title: Padomes Lēmums (KĀDP) 2018/942 (2018. gada 29. jūnijs), ar ko groza Lēmumu 2013/354/KĀDP par Eiropas Savienības Policijas misiju palestīniešu teritorijās (EUPOL COPPS)

text:
               3.7.2018

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 166/17

         PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2018/942
   (2018. gada 29. jūnijs),
   ar ko groza Lēmumu 2013/354/KĀDP par Eiropas Savienības Policijas misiju palestīniešu teritorijās (EUPOL COPPS)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 42. panta 4. punktu un 43. panta 2. punktu,
   ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2013. gada 3. jūlijā pieņēma Lēmumu 2013/354/KĀDP (1), ar ko no 2013. gada 1. jūlija turpināja EUPOL COPPS.

               (2)

               Padome 2017. gada 4. jūlijā pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2017/1194 (2), ar ko groza Lēmumu 2013/354/KĀDP un pagarina to no 2017. gada 1. jūlija līdz 2018. gada 30. jūnijam.

               (3)

               Pēc EUPOL COPPS stratēģiskās pārskatīšanas misijas darbības termiņš būtu jāpagarina vēl uz 12 mēnešu laikposmu – līdz 2019. gada 30. jūnijam.

               (4)

               Tāpēc Lēmums 2013/354/KĀDP būtu attiecīgi jāgroza.

               (5)

                  EUPOL COPPS tiks īstenota situācijā, kas var pasliktināties un kas varētu kavēt Līguma 21. pantā izklāstīto Savienības ārējās darbības mērķu sasniegšanu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Lēmumu 2013/354/KĀDP groza šādi:

               1)

               lēmuma 12. panta 1. punktā pievieno šādu daļu:
               “Finanšu atsauces summa, kas paredzēta, lai segtu ar EUPOL COPPS saistītos izdevumus laikposmā no 2018. gada 1. jūlija līdz 2019. gada 30. jūnijam, ir EUR 12 666 633.”;

               2)

               lēmuma 15. panta trešo daļu aizstāj ar šādu:
               “Tas zaudē spēku 2019. gada 30. jūnijā.”

         2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
   To piemēro no 2018. gada 1. jūlija.

      Briselē, 2018. gada 29. jūnijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         E. ZAHARIEVA

      (1)  Padomes Lēmums 2013/354/KĀDP (2013. gada 3. jūlijs) par Eiropas Savienības Policijas misiju palestīniešu teritorijās (EUPOL COPPS) (OV L 185, 4.7.2013., 12. lpp.).

      (2)  Padomes Lēmums (KĀDP) 2017/1194 (2017. gada 4. jūlijs), ar ko groza Lēmumu 2013/354/KĀDP par Eiropas Savienības Policijas misiju palestīniešu teritorijās (EUPOL COPPS) (OV L 172, 5.7.2017., 13. lpp.).


Komisijas 06.07.2018. Lēmums, ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar kopējo tirgu (Lieta Nr. COMP/M.8973 - Mitsui & Co., Ltd. / Kansai Paint Co., Ltd.) saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)


Komisijas 11.07.2018. Lēmums, ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar kopējo tirgu (Lieta Nr. COMP/M.8968 - H.I.G. Capital / INEOS) saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)


Komisijas 06.07.2018. Lēmums, ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar kopējo tirgu (Lieta Nr. COMP/M.8904 - PIMCO / Echo / JV) saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)


                  16.7.2018

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 178/1

            PADOMES LĒMUMS (ES, Euratom) 2018/994
      (2018. gada 13. jūlijs),
      ar ko groza Aktu par Eiropas Parlamenta pārstāvju ievēlēšanu vispārējās tiešās vēlēšanās, kurš pievienots Padomes 1976. gada 20. septembra Lēmumam 76/787/EOTK, EEK, Euratom
      EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
      ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 223. panta 1. punktu,
      ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 106.a panta 1. punktu,
      ņemot vērā Eiropas Parlamenta priekšlikumu,
      pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
      ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu (1),
      saskaņā ar īpašu likumdošanas procedūru,
      tā kā:

                  (1)

                  Akts par Eiropas Parlamenta pārstāvju ievēlēšanu vispārējās tiešās vēlēšanās (“Vēlēšanu akts”) (2), kurš pievienots Padomes Lēmumam 76/787/EOTK, EEK, Euratom (3), stājās spēkā 1978. gada 1. jūlijā un pēc tam tika grozīts ar Lēmumu 2002/772/EK, Euratom (4).

                  (2)

                  Vēlēšanu aktā ir jāveic vairāki grozījumi.

                  (3)

                  Saistībā ar to, ka 2009. gada 1. decembrī ir stājās spēkā Lisabonas līgums, Padomei saskaņā ar īpašu likumdošanas procedūru ir jāparedz noteikumi, kas ir vajadzīgi Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanai vispārējās tiešās vēlēšanās.

                  (4)

                  Vēlēšanu procesa pārredzamībai un uzticamas informācijas pieejamībai ir svarīga nozīme Eiropas politiskās apziņas uzlabošanā un stabila vēlētāju skaita dalības nodrošināšanā vēlēšanās, un ir vēlams, lai Savienības pilsoņi būtu savlaicīgi pirms Eiropas Parlamenta vēlēšanām informēti par kandidātiem, kas balotējas minētajās vēlēšanās, un par valstu politisko partiju saikni ar kādu no Eiropas politiskajām partijām.

                  (5)

                  Lai mudinātu vēlētājus piedalīties Eiropas Parlamenta vēlēšanās un lai pilnībā izmantotu iespējas, ko sniedz tehnoloģiskā attīstība, dalībvalstis varētu paredzēt iespējas, cita starpā, balsot iepriekš, balsot pa pastu un balsot elektroniski un internetā, vienlaikus jo īpaši nodrošinot rezultātu uzticamību, balsojuma aizklātumu un personas datu aizsardzību saskaņā ar piemērojamām Savienības tiesībām.

                  (6)

                  Savienības pilsoņiem ir tiesības piedalīties tās demokrātiskajā dzīvē, jo īpaši balsojot vai kandidējot Eiropas Parlamenta vēlēšanās.

                  (7)

                  Dalībvalstis tiek mudinātas veikt nepieciešamos pasākumus, lai dotu tiem saviem pilsoņiem, kas dzīvo trešās valstīs, iespēju balsot Eiropas Parlamenta vēlēšanās.

                  (8)

                  Vēlēšanu akts tāpēc būtu attiecīgi jāgroza,

            IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
      1. pants
      Vēlēšanu aktu groza šādi:

                  1)

                  akta 1. pantu aizstāj ar šādu:
                  “1. pants
                  1.   Katrā dalībvalstī Eiropas Parlamenta deputātus ievēlē kā Savienības pilsoņu pārstāvjus, ievērojot proporcionālas pārstāvības principu, izmantojot sarakstu sistēmu vai atsevišķu pārdalāmu balsu sistēmu.
                  2.   Dalībvalstis var atļaut balsošanu, kuras pamatā ir atvērto sarakstu sistēma, saskaņā ar procedūru, ko tās pieņem.
                  3.   Vēlēšanas ir vispārējas un tiešas, un balsošana ir brīva un aizklāta.”;

                  2)

                  akta 3. pantu aizstāj ar šādu:
                  “3. pants
                  1.   Dalībvalstis var noteikt minimālo slieksni deputātu vietu sadalījumam. Valsts līmenī minētais slieksnis nevar pārsniegt 5 procentus no derīgām nodotajām balsīm.
                  2.   Dalībvalstis, kurās izmanto sarakstu sistēmu, nosaka minimālo slieksni deputātu vietu sadalījumam vēlēšanu apgabaliem, kuros ir vairāk nekā 35 deputātu vietas. Šis slieksnis nav zemāks par 2 procentiem un nepārsniedz 5 procentus no derīgajām nodotajām balsīm attiecīgajā vēlēšanu apgabalā, tostarp dalībvalstī ar vienu vēlēšanu apgabalu.
                  3.   Dalībvalstis veic nepieciešamos pasākumus, lai izpildītu 2. punktā noteikto pienākumu, ne vēlāk kā pirms tām Eiropas Parlamenta vēlēšanām, kas seko pēc pirmajām vēlēšanām, kuras notiek pēc Padomes Lēmuma (ES, Euratom) 2018/994 (*1) stāšanās spēkā.

                     (*1)  Padomes Lēmums (ES, Euratom) 2018/994 (2018. gada 13. jūlijs), ar ko groza Aktu par Eiropas Parlamenta pārstāvju ievēlēšanu vispārējās tiešās vēlēšanās, kurš pievienots Padomes 1976. gada 20. septembra Lēmumam 76/787/EOTK, EEK, Euratom (OV L 178, 16.7.2018., 1. lpp.).”;"

                  3)

                  pievieno šādus pantus:
                  “3.a pants
                  Ja valsts noteikumos ir paredzēts kandidatūru iesniegšanas termiņš Eiropas Parlamenta vēlēšanām, minētais termiņš ir vismaz trīs nedēļas pirms datuma, ko attiecīgā dalībvalsts saskaņā ar 10. panta 1. punktu noteikusi Eiropas Parlamenta vēlēšanu noturēšanai.
                  3.b pants
                  Dalībvalstis var atļaut uz vēlēšanu zīmēm attēlot tās Eiropas politiskās partijas nosaukumu vai logotipu, ar kuru valsts politiskajai partijai vai atsevišķam kandidātam ir saikne.”;

                  4)

                  pievieno šādu pantu:
                  “4.a pants
                  Dalībvalstis var paredzēt iespēju Eiropas Parlamenta vēlēšanās balsot iepriekš, balsot pa pastu un balsot elektroniski un internetā. Ja tās to dara, tās pieņem pasākumus, kas ir pietiekami, lai jo īpaši nodrošinātu rezultātu uzticamību, balsojuma aizklātumu un personas datu aizsardzību saskaņā ar piemērojamām Savienības tiesībām.”;

                  5)

                  akta 9. pantu aizstāj ar šādu:
                  “9. pants
                  1.   Ikvienās Eiropas Parlamenta deputātu vēlēšanās ir atļauts balsot tikai vienu reizi.
                  2.   Dalībvalstis veic nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka par divkāršu balsošanu Eiropas Parlamenta vēlēšanās piemēro iedarbīgas, samērīgas un atturošas sankcijas.”;

                  6)

                  pievieno šādus pantus:
                  “9.a pants
                  Saskaņā ar savām valsts vēlēšanu procedūrām dalībvalstis var veikt nepieciešamos pasākumus, lai dotu tiem saviem pilsoņiem, kas dzīvo trešās valstīs, iespēju balsot Eiropas Parlamenta vēlēšanās.
                  9.b pants
                  1.   Katra dalībvalsts norīko kontaktiestādi, kuras kompetencē ir datu apmaiņa par vēlētājiem un kandidātiem ar sadarbības partneriem citās dalībvalstīs.
                  2.   Neskarot valsts noteikumus par vēlētāju iekļaušanu vēlētāju sarakstā un kandidatūru iesniegšanu, 1. punktā minētā iestāde saskaņā ar piemērojamām Savienības tiesībām par personas datu aizsardzību ne vēlāk kā sešas nedēļas pirms 10. panta 1. punktā minētā vēlēšanu perioda pirmās dienas sāk pārsūtīt minētajiem sadarbības partneriem Padomes Direktīvā 93/109/EK (*2) norādītos datus par Savienības pilsoņiem, kuri ir iekļauti vēlētāju sarakstā vai kandidē dalībvalstī, kuras pilsoņi tie nav.

                     (*2)  Padomes Direktīva 93/109/EK (1993. gada 6. decembris), ar ko nosaka sīki izstrādātu kārtību balsstiesību un tiesību kandidēt Eiropas Parlamenta vēlēšanās izmantošanai Savienības pilsoņiem, kas dzīvo dalībvalstī, kuras pilsoņi tie nav (OV L 329, 30.12.1993., 34. lpp.).”"

            2. pants
      1.   Šim lēmumam nepieciešams dalībvalstu apstiprinājums saskaņā ar to attiecīgajām konstitucionālajām prasībām. Dalībvalstis paziņo Padomes ģenerālsekretāram par šim nolūkam vajadzīgo procedūru pabeigšanu.
      2.   Šis lēmums stājas spēkā pirmajā dienā pēc tam, kad saņemts pēdējais no 1. punktā minētajiem paziņojumiem (5).

         Briselē, 2018. gada 13. jūlijā

               Padomes vārdā –

               priekšsēdētājs

            H. LÖGER

         (1)  2018. gada 4. jūlija piekrišana (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta).

         (2)  OV L 278, 8.10.1976., 5. lpp.

         (3)  Padomes Lēmums 76/787/EOTK, EEK, Euratom (1976. gada 20. septembris) (OV L 278, 8.10.1976., 1. lpp.).

         (4)  Padomes Lēmums 2002/772/EK, Euratom (2002. gada 25. jūnijs un 23. septembris), ar ko groza Aktu par Eiropas Parlamenta pārstāvju ievēlēšanu vispārējās tiešās vēlēšanās, kurš pievienots Padomes Lēmumam 76/787/EOTK, EEK, Euratom (OV L 283, 21.10.2002., 1. lpp.).

         (5)  Lēmuma spēkā stāšanās datumu Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.


title: Padomes Lēmums (KĀDP) 2018/997 (2018. gada 13. jūlijs), ar ko groza Lēmumu 2012/392/KĀDP par Eiropas Savienības KDAP misiju Nigērā (EUCAP Sahel Niger)

text:
               16.7.2018

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 178/7

         PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2018/997
   (2018. gada 13. jūlijs),
   ar ko groza Lēmumu 2012/392/KĀDP par Eiropas Savienības KDAP misiju Nigērā (EUCAP Sahel Niger)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 42. panta 4. punktu un 43. panta 2. punktu,
   ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2012. gada 16. jūlijā pieņēma Lēmumu 2012/392/KĀDP (1), ar ko izveidoja Eiropas Savienības KDAP misiju Nigērā, lai atbalstītu Nigēras drošības spēku spēju veidošanu saistībā ar terorisma un organizētas noziedzības apkarošanu (EUCAP Sahel Niger).

               (2)

               Padome 2016. gada 18. jūlijā pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2016/1172 (2), ar kuru EUCAP Sahel Niger misiju pagarināja līdz 2018. gada 15. jūlijam. Padome 2017. gada 11. jūlijā pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2017/1253 (3), kurā EUCAP Sahel Niger paredzēja finanšu atsauces summu līdz 2018. gada 15. jūlijam.

               (3)

                  EUCAP Sahel Niger un tai paredzētā atsauces summa būtu jāpagarina līdz 2018. gada 30. septembrim.

               (4)

               Attiecīgi būtu jāgroza Lēmums 2012/392/KĀDP.

               (5)

                  EUCAP Sahel Niger tiks īstenota situācijā, kas var pasliktināties un varētu kavēt Līguma par Eiropas Savienību 21. pantā izklāstīto Savienības ārējās darbības mērķu sasniegšanu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Lēmumu 2012/392/KĀDP groza šādi:

               1)

               lēmuma 13. panta 1. punkta pēdējo daļu aizstāj ar šādu:
               “Finanšu atsauces summa ar EUCAP Sahel Niger saistīto izdevumu segšanai laikposmā no 2017. gada 16. jūlija līdz 2018. gada 30. septembrim ir EUR 31 000 000.”;

               2)

               lēmuma 16. panta otro teikumu aizstāj ar šādu:
               “To piemēro līdz 2018. gada 30. septembrim.”

         2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
   To piemēro no 2018. gada 16. jūlija.

      Briselē, 2018. gada 13. jūlijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         H. LÖGER

      (1)  Padomes Lēmums 2012/392/KĀDP (2012. gada 16. jūlijs) par Eiropas Savienības KDAP misiju Nigērā (EUCAP Sahel Niger) (OV L 187, 17.7.2012., 48. lpp.).

      (2)  Padomes Lēmums (KĀDP) 2016/1172 (2016. gada 18. jūlijs), ar ko groza Lēmumu 2012/392/KĀDP par Eiropas Savienības KDAP misiju Nigērā (EUCAP Sahel Niger) (OV L 193, 19.7.2016., 106. lpp.).

      (3)  Padomes Lēmums (KĀDP) 2017/1253 (2017. gada 11. jūlijs), ar ko groza Lēmumu 2012/392/KĀDP par Eiropas Savienības KDAP misiju Nigērā (EUCAP Sahel Niger) (OV L 179, 12.7.2017., 15. lpp.).


title: Komisijas Lēmums (ES) 2018/1094 (2018. gada 1. augusts), ar ko apstiprina Nīderlandes dalību ciešākā sadarbībā Eiropas Prokuratūras izveidei

text:
                  2.8.2018

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 196/1

         KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2018/1094
         (2018. gada 1. augusts),
         ar ko apstiprina Nīderlandes dalību ciešākā sadarbībā Eiropas Prokuratūras izveidei
         EIROPAS KOMISIJA,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 328. panta 1. punktu un 331. panta 1. punktu,
         ņemot vērā Padomes 2017. gada 12. oktobra Regulu (ES) 2017/1939, ar ko īsteno ciešāku sadarbību Eiropas Prokuratūras (EPPO) izveidei (1),
         ņemot vērā Nīderlandes paziņojumu par nodomu piedalīties ciešākā sadarbībā EPPO izveidei, ko tā iesniedza 2018. gada 14. maija vēstulē,
         tā kā:

                     (1)

                     Beļģija, Bulgārija, Čehijas Republika, Francija, Grieķija, Horvātija, Kipra, Lietuva, Luksemburga, Portugāle, Rumānija, Slovākija, Slovēnija, Somija, Spānija un Vācija 2017. gada 3. aprīlī Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai paziņoja, ka vēlas izveidot ciešāku sadarbību EPPO izveidei. Turklāt attiecīgi 2017. gada 19. aprīļa, 2017. gada 1. jūnija, 2017. gada 9. jūnija un 2017. gada 22. jūnija vēstulēs Latvija, Igaunija, Austrija un Itālija norādīja vēlmi piedalīties ciešākas sadarbības izveidē.

                     (2)

                     Atļauju īstenot ciešāku sadarbību, kas minēta Līguma par Eiropas Savienību (LES) 20. panta 2. punktā un Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 329. panta 1. punktā, 2017. gada 3. aprīlī uzskatīja par piešķirtu saskaņā ar LESD 86. panta 1. punkta trešo daļu.

                     (3)

                     Padome 2017. gada 12. oktobrī pieņēma Regulu (ES) 2017/1939, ar ko īsteno ciešāku sadarbību EPPO izveidei.

                     (4)

                     Regula (ES) 2017/1939 stājās spēkā 2017. gada 20. novembrī. Kad EPPO ir izveidota, EPPO būtu jāuzņemas tai uzticētie izmeklēšanas un kriminālvajāšanas uzdevumi dienā, kas jānosaka ar Komisijas lēmumu, kuru pieņem, pamatojoties uz Eiropas galvenā prokurora priekšlikumu, un kas nav agrāk kā trīs gadus pēc minētās regulas stāšanās spēkā dienas.

                     (5)

                     Regulā (ES) 2017/1939 nav paredzēti īpaši nosacījumi dalībai ciešākā sadarbībā EPPO izveidei.

                     (6)

                     Saskaņā ar Regulas (ES) 2017/1939 120. panta 2. punkta pirmo daļu EPPO īsteno savu kompetenci attiecībā uz jebkuru nodarījumu, kas ir tās kompetencē un kas ir izdarīts pēc dienas, kad Regula (ES) 2017/1939 stājusies spēkā. Tādēļ attiecībā uz Regulas (ES) 2017/1939 22. un 23. pantā minētajiem nodarījumiem, kas jau kopš minētās regulas sākotnējās stāšanās spēkā nav EPPO kompetencē, pēc minētās regulas stāšanās spēkā Nīderlandē EPPO būtu jāīsteno sava kompetence attiecībā uz Nīderlandes teritoriju vai tās valstspiederīgajiem,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Nīderlandes dalība ciešākā sadarbībā EPPO izveidei ir apstiprināta.

            2. pants
            Regula (ES) 2017/1939 Nīderlandē stājas spēkā šā lēmuma spēkā stāšanās dienā.

            3. pants
            Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

            Briselē, 2018. gada 1. augustā

                  Komisijas vārdā –

                  priekšsēdētājs

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  OV L 283, 31.10.2017., 1. lpp.


title: Padomes Lēmums (ES) 2018/1197 (2018. gada 26. jūnijs) par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Stratēģiskās partnerības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Japānu, no otras puses

text:
                  24.8.2018

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 216/1

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2018/1197
         (2018. gada 26. jūnijs)
         par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Stratēģiskās partnerības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Japānu, no otras puses
         EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 37. pantu,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 212. panta 1. punktu saistībā ar tā 218. panta 5. punktu un 218. panta 8. punkta otro daļu,
         ņemot vērā Eiropas Komisijas un Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,
         tā kā:

                     (1)

                     Padome 2012. gada 29. novembrī pilnvaroja Komisiju un Savienības Augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos sākt sarunas ar Japānu par pamatnolīgumu starp Eiropas Savienību un Japānu.

                     (2)

                     Sarunas par Stratēģiskās partnerības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Japānu, no otras puses (“nolīgums”), veiksmīgi noslēdzās 2018. gada aprīlī.

                     (3)

                     Nolīguma mērķis ir stiprināt sadarbību un dialogu plašā divpusēju, reģionālu un daudzpusēju jautājumu klāstā.

                     (4)

                     Nolīgums būtu jāparaksta, ņemot vērā tā noslēgšanu vēlāk.

                     (5)

                     Ņemot vērā to, ka ir svarīgi nolīguma īstenošanu sākt cik vien ātri iespējams pēc tā parakstīšanas, dažas nolīguma daļas būtu jāpiemēro provizoriski, kamēr tiek pabeigtas procedūras, lai tas stātos spēkā.

                     (6)

                     Deklarācija, ar ko Eiropas Savienībai ir jānāk klajā nolīguma parakstīšanas brīdī, precizēs, ka nolīguma 47. panta 3. punkts ir jāinterpretē tādā veidā, kas ir saskanīgs ar Vīnes Konvencijas par starptautisko līgumu tiesībām 25. pantu “Provizoriska piemērošana”,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants

               1.   Ar šo atļauj Savienības vārdā parakstīt Stratēģiskās partnerības nolīgumu starp Eiropas savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Japānu, no otras puses, ņemot vērā tā noslēgšanu.

               2.   Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.

            2. pants
            Ar šo Savienības vārdā tiek apstiprināta šā lēmuma pielikumā iekļautā Eiropas Savienības deklarācija par nolīguma 47. panta 3. punktu.

            3. pants
            Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas Savienības vārdā parakstīt nolīgumu.

            4. pants
            Kamēr tiek pabeigtas procedūras, lai tas stātos spēkā, saskaņā ar nolīguma 47. pantu un ievērojot tajā paredzētos paziņojumus, starp Savienību un Japānu provizoriski piemēro šādas nolīguma daļas (1):

                        a)

                        11., 12., 14., 16., 18., 20., 25., 28., 40. un 41. pantu;

                        b)

                        13., 15. (izņemot 2. punkta b) apakšpunktu), 17., 21., 22., 23., 24., 26., 27., 29., 30., 31. un 37. pantu, 38. panta 1. punktu un 39. pantu, ciktāl tie skar jautājumus, kuros Savienība jau ir iekšēji īstenojusi savu kompetenci;

                        c)

                        1., 2., 3., 4. pantu un 5. panta 1. punktu, ciktāl tie skar jautājumus, kuri pieder Savienības kompetencei noteikt un īstenot kopēju ārpolitiku un drošības politiku;

                        d)

                        42. (izņemot 2. punkta c apakšpunktu), 43. līdz 47. pantu, 48. panta 3. punktu un 49., 50. un 51. pantu, ciktāl šie noteikumi attiecas tikai uz mērķi nodrošināt nolīguma provizorisku piemērošanu.

            5. pants
            Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā pieņemšanas.

            Luksemburgā, 2018. gada 26. jūnijā

                  Padomes vārdā –

                  priekšsēdētāja

               E. ZAHARIEVA

            (1)  Dienu, no kuras provizoriski piemēros šajā pantā minētās nolīguma daļas, Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

            PIELIKUMS
            EIROPAS SAVIENĪBAS DEKLARĀCIJA PAR NOLĪGUMA 47. PANTA 3. PUNKTU
            Eiropas Savienība deklarē, ka nolīguma 47. panta 3. punkts ir jāinterpretē tādā veidā, kas ir saskanīgs ar Vīnes Konvencijas par starptautisko līgumu tiesībām 25. pantu.


title: Eiropas Parlamenta Lēmums (ES) 2018/1348 (2018. gada 18. aprīlis) par Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centra 2016. finanšu gada pārskatu apstiprināšanu

text:
               3.10.2018

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 248/177

      EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS (ES) 2018/1348
      (2018. gada 18. aprīlis)
      par Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centra 2016. finanšu gada pārskatu apstiprināšanu
      EIROPAS PARLAMENTS,

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centra 2016. finanšu gada galīgos pārskatus,

                  —

                  ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centra 2016. finanšu gada pārskatiem un Centra atbildi (1),

                  —

                  ņemot vērā deklarāciju (2) par pārskatu ticamību, kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību, kuru Revīzijas palāta sniegusi par 2016. finanšu gadu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 287. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Padomes 2018. gada 20. februāra ieteikumu par apstiprinājumu, ko sniedz Centram par 2016. finanšu gada budžeta izpildi (05941/2018 – C8-0063/2018),

                  —

                  ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (3) un jo īpaši tās 208. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Padomes 1994. gada 28. novembra Regulu (EK) Nr. 2965/94, ar ko izveido Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centru (4), un jo īpaši tās 14. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Komisijas 2013. gada 30. septembra Deleģēto regulu (ES) Nr. 1271/2013 par finanšu pamatregulu struktūrām, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 208. pantā (5), un jo īpaši tās 108. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Reglamenta 94. pantu un IV pielikumu,

                  —

                  ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Kultūras un izglītības komitejas atzinumu (A8-0106/2018),

                  1.

                  apstiprina Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centra 2016. finanšu gada pārskatus;

                  2.

                  uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu nosūtīt Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centra direktoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

               Priekšsēdētājs

            Antonio TAJANI

               Ģenerālsekretārs

            Klaus WELLE

         (1)  OV C 417, 6.12.2017., 37. lpp.

         (2)  Skatīt 1. zemsvītras piezīmi.

         (3)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

         (4)  OV L 314, 7.12.1994., 1. lpp.

         (5)  OV L 328, 7.12.2013., 42. lpp.


title: Eiropas Parlamenta Lēmums (ES) 2018/1427 (2018. gada 18. aprīlis) par Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras 2016. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu

text:
               3.10.2018

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 248/332

      EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS (ES) 2018/1427
      (2018. gada 18. aprīlis)
      par Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras 2016. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
      EIROPAS PARLAMENTS,

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras 2016. finanšu gada galīgos pārskatus,

                  —

                  ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras 2016. finanšu gada pārskatiem un Aģentūras atbildi (1),

                  —

                  ņemot vērā deklarāciju (2) par pārskatu ticamību, kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību, kuru Revīzijas palāta sniegusi par 2016. finanšu gadu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 287. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Padomes 2018. gada 20. februāra ieteikumu par apstiprinājumu, ko sniedz Aģentūrai par 2016. finanšu gada budžeta izpildi (05941/2018 – C8-0059/2018),

                  —

                  ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (3) un jo īpaši tās 208. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Padomes 2007. gada 15. februāra Regulu (EK) Nr. 168/2007, ar ko izveido Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūru (4), un jo īpaši tās 21. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Komisijas 2013. gada 30. septembra Deleģēto regulu (ES) Nr. 1271/2013 par finanšu pamatregulu struktūrām, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 208. pantā (5), un jo īpaši tās 108. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Reglamenta 94. pantu un IV pielikumu,

                  —

                  ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumu (A8-0093/2018),

                  1.

                  sniedz Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras direktoram apstiprinājumu par Aģentūras 2016. finanšu gada budžeta izpildi;

                  2.

                  izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā;

                  3.

                  uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, nosūtīt Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras direktoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai un nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

               Priekšsēdētājs

            Antonio TAJANI

               Ģenerālsekretārs

            Klaus WELLE

         (1)  OV C 417, 6.12.2017., 228. lpp.

         (2)  Skatīt 1. zemsvītras piezīmi.

         (3)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

         (4)  OV L 53, 22.2.2007., 1. lpp.

         (5)  OV L 328, 7.12.2013., 42. lpp.


Komisijas 12.10.2018. Lēmums, ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar kopējo tirgu (Lieta Nr. COMP/M.9089 - Hellman & Friedman LLC. / Concardis Payment Group GmbH) saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)


title: Padomes Lēmums (ES) 2018/1609 (2018. gada 28. septembris) par nostāju, kura Eiropas Savienības vārdā jāieņem Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEK) Ar transportu saistīto muitas jautājumu darba grupā un ANO/EEK Iekšzemes transporta komitejā par konvencijas par robežšķērsošanas procedūru atvieglošanu pasažieru, bagāžas un kravas bagāžas starptautiskiem dzelzceļa pārvadājumiem pieņemšanu

text:
                  26.10.2018

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 268/44

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2018/1609
         (2018. gada 28. septembris)
         par nostāju, kura Eiropas Savienības vārdā jāieņem Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEK) Ar transportu saistīto muitas jautājumu darba grupā un ANO/EEK Iekšzemes transporta komitejā par konvencijas par robežšķērsošanas procedūru atvieglošanu pasažieru, bagāžas un kravas bagāžas starptautiskiem dzelzceļa pārvadājumiem pieņemšanu
         EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 77. panta 2. punkta b) apakšpunktu saistībā ar tā 218. panta 9. punktu,
         ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
         tā kā:

                     (1)

                     Krievijas Federācija ir ierosinājusi jaunu ANO/EEK konvenciju par robežšķērsošanas procedūru atvieglošanu pasažieru, bagāžas un kravas bagāžas starptautiskiem dzelzceļa pārvadājumiem (“konvencijas projekts”). Dzelzceļu sadarbības organizācija (OSJD) konvencijas projektu ir atbalstījusi.

                     (2)

                     Ar transportu saistīto muitas jautājumu darba grupa (WP.30) darbojas saskaņā ar ANO/EEK politiku un Iekšzemes transporta komitejas (ITK) vispārējā uzraudzībā. WP.30 uzdevums ir ierosināt un īstenot pasākumus, kuru mērķis ir saskaņot un vienkāršot robežšķērsošanas procedūru regulējumus, noteikumus un dokumentāciju dažādiem iekšzemes transporta veidiem.

                     (3)

                     WP.30 ir jāpieņem lēmums par konvencijas projekta apstiprināšanu un par tās iesniegšanu ITK oficiālai apstiprināšanai.

                     (4)

                     Savienību WP.30 un ITK pārstāv Savienības dalībvalstis. Visas Savienības dalībvalstis ir WP.30 un TIK dalībnieces ar balsstiesībām.

                     (5)

                     Konvencijas projektā ir iekļauti vispārīgi noteikumi par to, kā organizēt pasažieru vilcienu robežkontroli. To var uzskatīt par visu daudzpusējo un divpusējo nolīgumu pamatu, kura neesības gadījumā neviens no konvencijas projektā ietvertajiem elementiem nevarētu darboties.

                     (6)

                     Savienības dalībvalstis šādus daudzpusējus un divpusējus nolīgumus var noslēgt pat bez konvencijas projekta. Krievijas Federācijā un dažās citās valstīs, kas pārstāvētas Dzelzceļu sadarbības organizācijā, tiesiskais regulējums, šķiet, rada vajadzību pēc šādas konvencijas projekta, lai atvieglotu daudzpusēju un divpusēju nolīgumu noslēgšanu.

                     (7)

                     Šķiet, ka pēc būtības konvencijas projektam nav nedz labvēlīgas, nedz nelabvēlīgas ietekmes uz Savienības dalībvalstīm. Tāpēc Savienībai nebūtu jāatbalsta konvencijas projekts, taču tai nav iemesla bloķēt tā pieņemšanu.

                     (8)

                     Pat ja nešķiet, ka pievienoties konvencijas projektam ir Savienības interesēs, saskaņā ar tās vispārējo politiku attiecībā uz iestāžu aspektiem jebkurā jaunā starptautiskā konvencijā būtu jāietver klauzula, ar ko tiek atļauta reģionālu ekonomiskās integrācijas organizāciju līdzdalība. Konvencijas projektā nav iekļauta klauzula, kas Savienībai ļautu pievienoties konvencijai.

                     (9)

                     Tāpēc Savienības nostājai WP.30 un ITK vajadzētu būt neitrālai, ja klauzula, ar ko tiek atļauta reģionālu ekonomiskās integrācijas organizāciju līdzdalība, tiktu iekļauta. Tādā gadījumā Savienības dalībvalstīm balsojumā būtu jāatturas. Pretējā gadījumā Savienības dalībvalstīm būtu jābalso pret konvencijas projekta pieņemšanu.

                     (10)

                     Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā un Dānijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro. Tā kā ar šo lēmumu tiek pilnveidoti Šengenas acquis noteikumi, Dānija saskaņā ar minētā protokola 4. pantu sešu mēnešu laikā pēc tam, kad Padome ir pieņēmusi lēmumu par šo regulu, izlemj, vai tā šā lēmuma noteikumus ieviesīs savās tiesībās.

                     (11)

                     Šis lēmums ir uzskatāms par to Šengenas acquis noteikumu pilnveidojumu, kuru īstenošanā Apvienotā Karaliste nepiedalās, kā paredzēts Padomes Lēmumā 2000/365/EK (1); tādēļ Apvienotā Karaliste nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā un Apvienotajai Karalistei šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro.

                     (12)

                     Šis lēmums ir uzskatāms par to Šengenas acquis noteikumu pilnveidojumu, kuru īstenošanā Īrija nepiedalās, kā noteikts Padomes Lēmumā 2002/192/EK (2), tādēļ Īrija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā un Īrijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro.

                     (13)

                     Attiecībā uz Bulgāriju, Horvātiju, Kipru un Rumāniju šā lēmuma noteikumi ir uzskatāmi par noteikumiem, kas pilnveido Šengenas acquis vai ir kā citādi saistīti ar tiem attiecīgi 2003. gada Pievienošanās akta 3. panta 2. punkta izpratnē, 2005. gada Pievienošanās akta 4. panta 2. punktā un 2012. gada Pievienošanās akta 4. panta 2. punktā.

                     (14)

                     Ir lietderīgi formulēt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem WP.30 un ITK, jo konvencijas projekts attiecas uz jautājumiem par vīzu formalitātēm, kuri ietilpst Savienības kompetencē,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Nostāja, kura Savienības vārdā jāieņem ANO/EEK Ar transportu saistīto muitas jautājumu darba grupas un ANO/EEK Iekšzemes transporta komitejas sesijās par ANO/EEK konvencijas par robežšķērsošanas procedūru atvieglošanu pasažieru, bagāžas un kravas bagāžas starptautiskiem dzelzceļa pārvadājumiem projektu, ir šāda:
            Savienības dalībvalstis balsojumā atturas, ja konvencijas projektā tiek ieviesta klauzula, ar ko tiek atļauta reģionālu ekonomiskās integrācijas organizāciju līdzdalība. Ja minētā klauzula netiek ieviesta, Savienības dalībvalstis balso pret.

            2. pants
            Šā lēmuma 1. pantā minēto nostāju pauž Savienības dalībvalstis.

            3. pants
            Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

            Briselē, 2018. gada 28. septembrī

                  Padomes vārdā –

                  priekšsēdētāja

               M. SCHRAMBÖCK

            (1)  Padomes Lēmums 2000/365/EK (2000. gada 29. maijs) par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp.).

            (2)  Padomes Lēmums 2002/192/EK (2002. gada 28. februāris) par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp.).


title: Padomes Lēmums (KĀDP) 2018/1612 (2018. gada 25. oktobris), ar ko groza Lēmumu (KĀDP) 2015/1763 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Burundi

text:
                  26.10.2018

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 268/49

         PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2018/1612
         (2018. gada 25. oktobris),
         ar ko groza Lēmumu (KĀDP) 2015/1763 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Burundi
         EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 29. pantu,
         ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,
         tā kā:

                     (1)

                     Padome 2015. gada 1. oktobrī pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2015/1763 (1) par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Burundi.

                     (2)

                     Pamatojoties uz Lēmuma (KĀDP) 2015/1763 pārskatīšanu, ierobežojošie pasākumi būtu jāatjauno līdz 2019. gada 31. oktobrim.

                     (3)

                     Ir pieejama papildu identifikācijas informācija par vienu fizisku personu.

                     (4)

                     Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Lēmums (KĀDP) 2015/1763,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Lēmuma (KĀDP) 2015/1763 6. panta otro daļu aizstāj ar šādu:

               “Šo lēmumu piemēro līdz 2019. gada 31. oktobrim.”

            2. pants
            Lēmuma (KĀDP) 2015/1763 pielikumu groza tā, kā izklāstīts šā lēmuma pielikumā.

            3. pants
            Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

            Briselē, 2018. gada 25. oktobrī

                  Padomes vārdā –

                  priekšsēdētāja

               J. BOGNER-STRAUSS

            (1)  Padomes Lēmums (KĀDP) 2015/1763 (2015. gada 1. oktobris) par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Burundi (OV L 257, 2.10.2015., 37. lpp.).

            PIELIKUMS
            Lēmuma (KĀDP) 2015/1763 pielikumā 3. ierakstu zem virsraksta “1. un 2. pantā minēto fizisko un juridisko personu, vienību un struktūru saraksts” aizstāj ar šādu:

                           Vārds, uzvārds

                           Identifikācijas informācija

                           Sarakstā iekļaušanas pamatojums

                           “3.

                           Mathias/Joseph NIYONZIMA
                           jeb KAZUNGU

                           Dzimšanas datums: 6.3.1956.; 2.1.1967.
                           Dzimšanas vieta: Kanyosha Commune, Mubimbi, Bujumbura-Rural Province, Burundi
                           Reģistrācijas numurs (SNR): O/00064
                           Burundi valstspiederība. Pases Nr.: OP0053090

                           Valsts izlūkdienesta virsnieks. Atbildīgs par to, ka Burundi tiek kavēta politiska risinājuma meklēšana, kūdot uz vardarbību un represijām demonstrāciju laikā, kuras sākās 2015. gada 26. aprīlī pēc tam, kad tika paziņots par prezidenta Nkurunziza kandidēšanu prezidenta vēlēšanās. Atbildīgs par palīdzības sniegšanu Imbonerakure paramilitāro grupējumu, kuri ir atbildīgi par vardarbības aktiem, represijām un smagiem cilvēktiesību aizskārumiem Burundi, apmācībā, darbības koordinēšanā un apbruņošanā, tostarp ārpus Burundi.”


title: Padomes Lēmums (KĀDP) 2018/1610 (2018. gada 25. oktobris), ar ko groza Lēmumu 2010/573/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Moldovas Republikas Piedņestras apgabala vadību

text:
                  26.10.2018

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 268/46

         PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2018/1610
         (2018. gada 25. oktobris),
         ar ko groza Lēmumu 2010/573/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Moldovas Republikas Piedņestras apgabala vadību
         EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 29. pantu,
         ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,
         tā kā:

                     (1)

                     Padome 2010. gada 27. septembrī pieņēma Lēmumu 2010/573/KĀDP (1).

                     (2)

                     Ņemot vērā Lēmuma 2010/573/KĀDP pārskatīšanu, ierobežojošie pasākumi pret Moldovas Republikas Piedņestras apgabala vadību būtu jāpagarina līdz 2019. gada 31. oktobrim. Pēc sešiem mēnešiem Padome pārskatīs stāvokli attiecībā uz ierobežojošajiem pasākumiem.

                     (3)

                     Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Lēmums 2010/573/KĀDP,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Lēmuma 2010/573/KĀDP 4. panta 2. punktu ar šo aizstāj ar šādu:

                  “2.   Šo lēmumu piemēro līdz 2019. gada 31. oktobrim. To regulāri pārskata. Vajadzības gadījumā lēmumu atjaunina vai groza, ja Padome uzskata, ka tā mērķi nav sasniegti.”

            2. pants
            Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

            Briselē, 2018. gada 25. oktobrī

                  Padomes vārdā –

                  priekšsēdētāja

               J. BOGNER-STRAUSS

            (1)  Padomes Lēmums 2010/573/KĀDP (2010. gada 27. septembris) par ierobežojošiem pasākumiem pret Moldovas Republikas Piedņestras apgabala vadību (OV L 253, 28.9.2010., 54. lpp.).


title: Padomes Lēmums (KĀDP) 2018/1611 (2018. gada 25. oktobris), ar ko groza Lēmumu 2010/638/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Gvinejas Republiku

text:
                  26.10.2018

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 268/47

         PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2018/1611
         (2018. gada 25. oktobris),
         ar ko groza Lēmumu 2010/638/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Gvinejas Republiku
         EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 29. pantu,
         ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,
         tā kā:

                     (1)

                     2010. gada 25. oktobrī Padome pieņēma Lēmumu 2010/638/KĀDP (1) par ierobežojošiem pasākumiem pret Gvinejas Republiku.

                     (2)

                     Pamatojoties uz Lēmuma 2010/638/KĀDP pārskatīšanu, minētie ierobežojošie pasākumi būtu jāpagarina līdz 2019. gada 27. oktobrim.

                     (3)

                     Būtu jāatjaunina informācija par divu Lēmuma 2010/638/KĀDP pielikumā iekļauto personu militāro pakāpi.

                     (4)

                     Tāpēc Lēmums 2010/638/KĀDP būtu attiecīgi jāgroza,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Lēmumu 2010/638/KĀDP groza šādi:

                        1)

                        lēmuma 8. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

                           “2.   Šo lēmumu piemēro līdz 2019. gada 27. oktobrim. To pastāvīgi pārskata. Ja Padome uzskata, ka tā mērķi nav sasniegti, to vajadzības gadījumā atjaunina vai groza.”;

                        2)

                        Lēmuma 2010/638/KĀDP pielikumu aizstāj ar tekstu, kas izklāstīts šā lēmuma pielikumā.

            2. pants
            Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

            Briselē, 2018. gada 25. oktobrī

                  Padomes vārdā –

                  priekšsēdētāja

               J. BOGNER-STRAUSS

            (1)  Padomes Lēmums 2010/638/KĀDP (2010. gada 25. oktobris) par ierobežojošiem pasākumiem pret Gvinejas Republiku (OV L 280, 26.10.2010., 10. lpp.).

            PIELIKUMS
            “

                     PIELIKUMS

                        LĒMUMA 3. UN 4. PANTĀ MINĒTO PERSONU SARAKSTS

                                 Vārds, uzvārds
                                 (un iespējamie pseidonīmi)

                                 Personas informācija

                                 Iemesli

                                 1.

                                 Kapteinis Moussa Dadis CAMARA

                                 dz.d.: 1.1.64. vai 29.12.68.
                                 pases Nr.: R0001318

                                 Starptautiskā izmeklēšanas komisija ir atzinusi, ka šī persona ir atbildīga par Gvinejas 2009. gada 28. septembra notikumiem

                                 2.

                                 Pulkvedis Moussa Tiégboro CAMARA

                                 dz. d.: 1.1.68.
                                 pases Nr.: 7190

                                 Starptautiskā izmeklēšanas komisija ir atzinusi, ka šī persona ir atbildīga par Gvinejas 2009. gada 28. septembra notikumiem

                                 3.

                                 Pulkvedis Dr. Abdoulaye Chérif DIABY

                                 dz. d.: 26.2.57.
                                 pases Nr.: 13683

                                 Starptautiskā izmeklēšanas komisija ir atzinusi, ka šī persona ir atbildīga par Gvinejas 2009. gada 28. septembra notikumiem

                                 4.

                                 Leitnants Aboubacar Chérif (arī Toumba) DIAKITÉ

                                 Starptautiskā izmeklēšanas komisija ir atzinusi, ka šī persona ir atbildīga par Gvinejas 2009. gada 28. septembra notikumiem

                                 5.

                                 Pulkvedis Jean-Claude PIVI (arī Coplan)

                                 dz. d.: 1.1.60.

                                 Starptautiskā izmeklēšanas komisija ir atzinusi, ka šī persona ir atbildīga par Gvinejas 2009. gada 28. septembra notikumiem

               ”


title: Padomes Lēmums (ES) 2018/1603 (2018. gada 18. septembris) par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Aeronavigācijas drošības aģentūru Āfrikā un Madagaskarā (ASECNA) par satelītnavigācijas attīstību un saistīto pakalpojumu sniegšanu ASECNA kompetences zonā par labu civilajai aviācijai

text:
                  26.10.2018

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 268/1

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2018/1603
         (2018. gada 18. septembris)
         par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Aeronavigācijas drošības aģentūru Āfrikā un Madagaskarā (ASECNA) par satelītnavigācijas attīstību un saistīto pakalpojumu sniegšanu ASECNA kompetences zonā par labu civilajai aviācijai
         EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 172. pantu saistībā ar 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu,
         ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
         ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu (1),
         tā kā:

                     (1)

                     Saskaņā ar Padomes Lēmumu (ES) 2016/2234 (2)2016. gada 5. decembrī ir parakstīts Sadarbības nolīgums starp Eiropas Savienību un Aeronavigācijas drošības aģentūru Āfrikā un Madagaskarā (ASECNA) par satelītnavigācijas attīstību un saistīto pakalpojumu sniegšanu ASECNA kompetences zonā par labu civilajai aviācijai (turpmāk “nolīgums”), ņemot vērā tā noslēgšanu vēlāk.

                     (2)

                     Savienības stratēģija, kuras mērķis, pamatojoties uz Eiropas satelītnavigācijas programmām, no vienas puses, ir attīstīt šīs tehnoloģijas izmantošanu un sniegt saistītos pakalpojumus ASECNA kompetences zonā, it īpaši ar autonomu uz satelītiem balstītu signāla pastiprināšanas pakalpojumu (SBAS) izveidi par labu ASECNA, un, no otras puses un plašākā kontekstā, veicināt satelītnavigācijas izmantošanu Āfrikā, aktīvi turpinās saskaņā ar nolīgumu.

                     (3)

                     Nolīgums būtu jāapstiprina,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Ar šo Savienības vārdā tiek apstiprināts Sadarbības nolīgums starp Eiropas Savienību un Aeronavigācijas drošības aģentūru Āfrikā un Madagaskarā (ASECNA) par satelītnavigācijas attīstību un saistīto pakalpojumu sniegšanu ASECNA kompetences zonā par labu civilajai aviācijai.
            Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.

            2. pants
            Padomes priekšsēdētājs ieceļ personu vai personas, kas ir tiesīgas Savienības vārdā deponēt apstiprināšanas dokumentu (3).

            3. pants
            Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

            Briselē, 2018. gada 18. septembrī

                  Padomes vārdā –

                  priekšsēdētājs

               G. BLÜMEL

            (1)  2018. gada 3. jūlija piekrišana (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta).

            (2)  Padomes Lēmums (ES) 2016/2234 (2016. gada 21. novembris) par to, lai Savienības vārdā parakstītu Sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Aeronavigācijas drošības aģentūru Āfrikā un Madagaskarā (ASECNA) par satelītnavigācijas attīstību un saistīto pakalpojumu sniegšanu ASECNA kompetences zonā par labu civilajai aviācijai (OV L 337, 13.12.2016., 1. lpp.).

            (3)  Nolīguma spēkā stāšanās dienu Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.


title: Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2019/44 (2018. gada 29. novembris) par to, kā dalībvalstu, kuru valūta ir euro, nacionālās centrālās bankas apmaksā Eiropas Centrālās bankas kapitālu, kā arī par Lēmuma ECB/2014/61 grozīšanu un Lēmuma ECB/2013/30 atcelšanu (ECB/2018/28)

text:
                  11.1.2019

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 9/180

         EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS LĒMUMS (ES) 2019/44
         (2018. gada 29. novembris)
         par to, kā dalībvalstu, kuru valūta ir euro, nacionālās centrālās bankas apmaksā Eiropas Centrālās bankas kapitālu, kā arī par Lēmuma ECB/2014/61 grozīšanu un Lēmuma ECB/2013/30 atcelšanu (ECB/2018/28)
         EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
         ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 28.3. pantu,
         tā kā:

                     (1)

                     Lēmumā ECB/2013/30 (1) tika noteikts, kādā veidā un kādā apmērā to dalībvalstu nacionālajām centrālajām bankām (NCB), kuru valūta ir euro (tālāk tekstā – “euro zonas NCB”), bija pienākums 2014. gada 1. janvārī apmaksāt Eiropas Centrālās bankas (ECB) kapitālu.

                     (2)

                     Eiropas Centrālās bankas Lēmuma (ES) 2015/287 (ECB/2014/61) (2) 2. pants saistībā ar Lēmumu ECB/2013/31 (3) noteica kādā veidā un kādā apmērā Lietuvos bankas 2015. gada 1. janvārī jāapmaksā ECB kapitālu, ņemot vērā euro ieviešanu Lietuvā.

                     (3)

                     Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2019/43 (ECB/2018/27) (4) nosaka ECB kapitāla parakstīšanas atslēgas (tālāk tekstā – “kapitāla atslēga”) korekciju saskaņā ar Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtu 29.3. pantu un ar 2019. gada 1. janvāri nosaka jaunos svērumus, kas katrai NCB piešķirti koriģētajā kapitāla atslēgā (tālāk tekstā – “kapitāla atslēgas svērumi”).

                     (4)

                     katru piekto gadu piemērotās ECB kapitāla atslēgas korekcijas dēļ ir jāpieņem jauns ECB lēmums, ar kuru no 2019. gada 1. janvāra atceļ Lēmumu ECB/2013/30 un ar kuru nosaka, kādā veidā un kādā apmērā euro zonas NCB ir pienākums 2019. gada 1. janvārī apmaksāt ECB kapitālu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Parakstītā un apmaksātā kapitāla apmērs un veids
            Ikviena euro zonas NCB 2019. gada 1. janvārī pilnā apmērā apmaksā tās parakstīto ECB kapitālu.
            Ņemot vērā Lēmuma (ES) 2019/43 (ECB/2018/27) 2. pantā noteiktos kapitāla atslēgas svērumus, ikvienai euro zonas NCB ir kopējais parakstītais un apmaksātais kapitāls, kura summa pretī tās nosaukumam norādīta šajā tabulā:

                           Euro zonas NCB

                        EUR

                           Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique

                        273 656 178,72

                           Deutsche Bundesbank

                        1 988 229 048,48

                           Eesti Pank

                        21 303 613,91

                           Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland

                        127 237 133,10

                           Bank of Greece

                        187 186 022,25

                           Banco de España

                        902 708 164,54

                           Banque de France

                        1 537 811 329,32

                           Banca d'Italia

                        1 277 599 809,38

                           Central Bank of Cyprus

                        16 269 985,63

                        Latvijas Banka

                        29 563 094,31

                           Lietuvos bankas

                        43 938 703,70

                           Banque centrale du Luxembourg

                        24 572 766,05

                           Bank Ċentrali ta' Malta/Central Bank of Malta

                        7 923 905,17

                           De Nederlandsche Bank

                        440 328 812,57

                           Oesterreichische Nationalbank

                        220 018 268,69

                           Banco de Portugal

                        177 172 890,71

                           Banka Slovenije

                        36 382 848,76

                           Národná banka Slovenska

                        86 643 356,59

                           Suomen Pankki

                        137 564 189,84

            2. pants
            Apmaksātā kapitāla korekcija

               1.   Ņemot vērā, ka ikviena euro zonas NCB jau ir pilnā apmērā apmaksājusi savu daļu ECB parakstītajā kapitālā, kas saskaņā ar Lēmumu ECB/2013/30 ir spēkā līdz 2018. gada 31. decembrim, ikviena no tām pārved uz ECB tādu papildu summu vai attiecīgi saņem atpakaļ no ECB tādu summu, lai rezultāts atbilstu 1. panta tabulā norādītajām summām.

               2.   Visus šajā pantā noteiktos pārvedumus veic saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas Lēmumu (ES) 2019/45 (ECB/2018/29) (5).

            3. pants
            Grozījums
            Lēmuma (ES) 2015/287 (ECB/2014/61) 2. pantu svītro.

            4. pants
            Atcelšana

               1.   Ar šo no 2019. gada 1. janvāra tiek atcelts Lēmums ECB/2013/30.

               2.   Atsauces uz Lēmumu ECB/2013/30 uzskata par atsaucēm uz šo lēmumu.

            5. pants
            Stāšanās spēkā
            Šis lēmums stājas spēkā 2019. gada 1. janvārī.

            Frankfurtē pie Mainas, 2018. gada 29. novembrī

                  ECB prezidents

               Mario DRAGHI

            (1)  Lēmums ECB/2013/30 (2013. gada 29. augusts) par to, kā dalībvalstu, kuru valūta ir euro, nacionālās centrālās bankas apmaksā Eiropas Centrālās bankas kapitālu (OV L 16, 21.1.2014., 61. lpp.).

            (2)  Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2015/287 (2014. gada 31. decembris) par to, kā Lietuvos bankas apmaksā kapitālu, pārved ārējo rezervju aktīvus un veic iemaksas Eiropas Centrālās bankas rezervēs un uzkrājumos (ECB/2014/61) (OV L 50, 21.2.2015., 44. lpp.).

            (3)  Lēmums ECB/2013/31 (2013. gada 30. augusts) par to, kā ārpus eurozonas nacionālās centrālās bankas apmaksā Eiropas Centrālās bankas kapitālu (OV L 16, 21.1.2014., 63. lpp.).

            (4)  Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2019/43 (2018. gada 29. novembris) par nacionālo centrālo banku procentuālo daļu Eiropas Centrālās bankas kapitāla parakstīšanas atslēgā un par Lēmuma ECB/2013/28 atcelšanu (ECB/2018/27) (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 178. lappusi).

            (5)  Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2019/45 (2018. gada 29. novembris), ar kuru nosaka noteikumus un nosacījumus Eiropas Centrālās bankas kapitāla daļu pārvešanai starp nacionālajām centrālajām bankām un apmaksātā kapitāla koriģēšanai un atceļ Lēmumu ECB/2013/29 (ECB/2018/29) (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 183. lappusi).


title: Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2019/45 (2018. gada 29. novembris), ar kuru nosaka noteikumus un nosacījumus Eiropas Centrālās bankas kapitāla daļu pārvešanai starp nacionālajām centrālajām bankām un apmaksātā kapitāla koriģēšanai un atceļ Lēmumu ECB/2013/29 (ECB/2018/29)

text:
                  11.1.2019

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 9/183

         EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS LĒMUMS (ES) 2019/45
         (2018. gada 29. novembris),
         ar kuru nosaka noteikumus un nosacījumus Eiropas Centrālās bankas kapitāla daļu pārvešanai starp nacionālajām centrālajām bankām un apmaksātā kapitāla koriģēšanai un atceļ Lēmumu ECB/2013/29 (ECB/2018/29)
         EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
         ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 28.5. pantu,
         tā kā:

                     (1)

                     Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2019/43 (ECB/2018/27) (1) nosaka katrai nacionālajai centrālajai bankai (NCB) piešķirto Eiropas Centrālās bankas (ECB) kapitāla parakstīšanas atslēgas svērumu korekciju (tālāk tekstā attiecīgi – “kapitāla atslēga” un “kapitāla atslēgas svērumi”). Šīs korekcijas dēļ ECB Padomei jānosaka noteikumi un nosacījumi kapitāla daļu pārvedumiem Eiropas Centrālo banku sistēmas (ECBS) dalībnieču nacionālo centrālo banku starpā 2018. gada 31. decembrī, lai nodrošinātu, ka šo daļu sadalījums atbilst veiktajām korekcijām. Tādēļ jāpieņem jauns lēmums, ar kuru no 2019. gada 1. janvāra atceļ Lēmumu ECB/2013/29 (2).

                     (2)

                     Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2019/44 (ECB/2018/28) (3) nosaka, kādā veidā un kādā apmērā to dalībvalstu nacionālajām centrālajām bankām, kuru valūta ir euro (tālāk tekstā – “euro zonas NCB”) ir pienākums apmaksāt ECB kapitālu, ņemot vērā koriģēto kapitāla atslēgu. Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2019/48 (ECB/2018/32) (4) nosaka procentuālo daļu, ko 2019. gada 1. janvārī ir pienākums apmaksāt to dalībvalstu nacionālajām centrālajām bankām, kuru valūta nav euro (tālāk tekstā – “ārpus euro zonas NCB”), ņemot vērā koriģēto kapitāla atslēgu.

                     (3)

                     Ņemot vērā, ka ikviena euro zonas NCB jau ir pilnā apmērā apmaksājusi savu daļu ECB parakstītajā kapitālā, kas saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas Lēmumu ECB/2013/30 (5), bet attiecībā uz Lietuvos bankas saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas Lēmuma (ES) 2015/287 (ECB/2014/61) (6) 2. pantu saistībā ar Lēmumu ECB/2013/31 (7) ir spēkā līdz 2018. gada 31. decembrim, ikviena no tām pārved uz ECB tādu papildu summu vai attiecīgi saņem atpakaļ no ECB tādu summu, lai rezultāts atbilstu Lēmuma (ES) 2019/44 (ECB/2018/28) 1. panta tabulā norādītajām summām.

                     (4)

                     Tāpat ņemot vērā, ka ārpus euro zonas NCB jau ir apmaksājušas procentuālo daļu no savām daļām ECB parakstītajā kapitālā, kas saskaņā ar Lēmumu ECB/2013/31 ir spēkā līdz 2018. gada 31. decembrim, ikviena no tām pārved uz ECB tādu papildu summu vai attiecīgi saņem atpakaļ no ECB tādu summu, lai rezultāts atbilstu Lēmuma (ES) 2019/48 (ECB/2018/32) 1. panta tabulas trešajā ailē norādītajām summām,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Kapitāla daļu pārvedums
            Ņemot vērā ECB kapitāla daļu, kuru ikviena NCB būs parakstījusi 2018. gada 31. decembrī, un ECB kapitāla daļu, kuru ikviena NCB 2019. gada 1. janvārī parakstīs atbilstoši kapitāla atslēgas svērumu korekcijai, kas noteikta Lēmuma (ES) 2019/43 (ECB/2018/27) 2. pantā, NCB nodod kapitāla daļas viena otrai, izmantojot pārvedumus uz ECB un no ECB, lai nodrošinātu, ka kapitāla daļu sadalījums 2019. gada 1. janvārī atbilst koriģētajiem svērumiem. Līdz ar to tiek uzskatīts, ka ikviena NCB, pamatojoties uz šo pantu un nepiemērojot citas formalitātes vai tiesību aktus, 2019. gada 1. janvārī pārved vai attiecīgi saņem ECB parakstītā kapitāla daļu, kas norādīta šā lēmuma I pielikuma tabulas ceturtajā ailē, iepretim tās nosaukumam; “+” norāda uz kapitāla daļu, ko ECB pārved uz attiecīgo NCB, savukārt “–” norāda uz kapitāla daļu, ko attiecīgā NCB pārved uz ECB.

            2. pants
            Apmaksātā kapitāla korekcija

               1.   Ņemot vērā ECB kapitālu, ko katra NCB jau ir apmaksājusi, un ECB kapitālu, ko katra NCB apmaksā 2019. gada 1. janvārī, kā tas attiecībā uz euro zonas NCB izklāstīts Lēmuma (ES) 2019/44 (ECB/2018/28) 1. pantā, bet attiecībā uz ārpus euro zonas NCB – Lēmuma (ES) 2019/48 (ECB/2018/32) 1. pantā, katra NCB pirmajā Eiropas Automatizētās reālā laika bruto norēķinu sistēmas (TARGET2) darba dienā pēc 2019. gada 1. janvāra pārved vai saņem neto summu, kas pretī tās nosaukumam norādīta šī lēmuma II pielikuma tabulas ceturtajā ailē, kurā “+” nozīmē summu, ko NCB pārved ECB, bet “–” nozīmē summu, ko ECB pārved šai NCB.

               2.   Pirmajā TARGET2 darba dienā pēc 2019. gada 1. janvāra ECB un tās NCB, uz kurām attiecas pienākums pārvest summas saskaņā ar 1. punktu, katra atsevišķi pārved laikā no 2019. gada 1. janvāra līdz pārveduma dienai uzkrājušos procentu maksājumus par attiecīgajām summām, kas tām jāpārved. Šo procentu maksātāji un saņēmēji ir to summu maksātāji vai attiecīgi saņēmēji, par kurām šie procenti ir uzkrājušies.

            3. pants
            Vispārīgie noteikumi

               1.   Pārvedumus, kas norādīti 2. pantā, veic, izmantojot TARGET2.

               2.   Ja NCB nav pieejas TARGET2, 2. pantā minētās summas pārved uz kontu, ko pienācīgā laikā norāda ECB vai NCB.

               3.   Saskaņā ar 2. panta 2. punktu uzkrātos procentus aprēķina par katru dienu, izmantojot faktisko vairāk nekā 360 dienu aprēķināšanas metodi un likmi, kas atbilst Eurosistēmas galveno refinansēšanas operāciju izsoles procedūrās lietotajai robežlikmei.

               4.   ECB un tās NCB, uz kurām attiecas pienākums veikt pārvedumus saskaņā ar 2. pantu, dod pienācīgus norādījumus, kas vajadzīgi, lai pārvedumus veiktu laikus.

            4. pants
            Stāšanās spēkā un atcelšana

               1.   Šis lēmums stājas spēkā 2019. gada 1. janvārī.

               2.   Ar šo no 2019. gada 1. janvāra tiek atcelts Lēmums ECB/2013/29.

               3.   Atsauces uz Lēmumu ECB/2013/29 uzskata par atsaucēm uz šo lēmumu.

            Frankfurtē pie Mainas, 2018. gada 29. novembrī

                  ECB prezidents

               Mario DRAGHI

            (1)  Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2019/43 (2018. gada 29. novembris) par nacionālo centrālo banku procentuālo daļu Eiropas Centrālās bankas kapitāla parakstīšanas atslēgā un par Lēmuma ECB/2013/28 atcelšanu (ECB/2018/27) (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 178. lappusi).

            (2)  Lēmums ECB/2013/29 (2013. gada 29. augusts), ar kuru nosaka noteikumus un nosacījumus Eiropas Centrālās bankas kapitāla daļu pārvešanai starp nacionālajām centrālajām bankām un apmaksātā kapitāla koriģēšanai (OV L 16, 21.1.2014., 55. lpp.).

            (3)  Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2019/44 (2018. gada 29. novembris) par to, kā dalībvalstu, kuru valūta ir euro, nacionālās centrālās bankas apmaksā Eiropas Centrālās bankas kapitālu, kā arī par Lēmuma ECB/2014/61 grozīšanu un Lēmuma ECB/2013/30 atcelšanu (ECB/2018/28) (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 180. lappusi).

            (4)  Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2019/48 (2018. gada 30. novembris) par to, kā ārpus euro zonas nacionālās centrālās bankas apmaksā Eiropas Centrālās bankas kapitālu, un par Lēmuma ECB/2013/31 atcelšanu (ECB/2018/32) (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 196. lappusi).

            (5)  Lēmums ECB/2013/30 (2013. gada 29. augusts) par to, kā dalībvalstu, kuru valūta ir euro, nacionālās centrālās bankas apmaksā Eiropas Centrālās bankas kapitālu (OV L 16, 21.1.2014., 61. lpp.).

            (6)  Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2015/287 (2014. gada 31. decembris) par to, kā Lietuvos bankas apmaksā kapitālu, pārved ārējo rezervju aktīvus un veic iemaksas Eiropas Centrālās bankas rezervēs un uzkrājumos (ECB/2014/61) (OV L 50, 21.2.2015., 44. lpp.).

            (7)  Eiropas Centrālās bankas Lēmums ECB/2013/31 (2013. gada 30. augusts) par to, kā ārpus eurozonas nacionālās centrālās bankas apmaksā Eiropas Centrālās bankas kapitālu (OV L 16, 21.1.2014., 63. lpp.).

            I PIELIKUMS

               NCB PARAKSTĪTAIS KAPITĀLS

                        Parakstītā daļa 2018. gada 31. decembrī
                        (EUR)

                        Parakstītā daļa no 2019. gada 1. janvāra
                        (EUR)

                        Pārvedamā daļa
                        (EUR)

                           Euro zonas NCB

                           Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique

                        268 222 025,17

                        273 656 178,72

                        5 434 153,55

                           Deutsche Bundesbank

                        1 948 208 997,34

                        1 988 229 048,48

                        40 020 051,14

                           Eesti Pank

                        20 870 613,63

                        21 303 613,91

                        433 000,28

                           Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland

                        125 645 857,06

                        127 237 133,10

                        1 591 276,04

                           Bank of Greece

                        220 094 043,74

                        187 186 022,25

                        – 32 908 021,49

                           Banco de España

                        957 028 050,02

                        902 708 164,54

                        – 54 319 885,48

                           Banque de France

                        1 534 899 402,41

                        1 537 811 329,32

                        2 911 926,91

                           Banca d'Italia

                        1 332 644 970,33

                        1 277 599 809,38

                        – 55 045 160,95

                           Central Bank of Cyprus

                        16 378 235,70

                        16 269 985,63

                        – 108 250,07

                        Latvijas Banka

                        30 537 344,94

                        29 563 094,31

                        – 974 250,63

                           Lietuvos bankas

                        44 728 929,21

                        43 938 703,70

                        – 790 225,51

                           Banque centrale du Luxembourg

                        21 974 764,35

                        24 572 766,05

                        2 598 001,70

                           Bank Ċentrali ta' Malta/Central Bank of Malta

                        7 014 604,58

                        7 923 905,17

                        909 300,59

                           De Nederlandsche Bank

                        433 379 158,03

                        440 328 812,57

                        6 949 654,54

                           Oesterreichische Nationalbank

                        212 505 713,78

                        220 018 268,69

                        7 512 554,91

                           Banco de Portugal

                        188 723 173,25

                        177 172 890,71

                        – 11 550 282,54

                           Banka Slovenije

                        37 400 399,43

                        36 382 848,76

                        – 1 017 550,67

                           Národná banka Slovenska

                        83 623 179,61

                        86 643 356,59

                        3 020 176,98

                           Suomen Pankki

                        136 005 388,82

                        137 564 189,84

                        1 558 801,02

                           Ārpus euro zonas NCB

                           Българска народна банка (Bulgārijas Nacionālā banka)

                        92 986 810,73

                        92 131 635,17

                        – 855 175,56

                           Česká národní banka

                        174 011 988,64

                        175 062 014,33

                        1 050 025,69

                           Danmarks Nationalbank

                        161 000 330,15

                        162 223 555,95

                        1 223 225,80

                           Hrvatska narodna banka

                        65 199 017,58

                        61 410 265,11

                        – 3 788 752,47

                           Magyar Nemzeti Bank

                        149 363 447,55

                        144 492 194,37

                        – 4 871 253,18

                           Narodowy Bank Polski

                        554 565 112,18

                        563 636 468,10

                        9 071 355,92

                           Banca Naţională a României

                        281 709 983,98

                        264 887 922,99

                        – 16 822 060,99

                           Sveriges Riksbank

                        246 041 585,69

                        273 028 328,31

                        26 986 742,62

                           Bank of England

                        1 480 243 941,72

                        1 552 024 563,60

                        71 780 621,88

                           Kopā
                            (1)
                           :

                           10 825 007 069,61

                           10 825 007 069,61

                           0,00

               (1)  Noapaļošanas dēļ kopsumma var neatbilst visu norādīto skaitļu summai.

            II PIELIKUMS

               NCB APMAKSĀTAIS KAPITĀLS

                        Apmaksātā daļa 2018. gada 31. decembrī
                        (EUR)

                        Apmaksātā daļa no 2019. gada 1. janvāra
                        (EUR)

                        Pārveduma summa
                        (EUR)

                           Euro zonas NCB

                           Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique

                        268 222 025,17

                        273 656 178,72

                        5 434 153,55

                           Deutsche Bundesbank

                        1 948 208 997,34

                        1 988 229 048,48

                        40 020 051,14

                           Eesti Pank

                        20 870 613,63

                        21 303 613,91

                        433 000,28

                           Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland

                        125 645 857,06

                        127 237 133,10

                        1 591 276,04

                           Bank of Greece

                        220 094 043,74

                        187 186 022,25

                        – 32 908 021,49

                           Banco de España

                        957 028 050,02

                        902 708 164,54

                        – 54 319 885,48

                           Banque de France

                        1 534 899 402,41

                        1 537 811 329,32

                        2 911 926,91

                           Banca d'Italia

                        1 332 644 970,33

                        1 277 599 809,38

                        – 55 045 160,95

                           Central Bank of Cyprus

                        16 378 235,70

                        16 269 985,63

                        – 108 250,07

                        Latvijas Banka

                        30 537 344,94

                        29 563 094,31

                        – 974 250,63

                           Lietuvos bankas

                        44 728 929,21

                        43 938 703,70

                        – 790 225,51

                           Banque centrale du Luxembourg

                        21 974 764,35

                        24 572 766,05

                        2 598 001,70

                           Bank Ċentrali ta' Malta/Central Bank of Malta

                        7 014 604,58

                        7 923 905,17

                        909 300,59

                           De Nederlandsche Bank

                        433 379 158,03

                        440 328 812,57

                        6 949 654,54

                           Oesterreichische Nationalbank

                        212 505 713,78

                        220 018 268,69

                        7 512 554,91

                           Banco de Portugal

                        188 723 173,25

                        177 172 890,71

                        – 11 550 282,54

                           Banka Slovenije

                        37 400 399,43

                        36 382 848,76

                        – 1 017 550,67

                           Národná banka Slovenska

                        83 623 179,61

                        86 643 356,59

                        3 020 176,98

                           Suomen Pankki

                        136 005 388,82

                        137 564 189,84

                        1 558 801,02

                           Ārpus euro zonas NCB

                           Българска народна банка (Bulgārijas Nacionālā banka)

                        3 487 005,40

                        3 454 936,32

                        – 32 069,08

                           Česká národní banka

                        6 525 449,57

                        6 564 825,54

                        39 375,97

                           Danmarks Nationalbank

                        6 037 512,38

                        6 083 383,35

                        45 870,97

                           Hrvatska narodna banka

                        2 444 963,16

                        2 302 884,94

                        – 142 078,22

                           Magyar Nemzeti Bank

                        5 601 129,28

                        5 418 457,29

                        – 182 671,99

                           Narodowy Bank Polski

                        20 796 191,71

                        21 136 367,55

                        340 175,84

                           Banca Naţională a României

                        10 564 124,40

                        9 933 297,11

                        – 630 827,29

                           Sveriges Riksbank

                        9 226 559,46

                        10 238 562,31

                        1 012 002,85

                           Bank of England

                        55 509 147,81

                        58 200 921,14

                        2 691 773,33

                           Kopā
                            (1)

                           7 740 076 934,57

                           7 659 443 757,27

                           – 80 633 177,30

               (1)  Noapaļošanas dēļ kopsumma var neatbilst visu norādīto skaitļu summai.


title: Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2019/46 (2018. gada 29. novembris), ar kuru nosaka pasākumus, kas vajadzīgi, lai veiktu ieguldījumu Eiropas Centrālās bankas uzkrātajā pašu kapitāla vērtībā un koriģētu nacionālo centrālo banku pārvestajiem ārējo rezervju aktīviem ekvivalentos prasījumus, un ar kuru atceļ Lēmumu ECB/2013/26 (ECB/2018/30)

text:
                  11.1.2019

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 9/190

         EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS LĒMUMS (ES) 2019/46
         (2018. gada 29. novembris),
         ar kuru nosaka pasākumus, kas vajadzīgi, lai veiktu ieguldījumu Eiropas Centrālās bankas uzkrātajā pašu kapitāla vērtībā un koriģētu nacionālo centrālo banku pārvestajiem ārējo rezervju aktīviem ekvivalentos prasījumus, un ar kuru atceļ Lēmumu ECB/2013/26 (ECB/2018/30)
         EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
         ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 30. pantu,
         tā kā:

                     (1)

                     Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2019/43 (ECB/2018/27) (1) nosaka Eiropas Centrālās bankas (ECB) kapitāla parakstīšanas atslēgas (tālāk tekstā – “kapitāla atslēga”) korekciju saskaņā ar Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtu (tālāk tekstā – “ECBS Statūti”) 29.3. pantu un ar 2019. gada 1. janvāri nosaka jaunos svērumus, kas katrai nacionālajai centrālajai bankai (NCB) piešķirti koriģētajā kapitāla atslēgā (tālāk tekstā – “kapitāla atslēgas svērumi”).

                     (2)

                     Ņemot vērā, ka kapitāla atslēgas svērumu korekcijas dēļ mainās NCB daļas parakstītajā ECB kapitālā, ir jākoriģē prasījumi, kas saskaņā ar ECBS Statūtu 30.3. pantu to dalībvalstu NCB, kuru valūta ir euro (tālāk tekstā – “euro zonas NCB”), ir pret ECB un kas ir ekvivalenti euro zonas NCB ārējo rezervju aktīvu ieguldījumiem ECB pašu kapitālā (tālāk tekstā – “prasījumi”). Tādēļ ikvienai euro zonas NCB, kuras prasījumi palielinās 2019. gada 1. janvārī tās kapitāla atslēgas svēruma palielinājuma dēļ, jāveic kompensējošs pārvedums ECB, savukārt ECB jāveic kompensējošs pārvedums tām euro zonas NCB, kuru prasījumi samazinās to kapitāla atslēgas svēruma samazinājuma dēļ.

                     (3)

                     Saskaņā ar ECBS Statūtos ievērotajiem vispārīgajiem godīguma, vienlīdzīgas attieksmes un tiesiskās paļāvības principiem tās euro zonas NCB, kuru relatīvā daļa ECB uzkrātajā pašu kapitāla vērtībā iepriekšminēto korekciju dēļ palielinās, jāveic kompensējošs pārvedums tām euro zonas NCB, kuru relatīvās daļas samazinās.

                     (4)

                     Lai varētu aprēķināt katras euro zonas NCB daļas koriģēto vērtību ECB uzkrātajā pašu kapitāla vērtībā, katras euro zonas NCB attiecīgie kapitāla atslēgas svērumi laikposmam līdz 2018. gada 31. decembrim un laikposmam no 2019. gada 1. janvāra ir jāizsaka kā procentuālā daļa no visu euro zonas NCB parakstītā ECB kapitāla kopsummas.

                     (5)

                     Tādēļ jāpieņem jauns ECB lēmums, ar kuru atceļ Lēmumu ECB/2013/26 (2),

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Definīcijas
            Šajā lēmumā:

                        a)

                        “uzkrātā pašu kapitāla vērtība” ir ECB rezervju, pārvērtēšanas kontu un rezervēm atbilstošo uzkrājumu kopsumma, ko ECB aprēķinājusi 2018. gada 31. decembrī. Neierobežojot termina “uzkrātā pašu kapitāla vērtība” vispārīgo izpratni, ECB rezerves un rezervēm ekvivalentie uzkrājumi ietver vispārīgo rezervju fondu un uzkrājumus valūtas maiņas kursu, procentu likmju un zelta cenas riskiem, kā arī kredītriskam;

                        b)

                        “pārveduma diena” ir otrā darba diena pēc tam, kad ECB Padome apstiprināja ECB 2018. finanšu gada finanšu pārskatu.

            2. pants
            Ieguldījums ECB rezervēs un uzkrājumos

               1.   Ja euro zonas NCB daļa uzkrātajā pašu kapitāla vērtībā palielinās, jo 2019. gada 1. janvārī palielinās tās kapitāla atslēgas svērums, šī euro zonas NCB pārved uz ECB summu, kas aprēķināta pārveduma veikšanas dienā saskaņā ar 3. punktu.

               2.   Ja euro zonas NCB daļa uzkrātajā pašu kapitāla vērtībā samazinās, jo 2019. gada 1. janvārī tās kapitāla atslēgas svērums samazinās, šī euro zonas NCB saņem no ECB summu, kas aprēķināta pārveduma veikšanas dienā saskaņā ar 3. punktu.

               3.   Dienā pēc ECB Padomes apstiprinājuma ECB 2018. finanšu gada finanšu pārskatam vai pirms šīs dienas ECB aprēķina un katrai euro zonas NCB paziņo summu, kas šai euro zonas NCB jāpārved uz ECB, ja tiek piemērots 1. punkts, vai, ja tiek piemērots 2. punkts, summu, kas šai euro zonas NCB jāsaņem no ECB. Summas, ko pārved vai attiecīgi saņem, aprēķina, uzkrāto pašu kapitāla vērtību reizinot ar absolūto starpību starp attiecīgās euro zonas NCB kapitāla atslēgas svērumu 2018. gada 31. decembrī un tās kapitāla atslēgas svērumu 2019. gada 1. janvārī un rezultātu dalot ar 100; summas, ko pārved vai attiecīgi saņem, tiek noapaļotas.

               4.   Šī panta 3. punktā minētās summas izsaka euro, un to pārvešanas termiņš ir 2019. gada 1. janvāris, tomēr faktiski tās pārved pārveduma dienā.

               5.   Pārveduma dienā ikviena euro zonas NCB vai ECB, kurai ir jāveic pārvedumi saskaņā ar 1. vai 2. punktu, atsevišķi pārved arī jebkādus procentus, kas uzkrāti par laikposmu no 2019. gada 1. janvāra līdz pārveduma dienai par ikvienu summu, kas ir jāpārved šai euro zonas NCB un ECB. Šo procentu maksātāji un saņēmēji ir to summu maksātāji vai attiecīgi saņēmēji, par kurām šie procenti ir uzkrājušies.

               6.   Ja uzkrātā pašu kapitāla vērtība ir mazāka par nulli, tad ikvienu summu, kas jāpārved vai jāsaņem saskaņā ar 3. punktu un 5. punktu, pārved virzienā, kas ir pretējs 3. punktā un 5. punktā norādītajam virzienam.

            3. pants
            Pārvestajiem ārējo rezervju aktīviem ekvivalento prasījumu korekcija

               1.   Euro zonas NCB prasījumus 2019. gada 1. janvārī koriģē atbilstoši to attiecīgajiem koriģētajiem kapitāla atslēgas svērumiem. Euro zonas NCB prasījumu vērtība 2019. gada 1. janvārī ir norādīta šā lēmuma pielikuma tabulas trešajā ailē.

               2.   Pamatojoties uz šo normu un nepiemērojot citas formalitātes vai tiesību aktus, ir uzskatāms, ka 2019. gada 1. janvārī ikviena euro zonas NCB ir nodevusi vai attiecīgi saņēmusi prasījuma absolūto vērtību euro izteiksmē, kas norādīta šā lēmuma pielikuma tabulas ceturtajā ailē, iepretim tās nosaukumam; “–” norāda uz prasījumu, ko attiecīgā euro zonas NCB pārved ECB, savukārt “+” norāda uz prasījumu, ko ECB pārved attiecīgajai euro zonas NCB.

               3.   Katra iesaistītā NCB pirmajā Eiropas Automatizētās reālā laika bruto norēķinu sistēmas (TARGET2) darba dienā pēc 2019. gada 1. janvāra pārved vai saņem euro izteiktu galīgo summu, kas pretī tās nosaukumam norādīta šī lēmuma pielikuma tabulas ceturtajā ailē, kurā “+” nozīmē summu, ko iesaistītā NCB pārved ECB, un “–” nozīmē summu, ko ECB pārved iesaistītajai NCB.

               4.   Pirmajā TARGET2 darba dienā pēc 2019. gada 1. janvāra ECB un tās euro zonas NCB, uz kurām attiecas pienākums pārvest summas saskaņā ar 3. punktu, atsevišķi pārved arī procentu maksājumus par laikposmu no 2019. gada 1. janvāra līdz pārveduma dienai par summām, kas jāpārved ECB un šīm euro zonas NCB. Šo procentu maksātāji un saņēmēji ir to summu maksātāji vai attiecīgi saņēmēji, par kurām šie procenti ir uzkrājušies.

            4. pants
            Vispārīgie noteikumi

               1.   Saskaņā ar 2. panta 5. punktu un 3. panta 4. punktu uzkrātos procentus aprēķina par katru dienu, izmantojot aprēķināšanas metodi, saskaņā ar kuru faktisko dienu skaitu dala ar 360, un piemērojot likmi, kas atbilst jaunākajai Eurosistēmas rīkotajās galveno refinansēšanas operāciju izsolēs lietotajai procentu robežlikmei.

               2.   Pārvedumus saskaņā ar 2. panta 1., 2. un 5. punktu un 3. panta 3. un 4. punktu katru atsevišķi veic, izmantojot TARGET2.

               3.   ECB un euro zonas NCB, kurām ir pienākums veikt jebkuru no 2. punktā minētajiem pārvedumiem, laikus dod norādījumus, kas vajadzīgi, lai šos pārvedumus veiktu savlaicīgi.

            5. pants
            Stāšanās spēkā un atcelšana

               1.   Šis lēmums stājas spēkā 2019. gada 1. janvārī.

               2.   Ar šo no 2019. gada 1. janvāra tiek atcelts Lēmums ECB/2013/26.

               3.   Atsauces uz Lēmumu ECB/2013/26 uzskata par atsaucēm uz šo lēmumu.

            Frankfurtē pie Mainas, 2018. gada 29. novembrī

                  ECB prezidents

               Mario DRAGHI

            (1)  Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2019/43 (2018. gada 29. novembris) par nacionālo centrālo banku procentuālo daļu Eiropas Centrālās bankas kapitāla parakstīšanas atslēgā un par Lēmuma ECB/2013/28 atcelšanu (ECB/2018/27) (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 178. lappusi).

            (2)  Lēmums ECB/2013/26 (2013. gada 29. augusts), ar ko nosaka pasākumus, kas vajadzīgi ieguldīšanai Eiropas Centrālās bankas uzkrātajā pašu kapitāla vērtībā un nacionālo centrālo banku pārvestajiem ārējo rezervju aktīviem ekvivalento prasījumu koriģēšanai (OV L 16, 21.1.2014., 47. lpp.).

            PIELIKUMS

               PRASĪJUMI, KAS EKVIVALENTI UZ ECB PĀRVESTAJIEM ĀRĒJO REZERVJU AKTĪVIEM

                        Euro zonas NCB

                        Uz ECB pārvestajiem ārējo rezervju aktīviem ekvivalents prasījums 2018. gada 31. decembrī
                        (EUR)

                        Uz ECB pārvestajiem ārējo rezervju aktīviem ekvivalents prasījums 2019. gada 1. janvārī
                        (EUR)

                        Pārveduma summa
                        (EUR)

                           Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique

                        1 435 910 942,87

                        1 465 002 366,44

                        29 091 423,57

                           Deutsche Bundesbank

                        10 429 623 057,57

                        10 643 868 063,45

                        214 245 005,88

                           Eesti Pank

                        111 729 610,86

                        114 047 652,58

                        2 318 041,72

                           Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland

                        672 637 755,83

                        681 156 559,14

                        8 518 803,31

                           Bank of Greece

                        1 178 260 605,79

                        1 002 089 435,15

                        – 176 171 170,64

                           Banco de España

                        5 123 393 758,49

                        4 832 595 424,83

                        – 290 798 333,66

                           Banque de France

                        8 216 994 285,69

                        8 232 583 116,25

                        15 588 830,56

                           Banca d'Italia

                        7 134 236 998,72

                        6 839 555 945,19

                        – 294 681 053,53

                           Central Bank of Cyprus

                        87 679 928,02

                        87 100 417,59

                        – 579 510,43

                           Latvijas Banka

                        163 479 892,24

                        158 264 298,37

                        – 5 215 593,87

                           Lietuvos bankas

                        239 453 709,58

                        235 223 283,44

                        – 4 230 426,14

                           Banque centrale du Luxembourg

                        117 640 617,24

                        131 548 867,56

                        13 908 250,32

                           Bank Ċentrali ta' Malta/Central Bank of Malta

                        37 552 275,85

                        42 420 163,46

                        4 867 887,61

                           De Nederlandsche Bank

                        2 320 070 005,55

                        2 357 274 575,15

                        37 204 569,60

                           Oesterreichische Nationalbank

                        1 137 636 924,67

                        1 177 854 948,49

                        40 218 023,82

                           Banco de Portugal

                        1 010 318 483,25

                        948 484 720,39

                        – 61 833 762,86

                           Banka Slovenije

                        200 220 853,48

                        194 773 455,44

                        – 5 447 398,04

                           Národná banka Slovenska

                        447 671 806,99

                        463 840 147,98

                        16 168 340,99

                           Suomen Pankki

                        728 096 903,95

                        736 441 854,14

                        8 344 950,19

                           Kopā
                            (1)

                           40 792 608 416,64

                           40 344 125 295,04

                           – 448 483 121,60

               (1)  Noapaļošanas dēļ kopsumma var neatbilst visu norādīto skaitļu summai.


title: Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2019/47 (2018. gada 29. novembris), ar ko groza Lēmumu ECB/2010/29 par euro banknošu emisiju (ECB/2018/31)

text:
                  11.1.2019

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 9/194

         EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS LĒMUMS (ES) 2019/47
         (2018. gada 29. novembris),
         ar ko groza Lēmumu ECB/2010/29 par euro banknošu emisiju (ECB/2018/31)
         EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 128. panta 1. punktu,
         ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 16. pantu,
         tā kā:

                     (1)

                     Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2019/43 (ECB/2018/27) (1) nosaka Eiropas Centrālās bankas (ECB) kapitāla parakstīšanas atslēgas (tālāk tekstā – “kapitāla atslēga”) korekciju saskaņā ar Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtu 29.3. pantu un ar 2019. gada 1. janvāri nosaka jaunos svērumus, kas katrai nacionālajai centrālajai bankai (NCB) piešķirti koriģētajā kapitāla atslēgā (tālāk tekstā – “kapitāla atslēgas svērumi”).

                     (2)

                     Lēmuma ECB/2010/29 (2) 1. panta d) punktā definēta “banknošu sadales atslēga” un iekļauta atsauce uz minētā lēmuma I pielikumu, kurā precizēta banknošu sadales atslēga, kuru piemēro ar 2015. gada 1. janvāri. Ņemot vērā, ka ar 2019. gada 1. janvāri piemēros jaunus kapitāla atslēgas svērumus, Lēmums ECB/2010/29 jāgroza, lai noteiktu banknošu sadales atslēgu, kuru piemēro ar 2019. gada 1. janvāri,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Grozījums

               1.   Lēmuma ECB/2010/29 1. panta d) punkta pēdējais teikums tiek aizstāts ar šādu teikumu:

                  “Šā lēmuma I pielikumā precizēta banknošu sadales atslēga, kuru piemēro ar 2019. gada 1. janvāri.”

               2.   Lēmuma ECB/2010/29 I pielikums tiek aizstāts ar tekstu, kas izklāstīts šā lēmuma pielikumā.

            2. pants
            Stāšanās spēkā
            Šis lēmums stājas spēkā 2019. gada 1. janvārī.

            Frankfurtē pie Mainas, 2018. gada 29. novembrī

                  ECB prezidents

               Mario DRAGHI

            (1)  Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2019/43 (2018. gada 29. novembris) par nacionālo centrālo banku procentuālo daļu Eiropas Centrālās bankas kapitāla parakstīšanas atslēgā un par Lēmuma ECB/2013/28 atcelšanu (ECB/2018/27) (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 178. lappusi).

            (2)  Lēmums ECB/2010/29 (2010. gada 13. decembris) par euro banknošu emisiju (OV L 35, 9.2.2011., 26. lpp.).

            PIELIKUMS

                     “I PIELIKUMS

                        BANKNOŠU SADALES ATSLĒGA AR 2019. GADA 1. JANVĀRI

                                 %

                                 Eiropas Centrālā banka

                                 8,0000

                                    Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique

                                 3,3410

                                    Deutsche Bundesbank

                                 24,2720

                                    Eesti Pank

                                 0,2600

                                    Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland

                                 1,5535

                                    Bank of Greece

                                 2,2850

                                    Banco de España

                                 11,0200

                                    Banque de France

                                 18,7735

                                    Banca d'Italia

                                 15,5970

                                    Central Bank of Cyprus

                                 0,1985

                                 Latvijas Banka

                                 0,3610

                                    Lietuvos bankas

                                 0,5365

                                    Banque centrale du Luxembourg

                                 0,3000

                                    Bank Ċentrali ta' Malta/Central Bank of Malta

                                 0,0965

                                    De Nederlandsche Bank

                                 5,3755

                                    Oesterreichische Nationalbank

                                 2,6860

                                    Banco de Portugal

                                 2,1630

                                    Banka Slovenije

                                 0,4440

                                    Národná banka Slovenska

                                 1,0575

                                    Suomen Pankki

                                 1,6795

                                    KOPĀ

                                    100,0000

               ”