title: Eiropas Parlamenta un padomes lēmums Nr. 1145/2002/EK (2002. gada 10. jūnijs) par Kopienas veicināšanas pasākumiem nodarbinātības jomāDokuments attiecas uz EEZ.

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

32002D1145

Oficiālais Vēstnesis L 170 , 29/06/2002 Lpp. 0001 - 0006

		Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1145/2002/EK(2002. gada 10. jūnijs)par Kopienas veicināšanas pasākumiem nodarbinātības jomā(Dokuments attiecas uz EEZ)EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 129. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu [1],ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu [2],ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu [3],Līguma 251. pantā noteiktajā kārtībā [4], ievērojot Samierināšanas komitejas 2002. gada 3. aprīlī apstiprināto kopīgo dokumenta projektu,tā kā:(1) Līguma 3. punkts nosaka, ka Kopienas darbībās ietilpst dalībvalstu nodarbinātības politikas koordinācijas veicināšana, lai uzlabotu tās efektivitāti, izveidojot koordinētu nodarbinātības stratēģiju.(2) Eiropadomes ārkārtas sanāksmē par nodarbinātības jautājumiem Luksemburgā 1997. gada 20. un 21. novembrī tika ieviesta visaptveroša nodarbinātības stratēģija — Eiropas nodarbinātības stratēģija, kas ietver dalībvalstu nodarbinātības politikas koordinēšanu, balstoties uz kopīgi pieņemtām nodarbinātības pamatnostādnēm (Luksemburgas process), koordinētas makroekonomikas politikas un sekmīga iekšējā tirgus tālāku izveidi un attīstību, lai ieliktu pamatus noturīgai izaugsmei, jaunai dinamikai un uzticības pilnai gaisotnei, kas labvēlīgi ietekmētu nodarbinātības uzplaukumu. Šī stratēģija ietver arī sistemātiskāku visas Kopienas politikas — gan ietvaru, gan atbalsta politikas — mobilizēšanu, lai atbalstītu nodarbinātību.(3) Eiropadomes Lisabonas sanāksmē 2000. gada 23. un 24. martā notika vienošanās par jaunu Savienības stratēģisko mērķi — izveidot konkurētspējīgu un dinamisku ekonomiku, kas balstīta uz zinātnes atziņām un spētu nodrošināt noturīgu ekonomisko izaugsmi, radot vairāk labu darbavietu un palielinot sociālo kohēziju, tādējādi no jauna veidojot priekšnoteikumus pilnīgai nodarbinātībai. Tālab Eiropadome noteica jaunus mērķus un kritērijus un ieviesa tos visos līmeņos jaunā atvērtās koordinācijas metodē, kas pastiprina tās vadības un koordinācijas lomu, nodrošinot labāk saskaņotu stratēģisko virzību un efektīvu attīstības uzraudzību. Turklāt tā norādīja, lai, veicot Luksemburgas procesa pārskatu termiņa vidusposmā, tiktu radīts jauns impulss, nosakot nodarbinātības pamatnostādnēm konkrētākus mērķus, kas veidotu ciešāku saikni ar citām atbilstīgām politikas jomām.(4) Eiropas nodarbinātības stratēģijas īpašā priekšrocība ir tāda, ka dalībvalstis sadarbojas nodarbinātības politikas jomā, paturot tiesības pieņemt lēmumus atkarībā no saviem individuālajiem apstākļiem. Vēl viena priekšrocība ir tāda, ka tās savstarpēji mācās no citu gūtās pieredzes, tostarp attiecībā uz sociālo partneru un vietējo un reģionālo iestāžu iesaistīšanu.(5) Eiropadome vairākkārt ir noteikusi, ka ir jānosaka un jāapkopo salīdzināmi un uzticami statistikas dati un rādītāji nodarbinātības un darba tirgus jomā.(6) Padomes 2000. gada 24. janvāra Lēmums 2000/98/EK par Nodarbinātības komitejas dibināšanu [5] sekmē nodarbinātības un darba tirgus politikas koordināciju dalībvalstu vidū.(7) Padomes 1998. gada 23. februāra Lēmums 98/171/EK par Kopienas darbību attiecībā uz analīzi, izpēti un sadarbību nodarbinātības un darba tirgus jomā [6], kurā bija paredzētas šādas darbības, beidza darboties 2000. gada 31. decembrī.(8) Šim Lēmumam jānodrošina to darbību turpināšana un attīstība, kas tika ieviestas, pamatojoties uz Lēmumu 98/171/EK. Īstenojot saskaņā ar šo Lēmumu veiktās darbības, Komisijai pilnībā jāņem vērā tās programmas rezultāti, kas tika izpildīta atbilstīgi Lēmumam 98/171/EK.(9) Pasākumi, kuri nepieciešami šā Lēmuma īstenošanai, jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, kas nosaka Komisijai piešķirto izpildes pilnvaru īstenošanas kārtību [7].(10) Šis Lēmums visam darbību laikam nosaka kopējo asignējumu, kas budžeta lēmējinstitūcijai gada budžeta procedūras izpildes laikā ir galvenais kritērijs atbilstīgi 33. punktam Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 1999. gada 6. maija iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un budžeta procedūras uzlabošanu [8],IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsKopienas darbību noteikšanaKopienas darbības, kas attiecas uz analīzi, izpēti un dalībvalstu sadarbību nodarbinātības un darba tirgus jomā, veicamas laikā no 2002. gada 1. janvāra līdz 2006. gada 31. decembrim.2. pantsPrincipi1. Šajā Lēmumā minētās darbības ir cieši saistītas ar Līguma VIII sadaļas izpildi.2. Darbībām jāpalīdz sasniegt jaunais stratēģiskais mērķis, kas tika noteikts Eiropadomes Lisabonas sanāksmē, proti, Kopienai jāatjauno priekšnoteikumi pilnīgai nodarbinātībai.3. pantsMērķi1. Minēto darbību mērķi ir šādi:a) likt pamatus koordinētas pieejas izveidei attiecībā uz nodarbinātības politiku Kopienā, par vispārējo mērķi izvirzot nodarbinātības līmeņa paaugstināšanu, kā to noteikusi Eiropadome Lisabonas sanāksmē;b) veicināt koordinētas nodarbinātības stratēģijas attīstību, analizējot, kontrolējot un atbalstot dalībvalstīs veiktos rīcības pasākumus, turklāt ņemot vērā valstu atbildību šajā jomā;c) attīstīt, kontrolēt un novērtēt Eiropas nodarbinātības stratēģiju, liekot spēcīgu uzsvaru uz nākotni;d) sekmēt sadarbību dalībvalstu starpā attiecībā uz analīzi, izpēti un uzraudzību darba tirgus politikas jomā;e) noteikt labākās praktiskās metodes un veicināt informācijas un pieredzes apmaiņu un nodošanu;f) attīstīt Eiropas nodarbinātības stratēģijas nostādnes un saturu, tostarp sadarbības veidus ar sociālajiem partneriem un attiecīgajām vietējām un reģionālajām iestādēm;g) īstenot aktīvu informācijas politiku, ņemot vērā atklātībā nepieciešamo pārredzamību un atzīstot, cik svarīgi ir Eiropas pilsoņus pilnīgi informēt par visiem Eiropas nodarbinātības stratēģijas aspektiem. To jo īpaši iespējams panākt, izmantojot konkrētus informēšanas pasākumus, lai paaugstinātu izpratni par Eiropas nodarbinātības stratēģiju un nododot atklātībai Nodarbinātības dokumentu kopumu, tostarp valstu nodarbinātības plānus un to novērtējumus, kas parādās Kopīgajā nodarbinātības ziņojumā, galvenokārt ar interneta starpniecību.2. Analīzē, kas saistīta ar šīm darbībām, pēc iespējas jāizdala dzimumi.4. pantsKopienas pasākumi1. Ņemot vērā 2. pantā noteiktos principus un tiecoties sasniegt 3. pantā minētos mērķus, Kopienas pasākumos ir ietvertas šādas darbības:a) nodarbinātības attīstības tendenču un pamata politikas nosacījumu analīze un novērtēšana; attīstības prognozes Komisijai un dalībvalstīm svarīgajās politikas sfērās, lai izvērtētu politikas iespējas un Kopienas politikas ietekmi; paredzamās attīstības analīze un pētījumi par jauniem politikas jautājumiem, kas radušies, attīstoties koordinētajai nodarbinātības stratēģijai;b) atbalsts dalībvalstu centieniem pēc vienotiem un koordinētiem principiem novērtēt to nodarbinātības rīcības plānus, tostarp veidu, kā sociālie partneri un attiecīgās vietējās un reģionālās iestādes ir bijušas un var tikt iesaistītas plānu īstenošanā. Kad beidzies pirmais laikposms, kurā piemērotas gada nodarbinātības politikas pamatnostādnes, par kurām panākta vienošanās saskaņā ar Luksemburgas procesu, jāaizpilda īpašs novērtēšanas uzdevums;c) kvantitatīvs un kvalitatīvs Eiropas nodarbinātības stratēģijas seku novērtējums kopumā, tostarp izmantotās metodikas efektivitātes izvērtējums un analīze, vai pastāv vienotība starp Eiropas nodarbinātības stratēģiju un vispārējo ekonomikas politiku, kā arī citām politikas jomām;d) sanāksmes un dalībvalstu pieredzes apmaiņa, tostarp lietpratēju novērtējums, gan attiecībā uz nodarbinātības politikas balstiem, gan atsevišķajām nostādnēm, kā minēts dalībvalstīm domātajās ikgadējās nodarbinātības politikas pamatnostādnēs. Izvēršot minēto sadarbību, dalībvalstīm būs vieglāk veidot savu nodarbinātības politiku, ņemot vērā gūto mācību;e) Eiropas nodarbinātības stratēģijas uzraudzība dalībvalstīs, jo īpaši izmantojot Eiropas Nodarbinātības novērošanas punktu;f) tehniskais un zinātniskais darbs, kas nepieciešams, lai veidotu kopējus kvantitatīvos un kvalitatīvos rādītājus, uzlabotu un papildinātu statistikas datus, veikuma standartus un informācijas apmaiņu par paraugpraksi;g) atbalsts Eiropas Savienības Padomes prezidentūras pūliņiem, īpaši koncentrējoties uz Eiropas nodarbinātības stratēģijas prioritārajiem elementiem un īpašiem notikumiem, kuriem ir liela starptautiska nozīme vai kuri vispārīgi interesē Kopienu un dalībvalstis.2. No 1. punktā minētajām darbībām īpaša vērība jāpiegriež cilvēkiem, uz kuriem iedarbojas nelabvēlīgu apstākļu kopums, ierobežojot viņu izredzes būt aktīviem darba tirgus dalībniekiem. Turklāt jācenšas ievīt dzimumu līdztiesības principu, jo īpaši attiecībā uz vienādām vīriešu un sieviešu iespējām nodarbinātībā un darba tirgos, kā arī attiecībā uz darba un ģimenes dzīves saskaņošanu.3. Īstenojot 1. punktā minētos pasākumus, Komisija ņem vērā statistikas datus, pētījumus un projektu ziņojumus, kas pieejami no tādām starptautiskajām organizācijām kā Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija (ESAO) un Starptautiskā darba organizācija (ILO).4. Darbībām, kas minētas 1. punktā, pamatā jābūt mērķim nodrošināt augstu Eiropas nodarbinātības stratēģijas izpratnes līmeni visos Eiropas Savienības ģeogrāfiskajos apvidos, lai vispārējā sabiedrība un interešu grupas kā sociālie partneri, vietējās un reģionālās iestādes un citi vietējie dalībnieki, tostarp savstarpējais un bezpeļņas sektors, apzinātos savas iespējas uzlabot sava apvidus ekonomiskās un sociālās izredzes un būtu ieinteresēti un spētu sniegt savu ieguldījumu šai nolūkā.Pie darbībām, kuru mērķis ir veicināt sadarbību, paraugprakses un jauninājumu izmantošanu, zināšanu uzlabošanu, informācijas apmaiņas sistēmas veidošanu un pieredzes izvērtēšanu, izpildot valstu rīcības plānus visos līmeņos, pieder:a) pētījumi par visiem jauninājumiem un pasākumi, kas saistīti ar nodarbinātības stratēģijas īstenošanu, arī vietējā un reģiona līmenī;b) pieredzes apmaiņa, lai veicinātu paraugprakses izmantošanu, arī vietējā un reģiona līmenī;c) pētījumi par pasākumiem, kā vietējos un reģionālos partnerus stimulēt izpildīt Eiropas nodarbinātības stratēģiju;d) minēto Eiropas nodarbinātības stratēģijas izpildes pētījumu rezultātu izplatīšana, arī vietējā un reģiona līmenī.5. pantsRezultāti4. pantā minēto darbību rezultātus izmanto vai publicē atkarībā no konkrētās darbības veida, tostarp:1. ziņojumā par nodarbinātību Eiropā un citās publikācijās, darba dokumentos, ziņojumos, kas jāiesniedz Padomei, Komisijai un Nodarbinātības komitejai; iesniedzot ziņojumus par Luksemburgas procesa novērtēšanu, kas minēts 4. panta 1. punkta b) apakšpunktā;2. valstu semināros par valstu nodarbinātības rīcības plānu sagatavošanu, semināros par nodarbinātības politiku vai tādu nozīmīgu starptautisku notikumu organizēšanu, kas veltīti prioritārām vai vispārējas nozīmes tēmām;3. izmantojot internetu kā iespēju rezultātu izplatīšanai (publikācijas tīklā, tērze un semināri internetā) un līdzekli sadarbības nostiprināšanai un informācijas apmaiņai.6. pantsKonsekventums un papildināmībaKomisija veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu konsekventumu un novērstu tādu pasākumu dublēšanos, ko īsteno saskaņā ar šo Lēmumu un citām radniecīgajām un attiecīgām Kopienas programmām un iniciatīvām. Šai sakarā ļoti svarīgi ir novērtēt gan pozitīvos, gan negatīvos visu pasākumu rezultātus, kuri veikti ar šādu radniecisko programmu un iniciatīvu palīdzību, un nodrošināt, lai mācība, kas gūta vienā sfērā, pakāpeniski ietekmētu darbības, kas tiek veiktas citās jomās. Tādēļ Komisija nodrošina iekšējo saikni ar attiecīgajām Kopienas programmām un iniciatīvām, kā arī decentralizētajām aģentūrām.7. pantsĀrpuskopienas valstu dalība1. Darbības, kurās varētu piedalīties Eiropas ekonomikas zonas valstis, Viduseiropas un Austrumeiropas asociētās valstis, Kipra, Malta un Turcija, kā arī Vidusjūras valstis, kuras ir Eiropas Savienības partneres, tiek noteiktas, ņemot vērā Eiropas Savienības attiecības ar šīm valstīm.2. Izmaksas par 1. pantā minēto sadarbību uzņemas vai nu attiecīgās valstis, vai arī tās sedz no Kopienas budžeta pozīcijām, kas ietver sadarbības, asociācijas vai partnerības nolīgumus ar attiecīgā reģiona valstīm.8. pantsIzpildes pasākumi1. Pasākumus, kas vajadzīgi šā Lēmuma īstenošanai un attiecas uz turpmāk minētajiem jautājumiem, pieņem saskaņā ar 9. panta 2. punktā minēto vadības procedūru:a) vispārējās nostādnes par darbību izpildi un gada darba plānu;b) līdzekļu sadalījums pa pasākumiem;c) Komisijas priekšlikumi par atlases kritērijiem finansiālajam atbalstam;d) novērtēšanas kritēriji darbībām, kas saņēmušas šādu atbalstu, un rezultātu izplatīšanas un nodošanas procedūra.2. Pasākumus, kas nepieciešami šā Lēmuma īstenošanai un attiecas uz visiem citiem jautājumiem, pieņem saskaņā ar konsultēšanās procedūru, kas minēta 9. panta 3. punktā.9. pantsKomiteja1. Komisijai palīdz komiteja.2. Ja ir norāde uz šo punktu, tad piemēro Lēmuma 1999/468/EK 4. un 7. pantu, ņemot vērā noteikumus minētā Lēmuma 8. pantā.Lēmuma 1999/468/EK 4. panta 3. punktā paredzētais laikposms ir divi mēneši.3. Ja ir norāde uz šo punktu, tad piemēro Lēmuma 1999/468/EK 3. un 7. pantu, ņemot vērā noteikumus minētā Lēmuma 8. pantā.4. Komiteja pieņem savu reglamentu.10. pantsSadarbība ar citām komitejāmLai nodrošinātu šo darbību konsekventumu un papildināmību ar citiem 6. pantā minētajiem pasākumiem, Komisija 9. pantā minēto komiteju regulāri informē par pārējām attiecīgajām Kopienas rīcības programmām. Vajadzības gadījumā Komisija izveido regulāru un strukturētu sadarbību starp šo komiteju un komitejām, kas nodibinātas citu atbilstīgu politikas jomu, dokumentu un rīcības pasākumu īstenošanai.11. pantsSaiknes, kas jāizveidoNeskarot 8., 9. un 10. pantu, Komisija izveido vajadzīgās saiknes ar Nodarbinātības komiteju, lai nodrošinātu komitejai regulāru un pienācīgu informāciju par šajā Lēmumā minētajām darbībām.Turklāt Komisija saistībā ar šajā Lēmumā minētajām darbībām izveido nepieciešamās saiknes ar Eiropas Parlamentu un sociālajiem partneriem un regulāri rīko viedokļu apmaiņu ar tiem. Tādēļ Komisija visu attiecīgo informāciju paziņo Eiropas Parlamentam un sociālajiem partneriem. Komisija informē Nodarbinātības komiteju un 9. pantā minēto komiteju par Eiropas Parlamenta un sociālo partneru uzskatiem.12. pantsFinansējums1. Kopienas darbību īstenošanai paredzētā asignējuma kopsumma, kas minēta šajā Lēmumā, ir 55 miljoni eiro laikposmā no 2002. gada 1. janvāra līdz 2006. gada 31. decembrim.2. Gada asignējumu summas finanšu plāna robežās apstiprina budžeta lēmējinstitūcija.3. Komisija drīkst izmantot tehnisko un/vai administratīvo palīdzību, radot savstarpēju izdevīgumu gan Komisijai, gan saņēmējiem, kā arī izmantot atbalstam paredzētos izdevumus.13. pantsNovērtēšana un ziņojumi1. Komisija nosaka rīcības pasākumu izpildījuma kritērijus, pārrauga, vai sasniegti starprezultāti, un veic neatkarīgu novērtēšanu darbību trešajā gadā (vidusposma novērtējums) un pēdējā gadā (paveiktā novērtējums). Novērtējumos jo īpaši novērtē sasniegto ietekmi un līdzekļu izmantošanas efektivitāti un sagatavo lēmumam domātus ieteikumus par darbību pielāgošanu un to iespējamo pagarināšanu.2. Komisija nodrošina rīcības pasākumu rezultātu un novērtēšanas ziņojumu nodošanu atklātībai.3. Komisija atkarībā no novērtējumiem var ierosināt pagarināt darbības.4. Komisija iesniedz starpziņojumu par darbību rezultātiem Eiropas Parlamentam, Padomei, Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai ne vēlāk par 2004. gada 31. decembri un beigu ziņojumu ne vēlāk par 2007. gada 31. decembri. Minētajos ziņojumos tā iekļauj informāciju par darbībām paredzēto Kopienas finansējumu un konsekventumu un papildināmību ar citām attiecīgajām programmām, rīcības pasākumiem un iniciatīvām, kā arī pārējos būtiskos novērtēšanas rezultātus.14. pantsStāšanās spēkāŠis Lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.Luksemburgā, 2002. gada 10. jūnijāEiropas Parlamenta vārdā —priekšsēdētājsP. CoxPadomes vārdā —priekšsēdētājsJ. Piqué I Camps[1] OV C 337 E, 28.11.2000., 242. lpp.[2] OV C 139, 11.5.2001., 30. lpp.[3] OV C 144, 16.5.2001., 30. lpp.[4] Eiropas Parlamenta 2001. gada 14. februāra Atzinums (OV C 276, 1.10.2001., 53. lpp.), Padomes 2001. gada 25. jūnija Kopējā nostāja (OV C 301, 26.10.2001., 14. lpp.) un Eiropas Parlamenta 2001. gada 23. oktobra Lēmums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts). Eiropas Parlamenta 2002. gada 25. aprīļa Lēmums un Padomes 2002. gada 7. maija Lēmums.[5] OV L 29, 4.2.2000., 21. lpp.[6] OV L 63, 4.3.1998., 26. lpp.[7] OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.[8] OV C 172, 18.6.1999., 1. lpp.--------------------------------------------------


title: Eiropas Parlamenta Lēmums (ES) 2016/1491 (2016. gada 28. aprīlis) par Eiropas Elektronisko komunikāciju regulatoru iestādes biroja 2014. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu

text:
               14.9.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 246/178

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS (ES) 2016/1491
   (2016. gada 28. aprīlis)
   par Eiropas Elektronisko komunikāciju regulatoru iestādes biroja 2014. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Eiropas Elektronisko komunikāciju regulatoru iestādes biroja 2014. finanšu gada galīgos pārskatus,

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Elektronisko komunikāciju regulatoru iestādes biroja 2014. finanšu gada pārskatiem ar Biroja atbildi (1),

               —

               ņemot vērā deklarāciju (2) par pārskatu ticamību, kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību, kuru Revīzijas palāta sniegusi par 2014. finanšu gadu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 287. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2016. gada 12. februāra ieteikumu par apstiprinājumu, ko sniedz Eiropas Elektronisko komunikāciju regulatoru iestādes Biroja vadības komitejai par 2014. finanšu gada budžeta izpildi (05584/2016 – C8-0090/2016),

               —

               ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (3) un jo īpaši tās 208. pantu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 25. novembra Regulu (EK) Nr. 1211/2009, ar ko izveido Eiropas Elektronisko komunikāciju regulatoru iestādi (BEREC) un biroju (4), un jo īpaši tās 13. pantu,

               —

               ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5),

               —

               ņemot vērā Komisijas 2013. gada 30. septembra Deleģēto regulu (ES) Nr. 1271/2013 par finanšu pamatregulu struktūrām, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 208. pantā (6), un jo īpaši tās 108. pantu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 94. pantu un V pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A8-0093/2016),

               1.

               konstatē, ka Eiropas Elektronisko komunikāciju regulatoru iestādes biroja galīgie gada pārskati ir tādi, kā norādīts Revīzijas palātas ziņojuma pielikumā;

               2.

               apstiprina Eiropas Elektronisko komunikāciju regulatoru iestādes biroja 2014. finanšu gada pārskatus;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu nosūtīt Eiropas Elektronisko komunikāciju regulatoru iestādes biroja Pārvaldības komitejai, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Martin SCHULZ

            Ģenerāldirektors

         Klaus WELLE

      (1)  OV C 409, 9.12.2015., 27. lpp.

      (2)  Skatīt 1. zemsvītras piezīmi.

      (3)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

      (4)  OV L 337, 18.12.2009., 1. lpp.

      (5)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

      (6)  OV L 328, 7.12.2013., 42. lpp.


title: Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 649/2005/EK (2005. gada 13. aprīlis), ar kuru groza Lēmumu Nr. 1419/1999/EK, ar ko nosaka Kopienas rīcību pasākumam “Eiropas Kultūras galvaspilsēta” no 2005. līdz 2019. gadam

text:
               4.5.2005

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 117/20

         EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS Nr. 649/2005/EK
   (2005. gada 13. aprīlis),
   ar kuru groza Lēmumu Nr. 1419/1999/EK, ar ko nosaka Kopienas rīcību pasākumam “Eiropas Kultūras galvaspilsēta” no 2005. līdz 2019. gadam
   EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 151. pantu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (1),
   saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (2),
   tā kā:

               (1)

               Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 25. maija Lēmums Nr. 1419/1999/EK, ar ko nosaka Kopienas rīcību pasākumam “Eiropas Kultūras galvaspilsēta” no 2005. līdz 2019. gadam (3), ir domāts, lai uzsvērtu Eiropas kultūru bagātību, daudzveidību un kopīgās iezīmes un lai veicinātu labāku savstarpēju pazīšanos Eiropas pilsoņu vidū.

               (2)

               Lēmuma Nr. 1419/1999/EK I pielikumā ir izklāstīta hronoloģiskā secība, saskaņā ar kuru dalībvalstis var iesniegt nominācijas šim pasākumam. Minētajā pielikumā ir ietvertas tikai tās dalībvalstis, kuras bija Savienības sastāvā lēmuma pieņemšanas laikā, tas ir, 1999. gada 25. maijā.

               (3)

               Lēmuma Nr. 1419/1999/EK 6. pants nosaka, ka šo lēmumu var pārskatīt, jo īpaši, ņemot vērā Eiropas Savienības paplašināšanos nākotnē.

               (4)

               Ņemot vērā 2004. gada paplašināšanos, ir svarīgi ļaut arī jaunajām dalībvalstīm iesniegt nominācijas saistībā ar pasākumu “Eiropas Kultūras galvaspilsēta” īsā laikposmā, nemainot secību attiecībā uz pārējām valstīm, tā, lai sākot ar 2009. gadu un līdz šīs Kopienas rīcības darbības beigām katru gadu dalībvalstīs varētu izvēlēt divas galvaspilsētas.

               (5)

               Tādējādi būtu jāgroza Lēmums Nr. 1419/1999/EK,

         IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Lēmumu Nr. 1419/1999/EK ar šo groza šādi:

               1.

               Iekļauj šādu apsvērumu:

                           “(12a)

                           Būtu jāņem vērā šī lēmuma finansiālās sekas tā, lai nodrošinātu atbilstīgu un pienācīgu Kopienas finansējumu divu Eiropas Kultūras galvaspilsētu izvirzīšanai.”.

               2.

               Lēmuma 2. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:
               1.   “ Dalībvalstu pilsētas izvirza par Eiropas Kultūras galvaspilsētu, ievērojot secību, kas noteikta I pielikumā iekļautajā sarakstā. Līdz 2008. gadam ieskaitot šī izvirzīšana attiecas uz vienu pilsētu dalībvalstī, kas minēta sarakstā. Sākot ar 2009. gadu izvirza vienu pilsētu katrā dalībvalstī, kas minēta sarakstā. Šā lēmuma I pielikumā doto hronoloģisko secību var grozīt, attiecīgajām dalībvalstīm savstarpēji vienojoties. Katra dalībvalsts, ievērojot secību, iesniedz vienas vai vairāku pilsētu nomināciju Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai un Reģionu komitejai. Šo nomināciju iesniedz ne vēlāk kā četrus gadus pirms attiecīgā pasākuma sākšanās, un tai var pievienot attiecīgās dalībvalsts rekomendāciju.”.

               3.

               Lēmuma I pielikumu aizstāj ar šā lēmuma pielikuma tekstu.

         2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   To piemēro no 2004. gada 1. maija.

      Strasbūrā, 2005. gada 13. aprīlī

            Eiropas Parlamenta vārdā —

            priekšsēdētājs

         J. P. BORRELL FONTELLES

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         N. SCHMIT

      (1)  OV C 121, 30.4.2004., 15. lpp.

      (2)  Eiropas Parlamenta 2004. gada 22. aprīļa Atzinums (vēl nav publicēts Oficiālajā Vēstnesī), Padomes 2004. gada 21. oktobra Kopējā nostāja (OV C 25 E, 1.2.2005., 41. lpp.) un Eiropas Parlamenta 2005. gada 22. februāra Nostāja (vēl nav publicēta Oficiālajā Vēstnesī).

      (3)  OV L 166, 1.7.1999., 1. lpp.

   PIELIKUMS
   SECĪBA, KĀDĀ IZVIRZA EIROPAS KULTŪRAS GALVASPILSĒTAS

               2005

               Īrija

               2006

               Grieķija (1)

               2007

               Luksemburga

               2008

               Apvienotā Karaliste

               2009

               Austrija

               Lietuva

               2010

               Vācija

               Ungārija

               2011

               Somija

               Igaunija

               2012

               Portugāle

               Slovēnija

               2013

               Francija

               Slovākija

               2014

               Zviedrija

               Latvija

               2015

               Beļģija

               Čehijas Republika

               2016

               Spānija

               Polija

               2017

               Dānija

               Kipra

               2018

               Nīderlande (1)

               Malta

               2019

               Itālija

      (1)  Kultūras un audiovizuālās informācijas padome tās sanāksmes laikā 1998. gada 28. maijā atzīmēja izmaiņas Grieķijas un Nīderlandes nostājās atbilstīgi Lēmuma Nr. 1419/1999/EK 2. panta 1. punktam.


title: Politikas un drošības komitejas Lēmums CHAD/4/2008 ( 2008. gada 2. septembris ), ar kuru groza Politikas un drošības komitejas Lēmumu CHAD/1/2008, ar ko pieņem trešo valstu ieguldījumu attiecībā uz Eiropas Savienības militāro operāciju Čadas Republikā un Centrālāfrikas Republikā, un Politikas un drošības komitejas Lēmumu CHAD/2/2008 par Palīdzības sniedzēju komitejas izveidi Eiropas Savienības militārajai operācijai Čadas Republikā un Centrālāfrikas Republikā

text:
               16.9.2008

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 247/54

      POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJAS LĒMUMS CHAD/4/2008
   (2008. gada 2. septembris),
   ar kuru groza Politikas un drošības komitejas Lēmumu CHAD/1/2008, ar ko pieņem trešo valstu ieguldījumu attiecībā uz Eiropas Savienības militāro operāciju Čadas Republikā un Centrālāfrikas Republikā, un Politikas un drošības komitejas Lēmumu CHAD/2/2008 par Palīdzības sniedzēju komitejas izveidi Eiropas Savienības militārajai operācijai Čadas Republikā un Centrālāfrikas Republikā
   (2008/731/KĀDP)
   POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 25. panta trešo daļu,
   ņemot vērā Padomes Vienoto rīcību 2007/677/KĀDP (2007. gada 15. oktobris) par Eiropas Savienības militāro operāciju Čadas Republikā un Centrālāfrikas Republikā (1) (operācija EUFOR Tchad/RCA) un jo īpaši tās 10. panta 2. punktu,
   ņemot vērā Politikas un drošības komitejas Lēmumu CHAD/1/2008 (2008. gada 13. februāris), ar ko pieņem trešo valstu ieguldījumu attiecībā uz Eiropas Savienības militāro operāciju Čadas Republikā un Centrālāfrikas Republikā (2), Politikas un drošības komitejas Lēmumu (2008. gada 18. martā) CHAD/2/2008 par Palīdzības sniedzēju komitejas izveidi Eiropas Savienības militārajai operācijai Čadas Republikā un Centrālāfrikas Republikā (3),
   tā kā:

               (1)

               Ievērojot ES operācijas komandiera un Eiropas Savienības Militārās komitejas ieteikumu par Horvātijas Republikas ieguldījumu, Horvātijas Republikas ieguldījums būtu jāpieņem.

               (2)

               Saskaņā ar 6. pantu Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, Dānija nepiedalās tādu Eiropas Savienības lēmumu un darbību izstrādē un īstenošanā, kam ir aizsardzības nozīme,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Politikas un drošības komitejas Lēmuma CHAD/1/2008 1. pantu aizstāj ar šādu pantu:

      “1. pants
      Trešo valstu ieguldījums
      Ņemot vērā bruņoto spēku koncentrēšanas konferences un turpmākas konsultācijas, pieņem Albānijas Republikas, Krievijas Federācijas un Horvātijas Republikas ieguldījumu ES militārajā operācijā Čadas Republikā un Centrālāfrikas Republikā.”

   2. pants
   Politikas un drošības komitejas Lēmuma CHAD/2/2008 pielikumu aizstāj ar šādu pielikumu:

         “PIELIKUMS
         LĒMUMA 2. PANTA 1. PUNKTĀ MINĒTO TREŠO VALSTU SARAKSTS

                     —

                     Albānijas Republika

                     —

                     Krievijas Federācija

                     —

                     Horvātijas Republika”.

   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2008. gada 2. septembrī

            Politikas un drošības komitejas vārdā —

            priekšsēdētāja

         C. ROGER

      (1)  OV L 279, 23.10.2007., 21. lpp.

      (2)  OV L 56, 29.2.2008., 64. lpp.

      (3)  OV L 107, 17.4.2008., 60. lpp.


title: Padomes lēmums (2002. gada 28. janvāris) par Pagaidu nolīgumu starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Horvātijas Republiku, no otras puses, par tirdzniecību un ar tirdzniecību saistītiem jautājumiem

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

32002D0107

Oficiālais Vēstnesis L 040 , 12/02/2002 Lpp. 0009 - 0010

		Padomes lēmums(2002. gada 28. janvāris)par Pagaidu nolīgumu starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Horvātijas Republiku, no otras puses, par tirdzniecību un ar tirdzniecību saistītiem jautājumiem(2002/107/EK)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 133. pantu kopā ar 300. panta 2. punkta pirmā apakšpunkta pirmo teikumu un 300. panta 3. punkta otro apakšpunktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu [1],ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu [2],tā kā(1) līdz Stabilizācijas un asociācijas nolīguma starp Eiropas Kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Horvātijas Republiku, no otras puses, kas tika parakstīts Luksemburgā 2001. gada 29. oktobrī, spēkā stāšanās brīdim nepieciešams apstiprināt Pagaidu nolīgumu par tirdzniecību un ar tirdzniecību saistītajiem jautājumiem starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Horvātijas Republiku, no otras puses, kas parafēts Briselē 2001. gada 10. jūlijā;(2) agrāk noslēgta transporta nolīguma starp Eiropas Kopienu un Horvātijas Republiku trūkums rada nepieciešamību iekļaut atbilstošos, ar tirdzniecību saistītos transporta noteikumus Stabilizācijas un asociācijas līguma 6. protokolā;(3) nepastāv iepriekš noslēgtu līgumu struktūras, ar šo nolīgums izveido Pagaidu komiteju šā nolīguma īstenošanai;(4) tirdzniecības noteikumiem šajā nolīgumā ir izņēmuma raksturs saistībā ar politiku, ko īsteno Stabilizācijas un asociācijas procesa ietvaros, un Eiropas Savienībā tas nerada precedentus Eiropas Savienības tirdzniecības politikā attiecībā uz trešām valstīm, izņemot tās valstis, kuras minētas Stabilizācijas un asociācijas procesā,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pants1. Ar šo Kopienas vārdā tiek apstiprināts Pagaidu nolīgums starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Horvātijas Republiku, no otras puses, par tirdzniecību un ar tirdzniecību saistītiem jautājumiem, tam pievienotie pielikumi un protokoli un nobeiguma aktam pievienotās deklarācijas.2. Šā panta 1. punktā minētie dokumenti ir pievienoti šim lēmumam [3].2. pants1. Komisija kopā ar dalībvalstu pārstāvjiem pārstāv Kopienu Pagaidu komitejā, kas izveidota saskaņā ar nolīguma 38. pantu.2. Kopienas nostāju Pagaidu komitejā pēc Komisijas ierosinājuma nosaka Padome vai, vajadzības gadījumā, Komisija, saskaņā ar atbilstošajiem Līguma noteikumiem.3. pantsAr šo Padomes priekšsēdētājs ir pilnvarots iecelt personu(-as), kas Kopienas vārdā ir pilnvarota(-as) deponēt nolīguma 50. pantā paredzēto paziņošanas aktu.Briselē, 2002. gada 28. janvārīPadomes vārdā —priekšsēdētājsJ. Piqué i Camps[1] OV C 362 E, 18.12.2001., 1. lpp.[2] Atzinums sniegts 2001. gada 14. decembrī (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).[3] OV L 330, 14.12.2001., 3. lpp.--------------------------------------------------


title: Noteikumi par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta dokumentiem – Prezidija 2001. gada 28. novembra lēmums

text:
               22.7.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 216/19

         NOTEIKUMI PAR PUBLISKU PIEKĻUVI EIROPAS PARLAMENTA DOKUMENTIEM
   Prezidija 2001. gada 28. novembra lēmums (1)
       (2)
       (3)
       (4)

   2011/C 216/07
   PREZIDIJS,
   ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 15. panta 3. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 30. maija Regulu (EK) Nr. 1049/2001 par Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentu publiskumu, it īpaši tās 11., 12., un 18. pantu,
   ņemot vērā Reglamenta 23. panta 2. un 12. punktu, 103. panta 1. punktu un 104. pantu,
   tā kā vispārējie principi par piekļuvi dokumentiem ir noteikti ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 30. maija Regulu (EK) Nr. 1049/2001 saskaņā ar LESD 15. panta 3. punktu,
   tā kā saskaņā ar agrāko EK līguma 255. panta 3. punktu un Regulas (EK) Nr. 1049/2001 18. panta 1. punktu Eiropas Parlaments ar 2001. gada 13. novembra lēmumu pielāgoja Reglamentu,
   tā kā saskaņā ar Parlamenta Reglamenta 104. panta 2., 3. un 4. punktu Prezidijam ir jāpieņem noteikumi par dokumentu norāžu reģistra izveidi, jānosaka piekļuves kārtība un jānosaka struktūrvienības, kas ir atbildīgas par šādu dokumentu pieprasījumu izskatīšanu,
   tā kā pasākumi attiecībā uz maksu sistēmu par dokumentu izsniegšanu ir jāsaskaņo ar 2001. gada 30. maija Regulas (EK) Nr. 1049/2001 10. panta noteikumiem, lai noteiktu papildu izmaksas, kas pieprasījuma iesniedzējam ir jāmaksā par ļoti apjomīgu dokumentu izsniegšanu,
   tā kā noteikumi par Eiropas Parlamenta dokumentu norāžu reģistru ir jāapkopo vienā lēmumā, lai pilsoņiem nodrošinātu lielāku pārskatāmību,
   tā kā Regula (EK) Nr. 1049/2001 nedod iespēju ņemt vērā prasītāja statusu un tā kā saskaņā ar šo regulu pieņemtie lēmumi rada erga omnes efektu. Jāņem vērā, ka deputātiem un iestāžu darbiniekiem ir priviliģētas piekļuves tiesības, kas atzītas Parlamenta Reglamentā, Finanšu regulā, Regulā (EK) Nr. 45/2001 un Civildienesta noteikumos, un viņi var izmantot tās nevis Regulā (EK) Nr. 1049/2001 noteiktās tiesības,
   tā kā Regula (EK) Nr. 1049/2001 un šis lēmums neatrisina iestāžu savstarpēju piekļuvi dokumentiem un to nodošanu, uz kuru attiecas iestāžu savstarpējie nolīgumi,
   tā kā Regula (EK) Nr. 1049/2001 attiecas uz piekļuvi esošajiem dokumentiem un tā kā informācijas pieprasījumi ir jāizskata, pamatojoties uz citiem noteikumiem,
   tā kā Prezidijs ar 2010. gada 8. marta lēmumu ir pieņēmis jaunu sarakstu, kurā uzskaitīti tieši pieejami Eiropas Parlamenta dokumentu veidi,
   tā kā ir jāveic tehniskas izmaiņas, ņemot vērā iestādē gadu gaitā gūto pieredzi un Parlamenta interneta vietnes attīstību,
   PIEŅEM ŠĀDU LĒMUMU.
   I   SADAĻA

      ELEKTRONISKAIS DOKUMENTU REĢISTRS (EDR)

   1. pants
   Izveide
   1.   Elektroniskais dokumentu reģistrs (EDR) ir izveidots Eiropas Parlamenta dokumentiem.
   2.   Šajā reģistrā iekļauj atsauces uz dokumentiem, ko Eiropas Parlaments ir izstrādājis vai saņēmis (ar atkāpi, kas noteikta nākamajā punktā), sākot no Regulas (EK) Nr. 1049/2001 piemērošanas dienas (5).
   3.   Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1049/2001 10. panta 2. punktu EDR nav jāiekļauj tie Eiropas Parlamenta saņemtie citu iestāžu dokumenti, kas ir viegli pieejami attiecīgās iestādes elektroniskajā reģistrā. EDR iekļauj saiti uz tās iestādes reģistru, kura ir sagatavojusi dokumentu.
   4.   Atsauce ir dokumenta identifikācijas līdzeklis, kurā ir ne tikai Regulas (EK) Nr. 1049/2001 11. panta 2. punktā minētie dati, bet arī, cik vien iespējams, dati par katra dokumenta izstrādātāju struktūrvienību, valodām, kādās šis dokuments ir pieejams, dokumenta statusu, kategoriju un glabāšanas vietu.
   2. pants
   Mērķi
   Dokumentu reģistrs ir veidots tā, lai varētu:

               —

               identificēt dokumentus, izmantojot vienotu norāžu sistēmu,

               —

               tieši piekļūt dokumentiem, it īpaši normatīviem dokumentiem,

               —

               iegūt informāciju, ja dokumenti nav tieši pieejami saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1049/2001 4. un 9. pantu.

         3. pants
   Darbība
   Dienests “Pārredzamība – publikas piekļuve dokumentiem un attiecības ar interešu pārstāvjiem” (turpmāk “kompetentais dienests”):

               —

               pārrauga Eiropas Parlamenta sagatavoto vai saņemto dokumentu reģistrēšanu EDR,

               —

               pieņem papīra vai elektroniskā formātā iesniegtus pieprasījumus dokumentu saņemšanai un tos izskata 15 darbdienu laikā (šo termiņu nepieciešamības gadījumā var pagarināt),

               —

               izsūta apstiprinājumu, ka pieprasījums ir saņemts,

               —

               palīdz pieprasījuma iesniedzējiem precizēt pieprasījuma saturu un saskaņo ar viņu ļoti garu un sarežģītu dokumentu pieprasījumu izpildi,

               —

               palīdz pieprasījuma iesniedzējiem piekļūt jau publicētiem dokumentiem,

               —

               saskaņo atbildi ar dienestu, kas dokumentu ir sagatavojis vai kurš to glabā, vai ar kompetento personu, ja pieprasīts norāžu reģistrā neiekļauts dokuments vai arī dokuments, uz kuru attiecas Regulas (EK) Nr. 1049/2001 4. un 9. pantā noteiktie ierobežojumi,

               —

               apspriežas ar trešām personām, piemērojot Regulas (EK) Nr. 1049/2001 4. panta 4. punktu.

         4. pants
   Dokumentu reģistrēšana EDR
   1.   Dokumentus EDR reģistrē saskaņā ar ģenerālsekretāra pieņemtiem norādījumiem, nodrošinot dokumentu maksimālu izsekojamību. EDR saturu pakāpeniski paplašina. Informāciju par to sniedz EDR vietnes sākumā EUROPARL vietnē.
   2.   Šajā sakarībā Eiropas Parlamenta dokumentus, kādi tie definēti Eiropas Parlamenta Reglamenta 104. panta 2. punktā, reģistrē EDR tās struktūrvienības vai dienesta pārziņā, kas ir attiecīgā dokumenta izstrādātājs.
   3.   Dokumentus, kas izstrādāti likumdošanas procedūras vai Parlamenta darbības gaitā, iekļauj EDR, tiklīdz tie ir iesniegti vai padarīti publiski pieejami.
   4.   Citus dokumentus, kuri ir Eiropas Parlamenta ģenerālsekretariāta administratīvo dienestu kompetencē, cik vien iespējams iekļauj EDR, ievērojot ģenerālsekretāra norādījumus.
   5.   Trešo personu dokumentus Regulas (EK) Nr. 1049/2001 3. panta nozīmē EDR reģistrē dienests, kuram šie dokumenti ir paredzēti.
   5. pants
   Tieši pieejami dokumenti
   1.   Visiem dokumentiem, ko Eiropas Parlaments izstrādājis vai saņēmis saskaņā ar likumdošanas procedūru, ir jābūt publiski pieejamiem elektroniskā formātā, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1049/2001 4. un 9. pantā noteiktos ierobežojumus.
   2.   Eiropas Parlaments nodrošina visu likumdošanas dokumentu elektronisku pieejamību EDR vai Europarl vietnē Regulas (EK) Nr. 1049/2001 12. panta 2. punkta nozīmē.
   3.   Tos dokumentu veidus, kuri ir pieejami tieši, uzskaita Prezidija apstiprinātajā sarakstā, kas publiskots Europarl vietnē. Šis saraksts neierobežo tiesības piekļūt dokumentiem, kuri atšķiras no uzskaitīto dokumentu veida, un tiem var piekļūt pēc rakstiska pieprasījuma.
   6. pants
   Pēc pieprasījuma pieejami dokumenti
   1.   Visi dokumenti, ko Eiropas Parlaments ir izstrādājis vai saņēmis ārpus likumdošanas procedūras, cik vien iespējams, ir pilsoņiem publiski pieejami ar EDR palīdzību, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1049/2001 4. un 9. pantā noteiktos ierobežojumus.
   2.   Ja EDR reģistrēta dokumenta pilnam tekstam nav iespējams piekļūt tieši tāpēc, ka dokuments nav pieejams elektroniskā formātā, vai tāpēc, ka uz to attiecas Regulas (EK) Nr. 1049/2001 4. un 9. pantā noteiktie izņēmumi, dokumenta pieprasītājs var iesniegt lūgumu piekļūt dokumentam vai arī šajā nolūkā izmantot Europarl EDN vietnē pieejamo elektronisko veidlapu.
   3.   Dokumentiem, ko Eiropas Parlaments ir izstrādājis vai saņēmis pirms Regulas (EK) Nr. 1049/2001 spēkā stāšanās un kas tāpēc nav iekļauti EDR, var piekļūt, iesniedzot pieprasījumu papīra vai elektroniskā formātā, ievērojot iepriekšminētās Regulas 4. un 9. pantā noteiktos ierobežojumus.
   4.   Eiropas Parlaments tiešsaistē palīdz pilsoņiem izprast dokumentu pieprasījuma iesniegšanas kārtību.
   II   SADAĻA

      PIRMREIZĒJIE PIEPRASĪJUMI

   7. pants
   Pieprasījumi, uz kuriem attiecas šie noteikumi
   Šos noteikumus piemēro Eiropas Parlamenta dokumentu pieprasījumiem, kuri iesniegti, izmantojot EDR vietnē pieejamo veidlapu vai skaidri atsaucoties uz dokumentu piekļuves tiesībām, kas noteiktas Regulā (EK) Nr. 1049/2001. Šie noteikumi neattiecas uz pieprasījumiem, kuru pamatā ir īpašas piekļuves tiesības, kas noteiktas Parlamenta Reglamentā, Finanšu regulā, Regulā (EK) Nr. 45/2001 par personas datu aizsardzību un Civildienesta noteikumos.
   8. pants
   Dokumentu pieprasījuma iesniegšana
   1.   Eiropas Parlamenta dokumentu pieprasījumus var iesniegt papīra formātā, izmantojot faksu vai elektroniskā formātā vienā no valodām, kas minētas Līguma par Eiropas Savienības darbību 342. pantā.
   2.   Elektroniskos pieprasījumus iesniedz, cik vien iespējams izmantojot EDR vietnē atrodamo elektronisko veidlapu un tiešsaistes palīdzības sistēmu, kas ir izveidota, lai atvieglotu šāda veida pieprasījumu iesniegšanu.
   3.   Pieprasījumiem jābūt pietiekami precīziem, un it īpaši tajos jāiekļauj informācija, kas dod iespēju identificēt pieprasīto dokumentu vai dokumentus, kā arī pieprasījuma iesniedzēja vārds un adrese.
   4.   Ja pieprasījums nav pietiekami precīzs, Eiropas Parlaments saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1049/2001 6. panta 2. punktu lūdz pieprasījuma iesniedzēju to precizēt un palīdz viņam to izdarīt.
   9. pants
   Pirmreizējā pieprasījuma izskatīšana
   1.   Pieprasījumu piekļūt dokumentam, kas ir Eiropas Parlamenta rīcībā, pieprasījuma reģistrācijas dienā nogādā kompetentajam dienestam, kuram ir jāapstiprina pieprasījuma saņemšana, jāsagatavo atbilde un noteiktajā termiņā jāizsniedz pieprasītais dokuments.
   2.   Ja pieprasījums attiecas uz tādu Eiropas Parlamenta izstrādātu dokumentu, uz kuru attiecas kāds no Regulas (EK) Nr. 1049/2001 4. pantā minētajiem izņēmumiem, vai arī tad, ja ir jāidentificē un jāatrod prasītais dokuments, kompetentais dienests sazinās ar dokumenta izstrādātāju dienestu vai struktūrvienību, kas piecu darbdienu laikā iesaka, kā šajā gadījumā rīkoties.
   10. pants
   Apspriešanās ar trešām personām
   1.   Ja ir pieprasīts trešās personas dokuments, kompetentais dienests vajadzības gadījumā kopā ar dienestu, kura pārraudzībā ir pieprasītais dokuments, pārbauda, vai ir jāpiemēro kāds no Regulas (EK) Nr. 1049/2001 4. vai 9. pantā noteiktajiem izņēmumiem.
   2.   Ja tiek noskaidrots, ka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1049/2001 4. vai 9. pantā noteiktajiem izņēmumiem pieprasījums piekļūt attiecīgajam dokumentam ir jānoraida, noraidošo atbildi pieprasītājam nosūta, neapspriežoties ar trešo personu.
   3.   Kompetentais dienests, neapspriežoties ar trešo personu, sniedz pozitīvu atbildi, ja:

               —

               ja tā autors pieprasīto dokumentu jau ir publiskojis saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1049/2001 noteikumiem vai līdzīgiem noteikumiem,

               —

               tā satura publiskošana vai iespējama daļēja publiskošana noteikti neskar Regulas (EK) Nr. 1049/2001 4. vai 9. pantā minētās intereses.

         4.   Visos pārējos gadījumos ir jāapspriežas ar trešo personu un piecu darbdienu laikā tai ir jāatbild, vai jāpiemēro kāds no Regulas (EK) Nr. 1049/2001 4. vai 9. pantā noteiktajiem izņēmumiem.
   5.   Ja noteiktajā termiņā atbilde nav saņemta vai ja trešā persona nav atrodama, vai ja to nav iespējams identificēt, Eiropas Parlaments pieņem lēmumus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1049/2001 4. vai 9. pantā noteiktajiem izņēmumiem, ņemot vērā trešās personas likumīgās intereses, pamatojoties uz tā rīcībā esošo informāciju.
   11. pants
   Atbildes sniegšanas termiņš
   1.   Ja piekļuve tiek piešķirta, kompetentais dienests prasīto dokumentu izsniedz piecpadsmit darbdienu laikā no pieprasījuma reģistrēšanas.
   2.   Ja Eiropas Parlaments nevar piešķirt piekļuvi pieprasītajam dokumentam, tas paziņo pieprasījuma iesniedzējam par pilnīga vai daļēja atteikuma iemesliem un informē par viņa tiesībām iesniegt atkārtotu pieprasījumu.
   3.   Šādā gadījumā pieprasījuma iesniedzējs var piecpadsmit darbdienu laikā no atbildes saņemšanas dienas iesniegtu atkārtotu pieprasījumu.
   4.   Izņēmuma gadījumos, ja pieprasījums attiecas uz ļoti garu dokumentu vai ļoti lielu dokumentu skaitu, 1. punktā noteikto termiņu var pagarināt par 15 darbdienām, ar nosacījumu, ka pieprasījuma iesniedzējs ir iepriekš informēts un ir sniegti sīki paskaidrojumi.
   5.   Nesaņemot Eiropas Parlamenta atbildi paredzētajā termiņā, pieprasījuma iesniedzējam ir tiesības iesniegt atkārtotu pieprasījumu.
   12. pants
   Kompetentā struktūrvienība
   1.   Eiropas Parlamentam nosūtītos pirmreizējos pieprasījumus izskata ģenerālsekretārs, tā priekšsēdētāja vietnieka pārziņā, kurš ir atbildīgs par dokumentu pieprasījumu pārraudzību, kā noteikts Reglamenta 104. panta 4. un 6. punktā.
   2.   Ja atbilde uz pirmreizējo pieprasījumu ir pozitīva, to pieprasījuma iesniedzējam nosūta ģenerālsekretārs vai kompetentais dienests ģenerālsekretāra pārziņā.
   3.   Pamatojoties uz kompetentā dienesta ierosinājumu un pēc apspriešanās ar dokumenta autoru, ģenerālsekretārs pieņem lēmumu par pirmreizējā pieprasījuma noraidīšanu, norādot šāda lēmuma iemeslus. Visus piekļuves atteikuma lēmumus informatīvos nolūkos nodod atbildīgajam priekšsēdētāja vietniekam.
   4.   Ģenerālsekretārs vai kompetentais dienests jebkurā laikā var aicināt Juridisko dienestu un/vai datu aizsardzības inspektoru paust viedokli par to, kāda atbilde dodama uz attiecīgo dokumenta pieprasījumu.
   III   SADAĻA

      ATKĀRTOTI PIEPRASĪJUMI

   13. pants
   Iesniegšana
   1.   Atkārtotus pieprasījumus jāiesniedz 15 darbdienu laikā pēc tam, kad ir saņemts daļējs vai pilnīgs atteikums piekļūt pieprasītajam dokumentam, vai arī, ja uz pirmreizējo pieprasījumu atbilde nav saņemta tam noteiktajā termiņā.
   2.   Atkārtotiem pieprasījumiem jāatbilst šā lēmuma 8. pantā noteiktajām formālajām prasībām attiecībā uz pirmreizējo pieprasījumu.
   14. pants
   Izskatīšana un konsultācijas
   1.   Atkārtotus pieprasījumus reģistrē un vajadzības gadījumā nodrošina konsultācijas saskaņā ar šā lēmuma 9. un 10. pantā noteikto kārtību.
   2.   Eiropas Parlaments vai nu piešķir piekļuvi dokumentam, vai arī papīra vai elektroniskā formātā informē pieprasījuma iesniedzēju par daļēja vai pilnīga atteikuma iemesliem 15 darbdienu laikā pēc pieprasījuma reģistrēšanas.
   3.   Izņēmuma gadījumos, ja pieprasījums attiecas uz ļoti garu dokumentu vai ļoti lielu dokumentu skaitu, 3. punktā noteikto termiņu var pagarināt par 15 darbdienām ar nosacījumu, ka pieprasījuma iesniedzējs ir iepriekš informēts un ir sniegti sīki paskaidrojumi.
   15. pants
   Kompetentā struktūrvienība
   1.   Uz visiem atkārtotajiem pieprasījumiem atbild Eiropas Parlamenta Prezidijs. Priekšsēdētāja vietnieks, kurš atbildīgs par piekļuves dokumentiem pieprasījumu izskatīšanu, Prezidija vārdā un tā pārziņā lemj par atkārtotajiem pieprasījumiem.
   2.   Priekšsēdētāja vietnieks informē Prezidiju par savu lēmumu nākamajā sanāksmē pēc lēmuma pieņemšanas un pieprasījuma iesniedzēja informēšanas. Ja nepieciešams, priekšsēdētāja vietnieks paredzētajā termiņā var ar lēmuma projektu vērsties pie Prezidija, jo īpaši, ja atbilde ir saistīta ar principiāliem Eiropas Parlamenta pārskatāmības politikas jautājumiem. Sniedzot atbildi pieprasījuma iesniedzējam, priekšsēdētāja vietnieks ievēro Prezidija lēmumu.
   3.   Priekšsēdētāja vietnieks un Prezidijs lemj, pamatojoties uz priekšlikumu, ko izstrādājis kompetentais dienests pēc ģenerālsekretāra pilnvarojuma. Kompetentais dienests ir tiesīgs lūgt datu aizsardzības inspektora atzinumu, kas to sniedz trīs darbdienu laikā.
   4.   Atbildes projektu var iepriekš izskatīt Juridiskais dienests, kas atzinumu sniedz trīs darbdienu laikā.
   16. pants
   Tiesiskās aizsardzības līdzekļi
   1.   Ja Eiropas Parlaments pilnīgi vai daļēji liedz piekļuvi dokumentam, tas informē pieprasījuma iesniedzēju par viņam pieejamiem tiesiskās aizsardzības līdzekļiem, proti, iesniegt prasību tiesā pret iestādi vai iesniegt sūdzību ombudam, ievērojot LESD līguma 263. un 228. pantā minētos nosacījumus.
   2.   Ja noteiktajā termiņā atbilde nav sniegta, uzskata, ka tā ir noraidoša, un pieprasījuma iesniedzējam ir tiesības saskaņā ar iepriekšējā punktā minētajiem nosacījumiem iesniegt prasību tiesā.
   IV   SADAĻA

      SLEPENU DOKUMENTU REĢISTRĒŠANA EDR UN PIEKĻUVE TIEM

   17. pants
   Slepenu dokumentu reģistrēšana EDR
   1.   Slepenus dokumentus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1049/2001 9. pantu iekļauj EDR, ja piekrišanu ir devusi dokumenta izstrādātāja struktūra. Eiropas Parlamenta darbiniekiem vai struktūrām, kas saņem slepenu dokumentu no trešās personas, ir jānorāda, kāda informācija var parādīties reģistrā. Šīs personas vai struktūras apspriežas ar priekšsēdētāja vietnieku, kurš ir atbildīgs par piekļuves dokumentiem pieprasījumu izskatīšanu, ģenerālsekretāru vai vajadzības gadījumā attiecīgās Parlamenta komitejas priekšsēdētāju.
   2.   Eiropas Parlamenta izstrādātus dokumentus, kuros ir atsauce uz slepenu dokumentu, reģistrē EDR tikai tad, ja ir saņemta atļauja no priekšsēdētāja vietnieka, kurš ir atbildīgs par piekļuves dokumentiem pieprasījumu izskatīšanu. Atsauces uz šādiem dokumentiem nosaka saskaņā ar iepriekšējā punktā minētajiem nosacījumiem.
   18. pants
   Dokumentu pieprasījuma izskatīšana
   Slepenu dokumentu pieprasījumus ģenerālsekretārs nosūta priekšsēdētāja vietniekam, kurš atbild par dokumentu pieprasījumu izskatīšanu, jo viņam ir jāsniedz atbilde uz pirmreizējo pieprasījumu. Atbildi uz atkārtotu pieprasījumu sniedz Prezidijs, kurš šo uzdevumu var deleģēt Parlamenta priekšsēdētājam. Atbildīgais priekšsēdētāja vietnieks un Prezidijs vai Parlamenta priekšsēdētājs apspriežas ar ģenerālsekretāru vai vajadzības gadījumā ar attiecīgās Parlamenta komitejas priekšsēdētāju. Reģistrācijas noteikumi un termiņi ir tādi paši kā citu dokumentu pieprasījumu gadījumā.
   19. pants
   Pilnvarotās personas
   Ar slepeniem dokumentiem, izskatot dokumentu pieprasījumu, ir pilnvarots iepazīties: Eiropas Parlamenta priekšsēdētājs, priekšsēdētāja vietnieks, kurš atbild par dokumentu pieprasījumu izskatīšanu, tieši iesaistītās Parlamenta komitejas priekšsēdētājs, ģenerālsekretārs un atbilstīgi pilnvaroti kompetentā dienesta darbinieki, ja vien vienošanās ar citām iestādēm neparedz īpašu pilnvaru piešķiršanu.
   20. pants
   Slepenu dokumentu aizsardzība
   Uz slepeniem dokumentiem attiecas stingri drošības noteikumi, kas Eiropas Parlamentā nodrošina to konfidencialitāti. Šajā sakarībā šie noteikumi atbilst iestāžu nolīgumiem.
   V   SADAĻA

      DOKUMENTU IZSNIEGŠANA

   21. pants
   Atbildes izmaksas
   1.   Papildinot Regulas (EK) Nr. 1049/2001 10. panta 1. punktu, ja dokuments ir garāks par divdesmit lappusēm, pieprasījuma iesniedzējam var noteikt maksu EUR 0,10 par lappusi, pieskaitot pasta izdevumus. Ar citiem datu nesējiem saistītās izmaksas nosaka katrā gadījumā atsevišķi, bet tās nedrīkst būt pārmērīgas.
   2.   Šis lēmums neattiecas uz jau publicētiem dokumentiem; uz tiem joprojām attiecas to iepriekšējā cenu noteikšanas sistēma.
   VI   SADAĻA

      PIEMĒROŠANA

   22. pants
   Piemērošana
   Šo lēmumu piemēro, pienācīgi ievērojot un neskarot Regulas (EK) Nr.1049/2001 un Eiropas Parlamenta Reglamenta noteikumus.
   23. pants
   Pārskatīšana
   Šo lēmumu pārskata vismaz katru reizi tad, kad tiek pārskatīta Regula (EK) Nr. 1049/2001.
   24. pants
   Stāšanās spēkā
   Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
       (6).

      (1)  OV C 374, 29.12.2001., 1. lpp.

      (2)  Prezidijs konsolidējis 2004. gada 3. maijā.

      (3)  Prezidijs grozījis 2005. gada 26. septembrī un publicēts OV C 289, 22.11.2005., 6. lpp.

      (4)  Prezidijs grozījis 2011. gada 22. jūnijā un publicēts OV C 216, 22.7.2011., 19 lpp.

      (5)  2001. gada 3. decembris.

      (6)  2001. gada 29. decembrī, 2005. gada 22. novembrī, kā arī 2011. gada 22. jūlijā.


title: Padomes Lēmums 2011/514/KĀDP ( 2010. gada 22. novembris ) par to, lai parakstītu un noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Serbijas Republiku par drošības procedūrām klasificētas informācijas apmaiņai un aizsardzībai#Nolīgums starp Eiropas Savienību un Serbijas Republiku par drošības procedūrām klasificētas informācijas apmaiņai un aizsardzībai

text:
               23.8.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 216/1

         PADOMES LĒMUMS 2011/514/KĀDP
   (2010. gada 22. novembris)
   par to, lai parakstītu un noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Serbijas Republiku par drošības procedūrām klasificētas informācijas apmaiņai un aizsardzībai
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību (“LES”) un jo īpaši tā 37. pantu un Līgumu par Eiropas Savienības darbību (“LESD”) un jo īpaši tā 218. panta 5. punktu un 218. panta 6. punkta pirmo daļu,
   ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos (“AP”) izteikto priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2010. gada 22. marta sanāksmē nolēma pilnvarot AP saskaņā ar LES 37. pantu un ievērojot LESD 218. panta 3. punktā noteikto kārtību sākt sarunas, lai noslēgtu nolīgumu par informācijas drošību starp Eiropas Savienību un Serbijas Republiku.

               (2)

               Pēc minēto pilnvaru saņemšanas AP panāca vienošanos ar Serbijas Republiku attiecībā uz nolīgumu par drošības procedūrām klasificētas informācijas apmaiņai un aizsardzībai.

               (3)

               Nolīgums būtu jāapstiprina,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Eiropas Savienības vārdā tiek apstiprināts Nolīgums starp Eiropas Savienību un Serbijas Republiku par drošības procedūrām klasificētas informācijas apmaiņai un aizsardzībai.
   Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas ir tiesīgas parakstīt minēto nolīgumu, lai tas kļūtu saistošs Savienībai.
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2010. gada 22. novembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         S. VANACKERE

      TULKOJUMS
      NOLĪGUMS
      starp Eiropas Savienību un Serbijas Republiku par drošības procedūrām klasificētas informācijas apmaiņai un aizsardzībai
      EIROPAS SAVIENĪBA, turpmāk “ES”,
      un
      SERBIJAS REPUBLIKA,
      turpmāk “Puses”,
      ŅEMOT VĒRĀ, ka Pusēm ir kopīgi mērķi stiprināt savu drošību visiem iespējamiem līdzekļiem,
      ŅEMOT VĒRĀ, ka Puses ir vienisprātis par to, ka būtu jāizvērš savstarpējas konsultācijas un sadarbība jautājumos, kas drošības jomā izraisa vispārēju ieinteresētību,
      ŅEMOT VĒRĀ, ka tādēļ šajā sakarā ir pastāvīga vajadzība Pusēm apmainīties ar klasificētu informāciju,
      APZINOTIES, ka pilnvērtīgām un efektīvām konsultācijām un sadarbībai var būt vajadzīga piekļuve Pušu klasificētai informācijai un saistītiem materiāliem un var būt jāapmainās ar tiem,
      APZINOTIES, ka piekļuve klasificētai informācijai un saistītiem materiāliem un to apmaiņa prasa veikt atbilstīgus drošības pasākumus,
      IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.
      1. pants
      1.   Lai īstenotu mērķi visiem iespējamiem līdzekļiem stiprināt katras Puses drošību, Nolīgums starp Eiropas Savienību un Serbijas Republiku par drošības procedūrām klasificētas informācijas apmaiņai un aizsardzībai (turpmāk “nolīgums”) attiecas uz klasificētu informāciju vai materiāliem jebkādā formā un jebkurā jomā, ko Puses nodod viena otrai vai ar ko tās savā starpā apmainās.
      2.   Katra Puse aizsargā no otras Puses saņemtu klasificētu informāciju no neatļautas izpaušanas saskaņā ar še izklāstītajiem nosacījumiem un saskaņā ar Pušu attiecīgajiem normatīvajiem aktiem.
      2. pants
      Šajā nolīgumā “klasificēta informācija” ir jebkura informācija vai materiāli jebkādā formā:

                  a)

                  kuru jebkura no Pusēm nosaka kā tādu, kas jāaizsargā, jo tās neatļauta izpaušana varētu dažādās pakāpēs radīt zaudējumus vai kaitēt Serbijas Republikas vai ES, vai vienas vai vairāku tās dalībvalstu interesēm; un

                  b)

                  kurai piešķirta drošības klasifikācija.

            3. pants
      ES iestādes un vienības, uz ko attiecas šis nolīgums, ir: Eiropadome, Eiropas Savienības Padome (turpmāk “Padome”), Padomes Ģenerālsekretariāts, Savienības Augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos, Eiropas Ārējās darbības dienests (turpmāk “EĀDD”) un Eiropas Komisija. Minētās iestādes un vienības šajā nolīgumā dēvē par “ES”.
      4. pants
      Abas Puses un 3. pantā minētās vienības nodrošina, ka tām ir drošības sistēma un drošības pasākumi, kas balstīti uz tādiem drošības pamatprincipiem un minimālajiem drošības standartiem, kuri noteikti to attiecīgajos normatīvajos aktos un atspoguļoti drošības pasākumos, kas izstrādāti saskaņā ar 12. pantu, lai klasificētai informācijai, ko nodod vai ar ko apmainās saskaņā ar šo nolīgumu, piemērotu līdzvērtīga līmeņa aizsardzību.
      5. pants
      Abas Puses un 3. pantā minētās vienības:

                  a)

                  aizsargā klasificētu informāciju, kuru Puses sniedz viena otrai vai ar kuru tās apmainās saskaņā ar šo nolīgumu veidā, kas vismaz ir līdzvērtīgs tai aizsardzībai, ko piešķir sniedzēja Puse;

                  b)

                  nodrošina, ka klasificētai informācijai, ko sniedz vai ar ko apmainās saskaņā ar šo nolīgumu, saglabā to pašu drošības klasifikācijas atzīmi, kuru devusi sniedzēja Puse, un ka klasifikāciju nepazemina vai neatceļ bez sniedzējas Puses iepriekšējas rakstiskas piekrišanas. Saņēmēja Puse aizsargā klasificētu informāciju saskaņā ar saviem drošības noteikumiem, kuri attiecas uz informāciju vai materiāliem, kam ir līdzvērtīga drošības klasifikācija, kā norādīts 7. pantā;

                  c)

                  klasificētu informāciju izmanto tikai izcelsmes paredzētos nolūkos vai tādos nolūkos, kuriem informācija ir nodota vai kuru dēļ ir notikusi tās apmaiņa;

                  d)

                  neatklāj šādu klasificētu informāciju trešām personām vai tādām ES iestādēm vai vienībām, kas nav minētas 3. pantā, ja iepriekš nav saņemta rakstiska sniedzējas Puses piekrišana;

                  e)

                  neatļauj personām piekļūt klasificētai informācijai, izņemot gadījumus, ja attiecīgām personām tā ir jāzina un ja vajadzības gadījumā viņi ir izturējuši pienācīga līmeņa drošības pārbaudi un attiecīgā Puse tām ir piešķīrusi atļauju;

                  f)

                  nodrošina to iekārtu drošību, kurās uzglabā otras Puses sniegto klasificēto informāciju; un

                  g)

                  nodrošina, ka visas personas, kam ir piekļuve klasificētai informācijai, tiek informētas par pienākumiem aizsargāt informāciju atbilstīgi piemērojamajiem normatīvajiem aktiem.

            6. pants
      1.   Saskaņā ar izcelsmes piekrišanas principu klasificētu informāciju var izpaust vai atklāt.
      2.   Lai informāciju darītu zināmu tādiem informācijas saņēmējiem, kas nav Puses, saņēmēja Puse ar sniedzējas Puses piekrišanu un saskaņā ar izcelsmes piekrišanas principu, katru gadījumu izskatot atsevišķi, pieņem lēmumu par klasificētas informācijas izpaušanu vai atklāšanu.
      3.   Informāciju nevar atklāt plašai sabiedrībai, ja vien Puses nav savstarpēji vienojušās par procedūrām attiecībā uz konkrētām informācijas kategorijām, kas ir būtiskas to īpašām vajadzībām.
      4.   Neko šajā nolīgumā nevar uzskatīt par pamatu obligātai klasificētas informācijas nodošanai starp Pusēm.
      5.   No sniedzējas Puses saņemtu klasificētu informāciju var sniegt līgumslēdzējam vai iespējamam līgumslēdzējam tikai tad, ja informācijas sniedzēja Puse ir devusi iepriekšēju rakstisku piekrišanu. Pirms šādas informācijas nodošanas saņēmēja Puse nodrošina, ka šāds līgumslēdzējs vai iespējamais līgumslēdzējs un līgumslēdzēja iekārtas spēj informāciju aizsargāt un ka tam ir piešķirta atbilstīga drošības pielaide.
      7. pants
      Lai noteiktu līdzvērtīgu aizsardzības līmeni klasificētai informācijai, ko Puses nodod viena otrai vai ar ko tās apmainās, drošības klasifikāciju atbilsmes ir šādas:

                  ES

                  Serbijas Republika

                     RESTREINT UE

                     ИНТΕРНО РС jeb INTERNO RS

                     CONFIDENTIEL UE

                     ПОΒΕРЉИВО РС jeb POVERLJIVO RS

                     SECRET UE

                     СТРОГО ПОΒΕРЉИВО РС jeb STROGO POVERLJIVO RS

                     TRES SECRET UE/EU TOP SECRET

                     ДРЖАВНА ТАЈНА РС jeb DRŽAVNA TAJNA RS

            8. pants
      1.   Puses nodrošina, ka visām personām, kam amata pienākumu pildīšanai ir vajadzīga piekļuve tādai informācijai, kas sniegta vai ar ko veikta apmaiņa saskaņā ar šo nolīgumu un kas klasificēta kā CONFIDENTIEL UE, ПОΒΕРЉИВО РС jeb POVJERLJIVO RS vai augstāk, vai kuru pienākumi vai funkcijas var dot piekļuvi šādai informācijai, ir atbilstīga drošības pielaide, pirms šīm personām piešķir piekļuvi šādai informācijai.
      2.   Drošības pielaides procedūras izstrādā tā, lai noteiktu, vai attiecīgajai personai, ņemot vērā personas lojalitāti, uzticamību un noturību, drīkst būt piekļuve klasificētai informācijai.
      9. pants
      Puses sniedz savstarpēju palīdzību attiecībā uz tādas klasificētas informācijas drošību, ko nodod vai ar ko apmainās saskaņā ar šo nolīgumu, un drošības jautājumos, kas izraisa kopīgu ieinteresētību. Šā nolīguma 12. pantā minētās iestādes rīko savstarpējas ar drošības jautājumiem saistītas konsultācijas un novērtējuma apmeklējumus, izvērtējot saskaņā ar minēto pantu attiecīgām iestādēm uzticēto drošības pasākumu efektivitāti.
      10. pants
      1.   Šajā nolīgumā:

                  a)

                  attiecībā uz ES – visu korespondenci sūta ar Padomes Kancelejas vadītāja starpniecību, un viņš to pārsūta dalībvalstīm un 3. pantā minētajām vienībām, ievērojot 2. punktu;

                  b)

                  attiecībā uz Serbijas Republiku – visu korespondenci sūta ar Valsts drošības un klasificētas informācijas aizsardzības padomes biroja starpniecību.

            2.   Tomēr vienas Puses sūtīto korespondenci, kas ir pieejama tikai konkrētiem kompetentiem tās ierēdņiem, struktūrām vai dienestiem, operatīvu iemeslu dēļ var adresēt vai tā var būt pieejama tikai konkrētiem kompetentiem otras Puses ierēdņiem, struktūrām vai dienestiem, kas īpaši izraudzīti par saņēmējiem, ņemot vērā viņu kompetenci un ievērojot informācijas nepieciešamības principu. Attiecībā uz ES – tādu korespondenci pēc vajadzības sūta ar Padomes Kancelejas vadītāja, Eiropas Komisijas Kancelejas vadītāja vai EĀDD Kancelejas vadītāja starpniecību. Attiecībā uz Serbijas Republiku – šādu korespondenci sūta ar Serbijas Republikas pārstāvniecības ES kancelejas vadītāja starpniecību.
      11. pants
      Šā nolīguma īstenošanu pārrauga Serbijas Republikas ārlietu ministrs, Padomes ģenerālsekretārs un Eiropas Komisijas loceklis, kas atbild par drošības jautājumiem.
      12. pants
      1.   Nolīguma īstenošanai trīs turpmāk norādītās iestādes kopīgi izstrādā drošības pasākumus, katra rīkojoties savu organizatorisko vadītāju vadībā un to vārdā, lai noteiktu standartus savstarpējai klasificētas informācijas aizsardzībai, ievērojot šo nolīgumu:

                  —

                  attiecībā uz klasificētu informāciju, ko saskaņā ar šo nolīgumu sniedz Serbijas Republikai, – Valsts drošības un klasificētas informācijas aizsardzības padomes birojs,

                  —

                  attiecībā uz klasificētu informāciju, ko saskaņā ar šo nolīgumu sniedz ES, – Padomes Ģenerālsekretariāta Drošības birojs,

                  —

                  attiecībā uz klasificētu informāciju, ko saskaņā ar šo nolīgumu sniedz vai ar kuru apmainās Eiropas Komisijā un tās telpās, – Eiropas Komisijas Drošības direktorāts.

            2.   Pirms Puses saskaņā ar šo nolīgumu viena otrai nodod klasificētu informāciju vai apmainās ar to, šā panta 1. punktā minētās kompetentās drošības iestādes vienojas, ka saņēmēja Puse spēj aizsargāt informāciju atbilstīgi drošības pasākumiem, kas jāievieš saskaņā ar minēto punktu.
      13. pants
      1.   Šā nolīguma 12. pantā minētās jebkuras Puses kompetentās iestādes nekavējoties informē otras Puses kompetento iestādi, ja ir aizdomas vai pierādījumi par to, ka ir notikusi minētās Puses sniegtas klasificētas informācijas neatļauta izpaušana vai pazaudēšana, un veic izmeklēšanu, kā arī paziņo izmeklēšanas rezultātus otrai Pusei.
      2.   Kompetentās iestādes, kas minētas 12. pantā, izstrādā procedūras, kuras jāievēro šādos gadījumos.
      14. pants
      Katra Puse sedz izdevumus, kas tai ir radušies, īstenojot šo nolīgumu.
      15. pants
      Nekas šajā nolīgumā nemaina starp Pusēm esošos nolīgumus vai pasākumus, ne arī nolīgumus starp Serbijas Republiku un ES dalībvalstīm. Šis nolīgums neliedz Pusēm slēgt citus nolīgumus par tādas klasificētas informācijas sniegšanu vai apmaiņu, uz ko attiecas šis nolīgums, ar noteikumu, ka tie nav pretrunā ar šā nolīguma saistībām.
      16. pants
      Visas domstarpības starp Pusēm, kas rodas, interpretējot vai piemērojot šo nolīgumu, risina to savstarpējās sarunās. Sarunu laikā abas Puses turpina pildīt visas savas saistības saskaņā ar šo nolīgumu.
      17. pants
      1.   Šis nolīgums stājas spēkā pirmā mēneša pirmajā dienā pēc tam, kad Puses viena otrai ir paziņojušas par to iekšējo procedūru pabeigšanu, kas vajadzīgas, lai šis nolīgums stātos spēkā.
      2.   Katra Puse dara zināmas otrai Pusei visas izmaiņas savos normatīvajos aktos, kas varētu ietekmēt klasificētas informācijas aizsardzību, kura minēta šajā nolīgumā.
      3.   Pēc jebkuras Puses lūguma šo nolīgumu var pārskatīt, lai apsvērtu iespējamos grozījumus.
      4.   Jebkuru grozījumu šajā nolīgumā veic vienīgi rakstiski, abām Pusēm savstarpēji vienojoties. Grozījums stājas spēkā pēc savstarpējiem paziņojumiem, kā paredzēts saskaņā ar 1. punktu.
      18. pants
      Šo nolīgumu viena Puse var izbeigt, rakstiski par to paziņojot otrai Pusei. Šāda izbeigšana stājas spēkā sešus mēnešus pēc tam, kad otra Puse ir saņēmusi paziņojumu, bet tā neietekmē saistības, ko Puse jau ir uzņēmusies saskaņā ar šā nolīguma noteikumiem. Konkrēti – visu klasificēto informāciju, kas ir nodota vai ar ko ir veikta apmaiņa saskaņā ar šo nolīgumu, joprojām aizsargā saskaņā ar še izklāstītajiem noteikumiem.
      To apliecinot, attiecīgi pilnvarotie ir parakstījuši šo nolīgumu.

         Belgradā, 2011. gada divdesmit sestajā maijā, divos eksemplāros angļu valodā.

               Eiropas Savienības vārdā

               Serbijas Republikas vārdā


title: 2013/536/ES: Eiropas Parlamenta Lēmums ( 2013. gada 17. aprīlis ) par Eiropas Savienības 2011. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, II iedaļa – Eiropadome un Padome#Eiropas Parlamenta Rezolūcija ( 2013. gada 17. aprīlis ), ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no lēmuma par Eiropas Savienības 2011. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, II iedaļa – Eiropadome un Padome

text:
               16.11.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 308/20

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS
   (2013. gada 17. aprīlis)
   par Eiropas Savienības 2011. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, II iedaļa – Eiropadome un Padome
   (2013/536/ES)
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Eiropas Savienības 2011. finanšu gada vispārējo budžetu (1),

               —

               ņemot vērā Eiropas Savienības konsolidētos gada pārskatus par 2011. finanšu gadu (COM(2012) 436 – C7-0226/2012) (2),

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas gada pārskatu par budžeta izpildi 2011. finanšu gadā, ar iestāžu atbildēm (3),

               —

               ņemot vērā deklarāciju par pārskatu ticamību, kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību (4), ko Revīzijas palāta iesniegusi par 2011. finanšu gadu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 287. pantu,

               —

               ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. panta 10. punktu, kā arī 317., 318. un 319. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), un jo īpaši tās 50., 86., 145., 146. un 147. pantu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (6) un jo īpaši tās 164., 165. un 166. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes ģenerālsekretāra/Augstā pārstāvja kopējās ārpolitikas un drošības politikas jomā Lēmumu Nr. 31/2008 par Padomes locekļu delegātu ceļa izdevumu atlīdzināšanu (7),

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (8),

               —

               ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A7-0061/2013),

               1.

               atliek lēmuma pieņemšanu par apstiprinājuma sniegšanu Padomes ģenerālsekretāram par Eiropadomes un Padomes 2011. finanšu gada budžeta izpildi;

               2.

               izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, nosūtīt Eiropadomei, Padomei, Komisijai, Eiropas Savienības Tiesai, Revīzijas palātai, Eiropas Ombudam un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam, kā arī nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Martin SCHULZ

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV L 68, 15.3.2011.

      (2)  OV C 348, 14.11.2012., 1. lpp.

      (3)  OV C 344, 12.11.2012., 1. lpp.

      (4)  OV C 348, 14.11.2012., 130. lpp.

      (5)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (6)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

      (7)  Lēmums izriet no 2002. gada 22. jūlijā pieņemtā Padomes Reglamenta (OV L 230, 28.8.2002., 7. lpp.).

      (8)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

      EIROPAS PARLAMENTA REZOLŪCIJA
      (2013. gada 17. aprīlis),
      ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no lēmuma par Eiropas Savienības 2011. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, II iedaļa – Eiropadome un Padome
      EIROPAS PARLAMENTS,

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Savienības 2011. finanšu gada vispārējo budžetu (1),

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Savienības konsolidētos gada pārskatus par 2011. finanšu gadu (COM(2012) 436 – C7-0226/2012) (2),

                  —

                  ņemot vērā Revīzijas palātas gada pārskatu par budžeta izpildi 2011. finanšu gadā, ar iestāžu atbildēm (3),

                  —

                  ņemot vērā deklarāciju par pārskatu ticamību, kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību (4), ko Revīzijas palāta iesniegusi par 2011. finanšu gadu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 287. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. panta 10. punktu, kā arī 317., 318. un 319. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), un jo īpaši tās 50., 86., 145., 146. un 147. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (6) un jo īpaši tās 164., 165. un 166. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Padomes ģenerālsekretāra/Augstā pārstāvja kopējās ārpolitikas un drošības politikas jomā Lēmumu Nr. 31/2008 par Padomes locekļu delegātu ceļa izdevumu atlīdzināšanu (7),

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (8),

                  —

                  ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,

                  —

                  ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A7-0061/2013),

                  A.

                  tā kā Eiropadome 2012. gada 18. un 19. oktobra sanāksmes secinājumos norādīja, ka jautājumi saistībā ar “demokrātisko leģitimitāti un pārskatatbildību (..) būtu jāpēta sīkāk”;

                  B.

                  tā kā Parlamenta Budžeta kontroles komiteja pirmo reizi analizē, kā Eiropadome ir veikusi sava administratīvā budžeta izpildi un pārvaldību;

                  C.

                  tā kā visām Savienības iestādēm vajadzētu būt pārredzamām un pilnībā jāatbild Savienības iedzīvotājiem par tām kā Savienības iestādēm uzticētajiem līdzekļiem,

                  1.

                  ar gandarījumu norāda, ka Revīzijas palāta, pamatojoties uz veikto revīziju, secinājusi, ka kopumā 2011. gada 31. decembrī slēgtajā finanšu gadā izdarītajos maksājumos saistībā ar iestāžu un pārējo struktūru administratīvajiem un citiem izdevumiem būtisku kļūdu nav;

                  2.

                  uzsver, ka Revīzijas palātas 2011. gada pārskatā ir iekļauti konstatējumi par Eiropadomes un Padomes publiskā iepirkuma procedūrām saistībā ar uzkopšanas pakalpojumiem un dienesta apģērba un apavu iegādi, kurās tika konstatētas dažas nepilnības atlases un piešķiršanas kritēriju piemērošanā;

                  3.

                  ņem vērā atbildes, kas tika sniegtas uz Revīzijas palātas konstatējumiem, un piekrīt Revīzijas palātas ieteikumiem par to, ka deleģētajiem kredītrīkotājiem, izmantojot pienācīgus pārbaudes mehānismus un labākus norādījumus, būtu jāuzlabo iepirkuma procedūru izstrāde, koordinēšana un izpilde; iesaka arī stingrāk piemērot publiskā iepirkuma noteikumus, kuri ir saistoši visām Savienības iestādēm;

                  4.

                  norāda, ka 2011. gadā Eiropadomei un Padomei bija pieejamas saistību apropriācijas EUR 506 842 003,08 apmērā (2010. gadā – EUR 642 000 000), kuras bija izlietotas 90 % apmērā, kas ir mazāk nekā 2010. gadā; pauž bažas par to, ka nepilnīga izlietojuma līmenis ir palielinājies un joprojām ir augsts; prasa uzlabot budžeta nepilnīga izlietojuma līmeni un uzraudzīt veiktās izmaiņas un ierosina izstrādāt galvenos darbības rādītājus vissvarīgākajās jomās, piemēram, attiecībā uz delegāciju ceļu izdevumu paketēm, loģistiku un mutisko tulkošanu;

                  5.

                  uzsver saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību Parlamentam piešķirto lomu attiecībā uz budžeta izpildes apstiprināšanu;

                  6.

                  uzskata, ka Eiropadomes budžets būtu jānodala no Padomes budžeta, lai veicinātu to finanšu pārvaldības pārredzamību un uzlabotu abu iestāžu pārskatatbildību;

                  7.

                  norāda, ka pretēji Padomes apgalvojumiem starp Parlamentu un Padomi nepastāv “džentlmeņu vienošanās” attiecībā uz Padomes budžeta izpildes apstiprināšanu;

                  8.

                  atkārtoti pauž cerību, ka Parlaments saņems pilnīgu gada darbības pārskatu, tostarp visaptverošu raksturojumu par visiem pieejamajiem cilvēkresursiem pēc kategorijas, pakāpes, dzimuma, valstspiederības un profesionālās apmācības; norāda, ka Parlamenta Juridiskais dienests, kā arī neatkarīgi juridiskie eksperti vienprātīgi uzskata, ka Parlamentam ir tiesības tikt informētam;

                  9.

                  pauž cerību, ka Parlaments saņems Padomes iekšējos budžeta lēmumus;

                  10.

                  īpaši ņem vērā iekšējās revīzijas ieteikumus 2011. gadam IT konsultāciju līgumu un ar drošību saistīto līgumu jomā, kurā joprojām ir nepilnības saistībā ar finanšu pārvaldību un publiskā iepirkuma procedūrām, un pauž bažas par šiem ieteikumiem;

                  11.

                  pauž bažas par finanšu revīzijas, kas veikta pirms 2010. gada, pēcpārbaudi, saistībā ar kuru daži ieteikumi, kuri attiecas uz 2007., 2008. un 2009. gada darba programmām, joprojām nav izpildīti; mudina Padomi veikt konkrētus pasākumus, lai uzlabotu minēto ieteikumu izpildi;

                  12.

                  ņem vērā, ka Padome veikusi pasākumus, lai uzlabotu projektu “Europa ēka”, un jo īpaši to, ka Padome ir izveidojusi pastāvīgu grupu, kas seko projekta īstenošanai, kā arī ziņošanas plānam un dokumentu platformas izveidei;

                  13.

                  aicina Padomi ne vēlāk kā 2013. gada 1. jūlijā sniegt rakstisku detalizētu skaidrojumu, kurā sīki izklāstīta to apropriāciju kopējā summa, kas izlietotas Résidence Palace ēkas iegādei, budžeta posteņi, no kuriem šīs apropriācijas ņemtas, līdz šim veiktās iemaksas, atlikušās veicamās iemaksas un tas, kādam nolūkam minētā ēka tiks izmantota;

                  14.

                  ņem vērā būtiskās izmaiņas 2011. gada budžetā saistībā ar Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) izveidi un Eiropadomes un Padomes darbības nodrošināšanai paredzēto izdevumu samazināšanu;

                  15.

                  pauž sašutumu par to, ka EĀDD izveide netika paredzēta 2011. gada budžeta projektā; ņem vērā, ka bija nepieciešams apropriāciju palielinājums, lai sagatavotos Horvātijas uzņemšanai un paplašinātu Eiropadomes priekšsēdētāja biroju;

                  16.

                  aicina Padomi iesniegt sīku informāciju par pakalpojuma līmeņa līgumiem, kas noslēgti ar EĀDD, un konkrētajiem pasākumiem, kas veikti administratīvās modernizācijas veicināšanai; uzskata, ka Padomes cilvēkresursu pārvaldība nav bijusi pietiekami efektīva;

                  17.

                  pauž nožēlu par to, ka Padome joprojām atsakās atbildēt uz Parlamenta jautājumiem, un uzskata – lai efektīvi uzraudzītu Savienības budžeta izpildi, Padomei ir jābūt gatavai piedalīties atklātā un oficiālā dialogā ar Parlamenta Budžeta kontroles komiteju; uzsver, ka abām iestādēm ir labi jāsadarbojas;

                  18.

                  atgādina, ka Parlaments joprojām nav saņēmis Padomes atbildi attiecībā uz darbībām un dokumentu pieprasījumu, kas ir norādīts 2012. gada 10. maija rezolūcijā (9); aicina Padomes ģenerālsekretāru sniegt Parlamenta komitejai, kura atbildīga par budžeta izpildes apstiprināšanas procedūru, izsmeļošas rakstiskas atbildes uz šiem jautājumiem;

                  19.

                  atgādina, ka Padomes izdevumi ir jāpārbauda tādā pašā veidā, kā tiek pārbaudīti pārējo iestāžu izdevumi; uzskata, ka šādas pārbaudes galvenie elementi ir paredzēti 2012. gada 23. oktobra rezolūcijā (10);

                  20.

                  pauž nožēlu par grūtībām 2007., 2008., 2009. un 2010. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanas gaitā, kas radušās tādēļ, ka Padome nav sadarbojusies; atgādina, ka Parlaments nesniedza Padomes ģenerālsekretāram apstiprinājumu par Padomes 2009. un 2010. finanšu gada budžeta izpildi to iemeslu dēļ, kuri minēti 2011. gada 10. maija (11), 2011. gada 25. oktobra (12), 2012. gada 10. maija (13) un 2012. gada 23. oktobra rezolūcijā (14);

                  21.

                  atgādina, ka sarunās par Finanšu regulas pārskatīšanu netika panākta nekāda vienošanās par to, kā varētu uzlabot budžeta izpildes apstiprināšanas procedūru; uzskata – ja Padome arī turpmāk atteiksies sadarboties ar Parlamentu, Parlamenta Budžeta kontroles komiteja būs spiesta savus jautājumus iesniegt Komisijai un prasīt informāciju par Padomes budžetu;

                  22.

                  atgādina, ka Komisija 2011. gada 25. novembra atbildē uz Budžeta kontroles komitejas priekšsēdētāja vēstuli norādīja, ka ir vēlams, lai Parlaments tāpat kā līdz šim arī turpmāk sniegtu, atliktu vai atteiktu pārējām iestādēm, tostarp Padomei, apstiprinājumu par budžeta izpildi;

                  23.

                  uzskata, ka ir vēlams, lai Parlaments īstenotu savas pilnvaras sniegt apstiprinājumu par budžeta izpildi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 316., 317. un 319. pantu atbilstīgi pašreizējai interpretācijai un praksei, proti, sniegt apstiprinājumu par katru budžeta pozīciju atsevišķi, lai saglabātu pārredzamību un demokrātisku atbildību attiecībā uz Savienības nodokļu maksātājiem;

                  24.

                  pauž nožēlu par to, ka Padomes darbība nav pietiekami pārredzama, un uzsver, ka visām Savienības iestādēm ir pienākums ievērot vienādus pārredzamības standartus; pauž pārliecību, ka Parlamentam un Padomei kā abām likumdevējām iestādēm būtu jāpiemēro vienādi pārredzamības standarti, un aicina Padomi nekavējoties uzlabot savus darbības rādītājus šajā jomā.

         (1)  OV L 68, 15.3.2011.

         (2)  OV C 348, 14.11.2012., 1. lpp.

         (3)  OV C 344, 12.11.2012., 1. lpp.

         (4)  OV C 348, 14.11.2012., 130. lpp.

         (5)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

         (6)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

         (7)  Lēmums izriet no 2002. gada 22. jūlijā pieņemtā Padomes Reglamenta (OV L 230, 28.8.2002., 7. lpp.).

         (8)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

         (9)  OV L 286, 17.10.2012., 23. lpp.

         (10)  OV L 350, 20.12.2012., 71. lpp.

         (11)  OV L 250, 27.9.2011., 25. lpp.

         (12)  OV L 313, 26.11.2011., 13. lpp.

         (13)  OV L 286, 17.10.2012., 23. lpp.

         (14)  OV L 350, 20.12.2012., 71. lpp.