title: Padomes Lēmums 2005/364/KĀDP (2005. gada 12. aprīlis), kas attiecas uz Eiropas Savienības un Rumānijas nolīguma slēgšanu par drošības procedūrām klasificētas informācijas apmaiņai

text:
               5.5.2005

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 118/47

         PADOMES LĒMUMS 2005/364/KĀDP
   (2005. gada 12. aprīlis),
   kas attiecas uz Eiropas Savienības un Rumānijas nolīguma slēgšanu par drošības procedūrām klasificētas informācijas apmaiņai
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 24. un 38. pantu,
   ņemot vērā prezidentvalsts ieteikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2003. gada 27. un 28. novembra sanāksmē nolēma pilnvarot prezidentvalsti, kam palīdzētu Ģenerālsekretārs/Augstais pārstāvis, saskaņā ar 24. un 38. pantu Līgumā par Eiropas Savienību sākt sarunas ar dažām trešām valstīm, lai Eiropas Savienība ar katru no tām noslēgtu nolīgumu par drošības procedūrām klasificētas informācijas apmaiņai.

               (2)

               Saņēmusi pilnvarojumu sākt sarunas, prezidentvalsts, kam palīdz Ģenerālsekretārs/Augstais pārstāvis, apsprieda ar Rumāniju Nolīgumu par drošības procedūrām klasificētas informācijas apmaiņai.

               (3)

               Minētais nolīgums būtu jāapstiprina,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Eiropas Savienības vārdā ir apstiprināts Eiropas Savienības un Rumānijas Nolīgums par drošības procedūrām klasificētas informācijas apmaiņai.
   Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   Ar šo Padomes priekšsēdētājs ir pilnvarots norīkot personu, kas pilnvarota parakstīt minēto nolīgumu, lai tas būtu saistošs Eiropas Savienībai.
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
   4. pants
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Luksemburgā, 2005. gada 12. aprīlī

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         J.-C. JUNCKER

   TULKOJUMS
   NOLĪGUMS
   starp Eiropas Savienību un Rumāniju par drošības procedūrām klasificētas informācijas apmaiņai
   RUMĀNIJA
   no vienas puses, un
   EIROPAS SAVIENĪBA,
   turpmāk “ES”, ko pārstāv Eiropas Savienības Padomes prezidentvalsts,
   no otras puses,
   še turpmāk Puses,
   ŅEMOT VĒRĀ, ka Rumānijai un ES ir kopīgi mērķi – stiprināt savu drošību visiem iespējamiem līdzekļiem un nodrošināt saviem pilsoņiem augstu drošības pakāpi drošības jomā;
   ŅEMOT VĒRĀ, ka Rumānija un ES ir vienisprātis par to, ka būtu jāizvērš savstarpējas konsultācijas un sadarbība jautājumos, kas drošības jomā izraisa kopīgu ieinteresētību;
   ŅEMOT VĒRĀ, ka tāpēc šajā sakarā ir pastāvīga vajadzība Rumānijai un ES apmainīties ar klasificētu informāciju;
   APZINOTIES, ka pilnvērtīgām un iedarbīgām konsultācijām un sadarbībai var būt vajadzīga piekļuve klasificētai Rumānijas un ES informācijai un materiāliem, kā arī Rumānijas un ES savstarpēja apmaiņa ar klasificētu informāciju un ar to saistītiem materiāliem;
   APZINOTIES, ka piekļuve klasificētai informācijai un ar to saistītiem materiāliem un apmaiņa ar tiem prasa atbilstīgus drošības pasākumus,
   IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.
   1. pants
   Lai īstenotu mērķi visiem iespējamiem līdzekļiem stiprināt katras Puses drošību, šo nolīgumu piemēro jebkādas formas klasificētai informācijai vai materiāliem, ko Puses nodod viena otrai vai ar ko tās savstarpēji apmainās.
   2. pants
   Šajā nolīgumā klasificēta informācija ir jebkura informācija (proti, zināšanas, ko jebkādā formā var darīt zināmas citiem) vai materiāli, par ko ir noteikts, ka tiem vajadzīga aizsardzība pret neatļautu izpaušanu, un kas par tādiem ir atzīti drošības klasifikācijā (turpmāk “klasificēta informācija”).
   3. pants
   Šajā nolīgumā “ES” ir Eiropas Savienības Padome (turpmāk “Padome”), Ģenerālsekretārs/Augstais pārstāvis un Padomes Ģenerālsekretariāts, kā arī Eiropas Kopienu Komisija (turpmāk “Eiropas Komisija”).
   4. pants
   Katra Puse:

               a)

               sargā un glabā klasificētu informāciju, ko Puses sniedz viena otrai vai ar ko tās savstarpēji apmainās, un uz ko attiecas šis nolīgums;

               b)

               nodrošina to, ka klasificētā informācija, ko Puses sniedz viena otrai vai ar ko tās savstarpēji apmainās, un uz ko attiecas šis nolīgums, patur to drošības klasifikāciju, ko tai piešķīrusi Puse, kas to sniedz. Puse, kas saņem klasificēto informāciju, to sargā un glabā saskaņā ar saviem drošības noteikumiem, kas attiecas uz informāciju vai materiāliem, kuriem piešķirta līdzvērtīga drošības klasifikācija, kā norādīts drošības pasākumos, kas vēl ir jāizstrādā saskaņā ar 11. un 12. pantu;

               c)

               tādu klasificētu informāciju, uz ko attiecas šis nolīgums, nelieto citiem nolūkiem, kā vien tiem, ko noteikusi tās izcelsmes iestāde un tiem, kam informācija ir sniegta vai kas to saņēmuši apmaiņā;

               d)

               tādu klasificētu informāciju, uz ko attiecas šis nolīgums, neatklāj trešām personām vai kādai ES iestādei vai struktūrai, kas nav minēta 3. pantā, ja nav saņemta izcelsmes iestādes iepriekšēja piekrišana.

         5. pants
   1.   Saskaņā ar izcelsmes kontroles principu klasificētu informāciju var izpaust vai atklāt viena Puse, “informācijas sniedzēja Puse” otrai Pusei, “saņēmējai Pusei”.
   2.   Lai informāciju atklātu saņēmējiem, kas nav šā nolīguma Puses, saņēmēja Puse ar informācijas sniedzējas puses piekrišanu pieņem lēmumu par klasificētas informācijas izpaušanu vai atklāšanu saskaņā ar izcelsmes kontroles principu, kā paredzēts attiecīgās Puses drošības noteikumos.
   3.   Īstenojot 1. un 2. punktu, nav atļauta nekāda vispārēja informācijas atklāšana, ja vien Puses nav izstrādājušas procedūras un vienojušās par tām attiecībā uz dažu kategoriju informāciju, kas ir būtiska to operatīvām vajadzībām.
   6. pants
   Lai nodrošinātu to, ka klasificētai informācijai, uz ko attiecas šis nolīgums, piemēro vienādu aizsardzību, katrai Pusei un to struktūrām, kā noteikts 3. pantā, ir drošības organizācija un drošības programmas, kas balstās uz tādiem pamatprincipiem un obligātiem drošības standartiem, ko īsteno Pušu drošības sistēmās, kuras vēl ir jāizstrādā saskaņā ar 11. un 12. pantu.
   7. pants
   1.   Puses nodrošina, ka visas personas, kurām oficiālo pienākumu pildīšanai ir vajadzīga piekļuve klasificētai informācijai, ko sniedz vai kas saņemta apmaiņā saskaņā ar šo nolīgumu, vai kuru pienākumi vai funkcijas dod tiem šādu piekļuvi, iztur drošības pārbaudi, pirms tiem nodrošina piekļuvi šādai informācijai.
   2.   Drošības pārbaudes procedūras izstrādā tā, lai noteiktu, vai konkrētai personai var nodrošināt piekļuvi klasificētai informācijai, ņemot vērā viņas lojalitāti, uzticamību un noturību.
   8. pants
   Puses viena otrai sniedz palīdzību attiecībā uz tādas klasificētas informācijas drošību, uz kuru attiecas šis nolīgums un drošības jautājumi, kas izraisa kopīgu ieinteresētību. Iestādes rīko savstarpējas apspriedes par drošības jautājumiem un drošības pārbaudes, kā noteikts 11. pantā, lai novērtētu drošības pasākumu efektivitāti attiecīgi savas atbildības jomā, ko nosaka, ievērojot 11. un 12. pantu.
   9. pants
   1.   Šajā nolīgumā

               a)

               attiecībā uz ES:

                           visu korespondenci adresē Padomei, izmantojot šādu adresi:

                                          Council of the European Union

                                          Chief Registry Officer

                                          Rue de la Loi/Wetstraat, 175

                                          B-1048 Brussels.

                           Padomes galvenais reģistrators pārsūta visu korespondenci dalībvalstīm un Eiropas Komisijai saskaņā ar 2. punktu;

               b)

               attiecībā uz Rumāniju:

                           visu korespondenci adresē Oficiul Registrului National al Informatiilor Secrete de Stat (ORNISS), vajadzības gadījumā ar Rumānijas Pārstāvniecības Eiropas Savienībā starpniecību, izmantojot šādu adresi:

                                          Guvernul Romaniei

                                          Oficiul Registrului National al Informatiilor Secrete de Stat (ORNISS)

                                          Str. Mures Nr. 4, Sector 1

                                          Bucuresti

                                          Romania.

         2.   Vienas Puses sūtīto korespondenci, kas ir pieejama tikai konkrētiem kompetentiem tās ierēdņiem, struktūrām vai dienestiem, izņēmuma gadījumos operatīvu iemeslu dēļ var adresēt vai tā var būt pieejama tikai konkrētiem kompetentiem otrās Puses ierēdņiem, struktūrām vai dienestiem, kas īpaši izraudzīti par saņēmējiem, ņemot vērā viņu kompetenci un ievērojot konfidencialitātes principu. Attiecībā uz ES, šo korespondenci sūta ar Padomes galvenā reģistratora starpniecību.
   10. pants
   Rumānijas valdība, Padomes ģenerālsekretārs un Eiropas Komisijas ģenerālsekretārs pārrauga šā nolīguma īstenošanu.
   11. pants
   Lai īstenotu šo nolīgumu:

               1)

                  Oficiul Registrului National al Informatiilor Secrete de Stat (ORNISS), darbojoties Rumānijas valdības vārdā un tās vadībā, ir atbildīga par to, lai izstrādātu drošības pasākumus tās klasificētas informācijas drošībai un aizsardzībai, ko sniedz Rumānijai saskaņā ar šo nolīgumu.

               2)

               Padomes Ģenerālsekretariāta Drošības birojs Padomes ģenerālsekretāra vadībā un viņa uzdevumā, darbojoties Padomes vārdā un tās vadībā, ir atbildīgs par to, lai izstrādātu drošības pasākumus tās klasificētās informācijas drošībai un aizsardzībai, ko sniedz Eiropas Savienībai saskaņā ar šo nolīgumu.

               3)

               Eiropas Komisijas Drošības direktorāts, darbojoties Eiropas Komisijas uzdevumā un tās vadībā, ir atbildīgs par drošības pasākumu izstrādāšanu tādas klasificētas informācijas drošībai, kādu saskaņā ar šo nolīgumu sniedz vai ko apmaiņā saņem Eiropas Komisijā un tās telpās.

         12. pants
   Drošības pasākumi, ko izstrādā saskaņā ar 11. pantu, attiecīgajiem trim birojiem vienojoties, nosaka savstarpējus standartus tādas klasificētas informācijas drošībai, uz kuru attiecas šis nolīgums. Attiecībā uz ES šie standarti ir jāratificē Padomes Drošības komitejai.
   13. pants
   Šā nolīguma 11. pantā paredzētās iestādes izstrādā procedūras, kas jāievēro, ja ir aizdomas vai pierādījumi, ka ir apdraudēta tās klasificētas informācijas slepenība, uz kuru attiecas šis nolīgums.
   14. pants
   Pirms ir sniegta klasificēta informācija, uz ko attiecas šis abu Pušu nolīgums, 11. punktā paredzētajām atbildīgajām drošības iestādēm ir jāvienojas par to, ka informācijas saņēmēja Puse spēj sargāt un glabāt informāciju, uz ko attiecas šis nolīgums, saderībā ar pasākumiem, kas vēl ir jāizstrādā saskaņā ar 11. un 12. pantu.
   15. pants
   Šis nolīgums nekādi neliedz Pusēm slēgt citus nolīgumus par tādas klasificētas informācijas sniegšanu vai saņemšanu apmaiņā, uz ko attiecas šis nolīgums, ar nosacījumu, ka tie nav pretrunā ar šā nolīguma noteikumiem.
   16. pants
   Visas ES un Rumānijas domstarpības, kas rodas, interpretējot vai piemērojot šo nolīgumu, atrisina abu Pušu sarunās.
   17. pants
   1.   Šis nolīgums stājas spēkā pirmā mēneša pirmajā dienā pēc tam, kad Puses viena otrai paziņojušas par to iekšējo procedūru pabeigšanu, kas vajadzīgas, lai sasniegtu šo mērķi.
   2.   Šo nolīgumu pēc jebkuras Puses lūguma var pārskatīt, lai apsvērtu, vai tajā jāveic grozījumi.
   3.   Jebkuru grozījumu šajā nolīgumā veic tikai rakstiski, abām Pusēm savstarpēji vienojoties. Tas stājas spēkā pēc 1. punktā paredzētās savstarpējās paziņošanas.
   18. pants
   Jebkura Puse var denonsēt šo nolīgumu, iesniedzot rakstisku denonsēšanas paziņojumu otrai Pusei. Šāda denonsēšana stājas spēkā sešus mēnešus pēc tam, kad otra Puse saņēmusi paziņojumu, bet neietekmē saistības, kas jau radušās saskaņā ar šo nolīgumu. Turklāt visu klasificētu informāciju, ko sniedz vai apmaina saskaņā ar šo nolīgumu, turpina aizsargāt saskaņā ar šeit izklāstītajiem noteikumiem.

      TO APLIECINOT, attiecīgi pilnvarotas personas ir parakstījušas šo nolīgumu.
      Briselē, 2005. gada 22. aprīlī divos eksemplāros angļu valodā.

            Rumānijas vārdā —

            Eiropas Savienības vārdā —


title: 2009/567/EK: Komisijas Lēmums ( 2009. gada 9. jūlijs ) par ekoloģisko kritēriju noteikšanu Kopienas ekomarķējuma piešķiršanai tekstilizstrādājumiem (izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 4595) (Dokuments attiecas uz EEZ)

text:
               29.7.2009

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 197/70

      KOMISIJAS LĒMUMS

   (2009. gada 9. jūlijs)
   par ekoloģisko kritēriju noteikšanu Kopienas ekomarķējuma piešķiršanai tekstilizstrādājumiem
   (izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 4595)
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   (2009/567/EK)
   EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 17. jūlija Regulu (EK) Nr. 1980/2000 par pārskatīto Kopienas ekomarķējuma piešķiršanas programmu (1) un jo īpaši tās 6. panta 1. punkta otro daļu,
   apspriedusies ar Eiropas Savienības Ekomarķējuma komiteju,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1980/2000 Kopienas ekomarķējumu var piešķirt ražojumiem ar tādām īpašībām, kuras var nodrošināt būtisku uzlabojumu saistībā ar galvenajiem vides aspektiem.

               (2)

               Regulā (EK) Nr. 1980/2000 paredzēts noteikt konkrētus ekomarķējuma kritērijus katrai ražojumu grupai, pamatojoties uz Eiropas Savienības Ekomarķējuma komitejas izstrādātajiem kritērijiem.

               (3)

               Tajā paredzēts arī, ka ekomarķējuma kritēriji un ar tiem saistītās vērtēšanas un verifikācijas prasības ir laikus jāpārskata pirms katrai ražojumu grupai noteikto kritēriju spēkā esības termiņa beigām.

               (4)

               Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1980/2000 ir laikus pārskatīti ekoloģiskie kritēriji un ar tiem saistītās attiecīgās vērtēšanas un verifikācijas prasības, kas noteiktas Komisijas 1999. gada 17. februāra Lēmumā 1999/178/EK (2), ar ko nosaka pārskatītus ekoloģiskos kritērijus Kopienas ekomarķējuma piešķiršanai, kas grozīts ar 2002. gada 15. maija Lēmumu 2002/371/EK (3), ar ko nosaka ekoloģiskos kritērijus Kopienas ekomarķējuma piešķiršanai tekstilizstrādājumiem. Šie ekoloģiskie kritēriji un attiecīgās vērtēšanas un verifikācijas prasības ir spēkā līdz 2009. gada 31. decembrim.

               (5)

               Ņemot vērā pārskatīšanas rezultātus, zinātnes attīstības un tirgus norišu dēļ ir lietderīgi grozīt ražojumu grupas definīciju un noteikt jaunus ekoloģiskos kritērijus.

               (6)

               Šiem ekoloģiskajiem kritērijiem un ar tiem saistītajām vērtēšanas un verifikācijas prasībām jāpaliek spēkā četrus gadus no šā lēmuma pieņemšanas dienas.

               (7)

               Tāpēc Lēmums 1999/178/EK ir jāaizstāj.

               (8)

               Ir jānosaka pārejas periods, lai ražotājiem, kuriem atbilstīgi Lēmumā 1999/178/EK noteiktajiem kritērijiem piešķirts tekstilizstrādājumu ekomarķējums, dotu pietiekamu laiku savu ražojumu pielāgošanai pārskatītajiem kritērijiem un prasībām. Ražotājiem būtu jāatļauj ar Lēmumā 1999/178/EK vai šajā lēmumā noteiktajiem kritērijiem saistītus pieteikumus iesniegt līdz šā lēmuma spēkā esamības termiņa beigām.

               (9)

               Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1980/2000 17. pantam izveidotā komiteja,

         IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU.
   1. pants
   Produktu grupā “tekstilizstrādājumi” ietilpst:

               a)

               apģērbs un aksesuāri no tekstilmateriāliem: apģērbs un aksesuāri (piemēram, kabatlakatiņi, šalles, somas, iepirkumu somas, mugursomas, jostas u. c.), kuri satur vismaz 90 masas % tekstilšķiedru;

               b)

               iekštelpu tekstilizstrādājumi: tekstilizstrādājumi lietošanai telpās, kuru sastāvā ir ne mazāk par 90 masas % tekstilšķiedru. Pie šīs grupas pieder arī mašas un grīdsegas. Izņēmums ir grīdu un sienu vienlaidu segumi;

               c)

               šķiedras, dzijas un audumi (tostarp izturīgi neausti audumi), kas paredzēti apģērbam un aksesuāriem no tekstilmateriāliem vai iekštelpu tekstilizstrādājumiem.

         Šajā produktu grupā neietilpst tekstilizstrādājumi, kas apstrādāti ar biocīdiem produktiem, izņemot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 98/8/EK (4) IA pielikumā iekļautos biocīdos produktus, kuros iekļautās attiecīgās vielas tekstilizstrādājumiem nodrošina papildu īpašības, kuru tiešais uzdevums ir cilvēka veselības aizsardzība (t. i., biocīdi produkti, ko pievieno auduma tīkliem un apģērba piederumiem, kas paredzēti aizsardzībai pret moskītiem, blusām, ērcēm vai alergēniem) un ja aktīvo vielu ir atļauts izmantot konkrētajam mērķim atbilstoši Direktīvas 98/8/EK V pielikumam.
   Attiecībā uz “apģērbu un aksesuāriem no tekstilmateriāliem” un “iekštelpu tekstilizstrādājumiem”: aprēķinot tekstilšķiedru masas daļu, neņem vērā pūkas, spalvas, plēves un pārklājumus.
   2. pants
   Lai saņemtu Kopienas ekomarķējumu, ko piešķir tekstilizstrādājumu produktu grupai piederošajiem izstrādājumiem saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1980/2000, tekstilizstrādājumiem jāatbilst šā lēmuma pielikumā noteiktajiem kritērijiem.
   3. pants
   Produktu grupas “tekstilizstrādājumi” ekoloģiskie kritēriji un ar tiem saistītās novērtēšanas un atbilstības pārbaudes prasības ir spēkā četrus gadus no šā lēmuma pieņemšanas dienas.
   4. pants
   Administratīviem mērķiem produktu grupai “tekstilizstrādājumi” piešķir kodu “016”.
   5. pants
   Lēmums 1999/178/EK tiek atcelts.
   6. pants
   1.   Pieteikumus ekomarķējuma saņemšanai produktu grupā “tekstilizstrādājumi”, kas iesniegti pirms šā lēmuma pieņemšanas datuma, izvērtē atbilstoši Lēmuma 1999/178/EK nosacījumiem.
   2.   Pieteikumus ekomarķējuma saņemšanai produktu grupā “tekstilizstrādājums”, kas iesniegti no šā lēmuma pieņemšanas dienas, bet ne vēlāk kā līdz 2009. gada 31. decembrim, ir atļauts sagatavot atbilstoši Lēmuma 1999/178/EK kritērijiem vai šajā lēmumā noteiktajiem kritērijiem.
   Šos pieteikumus izvērtē atbilstoši kritērijiem, saskaņā ar kuriem pieteikumi ir sagatavoti.
   3.   Ja ekomarķējumu piešķir, pamatojoties uz pieteikumu, kas izvērtēts saskaņā ar Lēmumā 1999/178/EK noteiktajiem kritērijiem, šo ekomarķējumu ir atļauts izmantot divpadsmit mēnešus pēc šā lēmuma pieņemšanas dienas.
   7. pants
   Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

      Briselē, 2009. gada 9. jūlijā

            Komisijas vārdā –

            Komisijas loceklis

         Stavros DIMAS

      (1)  OV L 237, 21.9.2000., 1. lpp.

      (2)  OV L 57, 5.3.1999., 21. lpp.

      (3)  OV L 133, 18.5.2002., 29. lpp.

      (4)  OV L 123, 4.4.1998., 1. lpp.

      PIELIKUMS

         PAMATPRINCIPI

         Kritēriju noteikšanas mērķi

      Šo kritēriju mērķis ir jo īpaši veicināt ar tekstilrūpniecības pamatprocesiem, tostarp vērpšanu, aušanu, adīšanu, balināšanu, krāsošanu un apdari, saistītā ūdens piesārņojuma samazināšanu.
      Kritēriji ir noteikti līmeņos, kas veicina to, ka tiek marķēti tekstilizstrādājumi, kuriem ir mazāka ietekme uz vidi.

         Vērtēšanas un verifikācijas prasības

      Konkrētās vērtēšanas un verifikācijas prasības ir norādītas katrā kritērijā.
      Ja pieteikuma iesniedzējam ir jāiesniedz deklarācijas, dokumenti, analīzes, testēšanas pārskati vai citi pierādījumi par atbilstību kritērijiem, uzskata, ka to izcelsme var būt pats pieteikuma iesniedzējs un/vai tā piegādātāji, un/vai to piegādātāji u. c.
      Attiecīgos gadījumos var izmantot citas testēšanas metodes, kas nav norādītas konkrētajam kritērijam, ja tās kā ekvivalentas ir atzinusi kompetentā iestāde, kura izvērtē pieteikumu.
      Funkcionālā vienība, uz kuru attiecina konkrētos rādītājus, ir tekstilizstrādājuma 1 kg normālos apstākļos (gaisa relatīvais mitrums 65 % ± 4 % un 20 °C ± 2 °C temperatūra; šie standartapstākļi noteikti standartā ISO 139 “Tekstilizstrādājumi. Kondicionēšanas un testēšanas standartatmosfēras”).
      Attiecīgos gadījumos kompetentās iestādes ir tiesīgas pieprasīt apliecinošus dokumentus vai veikt neatkarīgas pārbaudes.
      Izvērtējot pieteikumus un uzraugot atbilstību kritērijiem, kompetentajām iestādēm ieteicams ņemt vērā atzītu vides vadības sistēmu, piemēram, EMAS vai ISO 14001, īstenošanu (piezīme: šādas vadības sistēmas īstenošana nav obligāta).

         EKOLOĢISKIE KRITĒRIJI

      Ekoloģiskie kritēriji iedalīti trīs pamatkategorijās: tekstilšķiedru, tekstilrūpniecības procesu un ķīmisko vielu un to piemērotības kritēriji.
      TEKSTILŠĶIEDRU KRITĒRIJI
      Šajā iedaļā noteikti kritēriji šādām šķiedrām: akrilšķiedrai, kokvilnai un citām dabīgajām sēklapvalka šķiedrām, elastāna šķiedrai, linšķiedrai un citām lūksnes šķiedrām, nemazgātai vilnai un citām keratīna šķiedrām, celulozes mākslīgajām šķiedrām, poliamīdu, poliesteru un polipropilēna šķiedrām.
      Var izmantot arī citas šķiedras, kurām nav noteikti īpaši ekoloģiskie kritēriji, izņemot minerālšķiedras, stiklšķiedru, metālu šķiedras, oglekļa šķiedras un citas neorganisko materiālu šķiedras.
      Kritērijus, kas attiecīgajam tekstilšķiedru veidam noteikti šajā iedaļā, var neievērot, ja attiecīgās šķiedras saturs gatavā ražojumā ir mazāks nekā 5 %. Tos var neievērot arī tad, ja šķiedras iegūtas atkārtotā pārstrādē. Šajā kontekstā atkārtotā pārstrādē iegūtas šķiedras ir šķiedras, kas iegūtas tikai no tekstilmateriālu vai apģērbu ražošanas atgriezumiem vai no pēclietošanas atkritumiem (tekstilmateriālu vai citiem atkritumiem). Tomēr vismaz 85 masas % šķiedru izstrādājumā jāatbilst vai nu attiecīgajām šķiedrām noteiktajiem kritērijiem, ja tādi ir, vai arī šķiedrām jābūt iegūtām atkārtotā pārstrādē

         Vērtēšana un verifikācija: pieteikuma iesniedzējs iesniedz sīku informāciju par tekstilizstrādājuma sastāvu.
      1.   Akrils

                  1.1.

                  Akrilnitrila saturs neapstrādātajās šķiedrās, ko izved no ražotnes, ir mazāks nekā 1,5 mg/kg.

                     Vērtēšana un verifikācija: pieteikuma iesniedzējs iesniedz testēšanas pārskatu, kura sagatavošanai izmantota šāda testēšanas metode: ekstrakcija ar verdošu ūdeni un kvantitatīva noteikšana ar kapilāro gāzu–šķidruma hromatogrāfiju.

                  1.2.

                  Akrilnitrila emisija gaisā (polimerizācijā un līdz sagatavošanai vērpšanai), ko izsaka kā vidējo lielumu gadā, ir mazāka nekā 1 g/kg saražotās šķiedras.

                     Vērtēšana un verifikācija: pieteikuma iesniedzējs kopā ar atbilstības deklarāciju iesniedz visus dokumentus un/vai testēšanas pārskatus, kas apliecina atbilstību šim kritērijam.

            2.   Kokvilna un citas dabīgās sēklapvalka šķiedras (arī kapoks)

      Kokvilna un citas dabīgās sēklapvalka šķiedras (turpmāk “kokvilna”) nesatur vairāk kā 0,05 ppm (izmantojot noteikšanas metodi ar atbilstīgu jutību) šādu ķīmisko vielu: aldrīns, kaptafols, hlordāns, DDT, dieldrīns, endrīns, heptahlors, heksahlorbenzols, heksahlorcikloheksāns (visi izomēri), 2,4,5-T, hlordimeforms, hlorbenzilāts, dinosebs un tā sāļi, monokrotofoss, pentahlorfenols, toksafēns, metamidofoss, metilparations, parations, fosfamidons. Testē neapstrādātu kokvilnu pirms tās jebkāda veida apstrādes ar slapjo paņēmienu un testēšanu veic katrai kokvilnas partijai vai divas reizes gadā, ja gadā tiek saņemtas vairāk nekā divas kokvilnas partijas.
      Šo prasību nepiemēro, ja vairāk nekā 50 % kokvilnas, kas ir ražojumā, ražota atbilstīgi bioloģiskās lauksaimniecības metodēm, par ko iegūts neatkarīgas organizācijas apliecinājums, ka kokvilna ražota saskaņā ar ražošanas un inspekcijas prasībām, kuras noteiktas Padomes Regulā (EK) Nr. 834/2007 (1).
      Šo prasību nepiemēro, ja var iesniegt dokumentārus pierādījumus, kas apliecina lauksaimnieku identitāti, kuri ražojuši vismaz 75 % kokvilnas, kas izmantota gatavajā ražojumā, un minēto lauksaimnieku deklarāciju par to, ka iepriekšminētās vielas nav lietotas kokvilnas laukos vai uzņēmumos, kuros minētā kokvilna ražota, vai pašas kokvilnas apstrādei.
      Ja 95 % kokvilnas, kas ir ražojumā, iegūta ar bioloģiskās lauksaimniecības metodēm, par ko iegūts neatkarīgas organizācijas apliecinājums, ka kokvilna ražota saskaņā ar ražošanas un inspekcijas prasībām, kuras noteiktas Regulā (EK) Nr. 834/2007, pieteikuma iesniedzējs aiz ekomarķējuma var norādīt “bioloģiski ražota kokvilna”. Ja 70–95 % kokvilnas, kas ir ražojumā, iegūta ar bioloģiskās lauksaimniecības metodēm, to var marķēt ar norādi “ražota no xy % bioloģiskas kokvilnas”).

         Vērtēšana un verifikācija: pieteikuma iesniedzējs iesniedz apliecinājumus par bioloģiskās lauksaimniecības sertificēšanu vai dokumentāciju par to, ka nav lietotas attiecīgās ķīmiskās vielas, vai testēšanas pārskatu, kas sagatavots, izmantojot šādas testēšanas metodes: attiecīgi – US EPA 8081 A (hlororganiskie pesticīdi ar ultraskaņas vai Soksleta ekstrakciju nepolārā šķīdinātājā (ar izooktānu vai heksānu), 8151 A (hlororganiskie herbicīdi, izmantojot metanolu), 8141 A (fosfororganiskie savienojumi) vai 8270 C (vāji gaistoši organiskie savienojumi).
      Ik gadu ir jāizmanto vismaz 3 % kokvilnas, kas ražota atbilstīgi bioloģiskās lauksaimniecības metodēm, par ko iegūts neatkarīgas organizācijas apliecinājums, ka kokvilna ražota saskaņā ar ražošanas un inspicēšanas prasībām, kuras noteiktas Regulā (EK) Nr. 834/2007.
      Pieteikuma iesniedzējs nodrošina:

                  —

                  informāciju par sertifikācijas iestādi,

                  —

                  deklarāciju, kurā norādīta bioloģiski ražotas un sertificētas kokvilnas daļa visos ar ekomarķējumu marķētajos tekstilizstrādājumos gada laikā.

            Kompetentā iestāde var pieprasīt papildu dokumentus, lai varētu novērtēt, vai ir izpildītas standarta un sertificēšanas sistēmas prasības.
      3.   Elastāns

                  3.1.

                  Aizliegts izmantot alvas organiskos savienojumus.

                     Vērtēšana un verifikācija: pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju par šādu vielu neizmantošanu.

                  3.2.

                  Aromātisko diizocianātu emisija gaisā polimerizācijas un vērpšanas laikā, ko mēra katra attiecīgā procesa posma norises laikā, kurā iekļauta difūzā emisija un kura izteikta gada vidējās vērtības veidā, nepārsniedz 5 mg/kg saražotās šķiedras.

                     Vērtēšana un verifikācija: pieteikuma iesniedzējs kopā ar atbilstības deklarāciju iesniedz visus dokumentus un/vai testēšanas pārskatus, kas apliecina atbilstību šim kritērijam.

            4.   Linšķiedra un citas lūksnes šķiedras (tostarp kaņepju, džutas un rāmijas šķiedras)

      Nav pieļaujama linšķiedras un citu lūksnes šķiedru ieguve ar mērcēšanu, ja mērcēšanas notekūdeņus neattīra tā, ka ķīmiskais skābekļa patēriņš (ĶSP) vai kopējais organiskā oglekļa (TOC) saturs tiek pazemināts ne mazāk par 75 % kaņepāju mērcēšanas notekūdeņos un ne mazāk par 95 % – linu un pārējo lūksnes šķiedraugu mērcēšanas notekūdeņos

         Vērtēšana un verifikācija: ja izmanto mērcēšanu ūdenī, pieteikuma iesniedzējs iesniedz testēšanas pārskatu, kura sagatavošanai izmantota šāda testēšanas metode: ISO 6060 (ĶSP).
      5.   Nemazgāta vilna un citas keratīna šķiedras (tostarp aitas, kamieļa, alpakas un kazas vilna)

                  5.1.

                  Kopējais šādu vielu saturs nepārsniedz 0,5 ppm: γ-heksahlorcikloheksāns (lindāns), α-heksahlorcikloheksāns, β-heksahlorcikloheksāns, δ-heksahlorcikloheksāns, aldrīns, dieldrīns, endrīns, p,p′-DDT, p,p′-DDD.

                  5.2.

                  Kopējais šādu vielu saturs nepārsniedz 2 ppm: diazinons, propetamfoss, hlorfenvinfoss, dihlorfentions, hlorpirifoss, fenhlorofoss, etions, pirimifosmetils.

                  5.3.

                  Kopējais šādu vielu saturs nepārsniedz 0,5 ppm: cipermetrīns, deltametrīns, fenvalerāts, cihalotrīns, flumetrīns.

                  5.4.

                  Šādu vielu kopīgais saturs nepārsniedz 2 ppm: diflubenzurons, triflumurons, diciklanils.

            Testē neapstrādātu vilnu, pirms tai veikta jebkāda veida apstrāde ar slapjo paņēmienu, un testēšanu veic katrai partijai vai divas reizes gadā, ja gada laikā tiek saņemtas vairāk nekā divas partijas.
      Šīs prasības (kā noteikts 5.1., 5.2., 5.3. un 5.4. punktā un katrā atsevišķi) nepiemēro, ja var iesniegt dokumentārus pierādījumus, kas apliecina to lauksaimnieku identitāti, kuri ražojuši vismaz 75 % vilnas vai attiecīgās keratīna šķiedras, un minēto lauksaimnieku deklarāciju par to, ka iepriekšminētās vielas nav lietotas attiecīgajos laukos vai saņēmuši attiecīgie dzīvnieki.

         Vērtēšana un verifikācija attiecībā uz 5.1., 5.2., 5.3. un 5.4. punktu: pieteikuma iesniedzējs iesniedz iepriekš minētos dokumentus vai arī testēšanas pārskatu, kura sagatavošanai izmantota šāda testēšanas metode: IWTO Draft Test Method 59.

                  5.5.

                  Kanalizācijā novadīto vilnas mazgāšanas notekūdeņu ĶSP nedrīkst pārsniegt 60 g/kg nemazgātas vilnas, un notekūdeņi jāattīra centralizētajās notekūdeņu attīrīšanas iekārtās tā, lai ĶSP saturs, kas izteikts kā gada vidējais lielums, būtu samazināts vismaz par 75 %.

            Uz vietas ražotnē attīrītu un virszemes ūdeņos ievadītu notekūdeņu ĶSP, kas nonāk virszemes ūdeņos, nedrīkst pārsniegt 45 g/kg nemazgātas vilnas. Virszemes ūdeņos novadīto attīrīto notekūdeņu pH ir 6 līdz 9 (ja saņemošo ūdeņu pH nav ārpus minētā intervāla) un temperatūra ir zemāka nekā 40 °C (ja saņemošā ūdens temperatūra nav par to augstāka). Vilnas mazgāšanas uzņēmumam detalizēti jāapraksta mazgāšanas notekūdeņu attīrīšana un regulāri jāveic ĶSP monitorings.

         Vērtēšana un verifikācija: pieteikuma iesniedzējs iesniedz ar šo kritēriju saistītos datus un testēšanas pārskatus, izmantojot testēšanas metodi: ISO 6060.
      6.   Celulozes mākslīgās šķiedras (tostarp viskozes šķiedras, lyocell šķiedras, acetātšķiedras, cupro šķiedras, triacetātšķiedras)

                  6.1.

                  Absorbējamo organisko halogēnsavienojumu (AOX) saturs šķiedrā nepārsniedz 250 ppm.

                     Vērtēšana un verifikācija: pieteikuma iesniedzējs iesniedz testēšanas pārskatu, kura sagatavošanai izmantota šāda testēšanas metode: ISO 11480.97 (sadedzināšana kontrolētos apstākļos un mikrokulonometrija).

                  6.2.

                  Viskozes šķiedrām kā vidējais lielums gadā izteiktais sēra saturs sēra savienojumu emisijās atmosfērā nepārsniedz 120 g/kg saražotās pavedienšķiedras un 30 g/kg saražotās štāpeļšķiedras. Ja konkrētajā vietā ražo abu veidu šķiedras, tad kopējā emisija nedrīkst pārsniegt atbilstīgo vidējo svērto lielumu.

                     Vērtēšana un verifikācija: pieteikuma iesniedzējs iesniedz visus dokumentus un/vai testēšanas pārskatus, kas apliecina atbilstību šim kritērijam, pievienojot atbilstības deklarāciju.

                  6.3.

                  Attiecībā uz viskozes šķiedrām tā cinka emisija ūdenī no ražotnes, kuru izsaka kā vidējo lielumu gadā, nepārsniedz 0,3 g/kg šķiedras.

                     Vērtēšana un verifikācija: pieteikuma iesniedzējs kopā ar atbilstības deklarāciju iesniedz visus dokumentus un/vai testēšanas pārskatus, kas apliecina atbilstību šim kritērijam.

                  6.4.

                  Attiecībā uz cupro šķiedrām – kā vidējais lielums gadā izteiktais vara saturs ražotnes notekūdeņos nepārsniedz 0,1 ppm.

                     Vērtēšana un verifikācija: pieteikuma iesniedzējs kopā ar atbilstības deklarāciju iesniedz visus dokumentus un/vai testēšanas pārskatus, kas apliecina atbilstību šim kritērijam.

            7.   Poliamīda šķiedra

      Kā vidējais lielums gadā izteiktā N2O emisija gaisā no monomēra ražošanas nepārsniedz 10 g/kg saražotās poliamīda-6 šķiedras un 50 g/kg saražotās poliamīda-6,6 šķiedras.

         Vērtēšana un verifikācija: pieteikuma iesniedzējs kopā ar atbilstības deklarāciju iesniedz visus dokumentus un/vai testēšanas pārskatus, kas apliecina atbilstību šim kritērijam.
      8.   Poliesteris

                  8.1.

                  Antimona saturs poliesteru šķiedrās nepārsniedz 260 ppm. Ja antimonu neizmanto, pieteikuma iesniedzējs aiz ekomarķējuma var pievienot uzrakstu “nesatur antimonu” (vai tam līdzvērtīgu tekstu).

                     Vērtēšana un verifikācija: pieteikuma iesniedzējs iesniedz vai nu deklarāciju par to, ka antimona savienojumi netiek izmantoti, vai testēšanas pārskatu, kura sagatavošanai izmantota šāda testēšanas metode: tieša noteikšana ar atomu absorbcijas spektrometrijas metodi. Testē neapstrādātu šķiedru pirms tās jebkāda veida apstrādes ar slapjo paņēmienu.

                  8.2.

                  Gaistošo organisko savienojumu (GOS) emisija no polimerizācijas vai poliestera šķiedras ražošanas, ko mēra katra attiecīgā procesa posma laikā, kurā iekļauta difūzā emisija un kura izteikta gada vidējās vērtības veidā, nepārsniedz 1,2 g/kg saražoto poliesteru sveķu. (Pie GOS pieder visi organiskie savienojumi, kuru tvaika spiediens 293,15 K temperatūrā ir 0,01 kPa vai lielāks vai kuriem konkrētajos lietošanas apstākļos ir atbilstīgā gaistamība.)

                     Vērtēšana un verifikācija: pieteikuma iesniedzējs kopā ar atbilstības deklarāciju iesniedz visus dokumentus un/vai testēšanas pārskatus, kas apliecina atbilstību šim kritērijam.

            9.   Polipropilēns

      Aizliegts izmantot pigmentus uz svina bāzes.

         Vērtēšana un verifikācija: pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju par šādu vielu neizmantošanu.
      PROCESU UN ĶĪMISKO VIELU KRITĒRIJI
      Attiecīgie šajā iedaļā noteiktie kritēriji attiecas uz visiem izstrādājuma ražošanas posmiem, tostarp – šķiedru ražošanu. Tomēr ir pieļaujams, ka atkārtotā pārstrādē iegūtajās šķiedrās ir kādas šiem kritērijiem neatbilstošas krāsvielas vai citas vielas, bet tikai tādā gadījumā, ja tās izmantotas šķiedru iepriekšējā aprites ciklā.
      10.   Šķiedru un dziju apdares materiāli un palīglīdzekļi

                  10.1.

                  Struktūras uzlabošana (size): vismaz 95 % (sausnas) šķiedru vai dzijas struktūras uzlabošanas (sizeing) līdzekļu komponentu ir ar pietiekamu bioloģiskās noārdīšanās spēju vai atdalāmi notekūdeņu attīrīšanas iekārtās, vai arī izmantojami atkārtotai pārstrādei.
                  Tiek ņemta vērā katras sastāvdaļas summa.

                     Vērtēšana un verifikācija: šajā kontekstā uzskata, ka viela ir “pietiekami bioloģiski noārdāma vai atdalāma”:

                              —

                              ja pēc 28 dienām bioloģiskās noārdīšanās pakāpe, kas noteikta ar OECD 301 A, OECD 301 E, ISO 7827, OECD 302 A, ISO 9887, OECD 302 B vai ISO 9888 metodi, ir vismaz 70 %,

                              —

                              ja pēc 28 dienām bioloģiskās noārdīšanās pakāpe, kas noteikta ar OECD 301 B, ISO 9439, OECD 301 C, OECD 302 C, OECD 301 D, ISO 10707, OECD 301 F, ISO 9408, ISO 10708 vai ISO 14593 metodi, ir vismaz 60 %,

                              —

                              ja pēc 28 dienām bioloģiskās noārdīšanās pakāpe, kas noteikta ar OECD 303 vai ISO 11733 metodi, ir vismaz 80 %,

                              —

                              vai arī ja par vielām, kurām minētās noteikšanas metodes nav izmantojamas, iesniegti pierādījumi par līdzvērtīgu bioloģiskās noārdīšanās vai izdalīšanās līmeni.

            Pieteikuma iesniedzējs iesniedz attiecīgu dokumentāciju, drošības datu lapas, testēšanas pārskatus un/vai deklarācijas, norādot testēšanas metodes un iepriekšminētajiem atbilstīgus testēšanas rezultātus, kuri apliecina, ka šis kritērijs ir ievērots attiecībā uz visiem lietojamajiem struktūras uzlabošanas (sizeing) preparātiem.

                  10.2.

                  Vērpšanas šķīduma piedevas, vērpšanas piedevas un līdzekļi, ko izmanto sagatavošanai pirmējai vērpšanai (arī kāršanas eļļas, vērpšanas apdares materiāli un lubrikanti): vismaz 90 % (pārrēķinot sausā materiālā) sastāvā esošo vielu jābūt pietiekami bioloģiski noārdāmām vai izdalāmām notekūdeņu attīrīšanas iekārtās.

            Šī prasība neattiecas uz sekundārajai vērpšanai paredzētajiem apdares līdzekļiem (vērpšanas lubrikantiem, kondicionēšanas līdzekļiem), pārtīšanas eļļām, placināšanas un šķetināšanas eļļām, vaskiem, adīšanas eļļām, silikoneļļām un neorganiskajām vielām. Tiek ņemta vērā katras sastāvdaļas summa.

         Vērtēšana un verifikācija: šajā kontekstā uzskata, ka viela ir “pietiekami bioloģiski noārdāma vai atdalāma notekūdeņu attīrīšanas iekārtās”:

                  —

                  ja pēc 28 dienām bioloģiskās noārdīšanās pakāpe, kas noteikta ar OECD 301 A, OECD 301 E, ISO 7827, OECD 302 A, ISO 9887, OECD 302 B vai ISO 9888 metodi, ir vismaz 70 %,

                  —

                  ja pēc 28 dienām bioloģiskās noārdīšanās pakāpe, kas noteikta ar OECD 301 B, ISO 9439, OECD 301 C, OECD 302 C, OECD 301 D, ISO 10707, OECD 301 F, ISO 9408, ISO 10708 vai ISO 14593 metodi, ir vismaz 60 %,

                  —

                  ja pēc 28 dienām bioloģiskās noārdīšanās pakāpe, kas noteikta ar OECD 303 vai ISO 11733 metodi, ir vismaz 80 %,

                  —

                  arī ja par vielām, kurām minētās noteikšanas metodes nav izmantojamas, iesniegti pierādījumi par līdzvērtīgu bioloģiskās noārdīšanās vai izdalīšanās līmeni.

            Pieteikuma iesniedzējs iesniedz attiecīgu dokumentāciju, drošības datu lapas, testēšanas pārskatus un/vai deklarācijas, norādot testēšanas metodes, un iepriekš norādītajiem atbilstīgus testēšanas rezultātus, kuri apliecina, ka šis kritērijs ir ievērots attiecībā uz visām lietojamajām piedevām vai preparātiem.

                  10.3.

                  Policiklisko aromātisko ogļūdeņražu (PAH) saturam produkta daļā, kas sastāv no minerāleļļas, jābūt mazākam par 3 % tās masas.

                     Vērtēšana un verifikācija: pieteikuma iesniedzējs iesniedz attiecīgu dokumentāciju, drošības datu lapas, produktu aprakstus vai deklarācijas, kuros ir norādīts policiklisko aromātisko ogļūdeņražu saturs vai arī ir apliecināts, ka netiek izmantoti produkti, kas satur minerāleļļas.

            11.   Biocīdi un biostatiski produkti

      Hlorfenolus (to sāļus un esterus), PHB un alvas organiskos savienojumus aizliegts lietot gatavās produkcijas un pusfabrikātu transportēšanas vai glabāšanas laikā.

         Vērtēšana un verifikācija: pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju, ka dzijai, audumam un gatavajiem izstrādājumiem šādas vielas vai savienojumi netiek izmantoti. Ja veic šīs deklarācijas verifikāciju, izmanto šādu testēšanas metodi un robežvērtību: atbilstoša ekstrakcija, apstrāde ar etiķskābes anhidrīdu, noteikšana ar kapilāro gāzes–šķidruma hromatogrāfiju, izmantojot elektronu satveres detektoru, pieļaujamais saturs līdz 0,05 ppm.
      12.   Atkrāsošana un depigmentācija

      Atkrāsošanai un depigmentācijai neizmanto smago metālu (izņemot dzelzi) sāļus vai formaldehīdu.

         Vērtēšana un verifikācija: pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju par šādu vielu neizmantošanu.
      13.   Svērums

      Dzijas un audumu piesūcināšanai, lai tos padarītu smagākus, neizmanto cērija savienojumus.

         Vērtēšana un verifikācija: pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju par šādu vielu neizmantošanu.
      14.   Visas ķīmiskās vielas un ķīmiskie preparāti

      Neizmanto alkilfeniletoksilātus (APEO), lineāros alkilbenzolsulfonātus (LAS), bis(hidrogenēto taukskābju alkil) dimetilamonija hlorīdu (DTDMAC), distearildimetilamonija hlorīdu (DSDMAC), di(cietināto taukskābju) dimetilamonija hlorīdu (DHTDMAC), etilēndiamīntetraacetātu (EDTA) un dietilēntriamīnpentaacetātu (DTPA), un izmantotie preparāti vai sastāvi nesatur minētās vielas.

         Vērtēšana un verifikācija: pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju par šādu vielu neizmantošanu.
      15.   Mazgāšanas un auduma mīkstināšanas līdzekļi, kompleksveidotājas vielas

      Visās pārstrādes vietās, kur izmanto slapjās pārstrādes paņēmienus, vismaz 95 % pielietoto mazgāšanas līdzekļu no to kopējās masas, vismaz 95 % pielietoto audumu mīkstināšanas līdzekļu no to kopējās masas un vismaz 95 % pielietoto kompleksveidotāju vielu no to kopējās masas jābūt pietiekami viegli bioloģiski noārdāmiem vai izdalāmiem notekūdeņu attīrīšanas iekārtās.
      Tas neattiecas uz mazgāšanas līdzekļu un auduma mīkstināšanas līdzekļu aktīvajām vielām, kuras pielieto katrā slapjās apstrādes vietā un kurām aerobos apstākļos jābūt pilnīgi bioloģiski noārdāmām.

         Vērtēšana un verifikācija:“pietiekami viegli bioloģiski noārdāms vai izdalāms” ir definēts iepriekš pie kritērija, kas attiecas uz šķiedras un dziju apdares materiāliem un palīglīdzekļiem. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz attiecīgo dokumentāciju, drošības datu lapas, testēšanas pārskatus un/vai deklarācijas, norādot testēšanas metodes un iepriekš norādītajam atbilstīgus testēšanas rezultātus, kuri apliecina, ka šis kritērijs ir ievērots attiecībā uz visiem lietojamajiem mazgāšanas līdzekļiem, audumu mīkstināšanas līdzekļiem un kompleksveidotājām vielām.
      “Pilnīgu bioloģisko noārdīšanos aerobos apstākļos” interpretē atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 648/2004 (2) III pielikumam. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz attiecīgo dokumentāciju, drošības datu lapas, testēšanas pārskatus un/vai deklarācijas, norādot testēšanas metodes un iepriekš norādītajam atbilstīgus testēšanas rezultātus, kuri apliecina, ka šis kritērijs ir ievērots attiecībā uz visām virsmas aktīvajām vielām izmantotajos mazgāšanas līdzekļos un audumu mīkstināšanas līdzekļos.
      16.   Balinātāji: hloru neizmanto dzijas, audumu un gatavo produktu balināšanai

      Šī prasība neattiecas uz mākslīgo celulozes šķiedru ražošanu. (Sk. 6.1. kritēriju.)

         Vērtēšana un verifikācija: pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju par to, ka netiek izmantoti hloru saturoši balinātāji.
      17.   Krāsvielu piemaisījumi: šķiedras substantīvā krāsviela (šķīstoša vai nešķīstoša)

      Jonogēnu piemaisījumu saturs izmantotajās krāsvielās nedrīkst pārsniegt: Ag 100 ppm; As 50 ppm; Ba 100 ppm; Cd 20 ppm; Co 500 ppm; Cr 100 ppm; Cu 250 ppm; Fe 2 500 ppm; Hg 4 ppm; Mn 1 000 ppm; Ni 200 ppm; Pb 100 ppm; Se 20 ppm; Sb 50 ppm; Sn 250 ppm; Zn 1 500 ppm.
      Novērtējot atbilstību norādītajām vērtībām, kuras attiecas tikai uz piemaisījumiem, neņem vērā metālus, kas ietilpst krāsvielu molekulu sastāvā (piemēram, metālu kompleksu krāsvielas, dažas reaģējošās krāsvielas u. c.).

         Vērtēšana un verifikācija: pieteikuma iesniedzējs iesniedz atbilstības deklarāciju.
      18.   Pigmentu piemaisījumi: nešķīstoša šķiedras krāsviela bez substantivitātes

      Jonogēnu piemaisījumu saturs izmantotajos pigmentos nedrīkst pārsniegt: As 50 ppm; Ba 100 ppm, Cd 50 ppm; Cr 100 ppm; Hg 25 ppm; Pb 100 ppm; Se 100 ppm, Sb 250 ppm; Zn 1 000 ppm.

         Vērtēšana un verifikācija: pieteikuma iesniedzējs iesniedz atbilstības deklarāciju.
      19.   Krāsošana, izmantojot hroma kodinātāju

      Krāsošana, izmantojot hroma kodinātāju, nav atļauta.

         Vērtēšana un verifikācija: pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju par šādu vielu neizmantošanu.
      20.   Metālu kompleksu krāsvielas

      Ja lieto metālu kompleksu krāsvielas uz vara, hroma vai niķeļa bāzes:

                  20.1.

                  Krāsojot celulozi, gadījumos, kad metālu kompleksu krāsvielas ir krāsvielas komponenti, notekūdeņu attīrīšanas iekārtās (vietējās vai centralizētajās) drīkst novadīt ne vairāk kā 20 % lietotās (procesam izmantotās) krāsvielas.
                  Visos pārējos gadījumos, kad metālu kompleksu krāsvielas ir krāsvielas komponenti, notekūdeņu attīrīšanas iekārtās (vietējās vai centralizētajās) drīkst novadīt ne vairāk kā 7 % lietotās (procesam izmantotās) krāsvielas.
                  Pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju par to, ka metālu kompleksu krāsvielas netiek izmantotas, vai dokumentāciju un testēšanas pārskatus, kuru sagatavošanai izmantotas šādas testēšanas metodes: ISO 8288 Cu un Ni noteikšanai; EN 1233 – Cr noteikšanai.

                  20.2.

                  Emisijas ūdenī pēc notekūdeņu attīrīšanas nedrīkst pārsniegt: 75 mg/kg Cu (šķiedras, dzijas un auduma krāsošanai); Cr 50 mg/kg; Ni 75 mg/kg.

                     Vērtēšana un verifikācija: pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju par to, ka metālu kompleksu krāsvielas netiek izmantotas, vai dokumentāciju un testēšanas pārskatus, kuru sagatavošanai izmantotas šādas testēšanas metodes: ISO 8288 Cu un Ni noteikšanai; EN 1233 – Cr noteikšanai.

            21.   Azokrāsvielas

      Neizmanto tādas azokrāsvielas, kurām sadaloties rodas šādi aromātiskie amīni:

                  4-aminobifenils

                  (92-67-1)

                  benzidīns

                  (92-87-5)

                  4-hlor-o-toluidīns

                  (95-69-2)

                  2-naftilamīns

                  (91-59-8)

                     o-amino-azotoluols

                  (97-56-3)

                  2-amino-4-nitrotoluols

                  (99-55-8)

                     p-hloranilīns

                  (106-47-8)

                  2,4-diaminoanizols

                  (615-05-4)

                  4,4′-diaminodifenilmetāns

                  (101-77-9)

                  3,3′-dihlorbenzidīns

                  (91-94-1)

                  3,3′-dimetoksibenzidīns

                  (119-90-4)

                  3,3′-dimetilbenzidīns

                  (119-93-7)

                  3,3′-dimetil-4,4′-diaminodifenilmetāns

                  (838-88-0)

                     p-krezidīns

                  (120-71-8)

                  4,4′-oksidianilīns

                  (101-80-4)

                  4,4′-tiodianilīns

                  (139-65-1)

                     o-toluidīns

                  (95-53-4)

                  2,4-diaminotoluols

                  (95-80-7)

                  2,4,5-trimetilanilīns

                  (137-17-7)

                  4-aminoazobenzols

                  (60-09-3)

                     o-anizidīns

                  (90-04-0)

                  2,4-ksilidīns

                  2,6-ksilidīns

         Vērtēšana un verifikācija: pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju par šādu krāsvielu neizmantošanu. Ja veic šīs deklarācijas atbilstības pārbaudi, izmanto standartu EN 14 362-1 un EN 14 362-2. (Piezīme: attiecībā uz 4-aminoazobenzolu iespējams iegūt kļūdaini pozitīvu rezultātu, tāpēc ieteicams veikt apstiprināšanas testu.)
      22.   Krāsvielas, kas ir kancerogēni, mutagēni vai reproduktīvajai funkcijai toksiski savienojumi

                  22.1.

                  Aizliegts izmantot šādas krāsvielas:

                              —

                              C.I. Basic Red 9,

                              —

                              C.I. Disperse Blue 1,

                              —

                              C.I. Acid Red 26,

                              —

                              C.I. Basic Violet 14,

                              —

                              C.I. Disperse Orange 11,

                              —

                              C. I. Direct Black 38,

                              —

                              C. I. Direct Blue 6,

                              —

                              C. I. Direct Red 28,

                              —

                              C. I. Disperse Yellow 3.

                     Vērtēšana un verifikācija: pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju par šādu krāsvielu neizmantošanu.

                  22.2.

                  Nav atļauts izmantot krāsvielas vai krāsvielu preparātus, no kuru kopējās masas ir vairāk nekā 0,1 % vielu, kurām pieteikuma iesniegšanas laikā ir piešķirtas vai var tikt piešķirtas šādas riska frāzes (vai to kombinācijas):

                              —

                              R40 (ierobežoti pierādījumi par kancerogēnu ietekmi),

                              —

                              R45 (var izraisīt ļaundabīgu audzēju attīstību),

                              —

                              R46 (var radīt pārmantojamus ģenētiskus defektus),

                              —

                              R49 (ieelpojot var izraisīt ļaundabīgus audzējus),

                              —

                              R60 (var kaitēt cilvēka reproduktīvajām spējām),

                              —

                              R61 (var kaitēt augļa attīstībai),

                              —

                              R62 (iespējams kaitējuma risks cilvēka reproduktīvajām spējām),

                              —

                              R63 (iespējams kaitējuma risks augļa attīstībai),

                              —

                              R68 (iespējami neatgriezeniskas iedarbības draudi),

                        kas noteiktas Padomes Direktīvā 67/548/EEK (3).

         Alternatīvs risinājums ir klasifikācija atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1272/2008 (4). Šajā gadījumā aizliegts izejvielām pievienot jebkādas vielas vai preparātus, kuriem pieteikuma laikā ir piešķirts vai var piešķirt šādas bīstamības norādes (vai to kombinācijas): H351, H350, H340, H350i, H360F, H360D, H361f, H361d H360FD, H361fd, H360Fd, H360Df, H341.

         Vērtēšana un verifikācija: pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju par šādu krāsvielu neizmantošanu.
      23.   Krāsvielas ar iespējamu sensibilizējošu iedarbību

      Aizliegts izmantot šādas krāsvielas:

                              —

                              C.I. Disperse Blue 3

                  C.I. 61 505

                              —

                              C.I. Disperse Blue 7

                  C.I. 62 500

                              —

                              C.I. Disperse Blue 26

                  C.I. 63 305

                              —

                              C.I. Disperse Blue 35

                              —

                              C.I. Disperse Blue 102

                              —

                              C.I. Disperse Blue 106

                              —

                              C.I. Disperse Blue 124

                              —

                              C.I. Disperse Brown 1

                              —

                              C.I. Disperse Orange 1

                  C.I. 11 080

                              —

                              C.I. Disperse Orange 3

                  C.I. 11 005

                              —

                              C.I. Disperse Orange 37

                              —

                              C.I. Disperse Orange 76
                              (iepriekšējais apzīmējums Orange 37)

                              —

                              C.I. Disperse Red 1

                  C.I. 11 110

                              —

                              C.I. Disperse Red 11

                  C.I. 62 015

                              —

                              C.I. Disperse Red 17

                  C.I. 11 210

                              —

                              C.I. Disperse Yellow 1

                  C.I. 10 345

                              —

                              C.I. Disperse Yellow 9

                  C.I. 10 375

                              —

                              C.I. Disperse Yellow 39

                              —

                              C.I. Disperse Yellow 49

         Vērtēšana un verifikācija: pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju par šo krāsvielu neizmantošanu.
      24.   Halogēnus saturoši nesēji poliesterim

      Halogēnus saturošu nesēju izmantošana ir aizliegta.

         Vērtēšana un verifikācija: pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju par šādu vielu neizmantošanu.
      25.   Apdruka

                  25.1.

                  Izmantotās trafaretspiedes pastas nesatur vairāk par 5 % gaistošu organisko savienojumu (GOS, t. i., tādu organisku vielu, kam tvaika spiediens 293,15 K temperatūrā ir 0,01 kPa vai lielāks vai kam konkrētajos izmantošanas apstākļos ir atbilstīga gaistamība.)

                     Vērtēšana un verifikācija: pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju, ka apdrukāšana netiek veikta, vai iesniedz atbilstības deklarāciju kopā ar atbilstību apliecinošiem dokumentiem.

                  25.2.

                  Trafaretapdrukai nedrīkst izmantot plastizola komponentus.

                     Vērtēšana un verifikācija: pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju, ka apdrukāšana netiek veikta, vai iesniedz atbilstības deklarāciju kopā ar atbilstību apliecinošiem dokumentiem.

            26.   Formaldehīds

      Brīva un daļēji hidrolizējama formaldehīda saturs gatavos audumos, kas paredzēti zīdaiņiem un bērniem līdz trīs gadu vecumam, ir ne lielāks par 20 ppm, produktos, kas ir tiešā kontaktā ar ādu, ir ne lielāks par 30 ppm, bet visos pārējos audumos – ne lielāks par 75 ppm.

         Vērtēšana un verifikācija: pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju par to, ka netiek izmantoti formaldehīdu saturoši produkti, vai testēšanas pārskatu, kura sagatavošanai izmantota šāda testēšanas metode: EN ISO 14184-1.
      27.   Slapjās apstrādes procesu notekūdeņi

                  27.1.

                  Slapjās apstrādes procesu notekūdeņu (izņemot neattaukotas vilnas mazgāšanas notekūdeņus un linu mērcēšanas notekūdeņus) ĶSP gada vidējā vērtība, pēc tam, kad tie attīrīti vietējās vai centralizētās attīrīšanas iekārtās, nepārsniedz 20 g/kg.

                     Vērtēšana un verifikācija: pieteikuma iesniedzējs kopā ar atbilstības deklarāciju iesniedz visu dokumentāciju un/vai testēšanas pārskatus, kas sagatavoti, izmantojot metodi ISO 6060, un apliecina atbilstību šim kritērijam.

                  27.2.

                  Ja vietējās attīrīšanas iekārtās attīrītos notekūdeņus novada tieši virszemes ūdeņos, to pH ir 6 līdz 9 (ja saņemošo ūdeņu pH nav ārpus minētā intervāla) un temperatūra nav augstāka par 40 °C (ja saņemošo ūdeņu temperatūra nav augstāka).

                     Vērtēšana un verifikācija: pieteikuma iesniedzējs kopā ar atbilstības deklarāciju iesniedz dokumentāciju un testēšanas pārskatus, kas apliecina atbilstību šim kritērijam.

            28.   Antipirēni

      Atļauts izmantot tikai antipirēnus, kas ir ķīmiski saistīti polimēra šķiedrā vai uzklāti uz šķiedras virsmas (reaktīvie antipirēni). Ja uz izmantotajiem antipirēniem attiecas kāda no turpinājumā norādītajām riska frāzēm, šiem antipirēniem izmantošanas laikā būtu jāmaina ķīmiskās īpašības tā, ka uz tiem vairs nevar attiecināt kādu no turpinājumā norādītajām riska frāzēm. (Lietošanas laikā tikai mazāk nekā 0,1 % no antipirēniem apstrādātajā dzijā vai audumā var saglabāt formu, kāda tiem bija pirms lietošanas.)

                  —

                  R40 (ierobežoti pierādījumi par kancerogēnu ietekmi),

                  —

                  R45 (var izraisīt ļaundabīgu audzēju attīstību)

                  —

                  R46 (var radīt pārmantojamus ģenētiskus defektus),

                  —

                  R49 (ieelpojot var izraisīt ļaundabīgus audzējus),

                  —

                  R50 (ļoti toksisks ūdens organismiem),

                  —

                  R51 (toksisks ūdens organismiem),

                  —

                  R52 (kaitīgs ūdens organismiem),

                  —

                  R53 (var radīt ilglaicīgu negatīvu ietekmi ūdens vidē),

                  —

                  R60 (var kaitēt cilvēka reproduktīvajām spējām),

                  —

                  R61 (var kaitēt augļa attīstībai),

                  —

                  R62 (iespējams kaitējuma risks cilvēka reproduktīvajām spējām),

                  —

                  R63 (iespējams kaitējuma risks augļa attīstībai),

                  —

                  R68 (iespējami neatgriezeniskas iedarbības draudi),

            kā definēts Direktīvā 67/548/EEK.
      Tas neattiecas uz antipirēniem, kas tikai fiziskā veidā ir iejaukti polimēra šķiedrā vai auduma pārklājumā (pievienotie antipirēni).
      Alternatīvs risinājums ir klasifikācija atbilstoši Regulai (EK) Nr. 1272/2008. Šajā gadījumā aizliegts izejvielām pievienot jebkādas vielas vai preparātus, kuriem pieteikuma laikā ir piešķirts vai var piešķirt šādas bīstamības norādes (vai to kombinācijas): H351, H350, H340, H350i, H400, H410, H411, H412, H413, H360F, H360D, H361f, H361d H360FD, H361fd, H360Fd, H360Df, H341.

         Vērtēšana un verifikācija: pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju par to, ka pievienotos antipirēnus neizmanto, un norāda, kādi reaktīvie antipirēni ir izmantoti (ja tādi ir), kā arī iesniedz dokumentus (piemēram, drošības datu lapas) un/vai deklarācijas, kas apliecina, ka attiecīgie antipirēni atbilst šim kritērijam.
      29.   Apreti saraušanās novēršanai

      Halogēnus saturošas vielas vai preparātus saraušanās novēršanai izmanto tikai kārstai vilnai un mazgātai vilnai.

         Vērtēšana un verifikācija: pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju par to, ka šādas vielas netiek izmantotas (izņemot kārstai vilnai un mazgātai vilnai).
      30.   Apreti

      Vārds “apreti” attiecas uz visa veida fizisku vai ķīmisku apstrādi, kas piešķir audumam īpašas īpašības, piemēram, mīkstumu, ūdensnecaurlaidību, atvieglo kopšanu.
      Nav atļauts izmantot apretus vai apretu preparātus, kas satur vairāk nekā 0,1 masas % vielas, kurām lietošanas laikā ir piešķirtas vai var tikt piešķirtas šādas riska frāzes (vai to kombinācijas):

                  —

                  R40 (ierobežoti pierādījumi par kancerogēnu ietekmi),

                  —

                  R45 (var izraisīt ļaundabīgu audzēju attīstību),

                  —

                  R46 (var radīt pārmantojamus ģenētiskus defektus),

                  —

                  R49 (ieelpojot var izraisīt ļaundabīgus audzējus),

                  —

                  R50 (ļoti toksisks ūdens organismiem),

                  —

                  R51 (toksisks ūdens organismiem),

                  —

                  R52 (kaitīgs ūdens organismiem),

                  —

                  R53 (var radīt ilglaicīgu negatīvu ietekmi ūdens vidē),

                  —

                  R60 (var kaitēt cilvēka reproduktīvajām spējām),

                  —

                  R61 (var kaitēt augļa attīstībai),

                  —

                  R62 (iespējams kaitējuma risks cilvēka reproduktīvajām spējām),

                  —

                  R63 (iespējams kaitējuma risks augļa attīstībai),

                  —

                  R68 (iespējami neatgriezeniskas iedarbības draudi),

            kas noteiktas Direktīvā 67/548/EEK.
      Alternatīvs risinājums ir klasifikācija atbilstoši Regulai (EK) Nr. 1272/2008. Šajā gadījumā aizliegts izejvielām pievienot jebkādas vielas vai preparātus, kuriem pieteikuma laikā ir piešķirts vai var piešķirt šādas bīstamības norādes (vai to kombinācijas): H351, H350, H340, H350i, H400, H410, H411, H412, H413, H360F, H360D, H361f, H361d H360FD, H361fd, H360Fd, H360Df, H341.

         Vērtēšana un verifikācija: pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju par to, ka apretus neizmanto, vai norāda, kādi apreti ir izmantoti, kā arī iesniedz dokumentus (piemēram, drošības datu lapas) un/vai deklarācijas, kas apliecina, ka attiecīgie apreti atbilst šim kritērijam.
      31.   Pildījums

                  31.1.

                  Pildījuma materiāls, kas sastāv no tekstilšķiedrām, atbilst attiecīgajiem tekstilšķiedrām noteiktajiem kritērijiem (1. līdz 9.).

                  31.2.

                  Pildījuma materiāls atbilst 11. kritērijam “Biocīdi un biostatiski produkti” un 26. kritērijam “Formaldehīds”.

                  31.3.

                  Mazgāšanas līdzekļi un citas ķīmiskās vielas, kuras izmanto pildījuma materiāla (pūku, putnu spalvu, dabīgo vai mākslīgo šķiedru) mazgāšanai atbilst 14. kritērijam “Ķīmiskie palīglīdzekļi” un 15. kritērijam “Mazgāšanas un auduma mīkstināšanas līdzekļi, kompleksus veidojošās vielas”.

                     Vērtēšana un verifikācija: kā noteikts attiecīgajos kritērijos.

            32.   Pārklājumi, lamināti un membrānas

                  32.1.

                  Izstrādājumi, kas izgatavoti no poliuretāna, atbilst 3.1. kritērijam attiecībā uz alvas organiskajiem savienojumiem un 3.2. kritērijam attiecībā uz aromātisko diizocianātu emisijām gaisā.

                     Vērtēšana un verifikācija: saskaņā ar norādījumiem pie attiecīgā kritērija.

                  32.2.

                  Izstrādājumi no poliestera atbilst 8.1. kritērijam attiecībā uz antimona saturu un 8.2. kritērijam attiecībā uz GOS emisijām polimerizācijas laikā.

                     Vērtēšana un verifikācija: saskaņā ar norādījumiem pie attiecīgā kritērija.

                  32.3.

                  Pārklājumu, laminātu un membrānu ražošanai aizliegts izmantot plastifikatorus vai šķīdinātājus, kuriem lietošanas laikā ir piešķirtas vai var tikt piešķirtas šādas riska frāzes (vai to kombinācijas):

                              —

                              R40 (ierobežoti pierādījumi par kancerogēnu ietekmi),

                              —

                              R45 (var izraisīt ļaundabīgu audzēju attīstību),

                              —

                              R46 (var radīt pārmantojamus ģenētiskus defektus),

                              —

                              R49 (ieelpojot var izraisīt ļaundabīgus audzējus),

                              —

                              R50 (ļoti toksisks ūdens organismiem),

                              —

                              R51 (toksisks ūdens organismiem),

                              —

                              R52 (kaitīgs ūdens organismiem),

                              —

                              R53 (var radīt ilglaicīgu negatīvu ietekmi ūdens vidē),

                              —

                              R60 (var kaitēt cilvēka reproduktīvajām spējām),

                              —

                              R61 (var kaitēt augļa attīstībai),

                              —

                              R62 (iespējams kaitējuma risks cilvēka reproduktīvajām spējām),

                              —

                              R63 (iespējams kaitējuma risks augļa attīstībai),

                              —

                              R68 (iespējami neatgriezeniskas iedarbības draudi),

                        kas noteiktas Direktīvā 67/548/EEK.

            Alternatīvs risinājums ir klasifikācija atbilstoši Regulai (EK) Nr. 1272/2008. Šajā gadījumā aizliegts izejvielām pievienot jebkādas vielas vai preparātus, kuriem pieteikuma laikā ir piešķirts vai var piešķirt šādas bīstamības norādes (vai to kombinācijas): H351, H350, H340, H350i, H400, H410, H411, H412, H413, H360F, H360D, H361f, H361d H360FD, H361fd, H360Fd, H360Df, H341.

         Vērtēšana un verifikācija: pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju par šādu plastifikatoru vai šķīdinātāju neizmantošanu.

                  32.4.

                  GOS emisija gaisā nepārsniedz 10 g C/kg.

                     Vērtēšana un verifikācija: pieteikuma iesniedzējs kopā ar atbilstības deklarāciju iesniedz dokumentāciju un testēšanas pārskatus, kas apliecina atbilstību šim kritērijam.

            33.   Energoresursu un ūdens patēriņš

      Pieteikuma iesniedzējs sniedz informāciju par ūdens un enerģijas patēriņu ražotnēs, kurās veic mitro apstrādi.

         Vērtēšana un verifikācija: pieteikuma iesniedzējs sniedz iepriekš norādīto informāciju.
      PIEMĒROTĪBAS LIETOŠANAI KRITĒRIJI
      Turpmāk noteiktie kritēriji attiecas uz krāsotu dziju, gataviem audumiem vai arī gataviem ražojumiem, veicot vajadzīgo testēšanu.
      34.   Izmēru maiņa mazgājot un sausinot

      Izmēru maiņa pēc mazgāšanas un sausināšanas nepārsniedz:

                  —

                  plus vai mīnus 2 % aizkariem un mēbeļaudumiem, kas ir mazgājami un noņemami,

                  —

                  vairāk nekā mīnus 8 % vai plus 4 % pārējiem austajiem izstrādājumiem, izturīgiem neaustiem izstrādājumiem, pārējiem trikotāžas izstrādājumiem vai dvieļu frotē audumiem.

            Šis kritērijs neattiecas uz:

                  —

                  šķiedrām vai dziju,

                  —

                  uz izstrādājumiem ar skaidru marķējumu “tikai ķīmiski tīrāms” vai tam pielīdzināmu uzrakstu (ciktāl šāds marķējums ir parasts šādiem ražojumiem),

                  —

                  mēbeļaudumiem, kas nav noņemami un mazgājami.

         Vērtēšana un verifikācija: pieteikuma iesniedzējs iesniedz testēšanas pārskatus, kas iegūti, testējot atbilstoši standartiem EN ISO 63 30, ISO 5077 šādā veidā: mazgājot trīs reizes temperatūrā, kas norādīta uz ražojuma un sausinot centrifūgā pēc katra mazgāšanas cikla, ja vien uz ražojuma nav norādīta cita veida sausināšana.
      35.   Krāsu izturība pret nomazgāšanos

      Krāsu izturība pret nomazgāšanos ir vismaz 3.–4. līmenī attiecībā uz krāsas maiņu un vismaz 3.–4. līmenī attiecībā uz krāsojuma plankumainību.
      Šis kritērijs neattiecas uz ražojumiem ar skaidru marķējumu “tikai ķīmiski tīrāms” vai pielīdzināmu uzrakstu (ciktāl šāds marķējums ir parasts šādiem ražojumiem), baltajiem izstrādājumiem, nekrāsotiem un neapdrukātiem izstrādājumiem, kā arī nemazgājamiem mēbeļu audumiem.

         Vērtēšana un verifikācija: pieteikuma iesniedzējs iesniedz testēšanas pārskatus, kas iegūti, testējot atbilstoši standartam EN ISO 105 C06 (mazgāšana vienu reizi temperatūrā, kas norādīta uz ražojuma, ar perborātu saturošu pulveri).
      36.   Krāsu izturība pret sviedriem (skābēm un sārmiem)

      Krāsu izturība pret sviedriem (skābēm un sārmiem) ir vismaz 3.–4. līmenī (krāsas maiņa un plankumainība).
      Pieļaujama 3. līmeņa izturība, ja audums ir tumšā krāsā (standarta dziļums > 1/1), un tas izgatavots no reģenerētas vilnas vai satur vairāk nekā 20 % zīda.
      Šis kritērijs neattiecas uz baltiem izstrādājumiem, uz nekrāsotiem un neapdrukātiem izstrādājumiem, mēbeļu audumiem, aizkariem un līdzīgiem iekštelpu noformēšanai paredzētiem tekstilizstrādājumiem.

         Vērtēšana un verifikācija: pieteikuma iesniedzējs iesniedz testēšanas pārskatus, kas iegūti, testējot atbilstoši standartam EN ISO 105 E04 (skābēm un sārmiem, salīdzinājums ar jauktu šķiedru audumu).
      37.   Krāsu izturība pret noberšanos mitrā veidā

      Krāsu izturībai pret noberšanos mitrā veidā jābūt vismaz 2.–3. līmenī. Izturības 2. līmenis ir pieļaujams ar indigo krāsotam rupjam kokvilnas audumam.
      Šis kritērijs neattiecas uz baltajiem izstrādājumiem un uz nekrāsotiem un neapdrukātiem izstrādājumiem.

         Vērtēšana un verifikācija: pieteikuma iesniedzējs iesniedz testēšanas pārskatus, kas iegūti, testējot atbilstoši standartam EN ISO 105 X12.
      38.   Krāsu izturība pret noberšanos sausā veidā

      Krāsu izturībai pret noberšanos sausā veidā jābūt vismaz 4. līmenī.
      Izturība 3.–4. līmenī ir pieļaujama ar indigo krāsotam rupjam kokvilnas audumam.
      Šis kritērijs neattiecas uz baltiem izstrādājumiem, uz nekrāsotiem un neapdrukātiem izstrādājumiem, aizkariem un līdzīgiem iekštelpu noformēšanai paredzētiem tekstilizstrādājumiem.

         Vērtēšana un verifikācija: pieteikuma iesniedzējs iesniedz testēšanas pārskatus, kas iegūti, testējot atbilstoši standartam EN ISO 105 X12.
      39.   Krāsu noturība pret gaismas iedarbību

      Mēbeļaudumu, aizkaru audumu vai drapēriju audumu krāsu noturībai pret gaismas iedarbību jābūt vismaz 5. līmenī. Visu pārējo izstrādājumu krāsu noturībai pret gaismas iedarbību ir jābūt vismaz 4. līmenī.
      Izturība 4. līmenī ir pieļaujama, ja mēbeļaudums, aizkaru audums vai drapēriju audums ir gaišā krāsā (standarta dziļums < 1/12) un tas satur vairāk nekā 20 % vilnas vai citu dzīvnieku šķiedru vai vairāk nekā 20 % zīda, vai vairāk par 20 % linšķiedras vai citu lūksnes šķiedru.
      Šī prasība neattiecas uz matraču pildījuma audumu, matraču aizsargaudumu un apakšveļu.

         Vērtēšana un verifikācija: pieteikuma iesniedzējs iesniedz testēšanas pārskatus, kas iegūti, testējot atbilstoši standartam EN ISO 105 B02.
      40.   Informācija uz ekomarķējuma

      Ekomarķējuma 2. ailē iekļauj šādu tekstu:

                  —

                  ilgtspējīgas šķiedras izmantošanas veicināšana,

                  —

                  izturība un augsta kvalitāte,

                  —

                  ierobežots bīstamo vielu daudzums.

         Vērtēšana un verifikācija: pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju par atbilstību šim kritērijam, pievienojot ražojuma iepakojuma paraugu, uz kura ir redzams marķējums.

         (1)  OV L 189, 20.7.2007., 1. lpp.

         (2)  OV L 104, 8.4.2004., 1. lpp.

         (3)  OV 196, 16.8.1967., 1. lpp.

         (4)  OV L 353, 31.12.2008., 1. lpp.


title: EBTA Uzraudzības iestādes Lēmums Nr. 471/09/COL ( 2009. gada 25. novembris ), ar kuru septiņdesmit ceturto reizi groza procesuālo un materiālo tiesību normas valsts atbalsta jomā, iekļaujot jaunu nodaļu par kritērijiem saderīguma analīzei attiecībā uz valsts atbalstu mācībām gadījumos, uz kuriem attiecas prasība par paziņošanu

text:
               8.9.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 231/23

         EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDES LĒMUMS
   Nr. 471/09/COL
   (2009. gada 25. novembris),
   ar kuru septiņdesmit ceturto reizi groza procesuālo un materiālo tiesību normas valsts atbalsta jomā, iekļaujot jaunu nodaļu par kritērijiem saderīguma analīzei attiecībā uz valsts atbalstu mācībām gadījumos, uz kuriem attiecas prasība par paziņošanu
   EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDE (1),
   ŅEMOT VĒRĀ Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (2) un jo īpaši tā 61.–63. pantu un 26. protokolu,
   ŅEMOT VĒRĀ Nolīgumu starp EBTA valstīm par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidi (3) un jo īpaši tā 24. pantu un 5. panta 2. punkta b) apakšpunktu,
   TĀ KĀ saskaņā ar Uzraudzības un Tiesas nolīguma 24. pantu Iestāde īsteno EEZ līguma noteikumus par valsts atbalstu,
   TĀ KĀ saskaņā ar Uzraudzības un Tiesas nolīguma 5. panta 2. punkta b) apakšpunktu Iestāde sniedz paziņojumus vai izdod pamatnostādnes par EEZ līgumā regulētajiem jautājumiem, ja minētais līgums vai Uzraudzības un Tiesas nolīgums to skaidri paredz vai ja Iestāde to uzskata par nepieciešamu,
   ATGĀDINOT procesuālo un materiālo tiesību normas valsts atbalsta jomā, ko Iestāde pieņēma 1994. gada 19. janvārī (4),
   TĀ KĀ Eiropas Kopienu Komisija (turpmāk “EK Komisija”) 2009. gada 11. augustā publicēja paziņojumu “Kritēriji saderīguma analīzei attiecībā uz valsts atbalstu mācībām gadījumos, uz kuriem attiecas prasība par paziņošanu” (5),
   TĀ KĀ šis paziņojums attiecas arī uz Eiropas Ekonomikas zonu,
   TĀ KĀ ir jānodrošina EEZ valsts atbalsta normu vienāda piemērošana visā Eiropas Ekonomikas zonā,
   TĀ KĀ saskaņā ar EEZ līguma XV pielikuma beigu daļā iekļautās nodaļas “VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA” II punktu Iestādei pēc apspriešanās ar Komisiju ir jāpieņem tiesību akti atbilstoši tiem, ko pieņēmusi Eiropas Komisija,
   APSPRIEDUSIES ar Eiropas Komisiju,
   ATGĀDINOT, ka Iestāde 2009. gada 2. oktobra vēstulē par šo tematu ir apspriedusies ar EBTA valstīm (atsauces Nr. 532318, 532294 un 532322),
   IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Valsts atbalsta pamatnostādnes groza, iekļaujot jaunu nodaļu par kritērijiem saderīguma analīzei attiecībā uz valsts atbalstu mācībām gadījumos, uz kuriem attiecas prasība par paziņošanu. Jaunā nodaļa ir iekļauta šā lēmuma pielikumā.
   2. pants
   Autentisks ir tikai teksts angļu valodā.

      Briselē, 2009. gada 25. novembrī

            EBTA Uzraudzības iestādes vārdā –

            priekšsēdētājs

         Per SANDERUD

            kolēģijas loceklis

         Kurt JÄGER

      (1)  Turpmāk “Iestāde”.

      (2)  Turpmāk “EEZ līgums”.

      (3)  Turpmāk “Uzraudzības un Tiesas nolīgums”.

      (4)  EEZ līguma 61. un 62. panta un Uzraudzības un Tiesas nolīguma 3. protokola 1. panta piemērošanas un interpretācijas pamatnostādnes, ko Iestāde pieņēma un izdeva 1994. gada 19. janvārī, publicētas
         Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī L 231, 3.9.1994., 1. lpp., un EEZ papildinājumā Nr. 32, 3.9.1994., 1. lpp. (turpmāk “Valsts atbalsta pamatnostādnes”). Valsts atbalsta pamatnostādņu atjauninātā versija ir publicēta Iestādes tīmekļa vietnē: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/.

      (5)  Publicēts OV C 188, 11.8.2009., 1. lpp.

      PIELIKUMS

         KRITĒRIJI SADERĪGUMA ANALĪZEI ATTIECĪBĀ UZ VALSTS ATBALSTU MĀCĪBĀM GADĪJUMOS, UZ KURIEM ATTIECAS PRASĪBA PAR PAZIŅOŠANU
          (1)

      1.   Ievads

                  1.

                  Mācībām parasti ir pozitīva ārēja ietekme uz sabiedrību kopumā, jo tās palielina kvalificētu strādnieku skaitu, kurus uzņēmumi var nodarbināt, un uzlabo ekonomikas konkurētspēju un veicina zināšanu sabiedrības veidošanos, kura spēj iet inovatīvāku attīstības ceļu.

                  2.

                  Tomēr uzņēmumi nevar nodrošināt sociāli optimālu mācību līmeni, ja darbinieki var brīvi izvēlēties mainīt darba devējus un citi uzņēmumi var gūt labumu, pieņemot darbā to apmācītos darbiniekus. Tas jo īpaši attiecas uz mācībām, kas paredzētas to prasmju apgūšanai, kuras ir plaši izmantojamas citos uzņēmumos. Valsts atbalsts var palīdzēt radīt papildu stimulus darba devējiem nodrošināt mācības sociāli vēlamajā līmenī.

                  3.

                  Šajā nodaļā ir izklāstītas pamatnostādnes par kritērijiem, kurus EBTA Uzraudzības iestāde (turpmāk “Iestāde”) piemēros mācību atbalsta pasākumu izvērtēšanai. Šo norādījumu mērķis ir nodrošināt Iestādes motivācijas pārredzamību un radīt prognozējamību un juridisko noteiktību. Atbilstīgi 6. panta 1. punkta, g) apakšpunktam EEZ līguma XV pielikuma 1.j punktā minētajā tiesību aktā (Komisijas 2008. gada 6. augusta Regula (EK) Nr. 800/2008, kas atzīst noteiktas atbalsta kategorijas par saderīgām ar kopējo tirgu, piemērojot Līguma 87. un 88. pantu (Vispārējā grupu atbrīvojuma regula) (2)), kas pielāgots EEZ līgumam ar tā 1. protokolu (3), ikvienam individuālam mācību atbalstam neatkarīgi no tā, vai tas ir piešķirts kā ad hoc atbalsts vai saskaņā ar atbalsta shēmu, piemēros šos norādījumus, ja šā atbalsta dotāciju ekvivalents pārsniegs 2 miljonus euro vienam mācību projektam.

                  4.

                  Šajos norādījumos izklāstītos kritērijus nepiemēros mehāniski. Iestādes novērtējuma līmenis un informācijas veids, ko tā var pieprasīt, būs proporcionāls konkurences traucējumu riskam. Analīzes apjoms būs atkarīgs no lietas rakstura.

            2.   Atbalsta pozitīvā ietekme

      2.1.   Tirgus nepilnību esība

                  5.

                  Kvalificēti strādnieki palīdz uzlabot uzņēmuma produktivitāti un konkurētspēju. Tomēr darba devēji un darba ņēmēji var dot nepietiekamu ieguldījumu mācībās vairāku iemeslu dēļ. Darba ņēmēji var ierobežot savu ieguldījumu mācībās, ja tie izvairās no riska, ir pakļauti finansiāliem ierobežojumiem vai tiem ir grūti darīt zināmu savu iegūto zināšanu līmeni nākamajiem darba devējiem.

                  6.

                  Uzņēmumi var atturēties no darbaspēka apmācīšanas līmenī, kas būtu optimāls sabiedrībai kopumā. Tas ir skaidrojams ar tirgus nepilnībām, kas saistītas ar mācību izraisītām pozitīvām papildu sekām un grūtībām mērķtiecīgi iedalīt nepieciešamos līdzekļus, ja darba ņēmēji var brīvi mainīt darba devējus. Uzņēmumi var mazāk ieguldīt mācībās, nekā tas būtu lietderīgi, ja tiem ir bažas, ka pēc mācībām darba ņēmējs atstās darbu, pirms uzņēmums būs atguvis savu ieguldījumu. Uzņēmumi var nevēlēties nodrošināt mācības saviem darbiniekiem, ja mācības ātri neatmaksājas vai ja mācībām nav attiecīgā uzņēmuma diezgan īpašajām vajadzībām atbilstošs raksturs, vai ja līguma klauzulas nevar atturēt apmācīto darbinieku atstāt uzņēmumu, pirms nav amortizētas mācību izmaksas vai pirms nav atlīdzināti mācību izdevumi (vai to daļa).

                  7.

                  Nepietiekami ieguldījumi mācībās var būt pat gadījumos, kad uzņēmums var pilnībā atgūt savu ieguldījumu, bet privātie ieguvumi ir mazāki nekā ieguvumi sabiedrībai kopumā. Šādas pozitīvas mācību izraisītas papildu sekas jo īpaši iespējamas gadījumos, kad mācības uzlabo plaši izmantojamas prasmes, t. i., prasmes, ko var izmantot vairāk nekā tikai vienā uzņēmumā. Turpretim speciālās mācības rada produktivitātes pieaugumu konkrētā uzņēmumā, un uzņēmumi var viegli izmantot šos mācību ieguvumus savā labā (4). Tādējādi iespējas speciālo mācību izraisītām pozitīvām papildu sekām ir mazāk izteiktas nekā iespējas šādām pozitīvām papildu sekām, ko rada vispārējās mācības.

                  8.

                  Ja uzņēmumiem jāsedz lielākas izmaksas, lai apmācītu atsevišķus nelabvēlīgākā situācijā esošus darba ņēmējus vai strādājošas personas ar invaliditāti (5), tiem var rasties vēlme piedāvāt šīm grupām mazākas mācību iespējas. Tomēr var paredzēt, ka mācības, ko nodrošina nelabvēlīgākā situācijā esošiem darba ņēmējiem vai strādājošām personām ar invaliditāti, izraisīs pozitīvas papildu sekas sabiedrībai kopumā (6).

                  9.

                  EBTA valstīm jāpierāda, ka pastāv tirgus nepilnība, kas attaisno atbalstu. Savā analīzē Iestāde cita starpā apsvērs šādus elementus:

                              1)

                              mācību raksturs – vai tās ir speciālas vai vispārējas mācības Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas 38. panta nozīmē; viens mācību projekts var sastāvēt gan no vispārējiem, gan no speciāliem elementiem; vispārējām mācībām būs lielākas pozitīvās papildu sekas;

                              2)

                              mācību laikā iegūto prasmju plaša izmantojamība; jo lielākas iespējas prasmes plaši izmatot, jo lielāka pozitīvo papildu seku iespējamība; tiks uzskatīts, ka mācības nodrošina plaši izmantojamas prasmes, piemēram, šādos gadījumos:

                                          a)

                                          mācības organizē vairāki neatkarīgi uzņēmumi kopā vai ja dažādu uzņēmumu darbinieki var gūt labumu no mācībām;

                                          b)

                                          mācības ir sertificētas, ļauj iegūt atzītu diplomu vai tās apstiprina valsts iestādes vai institūcijas;

                                          c)

                                          mācību mērķis ir tās darbinieku kategorijas, kurām raksturīga liela kadru mainība uzņēmumā vai attiecīgajā nozarē;

                                          d)

                                          mācības varētu noderēt darbiniekam ārpus viņa pašreizējā darba ietvariem (darbam nākotnē citā uzņēmumā, sociālajā dzīvē, labklājības uzlabošanā utt.);

                              3)

                              mācību dalībnieki: atsevišķu nelabvēlīgākā situācijā esošu darba ņēmēju vai strādājošu personu ar invaliditāti kategoriju iekļaušana mācībās var izraisīt pozitīvas papildu sekas.

            2.2.   Valsts atbalsts kā piemērots politikas instruments

                  10.

                  Valsts atbalsts nav vienīgais politikas instruments, kas pieejams EBTA valstīm mācību veicināšanai. Lielākoties mācības nodrošina ar izglītības sistēmu (piem., universitāšu, skolu, valsts iestāžu veikto vai sponsorēto arodmācību) starpniecību. Personas pašas arī var uzņemties iniciatīvu apgūt mācības ar darba devēju palīdzību vai bez tās.

                  11.

                  Ja EBTA valsts ir apsvērusi citas politikas izvēles iespējas un ja konstatētas priekšrocības selektīva instrumenta (piemēram, valsts atbalsta konkrētam uzņēmumam) izmantošanai, attiecīgie pasākumi ir uzskatāmi par atbilstošu instrumentu. Iestāde īpaši ņems vērā ierosinātā pasākuma ietekmes novērtējumus, ja EBTA valsts tādus būs veikusi.

            2.3.   Atbalsta stimulējošā ietekme un tā nepieciešamība

                  12.

                  Valsts sniegtā atbalsta mācībām rezultātā atbalsta saņēmējam jāmaina sava darbība tā, lai tas nodrošinātu papildu un/vai labākas mācības, nekā tas to būtu darījis bez atbalsta. Ja šāds plānoto mācību pasākumu kvantitātes vai kvalitātes pieaugums nenotiek, uzskata, ka atbalstam nav stimulējošas ietekmes.

                  13.

                  Stimulējošo ietekmi nosaka hipotētiskā analīzē, salīdzinot paredzēto mācību līmeņus ar atbalstu un bez tā. Vairākums darba devēju uzskata, ka mācības darbiniekiem ir nepieciešamas, lai nodrošinātu uzņēmumu pareizu darbību. Tomēr nevar uzskatīt, ka valsts atbalsts mācībām, īpaši speciālajām mācībām, ir vienmēr vajadzīgs.

                  14.

                  EBTA valstīm būtu jāpierāda iestādei stimulējošās ietekmes esība un atbalsta nepieciešamība. Vispirms, saņēmējam būtu jāiesniedz atbalsta pieteikums attiecīgajai EBTA valstij, pirms tas ir sācis mācību projektu. Otrkārt, EBTA valstij ir jāpierāda, ka valsts atbalsts salīdzinājumā ar situāciju bez valsts atbalsta izraisa pieaugumu apjoma, kvalitātes, darbības jomas vai mērķa mācību projekta dalībnieku ziņā. Ar atbalstu piedāvāto papildu summu mācībām var atspoguļot, piemēram, izmantojot lielāku mācību stundu vai kursu skaitu, lielāku dalībnieku skaitu, pāreju no uzņēmumam raksturīgajām īpašajām mācību vajadzībām uz vispārējām mācībām vai palielinot atsevišķu nelabvēlīgākā situācijā esošu darba ņēmēju vai strādājošu personu ar invaliditāti kategoriju skaitu.

                  15.

                  Savā analīzē Iestāde cita starpā apsvērs šādus elementus:

                              a)

                              atbalsta saņēmēja iekšējos dokumentus par mācību izmaksām, budžetu, dalībniekiem, saturu un grafiku diviem šādiem scenārijiem: mācības ar atbalstu un mācības bez atbalsta;

                              b)

                              spēkā esošos darba devēju juridiskos pienākumus nodrošināt konkrēta veida mācības (piem., drošība): ja pastāv šāds pienākums, Iestāde secinās, ka nav nekādas stimulējošas ietekmes;

                              c)

                              iesniegtā projekta ticamību, piemēram, atsaucoties uz iepriekšējo gadu mācību budžetiem un salīdzinot ar tiem;

                              d)

                              saikni starp mācību programmu un atbalsta saņēmēja uzņēmējdarbību: jo ciešāka saikne, jo mazāka stimulējošā ietekme. Piemēram, mācībām par jaunas tehnoloģijas ieviešanu konkrētā nozarē nevarētu būt stimulējoša ietekme, jo uzņēmumiem nav citas izvēles, kā vien apmācīt savus darbiniekus nesen ieviestās tehnoloģijas izmantošanā.

            2.4.   Atbalsta proporcionalitāte

                  16.

                  Lai sasniegtu atbalsta mērķus, EBTA valstij ir jāpierāda, ka atbalsts ir nepieciešams un ka summa ir samazināta līdz minimumam.
                  Attiecināmās izmaksas ir jāaprēķina saskaņā ar Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas 39. pantu, un tām ir jāattiecas tikai uz izmaksām, kas rodas saistībā ar mācību pasākumiem, kuri netiktu īstenoti bez atbalsta.
                  EBTA valstīm būtu jāsniedz pierādījumi, ka atbalsta summa nepārsniedz to attiecināmo izmaksu daļu, kuru nevar izmantot uzņēmums (7). Katrā ziņā atbalsta intensitāte nekad nedrīkst pārsniegt Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas 39. pantā noteikto atbalsta intensitāti, un to piemēros attiecināmajām izmaksām (8).

            3.   Atbalsta negatīvā ietekme

                  17.

                  Ja atbalsts ir proporcionāls atbalsta mērķa sasniegšanai, atbalsta negatīvās varētu būt ierobežota, un negatīvo seku analīze varētu vairs nebūt vajadzīga (9). Tomēr dažos gadījumos, pat tad, ja atbalsts ir vajadzīgs un proporcionāls, lai konkrēts uzņēmums palielinātu nodrošināto mācību apjomu, atbalsts varētu radīt izmaiņas saņēmēja darbībā, būtiski traucējot konkurenci. Šādos gadījumos Iestāde veiks rūpīgu analīzi par konkurences traucējumiem. Atbalsta radītais konkurences traucējuma apjoms var atšķirties atkarībā no atbalsta un no attiecīgo tirgu raksturlielumiem (10).

                  18.

                  Atbalsta raksturlielumi, kas var ietekmēt traucējumu iespējamību un apjomu, ir šādi:

                              a)

                              selektivitāte;

                              b)

                              atbalsta apjoms;

                              c)

                              atbalsta atkārtošanās un tā ilgums;

                              d)

                              atbalsta ietekme uz uzņēmuma izmaksām.

                  19.

                  Piemēram, mācību sistēma, ko izmanto, lai stimulētu uzņēmumus kopumā EBTA valstīs intensīvāk veikt mācību pasākumus, varētu ietekmēt tirgu citādi, nekā to dara liels atbalsta apjoms, ko piešķir vienam uzņēmumam, lai tas varētu palielināt mācību apjomu. Pēdējais minētais varētu traucēt konkurenci daudz būtiskāk, jo atbalsta saņēmēja konkurentiem ir mazākas iespējas konkurēt (11). Traucējumi būs vēl jo lielāki, ja saņēmēja uzņēmējdarbības mācību izmaksas veido lielu daļu no kopējām izmaksām.

                  20.

                  Izvērtējot tirgus raksturlielumus, kuri var radīt daudz pilnīgāku priekšstatu par atbalsta iespējamo ietekmi, Iestāde cita starpā aplūkos:

                              a)

                              tirgus struktūru; un

                              b)

                              sektora vai nozares raksturlielumus.

                  21.

                  Tirgus struktūru izvērtēs, ņemot vērā tirgus koncentrāciju, uzņēmumu lielumu (12), produktu diferenciācijas nozīmīgumu (13) un ienākšanas un iziešanas barjeras. Tirgus daļas un koncentrācijas pakāpi aprēķinās, tiklīdz būs definēts konkrētais tirgus. Kopumā ņemot, jo mazāks skaits uzņēmumu, jo lielāka to tirgus daļa un jo mazāka konkurence sagaidāma (14). Ja attiecīgais tirgus ir koncentrēts, tam ir raksturīgas lielas ienākšanas barjeras (15) un atbalsta saņēmējs ir galvenais šā tirgus dalībnieks, tad konkurentiem, visticamāk, nāksies mainīt savu darbības veidu, lai reaģētu uz atbalstu.

                  22.

                  Izskatot nozarei raksturīgās iezīmes, Iestāde cita starpā aplūkos apmācītu darbinieku nozīmību uzņēmējdarbībā, jaudu pārpalikuma esamību, vai tirgi attiecīgajā nozarē aug, plaukst vai panīkst, konkurentu mācību finansēšanas stratēģiju (valsts atbalsts, darba ņēmēji, darba devēji). Piemēram, mācību atbalsts panīkušai nozarei var palielināt konkurences traucējumu risku, turpinot neefektīva uzņēmuma darbību.

                  23.

                  Īpašos gadījumos mācību atbalsts var izraisīt konkurences traucējumus attiecībā uz ienākšanu tirgū un iziešanu no tā, ietekmi uz tirdzniecības plūsmām un mācību ieguldījuma izspiešanu no tirgus.

            Ienākšana tirgū un iziešana no tā

                  24.

                  Konkurētspējīgā tirgū uzņēmumi pārdod produktus, kas rada peļņu. Mainot izmaksas, valsts atbalsts maina ienesīgumu un tādēļ var ietekmēt uzņēmuma lēmumu piedāvāt produktu vai ne. Piemēram, valsts atbalsts, kas samazinātu tādas ražošanas pastāvīgās izmaksas kā mācības personālam, padarītu ienākšanu tirgū pievilcīgāku un ļautu uzņēmumiem ar citādā ziņā vājām komerciālām izredzēm ienākt tirgū vai ieviest jaunus produktus, tādējādi kaitējot efektīvākiem konkurentiem.

                  25.

                  Valsts atbalsta pieejamība var ietekmēt arī uzņēmuma lēmumu atstāt tirgu, kurā tas jau darbojas. Valsts atbalsts mācībām varētu samazināt zaudējumu apjomu un ļautu uzņēmumam palikt tirgū ilgāku laiku, kas nozīmē to, ka citi, efektīvāki uzņēmumi, kas nesaņem atbalstu, būtu spiesti iziet no tirgus.

            Ietekme uz tirdzniecības plūsmām

                  26.

                  Valsts atbalsta mācībām rezultātā dažas teritorijas var iegūt labvēlīgākus ražošanas apstākļus. Tas var izraisīt tirdzniecības plūsmu novirzīšanu uz reģioniem, kur tiek sniegts šāds atbalsts.

            Mācību ieguldījuma izspiešana no tirgus

                  27.

                  Lai izdzīvotu tirgū un maksimāli palielinātu peļņu, uzņēmumiem rodas stimuls veikt ieguldījumus personāla apmācībā. Ieguldījuma apjoms mācībās, ko uzņēmums vēlas veikt, ir atkarīgs arī no tā, cik daudz iegulda tā konkurents. Uzņēmumi, kurus subsidē valsts, var samazināt paši savus ieguldījumus. Savukārt, ja atbalsts stimulē atbalsta saņēmējus ieguldīt vairāk, konkurenti var reaģēt, samazinot paši savus mācību izdevumus. Ja, lai sasniegtu to pašu mērķi, atbalsta saņēmēji vai to konkurenti atbalsta gadījumā tērē mazāk nekā atbalsta neesības gadījumā, atbalsts izspiež to privātos ieguldījumus personāla mācībās.

            4.   Līdzsvarošana un lēmums

                  28.

                  Pēdējais analīzes posms ietver novērtējumu par to, cik lielā mērā atbalsta pozitīvās sekas pārsniedz negatīvās sekas. Vērtējumu veiks katrā gadījumā atsevišķi. Lai samērotu pozitīvās un negatīvās sekas, Iestāde novērtēs tās un veiks vispārēju novērtējumu par šo seku ietekmi uz ražotājiem un patērētājiem katrā attiecīgajā tirgū. Ja kvantitatīva informācija nebūs viegli pieejama, Iestāde novērtējumam izmantos kvalitatīvu informāciju.

                  29.

                  Iestāde varētu ieņemt pozitīvāku nostāju un līdz ar to pieļaut augstāku konkurences traucējumu pakāpi, ja atbalsts ir nepieciešams, mērķtiecīgs un proporcionāls, lai konkrēts uzņēmums varētu palielināt savu mācību apjomu un lai sabiedrība varētu izmantot papildu mācības, kas tai nodrošina lielāku ieguvumu nekā atbalsta saņēmējam.

         (1)  Šī nodaļa atbilst Eiropas Kopienu Komisijas paziņojumam – Kritēriji saderīguma analīzei attiecībā uz valsts atbalstu mācībām gadījumos, uz kuriem attiecas prasība par paziņošanu, 2009/C 188/01 (OV C 188, 11.8.2009., 1. lpp.).

         (2)  OV L 214, 9.8.2008., 3. lpp. Ad hoc mācību atbalstam lieliem uzņēmumiem, kas nepārsniedz EUR 2 miljonus, Iestāde mutatis mutandis piemēro šajā nodaļā izklāstītos principus, piemērojot tos mazāk detalizētā veidā.

         (3)  EEZ Apvienotās Komitejas 7.11.2008. Lēmums Nr. 120/2008 (OV L 339, 18.12.2008., 111. lpp., un EEZ papildinājums Nr. 79, 18.12.2008.), kas stājies spēkā 8.11.2008.

         (4)  Tomēr uzņēmumi var izmantot vispārējo mācību ārējos faktorus arī savā labā, izmantojot īpašas klauzulas līgumos, kas nosaka, ka apmācītajam darbiniekam pēc šāda mācību kursa apgūšanas ir jānostrādā uzņēmumā noteikts laika periods.

         (5)  Nelabvēlīgākā situācijā esoši darba ņēmēji vai strādājošas personas ar invaliditāti ir definētas Vispārējās grupu atbrīvojumu regulas 2. pantā.

         (6)  Piemēram, mācībām, ko saņem jaunie un mazkvalificētie strādnieki, sabiedrība piešķirs lielāku vērtību, nekā to darīs uzņēmums domājamās vai reālās produktivitātes samazināšanās dēļ.

         (7)  Tā ir vienāda ar mācību papildu izmaksu daļu, ko uzņēmums nevar atgūt, gūstot tiešu labumu no prasmēm, ko tā darbinieki ieguvuši mācībās.

         (8)  Skatīt arī pašreizējo lietu praksi, piemēram, C 35/2007 Mācību atbalsts Volvo Cars Gent, Komisijas 2008. gada 23. jūlija Lēmums 2008/948/EK par Vācijas Federatīvās Republikas pasākumiem par labu DHL un Leipcigas/Halles lidostai (OV L 346, 23.12.2008., 1. lpp.) un Komisijas 2007. gada 4. aprīļa Lēmums 2007/612/EK par valsts atbalstu C 14/06, ko Beļģija paredz īstenot attiecībā uz General Motors Belgium Antverpenē (OV L 243, 18.9.2007., 71. lpp.).

         (9)  Turklāt, ja darba tirgus darbotos nevainojami, darbinieki vienmēr varētu saņemt lielāku algu par labākām prasmēm, pateicoties apgūtajām mācībām, un internalizēt mācību pozitīvās papildu sekas.

         (10)  Atbalsts var ietekmēt vairākus tirgus, jo atbalsta ietekmi nevar attiecināt tikai uz tirgiem, kuros darbojas atbalsta saņēmējs, taču var attiecināt uz citiem tirgiem, piemērām, ieguldījumu tirgiem.

         (11)  Tomēr jāpiezīmē, ka atbalsts mācībām, kas piešķirts visai nozarei vienā EBTA valstī, var radīt traucējumus tirdzniecībā starp līgumslēdzējām pusēm.

         (12)  Uzņēmumu lielumu var izteikt tirgus daļu, kā arī apgrozījuma un/vai darbavietu izteiksmē.

         (13)  Jo mazāka produkta diferenciācijas pakāpe, jo lielāka būs atbalsta ietekme uz konkurentu peļņu.

         (14)  Jāpiezīmē, ka daži tirgi ir konkurētspējīgi, kaut arī tajos ir pavisam neliels uzņēmumu skaits.

         (15)  Tomēr jāpiezīmē, ka dažreiz atbalsta piešķiršana palīdz pārvarēt ienākšanas barjeras un ļauj ienākt tirgū jauniem uzņēmumiem.