title: 2009/300/EK: Komisijas Lēmums ( 2009. gada 12. marts), ar ko nosaka pārskatītus ekoloģiskos kritērijus Kopienas ekomarķējuma piešķiršanai televizoriem (izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 1830) (Dokuments attiecas uz EEZ)

text:
               28.3.2009

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 82/3

      KOMISIJAS LĒMUMS

   (2009. gada 12. marts),
   ar ko nosaka pārskatītus ekoloģiskos kritērijus Kopienas ekomarķējuma piešķiršanai televizoriem
   (izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 1830)
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   (2009/300/EK)
   EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 17. jūlija Regulu (EK) Nr. 1980/2000 par pārskatīto Kopienas ekoetiķetes piešķiršanas programmu (1) un jo īpaši tās 6. panta 1. punkta otro daļu,
   apspriedusies ar Eiropas Savienības Ekomarķējuma komiteju,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1980/2000 Kopienas ekomarķējumu var piešķirt ražojumam ar tādām īpašībām, kuras var nodrošināt būtisku uzlabojumu saistībā ar galvenajiem vides aspektiem.

               (2)

               Regulā (EK) Nr. 1980/2000 paredzēts noteikt konkrētus ekomarķējuma kritērijus katrai ražojumu grupai, pamatojoties uz Eiropas Savienības Ekomarķējuma komitejas izstrādātajiem kritērijiem.

               (3)

               Tajā paredzēts arī, ka ekomarķējuma kritēriji, kā arī ar tiem saistītās vērtēšanas un verifikācijas prasības ir laikus jāpārskata pirms katrai ražojumu grupai noteikto kritēriju spēkā esības termiņa beigām.

               (4)

               Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1980/2000 ir savlaicīgi pārskatīti ekoloģiskie kritēriji un ar tām saistītās vērtēšanas un verifikācijas prasības, kas noteiktas ar Komisijas 2002. gada 25. marta Lēmumu 2002/255/EK, ar ko nosaka ekoloģiskos kritērijus Kopienas ekomarķējuma piešķiršanai televizoriem (2).

               (5)

               Ņemot vērā pārskatīšanas rezultātus, zinātnes attīstības un tirgus norišu dēļ ir lietderīgi noteikt jaunus ekoloģiskos kritērijus.

               (6)

               Turklāt ir lietderīgi mainīt definīciju minētajā lēmumā noteiktajai ražojumu grupai, lai ietvertu jaunas tehnoloģijas.

               (7)

               Tāpēc skaidrības labad Lēmums 2002/255/EK ir jāaizstāj. Tā kā minētajā lēmumā noteiktais ekoloģisko kritēriju derīguma termiņš ir pagarināts līdz 2009. gada 31. oktobrim, minētais lēmums jāaizstāj no 2009. gada 1. novembra.

               (8)

               Ekoloģiskajiem kritērijiem un ar tiem saistītajām vērtēšanas un verifikācijas prasībām jābūt spēkā līdz 2013. gada 31. oktobrim.

               (9)

               Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1980/2000 17. pantam izveidotā komiteja,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ražojumu grupā “televizori” ietilpst:

      “no energotīkla darbināmas elektroniskas iekārtas, kuru galvenais uzdevums un funkcija ir uztvert, dekodēt un atveidot televīzijas pārraides signālus.”

   2. pants
   Lai televizoriem saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1980/2000 varētu piešķirt Kopienas ekomarķējumu, tiem jāietilpst ražojumu grupā “televizori” un jāatbilst šā lēmuma pielikumā noteiktajiem kritērijiem.
   3. pants
   Ekoloģiskie kritēriji ražojumu grupai “televizori” un ar tiem saistītās vērtēšanas un verifikācijas prasības ir spēkā līdz 2013. gada 31. oktobrim.
   4. pants
   Administratīviem mērķiem ražojumu grupai “televizori” piešķirtais kods ir “022”.
   5. pants
   Lēmumu 2002/255/EK atceļ.
   6. pants
   Šis lēmums stājas spēkā 2009. gada 1. novembrī.
   7. pants
   Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

      Briselē, 2009. gada 12. martā

            Komisijas vārdā —

            Komisijas loceklis

         Stavros DIMAS

      (1)  OV L 237, 21.9.2000., 1. lpp.

      (2)  OV L 87, 4.4.2002., 53. lpp.

      PIELIKUMS
      PAMATPRINCIPI
      Kritēriju noteikšanas mērķi
      Lai ražojumam piešķirtu ekomarķējumu, tam jāatbilst šajā pielikumā noteiktajiem kritērijiem, kuru mērķis ir veicināt:

                  —

                  ar enerģijas izmantošanu saistītā kaitējuma videi un riska (globālā sasilšana, paskābināšanās, neatjaunojamo enerģijas avotu izsīkšana) samazināšanu, samazinot enerģijas patēriņu,

                  —

                  ar dabas resursu izmantošanu saistītā kaitējuma videi samazināšanu,

                  —

                  ar bīstamu vielu izmantošanu saistītā kaitējuma videi samazināšanu, samazinot šādu vielu izmantošanu.

            Turklāt šie kritēriji veicina arī labākās prakses īstenošanu (optimāla vides resursu izmantošana) un palielina patērētāju izpratni par vidi.
      Izskatot pieteikumus un uzraugot atbilstību šajā pielikumā noteiktajiem kritērijiem, kompetentajām iestādēm ieteicams ņemt vērā, vai ir ieviesta kāda atzīta vides pārvaldības sistēma, piemēram, EMAS vai EN ISO 14001 (piezīme: šādas vadības sistēmas ieviest nav obligāti).
      Vērtēšanas un verifikācijas prasības
      Konkrētas vērtēšanas un verifikācijas prasības norādītas katram kritērijam atsevišķi.
      Ja iespējams, testēšana jāveic pienācīgi akreditētās laboratorijās vai laboratorijās, kas atbilst standartā EN ISO 17025 norādītajām prasībām un ir kompetentas veikt attiecīgos testus.
      Attiecīgos gadījumos kompetentās iestādes var pieprasīt papildus iesniegt apstiprinošus dokumentus un var veikt neatkarīgas pārbaudes.
      Izvērtējot pieteikumus un uzraugot atbilstību kritērijiem, kompetentajām iestādēm ieteicams ņemt vērā atzītu vides vadības sistēmu, piemēram, EMAS vai ISO 14001, īstenošanu (piezīme: šādas vadības sistēmas ieviest nav obligāti).
      KRITĒRIJI
      1.   Enerģijas taupīšana
      a)   Pasīvais dežūrrežīms

                  i.

                  Televizora enerģijas patēriņam pasīvajā dežūrrežīmā jābūt ≤ 0,30 W, izņemot, ja tiek izpildīts nosacījums ii daļā.

                  ii.

                  Televizoriem ar viegli saskatāmu pilnīgas izslēgšanas slēdzi, kuru pārslēdzot izslēgtā stāvoklī, televizora enerģijas patēriņš ir < 0,01 W, televizora enerģijas patēriņš pasīvajā dežūrrežīmā ir ≤ 0,50 W.

            b)   Maksimālais enerģijas patēriņš
      Ieslēgtā stāvoklī televizoru enerģijas patēriņš ir ≤ 200 W.
      c)   Energoefektivitāte
      Televizoriem ar ekomarķējumu, kas laisti tirgū līdz 2010. gada 31. decembrim, enerģijas patēriņš ieslēgtā stāvoklī ir vienāds ar vai mazāks par 0,64 · (20 W + A · 4,3224 W/dm2).
      Televizoriem ar ekomarķējumu, kas laisti tirgū no 2011. gada 1. janvāra līdz 2012. gada 31. decembrim, enerģijas patēriņš ieslēgtā stāvoklī ir vienāds ar vai mazāks par 0,51 · (20 W + A · 4,3224 W/dm2).
      Televizoriem ar ekomarķējumu, kas laisti tirgū sākot ar 2013. gada 1. janvāri, enerģijas patēriņš ieslēgtā stāvoklī ir vienāds ar vai mazāks par 0,41 · (20 W + A · 4,3224 W/dm2).
      A ir ekrāna redzamais laukums (1), izteikts dm2.

         Novērtēšana un verifikācija (a) līdz c) punkts). Televizora enerģijas patēriņu ieslēgtā stāvoklī pārbauda, televizoram atrodoties tādā stāvoklī, kādā to piegādā patērētājam saskaņā ar pārskatīto IEC62087 standartu, izmantojot dinamisko apraides videosignālu (“Audioiekārtu, videoiekārtu un saistīta aprīkojuma enerģijas patēriņa mērīšanas paņēmieni”). Ja, televizoru ieslēdzot pirmo reizi, ekrānā parādās obligāta izvēlne, noklusētais iestatījums ir tas, kuru ražotājs iesaka normālai izmantošanai mājas apstākļos. Pieteikuma iesniedzējs kompetentajai iestādei, kas piešķir ekomarķējumu, iesniedz testēšanas pārskatu, kurā redzams, ka televizors atbilst a) līdz c) punktā noteiktajām prasībām.
      Lai izpildītu a) ii) punktā noteiktās prasības, pieteikuma iesniedzējam jādeklarē, ka tā televizors atbilst prasībai un jāiesniedz pierādījums fotoattēla veidā par pilnīgas izslēgšanas slēdža esamību.
      Lai izpildītu c) punktā noteiktās prasības, pieteikuma iesniedzējam jāpierāda, ka visi tā televizori ar ekomarķējumu, kas laisti tirgū pēc kritērijos norādītajiem datumiem, atbildīs attiecīgajam energoefektivitātes kritērijam. Ja to nevar pierādīt, kompetentā iestāde izdod ekomarķējuma licenci tikai periodam, kuram var uzskatāmi pierādīt atbilstību.
      2.   Dzīvsudraba saturs luminiscences lampās
      Dzīvsudraba (Hg) kopējais daudzums katra ekrāna visās lampās nedrīkst pārsniegt 75 mg ekrāniem ar ekrāna redzamo diagonāli mazāku par vai vienādu ar 40 collas. (101 cm)
      Dzīvsudraba (Hg) kopējais daudzums katra ekrāna visās lampās nedrīkst pārsniegt 99 mg ekrāniem ar ekrāna redzamo diagonāli, kas ir lielāka par 40 collām. (101 cm)

         Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējam jāiesniedz parakstīta deklarācija par to, ka tā televizors atbilst šīm prasībām. Tai jāpievieno piegādātāju dokumentācija par izmantoto lampu skaitu un dzīvsudraba kopējo daudzumu tajās.
      3.   Ekspluatācijas laika paildzināšana
      Ražotājam jāsniedz komercgarantija, ka televizors darbosies vismaz divus gadus. Šādai garantijai jābūt spēkā no datuma, kad ražojums piegādāts patērētājam.
      Tiek garantēts, ka saderīgas elektroniskas rezerves detaļas ir pieejamas septiņus gadus pēc tam, kad pārtraukta attiecīgā izstrādājuma ražošana.

         Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējam jāiesniedz deklarācija par ražojuma atbilstību šīm prasībām.
      4.   Demontējama konstrukcija
      Ražotājam jāpierāda, ka profesionāli apmācīts personāls, izmantojot parasti pieejamos darbarīkus, televizoru var viegli demontēt, lai:

                  —

                  remontētu un nomainītu nolietojušās daļas,

                  —

                  modernizētu vecas vai novecojušas daļas, un

                  —

                  atdalītu daļas un materiālus, lai izmantotu tos pārstrādei.

            Lai atvieglotu demontāžu:

                  —

                  stiprinājumiem, piemēram, skrūvēm un spiedsavienojumiem, televizorā jābūt tādām, lai to varētu demontēt. Jo īpaši tas attiecas uz tām televizora daļām, kas satur bīstamas vielas,

                  —

                  plastmasas detaļām jābūt izgatavotām no viena polimēra vai no pārstrādes viedokļa saderīgiem polimēriem, un, ja to masa pārsniedz 25 g, uz tām jābūt atbilstošam ISO 11469 marķējumam,

                  —

                  nedrīkst izmantot neatdalāmus metāla ieliktņus,

                  —

                  dati par bīstamajām vielām un to daudzumu televizorā jāapkopo saskaņā ar Padomes Direktīvu 2006/121/EK (2) un Ķīmisko vielu klasifikācijas un marķējuma globāli harmonizēto sistēmu (GHS).

         Novērtēšana un verifikācija. Līdz ar pieteikumu jāiesniedz testēšanas pārskats ar sīku informāciju par televizora demontāžu. Tajā jāiekļauj televizora telpiska diagramma, kurā norādīti tā galvenie komponenti, kā arī visas tajās ietilpstošas bīstamās vielas. Šāds pārskats var būt rakstisks vai audiovizuāls. Informācija par bīstamām vielām kompetentajai iestādei, kas piešķir ekomarķējumu, jāiesniedz materiālu saraksta veidā, norādot materiāla tipu, daudzumu un atrašanās vietu.
      5.   Smagie metāli un liesmas slāpētāji

                  a)

                  Televizoros saskaņā ar uzskaitījumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2002/95/EK (3) 4. panta 1. punktā nedrīkst izmantot kadmiju, svinu, dzīvsudrabu, sešvērtīgā hroma savienojumus un liesmas slāpētājus – polibrombifenilu (PBB) un polibromdifenilēteri (PBDE), izņemot gadījumus, ja šo vielu lietojums minētās direktīvas pielikumā ir uzskaitīts kā tāds, kas atbrīvots no minētās direktīvas 4. panta 1. punkta noteikumiem vai ja to maksimālās koncentrācijas vērtība ir vienāda vai mazāka nekā minētajā pielikumā noteiktā robežvērtība. PBB un PBDE maksimālās koncentrācijas vērtība atbilstoši minētajam pielikumam ir < 0,1 %.

                  b)

                  Plastmasas daļas nedrīkst saturēt liesmu slāpējošas vielas vai preparātus, kuri satur vielas, ko lietošanas laikā raksturo vai var raksturot kāds no šādiem riska apzīmējumiem vai šādu apzīmējumu kombinācijām:

                              —

                              R40 (iespējams ļaundabīgu audzēju izraisītājs),

                              —

                              R45 (kancerogēna viela),

                              —

                              R46 (var radīt mantojamus ģenētiskus defektus),

                              —

                              R50 (ļoti toksisks ūdens organismiem),

                              —

                              R51 (toksisks ūdens organismiem),

                              —

                              R52 (kaitīgs ūdens organismiem),

                              —

                              R53 (var izraisīt ilgstošu negatīvu ietekmi uz ūdens vidi),

                              —

                              R60 (var kaitēt reproduktīvajām spējām),

                              —

                              R61 (var kaitēt augļa attīstībai),

                              —

                              R62 (iespējams kaitējuma risks reproduktīvajām spējām),

                              —

                              R63 (iespējams kaitējuma risks augļa attīstībai),

                        kā noteikts Direktīvā 2006/121/EK. Šī prasība neattiecas uz reaģētspējīgiem liesmas slāpētājiem, t. i., tādiem, kuriem lietošanas laikā mainās īpašības (t. i., galīgajā produktā to koncentrācija faktiski nepārsniedz > 0,1 %) tā, ka norādītie R apzīmējumi vairs nav spēkā.

         Novērtēšana un verifikācija. Televizora ražotājam kompetentajai iestādei, kas piešķir ekomarķējumu, jāiesniedz parakstīts sertifikāts, kurā deklarēta atbilstība šīm prasībām. Kompetentajai iestādei, kas piešķir ekomarķējumu, jāiesniedz arī atbilstības deklarācija, kuru parakstījuši plastmasas un liesmas slāpētāju piegādātāji, tai pievienojot attiecīgas materiālu un vielu drošības datu lapas. Nepārprotami jānorāda visi izmantotie liesmas slāpētāji.
      6.   Lietošanas norādījumi
      Televizoru pārdod ar attiecīgu informāciju lietotājam, kurā doti norādījumi par tā pareizu izmantošanu attiecībā uz vidi. Šādai informācijai jāatrodas vienā viegli atrodamā vietā lietošanas norādījumos, kā arī ražotāja tīmekļa vietnē. Minētajā informācijā jo īpaši jāiekļauj šādas ziņas:

                  a)

                  televizora enerģijas patēriņš dažādos režīmos: ieslēgtā stāvoklī, izslēgtā stāvoklī un pasīvajā dežūrrežīmā, iekļaujot informāciju par iespējamo enerģijas ietaupījumu šajos režīmos;

                  b)

                  televizora vidējais enerģijas patēriņš gada laikā, izsakot to kWh, ko aprēķina, izmantojot strāvas patēriņu ieslēgtā stāvoklī un pieņemot, ka televizors ir ieslēgts 4 stundas dienā 365 dienas gadā;

                  c)

                  informācija, ka energoefektivitāte samazina elektroenerģijas patēriņu un tādējādi ļauj ietaupīt naudu, jo samazinās rēķini par elektroenerģiju;

                  d)

                  šādas norādes par to, kā samazināt enerģijas patēriņu laikā, kad televizors netiek izmantots:

                              —

                              energoapgādes atslēgšana vai televizora atvienošana no energotīkla samazina jebkura televizora energopatēriņu līdz nullei, un ir ieteicama, kad televizors ilgstoši netiek izmantots, piemēram atvaļinājuma laikā,

                              —

                              pilnīgas izslēgšanas slēdža (ja šāds slēdzis ir) pārslēgšana izslēgtā stāvoklī samazina enerģijas patēriņu praktiski līdz nullei,

                              —

                              televizora pārslēgšana dežūrrežīmā samazina enerģijas patēriņu, tomēr nedaudz enerģijas joprojām tiek patērēts,

                              —

                              enerģijas patēriņu samazina ekrāna spilgtuma samazināšana.

                  e)

                  pilnīgas izslēgšanas slēdža atrašanās vieta (ja šāds slēdzis ir);

                  f)

                  informācija par televizora remontu, t. i., par to, kurš ir pilnvarots remontēt televizorus, tostarp attiecīga kontaktinformācija;

                  g)

                  ekspluatācijas beigu norādījumi pareizai televizoru utilizācijai, izmantojot sabiedrisko infrastruktūru vai mazumtirgotāju atpakaļpieņemšanas shēmas, kurām jāatbilst Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2002/96/EK (4);

                  h)

                  informācija par to, ka ražojumam ir piešķirts zieda marķējums (ES ekomarķējums), kā arī īss paskaidrojums par tā nozīmi, un norādījums, ka plašāka informācija par ekomarķējumu pieejama tīmekļa vietnē http://www.ecolabel.eu

         Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējam jādeklarē produkta atbilstība šīm prasībām un jāiesniedz lietošanas norādījumu eksemplārs kompetentajai iestādei, kas izskata pieteikumu.
      7.   Informācija uz ekomarķējuma
      Ekomarķējuma 2. ailē iekļauj šādu tekstu:

                  —

                  augsta energoefektivitāte,

                  —

                  mazākas CO2 emisijas,

                  —

                  konstrukcija, kas atvieglo remontu un pārstrādi.

         Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējam jādeklarē ražojuma atbilstība šai prasībai un jāiesniedz kompetentajai iestādei, kas piešķir ekomarķējumu, tāds ekomarķējuma eksemplārs, kāds norādīts uz iepakojuma un/vai paša ražojuma, un/vai pavaddokumentos.

         (1)  Ekrāna laukums. Tas ir ekrāna laukums, izteikts dm2. Standarta ekrānam (ekrāna malu attiecība 4:3) tas ir (ekrāna izmērs × ekrāna izmērs × 0,480) un platekrānam (ekrāna malu attiecība 16:9) – (ekrāna izmērs × ekrāna izmērs × 0,427).

         (2)  OV L 396, 30.12.2006., 851. lpp. Labojums: OV L 136, 29.5.2007., 281. lpp.

         (3)  OV L 37, 13.2.2003., 19. lpp.

         (4)  OV L 37, 13.2.2003., 24. lpp.


title: Padomes Lēmums 2013/34/KĀDP ( 2013. gada 17. janvāris ) par Eiropas Savienības militāro misiju, lai palīdzētu Mali bruņoto spēku apmācībā (EUTM Mali)

text:
               18.1.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 14/19

         PADOMES LĒMUMS 2013/34/KĀDP
   (2013. gada 17. janvāris)
   par Eiropas Savienības militāro misiju, lai palīdzētu Mali bruņoto spēku apmācībā (EUTM Mali)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 42. panta 4. punktu un 43. panta 2. punktu,
   ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2012. gada 23. jūlijā atzina, ka kraso pārmaiņu dēļ Mali ir jāpārskata darbības, kas Savienībai būtu veicamas, lai atbalstītu demokrātiskas valdības atjaunošanu un tiesiskumu visā Mali teritorijā. Tā lūdza Savienības Augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos (AP) un Komisiju nākt klajā ar konkrētiem priekšlikumiem Savienības rīcībai virknē jomu, lai reaģētu uz mainīgo situāciju.

               (2)

               2012. gada 18. septembra vēstulē Mali Republikas prezidents lūdza Savienības atbalstu ar mērķi atjaunot Mali teritoriālo integritāti.

               (3)

               Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padome 2012. gada 12. oktobrī pieņemtajā Rezolūcijā 2071 (2012) par situāciju Mali pauda nopietnas bažas par sekām, ko nestabilitāte Mali ziemeļos rada reģionā un aiz tā robežām, uzsvēra, ka ir ātri jāreaģē, lai saglabātu stabilitāti visa Sāhelas reģionā, un tāpēc aicināja starptautiskos partnerus, tostarp Savienību, nodrošināt palīdzību, speciālās zināšanas, apmācības un atbalstu spēju veidošanai Mali armijai un drošības spēkiem.

               (4)

               Padome 2012. gada 15. oktobra secinājumos lūdza steidzami turpināt un paplašināt plānošanas darbu attiecībā uz iespējamu kopējās drošības un aizsardzības politikas (KDAP) militāru misiju, it īpaši izstrādājot krīzes pārvarēšanas koncepciju attiecībā uz Mali aizsardzības spēku reorganizāciju un apmācību, ņemot vērā šādas misijas efektivitātei nepieciešamos apstākļus, tostarp Mali varas iestāžu pilnīgu atbalstu un izejas stratēģijas izstrādi.

               (5)

               Padome 2012. gada 19. novembra secinājumos atzinīgi vērtēja to, ka AP ir nākusi klajā ar krīzes pārvarēšanas koncepciju, un aicināja attiecīgās grupas to steidzami izskatīt, lai Padome to 2012. gada decembrī varētu apstiprināt.

               (6)

               Padome 2012. gada 10. decembrī apstiprināja krīzes pārvarēšanas koncepciju iespējamai KDAP militārai apmācības misijai Mali. Padome uzsvēra, ka misija Mali būtu nozīmīgs elements Savienības visaptverošajā pieejā, kā izklāstīts stratēģijā attiecībā uz drošību un attīstību Sāhelā.

               (7)

               Ar 2012. gada 24. decembra vēstuli Mali Republikas prezidents adresēja uzaicinājuma vēstuli AP, atbalstot ES apmācības misijas izvietošanu Mali.

               (8)

               Padomes un AP uzdevumā Politikas un drošības komitejai (PDK) būtu jāveic Savienības militārās misijas politiskā kontrole, jānodrošina tai stratēģiskā vadība un jāpieņem attiecīgi lēmumi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību (LES) 38. panta trešo daļu.

               (9)

               Ir jāpanāk vienošanās un jānoslēdz starptautiski nolīgumi par ES vienību un to personāla statusu un par trešo valstu dalību Savienības misijās.

               (10)

               Darbības izdevumi, kas izriet no šā lēmuma, kurš skar militārus vai aizsardzības aspektus, būtu jāsedz dalībvalstīm saskaņā ar LES 41. panta 2. punktu un saskaņā ar Padomes Lēmumu 2011/871/KĀDP (2011. gada 19. decembris), ar ko izveido mehānismu tādu Eiropas Savienības operāciju kopējo izmaksu finansēšanas pārvaldībai, kuras skar militārus vai aizsardzības aspektus (Athena) (1).

               (11)

               Saskaņā ar 5. pantu Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots LES un Līgumam par Eiropas Savienības darbību (LESD), Dānija nepiedalās ar aizsardzību saistītu Savienības lēmumu un rīcību izstrādē un ieviešanā. Dānija nepiedalās šā lēmuma ieviešanā, tāpēc tā nepiedalās šīs misijas finansēšanā,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Misija
   1.   Savienība veic militāru apmācības misiju (“EUTM Mali”), lai Mali dienvidos nodrošinātu militāras un apmācību konsultācijas Mali bruņotajiem spēkiem, kas darbojas likumīgu civilo iestāžu uzraudzībā, ar mērķi palīdzēt atjaunot to militārās spējas, lai tie spētu veikt militāras operācijas nolūkā atjaunot Mali teritoriālo integritāti un samazināt teroristu grupu radīto apdraudējumu. EUTM Mali netiek iesaistīta kaujas operācijās.
   2.   EUTM Mali mērķis ir reaģēt uz Mali bruņoto spēku operatīvajām vajadzībām, nodrošinot:

               a)

               atbalstu apmācībai armijas un gaisa spēku interesēs;

               b)

               apmācību un konsultācijas attiecībā uz vadību un kontroli, loģistikas ķēdi un cilvēkresursiem, kā arī apmācību attiecībā uz starptautiskajām humanitārajām tiesībām, civilo iedzīvotāju un cilvēktiesību aizsardzību.

         3.   EUTM Mali mērķis ir stiprināt nosacījumus Mali bruņoto spēku likumīgu civilo iestāžu realizētai attiecīgai politiskai kontrolei.
   4.   EUTM Mali darbības īsteno ciešā koordinācijā ar citiem dalībniekiem, kas ir iesaistīti atbalsta sniegšanā Mali bruņotajiem spēkiem, jo īpaši ar Apvienoto Nāciju Organizāciju (ANO) un Rietumāfrikas valstu Ekonomikas kopienu (ECOWAS).
   2. pants
   ES misijas komandiera iecelšana
   1.   Brigādes ģenerāli François LECOINTRE ar šo ieceļ par ES misijas komandieri.
   2.   ES misijas komandieris pilda ES operācijas komandiera un ES spēku komandiera pienākumus.
   3. pants
   Misijas štāba izraudzīšanās
   1.   EUTM Mali misijas štābs atrodas Mali. Tas pilda gan operāciju štāba, gan spēku štāba funkcijas.
   2.   Misijas štābs aptver atbalsta vienību Briselē.
   4. pants

      EUTM Mali plānošana un uzsākšana
   Lēmumu par EUTM Mali sākšanu pieņem Padome pēc tam, kad ir apstiprināts misijas plāns un noteikumi par spēka lietošanu.
   5. pants
   Politiskā kontrole un stratēģiskā vadība
   1.   Padomes un AP uzdevumā PDK veic EUTM Mali politisko kontroli un stratēģisko vadību. Ar šo Padome pilnvaro PDK pieņemt atbilstīgus lēmumus saskaņā ar LES 38. pantu. Šis pilnvarojums ietver tiesības grozīt plānošanas dokumentus, tostarp misijas plānu un komandķēdi. Tas ietver arī pilnvaras pieņemt lēmumus par turpmāku ES misijas komandieru iecelšanu. Tiesības pieņemt lēmumus par EUTM Mali mērķiem un izbeigšanu saglabā Padome.
   2.   PDK regulāri sniedz ziņojumus Padomei.
   3.   PDK regulāri saņem ziņojumus no ES Militārās komitejas (ESMK) priekšsēdētāja par EUTM Mali norisi. Vajadzības gadījumā PDK var uzaicināt ES misijas komandieri piedalīties savās sanāksmēs.
   6. pants
   Militārā vadība
   1.   ESMK uzrauga, vai EUTM Mali, par kuras norisi atbild ES misijas komandieris, tiek veikta pienācīgi.
   2.   ESMK regulāri saņem ziņojumus no ES misijas komandiera. Vajadzības gadījumā tā var uzaicināt ES misijas komandieri piedalīties savās sanāksmēs.
   3.   ESMK priekšsēdētājs ir galvenā kontaktpersona sakariem ar ES misijas komandieri.
   7. pants
   Savienības reakcijas un koordinācijas saskaņotība
   1.   AP nodrošina šā lēmuma īstenošanu, kā arī nodrošina tā saskaņotību ar Savienības ārējo darbību kopumā, tostarp ar Savienības attīstības programmām.
   2.   Neskarot komandķēdi, ES misijas komandieris saņem vietējas politiskas norādes no Bamako izvietotās Savienības delegācijas vadītāja ciešā saskaņotībā ar ES koordinatoru Sāhelas jautājumos.
   3.   EUTM Mali sadarbojas ar Savienības KDAP misiju Nigērijā (EUCAP SAHEL Niger), lai apzinātu iespējamās sinerģijas.
   4.   EUTM Mali saskaņo savas darbības ar dalībvalstu divpusējām darbībām Mali, kā arī ar citiem starptautiskiem dalībniekiem reģionā, jo īpaši ar ANO, Āfrikas Savienību (ĀS), ECOWAS un divpusējiem dalībniekiem, tostarp Amerikas Savienotajām Valstīm un Kanādu, un ar galvenajiem reģionālajiem dalībniekiem.
   8. pants
   Trešo valstu dalība
   1.   Neskarot Savienības lēmumu pieņemšanas autonomiju un tās vienoto organizatorisko sistēmu, kā arī saskaņā ar attiecīgajām Eiropadomes pamatnostādnēm var aicināt trešās valstis piedalīties EUTM Mali.
   2.   Ar šo Padome pilnvaro PDK aicināt trešās valstis sniegt palīdzību un pēc ES misijas komandiera un ESMK ieteikuma pieņemt attiecīgus lēmumus par piedāvātās palīdzības pieņemšanu.
   3.   Sīki izstrādātus noteikumus par trešo valstu dalību paredz nolīgumos, ko noslēdz atbilstīgi LES 37. pantam un saskaņā ar LESD 218. pantā noteikto procedūru. Ja Savienība un trešā valsts ir noslēgušas nolīgumu, ar ko izveido sistēmu attiecīgās trešās valsts dalībai Savienības krīzes pārvarēšanas misijās, šāda nolīguma noteikumus piemēro saistībā ar EUTM Mali.
   4.   Trešām valstīm, kas sniedz būtisku militāru ieguldījumu EUTM Mali, ir tādas pašas tiesības un pienākumi attiecībā uz EUTM Mali ikdienas vadību kā dalībvalstīm, kuras piedalās EUTM Mali.
   5.   Ar šo Padome pilnvaro PDK pieņemt attiecīgus lēmumus par Palīdzības sniedzēju komitejas izveidi gadījumā, ja trešās valstis veic būtisku militāru ieguldījumu.
   9. pants
   ES vadītā personāla statuss
   ES vadīto vienību un to personāla statuss, tostarp privilēģijas, imunitātes un citas garantijas, kas nepieciešamas misijas īstenošanai un netraucētai darbībai, paredz nolīgumā, ko noslēdz atbilstīgi LES 37. pantam un saskaņā ar LESD 218. pantā noteikto procedūru.
   10. pants
   Finanšu noteikumi
   1.   EUTM Mali kopējās izmaksas pārvalda saskaņā ar Lēmumu 2011/871/KĀDP.
   2.   EUTM Mali kopējo izmaksu finanšu atsauces summa ir EUR 12,3 miljoni. Lēmuma 2011/871/KĀDP 25. panta 1. punktā minētā finanšu atsauces summas procentuālā daļa ir 50 %, un Lēmuma 2011/871/KĀDP 32. panta 3. punktā minētās uzņemšanās procentuālā daļa ir 70 %.
   11. pants
   Informācijas izpaušana
   1.   AP tiek pilnvarots attiecīgos gadījumos un saskaņā ar EUTM Mali vajadzībām nodot ar šo lēmumu saistītām trešām valstīm EUTM Mali vajadzībām sagatavotu ES klasificētu informāciju saskaņā ar Padomes Lēmumu 2011/292/ES (2011. gada 31. marts) par drošības noteikumiem ES klasificētas informācijas aizsardzībai (2):

               a)

               līdz līmenim, kāds paredzēts piemērojamajos informācijas drošības nolīgumos, kas noslēgti starp Savienību un attiecīgo trešo valsti; vai

               b)

               citos gadījumos ar slepenības pakāpi līdz “CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL”.

         2.   AP tiek arī pilnvarots saskaņā ar EUTM Mali operatīvajām vajadzībām ANO un ECOWAS nodot EUTM Mali vajadzībām sagatavotu ES klasificētu informāciju ar slepenības pakāpi līdz “RESTREINT UE/EU RESTRICTED” saskaņā ar Lēmumu 2011/292/ES. Šajā nolūkā sagatavo vienošanos starp AP un kompetentām ANO un ECOWAS iestādēm.
   3.   Ja rodas īpaša un steidzama operatīva vajadzība, AP ir arī pilnvarots nodot uzņēmējvalstij jebkādu EUTM Mali vajadzībām sagatavotu ES klasificētu informāciju ar slepenības pakāpi līdz “RESTREINT UE/EU RESTRICTED” saskaņā ar Lēmumu 2011/292/ES. Šajā nolūkā sagatavo vienošanos starp AP un kompetentām uzņēmējvalsts iestādēm.
   4.   AP tiek pilnvarots nodot ar šo lēmumu saistītām trešām valstīm ES neklasificētus dokumentus, kuri ir saistīti ar Padomes apspriedēm attiecībā uz EUTM Mali un uz kuriem attiecas dienesta noslēpuma pienākums atbilstīgi Padomes reglamenta (3) 6. panta 1. punktam.
   5.   Pilnvaras, kas minētas 1. līdz 4. punktā, kā arī pilnvaras noslēgt 2. un 3. punktā minētās vienošanās AP var deleģēt Eiropas Ārējās darbības dienesta darbiniekiem un/vai ES misijas komandierim.
   12. pants
   Stāšanās spēkā un darbības beigas
   1.   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
   2.   EUTM Mali pilnvaras beidzas 15 mēnešus pēc tam, kad Padome pieņēmusi lēmumu par EUTM Mali sākšanu.
   3.   Saskaņā ar apstiprinātiem EUTM Mali izbeigšanas plāniem un neskarot Lēmumā 2011/871/KĀDP noteiktās procedūras attiecībā uz EUTM Mali revīziju un pārskatu iesniegšanu, šis lēmums tiek atcelts dienā, kad tiek slēgts misijas štābs.

      Briselē, 2013. gada 17. janvārī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         C. ASHTON

      (1)  OV L 343, 23.12.2011., 35. lpp.

      (2)  OV L 141, 27.5.2011., 17. lpp.

      (3)  Padomes Lēmums 2009/937/ES (2009. gada 1. decembris), ar ko pieņem Padomes reglamentu (OV L 325, 11.12.2009., 35. lpp.).


title: Partnerība informācijas sniegšanā par Eiropu Eiropas Parlamenta 2008. gada 9. oktobra lēmums par kopīgās deklarācijas apstiprināšanu attiecībā uz partnerību informācijas sniegšanā par Eiropu (2007/2222(ACI))#PIELIKUMS PARTNERĪBA INFORMĀCIJAS SNIEGŠANAI PAR EIROPU

text:
               15.1.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               CE 9/65

         Ceturtdiena, 2008. gada 9. oktobrisPartnerība informācijas sniegšanā par Eiropu
   P6_TA(2008)0463
   Eiropas Parlamenta 2008. gada 9. oktobra lēmums par kopīgās deklarācijas apstiprināšanu attiecībā uz partnerību informācijas sniegšanā par Eiropu (2007/2222(ACI))
   2010/C 9 E/11

      Eiropas Parlaments,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 255. pantu,
   ņemot vērā Parlamenta 2002. gada 13. marta rezolūciju par Komisijas paziņojumu par jaunu sadarbības sistēmu pasākumiem, kuri ir saistīti ar Eiropas Savienības informācijas un saziņas stratēģiju (1),
   ņemot vērā tā 2003. gada 10. aprīļa rezolūciju par informācijas un saziņas stratēģiju Eiropas Savienībai (2),
   ņemot vērā tā 2005. gada 12. maija rezolūciju par Eiropas Savienības informācijas un saziņas stratēģijas īstenošanu (3),
   ņemot vērā tā 2006. gada 16. novembra rezolūciju par Balto grāmatu attiecībā uz Eiropas Savienības komunikācijas politiku (4),
   ņemot vērā Priekšsēdētāju konferences 2008. gada 25. septembra lēmumu,
   ņemot vērā priekšlikumu par kopīgo deklarāciju attiecībā uz partnerību informācijas sniegšanā par Eiropu,
   ņemot vērā Reglamenta 120. panta 1. punktu un 43. panta 1. punktu,
   ņemot vērā Konstitucionālo jautājumu komitejas ziņojumu (A6-0372/2008),

               A.

               tā kā saziņa ir svarīga gan pārstāvības, gan līdzdalības demokrātijas sastāvdaļa;

               B.

               tā kā viena no ES demokrātijas elementu priekšrocībām ir Eiropas līmeņa saziņas struktūras, kas vieno iestādes un pilsoņus;

               C.

               tā kā Eiropas Parlamenta vēlēšanās un ES referendumos gūtā pieredze liecina, ka izpratne un interese par ES jautājumiem veicina līdzdalību, bet informācijas trūkums to mazina; to vēlreiz apstiprināja saistībā ar Īrijas referendumu veiktie pētījumi;

               D.

               tā kā informācijas sniegšanai par Eiropas Savienību ir vajadzīga ES iestāžu un dalībvalstu politiska apņemšanās visos līmeņos,

               1.

               apstiprina šim lēmumam pievienoto kopīgo deklarāciju attiecībā uz partnerību informācijas sniegšanā par Eiropu un nolemj to pievienot Reglamentam; aicina šo deklarāciju publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;

               2.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un tā pielikumu nosūtīt Padomei un Komisijai.

      (1)  OV C 47 E, 27.2.2003., 400. lpp.

      (2)  OV C 64 E, 12.3.2004., 591. lpp.

      (3)  3 OV C 92 E, 20.4.2006., 403. lpp.

      (4)  OV C 314 E, 21.12.2006., 369. lpp.

      Ceturtdiena, 2008. gada 9. oktobrisPIELIKUMS
      PARTNERĪBA INFORMĀCIJAS SNIEGŠANAI PAR EIROPU

         Mērķi un principi

                  1.

                  Eiropas Parlaments, Padome un Komisija uzskata, ka ir ārkārtīgi svarīgi uzlabot informācijas sniegšanu par ES jautājumiem, lai palīdzētu Eiropas pilsoņiem izmantot to tiesības piedalīties Eiropas Savienības demokrātijas veidošanā, kur lēmumu pieņemšana notiek cik vien iespējams atklāti un cik vien iespējams tuvinot to pilsoņiem, ievērojot plurālisma, dalības, atklātības un pārredzamības principus.

                  2.

                  Trīs iestādes vēlas sekmēt vispārēju viedokļu saskaņotību par galvenajām Eiropas Savienības komunikācijas politikas prioritātēm, apzināt papildu ieguvumus, ko informācijas sniegšanā par konkrētiem jautājumiem dotu ES pieeja, veicināt informācijas un paraugprakses apmaiņu un rosināt iestāžu darbību sinerģiju, īstenojot ar šīm prioritātēm saistītu komunikāciju, kā arī vajadzības gadījumā atvieglot iestāžu un dalībvalstu sadarbību.

                  3.

                  Trīs iestādes atzīst, ka komunikācijai par Eiropas Savienību nepieciešama ES iestāžu un dalībvalstu politiska apņemšanās, un ka katras dalībvalsts pienākums ir veidot šo saziņu ar pilsoņiem par ES jautājumiem.

                  4.

                  Trīs iestādes ir pārliecinātas, ka informācijas un komunikācijas darbībām par Eiropas Savienības jautājumiem būtu jāsniedz ikvienam piekļuvi patiesai un daudzpusīgai informācijai par Eiropas Savienību un jādod pilsoņiem iespēju īstenot savas tiesības paust viedokli, kā arī aktīvi piedalīties sabiedriskās debatēs par Eiropas Savienības jautājumiem.

                  5.

                  Īstenojot informācijas un komunikācijas pasākumus, trīs iestādes veicina to, ka ievēro daudzvalodības un kultūru daudzveidības principu.

                  6.

                  Trīs iestādes ir apņēmušās īstenot minētos mērķus. Tās mudina citas ES iestādes un struktūras atbalstīt to centienus un, ja tās vēlas, dot ieguldījumu šās pieejas īstenošanā.

         Partnerības pieeja

                  7.

                  Trīs iestādes atzīst to, cik nozīmīgi ir risināt komunikāciju problēmu ar dalībvalstu un ES iestāžu partnerības palīdzību, lai atbilstīgā līmenī ar visplašāko auditoriju nodrošinātu efektīvu komunikāciju un objektīvu informāciju.
                  Tās vēlas izstrādāt sinerģijas ar valstu, reģionālām un vietējām iestādēm, kā arī ar pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem.
                  Tās šajā nolūkā vēlas sekmēt pragmatiskas partnerības pieeju un elastīgus koordinēšanas mehānismus.

                  8.

                  Tās šajā sakarā atgādina, ka galvenais Iestāžu informācijas jautājumu grupas (IJG) uzdevums ir kalpot kā augsta līmeņa struktūrai iestāžu politisko debašu veicināšanai par informācijas un komunikācijas darbībām, kas saistītas ar ES jautājumiem, lai veicinātu sinerģiju un papildināmību. Šajā nolūkā IJG, ko kopīgi vada Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas pārstāvji un kurā novērotāja statusā piedalās Eiropas Reģionu komitejas un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas pārstāvji, parasti tiekas divreiz gadā.

         Pamatnoteikumi kopīgam darbam

      Trīs iestādes ir iecerējušas sadarboties šādi:

                  9.

                  Ievērojot katras ES iestādes individuālos pienākumus un dalībvalstu komunikācijas stratēģiju un prioritātes, trīs iestādes IGJ struktūrā ik gadu nosaka noteiktu kopīgu komunikācijas prioritāšu skaitu.

                  10.

                  Šīs prioritātes balstīsies uz komunikācijas prioritātēm, ko, ievērojot to iekšējās procedūras un vajadzības gadījumā papildinot dalībvalstu stratēģiskos viedokļus un centienus, šajā jomā noteikušas ES iestādes un struktūras, ņemot vērā pilsoņu cerības.

                  11.

                  Trīs iestādes un dalībvalstis centīsies veicināt attiecīgu atbalstu, lai sniegtu atbilstīgus līdzekļus adekvātai noteikto prioritāšu komunikācijai.

                  12.

                  Dienestiem, kas ir atbildīgi par komunikāciju dalībvalstīs un ES iestādēs būtu jāuztur savstarpēji sakari, lai nodrošinātu veiksmīgu kopīgu komunikācijas prioritāšu īstenošanu, kā arī citas darbības, kas ir saistītas ar ES komunikāciju, ja nepieciešams, pamatojoties uz atbilstīgiem administratīviem pasākumiem.

                  13.

                  Iestādes un dalībvalstis ir aicinātas apmainīties ar informāciju par citiem ar ES saistītiem informācijas sniegšanas pasākumiem, jo īpaši par atsevišķās nozarēs paredzētajiem iestāžu un struktūru informācijas sniegšanas pasākumiem, ja tie saistīti ar informācijas kampaņām dalībvalstīs.

                  14.

                  Komisija ir aicināta katra gada sākumā ziņot citām ES iestādēm par galvenajiem sasniegumiem iepriekšējā gadā, īstenojot kopīgas komunikācijas prioritātes.

                  15.

                  Šī politiskā deklarācija ir parakstīta [datums].


title: Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1098/2008/EK ( 2008. gada 22. oktobris ) par Eiropas gadu cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību (2010. gads) (Dokuments attiecas uz EEZ)

text:
               7.11.2008

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 298/20

      EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS Nr. 1098/2008/EK
   (2008. gada 22. oktobris)
   par Eiropas gadu cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību (2010. gads)
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 137. panta 2. punktu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),
   ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),
   saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (3),
   tā kā:

               (1)

               Cīņa pret nabadzību un sociālo atstumtību ir Eiropas Savienības un tās dalībvalstu stingra apņemšanās.

               (2)

               Ar Amsterdamas līguma pieņemšanu 1997. gadā ieviesa jaunus noteikumus pret sociālo atstumtību dažādās darbības jomās, uz kurām attiecās EK līguma noteikumi par sociālo politiku, jo īpaši 136. un 137. pants, un tas paredzēja jaunu tiesisko regulējumu un tiesisko pamatu jaunām politikas saistībām šajā jomā.

               (3)

               Eiropadomes Lisabonas sanāksmē 2000. gada 23. un 24. martā atzina, ka nabadzības un sociālās atstumtības līmenis ir nepieņemams. Tādējādi uzskatīja, ka iekļaujošākas Eiropas Savienības veidošana ir būtisks elements ceļā uz turpmākajiem desmit gadiem noteikto Savienības stratēģisko mērķi – ekonomiskā izaugsme, vairāk jaunu un labāku darba vietu un lielāka sociālā kohēzija.

               (4)

               Eiropadomes Lisabonas sanāksmē aicināja dalībvalstis un Komisiju veikt pasākumus, lai “līdz 2010. gadam būtiski ietekmētu nabadzības izskaušanu”. Tādējādi Eiropadomes Lisabonas sanāksmē vienojās šajā jomā pieņemt atklāto koordinācijas metodi (AKM).

               (5)

               No paša sākuma sociālās aizsardzības un sociālās iekļaušanas AKM ir bijusi būtisks instruments, lai atbalstītu šo politisko apņemšanos un stiprinātu ES spējas atbalstīt dalībvalstis ceļā uz lielāku sociālo kohēziju Eiropā.

               (6)

               AKM palīdz izmantot citu valstu pieredzi, un tā ir vairojusi informētību par atstumtības un nabadzības daudzdimensiju aspektiem. Tādējādi AKM rada apstākļus, lai plašāk ietekmētu vietēja rakstura jautājumu loku un lai ES atbalsts sociālajām vērtībām kļūtu redzamāks tās pilsoņiem.

               (7)

               Neraugoties uz šiem sasniegumiem, ievērojama iedzīvotāju daļa cieš trūkumu vai tai ir ierobežota un nevienlīdzīga piekļuve pakalpojumiem, vai arī tā ir atstumta no sabiedrības. Kopīgajā ziņojumā par sociālo aizsardzību un sociālo iekļaušanu 2008. gadā uzsvērts, ka 78 miljoni cilvēku, no kuriem 19 miljoni ir bērni, Eiropas Savienībā dzīvo uz nabadzības sliekšņa. Sieviešu īpatsvars aptuveni par diviem procentu punktiem pārsniedz vīriešu īpatsvaru.

               (8)

               Turklāt visā Eiropas Savienībā nevienlīdzība labklājībā un dziļa nabadzība ir problēmas, kuras saasinās.

               (9)

               Lai nodrošinātu vajadzīgo sociālo un ekonomisko kohēziju, jāsniedz atbalsts mazāk labvēlīgiem reģioniem, apgabaliem ar pastāvīgiem strukturāliem trūkumiem, attālākajiem reģioniem, atsevišķām salām un dalībvalstīm, kas atrodas uz salām, un apgabaliem, kurus nesen skārusi rūpniecības likvidācija vai rūpniecības pārveide.

               (10)

               Sociālā atstumtība ietekmē pilsoņu labsajūtu, nomāc pašizpausmi un traucē iekļauties sabiedrībā. Tādēļ Eiropas gadā cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību (turpmāk – “Eiropas gads”) šim aspektam būtu jāpievērš pienācīga uzmanība.

               (11)

               Eiropas Parlaments 2007. gada 15. novembra Rezolūcijā par sociālās realitātes analīzi uzsvēra, ka sociālās kohēzijas stiprināšanai un nabadzības un sociālās atstumtības izskaušanai jākļūst par Eiropas Savienības politisko prioritāti.

               (12)

               Cīņa pret nabadzību un sociālo atstumtību izvēršama gan Eiropas Savienībā, gan ārpus tās saskaņā ar ANO Tūkstošgades attīstības mērķiem, kurus Eiropas Savienība un dalībvalstis apņēmušās īstenot.

               (13)

               Nabadzības un sociālās atstumtības problēma ir plaša, sarežģīta un daudzdimensionāla. Tā ir saistīta ar daudziem faktoriem, piemēram, ienākumiem un dzīves līmeni, vajadzību pēc izglītības un pienācīgas kvalitātes darba iespējām, efektīvām sociālās aizsardzības sistēmām, mājokļiem, piekļuvi kvalitatīviem veselības aprūpes un citiem pakalpojumiem, kā arī ar aktīvu pilsoniskumu. Tādēļ būtu jāiesaista ieinteresētās personas visās attiecīgajās politikas jomās.

               (14)

               Līdz ar to nabadzības novēršanai un cīņai pret nabadzību ir vajadzīga tāda daudzdimensiju politika valstu, reģionālā un vietējā līmenī, kura nodrošina līdzsvaru starp ekonomikas un sociālās politikas jomām un mērķtiecīgām stratēģijām attiecībā uz iedzīvotāju grupām vai personām, kuras atrodas īpaši neaizsargātā stāvoklī. Eiropas gads var palīdzēt šādas daudzdimensiju politikas sekmēšanai, kā arī atbilstīgu rādītāju turpmākai izstrādei.

               (15)

               Galvenā loma ekonomiskās izaugsmes sociālās dimensijas veicināšanā un pilsoņu aktīvā dalībā sabiedrības dzīvē un darba tirgū ir 2005.–2010. gada sociālajai programmai, kas papildina un atbalsta Lisabonas stratēģiju. Viena no sociālās programmas prioritātēm ir vienlīdzīgas iespējas visiem, kas ir līdzeklis, lai izveidotu sociālu un visu paaudžu solidaritāti un iekļaujošāku sabiedrību, kurā nebūtu nabadzības.

               (16)

               Vairākas dalībvalstis sociālās iekļaušanas valsts rīcības plānos uzsver to, ka ir liels nabadzības un/vai sociālās atstumtības risks, ar ko saskaras īpašas iedzīvotāju grupas, tostarp bērni, personas, kas priekšlaikus pametušas mācības, vientuļie vecāki, daudzbērnu ģimenes, ģimenes, kurās ir tikai viens apgādnieks, jaunieši, jo īpaši jaunas sievietes, vecāka gadagājuma cilvēki, migranti un mazākumtautības, personas ar invaliditāti un viņu aprūpētāji, bezpajumtnieki, bezdarbnieki, jo īpaši ilgstošie bezdarbnieki, ieslodzītie, sievietes un bērni, kuri ir vardarbības upuri, un no psihoaktīvajām vielām atkarīgas personas. Valstu politikai un atbalstošiem pasākumiem attiecībā uz visneaizsargātākajām iedzīvotāju grupām varētu būt svarīga nozīme, cīnoties pret nabadzību un sociālo atstumtību.

               (17)

               Pienācīgas kvalitātes nodarbinātība var būtiski samazināt personas nabadzības risku. Tomēr nodarbinātība pati par sevi ne vienmēr ir pietiekams nosacījums tam, lai cilvēki izkļūtu no nabadzības, un nabadzības slieksnis joprojām ir relatīvi augsts pat nodarbinātu personu vidū. Nodarbinātu personu nabadzība ir saistīta ar zemu darba samaksu, darba samaksas atšķirībām starp dzimumiem, nepietiekamām prasmēm, ierobežotām profesionālās izglītības iespējām, nepieciešamību apvienot darbu un ģimenes dzīvi, nedrošu nodarbinātību un nedrošiem darba apstākļiem, kā arī ar grūtiem mājsaimniecības apstākļiem. Tāpēc kvalitatīva nodarbinātība un sociāls un ekonomisks atbalsts ir būtiski, lai cilvēki izkļūtu no nabadzības.

               (18)

               Tādu pamatprasmju un pamatkvalifikāciju trūkums, kuras būtu pielāgotas mainīgajām darba tirgus vajadzībām, arī ir būtisks šķērslis iekļaušanai sabiedrībā. Sabiedrībā palielinās draudi, ka notiks noslāņošanās starp tiem, kam ir piekļuve mūžizglītībai, lai veicinātu nodarbinātību un piemērošanās spēju un veicinātu personisko izaugsmi un aktīvu pilsoniskumu, un tiem, kuri ir atstumti no sabiedrības un saskaras ar dažādu veidu diskrimināciju. Tiem, kuriem nav atbilstīgu prasmju, ir grūtāk iesaistīties darba tirgū un atrast atbilstīgu darbu un, iespējams, ilgi laikposmi būs jāpavada bez darba, savukārt, ja šīs personas būs nodarbinātas, tad, visticamāk, darbā ar zemu darba samaksu.

               (19)

               Informācijas un komunikāciju tehnoloģiju (IKT) pieejamība un to izmantošanas iespēja arvien vairāk kļūst par iekļaušanas priekšnoteikumu. Deklarācijā, kuru ministru līmenī pieņēma Rīgā 2006. gada 11. jūnijā, aicināts izveidot informācijas sabiedrību visiem.

               (20)

               Tas, cik lielā mērā plašas sabiedrības un politisku atbalstu gūst cīņa pret nabadzību un sociālo atstumtību, nosaka to, cik sekmīga būs Kopienas rīcība. Turklāt Eiropas gada mērķu sasniegšanai atbalsts arī ir efektīva ES tiesību aktu īstenošana attiecībā uz vienlīdzīgu iespēju nodrošināšanu visiem un nediskriminēšanu. Eiropas gadam tāpēc būtu jādarbojas kā katalizatoram, lai padziļinātu izpratni, radītu stimulus un apmainītos ar paraugpraksi starp dalībvalstīm, vietējām un reģionālajām iestādēm un starptautiskām organizācijām, kuras ir iesaistītas nabadzības apkarošanā. Tam būtu jāpalīdz koncentrēt politisko uzmanību un iesaistīt ikvienu ieinteresēto personu, lai veicinātu un stiprinātu sociālās aizsardzības un sociālās iekļaušanas AKM, kā arī lai sadarbībā ar iedzīvotājiem, kurus skar nabadzība, un viņu pārstāvjiem sekmētu turpmākas darbības un iniciatīvas šajā jomā Kopienas un dalībvalstu līmenī.

               (21)

               Eiropas gadam būtu jāveicina aktīva iekļaušanas politika kā līdzeklis nabadzības un sociālās atstumtības novēršanai un jāpalīdz sekmēt paraugprakse šajā jomā saistībā ar AKM.

               (22)

               Atšķirīgie panākumi valstu līmenī un valstu atšķirīgās sociālekonomiskās un kultūras vides un jutīgie jautājumi nosaka to, ka liels skaits Eiropas gada darbību jādecentralizē valstu līmenī, izmantojot netiešas centralizētas pārvaldības sistēmu saskaņā ar procedūrām, kas noteiktas 54. panta 2. punkta c) apakšpunktā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (4), un Komisijas Regulā (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 (2002. gada 23. decembris), ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5).

               (23)

               Tomēr Komisijai būtu jāuzrauga politikas prioritāšu noteikšana valstu līmenī, lai garantētu saskanību ar Eiropas gadam apstiprinātajiem stratēģiskajiem mērķiem un, visbeidzot, ar AKM noteiktajiem kopējiem mērķiem.

               (24)

               Lai nodrošinātu Eiropas gada iedarbīgumu, būtisks priekšnoteikums ir visu to partneru darbības efektīva koordinācija, kuri dod ieguldījumu Kopienas, valstu, reģionālā un vietējā līmenī. Vietējiem un reģionāliem partneriem ir īpaša nozīme, veicinot to cilvēku interešu aizstāvību, kuri dzīvo nabadzībā vai sociālā atstumtībā.

               (25)

               Dalībai Eiropas gadā vajadzētu būt pieejamai Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas (EBTA) valstīm, kas ir Eiropas Ekonomiskās zonas (EEZ) līguma puses, saskaņā ar minētā līguma noteikumiem, kandidātvalstīm, kas gūst labumu no pirmsiestāšanās stratēģijas, un Rietumbalkānu valstīm atbilstīgi attiecīgajos nolīgumos izklāstītajiem nosacījumiem, un Eiropas Kaimiņattiecību politikā (EKP) iesaistītajām valstīm saskaņā ar 2004. gada maijā pieņemtā stratēģijas dokumenta noteikumiem un valstu rīcības plāniem.

               (26)

               Eiropas gads var palīdzēt uzlabot koordināciju starp pašreizējām programmām un iniciatīvām nabadzības un sociālās atstumtības apkarošanai Kopienas līmenī, tostarp sociālās aizsardzības un sociālās iekļaušanas AKM.

               (27)

               Būtu jānodrošina saskanība un papildināmība ar citām Kopienas rīcībām, jo īpaši ar programmu “Progress”, struktūrfondiem un Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai (ELFLA), rīcību diskriminācijas apkarošanai un dzimumu līdztiesības un pamattiesību veicināšanai, kā arī ar rīcību izglītības un apmācības, kultūras un starpkultūru dialoga, jaunatnes, pilsonības, imigrācijas un patvēruma, kā arī pētniecības jomā.

               (28)

               Eiropas gadā būtu jāturpina paraugprakse, kas gūta iepriekšējos Eiropas gados, tostarp Eiropas gadā par iespēju vienlīdzību visiem (2007. gads) un Eiropas starpkultūru dialoga gadā (2008. gads).

               (29)

               Ar šo lēmumu visam programmas laikam paredz finansējumu, kas budžeta lēmējinstitūcijai ir galvenā atsauce, kā paredzēts 37. punktā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Iestāžu nolīgumā (2006. gada 17. maijs) par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (6).

               (30)

               Šā lēmuma īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (7).

               (31)

               Ņemot vērā to, ka šā lēmuma mērķus nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, jo ir vajadzīgas, cita starpā, daudzpusīgas partnerības, informācijas apmaiņa starpvalstu līmenī un paraugprakses izplatīšana visā Kopienā, un to, ka minētās rīcības apjoma dēļ šos mērķus var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā lēmumā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šo mērķu sasniegšanai,

         IR NOLĒMUŠI ŠĀDI.
   1. pants
   Eiropas gads
   Lai atbalstītu Kopienas rīcību attiecībā uz sociālās atstumtības izskaušanu, 2010. gadu pasludina par “Eiropas gadu cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību” (turpmāk – “Eiropas gads”).
   2. pants
   Mērķi un pamatprincipi
   1.   Eiropas gada mērķi un pamatprincipi ir šādi:

               a)

               tiesību atzīšana – atzīt to cilvēku pamattiesības uz cienīgu dzīvi un pilnvērtīgu dalību sabiedrības dzīvē, kuri dzīvo trūkumā un ir sociāli atstumti. Eiropas gads palīdzēs uzlabot sabiedrības informētību par situāciju, kādā ir cilvēki, kuri cieš trūkumu, jo īpaši par iedzīvotāju grupām un personām, kuras ir neaizsargātā stāvoklī, un palīdzēs veicināt, ka šīs personas efektīvi var izmantot sociālās, ekonomiskās un kultūras tiesības, kā arī pietiekamus resursus un kvalitatīvus pakalpojumus. Tāpat Eiropas gads palīdzēs cīnīties pret stereotipiem un stigmatizāciju;

               b)

               dalīta atbildība un dalība – palielināt sabiedrības atbildību par sociālās iekļaušanas politikas jomām un darbībām, uzsverot kā kolektīvo, tā individuālo atbildību cīņā pret nabadzību un sociālo atstumtību, kā arī veicinošu un atbalstošu brīvprātīgu pasākumu nozīmi. Eiropas gads veicinās valsts un privātā sektora dalībnieku dalību, tostarp izmantojot visaptverošu partnerību. Tas sekmēs izpratni un iesaistīšanos un radīs iespējas visiem iedzīvotājiem, jo īpaši cilvēkiem, kurus tieši vai netieši skar nabadzība, dot savu ieguldījumu;

               c)

               kohēzija – veicināt saliedētāku sabiedrību, padziļinot tās locekļu izpratni par priekšrocībām, ko visiem dod sabiedrība, kurā ir izskausta nabadzība, tiek atbalstīta taisnīga sadale un neviens nav atstumts. Eiropas gads veicinās tādas sabiedrības veidošanos, kura atbalsta un pilnveido dzīves kvalitāti, tostarp prasmju un nodarbinātības kvalitāti, sociālo labklājību, tostarp bērnu labklājību, un vienlīdzīgas iespējas visiem. Turklāt tas nodrošinās noturīgu attīstību un solidaritāti paaudžu vidū un starp tām un politikas saskanību ar ES darbību visā pasaulē;

               d)

               saistības un konkrēta rīcība – vairākkārt atkārtot ES un dalībvalstu stingro politisko apņemšanos panākt mērķtiecīgu iedarbību uz nabadzības un sociālās atstumtības izskaušanu un veicināt šīs saistības izpildi un darbības visos pārvaldības līmeņos. Balstoties uz sociālās aizsardzības un sociālās iekļaušanas AKM sasniegumiem un iespējām, Eiropas gads stiprinās politisko apņemšanos, mobilizējot visas ieinteresētās personas un politikā pievēršot galveno uzmanību tam, lai novērstu nabadzību un sociālo atstumtību un cīnītos pret tām, kā arī dotu turpmāku impulsu dalībvalstu un Eiropas Savienības rīcībai šajā jomā.

         2.   Īstenojot šos mērķus, Kopiena un dalībvalstis ņem vērā pielikuma IV daļā uzskaitītās prioritātes.
   3. pants
   Darbību saturs
   1.   Lai sasniegtu 2. pantā noteiktos mērķus, var jo īpaši paredzēt šādas darbības Kopienas un dalībvalstu līmenī:

               a)

               sanāksmes un sabiedriskus pasākumus;

               b)

               informācijas, reklāmas un izglītošanas kampaņas;

               c)

               tādus apsekojumus un pētījumus Kopienas vai valstu mērogā, kuru pamatā ir dati, kas attiecīgā gadījumā savākti pa dzimumiem.

         2.   Informācija par 1. punktā minētajām darbībām ir sīkāk izklāstīta pielikumā.
   3.   Visas darbības, kas attiecas uz plašu sabiedrību, ir viegli pieejamas visiem, tostarp cilvēkiem, kurus skar nabadzība, un personām ar invaliditāti.
   4. pants
   Dzimumu līdztiesība
   Eiropas gadā ņem vērā dažādos riska veidus un nabadzības un sociālās atstumtības aspektus, ar kuriem saskaras sievietes un vīrieši. Eiropas gada īstenošanā Kopiena un dalībvalstis ņem vērā dzimumu līdztiesības integrēto pieeju.
   5. pants
   Sadarbība un īstenošana Kopienas līmenī
   1.   Šā lēmuma īstenošanai vajadzīgos pasākumus pieņem saskaņā ar 7. panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru.
   2.   Komisija nodrošina to, ka Kopienas darbības, uz kurām attiecas šis lēmums, īsteno atbilstīgi pielikumam.
   3.   Lai sasniegtu 2. pantā izklāstītos mērķus, Komisija jo īpaši veic vajadzīgos pasākumus 10. pantā minēto Kopienas darbību un iniciatīvu saskanības un papildināmības nodrošināšanai.
   4.   Komisija regulāri, īpaši Eiropas līmenī, organizē viedokļu apmaiņu ar ieinteresētajām personām, tostarp tām, kuras strādā ar nabadzībā dzīvojošiem iedzīvotājiem, par Eiropas gada plānošanu, īstenošanu, tajā sasniegtajiem rezultātiem un novērtēšanu. Tā nodrošina, ka visa attiecīgā informācija ir publiski pieejama.
   5.   Eiropas gada sagatavošanā un īstenošanā Komisija cieši sadarbojas ar Sociālās aizsardzības komiteju un attiecīgā gadījumā informē vai iesaista citas atbilstīgas komitejas.
   6.   Komisija attiecīgā gadījumā sadarbojas ar citām ES iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām.
   6. pants
   Sadarbība un īstenošana valstu līmenī
   1.   Katra dalībvalsts norīko par īstenošanu atbildīgo valsts struktūru, lai organizētu dalību Eiropas gadā un lai valsts līmenī nodrošinātu koordinēšanu. Minētā valsts struktūra ir atbildīga par Eiropas gada valsts programmas un prioritāšu noteikšanu un par atsevišķu darbību izvēlēšanos, kuras jāierosina Kopienas finansējuma saņemšanai. Eiropas gada valsts stratēģiju un prioritātes izklāsta saskaņā ar 2. pantā minētajiem mērķiem.
   2.   Kārtība, kādā valsts līmeņa darbībām piešķir Kopienas finansējumu, ir izklāstīta pielikuma II daļā.
   3.   Veicot savus pienākumus, jo īpaši izstrādājot valsts programmu un vajadzības gadījumā īstenojot Eiropas gadu, par īstenošanu atbildīgā valsts struktūra apspriežas un cieši sadarbojas ar plašu ieinteresēto personu loku, tostarp ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām un apvienībām, kas aizstāv vai pārstāv tādu personu intereses, kuras skar nabadzība vai sociālā atstumtība, ar sociālajiem partneriem un reģionālajām un vietējām iestādēm.
   7. pants
   Komiteja
   1.   Komisijai palīdz komiteja (turpmāk – “Komiteja”).
   2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 3. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.
   3.   Katru dalībvalsts pārstāvi Komitejā ieceļ, ja iespējams, no valsts struktūras, kas ir atbildīga par īstenošanu, locekļu vidus, kā minēts 6. panta 1. punktā.
   8. pants
   Finanšu noteikumi
   1.   Darbības Kopienas līmenī, kā izklāstīts pielikuma I daļā, var subsidēt līdz 80 % apjomā, vai tās var paredzēt iepirkuma līgumā, ko finansē no Eiropas Savienības vispārējā budžeta.
   2.   Darbības valstu, reģionālā vai vietējā līmenī var līdzfinansēt no Eiropas Savienības vispārējā budžeta, nepārsniedzot 50 % no darbību kopējām atbilstīgajām izmaksām saskaņā ar pielikuma II daļā izklāstīto kārtību.
   9. pants
   Pieteikšanās un atlases kārtība
   1.   Komisija atbilstīgi 7. panta 2. punktā minētajai konsultēšanās procedūrai pieņem lēmumus par darbību finansēšanu saskaņā ar 8. panta 1. punktu.
   2.   Attiecībā uz darbībām saskaņā ar 8. panta 2. punktu finansiālās palīdzības pieprasījumus Komisijai iesniedz par īstenošanu atbildīgā valsts struktūra saskaņā ar pielikuma II daļā izklāstīto kārtību.
   10. pants
   Saskanība un papildināmība
   1.   Komisija kopā ar iesaistītajām valstīm nodrošina, ka šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskanīgi ar citām Kopienas, valstu, reģionālā un vietējā līmeņa darbībām un iniciatīvām.
   2.   Tās tāpat nodrošina, ka Eiropas gads pilnībā papildina Kopienas, valstu un reģionālā līmeņa pašreizējās iniciatīvas un resursus, ja tie var palīdzēt sasniegt Eiropas gada mērķus.
   11. pants
   Iesaistītās valstis
   Eiropas gadā var piedalīties:

               a)

               dalībvalstis;

               b)

               kandidātvalstis, kas gūst labumu no pirmspievienošanās stratēģijas, saskaņā ar vispārējiem principiem un vispārējiem noteikumiem un nosacījumiem šo valstu dalībai Kopienas programmās, kuri paredzēti, attiecīgi, pamatnolīgumā un Asociācijas padomes lēmumos;

               c)

               Rietumbalkānu valstis saskaņā ar kārtību, kas jānosaka ar šīm valstīm, pamatojoties uz pamatnolīgumiem par vispārējiem principiem šo valstu dalībai Kopienas programmās;

               d)

               EBTA valstis, kas ir EEZ līguma puses, saskaņā ar minētā līguma noteikumiem;

               e)

               EKP partnervalstis saskaņā ar tiem vispārējiem principiem un vispārējiem noteikumiem par šo valstu dalību Kopienas programmās, kuri noteikti 2004. gada maija stratēģijas dokumentā un valstu rīcības plānos. Uz jebkādu Kopienas finansiālu atbalstu darbībām EKP partnervalstīs šajā sakarā attiecas EKP instruments saskaņā ar prioritātēm un procedūrām, kuras noteiktas vispārējai sadarbībai ar minētajām valstīm.

         12. pants
   Budžets
   1.   Šajā lēmumā minēto darbību īstenošanai paredzētais finansējums laikposmam no 2009. gada 1. janvāra līdz 2010. gada 31. decembrim ir EUR 17 000 000, no kuriem EUR 6 500 000 ir paredzēti laikposmam, kas beidzas 2009. gada 31. decembrī.
   2.   Gada apropriācijas piešķir budžeta lēmējinstitūcija atbilstīgi 2007.–2013. gada finanšu shēmai.
   13. pants
   Starptautiska sadarbība
   Lai īstenotu Eiropas gadu, Komisija var arī sadarboties ar attiecīgajām starptautiskajām organizācijām, jo īpaši ar Eiropas Padomi, Starptautisko Darba organizāciju un Apvienoto Nāciju Organizāciju.
   14. pants
   Kopienas finanšu interešu aizsardzība
   Kad tiek īstenotas saistībā ar šo lēmumu finansētas darbības, Komisija nodrošina, lai tiktu aizsargātas Kopienas finanšu intereses, piemērojot preventīvus pasākumus pret krāpšanu, korupciju un citām nelikumīgām darbībām, veicot efektīvas pārbaudes un atgūstot nepamatoti izmaksātas summas, kā arī, ja ir atklāti pārkāpumi, piemērojot efektīvas, proporcionālas un preventīvas sankcijas saskaņā ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (1995. gada 18. decembris) par Kopienas finanšu interešu aizsardzību (8) un Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (9), un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 (1999. gada 25. maijs) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) (10).
   15. pants
   Pārraudzība un izvērtēšana
   1.   Komisija līdz 2011. gada 31. decembrim iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai ziņojumu par šajā lēmumā paredzēto darbību īstenošanu, rezultātiem un vispārēju novērtējumu.
   2.   Ziņojumā sniedz arī informāciju par to, kā dzimumu līdztiesības aspekts ir integrēts Eiropas gada darbībās un kādas pozitīvas pārmaiņas ieviestas Eiropas gadā to iedzīvotāju grupu vai indivīdu labā, kuras ir neaizsargātā stāvoklī.
   16. pants
   Stāšanās spēkā
   Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Strasbūrā, 2008. gada 22. oktobrī

            Eiropas Parlamenta vārdā —

            priekšsēdētājs

         H.-G. PÖTTERING

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         J.-P. JOUYET

      (1)  OV C 224, 30.8.2008., 106. lpp.

      (2)  2008. gada 18. jūnija Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

      (3)  Eiropas Parlamenta 2008. gada 17. jūnija Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts) un Padomes 2008. gada 2. oktobra Lēmums.

      (4)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (5)  OV L 357, 31.12.2002., 1. lpp.

      (6)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

      (7)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

      (8)  OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp.

      (9)  OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.

      (10)  OV L 136, 31.5.1999., 1. lpp.

      PIELIKUMS
      Sīki izklāstīta informācija par šā lēmuma 3. pantā minētajām darbībām
      I.   DARBĪBAS KOPIENAS LĪMENĪ
      1.   Sanāksmes un pasākumi
      Sanāksmju un pasākumu organizēšana Kopienas līmenī ir paredzēta, lai padziļinātu izpratni par jautājumiem saistībā ar Eiropas gadu, nabadzību un sociālo atstumtību, kā arī lai nodrošinātu forumu ideju apmaiņai. Tajos pulcēsies attiecīgās ieinteresētās personas, un tos plānos kopā ar cilvēkiem, kurus skar nabadzība, un pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kas pārstāv šos cilvēkus. Šajās sanāksmēs un pasākumos tiks veicināta tādu darbību un metožu sociālajā jomā izstrāde, ar ko dotu iespējas visiem un palīdzētu novērst politikas nepilnības, kā arī vairotu attiecīgo iesaistīto dalībnieku un iestāžu izpratni saistībā ar tādiem nabadzības un sociālās atstumtības daudzdimensiju aspektiem (jo īpaši sieviešu un bērnu vidū) kā nodarbinātības, mājokļa, sociālās aizsardzības, ģimenes atbalsta, veselības aprūpes un sociālo pakalpojumu pieejamība.
      2.   Informācijas un reklāmas kampaņas, kas ietver šādus pasākumus:

                  —

                  dažādu solidaritātes iniciatīvu sagatavošana, lai mazinātu nabadzību un palielinātu sociālo iekļaušanu, dodot visiem pilsoņiem iespēju, tieši vai izmantojot organizācijas, kas viņus pārstāv, līdzdarboties vismaz nedaudz un jebkādā veidā. Ar Kopienas un valsts līmeņa plašsaziņas līdzekļu kampaņām var palielināt finansējuma piesaistīšanu Eiropas gada norisēm,

                  —

                  dažādos formātos pieejamu Eiropas gada logo un plakātu izstrāde, lai tos izmantotu ar Eiropas gadu saistītajās darbībās,

                  —

                  Kopienas līmeņa informācijas kampaņa ar pasākumiem valstu un vietējā līmenī, kuru pamatā ir tradicionālās un jaunākās saziņas iespējas un modernās tehnoloģijas,

                  —

                  Kopienā pieejamu saziņas un plašsaziņas līdzekļu izstrāde, lai veicinātu sabiedrības interesi,

                  —

                  attiecīgi pasākumi un iniciatīvas, lai sniegtu informāciju, publiskotu rezultātus un uzlabotu Kopienas programmu, darbību un iniciatīvu redzamību, veicinot Eiropas gada mērķu sasniegšanu,

                  —

                  atbilstīgas izglītības iestāžu, nevalstisko organizāciju un labdarības organizāciju iniciatīvas Kopienas un valstu līmenī, lai izplatītu informāciju par Eiropas gadu un par pasākumiem cīņā pret nabadzību un sociālo atstumtību,

                  —

                  Eiropas konkursu organizēšana, akcentējot sasniegumus un pieredzi saistībā ar Eiropas gada tematiku,

                  —

                  cieša saikne ar organizācijām un nozarēm (piemēram, sportu, mākslu), kuras parasti nav saistītas ar nabadzības un sociālās atstumtības jautājumiem, tostarp izmantojot “dalīšanos personīgajā pieredzē” un “labas gribas vēstniekus”,

                  —

                  informācijas vietnes izveide interneta vietnē Europa.

            3.   Citas darbības

                  —

                  Kopienas līmeņa apsekojumi un pētījumi, kuru pamatā ir dati, kas savākti attiecīgā gadījumā pa dzimumiem, lai novērtētu Eiropas gada priekšdarbus, efektivitāti un tā tūlītējo un ilgtermiņa ietekmi un lai sniegtu attiecīgus pārskatus. Lai veicinātu novatorisku politisku risinājumu noteikšanu, vienā šādā apsekojumā novērtēs arī sabiedrisko domu par politiku, kas vērsta uz nabadzības un sociālās atstumtības novēršanu, vajadzības gadījumā arī par sociālās aizsardzības sistēmām un par Eiropas Savienības potenciālo lomu cīņā pret nabadzību un atstumtību. Šādu apsekojumu veiks 2009. gadā, lai Eiropas gada atklāšanas konferencē varētu sniegt rezultātus,

                  —

                  pētījumu par saikni starp galēju nabadzību un pamattiesībām sekmēšana,

                  —

                  sadarbība ar privāto sektoru, raidorganizācijām un citu plašsaziņas līdzekļu pārstāvjiem kā partneriem, izplatot informāciju par Eiropas gadu, kā arī darbībās, kuru mērķis ir ilgtermiņa dialogs par sociālajiem jautājumiem,

                  —

                  tehniskā palīdzība, lai veicinātu zināšanu nodošanu,

                  —

                  novērtējuma ziņojums par Eiropas gada efektivitāti un ietekmi.

            Varētu radīt īpašas saiknes ar pasākumu organizētājiem Eiropas un starptautiskajā līmenī, jo īpaši veidojot nepieciešamās sinerģijas saistībā ar Eiropas gadu un darbībām, ko organizē 17. oktobrī sakarā ar ikgadējo Starptautisko nabadzības izskaušanas dienu, ko pasludinājusi ANO.
      Komisija var izmantot tehnisko un/vai administratīvo palīdzību, lai Komisija un iesaistītās valstis abpusēji iegūtu, piemēram, finansējot kādā konkrētā jautājumā neatkarīgu ekspertu piesaisti.
      4.   Finansējums
      Ievērojot šā lēmuma 8. un 12. pantu, finansējums var būt šādā veidā:

                  —

                  preču un pakalpojumu iegāde, izmantojot uzaicinājumus piedalīties konkursā, īpaši saziņas jomā,

                  —

                  konsultāciju pakalpojumu iepirkums, izmantojot uzaicinājumus piedalīties konkursā,

                  —

                  īpašu Eiropas līmeņa pasākumu izdevumu segšanai paredzētu subsīdiju piešķiršana, lai pievērstu uzmanību Eiropas gadam un padziļinātu izpratni par to. Šis finansējums nepārsniegs 80 % no kopējiem izdevumiem, kas radušies saņēmējam.

            II.   VALSTS LĪMEŅA DARBĪBU LĪDZFINANSĒŠANA
      Veicot šīs darbības, jāņem vērā tas, ka jāatrod iespējas nodrošināt finansējuma pieejamību organizācijām, kuras “darbojas uz vietas”, un projektiem, kuros ir iesaistītas vissliktākajā stāvoklī esošās iedzīvotāju grupas.
      1.   Valstu, reģionālā vai vietējā līmeņa darbībām var saņemt finansējumu no Kopienas budžeta līdz maksimāli 50 % no iesaistītās valsts kopējām atbilstīgajām izmaksām. ES finansējums būtu jālīdzsvaro ar valsts līdzfinansējumu vismaz 50 % no publiskā vai privātā sektora avotiem. Izvēloties darbības, par īstenošanu atbildīgās valsts struktūras pašas lems par to, vai pieprasīt līdzfinansējumu vai arī to nepieprasīt un kādā apjomā to pieprasīt no organizācijām, kuras ir atbildīgas par konkrētu darbību veikšanu.
      2.   Pēc šā lēmuma pieņemšanas Komisija sagatavos stratēģisko pamatdokumentu, ar kuru līdztekus šā lēmuma 2. pantā izklāstītajiem mērķiem noteiks galvenās prioritātes Eiropas gada īstenošanai, tostarp minimālos standartus attiecībā uz dalību valstu struktūrās un darbībās.
      3.   Katra par īstenošanu atbildīgā valsts struktūra, ņemot vērā stratēģisko pamatdokumentu, pēc apspriešanās ar pilsonisko sabiedrību sagatavos Eiropas gada īstenošanas valsts programmu, to cieši koordinējot un saskaņojot ar sociālās aizsardzības un sociālās iekļaušanas valstu stratēģijām.
      4.   Katra par īstenošanu atbildīgā valsts struktūra iesniegs atsevišķu pieteikumu Kopienas finansējumam. Minētajā dotācijas pieteikumā būs raksturota valsts programma un Eiropas gadam paredzētās prioritātes un finansējumam ierosinātās darbības. Dotācijas pieteikumam būs pievienots sīki izstrādāts budžets, kurā norādītas ierosināto darbību kopējās izmaksas un līdzfinansējuma apjoms un avoti. Atbilstīgās izmaksas var būt personāla un administratīvās izmaksas, kas radušās par īstenošanu atbildīgajai valsts struktūrai.
      5.   Vispārēju dotāciju piešķiršana iesaistītajām valstīm būs atkarīga no tā, cik lielā mērā šā lēmuma 2. pantā un stratēģiskajā pamatdokumentā izklāstītie mērķi ir atbilstīgi ievēroti Eiropas gada valsts īstenošanas programmā.
      6.   Komisija izvērtēs pieteikumus Kopienas finansējumam, kurus iesniedz par īstenošanu atbildīgās valsts iestādes, tostarp pieteikumu atbilstību šā lēmuma 2. pantā minētajiem mērķiem. Vajadzības gadījumā Komisija pieprasa pieteikumus grozīt.
      7.   Darbības, kas minētas 1. punktā, var būt šādas:

                  a)

                  sanāksmes un pasākumi saistībā ar Eiropas gada mērķiem, tostarp valsts līmeņa pasākumi, lai sāktu un veicinātu Eiropas gadu, radītu katalizatora efektu un paredzētu atvērtu telpu pārrunām par attiecīgo darbību, kas vērsta uz nabadzības un sociālās atstumtības izskaušanu;

                  b)

                  savstarpēji mācību semināri valstu, reģionālā un vietējā līmenī;

                  c)

                  citi ar Kopienas līmeņa iniciatīvu sagatavošanu saistīti pasākumi (piemēram, ikgadējā apaļā galda diskusija par nabadzību un sociālo atstumtību un Eiropas līmeņa sanāksme, kurā piedalās nabadzības skartas personas);

                  d)

                  informācijas, izglītošanas un reklāmas kampaņas un citas darbības skolās un pasākumi, tostarp apbalvošanas un konkursi, kam ir spēcīga, pastiprinoša ietekme, lai valstu, reģionālā un vietējā līmenī izplatītu Eiropas gadā atbalstītos principus un pamatvērtības;

                  e)

                  I daļas 3. punktā neminēti apsekojumi un pētījumi, lai dziļāk pētītu Eiropas gada galvenos jautājumus;

                  f)

                  mācību iespējas ierēdņiem, sociālajiem partneriem, plašsaziņas līdzekļu pārstāvjiem, nevalstisko organizāciju pārstāvjiem un citām ieinteresētajām personām, lai uzlabotu zināšanas par nabadzību un sociālo atstumtību, par Eiropas un valstu sociālās iekļaušanas politikas virzieniem un par dažādiem pieejamiem politikas instrumentiem, lai palielinātu šo subjektu spējas risināt ar nabadzību saistītus jautājumus un veicinātu aktīvu lomu cīņā pret nabadzību un sociālo atstumtību;

                  g)

                  sadarbība ar plašsaziņas līdzekļiem;

                  h)

                  rīcības izmēģinājumplānu izstrāde reģionālā un vietējā līmenī sociālās iekļaušanas jomā.

            III.   NEFINANSIĀLS ATBALSTS
      Kopiena sniegs arī nefinansiālu atbalstu, tostarp rakstisku atļauju izmantot īpašo Eiropas gadam izveidoto logotipu un citus materiālus saistībā ar Eiropas gadu, publiskā vai privātā sektora organizāciju veiktajām iniciatīvām, ja šīs organizācijas, pamatojoties uz konkrētiem kritērijiem, kuri izklāstīti stratēģiskajā pamatdokumentā, var apliecināt Komisijai, ka attiecīgās iniciatīvas tiek vai tiks īstenotas Eiropas gadā un ka tās, iespējams, būtiski veicinās viena vai vairāku Eiropas gadam izvirzīto mērķu sasniegšanu.
      Iniciatīvas, kas attiecībā uz Eiropas gadu vai atsaucoties uz to ir sagatavotas trešās valstīs, arī var no Kopienas saņemt nefinansiālu atbalstu un izmantot logotipu un citus materiālus, kas saistīti ar Eiropas gadu.
      IV.   DARBĪBAS PRIORITĀTES EIROPAS GADAM
      Ņemot vērā nabadzības un sociālās atstumtības daudzdimensiju aspektus un lai citos politikas virzienos integrētu nabadzības un sociālās atstumtības novēršanu un cīņu pret tām, jānosaka Eiropas gada darbību mērķis – radīt skaidru pievienoto vērtību un paredzēt, ka tā efektīvi papildina sociālās aizsardzības un sociālās iekļaušanas AKM. Tādēļ šajās darbībās uzmanība jāpievērš dažām prioritārajām jomām.
      Saskaņā ar veikto analīzi un prioritātēm, kuras noteiktas Kopīgajā ziņojumā par sociālo aizsardzību un sociālo iekļaušanu, uzmanība Eiropas gadā jāpievērš šādiem tematiem:

                  —

                  daudzdimensiju integrētu stratēģiju, lai novērstu un izskaustu nabadzību, jo īpaši dziļu nabadzību, un pieeju, kuras jāintegrē visās attiecīgajās politikas jomās, veicināšana,

                  —

                  cīņa pret bērnu nabadzību, tostarp tās pārmantojamību no paaudzes paaudzē, kā arī pret nabadzību ģimenēs, īpašu uzmanību pievēršot daudzbērnu ģimenēm, viena vecāka ģimenēm un ģimenēm, kuru aprūpē ir apgādājama persona, kā arī pret to bērnu nabadzību, kuri atrodas sociālās aprūpes iestādēs,

                  —

                  ietverošu darba tirgu veicināšana, risinot darba ņēmēju nabadzības problēmu un jautājumu par atbilstīgu darba samaksu – lai darbs atmaksātos,

                  —

                  izglītības un apmācības nepilnību, tostarp digitālā analfabētisma, izskaušana un vienlīdzīgas piekļuves IKT veicināšana ikvienam, īpašu uzmanību veltot personu ar invaliditāti specifiskajām vajadzībām,

                  —

                  pievēršanās tām nabadzības dimensijām, kas saistītas ar dzimumu un vecumu,

                  —

                  vienlīdzīgas piekļuves atbilstīgiem resursiem un pakalpojumiem, tostarp pienācīgam mājoklim, veselības un sociālajai aizsardzībai, nodrošināšana,

                  —

                  kultūras un brīvā laika pavadīšanas iespēju pieejamības veicināšana,

                  —

                  imigrantu un mazākumtautību diskriminācijas novēršana un sociālās iekļaušanas veicināšana,

                  —

                  integrētu aktīvas iekļaušanas pieeju veicināšana,

                  —

                  pievēršanās personu ar invaliditāti un viņu ģimeņu, bezpajumtnieku, kā arī citu iedzīvotāju grupu vai personu, kuras ir neaizsargātā stāvoklī, vajadzībām.

            Saskaņā ar iepriekšminētajām prioritātēm plānojot Eiropas gada darbības, iesaistītās valstis tās piemēros valstu, reģionālajai un vietējai situācijai un problēmām, tostarp teritoriālās kohēzijas apstākļiem.
      Ņemot vērā šā lēmuma 2. pantā izklāstītos mērķus, jautājums par dalību būtu jāiekļauj visās prioritātēs.
      Saskaņā ar šā lēmuma 4. pantu Komisijai un dalībvalstīm, īstenojot Eiropas gada darbības, jāņem vērā dažādie veidi, kādos sievietes un vīrieši saskaras ar nabadzību un sociālo atstumtību. Turklāt tās arī nodrošinās, ka dzimumu līdztiesības aspekts tiek integrēts visās Eiropas gada prioritātēs, lai veicinātu dzimumu līdztiesību.


title: 2005/117/EK: Komisijas Lēmums (2005. gada 8. februāris) par 2003. gadā sākto Prunus domestica pavairošanas un stādāmā materiāla salīdzinošo izmēģinājumu un testu turpināšanu Kopienā 2005. gadā saskaņā ar Padomes Direktīvu 92/34/EEK

text:
               9.2.2005

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 36/11

      KOMISIJAS LĒMUMS

   (2005. gada 8. februāris)
   par 2003. gadā sākto Prunus domestica pavairošanas un stādāmā materiāla salīdzinošo izmēģinājumu un testu turpināšanu Kopienā 2005. gadā saskaņā ar Padomes Direktīvu 92/34/EEK
   (2005/117/EK)
   EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā Padomes 1992. gada 28. aprīļa Direktīvu 92/34/EEK par tirdzniecību ar augļaugu pavairošanas materiālu un augļaugiem, kas paredzēti augļu ražošanai (1),
   ņemot vērā Komisijas 2002. gada 5. septembra Lēmumu 2002/745/EK, ar ko nosaka režīmu Kopienas salīdzinošo izmēģinājumu un testu veikšanai attiecībā uz augļaugu pavairojamo un stādāmo materiālu saskaņā ar Padomes Direktīvu 92/34/EEK (2), un jo īpaši tā 3. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Lēmumā 2002/745/EK nosaka salīdzinošo izmēģinājumu un testu kārtību, kas no 2003. līdz 2007. gadam veicami saskaņā ar Direktīvu 92/34/EEK attiecībā uz Prunus domestica.

               (2)

               Izmēģinājumi un testi, kas veikti no 2003. līdz 2004. gadam, jāturpina arī 2005. gadā,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   Vienīgais pants
   Kopienas 2003. gadā sāktos Prunus domestica pavairošanas un stādāmā materiāla salīdzinošos izmēģinājumus un testus turpina 2005. gadā saskaņā ar Lēmumu 2002/745/EK.

      Briselē, 2005. gada 8. februārī

            Komisijas vārdā —

            Komisijas loceklis

         Markos KYPRIANOU

      (1)  OV L 157, 10.6.1992., 10. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 2003/111/EK (OV L 311, 27.11.2003., 12. lpp.).

      (2)  OV L 240, 7.9.2002., 65. lpp.


title: 2010/120/CFSP: Padomes Lēmums 2010/120/KĀDP ( 2010. gada 25. februāris ), ar ko pagarina un groza pilnvaras Eiropas Savienības Īpašajam pārstāvim Afganistānā un Pakistānā

text:
               26.2.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 49/28

         PADOMES LĒMUMS 2010/120/KĀDP
   (2010. gada 25. februāris),
   ar ko pagarina un groza pilnvaras Eiropas Savienības Īpašajam pārstāvim Afganistānā un Pakistānā
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 28. pantu, 31. panta 2. punktu un 33. pantu,
   ņemot vērā priekšlikumu, ar ko nākusi klajā Savienības Augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2008. gada 24. jūlijā pieņēma Vienoto rīcību 2008/612/KĀDP (1), ar ko Ettore F. SEQUI kungu iecēla par Eiropas Savienības Īpašo pārstāvi (ESĪP) Afganistānā uz laikposmu no 2008. gada 1. septembra līdz 2009. gada 28. februārim.

               (2)

               Padome 2009. gada 16. februārī pieņēma Vienoto rīcību 2009/135/KĀDP (2), ar ko ESĪP Afganistānā pilnvaru termiņu pagarināja līdz 2010. gada 28. februārim.

               (3)

               Pamatojoties uz Vienotās rīcības 2009/135/KĀDP pārskatīšanu, Padome 2009. gada 15. jūnijā pieņēma Vienoto rīcību 2009/467/KĀDP (3), ar ko paplašina ESĪP pilnvaras, tajās iekļaujot Pakistānu.

               (4)

               ESĪP pilnvaru termiņš būtu jāpagarina līdz 2010. gada 31. martam.

               (5)

               ESĪP Afganistānā un Pakistānā īstenos savas pilnvaras situācijā, kas var pasliktināties un varētu kaitēt Līguma 21. pantā izklāstītajiem kopējās ārpolitikas un drošības politikas mērķiem,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Vienoto rīcību 2009/467/KĀDP ar šo groza šādi.

               1)

               Vienotās rīcības 1. pantu aizstāj ar šādu pantu:
               “1. pants
               Eiropas Savienības Īpašais pārstāvis
               Ar šo Ettore F. SEQUI kungu ieceļ par Eiropas Savienības Īpašo pārstāvi (ESĪP) Afganistānā un Pakistānā līdz 2010. gada 31. martam.”;

               2)

               vienotās rīcības 2. panta e) punktu aizstāj ar šādu punktu:

                           “e)

                           atbalsta Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos (AP) darbību reģionā.”;

               3)

               vienotās rīcības 4. pantu aizstāj ar šādu pantu:
               “4. pants
               Pilnvaru īstenošana
               1.   ESĪP ir atbildīgs par pilnvaru īstenošanu AP pakļautībā.
               2.   Politikas un drošības komiteja (PDK) uztur privileģētus sakarus ar ESĪP un ir galvenais kontaktpunkts sakariem ar Padomi. PDK saskaņā ar pilnvarām, neskarot AP pilnvaras, dod ESĪP stratēģiskas norādes un politisku virzību.”;

               4)

               vienotās rīcības 5. panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem punktiem:
               “1.   ESĪP pilnvaru īstenošanas izdevumiem paredzētā finanšu atsauces summa laikposmam no 2009. gada 1. marta līdz 2010. gada 31. martam ir EUR 2 830 000.”
               “2.   Izdevumus, ko finansē no 1. punktā paredzētās summas, var veikt no 2009. gada 1. marta. Izdevumus pārvalda saskaņā ar procedūrām un noteikumiem, kurus piemēro Eiropas Savienības vispārējam budžetam.”;

               5)

               vienotās rīcības 6. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:
               “1.   ESĪP saskaņā ar savām pilnvarām un atbilstīgajiem pieejamajiem finanšu līdzekļiem ir atbildīgs par savas komandas izveidi. Komandā iekļauj personas, kam, kā pilnvarās paredzēts, ir īpašas zināšanas konkrētos politikas jautājumos. ESĪP operatīvi informē Padomi un Komisiju par komandas sastāvu.”;

               6)

               vienotās rīcības 9. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:
               “2.   Savienības delegācijas un/vai dalībvalstis attiecīgi nodrošina materiāli tehnisko atbalstu reģionā.”;

               7)

               vienotās rīcības 10. panta d) punktu aizstāj ar šādu punktu:

                           “d)

                           nodrošinot, ka tiek īstenoti visi saskaņotie ieteikumi, kas sniegti pēc regulāra drošības izvērtējuma, un – saistībā ar vidusposma ziņojumiem un pārskata ziņojumu par pilnvaru īstenošanu – rakstiski ziņojot AP, Padomei un Komisijai par šo ieteikumu īstenošanu un citiem drošības jautājumiem.”;

               8)

               vienotās rīcības 11. pantu aizstāj ar šādu pantu:
               “11. pants
               Ziņošana
               ESĪP regulāri sniedz mutiskus un rakstiskus ziņojumus AP un PDK. Vajadzības gadījumā ESĪP ziņojumus sniedz arī Padomes darba grupām. Rakstiskus ziņojumus regulāri izsūta, izmantojot COREU tīklu. Pēc AP vai PDK ieteikuma ESĪP var sniegt ziņojumus arī Ārlietu padomei.”;

               9)

               12. pantu aizstāj ar šādu pantu:
               “12. pants
               Koordinācija
               1.   ESĪP veicina vispārēju Savienības politisko koordināciju. Viņš palīdz nodrošināt, lai visi Savienības instrumenti misijas norises vietā būtu saskaņoti Savienības politisko mērķu sasniegšanas nolūkā. ESĪP darbības koordinē ar Komisijas darbībām, kā arī ar darbībām, ko veic ESĪP Vidusāzijā. ESĪP regulāri sniedz informatīvus ziņojumus dalībvalstu pārstāvniecībām un Savienības delegācijām.
               2.   Misijas norises vietā ESĪP uztur ciešu saikni ar Savienības delegāciju vadītājiem un dalībvalstu pārstāvniecību vadītājiem. Viņi dara visu iespējamo, lai palīdzētu ESĪP īstenot pilnvaras. ESĪP sniedz vietējas politiskas norādes ES Policijas misijas vadītājam Afganistānā (EUPOL AFGHANISTAN). ESĪP un civilās operācijas komandieris vajadzības gadījumā savstarpēji apspriežas. ESĪP uztur saikni arī ar citām starptautiskajām un reģionālajām struktūrām attiecīgajā teritorijā.”.

         2. pants
   ESĪP pilnvaru termiņa beigās iesniedz pilnvaru īstenošanas pārskata ziņojumu AP, Padomei un Komisijai.
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
   To piemēro no 2010. gada 1. marta.
   4. pants
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2010. gada 25. februārī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         A. PÉREZ RUBALCABA

      (1)  OV L 197, 25.7.2008., 60. lpp.

      (2)  OV L 46, 17.2.2009., 61. lpp.

      (3)  OV L 151, 16.6.2009., 41. lpp.


title: Padomes Lēmums ( 2014. gada 24. jūnijs ), ar ko atjauno Iekšējā tirgus saskaņošanas biroja (preču zīmes, paraugi un modeļi) priekšsēdētāja amata pilnvaru termiņu un ieceļ Iekšējā tirgus saskaņošanas biroja (preču zīmes, paraugi un modeļi) apelācijas padomes priekšsēdētāju

text:
               22.7.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 236/2

         PADOMES LĒMUMS
   (2014. gada 24. jūnijs),
   ar ko atjauno Iekšējā tirgus saskaņošanas biroja (preču zīmes, paraugi un modeļi) priekšsēdētāja amata pilnvaru termiņu un ieceļ Iekšējā tirgus saskaņošanas biroja (preču zīmes, paraugi un modeļi) apelācijas padomes priekšsēdētāju
   2014/C 236/03
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 207/2009 (2009. gada 26. februāris) par Kopienas preču zīmi (1) un jo īpaši tās 125. panta 1. un 2. punktu un 136. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Ar 2010. gada 25. maija Lēmumu (2) Padome iecēla António-Serge DE PINHO CAMPINOS par Iekšējā tirgus saskaņošanas biroja (preču zīmes, paraugi un modeļi) (“birojs”) priekšsēdētāju.

               (2)

               Biroja Administratīvā padome 2014. gada 20. maijā iesniedza Padomei priekšlikumus par biroja priekšsēdētāja amata pilnvaru termiņa atjaunošanu un biroja apelācijas padomes priekšsēdētāja iecelšanu amatā.

               (3)

                  António-Serge DE PINHO CAMPINOS kunga pilnvaru termiņš biroja priekšsēdētāja amatā būtu jāatjauno uz piecu gadu laikposmu.

               (4)

                  Gordon David Thomas HUMPHREYS kungs būtu jāieceļ biroja apelācijas padomes priekšsēdētāja amatā,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo biroja priekšsēdētāja António-Serge DE PINHO CAMPINOS kunga, kas dzimis Puatjē (Poitiers; Francija) 1968. gada 24. oktobrī, amata pilnvaru termiņš ir atjaunots laikposmam no 2015. gada 1. oktobra līdz 2020. gada 30. septembrim.
   2. pants
   Ar šo par biroja apelācijas padomes priekšsēdētāju uz piecu gadu termiņu ieceļ Gordon David Thomas HUMPHREYS kungu, kas dzimis Londonā (Apvienotā Karaliste) 1964. gada 1. martā.
   Biroja Administratīvā padome nosaka pirmajā daļā minētā piecu gadu termiņa sākuma dienu.
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā divdesmit dienas pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Luksemburgā, 2014. gada 24. jūnijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         E. VENIZELOS

      (1)  OV L 78, 24.3.2009., 1. lpp.

      (2)  Padomes Lēmums (2010. gada 25. maijs), ar ko ieceļ Iekšējā tirgus saskaņošanas biroja (preču zīmes, paraugi un modeļi) priekšsēdētāju, priekšsēdētāja vietnieku, šā biroja apelācijas padomju priekšsēdētāju un trīs apelācijas padomju priekšsēdētājus (OV C 152, 11.6.2010., 1. lpp.).


title: Komisijas Lēmums (1977. gada 25. jūlijs), ar ko izveido Pastāvīgo zootehnikas komiteju77/505/EEK

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31977D0505

Oficiālais Vēstnesis L 206 , 12/08/1977 Lpp. 0011 - 0011 Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 3 Sējums 9 Lpp. 0052  Speciālizdevums grieķu valodā Nodaļa 03 Sējums 19 Lpp. 0061  Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 3 Sējums 9 Lpp. 0052  Speciālizdevums spāņu valodā: Nodaļa 03 Sējums 13 Lpp. 0027  Speciālizdevums portugāļu valodā Nodaļa 03 Sējums 13 Lpp. 0027

		Komisijas Lēmums(1977. gada 25. jūlijs),ar ko izveido Pastāvīgo zootehnikas komiteju(77/505/EEK)EIROPAS KOPIENU PADOME,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Komisijas iesniegto lēmuma projektu,tā kā vēlams, ka gadījumos, kad zootehnikas nozarē Padome deleģē pilnvaras Komisijai, tiktu izveidota komiteja, kurā būtu dalībvalstu pārstāvji, lai nodrošinātu ciešu sadarbību dalībvalstu un Komisijas starpā un ļautu pēdējai apspriesties ar ekspertiem;tā kā turklāt ir vēlams, lai sadarbība notiktu visās ar šiem jautājumiem saistītās nozarēs, kuras regulē Kopienas noteikumi; tā kā šai komitejai jābūt attiecīgi pilnvarotai apspriest visus jautājumus attiecībā uz šīm nozarēm,IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU.1. pantsAr šo tiek izveidota Pastāvīga zootehnikas komiteja (turpmāk "Komiteja"), kas sastāv no dalībvalstu pārstāvjiem un Komisijas pārstāvja, kas ir tās priekšsēdētājs.2. pantsKomiteja veic pasākumus, kuri izriet no noteikumiem, kurus Padome noteiktajos gadījumos un saskaņā ar noteiktajiem nosacījumiem pieņem zootehnikas nozarē.Turklāt tā var izskatīt jebkādu citu jautājumu saistībā ar šo nozari, ko tai pēc savas iniciatīvas vai dalībvalsts pieprasījuma nodod priekšsēdētājs.3. pantsKomiteja apstiprina savu reglamentu.Briselē, 1977. gada 25. jūlijāPadomes vārdā —priekšsēdētājsH. Simonet--------------------------------------------------


title: Padomes Lēmums (2003. gada 15. jūlijs), ar ko groza Protokola par Tiesas Statūtiem 23. pantu (2003/527/EK, Euratom)

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

32003D0527

Oficiālais Vēstnesis L 188 , 26/07/2003 Lpp. 0001 - 0002

		Padomes lēmums(2003. gada 15. jūlijs),ar ko groza Protokola par Tiesas Statūtiem 23. pantu(2003/527/EK, Euratom)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 245. panta 2. punktu,ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 160. panta 2. punktu,ņemot vērā Tiesas 2003. gada 12. februāra lūgumu,ņemot vērā Komisijas 2003. gada 17. jūnija atzinumu,ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2003. gada 3. jūnija atzinumu,tā kā:(1) Protokola par Eiropas Kopienu Tiesas Statūtiem 20. pants, kas grozīts ar Padomes Lēmumu 2002/653/EK [1], atļauj trešajām valstīm piedalīties prejudiciālu nolēmumu tiesvedībā Tiesā, ja to paredz nolīgums, kas attiecas uz kādu īpašu jautājumu un ko noslēgusi Padome un viena vai vairākas trešās valstis, ja dalībvalsts tiesa vai tribunāls vēršas pie Tiesas, lai tā sniegtu prejudiciālu nolēmumu jautājumā, uz ko attiecas nolīgums.(2) Ar 7. pantu Nicas Līgumā, ar ko groza Līgumu par Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu dibināšanas līgumus un dažus ar tiem saistītus aktus [2] un kas 2001. gada 26. februārī ir parakstīts Nicā, atceļ Protokolu par Eiropas Kopienu Tiesas Statūtiem un aizstāj to ar Tiesas Statūtiem, kas ir pievienoti Līgumam par Eiropas Savienību, Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumam.(3) Tiesas Statūtu 23. pants aizstāj Eiropas Kopienu Tiesas Statūtu 20. pantu, tomēr neietver grozījumus, kas veikti ar Lēmumu 2002/653/EK, un tādēļ ir nepieciešams grozīt Protokola par Tiesas Statūtiem 23. pantu,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsProtokola par Tiesas Statūtiem 23. pantu papildina ar šādu punktu:"Ja nolīgums, kas attiecas uz kādu īpašu jautājumu un ko Padome noslēgusi ar vienu vai vairākām trešām valstīm, paredz, ka šīs valstis ir tiesīgas iesniegt lietas izklāstu vai rakstiskus apsvērumus gadījumos, kad dalībvalsts tiesa vēršas pie Tiesas, lai tā sniegtu prejudiciālu nolēmumu jautājumā, uz ko attiecas nolīgums, tad attiecīgās valsts tiesas nolēmumu, kurā ir šis jautājums, arī paziņo attiecīgām trešām valstīm. Divu mēnešu laikā no šādas paziņošanas šīs valstis drīkst iesniegt Tiesai lietas izklāstu vai rakstiskus apsvērumus."2. pantsŠis lēmums stājas spēkā publicēšanas dienā Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.Briselē, 2003. gada 15. jūlijāPadomes vārdā —priekšsēdētājsG. Tremonti[1] OV L 218, 13.8.2002., 1. lpp.[2] OV C 80, 10.3.2001., 1. lpp.--------------------------------------------------