title: Komisijas Lēmums (2020. gada 11. maijs), ar ko izveido platformu “Gatavi nākotnei” 2020/C 163/03

text:
                  12.5.2020

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  C 163/3

         KOMISIJAS LĒMUMS
         (2020. gada 11. maijs),
         ar ko izveido platformu “Gatavi nākotnei”
         (2020/C 163/03)
         EIROPAS KOMISIJA,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
         tā kā:

                     (1)

                     Komisijas politika par labāku regulējumu dod vadlīnijas vispārējā sloga samazināšanai un vienkāršošanai atbilstīgi Normatīvās atbilstības un izpildes programmai (REFIT) (1).

                     (2)

                     Saskaņā ar minēto programmu Komisijai ir jānodrošina, ka regulējums ir mērķorientēts, viegli īstenojams un nerada nevajadzīgu regulatīvo slogu, vienlaikus pilnībā sasniedzot savus mērķus.

                     (3)

                     Jo īpaši mazie un vidējie uzņēmumi (MVU) (2) būtu ieguvēji no birokrātijas samazināšanas, jo tiktu atvieglota to piekļuve tirgum un tiem tiktu ļauts maksimāli izmantot digitalizācijas sniegtās priekšrocības. MVU sūtņu tīkla (3) uzdevums ir atbalstīt mazo un vidējo uzņēmumu intereses šajā kontekstā.

                     (4)

                        REFIT platforma tika izveidota ar Komisijas 2015. gada 19. maija Lēmumu C(2015) 3261 (4), lai atbalstītu Komisijas centienus uzlabot tiesību aktus. Minētais lēmums tika piemērots līdz 2019. gada 31. oktobrim.

                     (5)

                     Paziņojumā “Labāks regulējums – padarītā novērtējums un apņemšanās saglabāšana” (5) Komisija novērtēja labāka regulējuma darbības rādītājus 2015.–2018. gada periodā. Novērtējuma konstatējumi ne tikai liecināja par atbalstu REFIT platformai, bet arī par to, ka lielākā daļa ieinteresēto personu vēlējās, lai platforma būtu vēl produktīvāka, lai tajā tiktu apkopots vairāk ideju par regulējuma vienkāršošanu un lai no šīm idejām ātrāk izrietētu konkrētas izmaiņas.

                     (6)

                     Lai nodrošinātu, ka Savienības tiesību akti efektīvi sniedz maksimālu labumu cilvēkiem un uzņēmumiem, jo īpaši maziem un vidējiem uzņēmumiem, un ņemot vērā arvien lielāku skaitu jaunu pasaules mēroga problēmu, piemēram, digitalizācijas sekas, Komisijai ir jāturpina izmantot padomdevējas struktūras speciālistu zinātība.

                     (7)

                     Tādēļ ir jāizveido ekspertu grupa un jānosaka tās uzdevumi un struktūra saskaņā ar Komisijas Lēmumu C(2016) 3301, ar ko nosaka horizontālus noteikumus attiecībā uz Komisijas ekspertu grupu izveidi un darbību (“horizontālie noteikumi”) (6).. Pamatojoties uz pieredzi, kas gūta REFIT platformas ietvaros, būtu jāizveido jauna platforma ar nosaukumu “Gatavi nākotnei”. Platformai būtu jāapvieno dalībvalstu valsts, reģionālās un vietējās iestādes, Reģionu komiteja, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja un ieinteresētās personas. Platformai būtu cieši jāsadarbojas ar MVU sūtņu tīklu, ko pārstāv ES MVU sūtnis.

                     (8)

                     Platformai būtu jāstrādā pie vienkāršošanas un sloga samazināšanas. Platforma varētu arī atbalstīt Komisiju, lai nodrošinātu, ka Savienības politika ir vērsta uz nākotni un ir atbilstoša, ņemot vērā jaunos izaicinājumus. Tai būtu arī jāizpēta, kā digitalizācija var samazināt slogu iedzīvotājiem un uzņēmumiem.

                     (9)

                     Platformas “Gatavi nākotnei” darbam vajadzētu būt labāk strukturētam un mērķtiecīgākam, salīdzinot ar REFIT platformas darbu. Tādēļ platformai būtu jādarbojas saskaņā ar gada darba programmu, kuru platformas locekļi izstrādā, vienojoties ar Komisiju un pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu, un ņemot vērā problemātiskos tiesību aktus, kas apzināti:

                                 a)

                                 subsidiaritātes, proporcionalitātes un scenārija “Darīt mazāk, bet efektīvāk” jautājumu darba grupas ziņojumā (7);

                                 b)

                                 galvenajos Komisijas veiktajos novērtējumos un atbilstības pārbaudēs;

                                 c)

                                 dalībvalstu, MVU sūtņu tīkla, Reģionu komitejas un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas sniegtajā informācijā par visapgrūtinošākajiem Savienības tiesību aktiem;

                                 d)

                                 ieinteresēto personu un plašākas sabiedrības sniegtajā informācijā.

                     (10)

                     Minētajiem avotiem būtu jāpalīdz noteikt politikas jomas un tiesību aktus, tostarp attiecīgā gadījumā deleģētos un īstenošanas aktus, ja ir pazīmes, ka Savienības tiesību aktu dēļ uzņēmumiem un iedzīvotājiem rodas nevajadzīgas izmaksas. ES MVU sūtnis sniegs konsultācijas un informāciju jo īpaši saistībā ar to tiesību aktu slogu un sarežģītību, kuri ietekmē mazos un vidējos uzņēmumus.

                     (11)

                     Platformai būtu jāapsver Savienības tiesību aktu efektivitāte, pievēršoties arī tiesību aktu blīvumam. Tai, cik vien iespējams, būtu jāmeklē pierādījumi par papildu slogu, ko rada Savienības tiesību aktu īstenošana dalībvalstīs.

                     (12)

                     Platformai būtu jāsniedz uz pierādījumiem balstīti atzinumi par gada darba programmā apzinātajiem tematiem un jāatbild uz visiem Komisijas pieprasījumiem sniegt informāciju un pierādījumus par jautājumiem, kas saistīti ar tās labāka regulējuma darbu REFIT programmas ietvaros.

                     (13)

                     Platformas mērķis ir apvienot valsts pārvaldes iestāžu, sociālo partneru, mazo un lielo uzņēmumu, kā arī patērētāju, veselības un vides organizāciju un citu nevalstisko organizāciju zinātību. Platformā būtu jāiekļauj valdību pārstāvju grupa un ieinteresēto personu grupa. Valdību pārstāvju grupā būtu jāiekļauj tādi augsta līmeņa eksperti no dalībvalstu valsts un/vai reģionālajām un vietējām iestādēm, kuriem ir zinātība labāka regulējuma jomā, un Reģionu komitejas pārstāvji. Valsts, vietējo un reģionālo iestāžu klātbūtnei būtu jāpalīdz apzināt konkrētas problēmas saistībā ar Savienības tiesību aktu īstenošanu. Reģionu komiteja izveidoja reģionālo un vietējo iestāžu tīklu RegHub (8) ar mērķi apkopot pieredzi par ES politikas īstenošanu, apspriežoties ar dalībniekiem vietējā līmenī. Tāpēc RegHub varētu sniegt platformas darbam noderīgu informāciju. Ieinteresēto personu grupā būtu jāiekļauj ieinteresētās personas ar praktisku zinātību dažādās politikas jomās un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas pārstāvji. Abām grupām būtu jāsadarbojas, lai nodrošinātu daudzpusīgu un līdzsvarotu zinātības līmeni.

                     (14)

                     Platformai būtu jānosaka savs reglaments.

                     (15)

                     Būtu jāizstrādā noteikumi par grupas locekļu veiktu informācijas izpaušanu.

                     (16)

                     Personas dati būtu jāapstrādā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1725 (9).

                     (17)

                     Būtu jāpublisko visi attiecīgie dokumenti par platformas “Gatavi nākotnei” veiktajām darbībām.

                     (18)

                     Šis lēmums būtu jāpiemēro Komisijas pilnvaru laikā,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Priekšmets
            Ir izveidota platforma “Gatavi nākotnei” (turpmāk tekstā – “platforma”).

            2. pants
            Uzdevumi

               1.   Platforma palīdz Komisijai, sniedzot atzinumus par tās gada darba programmā apzinātajiem tematiem.

               2.   Attiecībā uz tās gada darba programmā apzinātajām problēmām platforma:

                           a)

                           apkopo datus, pierādījumus un informāciju par iespēju samazināt slogu un vienkāršot apzinātos Savienības tiesību aktus, neapdraudot to mērķu sasniegšanu un ņemot vērā arī tiesību aktu blīvumu;

                           b)

                           novērtē, vai apzinātie Savienības tiesību akti un to mērķi joprojām ir piemēroti, ņemot vērā vajadzību risināt jaunas problēmas, un izvērtē, kā digitalizācija un plašāka elektronisko rīku izmantošana var palīdzēt sasniegt šos mērķus;

                           c)

                           pēc Komisijas pieprasījuma sniedz informāciju.

            3. pants
            Apspriešanās
            Komisijas Ģenerālsekretariāts var ar grupu apspriesties par visiem jautājumiem, kas saistīti ar tās darbu labāka regulējuma jomā REFIT programmas ietvaros.

            4. pants
            Gada darba programma

               1.   Platforma izstrādā gada darba programmu, vienojoties ar Komisijas Ģenerālsekretariātu un pamatojoties uz tā priekšlikumu, minētajā programmā ietverot jautājumus, kuri apzināti:

                           a)

                           subsidiaritātes, proporcionalitātes un scenārija “Darīt mazāk, bet efektīvāk” jautājumu darba grupas ziņojuma VI pielikumā (10);

                           b)

                           galvenajos Komisijas veiktajos novērtējumos un atbilstības pārbaudēs;

                           c)

                           pamatojoties uz dalībvalstu, MVU sūtņu tīkla, Reģionu komitejas, jo īpaši RegHub, un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas sniegto informāciju par visapgrūtinošākajiem Savienības tiesību aktiem.

               2.   ES MVU sūtnis sniedz informāciju un konsultācijas saistībā ar ierosināto gada darba programmu, jo īpaši saistībā ar to tiesību aktu slogu un sarežģītību, kuri ietekmē mazos un vidējos uzņēmumus.

               3.   Platformas reglamentā paredz nosacījumus, saskaņā ar kuriem ieinteresēto personu un plašākas sabiedrības sniegtā informācija var arī papildināt darba programmas iespējamo jautājumu sarakstu.

            5. pants
            Platformas locekļi

               1.   Platformu veido divas grupas: valdību pārstāvju grupa un ieinteresēto personu grupa.

               2.   Valdību pārstāvju grupu veido dalībvalstu valsts, reģionālās un vietējās iestādes un Reģionu komiteja. Dalībvalstis izvirza vienu pārstāvi vai nu no valsts līmeņa iestādēm, vai arī no vietējām un reģionālajām iestādēm. Reģionu komiteja izvirza trīs pārstāvjus. Līdz ar to valdību pārstāvju grupā ir 30 pārstāvji. Locekļi ir atbildīgi par to, lai viņu pārstāvji sniegtu augsta līmeņa zinātību.

               3.   Ieinteresēto personu grupu veido Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja, kas kopā ar Komisijas ģenerālsekretāra ieceltiem 19 ekspertiem izvirza trīs pārstāvjus, kuri pārstāv ieinteresēto personu kopīgas intereses konkrētā politikas jomā. Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja ir atbildīga par to, lai tās pārstāvji sniegtu augsta līmeņa zinātību. Eksperti ir iecelti, lai pārstāvētu kopīgas intereses; viņi nepārstāv atsevišķas ieinteresētās personas intereses, bet gan politikas ievirzi, kas ir kopīga dažādām ieinteresēto personu organizācijām. Viņi pārstāv uzņēmumus, jo īpaši mazos un vidējos uzņēmumus, sociālos partnerus un pilsoniskās sabiedrības organizācijas, kurām ir tieša pieredze saistībā ar Savienības tiesību aktu piemērošanu.

               4.   Platformas locekļus, kuri pārstāv kopīgas intereses, ieceļ uz platformas pilnvaru laiku. Viņi saglabā platformas locekļu statusu līdz pilnvaru termiņa beigām vai līdz brīdim, kad viņi tiek nomainīti vai atkāpjas no amata.

               5.   Platformas locekļi, kuri pārstāv kopīgas intereses un kuri vairs nespēj efektīvi piedalīties platformas darbā, vai kuri pēc Komisijas ģenerālsekretāra domām neatbilst Līguma par Eiropas Savienības darbību 339. panta nosacījumiem, vai kuri atkāpjas, vairs netiek aicināti piedalīties grupas sanāksmēs un tos līdz pilnvaru termiņa beigām var aizstāt cits loceklis no rezerves saraksta.

            6. pants
            Atlases procedūra

               1.   Ieinteresēto personu grupas locekļus, kuri pārstāv kopīgas intereses, izraugās, izmantojot publisku uzaicinājumu iesniegt pieteikumus, ko publicē Komisijas ekspertu grupu un citu līdzīgu struktūru reģistrā (11) (“Ekspertu grupu reģistrs”). Uzaicinājumu iesniegt pieteikumus var publicēt, arī izmantojot citus līdzekļus, tostarp īpašu tīmekļa vietni. Uzaicinājumā iesniegt pieteikumus precīzi norāda atlases kritērijus, tostarp vajadzīgo zinātību un intereses, kas jāpārstāv saistībā ar darba pienākumu izpildi. Pieteikumu iesniegšanas minimālais termiņš ir četras nedēļas.

               2.   Lai ieceltu personas, kuras pārstāv kopīgas intereses, ir jāreģistrējas Pārredzamības reģistrā.

               3.   Personas, kuras pārstāv kopīgas intereses, ieceļ Komisijas ģenerālsekretārs, izvēloties speciālistus, kuri ir kompetenti 2. pantā minētajās jomās un kuri pieteikušies, atbildot uz uzaicinājumu iesniegt pieteikumus.

               4.   Komisijas Ģenerālsekretariāts izveido piemēroto kandidātu rezerves sarakstu, ko var izmantot, lai vajadzības gadījumā aizstātu ieinteresēto personu grupas locekļus, kuri pārstāv kopīgas intereses. Komisijas ģenerālsekretārs pieteikuma iesniedzēju vārdus rezerves sarakstā iekļauj ar pieteikumu iesniedzēju piekrišanu.

            7. pants
            Darbība

               1.   Saskaņā ar horizontālajiem noteikumiem platforma rīkojas pēc tās priekšsēdētāja pieprasījuma un ar Komisijas Ģenerālsekretariāta piekrišanu.

               2.   Platformas locekļi un viņu pārstāvji piedalās platformas sanāksmēs. Tiek rīkotas plenārsēdes, lai pieņemtu platformas atzinumus, sagatavošanas sanāksmes palīdz pabeigt platformas atzinumu izstrādi un apsvērt ar organizāciju saistītos aspektus, un apakšgrupas sanāksmēs īpaša uzmanība tiek pievērsta konkrētiem gada darba programmas tematiem. Platformas sanāksmes parasti notiek Komisijas telpāsvai, ka iespējams, videokonferences veidā.

               3.   Vienojoties ar Komisijas ģenerālsekretāru, platforma ar vienkāršu balsu vairākumu var pieņemt lēmumu par atklātām apspriedēm.

               4.   Komisijas Ģenerālsekretariāts darbojas kā platformas sekretariāts, nodrošinot sekretariāta pakalpojumus un sagatavojot gada darba programmas projektu. Platformas sanāksmēs var piedalīties ieinteresētie Komisijas ierēdņi no citām struktūrvienībām.

               5.   Apspriežu protokoliem par visiem darba kārtības punktiem un platformas sniegtajiem atzinumiem jābūt jēgpilniem un pilnīgiem. Protokolus sagatavo sekretariāts priekšsēdētāja pārraudzībā.

               6.   Platforma atzinumus pieņem vienprātīgi. Ja nepieciešams balsojums, tā rezultātu nosaka ar vienkāršu balsu vairākumu. Locekļiem, kuri balsojuši pret vairākuma viedokli, ir tiesības pieprasīt, lai atzinumam pievieno dokumentu, kurā sniegts viņu nostājas pamatojuma kopsavilkums.

            8. pants
            Priekšsēdētājs
            Par labāku regulējumu atbildīgais Komisijas priekšsēdētājas vietnieks vada platformas plenārsēdes. Platformas sagatavošanas sanāksmes vada Komisijas augsta līmeņa ierēdnis. Citas sanāksmes vada platformas sekretariāts.

            9. pants
            Apakšgrupas
            Komisijas Ģenerālsekretariāts var izveidot ne vairāk kā četras apakšgrupas, lai izskatītu konkrētus tematus platformas gada darba programmā. Apakšgrupas strādā saskaņā ar horizontālajiem noteikumiem un atskaitās grupai. Pēc apakšgrupu pilnvarojuma izpildes tās tiek likvidētas. Katrā apakšgrupā iekļauj vismaz vienu Reģionu komitejas un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas pārstāvi.

            10. pants
            Pieaicinātie eksperti

               1.   Priekšsēdētājs var ad hoc kārtībā uzaicināt platformas vai tās apakšgrupu sanāksmē piedalīties ārējos ekspertus ar konkrētu zinātību kādā darba kārtības jautājumā, tostarp ekspertus no vietējām un reģionālajām iestādēm un to apvienībām. Priekšsēdētājs uz plenārsēdēm aicina ES MVU sūtni.

               2.   Vienojoties ar Komisijas Ģenerālsekretariātu, Reģionu komiteja var ad hoc kārtībā platformas vai tās apakšgrupu sanāksmēs uzaicināt piedalīties RegHubs pārstāvjus.

            11. pants
            Reglaments
            Vienojoties ar Komisijas Ģenerālsekretariātu un pamatojoties uz tā priekšlikumu, platforma ar vienkāršu tās locekļu balsu vairākumu saskaņā ar horizontālajiem noteikumiem pieņem reglamentu, pamatojoties uz ekspertu grupu darba standarta reglamentu.

            12. pants
            Dienesta noslēpums un klasificētas informācijas apstrāde
            Platformas locekļiem, viņu pārstāvjiem un uzaicinātajiem ekspertiem ir dienesta noslēpuma glabāšanas pienākums, kas saskaņā ar Līgumiem un to īstenošanas noteikumiem attiecas uz visiem iestāžu locekļiem un darbiniekiem. Uz viņiem attiecas arī Komisijas Lēmumos (ES, Euratom) 2015/443 (12) un (ES, Euratom) 2015/444 (13). paredzētie drošības noteikumi Savienības klasificētas informācijas aizsardzībai. Ja šis pienākums netiek ievērots, Komisija var veikt visus nepieciešamos pasākumus.

            13. pants
            Pārredzamība

               1.   Platformu un tās apakšgrupas reģistrē Ekspertu grupu reģistrā.

               2.   Ekspertu grupu reģistrā par platformas un tās apakšgrupu sastāvu publicē šādus datus:

                           a)

                           dalībvalstu iestāžu nosaukumi;

                           b)

                           platformas locekļu, kas ir ES struktūras (Reģionu komiteja un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja), nosaukumi;

                           c)

                           to personu vārdi un uzvārdi, kuras ieceltas, lai pārstāvētu kopīgas intereses; šīs intereses ir jāatklāj.

               3.   Visus attiecīgos dokumentus, to skaitā darba kārtību, protokolus un dalībnieku iesniegtos materiālus, dara pieejamus vai nu Ekspertu grupu reģistrā, vai norādot saiti no reģistra uz īpašu vietni, kurā atrodama attiecīgā informācija. Piekļuve šai īpašajai tīmekļa vietnei neprasa lietotāja reģistrāciju, un tai nav noteikti nekādi citi ierobežojumi. Pirms sanāksmes laikus publicē tās darba kārtību un citus informatīvus dokumentus, un pēc tās laikus publicē sanāksmes protokolu. Izņēmumi no prasības par publicēšanu tiek atļauti tikai tad, ja dokumenta izpaušana varētu kaitēt sabiedrības vai privāto interešu aizsardzībai, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1049/2001 4. pantā (14) (15).

               4.   Platformai ir īpaša tīmekļa vietne. Šo tīmekļa vietni platforma izmanto arī nolūkā uzzināt iedzīvotāju un ieinteresēto personu viedokļus par gada darba programmā izklāstītajiem jautājumiem un veikt saziņas pasākumus, vienojoties ar Komisijas Ģenerālsekretariātu.

            14. pants
            Sanāksmju izdevumi

               1.   Platformas un tās apakšgrupu darbā iesaistītās personas nesaņem atlīdzību par sniegto zinātību.

               2.   Platformas un tās apakšgrupu darbā iesaistīto personu ceļa un uzturēšanās izdevumus atlīdzina Komisija. Izdevumus atlīdzina saskaņā ar Komisijā spēkā esošajiem noteikumiem, nepārsniedzot pieejamās apropriācijas, ko Komisijas struktūrvienībām piešķir saskaņā ar ikgadējo resursu sadalījuma procedūru.

            15. pants
            Piemērojamība
            Šo lēmumu piemēro līdz 2025. gada 31. oktobrim.

            Briselē, 2020. gada 11. maijā

                  Komisijas vārdā –

                  priekšsēdētājas vietnieks

               Maroš ŠEFČOVIČ

            (1)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “ES tiesību aktu normatīvā atbilstība”, COM(2012) 746 final, https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/?uri=COM:2012:0746:FIN.

            (2)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “MVU stratēģija ilgtspējīgai un digitālai Eiropai”, COM(2020) 103, https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/PDF/?uri=CELEX:52020DC0103&from=LV.

            (3)  https://ec.europa.eu/growth/smes/business-friendly-environment/small-business-act/sme-envoys_en.

            (4)  Komisijas 2015. gada 19. maija Lēmums, ar ko izveido REFIT platformu, C(2015) 3261 final,
         https://ec.europa.eu/info/files/commission-decision-establishing-refit-platform_en.

            (5)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Labāks regulējums – padarītā novērtējums un apņemšanās saglabāšana”,
         COM(2019) 178 final, https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/ALL/?uri=COM:2019:178:FIN.

            (6)  Komisijas 2016. gada 30. maija Lēmums, ar ko nosaka horizontālus noteikumus attiecībā uz Komisijas ekspertu grupu izveidi un darbību, COM(2016) 3301,
         https://ec.europa.eu/transparency/regexpert/PDF/C_2016_3301_F1_COMMISSION_DECISION_EN.pdf.

            (7)  Subsidiaritātes, proporcionalitātes un scenārija “Darīt mazāk, bet efektīvāk” jautājumu darba grupas ziņojums, https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/report-task-force-subsidiarity-proportionality-and-doing-less-more-efficiently_lv.pdf.

            (8)  Reģionu grupa, kas veicina tiesību aktu īstenošanas analīzi, https://cor.europa.eu/en/our-work/Pages/network-of-regional-hubs.aspx

            (9)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 23. oktobra Regula (ES) 2018/1725 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās un par šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 45/2001 un Lēmumu Nr. 1247/2002/EK (OV L 295, 21.11.2018., 39. lpp.).

            (10)  Subsidiaritātes, proporcionalitātes un scenārija “Darīt mazāk, bet efektīvāk” jautājumu darba grupas ziņojums, https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/report-task-force-subsidiarity-proportionality-and-doing-less-more-efficiently_lv.pdf.

            (11)  https://ec.europa.eu/transparency/regexpert/

            (12)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/?uri=CELEX%3A32015D0443

            (13)  https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/41a6eeeb-cc70-11e4-ab4d-01aa75ed71a1/language-lv.

            (14)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 30. maija Regula (EK) Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.).

            (15)  Šādi izņēmumi ir paredzēti, lai aizsargātu sabiedrisko kārtību, militāro jomu, starptautiskās attiecības, finanšu, monetāro vai ekonomikas politiku, personas privātumu un neaizskaramību, komerciālās intereses, tiesvedību un juridiskās konsultācijas, inspekcijas/izmeklēšanas/revīzijas un iestāžu lēmumu pieņemšanas procesu.


Komisijas 06.05.2020. Lēmums, ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar kopējo tirgu (Lieta Nr. COMP/M.9784 - TRITON / RENK) saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)


Komisijas 08.05.2020. Lēmums, ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar kopējo tirgu (Lieta Nr. COMP/M.9794 - RENAULT / FERROVIAL / CAR SHARING MOBILITY SERVICES) saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)


Komisijas 07.05.2020. Lēmums, ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar kopējo tirgu (Lieta Nr. COMP/M.9772 - HELVETIA / CASER) saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)


Komisijas 07.05.2020. Lēmums, ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar kopējo tirgu (Lieta Nr. COMP/M.9822 - BRIDGEPOINT / GROUPE FINANCIÈRE CEP) saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (Autentisks ir tikai teksts franču valodā)


Komisijas 06.05.2020. Lēmums, ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar kopējo tirgu (Lieta Nr. COMP/M.9833 - KKR / VIRIDOR) saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)


title: Komisijas Lēmums (ES) 2020/654 (2020. gada 13. maijs) par Vācijas paziņotajiem valsts noteikumiem attiecībā uz maziem un vidējiem sadedzināšanas blokiem (izziņots ar dokumenta numuru C(2020) 2986) (Autentisks ir tikai teksts vācu valodā)

text:
                  15.5.2020

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 152/5

         KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2020/654
         (2020. gada 13. maijs)
         par Vācijas paziņotajiem valsts noteikumiem attiecībā uz maziem un vidējiem sadedzināšanas blokiem

               (izziņots ar dokumenta numuru C(2020) 2986)

         (Autentisks ir tikai teksts vācu valodā)
         EIROPAS KOMISIJA,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. panta 6. punktu,
         tā kā:
         I.   FAKTI UN PROCEDŪRA

                     (1)

                     Ar 2019. gada 29. novembra vēstuli Vācija atbilstīgi Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 114. panta 4. punktam paziņoja Komisijai, ka tā vēlas saglabāt atsevišķus valsts noteikumus par cietā kurināmā katliem saskaņā ar Vācijas 2010. gada 26. janvāra Noteikumiem par maziem un vidējiem sadedzināšanas blokiem [Verordnung über kleine und mittlere Feuerungsanlagen] (1) (turpmāk “1. BImSchV”). Vācija uzskata, ka šie valsts noteikumi ir jāsaglabā pēc Komisijas Regulas (ES) 2015/1189 (2) stāšanās spēkā, pamatojoties uz cilvēku veselības aizsardzību un vides aizsardzību.

               1.   SAVIENĪBAS TIESĪBU AKTI

         1.1.   LESD 114. PANTA 4. UN 6. PUNKTS

                     (2)

                     LESD 114. panta 4. punktā paredzēts: “Ja pēc tam, kad Eiropas Parlaments un Padome, tikai Padome vai Komisija ir noteikusi saskaņošanas pasākumu, kāda dalībvalsts uzskata par vajadzīgu atstāt spēkā savus noteikumus 36. pantā minēto būtisko iemeslu dēļ vai nolūkā aizsargāt vidi vai darba vidi, tā dara Komisijai zināmus šos noteikumus, kā arī pamatojumu to atstāšanai spēkā”.

                     (3)

                     Saskaņā ar LESD 114. panta 6. punktu Komisija sešu mēnešu laikā pēc tam, kad iesniegts paziņojums saskaņā ar 114. panta 4. punktu, attiecīgos valsts noteikumus apstiprina vai noraida, iepriekš pārbaudot, vai tie nav patvaļīgas diskriminācijas līdzeklis vai slēpts ierobežojums tirdzniecībā starp dalībvalstīm un nerada šķēršļus iekšējā tirgus darbībai.

               1.2.   DIREKTĪVA 2009/125/EK PAR EKODIZAINA PRASĪBĀM AR ENERĢIJU SAISTĪTIEM RAŽOJUMIEM

                     (4)

                     Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/125/EK (3) paredz, kādām prasībām jāatbilst ar enerģiju saistītiem ražojumiem, uz ko attiecas īstenošanas pasākumi, lai tos varētu laist tirgū vai nodot ekspluatācijā, vai abiem mērķiem. Minētā direktīva sniedz ieguldījumu ilgtspējīgā attīstībā, palielinot energoefektivitāti un vides aizsardzības līmeni.

                     (5)

                     Saskaņā ar Direktīvas 2009/125/EK 6. panta 1. punktu “dalībvalstis, pamatojoties uz ekodizaina prasībām, kas saistītas ar I pielikuma 1. daļā minētajiem ekodizaina parametriem, uz kuriem attiecas piemērojamais īstenošanas pasākums, neaizliedz, neierobežo un neaizkavē tāda ražojuma laišanu tirgū un/vai nodošanu ekspluatācijā to teritorijā, kas atbilst visiem atbilstīgajiem piemērojamā īstenošanas pasākuma noteikumiem un kam ir CE marķējums saskaņā ar 5. pantu.”

                     (6)

                     Saskaņā ar Direktīvas 2009/125/EK 6. panta 2. punktu “dalībvalstis, pamatojoties uz ekodizaina prasībām, kas saistītas ar I pielikuma 1. daļā minētajiem ekodizaina parametriem, attiecībā uz kuriem piemērojamais īstenošanas pasākums paredz, ka ekodizaina prasības nav nepieciešamas, neaizliedz, neierobežo un neaizkavē tāda ražojuma laišanu tirgū un/vai nodošanu ekspluatācijā to teritorijā, kam ir CE marķējums saskaņā ar 5. pantu”.

                     (7)

                     Saskaņā ar Direktīvu 2009/125/EK “ekodizaina prasība” ir jebkura prasība saistībā ar ražojumu vai ražojuma dizainu ar mērķi uzlabot tā ekoloģiskos raksturlielumus vai jebkura informācijas sniegšanas prasība saistībā ar ražojuma vides aspektiem.

                     (8)

                     Atbilstīgi Direktīvas 2009/125/EK 15. pantam ar īstenošanas pasākumiem nosaka ekodizaina prasības saskaņā ar I pielikumu (“Vispārēju ekodizaina prasību noteikšanas metode”) un II pielikumu (“Īpašu ekodizaina prasību noteikšanas metode”).

                     (9)

                     Vispārējas ekodizaina prasības tiek izstrādātas ar mērķi uzlabot ražojumu ekoloģiskos raksturlielumus, uzmanību pievēršot to ievērojamiem vides aspektiem, bet nenosakot robežvērtības. Īpašas ekodizaina prasības tiek izstrādātas ar mērķi uzlabot atsevišķu ražojuma vides aspektu. Tās var būt prasības attiecībā uz konkrētā resursa samazinātu patēriņu, piemēram, ierobežojumi resursa izmantošanai dažādos ražojuma aprites cikla posmos, kur tas ir vajadzīgs.

               1.3.   REGULA (ES) 2015/1189 ATTIECĪBĀ UZ EKODIZAINA PRASĪBĀM CIETĀ KURINĀMĀ KATLIEM

                     (10)

                     Regula (ES) 2015/1189 ir pieņemta atbilstīgi Direktīvai 2009/125/EK. Saskaņā ar Direktīvā 2009/125/EK noteikto procedūru Komisija ir veikusi priekšizpēti, analizējot mājsaimniecībās un komercvajadzībām parasti izmantoto cietā kurināmā katlu tehniskos, vides un ekonomiskos aspektus. Šī izpēte ir veikta sadarbībā ar ieinteresētajām personām un ieinteresētajām pusēm no Savienības un trešām valstīm, un tās rezultāti ir publiskoti.

                     (11)

                     Izpētē konstatēts, ka par būtiskiem vides aspektiem saistībā ar Regulu (ES) 2015/1189 uzskatāms cietā kurināmā katlu enerģijas patēriņš lietošanas posmā un daļiņu (putekļu), organisku gāzveida savienojumu, oglekļa monoksīda un slāpekļa oksīdu emisijas lietošanas posmā.

                     (12)

                     Tādējādi Regulas (ES) 2015/1189 II pielikumā ir noteiktas no 2020. gada 1. janvāra piemērojamas īpašas ekodizaina prasības cietā kurināmā katliem, jo īpaši nosakot, ka katliem ar automātisku kurināmā padevi daļiņu emisijas telpu apsildes sezonā nepārsniedz 40 mg/m3, bet katliem ar manuālu kurināmā padevi – 60 mg/m3. Šīm prasībām ir jāatbilst gan rekomendētajam kurināmajam, gan jebkuram citam cietā kurināmā katlam piemērotam kurināmajam.

                     (13)

                     Mērījumu un aprēķinu metodika ir izklāstīta Komisijas Regulas (ES) 2015/1189 III pielikumā.

               2.   PAZIŅOTIE VALSTS NOTEIKUMI

                     (14)

                     Vācijas paziņotie valsts noteikumi ir šādi 1. BImSchV noteikumi:

                                 a)

                                 5. panta 1. punkts, kurā ir noteiktas daļiņu emisijas robežvērtības un to mērīšanas metodes (“pirmais noteikums”). Šīs vērtības un mērīšanas metodes atšķiras no tām, kas no 2020. gada 1. janvāra piemērojamas saskaņā ar Regulu (ES) 2015/1189;

                                 b)

                                 4. panta 1. punkts kopā ar 3. pantu, kurā ir sniegts izsmeļošs to kurināmo saraksts, ko drīkst izmantot sadedzināšanas iekārtās (“otrais noteikums”); Regulā (ES) 2015/1189 šāda izsmeļoša saraksta nav;

                                 c)

                                 5. panta 4. punkts nosaka, ka cietā kurināmā katliem jābūt aprīkotiem ar karstā ūdens tvertnēm (“trešais noteikums”). Regulā (ES) 2015/1189 šādas prasības nav;

                                 d)

                                 14. pants un 15. panta 1. punkts par jaunu un būtiski pārveidotu sadedzināšanas bloku kontroli (“ceturtais noteikums”). Regula (ES) 2015/1189 ietver prasības, kas piemērojamas brīdī, kad cietā kurināmā katlus laiž tirgū, taču tajā nav noteikumu par turpmāko kontroli.

               3.   PROCEDŪRA

                     (15)

                     Vācija 2019. gada 29. novembra vēstulē paziņoja Komisijai par savu vēlmi atstāt spēkā 1. BImSchV paredzētos valsts noteikumus cietā kurināmā katliem.

                     (16)

                     Komisija 2020. gada 10. janvāra vēstulē apstiprināja, ka ir saņēmusi paziņojumu un ka sešu mēnešu termiņš noteikumu pārbaudei atbilstoši LESD 114. panta 6. punktam sācies 2019. gada 30. novembrī, proti, dienu pēc paziņojuma saņemšanas.

                     (17)

                     Komisija saistībā ar saņemto paziņojumu publicēja paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (4), lai pārējām ieinteresētajām personām darītu zināmus Vācijas noteikumus un pieprasījuma pamatojumu. Ar 2020. gada 6. februāra vēstuli Komisija informēja citas dalībvalstis un EEZ valstis par paziņojumu un deva tām, kā arī attiecīgajām struktūrām iespēju komentēt šo jautājumu 30 dienu laikā. Komisija saņēma piezīmes no Kipras un Čehijas Republikas, kā arī kopīgu vēstuli no Deutsche Umwelthilfe e.V., ClientEarth, Air Pollution & Climate Secretariat, Eiropas Vides biroja, Green Transition Denmark un ECOS.

                     (18)

                     Kipra neiebilst pret Vācijas lūgumu atstāt spēkā stingrākus valsts noteikumus un uzskata, ka Vācijas norādītie iemesli ir konkrēti un pilnīgi dokumentēti. Kipra arī uzskata, ka Vācijas paziņojuma noraidīšana novestu pie gaisa kvalitātes pasliktināšanās.

                     (19)

                     Čehijas Republika atzinīgi vērtē un atbalsta Vācijas paziņojumu par nodomu saglabāt valsts noteikumus, kuri atšķiras no cietā kurināmā katliem paredzētajām ekodizaina prasībām.

                     (20)

                     17. apsvērumā minētās organizācijas kopīgā vēstulē pauda nostāju, ka Vācijas valdības lūgums ir nepieciešams un samērīgs cilvēku veselības un vides aizsardzībai.

                     (21)

                     Komisija 2020. gada 18. februāra vēstulē aicināja Vāciju sniegt papildu informāciju. Komisija šo informāciju saņēma 2020. gada 4. marta vēstulē.

               II.   NOVĒRTĒJUMS

         1.   PIEŅEMAMĪBA

                     (22)

                     Saskaņā ar LESD 114. panta 4. un 6. punktu pēc tam, kad pieņemts saskaņošanas pasākums, dalībvalsts LESD 36. pantā minēto būtisko iemeslu dēļ vai vides vai darba vides aizsargāšanas labad drīkst atstāt spēkā savus stingrākos valsts noteikumus, ja vien tā šos noteikumus dara zināmus Komisijai un ja Komisija minētos pasākumus apstiprina.

                     (23)

                     Komisija uzskata, ka LESD 114. panta 4. un 6. punktu var piemērot vienīgi tad, ja valsts tiesību akti atšķiras no konkrētiem saskaņošanas pasākuma noteikumiem. Tādēļ, ja saskaņā ar 114. panta 4. punktu paziņoti noteikumi nav saistīti ar prasībām, kuras ietvertas saskaņošanas pasākumā, paziņojums ir jāatzīst par nepieņemamu.

                     (24)

                     Balstoties uz minēto, turpmāk ir izklāstīts, vai pieteikums par katru no četriem Vācijas noteikumiem ir pieņemams.

               1.1.   PIRMAIS NOTEIKUMS: DAĻIŅU EMISIJAS ROBEŽVĒRTĪBA

                     (25)

                     Ar Regulu (ES) 2015/1189 ir noteiktas īpašas ekodizaina prasības dažādiem cietā kurināmā katlu parametriem, tostarp daļiņu emisijai.

                     (26)

                     Komisijai paziņotie Vācijas noteikumi par daļiņu emisiju ir prasības, kuras attiecas uz ražojumu un kuru mērķis ir skaitliski un izmērāmi uzlabot tā ekoloģiskos raksturlielumus. Tādēļ tie ir īpašas ekodizaina prasības Direktīvas 2009/125/EK nozīmē.

                     (27)

                     Saskaņā ar 1. BImSchV daļiņu emisijas no cietā kurināmā katliem mēra četru nedēļu laikā pēc to uzstādīšanas, savukārt atbilstīgi Regulai (ES) 2015/1189 atbilstības novērtēšanu veic, izmantojot Direktīvas 2009/125/EK IV pielikumā noteikto dizaina kontroles procedūru vai tās V pielikumā noteikto vadības sistēmu. Uz šī pamata salīdzināmos, bet ne absolūti līdzīgos apstākļos pie 10 % skābekļa satura 1. BImSchV 5. pantā ir noteikta emisijas robežvērtība 27,5 mg/m3, turpretī Regulā (ES) 2015/1189 cietā kurināmā katliem ar automātisku un manuālu kurināmā padevi noteiktās robežvērtības ir attiecīgi 40 mg/m3 un 60 mg/m3.

                     (28)

                     Tādējādi Vācijas noteikumi par daļiņu emisiju atšķiras no Regulas (ES) 2015/1189 noteikumiem, jo ir stingrāki par tiem.

                     (29)

                     Saskaņā ar LESD 114. panta 4. punktu Vācijas paziņojumam ir pievienots apraksts ar pamatojumu, kurš saistīts ar cilvēku veselības aizsardzību, kas ir LESD 36. pantā minēts būtisks iemesls, un ar vides aizsardzību. Tam ir pievienots arī novērtējums par ietekmi uz tirdzniecību.

                     (30)

                     Tādējādi Komisija uzskata, ka atbilstīgi LESD 114. panta 4. punktam Vācijas iesniegtais pieteikums uz atļauju saglabāt spēkā valsts noteikumus par daļiņu emisiju ir pieņemams.

               1.2.   OTRAIS NOTEIKUMS: IZMANTOJAMAIS KURINĀMAIS

                     (31)

                     1. BImSchV 3. pantā ir sniegts izsmeļošs to kurināmo saraksts, ko drīkst izmantot sadedzināšanas iekārtās.

                     (32)

                     Tā kā šis noteikums ir saistīts ar enerģijas un citu resursu patēriņu cietā kurināmā katlu lietošanas posmā un ar paredzamo emisiju gaisā, ūdenī vai augsnē, Vācijas noteikumi par izmantojamo kurināmo ir ekodizaina prasības Direktīvas 2009/125/EK nozīmē.

                     (33)

                     Saskaņā ar Direktīvas 2009/125/EK 6. panta 2. punktu “dalībvalstis, pamatojoties uz ekodizaina prasībām, kas saistītas ar I pielikuma 1. daļā minētajiem ekodizaina parametriem, attiecībā uz kuriem piemērojamais īstenošanas pasākums paredz, ka ekodizaina prasības nav nepieciešamas, neaizliedz, neierobežo un neaizkavē tāda ražojuma laišanu tirgū un/vai nodošanu ekspluatācijā to teritorijā, kam ir CE marķējums saskaņā ar 5. pantu”.

                     (34)

                     Regulā (ES) 2015/1189 nav noteiktas ar cietā kurināmā katlos izmantojamo kurināmo saistītas ekodizaina prasības. Lai gan īstenošanas pasākuma pieņemšanas vajadzībām veiktajā priekšizpētē tika konstatēts, ka “cietā kurināmā katliem nav nepieciešams noteikt papildu prasības saistībā ar ražojumu ekodizaina parametriem, kas minēti Direktīvas 2009/125/EK I pielikuma 1. daļā” (5), Regulā (ES) 2015/1189 nav noteikts, ka nebūtu nepieciešamas ar izmantojamo kurināmo saistītas ekodizaina prasības (6).

                     (35)

                     Līdz ar to izmantojamais kurināmais nav ar Regulu (ES) 2015/1189 saskaņota ekodizaina prasība.

                     (36)

                     Tādējādi Komisija uzskata, ka atbilstīgi LESD 114. panta 4. punktam Vācijas iesniegtais pieteikums uz atļauju saglabāt spēkā valsts noteikumus par izmantojamo kurināmo nav pieņemams.

               1.3.   TREŠAIS NOTEIKUMS: KARSTĀ ŪDENS TVERTNES

                     (37)

                     1. BImSchV 5. panta 4. punktā noteiktais pienākums kopā ar cietā kurināmā katliem uzstādīt karstā ūdens tvertnes nav saistīts ar ražojuma dizainu, informācijas sniegšanas prasību vai ražotājam noteiktu prasību. Tādēļ noteiktie pienākumi nav ekodizaina prasības Direktīvas 2009/125/EK nozīmē.

                     (38)

                     Tādējādi Komisija uzskata, ka atbilstīgi LESD 114. panta 4. punktam, atsaucoties uz Direktīvu 2009/125/EK, Vācijas iesniegtais pieteikums uz atļauju saglabāt spēkā valsts noteikumus par karstā ūdens tvertnēm nav pieņemams.

               1.4.   CETURTAIS NOTEIKUMS: KONTROLE

                     (39)

                     1. BImSchV 14. un 15. pantā paredzētā sadedzināšanas iekārtu pienācīgas darbības pārbaude, ko veic skursteņslauķis, nav ekodizaina parametrs, informācijas sniegšanas prasība vai ražotājam noteikta prasība. Tādēļ tā nav ekodizaina prasība Direktīvas 2009/125/EK nozīmē.

                     (40)

                     Tādējādi Komisija uzskata, ka atbilstīgi LESD 114. panta 4. punktam, atsaucoties uz Direktīvu 2009/125/EK, Vācijas iesniegtais pieteikums uz atļauju saglabāt spēkā valsts noteikumus par sadedzināšanas iekārtu pienācīgas darbības pārbaudi, ko veic skursteņslauķis, nav pieņemams.

               2.   IEGUVUMU NOVĒRTĒJUMS

                     (41)

                     LESD 114. panta 4. punktā noteikts – ja pēc tam, kad ir noteikts saskaņošanas pasākums, kāda dalībvalsts uzskata par vajadzīgu atstāt spēkā savus noteikumus 36. pantā minēto būtisko iemeslu dēļ vai nolūkā aizsargāt vidi vai darba vidi, tā dara Komisijai zināmus šos noteikumus, kā arī pamatojumu to atstāšanai spēkā.

                     (42)

                     Šajā sakarā Eiropas Savienības Tiesa ir lēmusi, ka “dalībvalsts savu pieteikumu atstāt spēkā jau pastāvošus valsts noteikumus var pamatot ar sabiedrības veselības apdraudējuma novērtējumu, kas atšķiras no tā, kuru atzinis Kopienas likumdevējs, pieņemot saskaņošanas pasākumu, no kura valsts noteikumi atšķiras. Šādā gadījumā pieteikuma iesniedzējai dalībvalstij ir jāpierāda, ka šādi valsts noteikumi nodrošina augstāku veselības aizsardzības līmeni nekā Kopienas saskaņošanas pasākums un ka tie nepārsniedz to, kas nepieciešams šā mērķa sasniegšanai” (7).

                     (43)

                     Turklāt saskaņā ar LESD 114. panta 6. punkta pirmo daļu “Komisija sešos mēnešos pēc 4. un 5. punktā minētās paziņošanas apstiprina vai noraida attiecīgos valsts noteikumus, iepriekš pārbaudot, vai tie nav patvaļīgas diskriminācijas līdzeklis vai slēpts ierobežojums tirdzniecībā starp dalībvalstīm un nerada šķēršļus iekšējā tirgus darbībai”.

                     (44)

                     Tādēļ Komisijai jānovērtē, vai valsts noteikumi ir pamatojami ar LESD 36. pantā minētajiem būtiskajiem iemesliem vai iemesliem, kas saistīti ar vides vai darba vides aizsardzību, un vai tie paredz tikai tādus pasākumus, kas vajadzīgi leģitīmā mērķa sasniegšanai.

                     (45)

                     Jānorāda, ka, ņemot vērā LESD 114. panta 6. punktā noteikto termiņu, Komisijai, pārbaudot, vai saskaņā ar LESD 114. panta 4. punktu paziņotie valsts pasākumi ir pamatoti, jāvērtē pamatojums, ko paziņojumā sniegusi dalībvalsts. Pierādīšanas pienākums piekrīt dalībvalstij, kura iesniegusi lūgumu saglabāt valsts pasākumus.

               2.1.   VĀCIJAS NOSTĀJA

                     (46)

                     Vācija uzskata, ka pašreizējie valsts noteikumi ir stingrāki nekā Regulā (ES) 2015/1189 paredzētie un ka to atstāšana spēkā ir attaisnojama gan ar LESD 36. pantā minētajiem būtiskajiem iemesliem, jo īpaši cilvēku veselības aizsardzību, gan ar vides aizsardzību.

                     (47)

                     Vācija uzsver, ka ar 1. BImSchV noteiktā mērķu vērienīguma samazināšana apdraudētu gaisa kvalitāti Vācijā un tādējādi būtu pretrunā Regulas (ES) 2015/1189 mērķim uzlabot cietā kurināmā katlu ekoloģiskos raksturlielumus.

                     (48)

                     Vācija norāda, ka gaisa kvalitātes pasliktināšanās būtu pretrunā no Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2008/50/EK (8) 12. panta izrietošajam pienākumam nodrošināt, ka daļiņu līmenis ir zemāks par robežlielumiem, un tiekties saglabāt labāko gaisa kvalitāti, kas atbilst ilgtspējīgai attīstībai. Vācija arī norāda, ka gaisa kvalitātes pasliktināšanās būtu pretrunā no minētās direktīvas 13. panta izrietošajam pienākumam nepārsniegt cilvēku veselības aizsardzībai paredzētos robežlielumus.

                     (49)

                     Vācija arī uzsver, ka Regulā (ES) 2015/1189 noteikto daļiņu emisijas robežvērtību piemērošana apdraudētu tās spēju pildīt saistības, kas tai noteiktas ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2016/2284 (9).

                     (50)

                     Vācija uzskata, ka cilvēku veselības un dzīvības (LESD 36. panta nozīmē) un vides (LESD 114. panta 4. punkts) aizsardzības pašreizējo līmeni Vācijā nebūs iespējams saglabāt, ja tiks piemērotas Regulas (ES) 2015/1189 prasības.

               2.2.   VĀCIJAS NOSTĀJAS IZVĒRTĒJUMS
         2.2.1.
               Pamatojums saskaņā ar LESD 36. pantā minētajiem būtiskajiem iemesliem vai ar vides aizsardzību

                     (51)

                     Vācijas un Komisijas izvērtējums attiecībā uz veselības un vides riskiem, kas saistīti ar daļiņu emisiju, neatšķiras.

                     (52)

                     Balstoties uz pietiekamiem pierādījumiem par kancerogenitāti cilvēkiem un izmēģinājumu dzīvniekiem, kā arī stabiliem mehāniskiem pierādījumiem, Pasaules Veselības organizācijas (PVO) Starptautiskās Vēža izpētes aģentūras darba grupa ir vienprātīgi atzinusi, ka āra gaisa piesārņojums un āra gaisa piesārņojuma daļiņas uz cilvēkiem iedarbojas kā kancerogēni (10).

                     (53)

                     Eiropas Vides aģentūra (EVA) ziņojumā par gaisa kvalitāti Eiropā 2019. gadā (11) norāda, ka ES 28 dalībvalstīs 2016. gadā 374 000 priekšlaicīgas nāves gadījumu varētu būt saistīti ar smalkajām daļiņām (PM2,5). EVA lēš, ka tajā pašā pārskata gadā tikai Vācijā vien ar PM2,5 bija saistīti 59 600 priekšlaicīgas nāves gadījumu.

                     (54)

                     Eiropas likumdevējs ir arī atzinis, ka “slieksni, kuru nepārsniedzot PM2,5 ir nekaitīgas, pagaidām nevar noteikt. Tādēļ šī piesārņojošā viela būtu citādi jāreglamentē nekā pārējās gaisu piesārņojošās vielas. Ar šo pieeju vajadzētu censties panākt vispārēju koncentrācijas samazinājumu pilsētu fona līmeņiem, lai lielas iedzīvotāju grupas varētu gūt labumu no uzlabotas gaisa kvalitātes” (12).

                     (55)

                     Tādējādi daļiņu emisijas radītie riski cilvēku veselībai un dzīvībai ir būtiski.

                     (56)

                     Vācijas pasākums ir tieši saistīts ar mērķi samazināt daļiņu emisiju, jo ar to nosaka daļiņu emisijas robežvērtības, kas attiecināmas uz cietā kurināma katliem.

                     (57)

                     Balstoties uz minēto, saskaņā ar LESD 114. panta 6. punktu Komisijas pienākums ir attiecīgos valsts noteikumus apstiprināt vai noraidīt, iepriekš pārbaudot, vai tie nav patvaļīgas diskriminācijas līdzeklis vai slēpts ierobežojums tirdzniecībā starp dalībvalstīm un nerada šķēršļus iekšējā tirgus darbībai.

               2.2.2.
               Patvaļīgas diskriminācijas, dalībvalstu savstarpējās tirdzniecības slēptu ierobežojumu vai iekšējā tirgus darbības šķēršļu neesība

         2.2.2.1.   Patvaļīgas diskriminācijas neesība

                     (58)

                     LESD 114. panta 6. punktā noteikts, ka Komisijai jāpārbauda, vai paredzētie pasākumi nav patvaļīgas diskriminācijas līdzeklis. Saskaņā ar Tiesas judikatūru (13), lai izvairītos no diskriminēšanas, līdzīgās situācijās nedrīkst būt atšķirīga attieksme un atšķirīgās situācijās nedrīkst būt vienāda attieksme.

                     (59)

                     Vācijas valsts noteikumus piemēro gan vietējiem ražojumiem, gan ražojumiem, kas ražoti citās dalībvalstīs. Kamēr nav pierādīts pretējais, Komisijai ir jāsecina, ka valsts noteikumi nav patvaļīgas diskriminācijas līdzeklis.

               2.2.2.2.   Slēptu tirdzniecības ierobežojumu neesība

                     (60)

                     Tādi valsts pasākumi, ar kuriem ierobežo Savienības saskaņošanas pasākumam atbilstīgu ražojumu izmantošanu, ir tirdzniecības šķērslis, ja attiecīgajā dalībvalstī noteikto prasību dēļ tajā praktiski nevar laist tirgū ražojumus, ko likumīgi laiž tirgū un lieto pārējā Savienības teritorijā. LESD 114. panta 6. punkta priekšnosacījumu mērķis ir novērst, ka ar minētā panta 4. un 5. punkta kritērijiem pamatotus ierobežojumus piemērotu neatbilstošu iemeslu dēļ un ka faktiski tie būtu ekonomiski pasākumi, kas kavē ražojumu importēšanu no citām dalībvalstīm, proti, ierobežojumi, kas netieši aizsargā valsts vietējos ražojumus.

                     (61)

                     Ņemot vērā to, ka citādi saskaņotā jomā Vācijas noteikumi izvirza stingrākas prasības attiecībā uz daļiņu emisijas robežvērtībām nekā Regulas (ES) 2015/1189 prasības un attiecina tās arī uz citu dalībvalstu uzņēmumiem, šie noteikumi varētu būt slēpta tirdzniecības ierobežošana vai šķērslis iekšējā tirgus darbībai. Komisija uzskata (14), ka LESD 114. panta 6. punkts ir jāsaprot tā, ka apstiprināt nedrīkst tikai tādus valsts pasākumus, kuri iekšējā tirgus darbībai rada nesamērīgus šķēršļus.

                     (62)

                     Šajā sakarā Vācija ir iesniegusi rādītājus, kuri liecina, ka, neraugoties uz esošajiem tiesību aktiem, ir noticis cietā kurināmā katlu imports no citām dalībvalstīm. Iesniegtie dati ir iegūti no cietā kurināmā katlu uzstādīšanas, kurus subsidē saskaņā ar Vācijas valdības atjaunojamo energoresursu atbalsta shēmu. Dati par laikposmu no 2014. līdz 2018. gadam liecina, ka no 26 % līdz 28 % subsidēto katlu daudzuma konsekventi veidoja Vācijas ražotāju biomasas cietā kurināmā katli, turpretī citu Savienības ražotāju – no 70 % līdz 72 %.

                     (63)

                     Tā kā nav pierādījumu tam, ka valsts noteikumi faktiski būtu paredzēti valsts vietējo ražojumu aizsardzībai, Komisija var secināt, ka tie nav slēpts ierobežojums tirdzniecībā starp dalībvalstīm.

               2.2.2.3.   Šķēršļu neesība iekšējā tirgus darbībai

                     (64)

                     Šo nosacījumu nevar interpretēt tādā veidā, ka tas neļauj apstiprināt nevienu valsts pasākumu, kurš varētu ietekmēt iekšējā tirgus izveidi. Patiesībā ikviens valsts pasākums, kas atkāpjas no saskaņošanas pasākuma, kura mērķis ir iekšējā tirgus izveide un darbība, ir pasākums, kurš varētu ietekmēt iekšējo tirgu. Tādēļ, lai saglabātu LESD 114. pantā noteiktās procedūras mērķi un nolūku, Komisija uzskata, ka jēdziens “šķērslis iekšējā tirgus darbībai” LESD 114. panta 6. punkta kontekstā ir jāsaprot kā nesamērīga ietekme uz izvirzīto mērķi. Tas nozīmē, ka nedrīkstētu pārsniegt to, kas ir nepieciešams, lai sasniegtu šo mērķi.

                     (65)

                     Tā kā pirmais paziņotais noteikums ir valsts pasākums, kas atšķiras no saskaņošanas pasākuma, tā atstāšana spēkā, visticamāk, ietekmētu iekšējo tirgu.

                     (66)

                     Regulas (ES) 2015/1189 piemērošana atvērtu Vācijas tirgu jauniem cietā kurināmā katlu modeļiem ar augstāku daļiņu emisijas apjomu, palielinātu konkurenci šajā tirgū un tādējādi, iespējams, samazinātu iekārtu vidējo cenu. Tomēr, kā liecina Vācijas iesniegtie dati, minētā vidējā cena Vācijas tirgū pēc valsts pasākuma stāšanās spēkā 2015. gadā nav būtiski pieaugusi.

                     (67)

                     Kā norādīts Vācijas analīzē, Regulā (ES) 2015/1189 paredzēto daļiņu emisijas robežvērtību piemērošana tā vietā, lai saglabātu ar spēkā esošajiem tiesību aktiem noteiktās robežvērtības, Vācijā katru gadu palielinātu daļiņu emisijas apjomu par 1,3 kilotonnām. Lai gan nav iespējams noteikt pilnīgi drošas prognozes, cietā kurināmā katlu ar augstāku daļiņu emisijas apjomu īpatsvara palielināšanās izraisītu kopējā daļiņu emisijas apjoma un gaisa piesārņojuma pieaugumu.

                     (68)

                     Pašlaik spēkā esošie Vācijas tiesību akti pēdējo gadu laikā ir stimulējuši ražotājus veikt ieguldījumus cietā kurināmā katlos ar zemāku emisiju, nodrošinot tirgu to visefektīvākajiem ražojumiem. Šajā sakarā emisijas prasību pazemināšana, sākot piemērot Regulu (ES) 2015/1189, varētu mazināt stimulus ražotājiem ieguldīt efektīvākos ražojumos.

                     (69)

                     Ņemot vērā ar daļiņu emisijas samazināšanu saistīto labvēlīgo ietekmi uz veselību, pēc Vācijas iesniegtajiem datiem konstatējamo ierobežoto ietekmi uz tirdzniecību, apstākli, ka nevar noteikt slieksni, kuru nepārsniedzot PM2,5 būtu nekaitīgas, un tiešo saikni starp pasākumu un mērķi, valsts noteikumu atstāšana spēkā nebūtu jāuzskata par nesamērīgu attiecībā pret sasniedzamo mērķi. Tādēļ tie nerada šķērsli iekšējā tirgus darbībai LESD 114. panta 6. punkta nozīmē.

                     (70)

                     Pamatojoties uz izklāstīto analīzi, Komisija uzskata, ka Vācijas paziņojuma gadījumā nosacījums par šķēršļu neradīšanu iekšējā tirgus darbībai ir izpildīts.

               III.   SECINĀJUMI

                     (71)

                     Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus un arī saņemtos Vācijas un citu attiecīgo ieinteresēto personu komentārus, Komisija uzskata, ka:

                                 —

                                 paziņojumi saistībā ar noteikumiem par izmantojamo kurināmo, karstā ūdens tvertnēm un kurināšanas iekārtu kontroli saskaņā ar LESD 114. panta 4. punktu ir nepieņemami,

                                 —

                                 paziņojumu attiecībā uz daļiņu emisijas robežvērtībām jāapstiprina,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Valsts noteikumi, kas saistīti ar daļiņu emisiju robežvērtībām, ko piemēro cietā kurināmā katliem, uz kuriem attiecas Regula (ES) 2015/1189, un kas ir ietverti 1. BImSchV 5. panta 1. punktā, tiek apstiprināti.

            2. pants
            Paziņojumi attiecībā uz izmantojamo kurināmo, karstā ūdens tvertnēm un sadedzināšanas iekārtu pienācīgas darbības pārbaudēm, ko veic amatnieks skursteņslauķis, tiek noraidīti kā nepieņemami.

            3. pants
            Šis lēmums ir adresēts Vācijas Federatīvajai Republikai.

            Briselē, 2020. gada 13. maijā

                  Komisijas vārdā –

                  Komisijas locekle

               Kadri SIMSON

            (1)  https://www.gesetze-im-internet.de/bimschv_1_2010/BJNR003800010.html.

            (2)  Komisijas Regula (ES) 2015/1189 (2015. gada 28. aprīlis), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/125/EK īsteno attiecībā uz ekodizaina prasībām cietā kurināmā katliem (OV L 193, 21.7.2015., 100. lpp.).

            (3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/125/EK (2009. gada 21. oktobris), ar ko izveido sistēmu, lai noteiktu ekodizaina prasības ar enerģiju saistītiem ražojumiem (OV L 285, 31.10.2009., 10. lpp.).

            (4)  OV C 42, 7.2.2020., 2. lpp.

            (5)  Regulas (ES) 2015/1189 5. apsvērums.

            (6)  Pretēji, piemēram, Komisijas Regulai (ES) Nr. 547/2012 (2012. gada 25. jūnijs) par Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/125/EK īstenošanu attiecībā uz ekodizaina prasībām ūdenssūkņiem (OV L 165, 26.6.2012., 28. lpp.), kuras 3. pantā ir noteikts: “Ekodizaina prasības nav jāpiemēro nevienam citam ekodizaina parametram, kas minēts Direktīvas 2009/125/EK I pielikuma 1. daļā”.

            (7)  Lieta C-3/00 Dānijas Karaliste/Eiropas Kopienu Komisija, EU:C:2003:167, 64. punkts.

            (8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/50/EK (2008. gada 21. maijs) par gaisa kvalitāti un tīrāku gaisu Eiropai (OV L 152, 11.6.2008., 1. lpp.).

            (9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/2284 (2016. gada 14. decembris) par dažu gaisu piesārņojošo vielu valstu emisiju samazināšanu un ar ko groza Direktīvu 2003/35/EK un atceļ Direktīvu 2001/81/EK (OV L 344, 17.12.2016., 1. lpp.).

            (10)  SVIA. Monogrāfija par vēždraudes riskiem cilvēkiem. 109. sējums. Āra gaisa piesārņojums. Liona, Starptautiskā Vēža izpētes aģentūra.

            (11)  https://www.eea.europa.eu/publications/air-quality-in-europe-2019.

            (12)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/50/EK (2008. gada 21. maijs) par gaisa kvalitāti un tīrāku gaisu Eiropai (OV L 152, 11.6.2008, 1. lpp.), 11. apsvērums.

            (13)  Lieta C-477/14, Pillbox 38 (UK) Ltd/Secretary of State for Health, EU:C:2016:324, 35. punkts.

            (14)  Sk., piemēram, Komisijas Lēmumu (ES) 2018/702 (2018. gada 8. maijs) par Dānijas paziņotajiem valsts noteikumiem attiecībā uz nitrītu pievienošanu noteiktiem gaļas produktiem (OV L 118, 14.5.2018., 7. lpp.).


title: Padomes Lēmums (ES) 2020/649 (2020. gada 7. maijs) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Starptautisko dzelzceļa pārvadājumu starpvaldību organizācijas Bīstamo kravu pārvadājumu ekspertu komitejas 56. sesijas laikā attiecībā uz dažiem Konvencijas par starptautiskajiem dzelzceļa pārvadājumiem C papildinājuma grozījumiem

text:
                  15.5.2020

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 153/1

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2020/649
         (2020. gada 7. maijs)
         par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Starptautisko dzelzceļa pārvadājumu starpvaldību organizācijas Bīstamo kravu pārvadājumu ekspertu komitejas 56. sesijas laikā attiecībā uz dažiem Konvencijas par starptautiskajiem dzelzceļa pārvadājumiem C papildinājuma grozījumiem
         EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 91. pantu saistībā ar 218. panta 9. punktu,
         ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
         tā kā:

                     (1)

                     Saskaņā ar Padomes Lēmumu 2013/103/ES (1) Savienība pievienojās 1980. gada 9. maija Konvencijai par starptautiskajiem dzelzceļa pārvadājumiem (“COTIF”), kas grozīta ar 1999. gada 3. jūnija Viļņas protokolu.

                     (2)

                     Visas dalībvalstis, izņemot Kipru un Maltu, ir COTIF līgumslēdzējas puses.

                     (3)

                        COTIF 6. pantā noteikts, ka starptautiskā dzelzceļa satiksme un dzelzceļa materiālu izmantošana starptautiskajā satiksmē ir veicama saskaņā ar noteikumiem, kas uzskaitīti minētajā pantā, konkrēti, Noteikumiem par bīstamo kravu starptautiskajiem dzelzceļa pārvadājumiem (RID), kas ir COTIF C papildinājums.

                     (4)

                     Pamatojoties uz RID, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2008/68/EK (2) ir noteiktas prasības bīstamo kravu pārvadājumiem pa autoceļiem, dzelzceļu un iekšējiem ūdensceļiem dalībvalstu teritorijā vai starp dalībvalstīm.

                     (5)

                     Saskaņā ar COTIF 13. panta 1. punkta d) apakšpunktu un 33. panta 5. punktu Starptautisko dzelzceļa pārvadājumu starpvaldību organizācijas (OTIF) Bīstamo kravu pārvadājumu ekspertu komiteja (“RID ekspertu komiteja”) var izdarīt grozījumus RID pielikumā.

                     (6)

                        RID ekspertu komitejai 56. sesijas laikā 2020. gada 27. maijā ir jāpieņem grozījumi, ar ko RID pielikumu pielāgo zinātnes un tehnikas attīstībai.

                     (7)

                     Minētie grozījumi attiecas uz tehniskajiem standartiem un to mērķis ir nodrošināt drošus un efektīvus bīstamo kravu pārvadājumus, vienlaikus ņemot vērā zinātnes un tehnikas attīstību šajā nozarē un tādu jaunu vielu un priekšmetu izstrādi, kas pārvadāšanas laikā varētu radīt apdraudējumu.

                     (8)

                     Paredzētie grozījumi tiek uzskatīti par atbilstīgiem bīstamo kravu drošai un rentablai pārvadāšanai, un tāpēc tos var atbalstīt.

                     (9)

                     Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā ir jāieņem RID ekspertu komitejā, jo RID grozījumi Savienībai būs saistoši,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Nostāja, kas Savienības vārdā ir jāieņem Starptautisko dzelzceļa pārvadājumu starpvaldību organizācijas Bīstamo kravu pārvadājumu ekspertu komitejas 56. sesijas laikā attiecībā uz 1980. gada 9. maija Konvenciju par starptautiskajiem dzelzceļa pārvadājumiem, kas grozīta ar 1999. gada 3. jūnija Viļņas protokolu, ir noteikta grozījumu tabulā dokumentā ST 7049/20 (3).
            Savienības pārstāvji RID ekspertu komitejā var piekrist nelielām izmaiņām grozījumu tabulā minētajos dokumentos bez Padomes papildu lēmuma.

            2. pants
            Pēc RID ekspertu komitejas lēmumu pieņemšanas tos publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, norādot to spēkā stāšanās datumu.

            3. pants
            Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

            Briselē, 2020. gada 7. maijā

                  Padomes vārdā –

                  priekšsēdētājs

               G. GRLIĆ RADMAN

            (1)  Padomes Lēmums 2013/103/ES (2011. gada 16. jūnijs) par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Starptautisko Dzelzceļa pārvadājumu starpvaldību organizāciju par Eiropas Savienības pievienošanos 1980. gada 9. maija Konvencijai par starptautiskajiem dzelzceļa pārvadājumiem (COTIF), kas grozīta ar 1999. gada 3. jūnija Viļņas protokolu (OV L 51, 23.2.2013., 1. lpp.).

            (2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/68/EK (2008. gada 24. septembris) par bīstamo kravu iekšzemes pārvadājumiem (OV L 260, 30.9.2008., 13. lpp.).

            (3)  Dokuments ST 7049/20 ir pieejams http://register.consilium.europa.eu.


title: Padomes Lēmums (ES) 2020/650 (2020. gada 8. maijs), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli, ko izvirzījusi Igaunijas Republika

text:
                  15.5.2020

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 153/3

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2020/650
         (2020. gada 8. maijs),
         ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli, ko izvirzījusi Igaunijas Republika
         EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 305. pantu,
         ņemot vērā Igaunijas valdības priekšlikumu,
         tā kā:

                     (1)

                     Padome 2019. gada 10. decembrī, 2020. gada 20. janvārī, 2020. gada 3. februārī un 2020. gada 26. martā pieņēma Lēmumus (ES) 2019/2157 (1), (ES) 2020/102 (2), (ES) 2020/144 (3) un (ES) 2020/511 (4), ar ko laikposmam no 2020. gada 26. janvāra līdz 2025. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un locekļu aizstājējus.

                     (2)

                     Pēc tam, kad beidzies termiņš pilnvarojumam, uz kura pamata tika izvirzīts Siim SUURSILD kungs (Representative of a local body with political accountability to an elected Assembly:Pärnu City Council), ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa vieta,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Ar šo uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2025. gada 25. janvārim, Reģionu komitejā par locekli tiek iecelts:

                        —

                           Siim SUURSILD kungs, Member of a Local Assembly: Pärnu City Council (pilnvarojuma maiņa).

            2. pants
            Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

            Briselē, 2020. gada 8. maijs

                  Padomes vārdā –

                  priekšsēdētājs

               G. GRLIĆ RADMAN

            (1)  Padomes Lēmums (ES) 2019/2157 (2019. gada 10. decembris), ar ko laikposmam no 2020. gada 26. janvāra līdz 2025. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un locekļu aizstājējus (OV L 327, 17.12.2019., 78. lpp.).

            (2)  Padomes Lēmums (ES) 2020/102 (2020. gada 20. janvāris), ar ko laikposmam no 2020. gada 26. janvāra līdz 2025. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un locekļu aizstājējus (OV L 20, 24.1.2020., 2. lpp.).

            (3)  Padomes Lēmums (ES) 2020/144 (2020. gada 3. februāris), ar ko laikposmam no 2020. gada 26. janvāra līdz 2025. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un locekļu aizstājējus (OV L 32, 4.2.2020., 16. lpp.).

            (4)  Padomes Lēmums (ES) 2020/511 (2020. gada 26. marts), ar ko laikposmam no 2020. gada 26. janvāra līdz 2025. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un locekļu aizstājējus (OV L 113, 8.4.2020., 18. lpp.).


title: Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2020/655 (2020. gada 5. maijs), ar ko pieņem īstenošanas noteikumus attiecībā uz datu aizsardzību Eiropas Centrālajā bankā un atceļ Lēmumu ECB/2007/1 (ECB/2020/28)

text:
                  15.5.2020

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 152/13

         EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS LĒMUMS (ES) 2020/655
         (2020. gada 5. maijs),
         ar ko pieņem īstenošanas noteikumus attiecībā uz datu aizsardzību Eiropas Centrālajā bankā un atceļ Lēmumu ECB/2007/1 (ECB/2020/28)
         EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS VALDE,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
         ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 11.6. pantu,
         ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1725 (2018. gada 23. oktobris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās un par šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 45/2001 un Lēmumu Nr. 1247/2002/EK (1), un jo īpaši tās 45. panta 3. punktu,
         tā kā:

                     (1)

                     Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2016/679 (2) izklāstīti vispārīgi noteikumi fizisko personu aizsardzībai attiecībā uz personas datu apstrādi un personas datu brīvas aprites nodrošināšanai Eiropas Savienībā.

                     (2)

                     Ar Regulu (ES) 2018/1725 atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 45/2001 (3) un nosaka datu aizsardzības principus un noteikumus, kas piemērojami visām Savienības iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām.

                     (3)

                     Lai nodrošinātu konsekventu pieeju personas datu aizsardzībai visā Eiropas Savienībā un personas datu brīvu apriti Eiropas Savienībā, pēc iespējas jāsaskaņo Eiropas Savienības iestādēm un struktūrām piemērojamie datu aizsardzības noteikumi ar datu aizsardzības noteikumiem, kas pieņemti attiecībā uz dalībvalstu publisko sektoru. Ja Regulas (ES) 2018/1725 noteikumos ievēroti tādi paši principi kā Regulas (ES) 2016/679 noteikumos, šie divi noteikumu kopumi būtu jāinterpretē viendabīgi, jo īpaši tāpēc, ka Regulas (ES) 2018/1725 noteiktā sistēma būtu jāuzskata par līdzvērtīgu Regulai (ES) 2016/679.

                     (4)

                     Regulas (ES) 2018/1725 43. pantā noteikts, ka katra Eiropas Savienības iestāde vai struktūra ieceļ datu aizsardzības inspektoru. Saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 45. panta 3. punktu katra Eiropas Savienības iestāde vai struktūra pieņem papildu īstenošanas noteikumus attiecībā uz datu aizsardzības inspektoru. Īstenošanas noteikumiem jo īpaši jāattiecas uz datu aizsardzības inspektora uzdevumiem, pienākumiem un pilnvarām.

                     (5)

                     Efektivitātes labad un saskaņā ar līdzšinējo praksi Eiropas Centrālās bankas (ECB) datu aizsardzības inspektoram var ļaut aptvert arī datu aizsardzības jautājumus saistībā ar Eiropas Sistēmisko risku kolēģiju (ESRK), ja ESRK Valde nolemj iecelt ECB datu aizsardzības inspektoru par ESRK datu aizsardzības inspektoru.

                     (6)

                     Īstenošanas noteikumos būtu arī jānosaka, kā datu subjekti var īstenot savas tiesības un kā par personas datu apstrādi atbildīgajām personām būtu jāpilda savi pienākumi Eiropas Savienības iestādēs un struktūrās.

                     (7)

                     Lai gan ECB ir juridiska persona, kas atbild par fizisko personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi saskaņā ar Regulu (ES) 2018/1725 un šo lēmumu, apstrādes darbības praksē var veikt dažādas ECB organizatoriskās vienības.

                     (8)

                     Regula (ES) 2018/1725 nosaka, kādi tiesiskās aizsardzības līdzekļi datu subjektam ir pieejami saistībā ar sūdzībām par datu aizsardzību pret Eiropas Savienības iestādi, tostarp tiesības iesniegt sūdzību Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam, kā noteikts minētās regulas 63. un 68. pantā. Attiecīgi ECB darbiniekiem būtu jāizmanto šie tiesiskās aizsardzības līdzekļi attiecībā uz sūdzībām, ko tie kā datu subjekti iesnieguši par datu aizsardzību pēc šā lēmuma piemērošanas dienas, nevis tiesiskās aizsardzības līdzekļi, kas paredzēti Eiropas Centrālās bankas darbinieku nodarbināšanas kārtībā.

                     (9)

                     ECB plāno atsevišķi noteikt ierobežojumus attiecībā uz īpašiem principiem, tiesībām un pienākumiem saistībā ar datu aizsardzību konkrētos skaidri definētos apstākļos, kā paredzēts Regulas (ES) 2018/1725 25. pantā, un tāpēc, lai minētos ierobežojumus varētu noteikt atsevišķi, šī lēmuma piemērošanas datumam jābūt 2020. gada 1. novembrim.

                     (10)

                     Ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 45/2001 atcelšanu ar Regulu (ES) 2018/1725, Lēmums ECB/2007/1 (4) būtu jāatceļ un jāaizstāj ar šo lēmumu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
         1. IEDAĻA

            VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

            1. pants
            Priekšmets un piemērošanas joma

               1.   Šajā lēmumā noteikti vispārīgie noteikumi, ar ko attiecībā uz Eiropas Centrālo banku (ECB) īsteno Regulu (ES) 2018/1725. It īpaši tajā precizēti noteikumi attiecībā uz ECB datu aizsardzības inspektora (DAI) iecelšanu un lomu, tostarp DAI uzdevumi, pienākumi un pilnvaras.

               2.   Šajā lēmumā precizētas arī pārziņu un datu aizsardzības koordinatoru lomas, uzdevumi un pienākumi un ieviesti noteikumi, saskaņā ar kuriem savas tiesības var īstenot datu subjekti.

            2. pants
            Definīcijas
            Šajā lēmumā piemēro šādas definīcijas:

                        1)

                        “pārzinis” ir ECB, un jo īpaši ECB organizatoriskā vienība, kas viena pati vai kopā ar citiem nosaka personas datu apstrādes nolūkus un līdzekļus;

                        2)

                        “datu aizsardzības koordinators” ir ECB darbinieks, kas palīdz pārzinim un DAI pildīt to uzdevumus un pienākumus saskaņā ar Regulu (ES) 2018/1725 un šo lēmumu;

                        3)

                        “datu subjekts” ir identificēta vai identificējama fiziska persona; identificējama persona ir persona, kuru var tieši vai netieši identificēt, jo īpaši izmantojot tādus identifikatorus kā, piemēram, vārdu, uzvārdu, identifikācijas numuru, atrašanās vietas datus, tiešsaistes identifikatoru vai vienu vai vairākus minētajai fiziskajai personai raksturīgus fiziskos, fizioloģiskos, ģenētiskos, garīgos, ekonomiskos, kultūras vai sociālās identitātes faktorus;

                        4)

                        “apstrāde” ir apstrāde Regulas (ES) 2018/1725 3. panta 3) punkta izpratnē;

                        5)

                        “Savienības iestādes un struktūras” ir Savienības iestādes un struktūras, kā definēts Regulas (ES) 2018/1725 3. panta 10) punktā;

                        6)

                        “apstrādātājs” ir apstrādātājs Regulas (ES) 2018/1725 3. panta 12) punkta izpratnē;

                        7)

                        “personas dati” ir personas dati Regulas (ES) 2018/1725 3. panta 1) punkta izpratnē;

                        8)

                        “piekrišana” ir piekrišana Regulas (ES) 2018/1725 3. panta 15) punkta izpratnē;

         2. IEDAĻA

            DATU AIZSARDZĪBAS INSPEKTORS

            3. pants
            Iecelšana, statuss un organizatoriski jautājumi

               1.   ECB Valde:

                           a)

                           ieceļ DAI, pamatojoties uz personīgajām un profesionālajām īpašībām un jo īpaši speciālām zināšanām par datu aizsardzības tiesību aktiem un praksi, kā arī spēju pildīt uzdevumus, kas minēti Regulas (ES) 2018/1725 45. pantā un šajā lēmumā;

                           b)

                           noslēdz nekonvertējamu fiksēta termiņa darba līgumu par DAI amatu uz laiku no trim līdz pieciem gadiem, ko var pagarināt uz laiku, kas kopā nav garāks par desmit gadiem, kā noteikts Eiropas Centrālās bankas darbinieku nodarbināšanas kārtībā; un

                           c)

                           reģistrē datu aizsardzības inspektoru Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja (EDAU) reģistrā saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 44. panta 9. punktu.

               2.   ECB Valde nodrošina, ka DAI spēj neatkarīgi veikt Regulas (ES) 2018/1725 45. pantā minētos uzdevumus un pienākumus, nesaņemot norādījumus par to, kā pildīt savus uzdevumus. Neierobežojot šādu neatkarību:

                           a)

                           uz DAI attiecas Eiropas Centrālās bankas darbinieku nodarbināšanas kārtība;

                           b)

                           administratīviem mērķiem un ECB nodarbinātības regulējuma piemērošanai DAI iekļauj ECB Juridiskajā ģenerāldirektorātā;

                           c)

                           Pirms DAI uzdevumu un pienākumu izpildes novērtēšanas DAI uzdevumu un pienākumu izpildes vērtētājs apspriežas ar EDAU un var lūgt arī citu ECB ieinteresēto personu viedokli. DAI nedrīkst ciest savu uzdevumu un pienākumu pienācīgas izpildes dēļ;

                           d)

                           ECB Valde atlaiž DAI, ja tas vairs neatbilst savu pienākumu izpildei nepieciešamajiem nosacījumiem un ja šādai atlaišanai iepriekš saņemta EDAU piekrišana saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 44. panta 8. punktu.

               3.   ECB Valde var iecelt DAI vietnieku, uz kuru attiecas 1. un 2. punkts. DAI vietnieks atbalsta DAI tā uzdevumu un pienākumu izpildē un DAI prombūtnē to aizstāj.

               4.   Ikviens ECB darbinieks, kas sniedz atbalstu DAI saistībā ar datu aizsardzības jautājumiem, rīkojas vienīgi saskaņā ar DAI norādījumiem, un uz to attiecas dienesta noslēpums un konfidencialitāte saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 44. panta 5. punktu saistībā ar ECBS Statūtu 37. pantu.

               5.   Saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 43. panta 2. punktu pēc ESRK lūguma DAI var ļaut veikt Regulas (ES) 2018/1725 45. pantā noteiktos uzdevumus arī attiecībā uz ESRK.

            4. pants
            Datu aizsardzības inspektora uzdevumi
            DAI veic Regulas (ES) 2018/1725 45. pantā noteikto uzdevumus un jo īpaši:

                        a)

                        informē ECB Valdi, pārziņus, personāla komiteju un datu aizsardzības koordinatorus un sniedz tiem padomus, kā arī reaģē uz to vai jebkura datu subjekta konsultācijām jautājumos, kas saistīti ar datu aizsardzības noteikumu interpretāciju un piemērošanu ECB;

                        b)

                        pēc savas iniciatīvas vai pēc ECB Valdes, pārziņu, personāla komitejas vai datu subjektu lūguma izmeklē jautājumus un incidentus, kas saistīti ar datu aizsardzību, un ziņo par izmeklēšanu lūguma iesniedzējam;

                        c)

                        uztur datu par apstrādes darbībām ECB centrālo reģistru saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 31. pantu un šī lēmuma 9. pantu;

                        d)

                        pēc to lūguma palīdz pārziņiem sagatavot datu aizsardzības ietekmes novērtējumus un iesniegumus iepriekšējām konsultācijām ar EDAU saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 39. un 40. pantu;

                        e)

                        atbild uz EDAU lūgumiem un savas kompetences ietvaros sadarbojas ar EDAU;

                        f)

                        sadarbojas ar citu Eiropas Savienības iestāžu un struktūru, nacionālo centrālo banku un nacionālo kompetento iestāžu datu aizsardzības inspektoriem, jo īpaši: i) daloties ar pieredzē balstītām zināšanām un prasmēm; ii) pārstāvot ECB attiecīgās diskusijās par datu aizsardzības jautājumiem, izņemot dalību tiesā; un iii) piedaloties starpiestāžu komitejās un struktūrās;

                        g)

                        neatkarīgā veidā nodrošina Regulas (ES) 2018/1725 piemērošanu ECB, kontrolējot to, kā tiek ievērota Regula (ES) 2018/1725, citi piemērojamie Eiropas Savienības tiesību akti, kuros ietverti datu aizsardzības noteikumi, un ECB un tās datu apstrādātāju politikas nostādnes attiecībā uz personas datu aizsardzību, tostarp nodrošinot pienākumu sadali, apstrādes darbībās iesaistīto ECB darbinieku informētības uzlabošanu un apmācību un jebkādas saistītās pārbaudes.

            5. pants
            Datu aizsardzības inspektora pilnvaras
            Pildot savus uzdevumus saskaņā ar 4. pantu, datu aizsardzības inspektors:

                        a)

                        var lūgt jebkurai ECB struktūrvienībai sniegt informāciju par jautājumiem, kas saistīti ar DAI uzdevumiem un pienākumiem;

                        b)

                        jebkurā laikā piekļūt personas datiem, kas tiek apstrādāti, visām ECB telpām un visai informācijai, datu apstrādes darbībām un datubāzēm;

                        c)

                        var sniegt atzinumu par faktisko vai ierosināto apstrādes darbību likumību, par pasākumiem, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu šādu darbību likumību, un par datu aizsardzības pasākumu piemērotību vai pietiekamību, vai par jebkuru jautājumu, kas attiecas uz apstrādes darbībām;

                        d)

                        var pievērst ECB Valdes uzmanību jebkādiem ar datu aizsardzību saistītiem jautājumiem, tostarp tam, ka kāds ECB darbinieks neievēro Regulas (ES) 2018/1725 noteikumus vai jebkurus citus Eiropas Savienības datu aizsardzības noteikumus, kas attiecas uz ECB;

                        e)

                        var lūgt ar datu aizsardzību saistītus jautājumus iekļaut ECB Valdes darba kārtībā un šajā nolūkā iesniegt ECB Valdei attiecīgus dokumentus;

                        f)

                        var veikt pārziņa vai pārziņa vārdā veikto datu apstrādes darbību atbilstības pārbaudes;

                        g)

                        var ierobežot jebkuru datu apstrādi, kas neatbilst Regulas (ES) 2018/1725 vai šī lēmuma noteikumiem vai jebkuriem citiem Eiropas Savienības datu aizsardzības noteikumiem;

                        h)

                        var informēt EDAU par jebkuru jautājumu, kas saistīts ar datu aizsardzību un kam vajadzīgs EDAU viedoklis vai norādījumi.

            6. pants
            Datu aizsardzības inspektors un izmeklēšanas procedūra

               1.   Jebkuru izmeklēšanas lūgumu saskaņā ar 4. panta b) punktu DAI iesniedz rakstiski.

               2.   Septiņu darbadienu laikā pēc 1. punktā minētā lūguma saņemšanas DAI nosūta lūguma iesniedzējam apstiprinājumu par saņemšanu.

               3.   Jautājumu, uz kuru attiecas lūgums, DAI var izmeklēt uz vietas un lūgt attiecīgā pārziņa rakstisku paskaidrojumu. Attiecīgais pārzinis atbildi DAI sniedz 20 darbadienu laikā pēc DAI lūguma saņemšanas. DAI jebkurā laikā ECB struktūrvienībām var lūgt papildu informāciju vai palīdzību. Attiecīgā struktūrvienība šādu papildu informāciju vai palīdzību sniedz 20 dienu pēc DAI lūguma saņemšanas.

               4.   DAI ar izmeklēšanu saistītos jautājumus un faktus vērtē objektīvi, ņemot vērā datu subjektu tiesības. Ja tas tiek uzskatīts par lietderīgu un ievērojot 5. punktu, DAI par izmeklēšanu informē visas pārējās iesaistītās personas.

               5.   DAI nodrošina lūguma konfidencialitāti un to, ka tas tiek atklāts tikai tādā apmērā, kāds nepieciešams izmeklēšanas vajadzībām, ja vien attiecīgais datu subjekts nav devis piekrišanu tam, ka lūgums nesaglabā konfidencialitāti.

               6.   DAI lūguma iesniedzējam atbild vēlākais trīs kalendāra mēnešu laikā pēc lūguma saņemšanas.

         3. IEDAĻA

            DATU AIZSARDZĪBAS INSPEKTORS, PĀRZIŅI UN DATU AIZSARDZĪBAS KOORDINATORI

            7. pants
            Pārziņa uzdevumi un pienākumi

               1.   Pārzinis nodrošina, ka visas ar personas datiem saistītās apstrādes darbības, kas tiek veiktas tā atbildības jomā, atbilst Regulas (ES) 2018/1725 noteikumiem un visiem citiem Eiropas Savienības datu aizsardzības noteikumiem, kas attiecas uz ECB.

               2.   Pārzinis nodrošina, ka DAI bez nepamatotas kavēšanās tiek informēts par:

                           a)

                           jautājumiem, kam ir ietekme uz datu aizsardzību vai kam šāda ietekme varētu būt;

                           b)

                           pirms to pieņemšanas – atzinumiem, dokumentiem, iekšējīem noteikumiem vai iekšējiem lēmumiem, kas var ietekmēt ECB atbilstību datu aizsardzības prasībām;

                           c)

                           personas datu aizsardzības pārkāpumiem vai citiem incidentiem, kas attiecas uz datu aizsardzību;

                           d)

                           pārziņa tiešiem kontaktiem ar EDAU.

               3.   Pārzinis jo īpaši:

                           a)

                           savlaicīgi apspriežas ar DAI par visām darbībām, kas saistītas ar personas datu apstrādi vai jebkādiem citiem datu aizsardzības jautājumiem;

                           b)

                           sadarbībā ar DAI un saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 39. pantu veic un apstiprina datu aizsardzības ietekmes novērtējumus;

                           c)

                           ievēro visas attiecīgajās iekšējās politikas nostādnes, kas saistītas ar personas datu apstrādi vai jebkādiem citiem datu aizsardzības jautājumiem;

                           d)

                           sadarbībā ar datu aizsardzības koordinatoriem uztur regulāri atjauninātus datus par apstrādes darbībām saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 31. panta 5. punktu, izmantojot DAI apstiprināto veidni.

               4.   Palīdzot DAI un EDAU to uzdevumu izpildē, pārziņi sniedz tiem pilnīgu informāciju, nodrošina pieeju personas datiem un atbild uz jautājumiem 20 darbadienu laikā pēc lūguma saņemšanas.

            8. pants
            Datu aizsardzības koordinatori

               1.   Datu aizsardzības koordinatori pēc pārziņa lūguma vai pēc savas inisciatīvas palīdz pārziņiem to pienākumu izpildē. Datu aizsardzības koordinatori sazinās ar pārziņiem, kas tiem sniedz visu vajadzīgo informāciju.

               2.   Datu aizsardzības koordinatori palīdz DAI:

                           a)

                           noteikt ar personas datiem saistīto apstrādes darbību attiecīgo pārzini;

                           b)

                           veicināt un palielināt informētību par DAI ieteikumiem un atbalstīt attiecīgo pārzini saskaņā ar DAI norādījumiem;

                           c)

                           atbalstot attiecīgo pārzini apstrādes darbību reģistrēšanā saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 31. pantu un ierakstu precizitātes un atjaunināšanas nodrošināšanā;

                           d)

                           citos jautājumos attiecībā uz DAI uzdevumiem, par ko vienojies DAI un datu aizsardzības koordinatoru vadība.

               3.   Datu aizsardzības koordinators parasti ir informācijas pārvaldības speciālists, vai tam ir attiecīga pieredze un/vai apmācība.

            9. pants
            Centrālais reģistrs

               1.   Pārziņi datus par apstrādes darbībām iesniedz DAI, kas tos glabā centrālajā reģistrā.

               2.   Centrālais reģistrs ir visu ECB veikto personas datu apstrādes darbību repozitorijs. Centrālais reģistrs ir informācijas avots datu subjektiem un atvieglo to tiesību īstenošanu saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 17.–24. pantu. Centrālais reģistrs ir publiski pieejams. Centrālajā reģistrā iekļauj vismaz informāciju, kas minēta Regulas (ES) 2018/1725 31. panta 1. punkta a)–g) apakšpunktā.

            10. pants
            Kopīgi pārziņi

               1.   Katra kopīgā pārziņa attiecīgos datu aizsardzības pienākumus nosaka saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 28. pantu.

               2.   Ja ECB darbojas kā kopīgs pārzinis kopā ar vienu vai vairākiem pārziņiem, kopīgo pārziņu pienākumus attiecībā uz datu aizsardzības pienākumu ievērošanu nosaka to savstarpējā vienošanās, ja vien un ciktāl šos pienākumus nenosaka Eiropas Savienības vai dalībvalsts tiesību akti, kas piemērojami kopīgajiem pārziņiem.

         4. IEDAĻA

            DATU SUBJEKTU TIESĪBAS

            11. pants
            Datu subjektu tiesību īstenošana

               1.   Datu subjekti var sazināties ar attiecīgo pārzini, lai īstenotu savas tiesības saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 17.–24. pantu.

               2.   Datu subjekta tiesības drīkst īstenot vienīgi datu subjekts vai tā pienācīgi pilnvarots pārstāvis. Šādas personas šīs tiesības var īstenot bez maksas.

               3.   Lūgumus īstenot datu subjektu tiesības iesniedz attiecīgajam pārzinim rakstiski vai attiecīgā gadījumā elektroniski. Pēc datu subjekta lūguma saņemšanas attiecīgais pārzinis piecu darbdienu laikā nosūta datu subjektam apstiprinājumu par saņemšanu, sniedz datu aizsardzības inspektora kontaktinformāciju un informē to par iespēju iesniegt sūdzību EDAU un vērsties tiesā.

               4.   Ja attiecīgajam pārzinim ir pamatotas šaubas par datu subjekta vai tā pilnvarotā pārstāvja identitāti, attiecīgais pārzinis var pieprasīt sniegt papildu informāciju, kas vajadzīga, lai identificētu datu subjektu vai tā pilnvaroto pārstāvi. Ja datu subjektu pārstāv pilnvarots pārstāvis, pārzinis pārbauda arī attiecīgo pilnvarojumu. Attiecīgais pārzinis var lūgt papildu informāciju no datu subjekta, lai precizētu datu subjekta lūgumu un efektīvi atbildētu uz to.

               5.   Saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 14. panta 3. un 4. punktu attiecīgais pārzinis bez nepamatotas kavēšanās un vēlākais viena mēneša laikā pēc lūguma saņemšanas sniedz datu subjektam informāciju par visām darbībām, kas veiktas saistībā ar lūgumu. Vajadzības gadījumā šo termiņu var pagarināt vēl par diviem mēnešiem, ņemot vērā attiecīgā pārziņa saņemto datu subjektu lūgumu sarežģītību un skaitu. Attiecīgais pārzinis informē datu subjektu par jebkuru pagarinājumu viena mēneša laikā pēc lūguma saņemšanas un norāda kavēšanās iemeslus.

               6.   Attiecīgais pārzinis vajadzības gadījumā rakstiski atbild uz datu subjekta lūgumu un, ja datu subjekta lūgums iesniegts elektroniski, attiecīgais pārzinis lūgto informāciju sniedz arī elektroniski.

               7.   Datu subjekts var jebkurā laikā sazināties ar DAI, jo īpaši, ja:

                           a)

                           attiecīgais pārzinis neievēro 3. un 5. punktā noteiktos termiņus;

                           b)

                           datu subjekts ir neapmierināts ar attiecīgā pārziņa veiktajām darbībām; vai

                           c)

                           datu subjekts vēlas iesniegt sūdzību EDAU.

                     Datu aizsardzības inspektors konsultē attiecīgo pārzini par piemērotu rīcību.

               8.   Ja datu subjekta lūgumi ir acīmredzami nepamatoti vai pārmērīgi, jo īpaši to atkārtošanās dēļ, attiecīgais pārzinis pēc apspriešanās ar DAI var atteikties izpildīt lūgumu saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 14. panta 5. punktu un attiecīgi informē datu subjektu.

            12. pants
            Tiesiskās aizsardzības līdzekļi
            ECB darbiniekiem pieejamie tiesiskās aizsardzības līdzekļi saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas darbinieku nodarbināšanas kārtību neattiecas uz sūdzībām par datu aizsardzību.

         5. IEDAĻA

            NOBEIGUMA NOTEIKUMI

            13. pants
            Atcelšana
            Ar 2020. gada 1. novembri tiek atcelts Lēmums ECB/2007/1. Atsauces uz Lēmumu ECB/2007/1 uzskata par atsaucēm uz šo lēmumu, un tās lasa saskaņā ar pielikumā iekļauto atbilstību tabulu.

            14. pants
            Stāšanās spēkā
            Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

            To piemēro ar 2020. gada 1. novembri.
            Frankfurtē pie Mainas, 2020. gada 5. maijā

                  ECB prezidente

               Christine LAGARDE

            (1)  OV L 295, 21.11.2018., 39. lpp.

            (2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/679 (2016. gada 27. aprīlis) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.).

            (3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 45/2001 (2000. gada 18. decembris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūras un par šādu datu brīvu apriti (OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.).

            (4)  Lēmums ECB/2007/1 (2007. gada 17. aprīlis), ar ko pieņem datu aizsardzības Eiropas Centrālajā bankā īstenošanas noteikumus (OV L 116, 4.5.2007., 64. lpp.).

            PIELIKUMS
            ATBILSTĪBU TABULA

                        Lēmums ECB/2007/1

                        Šis lēmums

                        1.–5. pants

                        1.–5. pants

                        6. panta 1. punkts

                        7. panta 1. punkts

                        —

                        7. panta 2. punkts

                        —

                        7. panta 3. punkts

                        6. panta 2. punkts

                        7. panta 4. punkts

                        6. panta 3. punkta a) apakšpunkts

                        8. panta 1. punkts

                        6. panta 3. punkta b) apakšpunkts

                        8. panta 2. punkts

                        7. panta 1. punkts

                        4. panta 4. punkts

                        7. panta 2. punkts

                        —

                        —

                        9. panta 1. punkts

                        8. pants

                        9. panta 2. punkts

                        —

                        10. pants

                        —

                        9. panta 1. punkts

                        11. panta 1. punkts

                        9. panta 1. punkta a) apakšpunkts

                        11. panta 2. punkts

                        9. panta 1. punkta b) apakšpunkts

                        11. panta 3. punkts

                        9. panta 1. punkta c) apakšpunkts

                        —

                        —

                        11. panta 4. punkts

                        —

                        11. panta 5. punkts

                        —

                        11. panta 6. punkts

                        9. panta 1. punkta d) apakšpunkts

                        11. panta 7. punkta a) un b) apakšpunkts

                        9. panta 2. punkts

                        11. panta 7. punkta c) apakšpunkts

                        10. pants

                        —

                        11. panta 1., 2. un 3. punkts

                        6. panta 1., 2. un 3. punkts

                        —

                        6. panta 4. un 5. punkts

                        11. panta 4. punkts

                        6. panta 6. punkts

                        12. pants

                        12. pants

                        13. pants

                        13. pants


title: Padomes Lēmums (KĀDP) 2020/651 (2020. gada 14. maijs), ar ko groza Lēmumu (KĀDP) 2019/797 par ierobežojošiem pasākumiem pret kiberuzbrukumiem, kuri apdraud Savienību vai tās dalībvalstis

text:
                  15.5.2020

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 153/4

         PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2020/651
         (2020. gada 14. maijs),
         ar ko groza Lēmumu (KĀDP) 2019/797 par ierobežojošiem pasākumiem pret kiberuzbrukumiem, kuri apdraud Savienību vai tās dalībvalstis
         EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 29. pantu,
         ņemot vērā Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,
         tā kā:

                     (1)

                     Padome 2019. gada 17. maijā pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2019/797 (1) par ierobežojošiem pasākumiem pret kiberuzbrukumiem, kuri apdraud Savienību vai tās dalībvalstis.

                     (2)

                     Lēmumu (KĀDP) 2019/797 piemēro līdz 2020. gada 18. maijam. Pamatojoties uz minētā lēmuma pārskatīšanu, tajā noteiktie ierobežojošie pasākumi būtu jāpagarina līdz 2021. gada 18. maijam.

                     (3)

                     Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Lēmums (KĀDP) 2019/797,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Lēmuma (KĀDP) 2019/797 10. pantu aizstāj ar šādu:

                  “10. pants

                  Šo lēmumu piemēro līdz 2021. gada 18. maijam un pastāvīgi pārskata. To atjauno vai attiecīgi groza, ja Padome uzskata, ka lēmuma mērķi nav sasniegti.”

            2. pants
            Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

            Briselē, 2020. gada 14. maijā

                  Padomes vārdā –

                  priekšsēdētājs

               G. GRLIĆ RADMAN

            (1)  Padomes Lēmums (KĀDP) 2019/797 (2019. gada 17. maijs) par ierobežojošiem pasākumiem pret kiberuzbrukumiem, kuri apdraud Savienību vai tās dalībvalstis (OV L 129 I, 17.5.2019., 13. lpp.).


title: Padomes Lēmums (KĀDP) 2020/652 (2020. gada 14. maijs), ar ko groza Lēmumu 2014/219/KĀDP par Eiropas Savienības KDAP misiju Mali (EUCAP Sahel Mali)

text:
                  15.5.2020

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 153/5

         PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2020/652
         (2020. gada 14. maijs),
         ar ko groza Lēmumu 2014/219/KĀDP par Eiropas Savienības KDAP misiju Mali (EUCAP Sahel Mali)
         EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 42. panta 4. punktu un 43. panta 2. punktu,
         ņemot vērā Savienības Augstās pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,
         tā kā:

                     (1)

                     Padome 2014. gada 15. aprīlī pieņēma Lēmumu 2014/219/KĀDP (1) par Eiropas Savienības KDAP misiju Mali (EUCAP Sahel Mali).

                     (2)

                     Padome 2018. gada 25. jūnijā secinājumos par Sāhelu/Mali uzsvēra, ka ir svarīgi reģionalizēt KDAP Sāhelā ar mērķi vajadzības gadījumā stiprināt civilo un militāro atbalstu pārrobežu sadarbībai, reģionālās sadarbības struktūrām, jo īpaši G5 Sāhelas struktūrām, un G5 valstu spējas un līdzatbildību nolūkā risināt drošības problēmas reģionā.

                     (3)

                     Padome 2019. gada 18. februārī apstiprināja Vienoto civilmilitāro operāciju koncepciju attiecībā uz KDAP darbības reģionalizāciju Sāhelā.

                     (4)

                     Padome 2019. gada 21. februārī pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2019/312 (2), ar kuru pagarina EUCAP Sahel Mali misiju un paredz tai finanšu atsauces summu līdz 2021. gada 14. janvārim.

                     (5)

                     Politikas un drošības komiteja 2020. gada 17. martā grozīja EUCAP Sahel Mali misijas operācijas plānu un vienojās, ka būtu jāpalielina resursi, kas tai tiek nodrošināti KDAP darbības reģionalizācijai Sāhelā.

                     (6)

                     Attiecīgi būtu jāgroza Lēmums 2014/219/KĀDP.

                     (7)

                        EUCAP Sahel Mali tiks īstenota situācijā, kas var pasliktināties un varētu kavēt Līguma par Eiropas Savienību 21. pantā izklāstīto Savienības ārējās darbības mērķu sasniegšanu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Lēmuma 2014/219/KĀDP 14. panta 1. punkta sesto un septīto daļu aizstāj ar šādu:

               “Finanšu atsauces summa, kas paredzēta, lai no 2019. gada 1. marta līdz 2021. gada 14. janvārim segtu ar EUCAP Sahel Mali saistītos izdevumus, ir 69 650 000 EUR.”

            2. pants
            Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

            Briselē, 2020. gada 14. maijā

                  Padomes vārdā –

                  Priekšsēdētājs

               G. GRLIĆ RADMAN

            (1)  Padomes Lēmums 2014/219/KĀDP (2014. gada 15. aprīlis) par Eiropas Savienības KDAP misiju Mali (EUCAP Sahel Mali) (OV L 113, 16.4.2014., 21. lpp.).

            (2)  Padomes Lēmums (KĀDP) 2019/312 (2019. gada 21. februāris), ar kuru groza un pagarina Lēmumu 2014/219/KĀDP par Eiropas Savienības KDAP misiju Mali (EUCAP Sahel Mali) (OV L 51, 22.2.2019., 29. lpp.).


Komisijas 04.06.2019. Lēmums, ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar kopējo tirgu (Lieta Nr. COMP/M.9239 - Evonik Industries AG / PeroxyChem Holdings L.P.) saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)


Komisijas 13.06.2019. Lēmums, ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar kopējo tirgu (Lieta Nr. COMP/M.8934 - Danske Bank A/S / DNB Bank ASA / Skandinaviska Enskilda Banken AB) saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)


Komisijas 15.02.2019. Lēmums, ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar kopējo tirgu (Lieta Nr. COMP/M.9110 - AMERRA Capital Management LLC / MDC Industry Holding Company LLC / Andromeda Seafood Limited) saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)