title: 2012/608/ES: Eiropas Parlamenta Lēmums ( 2012. gada 10. maijs ) par ENIAC kopuzņēmuma 2010. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu#Eiropas Parlamenta Rezolūcija ( 2012. gada 10. maijs ) ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no lēmuma par ENIAC kopuzņēmuma 2010. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu

text:
               17.10.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 286/320

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS
   (2012. gada 10. maijs)
   par ENIAC kopuzņēmuma 2010. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
   (2012/608/ES)
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā ENIAC kopuzņēmuma 2010. finanšu gada galīgos pārskatus,

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par ENIAC kopuzņēmuma 2010. finanšu gada pārskatiem, ar Kopuzņēmuma atbildēm (1),

               —

               ņemot vērā Padomes 2012. gada 21. februāra ieteikumu (06086/2012 – C7-0050/2012),

               —

               ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 185. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2007. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 72/2008, ar ko izveido ENIAC kopuzņēmumu (3),

               —

               ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (4), un jo īpaši tās 94. pantu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A7-0112/2012),

               1.

               sniedz ENIAC kopuzņēmuma izpilddirektoram apstiprinājumu par kopuzņēmuma 2010. finanšu gada budžeta izpildi;

               2.

               izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, nosūtīt ENIAC kopuzņēmuma izpilddirektoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Martin SCHULZ

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV C 368, 16.12.2011., 48. lpp.

      (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (3)  OV L 30, 4.2.2008., 21. lpp.

      (4)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

      EIROPAS PARLAMENTA REZOLŪCIJA
      (2012. gada 10. maijs)
      ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no lēmuma par ENIAC kopuzņēmuma 2010. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
      EIROPAS PARLAMENTS,

                  —

                  ņemot vērā ENIAC kopuzņēmuma 2010. finanšu gada galīgos pārskatus,

                  —

                  ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par ENIAC kopuzņēmuma 2010. finanšu gada pārskatiem, ar Kopuzņēmuma atbildēm (1),

                  —

                  ņemot vērā Padomes 2012. gada 21. februāra ieteikumu (06086/2012 – C7-0050/2012),

                  —

                  ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 185. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Padomes 2007. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 72/2008, ar ko izveido ENIAC kopuzņēmumu (3),

                  —

                  ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (4), un jo īpaši tās 94. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,

                  —

                  ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A7-0112/2012),

                  A.

                  tā kā ENIAC kopuzņēmums (Kopuzņēmums) tikai izveidots 2007. gada 20. decembrī uz 10 gadiem, lai sagatavotu un īstenotu pētniecības programmu ar mērķi izstrādāt galvenās prasmes nanoelektronikā dažādās lietojumu jomās;

                  B.

                  tā kā Kopuzņēmumam tika piešķirta finansiālu patstāvība 2010. gada jūlijā;

                  C.

                  tā kā Kopuzņēmums tikai sāk savu darbību un līdz 2010. gada beigām vēl nebija pilnībā ieviesis iekšējo kontroli un finanšu ziņošanas sistēmu;

                  D.

                  tā kā Revīzijas palāta savā ikgadējā ziņojumā par Kopuzņēmuma 2010. finanšu gada pārskatiem sniedza atzinumu ar piezīmi par pārskatu ticamību, pamatojoties uz to, ka Kopuzņēmuma pārskatos nav ietverts pārskats par budžeta izpildes rezultātu, kas saskaņots ar pārskatu par saimnieciskās darbības rezultātu;

                  E.

                  tā kā Revīzijas palāta ziņojumā par Kopuzņēmuma 2010. finanšu gada pārskatiem norāda, ka ir guvusi pamatotu pārliecību par to, ka pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi;

                  F.

                  tā kā Savienības maksimālais finansiālais ieguldījums Kopuzņēmumā tā 10 gadu darbības laikposmā ir EUR 450 000 000, kas jāmaksā no Septītās pētniecības pamatprogrammas budžeta;

                  G.

                  tā kā 2010. finanšu gadā Kopuzņēmuma budžets bija EUR 38 440 000,

         Kopuzņēmuma pārskatu ticamība

                  1.

                  pauž bažas par to, ka Kopuzņēmums ir saņēmis Revīzijas palātas atzinumu ar piezīmi par pārskatu ticamību, pamatojoties uz to, ka tā pārskatos nav ietverts pārskats par budžeta izpildes rezultātu, kas saskaņots ar pārskatu par saimnieciskās darbības rezultātu, kā tas paredzēts EK 16. grāmatvedības noteikumā “Budžeta informācijas izklāsts gada pārskatos”;

                  2.

                  no Kopuzņēmuma sniegtās informācijas secina, ka atzinums ar piezīmi izstrādāts, jo Kopuzņēmums un Revīzijas palāta ir ņēmuši vērā atšķirīgus datumus, lai noteiktu, kad Kopuzņēmums sācis darboties patstāvīgi;

         Budžeta un finanšu pārvaldība

                  3.

                  pieņem zināšanai, ka Kopuzņēmuma budžetu no 2010. gada 1. janvāra līdz 2010. gada 4. maijam pārvaldīja Informācijas sabiedrības un saziņas līdzekļu ĢD; norāda, ka administratīvās apropriācijas tika nodotas Kopuzņēmumam 2010. gada maijā, taču netika nodotas pamatdarbības budžeta pozīcijas, un tās nebija pieejamas grāmatvedības sistēmā līdz pat 2010. gada 26. jūlijam, kad Kopuzņēmumam oficiāli piešķīra finansiālo patstāvību; uzsver, ka Kopuzņēmums 2010. gada 22. septembrī ieguva spēju īstenot savu budžetu līdz ar apropriāciju pārvietojumiem pamatdarbībām;

                  4.

                  no Kopuzņēmuma sniegtās informācijas secina, ka galīgajā budžetā saistību apropriācijās un maksājumu apropriācijās bija iekļauti EUR 38 440 000, no kuriem EUR 36 168 000 bija paredzēti 2010. gada priekšlikumu konkursam;

                  5.

                  pieņem zināšanai, ka pieejamo saistību apropriāciju un maksājumu apropriāciju izlietojums bija attiecīgi 99 % un 24 %; pauž bažas par Kopuzņēmuma budžeta maksājumu un turklāt arī pakārtoto pasākumu zemo izpildes līmeni; uzsver, ka naudas līdzekļu atlikums gada beigās bija EUR 20 000 000, kas veidoja 53 % no 2010. gadā pieejamām maksājumu apropriācijām;

                  6.

                  norāda, ka zemā maksājumu apropriāciju izlietojuma iemesls ir tas, ka Kopuzņēmums novēloti pārņēma pamatdarbības un attiecīgo finansējumu no Komisijas;

                  7.

                  ņemot vērā Kopuzņēmuma sniegtos komentārus, norāda, ka ir izstrādāta procedūru rokasgrāmata, kas paredz pienākumu nošķiršanu un ir ļāvusi noteikt piecus izņēmumus, kuri ir reģistrēti budžeta izpildes sākumposmā:

                              —

                              tika parakstīti trīs līgumi, kaut gan tajā pašā laikā ABAC darījumi joprojām nebija pabeigti, jo ABAC procedūras ilgums bija nepareizi novērtēts,

                              —

                              tika parakstīts viens līgums attiecībā uz pastāvošām saistībām, pirms tika konstatēts, ka tam ir vajadzīgas jaunas saistības,

                              —

                              nododot lietas saistībā ar finansiālās patstāvības piešķiršanu, tika atklāts, ka trūkst viena līguma, un tas tika parakstīts pēc pirmo maksājumu apstiprināšanas;

                        pieņem zināšanai, ka ir īstenoti korektīvi pasākumi un ka turpmāki izņēmumi nav reģistrēti;

         Iekšējās kontroles sistēmas

                  8.

                  prasa Kopuzņēmumam pabeigt iekšējās kontroles un finanšu informācijas sistēmu izveidi un aicina Kopuzņēmumu jo īpaši izstrādāt un dokumentēt būtiskus iekšējās kontroles sistēmas elementus, piemēram, grāmatvedības procedūras un kontroles attiecībā uz kontu slēgšanu un darbības izdevumu atzīšanu un novērtēšanu;

                  9.

                  pieņem zināšanai, ka Revīzijas palāta konstatēja kontroles nepilnības priekšfinansējuma maksājumu ex ante finanšu pārbaudē, jo īpaši saistībā ar maksājamo summu aprēķinu un apstiprināšanu; uzsver, ka priekšfinansējuma maksājumus veica un izmaksas apstiprināja, pilnībā paļaujoties uz valstu finansēšanas iestāžu apliecinājumiem, un netika veiktas citas pārbaudes, lai nodrošinātu deklarēto izdevumu likumību un pareizību;

                  10.

                  konstatē, ka projektu izmaksu deklarāciju ex post revīzija ir pilnībā deleģēta dalībvalstīm, tomēr uzskata par būtisku, lai Kopuzņēmums nodrošinātu, ka tā locekļu finanšu intereses tiek pienācīgi aizsargātas un ka pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi; tādēļ uzskata, ka Kopuzņēmumam būs sarežģīti nodrošināt tā locekļu finanšu interešu pienācīgu aizsardzību un pakārtoto darījumu likumību un pareizību; aicina Kopuzņēmumu pārskatīt ex post izmaksu revīzijas stratēģiju un informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par mehānismu, kas ir ieviests, lai nodrošinātu atbilsmi tā dibināšanas Regulas (EK) Nr. 72/2008 12. pantam;

                  11.

                  pieņem zināšanai, ka Kopuzņēmuma galvenais grāmatvedis ir apstiprinājis finanšu un grāmatvedības sistēmas (ABAC un SAP); tomēr norāda, ka nebija apstiprinātas pakārtotās uzņēmējdarbības procedūras, jo īpaši procedūra, saskaņā ar kuru tiek sniegta finanšu informācija par to izmaksu atlīdzinājuma pieprasījumu, kas saņemti no dalībvalstu iestādēm, apstiprināšanu un apmaksu; prasa Kopuzņēmumam informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par situāciju pakārtoto uzņēmējdarbības procedūru apstiprināšanas jomā;

                  12.

                  ņem vērā Revīzijas palātas konstatējumu, ka Kopuzņēmumā tiek īstenota tā lielumam un uzdevumam atbilstoša IT pārvaldība un prakse; tomēr uzsver, ka IT stratēģiskās plānošanas ciklā, datu klasifikācijā saskaņā ar konfidencialitātes un integritātes prasībām un negadījuma seku novēršanas plāna izstrādē ir trūkumi; aicina Kopuzņēmumu labot šo situāciju un iesniegt budžeta izpildes apstiprinātājiestādei ziņojumu par pašreizējo stāvokli šajā jautājumā;

         Iekšējā revīzija

                  13.

                  pieņem zināšanai, ka Kopuzņēmuma finanšu noteikumi vēl nav grozīti, lai iekļautu noteikumu par Komisijas iekšējā revidenta pilnvarām attiecībā uz vispārējo budžetu kopumā;

                  14.

                  tomēr norāda, ka Kopuzņēmuma valde pieņēma Komisijas Iekšējās revīzijas dienesta uzdevumu aprakstu;

         Kavēšanās ar finansiāli patstāvīgas darbības uzsākšanu

                  15.

                  atgādina, ka Kopuzņēmums tika izveidots 2008. gada februārī, bet patstāvīgu darbu tas uzsāka 2010. gada jūlijā; pauž nopietnas bažas, ka Kopuzņēmumam finansiālās patstāvības sasniegšanai bija nepieciešama ceturtā daļa no paredzētā darbības laika, proti, līdz 2017. gada 31. decembrim; norāda, ka Komisija uzreiz pēc 2010. gada septembra Kopuzņēmumam pārskaitīja summu, kurā bija iekļautas pamatdarbības apropriācijas, lai tas varētu veikt ar darbības izdevumiem saistītos maksājumus; uzver, ka šāda kavēšanās nedrīkstētu izraisīt Kopuzņēmuma iecerētā 10 gadu pastāvēšanas laikposma pagarināšanu, bet gan tai vajadzētu rosināt Kopuzņēmuma vadību novērst visus trūkumus un sasniegt uzņēmuma mērķus paredzētajā 10 gadu laikposmā;

         Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus un projektu vadība

         2010. gada uzaicinājums iesniegt priekšlikumus

                  16.

                  no Kopuzņēmuma sniegtās informācijas secina, ka atsaucība uz 3. uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus ir bijusi liela; pieņem zināšanai, ka finansējuma saņemšanai ir atlasīti 10 priekšlikumi un ka 11 projektus nevarēja finansēt, jo pieejamais budžets bija iztērēts;

         2008. un 2009. gada uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus

                  17.

                  pauž dziļas bažas par 1. un 2. uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus (attiecīgi – 2008. un 2009. gads) projektu lēno attīstību;

                  18.

                  secina, ka saskaņā ar Kopuzņēmuma 2010. gada darbības pārskatu situācija attiecībā uz 1. konkursa projektiem 2010. gada beigās ir šāda:

                              —

                              no 166 partneriem 6 (3,6 %) nav noslēguši valsts dotācijas nolīgumu, galvenokārt birokrātisku iemeslu dēļ pēc izmaiņām,

                              —

                              15,1 % partneru (25 partneri, galvenokārt no Itālijas) ir noslēguši valsts dotācijas nolīgumu, taču nav parakstījuši pievienošanās veidlapu;

                  19.

                  ņemot vērā Kopuzņēmuma sniegtos komentārus, pieņem zināšanai, ka 2. uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus projekti attīstās pat lēnāk un ka līdz 2010. gada beigām tikai par 6 no tiem varēja parakstīt Kopuzņēmuma dotāciju nolīgumus, bet atlikušie pieci kavējas šādu iemeslu dēļ:

                              —

                              trim projektiem ir koordinatori no Itālijas, kuri joprojām gaida valsts dekrētu un nav piekrituši sevis aizstāšanai ar partneriem no citām valstīm,

                              —

                              projekts SMART tika definēts no jauna pēc tam, kad Francija atcēla finansējuma piešķiršanu budžeta samazinājumu dēļ vairākus mēnešus pēc Publisko iestāžu padomes lēmuma par finansējumu,

                              —

                              projekts MIRANDELA bija gatavs parakstīšanai, taču pēdējā brīdī tika nomainīta par parakstīšanu atbildīgā persona;

                  20.

                  iepazīstoties ar gada darbības pārskatu, secina, ka no programmas darbības sākuma līdz 2010. gada beigām Kopuzņēmums ir veicis vairāk nekā 300 dotāciju maksājumu par kopējo summu EUR 9 800 000; norāda, ka Kopuzņēmums uzskata situāciju ar līgumiem un maksājumiem par nepieņemamu un ir nolēmis veikt pasākumus, lai:

                              —

                              nodrošinātu, ka procesā iesaistītās struktūras pārzina procedūras,

                              —

                              precizētu notikumu secību un apmaiņas pasākumus, kuriem jānotiek ar valstu finansēšanas iestādēm,

                              —

                              noteiktu veicamos pasākumus un paātrinātu procedūras,

                              —

                              veiktu pēcpārbaudi par gūtajiem panākumiem, apmeklējot valstu struktūras ar mērķi pārskatīt statusu vai precizēt procedūras;

                  21.

                  aicina Kopuzņēmumu iesniegt budžeta izpildes apstiprinātājiestādei:

                              —

                              ziņojumu par pašreizējo stāvokli attiecībā uz projektiem, kuri tiek īstenoti saskaņā ar 1. un 2. uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus, attiecībā uz vienošanos par līgumiem un dotāciju izmaksas progresu,

                              —

                              novērtējuma ziņojumu par veiktajiem pasākumiem, lai paātrinātu līgumu slēgšanas un maksājumu procesus, un par progresu to īstenošanā,

                              —

                              ziņojumu par pašreizējo stāvokli attiecībā uz projektiem, kuri tiek īstenoti saskaņā ar 3. uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus, gan attiecībā uz nolīgumu slēgšanu, gan maksājumiem;

         Darbības rezultāti

                  22.

                  iepazīstoties ar gada darbības pārskatu, secina, ka 2010. gada 16. decembrī tika pieņemts Komisijas ziņojums par kopīgo tehnoloģiju ierosmju ARTEMIS un ENIAC pirmo starpposma novērtējumu;

                  23.

                  uzsver, ka starpposma novērtējumā tika noformulēti trīs ieteikumi Kopuzņēmumam:

                              —

                              lai atrisinātu tā saukto nepelnītu privilēģiju problēmu, Kopuzņēmumam būtu jāizveido sistēma, saskaņā ar kuru ikviena puse, kas neietilpst Kopuzņēmumā, maksā procentuālu daļu no tās ieguldījuma Savienībā kā maksu Kopuzņēmuma izmaksu segšanai,

                              —

                              novērtēšanas un atlases process ir jāmaina, lai uzlabotu atbalstīto projektu klāsta atbilsmi programmas stratēģiskajiem Eiropas mērķiem,

                              —

                              dalībvalstīm un rūpniecības asociācijām būtu jāstrādā kopīgi, lai izveidotu tādas procedūras, kuras ļautu sākumposmā sniegt iespējamiem piedāvātājiem konstruktīvu atsauksmi par viņu izredzēm saņemt atbalstu;

                        lūdz Kopuzņēmumu informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par pasākumiem, kas ieviesti, ņemot vērā pirmā starpposma novērtējuma rezultātus;

                  24.

                  norāda, ka Kopuzņēmums uzskata tā darbības budžeta nepietiekamu izmantojumu par visbūtiskāko problēmu, kas skar tā spējas īstenot savu uzdevumu; norāda, ka tādēļ Kopuzņēmums 2010. gadā iesaistījās rīcības pasākumu noteikšanā, kuri uzlabos situāciju, tostarp:

                              —

                              veicināt stratēģiski būtisku projektu noteikšanu,

                              —

                              noteikt valstu programmas, kas gūtu labumu no paplašināšanas Eiropas līmenī,

                              —

                              iesaistīt papildu valstu finansēšanas struktūras,

                              —

                              optimizēt finansējuma sadalījumu starp Eureka grupu CATRENE un Kopuzņēmumu;

                        aicina Kopuzņēmumu informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par šo rīcības pasākumu īstenošanas līmeni un par sasniegtajiem rezultātiem;

                  25.

                  pieņem zināšanai Komisijas priekšlikumu izveidot īpašo programmu, ar ko īsteno Pētniecības un inovācijas pamatprogrammu 2014.–2020. gadam “Apvārsnis 2020”, kurā Komisija izskata iespēju apvienot ARTEMIS un ENIAC vienotā iniciatīvā, kā arī iespēju nodibināt jaunus kopuzņēmumus saistībā ar “Apvārsnis 2020” daļas “Sabiedrības problēmas” īstenošanu; aicina Komisiju informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par šo jautājumu;

         Uzņēmējvalsts nolīguma nenoslēgšana

                  26.

                  atgādina, ka Kopuzņēmumam būtu steidzami jānoslēdz nolīgums ar uzņēmējvalsti Beļģiju par biroja telpām, privilēģijām un imunitāti, kā arī par citu atbalstu, kas Beļģijai būtu jāsniedz Kopuzņēmumam saskaņā ar dibināšanas Regulu (EK) Nr. 72/2008;

         Horizontāla rakstura konstatējumi par kopuzņēmumiem

                  27.

                  uzsver, ka saskaņā ar 187. pantu Līgumā par Eiropas Savienības darbību Komisija līdz šim ir izveidojusi septiņus kopuzņēmumus; atzīmē, ka seši kopuzņēmumi (IMI, ARTEMIS, ENIAC, CLEAN SKY, FCH un ITER-F4E) darbojas pētniecības jomā un tos pārrauga Komisijas Pētniecības ģenerāldirektorāts un Informācijas sabiedrības un saziņas līdzekļu ģenerāldirektorāts, savukārt viena kopuzņēmuma uzdevums ir izstrādāt jaunu gaisa satiksmes pārvaldības sistēmu (SESAR) transporta nozarē, un tā darbību uzrauga Mobilitātes un transporta ģenerāldirektorāts;

                  28.

                  norāda, ka kopējie aptuvenie resursi, kas tiek uzskatīti par vajadzīgiem visiem kopuzņēmumiem visā to pastāvēšanas laikā, ir EUR 21 793 000 000;

                  29.

                  norāda, ka Savienības kopējā iemaksa, kas tiek uzskatīta par vajadzīgu visiem kopuzņēmumiem visā to pastāvēšanas laikā, ir EUR 11 489 000 000;

                  30.

                  norāda, ka 2010. finanšu gadā Savienības kopējā iemaksa kopuzņēmumu budžetā bija EUR 505 000 000;

                  31.

                  aicina Komisiju budžeta izpildes apstiprinātājiestādei ik gadu sniegt konsolidētu informāciju par katra kopuzņēmuma kopējo ikgadējo finansējumu no Savienības vispārējā budžeta, lai nodrošinātu pārredzamību un skaidrību par Savienības līdzekļu izlietojumu un atjaunotu Eiropas nodokļu maksātāju uzticību;

                  32.

                  atzinīgi vērtē kopuzņēmuma ARTEMIS iniciatīvu savā gada darbības pārskatā iekļaut informāciju par pašlaik īstenojamo projektu uzraudzību un pārbaudi; uzskata, ka tieši tāpat būtu jārīkojas arī citiem kopuzņēmumiem;

                  33.

                  atgādina, ka kopuzņēmumi darbojas kā publiskā un privātā sektora partnerība un ka tāpēc tajos mijiedarbojas gan publiskās, gan privātās intereses; uzskata, ka šādos apstākļos nedrīkst aizmirst par interešu konfliktu iespējamību un šī problēma ir pienācīgi jārisina; tādēļ aicina kopuzņēmumus informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par pārbaudes mehānismiem, kas pastāv to attiecīgajās struktūrās, lai nodrošinātu pienācīgu pārvaldību un interešu konfliktu novēršanu;

                  34.

                  norāda, ka kopuzņēmumi ir salīdzinoši mazas un ģeogrāfiski blīvi izvietotas struktūras, izņemot vienīgi kopuzņēmumu ITER un kodolsintēzes enerģētikas attīstības vajadzībām; tādēļ uzskata, ka tiem vajadzētu izmantot ikvienu iespēju apvienot savus resursus;

                  35.

                  aicina Revīzijas palātu attiecīgajos ziņojumos par kopuzņēmumu 2011. finanšu gada pārskatiem sniegt budžeta izpildes apstiprinātājiestādei informāciju par to, kā ir ņemti vērā katram kopuzņēmumam sniegtie Revīzijas palātas komentāri;

                  36.

                  aicina Revīzijas palātu pieņemamā termiņā sniegt Eiropas Parlamentam īpašu ziņojumu par kopuzņēmumu izveides pievienoto vērtību Savienības pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu programmu efektīvai īstenošanai; turklāt norāda, ka šajā pašā ziņojumā būtu jāiekļauj novērtējums par kopuzņēmumu izveides efektivitāti.

         (1)  OV C 368, 16.12.2011., 48. lpp.

         (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

         (3)  OV L 30, 4.2.2008., 21. lpp.

         (4)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.


title: 2011/209/ES: Padomes Lēmums ( 2011. gada 28. februāris ) par to, lai parakstītu Savienības vārdā un provizoriski piemērotu Sadarbības memorandu NAT-I-9406 starp Amerikas Savienotajām Valstīm un Eiropas Savienību#Sadarbības memorands NAT-I-9406 starp Amerikas Savienotajām Valstīm un Eiropas Savienību

text:
               5.4.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 89/1

         PADOMES LĒMUMS
   (2011. gada 28. februāris)
   par to, lai parakstītu Savienības vārdā un provizoriski piemērotu Sadarbības memorandu NAT-I-9406 starp Amerikas Savienotajām Valstīm un Eiropas Savienību
   (2011/209/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 100. panta 2. punktu saistībā ar 218. panta 5. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Komisija Savienības vārdā ir risinājusi sarunas par Sadarbības memorandu NAT-I-9406 starp Amerikas Savienotajām Valstīm un Eiropas Savienību (turpmāk “memorands”) civilās aviācijas pētniecības un izstrādes jomā un tā 1. pielikumu par SESAR-NEXTGEN sadarbību vispārējas sadarbspējas nodrošināšanai saskaņā ar Padomes Lēmumu (2009. gada 9. oktobris), ar ko Komisijai atļauj uzsākt sarunas.

               (2)

               Memorands un 1. pielikums tika parafēts 2010. gada 18. jūnijā.

               (3)

               Memorands un 1. pielikums būtu jāparaksta un jāpiemēro provizoriski, kamēr tiek pabeigtas procedūras memoranda noslēgšanai.

               (4)

               Jānosaka reglaments Savienības dalībai Apvienotajā komitejā, kas izveidota ar memorandu, domstarpību risināšanai un memoranda pielikumu un papildinājumu spēkā esamības izbeigšanai,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo ir apstiprināta Sadarbības memoranda NAT-I-9406 starp Amerikas Savienotajām Valstīm un Eiropas Savienību un tā 1. pielikuma parakstīšana Savienības vārdā, ņemot vērā memoranda noslēgšanu.
   Memoranda un 1. pielikuma teksts ir pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas Savienības vārdā parakstīt memorandu un tā 1. pielikumu.
   3. pants
   Līdz tā spēkā stāšanās dienai Savienība memorandu piemēro provizoriski no tā parakstīšanas dienas.
   4. pants
   1.   Apvienotajā komitejā, ko izveido saskaņā ar memoranda III pantu, Savienību pārstāv Komisija, piedaloties dalībvalstu pārstāvjiem.
   2.   Komisija, apspriedusies ar Padomes izraudzītu īpašo komiteju, nosaka to, kāda nostāja Apvienotajā komitejā jāieņem Savienībai, tostarp attiecībā uz šādiem jautājumiem:

               a)

               memoranda papildu pielikumu un to papildinājumu pieņemšana;

               b)

               memoranda pielikumu un to papildinājumu grozījumu pieņemšana.

         5. pants
   Komisija var veikt visas attiecīgās darbības saskaņā ar memoranda II panta B punktu, IV, V, VII un VIII pantu.
   6. pants
   Komisija pārstāv Savienību apspriedēs saskaņā ar memoranda XI pantu.
   7. pants
   Komisija regulāri informē Padomi par memoranda īstenošanu.

      Briselē, 2011. gada 28. februārī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         FELLEGI T.

      TULKOJUMS
      SADARBĪBAS MEMORANDS
      NAT-I-9406 starp Amerikas Savienotajām Valstīm un Eiropas Savienību

      TĀ KĀ Amerikas Savienotajām Valstīm un Eiropas Savienībai ir kopējs mērķis veicināt un attīstīt sadarbību civilās aviācijas pētniecības un izstrādes jomā un
      TĀ KĀ šāda sadarbība veicinās attīstību un drošību civilajā aeronautikā Amerikas Savienotajās Valstīs un Eiropas Savienībā,
      TĀDĒĻ TAGAD Amerikas Savienotās Valstis un Eiropas Savienība (kopā “puses” un atsevišķi “puse”) vienojas uzsākt kopīgas programmas saskaņā ar šādiem noteikumiem.

         I   pants

         Mērķis

                  A.

                  Šis sadarbības memorands, ietverot tā pielikumus un papildinājumus (“memorands”), izveido noteikumus savstarpējai sadarbībai, lai veicinātu civilās aviācijas pētniecības un izstrādes attīstību. Šajā nolūkā puses, ievērojot atvēlēto līdzekļu un citu nepieciešamo resursu pieejamību, nodrošina personālu, resursus un saistītos pakalpojumus, lai sadarbotos, ciktāl tās aicinātas šā memoranda pielikumos un papildinājumos.

                  B.

                  Šā memoranda mērķi var sasniegt, sadarbojoties kādā no šādām jomām:

                              1.

                              Informācijas apmaiņa par programmām un projektiem, pētniecības rezultātiem vai publikācijām.

                              2.

                              Kopīgu analīžu veikšana.

                              3.

                              Pētniecības un izstrādes programmu un projektu koordinācija un to īstenošana kopīgām pūlēm.

                              4.

                              Zinātniskā un tehniskā personāla apmaiņa.

                              5.

                              Pētniecības darbības un savietojamības pētījumu īpaša aprīkojuma, programmatūras un sistēmu apmaiņa.

                              6.

                              Simpoziju vai konferenču kopīga organizācija.

                              7.

                              Savstarpējas konsultācijas ar mērķi saskaņot rīcību attiecīgās starptautiskajās organizācijās.

                  C.

                  Ievērojot piemērojamos normatīvos aktus un politikas jomas, ko var papildināt vai grozīt, puses, ciktāl tas iespējams, veicina dalībnieku iesaistīšanos sadarbības pasākumos saskaņā ar šo memorandu, lai nodrošinātu līdzvērtīgas iespējas dalībai pētniecības un izstrādes pasākumos. Puses iesaista dalībniekus sadarbības pasākumos, ko īsteno uz savstarpības pamata saskaņā ar šādiem principiem:

                              1.

                              Abpusējs labums.

                              2.

                              Līdzvērtīgas iespējas iesaistīties sadarbības pasākumos.

                              3.

                              Vienlīdzīga un taisnīga attieksme.

                              4.

                              Savlaicīga informācijas apmaiņa, kas varētu ietekmēt sadarbības pasākumus.

                              5.

                              Pārredzamība.

                  D.

                  Šādi sadarbības pasākumi notiek saskaņā ar II pantā noteiktajiem īpašajiem pielikumiem un papildinājumiem.

         II   pants

         Īstenošana

                  A.

                  Šo memorandu īsteno, izmantojot šā memoranda īpašos pielikumus un papildinājumus. Attiecīgajos pielikumos un papildinājumos pienācīgi norāda uz īpašu jomu vai mērķi, attiecīgas sadarbības raksturu un ilgumu, rīcību ar intelektuālo īpašumu, atbildību, finansējumu, izmaksu sadali un citus atbilstīgus jautājumus. Ja nav skaidri noteikts citādi, tad pretrunu gadījumā starp noteikumiem pielikumā vai papildinājumā un noteikumiem šajā memorandā prioritāte ir noteikumiem memorandā.

                  B.

                  Amerikas Savienoto Valstu un Eiropas Savienības pārstāvji periodiski tiekas, lai:

                              1)

                              apspriestu jaunus sadarbības pasākumus; un

                              2)

                              pārskatītu to pašreizējo pasākumu statusu, kuri tiek īstenoti saskaņā ar šā memoranda pielikumu vai papildinājumu.

                  C.

                  Šajā memorandā ietverto sadarbības pasākumu saskaņošanu un sekmēšanu Amerikas Savienoto Valstu valdības vārdā veic Federālā aviācijas administrācija, bet Eiropas Savienības vārdā – Eiropas Komisija.

                  D.

                  Šā memoranda koordinācijai un pārvaldībai izraudzītās iestādes, kam jāiesniedz visi pieprasījumi par pakalpojumiem saskaņā ar šo memorandu, ir šādas:

                              1.

                              Amerikas Savienotajām Valstīm:

                                             Federal Aviation Administration

                                             Office of International Aviation

                                             Wilbur Wright Bldg., 6th Floor, East

                                             600 Independence Ave., SW

                                             Washington DC 20591

                                             USA

                                          Tālrunis: +1 2023858900

                                          Fakss: +1 2022675032

                              2.

                              Eiropas Savienībai:

                                             European Commission

                                             Directorate-General for Mobility and Transport

                                             Directorate for Air Transport

                                             1040 Brussels

                                             BELGIUM

                                          Tālrunis: +32 22968430

                                          Fakss: +32 22968353

                  E.

                  Tehnisko programmu koordinēšanu īpašām darbībām nosaka, kā norādīts šā memoranda pielikumos un papildinājumos.

         III   pants

         Izpildes vadība

                  A.

                  Puses ar šo izveido Apvienoto komiteju, kas ir atbildīga par šā memoranda efektīvu darbību un kas regulāri tiekas, lai novērtētu tā īstenošanas efektivitāti.

                  B.

                  Apvienotajā komitejā ir pārstāvji no:

                              1)

                              Amerikas Savienotajām Valstīm, proti, no Federālās aviācijas administrācijas (FAA, līdzpriekšsēdētājs); un

                              2)

                              Eiropas Savienības, ko pārstāv Eiropas Komisija (nodrošinot līdzpriekšsēdētāja funkciju), piedaloties pārstāvjiem no Eiropas Savienības dalībvalstīm.

                  C.

                  Apvienotā komiteja konkrētam nolūkam var aicināt piedalīties jautājumā kompetentus ekspertus. Apvienotā komiteja var izveidot tehniskās darba grupas un uzraudzīt to darbu un komitejas un darba grupas, kas noteiktas īpašajos pielikumos un papildinājumos. Apvienotā komiteja izstrādā un pieņem iekšējo reglamentu.

                  D.

                  Visi Apvienotās komitejas lēmumi tiek pieņemti, vienojoties pusēm, kas veido Apvienoto komiteju. Lēmumi ir rakstiski, un tos paraksta Pušu pārstāvji Apvienotajā komitejā.

                  E.

                  Apvienotā komiteja var izskatīt jebkuru jautājumu saistībā ar memoranda un tā pielikumu un papildinājumu darbību. Konkrēti, tās uzdevumi ir šādi:

                              1.

                              Diskusiju foruma nodrošināšana šā memoranda un tā pielikumu un papildinājumu darbības jomā, lai apspriestu šādus jautājumus:

                                          a)

                                          problēmas, kas var rasties, un izmaiņas, kas var ietekmēt šo memorandu un tā pielikumus un papildinājumus;

                                          b)

                                          vienota pieeja jaunu tehnoloģiju un procedūru ieviešanai, pētniecības un novērtēšanas programmām, kā arī citām abpusēji interesējošām jomām; un

                                          c)

                                          kādas puses noteikumu projekti un tiesību akti, kas varētu ietekmēt otras puses intereses, kas attiecas uz šā memoranda un tā pielikumu un papildinājumu darbības jomu.

                              2.

                              Ja nepieciešams, pieņem šā memoranda papildu pielikumus un to papildinājumus.

                              3.

                              Ja nepieciešams, pieņem šā memoranda pielikumu un to papildinājumu grozījumus.

                              4.

                              Attiecīgā gadījumā ierosina pusēm veikt šā memoranda grozījumus.

         IV   pants

         Personāla apmaiņa

      Puses pēc vajadzības var apmainīties ar tehnisko personālu, lai veiktu darbības, kas aprakstītas šā memoranda pielikumā vai papildinājumā. Visas šādas apmaiņas ir saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti šajā memorandā, tā pielikumos un papildinājumos. Tehniskais personāls, ar ko puses apmainās, veic darbu, kas noteikts pielikumā vai papildinājumā. Šāds tehniskais personāls pēc savstarpējas vienošanās var būt no Amerikas Savienoto Valstu vai Eiropas Savienības aģentūrām vai līgumslēdzējiem.

         V   pants

         Iekārtu aizdošanas nosacījumi

      Viena puse (“aizdevēja puse”) iekārtas var aizdot otrai pusei (“aizņēmēja puse”) saskaņā ar šā memoranda pielikumu vai papildinājumu. Ja pielikumā vai papildinājumā nav noteikts citādi, tad turpmāk minētos vispārīgos noteikumus piemēro visiem iekārtu aizdevumiem:

                  A.

                  Aizdevēja puse norāda aizdodamās iekārtas vērtību.

                  B.

                  Aizņēmēja puse uzņemas atbildību par iekārtu un tās glabāšanu aizdevējas puses telpās, kā puses norādījušas pielikumā vai papildinājumā. Iekārta paliek aizņēmējas puses atbildībā un glabāšanā, līdz kamēr to atdod aizdevējai pusei saskaņā ar H punktu.

                  C.

                  Aizņēmēja puse uz sava rēķina transportē visas iekārtas uz objektu, ko puses norāda pielikumā vai papildinājumā.

                  D.

                  Puses sadarbojas, lai nodrošinātu visas eksporta licences un citus dokumentus, kas vajadzīgi iekārtu pārvadāšanai.

                  E.

                  Aizņēmēja puse atbild par visu iekārtu uzstādīšanu objektā, ko puses norāda pielikumā vai papildinājumā. Aizdevēja puse, ja nepieciešams, palīdz aizņēmējai pusei uzstādīt iekārtas, ko aizdod, pamatojoties uz noteikumiem, par kuriem puses ir vienojušās.

                  F.

                  Aizdevuma laikā aizņēmēja puse darbina un uztur iekārtas atbilstīgā stāvoklī, nodrošina turpmāku iekārtu sadarbspēju un ļauj aizdevējai pusei veikt pārbaudes jebkurā pieņemamā laikā.

                  G.

                  Aizdevēja puse palīdz aizņēmējai pusei atrast tādu parastu un īpašu detaļu piegādes avotus, kas nav viegli pieejamas aizņēmējai pusei.

                  H.

                  Beidzoties termiņam vai izbeidzot attiecīgo pielikumu vai papildinājumu vai šo memorandu, vai ja šīs iekārtas izmantošana ir pabeigta, aizņēmēja puse nodod iekārtas atpakaļ aizdevējai pusei uz aizņēmējas puses rēķina.

                  I.

                  Ja jebkura saskaņā ar šo memorandu aizdotā iekārta, par kuru aizņēmēja puse uzņēmās atbildību un glabāšanu, tiek nozaudēta vai tai tiek nodarīts kaitējums, aizņēmēja puse pēc aizdevējas puses ieskatiem remontē vai kompensē nozaudētās vai bojātās iekārtas vērtību aizdevējai pusei (kā iepriekš noteikusi aizdevēja puse A punktā).

                  J.

                  Jebkura saskaņā ar šo memorandu apmainītā iekārta izmantojama vienīgi pētniecības, izstrādes un apstiprināšanas nolūkā, un to nedrīkst izmantot nekādā citā veidā aktīvai civilās aviācijas darbībai un citam operatīvam lietojumam.

                  K.

                  Jebkura tehnoloģiju, iekārtu vai citu priekšmetu nodošana saskaņā ar šo memorandu notiek saskaņā ar piemērojamiem tiesību aktiem un pušu politiku.

         VI   pants

         Finansējums

                  A.

                  Ja vien šā memoranda pielikumā vai papildinājumā nav noteikts citādi, katra puse sedz izmaksas par darbību, ko tā veic saskaņā ar šo memorandu.

                  B.

                  Memoranda numuru NAT-I-9406 ir piešķīrušas ASV, lai identificētu šo sadarbības programmu, un to izmanto par atsauci visā sarakstē saistībā ar šo memorandu.

         VII   pants

         Informācijas publiskošana

                  A.

                  Izņemot gadījumus, ja to prasa piemērojamie tiesību akti, vai ar iepriekšēju rakstisku piekrišanu starp pusēm, neviena no pusēm nekādu informāciju vai materiālus, kas attiecas uz uzdevumu vai saistīti ar saskaņā ar šo memorandu un tā pielikumiem un papildinājumiem paredzētajām programmām, nepublisko trešām personām, kas nav i) līgumslēdzēji vai apakšuzņēmēji, kas veic uzdevumus vai piedalās programmās, ciktāl tie nepieciešami, lai īstenotu šo uzdevumus un programmas; vai ii) citas pušu valdības iestādes.

                  B.

                  Ja kāda no pusēm apzinās, ka saskaņā ar tās tiesību aktiem tā nevarēs vai, pamatoti spriežot, varbūt nevarēs ievērot šajā pantā paredzētos neizpaušanas noteikumus, tā nekavējoties un pirms informācijas izpaušanas informē otru pusi. Puses pēc tam apspriežas, lai noteiktu atbilstīgu rīcības plānu.

         VIII   pants

         Intelektuālā īpašuma tiesības

                  A.

                  Puse, kas sniedz intelektuālo īpašumu (kas šā memoranda nolūkos ietver analīzes, ziņojumus, datubāzes, programmatūru, zinātību, tehnisko un komerciāli jutīgu informāciju, datus un uzskaiti, kā arī saistīto dokumentāciju un materiālus neatkarīgi no formas vai nesēja, uz kura to var ierakstīt) otrai pusei saskaņā ar šā memoranda pielikuma vai papildinājuma noteikumiem, saglabā tādas īpašumtiesības uz intelektuālo īpašumu, kā tas bija apmaiņas brīdī. Puse, kas sniedz dokumentu vai citu intelektuālo īpašumu saskaņā ar šā memoranda pielikumu vai papildinājumu, skaidri norāda dokumentu vai citu intelektuālo īpašumu kā konfidenciālu, ar īpašuma tiesībām aizsargātu vai tirdzniecības noslēpumu atkarībā no vajadzības.

                  B.

                  Izņemot, ja šā memoranda pielikumā vai papildinājumā noteikts citādi, puse, kas saņem intelektuālo īpašumu no otras puses saskaņā ar šo memorandu:

                              1)

                              neiegūst īpašuma tiesības uz intelektuālo īpašumu, pamatojoties uz tā saņemšanu no otras puses; un

                              2)

                              neizpauž intelektuālo īpašumu trešai personai, izņemot līgumslēdzēju vai apakšuzņēmēju, kas iesaistījies programmā, kura saistīta ar šā memoranda pielikumu vai papildinājumu, bez otras puses iepriekšējas rakstiskas piekrišanas. Ja informāciju atklāj līgumslēdzējam vai apakšuzņēmējam, kas iesaistījies programmā, puse, kura atklāj informāciju:

                                          a)

                                          ierobežo intelektuālā īpašuma izmantošanu līgumslēdzējam vai apakšuzņēmējam, ņemot vērā mērķus, kas norādīti attiecīgajā pielikumā vai papildinājumā; un

                                          b)

                                          līgumslēdzējam vai apakšuzņēmējam aizliedz intelektuālā īpašuma tālāku izpaušanu trešām personām, izņemot gadījumus, kad otra puse iepriekš un rakstiski piekrīt tālākai izpaušanai.

                  C.

                  Izņemot, ja šā memoranda pielikumā vai papildinājumā var būt norādīts citādi, pusēm ir kopīgas īpašuma tiesības uz jebkuru saskaņā ar šo memorandu un tā pielikumiem vai papildinājumiem pušu kopīgi izstrādāto intelektuālo īpašumu.

                              1.

                              Katrai pusei ir tiesības uz neekskluzīvām, neatsaucamām tiesībām visās valstīs reproducēt, sagatavot atvasinātus darbus, publiski izplatīt un tulkot šādu intelektuālo īpašumu, ja šāda reproducēšana, sagatavošana, izplatīšana un tulkošana neietekmē otras puses intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzību. Katrai pusei vai tās īstenošanas iestādēm ir tiesības pārskatīt tulkojumu, pirms to izplata publiski.

                              2.

                              Visi publiski izplatītie zinātnes un tehnikas žurnālu rakstu eksemplāri, kas nav patentēti zinātniski ziņojumi un grāmatas, kas tieši izriet no sadarbības saistībā ar šo memorandu un tā pielikumiem vai papildinājumiem, norāda autoru vārdus, ja vien autors nav skaidri noteicis to nedarīt.

                  D.

                  Ja kāda puse nepiekrīt dokumentu vai citu intelektuālo īpašumu, ko sniedz otra puse saskaņā ar šā memoranda pielikumu vai papildinājumu, apzīmēt kā konfidenciālu, ar īpašuma tiesībām aizsargātu vai tirdzniecības noslēpumu, tad tā puse, kura nepiekrīt apzīmējumam, pieprasa apspriedes ar otru pusi, lai risinātu šo jautājumu. Apspriedes var rīkot kopā ar Apvienotās komitejas vai citas līdzīgas komitejas sanāksmi, kā to var noteikt saskaņā ar šā memoranda pielikumu vai papildinājumu.

         IX   pants

         Imunitāte un atbildība

                  A.

                  Puses atbilstīgi rīkojas attiecībā uz imunitātes un atbildības jautājumiem, kas saistīti ar pasākumiem saskaņā ar šā memoranda attiecīgo pielikumu vai papildinājumu.

                  B.

                  Puses vienojas, ka visas darbības, ko veic saskaņā ar šo memorandu un tā pielikumiem vai papildinājumiem, veic ar pienācīgu profesionālo rūpību un ka pieliek visas iespējamās pūles, lai samazinātu varbūtējos riskus trešām personām un lai izpildītu visas drošības un uzraudzības prasības.

         X   pants

         Grozījumi

                  A.

                  Puses var grozīt šo memorandu, tā pielikumus vai papildinājumus. Puses dokumentē jebkura šāda grozījuma detaļas ar rakstisku nolīgumu, ko parakstījušas abas puses.

                  B.

                  Šā memoranda pielikumu vai papildinājumu grozījumi, ko pieņēmusi Apvienotā komiteja, stājas spēkā pēc Apvienotās komitejas lēmuma saskaņā ar šā memoranda III panta D punktu, ko pušu vārdā paraksta Apvienotās komitejas līdzpriekšsēdētāji.

         XI   pants

         Domstarpību atrisināšana

      Visas domstarpības attiecībā uz šā memoranda vai tā pielikumu vai papildinājumu interpretāciju vai piemērošanu puses risina, savstarpēji apspriežoties. Puses šādas domstarpības neiesniedz risināšanai starptautiskajā tiesā vai trešai personai.

         XII   pants

         Stāšanās spēkā un darbības izbeigšana

                  A.

                  Līdz spēkā stāšanās dienai šo memorandu piemēro provizoriski, sākot no tā parakstīšanas dienas.

                  B.

                  Šis memorands stājas spēkā, kad puses viena otrai ir rakstiski paziņojušas, ka ir pabeigtas to attiecīgās iekšējās procedūras, lai memorands stātos spēkā, un tas paliek spēkā līdz tā izbeigšanai.

                  C.

                  Katrs atsevišķs pielikums vai papildinājums, ko pēc šā memoranda stāšanās spēkā pieņēmusi Apvienotā komiteja, stājas spēkā pēc Apvienotās komitejas lēmuma saskaņā ar šā memoranda III panta D punktu, ko pušu vārdā paraksta Apvienotās komitejas līdzpriekšsēdētāji.

                  D.

                  Katra puse var izbeigt šo memorandu vai tā pielikumus vai papildinājumus jebkurā laikā, sešdesmit (60) dienas iepriekš rakstiski paziņojot to otrai pusei. Šā memoranda izbeigšana neietekmē pušu tiesības un pienākumus saskaņā ar V, VII, VIII un IX pantu. Katrai pusei ir simt divdesmit (120) dienu laika izbeigt savu darbību pēc šā memoranda vai tā pielikumu vai papildinājumu izbeigšanas. Šā memoranda izbeigšana izbeidz arī visus pielikumus un papildinājumus, kurus noslēgušas puses saskaņā ar šo memorandu.

         XIII   pants

         Pilnvaras

      Amerikas Savienotās Valstis un Eiropas Savienība vienojas par šā memoranda noteikumiem, apliecinot to ar attiecīgi pilnvarotu pārstāvju parakstiem.

         Budapeštā, divtūkstoš vienpadsmitā gada trešajā martā

               Amerikas Savienoto Valstu vārdā –

               Eiropas Savienības vārdā –

         1. PIELIKUMS
         SADARBĪBAS MEMORANDAM NAT-I-9406 STARP AMERIKAS SAVIENOTAJĀM VALSTĪM UN EIROPAS SAVIENĪBU SESAR–NEXTGEN SADARBĪBA VISPĀRĒJAI SADARBSPĒJAI
         TĀ KĀ SESAR un NextGen ir attiecīgi Eiropas Savienības un Amerikas Savienoto Valstu programmas jaunas paaudzes gaisa satiksmes vadības sistēmu attīstīšanai,
         TĀ KĀ SESAR kopuzņēmumu izveidoja ar Padomes Regulu (EK) Nr. 219/2007 (2007. gada 27. februāris), lai pārvaldītu SESAR attīstības posmu,
         TĀDĒĻ TAGAD Amerikas Savienotās Valstis un Eiropas Savienība (kopā sauktas “puses” un atsevišķi – “puse”) ir vienojušās šādi.

            I   pants

            Mērķis

         Šā pielikuma mērķis ir īstenot sadarbības memorandu NAT-I-9406 starp Amerikas Savienotajām Valstīm un Eiropas Savienību (memorands), nosakot noteikumus, ar kādiem puses veido sadarbību, lai nodrošinātu vispārēju savstarpēju sadarbspēju starp to gaisa satiksmes pārvaldības (ATM) modernizācijas programmām, NextGen un SESAR, ņemot vērā civilo un militāro gaisa telpas izmantotāju intereses.

            II   pants

            Definīcijas

         Šajā pielikumā termins “apstiprināšana” nozīmē visā aprites ciklā apstiprināt, ka ierosinātais risinājums, tostarp koncepcija, sistēmas un procedūras, atbilst ieinteresēto personu vajadzībām.

            III   pants

            Principi

            NextGen un SESAR programmu satvarā un saskaņā ar principiem, kas izklāstīti memoranda I panta C punktā, puses:

                     A)

                     vajadzības gadījumā ļauj piedalīties otras puses valsts un nozares pārstāvjiem savās attiecīgo konsultatīvo struktūru un nozares iniciatīvās saskaņā ar piemērojamiem normatīvajiem aktiem un šādu struktūru un iniciatīvu reglamentējošiem noteikumiem;

                     B)

                     cenšas otras puses nozares ieinteresētajām personām dot iespēju veicināt darba programmas un piekļūt attiecīgo pētniecības un izstrādes programmu un projektu informācijai un rezultātiem; un

                     C)

                     Augsta līmeņa komitejā, kas izveidota saskaņā ar šā pielikuma V pantu, šim pielikumam pievienotajos dokumentos (“pievienotie dokumenti”) savstarpēji identificē jomas, kas sniedz īpašas līdzdalības iespējas katras puses konsultatīvajās struktūrās, iniciatīvās un pētniecības programmās un projektos, jo īpaši tajās jomās, kas paredz ieguldījumu augsta līmeņa sistēmas plānošanā, piemēram, savstarpējai sadarbspējai, arhitektūras definīcijai un tehniskajai bāzei.

               Augsta līmeņa komiteja uzrauga šā panta īstenošanu un pēc vajadzības atjaunina pievienotos dokumentus.

            IV   pants

            Darbības joma

         A.   Darbības joma ir veicināt ATM pētniecību, izstrādi un apstiprināšanu attiecībā uz vispārēju savstarpēju savietojamību. Darbības var ietvert, bet neaprobežojas ar darbībām, kas izklāstītas šā panta 1. līdz 5. punktā.
         1.   Transversālās darbības
         Transversālās darbības aptver tos uzdevumus, kas nav raksturīgi tikai kādai konkrētai darbībai vai tehnikas izstrādei, bet mijiedarbojas ar SESAR un NextGen programmām. Šīs darbības ir īpaši svarīgas sadarbībai, jo atšķirīgas pieejas potenciāli plaši un būtiski ietekmē harmonizāciju un sadarbspēju. Šajā jomā puses plāno risināt šādus jautājumus:

                     a)

                     darbības koncepcija un ceļveži;

                     b)

                     distancēšanas nodrošināšana;

                     c)

                     ceļveži, ietverot standartizāciju un regulējumu, lai atvieglotu īstenošanas sinhronizāciju;

                     d)

                     uzņēmējdarbības un investīciju plānošana;

                     e)

                     vide;

                     f)

                     tehnisko centienu koordinācija, lai atbalstītu ATM modernizācijas standartizāciju pasaules un ICAO mērogā;

                     g)

                     aviācijas ceļvežu sinhronizācija un konsekvence, lai gaisa telpas izmantotājiem nodrošinātu lielāko ekonomisko efektivitāti; un

                     h)

                     koordinēta tehnisko un darbības izmaiņu ieviešana, ar kurām sasniegtu/saglabātu netraucētu darbību no gaisa telpas lietotāju viedokļa.

               2.   Informācijas vadība
         Galvenā uzmanība tiek pievērsta informācijas pārvaldībai, lai nodrošinātu precīzas un atbilstīgas ar ATM saistītas informācijas savlaicīgu piegādi visām iesaistītajām personām tādā veidā, kas ir vienots (savietojams), drošs un atbalsta lēmumu kopēju pieņemšanu. Šajā jomā puses plāno risināt šādus jautājumus:

                     a)

                     Sistēmu aptverošas informācijas vadības (System Wide Information Management – SWIM) sadarbspēja;

                     b)

                     Aeronavigācijas informācijas vadības (Aeronautical Information Management – AIM) sadarbspēja; un

                     c)

                     meteoroloģiskās informācijas apmaiņa.

               3.   Trajektoriju vadība
         Trajektoriju vadība ietver četrdimensiju (4D) trajektoriju gaiss/gaiss un gaiss/zeme apmaiņu, kas prasa konsekventu pieeju terminoloģijai, definīcijām un lidojumu informācijas apmaiņai jebkurā laikā un visos lidojuma posmos. Šajā jomā puses plāno risināt šādus jautājumus:

                     a)

                     kopēja trajektorijas noteikšana un apmaiņa;

                     b)

                     lidojumu plānošana un dinamiska lidojuma plānu atjaunināšana;

                     c)

                     satiksmes vadība (ietverot trajektoriju integrāciju un prognozes);

                     d)

                     bezpilota gaisa kuģu sistēmu (Unmanned Aircraft Systems – UAS) integrācija ATM; un

                     e)

                        SESAR un NextGen darbības koncepciju, pakalpojumu definīciju un to lietojumprogrammu, tostarp 4D trajektorijas noteikšanas un apmaiņas formātu, darbības konverģence.

               4.   Komunikācija, navigācija, novērošana (CNS) un sadarbspēja gaisā

            CNS un sadarbspēja gaisā ietver gaisa aprīkojuma plānošanu un savstarpēji savietojamu gaiss/gaiss un gaiss/zeme lietojumprogrammu un sistēmu izstrādi. Šajā jomā puses plāno risināt šādus jautājumus:

                     a)

                     sadarbspēja gaisā, tostarp:

                                 i)

                                 lidmašīnu sadursmes novēršanas sistēma (ACAS);

                                 ii)

                                 aviācijas ceļvedis; un

                                 iii)

                                 lidmašīnu distancēšanas palīdzības sistēmas (ASAS) gaiss/gaiss un gaiss/zeme distancēšanas palīdzībai;

                     b)

                     komunikācija, tostarp:

                                 i)

                                 datu pārsūtīšanas pakalpojumi un tehnoloģijas; un

                                 ii)

                                 elastīga komunikācijas arhitektūra;

                     c)

                     navigācija, tostarp:

                                 i)

                                 noteiktas precizitātes navigācija; un

                                 ii)

                                 globālā satelītnavigācijas sistēma (GNSS) maršrutā un pieejai, tostarp pieejai ar vertikālu vadību;

                     d)

                     novērošana, tostarp:

                                 i)

                                 automātiskās atkarīgās novērošanas (ADS) pakalpojumi un tehnoloģija; un

                                 ii)

                                 novērošana uz zemes.

               5.   Kopīgi projekti
         Kopīgi projekti ietver ad hoc projektus, par kuriem puses vienojas, ka ir nepieciešama fokusēta koordinācija un sadarbība. Šajā jomā puses plāno risināt šādus jautājumus:

                     a)

                     Atlantijas sadarbspējas iniciatīva, lai samazinātu emisijas (AIRE); un

                     b)

                     gaisa kuģu atrašanās vietas virs okeāna un attāliem reģioniem izsekojamības un pārraudzības uzlabošana.

               B.   Puses, ja nepieciešams, uz savstarpības pamata, individuāli vai kopā sagatavo apmaiņai ziņojumus, kuros aprakstītas izmantošanas koncepcijas, modeļi, prototipi, novērtējumi, apstiprināšanas procedūras un salīdzinošie pētījumi, kas saistīti ar ATM tehniskajiem un ekspluatācijas aspektiem. Izvērtēšanai un apstiprināšanai var izmantot dažādus instrumentus, piemēram, modelēšanu un izmēģinājumus.

            V   pants

            Pārvaldība

         Atkarībā no līdzekļu pieejamības puses izveido un vada projektus un pasākumus un nodrošina, ka veicamais darbs ir pragmatisks, savlaicīgs un orientēts uz rezultātu. Šajā nolūkā ir izveidoti šādi pārvaldības līmeņi:

                     A.

                     Augsta līmeņa komiteja, kurā ir vienāds skaits dalībnieku no Eiropas Komisijas, kam var palīdzēt SESAR kopuzņēmums, un no Federālās aviācijas administrācijas (FAA).

                                 1.

                                 Augsta līmeņa komiteju kopīgi vada pa vienam pārstāvim no Eiropas Komisijas un FAA. Augsta līmeņa komiteja tiekas vismaz reizi gadā ar mērķi:

                                             a)

                                             pārskatīt SESAR–NextGen sadarbību;

                                             b)

                                             novērtēt sasniegtos rezultātus;

                                             c)

                                             lemt par jaunu projektu un pasākumu uzsākšanu pēc turpmāk definētās koordinācijas komitejas priekšlikuma;

                                             d)

                                             lemt par jaunu papildinājumu vai grozījumu priekšlikumiem spēkā esošajos šā pielikuma papildinājumos, ko tā iesniedz apstiprināšanai Apvienotajā komitejā saskaņā ar memoranda III panta D punktu;

                                             e)

                                             dot norādījumus koordinācijas komitejai, kas definēta turpmāk; un

                                             f)

                                             uzraudzīt šā pielikuma III panta īstenošanu un, ja nepieciešams, konsultēties par nozaru līdzdalības mehānismiem vai uzdot jautājumus Apvienotajai komitejai, kas izveidota saskaņā ar memorandu.

                                 2.

                                 Augsta līmeņa komiteja nosaka darba kārtību un visus lēmumus pieņem, līdzpriekšsēdētājiem vienojoties.

                                 3.

                                 Augsta līmeņa komiteja pakļauta Apvienotajai komitejai, kas izveidota saskaņā ar memoranda III pantu.

                     B.

                     Koordinācijas komiteja, kas sastāv no piemērota un ierobežota skaita dalībnieku no SESAR kopuzņēmuma un no FAA Gaisa satiksmes organizācijas, kuriem abiem var palīdzēt eksperti.

                                 1.

                                 Koordinācijas komiteju kopīgi vada pa vienam pārstāvim no SESAR kopuzņēmuma un no FAA Gaisa satiksmes organizācijas. Komiteja sanāk vismaz divreiz gadā ar mērķi:

                                             a)

                                             uzraudzīt izstrādē esošo kopīgo projektu un darbību progresu, kā noteikts papildinājumos;

                                             b)

                                             nodrošināt papildinājumu efektīvu īstenošanu, izmantojot turpmāk definētās darba grupas;

                                             c)

                                             nodrošināt šā pielikuma III panta efektīvu izpildi;

                                             d)

                                             sagatavot ziņojumus Augsta līmeņa komitejai; vai

                                             e)

                                             izskatīt priekšlikumus iesniegšanai Augsta līmeņa komitejai, tostarp priekšlikumus jauniem papildinājumiem vai grozījumiem spēkā esošajos šā pielikuma papildinājumos.

                                 2.

                                 Koordinācijas komiteja nosaka darba kārtību un visus lēmumus pieņem, līdzpriekšsēdētājiem vienojoties.

                     C.

                     Konkrētiem projektiem un darbībām veltītas darba grupas aprakstītas papildinājumos. Katrā darba grupā ir piemērots un ierobežots dalībnieku skaits. Darba grupas sanāk pēc vajadzības, tās ievēro Koordinācijas komitejas norādījumus un regulāri atskaitās tai.

            VI   pants

            Imunitāte un atbildība

         Attiecībā uz imunitātes un atbildības jautājumiem, kas saistīti ar pasākumiem saskaņā ar šo pielikumu vai attiecīgu papildinājumu, puses rīkojas atbilstīgi.

            VII   pants

            Īstenošana

         A.   Viss darbs, kas veikts saskaņā ar šo pielikumu, tiek aprakstīts papildinājumos, kuri pēc to stāšanās spēkā kļūst par šā pielikuma daļu.
         B.   Katru papildinājumu numurē pēc kārtas un tajā norāda darba aprakstu, kas jāveic pusēm vai vienībām, ko tās norīko veikt darbu, tostarp darba veikšanas vietu un plānoto laiku, personālu un citus resursus, kas nepieciešami darba veikšanai, aplēstās izmaksas un jebkādu citu noderīgu informāciju, kas attiecas uz darbu.

            VIII   pants

            Finanšu noteikumi

         Saskaņā ar šo pielikumu veicamajiem darbiem finansējumu nodrošina saskaņā ar memoranda VI pantu.

            IX   pants

            Kontaktpunkti

         A.   Šā pielikuma koordinācijai un pārvaldībai izraudzītās iestādes ir:

                     1.

                     Amerikas Savienotajām Valstīm:

                                    Africa, Europe & Middle East Office, AEU-10

                                    Federal Aviation Administration

                                    Wilbur Wright Bldg., 6th Floor, East

                                    600 Independence Avenue, SW

                                    Washington DC 20591

                                    USA

                                 Tālrunis: +1 2023858905

                                 Fakss: +1 2022675032

                     2.

                     Eiropas Savienībai:

                                    Single European Sky and ATC Modernisation Unit

                                    Directorate-General for Mobility and Transport

                                    Directorate for Air Transport

                                    European Commission

                                    Rue De Mot 24

                                    1040 Brussels

                                    BELGIUM

                                 Tālrunis: +32 22968430

                                 Fakss: +32 22968353

               B.   Tehnisko programmu kontaktpunktus īpašām darbībām nosaka, kā norādīts šā pielikuma papildinājumos.

            X   pants

            Stāšanās spēkā un darbības izbeigšana

         A.   Līdz spēkā stāšanās dienai šo pielikumu piemēro provizoriski, sākot no tā parakstīšanas dienas.
         B.   Šis pielikums stājas spēkā, kad puses viena otrai ir rakstiski paziņojušas, ka to attiecīgās iekšējās procedūras, lai tas stātos spēkā, ir pabeigtas, un paliek spēkā līdz tā izbeigšanai saskaņā ar memoranda XII pantu. Šā pielikuma darbības izbeigšana izbeidz darbību arī visiem papildinājumiem, kurus noslēgušas puses saskaņā ar šo pielikumu.

            XI   pants

            Pilnvaras

         Amerikas Savienotās Valstis un Eiropas Savienība vienojas par šā pielikuma noteikumiem, apliecinot to ar attiecīgi pilnvarotu pārstāvju parakstiem.

            Budapeštā, divtūkstoš vienpadsmitā gada trešajā martā

                  Amerikas Savienoto Valstu vārdā –

                  Eiropas Savienības vārdā –


title: 2012/804/ES: Eiropas Parlamenta Lēmums ( 2012. gada 23. oktobris ) par Eiropas Vides aģentūras 2010. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu#Eiropas Parlamenta Rezolūcija ( 2012. gada 23. oktobris ) ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no lēmuma par Eiropas Vides aģentūras 2010. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu

text:
               20.12.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 350/89

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS
   (2012. gada 23. oktobris)
   par Eiropas Vides aģentūras 2010. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
   (2012/804/ES)
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Eiropas Vides aģentūras 2010. finanšu gada galīgos pārskatus,

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Vides aģentūras 2010. finanšu gada galīgajiem pārskatiem, ar Aģentūras atbildēm (1),

               —

               ņemot vērā Padomes 2012. gada 21. februāra ieteikumu (06083/2012 – C7-0051/2012),

               —

               ņemot vērā Parlamenta 2012. gada 10. maija lēmumu (2), ar kuru tiek atlikts lēmums par 2010. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu, tam pievienoto rezolūciju, kā arī Eiropas Vides aģentūras izpilddirektores atbildes,

               —

               ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (3), un jo īpaši tās 185. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 1990. gada 7. maija Regulu (EEK) Nr. 1210/90, ar ko izveido Eiropas Vides aģentūru un Eiropas Vides informācijas un novērojumu tīklu (4), un jo īpaši tās 13. pantu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 23. aprīļa Regulu (EK) Nr. 401/2009 par Eiropas Vides aģentūru un Eiropas Vides informācijas un novērojumu tīklu (5) un jo īpaši tās 13. pantu,

               —

               ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (6), un jo īpaši tās 94. pantu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2012. gada jūnijā pieņemto kopīgo paziņojumu par decentralizētajām aģentūrām un tam pievietoto vienoto pieeju, kas izriet no iestāžu darba grupas, kas izveidota 2009. gada martā, par decentralizētām aģentūrām paveiktā, un jo īpaši ņemot vērā sadaļas par vienotās pieejas pārvaldību, darbībām, plānošanu, pārskatatbildību un pārredzamību,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas otro ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumu (A7-0300/2012),

               1.

               sniedz Eiropas Vides aģentūras izpilddirektorei apstiprinājumu par aģentūras 2010. finanšu gada budžeta izpildi;

               2.

               izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, nosūtīt Eiropas Vides aģentūras izpilddirektorei, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Martin SCHULZ

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV C 366, 15.12.2011., 57. lpp.

      (2)  OV L 286, 17.10.2012., 356. lpp.

      (3)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (4)  OV L 120, 11.5.1990., 1. lpp.

      (5)  OV L 126, 21.5.2009., 13. lpp.

      (6)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

      EIROPAS PARLAMENTA REZOLŪCIJA
      (2012. gada 23. oktobris)
      ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no lēmuma par Eiropas Vides aģentūras 2010. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
      EIROPAS PARLAMENTS,

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Vides aģentūras 2010. finanšu gada galīgos pārskatus,

                  —

                  ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Vides aģentūras 2010. finanšu gada galīgajiem pārskatiem, ar Aģentūras atbildēm (1),

                  —

                  ņemot vērā Padomes 2012. gada 21. februāra ieteikumu (06083/2012 – C7-0051/2012),

                  —

                  ņemot vērā Parlamenta 2012. gada 10. maija lēmumu (2), ar kuru tiek atlikts lēmums par 2010. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu, tam pievienoto rezolūciju, kā arī Eiropas Vides aģentūras izpilddirektores atbildes,

                  —

                  ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (3), un jo īpaši tās 185. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Padomes 1990. gada 7. maija Regulu (EEK) Nr. 1210/90, ar ko izveido Eiropas Vides aģentūru un Eiropas Vides informācijas un novērojumu tīklu (4), un jo īpaši tās 13. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 23. aprīļa Regulu (EK) Nr. 401/2009 par Eiropas Vides aģentūru un Eiropas Vides informācijas un novērojumu tīklu (5), un jo īpaši tās 13. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (6), un jo īpaši tās 94. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2012. gada jūnijā pieņemto kopīgo paziņojumu par decentralizētajām aģentūrām un tam pievietoto vienoto pieeju, kas izriet no iestāžu darba grupas, kas izveidota 2009. gada martā, par decentralizētām aģentūrām paveiktā, un jo īpaši ņemot vērā sadaļas par vienotās pieejas pārvaldību, darbībām, plānošanu, pārskatatbildību un pārredzamību,

                  —

                  ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,

                  —

                  ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas otro ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumu (A7-0300/2012),

                  A.

                  tā kā 2012. gada 10. maijā Eiropas Parlaments atlika lēmuma pieņemšanu par Eiropas Vides aģentūras (turpmāk “Aģentūra”) 2010. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu un kontu slēgšanu;

                  B.

                  tā kā Aģentūra 2012. gada 24. maija, 15. jūnija un 3. jūlija vēstulē sniedza atbildes budžeta izpildes apstiprinātājiestādei; tā kā Aģentūras valde 2012. gada 6. jūnija vēstulē sniedza budžeta izpildes apstiprinātājiestādei informāciju par pasākumiem, kas veikti pēc budžeta izpildes apstiprināšanas atlikšanas;

                  C.

                  tā kā budžeta izpildes apstiprināšana ir likumīgs Eiropas Parlamenta rīcībā esošs instruments, lai, balstoties uz faktiem un objektīviem argumentiem, novērtētu, vai Savienības subsīdijas ir izmantotas pareizi; atgādinot šajā sakarā par spēkā esošajiem noteikumiem, proti, Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumiem un Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību, Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam, regulu, ar ko izveidota Aģentūra, un Aģentūras izstrādātajām konkrētajām politiskajām nostādnēm un procedūrām;

                  D.

                  tā kā Aģentūras 2010. gada budžets bija EUR 50 600 000, kas ir par 26 % lielāks nekā 2009. gadā; tā kā Savienības iemaksa Aģentūras 2010. gada budžetā bija EUR 35 258 000 salīdzinājumā ar EUR 34 560 000 2009. gadā, kas ir par 2 % vairāk,

                  1.

                  vienmēr ir atzinīgi vērtējis to, ka Aģentūra ir sniegusi profesionālu, uzticamu un neatkarīgu informāciju visām iestādēm, dalībvalstīm un Savienības politikas izstrādes struktūrām, un sagaida šādu profesionalitāti arī turpmāk;

                  2.

                  norāda, ka Aģentūras budžeta izpildes līmeņi attiecībā uz saistību apropriācijām un maksājumu apropriācijām bija attiecīgi 100 % un 90,75 %;

                  3.

                  norāda uz 16. punktu vienotajā pieejā, kas pievienota Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīgajam paziņojumam par decentralizētām aģentūrām; neskarot Aģentūru neatkarību, sagaida, ka 2013. gada jūnijā, izraugoties jauno izpilddirektoru, tiks īstenota atklāta un pārredzama kandidātu atlases procedūra, kas nodrošina kandidātu rūpīgu izvērtēšanu un augsta līmeņa neatkarību; tādēļ ierosina amata kandidātu uzklausīšanu kompetentajās Parlamenta komitejās padarīt par daļu no izpilddirektora iecelšanas procedūras;

         Budžeta un finanšu pārvaldība

                  4.

                  atgādina, ka piecus mēnešus no 2010. gada 22. maija līdz oktobrim Aģentūra savu ēku bija aizklājusi ar zaļo augu fasādi, kas izmaksāja EUR 294 641, un šo darbu veikšanai netika izsludināts atklāts konkurss;

                  5.

                  atgādina, ka izmaksu segšanai saistībā ar zaļo augu fasādi 2010. gada 9. aprīlī budžeta pozīcija “2140 – Telpu aprīkojums” tika papildināta, veicot budžeta pārvietojumu EUR 180 872 apmērā no budžeta pozīcijas “2010 – Īre”;

                  6.

                  tādēļ aicina Aģentūru izveidot skaidrus iekšējos noteikumus Finanšu regulas īstenošanas noteikumu 126. panta 1. punkta b) apakšpunkta prasību piemērošanai; norāda, ka Aģentūras valde ir nolēmusi veikt ex ante pārbaudes attiecībā uz ārkārtas izdevumiem;

                  7.

                  pauž ciešu pārliecību, ka spēkā esošo noteikumu neievērošanas gadījumā ir jāsper nepieciešamie soļi; uzskata, ka šādos gadījumos Aģentūrai ir jāizveido rīcības plāns ar precīzu laika ietvaru nepilnību novēršanai, ka Eiropas Parlamentam ir jāuzrauga šī plāna īstenošana un ka šīs problēmas būtu jārisina, mainot spēkā esošos noteikumus un regulējumu, lai novērstu iespējamos trūkumus;

         Cilvēkresursi

                  8.

                  ņem vērā to, ka Aģentūrā ir strādājuši 12 vieszinātnieki, taču Aģentūra nav publicējusi 11 šo vieszinātnieku dzīves aprakstu, iekļaujot tajā vismaz izglītību un darba pieredzi; norāda uz Aģentūras valdes paziņojumu, ka noteikumi par vieszinātnieku izraudzīšanos un darbu tiks pilnveidoti, lai nodrošinātu lielāku skaidrību un pārredzamību, un ka Aģentūras pašreizējā vieszinātnieku uzņemšanas politika tiek pārskatīta;

                  9.

                  atgādina, ka no 2010. gada jūnija līdz 2011. gada aprīlim Aģentūras izpilddirektore bija nevalstiskās organizācijas (NVO) “Earthwatch“, kas darbojas starptautiskā vides labdarības jomā, Starptautiskās konsultatīvās padomes pilnvarotā un locekle un ka bija saņemta kļūdaina informācija par to, ka viņa bijusi Worldwatch Europe Eiropas konsultatīvās padomes locekle; konstatē, ka viņa atkāpās no amatiem Earthwatch pēc tam, kad Revīzijas palātas priekšsēdētājs sniedza šādu ieteikumu, norādot uz iespējamu interešu konfliktu;

                  10.

                  norāda, ka 2010. gada februārī, pirms izpilddirektore bija tieši saistīta ar Earthwatch, tika noslēgts līgums par 29 Aģentūras darbinieku, tostarp izpilddirektores, apmācību un viņi piedalījās Earthwatch vadītos dažādu bioloģiskās daudzveidības projektu pētījumos Karību vai Vidusjūras reģionā, kas ilga līdz pat 10 dienām, un ka Aģentūra maksāja šai NVO kopumā EUR 33 791,28, kā to norādījusi Aģentūras izpilddirektore; turklāt norāda, ka Revīzijas palātas galīgajā ziņojumā par 2010. gadu nebija konstatējumu par interešu konfliktu šajā sakarā;

                  11.

                  norāda uz Aģentūras valdes lēmumu ieviest ex ante pārbaudes attiecībā uz izpilddirektora dalību ārējās padomēs un Aģentūras apmācību politiku;

                  12.

                  pieņem zināšanai Aģentūras apliecinājumu, ka Worldwatch Institute Europe 2010. gada novembrī kā savu adresi reģistrēja Aģentūras kontaktadresi bez Aģentūras piekrišanas; turklāt norāda, ka Worldwatch Institute Europe izpilddirektors bija Aģentūras vieszinātnieks; aicina Aģentūru nodrošināt absolūtu skaidrību attiecībā uz turpmāku vieszinātnieku uzņemšanu un norāda, ka:

                              —

                              Aģentūras izpilddirektore 2012. gada 11. aprīļa vēstulē norādīja – kad Aģentūra ir uzzinājusi, ka World Watch Institute Europe savā tīmekļa vietnē ir publicējis informāciju, ka tā Eiropas birojs ir izveidots Aģentūras telpās, ir nekavējoties veikti atbilstoši pasākumi,

                              —

                                 World Watch Institute Europe dibināšanas akts apliecina, ka tas ir izveidots 2010. gada 5. novembrī Aģentūras telpās,

                              —

                              turklāt World Watch Institute Europe darbība Aģentūras telpās sākās 2011. gada 25. februārī, kad izpilddirektore uzstājās ar runu atklāšanas pasākumā, kā liecina World Watch Institute Europe tīmekļa vietne;

                  13.

                  ņem vērā, ka Aģentūra ir sagatavojusi atjauninātu interešu konflikta novēršanas politiku un rīcības plānu saskaņā ar Eiropas Ombuda ieteikumiem; aicina Aģentūru publiskot to projektu un pirms iesniegšanas valdei sekmēt diskusiju par minēto politiku un rīcības plānu;

                  14.

                  norāda, ka vadošo darbinieku un zinātniskās komitejas locekļu dzīves apraksti ir publicēti Aģentūras tīmekļa vietnē; turklāt norāda, ka zinātniskās komitejas locekļu finansiālo interešu deklarācijas arī ir publiskotas; uzsver, ka pretēji Aģentūras 2012. gada 15. jūnija vēstulē paustajam patlaban tās tīmekļa vietnē nav pieejams neviena valdes locekļa dzīves apraksts, un konstatē, ka ir norādīta tikai saite uz viņu piederības organizācijām; aicina Aģentūru nolūkā sekmēt lielāku pārredzamību attiecībā uz interešu konflikta novēršanu un izskaušanu publicēt tās tīmekļa vietnē ekspertu, turpmāko vieszinātnieku un valdes locekļu finansiālo interešu deklarācijas un dzīves aprakstus; uzskata, ka šādi pasākumi ļautu budžeta izpildes apstiprinātājiestādei un sabiedrībai novērtēt šo darbinieku kvalifikāciju un novērst iespējamo interešu konfliktu;

                  15.

                  cer saņemt informāciju par patlaban veikto administratīvo izmeklēšanu saistībā ar Aģentūru;

                  16.

                  norāda, ka atbildīgajai komitejai ir ciešs kontakts ar Aģentūru, proti, tā ir uzaicinājusi izpilddirektori vismaz reizi gadā apmainīties viedokļiem, iecēlusi kontaktpersonu no sava vidus un regulāri apmeklē Aģentūru; norāda, ka pēdējais Aģentūras apmeklējums notika 2011. gada septembrī;

                  17.

                  uzsver, ka Aģentūrai tiek prasīts izveidot atbilstošus kontaktus ar ieinteresētajām pusēm un sadarboties ar tādām ieinteresētajām personām kā ārējās organizācijas; norāda, ka šo darbību sakarā nav veikti attiecīgi pasākumi un noteikumi, lai izvairītos no iespējama apdraudējuma reputācijai; tādēļ atzinīgi vērtē valdes un izpilddirektores apņemšanos veikt vajadzīgos pasākumus, lai nekavējoties izslēgtu šāda apdraudējuma risku;

                  18.

                  kopumā atzinīgi vērtē panākto vienošanos par kopīgo paziņojumu un iepriekš minēto vienoto pieeju attiecībā uz decentralizētām aģentūrām, kas aktualizē dažus elementus, kas ir svarīgi, lai varētu apstiprināt budžeta izpildi, kā arī uzskata, ka rīcības plānā vienotās pieejas, ar ko Komisija nāks klajā 2012. gada beigās, īstenošanai šie jautājumi tiks pienācīgi ņemti vērā;

         Darbības rezultāti

                  19.

                  zina, ka par Aģentūras darbu patlaban veic periodisku ārēju novērtējumu, kura rezultāti jāiesniedz budžeta izpildes apstiprinātājiestādei 2013. gadā; ņem vērā valdes paziņojumu, ka šajā novērtējumā tiks iekļauti Aģentūras iekšējās darbības aspekti;

                  20.

                  attiecībā uz pārējiem konstatējumiem, kas pievienoti lēmumam par budžeta izpildes apstiprināšanu un kas ir horizontāli konstatējumi, atsaucas uz 2012. gada 10. maija rezolūciju par aģentūru darbību, finanšu pārvaldību un kontroli (7).

         (1)  OV C 366, 15.12.2011., 57. lpp.

         (2)  OV L 286, 17.10.2012., 356. lpp.

         (3)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

         (4)  OV L 120, 11.5.1990., 1. lpp.

         (5)  OV L 126, 21.5.2009., 13. lpp.

         (6)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

         (7)  OV L 286, 17.10.2012., 388. lpp.


title: 2012/586/ES: Eiropas Parlamenta Lēmums ( 2012. gada 10. maijs ) par Eiropas Izglītības fonda 2010. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu#Eiropas Parlamenta Rezolūcija ( 2012. gada 10. maijs ) ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no lēmuma par Eiropas Izglītības fonda 2010. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu

text:
               17.10.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 286/238

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS
   (2012. gada 10. maijs)
   par Eiropas Izglītības fonda 2010. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
   (2012/586/ES)
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Eiropas Izglītības fonda 2010. finanšu gada galīgos pārskatus,

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Izglītības fonda 2010. finanšu gada pārskatiem, ar Fonda atbildēm (1),

               —

               ņemot vērā Padomes 2012. gada 21. februāra ieteikumu (06083/2012 – C7-0051/2012),

               —

               ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 185. pantu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 16. decembra Regulu (EK) Nr. 1339/2008, ar ko izveido Eiropas Izglītības fondu (3), un jo īpaši tās 17. pantu,

               —

               ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (4), un jo īpaši tās 94. pantu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumu (A7-0135/2012),

               1.

               sniedz Eiropas Izglītības fonda direktorei apstiprinājumu par Fonda 2010. finanšu gada budžeta izpildi;

               2.

               izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, nosūtīt Eiropas Izglītības fonda direktorei, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Martin SCHULZ

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV C 366, 15.12.2011., 145. lpp.

      (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (3)  OV L 354, 31.12.2008., 82. lpp.

      (4)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

      EIROPAS PARLAMENTA REZOLŪCIJA
      (2012. gada 10. maijs)
      ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no lēmuma par Eiropas Izglītības fonda 2010. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
      EIROPAS PARLAMENTS,

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Izglītības fonda 2010. finanšu gada galīgos pārskatus,

                  —

                  ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Izglītības fonda 2010. finanšu gada pārskatiem, ar Fonda atbildēm (1),

                  —

                  ņemot vērā Padomes 2012. gada 21. februāra ieteikumu (06083/2012 – C7-0051/2012),

                  —

                  ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 185. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 16. decembra Regulu (EK) Nr. 1339/2008, ar ko izveido Eiropas Izglītības fondu (3), un jo īpaši tās 17. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (4), un jo īpaši tās 94. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,

                  —

                  ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumu (A7-0135/2012),

                  A.

                  tā kā Revīzijas palāta norādīja, ka tā ir guvusi pamatotu pārliecību, ka gada pārskati par 2010. finanšu gadu ir ticami un ka pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi;

                  B.

                  tā kā 2011. gada 10. maijā Parlaments sniedza Eiropas Izglītības fonda direktorei apstiprinājumu par Fonda 2009. finanšu gada budžeta izpildi (5) un lēmumam par budžeta izpildes apstiprināšanu pievienotajā rezolūcijā Parlaments cita starpā:

                              —

                              mudināja Fondu precīzāk izstrādāt budžeta procedūras, lai novērstu budžeta pārvietojumu ievērojamo skaitu,

                              —

                              aicināja Fondu pildīt savu pienākumu, kas paredz sniegt to maksājumu grafika kopsavilkuma pārskatu, kas jāveic nākamajos finanšu gados, lai īstenotu iepriekšējos finanšu gados noteiktās budžeta saistības,

                              —

                              aicināja Fondu saņemt valdes atļauju, kā tas paredzēts Fonda finanšu noteikumos, lai veiktu vajadzīgos pārvietojumus;

                  C.

                  tā kā Fonda 2010. gada kopējais budžets bija EUR 19 300 000 salīdzinājumā ar EUR 20 200 000, 2009. gadā, kas ir par 4,46 % mazāk;

                  D.

                  tā kā sākotnējā Savienības iemaksa Fonda 2010. gada budžetā bija EUR 18 282 000 salīdzinājumā ar EUR 14 772 000, 2009. gadā (6),

         Budžeta un finanšu pārvaldība

                  1.

                  norāda, ka Savienības iemaksa 2009. gadā bija EUR 19 872 000 un šo summu veidoja Savienības sākotnējā iemaksa, t. i., EUR 14 772 000, un EUR 5 100 000, kas nāca no iepriekšējo gadu pārpalikuma atgūšanas; turklāt atgādina, ka Savienības sākotnējā iemaksa Fonda 2010. gada budžetā bija EUR 18 282 000; tomēr norāda, ka šai summai tika pievienoti vēl EUR 1 178 000 no pārpalikuma atgūšanas, tādējādi Savienības kopējā iemaksa 2010. gada budžetā bija EUR 19 460 000 (7);

                  2.

                  pieņem zināšanai, ka Fonda finanšu gada pārskatos minētais Savienības ieguldījums 2010. gadā faktiski ir EUR 19 196 840,29; pieņem zināšanai Fonda paziņojumu, ka faktiski saņemtais Savienības ieguldījums 2010. gadā bija EUR 19 297 822, t. i., EUR 19 460 000 mīnus EUR 162 178, kas ir Savienības ieguldījums natūrā; turklāt pieņem zināšanai Fonda informāciju par to, ka no Savienības saņemtās summas tas izmantojis EUR 19 196 840,29, bet atlikumu EUR 100 981,71 atmaksājis Komisijai;

                  3.

                  iepazinies ar Fonda finanšu gada pārskatiem, konstatē, ka tā 2010. gada budžets tika grozīts 2010. gada novembrī, lai daļēji kompensētu Fonda ieņēmumu negaidīto samazinājumu;

                  4.

                  iepazinies ar Fonda gada darbības pārskatu, konstatē, ka saistību apropriācijas ir izpildītas 99,9 % apmērā salīdzinājumā ar 99,8 % 2009. gadā un 98,5 % 2008. gadā, bet maksājumu apropriāciju izpildes līmenis bija 96,5 % salīdzinājumā ar aptuveni 90 % 2009. un 2008. gadā;

         Līdzekļu pārvietošana un pārnešana

                  5.

                  iepazinies ar Fonda gada darbības pārskatu, norāda, ka 2010. gadā budžeta līdzekļu pārvietojumu skaits samazinājās līdz 15 salīdzinājumā ar 33 pārvietojumiem 2009. gadā, bet uz nākamo gadu pārnestās saistību apropriācijas veidoja tikai 12,8 % 2010. gadā salīdzinājumā ar 17 % 2009. gadā un 15 % 2008. gadā;

         Izņēmumu reģistrācija

                  6.

                  iepazinies ar Fonda gada darbības pārskatu, norāda, ka 2010. gadā izņēmumu reģistrā ir reģistrēti 10 izņēmumi salīdzinājumā ar 12 izņēmumiem 2009. gadā;

                  7.

                  norāda, ka nevienā gadījumā finansiālais risks nepārsniedz EUR 50 000; jo īpaši norāda, ka minēto izņēmumu kopējā finansiālā vērtība ir EUR 100 183, kas veido 0,53 % no Fonda kopējā budžeta 2010. gadā;

         Publiskais iepirkums

                  8.

                  iepazinies ar Fonda gada darbības pārskatu, apstiprina, ka tajā ir atrunāti astoņi tiešie nolīgumi ar ārējiem līgumslēdzējiem, kuru finansiālās saistības visos gadījumos ir zemākas par EUR 50 000; norāda, ka tiešo nolīgumu kopējā vērtība ir EUR 93 575, kas veido 0,50 % no Fonda kopējā budžeta 2010. gadā;

         Cilvēkresursi

                  9.

                  iepazinies ar gada darbības pārskatu, norāda, ka 2010. gada beigās Fonda štatu sarakstā bija četras brīvas amata vietas salīdzinājumā ar desmit vietām 2009. gada beigās;

                  10.

                  konstatē, ka pašlaik Fondā strādā 128 darbinieki un 2010. gadā Fonds pieņēma darbā 15 darbiniekus, bet no darba aizgāja 10 darbinieku;

                  11.

                  iepazinies ar gada darbības pārskatu, pieņem zināšanai, ka Fonda pienākumu pildīšanai ir paredzētas šādas amata vietas:

                              —

                              96 pagaidu amata vietas,

                              —

                              33 līgumdarbinieki un vietējie darbinieki, kā arī

                              —

                              6 valstu norīkoti eksperti;

         Darbības rezultāti

                  12.

                  iepazinies ar gada darbības pārskatu, konstatē, ka Fonds ir pārskatījis savu darba rādītāju sarakstu nolūkā sekmēt mērķu atbilstību un to sasniegšanas kvantitatīvu novērtēšanu, kā arī sniegt apkopotu informāciju par Fonda darbību saistībā ar pamatuzdevumu un citu funkciju pildīšanu;

                  13.

                  turklāt norāda, ka Fonds ir izstrādājis projektu “vadības panelis”, lai reālajā laikā nodrošinātu svarīgākos datus savas darbības ikdienas uzraudzīšanai un jo īpaši pārvaldīšanai un ziņošanas vajadzībām;

                  14.

                  turklāt konstatē, ka 2010. gada sākumā tika veiksmīgi īstenota maksājumu plūsmu diferencēšana atkarībā no riska pakāpes, ieviešot vienkāršotas plūsmas zema riska darījumiem;

                  15.

                  atzinīgi vērtē to, ka Fonds ir veiksmīgi noslēdzis Turīnas procesa pirmo gadu, koncentrēti, dokumentēti un vispusīgi analizējot profesionālo izglītību un izglītības reformu katrā valstī, vienlaikus minot galvenās politikas tendences, problēmjautājumus un ierobežojumus, kā arī labas prakses piemērus un esošās iespējas;

         Sadarbība ar Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centru (Cedefop)

                  16.

                  norāda, ka 2009. gada novembrī tika atjaunots Fonda un Cedefop sadarbības nolīgums 2010.–2013. gadam; ņem vērā, ka Fonds un Cedefop šīs sadarbības ietvaros katru gadu izstrādā kopīgu darba programmu, ko pievieno abu aģentūru darba programmai; atzinīgi vērtē Fonda ieceri turpmāk gada darbības pārskatos sniegt sīkāku informāciju par šīs kopējās darba programmas īstenošanu;

         Iekšējā revīzija

                  17.

                  apstiprina, ka Iekšējās revīzijas dienests (IRD) 2010. gadā veica plānošanas un uzraudzības sistēmas revīziju; jo īpaši norāda, ka IRD nāca klajā ar astoņiem ieteikumiem, no kuriem viens ir uzskatīts par ļoti svarīgu, jo tas paredz, ka Fondam ir skaidri jādefinē un jāapraksta sava gada plānošanas sistēma;

                  18.

                  tādēļ mudina Fondu lielāko uzmanību pievērst izmaksu ziņā lietderīgai ziņošanai Fonda valdei un galvenajām iesaistītajām personām, kas viņiem ļautu sekot līdzi Fonda darbībai;

                  19.

                  tāpat aicina Fondu īstenot pārējos IRD ieteikumus, kas izteikti iepriekšējo revīziju gaitā;

                  20.

                  iepazinies ar Fonda gada darbības pārskatu, apliecina, ka tas ir apstiprinājis 16 pārskatītos efektīvas pārvaldības standartus, kā norādīts iekšējās kontroles standartu shēmā;

                  21.

                  vērš uzmanību uz Parlamenta iepriekšējos budžeta izpildes apstiprinājuma ziņojumos ietvertajiem ieteikumiem, kas izklāstīti šīs rezolūcijas pielikumā;

                  22.

                  norāda, ka lēmumam par budžeta izpildes apstiprināšanu ir pievienoti arī horizontāla rakstura konstatējumi, kas iekļauti 2012. gada 10. maija rezolūcijā (8) par aģentūru darbību, finanšu pārvaldību un kontroli.

         (1)  OV C 366, 15.12.2011., 145. lpp.

         (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

         (3)  OV L 354, 31.12.2008., 82. lpp.

         (4)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

         (5)  OV L 250, 27.9.2011., 196. lpp.

         (6)  OV L 64, 12.3.2010., 926. lpp.

         (7)  OV L 64, 12.3.2010., 927. lpp.

         (8)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0164 (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 388. lpp.).

      PIELIKUMS

         EIROPAS PARLAMENTA IEPRIEKŠĒJO GADU IETEIKUMI

                  Eiropas Izglītības fonds

                  2006

                  2007

                  2008

                  2009

                  Darbības rezultāti

                  Nnav

                  Nav

                              —

                              Aicina Fondu sākt šajā un iepriekšējos gados veikto darbību diahronisku analīzi.

                              —

                              Ņemot vērā Fonda un Cedefop savstarpēji saistītās darbības jomas, aicina abas struktūras cieši sadarboties un lūdz abu šo struktūru direktoru sniegtajos darbības pārskatos regulāri par to ziņot.

                              —

                              Grūtības noteikt tiešu saikni starp Fonda projektu rezultātiem un minēto struktūru darbību.

                  Aicina Fondu tā darbības, kas veiktas gadā, par kuru ir jāsniedz budžeta izpildes apstiprinājums, salīdzināt ar tām darbībām, kas veiktas iepriekšējā finanšu gadā.

                  Budžeta un finanšu pārvaldība

                  Fonds neievēroja budžeta pārskata sagatavošanas noteikumus; tas publiskoja tikai 2006. gada saistību apropriācijas, neminot maksājumu apropriācijas.

                  Budžeta grozījumos piešķirto ieņēmumu summa nav pareiza. Tai bija jābūt EUR 1 200 000, nevis EUR 3 400 000, kuros kļūdaini ietverti no iepriekšējā gada pārnestie piešķirtie ieņēmumi.

                  Nav

                              —

                              Mudina Fondu precīzāk izstrādāt budžeta procedūras, lai novērstu budžeta pārvietojumu ievērojamo skaitu.

                              —

                              Aicina Fondu saņemt valdes atļauju, kā tas paredzēts Fonda finanšu noteikumos, lai veiktu vajadzīgos pārvietojumus.

                              —

                              Atgādina par tā pienākumu ietvert kopsavilkuma pārskatu par grafiku maksājumiem, kuri turpmākajos saimnieciskajos gados jāveic, lai izpildītu budžeta saistības, kas radušās iepriekšējos finanšu gados.

                  Cilvēkresursi

                  Nav

                  Nav

                              —

                              Aicina Fondu (sk. iekšējās revīzijas rezultātus) novērst trūkumus darbā pieņemšanas procedūrās. Darbā pieņemšanas novērtēšanas komisijām ir jāsniedz pietiekama informācija par ievērotajām procedūrām, cita starpā norādot pieņemto lēmumu pamatojumu un to pieņemšanas datumu, lai nodrošinātu minēto procedūru pārredzamību.

                              —

                              Aicina Fondu ievērot Padomes Direktīvu 2000/78/EK (1).

                  nav

                  Iekšējā revīzija

                  Nav

                  Nav

                  Aicina Fondu veikt pasākumus, lai īstenotu 15 no Iekšējā revīzijas dienesta sniegtajiem 27 ieteikumiem, proti, nekavējoties ieviest noteiktus iekšējās kontroles standartus (attiecībā uz procedūru dokumentēšanu, finanšu darījumu uzraudzību un darbību nepārtrauktību) un noteiktus ieteikumus saistībā ar cilvēkresursu vadību (cilvēkresursu vadība ikgadējā plānošanā un darbības pārskatos, mērķu noteikšana un darbinieku darbā pavadītā laika reģistrēšana).

                  Atzīst, ka no15 IRD ieteikumiem 11 ieteikumu īstenošana 2009. gadā tika pabeigta.

         (1)  OV L 303, 2.12.2000., 16. lpp.