title: Padomes Lēmums (ES) 2017/2284 (2017. gada 11. decembris) par to, lai Āfrikas, Āzijas un Klusā okeāna reģiona valstīm un Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstīm sniegtu atbalstu dalībai skaldmateriālu ražošanas aizlieguma līguma augsta līmeņa darba sagatavošanas ekspertu grupas apspriešanās procesā

text:
               12.12.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 328/32

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2017/2284
   (2017. gada 11. decembris)
   par to, lai Āfrikas, Āzijas un Klusā okeāna reģiona valstīm un Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstīm sniegtu atbalstu dalībai skaldmateriālu ražošanas aizlieguma līguma augsta līmeņa darba sagatavošanas ekspertu grupas apspriešanās procesā
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 28. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Eiropadome 2003. gada 12. decembrī pieņēma ES Stratēģiju masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai (“stratēģija”), kuras II nodaļā uzskaitīti pasākumi efektīva multilaterālisma panākšanai, kas ir Eiropas stratēģijas masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas apkarošanas stūrakmens. Tajā cita starpā minēts, ka “ES atbalsta daudzpusēju līgumu sistēmu, kas dod tiesisko un normatīvo pamatu visiem neizplatīšanas centieniem” un “ES politika paredz ievērot starptautisku vienošanos par aizliegumu ražot kodolieroču un citu kodolsprādzienierīču izstrādei paredzētus skaldmateriālus”.

               (2)

               ES aktīvi īsteno stratēģiju un veic pasākumus, kas uzskaitīti tās III nodaļā, konkrēti, piešķir finanšu līdzekļus, lai atbalstītu konkrētus projektus, kuru mērķis ir uzlabot daudzpusējo ieroču neizplatīšanas sistēmu, un daudzpusējus pasākumus, ar kuriem veicina uzticēšanos.

               (3)

               Padome 2008. gada 8. decembrī pieņēma secinājumus un dokumentu ar nosaukumu “Jaunas Eiropas Savienības darbības līnijas, apkarojot masu iznīcināšanas ieroču un to piegādes sistēmu izplatīšanu”. Dokumentā cita starpā minēts, ka ES uzņemas turpināt un intensificēt darbu, “lai sāktu sarunas par skaldmateriālu aizliegšanas līgumu” (FMCT).

               (4)

               ES ir nepārtraukti aicinājusi, pamatojoties uz dokumentu CD/1299 un tajā iekļauto pilnvarojumu, nekavējoties sākt un drīzumā pabeigt sarunas attiecībā uz līgumu par aizliegumu ražot kodolieroču un citu kodolsprādzienierīču izstrādei paredzētus skaldmateriālus. Tajā pašā nolūkā ES ir mudinājusi visus Atbruņošanās konferences dalībniekus pielikt visus iespējamos pūliņus, lai pārvarētu strupceļu Atbruņošanās konferencē un pieņemtu visaptverošu un sabalansētu darba programmu, kas ietver tūlītēju sarunu uzsākšanu par skaldmateriālu ražošanas aizliegšanas līgumu (FMCT).

               (5)

               2013. gadā Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālā asambleja (ANO ĢA) pieņēma rezolūciju, ar ko izveidoja Valdības ekspertu grupu (VEG) ar pārstāvjiem no 25 valstīm nolūkā izstrādāt ieteikumus par iespējamiem aspektiem, ar kuriem, neveicot sarunas, dotu ieguldījumu līgumā par aizliegumu ražot kodolieroču un citu kodolsprādzienierīču izstrādei paredzētus skaldmateriālus. VEG savu ziņojumu iesniedza ANO ĢA pirmajā (atbruņošanās) komitejā 2015. gadā.

               (6)

               Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālā asambleja 2016. gadā pieņēma Rezolūciju 71/259 ar nosaukumu “Līgums par aizliegumu ražot kodolieroču un citu kodolsprādzienierīču izstrādei paredzētus skaldmateriālus”. Ar Rezolūciju 71/259 nosaka, ka ģenerālsekretārs izveido FMCT augsta līmeņa darba sagatavošanas ekspertu grupu, lai izdarītu apsvērumus un sniegtu ieteikumus par būtiskiem elementiem, kas būtu pamatā gaidāmajam nediskriminējošam, daudzpusējam, starptautiski un efektīvi pārbaudāmam līgumam, ar ko aizliedz ražot kodolieroču vai citu kodolsprādzienierīču izstrādei paredzētus skaldmateriālus. FMCT augsta līmeņa darba sagatavošanas ekspertu grupā piedalīsies 25 valstis, un grupa rīkos divas neoficiālas apspriešanās sanāksmes, kurās varēs piedalīties visas ANO dalībvalstis, lai tām visām tiktu dota iespēja iesaistīties FMCT procesā. Tiek sagaidīts, ka darba sagatavošanas grupas paveiktā darba rezultātā tiks uzsāktas sarunas par šo nopietno jautājumu, lai turpinātu progresu kodolatbruņošanās un kodolieroču neizplatīšanas jomā.

               (7)

               Visas ES dalībvalstis par ANO Ģenerālās asamblejas 2016. gada Rezolūciju 71/259 par FMCT, ko iesniedza Kanāda, Vācija un Nīderlande, balsoja pozitīvi. Ar rezolūciju tiek izveidots iekļaujošs process, kurā rīko neoficiālas apspriešanās sanāksmes ar visām ANO dalībvalstīm un FMCT augsta līmeņa darba sagatavošanas ekspertu grupaspriekšsēdētāju. Vairākas ES dalībvalstis piedalīsies augsta līmeņa darba sagatavošanas ekspertu grupā, kuras uzdevums ir izstrādāt ieteikumus par būtiskiem topošā līguma elementiem, neskarot valstu nostājas gaidāmajās sarunās.

               (8)

                  FMCT augsta līmeņa darba sagatavošanas ekspertu grupa sniegs praktisku ieguldījumu kodolatbruņošanās un kodolieroču neizplatīšanas centienos. Valdības ekspertu grupā (1) un divos ģenerālsekretāra ziņojumos (2) par šo tēmu tika konstatēta jautājuma sarežģītība, kā arī temati, kuri ANO dalībvalstīm būtu jāanalizē dziļāk un par kuriem tām nepieciešams apspriesties. FMCT augsta līmeņa darba sagatavošanas ekspertu grupa ANO Ģenerālajai asamblejai sniegs ziņojumu tās 73. sesijas laikā (2018. gadā).

               (9)

               Vispārīgāk – skaldmateriāli (piemēram, augsti bagātināts urāns vai plutonijs), kas var izraisīt eksplozīvu kodolatdalīšanās ķēdes reakciju, ir būtiska kodolieroču sastāvdaļa. Tas, lai Atbruņošanās konferencē sāktu un drīzumā noslēgtu sarunas saistībā ar līgumu par aizliegumu ražot kodolieroču un citu kodolsprādzienierīču izstrādei paredzētus skaldmateriālus, jau ilgstoši ir bijusi ES prioritāte.

               (10)

               Līgums par aizliegumu ražot kodolieroču un citu kodolsprādzienierīču izstrādei paredzētus skaldmateriālus būtu nozīmīgs solis virzībā uz tādu apstākļu radīšanu, lai pasaulē vairs nebūtu kodolieroču. FMCT uzskata par daudzpusēju instrumentu, kas kodolatbruņošanās jomā jāapspriež papildus Kodolieroču neizplatīšanas līgumam (NPT) un Līgumam par kodolizmēģinājumu vispārējo aizliegumu (CTBT),

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   1.   Saskaņā ar ES stratēģiju, kurā noteikts mērķis atbalstīt, īstenot un stiprināt daudzpusējus atbruņošanās un ieroču neizplatīšanas līgumus un vienošanās, Savienība sniegs atbalstu valstīm Āfrikas, Āzijas un Klusā okeāna reģionā un Latīņamerikas un Karību jūras reģionā dalībai augsta līmeņa skaldmateriālu ražošanas aizlieguma līguma darba sagatavošanas ekspertu grupas apspriešanās procesā.
   2.   Projekti, ar ko valstīm Āfrikas, Āzijas un Klusā okeāna reģionā un Latīņamerikas un Karību jūras reģionā sniedz atbalstu dalībai FMCT augsta līmeņa darba sagatavošanas ekspertu grupas apspriešanās procesā un kas atbilst pasākumiem saskaņā ar ES stratēģiju, ietver apakšreģionālus darbseminārus, ekspertu sanāksmes, būtiskas atbalsta darbības, ko sniedz ANO dalībvalstīm, un attiecīga informācijas un publikāciju repozitorija izveidi.
   3.   Projektu mērķis ir:

               —

               atvieglot dialogu reģionālā līmenī starp Āfrikas, Āzijas un Klusā okeāna reģiona un Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstīm,

               —

               šo reģionu valstīs attīstīt līdzdalības sajūtu minētajā jautājumā,

               —

               apzināt šo reģionu valstu vajadzības un politikas prioritātes,

               —

               iesaistīt attiecīgās reģionālās organizācijas diskusijās saistībā ar līgumu par aizliegumu ražot kodolieroču un citu kodolsprādzienierīču izstrādei paredzētus skaldmateriālus, ko apspriedīs Atbruņošanās konferencē,

               —

               izvērtēt procesa ietekmi reģionālā līmenī un to, kāda lomu minētajā procesā varētu būt attiecīgajām reģionālajām un starptautiskajām organizācijām,

               —

               salīdzinoši analizēt procesa ietekmi uz katru reģionu,

               —

               atvieglot zināšanu saistībā ar skaldmateriāliem nodošanu starp akadēmiskajām aprindām, pilsoniskās sabiedrības organizācijām un dalībvalstīm.

         4.   Projektu sīkāks apraksts ir sniegts pielikumā.
   2. pants
   1.   Par šā lēmuma īstenošanu atbild Augstais pārstāvis.
   2.   Lēmuma 1. panta 2. punktā minēto projektu tehnisko īstenošanu veic Apvienoto Nāciju Organizācijas Atbruņošanās lietu birojs (UNODA) ar Ženēvas nodaļas un Reģionālās atbruņošanās nodaļas starpniecību, trīs reģionālie miera un atbruņošanās centri Āfrikā (UNREC), Āzijas un Klusā okeāna reģionā (UNRCPD) un Latīņamerikas un Karību jūras reģionā (UNLIREC). UNODA šo uzdevumu veic Augstā pārstāvja kontrolē. Šajā nolūkā Augstais pārstāvis ar UNODA vienojas par vajadzīgo uzdevuma izpildes kārtību.
   3. pants
   1.   Finanšu atsauces summa 1. panta 2. punktā minēto projektu īstenošanai ir EUR 1 220 880,51.
   2.   Izdevumus, ko finansē no 1. punktā paredzētās summas, pārvalda saskaņā ar procedūrām un noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam.
   3.   Komisija uzrauga 1. punktā minēto izdevumu pareizu pārvaldību. Šajā nolūkā tā pēc šā Padomes lēmuma pieņemšanas noslēdz finansēšanas nolīgumu ar UNODA par atsauces summu. Nolīgumā paredz, ka UNODA ir jānodrošina Savienības ieguldījuma redzamība atbilstīgi tā apjomam.
   4.   Komisija 3. punktā minēto finansēšanas nolīgumu cenšas noslēgt iespējami drīz pēc šā lēmuma stāšanās spēkā. Tā informē Padomi, ja rodas kādas grūtības minētajā procesā, un par finansēšanas nolīguma noslēgšanas dienu.
   4. pants
   1.   Augstais pārstāvis ziņo Padomei par šā lēmuma īstenošanu, pamatojoties uz UNODA sagatavotiem regulāriem ziņojumiem. Padomes veiktie novērtējumi balstās uz minētajiem ziņojumiem.
   2.   Komisija sniedz informāciju par 1. panta 2. punktā minēto projektu finansiālajiem aspektiem.
   5. pants
   1.   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
   2.   Šis lēmums zaudē spēku 36 mēnešus pēc 3. panta 3. punktā minētā finansēšanas nolīguma noslēgšanas dienas. Tomēr tas zaudē spēku sešus mēnešus pēc stāšanās spēkā, ja līdz tam laikam nav noslēgts finansēšanas nolīgums.

      Briselē, 2017. gada 11. decembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         F. MOGHERINI

      (1)  A/70/81,Valdības ekspertu grupas ziņojums ar nolūku izstrādāt ieteikumus par iespējamiem aspektiem, ar kuriem, neveicot sarunas, dotu ieguldījumu līgumā par aizliegumu ražot kodolieroču un citu kodolsprādzienierīču izstrādei paredzētus skaldmateriālus.

      (2)  A/68/154, A/68/154/Add.1, A/71/140/Rev.1 un A/71/140/Rev.1/Add.1

      PIELIKUMS
      1.   MĒRĶIS
      Valstīm jau agrīnā procesa stadijā ir pilnībā jāizprot gaidāmā līguma ietekme un tā attiecības ar reģionālajiem instrumentiem par zonām, kas brīvas no kodolieročiem, Kodolieroču neizplatīšanas līgumu (NPT) un citiem instrumentiem. Tādēļ jaunā Padomes lēmuma vispārējais mērķim vajadzētu būt nodrošināt finansējumu, lai starptautiskajā kopienā izveidotu plašu zināšanu pamatu par līgumu, ar ko aizliedz ražot kodolieroču un citu kodolsprādzienierīču izstrādei paredzētus skaldmateriālus, vai par skaldmateriālu ražošanas aizlieguma līgumu (FMCT), lai nodrošinātu, ka visas ANO dalībvalstis var pilnībā iesaistīties apspriešanās procesā, kā arī jebkādās turpmākās sarunās Atbruņošanās konferencē, kad tiks apspriests šāds līgums.
      ANO dalībvalstu iesaiste reģionālā līmeni papildinās neoficiālās apspriešanās sanāksmes, ko Ņujorkā rīkos FMCT augsta līmeņa darba sagatavošanas grupas priekšsēdētājs, un tādējādi tiks uzlabota valstu kvantitatīvā un kvalitatīvā līdzdalība un tiks stiprināta piederības sajūta gaidāmajās sarunās par šādu līgumu, kas notiks Atbruņošanās konferencē.
      Vairāku (apakš-)reģionālu darbsemināru rīkošana ļaus dalīties zināšanās un informācijā gan reģionos, gan starp reģioniem. Darbsemināri ietvers dažādus tehniskus brīfingus un apspriedes par šo gaidāmo līgumu būtiskumu un ietekmi uz esošajiem reģionāla līmeņa pasākumiem. Tehniskajos brīfingos, ko sniegs attiecīgi eksperti, tiks sīkāk aplūkoti ar FMCT saistīti būtiski jautājumi, bet apspriedēs dalībniekiem būs jāizvērtē šāda iespējama līguma būtiskums un ietekme uz reģioniem.

         FMCT augsta līmeņa darba sagatavošanas ekspertu grupa ANO Ģenerālajai asamblejai sniegs ziņojumu tās 73. sesijas laikā (2018. gadā). Ģenerālā asambleja var lemt par turpmāku rīcību šajā jautājumā. Lai atbalstītu ANO dalībvalstu līdzdalību diskusijās par šo jautājumu, projekts tiks turpināts līdz pat Ģenerālās asamblejas 74. sesijas kārtējās sanāksmes beigām (2019. gada decembris).
      Liela pieredze sniegt atbalstu valstīm un attiecīgajā reģionā veicināt dialogu par kodolatbruņošanās un kodolieroču neizplatīšanas jautājumiem, ir Apvienoto Nāciju Organizācijas Atbruņošanās lietu birojam (UNODA) ar tā Ženēvas nodaļas un Reģionālās atbruņošanās nodaļas starpniecību, kas ietver Apvienoto Nāciju Organizācijas Reģionālo miera un atbruņošanās centru (UNREC) Lomē, Togo, Apvienoto Nāciju Organizācijas Āzijas un Klusā okeāna reģiona valstu Reģionālo miera, atbruņošanās un attīstības centru (UNRCPD) Katmandu, Nepālā un Apvienoto Nāciju Organizācijas Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu Reģionālo miera, atbruņošanās un attīstības centru (UNLIREC) Limā, Peru.
      Eksperti tiks izvēlēti no vairākām valstīm, aptverot ģeogrāfiski plašu teritoriju, no valdībām un reģionālām organizācijām, kā arī pilsoniskās sabiedrības organizācijām, piemēram, Starptautiskās skaldmateriālu komitejas (IPFM), Pārbaudes, pētniecības, apmācības un informācijas centra (VERTIC), Drošības izpētes institūta (ISS), un no akadēmiskajām aprindām.
      ANO ilgtspējīgas attīstības mērķī 16.8 ir apzināta vajadzība: “paplašināt un pastiprināt jaunattīstības valstu dalību pasaules mēroga pārvaldības institūcijās”. Tādējādi darbības, kas paredzētas šajā projektā, varētu sniegt ieguldījumu minētā mērķa sasniegšanā.
      2.   DARBĪBAS
      2.1.   Darbību mērķi:

                  —

                  atvieglot dialogu reģionālā un apakšreģionālā līmenī starp Āfrikas, Āzijas un Klusā okeāna reģiona un Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstīm,

                  —

                  iesaistīt attiecīgās reģionālās organizācijas diskusijās par FMCT,

                  —

                  visās valstīs attīstīt līdzdalības sajūtu gaidāmajā FMCT,

                  —

                  atvieglot zināšanu nodošanu un piemērošanu akadēmisko aprindu, pilsoniskās sabiedrības organizāciju un dalībvalstu starpā par tādiem jautājumiem, kas attiecas uz kodolieroču un citu kodolsprādzienierīču izstrādei paredzētu skaldmateriālu ražošanas aizliegšanu.

            2.2.   Darbību izklāsts
      Visas darbības organizēs UNODA ar Ženēvas nodaļas un Reģionālās atbruņošanās nodaļas starpniecību, tostarp UNREC, kas atrodas Lomē, Togo, UNRCPD, kas atrodas Katmandu, Nepālā, un UNLIREC, kas atrodas Limā, Peru.

                  a)

                  Apakšreģionāli darbsemināri Āfrikā, Āzijā un Klusā okeāna reģionā un Latīņamerikā un Karību jūras reģionā

                     UNODA Āfrikā, Āzijā un Klusā okeāna reģionā un Latīņamerikā un Karību jūras reģionā rīkos līdz pat sešus apakšreģionālus darbseminārus. UNODA organizēs vienu vai divus apakšreģionālus divu dienu darbseminārus katrā reģionā – Āfrikā, Āzijā un Klusā okeāna reģionā un Latīņamerikā un Karību jūras reģionā. Apakšreģionālie darbsemināri būs veltīti to attiecīgajiem reģioniem.
                  Semināros tiks iesaistīti eksperti no attiecīgo apakšreģionu valstu galvaspilsētām, kā arī FMCT augsta līmeņa darba sagatavošanas ekspertu grupa, Eiropas Savienības eksperti un eksperti no pilsoniskās sabiedrības un akadēmiskajām aprindām.
                  Ar minētajiem semināriem papildinās beztermiņa neoficiālās apspriešanās sanāksmes, ko vadīs FMCT augsta līmeņa darba sagatavošanas ekspertu grupas priekšsēdētājs Ņujorkā saskaņā ar Apvienoto Nāciju Ģenerālās asamblejas rezolūciju 71/259, un atvieglos ANO dalībvalstu galvaspilsētu ekspertu iesaisti gaidāmajās FMCT sarunās.

                  b)

                  Ekspertu sanāksmes ar ekspertiem no reģionālām organizācijām

                     UNODA organizēs trīs ekspertu sanāksmes ar attiecīgām reģionālām organizācijām Āfrikā, Āzijā un Klusā okeāna reģionā un Latīņamerikā un Karību jūras reģionā, tostarp ar ABACC, AFCONE, OPANAL un ASEAN Reģionālo forumu, lai FMCT augsta līmeņa darba sagatavošanas ekspertu grupas locekļi, eksperti no reģionālām organizācijām un eksperti no pilsoniskās sabiedrības organizācijām, tostarp ES ieroču neizplatīšanas konsorcija, VERTIC, IPFM, ISS sanāktu kopā ar nolūku sagatavot gaidāmās sarunas par FMCT un atvieglot reģionālās ekspertīzes un pieredzes ieguldīšanu šajās sarunās.

                  c)

                  Būtisks atbalsts dalībvalstīm

                     UNODA, ņemot vērā ģeogrāfisko pārstāvību, atbildēs uz līdz pat sešiem Āfrikas, Āzijas un Klusā okeāna reģiona un Latīņamerikas un Karību jūras reģiona dalībvalstu lūgumiem pēc būtiska atbalsta dalībai darbsemināros.

                  d)

                  Resursu materiālu repozitorijs un rezultātu publicēšana

                     UNODA visa projekta laikā izstrādās un uzturēs īpašu tīmekļa vietni, kurā atradīsies attiecīgie resursu materiāli, lai valstīm palīdzētu sagatavoties gaidāmajam FMCT, lai vietne kalpotu par resursu repozitāriju, ko izmantos valstis, reģionālās organizācijas, pilsoniskās sabiedrības organizācijas un pētnieki, un lai atvieglotu saziņu starp reģioniem.

                     UNODA publicēs vienu vai divus UNODA īpašus pētījumus par reģionālo darbsemināru rezultātiem un ekspertu sanāksmēm ar reģionālajām organizācijām.

            2.3.   Darbību ietekme:

                  —

                  tiks atvieglota Āfrikas, Āzijas un Klusā okeāna reģiona un Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu dalība gaidāmajās sarunās par FMCT,

                  —

                  sarunās par gaidāmo FMCT tiks izmantotas esošās reģionu zināšanas un ekspertīze par kodolieroču un citu kodolsprādzienierīču izstrādei paredzētu skaldmateriālu ražošanas aizliegšanu,

                  —

                  gaidāmajiem sarunu vedējiem un dalībvalstu ekspertiem, reģionālajām organizācijām, pilsoniskās sabiedrības organizācijām un akadēmisko aprindu pārstāvjiem tiks nodrošināti attiecīgi resursu materiāli.

            3.   PASĀKUMU PARTNERI

                  —

                  ANO sistēma: UNODA ar Ženēvas nodaļas un Reģionālās atbruņošanās nodaļas starpniecību, kurā ietilpst trīs reģionālie miera un atbruņošanās centri: Āfrikā (UNREC), Āzijā un Klusā okeāna reģionā (UNRCPD), un Latīņamerikā un Karību jūras reģionā (UNLIREC),

                  —

                  reģionālas un apakšreģionālas organizācijas: ABACC, AFCONE, OPANAL, ASEAN Reģionālais forums,

                  —

                  nevalstiskās organizācijas: ES ieroču neizplatīšanas konsorcijs, VERTIC, IPFM, ISS.

            4.   MIJIEDARBĪBA AR SAVIENĪBAS CENTIENIEM
      Pamatojoties uz regulāru UNODA sniegtu informāciju par tā darbību, Savienība var lemt šos centienus papildināt ar mērķtiecīgu diplomātisko darbību, kas vērsta uz informētības vairošanu par to, cik svarīgi ir pārvarēt ieilgušo strupceļu Atbruņošanās konferencē un to, cik svarīgi, pamatojoties uz dokumentu CD/1299 un tajā iekļauto pilnvarojumu, ir nekavējoties sākt un savlaicīgi noslēgt sarunas attiecībā uz līgumu par aizliegumu ražot kodolieroču un citu kodolsprādzienierīču izstrādei paredzētus skaldmateriālus (FMCT).
      5.   DARBĪBU ADRESĀTI

                  —

                  Āfrikas, Āzijas un Klusā okeāna reģiona un Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstis,

                  —

                     FMCT augsta līmeņa darba sagatavošanas ekspertu grupas locekļi,

                  —

                  Valdību ekspertu grupa kodolatbruņošanas pārbaužu jomā,

                  —

                  pilsoniskās sabiedrības organizācijas Āfrikā, Āzijā un Klusā okeāna reģionā un Latīņamerikas un Karību jūras reģionā, kas darbojas kodolatbruņošanas un kodolieroču neizplatīšanas jomā.

            6.   DARBĪBAS VIETA
      Apakšreģionālie semināri tiks organizēti vai nu reģionālo centru atrašanās vietā, vai ANO reģionālo biroju atrašanās vietā attiecīgajā apakšreģionā, lai atvieglotu to valstu ekspertu dalību, kuri ierodas no galvaspilsētām.
      Ekspertu sanāksmes notiks reģionālo organizāciju vai reģionālo centru atrašanās vietā.
      Būtisks atbalsts dalībvalstīm tiks sniegts galvaspilsētās.
      7.   ILGUMS
      Aplēstais kopējais projekta norises ilgums ir 36 mēneši.


title: Lēmums

text:
               15.12.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 432/1

         LĒMUMS
   (2017/C 432/01)
   EIROPAS PARLAMENTA ĢENERĀLSEKRETĀRS,

               —

               ŅEMOT VĒRĀ Padomes Regulu (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 259/68 (1), kura grozīta ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 723/2004 (2) un kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 22. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 1023/2013, ar ko groza Eiropas Savienības Civildienesta noteikumus un Eiropas Savienības Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību (3), un jo īpaši šo noteikumu 30. pantu,

               —

               ŅEMOT VĒRĀ Eiropas Parlamenta Prezidija 2014. gada 13. janvāra lēmumu par pilnvaru nodošanu struktūrvienībai, kas ir kompetenta iecelt amatā, un struktūrvienībai, kas ir pilnvarota slēgt darba līgumus,

               —

               ŅEMOT VĒRĀ, ka 2017. gada 31. decembrī beidzas derīguma termiņš šādiem Eiropas Parlamenta rezerves sarakstiem:
               AD/1/12, AD/1/13, AD5/13, PE/179/S, PE/165/S, PE/168/S, PE/171/S, AST/4/11, AST/1/13,

               —

               tā kā saskaņā ar Civildienesta noteikumu 10.a pantu Apvienotā komiteja bija aicināta 15 darbdienu laikā sniegt savu atzinumu,

         IR PIEŅĒMIS ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Derīguma termiņš rezerves sarakstiem

               AD/1/13, PE/179/S, PE/168/S, PE/171/S, AST/1/13, AST/4/11

         tiek pagarināts līdz 2018. gada 31. decembrim.
   2. pants
   Derīguma termiņš rezerves sarakstiem

               AD/1/12, AD/5/13, PE/165/S (T)

         netiek pagarināts.

      Luksemburgā, 2017. gada 15. novembrī

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV L 56, 4.3.1968., 1. lpp.

      (2)  OV L 124, 27.4.2004., 1. lpp.

      (3)  OV L 287, 29.10.2013., 15. lpp.


title: Padomes Lēmums (KĀDP) 2017/2322 (2017. gada 29. maijs) par to, lai parakstītu un noslēgtu Nolīgumu starp Kanādu un Eiropas Savienību par drošības procedūrām klasificētas informācijas apmaiņai un aizsardzībai

text:
               15.12.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 333/1

         PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2017/2322
   (2017. gada 29. maijs)
   par to, lai parakstītu un noslēgtu Nolīgumu starp Kanādu un Eiropas Savienību par drošības procedūrām klasificētas informācijas apmaiņai un aizsardzībai
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 37. pantu saistībā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 218. panta 5. punktu un 218. panta 6. punkta pirmo daļu,
   ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2003. gada 27. un 28. novembra sanāksmē nolēma pilnvarot prezidentvalsti, kam palīdz ģenerālsekretārs / Augstais pārstāvis, sākt sarunas, lai noslēgtu nolīgumu par informācijas drošību starp Eiropas Savienību un Kanādu.

               (2)

               Pēc minēto pilnvaru saņemšanas prezidentvalsts apsprieda nolīgumu ar Kanādu par drošības procedūrām klasificētas informācijas apmaiņai un aizsardzībai.

               (3)

               Minētais nolīgums būtu jāapstiprina,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Savienības vārdā tiek apstiprināts Nolīgums starp Kanādu un Eiropas Savienību par drošības procedūrām klasificētas informācijas apmaiņai un aizsardzībai (“nolīgums”).
   Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kam piešķirtas pilnvaras parakstīt nolīgumu, lai tas kļūtu saistošs Savienībai.
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2017. gada 29. maijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         C. CARDONA


title: Politikas un drošības komitejas Lēmums (KĀDP) 2017/2439 (2017. gada 19. decembris) par ES misijas spēku komandiera iecelšanu Eiropas Savienības KDAP militārajai apmācības misijai Centrālāfrikas Republikā (EUTM RCA) (EUTM RCA/4/2017)

text:
               23.12.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 344/40

         POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJAS LĒMUMS (KĀDP) 2017/2439
   (2017. gada 19. decembris)
   par ES misijas spēku komandiera iecelšanu Eiropas Savienības KDAP militārajai apmācības misijai Centrālāfrikas Republikā (EUTM RCA) (EUTM RCA/4/2017)
   POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 38. pantu,
   ņemot vērā Padomes Lēmumu (KĀDP) 2016/610 (2016. gada 19. aprīlis) par Eiropas Savienības KDAP militāru apmācības misiju Centrālāfrikas Republikā (EUTM RCA) (1) un jo īpaši tā 5. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Ar Lēmumu (KĀDP) 2016/610 Padome pilnvaroja Politikas un drošības komiteju (PDK) saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 38. pantu pieņemt attiecīgus lēmumus par EUTM RCA politisko kontroli un stratēģisko vadību, tostarp pieņemt lēmumus par nākamo ES misijas spēku komandieru iecelšanu amatā.

               (2)

               PDK 2017. gada 26. jūnijā pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2017/1177 (2), ar ko par ES misijas EUTM RCA spēku komandieri tika iecelts brigādes ģenerālis GARCÍA BLÁZQUEZ.

               (3)

               2017. gada 20. novembrī Eiropas Savienības Militārā komiteja ieteica apstiprināt brigādes ģenerāļa Fernando Hermínio TEODORO MAIO nominēšanu ES misijas EUTM RCA spēku komandiera amatam, lai viņš no 2018. gada 11. janvāra aizstātu brigādes ģenerāli Fernando GARCÍA BLÁZQUEZ.

               (4)

               Saskaņā ar 5. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās ar aizsardzību saistītu Savienības lēmumu un rīcību izstrādē un īstenošanā,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo par ES misijas spēku komandieri Eiropas Savienības KDAP militārajai apmācības misijai Centrālāfrikas Republikā (EUTM RCA) no 2018. gada 11. janvāra tiek iecelts brigādes ģenerālis Hermínio TEODORO MAIO.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2017. gada 19. decembrī

            Politikas un drošības komitejas vārdā –

            priekšsēdētājs

         W. STEVENS

      (1)  OV L 104, 20.4.2016., 21. lpp.

      (2)  Politikas un drošības komitejas Lēmums (KĀDP) 2017/1177 (2017. gada 26. jūnijs) par ES misijas spēku komandiera iecelšanu Eiropas Savienības KDAP militārajai apmācības misijai Centrālāfrikas Republikā (EUTM RCA) (EUTM RCA/2/2017) (OV L 170, 1.7.2017., 96. lpp.).


title: Eiropas Parlamenta Prezidija Lēmums (2017. gada 11. decembris), ar ko groza Eiropas Parlamenta deputātu nolikuma īstenošanas noteikumus

text:
               28.12.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 445/8

         EIROPAS PARLAMENTA PREZIDIJA LĒMUMS
   (2017. gada 11. decembris),
   ar ko groza Eiropas Parlamenta deputātu nolikuma īstenošanas noteikumus
   (2017/C 445/02)
   EIROPAS PARLAMENTA PREZIDIJS,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 223. panta 2. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta deputātu nolikumu (1),
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta Reglamenta 25. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Eiropas Parlamenta deputātu nolikuma īstenošanas noteikumu (2) (“Īstenošanas noteikumi”) 69. panta 1. punktu atmaksājamo ceļa izdevumu un dienas naudu summas un piemaksu par vispārējiem izdevumiem Prezidijs var indeksēt katru gadu maksimāli tādā apmērā, kas atbilst Eiropas Savienības gada inflācijas līmenim iepriekšējā gada oktobrī, kā to ir publicējis Statistikas birojs.

               (2)

               Statistikas birojs 2017. gada 16. novembrī paziņoja, ka Eiropas Savienībā inflācijas līmenis laikposmā no 2016. gada 1. novembra līdz 2017. gada 31. oktobrim ir bijis 1,7 %. Jaunās summas, kuras izriet no korekcijas, kas jāveic, lai ņemtu vērā minēto inflācijas līmeni, būtu jāpiemēro no 2018. gada 1. janvāra un Īstenošanas noteikumi būtu attiecīgi jāgroza.

               (3)

               Saskaņā ar Īstenošanas noteikumu 69. panta 2. punktu šo noteikumu 33. panta 4. punktā minēto personīgo līdzstrādnieku sniegtās parlamentārās palīdzības izdevumu segšanas maksimālo apmēru attiecīgā gadījumā indeksē katru gadu, pamatojoties uz datiem, kas sagatavoti, piemērojot ar Padomes Regulu (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 259/68 (3) noteikto Eiropas Savienības Civildienesta noteikumu 65. pantu.

               (4)

               Komisija saskaņā ar šo regulējumu ir noteikusi, ka 2017. gadam korekcijas likme ir 1,5 %. Tātad šo parlamentārās palīdzības izdevumu segšanas maksimālais apmērs mēnesī no 2017. gada 1. jūlija būtu jāpalielina līdz EUR 24 526,

         IR PIEŅĒMIS ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Īstenošanas noteikumus groza šādi:

               1)

               noteikumu 20. panta 1. punktu groza šādi:

                           a)

                           punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

                                       “a)

                                       par brauciena daļu no 0 km līdz 50 km – EUR 23,12;”;

                           b)

                           punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

                                       “b)

                                       par brauciena daļu no 51 km līdz 250 km – 0,13 EUR/km;”;

               2)

               noteikumu 22. pantu groza šādi:

                           a)

                           panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

                                       “1.

                                       Šo noteikumu 10. panta 1. punkta b) apakšpunktā minēto braucienu ceļa izdevumu gada maksimālā atmaksas summa ir EUR 4 358.”;

                           b)

                           panta 3. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:
                           “Maksimālā izdevumu atmaksas summa gadā par braucieniem, ko veikuši komiteju vai apakškomiteju priekšsēdētāji, lai piedalītos parlamentāra rakstura konferencēs vai pasākumos par kādu no Eiropas tēmām, kas saistīta ar viņu komitejas vai apakškomitejas atbildības jomām, ir EUR 4 358. Šādai dalībai iepriekš nepieciešams saņemt Parlamenta priekšsēdētāja atļauju, un tiek pārbaudīts pieejamo līdzekļu apmērs, ievērojot minēto maksimālo summu.”;

               3)

               noteikumu 24. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

                           “2.

                           Ja oficiālais pasākums notiek Savienības teritorijā, deputāti saņem fiksētu piemaksu, kuras apmērs ir EUR 313.”;

               4)

               noteikumu 26. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

                           “2.

                           Piemaksas mēneša apmērs saskaņā ar 25. pantu ir EUR 4 416.”;

               5)

               noteikumu 33. panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

                           “4.

                           Visu 34. pantā minēto personīgo līdzstrādnieku pakalpojumu segšanas maksimālais apmērs mēnesī ir EUR 24 526.”.

         2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   Šo lēmumu piemēro no 2018. gada 1. janvāra, izņemot 1. panta 5. punktu, ko piemēro no 2017. gada 1. jūlija.

      (1)  Eiropas Parlamenta 2005. gada 28. septembra Lēmums 2005/684/EK, Euratom, ar ko pieņem Eiropas Parlamenta deputātu nolikumu (OV L 262, 7.10.2005., 1. lpp.).

      (2)  Eiropas Parlamenta Prezidija 2008. gada 19. maija un 9. jūlija lēmums attiecībā uz Eiropas Parlamenta deputātu nolikuma īstenošanas pasākumiem (OV C 159, 13.7.2009., 1. lpp.).

      (3)  OV L 56, 4.3.1968., 1. lpp.


title: Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2017/2444 (2017. gada 8. decembris), ar ko groza Lēmumu (ES) 2015/2332 par euro monētu emisijas apjoma apstiprināšanas procedūru (ECB/2017/41)

text:
               23.12.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 344/63

         EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS LĒMUMS (ES) 2017/2444
   (2017. gada 8. decembris),
   ar ko groza Lēmumu (ES) 2015/2332 par euro monētu emisijas apjoma apstiprināšanas procedūru (ECB/2017/41)
   EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 128. panta 2. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 12.1. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2015/2332 (ECB/2015/43) (1) nosaka noteikumus, kas saistīti ar euro monētu emisijas apjoma apstiprināšanas procedūru.

               (2)

               ECB Padome uzskata, ka pilnvaras pieņemt lēmumus par monētu emisijas apjoma gada un ad hoc apstiprinājuma lūgumiem, ko iesniegušas dalībvalstis, kuru valūta ir euro, būtu jādeleģē ECB Valdei gadījumos, kuros nav vajadzīgs grozīt lūgto monētu emisijas apjomu.

               (3)

               Gadījumos, kuros ECB Valde uzskata, ka vienas vai vairāku dalībvalstu, kuru valūta ir euro, lūgto monētu emisijas apjomu jāgroza, tā sniedz ECB Padomei pamatotu priekšlikumu, kurā paskaidroti vajadzīgie grozījumi, un ECB Padome patur lēmuma pieņemšanas kompetenci.

               (4)

               Tādēļ attiecīgi jāgroza Lēmums (ES) 2015/2332 (ECB/2015/43),

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Grozījumi
   Lēmumu (ES) 2015/2332 (ECB/2015/43) groza šādi:

               1)

               šādi groza 2. pantu:

                           a)

                           ar šādu punktu aizstāj 9. punktu:
                           “9.   Ja ECB Valde konstatē, ka gada apstiprinājuma lūgumu dēļ nav vajadzīgs grozīt katras euro zonas dalībvalsts lūgto monētu emisijas apjomu, ECB Valde lēmumu par euro zonas monētu emisijas gada apjoma apstiprināšanu pieņem pirms tā kalendāra gada beigām, kas ir pirms gada, par kuru lūgts apstiprinājums.”; un

                           b)

                           pievieno šādu 10. punktu:
                           “10.   Ja ECB Valde uzskata, ka vienas vai vairāku euro zonas dalībvalstu lūgtais monētu emisijas apjoms jāgroza, tā pēc apspriešanās ar attiecīgo dalībvalsti sniedz ECB Padomei pamatotu priekšlikumu, kurā paskaidroti vajadzīgie grozījumi. Šādos gadījumos ECB Padome lēmumu par euro zonas monētu emisijas gada apjoma apstiprināšanu pieņem bez liekas kavēšanās.”;

               2)

               šādi groza 3. pantu:

                           a)

                           ar šādu punktu aizstāj 7. punktu:
                           “7.   Ja ECB Valde nosaka, ka monētu emisijas papildu apjoms, kuru euro zonas dalībvalsts lūdz saskaņā ar 5. punktu, neprasa grozījumu veikšanu, ECB Valde individuālu lēmumu par ad hoc apstiprinājuma lūgumu pieņem bez liekas kavēšanās.”; un

                           b)

                           pievieno šādu 8. punktu:
                           “8.   Ja ECB Valde uzskata, ka euro zonas dalībvalsts lūgtais monētu emisijas papildu apjoms jāgroza, tā sniedz ECB Padomei pamatotu priekšlikumu, kurā paskaidroti vajadzīgie grozījumi. Šādos gadījumos ECB Padome atsevišķu lēmumu par ad hoc apstiprinājuma lūgumu pieņem bez liekas kavēšanās.”

         2. pants
   Stāšanās spēkā
   Šis lēmums stājas spēkā dienā, kurā to paziņo adresātiem.
   To piemēro ar 2018. gada 1. janvāri.
   3. pants
   Adresāti
   Šis lēmums adresēts euro zonas dalībvalstīm.

      Frankfurtē pie Mainas, 2017. gada 8. decembrī

            ECB Padomes vārdā –

            ECB priekšsēdētājs

         Mario DRAGHI

      (1)  Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2015/2332 (2015. gada 4. decembris) par euro monētu emisijas apjoma apstiprināšanas procedūru (ECB/2015/43) (OV L 328, 12.12.2015., 123. lpp.).


title: Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (ES) 2018/6 (2017. gada 12. decembris) par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu Grieķijas pieteikumam EGF/2017/003 GR/Attica retail

text:
               6.1.2018

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 3/1

         EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS (ES) 2018/6
   (2017. gada 12. decembris)
   par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu Grieķijas pieteikumam EGF/2017/003 GR/Attica retail

   EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1309/2013 (2013. gada 17. decembris) par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu (2014–2020) un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1927/2006 (1), un jo īpaši tās 15. panta 4. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (2) un jo īpaši tā 13. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda (EGF) mērķis ir nodrošināt atbalstu no darba atlaistajiem darbiniekiem un pašnodarbinātām personām, kuru darbība ir beigusies, jo globalizācijas rezultātā notikušas lielas strukturālas izmaiņas pasaules tirdzniecības modeļos, turpinās globālā finansiālā un ekonomiskā krīze vai sākas jauna globāla finansiālā un ekonomiskā krīze, un palīdzēt viņiem no jauna iekļauties darba tirgū.

               (2)

               EGF nepārsniedz maksimālo gada apjomu EUR 150 miljonu apmērā (2011. gada cenās), kā noteikts Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 1311/2013 (3) 12. pantā.

               (3)

               Grieķija 2017. gada 13. aprīlī iesniedza pieteikumu par EGF līdzekļu izmantošanu saistībā ar darbinieku atlaišanu deviņos uzņēmos, kas darbojas mazumtirdzniecības nozarē šādos Grieķijas reģionos: Atikā, Austrummaķedonijā, Trāķijā, Centrālajā Maķedonijā, Rietummaķedonijā, Tesālijā, Ēpeirā, Rietumgrieķijā, Centrālajā Grieķijā, Peloponēsā, Dienvidegejā un Krētā. Pieteikums tika papildināts ar sīkāku informāciju, kas iesniegta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1309/2013 8. panta 3. punktu. Minētais pieteikums atbilst Regulas (ES) Nr. 1309/2013 13. pantā noteiktajām prasībām par EGF finansiālā ieguldījuma noteikšanu.

               (4)

               Grieķijas pieteikums ir atzīstams par pieņemamu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1309/2013 4. panta 2. punktu, jo atlaišanai ir liela ietekme uz nodarbinātību un vietējo, reģionālo vai valsts ekonomiku.

               (5)

               Tādēļ EGF būtu jāizmanto, lai sniegtu finansiālu ieguldījumu EUR 2 949 150 apmērā saistībā ar Grieķijas iesniegto pieteikumu.

               (6)

               Lai pēc iespējas saīsinātu laiku, kas vajadzīgs EGF izmantošanai, šis lēmums būtu jāpiemēro no tā pieņemšanas dienas,

         IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Savienības 2017. finanšu gada vispārējā budžetā izmanto Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu, lai piešķirtu EUR 2 949 150 saistību un maksājumu apropriācijās.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   To piemēro no 2017. gada 12. decembra.

      Briselē, 2017. gada 12. decembrī

            Eiropas Parlamenta vārdā –

            priekšsēdētājs

         A. TAJANI

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         K. SIMSON

      (1)  OV L 347, 20.12.2013., 855. lpp.

      (2)  OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.,

      (3)  Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 1311/2013 (2013. gada 2. decembris), ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.).


title: Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (ES) 2018/9 (2017. gada 12. decembris), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu (ES) 2017/344 (2016. gada 14. decembris) par neparedzēto izdevumu rezerves izmantošanu 2017. gadā

text:
               6.1.2018

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 3/7

         EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS (ES) 2018/9
   (2017. gada 12. decembris),
   ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu (ES) 2017/344 (2016. gada 14. decembris) par neparedzēto izdevumu rezerves izmantošanu 2017. gadā
   EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Iestāžu nolīgumu (2013. gada 2. decembris) par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (1) un jo īpaši tā 14. punkta otro daļu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 1311/2013 (2), 13. pantā ir noteikta neparedzēto izdevumu rezerve līdz 0,03 % apjomā no Savienības nacionālā kopienākuma.

               (2)

               Saskaņā ar minētās regulas 6. pantu Komisija bija aprēķinājusi šīs neparedzēto izdevumu rezerves absolūto summu 2017. gadam (3).

               (3)

               Eiropas Parlaments un Padome 2017. gadā izmantoja neparedzēto izdevumu rezervi, lai nodrošinātu finansējumu, kas pārsniedz saistību maksimālo apjomu EUR 1 906 150 960, no kuriem EUR 1 176 030 960 ir 3. izdevumu kategorijā (Drošība un pilsoniskums).

               (4)

               2018. gada budžetā ir jāpalielina elastīgums, un tādēļ koriģē 2017. gada neparedzēto izdevumu rezerves kompensāciju, lai samazinātu 5. izdevumu kategorijas kompensācijas summu 2018. gadā un attiecīgi iekļautu šo kompensāciju 5. izdevumu kategorijā 2020. gadā,

         IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   2. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā (ES) 2017/344 (2016. gada 14. decembris) par neparedzēto izdevumu rezerves izmantošanu 2017. gadā (4) groza šādi:

               a)

               ievadteikumā “2019.” aizstāj ar “2020.”;

               b)

               panta b) punktu aizstāj ar šādu:

                           “b)

                           2018. gadā: 5. izdevumu kategorija (Administrācija): EUR 318 000 000;”;

               c)

               pievieno šādu d) punktu:

                           “d)

                           2020. gadā: 5. izdevumu kategorija (Administrācija): EUR 252 000 000.”

         2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2017. gada 12. decembrī

            Eiropas Parlamenta vārdā –

            priekšsēdētājs

         A. TAJANI

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         K. SIMSON

      (1)  OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

      (2)  Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 1311/2013 (2013. gada 2. decembris), ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.).

      (3)  Komisijas 2016. gada 30. jūnija paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam par tehniskajām korekcijām 2017. gada finanšu shēmā atbilstoši NKI izmaiņām (COM(2016) 311).

      (4)  OV L 50, 28.2.2017., 57. lpp.


title: Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (ES) 2018/8 (2017. gada 12. decembris) par to, lai izmantotu elastības instrumentu nolūkā finansēt steidzamus budžeta pasākumus, lai risinātu migrācijas, bēgļu pieplūduma un drošības apdraudējumu radītās pašreizējās problēmas

text:
               6.1.2018

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 3/5

         EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS (ES) 2018/8
   (2017. gada 12. decembris)
   par to, lai izmantotu elastības instrumentu nolūkā finansēt steidzamus budžeta pasākumus, lai risinātu migrācijas, bēgļu pieplūduma un drošības apdraudējumu radītās pašreizējās problēmas
   EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (1) un jo īpaši tā 12. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Elastības instruments ir paredzēts tam, lai finansētu skaidri noteiktus izdevumus, kurus nebūtu iespējams finansēt, nepārsniedzot vienai vai vairākām citām izdevumu kategorijām noteiktos maksimālos apjomus.

               (2)

               Kā noteikts Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 1311/2013 (2) 11. pantā, elastības instrumentam pieejamais ikgadējais maksimālais apjoms ir EUR 600 000 000 (2011. gada cenās).

               (3)

               Lai risinātu migrācijas, bēgļu pieplūduma un drošības apdraudējumu radītās pašreizējās problēmas, ir jāizmanto ievērojamas papildu summas, lai nekavējoties finansētu šādus pasākumus.

               (4)

               Pēc tam, kad ir tikušas izskatītas visas iespējas pārdalīt apropriācijas 3. izdevumu kategorijas (Drošība un pilsoniskums) maksimālā apjoma ietvaros, ir jāizmanto elastības instruments, lai Savienības 2018. finanšu gada vispārējā budžetā papildinātu pieejamo finansējumu, pārsniedzot 3. izdevumu kategorijas maksimālo apjomu par summu EUR 837 241 199, lai finansētu pasākumus migrācijas, bēgļu un drošības jomā. Šajā summā ir ietvertas Eiropas Savienības Solidaritātes fonda un Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda summas, kas iepriekšējos gados ir dzēstas un ko dara pieejamas elastības instrumentam saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 1311/2013 11. panta 1. punkta otro daļu.

               (5)

               Balstoties uz paredzamo maksājumu profilu, maksājumu apropriācijas, kas atbilst elastības instrumenta izmantošanai, būtu jāsadala pa vairākiem finanšu gadiem,

               (6)

               Lai ļautu līdzekļus ātri izmantot, šis lēmums būtu jāpiemēro no 2018. finanšu gada sākuma.

         IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   1.   Attiecībā uz Savienības vispārējo budžetu 2018. finanšu gadam elastības instrumentu izmanto, lai paredzētu summu EUR 837 241 199 apmērā saistību apropriācijām 3. izdevumu kategorijā (Drošība un pilsoniskums).
   Šā punkta pirmajā daļā minēto summu izmanto, lai finansētu pasākumus nolūkā risināt migrācijas, bēgļu pieplūduma un drošības apdraudējumu radītās pašreizējās problēmas.
   2.   Balstoties uz paredzamo maksājumu profilu, to maksājumu apropriāciju sadalījums, kas atbilst elastības instrumenta izmantošanai, tiek paredzēts šāds:

               a)

               EUR 464 039 631 2018. gadā;

               b)

               EUR 212 683 883 2019. gadā;

               c)

               EUR 126 354 910 2020. gadā;

               d)

               EUR 34 162 775 2021. gadā.

         Konkrētās maksājumu apropriāciju summas katram finanšu gadam apstiprina saskaņā ar ikgadējo budžeta procedūru.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   To piemēro no 2018. gada 1. janvāra.

      Briselē, 2017. gada 12. decembrī

            Eiropas Parlamenta vārdā –

            priekšsēdētājs

         A.TAJANI

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         K. SIMSON

      (1)  OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

      (2)  Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 1311/2013 (2013. gada 2. decembris), ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.).