title: Komisijas Lēmums (ES) 2016/1991 (2016. gada 4. jūlijs) par pasākumiem SA.41614 – 2015/C (ex SA.33584 – 2013/C (ex 2011/NN)), ko īstenojusi Nīderlande par labu Hertogenbosas profesionālajam futbola klubam FC Den Bosch (izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 4089) (Dokuments attiecas uz EEZ )

text:
                  15.11.2016

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 306/19

            KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2016/1991
      (2016. gada 4. jūlijs)
      par pasākumiem SA.41614 – 2015/C (ex SA.33584 – 2013/C (ex 2011/NN)), ko īstenojusi Nīderlande par labu Hertogenbosas profesionālajam futbola klubam FC Den Bosch

            (izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 4089)

      (Autentisks ir tikai teksts nīderlandiešu valodā)
      (Dokuments attiecas uz EEZ)
      EIROPAS KOMISIJA,
      ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,
      ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,
      pēc tam, kad ieinteresētās personas tika aicinātas iesniegt savas piezīmes atbilstoši Līguma 108. panta 2. punktam (1),
      Tā kā:
      1.   PROCEDŪRA

                  (1)

                  Komisija 2011. gadā saņēma informāciju no kāda pilsoņa un no ziņojumiem presē par to, ka Nīderlande īstenojusi atbalsta pasākumu Hertogenbosas profesionālajam futbola klubam FC Den Bosch. Komisija 2010. un 2011. gadā no pilsoņiem saņēma informāciju par šādiem pasākumiem arī citu Nīderlandes profesionālo futbola klubu, proti, Tilburgas Willem II, Māstrihtas MVV, Eindhovenas PSV un Neimegenas NEC labā. Pēc Komisijas pieprasījuma Nīderlande savā 2011. gada 1. septembra vēstulē sniedza informāciju par pasākumiem attiecībā uz FC Den Bosch.

                  (2)

                  Komisija 2013. gada 6. marta vēstulē informēja Nīderlandi par savu lēmumu sākt Līguma 108. panta 2. punktā noteikto procedūru attiecībā uz pasākumiem par labu Willem II, NEC, MVV, PSV un FC Den Bosch.

                  (3)

                  Komisijas lēmums par procedūras sākšanu (turpmāk “lēmums par procedūras sākšanu”) tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                      (2). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt savas piezīmes par attiecīgajiem pasākumiem.

                  (4)

                  Nīderlande 2013. gada 31. maijā un 2013. gada 7. novembrī nosūtītajās vēstulēs un sanāksmē, kas notika 2014. gada 13. oktobrī, saskaņā ar procedūru iesniedza apsvērumus par pasākumiem FC Den Bosch labā. Attiecībā uz pasākumiem par labu FC Den Bosch Komisija nesaņēma piezīmes no ieinteresētajām personām.

                  (5)

                  Pēc lēmuma par procedūras sākšanu un, vienojoties ar Nīderlandi, dažādiem klubiem atsevišķi tika veikta izmeklēšana. Izmeklēšana attiecībā uz FC Den Bosch tika reģistrēta ar lietas numuru SA.41614.

            2.   SĪKS PASĀKUMU APRAKSTS

      2.1.   Labuma guvējs, mērķis un budžets

                  (6)

                  Valsts futbola federācija Koninklijke Nederlandse Voetbal Bond (turpmāk “KNVB”) ir profesionālā un amatieru futbola sacensību jumta organizācija. Profesionālais futbols Nīderlandē ir organizēts divlīmeņu sistēmā. 2014./2015. gada sezonā tajā bija 38 klubi, no kuriem 18 klubi piedalījās augstākajā līgā (eredivisie) un 20 – zemākajā līgā (eerste divisie).

                  (7)

                     FC Den Bosch ir bijis zemākajā līgā kopš 2004./2005. gada sezonas, kurā klubs pēdējo reizi spēlēja Nīderlandes augstākajā līgā. Klubs nekad nav piedalījies nevienā no Eiropas līmeņa turnīriem. Saskaņā ar Nīderlandes sniegto informāciju FC Den Bosch ir mazs uzņēmums; 2011./2012. gada sezonā tajā bija nodarbināts 31 darbinieks. Uzņēmuma apgrozījums un kopējā bilance abos gados palika aptuveni EUR 3 milj. apmērā. Tādējādi tas ir mazs uzņēmums (3). Stadions, ko izmanto FC Den Bosch, pieder Hertogenbosas pašvaldībai (turpmāk “pašvaldība”), kura no kluba saņem īres maksu par tā izmantošanu.

                  (8)

                  2010. gadā pašvaldība tika informēta, ka FC Den Bosch saskāries ar nopietnām finanšu grūtībām, kas apdraud profesionālā futbola licences uzturēšanu un pat paša kluba pastāvēšanu. Klubam FC Den Bosch2010. gada 30. jūnijā bija negatīvs pašu kapitāls EUR 4,6 miljonu apmērā; pēc gada negatīvā pašu kapitāla apjoms bija EUR 5,4 miljoni. Kā apliecinājis neatkarīgs grāmatvedības uzņēmums, turpināja palielināties arī zaudējumi (EUR 0,168 miljoni 2009. gada jūnijā, EUR 0,612 miljoni 2010. gada jūnijā un EUR 0,744 miljoni 2011. gada jūnijā), bija samazinājies apgrozījums (no EUR 3,736 miljoniem 2009. gadā līdz EUR 2,771 miljonam 2011. gadā) un palielinājies parāds. Viens no kluba kreditoriem bija pašvaldība, kurai bija pakārtots prasījums EUR 1,65 miljonu apmērā.

                  (9)

                  2010. gada rudenī atbalstītāji, uzņēmumi un sponsori uzsāka iniciatīvu nolūkā izvairīties no FC Den Bosch bankrota. Šīs iniciatīvas rezultātā tika izstrādāts pārstrukturēšanas plāns, kura mērķis bija uzlabot FC Den Bosch finanšu stāvokli un pārveidot to par dzīvotspējīgu profesionālu futbola klubu ar jaunu juridisko struktūru, lai kluba īpašumtiesības piederētu tā atbalstītājiem. 2011. gada jūnijā pašvaldība un pārējie kluba kreditori vienojās par kopēju iniciatīvu, lai apmainītu savus aizdevumus pret kluba akcijām. Pārstrukturēšanas gaitā klubs FC Den Bosch, kam bija asociācijas tiesiskais statuss (Vereniging), 2011. gada 30. jūnijā tika pārveidots par sabiedrību ar ierobežotu atbildību (naamloze vennootschap) FC Den Bosch N.V.

                  (10)

                  Tika panākta vienošanās, ka pašvaldības prasījums tiek pārveidots par 60 % līdzdalības jaunās sabiedrības ar ierobežotu atbildību FC Den Bosch N.V akciju kapitālā. Pārējos 40 % kluba akciju iegūtu pārējie lielie kluba kreditori, kuri tāpat kā pašvaldība apmainīja parādus pret akciju kapitālu, bet ar zemāku parāda–akciju koeficientu. Mazie kreditori attiecās no prasījumu daļas. Pēc šīs vienošanās kreditoru starpā pašvaldība par EUR 1 nodeva sava EUR 1,65 miljonu aizdevuma rezultātā izvirzīto prasījumu pēc akciju kapitāla fondam Stichting Met Heel Mijn Hart. Šo fondu ir izveidojuši FC Den Bosch atbalstītāju klubi un atsevišķi atbalstītāji, un tas neveic nekādu komerciālu darbību.

                  (11)

                  Pašvaldība piekrita arī samaksāt EUR 1,4 miljonus par to, ka FC Den Bosch atbrīvos treniņu kompleksu (4), kas atradās uz pašvaldības īpašumā esošas zemes.

            2.2.   Procedūras sākšanas pamatojums

                  (12)

                  Lēmumā par procedūras uzsākšanu attiecībā uz pasākumiem FC Den Bosch labā Komisija nonāca pie provizoriska secinājuma, ka pašvaldība, izmantojot valsts resursus, nodrošinājusi FC Den Bosch selektīvu priekšrocību un tādējādi sniegusi atbalstu šim futbola klubam.

                  (13)

                  Attiecībā uz lēmumu pārdot organizētiem atbalstītājiem par EUR 1 prasījumu EUR 1,65 miljonu vērtībā Komisija atklāja, ka Nīderlande nevarētu argumentēt, ka pašvaldība ir rīkojusies tāpat, kā līdzīgā stāvoklī būtu rīkojies privāts kreditors. Komisija norādīja, ka citi lielie kreditori pārvērta savus prasījumus jaunās juridiskās struktūras akciju paketē, turpretim pašvaldība pārdeva savus prasījumus par baltu velti. Attiecībā uz treniņu un jaunatnes bloka iegādi par EUR 1,4 miljoniem Komisija norādīja, ka ārējs eksperts šo summu bija noteicis kā šā bloka aizstājējvērtību. Komisija apšaubīja, ka ēkas aizstājējvērtība un tās tirgus cena ir viens un tas pats.

                  (14)

                  Komisija arī pauda nostāju, ka atbalsta pasākumi profesionālajiem futbola klubiem, visticamāk, kropļo konkurenci un ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē.

                  (15)

                  Attiecībā uz FC Den Bosch iespējamā atbalsta atbilstību Komisija lēmumā par procedūras sākšanu norādīja, ka laikā, kad atbalsts tika piešķirts, futbola klubs bija nonācis finanšu grūtībās. Nolūkā novērtēt atbalsta atbilstību Pamatnostādnēm par valsts atbalstu, lai glābtu un pārstrukturētu grūtībās nonākušus uzņēmumus (5) (turpmāk “pamatnostādnes”) Komisija pieprasīja informāciju par atbilstību visām pamatnostādnēs noteiktajām prasībām.

                  (16)

                  Komisija īpaši nevarēja pārbaudīt, vai bija ievēroti pamatnostādņu 34.–37. punkta nosacījumi attiecībā uz pārstrukturēšanas plāna būtību un izpildi. Turklāt vajadzēja pierādīt, ka atbalsts nepārsniedza nepieciešamo minimumu, ka labuma guvējs pats bija veicis atbilstīgu iemaksu par pārstrukturēšanu un ka tika ievērots princips “vienreiz un pēdējoreiz”.

            3.   NĪDERLANDES PIEZĪMES

      3.1.   Valsts atbalsta pastāvēšana saskaņā ar Līguma 107. panta 1. punktu

                  (17)

                  Nīderlande nepiekrīt Komisijas provizoriskajam secinājumam, ka pasākumi attiecībā uz FC Den Bosch ir valsts atbalsts. Nīderlandes skatījumā pašvaldība, kurai bija pakārtots prasījums pret šo uzņēmumu, kas bija nonācis uz bankrota sliekšņa, rīkojās saskaņā ar tirgus ekonomikas kreditora principu, 2011. gadā atsakoties no sava prasījuma.

                  (18)

                  Nīderlande uzskata, ka FC Den Bosch bankrota gadījumā pašvaldība, visticamāk, nebūtu atguvusi neko no sava pakārtotā prasījuma. Nīderlande savā 2013. gada 7. novembra vēstulē arī atsaucās uz Komisijas lēmumu attiecībā uz Beļģijas uzņēmumu Sonaca
                      (6), kurā bija secināts, ka valsts aizdevuma apmaiņa pret akciju kapitālu nav valsts atbalsts. Ja FC Den Bosch 2011. gada jūnijā nebūtu spējis labot savu finanšu stāvokli, tas saskaņā ar KNVB noteikumiem būtu zaudējis profesionālā futbola kluba licenci. Attiecībā uz treniņu kompleksa iegādi Nīderlande argumentē, ka šīs iegādes vērtību noteica ārējs eksperts, tajā ietverot arī aizstājējmaksu klubam FC Den Bosch. Nīderlande apgalvo, ka rīkojusies atbilstīgi Komisijas paziņojumam par zemes pārdošanu (7) (turpmāk “paziņojums par zemes pārdošanu”).

                  (19)

                  Atternatīvi Nīderlande apgalvo, ka pat tad, ja šie pasākumi būtu jāuzskata par tādiem, kas snieguši selektīvu priekšrocību FC Den Bosch, tie nekropļo konkurenci un neietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm. Nīderlande uzsver FC Den Bosch vājo sniegumu valsts profesionālajā futbolā, kā rezultātā ļoti maz ticams, ka klubs varētu piedalīties Eiropas līmeņa sacensībās. Nīderlandes skatījumā Komisija nav arī pierādījusi, ka atbalsts FC Den Bosch kropļo konkurenci vai ietekmē tirdzniecību kādā no lēmumā par procedūras sākšanu minētajiem tirgiem.

                  (20)

                  Kā papildu argumentu Nīderlande norāda, ka gadījumā, ja šie pasākumi būtu jāuzskata par valsts atbalstu, tie atbilstu pamatnostādnēm un tādējādi iekšējam tirgum.

                  (21)

                     FC Den Bosch 2010. gadā bija sarežģītā finanšu stāvoklī. 2011. gadā klubam bija negatīvs pašu kapitāls ar EUR 5,97 miljoniem parādu, kā arī parādi EUR 7 miljonu apmērā, lai gan apgrozījums bija aptuveni EUR 3 miljoni. Kluba kreditori un parādi redzami 1. tabulā.

                     1. tabula

                        FC Den Bosch kreditori un parādi

                              Kreditori

                              Aizdevuma summas

                              Pašvaldība (2000. gadā piešķirtā aizdevuma bilance)

                              EUR 1,65 miljoni

                              […] (*)

                              EUR 1,092 miljoni

                              […]

                              EUR 1,865 miljoni

                              […]

                              EUR 0,73 miljoni

                              […]

                              EUR 0,235 miljoni

                              Privātais kreditors

                              EUR 0,3 miljoni

                              […]

                              EUR 0,1 miljons

                  (22)

                     KNVB norādīja, ka klubs zaudēs savu profesionālā futbola licenci, ja pašu kapitāls līdz 2011. gada 30. jūnijam vēl arvien būs negatīvs. Tas nozīmētu kluba pārcelšanu amatieru statusā.

                  (23)

                  Tādēļ FC Den Bosch un KNVB 2011. gada jūnijā izstrādāja pārstrukturēšanas plānu. Saskaņā ar šo plānu klubs tika pārveidots par sabiedrību ar ierobežotu atbildību (NV). (Nenodrošinātie) parādi dažādiem lielajiem kreditoriem tika pārvērsti akcijās, kā parādīts 2. tabulā.

                     2. tabula

                     Parāda–akciju kapitāla–mijmaiņas koeficienti

                              Kreditors

                              Aizdevums

                              Akcijas/procenti

                              EUR/akcija

                              Pašvaldība / fonds Stichting Met Heel Mijn Hart

                              EUR 1,65 miljoni

                              61 900 /54,3

                              26,7

                              […]

                              EUR 1,092 miljoni

                              20 492 /18

                              53,3

                              […]

                              EUR 1,865 miljoni

                              27 925 /24,5
                              11 000  no tām ir priekšrocību akcijas

                              66,8

                              […]

                              EUR 0,73 miljoni

                              3 583 /3,1

                              203,7

                  (24)

                  Atlikušais 0,1 % akciju tika sadalīti futbola kluba vadošo locekļu starpā. Tas parāda, ka pašvaldībai vienošanās rezultātā jāsaņem 54 % kluba akciju par 38 % kluba parādu daļu.

                  (25)

                  Turklāt par komerciālo aizdevumu EUR 100 000 apjomā tika saņemta trešās personas garantija; citas privātpersonas nodrošināja jaunu kapitālu EUR 300 000 apmērā. EUR 250 000 īstermiņa aizdevums tika pārveidots par ilgtermiņa aizdevumu. Parādus pašvaldības stadiona apsaimniekošanas uzņēmumam BIM par stadiona īri nodrošina šā uzņēmuma tiesības pārņemt ieņēmumus par TV apraides tiesībām.

                  (26)

                  Pašvaldība uzskatīja, ka tās aizdevums 1,65 miljonu apmērā ir neatgūstams. Jau 2010. gada pašvaldības budžetā šis aizdevums bija atzīmēts kā neatgūstams, jo FC Den Bosch vairs neveica par to maksājumus. 2011. gada jūnijā pašvaldība lūdza grāmatvedības uzņēmumam Ernst & Young, kas jau 2011. gada februārī un martā bija analizējis FC Den Bosch finanšu stāvokli, novērtēt klubam FC Den Bosch izsniegtā aizdevuma atgūstamību. Tas secināja, ka turpmākajos gados nav saprātīgi cerēt uz aizdevuma atmaksu vai procentu maksājumiem, lai gan klubs bija pārstrukturēts, tā lielākajiem kreditoriem atsakoties no ilgtermiņa parādiem. Šim secinājumam arī ir pamats, ja apsver, ka klubam nepieder nekustamais īpašums vai iekārtas, kuras varētu pārdot vai likvidēt parādu atmaksas nolūkā.

                  (27)

                  Pašvaldība kreditoru savstarpējās vienošanās kontekstā nolēma par EUR 1 nodot savu prasījumu par 54 % akciju fondam Met Heel Mijn Hart. Šādi rīkojoties, par kluba akcionāru kļuva šis fonds, nevis pašvaldība, kas tāpat kā pārējie lielie kreditori nebija ieinteresēta iesaistīties kluba pārvaldē saskaņā ar pārstrukturēšanas nolīgumā panākto vienošanos starp lielajiem kreditoriem un pašvaldību. Pamatojoties uz šīm akcijām, fonds pārdos sertifikātus par cenu EUR 100.

                  (28)

                  Salīdzinot ar pārējiem kreditoriem, jautājumā par izvairīšanos no kluba likvidācijas vai tā pārcelšanas amatieru statusā pašvaldībai bija īpaši liela interese, jo tā zaudētu, vismaz uz kādu laiku, sava stadiona galveno lietotāju un īres maksas maksātāju. Šajā ziņā pašvaldības ekonomiskajās interesēs bija tas, lai futbola klubs turpinātu darbību profesionālā statusā.

                  (29)

                  Attiecībā uz 36 000 m2 lielo zemes gabalu, uz kura atrodas treniņu komplekss, Nīderlandes iesniegtā informācija liecina, ka šī zeme jau bija pašvaldības īpašums. FC Den Bosch bija šā zemes gabala izmantotājs un 2000. gadā par saviem līdzekļiem bija uzbūvējis sporta kompleksu, kas sastāvēja no ēkām un sporta laukumiem un kas tika pārveidots 2006. un 2007. gadā. Ilgtermiņa nomas līgums (erfpacht) (8) starp pašvaldību un FC Den Bosch nebija noslēgts. Pašvaldība varētu šajā īpašumā veikt māju un dzīvokļu celtniecību. Tāpēc tā katrā ziņā bija ieinteresēta, lai klubs atbrīvotu šīs telpas, un izmantoja iespēju, ko radīja kluba likviditātes nepieciešamība. Tāpēc tā paredzēja kompensāciju klubam par telpu atbrīvošanu, kā tas ir ēku neapstrīdētas ekspropriācijas gadījumā, un lūdza novērtēt šajā īpašumā esošās ēkas un iekārtas, pamatojoties uz Nīderlandes tiesību aktiem par ekspropriācijām, ko piemēro šādā gadījumā.

                  (30)

                  Šīs iegādes cenu noteica neatkarīgs atzīts zemes nodokļu eksperts, kas novērtēja šo sporta kompleksu. Novērtējums tika pamatots ar pielāgotu aizstājējvērtību, kas ir aprakstīta kā nepieciešamā summa, lai iegūtu vienādas vērtības objektus, ņemot vērā to veidu, kvalitāti, stāvokli un vecumu. Tādējādi šī summa nav tikai noteikta lieluma sporta kompleksa vērtība. Tā ir pielāgota saskaņā ar tā attiecīgo tehnisko stāvokli un vecumu. Šādu novērtējumu attiecībā uz saskaņotas ekspropriācijas lietām nosaka Nīderlandes Ekspropriācijas likuma (Onteigeningswet) 40.b panta 3. punkts, kas Nīderlandes skatījumā bija piemērojams konkrētajā situācijā. Tādējādi Nīderlande uzskata, ka Komisija kļūdaini secinājusi, ka novērtējuma ziņojumā novērtējums pamatots tikai ar aizstājējvērtību. Nīderlandes novērtējumu praksē tādi īpaši objekti kā baznīcas, pieminekļi vai sporta kompleksi tiek novērtēti, nosakot tiem pielāgoto aizstājējvērtību, kas izteikta kā cena, ko neatkarīgs pircējs vēlētos maksāt par šo objektu ekspropriācijas vai pašreizējā īpašnieka pārcelšanas gadījumā.

                  (31)

                  Attiecībā uz Komisijas apsvērumu, ka novērtējumā noteiktā vērtība bija augstāka nekā uzskaites vērtība FC Den Bosch pārskatos, Nīderlande norāda, ka zemes gabala vai ēku uzskaites vērtība parasti neatspoguļo šo objektu faktisko tirgus vērtību. To nosaka, ņemot vērā nevis objekta vērtību komerciālā darījumā, bet vairākus citus faktorus, piemēram, vēsturisko pirkuma cenu vai nolietojumu.

                  (32)

                  Klubs turpināja savus treniņu pasākumus citā vietā, stadionā un citā pilsētas futbola treniņu kompleksā, kuram vēl bija rezerves iespējas. Nīderlande apgalvo, ka treniņu kompleksa cenas noteikšana nebija saistīta ar iespējamām FC Den Bosch finanšu vajadzībām. Daļu no summas, kas tika saņemta par treniņu kompleksa atstāšanu, klubs izmantoja, lai rastu alternatīvas treniņu iespējas. Šie ieņēmumi tika izmantoti arī, lai atmaksātu parādus BIM par stadiona īri.

            3.2.   Valsts atbalsta atbilstība saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu

                  (33)

                  Saskaņā ar Nīderlandes alternatīvo viedokli, pat ja šis pasākums bija valsts atbalsts, tas bija saderīgs ar iekšējo tirgu. Attiecībā uz FC Den Bosch pārstrukturēšanu Nīderlande aprakstīja kluba finanšu stāvokli, kā izklāstīts 8. apsvērumā.

                  (34)

                  Katram Nīderlandes profesionālajam futbola klubam ir vajadzīga KNVB licence, ko klubs saņem tikai tad, ja tiek izpildītas vairākas saistības. Viena no saistībām šajā sistēmā attiecas uz kluba finanšu stabilitāti. Ja tā ir nepietiekama, KNVB var anulēt licenci. Ja tiek atrasts kluba pēctecis, to nevis tiešā veidā uzņem profesionālajā futbola līgā, bet tam ir jāsāk ar dalību otrajā – augstākajā amatieru līgā. Savu grūtību dēļ klubam FC Den Bosch bija risks zaudēt licenci dalībai profesionālajās sacensībās.

                  (35)

                  Nīderlande paziņoja, ka, ņemot vērā šīs grūtības, pašvaldības lēmums par atteikšanos no aizdevuma un kompensāciju FC Den Bosch par kluba treniņu kompleksa turpmāku neizmantošanu bija pakļauts vairākiem nosacījumiem, kas izklāstīti pašvaldības, pārējo kreditoru un FC Den Bosch starpā panāktās vienošanās rezultātā pieņemtajā pārstrukturēšanas plānā.

                  (36)

                  Pārstrukturēšanas plānā klubam FC Den Bosch bija noteikta jauna juridiskā struktūra. Tas tika pārveidots no kluba par akciju sabiedrību (naamloze vennootschap (NV)), tika samazināts darbinieku un spēlētāju skaits. Bija paredzēts samazināt līgumspēlētāju skaitu līdz KNVB noteiktajam minimumam — 16 spēlētājiem. FC Den Bosch neiegādāsies spēlētājus pārvietošanas jeb transfēra tirgū, bet gan tikai brīvi pārvietojamus spēlētājus, kuriem nav līgumsaistību. Rezultātā par 17 % samazinājās izmaksas par personālu un spēlētājiem.

                  (37)

                  Kā izklāstīts 22. apsvērumā, kreditori atbrīvoja FC Den Bosch no parādiem par kopējo summu EUR 5,337 miljonu apmērā apmaiņā pret akciju kapitālu. Turklāt pašvaldība izmaksāja klubam kompensāciju EUR 1,4 miljonu apmērā par treniņu kompleksa atstāšanu, kuru viņi izmantoja iepriekš. Pateicoties šiem pasākumiem, kluba negatīvais pašu kapitāls tika pārvērsts vidēji pozitīvā pašu kapitālā EUR 0,63 miljonu apmērā, kas ļāva pārveidot klubu par akciju sabiedrību.

                  (38)

                  Plāns bija izstrādāts, lai trīs gadu laika posmā panāktu stabilu finanšu stāvokli. Tajā bija paredzēts samazināt zaudējumus 2011./2012. un 2012./2013. finanšu gadā un gūt nelielu peļņa EUR 0,1 miljona apmērā 2013./2014. finanšu gadā. Tas nedotu iespēju FC Den Bosch iegādāties transfēra spēlētājus. Faktiski FC Den Bosch bija spējis 2011./2012. grāmatvedības gadā gūt vidēju peļņu EUR 0,103 miljonu apmērā, tostarp, pateicoties sponsoru līgumiem, kas bija labāki, nekā paredzēts.

            4.   PASĀKUMU NOVĒRTĒJUMS

      4.1.   Valsts atbalsta pastāvēšana saskaņā ar Līguma 107. panta 1. punktu

                  (39)

                  Saskaņā ar Līguma 107. panta 1. punktu valsts atbalsts ir atbalsts, ko piešķir dalībvalsts vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm. Līguma 107. panta 1. punkta nosacījumi ir kumulatīvi, tāpēc, lai pasākumu atzītu par valsts atbalstu, tam jāatbilst visiem nosacījumiem.

                  (40)

                  Pamatojoties uz lēmumu par procedūras sākšanu, Komisija vērtēs pašvaldības 2011. gada 21. jūnija lēmumu atteikties no pakārtotā prasījuma EUR 1,65 miljonu apmērā pret klubu FC Den Bosch un izmaksāt tam EUR 1,4 miljonu vērtu kompensāciju par sava treniņu kompleksa atbrīvošanu. Komisija norāda, ka abi pasākumi tika izvirzīti vienlaikus un par abiem tika lemts vienā un tajā pašā pašvaldības padomes sanāksmē, un tie ir cieši saistīti to mērķa un FC Den Bosch tā brīža stāvokļa dēļ.

                  (41)

                  Tātad šos divus pasākumus būtu jāvērtē kopā (9). Tomēr šajā lietā saskaņā ar turpmāko novērtējumu ir skaidrs, ka abi pasākumi, izskatot tos katru atsevišķi, ir kvalificējami kā valsts atbalsts. Tas katrā ziņā nosaka, ka šie pasākumi ir valsts atbalsts arī tad, ja tos vērtē kopā kā vienotu pasākumu.

            4.1.1.   Valsts līdzekļu izmantošana

                  (42)

                  Par abiem pasākumiem lēmumu pieņēma pašvaldība, un tie radīja pašvaldībai finansiālas sekas EUR 3,1 miljona apmērā. Tādējādi tie ietver valsts resursu izmantošanu un attiecināmi uz valsti. Valsts resursi var tikt pārvietoti daudzos dažādos veidos, piemēram, kā tiešās dotācijas, aizdevumi, galvojumi, tieši ieguldījumi komercsabiedrību kapitālā un pabalsti natūrā. Atteikšanās no valsts prasījumiem arī kvalificējama kā valsts resursu pārvietojums.

            4.1.2.   FC Den Bosch selektīva priekšrocība

                  (43)

                  Priekšrocība pastāv, ja valsts iejaukšanās rezultātā uzlabojas uzņēmuma finanšu stāvoklis. Lai to noteiktu, uzņēmuma finanšu stāvoklis pēc pasākuma ir jāsalīdzina ar tā finanšu stāvokli situācijā, ja pasākums nebūtu veikts. Nav noliedzams, ka FC Den Bosch sarežģītais finanšu stāvoklis ievērojami uzlabojās pēc pasākumiem, kas nodoti izmeklēšanai.

                  (44)

                  Priekšrocība Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē ir ikviens saimnieciskais labums, ko uzņēmums nebūtu guvis parastos tirgus apstākļos (10), t. i., bez valsts iejaukšanās, kas nav komerciālu principu vadīta.

                  (45)

                  Nīderlande apgalvo, ka FC Den Bosch finanšu stāvokļa uzlabojums ir panākts tirgum pielāgotu darījumu rezultātā un tādējādi nav nepiemērots. Nīderlandes skatījumā pašvaldība rīkojās saskaņā ar tirgus ekonomikas investora principu (turpmāk “TEIP”).

            4.1.2.1.   Attteikšanās no pakārtotā prasījuma

                  (46)

                  Kā izklāstīts iepriekš, lēmums par atteikšanos no pakārtotā prasījuma EUR 1,65 miljonu apmērā ietver parāda mijmaiņu akciju kapitālā, pēc kuras izrietošais prasījums tika pārnests uz akcijām par EUR 1.

                  (47)

                  Tāpēc vispirms ir jānosaka, vai privāts kreditors būtu veicis mijmaiņu no parādiem uz akcijām tādā pašā veidā, kā to veica pašvaldība. Ja uzņēmums atbilst nosacījumiem par bankrotu, privātam kreditoram ir divas iespējas. Tas var virzīt jautājumu par uzņēmuma likvidāciju nolūkā atgūt vismaz daļu no sava aizdevuma, vai tas var pārvērst aizdevumu akcijās, ļaujot uzņēmumam turpināt darbību ar izredzēm atkal kļūt rentablam, lai tādējādi pieaugtu akciju vērtība. Ja privātie kreditori rīkojās tāpat kā pašvaldība un ja tas attiecās uz būtisku FC Den Bosch parādu daļu, var pieņemt, ka pašvaldība rīkojusies saskaņā ar TEIP.

                  (48)

                  TEIP ievērošanu var noteikt, ja publiskās struktūras un privātie uzņēmēji, kas ir salīdzināmā situācijā, darījumu veic saskaņā ar vienādiem noteikumiem (un tādējādi vienādā riska un ienesīguma līmenī) un tajā pašā laikā (pari passu darījums). Šajā gadījumā parasti var secināt, ka šāds darījums ir saskaņā ar tirgus nosacījumiem (11). Svarīgi ir arī tas, vai privāto uzņēmēju iejaukšanās ir patiešām ekonomiski svarīga un nav tikai simboliska vai niecīga (12) un vai iesaistīto publisko struktūru un privāto uzņēmēju sākuma pozīcija ir salīdzināma attiecīgā darījuma kontekstā. Turpretī tad, ja publiskās struktūras un privātie uzņēmēji, kas ir salīdzināmā situācijā, tādu pašu darījumu tajā pašā laikā veic ar atšķirīgiem noteikumiem, parasti ir secināms, ka publiskās struktūras iejaukšanās neatbilst tirgus nosacījumiem.

                  (49)

                  Izskatīšanai nodotajā lietā iesaistīto publisko struktūru un privāto uzņēmēju sākuma pozīcija bija salīdzināma attiecīgā darījuma kontekstā. Visiem darījumā iesaistītajiem kreditoriem bija nenodrošināti un neatgūstami aizdevumi. Privātā sektora iesaiste arī bija svarīga. Tomēr pārējie uzņēmēji nav vienkārši tirgus dalībnieki, kā jau norādīts iepriekš; šķiet, ka viņi visi tādā vai citādā veidā ir saistīti ar klubu. Tādējādi nevar pieņemt, ka to rīcības mērķis bija gūt peļņu; piemēram, atbalstītāji nav racionāli tirgus dalībnieki, kas meklē peļņu.

                  (50)

                  Acīmredzams ir arī tas, ka darījumu veica ar atšķirīgiem noteikumiem. Pašvaldība prasīja vairāk par parāda atcelšanu nekā pārējie kreditori. Kā parādīts 2. tabulā, ar cenu EUR 26,7 par vienu akciju pašvaldība saņēma salīdzinoši vairāk akciju nekā visi pārējie komerciālie vai bezpeļņas kreditori. Turklāt parāda pārstrukturēšana ļāva FC Den Bosch maksāt stadiona īres parādus stadiona apsaimniekošanas uzņēmumam BIM, kas ir pašvaldības īpašums. Savukārt kreditors […] saņēma priekšrocību akcijas, kuras var nodrošināt prioritāti, lai saņemtu turpmāk iespējamās dividendes. Tas nozīmē, ka nav izslēgta iespēja, ka vismaz viens privātais uzņēmējs ieguva labākus nosacījumus nekā pašvaldība. Pierādījumi neļauj secināt, ka pašvaldība rīkojās pari passu ar tirgus ekonomikas uzņēmējiem, vienojoties par mijmaiņu.

                  (51)

                  Ir arī maz ticams, ka privāts investors būtu piekritis savu neatgūstamo aizdevumu, kas dzēsts pret akciju kapitālu, pārdot par cenu EUR 1 fondam, kas paredzējis pārdot šo akciju sertifikātus, nosakot cenu EUR 100 par vienu akciju. Nepaturot akcijas savā īpašumā, pašvaldība atbrīvojās no vienīgā komerciālā iemesla parāda mijmaiņai akciju kapitālā, no, kaut arī tālas, bet tomēr cerības vai vēlmes redzēt akciju vērtību pieaugam. Tā deva iespēju trešai personai iegūt līdzekļus no akciju sertifikātu pārdošanas, nevis veica to pati, vai vismaz prasīja līdzdalību ieņēmumos no pārdošanas (13). Tādā gadījumā valsts saglabāja savas akcijas un varēja pamatoti cerēt uz turpmāku peļņu.

                  (52)

                  Tādējādi atteikšanos no pakārtotā prasījuma nevar saistīt ar racionāla tirgus dalībnieka rīcību, un tā piešķīra FC Den Bosch priekšrocību, ko tas nebūtu varējis gūt ar tirgus nosacījumiem.

            4.1.2.2.   Treniņu kompleksa iegāde

                  (53)

                  Attiecībā uz treniņu kompleksu Nīderlande uzskata, ka EUR 1,4 miljonu vērtā kompensācija tika aprēķināta, ņemot vērā paziņojumu par zemes pārdošanu un Komisijas lēmumus par aizstāšanas izmaksu kompensēšanu, un tādēļ neradīja FC Den Bosch priekšrocību. Saskaņā ar minēto paziņojumu publiskai iestādei, pārdodot zemi un ēkas, netiek konstatēts valsts atbalsts, pirmkārt, ja tā pieņem vislabāko vai vienīgo cenas piedāvājumu, ievērojot beznosacījumu izsoles procedūru un, otrkārt, ja šādas izsoles procedūras neievērošanas gadījumā pārdošanas cena nav mazāka par neatkarīga vērtēšanas eksperta noteikto vērtību.

                  (54)

                  Paziņojumā par zemes pārdošanu sniegtās vadlīnijas, kā norādīts tā ievadā, “attiecas vienīgi uz valsts zemes un ēku pārdošanu. Tās neattiecas uz valsts zemes un ēku iegādi vai uz publisko iestāžu veikto zemes un ēku izīrēšanu vai iznomāšanu. Šādi darījumi var arī iekļaut valsts atbalsta elementus.”

                  (55)

                  Katrā ziņā paziņojumā par zemes pārdošanu izklāstītie mehānismi ir tikai rīki, lai noteiktu, vai valsts rīkojusies kā tirgus ekonomikas investors, un tādējādi tie ir konkrēti piemēri TEIP piemērošanai ar zemi saistītos darījumos starp publiskām un privātām struktūrām (14). Tāpēc nav būtiski, vai novērtējums par zemes vērtības noteikšanu un iegādi veikts saskaņā ar paziņojumu par zemes pārdošanu vai bez atsauces uz to.

                  (56)

                  Jautājumā par sporta kompleksu, ko FC Den Bosch atbrīvoja, neatkarīga eksperta veiktais zemes novērtējums pamatojās uz pielāgoto aiztājējvērtību. Saskaņā ar Nīderlandes paskaidrojumiem tā ir summa, kas valstij būtu jāmaksā īpašnieka pārcelšanas gadījumā, pamatojoties uz tiesību aktu noteikumiem par tādu īpašumu vērtēšanu, kuriem piemēro neapstrīdētu ekspropriāciju. Tas nav pārliecinoši. Kompleksa ēkas un iekārtas, ko izveidoja FC Den Bosch, jau bija pašvaldības īpašums. FC Den Bosch tās izmantoja bez ilgtermiņa nomas līguma. Tāpēc veiktā novērtējuma pamatā nevajadzēja būt scenārijam, kurā FC Den Bosch būtu ēku īpašnieks. Turklāt īpašuma pielāgotā aizstājējvērtība var ievērojami atšķirties no tā tirgus vērtības.

                  (57)

                  Nav arī konstatēts, ka pašvaldībai laikā, kad tika veikts darījums, bija konkrēti plāni attiecībā uz šo zemes gabalu. Šis darījums acīmredzami ietilpa pašvaldības noteiktajos pārstrukturēšanas pasākumos, un tam bija skaidrs galvenais mērķis — nodrošināt FC Den Bosch likviditāti. Ir maz ticams, ka pašvaldība būtu iesaistījusies šajā darījumā, ja attiecīgajā laika posmā nebūtu šā mērķa. Varētu arī apgalvot, ka līdz ar futbola kluba pastāvēšanas beigām bankrota gadījumā sporta komplekss būtu atbrīvots bez jebkādas atlīdzības.

                  (58)

                  Tādējādi ir jāapšauba, ka cits tirgus dalībnieks būtu varējis pārliecināt pašvaldību izmaksāt summu EUR 1,4 miljonu apmērā par tāda īpašuma atbrīvošanu, par kuru šis dalībnieks pat nebija noslēdzis ilgtermiņa nomas līgumu. Jebkurā gadījumā summa būtu bijusi daudz mazāka.

            4.1.2.3.   Secinājums par selektīvas priekšrocības pastāvēšanu

                  (59)

                  Šie pasākumi tādējādi piešķir FC Den Bosch selektīvu priekšrocību Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē.

            4.1.3.   Ietekme uz tirdzniecību un konkurenci

                  (60)

                  Nīderlande ir apšaubījusi iespējamā atbalsta ietekmi uz iekšējo tirgu attiecībā uz klubiem, kuri nepiedalās Eiropas līmeņa futbola sacensībās. Tomēr profesionālie futbola klubi tiek uzskatīti par uzņēmumiem, un uz tiem attiecas valsts atbalsta kontrole. Profesionālais futbols piedāvā ienesīgas darbvietas un sniedz pakalpojumus par atlīdzību; tas ir sasniedzis augstu profesionālisma līmeni un tādējādi palielinājis savu ekonomisko ietekmi (15).

                  (61)

                  Lai gan FC Den Bosch nepiedalās starptautiska līmeņa futbola sacensībās; kā profesionāls klubs tas īsteno ekonomiskus pasākumus vairākos citos tirgos, piemēram, profesionālo spēlētāju transfēra tirgos, publicitātes nodrošināšanā, sponsorēšanā, preču tirdzniecībā vai atspoguļojuma nodrošināšanā plašsaziņas līdzekļos. Atbalsts profesionālam futbola klubam stiprina tā pozīciju katrā no šiem tirgiem, no kuriem lielākā daļa aptver vairākas dalībvalstis. Tādējādi, ja valsts resursi tiek izmantoti, nodrošinot selektīvu priekšrocību profesionālam futbola klubam neatkarīgi no līgas, kurā tas piedalās, visticamāk, ir iespējams, ka šāds atbalsts kropļo konkurenci un ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē (16).

            4.2.   Novērtējums saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu

                  (62)

                  Komisijai jāizvērtē, vai atbalsta pasākumu par labu FC Den Bosch var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu. Neviena no Līguma 107. panta 2. punktā minētajām atkāpēm neattiecas uz konkrēto atbalsta pasākumu. Attiecībā uz atkāpēm, kas noteiktas Līguma 107. panta 3. punktā, Komisija norāda, ka nevienam Nīderlandes reģionam nav piemērojama Līguma 107. panta 3. punkta a) apakšpunktā minētā atkāpe. Attiecīgais atbalsta pasākums neveicina kāda svarīga projekta īstenojumu visas Eiropas interesēs, kā arī tas nenovērš nopietnus traucējumus Nīderlandes tautsaimniecībā Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunkta nozīmē. Nevar arī teikt, ka šis atbalsta pasākums veicina kultūru un kultūras mantojuma saglabāšanu Līguma 107. panta 3. punkta d) apakšpunkta nozīmē.

            4.2.1.   Piemērojamās pamatnostādnes

                  (63)

                  Attiecībā uz Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktā noteikto atkāpi par labu atbalstam, kas veicina konkrētu saimnieciskās darbības attīstību, šāds atbalsts varētu būt atbilstīgs, ja tas negatīvi neietekmētu tirgus apstākļus tiktāl, ka tas būtu pretrunā kopīgām interesēm.

                  (64)

                  Lai varētu izvērtēt Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktā minētos atbalsta pasākumus, Komisija ir publicējusi vairākas regulas, stratēģijas, pamatnostādnes, kā arī paziņojumus par atbalsta veidiem un horizontāliem vai nozaru mērķiem, kuriem tiek piešķirts atbalsts. Ņemot vērā, ka laikā, kad tika veikti šie pasākumi, FC Den Bosch saskārās ar finanšu grūtībām un pašvaldība piešķīra atbalstu, lai šīs grūtības pārvarētu, ir jāvērtē tas, vai pamatnostādnēs noteiktie kritēriji (17) ir piemērojami un tiek izpildīti.

                  (65)

                  Komisija 2014. gada jūlijā publicēja jaunās Pamatnostādnes par valsts atbalstu grūtībās nonākušu nefinanšu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (18). Tomēr tās nav piemērojamas šim nepaziņotajam atbalstam, ko piešķīra 2011. gadā. Saskaņā ar jauno pamatnostādņu 137. punktu tās būtu piemērojamas ikvienam glābšanas vai pārstrukturēšanas atbalstam, kas piešķirts bez iepriekšējas atļaujas, ja šis atbalsts pilnībā vai daļēji ir piešķirts pēc šo pamatnostādņu publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Saskaņā ar jauno pamatnostādņu 138. punktu visos pārējos gadījumos Komisija šo izskatīšanu veic, pamatojoties uz pamatnostādnēm, kas bija piemērojamas atbalsta piešķiršanas laikā, un tādējādi šajā lietā izmanto pamatnostādnes, kas bija piemērojamas pirms 2014. gada.

            4.2.2.   FC Den Bosch kā grūtībās nonācis uzņēmums

                  (66)

                  Saskaņā ar šo pamatnostādņu 11. punktu uzņēmumu var uzskatīt par grūtībās nonākušu uzņēmumu, ja novērojamas parastās grūtībās nonākuša uzņēmuma pazīmes, piemēram, zaudējumu pieaugums, apgrozījuma samazināšanās, gatavās produkcijas krājumu pieaugšana, jaudas pārpalikums, naudas plūsmas samazināšanās vai parāda pieaugums. Kā izklāstīts 8. apsvērumā, FC Den Bosch gadījumā vērojamas vairākas no šīm pazīmēm. Tādējādi tas bija grūtībās nonācis uzņēmums, un valsts atbalsta atbilstība tiks vērtēta saskaņā ar šīm pamatnostādnēm.

            4.2.3.   Ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošana

                  (67)

                  Šo pamatnostādņu 3.2. iedaļā ir noteikta prasība, ka atbalsta piešķiršanai jābūt ar nosacījumu, ka tiks īstenots pārstrukturēšanas plāns. Kā norādīts 7. apsvērumā, FC Den Bosch ir uzskatāms par mazu uzņēmumu. Saskaņā ar pamatnostādņu 59. punktu Komisija norāda, ka Nīderlande ir iesniegusi pārstrukturēšanas plānu, kas atbilst šo pamatnostādņu 34.–37. punkta nosacījumiem.

                  (68)

                  Šajā ziņā Komisija norāda, ka pašvaldības lēmums atteikties no aizdevuma FC Den Bosch un maksāt tam par sava sporta kompleksa atbrīvošanu tika pieņemts pēc FC Den Bosch grūtību būtības un iemeslu analīzes. Piešķiršana tika pakārtota vairākiem nosacījumiem ar mērķi atjaunot uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspēju trijos gados, kas ir pieņemams termiņš, un izpildīt KNVB prasības, lai turpinātu piešķirt FC Den Bosch licenci dalībai profesionālajās sacensībās. Pārstrukturēšanas plānā tika noteikta jauna pārvaldība, darbinieku un spēlētāju skaita samazinājums. Tajā ietverta atteikšanās no liela treniņu kompleksa. Tādējādi FC Den Bosch paredz ietaupījumus savā pamatdarbībā. Pārstrukturēšanas plāns nav pamatots ar ārējiem faktoriem, kurus FC Den Bosch var īstenot, bet ne pilnībā kontrolēt, piemēram, jaunu sponsoru atrašanu un skatītāju skaita palielinājumu. Ir paredzēta kluba finanšu stāvokļa turpmāki uzlabojumi, kā arī tā turpmāka darbība profesionālā futbola kluba statusā. Kā norādīts 35. apsvērumā, turpmākā attīstība parāda, ka šis plāns patiešām bija reāls.

            4.2.4.   Kompensācijas pasākumi

                  (69)

                  Pamatnostādņu 38.–42. punktā izvirzīta prasība, ka saņēmējam jāveic attiecīgi kompensācijas pasākumi, lai samazinātu atbalsta kropļojošo un negatīvo ietekmi uz tirdzniecības apstākļiem. Tomēr šis nosacījums neattiecas uz maziem uzņēmumiem. Kā izklāstīts 7. apsvērumā, FC Den Bosch ir mazs uzņēmums.

            4.2.5.   Līdz minimumam ierobežots atbalsts

                  (70)

                  Komisija norāda arī to, ka saskaņā ar pamatnostādņu 43. un 44. punktu pārstrukturēšanas plāna finansējumā papildus veiktajiem iekšējiem ietaupījumiem ir jābūt saprātīgā apjomā izmantoti ārējo privāto uzņēmumu ieguldījumi. Vairāki privātie uzņēmumi arī bija vienojušies par parādu atcelšanu. Kopējais pašvaldības un kreditoru ieguldījums FC Den Bosch pārfinansēšanā bija EUR 6,737 miljoni (EUR 5,337 miljoni atcelto parādu, pie kā pieskaita EUR 1,4 miljonus par treniņu kompleksu, ja visa summa par treniņu kompleksu tiek uzskatīta par atbalstu). Noteiktie 25 % attiecībā uz pašu ieguldījumiem mazajiem uzņēmumiem būtu maksimāli EUR 1,685 miljoni. Neskaitot valsts ieguldījumu, pārējie uzņēmumi ieguldīja EUR 3,687 miljonus, atceļot savus parādus (EUR 5,337 miljoni, no kā atņem EUR 1,65 miljonus pašvaldības aizdevumu), starp tiem kāds komerciāls uzņēmums ieguldīja EUR 1,865 miljonus, kas ir vairāk par prasītajiem 25 %.

                  (71)

                  Šis atbalsta apjoms bija nepieciešams. Saskaņā ar pārstrukturēšanas plānu tam būtu jāpanāk zaudējumu samazinājums 2011./2012. gada un 2012./2013. gada sezonā un vidēji pozitīvs rezultāts turpmākajās sezonās. Tas neļautu FC Den Bosch iegādāties jaunus spēlētājus vai piesaistīt tos ar augstākām algām.

            4.2.6.   Gada pārskata pārraudzība

                  (72)

                  Pamatnostādņu 49. punktā noteikta prasība, ka dalībvalstīm jānosūta regulāri sīki izstrādāti ziņojumi par pārstrukturēšanas plāna pienācīgu īstenošanu. 51. punktā attiecībā uz MVU noteikti mazāk stingri nosacījumi, ar kuriem parasti pietiek bilances un peļņas, un zaudējumu pārskata ikgadējai nosūtīšanai. Nīderlande ir apņēmusies iesniegt šos ziņojumus.

            4.2.7.   Vienreizēja atbalsta princips

                  (73)

                  Saskaņā ar pamatnostādņu 72.–77. punktu Nīderlande skaidri norādīja, ka FC Den Bosch nav saņēmis glābšanas vai pārstrukturēšanas atbalstu desmit gadu posmā pirms šā atbalsta piešķiršanas. Nīderlande arī apņēmās turpmākos desmit gadus nepiešķirt nevienu jaunu glābšanas vai pārstrukturēšanas atbalstu FC Den Bosch.

            4.3.   Secinājums

                  (74)

                  Komisija tādējādi secina, ka parāda pārstrukturēšanas pasākumi attiecībā uz FC Den Bosch ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. Tomēr pārstrukturēšanas atbalsts, ko pašvaldība piešķīrusi FC Den Bosch, atbilst pamatnostādņu nosacījumiem, un tādējādi tam nav tādas nelabvēlīgas ietekmes uz tirgus apstākļiem, kas ir pretrunā kopīgām interesēm. Tāpēc šis atbalsts atbilst Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam.

            5.   SECINĀJUMS

                  (75)

                  Komisija uzskata, ka Nīderlande nelikumīgi īstenojusi atbalstu FC Den Bosch, pārkāpjot Līguma 108. panta 3. punktu. Tomēr FC Den Bosch 2011. gadā piešķirtais valsts atbalsts EUR 1,65 miljonu apmērā, atceļot parādu, un EUR 1,4 miljoni, kas samaksāti saistībā ar treniņu kompleksa atbrīvošanu, atbilst pamatnostādņu nosacījumiem par pārstrukturēšanas atbalstu, un to var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu,

            IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
      1. pants
      Valsts atbalsts EUR 3,05 miljonu apmērā, ko Nīderlande ir īstenojusi par labu Hertogenbosas futbola klubam FC Den Bosch, ir saderīgs ar iekšējo tirgu Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 3. punkta c) apakšpunkta nozīmē.
      2. pants
      Šis lēmums ir adresēts Nīderlandes Karalistei.

         Briselē, 2016. gada 4. jūlijā

               Komisijas vārdā –

               Komisijas locekle

            Margrethe VESTAGER

         (1)  Komisijas lēmumam lietā SA.33584 (2013/C) (ex 2011/NN) – Nīderlande – Atbalsts konkrētiem Nīderlandes futbola klubiem 2008.–2011. gadā – Uzaicinājums iesniegt piezīmes saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta 2. punktu (OV C 116, 23.4.2013., 19. lpp.).

         (2)  Sal. 1. zemsvītras piezīmi.

         (3)  Komisijas 2003. gada 6. maija Ieteikuma 2003/361/EK par mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu definīciju (OV L 124, 20.5.2003., 36. lpp.) pielikuma 2. panta 2. punkts (mazs uzņēmums ir uzņēmums, kurā nodarbinātas mazāk par 50 personām un kura gada apgrozījums nepārsniedz EUR 10 miljonus).

         (4)  Atrašanās vieta: Jan Sluyterstraat Hertogenbosā.

         (5)  Komisijas paziņojums “Kopienas pamatnostādnes par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai” (OV C 244, 1.10.2004., 2. lpp.); šo pamatnostādņu piemērošana pagarināta ar Komisijas paziņojumu par darbības termiņa pagarināšanu 2004. gada 1. oktobra Kopienas pamatnostādnēm par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (OV C 296, 2.10.2012., 3. lpp.).

         (6)  Lieta SA.35131 (2013/N).

         (7)  Komisijas Paziņojums par valsts atbalsta elementiem, publiskajām iestādēm pārdodot zemi (OV C 209, 10.7.1997., 3. lpp.).

         (*)  Konfidenciāla informācija.

         (8)  Saskaņā ar Nīderlandes Civilkodeksa 5. panta 85. punktu erfpacht (ilgtermiņa nomas līgums) ir ierobežotas īpašumtiesības, kas dod to īpašniekam, “nomniekam”, tiesības uzturēt un lietot citas personas nekustamo īpašumu.

         (9)  Lieta T-11/95 BP Chemicals/Komisija, EU:T:1998:199, 170. punkts; lieta C-399/10 P un C-401/10 P Bouygues un Bouygues Télécom/Komisija un citi, EU:C:2013:175, 103.–104. punkts; un lieta T-1/12 Francija/Komisija, EU:T:2015:17, 37. punkts.

         (10)  Lieta C-39/94 SFEI un citi, ECLI:EU:C:1996:285, 60. punkts; lieta C-342/96 Spānija/Komisija, ECLI:EU:C:1999:210, 41. punkts.

         (11)  Šajā saistībā skatīt lietas T-296/97 Alitalia/Komisija, ECLI:EU:T:2000:289, 81. punktu.

         (12)  Piemēram, lietā Citynet Amsterdam Komisija atzina, ka divu privāto uzņēmēju ieguldījumi, kas veido trešdaļu no kopējiem pašu kapitāla ieguldījumiem komercsabiedrībā (turklāt ņemot vērā vispārējo līdzdalības struktūru un to, ka ar šo uzņēmēju akcijām pietiek, lai veidotu bloķējošo mazākumu attiecībā uz komercsabiedrības stratēģiskajiem lēmumiem), var tikt uzskatīti par ekonomiski svarīgiem (skatīt Komisijas 2007. gada 11. decembra Lēmumu 2008/729/EK par valsts atbalstu C 53/06 (ex N 262/05, ex CP 127/04) Amsterdamas optiskajam tīklam, ko Amsterdamas pašvaldība piešķīrusi ieguldījumam optiskajā tīklā līdz mājām (fibre-to-the-home) (OV L 247, 16.9.2008., 27. lpp.), 96.–100. apsvērums).

         (13)  Tādējādi pašvaldības veikto parāda atcelšanu nevar salīdzināt ar Komisijas lēmumu par Beļģijas uzņēmumu Sonaca lietā SA.35131 (2013/N).

         (14)  Saskaņā ar šo testu valsts atbalsts netiktu konstatēts, ja līdzīgos apstākļos privāts investors, darbojoties parastos tirgus apstākļos tirgus ekonomikā, varētu būt ticis rosināts īstenot minētos pasākumus par labu saņēmējam.

         (15)  Lieta C-325/08 Olympique Lyonnais, ECLI:EU:C:2010:143, 27. un 28. punkts; lieta C519/04 P Meca-Medina un Majcen/Komisija, ECLI:EU:C:2006:492, 22. punkts; lieta C-415/93 Bosman, ECLI:EU:C:1995:463, 73. punkts.

         (16)  Komisijas 2013. gada 20. marta lēmumi attiecībā uz Vāciju par Multifunktionsarena der Stadt Erfurt (lieta SA.35135 (2012/N)), 12. punkts, un Multifunktionsarena der Stadt Jena (lieta SA.35440 (2012/N)), kopsavilkuma paziņojums OV C 140, 18.5.2013., 1. lpp., un 2013. gada 2. oktobra lēmums par Fußballstadion Chemnitz (lieta SA.36105 (2013/N)), kopsavilkuma paziņojums OV C 50, 21.2.2014., 1. lpp., 12.–14. punkts; Komisijas 2013. gada 18. decembra lēmumi attiecībā uz Spāniju par iespējamo valsts atbalstu četriem Spānijas profesionālajiem futbola klubiem (lieta SA.29769 (2013/C)), 28. punkts, par Real Madrid CF (lieta SA.33754 (2013/C)), 20. punkts, un par iespējamo atbalstu trīs Valensijas futbola klubu labā (lieta SA.36387 (2013/C)), 16. punkts, publicēts OV C 69, 7.3.2014., 99. lpp.

         (17)  Skatīt 15. apsvērumu un 5. zemsvītras piezīmi.

         (18)  Komisijas paziņojums – Pamatnostādnes par valsts atbalstu grūtībās nonākušu nefinanšu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (OV C 249, 31.7.2014., 1. lpp.).


title: 2006/825/EK: Eiropas Parlamenta Lēmums ( 2006. gada 27. aprīlis ) par Eiropas Rekonstrukcijas aģentūras pārskatu slēgšanu attiecībā uz 2004. finanšu gadu

text:
               6.12.2006

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 340/75

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS
   (2006. gada 27. aprīlis)
   par Eiropas Rekonstrukcijas aģentūras pārskatu slēgšanu attiecībā uz 2004. finanšu gadu
   (2006/825/EK)
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Eiropas Rekonstrukcijas aģentūras 2004. finanšu gada galīgos pārskatus (1),

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Rekonstrukcijas aģentūras 2004. finanšu gada pārskatiem ar Aģentūras atbildēm (2),

               —

               ņemot vērā Padomes 2006. gada 14. marta ieteikumu (5972/2006 – C6-0093/2006),

               —

               ņemot vērā EK līgumu un it īpaši tā 276. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (3), un it īpaši tās 185. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2000. gada 5. decembra Regulu (EK) Nr. 2667/2000 par Eiropas Rekonstrukcijas aģentūru (4) un it īpaši tās 8. pantu,

               —

               ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), un it īpaši tās 94. pantu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 71. pantu un V pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A6-0095/2006),

               1.

               atzīmē šādus skaitļus Eiropas Rekonstrukciju aģentūras pārskatos par 2004. un 2003. finanšu gadu;
               Ieņēmumu un izdevumu pārskats par 2004. un 2003. finanšu gadu (6)

                           (EUR 1000)

                           2004

                           2003

                           Ieņēmumi

                           EK subsīdijas

                           231 909

                           274 221

                           Izdevumu atgūšana (līdzekļu atkārtota izmantošana, III sadaļa)

                           1 229

                           1 318

                           Ieņēmumi no administratīvām darbībām (līdzekļu atkārtota izmantošana, I un II sadaļa)

                           181

                           199

                           Citi darbības ieņēmumi

                           6 113

                           28 413

                              Darbības ieņēmumi kopā

                              239 432

                              304 151

                           Izdevumi

                           Administratīvie izdevumi

                                       —

                                       Personāla izdevumi

                           17 575

                           17 333

                                       —

                                       Pārējie administratīvie izdevumi

                           6 290

                           6 475

                           Darbības izdevumi

                                       —

                                       Centralizēta tieša pārvaldība

                           268 965

                           297 168

                              Administratīvie un darbības izdevumi kopā

                              292 830

                              320 976

                              Līdzekļu pārpalikums/(deficīts) no pamatdarbībām

                              - 53 398

                              - 16 825

                           Ārkārtas ieņēmumi

                           738

                           0

                           Ārkārtas izdevumi

                           - 1 269

                           - 4 118

                              Gada ekonomiskais rezultāts

                              - 53 929

                              - 20 943

                              NB: Kopsummas var atšķirties noapaļošanas dēļ.

                              Avots: aģentūras sniegtā informācija. Šī tabula sniedz kopsavilkumu par datiem, kurus aģentūra ir norādījusi savos finanšu pārskatos.

               2.

               apstiprina Eiropas Rekonstrukcijas aģentūras pārskatu slēgšanu attiecībā uz 2004. finanšu gadu;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu Eiropas Rekonstrukcijas aģentūras direktoram, Padomei, Komisijai, Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt tā publicēšanu “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī” (L sērijā).

         Josep BORRELL FONTELLES

            priekšsēdētājs

         Julian PRIESTLEY

            ģenerālsekretārs

      (1)  OV C 332, 28.12.2005., 19. lpp.

      (2)  OV C 332, 28.12.2005., 15. lpp.

      (3)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (4)  OV L 306, 7.12.2000., 7. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2068/2004 (OV L 358, 3.12.2004., 2. lpp.).

      (5)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1261/2005 (OV L 201, 2.8.2005., 3. lpp.).

      (6)  Skaitļi 2003. gadam tika pielāgoti no iepriekšminētajiem, lai parādītu atšķirību aprēķinu praksē.

      NB: Kopsummas var atšķirties noapaļošanas dēļ.

      Avots: aģentūras sniegtā informācija. Šī tabula sniedz kopsavilkumu par datiem, kurus aģentūra ir norādījusi savos finanšu pārskatos.
    ---documentbreak---

               6.12.2006

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 340/77

         EIROPAS PARLAMENTA REZOLŪCIJA
   ar komentāriem, kuri ir neatņemama daļa no lēmuma par Eiropas Rekonstrukcijas aģentūras 2004. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Eiropas Rekonstrukcijas aģentūras 2004. finanšu gada galīgos pārskatus (1),

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Rekonstrukcijas aģentūras 2004. finanšu gada pārskatiem ar Aģentūras atbildēm (2),

               —

               ņemot vērā Padomes 2006. gada 14. marta ieteikumu (5972/2006 – C6-0093/2006),

               —

               ņemot vērā EK līgumu un it īpaši tā 276. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (3), un it īpaši tās 185. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2000. gada 5. decembra Regulu (EK) Nr. 2667/2000 par Eiropas Rekonstrukcijas aģentūru (4) un it īpaši tās 8. pantu,

               —

               ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), un it īpaši tās 94. pantu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 71. pantu un V pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A6-0095/2006),

               A.

               tā kā Revīzijas palāta ir norādījusi, ka, izņemot nespēju pārliecināties par ilgtermiņa debitoru parādu pilnīgu iegrāmatošanu, tā ir guvusi pamatotu pārliecību par to, ka gada pārskati par finanšu gadu, kas beidzās 2004. gada 31. decembrī, ir uzticami un ka notikušie darījumi kopumā ir likumīgi un pareizi, izņemot novirzes līgumslēgšanas tiesību piešķiršanā neatbilstošu atlases kritēriju dēļ,

               B.

               tā kā Revīzijas palāta ir norādījusi, ka tā ir guvusi pamatotu pārliecību par visām aģentūrām, izņemot atrunas, ko tā par 2004. finanšu gadu skaidri formulējusi attiecībā uz Eiropas Rekonstrukcijas aģentūru, Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centru, Eiropas Izglītības fondu, Eiropas Rasisma un ksenofobijas uzraudzības centru un Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi,

               1.

               atgādina, ka saskaņā ar Finanšu regulas 185. pantu Parlaments sniedz apstiprinājumu par to struktūru budžeta izpildi, ko izveidojušas Kopienas un kas ir juridiskas personas, kuras faktiski saņem dotācijas no budžeta; tomēr norāda, ka ne visas šīs struktūras pilnībā vai pat daļēji finansē ar dotācijām no budžeta; uzsver, ka lēmums par budžeta izpildes apstiprināšanu tādējādi attiecas uz finansējumu, ko šīs struktūras saņem gan no budžeta, gan no citiem avotiem; uzskata par nepieņemamu, ka dažas no Eiropas Savienības izveidotajām struktūrām ir atbildīgas par to ieņēmumu izlietojumu, ko tās saņem no avotiem, kas nav budžets, taču citas struktūras, kuras nesaņem dotācijas no budžeta, par to nav atbildīgas; apstiprina principu, saskaņā ar kuru Parlaments apstiprina ikvienas Kopienas aģentūras budžeta izpildi neatkarīgi no tā, vai tā saņem dotācijas vai ne, pat tad, ja saskaņā ar tās izveidošanas tiesību aktu iesaistās cita budžeta izpildes apstiprinātāja iestāde; uzskata, ka ir jāpārskata visi teksti, kas ir pretrunā ar šo principu;

               2.

               uzskata, ka Revīzijas palātas ziņojumā dotā 1. tabula, kuru pirmo reizi ieviesa 2003. gada budžeta izpildes apstiprinājuma procedūrā un kurā ir apkopotas aģentūras pilnvaras, pienākumi, vadība, resursi, darbība un sniegtie pakalpojumi, ir ļoti noderīga; atzīmē, ka 1. tabulā doto informāciju ir sniegusi aģentūra; aicina Revīzijas palātu pārbaudīt 1. tabulas saturu;

               3.

               uzsver, ka aģentūrām ir ne tikai jāizlieto līdzekļi atbilstoši, bet arī jācenšas tie izlietot cik vien iespējams lietderīgi un efektīvi; aicina Revīzijas palātu apsvērt iespēju paplašināt tās konkrētos gada ziņojumus par aģentūrām, lai iekļautu izvērtējumu par darbības rezultātiem un mērķu sasniegšanu; šajā sakarā saskaņā ar rezolūcijām par 2003. gada budžeta izpildes apstiprināšanu uzstāj, lai tiktu ņemti vērā šādi jautājumi: pēc iespējas jāizvairās no dubulta darba aģentūrās un jāprecizē pasākumi, kas paredzēti, lai uzlabotu pārredzamību un saziņu ar sabiedrību, kā arī jāprecizē Kopienas pozitīvas rīcības pasākumi visos darbā pieņemšanas, apmācības un pienākumu sadales līmeņos;

               4.

               atzīmē, ka Kopienas aģentūrām ne vienmēr ir labs tēls un atspoguļojums presē un ka daudzas no tām nav pelnījušas šo negatīvo tēlu; norāda, ka, izmantojot piemērotus līdzekļus, lai cik bieži vien vajadzīgs skaidrotu šo aģentūru pastāvēšanas iemeslus un to sasniegumus, jāpanāk, lai ES pilsoņi to apzinātos; aicina Komisiju šajā nolūkā rīkoties, izmantojot līdzekļus, ko tā uzskata par vajadzīgiem;

               5.

               atzīmē, ka Eiropas Savienības paplašināšanās 2004. gadā dažādos veidos ir ietekmējusi Kopienas aģentūru struktūru un darbības mehānismu un ka vairākas no tām uz šo ietekmi ir norādījušas savos darbības pārskatos, it īpaši vēršot uzmanību uz administratīvo darbinieku skaita pieaugumu; aicina Komisiju izvērtēt patiesās vai iespējamās grūtības un ieteikt vajadzīgās reglamentējošās izmaiņas;

               6.

               atzīmē, ka Komisija ir apņēmusies saskaņot ģenerāldirektorātu sniegto darbības pārskatu noformēšanas veidu; aicina izmantot līdzīgu pieeju attiecībā uz Kopienas aģentūru darbības pārskatiem, kas satura ziņā ir ļoti atšķirīgi; aicina Komisiju Kopienas aģentūrām norādīt informāciju un darbības indikatorus, kas tām ir jāsniedz;

               7.

               ar gandarījumu atzīmē, ka Revīzijas palāta varēja aģentūrai sniegt pozitīvu ticamības deklarāciju par 2004. finanšu gadu; izsaka aģentūrai atzinību par panākto progresu, tomēr atzīmē, ka Revīzijas palāta ir iekļāvusi atrunas, precizējot ticamības deklarāciju, sakarā ar neskaidrību par pārskatu pilnīgumu un problēmām līgumslēgšanas tiesību piešķiršanas procedūrā; mudina aģentūru turpināt darbu pie finanšu pārvaldības un kontroles uzlabošanas, it īpaši lai novērstu Revīzijas palātas atklātos trūkumus;

               8.

               mudina aģentūru meklēt norādījumus, kā uzlabot finanšu līdzekļu pārvaldības politiku, lai gūtu iespējami lielāku labumu no bieži vien ievērojamajām naudas summām, kas glabājas norēķinu kontos bankās;

               9.

               ar bažām atzīmē Revīzijas palātas pausto atrunu par pārskatiem, pamatot šo atrunu ar to, ka tā nevar būt pārliecināta, ka ir atspoguļoti visi darījumi saistībā ar ekvivalentiem līdzekļiem, kredītlīniju programmām un speciālajiem līdzekļiem, jo nebija efektīvu iekšējās kontroles procedūru attiecībā uz ilgtermiņa debitoru parādiem; uzstāj, ka Revīzijas palātai jāspēj pārbaudīt visus darījumus;

               10.

               pauž gandarījumu par Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāra īpašā pārstāvja vietnieka paziņojumu Parlamenta delegācijām, ka pēc Revīzijas palātas pieprasījuma pārbaudei būs pieejami visu to dokumentu apliecinātas kopijas, kuri attiecas uz projektiem un programmām, ko finansē no aģentūras līdzekļiem; aicina Revīzijas palātu ar ANO pagaidu pārvaldi Kosovā (UNMIK) apspriest sīki izstrādātu kārtību, kas attiecas uz minētajām pārbaudēm, un vienoties par to;

               11.

               mudina Revīzijas palātu, Komisiju un ANO atbildīgās amatpersonas Kosovā pēc iespējas ātrāk pārskatīt un uzlabot finanšu un administratīvā pamatlīguma īstenošanu, ko Komisija un ANO parakstīja 2003. gada 29. aprīlī, un informēt Parlamentu par šajā jomā panākto, lai uzlabotu kopā ar citām iestādēm (UNMIK, IOM u. c.) īstenoto programmu budžeta pārvaldības uzticamību un uzraudzību;

               12.

               mudina Komisiju un Eiropas Rekonstrukcijas aģentūru, cieši sadarbojoties ar UNMIK un Finanšu pārkāpumu izmeklēšanas vienību (FIU), paredzēt skaidrus un pārredzamus noteikumus publiskā pasūtījuma jomā, izveidot iekšējās un augstākās revīzijas iestādes un informēt Parlamentu par panākto, lai atrisinātu pašreizējās nopietnās problēmas attiecībā uz šaubīgajiem apstākļiem, kādos notiek publiskā pasūtījuma un koncesiju piešķiršana īpaši nozīmīgiem projektiem (piem., mobilo sakaru operatoriem), un sūdzībām saistībā ar iespējamu korupciju;

               13.

               aicina Komisiju un Revīzijas palātu, lai panāktu pēc iespējas lielāku pārredzamību un labāku budžeta kontroli, ziņojumā par Eiropas Rekonstrukcijas aģentūras gada budžeta izpildes apstiprināšanu iekļaut nodaļu gan par Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF), gan FIU darbību saistībā ar Kosovā īstenotām programmām un projektiem, par kuriem ir saņemts Kopienas finansējums;

               14.

               atzīmē Komisijas nodomu izbeigt aģentūras mandātu (2008. gada beigās) un uzticēt tās darbību Komisijas delegācijām un vietējiem birojiem; uzskata, ka aģentūra, izmantojot savu mandātu, ir panākusi pozitīvus rezultātus, neraugoties uz biežo Revīzijas palātas kritiku visu aģentūras pastāvēšanas laiku un Komisijas atbalsta neesamību; uzskata, ka aģentūras darbinieku iegūto zinātību Komisija varētu atkal izmantot; aicina kompetento komiteju pārliecināties, vai aģentūras darbības pārtraukšana negatīvi neietekmēs vajadzīgo ekonomikas un politikas progresu un vai Komisijas delegācijas un vietējie biroji var veikt tādus pašus uzdevumus, kā noteikts aģentūras mandātā;

               15.

               atzīmē tās problēmas īstermiņa mandāta dēļ, ar kurām aģentūra saskārās, pieņemot darbā atbilstošus darbiniekus; uzskata, ka aģentūras darbības pārtraukšanai nebūtu jānotiek, pamatojoties uz iepriekš noteiktu grafiku, un ka mandāta termiņam jābūt atkarīgam no politiskajiem un kritērijiem un notikumiem; turklāt uzskata, ka politisku iemeslu dēļ mandāts ir jāpagarina un jāpaplašina, un atzīmē, ka tas arī palīdzētu uzlabot aģentūras spēju pieņemt darbā un paturēt atbilstoši kvalificētus un pieredzējušus darbiniekus; uzskata, ka Rekonstrukcijas aģentūras gūto pieredzi varētu izmantot rekonstrukcijas palīdzības sniegšanai kur vien tas ir vajadzīgs, piemēram, Irākā, Afganistānā, Pakistānā, Indijā un cunami skartajās valstīs, kā otro posmu pēc tam, kad Eiropas Kopienas Humānās palīdzības birojs (ECHO) ir ticis galā ar neatliekamajām humānajām vajadzībām;

               16.

               ar nožēlu konstatē, ka Revīzijas palāta vēlreiz ir atklājusi novirzes līgumslēgšanas tiesību piešķiršanā neatbilstošu atlases kritēriju dēļ, mudina aģentūru noteikt reālākus, atbilstošākus atlases kritērijus un stingri tos piemērot, lai garantētu pārskatāmu un vienlīdzīgu attieksmi pret konkursa pretendentiem; atzīmē aģentūras apliecinājumu, ka 2005. gada revīzijā būs redzami uzlabojumi;

               17.

               mudina aģentūru atbilstīgi Revīzijas palātas ieteikumam cik vien iespējams drīz ieviest standartizētu sistēmu maksājumu pieprasījumu apstrādei;

               18.

               aicina Komisiju palīdzēt aģentūrām cik vien iespējams precīzi ievērot darba plānu, par ko ir panākta vienošanās gadu iepriekš, lai varētu pienācīgi ieplānot un īstenot darbības un it īpaši lai izvairītos no būtiskām pēdējā brīža izmaiņām darba apjomā;

               19.

               aicina Komisiju uzlabot sinerģiju starp aģentūrām, efektīvāk sadarbojoties, izvairoties no darba dublēšanās un novēršot trūkumus, it īpaši attiecībā uz tādām kopīgām jomām kā apmācība, Kopienas politikas nostādņu visaptveroša īstenošana, jaunāko pārvaldības sistēmu izmantošana un problēmu risināšana saistībā ar pārdomātu budžeta pārvaldību.

      (1)  OV C 332, 28.12.2005., 19. lpp.

      (2)  OV C 332, 28.12.2005., 15. lpp.

      (3)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (4)  OV L 306, 7.12.2000., 7. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2068/2004 (OV L 358, 3.12.2004., 2. lpp.).

      (5)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1261/2005 (OV L 201, 2.8.2005., 3. lpp.).


title: 2014/628/ES: Eiropas Parlamenta Lēmums ( 2014. gada 3. aprīlis ) par kopuzņēmuma “Kurināmā elementi un ūdeņradis” kontu slēgšanu attiecībā uz 2012. finanšu gadu

text:
               5.9.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 266/334

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS
   (2014. gada 3. aprīlis)
   par kopuzņēmuma “Kurināmā elementi un ūdeņradis” kontu slēgšanu attiecībā uz 2012. finanšu gadu
   (2014/628/ES)
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā kopuzņēmuma “Kurināmā elementi un ūdeņradis” 2012. finanšu gada galīgos pārskatus,

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par kopuzņēmuma “Kurināmā elementi un ūdeņradis” 2012. finanšu gada pārskatiem ar Kopuzņēmuma atbildēm (1),

               —

               ņemot vērā Padomes 2014. gada 18. februāra ieteikumu (05851/2014 – C7-0053/2014),

               —

               ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 185. pantu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (3) un jo īpaši tās 208. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2008. gada 30. maija Regulu (EK) Nr. 521/2008, ar ko izveido kopuzņēmumu “Kurināmā elementi un ūdeņradis”, lai nodrošinātu kurināmā elementu un ūdeņraža jomas kopīgās tehnoloģiju ierosmes īstenošanu (4), un jo īpaši tās 11. panta 4. punktu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2011. gada 14. novembra Regulu (ES) Nr. 1183/2011, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 521/2008, ar ko izveido kopuzņēmumu “Kurināmā elementi un ūdeņradis” (5),

               —

               ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (6),

               —

               ņemot vērā Komisijas 2013. gada 30. septembra Deleģēto regulu (ES) Nr. 1271/2013 par finanšu pamatregulu struktūrām, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 208. pantā (7), un jo īpaši tās 108. pantu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A7-0202/2014),

               1.

               apstiprina kopuzņēmuma “Kurināmā elementi un ūdeņradis” kontu slēgšanu attiecībā uz 2012. finanšu gadu;

               2.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu nosūtīt kopuzņēmuma “Kurināmā elementi un ūdeņradis” izpilddirektoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Martin SCHULZ

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV C 369, 17.12.2013., 57. lpp.

      (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (3)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

      (4)  OV L 153, 12.6.2008., 1. lpp.

      (5)  OV L 302, 19.11.2011., 3. lpp.

      (6)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

      (7)  OV L 328, 7.12.2013., 42. lpp.


title: Padomes Lēmums 2014/728/KĀDP ( 2014. gada 20. oktobris ), ar ko groza Lēmumu 2010/638/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Gvinejas Republiku

text:
               21.10.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 301/33

         PADOMES LĒMUMS 2014/728/KĀDP
   (2014. gada 20. oktobris),
   ar ko groza Lēmumu 2010/638/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Gvinejas Republiku
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 29. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2010. gada 25. oktobrī pieņēma Lēmumu 2010/638/KĀDP (1).

               (2)

               Pamatojoties uz Lēmuma 2010/638/KĀDP pārskatīšanu, ierobežojošie pasākumi būtu jāpagarina līdz 2015. gada 27. oktobrim.

               (3)

               Attiecīgi būtu jāgroza Lēmums 2010/638/KĀDP,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Lēmumu 2010/638/KĀDP groza šādi.

               Lēmuma 8. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

                  “2.   Šo lēmumu piemēro līdz 2015. gada 27. oktobrim. To pastāvīgi pārskata. Ja Padome uzskata, ka tā mērķi nav sasniegti, to attiecīgi atjaunina vai groza.”
               .
         2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Luksemburgā, 2014. gada 20. oktobrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         C. ASHTON

      (1)  Padomes Lēmums 2010/638/KĀDP (2010. gada 25. oktobris), par ierobežojošiem pasākumiem pret Gvinejas Republiku (OV L 280, 26.10.2010., 10. lpp.).