title: 2013/211/ES: Eiropas Centrālās bankas Lēmums ( 2013. gada 19. aprīlis ) par euro banknošu nominālvērtībām, parametriem, atveidošanu, apmaiņu un izņemšanu no apgrozības (ECB/2013/10)

text:
               30.4.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 118/37

         EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS LĒMUMS
   (2013. gada 19. aprīlis)
   par euro banknošu nominālvērtībām, parametriem, atveidošanu, apmaiņu un izņemšanu no apgrozības
   (pārstrādāta versija)
   (ECB/2013/10)
   (2013/211/ES)
   EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 128. panta 1. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtu 16. pantu,
   tā kā:

               (1)

               ECB 2003. gada 20. marta Lēmuma ECB/2003/4 par euro banknošu nominālvērtībām, parametriem, atveidošanu, apmaiņu un izņemšanu no apgrozības (1) darbības jomu nepieciešams paplašināt, attiecinot to arī uz turpmākajām euro banknošu sērijām. Šajā nolūkā vajadzīgs izdarīt vairākus tehniskus grozījumus Lēmumā ECB/2003/4. Turklāt, ņemot vērā Lēmuma ECB/2003/4 piemērošanā un interpretēšanā gūto pieredzi, ir nepieciešams sīkāk precizēt un pilnveidot atsevišķus noteikumus un procedūras. Tādēļ Lēmums ECB/2003/4 skaidrības un caurredzamības nolūkā būtu jāpārstrādā, lai tajā iekļautu iepriekš minētos grozījumus.

               (2)

               Saskaņā ar Līguma 128. panta 1. punktu un Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtu 16. pantu vienīgi Eiropas Centrālajai bankai (ECB) ir ekskluzīvas tiesības atļaut euro banknošu emisiju Savienībā. Šie noteikumi arī paredz, ka ECB un to dalībvalstu nacionālās centrālās bankas, kuru valūta ir euro (turpmāk – “NCB”), var emitēt šīs naudaszīmes. Saskaņā ar 10. pantu Padomes 1998. gada 3. maija Regulā (EK) Nr. 974/98 par euro ieviešanu (2) ECB un NCB laiž apgrozībā euro banknotes.

               (3)

               Eiropas Monetārais institūts (EMI) veica sagatavošanās darbus euro banknošu izgatavošanai un emisijai, jo īpaši attiecībā uz euro banknošu dizainparaugiem; ņemot vērā Eiropas banknošu lietotāju apvienību īpašās vizuālās un tehniskās prasības, tas veicināja lietotājus atzīt un pieņemt jauno euro banknošu nominālās vērtības un parametrus.

               (4)

               EMI un ECB tiesību pārņēmējam pieder EMI sākotnēji piederošo euro dizainparaugu autortiesības. ECB un NCB, kas rīkojas ECB vārdā, var realizēt šīs autortiesības attiecībā uz atveidojumiem, ko emitē vai izplata, pārkāpjot šīs autortiesības, piemēram, cita starpā, atveidojumiem, kuri var nelabvēlīgi ietekmēt euro banknošu statusu.

               (5)

               ECB un NCB periodiski ieviesīs jaunas euro banknošu sērijas ar pilnveidotiem pretviltošanas elementiem, lai izmantotu banknošu izgatavošanas tehnoloģiju attīstību kopš pirmās sērijas ieviešanas.

               (6)

               ECB un NCB tiesības emitēt euro banknotes ietver arī kompetenci piemērot visus vajadzīgos tiesiskos līdzekļus, lai aizsargātu euro banknošu kā maksāšanas līdzekļa integritāti. ECB vajadzētu veikt pasākumus obligātā aizsardzības līmeņa nodrošināšanai visās dalībvalstīs, lai garantētu, ka iedzīvotāji spēj atšķirt euro banknošu atveidojumus no īstām euro banknotēm, kuras emitējušas ECB un NCB un kuras nav viltotas banknotes saskaņā ar 2. panta a) punktu Padomes 2001. gada 28. jūnija Regulā (EK) Nr. 1338/2001, ar kuru paredz pasākumus, kas vajadzīgi euro aizsardzībai pret viltošanu (3) (turpmāk – “īstas euro banknotes”). Tādēļ ir nepieciešams izveidot kopīgus noteikumus, saskaņā ar kuriem euro banknošu atveidošana būs atļauta.

               (7)

               Šis lēmums neierobežo krimināllikuma piemērošanu, jo īpaši attiecībā uz naudas viltošanu.

               (8)

               Euro banknošu atveidošana elektroniskā formātā ir uzskatāma par likumīgu vienīgi tad, ja to izgatavotājs veic atbilstošus tehniskus pasākumus, lai novērstu izdruku izplatīšanos, pastāvot iespējai, ka iedzīvotāji izdrukas varētu kļūdaini uzskatīt par euro banknotēm.

               (9)

               Kompetence, kas nepieciešama, lai veiktu pasākumus īstu euro banknošu kā maksāšanas līdzekļu integritātes aizsargāšanai, ietver kompetenci pieņemt kopīgu režīmu, saskaņā ar kuru NCB ir gatavas bojātu īstu euro banknošu apmaiņai. Saskaņā ar šo režīmu ir noteiktas atsevišķas euro banknošu kategorijas, kas NCB ir jāietur tad, kad šīs banknotes nodod tām apmaiņai.

               (10)

               Oriģinālās euro banknotes daļai, kas ir jānodod, lai varētu pretendēt uz tās apmaiņu, ir jāatbilst obligātajām prasībām attiecībā uz izmēriem. Šie izmēri būtu jāizsaka kā oriģinālās euro banknotes virsmas laukuma procentuālā daļa pirms tās bojāšanas, lai novērstu izmēru sagrozījumus, piemēram, gadījumos, kad euro banknote bojāta saraušanās rezultātā.

               (11)

               Regulā (EK) Nr. 1338/2001 noteikts, ka kredītiestādēm un citiem maksājumu pakalpojumu sniedzējiem, veicot maksājumus, kā arī uzņēmējiem, kas ir iesaistīti banknošu un monētu apstrādē un piegādē iedzīvotājiem, ir jānodrošina tādu euro banknošu un monētu autentiskuma pārbaude, ko tās ir saņēmušas un plāno atkārtoti laist apgrozībā, kā arī šādu banknošu un monētu viltojumu atklāšana.

               (12)

               Ievērojot to, ka banknotes var tikt bojātas ar aizsargierīcēm noziedzīga nodarījuma vai tā mēģinājuma dēļ, būtu jānodrošina, ka banknošu apmaiņu šādā gadījumā var veikt tikai šādā noziedzīgā nodarījumā vai tā mēģinājumā cietusī persona.

               (13)

               Lai veicinātu to, ka visi Regulas (EK) Nr. 1338/2001 6. panta 1. punktā minētie uzņēmēji un iestādes pienācīgi izmanto aizsargierīces, NCB ir lietderīgi pieprasīt no banknošu apstrādes veicējiem samaksu, lai kompensētu veikto analīzi saistībā ar tādu īstu euro banknošu apmaiņu, kas bojātas ar aizsargierīcēm.

               (14)

               Maksu nevajadzētu iekasēt, ja bojājums radies laupīšanas, zādzības vai to mēģinājuma rezultātā, un, lai netiktu iekasētas maznozīmīgas maksas, minēto maksu vajadzētu iekasēt tad, ja apmaiņai tiek nodots tikai minimālais bojātu īstu euro banknošu skaits.

               (15)

               Īstas euro banknotes, kas ir bojātas vairumā aizsargierīču aktivizēšanas dēļ, būtu jānodod paciņās, kuras satur minimālo banknošu skaitu, ja to prasa attiecīgā NCB.

               (16)

               Atbalstot centienus uzlabot drošību skaidras naudas apgrozībā un novērst sodīšanu par aizsargierīču lietošanu, ieskaitīšanu tādu Regulas (EK) Nr. 1338/2001 6. panta 1. punktā minēto iestāžu un uzņēmēju kontos, kuri nodod apmaiņai ar aizsargierīcēm nejauši bojātas īstas euro banknotes, ir lietderīgi veikt šādu banknošu pieņemšanas dienā, kā tas notiek skaidras naudas iemaksu gadījumā.

               (17)

               Atbalstot Eiropas Savienības centienus nepieļaut finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai un teroristu finansēšanai, Eurosistēmai ir lietderīgi noteikt, kā rīkoties tādu bojātu īstu euro banknošu apmaiņas pieprasījuma gadījumā, kuru vērtība pārsniedz 7 500 euro. Šādi noteikumi neierobežo stingrākas identificēšanas un ziņošanas prasības, ko dalībvalstis pieņēmušas, transponējot Parlamenta un Padomes 2005. gada 26. oktobra Direktīvu 2005/60/EK par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai un teroristu finansēšanai (4).

               (18)

               ECB ekskluzīvās tiesības atļaut euro banknošu emisiju Savienībā paredz arī tiesības izņemt euro banknotes no apgrozības un ieviest kopīgu režīmu, ko piemēro, lai ECB un NCB varētu veikt šo izņemšanu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Nominālvērtības un parametri
   1.   Euro banknotēm ir septiņas euro banknošu nominālvērtības no pieciem līdz 500 euro, kas ataino tēmu “Eiropas laikmeti un stili” ar šādiem galvenajiem parametriem:

               Nominālvērtība
               (EUR)

               Izmēri (pirmā sērija)

               Izmēri (otrā sērija)

               Dominējošā krāsa

               Dizains

               5

               120 × 62 mm

               120 × 62 mm

               Pelēka

               Klasisks

               10

               127 × 67 mm

               127 × 67 mm

               Sarkana

               Romāņu

               20

               133 × 72 mm

               133 × 72 mm

               Zila

               Gotisks

               50

               140 × 77 mm

               140 × 77 mm

               Oranža

               Renesanses

               100

               147 × 82 mm

               Tiks izlemts vēlāk

               Zaļa

               Baroka un rokoko

               200

               153 × 82 mm

               Tiks izlemts vēlāk

               Dzelteni brūna

               Tērauda un stikla arhitektūra

               500

               160 × 82 mm

               Tiks izlemts vēlāk

               Purpursarkana

               Modernā 20. gadsimta arhitektūra

         2.   Uz septiņām nominālvērtībām banknošu sērijās banknotes virspusē (priekšpusē) ir attēloti vārti un logi un otrā pusē (aizmugurē) – tilti. Visas septiņas nominālvērtības ir raksturīgas dažādiem iepriekšminētajiem mākslinieciskajiem posmiem. Pie citiem dizaina elementiem pieder:

               a)

               Eiropas Savienības simbols;

               b)

               ar romiešu vai grieķu alfabēta burtiem rakstīts valūtas nosaukums un – uz otrās sērijas euro banknotēm – arī ar kiriliskā alfabēta burtiem rakstīts valūtas nosaukums;

               c)

               ECB nosaukuma abreviatūra Eiropas Savienības oficiālajās valodās, uz pirmās sērijas euro banknotēm ietverot abreviatūras tikai piecās oficiālajās valodās – BCE, ECB, EZB, EKT un EKP, un uz otrās sērijas euro banknotēm ietverot abreviatūras deviņās oficiālajās valodās – BCE, ECB, ЕЦБ, EZB, EKP, EKT, EKB, BĊE un EBC;

               d)

               © simbols, kas norāda, ka autortiesības pieder ECB; un

               e)

               ECB prezidenta paraksts.

         2. pants
   Atveidošanas noteikumi euro banknotēm
   1.   “Atveidojums” ir jebkurš materiāls vai nemateriāls attēls, kurā izmantota visa euro banknote vai tās daļa, kā norādīts 1. pantā, vai tās atsevišķi dizaina elementi, kā, piemēram, cita starpā, krāsa, izmēri, burti un simboli, un šis attēls var līdzināties vai radīt vispārēju iespaidu kā par īstu euro banknoti, neatkarīgi no:

               a)

               attēla izmēra; vai

               b)

               materiāla(-iem) vai metodes(-ēm), kas izmantoti tā radīšanā; vai

               c)

               tā, vai ir mainīti vai pievienoti euro banknotes dizaina elementi, piemēram, burti vai simboli.

         2.   Atveidojumus, kurus sabiedrība varētu noturēt par īstām euro banknotēm, uzskata par nelikumīgiem.
   3.   Atveidojumus, kas atbilst turpmāk norādītajiem kritērijiem, uzskata par likumīgiem, ja nepastāv risks, ka plašā sabiedrībā tos varētu noturēt par īstām euro banknotēm:

               a)

               vienas euro banknotes puses atveidojumus, kā norādīts 1. pantā, ar noteikumu, ka atveidojuma izmērs vai nu atbilst vai pārsniedz 125 %, vai arī atbilst vai nepārsniedz 75 % gan no attiecīgās banknotes garuma, gan platuma, kā norādīts 1. pantā; vai

               b)

               abu euro banknotes pušu atveidojumus, kā norādīts 1. pantā, ar noteikumu, ka atveidojuma izmērs vai nu atbilst vai pārsniedz 200 %, vai arī atbilst vai nepārsniedz 50 % gan no attiecīgās euro banknotes garuma, gan platuma, kā norādīts 1. pantā; vai

               c)

               atsevišķu euro banknotes zīmējuma elementu atveidojumus, kā norādīts 1. pantā, ar noteikumu, ka šāds zīmējuma elements nav attēlots uz fona, kas atgādina banknoti; vai

               d)

               vienas puses atveidojumus, kas ataino euro banknotes virspuses vai otras puses daļu, ar noteikumu, ka šī daļa ir mazāka par vienu trešdaļu no euro banknotes oriģināla virspuses vai otras puses, kā norādīts 1. pantā; vai

               e)

               atveidojumus, kas izgatavoti no materiāla, kurš nepārprotami atšķiras no papīra, kurš vizuāli ievērojami atšķiras no banknotēm izmantotā materiāla; vai

               f)

               nemateriālus atveidojumus, kas ir pieejami elektroniskā veidā tīmekļa vietnēs, izmantojot informācijas tīklus vai bezvadu pieslēgumu, vai jebkurā citā veidā, kas ļauj sabiedrības locekļiem piekļūt šiem nemateriālajiem atveidojumiem vietā un laikā pēc savas izvēles, ar noteikumu:

                           —

                           ka atveidojumā pa diagonāli ir iekļauts vārds “PARAUGS”Arial vai tam līdzīgā šriftā un

                           —

                           ka elektroniskā atveidojuma izšķirtspēja tā 100 % lielumā nepārsniedz 72 punktus collā (dpi).

         4.   Šī panta 3. punkta f) apakšpunktā minētajiem atveidojumiem

               —

               vārda “PARAUGS” garums aizņem vismaz 75 % no atveidojuma garuma un

               —

               vārda “PARAUGS” augstums ir vismaz 15 % no atveidojuma platuma, un

               —

               vārds “PARAUGS” ir necaurspīdīgā (necaurredzamā) krāsā, kas kontrastē ar attiecīgās euro banknotes dominējošo krāsu, kā norādīts 1. pantā.

         5.   Saņemot rakstisku pieprasījumu, ECB un NCB sniedz apstiprinājumu, ka likumīgi ir arī atveidojumi, kas neatbilst 3. punkta kritērijiem, ciktāl plašā sabiedrībā tos kļūdaini neuzskata par īstām euro banknotēm, kā norādīts 1. pantā. Ja atveidojumu izgatavo tikai vienas tādas dalībvalsts teritorijā, kuras valūta ir euro, iepriekšminētos pieprasījumus adresē šīs dalībvalsts NCB. Visos pārējos gadījumos šādus pieprasījumus adresē ECB.
   6.   Atveidošanas noteikumi euro banknotēm attiecas arī uz banknotēm, kas ir izņemtas no apgrozības vai saskaņā ar šo lēmumu ir zaudējušas savu likumīgā maksāšanas līdzekļa statusu.
   3. pants
   Bojātu īstu euro banknošu apmaiņa
   1.   NCB pēc pieprasījuma un saskaņā ar šā panta 2. punktā un attiecīgajā ECB Padomes lēmumā, kas minēts 6. pantā, izklāstītajiem nosacījumiem apmaina bojātās īstās euro banknotes šādos gadījumos:

               a)

               ja pieprasītājs nodod vairāk nekā 50 % no euro banknotes; vai

               b)

               ja pieprasītājs nodod 50 % vai mazāk no euro banknotes un pierāda, ka iztrūkstošās daļas ir iznīcinātas.

         2.   Papildinot 1. punktu, uz bojātu īstu euro banknošu apmaiņu attiecas šādi papildu nosacījumi:

               a)

               ja pastāv šaubas par pieprasītāja īpašuma tiesībām uz euro banknotēm: pieprasītājs nodrošina identifikāciju un apliecinājumu tam, ka pieprasītājs ir īpašnieks vai citādi pilnvarots pieprasītājs;

               b)

               ja pastāv šaubas par euro banknošu īstumu: pieprasītājs nodrošina identifikāciju;

               c)

               ja nodod ar tinti iekrāsotas, notraipītas vai piesūcinātas īstas euro banknotes: pieprasītājs sniedz rakstisku paskaidrojumu par krāsojuma, traipa vai piesūcinājuma veidu;

               d)

               ja īstas euro banknotes ir bojātas ar aizsargierīcēm: pieprasītājs sniedz rakstisku paziņojumu par neitralizācijas iemeslu un raksturu;

               e)

               ja īstas euro banknotes ir bojātas ar aizsargierīcēm laupīšanas, zādzības, citas noziedzīgas darbības vai tās mēģinājuma rezultātā: banknošu apmaiņu veic tikai pēc īpašnieka vai citādi pilnvarota pieprasītāja pieprasījuma, kurš ir cietusī persona saistībā ar tādu noziedzīgu darbību vai tās mēģinājumu, kas izraisījusi banknošu bojājumus;

               f)

               ja īstas euro banknotes ir bojātas ar aizsargierīcēm un tās nodod Regulas (EK) Nr. 1338/2001 6. panta 1. punktā minētās iestādes un uzņēmēji: šādas iestādes un uzņēmēji sniedz rakstisku paziņojumu par neitralizācijas iemeslu, aizsargierīces modeli un raksturlielumiem, datus par personu, kas nodod bojātās banknotes, un nodošanas datumu;

               g)

               ja īstas euro banknotes ir bojātas vairumā aizsargierīču aktivizēšanas dēļ: ciktāl tas iespējams un ja to prasa NCB, tās nodod 100 euro banknošu paciņās ar noteikumu, ka nododamo euro banknošu apjoms ir pietiekams, lai izveidotu šādu paciņu;

               h)

               ja Regulas (EK) Nr. 1338/2001 6. panta 1. punktā minētās iestādes un uzņēmēji viena vai vairākās reizēs nodod apmaiņai bojātas īstas euro banknotes vismaz 7 500 euro vērtībā: šādas iestādes un uzņēmēji iesniedz dokumentus, kas apliecina banknošu izcelsmi un identificē klientu vai, attiecīgā gadījumā, faktisko īpašnieku, kā definēts Direktīvā 2005/60/EK. Šis pienākums ir spēkā arī tad, ja pastāv šaubas, vai ir sasniegts 7 500 euro robežvērtības slieksnis. Šajā punktā paredzētie noteikumi neierobežo stingrākas identificēšanas un ziņošanas prasības, ko dalībvalstis pieņēmušas, transponējot Direktīvu 2005/60/EK.

         3.   Neierobežojot iepriekš minēto:

               a)

               ja NCB zina vai tai ir pietiekami daudz iemeslu uzskatīt, ka īstas euro banknotes ir tīšām sabojātas, tās atsakās apmainīt un ietur attiecīgās euro banknotes, lai izvairītos no šādu euro banknošu atgriešanās apgrozībā vai lai neļautu pieprasītājam nodot tās apmaiņai citā NCB. Tomēr tās apmainīs bojātās īstās euro banknotes, ja zinās vai ja tām būs pietiekams iemesls uzskatīt, ka pieprasītāji ir labticīgi, vai ja pieprasītāji var pierādīt, ka viņi ir labticīgi. Euro banknotes, kas ir bojātas nelielā mērā, piemēram, uz tām ir piezīmes, skaitļi vai īsi teikumi, principā netiks uzskatītas par tīši bojātām euro banknotēm; un

               b)

               ja NCB zina vai tām ir pietiekami daudz iemeslu uzskatīt, ka ir veikts noziedzīgs nodarījums, tās var atteikties apmainīt bojātās īstās euro banknotes un, izsniedzot saņemšanas apstiprinājumu, aizturēt tās kā pierādījumu, ko uzrādīt kompetentajām iestādēm, lai uzsāktu vai turpinātu jau uzsāktu kriminālizmeklēšanu. Ja vien kompetentās iestādes nelemj citādi, īstās euro banknotes izmeklēšanas beigās var apmainīt saskaņā ar 1. un 2. punkta nosacījumiem;

               c)

               ja NCB zina vai tai ir pietiekami daudz iemeslu uzskatīt, ka bojātās īstās euro banknotes ir notraipītas tā, ka tās varētu apdraudēt veselību un drošību, tās apmaina bojātās īstās euro banknotes ar nosacījumu, ka pieprasītājs iesniedz kompetentu iestāžu izdotu veselības un drošības novērtējumu.

         4. pants
   Maksas noteikšana par tādu īstu euro banknošu apmaiņu, kas bojātas ar aizsargierīcēm
   1.   NCB iekasē maksu no Regulas (EK) Nr. 1338/2001 6. panta 1. punktā minētajām iestādēm un uzņēmējiem, kad tie pieprasa saskaņā ar 3. pantu apmainīt īstas euro banknotes, kas bojātas ar aizsargierīcēm.
   2.   Maksas lielums ir 10 centi par bojātu euro banknoti.
   3.   Maksu iekasē vienīgi tad, ja maina vismaz 100 bojātas euro banknotes. Maksu iekasē par visām apmainītajām euro banknotēm.
   4.   Maksu neiekasē, ja euro banknotes ir bojātas laupīšanas, zādzības, citas noziedzīgas darbības vai to mēģinājuma rezultātā.
   5. pants
   Tādu īstu euro banknošu vērtības atlīdzināšana, kas nejauši bojātas ar aizsargierīcēm un nodotas apmaiņai
   1.   NCB veic ieskaitījumus Regulas (EK) Nr. 1338/2001 6. panta 1. punktā minēto iestāžu un uzņēmēju, kuri tur kontus attiecīgajās NCB, kontos ar aizsargierīcēm nejauši bojātu īstu euro banknošu vērtībā šādu banknošu pieņemšanas dienā ar nosacījumu, ka:

               a)

               euro banknotes nav bojātas laupīšanas, zādzības, citas noziedzīgas darbības vai tās mēģinājuma rezultātā;

               b)

               NCB var nekavējoties pārbaudīt, vai pieprasītā summa vismaz aptuveni atbilst nodoto banknošu vērtībai; un

               c)

               tiek sniegta visa pārējā NCB pieprasītā informācija.

         2.   Tādu īstu euro banknošu vērtības, kuras nejauši bojātas ar aizsargierīcēm un nodotas apmaiņai, un pirms apstrādes kontā ieskaitītās summas starpību, kas konstatēta pēc apstrādes, attiecīgi ieskaita iestādes vai uzņēmēja kontā vai debetē no tā.
   3.   Lēmuma 4. pantā minēto maksu aprēķina, ievērojot NCB apstrādāto tādu īsto euro banknošu faktisko skaitu, kuras nejauši bojātas ar aizsargierīcēm.
   6. pants
   Euro banknošu izņemšana no apgrozības
   Euro banknotes veida vai sērijas izņemšanu no apgrozības regulē ar ECB Padomes lēmumu, ko publicē kā vispārīgu informāciju Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un citos saziņas līdzekļos. Šis lēmums nosaka vismaz šādus punktus:

               —

               euro banknotes veidu un sēriju, kas ir izņemami no apgrozības, un

               —

               apmaiņas laika ilgumu, un

               —

               datumu, kurā euro banknotes veids vai sērija zaudēs savu likumīgā maksāšanas līdzekļa statusu, un

               —

               nodoto euro banknošu apstrādi pēc tam, kad ir beidzies termiņš izņemšanai no apgrozības un/vai tās ir zaudējušas savu kā likumīgā maksāšanas līdzekļa statusu.

         7. pants
   Stāšanās spēkā un atcelšana
   1.   Ar šo atceļ Lēmumu ECB/2003/4.
   2.   Atsauces uz Lēmumu ECB/2003/4 uzskata par atsaucēm uz šo lēmumu.
   3.   Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Frankfurtē pie Mainas, 2013. gada 19. aprīlī

            ECB Padomes vārdā –

            ECB priekšsēdētājs

         Mario DRAGHI

      (1)  OV L 78, 25.3.2003., 16. lpp.

      (2)  OV L 139, 11.5.1998., 1. lpp.

      (3)  OV L 181, 4.7.2001., 6. lpp.

      (4)  OV L 309, 25.11.2005., 15. lpp.

      PIELIKUMS

         ATBILSTĪBU TABULA

                  Lēmums ECB/2003/4

                  Šis lēmums

                  1. pants

                  1. pants

                  2. pants

                  2. pants

                  3. pants

                  3. pants

                  4. pants

                  4. pants

                  5. pants

                  6. pants

                  6. pants

                  7. pants


title: 2012/96/ES: Padomes Lēmums ( 2012. gada 17. februāris ), ar kuru pielāgo un pagarina to atbilstīgo pasākumu piemērošanas laikposmu, kas sākotnēji ieviesti ar Lēmumu 2002/148/EK, ar kuru noslēdz konsultācijas ar Zimbabvi saskaņā ar ĀKK un EK Partnerattiecību nolīguma 96. pantu

text:
               18.2.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 47/47

         PADOMES LĒMUMS
   (2012. gada 17. februāris),
   ar kuru pielāgo un pagarina to atbilstīgo pasākumu piemērošanas laikposmu, kas sākotnēji ieviesti ar Lēmumu 2002/148/EK, ar kuru noslēdz konsultācijas ar Zimbabvi saskaņā ar ĀKK un EK Partnerattiecību nolīguma 96. pantu
   (2012/96/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 217. pantu,
   ņemot vērā Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas parakstīts Kotonū 2000. gada 23. jūnijā (1), kā tas pirmoreiz grozīts Luksemburgā 2005. gada 25. jūnijā (2) un otrreiz grozīts Vagadugu 2010. gada 23. jūnijā (3), turpmāk “ĀKK un ES Partnerattiecību nolīgums”, un jo īpaši tā 96. pantu,
   ņemot vērā Iekšējo nolīgumu starp Padomē sanākušajiem dalībvalstu valdību pārstāvjiem par pasākumiem, kas jāveic, un procedūrām, kas jāievēro, lai īstenotu ĀKK un EK Partnerattiecību nolīgumu (4), un jo īpaši tā 3. pantu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Ar Padomes Lēmumu 2002/148/EK (5) tika noslēgtas konsultācijas ar Zimbabves Republiku saskaņā ar ĀAK un ES Partnerattiecību nolīguma 96. panta 2. punkta c) apakšpunktu un tika veikti atbilstīgi pasākumi, kas precizēti minētā lēmuma pielikumā. Kopš šā brīža minēto pasākumu piemērošanas laikposms katru gadu ir pagarināts.

               (2)

               Ar Padomes Lēmumu 2011/106/ES (6) pasākumu piemērošanas laikposmu pagarināja vēl par 12 mēnešiem – līdz 2012. gada 20. februārim.

               (3)

               Pa to laiku Nacionālās vienotības valdības (NVV) izveide tika atzīta par iespēju atjaunot konstruktīvas attiecības starp Eiropas Savienību un Zimbabvi un atbalstīt Zimbabves reformu programmas īstenošanu.

               (4)

               Kaut arī vispārējā situācija ir uzlabojusies, politiskās reformas joprojām tiek īstenotas lēni un vēl aizvien ir jāīsteno konkrēti būtiski ĀKK un ES Partnerattiecību nolīguma elementi, ko NVV bija apņēmusies saskaņā ar Vispārējo politisko nolīgumu.

               (5)

               Eiropas Savienība atzinīgi vērtē centienus, kurus Dienvidāfrikas Attīstības kopiena un Dienvidāfrika kā Vispārējā politiskā nolīguma veicinātājas ir pielikušas, lai radītu ticamām vēlēšanām vajadzīgos apstākļus. Mierīga Konstitūcijas referenduma organizēšana būtu nozīmīga šā procesa daļa,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo lēmuma pielikumā pievienotajā vēstulē minētos pasākumus saglabā kā atbilstīgus pasākumus ĀKK un ES Partnerattiecību nolīguma 96. panta 2. punkta c) apakšpunkta nozīmē.
   Minētos pasākumus piemēro sešu mēnešu laikposmā no 2012. gada 20. februāra līdz 2012. gada 20. augustam. Tos regulāri pārskata un atkārtoti novērtē, ņemot vērā konkrētus panākumus, kas gūti Vispārējā politiskā nolīguma īstenošanā un mierīgu un ticamu vēlēšanu sagatavošanā.
   Šā lēmuma pielikumā pievienotā vēstule ir adresēta Zimbabves prezidentam Mugabe, un vēstules kopijas tiek nosūtītas premjerministram Tsvangirai un Welshman Ncube kungam.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
   3. pants
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2012. gada 17. februārī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         M. SAREEN

      (1)  OV L 317, 15.12.2000., 3. lpp.

      (2)  OV L 209, 11.8.2005., 27. lpp.

      (3)  OV L 287, 4.11.2010., 3. lpp.

      (4)  OV L 317, 15.12.2000., 376. lpp.

      (5)  OV L 50, 21.2.2002., 64. lpp.

      (6)  OV L 43, 17.2.2011., 31. lpp.

      PIELIKUMS

         VĒSTULE ZIMBABVES PREZIDENTAM

      Eiropas Savienība piešķir ļoti lielu nozīmi ĀKK un ES Partnerattiecību nolīguma 9. panta noteikumiem. Mūsu attiecību pamatā ir cilvēktiesību ievērošana, demokrātiskas institūcijas un tiesiskums kā Partnerattiecību nolīguma būtiski elementi.
      Ar 2002. gada 19. februāra vēstuli Eiropas Savienība Jūs informēja par tās lēmumu noslēgt konsultācijas, kuras notika saskaņā ar ĀKK un ES Partnerattiecību nolīguma 96. pantu, un veikt atbilstīgus pasākumus minētā nolīguma 96. panta 2. punkta c) apakšpunkta nozīmē. Ar ikgadējām vēstulēm (pēdējā no tām – 2011. gada 23. februārī) Eiropas Savienība informēja Jūs par tās lēmumiem neatcelt atbilstīgos pasākumus un pagarināt to piemērošanas laikposmu.
      Eiropas Savienība atzinīgi novērtē panākumus, kurus Nacionālās vienotības valdība (NVV) ir guvusi kopš tās izveides 2009. gadā, balstoties uz Vispārējo politisko nolīgumu (VPN). Eiropas Savienība atkārtoti uzsver lielo nozīmi, ko tā saista ar politisko dialogu, kas paredzēts ĀKK un ES Partnerattiecību nolīguma 8. pantā un oficiāli sākts pēc Zimbabves valdības lūguma ES un Zimbabves ministru trīspusējās tikšanās laikā Briselē 2009. gada 18. un 19. jūnijā. Saskaņā ar abu pušu vienošanos šā politiskā dialoga mērķis ir pakāpeniski normalizēt ES un Zimbabves attiecības, kā arī īstenot VPN paredzētās reformas, radot pamatu mierīgām un ticamām vēlēšanām.
      Vispārējā attiecību atjaunošanas procesa ietvaros Eiropas Savienība ir spērusi soļus, lai mīkstinātu pasākumus, kurus piemēro Zimbabvei. Atbilstīgie pasākumi tika grozīti, lai varētu atbalstīt ar VPN īstenošanu saistītās iestādes un procesus. Eiropas Savienība piešķīra pārejas posma finansiālu palīdzību īstermiņa pakešu formā.
      Kopš tā laika Eiropas Savienība ir turpinājusi atbalstīt notiekošos Nacionālās vienotības valdības centienus īstenot VPN un atzinīgi vērtējusi panākumus, kas gūti ekonomikas stabilizēšanā un sociālo pamatpakalpojumu atjaunošanā. Tomēr Eiropas Savienība joprojām gaida panākumus attiecībā uz vairākām VPN politiskajām reformām, tostarp saistībā ar konstitucionālo procesu un reformām, kas nepieciešamas, lai radītu labvēlīgus nosacījumus mierīgām un ticamām vēlēšanām, kā arī panākumus cilvēktiesību ievērošanas un tiesiskuma jomā. Šajā sakarībā Eiropas Savienība atzinīgi vērtē Dienvidāfrikas Republikas un Dienvidāfrikas Attīstības kopienas īstenotos sekmēšanas centienus, kā arī visu iesaistīto personu izveidoto ceļvedi.
      Eiropas Savienība atzinīgi vērtē jaunākos visu Zimbabves partiju paziņojumus pret politisko vardarbību un joprojām cer, ka nesenos sociālos un ekonomiskos panākumus papildinās politiskās reformas, kuru rezultātā ir iespējamas mierīgas un ticamas vēlēšanas.
      Lai vēl vairāk atbalstītu pārejas procesu, Eiropas Savienība ir nolēmusi:

                  —

                  pagarināt Padomes Lēmumos 2002/148/EK un 2010/97/KĀDP noteikto atbilstīgo pasākumu piemērošanas laikposmu par samazinātu sešu mēnešu laikposmu, tādējādi atkārtoti uzsverot Eiropas Savienības gatavību pārskatīt savu nostāju jebkurā brīdī pēc tam, kad ir veikti konkrēti pasākumi Vispārējā politiskā nolīguma īstenošanā un vēlēšanu sagatavošanā,

                  —

                  Eiropas Attīstības fonda satvarā sagatavot Valsts stratēģijas dokumentu, kas jāparaksta un jāīsteno, tiklīdz to atļauj apstākļi.

            Pa to laiku Eiropas Savienība turpinās piešķirt pārejas palīdzību, kas paredzēta ekonomikas atlabšanai, sociālajām jomām un VPN īstenošanai.
      Visus pārējos Padomes Lēmuma 2002/148/EK pielikumā minētos pasākumus turpina piemērot bez izmaiņām. Mainoties apstākļiem, Padomes lēmums var tikt pārskatīts jebkurā brīdī pirms 2012. gada 20. augusta.
      Ņemot vērā iepriekš minēto, Eiropas Savienība vēlas aicināt Zimbabves valdību īstenot pastiprinātu politisko dialogu saskaņā ar ĀKK un ES Partnerattiecību nolīguma 8. pantu, lai noteiktu turpmākus pasākumus ceļā uz ES un Zimbabves attiecību normalizāciju. Šajā sakarībā Eiropas Savienība atzinīgi vērtētu Zimbabves komitejas attiecību atjaunošanas jautājumos vizīti Briselē, kura, cerams, varētu notikt tuvā nakotnē.
      Ar cieņu

               Komisijas vārdā –
            …

               Padomes vārdā –
            …


title: 2011/158/ES: Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Lēmums ( 2011. gada 15. februāris ) par Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai ( OLAF ) Uzraudzības komitejas locekļu pilnvaru termiņa atjaunošanu

text:
               15.3.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 67/26

         EIROPAS PARLAMENTA, PADOMES UN KOMISIJAS LĒMUMS
   (2011. gada 15. februāris)
   par Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) Uzraudzības komitejas locekļu pilnvaru termiņa atjaunošanu
   (2011/158/ES)
   EIROPAS PARLAMENTS, PADOME UN EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Komisijas 1999. gada 28. aprīļa Lēmumu 1999/352/EK, EOTK, Euratom, ar ko izveido Eiropas Biroju krāpšanas apkarošanai (OLAF) (1), un jo īpaši tā 4. pantu,
   ņemot vērā Regulu (EK) Nr. 1073/1999 (2) Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (Euratom) Nr. 1074/1999 (3) par izmeklēšanu, ko veicis Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), un jo īpaši to 11. panta 2. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2005. gada 4. novembra Lēmumu 2005/833/EK, Euratom par Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) Uzraudzības komitejas locekļu iecelšanu (4),
   tā kā:

               (1)

               Regulas (EK) Nr. 1073/1999 un Regulas (Euratom) Nr. 1074/1999 11. panta 2. punktā paredzēts, ka Uzraudzības komitejā “ir piecas neatkarīgas pieaicinātas personas, kurām ir vajadzīgā kvalifikācija, lai attiecīgās valstīs tās varētu iecelt vadošos amatos, kas saistīti ar Biroja darbības jomām,” un ka šīs personas, savstarpēji vienojoties, ieceļ Eiropas Parlaments, Padome un Komisija.

               (2)

               Saskaņā ar 11. panta 3. punktu Uzraudzības komitejas locekļu pilnvaru laiks ir trīs gadi, un viņus vienreiz var iecelt amatā atkārtoti. Uzraudzības komitejas pašreizējo locekļu pilnvaru laiks beidzās 2008. gada 30. novembrī. Pilnvaru laikam beidzoties, viņi turpināja pildīt savus pienākumus saskaņā ar regulu 11. panta 4. punktu.

               (3)

               Ņemot vērā, ka Uzraudzības komitejas locekļu pilnvaru laiks nevar pārsniegt sešus gadus, pašreizējo locekļu, kuri palika amatā, beidzoties viņu pirmajam pilnvaru termiņam, pilnvaru laiks būtu jāatjauno līdz 2011. gada 30. novembrim,

         IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Turpmāk norādītie Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) Uzraudzības komitejas locekļi tiek atjaunoti amatā līdz 2011. gada 30. novembrim:

               —

                  Peter STRÖMBERG kungs,

               —

                  Kálmán GYÖRGYI kungs,

               —

                  Rosalind WRIGHT kundze,

               —

                  Luis LÓPEZ SANZ-ARÁNGUEZ kungs,

               —

                  Diemut R. THEATO kundze.

         2. pants
   Komisija informē attiecīgās personas par šo lēmumu.
   3. pants
   Šis lēmums ir spēkā, sākot no 2008. gada 1. decembra.
   4. pants
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2011. gada 15. februārī

            Eiropas Parlamenta vārdā –

            priekšsēdētājs

         J. BUZEK

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         MARTONYI J.

            Komisijas vārdā –

            Komisijas loceklis

         Algirdas ŠEMETA

      (1)  OV L 136, 31.5.1999., 20. lpp.

      (2)  OV L 136, 31.5.1999., 1. lpp.

      (3)  OV L 136, 31.5.1999., 8. lpp.

      (4)  OV L 312, 29.11.2005., 49. lpp.


title: 2005/769/EK: Komisijas Lēmums (2005. gada 27. oktobris) par noteikumiem, kas piemērojami pārtikas atbalsta iepirkumiem, ko veic NVO, kuras Komisija apstiprinājusi tādu produktu iepirkšanai un mobilizēšanai, kas piegādājami saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1292/96, un par Komisijas 1998. gada 3. septembra lēmuma atcelšanu

text:
               5.11.2005

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 291/24

         KOMISIJAS LĒMUMS
   (2005. gada 27. oktobris)
   par noteikumiem, kas piemērojami pārtikas atbalsta iepirkumiem, ko veic NVO, kuras Komisija apstiprinājusi tādu produktu iepirkšanai un mobilizēšanai, kas piegādājami saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1292/96, un par Komisijas 1998. gada 3. septembra lēmuma atcelšanu
   (2005/769/EK)
   EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā Padomes 1996. gada 27. jūnija Regulu (EK) Nr. 1292/96 par pārtikas atbalsta politiku, pārtikas atbalsta vadību un īpašiem pasākumiem pārtikas drošības atbalstam (1), un jo īpaši tās 19. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Atbilstīgi 3. panta 1. punktam Komisijas 1997. gada 16. decembra Regulā (EK) Nr. 2519/97 par noteikumiem to produktu mobilizācijai, kuri jāpiegādā saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1292/96 kā Kopienas pārtikas palīdzība (2), Komisija ir tiesīga tām starptautiskajām un nevalstiskajām organizācijām, kas saņem Kopienas atbalstu, atļaut pašām iepirkt un mobilizēt pārtikas produktus, kas piegādājami kā atbalsts, ar nosacījumu, ka Komisija paredz noteikumus un procedūras, ko pēc tam piemēro.

               (2)

               Atbilstīgi 164. pantam Komisijas 2002. gada 23. decembra Regulā (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (3) (“īstenošanas noteikumi”), gadījumā, kad tādas darbības īstenošana, attiecībā uz kuru var saņemt Kopienas dotāciju, ir saistīta ar publiskā iepirkuma procedūru, šim nolūkam noslēgtajā dotācijas līgumā ir jābūt publiskā iepirkuma noteikumiem, kuri saņēmējam ir jāievēro.

               (3)

               Atbilstīgi 120. pantam Komisijas 2002. gada 25. jūnija Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (4) (“finanšu regula”), dotācijas saņēmējs piešķir publiskā iepirkuma līgumus atbilstīgi principiem finanšu regulā un īstenošanas noteikumos.

               (4)

               Publiskā iepirkuma noteikumi, kas jāievēro struktūrām, kuras noteiktas pielikuma 2. daļā Regulai (EK) Nr. 1292/96 par pārtikas atbalsta politikas īstenošanu, jau ir izklāstīti ieguldījuma līgumos, ko Komisija šim mērķim ir noslēgusi ar izveidotajām starptautiskajām organizācijām. Nevalstiskajām organizācijām (NVO) pārtikas atbalsta mobilizācijai un finanšu principu respektēšanai nepieciešamie publiskā iepirkuma noteikumi un citi nosacījumi, kas izklāstīti finanšu regulā un tās īstenošanas noteikumos, jo īpaši jābalsta uz noteikumiem un nosacījumiem, kas izklāstīti Regulā (EK) Nr. 2519/97, un vajadzības gadījumā jāpielāgo, lai ņemtu vērā situāciju finanšu vadībā.

               (5)

               Publiskā iepirkuma noteikumi jāpiemēro gadījumos, kad Komisija atļauj NVO iepirkt un mobilizēt pārtikas atbalstu atbilstīgi līgumiem, kas jāparaksta, lai īstenotu ikgadējo pārtikas atbalsta darba programmu, neskarot Komisijas kredītrīkotāja rīcības brīvību šādos līgumos iekļaut papildu prasības finanšu vadības drošības nolūkā. Tādēļ Komisijas 1998. gada 3. septembra lēmums ir jāatceļ.

               (6)

               Atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1292/96 29. pantam Pārtikas atbalsta un pārtikas drošības komiteja ir informēta par pašreizējo pasākumu,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Noteikumi, kas attiecībā uz pārtikas atbalsta jomā īstenotajiem publiskajiem iepirkumiem ir jāpiemēro NVO, kuras Komisija apstiprinājusi tādu produktu iepirkšanai un mobilizēšanai, kas piegādājami saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1292/96, ir izklāstīti šā lēmuma pielikumā. Minētie noteikumi ir neatņemama sastāvdaļa līgumiem un konvencijām, kuras šiem mērķiem noslēgusi Komisija.
   2. pants
   Ir atcelts Komisijas 1998. gada 3. septembra lēmums, kas apstiprina atsevišķu Kopienas pārtikas atbalsta saņēmējorganizāciju tiesības pašām iepirkt noteiktus produktus, kas piegādājami kā Kopienas pārtikas atbalsts.
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā publicēšanas dienā.

      Briselē, 2005. gada 27. oktobrī

            Komisijas vārdā —

            Komisijas loceklis

         Louis MICHEL

      (1)  OV L 166, 5.7.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).

      (2)  OV L 346, 17.12.1997., 23. lpp.

      (3)  OV L 357, 31.12.2002., 1. lpp.

      (4)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.
   PIELIKUMS
   Mobilizējot pārtikas produktus, kas saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1292/96 piegādājami kā pārtikas atbalsts nevalstiskās organizācijas, kas saņem Kopienas atbalstu (turpmāk tekstā “NVO”), piemēro turpmāk izklāstītos noteikumus, neskarot papildu finanšu vadības prasības, kas noteiktas līgumā, kas noslēgts ar saņēmēju pārtikas atbalsta politikas īstenošanai.
   I.   VISPĀRĒJI PRINCIPI
   Pielikums attiecas uz pārtikas precēm, kas piegādājamas “bez maksas galapunktā”.
   II.   PREČU IEPIRKUMA VIETA
   Atkarībā no nosacījumiem, kas paredzēti attiecībā uz konkrētu piegādi, piegādājamos produktus iepērk Eiropas Kopienā vai Regulas (EK) Nr. 1292/96 pielikumā minētajās jaunattīstības valstīs, kas, ja iespējams, ir viena un tā paša ģeogrāfiskā reģiona valstis. Priekšroka, iespēju robežās, dodama iepirkumiem darbības valstī vai kaimiņvalstī.
   Atsevišķos gadījumos, kā arī saskaņā ar procedūrām, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 1292/96 11. panta 2. punktā, pārtikas produktus var iepirkt Regulas (EK) Nr. 1292/96 pielikumā neminēto valstu tirgū.
   NVO nodrošina, ka produktus, kas piegādājami kā pārtikas atbalsts, var brīvi ievest saņēmējā valstī, kā arī to, ka tiem nepiemēro nekādus ievedmuitas nodokļus vai līdzīgus nodokļu maksājumus.
   III.   PREČU ĪPAŠĪBAS
   Pārtikas produktiem pēc iespējas jāatbilst saņēmējas valsts iedzīvotāju uztura paradumiem.
   Mobilizējamo pārtikas atbalsta produktu īpašībām ir jāatbilst prasībām, kas noteiktas Komisijas paziņojumā par Kopienas pārtikas atbalsta sūtījumos iekļauto produktu īpašībām (1).
   Turklāt produktu iepakojumam ir jāatbilst prasībām, kas noteiktas Komisijas paziņojumā par tādu Kopienas produktu iepakojumiem, kas piegādājami kā Kopienas pārtikas atbalsts (2).
   IV.   NOSACĪJUMI ATTIECĪBĀ UZ VALSTSPIEDERĪBU
   Dalība konkursa procedūrās, kas paredzētas tādu produktu mobilizēšanai, kas piegādājami kā pārtikas atbalsts, ir atklāta, un tajās uz vienlīdzīgiem noteikumiem var piedalīties jebkura fiziska vai juridiska persona Eiropas Kopienā vai kādā no jaunattīstības valstīm, kas minētas Regulas (EK) Nr. 1292/96 pielikuma sarakstā.
   Konkursa pretendentiem ir jābūt reģistrētiem likumā paredzētajā kārtībā un pēc pieprasījuma jāuzrāda reģistrāciju apliecinošs dokuments.
   V.   KRITĒRIJI, PĒC KURIEM TIEK LIEGTA DALĪBA PUBLISKĀ IEPIRKUMA UN LĪGUMTIESĪBU PIEŠĶIRŠANAS PROCEDŪRĀS
   1.   Kritēriji, pēc kuriem tiek liegta dalība publiskā iepirkuma procedūrās
   Pretendentiem liedz piedalīties publiskā iepirkuma procedūrā:

               a)

               ja tie ir bankrotējuši vai tiek likvidēti, to darbību pārvalda tiesa, tie ir iesaistījušies nolīgumā ar kreditoriem, pārtraukuši uzņēmējdarbību, tie ir iesaistīti tiesas procesā attiecībā uz iepriekš minētajiem jautājumiem vai nonākuši citā tamlīdzīgā situācijā, kas radusies līdzīgas valstu tiesību aktos vai noteikumos paredzētas procedūras rezultātā;

               b)

               ja tie notiesāti par nodarījumu saistībā ar profesionālo darbību ar tiesas spriedumu, kam ir res judicata spēks;

               c)

               ja tie atzīti par vainīgiem smagā amatpārkāpumā, kas pierādīts ar jebkādiem līdzekļiem, ko dotācijas saņēmējs var attaisnot;

               d)

               ja tie nav izpildījuši saistības attiecībā uz sociālās apdrošināšanas iemaksām vai nodokļu nomaksu saskaņā ar tās valsts tiesību normām, kurā tie reģistrēti, vai dotācijas saņēmēja valsts tiesību normām, vai arī tās valsts tiesību normām, kur paredzēta līguma izpilde;

               e)

               ja attiecībā uz tiem ir pieņemts spriedums ar res judicata spēku par krāpšanu, korupciju, iesaistīšanos noziedzīgā organizācijā vai jebkādā citā nelikumīgā darbībā, kas kaitē Kopienas finansiālajām interesēm;

               f)

               ja pēc kādas citas no Kopienas budžeta finansētas publiskā iepirkuma procedūras vai dotācijas piešķiršanas procedūras, ir atzīts, ka tie ir nopietni pārkāpuši līgumu, neizpildot līgumā noteiktās saistības.

         Pretendentiem jāapliecina, ka uz tiem neattiecas neviens no iepriekš minētajiem gadījumiem.
   2.   Kritēriji, pēc kuriem tiek liegta dalība līgumtiesību piešķiršanas procedūrās
   Līgumtiesības nevar piešķirt pretendentiem, kas publiskā iepirkuma procedūras laikā:

               a)

               ir iesaistīti interešu konfliktā;

               b)

               ir vainojami par to, ka snieguši nepatiesu informāciju, sniedzot ziņas, ko dotācijas saņēmējs pieprasījis kā nosacījumu līdzdalībai līguma procedūrā, vai arī nesniedz šo informāciju.

         VI.   PIEŠĶIRŠANAS PROCEDŪRAS
   1.   Vispārīgi noteikumi
   NVO rīko atklātu starptautisku konkursu attiecībā uz piegāžu līgumiem, kuru summa sasniedz 150 000 euro vai vairāk. Atklāta starptautiska konkursa gadījumā NVO ievieto konkursa sludinājumu attiecīgajos masu mēdijos, NVO mājas lapā, starptautiskajos laikrakstos un tās valsts laikrakstos, kurā tiks veikta attiecīgā darbība, kā arī citos specializētajos izdevumos.
   Gadījumos, kad paredzēts noslēgt piegādes līgumu par summu no 30 000 līdz 150 000 euro, atklātā konkursa sludinājums ir jāievieto vietējos laikrakstos. Gadījumā, ja tiek organizēts vietēja mēroga atklāts konkurss, sludinājumam ir jābūt ievietotam visos tam piemērotajos masu mēdijos, aprobežojoties tikai ar valsti, kurā paredzēts īstenot attiecīgo darbību. Jebkurā gadījumā visiem piegādātājiem, kas tiesīgi piedalīties konkursā, ir jānodrošina tādi paši apstākļi kā vietējiem uzņēmumiem.
   Piegāžu līgumus, kuru summa ir mazāka par 30 000 euro, noslēdz, piemērojot sarunu procedūru bez sludinājuma publicēšanas, kurā NVO veic pārrunas vismaz ar trijiem piegādātājiem pēc savas izvēles, un vismaz ar vienu no trijiem tās izvēlētiem piegādātājiem tā apspriež līguma nosacījumus.
   Līgumus, kuru vērtība ir mazāka nekā EUR 5 000, var piešķirt, pamatojoties uz vienu piedāvājumu.
   Pretendentu piedāvājumu iesniegšanas un pretendentu pieteikšanās termiņiem ir jābūt pietiekamiem, lai interesentiem būtu attiecīgs laiks, lai sagatavotu un iesniegtu savus piedāvājumus.
   2.   Sarunu procedūra
   Saņēmējs var rīkot sarunu procedūru ar vienu pretendentu šādos gadījumos:

               a)

               ārkārtējas steidzamības gadījumā, kas saistīta apstākļiem, kurus saņēmējs nevarēja paredzēt un nekādā gadījumā nav saistāmi ar saņēmēju, kad VI.1 iedaļā paredzētie termiņi nav izpildāmi; apstākļi, uz kuriem tiek norādīts, lai pamatotu ārkārtējo steidzamību nekādā gadījumā nevar būt saistīti ar saņēmēju.
               Aktivitātes, kas tiek veiktas Komisijas noteiktajās krīzes situācijas, atbilst ārkārtējas steidzamības kritērijam; Komisija informēs dotācijas saņēmēju par krīzes situācijas iestāšanos un tās beigām;

               b)

               papildu piegādēm, ko veic sākotnējais piegādātājs un kas paredzētas tam, lai pa daļai aizstātu parastās piegādes vai uzstādītās iekārtas vai arī lai turpinātu parastās piegādes un uzstādītu papildu iekārtas, ja sakarā ar piegādātāja maiņu dotācijas saņēmējam būtu jāiegādājas atšķirīga tehnika, un tas radītu nesavietojamību vai nesamērīgas tehniskas grūtības ekspluatācijā un apkopē;

               c)

               ja konkursa procedūra bijusi neveiksmīga, tas ir, ja nav saņemti kvalitatīvi un/vai finansiāli vērtīgi piedāvājumi; šādos gadījumos, pēc konkursa procedūras atsaukšanas, dotācijas saņēmējam ir tiesības veikt pārrunas ar vienu vai vairākiem tā izvēlētiem pretendentiem, kuri piedalījās konkursā, būtiski nemainot sākotnējos konkursa noteikumus;

               d)

               kad attiecīgais līgums attiecināms uz organizācijām, kurām ir faktiski vai tiesiski ir izņēmuma tiesības; Komisija to pienācīgi pamato savā atbilstīgajā lēmumā;

               e)

               kad to pamato piegādes specifika, it īpaši, ja tā ir eksperimentāla piegāde.

         3.   Konkursa piedāvājumu iesniegšanas kārtība
   NVO norāda konkursa paziņojumā, kādā formā pretendentiem jāiesniedz piedāvājumi un kādi ir termiņi.
   Visus līdzdalības pieteikumus un piedāvājumus, kuri atzīti par prasībām atbilstošiem, novērtēšanas komisija izvērtē un sarindo, pamatojoties uz iepriekš paziņotiem izslēgšanas, atlases un līgumtiesību piešķiršanas kritērijiem. Komitejas dalībnieku skaitam ir jābūt nepāra – vismaz trijiem dalībniekiem, kuriem ir pietiekama tehniskā un administratīvā kompetence, lai sniegtu izsvērtu pretendentu vērtējumu.
   Var iesniegt vienu piedāvājumu uz partiju. Tas ir derīgs, ja tas attiecas uz visu partiju. Ja partija tiek sadalīta vairākās daļās, piedāvājumu vērtē kā vidēju vērtību. Gadījumā, kad piedāvājumu konkurss attiecas uz vairāku partiju piegādi, iesniedzams atsevišķs piedāvājums attiecībā uz katru partiju. Pretendentiem nav pienākums iesniegt piedāvājumus attiecībā uz visām partijām.
   Piedāvājumā ir jānorāda šāda informācija:

               —

               pretendenta vārds un juridiskā adrese;

               —

               konkursa, partijas un darbības atsauces numuri;

               —

               partijas tīrsvars vai konkrēta naudas summa, kas attiecas uz piedāvājumu;

               —

               piedāvātā cena par tīrā produkta metrisko tonnu, par kādu pretendents apņemas veikt piegādi atbilstoši paredzētajiem nosacījumiem;

         vai

               —

               attiecībā uz piedāvājumu konkursu, kas ir saistīts ar kāda konkrēta produkta maksimāla daudzuma piegādi par paredzētu naudas summu, attiecīgā produkta tīrais daudzums;

               —

               transportēšanas izmaksas attiecībā uz paredzēto piegādes posmu;

               —

               piegādes termiņš.

         Par derīgiem tiks uzskatīti tikai tie piedāvājumi, kuriem ir pievienots dokuments, kas apliecina, ka konkursa garantija ir iesniegta. Konkursa garantijas summa, kas izteikta maksājuma valūtā, kā arī tās termiņš, tiek noteikta konkursa paziņojumā. Konkursa garantijas summas apjoms ir vismaz 1 % no piedāvājuma kopējās summas, un derīguma termiņš ir vismaz viens mēnesis.
   Konkursa garantija iesniedzama par labu NVO kā nodrošinājums, ko sniedz dalībvalstī apstiprināta vai NVO pieņemama kredītiestāde. Tai jābūt neatsaucamai, un ir jābūt tās atsaukšanas iespējai pēc pirmā pieprasījuma.
   Gadījumā, ja pārtikas produkti tiek gādāti valstī, kas ir vienlaicīgi pārtikas atbalsta saņēmēja, NVO konkursa paziņojumā var noteikt citus garantijas noteikumus atbilstoši vispārējai praksei, kāda pastāv attiecīgajā valstī.
   Garantiju atbrīvo:

               —

               ar vēstuli vai faksu, ko nosūtīta NVO, kad pretendents apstiprināts vai tiek noraidīts vai kad nekādas līgumtiesības netiek piešķirtas;

               —

               kad pretendents, kas saņēmis tiesības veikt piegādi, iesniedz piegādes garantiju.

         Garantijas summa tiek ieturēta gadījumos, kad piegādātājs pēc līgumtiesību piešķiršanas neiemaksā attiecīgo piegādes garantiju noteiktajos termiņos, kā arī tad, ja pretendents atsauc savu piedāvājumu pēc tā iesniegšanas.
   Piedāvājumi, kas netiks iesniegti atbilstoši šiem noteikumiem vai kuros būs atrunas un nosacījumi, kas ir pretrunā ar konkursa paziņojumu, tiks noraidīti.
   Pēc iesniegšanas piedāvājumu nedrīkst labot vai atsaukt.
   Līgumtiesības tiks piešķirtas tam pretendentam, kurš ir iesniedzis piedāvājumu ar viszemāko cenu, izpildot visus konkursa paziņojumā ietvertos nosacījumus, it īpaši attiecībā uz mobilizējamo produkta kvalitāti. Gadījumā, ja vienlaicīgi vairāki pretendenti ir iesnieguši piedāvājumu ar zemāko cenu, līgumslēdzējs tiks noteikts ar izlozes palīdzību.
   Kad lēmums par līgumtiesību piešķiršanu ir pieņemts, gan konkursa uzvarētājs, gan noraidītie pretendenti tiek par to informēti ar vēstules vai faksa palīdzību.
   NVO var nolemt nepiešķirt līgumtiesības pēc piedāvājumu iesniegšanas termiņa vai tā pagarinājuma beigām, it īpaši gadījumos, kad piedāvājumos norādītā cena pārsniedz tirgus cenu. NVO nav jāsniedz sava lēmuma skaidrojums. Visi pretendenti triju darba dienu laikā pēc lēmuma pieņemšanas tiek informēti par lēmumu nepiešķirt līgumtiesības.
   VII.   PIEGĀDĀTĀJA PIENĀKUMI UN PIEGĀŽU VEIKŠANAS NOSACĪJUMI
   Konkursa paziņojumā NVO norāda piegādātāja pienākumus atbilstoši spēkā esošajiem normatīvajiem aktiem, un piegādātājs izpilda šos pienākumus atbilstoši konkursa paziņojumam un konkursa saturam.
   Piegādātājs uz paša rēķina gādā par transportu pa maršrutu, kas ir visatbilstīgākais, lai ievērotu noteikto termiņu, no piedāvājumā norādītās nosūtīšanas ostas vai iekraušanas piestātnes līdz gala punktam, kas norādīts konkursa paziņojumā.
   Tomēr pēc piegādātāja rakstiska lūguma NVO var piekrist tam, ka tiek mainīta nosūtīšanas osta vai iekraušanas piestātne. Tādos gadījumos visus ar piegādes izmaiņām saistītos izdevumus sedz piegādātājs.
   Piegādātājs izņem jūras pārvadājumu apdrošināšanas polisi vai noslēdz vispārēju kravas apdrošināšanas līgumu. Šī apdrošināšana kā minimums attiecas uz piedāvājuma summu un aptver visus riskus, kas saistīti ar transportu un citām piegādātāja darbībām, kas saistītas ar piegādi līdz norādītajam piegādes posmam. Apdrošināšana sedz arī visas izmaksas, kas saistītas ar šķirošanu, bojāto produktu izņemšanu vai iznīcināšanu, tādu produktu pārpakošanas un analīzes izdevumus, kuru bojājums neliedz saņēmējam tos pieņemt.
   Piegādi, kas sadalīta partijās, ko ved ar vairākiem kuģiem, var veikt vienīgi ar NVO piekrišanu. Tādā gadījumā NVO gādā par to, ka papildu izmaksas attiecībā uz kontroli sedz piegādātājs.
   Ja nepieciešams, konkursa paziņojumā var tikt noteikts datums, pirms kura veiktās piegādes tiek uzskatītas par priekšlaicīgām.
   Piegāde tiek uzskatīta par pabeigtu, kad visas preces ir faktiski nogādātas “bez maksa galapunktā”. Piegādātājs sedz visus ar precēm saistītos izdevumus, kas rodas līdz preču nodošanai galamērķa noliktavā.
   Piegādātājs uzņemas visus varbūtējus riskus, jo īpaši zaudējumus vai bojājumus attiecībā uz precēm līdz brīdim, kad piegāde ir veikta un kontroles iestāde to apliecinājusi galīgajā atbilstības apliecībā (sk. VIII. punktu).
   Piegādātājs noteiktajā kārtībā rakstiski informē saņēmēju un kontroles iestādi par izmantotā transporta veidu, iekraušanas datumiem, paredzēto piegādes datumu, kā arī par visiem starpgadījumiem, kas notiek preču tranzīta laikā.
   Piegādātājs veic formalitātes attiecībā uz eksporta licenču iegūšanu un preču muitošanu, sedzot attiecīgās izmaksas un citus saistītos maksājumus.
   Lai garantētu savu pienākumu izpildi pēc līgumtiesību piešķiršanas paziņojuma, piegādātājs savlaicīgi iesniedz piegādes garantiju. Minētā garantija, kas izteikta maksājuma valūtā, ir 5 līdz 10 % no piedāvājuma summas. Tā ir spēkā vienu mēnesi pēc galīgās piegādes dienas. To iesniedz tāpat kā konkursa garantiju.
   Piegādes garantiju atbrīvo pilnā mērā ar NVO nosūtītu vēstuli vai faksu, ja piegādātājs

               —

               veicis piegādi atbilstoši savām saistībām; vai

               —

               ir atbrīvots no līgumsaistību izpildes;

         vai

               —

               nav veicis piegādi sakarā ar force majeure apstākļiem, kurus atzīst NVO.

         VIII.   KONTROLE
   Pēc līgumtiesību piešķiršanas NVO informē piegādātāju par to, kura institūcija būs atbildīga par to, lai tiktu pārbaudīta un apliecināta piegādei paredzēto preču kvalitāte, kvantitāte, iepakojums un marķējums attiecībā uz katru piegādi, lai tiktu izsniegts piegādes sertifikāts, t.i., lai tiktu pārraudzīti visi piegādes posmi (turpmāk tekstā “kontroles iestāde”).
   Pēc līgumtiesību piešķiršanas piegādātājs rakstiski dara zināmu kontroles iestādei piegādei paredzēto preču ražotāja, iepakotāja vai glabātāja nosaukumu un adresi, norādot arī aptuveno preču izgatavošanas vai iepakošanas datumu, kā arī vārdu tā pārstāvim piegādes vietā.
   Kontroles iestāde, pamatojoties uz parametriem, kas atbilst starptautiskajām kontroles normām, šādi veic vismaz 2 pārbaudes:

               a)

               sākotnējā pārbaude, kas tiek veikta preču iekraušanas laikā vai izgatavotāja ražotnē. Galīgā pārbaude, kas tiek veikta noteiktajā piegādes posmā;

               b)

               kad sākotnējā pārbaude ir pabeigta, kontroles iestāde izsniedz piegādātājam provizorisku atbilstības apliecību, vajadzības gadījumā, ar atrunām. Kontroles iestāde norāda, vai kāda no atrunām nozīmē to, ka piegādes posmā preces būs nepieņemamas;

               c)

               kad galīgā pārbaude ir pabeigta, kontroles iestāde izsniedz piegādātājam galīgo atbilstības apliecību, jo īpaši norādot piegādes izpildes datumu un piegādāto preču apjomu; vajadzības gadījumā pievienojot atrunas;

               d)

               gadījumā, kad kontroles iestāde sniegusi pamatotu atrunu paziņojumu, tā tūlīt par to rakstiski informē piegādātāju un NVO. Piegādātājs var apstrīdēt kontroles iestādes un NVO slēdzienu 2 darba dienu laikā pēc iepriekš minētā paziņojuma nosūtīšanas.

         NVO sedz visas izmaksas, kas saistītas ar iepriekš minēto pārbaužu veikšanu. Piegādātājs ir atbildīgs par finansiālajām sekām sakarā ar nepietiekamu preču kvalitāti vai novēlotu preču uzrādīšanu to kontroles nolūkā.
   Ja piegādātājs vai saņēmējs nepiekrīt pārbaudē konstatētajiem faktiem, kontroles iestāde ar NVO atļauju var veikt atkārtotu pārbaudi, kura, atkarībā no iebildumu satura, var būt saistīta ar atkārtotu paraugu ņemšanu, analīzi un/vai svēršanu, iepakojuma pārbaudi. Atkārtoto pārbaudi veic iestāde vai laboratorija, kuru, savstarpēji vienojoties, izraudzījis piegādātājs, tiešais saņēmējs un kontroles iestāde.
   Atkārtotās pārbaudes izmaksas sedz puse, kura strīdā tiek atzīta par zaudētāju.
   Ja galīgā atbilstības apliecība netiek izdota pēc pārbaudes vai atkārtotas pārbaudes veikšanas, piegādātājam ir pienākums aizvietot preces ar citām tāda paša veida precēm.
   Aizvietošanas un saistīto pārbaužu izmaksas sedz piegādātājs.
   Kontroles iestāde rakstiski uzaicina piegādātāja un tiešā saņēmēja pārstāvjus piedalīties pārbaudes darbībās, jo īpaši analīzēm paredzēto paraugu ņemšanas darbībās. Paraugu ņemšanu veic saskaņā ar vispārpieņemto profesionālo praksi. Kad ņem paraugus, kontroles iestāde ņem divus papildu paraugus, kurus glabā aizzīmogotus NVO vajadzībām varbūtējas papildu pārbaudes nolūkā vai gadījumiem, kad saņēmējs vai piegādātājs izsaka iebildumus.
   Izmaksas attiecībā uz precēm, ko ņem par paraugu, sedz piegādātājs.
   Preču saņēmējs izsniedz piegādātājam preču pārņemšanas apliecību tūlīt pēc tam, kad preces nogādātas “bez maksas galamērķī” un piegādātājs iesniedzis saņēmējam galīgo atbilstības apliecību, kā arī preču pavadzīmi, kurā ir norādīta preču vērtība un to nodošana saņēmējam bez samaksas.
   Precēm, kas tiek piegādātas bez taras ir pieļaujama 3 % nepietiekama svara pielaide (neskaitot paraugu svaru). Precēm, kas tiek piegādātās iepakotā veidā, šī pielaide ir 1 %. Gadījumā, kad šīs pielaides tiek pārsniegtas, NVO var prasīt no piegādātāja veikt papildu piegādi ar tādiem pašiem finanšu nosacījumiem, kādi tika piemēroti sākotnējai piegādei.
   IX.   MAKSĀJUMA NOSACĪJUMI
   Summa, kuru NVO maksā par piegādātājam, nepārsniedz piedāvājuma summu, kam vajadzības gadījumā pieskaita atsevišķas izmaksas un arī izdara varbūtējus atskaitījumus, kas paredzēti še turpmāk.
   Gadījumos, kad piegādes posmā konstatētā preču kvalitāte, iepakojums vai marķējums neatbilst noteiktajiem norādījumiem, taču nav liegusi pārņemšanas apliecības izdošanu, NVO, aprēķinot maksājamo summu, var piemērot atskaitījumus.
   Izņemot force majeure gadījumus, piegādes garantija pa daļai kumulatīvi tiek ieturēta šādos gadījumos:

               —

               10 % no nepiegādāto daudzumu vērtības, neskarot pielaides, uz ko norādīts 8. punktā iepriekš;

               —

               0,1 % no vērtības daudzumiem, kas piegādāti pēc noteiktā termiņa, par katru kavēšanās dienu;

               —

               vajadzības gadījumā un tikai tad, ja konkursa paziņojumā uz to norādīts, 0,1 % par katru dienu tad, ja preces piegādātas priekšlaicīgi.

         Garantiju summu, kas ir jāietur, atskaita no galīgās maksājamās summas. Tad garantijas vienlaikus un pilnā mērā atbrīvo.
   Pamatojoties uz rakstisku piegādātāja pieprasījumu, NVO var atmaksāt atsevišķas papildu izmaksas, kuras faktiski sedzis piegādātājs – glabāšanas izdevumus vai apdrošināšanas izmaksas, taču NVO nesedz administratīvās izmaksas, kuras tā novērtē, pamatojoties uz attiecīgiem dokumentiem, ja pārņemšanas apliecība vai piegādes apliecība izsniegta bez atrunām attiecībā uz prasītajām izmaksām un pēc:

               —

               piegādes termiņa pagarinājuma, kuru pieprasījis saņēmējs; vai

               —

               kavēšanās, kas pārsniedz 30 dienas, starp piegādes dienu, no vienas puses, un pārņemšanas apliecības izdošanu vai galīgās atbilstības apliecības izdošanu, no otras.

         Papildu izmaksas netiks kompensētas gadījumos, kad tās pārsniedz:

               —

               1 euro uz tonnu bez taras preču un 2 euro uz tonnu pārstrādātu preču – glabāšanas izmaksu gadījumā;

               —

               0,75 % no preču vērtības gadā – apdrošināšanas izmaksu gadījumā.

         Maksājamā summa tiek samaksāta pēc piegādātāja pieprasījuma, kas iesniedzams divos eksemplāros. Kopējā vai atlikuma maksājuma pieprasījumam līdzi ir jābūt šādiem dokumentiem:

               —

               rēķins attiecībā uz prasīto summu;

               —

               pārņemšanas apliecības oriģināls;

               —

               piegādātāja parakstīta galīgās atbilstības apliecības kopija, kas apliecina, ka tā atbilst oriģinālam.

         Ja 50 % no konkursa paziņojumā norādītā daudzuma piegādāti, piegādātājs ir tiesīgs iesniegt avansa maksājuma pieteikumu, kuram jāpievieno rēķins attiecībā uz prasīto summu un provizoriskās atbilstības apliecības kopija.
   Visi kopējās summas vai atlikuma maksājuma pieteikumi iesniedzami NVO pēc tam, kad izdota pārņemšanas apliecība. Visus maksājumus veic 60 dienu laikā no dienas, kad NVO saņēmusi pilnīgu un pareizu maksājuma pieteikumu. Nepamatoti kavēti maksājumi nosaka kavējuma procentu maksājumus pēc mēneša likmes, ko piemēro Eiropas Centrālā banka.
   X.   NOBEIGUMA NOTEIKUMI
   NVO novērtē force majeure gadījumus, kuru dēļ nav īstenotas piegādes vai nav izpildīti piegādātāja pienākumi. Zaudējumus, kas radušies saistībā ar force majeure apstākļiem, kurus par tādiem atzinusi NVO, sedz šī pēdējā minētā iestāde.

      (1)  OV C 312, 31.10.2000., 1. lpp.

      (2)  OV C 267, 13.9.1996., 1. lpp.


title: 2008/365/EK: Komisijas Lēmums ( 2008. gada 30. aprīlis ) par ekspertu grupas izveidošanu finanšu izglītības jautājumos

text:
               9.5.2008

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 125/36

      KOMISIJAS LĒMUMS

   (2008. gada 30. aprīlis)
   par ekspertu grupas izveidošanu finanšu izglītības jautājumos
   (2008/365/EK)
   EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   tā kā:

               (1)

               Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 3. pantā paredzēts, ka viena no Eiropas Kopienas darbības jomām ir tāda iekšējā tirgus izveide, kurā visas dalībvalstis atceļ šķēršļus brīvai personu kustībai un preču, pakalpojumu un kapitāla apritei.

               (2)

               Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 95. pantā paredzēts, ka priekšlikumos par iekšējā tirgus izveidi un darbību, kas attiecas uz patērētāju tiesību aizsardzību, Komisija par galveno uzskata augstu aizsardzības līmeni, īpašu uzmanību pievēršot visiem atklājumiem, kas pamatojas uz zinātnes faktiem.

               (3)

               Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 149. pantā paredzēts, ka, veicinot dalībvalstu sadarbību un vajadzības gadījumā atbalstot un papildinot to rīcību, Kopiena sekmē pilnvērtīgās izglītības attīstību, pilnīgi respektējot dalībvalstu atbildību par mācību saturu un izglītības sistēmu organizāciju, kā arī kultūru un valodu dažādību.

               (4)

               Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 153. pantā paredzēts, ka, lai atbalstītu patērētāju intereses un nodrošinātu augstu līmeni patērētāju tiesību aizsardzībā, Kopiena veicina patērētāju veselības, drošības un ekonomisko interešu aizsardzību, kā arī atbalsta viņu tiesības gūt informāciju, izglītību un apvienoties, lai aizstāvētu savas intereses.

               (5)

               Kā norādīts Komisijas paziņojumā “Vienots tirgus 21. gadsimta Eiropai” (1) finanšu izglītība ir svarīga, lai vienotais tirgus Eiropas iedzīvotājiem varētu sniegt tiešu ieguvumu, lai tie varētu izprast personīgo finanšu pamatelementus un pieņemt uz informāciju balstītus lēmumus, iegādājoties finanšu pakalpojumus.

               (6)

               Finanšu izglītības nozīme ir atzīta arī Baltajā grāmatā “Finanšu pakalpojumu politika” laikposmā no 2005. līdz 2010. gadam (2), Zaļajā grāmatā “Finanšu pakalpojumu mazumtirdzniecība vienotajā tirgū” (3), Ekonomikas un finanšu padomes (ECOFIN) 2007. gada 8. maija secinājumos (4) un Eiropas Parlamenta rezolūcijā par finanšu pakalpojumu politiku (5).

               (7)

               Komisija sagatavoja paziņojumu “Finanšu izglītība” (6), kurā starp citām iniciatīvām paziņoja par nodomu izveidot ekspertu grupu, kurā darbotos speciālisti ar praktisku pieredzi finanšu izglītības jautājumos.

               (8)

               Ekspertu grupai jādalās paraugpraksē gūtajā pieredzē finanšu izglītības jomā un veicina to, kā arī atbalsta Komisijas darbības finanšu izglītības jautājumos.

               (9)

               Ekspertu grupā ir jāiesaista kompetentas personas ar speciālām zināšanām finanšu izglītības jomā, kuras pārstāv dažādu publiskā un privātā sektora interesentus.

               (10)

               Tādēļ ir jāizveido ekspertu grupa finanšu izglītības jautājumos un jāprecizē tās pilnvaras un struktūra,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Ar šo izveido ekspertu grupu finanšu izglītības jautājumos, turpmāk tekstā – “grupa”.
   2. pants
   Uzdevumi
   Ekspertu grupas uzdevumi ir šādi:

               —

               dalīties paraugpraksē gūtajā pieredzē finanšu izglītības jautājumos un veicināt to,

               —

               sniegt ieteikumus Komisijai par to, kā tiek ieviesti Komisijas paziņojumā “Finanšu izglītība” noteiktie principi par kvalitatīvu finanšu izglītības shēmu nodrošināšanu,

               —

               palīdzēt Komisijai apzināt jebkādus juridiskus, regulēšanas, administratīvus un citus šķēršļus finanšu izglītības nodrošināšanai,

               —

               sniegt ieteikumus Komisijai par to, kā novērst apzinātos traucēkļus,

               —

               palīdzēt sagatavot dažādas iniciatīvas, kas paredzētas paziņojumā par finanšu izglītību, un palīdzēt novērtēt 2010. gadam plānotās iniciatīvas.

         Komisija var apspriesties ar ekspertu grupu visos jautājumos, kas attiecas uz finanšu izglītību.
   3. pants
   Sastāvs – dalībnieku iecelšanas kārtība
   1.   Pēc šā lēmuma pieņemšanas Komisija publicē uzaicinājumu iesniegt pieteikumus, kas adresēts dalībvalstu iestādēm, akadēmiskām iestādēm, finanšu pakalpojumu sniedzējiem, patērētāju organizācijām un citām atbilstīgām grupām, kuras vēlas pieteikt kandidātus dalībai ekspertu grupā. Dalībai grupā var pieteikties arī privātpersonas.
   2.   Grupas dalībniekus ieceļ Komisija, izraugoties tos no kompetentiem speciālistiem ar pieredzi finanšu izglītības jomā. Ekspertu grupas dalībniekus ieceļ amatā privātpersonas statusā, un ieteikumus Komisijai viņi sniedz neatkarīgi no ārējiem norādījumiem.
   3.   Pretendentus, ko uzskata par atbilstīgiem dalībai grupā dalībniekiem, bet kas nav iecelti, var iekļaut rezerves sarakstā, ko Komisija var izmantot, aizstājot dalībniekus.
   4.   Grupā ir ne vairāk kā 25 dalībnieki.
   5.   Piemēro šādus noteikumus.

               —

               Grupas dalībnieku atjaunojamu pilnvaru laiks ir trīs gadi. Viņi pilda savus pienākumus līdz brīdim, kad to vietā ieceļ citus vai arī kad beidzas to pilnvaru laiks. Viņu pilnvaru termiņš sākas ar grupas pirmo sanāksmi.

               —

               Ekspertu grupas dalībniekus, kuri vairs nespēj efektīvi piedalīties grupas darbā, atkāpjas vai neievēro šā panta vai Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 287. panta prasības, var aizstāt uz atlikušo pilnvaru laiku.

               —

               Dalībnieki, kurus ieceļ privātpersonu statusā, katru gadu rakstiski apstiprina, ka viņi apņemas darboties sabiedrības interešu labā, kā arī apstiprina, ka viņiem nav tādu interešu, kas varētu apdraudēt viņu objektivitāti, vai arī norāda uz šādu interešu esību.

               —

               Ekspertu grupas dalībnieku vārdus publicē Iekšējā tirgus un pakalpojumu ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē un ekspertu grupas publiskajā reģistrā. Grupas dalībnieku vārdus un uzvārdus apkopo, apstrādā un publicē saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi.

         4. pants
   Darbība
   1.   Ekspertu grupas darbību vada Komisijas pārstāvis.
   2.   Vienojoties ar Komisiju, var izveidot apakšgrupas konkrētu jautājumu izskatīšanai atbilstoši grupai noteiktajām pilnvarām. Apakšgrupas izformē, tiklīdz tās izpildījušas uzdevumu.
   3.   Ja tas ir lietderīgi un/vai nepieciešami, priekšsēdētājs var uzaicināt piedalīties ekspertu grupas vai apakšgrupas darbā novērotājus, kuri ir īpaši kompetenti kādā darba kārtībā izskatāmā jautājumā.
   4.   Grupas vai apakšgrupas apspriedēs iegūto informāciju nedrīkst izpaust, ja Komisija nosaka, ka tā attiecas uz konfidenciāliem jautājumiem.
   5.   Grupas un tās apakšgrupu sanāksmes parasti notiek Komisijas telpās saskaņā ar Komisijas noteiktām procedūrām un grafiku; sekretariāta pakalpojumus arī nodrošina Komisija. Ekspertu grupas un tās apakšgrupu sanāksmēs var piedalīties darba kārtībā izskatāmā jautājumā ieinteresēti Komisijas ierēdņi.
   6.   Ekspertu grupa pieņem savu reglamentu, pamatojoties uz Komisijā pieņemto standarta reglamentu (7).
   7.   Komisija var publicēt Iekšējā tirgus un pakalpojumu ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē ekspertu grupas sagatavotu kopsavilkumu, secinājumu, secinājuma daļu vai darba dokumentu attiecīgā dokumenta oriģinālvalodā.
   5. pants
   Sanāksmju izdevumi
   1.   Komisija saskaņā ar spēkā esošajiem Komisijas noteikumiem atmaksā ceļa un uzturēšanās izdevumus, kas ekspertu grupas dalībniekiem un novērotājiem radušies saistībā ar grupas darbību. Grupas dalībniekiem atlīdzība par veiktajiem uzdevumiem netiek maksāta.
   2.   Sanāksmju izdevumus atmaksā attiecīgo dienestu rīcībā esošo finanšu resursu robežās saskaņā ar ikgadējo resursu sadalījuma procedūru.
   6. pants
   Stāšanās spēkā
   Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2008. gada 30. aprīlī

            Komisijas vārdā —

            Komisijas loceklis

         Charlie McCREEVY

      (1)  Komisijas paziņojums un Komisijas dienestu darba dokuments “Finanšu pakalpojumi mazumtirdzniecības jomā”, SEC(2007) 1520.

      (2)  COM(2005) 629, galīgā redakcija.

      (3)  COM(2007) 226.

      (4)  9171/07 (Presse 97).

      (5)  P6_TA-PROV(2007)0338/A6-0248/2007.

      (6)  COM(2007) 808.

      (7)  Dokumenta SEC(2005) 1004 III pielikums.


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52007BP0115(02)

2. Eiropas Parlamenta 2007. gada 24. aprīļa lēmums par Eiropas Rasisma un ksenofobijas uzraudzības centra kontu slēgšanu attiecībā uz 2005. finanšu gadu (C6-0389/2006 - 2006/2156(DEC))

Oficiālais Vēstnesis 074 E , 20/03/2008 Lpp. 0197 - 0198

		2.Eiropas Parlamenta 2007. gada 24. aprīļa lēmums par Eiropas Rasisma un ksenofobijas uzraudzības centra kontu slēgšanu attiecībā uz 2005. finanšu gadu (C6-0389/2006 — 2006/2156(DEC))Eiropas Parlaments,- ņemot vērā Eiropas Rasisma un ksenofobijas uzraudzības centra 2005. finanšu gada galīgos pārskatus [1],- ņemot vērā Revīzijas palātas Ziņojumu par Eiropas Rasisma un ksenofobijas uzraudzības centra 2005. finanšu gada pārskatiem, ar Centra atbildēm [2],- ņemot vērā Padomes 2007. gada 27. februāra ieteikumu (5711/2007 — C6-0080/2007),- ņemot vērā EK līgumu un it īpaši tā 276. pantu,- ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam [3], un it īpaši tās 185. pantu,- ņemot vērā Padomes 1997. gada 2. jūnija Regulu (EK) Nr. 1035/97 par Eiropas Novērošanas centra izveidi rasisma un ksenofobijas jautājumos [4] un it īpaši tās 12.a pantu,- ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam [5], un it īpaši tās 94. pantu,- ņemot vērā Reglamenta 71. pantu un V pielikumu,- ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumu (A6-0118/2007),1. konstatē, ka Eiropas Rasisma un ksenofobijas uzraudzības centra galīgie pārskati attiecībā uz 2004. un 2005. finanšu gadu ir šādi:Avots: Informāciju apkopojis centrs. Šajā tabulā apkopota centra gada pārskatos sniegtā informācija.(EUR 1000) |Ieņēmumu un izdevumu pārskats par 2004. un 2005. finanšu gadu || 2005 | 2004 |IeņēmumiKopienas subsīdijas | 8189 | 5675 |Citi ieņēmumi | 151 | 455 |Finanšu ieņēmumi | | 21 |PHARE subsīdija | 90 | 82 |Ieņēmumi kopā (a) | 8430 | 6233 |IzdevumiPersonāls — budžeta I sadaļa— Maksājumi | 3008 | 2645 |— Pārnestās apropriācijas | 70 | 85 |Administrācija — budžeta II sadaļa— Maksājumi | 550 | 447 |— Pārnestās apropriācijas | 582 | 37 |Pamatdarbības — budžeta III sadaļa— Maksājumi | 2731 | 2352 |— Pārnestās apropriācijas | 667 | 745 |Piešķirtie ieņēmumi (PHARE un citi)— Maksājumi | 0 | 7 |— Pārnestās apropriācijas | 90 | 0 |Izdevumi kopā (b) | 7698 | 6318 |Finanšu gada izpilde (a - b) | 732 | -85 |Atlikums, kas pārnests no iepriekšējā finanšu gada | 231 | 98 |Pārnestās un anulētās apropriācijas | 210 | 241 |Neizmantotās atkārtoti izmantojamās apropriācijas no iepriekšējā finanšu gada | | 0 |Norakstītās parādsummas | | -23 |Valūtas kursa atšķirības | -2 | 0 |Finanšu gada atlikums | 1171 | 231 |2. apstiprina Eiropas Rasisma un ksenofobijas uzraudzības centra kontu slēgšanu attiecībā uz 2005. finanšu gadu;3. uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu Rasisma un ksenofobijas uzraudzības centra direktoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).[1] OV C 266, 31.10.2006., 46. lpp.[2] OV C 312, 19.12.2006., 93. lpp.[3] OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp. Regula grozīta ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1995/2006 (OV L 390, 30.12.2006., 1. lpp.).[4] OV L 151, 10.6.1997., 1. lpp. Regula grozīta ar Regulu (EK) Nr. 1652/2003 (OV L 245, 29.9.2003., 33. lpp.).[5] OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.--------------------------------------------------


title: 2008/375/EK: Padomes Lēmums ( 2008. gada 29. aprīlis ), lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Turcijas Republiku par Turcijas Republikas piedalīšanos Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centra darbā

text:
               17.5.2008

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 129/48

         PADOMES LĒMUMS
   (2008. gada 29. aprīlis),
   lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Turcijas Republiku par Turcijas Republikas piedalīšanos Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centra darbā
   (2008/375/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 152. pantu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu un 300. panta 3. punkta pirmo daļu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1),
   tā kā:

               (1)

               Padomes Regulas (EEK) Nr. 302/93 (1993. gada 8. februāris), ar ko izveido Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centru (2), 13. pantā noteikts, ka centrs ir atvērts to ārpuskopienas valstu dalībai, kurām ir kopējas intereses ar Kopienu un tās dalībvalstīm attiecībā uz centra mērķiem un darbu.

               (2)

               Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Turcijas Republiku par Turcijas Republikas piedalīšanos Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centra darbā Kopienas vārdā tika parakstīts 2007. gada 30. oktobrī (3), ņemot vērā tā noslēgšanu.

               (3)

               Nolīgums būtu jāapstiprina,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   Vienīgais pants
   Ar šo Kopienas vārdā tiek apstiprināts Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Turcijas Republiku par Turcijas Republikas piedalīšanos Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centra darbā.

      Luksemburgā, 2008. gada 29. aprīlī

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         D. RUPEL

      (1)  ΟV C 308 E, 16.12.2006., 17. lpp.

      (2)  OV L 36, 12.2.1993., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1651/2003 (OV L 245, 29.9.2003., 30. lpp.).

      (3)  OV L 323, 8.12.2007., 24. lpp.


title: 2005/119/EK: Eiropas Parlamenta, Padomes, Komisijas ģenerālsekretāru, Eiropas Kopienu tiesas sekretāra, Revīzijas palātas, Eiropas Ekonomikas un Sociālo lietu komitejas un Reģionu Komitejas ģenerālsekretāru un Eiropas Ombuda pārstāvja lēmums (2005. gada 26. janvāris) par Eiropas Administrācijas skolas organizāciju un darbību

text:
               10.2.2005

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 37/17

      EIROPAS PARLAMENTA, PADOMES, KOMISIJAS ĢENERĀLSEKRETĀRU, EIROPAS KOPIENU TIESAS SEKRETĀRA, REVĪZIJAS PALĀTAS, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAS UN REĢIONU KOMITEJAS ĢENERĀLSEKRETĀRU UN EIROPAS OMBUDA PĀRSTĀVJA LĒMUMS

   (2005. gada 26. janvāris)
   par Eiropas Administrācijas skolas organizāciju un darbību
   (2005/119/EK)
   EIROPAS PARLAMENTA, PADOMES, KOMISIJAS, ĢENERĀLSEKRETĀRI, EIROPAS KOPIENU TIESAS SEKRETĀRS, REVĪZIJAS PALĀTAS, EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAS, REĢIONU KOMITEJAS ĢENERĀLSEKRETĀRI, UN EIROPAS OMBUDA PĀRSTĀVIS,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas Civildienesta noteikumus un Kopienas pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību, kas noteikta Padomes Regulā (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 259/68 (1),
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes, Komisijas, Eiropas Kopienu Tiesas, Revīzijas palātas, Ekonomikas un sociālo lietu komitejas, Reģionu komitejas un Eiropas ombuda 2005. gada 26. janvāra Lēmumu 2005/118/EK par Eiropas Administrācijas skolas izveidi (2), un jo īpaši tā 5. pantu,
   pēc apspriešanās ar Civildienesta noteikumu komiteju,
   tā kā:

               (1)

               Ir jānostiprina starpinstitucionālā sadarbība apmācības jomā konkrēti tādēļ, lai īstenotu kopējo vērtību nodošanu starp kopienas institūcijām. Šāda sadarbība nenoliedzami rada pievienoto vērtību, jo īpaši apmācības pieejamības, piedāvājuma palielināšanas un pašizmaksu samazināšanas ziņā.

               (2)

               Vadoties pēc pareizas vadības principa, ir jāpieņem progresīva pieeja Eiropas Administrācijas skolas, turpmāk tekstā “Skolas”, izveidei.

               (3)

               Lēmums par Skolas dibināšanu paredz, ka apmācību jomas, kuras iekļaujamas Skolas kompetencē, nosaka ģenerālsekretāri, Eiropas Kopienu Tiesas sekretārs un Eiropas ombuda pārstāvis.

               (4)

               Tiklīdz kāda no institūcijām, kas parakstījušas šo lēmumu, īsteno personāla politiku, no kuras izriet vajadzība organizēt apmācību kādā jomā, kas ir Skolas kompetencē, lai šo apmācību vienkāršotu, ir jānodrošina pamata iespējas darbiniekiem, kas strādā šajā institūcijā, piedalīties Skolas organizētajos kursos, jo īpaši gadījumos, kad šāda apmācība ir obligāta vai noteikta saistībā ar konkrētu pienākumu izpildi, jo sevišķi tad, ja šie pienākumi ietilpst pārvaldes jomā.

               (5)

               Skolai, tāpat kā jebkurai citai apmācības iestādei, jāgūst priekšrocības no Eiropas mēroga sadarbības tīkla.

               (6)

               Ir jāprecizē veids, kā izpaužas Skolas administratīvā piesaiste Eiropas Kopienu Personāla atlases birojam, kā to paredz Lēmuma par Skolas izveidi 4. pants,

         IR PIEŅĒMUŠI ŠĀDU LĒMUMU.
   1. pants
   Eiropas Administrācijas skolas uzdevumi
   1.   Eiropas Administrācijas skola, turpmāk tekstā “Skola”, tām institūcijām, kas parakstījušas šo Lēmumu par Skolas izveidi, turpmāk tekstā “institūcijas”, plāno, organizē un novērtē šādas ar apmācību saistītas darbības:

               a)

               pārvaldības kursi amatpersonām un ierēdņiem, kas ir uzaicināti vai kurus varētu uzaicināt veikt darbinieku atlasi;

               b)

               darba uzsākšanas kursi jaunajiem darbiniekiem;

               c)

               obligātā apmācība, ko paredz Civildienesta noteikumu 45.a pants sakarā ar pāreju no vienas amatu grupas uz citu.

         2.   Attiecībā uz pārvaldības un darba uzsākšanas kursiem, kas paredzēti 1. punkta a) un b) apakšpunktos, ikviena institūcija atbilstīgi savām konkrētajām vajadzībām var organizēt papildu kursus, kas notiktu līdztekus Skolas organizētajiem kursiem. Skola ir kompetenta organizēt tikai 1. punkta c) apakšpunktā paredzēto apmācību.
   2. pants
   Institūciju atbildība
   1.   Struktūra, kurai ir atbilstošas pilnvaras, no katras institūcijas izvirza un nodod Skolas rīcībā pietiekamu skaitu amatpersonu – lektoru, atbilstoši administratīvās padomes pieņemtajiem noteikumiem saskaņā ar 7. panta g) punktu
   2.   Pēc Skolas pieprasījuma un tik lielā mērā, cik tas iespējams, institūcijas Skolas rīcībā nodod mācību telpas saskaņā ar administrācijas padomes pieņemtajiem noteikumiem.
   3. pants
   Citi pakalpojumi
   1.   Uz rakstītas vienošanās pamata, kas noslēgta starp Skolas direktoru un citu iestādi, Kopienas iestādi, biroju vai Kopienas aģentūru pēc to pieprasījuma, Skola var uzņemt dalībniekus no šīm iestādēm kursos, kurus tā organizē institūciju vajadzībām, atbilstoši brīvo vietu skaitam.
   2.   Īpašos apmācības gadījumos, kas paredzēti 1. panta 1. punkta c) apakšpunktā, noteiktu vietu skaitu ik gadus rezervē iestādēm, birojiem, Kopienas aģentūrām, ņemot vērā paustās vajadzības, lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret ierēdņiem, uz kuriem tieši attiecas Civildienesta noteikumu 45.a pants. Vietu skaitu, kā arī dalību izmaksas ik gadus nosaka administratīvā padome.
   3.   Uz rakstītas vienošanās pamata Skola var iekļaut savā apmācību programmā kādas Kopienas iestādes, biroja vai aģentūras pieprasītos kursus, ar nosacījumu, ka šie kursi netraucē kursu organizēšanai institūciju labā. Visās šāda veida vienošanās jāparedz ar Skolas pakalpojumu sniegšanu saistītie finanšu noteikumi un, lai tas stātos spēkā, ir nepieciešama iepriekšēja administratīvās padomes piekrišana.
   4.   Vajadzības gadījumā un pēc kādas Kopienu institūcijas, iestādes, biroja vai aģentūras pieprasījuma Skola var sniegt palīdzību apmācību shēmas sakarā vai citas ar savas kompetences jomu saistītas darbības sakarā, par to vienojoties ar Skolas direktoru, tostarp vienojoties arī par finanšu saistībām par šā pakalpojuma sniegšanu.
   4. pants
   Sūdzības un prasības
   1.   Skolas direktoram ir pilnvaras, ko tam piešķīrusi struktūra ar attiecīgām iecelšanas pilnvarām, saskaņā ar Civildienesta noteikumu 90. pantu attiecībā uz visām prasībām vai sūdzībām par Skolas uzdevumu pildīšanu.
   2.   Šādu sūdzību gadījumā Skolas direktors apspriežas ar administratīvās padomes priekšsēdētāju, ja viņš plāno apstiprināt savu sākotnējo lēmumu.
   3   Skola atbild uz Eiropas ombuda prasībām visos jautājumos, kas ietilpst viņa kompetencē šā lēmuma ietvaros.
   5. pants
   Darbības organizēšana
   1.   Pēc vispārīgiem noteikumiem Skolas organizētie kursi var notikt gan Briselē, gan Luksemburgā. Citas kursu norises vietas var izskatīt, piemērojot pareizas pārvaldes principu.
   2.   Administratīvā padome uzrauga vienlīdzīgu piekļuvi kursiem visu iestāžu darbiniekiem. Tā īpaši uzrauga, lai Skola nodrošina iespēju pietiekošam dalībnieku skaitam no institūcijas, kura ir uzticējusi īpašas apmācības organizēšanu Skolai, ja šī apmācība ir obligāta vai ir nosacījums noteiktu pienākumu izpildei, jo īpaši pārvaldes pienākumu veikšanai. Ikgadējās darba programmas sagatavošanas ietvaros ieinteresētā institūcija ziņo par savām vajadzībām iepriekš minētajās jomās. Ārpus darba programmas sagatavošanas, atbilstoša prioritāte tiek piešķirta šādu kursu organizēšanai.
   3.   Lai parakstītāja institūcija varētu rast risinājumu šādās īpašās un pārejošās situācijās, tā drīkst prasīt Skolai nodrošināt piekļuvi apmācībai tādam dalībnieku skaitam, kas ir lielāks, nekā tas dalībnieku skaists, kas norādīts līdzekļu uzskaitē, apmaiņā pret atbilstošu budžeta līdzekļu pārskaitījumu Skolai. Piemērots tiek 3. panta 2. punkts.
   4.   Skola var sadarboties ar citām administrācijas skolām, institūtiem vai augstskolām, kas darbojas attiecīgajā specialitātē. Šī sadarbība var ietvert savstarpējas apmaiņas praksi.
   6. pants
   Administratīvā padome
   Laikposmā, kamēr Skola ir piesaistīta Eiropas Kopienu Personāla atlases birojam, turpmāk tekstā “Birojs”, Skolas administratīvās padomes funkcijas nodrošina Biroja administratīvā padome saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas ģenerālsekretāru, Eiropas Kopienu Tiesas sekretāra, Revīzijas palātas, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas un Reģionu komitejas ģenerālsekretāru un Eiropas ombuda pārstāvja Lēmuma 2002/621/EK (3) 5. pantā paredzētajiem noteikumiem.
   7. pants
   Administratīvās pārvaldes uzdevumi
   Institūciju kopējo interešu dēļ administratīvā padome uzņemas šādus uzdevumus:

               a)

               ar kvalificētu balsu vairākumu tā apstiprina Skolas darbības noveikumus;

               b)

               ar vienkāršu balsu vairākumu tā apstiprina Skolas organizatorisko struktūru uz Skolas direktora priekšlikuma pamata;

               c)

               ar vienkāršu balsu vairākumu budžeta procedūras ietvaros un uz Skolas direktora izstrādāta projekta pamata tā nosaka provizorisko Skolas ienākumu un izdevumu stāvokli, kas tiek nodots Komisijai; vienlaikus tā iesniedz Komisijai pielāgojumus, ko uzskata par nepieciešamiem Skolas personāla sarakstā;

               d)

               ar vienkāršu balsu vairākumu tā apstiprina to papildu pakalpojumu veidus un tarifu, ko Skola var sniegt institūcijām, iestādēm, birojiem par samaksu, kā arī apstākļus, kādos Skola var tos veikt;

               e)

               ar vienprātīgu lēmumu tā apstiprina darba programmu uz Skolas direktora priekšlikuma pamata. Darba programma ietver arī pakalpojumus, kas nav tieši saistīti ar apmācību;

               f)

               ar kvalificētu balsu vairākumu uz Skolas direktora sagatavota projekta pamata tā apstiprina ikgadējo pārvaldības ziņojumu, kurā sniegtas ziņas par visiem ienākumiem un izdevumiem attiecībā uz Skolas sniegtajiem pakalpojumiem un veiktajiem darbiem. Līdz katra gada 1. maijam tā iesniedz institūcijām ziņojumu par iepriekšējo pārskata laikposmu, kas sagatavots ņemot vērā izdevumu analītisku uzskaiti;

               g)

               ar kvalificētu balsu vairākumu uz apmācības vajadzību pamata tā nosaka kārtību, kādā katra institūcija nodod Skolas rīcībā atbilstošu amatpersonu – lektoru skaitu.

         8. pants
   Darbinieku iecelšana
   1.   Laika posmā, kurā Skola ir piesaistīta Birojam, Skolas direktora funkcijas uzņemas Biroja direktors.
   2.   Skolas direktors ir pilnvarotais, kuram piešķirtas Skolas darbinieku iecelšanas pilnvaras.
   3.   Skolas direktors informē administratīvo padomi par iecelšanu, līgumu parakstīšanu, paaugstināšanu vai disciplināro procedūru uzsākšanu attiecībā uz amatpersonām un citiem darbiniekiem.
   4.   Visas darba vakances Skolā tiek paziņotas visu Kopienas institūciju ierēdņiem, tiklīdz pilnvarotais pārstāvis, kuram ir iecelšanas pilnvaras, ir nolēmis aizpildīt šādu darba vietu.
   5.   Lai veiktu pienākumus, kas klasificēti kā nebūtiski, Skola var piesaistīt ierēdņus uz līguma pamata saskaņā ar 3.a panta 1. punkta c) apakšpunktu Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtībā.
   9. pants
   Skolas direktora pienākumi un personāla pārvaldība
   1.   Direktors ir atbildīgs par veiksmīgu Skolas darbību. Administratīvās padomes kompetences ietvaros viņš rīkojas šīs padomes pakļautībā. Viņš nodrošina administratīvās padomes sekretariātu, atskaitās tam par savu funkciju veikšanu un viņam izklāsta savus ieteikumus Skolas darbības uzlabošanai.
   2.   Administratīvās procedūras, kas saistītas ar darbinieku pārvaldi, īpaši algu un atvaļinājumu, slimības kases, nelaimes gadījumu, pensionēšanās jomā, tiek veiktas tajos pašos apstākļos kā Komisijas amatpersonām un ierēdņiem. Šis saraksts nav pilnīgs, un Skola var vienoties ar Komisiju par citām jomām.
   10. pants
   Skolas vadītājs
   1.   Laika periodā, kurā Skola ir piesaistīta Birojam, skolas vadītāju ieceļ Komisija, pēc pozitīva Biroja administratīvās padomes atzinuma, kas pieņemts ar vienkāršu balsu vairākumu. Administrācijas padome ir cieši saistīta ar turpmākām procedūrām pirms Skolas vadītāja iecelšanas, īpaši ar vakances izziņošanu un kandidatūru pārbaudīšanu.
   2.   Skolas vadītājs ir atbildīgs Biroja direktora pakļautībā par Lēmuma par Eiropas Administrācijas skolas dibināšanu 2. pantā definētajiem uzdevumiem. Viņš piedalās administratīvās padomes sapulcēs, lai pārrunātu punktus, kas ietilpst viņa kompetencē.
   11. pants
   Finansiālie aspekti
   1.   Skolas dotācija, kuras kopējā summa ir ierakstīta īpašā Komisijai saistošā budžeta nodaļas pozīcijā, precīzi norādīta šīs nodaļas pielikumā. Šis pielikums tiek izklāstīts kā ienākumu un izdevumu stāvokļa atspoguļojums, kas sadalīts tādā pašā veidā kā budžeta nodaļas.
   2.   Skolas darbinieku saraksts tiek pievienots Komisijas darbinieku sarakstam pielikuma veidā.
   3.   Uz administratīvās padomes priekšlikuma pamata Komisija sakarā ar pielikumā norādītajiem resursiem Skolas direktoram piešķir pārvaldnieka funkcijas un nosaka šo amata pienākumu robežas un apstākļus. Kas attiecas uz Skolas papildus sniegtajiem pakalpojumiem par maksu, administratīvā padome informē budžeta iestādi finanšu gada beigās par šo pielikumā norādītā budžeta pozīciju.
   4.   Skolas budžets ir sastādīts un izpildīts saskaņā ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (4).
   5.   Laikposmā, kad Skola ir piesaistīta Birojam, 1. līdz 4. punktā minētie finanšu noteikumi, jo īpaši Skolas un tās darbinieku dotācija, jāpiemēro Biroja budžeta ietvaros. Jāievēro attiecīgie Biroja budžeta noteikumi. Lai atvieglinātu Skolas rīcībā esošo līdzekļu noteikšanu, ievērojot budžeta noteikumus, Skolas līdzekļi atspoguļoti pozīcijās, kas ieņem atsevišķu vietu Biroja līdzekļu uzskaitē, un Skolas specifiskās apropriācijas darbībai ir apvienotas atsevišķā IV pielikuma pantā.
   12. pants
   Uzdevumu pārskatīšana
   1.   Attiecībā uz 1. panta 1. punktā izklāstītajiem uzdevumiem šis lēmums tiek pārskatīts ne vēlāk kā trīs gadus pēc Skolas dibināšanas.
   2.   Iespējamajai uzdevumu pārbaudei nepieciešama ģenerālsekretāru, Eiropas Kopienu Tiesas sekretāra un ombuda pārstāvja vienbalsīga piekrišana par priekšlikumu, ko šādam mērķim administratīvā padome pieņēma ar kvalificētu balsu vairākumu, kas noteikts 5. panta 6. punktā Lēmumā 2002/621/EK, pamatojoties uz direktora sastādīta detalizēta ziņojuma pamata.
   13. pants
   Piesaistes Birojam pārskatīšana
   1.   Ne vēlāk kā trešā Skolas darbības gada beigās Biroja direktors sagatavo administratīvajai padomei detalizētu ziņojumu par Skolas administratīvo piesaisti Birojam. Administratīvajai padomei ar lēmumu, kas pieņemts saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti 4. panta 3. punktā Lēmumā par Skolas izveidi, ir jāizbeidz šī piesaiste. Gadījumā, ja administratīvā padome nolemj šo piesaisti turpināt, šim lēmumam jāpievieno pamatots atzinums.
   2.   Gadījumā, ja administratīvā padome nolemj saskaņā ar 1. punktā paredzēto procedūru pagarināt šo piesaisti, tā norāda savā lēmumā termiņu, kurā šis jautājums tiks pārskatīts.
   14. pants
   Stāšanās spēkā
   Šis lēmums stājas spēkā tā publicēšanas dienā Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2005. gada 26. janvārī

            Eiropas Parlamenta vārdā —

            ģenerālsekretārs

         Julian PRIESTLEY

            Komisijas vārdā —

            ģenerālsekretārs

         David O’SULLIVAN

            Revīzijas palātas vārdā —

            ģenerālsekretārs

         Michel HERVÉ

            Reģionu komitejas vārdā —

            ģenerālsekretārs

         Gerhard STAHL

            Padomes vārdā —

            ģenerālsekretāra vietnieks

         Pierre DE BOISSIEU

            Eiropas Kopienu Tiesas vārdā —

            tiesas sekretārs

         Roger GRASS

            Ekonomikas un sociālo lietu komitejas vārdā —

            ģenerālsekretārs

         Patrick VENTURINI

            Eiropas ombuds —
         Nikiforos DIAMANDOUROS

      (1)  OV L 56, 4.3.1968., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 31/2005 (OV L 8, 12.1.2005., 1. lpp.)

      (2)  Skat. Oficiālā Vēstneša 14 lpp.

      (3)  OV L 197, 26.7.2002., 56. lpp.

      (4)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.