajā pārbaudē tikai tas vien, ka ZSSK Cargo varēja pilnīgi atmaksāt aizdevumu jau 2015. gadā – četrus gadus pirms sākotnējā termiņa – un pēc tam reģistrēja peļņu no pamatdarbības, neļauj secināt, ka tirgus aizdevējs Transporta, pasta un telekomunikāciju ministrijas vietā arī būtu piešķīris aizdevumu ar pamatotu pārliecību, ka tas tiks atmaksāts. Aizdevuma pirmstermiņa atmaksa apstiprina ex post tikai to, ka novērtējums, ko valsts akcionārs/kreditors veica, pamatojoties uz informāciju, kura bija pieejama un pārbaudīta pirms aizdevuma piešķiršanas, bija pareizs, un tas nav izšķirošs pamats secinājumam, ka cits dalībnieks arī būtu piešķīris tādu aizdevumu.

               4.2.
               ZSSK Cargo piešķirtā aizdevuma novērtējums

                     (42)

                     Pirmkārt, lietā iesniegtie pierādījumi liecina, ka trīs komercbankas indikatīvi piedāvāja ZSSK Cargo aizdevumu tādā pašā apjomā (166 miljoni EUR) un ar tādu pašu atmaksas periodu (10 gadi) ar procentu likmi, kas vienāda ar sešu mēnešu EURIBOR plus attiecīgi 295 b. p. ([1. komercbanka]), 285–300 b. p. ([2. komercbanka]) vai 425 b. p. ([3. komercbanka]), bez jebkāda konkrēta nodrošinājuma. Tādējādi divas komercbankas bija gatavas piedāvāt ZSSK Cargo pat zemāku procentu likmes rezervi par to, ko noteica Slovākijas Republika, proti, 320 b. p. Slovākijas Republika zināja par šiem indikatīvajiem piedāvājumiem un izskatīja tos, lai noteiktu attiecīgā aizdevuma procentu likmi (skatīt 18. un 27. apsvērumu). Tātad valsts aizdevumam piemērotā procentu likme tika noteikta tā, lai saņemtu atlīdzību, kas bija pietiekama privātiem tirgus aizdevējiem, un atbilstīgi tai.

                     (43)

                     Tas, ka aizdevumam tika noteikts divus gadus ilgs aizdevuma pamatsummas atmaksas termiņa pagarinājums, kas vēlāk tika pagarināts vēl par 18 mēnešiem, visticamāk, nevarēja būtiski ietekmēt aizdevuma noteikumu novērtējumu. Tā kā procenti par atlikušo summu tika maksāti reizi sešos mēnešos kopš aizdevuma perioda sākuma, pamatsummas atliktās atmaksas sniegto ieguvumu atsvēra lielāki procentu maksājumi.

                     (44)

                     Turklāt indikatīvie piedāvājumi arī liecina, ka sešu mēnešu EURIBOR likmes izmantošana bija privātbanku standarta prakse un tāpēc atbilda tirgus nosacījumiem. Visas šīs bankas zināja par ZSSK Cargo, pamatojoties uz iepriekšējos gados piešķirtajiem aizdevumiem, un [1. komercbanka] savā piedāvājumā pat skaidri norādīja, ka ZSSK Cargo ir uzticams un uzticības cienīgs partneris. Pretstatā tam, kā bija norādīts sākotnējā nostājā lēmumā par procedūras sākšanu, papildus šiem piedāvājumiem ZSSK Cargo bija kredītvēsture ar šīm trim un arī citām komercbankām.

                     (45)

                     Visbeidzot, arī aizdevumam piemērotās 320 b. p. procentu rezerves salīdzinājums ar CDS likmēm aizdevuma piešķiršanas laikā, kā norādīts 19. apsvērumā, parāda, ka procentu rezerve ietilpst to faktisko tirgus likmju robežās, kas 2009. gada martā tika piemērotas uzņēmumiem ar tādu pašu reitingu, kāds bija ZSSK Cargo. Citiem vārdiem sakot, salīdzinājums ar CDS likmēm neapstiprina lēmumā par procedūras sākšanu paustās šaubas. Izrietošais secinājums ir tāds, ka nav pierādīts, ka faktiski piemērotā procentu likme būtu devusi ZSSK Cargo nepamatotu priekšrocību salīdzinājumā ar tirgus nosacījumiem.

                     (46)

                     Tādējādi visi pieejamie pierādījumi liecina, ka ZSSK Cargo, visticamāk, būtu varējis saņemt finansējumu ar līdzīgiem noteikumiem arī no privātiem komerciāliem aizdevējiem, un tiek kliedētas lēmumā par procedūras sākšanu paustās bažas. Turklāt šādi tirgus dalībnieki pretstatā valstij nevarēja ar piedāvātajiem nosacījumiem kā akcionāri atgūt ieņēmumus, kurus no aizdevumiem hipotētiski varēja negūt un kuri sākotnēji šķita mazi.

                     (47)

                     Otrkārt, atbilstīgi lietā savāktajiem pierādījumiem laikā, kad tika piešķirts aizdevums, ZSSK Cargo nebija grūtībās nonācis uzņēmums saskaņā ar abiem kvantitatīvajiem kritērijiem, kas noteikti 2004. gada Kopienas pamatnostādnēs par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (10. punkts). Proti, tajā laikā ZSSK Cargo nebija zaudējis vairāk nekā pusi sava statūtkapitāla, tostarp vienu ceturtdaļu pēdējos 12 mēnešos, un tas neatbilda iekšzemes maksātnespējas procesa kritērijiem. Turklāt, lai gan 2009. gadā uzņēmumam akūti trūka likviditātes, diez vai arī saskaņā ar šo pamatnostādņu kritērijiem, kas nav kvantitatīvi (11. punkts, piemēram, parāda pieaugums, krītoša vai nulles aktīvu vērtība, jaudas pārpalikums), ZSSK Cargo varētu uzskatīt par grūtībās nonākušu uzņēmumu.

                     (48)

                     Patiesībā 2008. gadā ZSSK Cargo reģistrēja nelielu pelņu un uzkrātie zaudējumi no iepriekšējiem gadiem (2008. gada 31. decembrī 1,452 miljardi SKK (42,2 miljoni EUR)) aizvien bija diezgan mazi salīdzinājumā ar kopējo pašu kapitālu vairāk nekā 13 miljardu SKK (377,5 miljonu EUR) apmērā. Pat būtiskie zaudējumi, kas pēc tam tika reģistrēti par visu 2009. gadu, nesamazināja uzņēmuma parakstīto akciju kapitālu vairāk par pusi. Turklāt ZSSK Cargo parādsaistības 2009. gada sākumā bija diezgan nelielas, parāda attiecībai pret pašu kapitālu sasniedzot 0,44. Salīdzinājumam 2014. gada Pamatnostādnēs par valsts atbalstu grūtībās nonākušu nefinanšu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (kas nav attiecināmas uz šo gadījumu) noteiktā attiecība, pēc kuras nosaka, ka uzņēmums ir nonācis grūtībās īpašu noteikumu par atbalsta piešķiršanu grūtībās nonākušiem uzņēmumiem nozīmē, ir 7,5, kas ir 17 reizes lielāka vērtība.

                     (49)

                     Laikā, kad tika piešķirts aizdevums, ZSSK Cargo reitings bija augstāks par CCC, ko piemēro grūtībās nonākušiem uzņēmumiem saskaņā ar 2008. gada paziņojumu par atsauces vērtību, uz kura pamata lēmumā par procedūras sākšanu tika provizoriski norādīts, ka faktiski noteiktā procentu likme bija nepamatoti zema. Gluži pretēji – pieejamie pierādījumi liecina, ka ZSSK Cargo būtu novērtēts ar reitingu BB, tādējādi ļaujot tam piekļūt finansējumam lētāk nekā grūtībās nonākušiem uzņēmumiem. Turklāt vērā ņemamā 80 b. p. starpība starp pārbaudāmā valsts aizdevuma 320 b. p. procentu rezervi un 400 b. p. tirgus rezerves aizstājējvērtību, kas noteikta uzņēmumiem ar BB reitingu un mazu nodrošinājumu saskaņā ar 2008. gada paziņojumu par atsauces likmi, ir daudz mazāka par 140 b. p. starpību starp lietā uzrādītajām aizdevuma procentu likmēm, ko komercbankas faktiski piedāvāja ZSSK Cargo.

                     (50)

                     Var secināt, ka pretēji lēmumā par oficiālās procedūras sākšanu sākotnēji paustajam uzskatam starpība starp valsts aizdevuma procentu likmi un 2008. gada paziņojumā par atsauces likmi paredzēto tirgus likmes aizstājējvērtību neliecina par to, ka procentu likme būtu bijusi noteikta neatbilstoši tirgus nosacījumiem.

                     (51)

                     Treškārt, ir jāņem vērā tas, ka valstij piederēja (un aizvien pieder) 100 % ZSSK Cargo akciju. Valsts ekonomiskie apsvērumi par paredzamo peļņu no aizdevuma neaprobežojas tikai ar gaidāmajiem procentu likmes maksājumiem, kā tas ir komercbanku gadījumā, bet noteikti ir jāņem vērā arī tas, ka aizdevums uzlabotu ZSSK Cargo spēju gūt peļņu nākotnē un tādējādi palielināt – vai saglabāt – valstij piederošo akciju vērtību. Patiesi, viens no 2009. gada ziņojumā skaidri norādītajiem finansēšanas mērķiem bija palīdzēt ZSSK Cargo pārvarēt ekonomikas krīzi un pārstrukturēties, lai gūtu peļņu ilgtermiņā, ko, kā norādīts tajā pašā ziņojumā, ZSSK Cargo bija spējīgs sasniegt.

                     (52)

                     Faktiski aizdevuma piešķiršana bija viena no daudzām savstarpēji papildinošām darbībām un pasākumiem, kas paredzēti ilgtermiņa risinājuma nodrošināšanai 16. apsvērumā izklāstītajai ZSSK Cargo finansiālajai situācijai un kas ietver i) izmaksu samazināšanas pasākumus, ii) darbinieku pagaidu atlaišanu un iii) darbinieku skaita ilgtermiņa optimizēšanu un turpmāku ZSSK Cargo darbību pārstrukturēšanu. Piesardzīgs tirgus dalībnieks arī būtu atbalstījis uzņēmuma, kuru tas pilnīgi kontrolē, pārstrukturizāciju, jo bija reāla perspektīva uzlabot tā situāciju. Patiesi, 2009. gada februāra ziņojumā, ko sagatavoja un pārbaudīja Slovākijas iestādes pirms aizdevuma piešķiršanas, bija norādīts, ka valsts pienācīgi pārbaudīja ZSSK Cargo nākotnes attīstības perspektīvas, tostarp tā spēju radīt naudas plūsmas, kas bija vajadzīgas aizdevuma apkalpošanai un atmaksai, tāpat kā to būtu pārbaudījis piesardzīgs tirgus ieguldītājs vai aizdevējs. Faktiski, pamatojoties uz perspektīvām un pieejamo informāciju, valsts akcionārs izvēlējās piešķirt pilnīgi atmaksājamu aizdevumu, kaut arī ar saprātīgu termiņa pagarinājumu, nevis citus alternatīvus finanšu instrumentus, piemēram, (neatmaksājamu) pašu kapitālu vai pašu kapitālā pārvēršamu parādu, vai citu hibrīdfinansējumu, kas būtu varējis liecināt par uzskatu, ka ZSSK Cargo būs grūtības atmaksāt.

                     (53)

                     Slovākijas Republikas iesniegtie objektīvie un pārbaudāmie pierādījumi liecina, ka, līdzīgi kā rīkojās citi privātie akcionāri finanšu un ekonomikas krīzē, kas sākās 2008. gadā, Transporta, pasta un telekomunikāciju ministrija, piešķirot pārbaudāmo aizdevumu, vēlējās rīkoties un faktiski rīkojās kā akcionārs, lai saglabātu potenciāli vērtīgas akcijas, turpinot ZSSK Cargo darbību sarežģītā komerciālā vidē, kurai bija raksturīgi strauji kravas apjomu kritumi, un atbalstīja uzņēmuma darbības turpināšanos, dodot iespēju tam pārstrukturēties, ko uzņēmums galu galā arī izdarīja.

               4.3.   Secinājumi

                     (54)

                        ZSSK Cargo piešķirtā valsts aizdevuma nosacījumi atbilda tirgus nosacījumiem, un šādu aizdevumu būtu piešķīris arī tirgus ekonomikas dalībnieks. Var secināt, ka attiecīgo aizdevumu nevar uzskatīt par tādu, kas sniedza (selektīvu) priekšrocību ZSSK Cargo. Tā kā LESD 107. panta 1. punkta nosacījumi ir kumulatīvi, nav jāvērtē, vai aizdevums tika piešķirts no valsts līdzekļiem, radīja vai draudēja radīt konkurences izkropļojumus un iespaidoja tirdzniecību starp dalībvalstīm. Vēl jo vairāk nav jāvērtē, vai attiecīgo aizdevumu var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta b) vai c) apakšpunktu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Aizdevums 165 969 594,37 EUR apmērā, ko Slovākijas Republika piešķīra Železničná Spoločnosť Cargo Slovakia, a.s., nav valsts atbalsts Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 1. punkta nozīmē.

            2. pants
            Šis lēmums ir adresēts Slovākijas Republikai.

            Briselē, 2018. gada 20. jūlijā

                  Komisijas vārdā –

               Margrethe VESTAGER

                  Komisijas locekle

            (1)  OV C 117, 6.5.2010., 13. lpp.

            (2)  Līguma pamatā ir 2004. gada 23. septembra Likums Nr. 523/2004 par valsts pārvaldes budžeta noteikumiem un atsevišķu likumu grozījumiem un papildinājumiem un grozītais Likums Nr. 278/1993 Coll. par valsts īpašuma pārvaldību.

            (3)  ARDAL tika izveidota kā budžeta organizācija, kas saistīta ar valsts budžetu ar Slovākijas Republikas Finanšu ministrijas budžeta nodaļas starpniecību saskaņā ar 14. pantu Likumā Nr. 291/2002 Coll. par Valsts kasi un par izmaiņām un grozījumiem dažos likumos un saskaņā ar Likumu Nr. 389/2002 Coll. par valsts parādu un valsts garantijām. Aģentūras darbības mērķis un nolūks ir “nodrošināt likviditāti un piekļuvi tirgum nolūkā finansēt valsts vajadzības pārredzamā, piesardzīgā un izmaksu ziņā efektīvā veidā un vienlaikus laika gaitā samazināt parāda apkalpošanas izmaksas ar nosacījumu, ka parāda portfelim piemītošie riski paliek pieļaujamā līmenī” (http://www.ardal.sk/index.php?page=1).

            (4)  Padomes 1991. gada 29. jūlija Direktīva 91/440/EEK par Kopienas dzelzceļa attīstību (OV L 237, 24.8.1991., 25. lpp.).

            (5)  2005.–2008. gada ziņojumi ir publicēti ZSSK Cargo tīmekļa vietnē:
         http://www.zscargo.sk/en/public/press/annual-report/.

            (6)  Valūtas maiņas kurss: 1 EUR = 37,88 SKK, publicēts OV C 336, 31.12.2005., 1. lpp.

            (7)  Valūtas maiņas kurss: 1 EUR = 34,435 SKK, publicēts OV C 332, 30.12.2006., 1. lpp.

            (8)  Konfidenciāla informācija.

            (9)  S&P Capital IQ Platform datubāze https://www.capitaliq.com. CDS ir finanšu mijmaiņas nolīgums, kurā CDS pārdevējs apņemas izmaksāt kompensāciju pircējam (parasti – atsauces aizdevuma kreditoram), ja aizdevuma saistības netiks izpildītas (ja debitors tās neizpildīs). Citiem vārdiem sakot, CDS pārdevējs apdrošina pircēju pret atsauces aizdevuma saistību neizpildi. Šis instruments kā tāds ir ļoti piemērots, lai gūtu priekšstatu par to, kādu riska prēmiju/garantijas maksu pieprasītu tirgus dalībnieks, lai nodrošinātos pret aizdevuma saistību nepildīšanas risku.

            (10)  Komisijas paziņojums par atsauces likmes un diskonta likmes noteikšanas metodes pārskatīšanu (OV C 14, 19.1.2008., 6. lpp.).

            (11)  OV C 83, 7.4.2009., 1. lpp.

            (12)  OV C 244, 1.10.2004., 2. lpp.

            (13)  OV C 184, 22.7.2008., 13. lpp.

            (14)  Lieta C-124/10 P Komisija/EDF, EU:C:2012:318, 81. līdz 84. punkts.

            (15)  Lieta T-318/00 Freistaat Thüringen/Komisija, EU:T:2005:363, 125. punkts.

            (16)  Lieta C-305/89 Itālijas Republika/Komisija, EU:C:1991:142, 20. punkts.

            (17)  Apvienotās lietas C-278/92, C-279/92 un C-280/92 Spānijas Karaliste/Komisija, 21. punkts.
         EU:C:1994:325.


title: Padomes Lēmums (ES) 2019/1814 (2019. gada 24. oktobris), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli un locekļa aizstājēju, ko izvirzījusi Spānijas Karaliste

text:
                  30.10.2019

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 278/10

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2019/1814
         (2019. gada 24. oktobris),
         ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli un locekļa aizstājēju, ko izvirzījusi Spānijas Karaliste
         EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 305. pantu,
         ņemot vērā Spānijas valdības priekšlikumu,
         tā kā:

                     (1)

                     Padome 2015. gada 26. janvārī, 2015. gada 5. februārī un 2015. gada 23. jūnijā pieņēma Lēmumus (ES) 2015/116 (1), (ES) 2015/190 (2) un (ES) 2015/994 (3), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus. 2015. gada 18. septembrī ar Padomes Lēmumu (ES) 2015/1571 (4)
                        Pedro SANZ ALONSO kungu locekļa amatā aizstāja José Ignacio CENICEROS GONZÁLEZ kungs. 2015. gada 1. oktobrī ar Padomes Lēmumu (ES) 2015/1774 (5)
                        Emilio DEL RÍO SANZ kungu locekļa aizstājēja amatā aizstāja Begoña MARTÍNEZ ARREGUI kundze.

                     (2)

                     Pēc José Ignacio CENICEROS GONZÁLEZ kunga pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa vieta.

                     (3)

                     Pēc Begoña MARTÍNEZ ARREGUI kundzes pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa aizstājēja vieta,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Ar šo uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2020. gada 25. janvārim, Reģionu komitejā tiek iecelts/iecelta:

                        a)

                        par locekli:

                                    —

                                       Concepción ANDREU RODRÍGUEZ kundze, Presidenta de la Comunidad Autónoma de La Rioja;

                        b)

                        par locekļa aizstājēju:

                                    —

                                       Francisco Celso GONZÁLEZ GONZÁLEZ kungs, Consejero de Hacienda de la Comunidad Autónoma de La Rioja.

            2. pants
            Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

            Luksemburgā, 2019. gada 24. oktobrī

                  Padomes vārdā –

                  priekšsēdētāja

                  A.-K. PEKONEN

            (1)  Padomes Lēmums (ES) 2015/116 (2015. gada 26. janvāris), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus (OV L 20, 27.1.2015., 42. lpp.).

            (2)  Padomes Lēmums (ES) 2015/190 (2015. gada 5. februāris), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus (OV L 31, 7.2.2015., 25. lpp.).

            (3)  Padomes Lēmums (ES) 2015/994 (2015. gada 23. jūnijs), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus (OV L 159, 25.6.2015., 70. lpp.).

            (4)  Padomes Lēmums (ES) 2015/1571 (2015. gada 18. septembris), ar ko ieceļ divus Reģionu komitejas locekļus no Spānijas (OV L 245, 22.9.2015., 8. lpp.).

            (5)  Padomes Lēmums (ES) 2015/1774 (2015. gada 1. oktobris), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekļa aizstājēju no Spānijas (OV L 258, 3.10.2015., 10. lpp.).


title: Padomes Lēmums (ES) 2019/1815 (2019. gada 24. oktobris), ar ko ieceļ divus Reģionu komitejas locekļus un trīs locekļu aizstājējus, ko izvirzījusi Slovēnijas Republika

text:
                  30.10.2019

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 278/12

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2019/1815
         (2019. gada 24. oktobris),
         ar ko ieceļ divus Reģionu komitejas locekļus un trīs locekļu aizstājējus, ko izvirzījusi Slovēnijas Republika
         EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 305. pantu,
         ņemot vērā Slovēnijas valdības priekšlikumu,
         tā kā:

                     (1)

                     Padome 2015. gada 26. janvārī, 2015. gada 5. februārī un 2015. gada 23. jūnijā pieņēma Lēmumus (ES) 2015/116 (1), (ES) 2015/190 (2) un (ES) 2015/994 (3), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus.

                     (2)

                     Pēc Peter BOSSMAN kunga un Andreja POTOČNIK kundzes pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojušās divas Reģionu komitejas locekļu vietas.

                     (3)

                     Pēc Mojca ČEMAS STJEPANOVIČ kundzes, Tanja VINDIŠ FURMAN kundzes un Miran SENČAR kunga pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojušās trīs Reģionu komitejas locekļu aizstājēju vietas,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Ar šo uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2020. gada 25. janvārim, Reģionu komitejā tiek iecelti:

                        a)

                        par locekļiem:

                                    —

                                       Gregor MACEDONI kungs, župan Mestne občine Novo mesto,

                                    —

                                       Nuška GAJŠEK kundze, županja Mestne občine Ptuj;

                        b)

                        par locekļu aizstājējiem:

                                    —

                                       Aleksander Saša ARESNOVIČ kungs, župan Mestne občine Maribor,

                                    —

                                       Breda ARNŠEK kundze, podžupanja Mestne občine Celje,

                                    —

                                       Vlasta KRMELJ kundze, županja Občine Selnica ob Dravi.

            2. pants
            Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

            Luksemburgā, 2019. gada 24. oktobrī

                  Padomes vārdā –

                  priekšsēdētāja

               A.-K. PEKONEN

            (1)  Padomes Lēmums (ES) 2015/116 (2015. gada 26. janvāris), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus (OV L 20, 27.1.2015., 42. lpp.).

            (2)  Padomes Lēmums (ES) 2015/190 (2015. gada 5. februāris), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus (OV L 31, 7.2.2015., 25. lpp.).

            (3)  Padomes Lēmums (ES) 2015/994 (2015. gada 23. jūnijs), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus (OV L 159, 25.6.2015., 70. lpp.).


title: Padomes Lēmums (ES) 2019/1816 (2019. gada 24. oktobris), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli un locekļa aizstājēju, ko izvirzījusi Portugāles Republika

text:
                  30.10.2019

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 278/13

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2019/1816
         (2019. gada 24. oktobris),
         ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli un locekļa aizstājēju, ko izvirzījusi Portugāles Republika
         EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 305. pantu,
         ņemot vērā Portugāles valdības priekšlikumu,
         tā kā:

                     (1)

                     Padome 2015. gada 26. janvārī, 2015. gada 5. februārī un 2015. gada 23. jūnijā pieņēma Lēmumus (ES) 2015/116 (1), (ES) 2015/190 (2) un (ES) 2015/994 (3), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus. 2018. gada 6. novembrī ar Padomes Lēmumu (ES) 2018/1666 (4)
                        Francisco LOPES kungu locekļa aizstājēja amatā aizstāja Hélder António GUERRA DE SOUSA SILVA kungs.

                     (2)

                     Pēc Álvaro DOS SANTOS AMARO kunga pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa vieta.

                     (3)

                     Pēc Hélder António GUERRA DE SOUSA SILVA kunga iecelšanas Reģionu komitejas locekļa amatā ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa aizstājēja vieta,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Ar šo uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2020. gada 25. janvārim, Reģionu komitejā tiek iecelti:

                        a)

                        par locekli:

                                    —

                                       Hélder António GUERRA DE SOUSA SILVA kungs, Presidente da Câmara de Mafra;

                        b)

                        par locekļa aizstājēju:

                                    —

                                       Carlos André Teles Paulo DE CARVALHO kungs, Presidente da Câmara de Tabuaço.

            2. pants
            Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

            Luksemburgā, 2019. gada 24. oktobrī

                  Padomes vārdā –

                  priekšsēdētāja

               A.-K. PEKONEN

            (1)  Padomes Lēmums (ES) 2015/116 (2015. gada 26. janvāris), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus (OV L 20, 27.1.2015., 42. lpp.).

            (2)  Padomes Lēmums (ES) 2015/190 (2015. gada 5. februāris), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus (OV L 31, 7.2.2015., 25. lpp.).

            (3)  Padomes Lēmums (ES) 2015/994 (2015. gada 23. jūnijs), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus (OV L 159, 25.6.2015., 70. lpp.).

            (4)  Padomes Lēmums (ES) 2018/1666 (2018. gada 6. novembris), ar ko ieceļ divus Reģionu komitejas locekļus un piecus locekļu aizstājējus, ko izvirzījusi Portugāles Republika (OV L 278, 8.11.2018., 24. lpp.).


title: Eiropadomes Lēmums (ES) 2019/1810, kas pieņemts, vienojoties ar Apvienoto Karalisti (2019. gada 29. oktobris), ar ko pagarina laikposmu saskaņā ar LES 50. panta 3. punktu

text:
                  30.10.2019

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  LI 278/1

         EIROPADOMES LĒMUMS (ES) 2019/1810,
         kas pieņemts, vienojoties ar Apvienoto Karalisti
         (2019. gada 29. oktobris),
         ar ko pagarina laikposmu saskaņā ar LES 50. panta 3. punktu
         EIROPADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 50. panta 3. punktu,
         tā kā:

                     (1)

                     Apvienotā Karaliste 2017. gada 29. martā Eiropadomei paziņoja par nodomu izstāties no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas (“Euratom”) saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 50. pantu, kas Euratom piemērojams atbilstoši Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pantam.

                     (2)

                     Saskaņā ar LES 50. pantu Eiropas Savienība risināja sarunas ar Apvienoto Karalisti par līgumu, nosakot tās izstāšanās kārtību un ņemot vērā tās turpmākās attiecības ar Savienību.

                     (3)

                     2018. gada 25. novembrī Eiropadome atbalstīja projektu Līgumam par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas (“Izstāšanās līgums”) un apstiprināja Politisko deklarāciju, kurā izklāstīts satvars turpmākajām attiecībām starp Eiropas Savienību un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti (“Politiskā deklarācija”). 2019. gada 11. janvārī Padome pieņēma Lēmumu (ES) 2019/274 (1) par Izstāšanās līguma parakstīšanu (2).

                     (4)

                     Saskaņā ar LES 50. panta 3. punktu Līgumi valstij, kura izstājas, vairs nav saistoši no dienas, kad stājas spēkā Izstāšanās līgums, vai, ja tāds nav noslēgts, divus gadus pēc paziņojuma, ja vien Eiropadome, vienojoties ar attiecīgo dalībvalsti, vienprātīgi nenolemj šo laikposmu pagarināt.

                     (5)

                     Eiropadome, vienojoties ar Apvienoto Karalisti, pieņēma Lēmumu (ES) 2019/476 (3), ar kuru LES 50. panta 3. punktā paredzēto laikposmu sākotnēji nolēma pagarināt līdz 2019. gada 12. aprīlim. Pēc tam ar Eiropadomes Lēmumu (ES) 2019/584 (4), kas pieņemts, vienojoties ar Apvienoto Karalisti, minētais laikposms tika pagarināts vēlreiz – līdz 2019. gada 31. oktobrim.

                     (6)

                     Pēc 2019. gada septembrī un oktobrī notikušajām sarunām starp Savienības un Apvienotās Karalistes sarunvedējiem tika panākta vienošanās par Izstāšanās līgumā iekļautā protokola par Īriju/Ziemeļīriju pārskatīto tekstu un par nepieciešamajiem tehniskajiem pielāgojumiem minētā līguma 184. un 185. pantā. Eiropadome 2019. gada 17. oktobrī apstiprināja grozīto Izstāšanās līgumu un apstiprināja Politiskās deklarācijas pārskatīto tekstu. 2019. gada 21. oktobrī Padome pieņēma Lēmumu (ES) 2019/1750, ar ko groza Lēmumu (ES) 2019/274 (5) par Izstāšanās līguma parakstīšanu.

                     (7)

                     Apvienotā Karaliste 2019. gada 19. oktobrī iesniedza lūgumu pagarināt LES 50. panta 3. punktā paredzēto laikposmu līdz 2020. gada 31. janvārim. Lūgumā teikts – ja puses spēs ratificēt Izstāšanās līgumu pirms 2020. gada 31. janvāra, valdība ierosina, ka minētais laikposms būtu jābeidz agrāk.

                     (8)

                     Apvienotās Karalistes valdība ieviesa nepieciešamos tiesību aktus, lai varētu ratificēt Izstāšanās līgumu. 2019. gada 21. oktobrī Eiropas Savienības Padome apstiprināja projektu Padomes Lēmumam par to, lai noslēgtu Izstāšanās līgumu, un to nosūtīja Eiropas Parlamentam, lai saņemtu tā piekrišanu. Savienība un Apvienotā Karaliste vēl nav pabeigušas iekšējās procedūras, kas vajadzīgas Izstāšanās līguma ratificēšanai. Pašlaik Apvienotajā Karalistē notiek diskusijas par to, kā atrisināt ratifikācijas jautājumu, un Apvienotās Karalistes premjerministrs ir atbalstījis vispārēju vēlēšanu rīkošanu.

                     (9)

                     Lai ļautu pabeigt Izstāšanās līguma ratificēšanu, Eiropadome piekrīt vēlreizējam pagarinājumam līdz 2020. gada 31. janvārim.

                     (10)

                     Eiropadome atgādina, ka saskaņā ar LES 50. panta 3. punktu Izstāšanās līgums var stāties spēkā agrākā datumā, ja puses savas attiecīgās ratifikācijas procedūras pabeidz pirms LES 50. panta 3. punktā paredzētā laikposma beigām. Līdz ar to vajadzētu būt tā, ka izstāšanās notiek tā mēneša pirmajā dienā, kas seko pēc ratifikācijas procedūru pabeigšanas, vai 2020. gada 1. februārī, atkarībā no tā, kas iestājas agrāk.

                     (11)

                     Nevar pieļaut, ka šis papildu pagarinājums apdraud Savienības un tās iestāžu normālu darbību. Turklāt tā sekas būs tādas, ka Apvienotā Karaliste līdz jaunajai izstāšanās dienai joprojām būs dalībvalsts ar pilnām tiesībām un pienākumiem saskaņā ar LES 50. pantu, tostarp ar pienākumu izvirzīt kandidātu iecelšanai par Komisijas locekli. Tiek atgādināts, ka Apvienotajai Karalistei ir tiesības jebkurā laikā atsaukt savu paziņojumu. Eiropadome atgādina Apvienotās Karalistes apņemšanos konstruktīvi un atbildīgi rīkoties visā pagarinājuma laikposmā saskaņā ar lojālas sadarbības pienākumu un sagaida, ka Apvienotā Karaliste šo apņemšanos un Līgumā noteikto pienākumu izpildīs veidā, kas atspoguļo tās kā dalībvalsts, kura izstājas, stāvokli. Šajā nolūkā Apvienotā Karaliste sekmē Savienības uzdevumu izpildi un atturas no jebkādiem pasākumiem, kas varētu apdraudēt Savienības mērķu sasniegšanu, jo īpaši tad, kad Apvienotā Karaliste piedalās Savienības lēmumu pieņemšanas procesos.

                     (12)

                     Pašreizējo pilnvaru termiņš Savienības iestāžu, struktūru, biroju un aģentūru locekļiem, kuri izvirzīti, iecelti vai ievēlēti saistībā ar Apvienotās Karalistes dalību Savienībā, beigsies, tiklīdz Līgumi Apvienotajai Karalistei vairs nebūs piemērojami, t. i., izstāšanās dienā.

                     (13)

                     Šis pagarinājums izslēdz jebkādu iespēju, ka Izstāšanās līgums tiek atvērts no jauna. Jebkādiem Apvienotās Karalistes vienpusējiem apņemšanās paudumiem, paziņojumiem vai citiem aktiem vajadzētu būt saderīgiem ar Izstāšanās līguma burtu un garu, un tie nedrīkst kavēt tā īstenošanu. Šādu pagarinājumu nevar izmantot, lai sāktu sarunas par turpmākajām attiecībām.

                     (14)

                     Kā paredzēts LES 50. panta 4. punktā, Apvienotā Karaliste nav piedalījusies ne Eiropadomes pārrunās par šo lēmumu, ne tā pieņemšanā. Tomēr, kā izklāstīts Apvienotās Karalistes premjerministra 2019. gada 28. oktobra vēstulē, tā saskaņā ar LES 50. panta 3. punktu ir piekritusi minētajā pantā norādītā laikposma pagarinājumam un šim lēmumam,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants

               1.   LES 50. panta 3. punktā paredzēto laikposmu, kas pagarināts ar Eiropadomes Lēmumu (ES) 2019/584, ar šo pagarina vēl līdz 2020. gada 31. janvārim.

               2.   Saskaņā ar LES 50. panta 3. punktu un kā paredzēts Izstāšanās līgumā, ja minētā līguma puses pabeidz savas attiecīgās ratifikācijas procedūras un par šo procedūru pabeigšanu depozitāram paziņo 2019. gada novembrī, 2019. gada decembrī vai 2020. gada janvārī, Izstāšanās līgums stāsies spēkā attiecīgi:

                           —

                           2019. gada 1. decembrī,

                           —

                           2020. gada 1. janvārī vai

                           —

                           2020. gada 1. februārī.

            2. pants
            Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

            Briselē, 2019. gada 29. oktobrī

                  Eiropadomes vārdā –

                  Priekšsēdētājs

               D. TUSK

            (1)  Padomes Lēmums (ES) 2019/274 (2019. gada 11. janvāris) par to, lai Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas vārdā parakstītu Līgumu par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas (OV L 47 I, 19.2.2019., 1. lpp.).

            (2)  Izstāšanās līguma teksts, kas pievienots Lēmumam (ES) 2019/274, tika publicēts OV C 66 I, 19.2.2019., 1. lpp.

            (3)  Eiropadomes Lēmums (ES) 2019/476, kas pieņemts, vienojoties ar Apvienoto Karalisti (2019. gada 22. marts), ar ko pagarina laikposmu saskaņā ar LES 50. panta 3. punktu (OV L 80I, 22.3.2019., 1. lpp.).

            (4)  Eiropadomes Lēmums (ES) 2019/584, kas pieņemts, vienojoties ar Apvienoto Karalisti (2019. gada 11. aprīlis), ar ko pagarina laikposmu saskaņā ar LES 50. panta 3. punktu (OV L 101, 11.4.2019., 1. lpp.).

            (5)  Padomes Lēmums (ES) 2019/1750 (2019. gada 21. oktobris), ar ko groza Lēmumu (ES) 2019/274 par to, lai Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas vārdā parakstītu Līgumu par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas (OV L 274 I, 28.10.2019., 1. lpp.).