title: Padomes Lēmums ( 2013. gada 25. jūnijs ), ar ko ieceļ amatā Revīzijas palātas locekli

text:
               26.6.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 180/12

         PADOMES LĒMUMS
   (2013. gada 25. jūnijs),
   ar ko ieceļ amatā Revīzijas palātas locekli
   2013/C 180/05
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 286. panta 2. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1),
   tā kā:

               (1)

                  Ovidiu ISPIR kunga pilnvaru termiņš beidzas 2013. gada 30. jūnijā.

               (2)

               Tādēļ būtu jāieceļ jauns loceklis,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo George PUFAN kungs tiek iecelts par Revīzijas palātas locekli laikposmam no 2013. gada 1. jūlija līdz 2019. gada 30. jūnijam.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Luksemburgā, 2013. gada 25. jūnijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         E. GILMORE

      (1)  2013. gada 12. jūnija atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).


title: Komisijas Lēmums (ES, Euratom) 2017/46 (2017. gada 10. janvāris) par komunikācijas un informācijas sistēmu drošību Eiropas Komisijā

text:
               11.1.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 6/40

         KOMISIJAS LĒMUMS (ES, Euratom) 2017/46
   (2017. gada 10. janvāris)
   par komunikācijas un informācijas sistēmu drošību Eiropas Komisijā
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 249. pantu,
   ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu,
   tā kā:

               (1)

               Komisijas komunikācijas un informācijas sistēmas ir Komisijas funkcionēšanas sastāvdaļa, un IT drošības incidenti var nopietni ietekmēt Komisijas darbību, kā arī trešās personas, ieskaitot privātpersonas, uzņēmumus un dalībvalstis.

               (2)

               Komisijas komunikācijas un informācijas sistēmu konfidencialitātei, veselumam un pieejamībai un tajās apstrādātajai informācijai draud visdažādākās briesmas. Starp tām minami negadījumi, kļūdas, tīši uzbrukumi un dabas parādības, un tas viss uzskatāms par risku darbībai.

               (3)

               Komunikācijas un informācijas sistēmām jāsaņem tādas pakāpes aizsardzība, kādu prasa draudošā riska iespējamība, ietekme un raksturs.

               (4)

               IT drošībai Komisijā jānodrošina, lai Komisijas KIS aizsargā tajās apstrādāto informāciju un leģitīmo lietotāju kontrolē vajadzības gadījumā darbojas, kā pienākas.

               (5)

               Komisijas IT drošības politika būtu jāīsteno saskanīgi ar Komisijas politiku drošības jomā.

               (6)

               Cilvēkresursu un drošības ģenerāldirektorāta Drošības direktorāts vispārīgi atbild par drošību Komisijā, ko pārzina un par ko atbild par drošību atbildīgais Komisijas loceklis.

               (7)

               Komisijas pieejā būtu jāņem vērā ES politiskās iniciatīvas un tiesību normas par tīklu un informācijas drošību, rūpniecības standartiem un labāko praksi, lai ievērotu visus attiecīgos tiesību aktus un dotu vietu sadarbspējai un saderībai.

               (8)

               Komisijas struktūrvienībām, kas atbild par komunikācijas un informācijas sistēmām, būtu jāizstrādā un jāīsteno piemēroti pasākumi, un visā Komisijā būtu koordinējami IT drošības pasākumi, kas aizsargā komunikācijas un informācijas sistēmas.

               (9)

               Informācijas piekļuves noteikumiem un procedūrām IT drošības sakarā, ieskaitot rīcību IT drošības incidentos, būtu jābūt proporcionāliem Komisijai un tās personālam draudošajām briesmām un jāatbilst Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 45/2001 (1) principiem, kas attiecas uz privātpersonu aizsardzību Savienības iestādēs un struktūrās notiekošās personas datu apstrādes aspektā un šādu datu brīvu apriti, un jārēķinās ar LESD 339. pantā noteikto dienesta noslēpuma glabāšanas principu.

               (10)

               Politikai un normām, kas attiecas uz komunikāciju un informācijas sistēmām, kuras apstrādā ES klasificētu informāciju, sensitīvu neklasificētu informāciju un neklasificētu informāciju, ir pilnīgi jāsaskan ar Komisijas Lēmumiem (ES, Euratom) 2015/443 (2) un (ES, Euratom) 2015/444 (3).

               (11)

               Ir vajadzīgs, lai Komisija pārskata un atjaunina noteikumus par Komisijas lietoto komunikāciju un informācijas sistēmu drošību.

               (12)

               Tāpēc Komisijas Lēmums C(2006) 3602 būtu jāatceļ,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. NODAĻA

      VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

   1. pants
   Priekšmets un darbības joma
   1.   Šis lēmums attiecas uz visām komunikācijas un informācijas sistēmām (KIS), kas pieder vai ir iegādātas Komisijai, tiek apsaimniekotas un darbinātas Komisijā vai tās uzdevumā, un minēto KIS jebkādu Komisijas izmantojumu.
   2.   Šajā lēmumā ir noteikti pamatprincipi, mērķi, organizācija un pienākumi, kas attiecas uz minēto KIS drošību, galvenokārt Komisijas struktūrvienībās, kam pieder vai ir iegādātas, tiek apsaimniekotas vai darbinātas KIS, ieskaitot KIS, ko piegādā ārējs IT pakalpojumu sniedzējs. Ja KIS piegādā, apsaimnieko vai darbina ārēja persona vai KIS tai pieder saskaņā ar divpusēju vienošanos vai līgumu ar Komisiju, vienošanās vai līguma noteikumiem ir jāatbilst šim lēmumam.
   3.   Šis lēmums attiecas uz visām Komisijas struktūrvienībām un izpildaģentūrām. Ja Komisijas KIS izmanto citas struktūras un iestādes saskaņā ar divpusēju vienošanos ar Komisiju, vienošanās noteikumiem ir jāatbilst šim lēmumam.
   4.   Neatkarīgi no īpašiem apzīmējumiem attiecīgām personāla grupām, šis lēmums attiecas uz Komisijas locekļiem, Komisijas darbiniekiem, kuriem piemēro Eiropas Savienības Civildienesta noteikumus (“Civildienesta noteikumi”) un Savienības Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību (“PDNK”) (4), uz Komisiju norīkotiem valstu ekspertiem (“NVE”) (5), ārējiem pakalpojumu sniedzējiem un to personālu, stažieriem un ikvienu privātpersonu, kam ir piekļuve KIS šā lēmuma darbības jomā.
   5.   Šis lēmums attiecas uz Eiropas Biroju krāpšanas apkarošanai (OLAF), cik tas ir saderīgi ar Savienības tiesību aktiem un Komisijas Lēmumu 1999/352/EK, EOTK, Euratom (6). Konkrēti, šajā lēmumā noteiktie pasākumi, iekaitot norādījumus, pārbaudes, pieprasījumus u. tml., var neattiekties uz Biroja KIS, kas tas nav saderīgs ar Biroja izmeklēšanas funkcijas neatkarību un/vai Biroja funkcijas izpildē savāktās informācijas konfidencialitāti.
   2. pants
   Definīcijas
   Šajā lēmumā lietoti šādi jēdzieni:

               1)

               “saucams pie atbildības” nozīmē būt atbildīgam par darbībām, lēmumiem un rezultātiem;

               2)

               “CERT-EU” ir ES iestāžu un aģentūru datorapdraudējumu reaģēšanas vienība. Tās uzdevums ir atbalstīt Eiropas iestādes aizsargāties pret tīšiem un ļaunprātīgiem uzbrukumiem, kuri var iedragāt IT aktīvu veselumu un kaitēt ES interesēm. CERT-EU darbībās ietilpst profilakse, atklāšana, reaģēšana un atkope;

               3)

               “Komisijas struktūrvienība” ir Komisijas ģenerāldirektorāts vai dienests vai Komisijas locekļa kabinets;

               4)

               “Komisijas drošības iestāde” norāda uz Lēmumā (ES, Euratom) 2015/444 noteikto lomu;

               5)

               “Komunikācijas un informācijas sistēma” jeb “KIS” ir katra sistēma, kas ļauj rīkoties ar informāciju elektroniskā formā, ieskaitot visus aktīvus, kas vajadzīgi tās darbībai, kā arī infrastruktūras, organizācijas, personāla un informācijas resursus. Šis jēdziens aptver darba lietotnes, kopīgotus IT pakalpojumus, ārpakalpojumā nodotās sistēmas un galalietotāju ierīces;

               6)

               “iestādes valde” (IV) veic pārraudzību iestādes vadības pašā augstākajā līmenī saistībā ar Komisijas darbības un administratīvajiem jautājumiem;

               7)

               “datu īpašnieks” ir privātpersona, kas atbild par KIS apstrādātu specifisku datu kopumu aizsardzības un lietošanas nodrošināšanu;

               8)

               “datu kopa” ir informācijas kopums, kas kalpo noteiktam Komisijas darba procesam vai darbībai;

               9)

               “ārkārtas procedūra” ir iepriekš noteiktu metožu un pienākumu kopums reaģēšanai ārkārtas situācijās ar nolūku novērst lielāku ietekmi uz Komisiju;

               10)

               “informācijas drošības politika” ir informācijas drošības mērķu kopums, kuri tiek noteikti, īstenoti un pārbaudīti vai kuriem tas ir jādara. Tā aptver Lēmumus (ES, Euratom) 2015/444 un (ES, Euratom) 2015/443, bet ne tikai tos;

               11)

               “Informācijas drošības koordinācijas padome” (IDKP) ir pārvaldības struktūra, kas atbalsta iestādes valdi ar IT drošību saistītajos uzdevumos;

               12)

               “iekšējs IT pakalpojumu sniedzējs” ir Komisijas struktūrvienība, kas sniedz koplietojamus IT pakalpojumus;

               13)

               “IT drošība” jeb “KIS drošība” ir KIS un to apstrādājamo datu kopu konfidencialitātes, veseluma un pieejamības saglabāšana;

               14)

               “IT drošības vadlīnijas” ir ieteicamie, bet brīvprātīgi veicamie pasākumi, kas palīdz atbalstīt IT drošības standartus vai kalpo par atsauci, kad trūkst piemērojama standarta;

               15)

               “IT drošības incidents” ir atgadījums, kas varētu negatīvi ietekmēt KIS konfidencialitāti, veselumu vai pieejamību;

               16)

               “IT drošības pasākums” ir tehnisks vai organizatorisks pasākums, kas domāts IT drošības riska mazināšanai;

               17)

               “IT drošības vajadzības” ir precīzi, nepārprotami definētas konfidencialitātes, veselumu un pieejamības pakāpes, ko saista ar informāciju vai IT sistēmu ar mērķi noteikt vajadzīgās aizsardzības pakāpi;

               18)

               “IT drošības mērķis” ir deklarēts nodoms pretoties noteiktiem apdraudējumiem un/vai apmierināt noteiktas organizatoriskas drošības prasības vai pieņēmumus;

               19)

               “IT drošības plāns” ir kādas KIS IT drošības vajadzību apmierināšanai vajadzīgie IT drošības pasākumu dokumenti;

               20)

               “IT drošības politika” ir informācijas drošības mērķu kopums, kuri tiek noteikti, īstenoti un pārbaudīti vai ar kuriem tas ir jādara. Tā aptver šo lēmumu un tā īstenošanas noteikumus;

               21)

               “IT drošības prasības” ir iepriekšēji noteiktā procesā formalizētas IT drošības vajadzības;

               22)

               “IT drošības risks” nozīmē ietekmi uz KIS, ko neaizsargātības dēļ varētu atstāt apdraudējums IT drošībai. Pašu IT drošības risku raksturo divi elementi: 1) nenoteiktība, t. i., varbūtība, ka IT drošības apdraudējums izraisīs nevēlamu atgadījumu, 2) ietekme, t. i., sekas, ko tāds nevēlams atgadījums var atstāt KIS;

               23)

               “IT drošības normas” ir īpaši obligāti IT drošības pasākumi, kas palīdz panākt IT drošības politikas izpildi un to atbalsta;

               24)

               “IT drošības stratēģija” ir Komisijas mērķu sasniegšanai plānoto nosakāmo, īstenojamo un pārbaudāmo projektu un darbību kopums;

               25)

               “apdraudējums IT drošībai” ir faktors, kas spēj izraisīt nevēlamu atgadījumu, kurš var beigties ar nodarījumu KIS. Apdraudējumi var būt netīši vai tīši, un tiem ir raksturīgi dažādi apdraudējuma elementi, iespējamie mērķi un uzbrukuma metodes;

               26)

               “vietējais informātikas drošības speciālists” jeb LISO ir ierēdnis, kura pienākumos ir Komisijas struktūrvienības saziņa sakarā ar IT drošību;

               27)

               “personas dati”, “personas datu apstrāde”, “datu pārzinis” un “personas datu kartotēka” nozīmē to pašu, ko Regulā (EK) Nr. 45/2001, sevišķi tās 2. pantā;

               28)

               “informācijas apstrāde” ir visas KIS funkcijas, kas attiecas uz datu kopām, ieskaitot informācijas radīšanu, pārveidošanu, parādīšanu, glabāšanu, pārraidīšanu, dzēšanu un arhivēšanu. Informācijas apstrādi KIS var sniegt kā funkciju kopu lietotājiem un kā IT pakalpojumus citām KIS;

               29)

               “dienesta noslēpums” ir tādu darba datu informācijas aizsardzība, uz kuriem attiecas pienākums glabāt dienesta noslēpumu, it īpaši informācija par uzņēmumiem, to darījumsakariem vai izmaksu komponentēm, kā noteikts LESD 339. pantā;

               30)

               “atbildīgs” ir tāds, kam ir pienākums rīkoties un pieņemt lēmumus vajadzīgā iznākuma sasniegšanai;

               31)

               “drošība Komisijā” ir cilvēku, aktīvu un informācijas drošība Komisijā, it īpaši cilvēku un aktīvu fiziskais veselums, informācijas un komunikācijas un informācijas sistēmu veselums, konfidencialitāte un pieejamība, kā arī Komisijas darbību netraucēta norise;

               32)

               “kopīgots IT pakalpojums” ir pakalpojums, ko informācijas apstrādē KIS sniedz citām KIS;

               33)

               “sistēmas īpašnieks” ir fiziska persona, kas atbild par kopējo KIS iepirkumu, izstrādi, integrēšanu, pārveidošanu, darbināšanu, uzturēšanu un norakstīšanu;

               34)

               “lietotājs” ir fiziska persona, kas izmanto KIS sniegtās funkcijas Komisijā vai ārpus tās.

         3. pants
   IT drošības principi Komisijā
   1.   IT drošība Komisijā pamatojas uz likumības, pārredzamības, proporcionalitātes un pārskatatbildības principu.
   2.   IT drošības jautājumi tiek ņemti vērā, sākot izstrādāt un īstenot Komisijas KIS. Šim nolūkam Informātikas ģenerāldirektorāts un Cilvēkresursu un drošības ģenerāldirektorāts iesaistās savā attiecīgajā atbildības sfērā.
   3.   Ar efektīvu IT drošību piemērotā līmenī tiek nodrošināti:

               a)

               autentiskums – garantija, ka informācija ir īsta un saņemta no labticīgiem avotiem;

               b)

               pieejamība – tai var piekļūt un to var izmantot pēc pilnvarotas iestādes pieprasījuma;

               c)

               konfidencialitāte – informāciju neatklāj nesankcionētām personām, iestādēm vai procesiem;

               d)

               veselums – spēja nosargāt informācijas un aktīvu precizitāti un pilnīgumu;

               e)

               neapstrīdamība – spēja pierādīt, ka darbība vai atgadījums ir noticis, lai vēlāk nevarētu notikumu noliegt;

               f)

               personas datu aizsardzība – piemērotu aizsardzības pasākumu nodrošināšana personas datiem pilnīgā atbilstībā Regulai (EK) Nr. 45/2001;

               g)

               dienesta noslēpums – tādu darba datu informācijas aizsardzība, uz kuriem attiecas pienākums glabāt dienesta noslēpumu, it īpaši informācija par uzņēmumiem, to darījumsakariem vai izmaksu komponentēm, kā noteikts LESD 339. pantā.

         4.   IT drošība balstās uz riska pārzināšanas procesu. Šis procesa mērķis ir noteikt IT drošības risku pakāpi un drošības pasākumus, kas tādu risku samazinātu līdz pieņemamai pakāpei un ar samērīgām izmaksām.
   5.   Visas KIS identificē, piešķir sistēmas īpašniekam un iekļauj inventāra sarakstā.
   6.   Visu KIS drošības prasības nosaka pēc to drošības vajadzībām un pēc to apstrādātās informācijas drošības vajadzībām. KIS, kuras sniedz pakalpojumus citām KIS, var veidot tā, lai tās atbalstītu noteiktas pakāpes drošības vajadzības.
   7.   IT drošības plāniem un IT drošības pasākumiem jābūt proporcionāliem KIS drošības vajadzībām.
   Ar šiem principiem un darbībām saistītie procesi sīkāk nosakāmi īstenošanas noteikumos.
   2. NODAĻA

      ORGANIZĀCIJA UN PIENĀKUMI

   4. pants
   Iestādes valde
   Iestādes valde Komisijā uzņemas vispārēju atbildību par IT drošību kopumā.
   5. pants
   Informācijas drošības koordinācijas padome (IDKP)
   1.   IDKP vada ģenerālsekretāra vietnieks, kurš atbild par IT drošības pārvaldību Komisijā. Tās locekļi pārstāv darba, tehnoloģijas un drošības intereses visās Komisijas struktūrvienībās, un viņu vidū ir Informātikas ģenerāldirektorāta, Cilvēkresursu un drošības ģenerāldirektorāta, Budžeta ģenerāldirektorāta un rotācijas kārtā četru citu Komisijas struktūrvienību pārstāvji, kurus iesaista, kad IT drošībai ir svarīga nozīme to darbībās. Locekļi ir no augstākās vadības.
   2.   IDKP atbalsta iestādes valdi ar IT saistīto uzdevumu izpildē. IDKP Komisijā uzņemas operatīvo atbildību par IT drošību kopumā.
   3.   IDKP iesaka, kādu Komisijas IT drošības politiku Komisijai pieņemt.
   4.   IDKP pārskata pārvaldības jautājumus un divas reizes gadā iestādes valdei ziņo par minētajiem jautājumiem, kā arī par IT drošības problēmām, tostarp par nopietniem IT drošības incidentiem.
   5.   IDKP pārrauga un pārskata šā lēmuma vispārējo īstenošanu un par to ziņo iestādes valdei.
   6.   Pēc Informātikas ģenerāldirektorāta priekšlikuma IDKP izskata un apstiprina aktuālo IT drošības stratēģiju un pārrauga tās īstenošanu. IDKP par to ziņo iestādes valdei.
   7.   IDKP pārrauga, izvērtē un kontrolē iestādes informācijas risku novēršanas kopainu, un tai attiecīgā gadījumā ir pilnvaras izteikt formālas prasības izdarīt uzlabojumus.
   Ar šiem pienākumiem un darbībām saistītie procesi sīkāk nosakāmi īstenošanas noteikumos.
   6. pants
   Cilvēkresursu un drošības ģenerāldirektorāts
   Saistībā ar IT drošību Cilvēkresursu un drošības ģenerāldirektorātam ir šādi pienākumi. Tas:

               1)

               salāgo IT drošības politiku ar Komisijas informācijas drošības politiku;

               2)

               iedibina kārtību šifrēšanas tehnoloģiju izmantošanas atļaušanai KIS informācijas glabāšanā un sniegšanā;

               3)

               informē Informātikas ģenerāldirektorātu par īpašu apdraudējumu, kas var ievērojami iespaidot KIS un to apstrādājamo datu kopu drošību;

               4)

               inspicē IT drošību, lai varētu novērtēt, kā Komisijas KIS ievēro drošības politiku, un par rezultātiem ziņo IDKP;

               5)

               iedibina kārtību un attiecīgus pienācīgus drošības noteikumus par atļaujām piekļūt Komisijas KIS no ārējiem tīkliem un ciešā sadarbībā ar Informātikas ģenerāldirektorātu izstrādā attiecīgās IT drošības normas un vadlīnijas;

               6)

               KIS nodošanai ārpakalpojumos ierosina principus un noteikumus, lai informācijas drošību paturētu pienācīgā kontrolē;

               7)

               ciešā sadarbībā ar Informātikas ģenerāldirektorātu izstrādā saistītās IT drošības normas un vadlīnijas sakarā ar 6. pantu.

         Ar šiem pienākumiem un darbībām saistītie procesi sīkāk nosakāmi īstenošanas noteikumos.
   7. pants
   Informātikas ģenerāldirektorāts
   Informātikas ģenerāldirektorātam ir šādi pienākumi saistībā ar Komisijas vispārējo IT drošību. Tas:

               1)

               izstrādā IT drošības normas un vadlīnijas, izņemot 6. pantā noteiktās, ciešā sadarbībā ar Cilvēkresursu un drošības ģenerāldirektorātu, lai nodrošinātu IT drošības politikas un Komisijas informācijas drošības politikas konsekventu saskanību, un iesniedz to priekšlikumu IDKP;

               2)

               novērtē visu Komisijas struktūrvienību IT drošības risku pārzināšanas metodes, procesus un rezultātus un par to regulāri ziņo IDKP;

               3)

               aktuālo IT drošības stratēģiju iesniedz IDKP pārskatīt un apstiprināt un pēc tam iestādes valdei apstiprināt un liek priekšā programmu, kurā iekļauj IT drošības stratēģijas īstenošanas projektu un darbību plānošanu;

               4)

               pārrauga Komisijas IT drošības stratēģijas izpildi un par to regulāri ziņo IDKP;

               5)

               pārrauga IT drošības riskus un KIS īstenotos IT drošības pasākumus un par to regulāri ziņo IDKP;

               6)

               regulāri ziņo IDKP par vispārējo īstenošanu un atbilstību šim lēmumam;

               7)

               apspriedies ar Cilvēkresursu un drošības ģenerāldirektorātu, pieprasa sistēmu īpašniekiem veikt īpašus IT drošības pasākumus, lai mazinātu Komisijas KIS IT drošības riskus;

               8)

               nodrošina, lai sistēmas īpašniekiem un datu īpašniekiem būtu pieejami adekvāti Informātikas ģenerāldirektorāta IT drošības pakalpojumi, lai tie varētu izpildīt savus pienākumus IT drošības jomā un panākt atbilstību IT drošības politikai un normām;

               9)

               piegādā sistēmu un datu īpašniekiem adekvātu dokumentāciju un ar tiem pienācīgi apspriežas par to IT pakalpojumiem piemērojamajiem IT drošības pasākumiem, lai atvieglinātu atbilstību IT drošības politikai un atbalstītu sistēmu īpašniekus IT riska pārzināšanā;

               10)

               rīko regulāras sanāksmes ar LISO tīklu un atbalstu LISO viņu pienākumu izpildē;

               11)

               sadarbībā ar Komisijas struktūrvienībām nosaka apmācības vajadzības un koordinē apmācības programmas IT drošības jautājumos un ciešā sadarbībā ar Cilvēkresursu ģenerāldirektorātu izstrādā, īsteno un koordinē izpratnes veicināšanas kampaņas IT drošības jautājumos;

               12)

               nodrošina, ka sistēmas īpašniekiem, datu īpašnieku un citu IT drošības pienākumu pildītājiem Komisijas struktūrvienībās tiek darīts zināms par IT drošības politiku;

               13)

               informē Cilvēkresursu un drošības ģenerāldirektorātu par konkrētiem apdraudējumiem IT drošībai, incidentiem un sistēmas īpašnieku paziņotiem izņēmumiem Komisijas IT drošības politikā, kuriem varētu būt ievērojama ietekme uz drošību Komisijā;

               14)

               savā iekšēja IT pakalpojumu sniedzēja funkcijā piegādā Komisijai katalogu, kurā ir koplietotie IT pakalpojumi, kas nodrošina noteiktas pakāpes drošību. To dara, sistemātiski novērtējot, pārvaldot un pārraugot IT drošības riskus, lai varētu īstenot drošības pasākumus ar nolūku panākt noteiktu drošuma pakāpi.

         Ar šo saistītie procesi un detalizētāki pienākumi sīkāk nosakāmi īstenošanas noteikumos.
   8. pants
   Komisijas struktūrvienības
   Savas struktūrvienības IT drošības dēļ katrs Komisijas struktūrvienības vadītājs:

               1)

               oficiāli katrai KIS ieceļ sistēmas īpašnieku no ierēdņiem vai pagaidu darbiniekiem, kurš atbild par minētās KIS IT drošību, un katrai KIS apstrādājamajai datu kopai oficiāli ieceļ datu īpašnieku, kurš pieder pie tās pašas administratīvās vienības, kura ir datu kopu datu pārzinis atbilstoši Regulai (EK) Nr. 45/2001;

               2)

               oficiāli ieceļ vietējo informātikas drošības speciālistu (LISO), kurš spēj veikt pienākumus neatkarīgi no sistēmas īpašniekiem un datu īpašniekiem. Vienu LISO var iecelt vienai vai vairākām Komisijas struktūrvienībām;

               3)

               nodrošina pienācīga IT drošības riska novērtējumu un IT drošības plānu sastādīšanu un īstenošanu;

               4)

               gādā, lai Informātikas ģenerāldirektorātam regulāri tiktu iesniegts IT drošības risku un pasākumu kopsavilkums;

               5)

               ar Informātikas ģenerāldirektorāta atbalstu nodrošina, ka ir ieviesti piemēroti procesi, procedūras un risinājumi, kas nodrošina ar viņa KIS saistītu IT drošības incidentu efektīvu atklāšanu, izziņošanu un atrisināšanu;

               6)

               IT drošības ārkārtas situācijā sāk ārkārtas gadījuma procedūru;

               7)

               ir pilnīgi atbildīgs par IT drošību, ieskaitot sistēmas īpašnieka un datu īpašnieka pienākumus;

               8)

               atbild par risku, kas saistīts ar viņa KIS un datu kopām;

               9)

               atrisina ikkatras domstarpības starp datu īpašniekiem un sistēmu īpašniekiem un ieilgušu domstarpību gadījumā nodod lieti izskatīšanai IDKP;

               10)

               nodrošina IT drošības plānu un IT drošības pasākumu īstenošanu un risku adekvātu aptvērumu.

         Ar šiem pienākumiem un darbībām saistītie procesi sīkāk nosakāmi īstenošanas noteikumos.
   9. pants
   Sistēmas īpašnieki
   1.   Sistēmas īpašnieks atbild par KIS IT drošību un ziņo Komisijas struktūrvienības vadītājam.
   2.   Saistībā ar IT drošību sistēmas īpašnieks:

               a)

               gādā par KIS atbilstību IT drošības politikai;

               b)

               gādā par KIS precīzu ierakstīšanu attiecīgajā reģistrā;

               c)

               sadarbībā ar datu īpašniekiem, apspriežoties ar Informātikas ģenerāldirektorātu, novērtē katras KIS IT drošības risku un nosaka IT drošības vajadzības;

               d)

               sastāda drošības plānu, attiecīgā gadījumā tajā iekļaujot ziņas par novērtēto risku un citiem vajadzīgiem drošības pasākumiem;

               e)

               īsteno piemērotus IT drošības pasākumus, kas ir proporcionāli noskaidrotajam IT drošības riskam, un ievēro IDKP atbalstītos ieteikumus;

               f)

               noskaidro atkarību no citām KIS vai koplietotiem IT pakalpojumiem un īsteno pienācīgus drošības pasākumus, balstoties uz minēto KIS vai koplietoto IT pakalpojumu ierosinātajām drošības pakāpēm;

               g)

               pārzina un pārrauga IT drošības riskus;

               h)

               regulāri ziņo Komisijas struktūrvienības vadītājam par savas KIS IT drošības riska profilu un Informātikas ģenerāldirektorātam par attiecīgo risku, riska pārzināšanas darbībām un veiktajiem drošības pasākumiem;

               i)

               konsultējas ar attiecīgo Komisijas struktūrvienību LISO par IT drošības aspektiem;

               j)

               dod norādījumus lietotājiem par KIS un ar to saistīto datu lietošanu, kā arī par lietotāju pienākumiem KIS sakarā;

               k)

               pieprasa Cilvēkresursu un drošības ģenerāldirektorātam, kas darbojas kā šifrēšanas iestāde, atļauju katrai KIS, kura izmanto šifrēšanas tehnoloģiju;

               l)

               laikus konsultējas ar Komisijas Drošības iestādi par katru sistēmu, kura apstrādā ES klasificētu informāciju;

               m)

               nodrošina visu šifra atslēgu dublējuma glabāšanos uzticējumglabāšanas kontā. Šifrētu datu atguvi izdara tikai tad, ja tas atļauts Cilvēkresursu un drošības ģenerāldirektorāta noteiktā kārtībā;

               n)

               ievēro attiecīgo datu pārziņu norādījumus par personas datu aizsardzību un datu aizsardzības noteikumu par apstrādes drošību piemērošanu;

               o)

               paziņo Informātikas ģenerāldirektorātam par izņēmumiem no Komisijas IT drošības politikas, pievienojot attiecīgu attaisnojumu;

               p)

               ziņo Komisijas struktūrvienības vadītājam par visām neatrisinātām domstarpībām starp datu īpašnieku un sistēmas īpašnieku, IT drošības incidentus laicīgi dara zināmus attiecīgajām ieinteresētajām personām atbilstīgi to nopietnumam, kā noteikts 15. pantā;

               q)

               ārpakalpojumā nodotām sistēmām nodrošina piemērotu IT drošības noteikumu iekļaušanu ārpakalpojuma līgumā un paziņošanu par ārpakalpojumā nodotās KIS IT drošības incidentiem saskaņā ar 15. pantu;

               r)

               nodrošina KIS, kuras sniedz koplietojamus IT pakalpojumus, noteiktas drošības pakāpes nodrošinājumu, skaidru dokumentēšanu un drošības pasākumu īstenošanu minētajai KIS, lai panāktu noteikto drošības pakāpi.

         3.   Sistēmas īpašnieki var oficiāli deleģēt dažus vai visus savus IT drošības uzdevumus, bet paliek atbildīgi par savas KIS IT drošību.
   Ar šiem pienākumiem un darbībām saistītie procesi sīkāk nosakāmi īstenošanas noteikumos.
   10. pants
   Datu īpašnieki
   1.   Datu īpašnieks atbild par konkrētas datu kopas IT drošību Komisijas struktūrvienības vadītājam un ir saucams pie atbildības par datu kopas konfidencialitāti, veselumu un pieejamību.
   2.   Sakarā ar šo datu īpašnieks:

               a)

               gādā, lai visas viņā atbildībā esošās datu kopas tiktu pienācīgi klasificētas saskaņā ar Lēmumiem (ES, Euratom) 2015/443 un (ES, Euratom) 2015/444;

               b)

               nosaka informācijas drošības vajadzības un par tām informē attiecīgos sistēmas īpašniekus;

               c)

               piedalās KIS riska novērtēšanā;

               d)

               ziņo Komisijas struktūrvienības vadītājam par visām neatrisināmām domstarpībām starp datu īpašnieku un sistēmas īpašnieku;

               e)

               dara zināmus IT drošības incidentus, kā noteikts 15. pantā.

         3.   Datu īpašnieki var oficiāli deleģēt dažus vai visus savus IT drošības uzdevumus, bet viņiem paliek šajā pantā noteiktie pienākumi.
   Ar šiem pienākumiem un darbībām saistītie procesi sīkāk nosakāmi īstenošanas noteikumos.
   11. pants
   Vietējie informātikas drošības speciālisti (LISO)
   Saistībā ar IT drošību LISO:

               a)

               proaktīvi nosaka IT drošības politiku un par to informē sistēmas īpašniekus, datu īpašniekus un citu IT drošības pienākumu pildītājus Komisijas struktūrvienībās;

               b)

               uztur saziņu Komisijas struktūrvienībās IT drošības jautājumos ar Informātikas ģenerāldirektorātu LISO tīkla ietvaros;

               c)

               piedalās regulārajās LISO sanāksmēs;

               d)

               uztur pārskatu par informācijas drošības riska pārzināšanas procesu un informācijas sistēmas drošības plānu sastādīšanu un īstenošanu;

               e)

               konsultē datu īpašniekus, sistēmu īpašniekus un Komisijas struktūrvienību vadītājus ar IT drošību saistītos jautājumos;

               f)

               sadarbojas ar Informātikas ģenerāldirektorātu labas IT drošības prakses izplatīšanā un ierosina konkrētas izpratnes veicināšanas un apmācības programmas;

               g)

               ziņo Komisijas struktūrvienību vadītājiem par IT drošību, konstatētiem trūkumiem un uzlabojumiem.

         Ar šiem pienākumiem un darbībām saistītie procesi sīkāk nosakāmi īstenošanas noteikumos.
   12. pants
   Lietotāji
   1.   Saistībā ar IT drošību lietotāji:

               a)

               ievēro IT drošības politiku un sistēmas īpašnieka dotos norādījumus par katras KIS lietošanu;

               b)

               dara zināmus IT drošības incidentus, kā noteikts 15. pantā.

         2.   Komisijas KIS lietošana pretēji IT drošības politikai vai sistēmas īpašnieka dotajiem norādījumiem var būt pamats disciplinārai lietai.
   Ar šiem pienākumiem un darbībām saistītie procesi sīkāk nosakāmi īstenošanas noteikumos.
   3. NODAĻA

      DROŠĪBAS PRASĪBAS UN PIENĀKUMI

   13. pants
   Lēmuma īstenošana
   1.   6. panta īstenošanas noteikumu un attiecīgo normu un vadlīniju pieņemšanai būs vajadzīgs Komisijas pilnvarojošs lēmums par labu Komisijas loceklim, kurš atbild par drošības jautājumiem.
   2.   Lai pieņemtu visus pārējos īstenošanas noteikumus saistībā ar šo lēmumu un par saistītajām IT drošības normām un vadlīnijām, būs vajadzīgs Komisijas pilnvarojošs lēmums par labu Komisijas loceklim, kurš atbild par informātikas jautājumiem.
   3.   1. un 2. punktā minētos īstenošanas noteikumus, normas un vadlīnijas pirms pieņemšanas apstiprina IDKP.
   14. pants
   Pienākums nodrošināt atbilstību
   1.   IT drošības politikā un normās izklāstītie noteikumi ir izpildāmi obligāti.
   2.   IT drošības politikas un normu neievērošana var būt par pamatu saukšanai pie disciplināratbildības saskaņā ar līgumiem, Civildienesta noteikumiem un Savienības Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību, līgumiskām sankcijām un/vai tiesvedībai saskaņā ar valsts tiesību normām.
   3.   Par visiem izņēmumiem no IT drošības politikas paziņo Informātikas ģenerāldirektorātam.
   4.   Ja IDKP nolemj, ka pastāv pastāvīgs, nepieņemams risks attiecībā uz Komisijas KIS, Informātikas ģenerāldirektorāts sadarbībā ar sistēmas īpašnieku apstiprināšanai IDKP piedāvā risku mazinošus pasākumus. Šādi pasākumi cita starpā var būt pārraudzības un ziņošanas pastiprināšana, darbības ierobežošana un pārtraukšana.
   5.   IDKP apstiprinātos risku mazinošos pasākumus piemēro, kad tas ir nepieciešams. IDKP var arī ieteikt Cilvēkresursu un drošības ģenerāldirektorāta ģenerāldirektoram sākt administratīvu izmeklēšanu. Informātikas ģenerāldirektorāts ziņo IDKP par katru gadījumu, kad risku mazinošie pasākumi ir piemēroti.
   Ar šiem pienākumiem un darbībām saistītie procesi sīkāk nosakāmi īstenošanas noteikumos.
   15. pants
   Rīcība IT drošības incidentos
   1.   Informātikas ģenerāldirektorāts ir atbildīgs par spēju nodrošināt reakciju uz operatīviem IT drošības incidentiem Eiropas Komisijā.
   2.   Cilvēkresursu un drošības ģenerāldirektorāts kā ieinteresētā persona, kas iesaistīta reaģēšanā uz IT drošības incidentiem:

               a)

               ir tiesīgs piekļūt visu incidentu reģistru informatīviem kopsavilkumiem un pēc pieprasījuma arī reģistru pilnajai informācijai;

               b)

               līdzdarbojas IT drošības incidentu krīzes pārvarēšanas grupās un ar IT drošību saistītajās ārkārtas procedūrās;

               c)

               ir atbildīgs par attiecībām ar tiesībaizsardzības un izlūkošanas iestādēm;

               d)

               veic kriminālistisko kiberdrošības ekspertīzi atbilstoši Lēmuma (ES, Euratom) 2015/443 11. pantam;

               e)

               lemj par nepieciešamību uzsākt oficiālu izmeklēšanu;

               f)

               informē Informātikas ģenerāldirektorātu par IT drošības incidentiem, kas var radīt risku citām KIS.

         3.   Informātikas ģenerāldirektorāts un Cilvēkresursu un drošības ģenerāldirektorāts savā starpā regulāri sazinās, lai apmainītos ar informāciju un koordinētu rīcību saistībā ar drošības incidentiem, jo īpaši saistībā ar IT drošības incidentiem, kam var būt vajadzīga oficiāla izmeklēšana.
   4.   Lai atbalstītu rīcību saistībā ar incidentiem, attiecīgos gadījumos var izmantot ES iestāžu un aģentūru datorapdraudējumu reaģēšanas vienības (CERT-EU) incidentu koordinācijas dienestus, lai apmainītos ar informāciju ar citām ES iestādēm un aģentūrām, kuras šādi incidenti varētu ietekmēt.
   5.   Tās sistēmas īpašnieki, kas ir iesaistīta IT drošības incidentā:

               a)

               nekavējoties informē Komisijas struktūrvienību vadītājus, Informātikas ģenerāldirektorātu, Cilvēkresursu un drošības ģenerāldirektorātu, LISO un attiecīgā gadījumā datu īpašniekus par nozīmīgiem IT drošības incidentiem, jo īpaši par tādiem incidentiem, kas ir saistīti ar datu konfidencialitātes pārkāpumu;

               b)

               sadarbojas un ievēro attiecīgo Komisijas iestāžu norādījumus par saziņas, reakcijas un koriģēšanas pasākumiem saistībā ar incidentu.

         6.   Lietotāji par visiem faktiskiem un iespējamiem IT drošības incidentiem laikus ziņo attiecīgajam IT palīdzības dienestam.
   7.   Datu īpašnieki par visiem faktiskiem un iespējamiem IT drošības incidentiem laikus ziņo attiecīgajai IT drošības reaģēšanas vienībai.
   8.   Informātikas ģenerāldirektorāts ar citu iesaistīto ieinteresēto personu atbalstu ir atbildīgs par rīcību saistībā ar katru konstatētu IT drošības incidentu Komisijas KIS, kas nav ārpakalpojumā nodotās sistēmas.
   9.   Informātikas ģenerāldirektorāts informē ietekmētās Komisijas struktūrvienības par IT drošības incidentiem, attiecīgos LISO un attiecīgā gadījumā arī CERT-EU, ja pastāv vajadzībā pēc informācijas.
   10.   Informātikas ģenerāldirektorāts regulāri ziņo IDKP par nozīmīgiem IT drošības incidentiem, kas ietekmē Komisijas KIS.
   11.   Attiecīgajam LISO pēc pieprasījuma ir pieeja IT drošības incidentu reģistru informācijai par Komisijas struktūrvienības KIS.
   12.   Nozīmīga IT drošības incidenta gadījumā Informātikas ģenerāldirektorāts ir krīzes situācijas pārvarēšanas kontaktpunkts, kurš koordinē IT drošības incidentu krīzes pārvarēšanas grupas.
   13.   Ārkārtas situācijā Informātikas ģenerāldirektorāta ģenerāldirektors var pieņemt lēmumu uzsākt ar IT drošību saistītu ārkārtas procedūru. Informātikas ģenerāldirektorāts izstrādā ārkārtas procedūras, kuras pastiprina IDKP.
   14.   Informātikas ģenerāldirektorāts ziņo IDKP un ietekmēto Komisijas struktūrvienību vadītājiem par ārkārtas procedūru izpildi.
   Ar šiem pienākumiem un darbībām saistītie procesi sīkāk nosakāmi īstenošanas noteikumos.
   4. NODAĻA

      NOBEIGUMA NOTEIKUMI

   16. pants
   Pārredzamība
   Šo lēmumu dara zināmu Komisijas darbiniekiem un visām personām, uz ko tas attiecas, un publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   17. pants
   Saistība ar citiem aktiem
   Šā lēmuma noteikumi neskar Lēmumu (ES, Euratom) 2015/443, Lēmumu (ES, Euratom) 2015/444, Regulu (EK) Nr. 45/2001, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1049/2001 (7), Komisijas Lēmumu 2002/47/EK, EOTK, Euratom (8), Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (9) un Lēmumu 1999/352/EK, EOTK, Euratom.
   18. pants
   Atcelšana un pārejas pasākumi
   2006. gada 16. augusta Lēmums C(2006) 3602 tiek atcelts.
   Atbilstoši Lēmumam C(2006) 3602 pieņemtie īstenošanas noteikumi un IT drošības standarti paliek spēkā, ciktāl tie nav pretrunā šim lēmumam, līdz tos aizstāj ar īstenošanas noteikumiem un standartiem, kas pieņemti atbilstoši šā lēmuma 13. pantam. Norādes uz Lēmuma C(2006) 3602 10. pantu jāsaprot kā norādes uz šā lēmuma 13. pantu.
   19. pants
   Stāšanās spēkā
   Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2017. gada 10. janvārī

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.).

      (2)  Komisijas 2015. gada 13. marta Lēmums (ES, Euratom) 2015/443 par drošību Komisijā (OV L 72, 17.3.2015., 41. lpp.).

      (3)  Komisijas 2015. gada 13. marta Lēmums (ES, Euratom) 2015/444 par drošības noteikumiem ES klasificētas informācijas aizsardzībai (OV L 72, 17.3.2015., 53. lpp.).

      (4)  Noteikts ar Padomes 1968. gada 29. februāra Regulu (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 259/68, ar ko nosaka Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumus un Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību, kā arī paredz īpašus Komisijas ierēdņiem uz laiku piemērojamus pasākumus (Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtība) (OV L 56, 4.3.1968., 1. lpp.).

      (5)  Komisijas 2008. gada 12. novembra Lēmums, ar ko nosaka valsts ekspertu norīkošanu uz Komisiju un valsts ekspertu profesionālās apmācības noteikumus (C(2008) 6866 galīgā redakcija).

      (6)  Komisijas 1999. gada 28. aprīļa Lēmums 1999/352/EK, EOTK, Euratom, ar ko izveido Eiropas Biroju krāpšanas apkarošanai (OLAF) (OV L 136, 31.5.1999., 20. lpp.).

      (7)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 30. maija Regula (EK) Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.).

      (8)  Komisijas 2002. gada 23. janvāra Lēmums 2002/47/EK, EOTK, Euratom, ar ko groza Komisijas reglamentu (OV L 21, 24.1.2002., 23. lpp.).

      (9)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. septembra Regula (ES, Euratom) Nr. 883/2013 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 un Padomes Regulu (Euratom) Nr. 1074/1999 (OV L 248, 18.9.2013., 1. lpp.).


title: 2014/46/ES: Padomes Lēmums ( 2014. gada 28. janvāris ), ar ko ieceļ trīs Reģionu komitejas locekļu aizstājējus no Apvienotās Karalistes

text:
               30.1.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 27/59

         PADOMES LĒMUMS
   (2014. gada 28. janvāris),
   ar ko ieceļ trīs Reģionu komitejas locekļu aizstājējus no Apvienotās Karalistes
   (2014/46/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 305. pantu,
   ņemot vērā Apvienotās Karalistes valdības priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2009. gada 22. decembrī un 2010. gada 18. janvārī pieņēma Lēmumu 2009/1014/ES (1) un Lēmumu 2010/29/ES (2), ar ko laikposmam no 2010. gada 26. janvāra līdz 2015. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus.

               (2)

               Pēc Kathy POLLARD kundzes, Mary ROBINSON kundzes un Sharon TAYLOR kundzes pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojušās trīs Reģionu komitejas locekļu aizstājēju vietas,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2015. gada 25. janvārim, par Reģionu komitejas locekļu aizstājējiem tiek iecelti:

               —

                  Sherma BATSON kundze, Councillor, Stevenage Borough Council,

               —

                  Gillian FORD kundze, Councillor, London Borough of Havering,

               —

                  Kathy POLLARD kundze, Councillor, Babergh District Council.

         2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2014. gada 28. janvārī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         G. STOURNARAS

      (1)  OV L 348, 29.12.2009., 22. lpp.

      (2)  OV L 12, 19.1.2010., 11. lpp.


title: Padomes Lēmums 2008/666/KĀDP ( 2008. gada 24. jūlijs ) par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas līdzdalību Eiropas Savienības Tiesiskuma misijā Kosovā, EULEX KOSOVO

text:
               13.8.2008

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 217/23

         PADOMES LĒMUMS 2008/666/KĀDP
   (2008. gada 24. jūlijs)
   par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas līdzdalību Eiropas Savienības Tiesiskuma misijā Kosovā, EULEX KOSOVO

   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 24. pantu,
   ņemot vērā prezidentvalsts ieteikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2008. gada 4. februārī pieņēma Vienoto rīcību 2008/124/KĀDP par Eiropas Savienības Tiesiskuma misiju Kosovā (EULEX KOSOVO) (1).

               (2)

               Vienotās rīcības 13. panta 4. punktā paredzēts, ka sīki izstrādātus noteikumus par trešo valstu līdzdalību iekļauj nolīgumā, ko noslēdz saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 24. pantu.

               (3)

               Padome 2004. gada 13. decembrī pilnvaroja prezidentvalsti, kurai vajadzības gadījumā palīdz ģenerālsekretārs/augstais pārstāvis, attiecībā uz turpmākām Eiropas civilās krīzes pārvarēšanas operācijām sākt sarunas ar trešām valstīm, lai slēgtu nolīgumu, pamatojoties uz parauga nolīgumu starp Eiropas Savienību un trešo valsti par trešās valsts līdzdalību Eiropas Savienības civilās krīzes pārvarēšanas operācijā. Pamatojoties uz minēto, prezidentvalsts vienojās par nolīgumu ar Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas līdzdalību Eiropas Savienības Tiesiskuma misijā Kosovā (EULEX KOSOVO).

               (4)

               Šis nolīgums būtu jāapstiprina,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Ar šo Eiropas Savienības vārdā ir apstiprināts Eiropas Savienības un Šveices Konfederācijas Nolīgums par Šveices Konfederācijas līdzdalību Eiropas Savienības Tiesiskuma misijā Kosovā (EULEX KOSOVO).
   Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   Padomes priekšsēdētājs ar šo tiek pilnvarots iecelt personu vai personas, kas ir tiesīgas parakstīt minēto nolīgumu, lai tas būtu saistošs Eiropas Savienībai.
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
   4. pants
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2008. gada 24. jūlijā

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         B. HORTEFEUX

      (1)  OV L 42, 16.2.2008., 92. lpp.
    ---documentbreak---

               13.8.2008

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 217/24

         NOLĪGUMS
   starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas līdzdalību Eiropas Savienības Tiesiskuma misijā Kosovā, EULEX KOSOVO

   EIROPAS SAVIENĪBA (ES),
   no vienas puses, un
   ŠVEICES KONFEDERĀCIJA,
   no otras puses,
   turpmāk “Puses”,
   ŅEMOT VĒRĀ:
   Eiropas Savienības Padomes pieņemto Vienoto rīcību 2008/124/KĀDP (2008. gada 4. februāris) par Eiropas Savienības Tiesiskuma misiju Kosovā, EULEX KOSOVO,
   Šveices Konfederācijai izteikto uzaicinājumu piedalīties Eiropas Savienības Tiesiskuma misijā Kosovā, EULEX KOSOVO,
   spēku izveidošanas procesa veiksmīgu pabeigšanu un ES civilās operācijas komandiera un Krīžu pārvarēšanas civilo aspektu komitejas ieteikumu piekrist Šveices Konfederācijas dalībai ES vadītā operācijā,
   Politikas un drošības komitejas Lēmumu EULEX/2/2008 (2008. gada 22. aprīlis), ar ko pieņem Šveices Konfederācijas ieguldījumu ES Tiesiskuma misijā Kosovā, EULEX KOSOVO,
   IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.
   1. pants
   Dalība operācijā
   1.   Šveices Konfederācija pievienojas Vienotajai rīcībai 2008/124/KĀDP (2008. gada 4. februāris) par Eiropas Savienības Tiesiskuma misiju Kosovā, EULEX KOSOVO (turpmāk – “EULEX KOSOVO”) un jebkurai vienotajai rīcībai vai lēmumam, ar ko Eiropas Savienības Padome pieņem lēmumu paplašināt EULEX KOSOVO, saskaņā ar šo nolīgumu un jebkādiem attiecīgiem īstenošanas noteikumiem.
   2.   Šveices Konfederācijas ieguldījums EULEX KOSOVO neskar Eiropas Savienības lēmumu pieņemšanas autonomiju.
   3.   Šveices Konfederācija nodrošina, ka tās personāls, kas piedalās EULEX KOSOVO, pilda pienākumus atbilstīgi:

               —

               Padomes Vienotajai rīcībai 2008/124/KĀDP par Eiropas Savienības Tiesiskuma misiju Kosovā, EULEX KOSOVO, un iespējamiem tās vēlākiem grozījumiem,

               —

               operācijas plānam,

               —

               īstenošanas pasākumiem.

         4.   Personāls, ko Šveices Konfederācija norīko darbam EULEX KOSOVO, veic pienākumus un darbojas vienīgi EULEX KOSOVO interesēs.
   5.   Šveices Konfederācija laikus informē civilās operācijas komandieri un EULEX KOSOVO misijas vadītāju (turpmāk – “misijas vadītājs”) par jebkādām pārmaiņām tās ieguldījumā EULEX KOSOVO.
   6.   Personālam, ko nosūta uz EULEX KOSOVO, kompetentā Šveices Konfederācijas iestādē veic medicīnisku pārbaudi, vakcināciju un izsniedz dokumentu, kas apliecina dienestam derīgu veselības stāvokli. Personāls, ko nosūta uz EULEX KOSOVO, uzrāda tāda apliecinājuma dokumenta eksemplāru.
   2. pants
   Personāla statuss
   1.   Šveices Konfederācijas uz EULEX KOSOVO nosūtītā personāla statusu reglamentē noteikumi par misijas statusu, kā tas noteikts 10. panta 1. punktā Padomes Vienotajā rīcībā 2008/124/KĀDP (2008. gada 4. februāris) par Eiropas Savienības Tiesiskuma misiju Kosovā, EULEX KOSOVO.
   2.   Tā personāla statusu, ko norīko uz štābu vai komandgrupām ārpus Kosovas, reglamentē noteikumi, par ko attiecīgie štābi un komandgrupas ir vienojušās ar Šveices Konfederāciju.
   3.   Neskarot šā panta 1. punktā minēto nolīgumu par misijas statusu un ja tā teksts ir pieejams, Šveices Konfederācijas personāls, kas piedalās EULEX KOSOVO, paliek Šveices Konfederācijas jurisdikcijā.
   4.   Šveices Konfederācija ir atbildīga par to visu prasību izskatīšanu, kuras iesniedz tās personāls vai kuras attiecas uz tās personālu un kas saistītas ar dalību EULEX KOSOVO. Šveices Konfederācija ir atbildīga par jebkuras lietas ierosināšanu, jo īpaši par tiesvedības vai disciplināro procedūru sākšanu pret jebkuru sava personāla pārstāvi saskaņā ar saviem normatīvajiem aktiem.
   5.   Šveices Konfederācija apņemas nākt klajā ar deklarāciju par atteikšanos no prasībām pret jebkuru valsti, kas piedalās EULEX KOSOVO, un apņemas to darīt no šā nolīguma parakstīšanas brīža. Šā nolīguma pielikumā pievienots deklarācijas paraugs.
   6.   Eiropas Savienības dalībvalstis apņemas nākt klajā ar deklarāciju par atteikšanos no prasībām, kas saistītas ar jebkuru Šveices Konfederācijas dalību EULEX KOSOVO, un apņemas to darīt no šā nolīguma parakstīšanas brīža. Šā nolīguma pielikumā ir pievienots deklarācijas paraugs.
   3. pants
   Slepena informācija
   1.   Šveices Konfederācija veic atbilstīgus pasākumus, lai nodrošinātu slepenas ES informācijas aizsardzību saskaņā ar Eiropas Savienības Padomes drošības reglamentu, kas ietverts Lēmumā 2001/264/EK (2001. gada 19. marts), un saskaņā ar turpmākām norādēm, ko sniegušas kompetentās iestādes, tostarp misijas vadītājs.
   2.   Ja ES un Šveices Konfederācija ir noslēgusi nolīgumu par klasificētas informācijas apmaiņas drošības procedūrām, nolīgumu piemēro saistībā ar EULEX KOSOVO.
   4. pants
   Komandķēde
   1.   Viss personāls, kas piedalās EULEX KOSOVO, paliek pilnīgā savas valsts iestāžu pakļautībā.
   2.   Valsts iestādes nodod operatīvo kontroli civilās operācijas komandierim, kas īsteno stratēģisko vadību un kontroli.
   3.   Misijas vadītājs uzņemas atbildību un īsteno EULEX KOSOVO vadību un kontroli operācijas vietā.
   4.   Misijas vadītājs saskaņā ar civilās operācijas komandiera norādījumiem īsteno vadību un kontroli pār nosūtītāju dalībvalstu personālu, grupām un vienībām, kā arī atbild par administratīviem un apgādes jautājumiem, tostarp par EULEX KOSOVO rīcībā nodotiem aktīviem, līdzekļiem un informāciju.
   5.   Šveices Konfederācijai ir tādas pašas tiesības un pienākumi attiecībā uz operācijas ikdienas vadību kā Eiropas Savienības dalībvalstīm, kas piedalās operācijā, saskaņā ar šā nolīguma 1. panta 1. punktā minētajiem juridiskajiem instrumentiem.
   6.   Misijas vadītājs ir atbildīgs par EULEX KOSOVO personāla disciplināro kontroli. Vajadzības gadījumā disciplināru sodu uzliek attiecīgās valsts iestāde.
   7.   Šveices Konfederācija izraugās valsts kontingenta vadītāju (VKV), kas pārstāv tās kontingentu operācijas laikā. VKV sniedz ziņojumus misijas vadītājam par attiecīgās valsts jautājumiem un ir atbildīgs par misijas kontingenta disciplīnu ikdienā.
   8.   Lēmumu izbeigt operāciju pieņem Eiropas Savienība, apspriedusies ar Šveices Konfederāciju, ja operācijas izbeigšanas brīdī Šveices Konfederācija joprojām dod ieguldījumu EULEX KOSOVO darbībā.
   5. pants
   Finanšu aspekti
   1.   Šveices Konfederācija uzņemas visas izmaksas, kas ir saistītas ar tās dalību operācijā, izņemot izmaksas, ko sedz no kopējiem līdzekļiem, kā paredzēts operācijas budžetā.
   2.   Ja, veicot operāciju, ir noticis nāves gadījums, gūti ievainojumi, radīti zaudējumi vai nodarīts kaitējums vietējiem iedzīvotājiem vai juridiskām personām, Šveices Konfederācija gadījumos, ja ir konstatēta tās atbildība, izmaksā kompensāciju, ievērojot nosacījumus, kas paredzēti līgumā par misijas statusu, ja tāds ir, kā minēts šā nolīguma 2. panta 1. punktā.
   6. pants
   Pasākumi nolīguma īstenošanai
   Eiropas Savienības Padomes ģenerālsekretārs/augstais pārstāvis kopējās ārpolitikas un drošības politikas jomā un Šveices Konfederācijas attiecīgās iestādes vienojas par tehniskiem un administratīviem pasākumiem, kas vajadzīgi, lai īstenotu šo nolīgumu.
   7. pants
   Saistību neievērošana
   Ja kāda no Pusēm nepilda saistības, kas noteiktas iepriekšējos pantos, otrai Pusei ir tiesības izbeigt šā nolīguma darbību, par to paziņojot vienu mēnesi iepriekš.
   8. pants
   Domstarpību izšķiršana
   Domstarpības par šā nolīguma interpretāciju vai piemērošanu Puses savstarpēji izšķir ar diplomātiskiem līdzekļiem.
   9. pants
   Stāšanās spēkā
   1.   Šis nolīgums stājas spēkā pirmā mēneša pirmajā dienā pēc tam, kad Puses ir paziņojušas viena otrai par šim nolūkam vajadzīgo iekšējo procedūru pabeigšanu.
   2.   Šo nolīgumu provizoriski piemēro no parakstīšanas dienas.
   3.   Šis nolīgums paliek spēkā, kamēr Šveices Konfederācija dod ieguldījumu operācijas darbībā.

      Briselē, 2008. gada 29. jūlijā

            Eiropas Savienības vārdā —

            Šveices Konfederācijas vārdā —

   PIELIKUMS
   DEKLARĀCIJA
   ES dalībvalstu deklarācija
   Piemērojot ES Vienoto rīcību 2008/124/KĀDP par Eiropas Savienības Tiesiskuma misiju Kosovā, EULEX KOSOVO, ES dalībvalstis centīsies, ciktāl pieļauj to iekšējā tiesību sistēma, cik vien iespējams atteikties no prasībām pret Šveices Konfederāciju sava personāla ievainojumu vai nāves gadījumos vai gadījumos, ja tām ir radīti zaudējumi vai bojāts to īpašums, ko izmanto EULEX KOSOVO, ja ievainojums, nāve, zaudējums vai bojājums ir radies Šveices Konfederācijas personāla darbības dēļ, pildot pienākumus saistībā ar EULEX KOSOVO, izņemot rupjas nolaidības vai tīšu noteikumu pārkāpumu gadījumus, vai radies, izmantojot jebkādu īpašumu, kas pieder Šveices Konfederācijai, ja īpašums ir izmantots saistībā ar operāciju, kā arī izņemot gadījumus, ja EULEX KOSOVO Šveices Konfederācijas personāls, kas izmanto īpašumu, ir vainojams rupjā nolaidībā vai tīšā noteikumu pārkāpumā.
   Šveices Konfederācijas deklarācija
   Iesaistoties Eiropas Savienības Tiesiskuma misijā Kosovā, EULEX KOSOVO, kas izveidota ar ES Vienoto rīcību 2008/124/KĀDP, Šveices Konfederācija centīsies, ciktāl pieļauj tās tiesību sistēma, cik vien iespējams atteikties no prasībām pret jebkuru citu valsti, kas piedalās EULEX KOSOVO, sava personāla ievainojumu vai nāves gadījumos vai gadījumos, ja tai ir radīti zaudējumi vai bojāts tās īpašums, ko izmanto EULEX KOSOVO, ja ievainojums, nāve, zaudējums vai bojājums ir radies personāla darbības dēļ, pildot pienākumus saistībā ar EULEX KOSOVO, izņemot rupjas nolaidības vai tīšu noteikumu pārkāpumu gadījumus, vai radies, izmantojot jebkādu īpašumu, kas pieder valstīm, kuras piedalās EULEX KOSOVO, ja īpašums ir izmantots saistībā ar operāciju, izņemot gadījumus, ja EULEX KOSOVO personāls, kas izmanto īpašumu, ir vainojams rupjā nolaidībā vai tīšā noteikumu pārkāpumā.


title: Padomes Lēmums (ES) 2015/904 (2014. gada 17. decembris) par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Protokolu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Alžīrijas Tautas Demokrātisko Republiku, no otras puses, par Pamatnolīgumu starp Eiropas Savienību un Alžīrijas Tautas Demokrātisko Republiku par vispārējiem principiem Alžīrijas Tautas Demokrātiskās Republikas līdzdalībai Savienības programmās

text:
               13.6.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 148/1

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2015/904
   (2014. gada 17. decembris)
   par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Protokolu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Alžīrijas Tautas Demokrātisko Republiku, no otras puses, par Pamatnolīgumu starp Eiropas Savienību un Alžīrijas Tautas Demokrātisko Republiku par vispārējiem principiem Alžīrijas Tautas Demokrātiskās Republikas līdzdalībai Savienības programmās
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 212. pantu saistībā ar 218. panta 5. un 7. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2007. gada 18. jūnijā pilnvaroja Komisiju risināt sarunas par protokola noslēgšanu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Alžīrijas Tautas Demokrātisko Republiku, no otras puses (1), par Pamatnolīgumu starp Eiropas Savienību un Alžīrijas Tautas Demokrātisko Republiku par vispārējiem principiem Alžīrijas Tautas Demokrātiskās Republikas līdzdalībai Savienības programmās (turpmāk “protokols”).

               (2)

               Šīs sarunas ir pabeigtas.

               (3)

               Protokola mērķis ir izklāstīt finanšu un tehniskos noteikumus, kas ļautu Alžīrijas Tautas Demokrātiskajai Republikai piedalīties konkrētās Savienības programmās. Horizontālie principi, ko nosaka protokols, veido ekonomisku, finanšu un tehnisku sadarbības pasākumu, kas sniedz piekļuvi palīdzībai, jo īpaši finansiālai palīdzībai, ko saskaņā ar Savienības programmām sniegtu Savienība. Šie principi ir piemērojami tikai tām Savienības programmām, kurās Alžīrijas Tautas Demokrātiskās Republikas iespēju piedalīties paredz attiecīgie izveides tiesību akti. Tāpēc protokola parakstīšana un provizoriska piemērošana neietver tādu pilnvaru īstenošanu, ko paredz programmās realizētā dažādu nozaru politika un kas tiek īstenotas, izveidojot programmas.

               (4)

               Protokols būtu jāparaksta Savienības vārdā, un tas būtu jāpiemēro provizoriski, kamēr tiek pabeigtas procedūras tā noslēgšanai,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo tiek atļauts Savienības vārdā parakstīt Protokolu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Alžīrijas Tautas Demokrātisko Republiku, no otras puses, par Pamatnolīgumu starp Eiropas Savienību un Alžīrijas Tautas Demokrātisko Republiku par vispārējiem principiem Alžīrijas Tautas Demokrātiskās Republikas līdzdalībai Savienības programmās, ņemot vērā tā noslēgšanu.
   Protokola teksts ir pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   Padomes priekšsēdētājs ar šo tiek pilnvarots norīkot personas, kas ir tiesīgas parakstīt protokolu Savienības vārdā.
   3. pants
   Protokolu provizoriski piemēro no tā parakstīšanas dienas (2), kamēr tiek pabeigtas procedūras tā noslēgšanai.
   4. pants
   Komisija ir tiesīga Savienības vārdā noteikt konkrētus noteikumus, kas attiecas uz Alžīrijas Tautas Demokrātiskās Republikas dalību katrā konkrētā Savienības programmā, tostarp finansiālo ieguldījumu. Komisija informē attiecīgo Padomes darba grupu.
   5. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2014. gada 17. decembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         G. L. GALLETTI

      (1)  OV L 265, 10.10.2005., 2. lpp.

      (2)  Protokola parakstīšanas dienu Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.


title: 2009/237/EK: Eiropas Parlamenta Lēmums ( 2008. gada 22. aprīlis ) par Eiropas GNSS uzraudzības iestādes 2006. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu

text:
               31.3.2009

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 88/262

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS
   (2008. gada 22. aprīlis)
   par Eiropas GNSS uzraudzības iestādes 2006. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
   (2009/237/EK)
   EIROPAS PARLAMENTS,
   ņemot vērā Eiropas GNSS Uzraudzības iestādes 2006. finanšu gada galīgos pārskatus (1),
   ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas GNSS Uzraudzības iestādes 2006. finanšu gada galīgajiem pārskatiem ar iestādes atbildēm (2),
   ņemot vērā Padomes 2008. gada 12. februāra ieteikumu (5843/2008 – C6-0084/2008),
   ņemot vērā EK līgumu un it īpaši tā 276. pantu,
   ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (3), un it īpaši tās 185. pantu,
   ņemot vērā Padomes 2004. gada 12. jūlija Regulu (EK) Nr. 1321/2004 par Eiropas satelītu radionavigācijas programmu vadības struktūru izveidi (4) un it īpaši tās 12. pantu,
   ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (5), un it īpaši tās 94. pantu,
   ņemot vērā Reglamenta 71. pantu un V pielikumu,
   ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A6-0127/2008),

               1.

               sniedz Eiropas GNSS Uzraudzības iestādes izpilddirektoram apstiprinājumu par aģentūras 2006. finanšu gada budžeta izpildi;

               2.

               izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, Eiropas GNSS Uzraudzības iestādes izpilddirektoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Hans-Gert PÖTTERING

            Ģenerālsekretārs

         Harald RØMER

      (1)  OV C 261, 31.10.2007., 38. lpp.

      (2)  OV C 309, 19.12.2007., 72. lpp.

      (3)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (4)  OV L 246, 20.7.2004., 1. lpp.

      (5)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

    ---documentbreak---

               31.3.2009

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 88/263

         EIROPAS PARLAMENTA REZOLŪCIJA
   (2008. gada 22. aprīlis)
   ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no lēmuma par Eiropas GNSS uzraudzības iestādes 2006. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
   EIROPAS PARLAMENTS,
   ņemot vērā Eiropas GNSS Uzraudzības iestādes 2006. finanšu gada galīgos pārskatus (1),
   ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas GNSS Uzraudzības iestādes 2006. finanšu gada galīgajiem pārskatiem ar iestādes atbildēm (2),
   ņemot vērā Padomes 2008. gada 12. februāra ieteikumu (5843/2008 – C6-0084/2008),
   ņemot vērā EK līgumu un it īpaši tā 276. pantu,
   ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (3), un it īpaši tās 185. pantu,
   ņemot vērā Padomes 2004. gada 12. jūlija Regulu (EK) Nr. 1321/2004 par Eiropas satelītu radionavigācijas programmu vadības struktūru izveidi (4) un it īpaši tās 12. pantu,
   ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (5), un it īpaši tās 94. pantu,
   ņemot vērā Reglamenta 71. pantu un V pielikumu,
   ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A6-0127/2008),

               A.

               tā kā Revīzijas palāta ir norādījusi, ka tā ir guvusi pamatotu pārliecību par to, ka gada pārskati par 2006. finanšu gadu ir ticami un ka pakārtotie darījumi kopumā ir likumīgi un pareizi;

               B.

               tā kā šī iestāde uzsāka darbību 2006. gadā un pēc vajadzīgo finanšu sistēmu izveidošanas 2006. gada septembrī pārņēma no Komisijas atbildību par finanšu operācijām,

         Vispārējie apsvērumi, kas attiecas uz ES aģentūru horizontālā līmeņa jautājumiem un tādējādi ir būtiski katras aģentūras budžeta izpildes apstiprināšanas procedūrā

               1.

               atzīmē, ka, Revīzijas palātai veicot 24 aģentūru un citu satelītdienestu revīziju, to budžets 2006. gadā veidoja 1 080,5 milj. EUR (vislielākais budžets 271 milj. EUR apmērā bija Eiropas Rekonstrukcijas aģentūrai, bet vismazākais 5 milj. EUR apmērā – Eiropas Policijas akadēmijai (CEPOL));

               2.

               norāda, ka pie ārējām ES struktūrvienībām, kurās jāveic revīzija un jāapstiprina budžeta izpilde, tagad pieder ne tikai tradicionālās regulatīvās aģentūras, bet arī izpildaģentūras, kas izveidotas konkrētu programmu īstenošanai, un tuvākajā nākotnē pie tām piederēs arī kopuzņēmumi, kuri dibināti publiskā un privātā sektora partnerības ietvaros (kopīgas tehnoloģiju iniciatīvas);

               3.

               konstatē, ka to aģentūru skaits, uz kurām attiecas budžeta izpildes apstiprinājuma procedūra, ir mainījies šādi: 2000. finanšu gadā – 8, 2001. gadā – 10, 2002. gadā – 11, 2003. gadā – 14, 2004. gadā – 14, 2005. gadā – 16, 2006. gadā – 20 regulatīvās aģentūras un 2 izpildaģentūras (izņemot 2 aģentūras, kurās revīziju veic Revīzijas palāta, bet tām paredzēta budžeta izpildes iekšēja apstiprināšana);

               4.

               tādēļ secina, ka revīzijas veikšana/budžeta izpildes apstiprināšana ir apgrūtinošs un nesamērīgi sarežģīts process, ņemot vērā aģentūru/satelītdienestu budžeta salīdzinošo lielumu; uzdod atbildīgajai komitejai rūpīgi pārskatīt aģentūru un satelītdienestu budžeta izpildes apstiprināšanas procesu, lai izstrādātu vienkāršāku un racionālāku pieeju, paturot prātā, ka turpmākajos gados arvien pieaugs to struktūrvienību skaits, kurām būs jāsagatavo īpašs ziņojums par budžeta izpildes apstiprināšanu;

         Pamatapsvērumi

               5.

               prasa Komisijai, pirms dibināt jaunu aģentūru vai pārveidot jau esošu aģentūru, sniegt nepārprotamus paskaidrojumus par šādiem jautājumiem: aģentūras veids, aģentūras mērķi, aģentūras iekšējās pārvaldes struktūra, produkti, pakalpojumi, pamatprocedūras, mērķgrupa, klienti un ieinteresētās personas, oficiālas attiecības ar ārējiem dalībniekiem, atbildība par budžeta izpildi, finanšu plānošana, kā arī personāla un kadru politika;

               6.

               pieprasa, lai visas aģentūras tiktu pārvaldītas, pamatojoties uz ikgadēju darbības nolīgumu, ko aģentūra sagatavo kopā ar atbildīgo ģenerāldirektorātu un kurā iekļauti galvenie mērķi nākamajam gadam, finanšu shēma un skaidri rādītāji darbības rezultātu vērtēšanai;

               7.

               pieprasa, lai Revīzijas palāta vai cits neatkarīgs revidents sistemātiski (un tieši šajā nolūkā) pārbaudītu aģentūru darbības rezultātus; uzskata, ka, veicot šādu revīziju, nedrīkst aprobežoties ar ierastajiem finanšu pārvaldības elementiem un publisko līdzekļu pienācīgu izlietojumu, bet jāizvērtē arī administrācijas efektivitāte un lietderīgums un katrā aģentūrā jāparedz finanšu pārvaldības novērtēšana;

               8.

               pauž uzskatu, ka attiecībā uz aģentūrām, kuras pastāvīgi pārāk augstu novērtē savas finanšu vajadzības, ir jāparedz tehnisks samazinājums, pamatojoties uz brīvajām amata vietām; uzskata, ka tādējādi ilgtermiņā samazināsies aģentūrām piešķiramie ieņēmumi un līdz ar to – arī administratīvās izmaksas;

               9.

               kā nopietnu problēmu min to, ka vairākas aģentūras ir kritizētas par publiskā iepirkuma normatīvu, Finanšu regulas, Civildienesta noteikumu u. c. noteikumu neievērošanu; uzskata, ka galvenais iemesls ir tas, ka šie noteikumi un Finanšu regula ir galvenokārt domāti lielākām iestādēm un parasti mazākajām aģentūrām trūkst “kritiskās masas”, lai pildītu šīs normatīvās prasības; tādēļ aicina Komisiju rast ātru risinājumu efektivitātes uzlabošanai, apvienojot vairāku aģentūru administratīvās funkcijas, lai sasniegtu šo “kritisko masu” (paturot prātā vajadzīgās izmaiņas pamatregulās, kas reglamentē aģentūru darbību un budžeta neatkarību), vai steidzami sagatavot īpašu noteikumu projektu (it īpaši īstenošanas noteikumus aģentūrām), kas nodrošinātu tām pilnīgu atbilstību prasībām;

               10.

               uzstāj, lai Komisija, gatavojot provizorisko budžeta projektu, ņem vērā atsevišķo aģentūru budžeta izpildes rezultātus iepriekšējos gados, jo īpaši n-1 gadā, un attiecīgi pārskata konkrēto aģentūru pieprasīto budžetu; aicina Parlamenta atbildīgo komiteju respektēt šādas pārskatīšanas rezultātus un, ja to nav izdarījusi Komisija, pašai pārskatīt attiecīgo budžetu līdz saprātīgam līmenim, kas atbilst katras aģentūras līdzekļu apgūšanas un īstenošanas spējām;

               11.

               atgādina, ka lēmumā par 2005. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu Parlaments aicināja Komisiju ik pēc pieciem gadiem iesniegt pētījumu par katras pastāvošās aģentūras “pievienoto vērtību”; ja kādas aģentūras “pievienotā vērtība” novērtēta negatīvi, aicina visas attiecīgās iestādes īstenot vajadzīgos pasākumus, no jauna formulējot aģentūras pilnvaras vai slēdzot to; norāda, ka 2007. gadā Komisija nav veikusi nevienu šādu novērtējumu; uzstāj, lai Komisija līdz lēmuma pieņemšanai par 2007. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu iesniedz vismaz piecus novērtējumus, vispirms pievēršoties vecākajām aģentūrām;

               12.

               pauž uzskatu, ka nekavējoties jāpilda Revīzijas palātas ieteikumi un aģentūrām izmaksājamās subsīdijas jāsamēro ar to faktiskajām vajadzībām pēc naudas līdzekļiem; turklāt uzskata, ka grozījumi, kas izdarīti vispārējā Finanšu regulā, ir jāiekļauj gan aģentūru finanšu pamatregulās, gan citos īpašos finanšu noteikumos;

         Pārskatu sagatavošanas principi

               13.

               atzīmē, ka aģentūrām nav vienotas pieejas attiecībā uz to, kā atskaitīties par savu darbību attiecīgajā finanšu gadā un kā sagatavot ziņojumus un pārskatus par budžeta un finanšu vadību, un trūkst vienotas pieejas jautājumam, vai aģentūras direktoram ir jāsagatavo ticamības deklarācija; konstatē, ka ne visas aģentūras skaidri apzinās atšķirību starp a) sabiedrības iepazīstināšanu ar aģentūras darbu un b) tehnisko ziņojumu par budžeta un finanšu vadību;

               14.

               atzīmē, ka daudzu aģentūru direktori par 2006. gadu ir sagatavojuši ticamības deklarāciju, vienā gadījumā iekļaujot tajā svarīgu atrunu, lai gan Komisijas norādījumi par darbības pārskatu sagatavošanu to skaidri neparedz;

               15.

               atgādina, ka Parlamenta 2005. gada 12. aprīļa rezolūcijā (6) ietverts aicinājums aģentūru direktoriem turpmāk pievienot gada darbības pārskatam, kuru iesniedz kopā ar informāciju par finansēm un vadību, ticamības deklarāciju par darbību likumību un pareizību līdzīgi deklarācijai, ko paraksta Komisijas ģenerāldirektori;

               16.

               aicina Komisiju attiecīgi grozīt norādījumus aģentūrām;

               17.

               turklāt mudina Komisiju strādāt ar aģentūrām, lai sagatavotu vienotu paraugu, kas piemērojams visām aģentūrām un satelītdienestiem, vienlaikus skaidri ievērojot atšķirību starp:

                           —

                           plašākai sabiedrībai paredzētu gada ziņojumu par struktūrvienības darbību, veicamo darbu un sasniegto,

                           —

                           finanšu pārskatiem un ziņojumu par budžeta izpildi,

                           —

                           darbības pārskatu saskaņā ar Komisijas ģenerāldirektoru darbības pārskatiem,

                           —

                           struktūrvienības direktora parakstītu ticamības deklarāciju, kas satur atrunas vai piezīmes, kuras, pēc direktora ieskatiem, jādara zināmas iestādei, kas apstiprina budžeta izpildi;

         Revīzijas palātas vispārējie konstatējumi

               18.

               atzīmē Revīzijas palātas konstatējumu (gada pārskata 10.29. punkts (7), ka Komisijas izmaksātās subsīdijas no Kopienas budžeta nebalstās uz pietiekami pamatotām aplēsēm par aģentūru vajadzībām pēc naudas līdzekļiem, kas – kopā ar pārnesumiem – rada apjomīgu naudas līdzekļu atlikumu; turklāt atzīmē, ka Revīzijas palāta iesaka samērot izmaksājamās subsīdijas ar aģentūru faktiskajām vajadzībām pēc naudas līdzekļiem;

               19.

               atzīmē, ka 2006. gada beigās grāmatvedības sistēma ABAC vēl nebija ieviesta 14 aģentūrās (zemsvītras piezīme gada pārskata 10.31. punktā);

               20.

               ņem vērā Revīzijas palātas piezīmi (gada pārskata 1.25. punkts), ka dažās aģentūrās ir uzskaitītas uzkrātās maksas par neizmantotajiem atvaļinājumiem; norāda, ka trijām aģentūrām (Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centram (Cedefop), Eiropas Policijas akadēmijai (CEPOL) un Eiropas Dzelzceļa aģentūrai) Revīzijas palāta ir iekļāvusi piezīmes ticamības deklarācijā par 2006. finanšu gadu (par 2005. gadu – Cedefop, Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei, Eiropas Rekonstrukcijas aģentūrai);

         Iekšējā revīzija

               21.

               atgādina, ka saskaņā ar Finanšu regulas 185. panta 3. punktu Komisijas iekšējais revidents ir arī iekšējais revidents regulatīvajās aģentūrās, kuras saņem dotācijas no ES budžeta; norāda, ka iekšējais revidents ziņo katras aģentūras valdei un direktoram;

               22.

               vērš uzmanību uz šādu atrunu, kas ietverta iekšējā revidenta gada darbības ziņojumā par 2006. gadu:
               “Komisijas iekšējais revidents nespēj pienācīgi pildīt pienākumu, kas viņam noteikts Finanšu regulas 185. pantā kā Kopienas struktūrvienību iekšējam revidentam, nepietiekamā personālsastāva dēļ.”;

               23.

               tomēr ņem vērā iekšējā revidenta darbības ziņojumā par 2006. gadu iekļauto piezīmi, ka, sākot ar 2007. gadu, Komisijai piešķirot papildu personālsastāvu Iekšējās revīzijas dienestam (IRD), visās izveidotajās regulatīvajās aģentūrās katru gadu būs jāveic iekšējā revīzija;

               24.

               atzīmē, ka saskaņā ar Finanšu regulas 185. pantu Iekšējās revīzijas dienestam revīzija jāveic arvien lielākā skaitā regulatīvo aģentūru, izpildaģentūru un kopuzņēmumu; aicina Komisiju informēt atbildīgo komiteju par to, vai Iekšējās revīzijas dienestam būs pietiekams personālsastāvs, lai turpmākajos gados veiktu gada revīziju visās šajās struktūrvienībās;

               25.

               konstatē, ka saskaņā ar Regulas (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 72. panta 5. punktu visām aģentūrām ik gadu jāiesniedz Komisijai un iestādei, kas apstiprina budžeta izpildi, direktora sagatavots ziņojums, kurā apkopoti dati par iekšējā revidenta veikto iekšējo revīziju skaitu un veidu, sniegtajiem ieteikumiem un šajā sakarā veiktajiem pasākumiem; aicina aģentūras norādīt, vai šī prasība ir izpildīta un kādā veidā;

               26.

               ņemot vērā iekšējo revidentu iespējas, jo īpaši attiecībā uz mazākajām aģentūrām, pieņem zināšanai iekšējā revidenta 2006. gada 14. septembra priekšlikumu Parlamenta atbildīgajai komitejai atļaut mazākajām aģentūrām iepirkt iekšējās revīzijas pakalpojumus no privātā sektora;

         Aģentūru novērtējums

               27.

               atgādina, ka Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīgajā paziņojumā (8), par kuru vienojās, to saskaņojot pirms Ecofin budžeta Padomes 2007. gada 13. jūlija sanāksmes, iekļauts aicinājums uzskaitīt i) aģentūras, kuru darbību Komisija grasās izvērtēt, un ii) aģentūras, kuru darbība jau ir izvērtēta, pievienojot galveno rezultātu kopsavilkumu;

         Disciplinārās procedūras

               28.

               atzīmē, ka atsevišķām aģentūrām, ja tās ir nelielas, ir grūti izveidot īpašas (ad hoc) disciplinārlietu kolēģijas, kurās būtu pārstāvēts attiecīgi kvalificēts personāls, bet Komisijas Izmeklēšanas un disciplinārlietu biroja (IDOC) kompetence neattiecas uz aģentūrām; aicina aģentūras apsvērt iespēju izveidot aģentūru disciplinārlietu kolēģiju;

         Iestāžu nolīguma projekts

               29.

               atgādina, ka Komisijas prezentētajā Iestāžu nolīguma projektā par Eiropas regulatīvo aģentūru darbības pamatprincipiem (COM(2005) 59) bija paredzēts noteikt horizontālus principus attiecībā uz Eiropas regulatīvo aģentūru izveidi, struktūru, darbību, novērtēšanu un kontroli; atzīmē, ka šis projekts ir vērtīga iniciatīva, mēģinot loģiski pamatot aģentūru izveidi un vadīšanu; atzīmē konstatējumu Komisijas 2006. gada kopsavilkuma pārskatā (COM(2007) 274 3.1. punkts), ka, lai arī pārrunu sekmīgā gaita pēc minētā priekšlikuma publicēšanas pakāpeniski apstājās, Padome 2006. gada beigās atsāka saturiskas sarunas; pauž nožēlu, ka dokumenta pieņemšana ir aizkavējusies;

               30.

               tādēļ atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos 2008. gadā nākt klajā ar paziņojumu par regulatīvo aģentūru nākotni;

         Pašfinansētās aģentūras

               31.

               atgādina, ka divās pašfinansētajās aģentūrās budžeta izpildi direktoram apstiprina valde; atzīmē, ka abās aģentūrās ir uzkrāts liels pārpalikums no maksājumu ieņēmumiem, kuri pārnesti no iepriekšējiem gadiem:

                           —

                           Iekšējā tirgus saskaņošanas birojā nauda un tās ekvivalenti veido 281 milj. EUR (9),

                           —

                           Kopienas Augu šķirņu birojā nauda un tās ekvivalenti veido 18 milj. EUR (10);

         Īpašie apsvērumi

               32.

               atzīmē konstatējumu Revīzijas palātas ziņojumā par 2006. gadu, ka, tai pārbaudot reprezentatīvu 80 darījumu izlasi, atklājās nepilnības vadības un kontroles sistēmu darbā, jo darījumi tika veikti bez vajadzīgā pilnvarojuma un juridiskās saistības tika iegrāmatotas pirms attiecīgo budžeta saistību formulēšanas, kas ir pretrunā Finanšu regulas prasībām;

               33.

               patur prātā, ka, sākot no 2007. gada 1. janvāra, iestādes īpašumā ir visi materiālie un nemateriālie līdzekļi, kas radīti vai izveidoti Galileo programmas izstrādes posmā;

               34.

               atgādina, ka 2006. gada decembrī iestāde uzsāka kopuzņēmuma Galileo darbības pārņemšanu, pārņemot 70 milj. EUR, kā arī FP6, MEDA, EGNOS un citos līgumos noteiktās tiesības un saistības; tādēļ 2006. gada beigās iestādes kopējie aktīvi veidoja 76,6 milj. EUR, lai gan Kopienas subsīdija un citi iestādes ieņēmumi 2006. gadā tikai nedaudz pārsniedza 7 milj. EUR;

               35.

               turklāt norāda, ka saskaņā ar iestādes atbildēm tā 2007. gadā saņēma 97 % no nākamās summas (65 milj. EUR) pēc vienošanās starp GNSS un trijiem kopuzņēmuma dalībniekiem (Eiropas Kosmosa aģentūru, Ķīnas Valsts attālās uzrādes centru un Izraēlas komercsabiedrību Matimop); atzīmē Revīzijas palātas apsvērumu, ka šī summa neietver to līdzekļu atlikumu, kurš izveidojās, likvidējot kopuzņēmumu Galileo, un kuru nodos iestādei tikai likvidācijas procedūras beigās;

               36.

               konstatē no Padomes secinājumiem, kas pieņemti pēc 2007. gada 3. decembra sanāksmes, ka paredzētās GNSS programmu izmaksas 2007.–2013. gadā veidos 3,4 miljardus EUR un šo projektu finansēs no publiskiem līdzekļiem;

               37.

               tādēļ secina, ka iestāde, kas ir visu Galileo aktīvu īpašniece, lai gan tā ir ES aģentūra, pildīs pienākumus, kuri nav raksturīgi pārējām regulatīvajām aģentūrām, un, tā kā tās bilancē ir ievērojamas naudas summas, tā nākotnē būs īpaši rūpīgi jāpārbauda struktūrvienībām, kuru uzdevums ir pārraudzīt ES izdevumus;

               38.

               atzīmē, ka kopuzņēmuma Galileo likvidācijai būs veltīts Revīzijas palātas īpašais 2008. gada ziņojums.

      (1)  OV C 261, 31.10.2007., 38. lpp.

      (2)  OV C 309, 19.12.2007., 72. lpp.

      (3)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (4)  OV L 246, 20.7.2004., 1. lpp.

      (5)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

      (6)  Visas rezolūcijas, kas attiecas uz aģentūrām, ir publicētas OV L 196, 27.7.2005.

      (7)  OV C 273, 15.11.2007., 1. lpp.

      (8)  Padomes dokuments DS 605/1/07 Rev1.

      (9)  Avots: Ziņojums par Iekšējā tirgus saskaņošanas biroja 2006. finanšu gada pārskatiem, ar Biroja atbildēm (OV C 309, 19.12.2007., 141. lpp.).

      (10)  Avots: Ziņojums par Kopienas Augu šķirņu biroja 2006. finanšu gada pārskatiem, ar Biroja atbildēm (OV C 309, 19.12.2007., 135. lpp.).


title: Padomes Lēmums (2000. gada 7. novembris), ar ko Kopienas vārdā noslēdz Konvenciju par Reinas upes aizsardzību

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

32000D0706

Oficiālais Vēstnesis L 289 , 16/11/2000 Lpp. 0030 - 0030

		Padomes Lēmums(2000. gada 7. novembris),ar ko Kopienas vārdā noslēdz Konvenciju par Reinas upes aizsardzību(2000/706/EK)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 175. panta 1. punktu un 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu, un 300. panta 3. punkta pirmo daļu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu [1],tā kā:(1) Ar Lēmumu 77/586/EEK [2] Kopiena noslēdza Konvenciju par Reinas upes aizsardzību pret ķīmisko piesārņojumu un 1963. gada 29. aprīlī Bernē parakstīto Papildu līgumu par Starptautisko komisiju Reinas upes aizsardzībai pret ķīmisko piesārņojumu.(2) Starptautiskās komisijas Reinas upes aizsardzībai koordinācijas grupas 25. sanāksmē piekrastes valstis uzskatīja par nepieciešamu paredzēt jaunu Konvenciju par Reinas upes aizsardzību un šajā nolūkā uzsākt sarunas.(3) Eiropas Komisija Kopienas vārdā piedalījās šajās sarunās saskaņā ar Padomes sarunu direktīvām, un šādas sarunas pabeigtas 1998. gada janvārī.(4) Ņemot vērā minēto sarunu rezultātu, Padome 1999. martā nolēma, ka Kopiena paraksta jauno Konvenciju par Reinas upes aizsardzību, kas jāietver tās turpmākajā slēdzienā, un pilnvaro tās parakstīšanu Kopienas vārdā. Jaunā Konvencija par Reinas upes aizsardzību parakstīta 1999. gada 12. aprīlī Bernē (Šveice),IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsAr šo Konvencija par Reinas upes aizsardzību ir apstiprināta Kopienas vārdā.Konvencijas teksts ir pievienots šim lēmumam.2. pantsPadomes priekšsēdētājam ir pilnvaras izraudzīt personu vai personas, kurām ir tiesības deponēt apstiprinājuma tiesību aktu Šveices konfederācijas valdībai atbilstoši Konvencijas 17. pantam.Briselē, 2000. gada 7. novembrīPadomes vārdā —priekšsēdētājsD. Voynet[1] Atzinums sniegts 2000. gada 17. maijā (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).[2] OV L 240, 19.9.1977., 35. lpp.--------------------------------------------------


title: Eiropas Parlamenta Lēmums (2010. gada 5. maijs) par Eiropas Vides aģentūras 2008. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu

text:
               25.9.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 252/151

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS
   (2010. gada 5. maijs)
   par Eiropas Vides aģentūras 2008. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
   (2010/522/ES)
   EIROPAS PARLAMENTS,
   ņemot vērā Eiropas Vides aģentūras 2008. finanšu gada galīgos pārskatus,
   ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Vides aģentūras 2008. finanšu gada pārskatiem, ar Aģentūras atbildēm (1),
   ņemot vērā Padomes 2010. gada 16. februāra ieteikumu (5827/2010 – C7-0061/2010),
   ņemot vērā EK līguma 276. pantu un Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,
   ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 185. pantu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 23. aprīļa Regulu (EK) Nr. 401/2009 par Eiropas Vides aģentūru un Eiropas Vides informācijas un novērojumu tīklu (3), un jo īpaši tās 13. pantu,
   ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (4), un jo īpaši tās 94. pantu,
   ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,
   ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumu (A7-0092/2010),

               1.

               sniedz Eiropas Vides aģentūras izpilddirektorei apstiprinājumu par aģentūras 2008. finanšu gada budžeta izpildi;

               2.

               izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, nosūtīt Eiropas Vides aģentūras izpilddirektorei, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Jerzy BUZEK

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV C 304, 15.12.2009., 60. lpp.

      (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (3)  OV L 126, 21.5.2009., 13. lpp.

      (4)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.
    ---documentbreak---

               25.9.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 252/152

         EIROPAS PARLAMENTA REZOLŪCIJA
   (2010. gada 5. maijs)
   ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no Lēmuma par Eiropas Vides aģentūras 2008. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
   EIROPAS PARLAMENTS,
   ņemot vērā Eiropas Vides aģentūras 2008. finanšu gada galīgos pārskatus,
   ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Vides aģentūras 2008. finanšu gada pārskatiem, ar Aģentūras atbildēm (1),
   ņemot vērā Padomes 2010. gada 16. februāra ieteikumu (5827/2010 – C7-0061/2010),
   ņemot vērā EK līguma 276. pantu un Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,
   ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 185. pantu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 23. aprīļa Regulu (EK) Nr. 401/2009 par Eiropas Vides aģentūru un Eiropas Vides informācijas un novērojumu tīklu (3), un jo īpaši tās 13. pantu,
   ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (4), un jo īpaši tās 94. pantu,
   ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,
   ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumu (A7-0092/2010),

               A.

               tā kā Revīzijas palāta norāda, ka tā ir guvusi pamatotu pārliecību par to, ka gada pārskati par 2008. finanšu gadu ir ticami un ka pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi,

               B.

               tā kā Parlaments 2009. gada 23. aprīlī Eiropas Vides aģentūras izpilddirektorei sniedza apstiprinājumu par Aģentūras 2007. finanšu gada budžeta izpildi (5) un lēmumam par budžeta izpildes apstiprināšanu pievienotajā rezolūcijā norādīja uz trūkumiem tajā, kā tiek pārvaldīti ar Eiropas tematiskajiem centriem noslēgtie dotāciju nolīgumi, un aicināja Aģentūru pilnā mērā ievērot iepirkuma procedūru noteikumus,

               1.

               norāda, ka Aģentūras pamatdarbības ieņēmumi 2008. gadā sasniedza EUR 37 100 000, ieskaitot Kopienas subsīdiju EUR 31 700 000 apmērā; uzsver, ka šī summa ir vairāk nekā par EUR 2 000 000 mazāka salīdzinājumā ar attiecīgo 2007. gada vispārējā budžetā iekļauto summu; pauž gandarījumu par saistību un maksājumu apropriāciju izlietojuma vispārējo līmeni;

               2.

               uzsver Aģentūras lomu, novērtējot ES tiesību aktu īstenošanu vides jomā gan Eiropas Savienībā, gan kaimiņvalstīs;

      Darbība

               3.

               atzīmē, ka Komisijas 2009. gadā pasūtītajam ārējam novērtējumam par ES decentralizēto aģentūru darbību bija ļoti pozitīvi galvenie secinājumi; pauž īpašu atzinību Aģentūrai par to, ka tā izveidojusi labi izstrādātu uz darbības jomām balstītas pārvaldības sistēmu, daudzgadu darba programmu, līdzsvarotu pārskatu par darbības rādītājiem un integrētu pārvaldības kontroles sistēmu, jo tas viss sekmē efektīvu Aģentūras pārvaldību;

               4.

               norāda, ka citā neatkarīgā ārējā novērtējumā par Aģentūras piecgades stratēģiju 2004.–2008. gadam arī ir konstatēts, ka Aģentūra spēj efektīvi sasniegt savus mērķus un tās darbība apmierina labuma guvējus;

               5.

               aicina Aģentūru arī turpmāk regulāri (t. i., reizi piecos gados) veikt neatkarīgu ārēju novērtējumu, pamatojoties uz dibināšanas regulu un valdes pieņemtajām darba programmām; tādēļ aicina Aģentūru informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par nākamā ārējā novērtējuma (par laikposmu no 2009. līdz 2013. gadam) rezultātiem;

               6.

               aicina Aģentūru nākamajam Revīzijas palātas ziņojumam pievienojamajā tabulā salīdzināt veikumu tajā finanšu gadā, kuram jāapstiprina budžeta izpilde, ar veikumu iepriekšējā finanšu gadā, lai budžeta izpildes apstiprinātājiestādei dotu iespēju labāk novērtēt Aģentūras darbību no gada gadā;

               7.

               pieņem zināšanai Revīzijas palātas piezīmi par Aģentūras dotāciju nolīgumiem, norādot, ka ir jāsniedz sīkāki skaidrojumi par sadarbības partneru uzrādīto darba laiku; uzsver, ka, lai mazinātu neattaisnotu maksājumu risku, ir jādod saņēmējiem precīzāki norādījumi par likmju aprēķināšanu, bet īstenošanas plānos ir jānosaka skaidra saikne starp izmaksām, kas pieprasītas atmaksai, un aplēstajām izmaksām;

      Noma

               8.

               ņem vērā Revīzijas palātas konstatējumu, ka saistībā ar Aģentūras nomāto telpu pielāgošanas darbu līgumu būtu bijis jāorganizē konkursa procedūra, nevis vienkārši jāsamaksā par pakalpojumu sniegšanu uzņēmumam, kuru izvēlējās ēkas īpašnieki;

      Iekšējā revīzija

               9.

               apstiprina, ka Aģentūra ir īstenojusi 9 no 27 ieteikumiem, kurus kopš 2006. gada ir sniedzis Iekšējās revīzijas dienests (IRD); atzīmē, ka no 17 vēl neīstenotajiem ieteikumiem 5 tiek vērtēti kā “ļoti svarīgi” un ietekmē dotāciju pārvaldību (attiecībā uz finanšu ķēžu izveidi, kontroles/pārbaužu uz vietas sekmēšanu saistībā ar dotācijām un dotāciju īstenošanas uzraudzību un paveiktā kontroli) un iekšējās kontroles standartu īstenošanu (attiecībā uz jutīgu funkciju noteikšanu un grāmatvedības sistēmas uzlabošanu);

               10.

               norāda, ka lēmumam par budžeta izpildes apstiprināšanu ir pievienoti arī horizontāla rakstura konstatējumi, un sakarā ar tiem vērš uzmanību uz Parlamenta 2010. gada 5. maija rezolūciju (6) par aģentūru darbību, finanšu pārvaldību un kontroli.

      (1)  OV C 304, 15.12.2009., 60. lpp.

      (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (3)  OV L 126, 21.5.2009., 13. lpp.

      (4)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

      (5)  OV L 255, 26.9.2009., 180. lpp.

      (6)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0139 (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 241. lpp.).


title: 2011/834/ES: Komisijas Lēmums ( 2011. gada 13. decembris ) par antisubsidēšanas procedūras izbeigšanu attiecībā uz konkrēta Omānas un Saūda Arābijas izcelsmes polietilēntereftalāta importu

text:
               14.12.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 330/43

         KOMISIJAS LĒMUMS
   (2011. gada 13. decembris)
   par antisubsidēšanas procedūras izbeigšanu attiecībā uz konkrēta Omānas un Saūda Arābijas izcelsmes polietilēntereftalāta importu
   (2011/834/ES)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2009. gada 11. jūnija Regulu (EK) Nr. 597/2009 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, (1) (“pamatregula”) un jo īpaši tās 14. pantu,
   pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju,
   tā kā:
   A.   PROCEDŪRA

               (1)

               Eiropas Komisija (Komisija) 2011. gada 3. janvārī saņēma sūdzību, kurā apgalvots, ka konkrēts Omānas un Saūda Arābijas (“attiecīgās valstis”) izcelsmes polietilēntereftalāts (“PET”) tiek subsidēts, tādējādi nodarot kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.

               (2)

               Saskaņā ar pamatregulas 10. pantu sūdzību iesniedza Eiropas Polietilēntereftalāta (PET) ražotāju komiteja (EPRK) (“sūdzības iesniedzējs”) to ražotāju vārdā, kuri ražo nozīmīgu daļu, šajā gadījumā vairāk nekā 50 %, no konkrēta PET kopējā ražošanas apjoma Savienībā.

               (3)

               Sūdzībā bija pirmšķietami pierādījumi par subsidēšanas esamību un tās radīto kaitējumu, ko uzskatīja par pietiekamu, lai pamatotu antisubsidēšanas procedūras sākšanu.

               (4)

               Pirms procedūras sākšanas un saskaņā ar pamatregulas 10. panta 7. punktu Komisija paziņoja Omānas un Saūda Arābijas valdībām, ka ir saņēmusi pienācīgi dokumentētu sūdzību, kurā apgalvots, ka subsidēts konkrēta Omānas un Saūda Arābijas izcelsmes PET imports rada būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Omānas un Saūda Arābijas valdības uzaicināja apspriesties, lai noskaidrotu situāciju sakarā ar sūdzības saturu un panāktu abpusēji saskaņotu risinājumu. Apspriežu laikā neizdevās panākt abpusēji saskaņotu risinājumu.

               (5)

               Apspriedusies ar padomdevēju komiteju, Komisija ar Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī2011. gada 16. februārī publicētu paziņojumu (2) sāka antisubsidēšanas procedūru attiecībā uz konkrēta Omānas un Saūda Arābijas izcelsmes PET importu Savienībā.

               (6)

               Tajā pašā dienā Komisija sāka antidempinga procedūru attiecībā uz konkrēta attiecīgo valstu izcelsmes PET importu Savienībā (3).

               (7)

               Komisija nosūtīja anketas Savienības ražošanas nozarei, eksportētājiem/ražotājiem attiecīgajās valstīs, importētājiem, visām zināmajām iesaistītajām apvienībām un attiecīgo valstu iestādēm. Ieinteresētajām personām bija dota iespēja termiņā, kas noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu, rakstiski paust savu viedokli un pieprasīt, lai tās uzklausa.

               (8)

               Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to lūdza un minēja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa.

         B.   SŪDZĪBAS ATSAUKŠANA UN PROCEDŪRAS IZBEIGŠANA

               (9)

               Ar 2011. gada 12. oktobra vēstuli Komisijai EPRK formāli atsauca savu sūdzību.

               (10)

               Saskaņā ar pamatregulas 14. panta 1. punktu procedūru var izbeigt, ja sūdzība ir atsaukta, ja vien šāda izbeigšana nav pretrunā Savienības interesēm.

               (11)

               Šajā saistībā jāpiemin, ka Komisija neatklāja nevienu iemeslu, kāpēc procedūras izbeigšana būtu pretrunā Savienības interesēm, un arī ieinteresētās personas šādus iemeslus neminēja. Tāpēc Komisija uzskatīja, ka pašreizējā procedūra būtu jāizbeidz. Par to attiecīgi informēja ieinteresētās personas, un tām bija iespēja izteikt komentārus.

               (12)

               Dažas ieinteresētās personas izteica atbalstu procedūras izbeigšanai. Citas ieinteresētās personas izteica atbalstu procedūras izbeigšanai, tomēr pieprasīja publiskot izmeklēšanas konstatējumus.

               (13)

               Šajā sakarā tiek norādīts, ka Komisija nav izdarījusi secinājumus par tās konstatējumiem, tādēļ nevar publiskot datus, kas savākti pirms sūdzības atsaukšanas.

               (14)

               Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek secināts, ka nav pārliecinošu iemeslu, lai apturētu šīs procedūras izbeigšanu.

               (15)

               Tāpēc Komisija secina, ka antisubsidēšanas procedūra attiecībā uz konkrēta Omānas un Saūda Arābijas izcelsmes polietilēntereftalāta (PET) importu Savienībā ir jāizbeidz,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo tiek izbeigta antisubsidēšanas procedūra attiecībā uz tāda polietilēntereftalāta importu, kura viskozitātes rādītājs atbilstoši ISO standartam 1628-5 ir 78 ml/g vai lielāks, kura izcelsme ir Omāna un Saūda Arābija un kuru patlaban klasificē ar KN kodu 3907 60 20.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2011. gada 13. decembrī

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         José Manuel BARROSO

      (1)  OV L 188, 18.7.2009., 93. lpp.

      (2)  OV C 49, 16.2.2011., 21. lpp.

      (3)  OV C 49, 16.2.2011., 16. lpp.