title: 2008/319/EK: Padomes Lēmums ( 2008. gada 14. aprīlis ), ar kuru groza Lēmumu 2000/265/EK par finanšu regulas izveidi, ar ko nosaka budžeta aspektus attiecībā uz Padomes ģenerālsekretāra vietnieka vadību, līgumiem, ko viņš noslēdzis dažu dalībvalstu vārdā par komunikācijas infrastruktūras izveidi un darbību Šengenas videi Sisnet

text:
               19.4.2008

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 109/30

      PADOMES LĒMUMS

   (2008. gada 14. aprīlis),
   ar kuru groza Lēmumu 2000/265/EK par finanšu regulas izveidi, ar ko nosaka budžeta aspektus attiecībā uz Padomes ģenerālsekretāra vietnieka vadību, līgumiem, ko viņš noslēdzis dažu dalībvalstu vārdā par komunikācijas infrastruktūras izveidi un darbību Šengenas videi Sisnet

   (2008/319/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam pievienoto Protokolu, ar ko Šengenas acquis iekļauj Eiropas Savienības sistēmā, un jo īpaši tā 2. panta 1. punkta otrās daļas pirmo teikumu,
   tā kā:

               (1)

               Ar Lēmumu 1999/870/EK (1) un Lēmumu 2007/149/EK (2) Padomes ģenerālsekretāra vietnieku pilnvaroja saistībā ar Šengenas acquis iekļaušanu Eiropas Savienības sistēmā rīkoties kā konkrētu dalībvalstu pārstāvim tādu līgumu slēgšanas nolūkos, kas attiecas uz Šengenas videi vajadzīgās komunikāciju infrastruktūras (Sisnet) ierīkošanu un darbību, kā arī tādu līgumu pārvaldīšanas nolūkos, kamēr tā nav pārcelta uz kādu komunikāciju infrastruktūru finansēšanai par Eiropas Kopienas līdzekļiem.

               (2)

               Finanšu saistības, ko rada minētie līgumi, sedz no īpaša budžeta (turpmāk – “Sisnet budžets”), no kā finansē minētajos Padomes lēmumos norādīto komunikāciju infrastruktūru.

               (3)

               Šveices Konfederācija piedalīsies Šengenas acquis noteikumu piemērošanā saistībā ar Šengenas Informācijas sistēmu no dienas, ko Padome noteiks saskaņā ar 15. panta 1. punktu Nolīgumā starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (3).

               (4)

               No minētās dienas Šveices Konfederācijai būtu jāpiedalās Sisnet budžetā,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Padomes Lēmumu 2000/265/EK (4) ar šo groza šādi:

               1)

               lēmuma 25. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:
               “1.   Budžeta ieņēmumi sastāv no finanšu iemaksām no šādām dalībvalstīm: Apvienotā Karaliste, Austrija, Beļģija, Čehija, Dānija, Francija, Grieķija, Igaunija, Itālija, Īrija, Latvija, Lietuva, Luksemburga, Malta, Nīderlande, Polija, Portugāle, Slovākija, Slovēnija, Somija, Spānija, Ungārija, Vācija, Zviedrija, kā arī Islande, Norvēģija un Šveice.”;

               2)

               lēmuma 26. pantu aizstāj ar šādu pantu:
               “26. pants
               Šā lēmuma 25. pantā minētās valstis savas finanšu iemaksas veic ģenerālsekretāram.
               To iemaksu sadalījumu, kas jāmaksā 25. pantā minētajām valstīm, no vienas puses, un Islandei, Norvēģijai un Šveicei, no otras puses, aprēķina katru gadu, pamatojoties uz katras iesaistītās dalībvalsts un Islandes, Norvēģijas un Šveices īpatsvaru no 25. pantā minēto valstu kopējā iekšzemes kopprodukta (IKP) iepriekšējā finanšu gadā. Attiecīgo dalībvalstu iemaksu sadalījumu aprēķina katru gadu, ņemot vērā Islandes, Norvēģijas un Šveices iemaksas, pamatojoties uz katras šīs dalībvalsts samaksāto PVN resursu attiecību pret Eiropas Kopienu kopējiem PVN resursiem, kā noteikts Savienības budžeta pēdējā grozījumā iepriekšējā finanšu gada laikā.
               Īrija un Apvienotā Karaliste nesedz papildu izmaksas, ko rada komunikāciju infrastruktūras Čehijā, Igaunijā, Latvijā, Lietuvā, Maltā, Polijā, Slovākijā, Slovēnijā un Ungārijā”;

               3)

               lēmuma 28. pantam pievieno šādu punktu:
               “4.   Atkāpjoties no 1. punkta un neskarot 49. pantu, Šveicei vajadzēs samaksāt pirmās iemaksas līdz 2008. gada 1. jūlijam.”.

         2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
   To publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Luksemburgā, 2008. gada 14. aprīlī

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         I. JARC

      (1)  OV L 337, 30.12.1999., 41. lpp.

      (2)  OV L 66, 6.3.2007., 19. lpp.

      (3)  OV L 53, 27.2.2008., 52. lpp.

      (4)  OV L 85, 6.4.2000., 12. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2007/155/EK (OV L 68, 8.3.2007., 5. lpp.).


title: 2012/530/KĀDP: Politikas un drošības komitejas Lēmums EUPOL RD Congo/1/2012 ( 2012. gada 25. septembris ) par misijas EUPOL RD Congo vadītāja pilnvaru termiņa pagarināšanu

text:
               29.9.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 264/13

         POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJAS LĒMUMS EUPOL RD CONGO/1/2012
   (2012. gada 25. septembris)
   par misijas EUPOL RD Congo vadītāja pilnvaru termiņa pagarināšanu
   (2012/530/KĀDP)
   POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 38. panta trešo daļu,
   ņemot vērā Padomes Lēmumu 2010/576/KĀDP (2010. gada 23. septembris) par Eiropas Savienības policijas misiju saistībā ar drošības sektora reformu (DSR) un tās saikni ar tiesiskuma jomu Kongo Demokrātiskajā Republikā (EUPOL RD Congo) (1) un jo īpaši tā 10. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Atbilstīgi Lēmuma 2010/576/KĀDP 10. panta 1. punktam Politikas un drošības komiteja (“PDK”) ir pilnvarota saskaņā ar Līguma 38. panta trešo daļu pieņemt attiecīgus lēmumus par misijas EUPOL RD Congo politisko kontroli un stratēģisko vadību. Šis pilnvarojums paredz tiesības pēc Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos (“Augstais pārstāvis”) priekšlikuma iecelt amatā misijas vadītāju.

               (2)

               PDK 2010. gada 8. oktobrī pēc Augstās pārstāves priekšlikuma un saskaņā ar Lēmumu EUPOL RD CONGO/1/2010 (2) iecēla vecāko policijas virsnieku Jean-Paul RIKIR par misijas EUPOL RD Congo vadītāju no 2010. gada 1. oktobra.

               (3)

               PDK 2011. gada 16. septembrī pēc Augstās pārstāves priekšlikuma un saskaņā ar Lēmumu EUPOL RD CONGO/1/2011 (3) pagarināja vecākā policijas virsnieka Jean-Paul RIKIR kā misijas EUPOL RD Congo vadītāja pilnvaru termiņu līdz 2012. gada 30. septembrim.

               (4)

               Padome 2012. gada 24. septembrī pieņēma Lēmumu 2012/514/KĀDP (4), ar ko EUPOL RD Congo darbību pagarināja līdz 2013. gada 30. septembrim.

               (5)

               Augstā pārstāve 2012. gada 12. septembrī ir ierosinājusi pagarināt vecākā policijas virsnieka Jean-Paul RIKIR kā misijas EUPOL RD Congo vadītāja pilnvaru termiņu līdz 2013. gada 30. septembrim,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Eiropas Savienības policijas misijas saistībā ar drošības sektora reformu (DSR) un tās saikni ar tiesiskuma jomu Kongo Demokrātiskajā Republikā (EUPOL RD Congo) vadītāja vecākā policijas virsnieka Jean-Paul RIKIR pilnvaru termiņš ir pagarināts līdz 2013. gada 30. septembrim.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2012. gada 25. septembrī

            Politikas un drošības komitejas vārdā –

            priekšsēdētājs

         O. SKOOG

      (1)  OV L 254, 29.9.2010., 33. lpp.

      (2)  OV L 266, 9.10.2010., 60. lpp.

      (3)  OV L 245, 22.9.2011., 21. lpp.

      (4)  OV L 257, 25.9.2012., 16. lpp.


title: Padomes Lēmums (2004. gada 19. aprīlis), kas groza Eiropas Kopienu Tiesas Reglamenta 29. panta 1. punktu

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

32004D0405

Oficiālais Vēstnesis L 132 , 29/04/2004 Lpp. 0002 - 0002

		Padomes Lēmums(2004. gada 19. aprīlis),kas groza Eiropas Kopienu Tiesas Reglamenta 29. panta 1. punktu(2004/405/EK, Euratom)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā 64. pantu Protokolā par Eiropas Kopienu Tiesas Statūtiem,saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 245. panta otrajā daļā un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 160. panta otrajā daļā minēto procedūru,ņemot vērā Tiesas 2003. gada 21. novembra pieprasījumu,ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2004. gada 30. marta atzinumu,ņemot vērā Komisijas 2004. gada 1. marta atzinumu,tā kā:stājoties spēkā Līgumam par Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai [1], jaunās oficiālās valodas, proti, čehu, igauņu, ungāru, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, slovāku un slovēņu valodu, pievieno tiesvedības valodu sarakstam, kas paredzēts Eiropas Kopienu Tiesas Reglamenta 29. panta 1. punktā,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsAr šo izdara šādus grozījumus Eiropas Kopienu Tiesas Reglamentā, kas pieņemts 1991. gada 19. jūnijā (OV L 176, 4.7.1991., 7. lpp., kļūdu labojums: OV L 383, 29.12.1992., 117. lpp.), kurā grozījumi izdarīti 1995. gada 21. februārī (OV L 44, 28.2.1995., 61. lpp.), 1997. gada 11. martā (OV L 103, 19.4.1997., 1. lpp., kļūdu labojums: OV L 351, 23.12.1997., 72. lpp.), 2000. gada 16. maijā (OV L 122, 24.5.2000., 43. lpp.), 2000. gada 28. novembrī (OV L 322, 19.12.2000., 1. lpp.), 2001. gada 3. aprīlī (OV L 119, 27.4.2001., 1. lpp.), 2002. gada 17. septembrī (OV L 272, 10.10.2002., 24. lpp., kļūdu labojums: OV L 272, 19.10.2002., 24. lpp.) un 2003. gada 8. aprīlī (OV L 147, 14.6.2003., 17. lpp.):29. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:"Tiesvedības valoda ir čehu, dāņu, holandiešu, angļu, igauņu, somu, franču, vācu, grieķu, ungāru, īru, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, slovāku, slovēņu, spāņu vai zviedru valoda."2. pantsŠis lēmums stājas spēkā tajā pašā laikā, kad Līgums par Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai.Tiesas Reglamenta tekstu čehu, igauņu, ungāru, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, slovāku un slovēņu valodā pieņem pēc pirmajā daļā minētā Līguma stāšanās spēkā.Briselē, 2004. gada 19. aprīlīPadomes vārdā —priekšsēdētājsB. Cowen[1] OV L 236, 23.9.2003., 17. lpp.--------------------------------------------------


title: Komisijas Lēmums (2017. gada 4. janvāris) par Eiropas Savienības iestāžu 2018. gada svētku dienu sarakstu

text:
               17.2.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 50/2

         KOMISIJAS LĒMUMS
   (2017. gada 4. janvāris)
   par Eiropas Savienības iestāžu 2018. gada svētku dienu sarakstu
   (2017/C 50/02)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Savienības Civildienesta noteikumus un Eiropas Savienības Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību, kas noteikti ar Padomes Regulu (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 259/68 (1), un jo īpaši minēto Civildienesta noteikumu 61. pantu un minētās nodarbināšanas kārtības 16. un 91. pantu,
   ņemot vērā kopīgos noteikumus, ar ko nosaka Eiropas Kopienu ierēdņu svētku dienu sarakstu, un jo īpaši šo noteikumu pirmā panta trešo punktu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Eiropas Savienības Civildienesta noteikumu 61. pantu un Eiropas Savienības Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 16. un 91. pantu ir jāpieņem Briselē un Luksemburgā nodarbinātajiem ierēdņiem un darbiniekiem piešķirto 2018. gada svētku dienu saraksts.

               (2)

               2018. gadā Pirmās Lieldienas iekrīt 1. aprīlī.

               (3)

               2018. gadā 24. decembris ir pirmdiena.

               (4)

               2016. gada 12. oktobrī notika konsultācijas ar Administrācijas vadītāju kolēģiju, lai saņemtu tās atzinumu par 2018. gada svētku dienu sarakstu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Eiropas Savienības iestāžu 2018. gada svētku dienas tiks noteiktas attiecībā uz Briseli un Luksemburgu.

               1. janvāris

               Pirmdiena, Jaungada diena

               2. janvāris

               Otrdiena, diena pēc Jaungada dienas

               29. marts

               Zaļā ceturtdiena

               30. marts

               Lielā piektdiena

               2. aprīlis

               Otrās Lieldienas

               1. maijs

               Otrdiena, Darba svētki

               9. maijs

               Trešdiena, Roberta Šūmana deklarācijas gadadiena

               10. maijs

               Ceturtdiena, Debesbraukšanas diena

               11. maijs

               Piektdiena, diena pēc Debesbraukšanas dienas

               21. maijs

               Pirmdiena pēc Vasarsvētkiem

               15. augusts

               Trešdiena, Vissvētās jaunavas Marijas debesīs uzņemšanas diena

               1. novembris

               Ceturtdiena, Visu svēto diena

               2. novembris

               Piektdiena, Mirušo piemiņas diena

               24. decembris
               līdz
               31. decembris

               Pirmdiena
               Pirmdiena

               6 dienas gada beigās

               KOPĀ

               19 dienas

         2. pants
   Darbs atsākas ceturtdien, 2019. gada 3. janvārī.
   3. pants
   Neskarot galīgo 2019. gada brīvdienu kalendāru, otrdienu, 2019. gada 1. janvāri un trešdienu, 2019. gada 2. janvāri uzskata par 2019. gada brīvdienām.

      Briselē, 2017. gada 4. janvārī

            Komisijas vārdā –

            Komisijas loceklis

         Günther OETTINGER

      (1)  OV L 56, 4.3.1968., 1. lpp.


title: 2014/609/ES: Eiropas Parlamenta Lēmums ( 2014. gada 3. aprīlis ) par Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda 2012. finanšu gada budžeta apstiprināšanu

text:
               5.9.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 266/281

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS
   (2014. gada 3. aprīlis)
   par Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda 2012. finanšu gada budžeta apstiprināšanu
   (2014/609/ES)
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda 2012. finanšu gada galīgos pārskatus,

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda 2012. finanšu gada pārskatiem ar Fonda atbildi (1),

               —

               ņemot vērā Padomes 2014. gada 18. februāra ieteikumu (05849/2014 – C7-0054/2014),

               —

               ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 185. pantu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (3) un jo īpaši tās 208. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 1975. gada 26. maija Regulu (EEK) Nr. 1365/75 par Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda izveidi (4) un jo īpaši tās 16. pantu,

               —

               ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5),

               —

               ņemot vērā Komisijas 2013. gada 30. septembra Deleģēto regulu (ES) Nr. 1271/2013 par finanšu pamatregulu struktūrām, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 208. pantā (6), un jo īpaši tās 108. pantu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumu (A7-0183/2014),

               1.

               sniedz Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda direktoram apstiprinājumu par Fonda 2012. finanšu gada budžeta izpildi;

               2.

               izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, nosūtīt Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda direktoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Martin SCHULZ

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV C 365, 13.12.2013., 221. lpp.

      (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (3)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

      (4)  OV L 139, 30.5.1975., 1. lpp.

      (5)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

      (6)  OV L 328, 7.12.2013., 42. lpp.


title: 2004/710/EK: Eiropas Parlamenta Lēmums (2004. gada 21. aprīlis), ar ko apstiprina, ka Eiropas Medikamentu novērtēšanas aģentūras direktors ir izpildījis 2002. finanšu gada budžetu

text:
               21.4.2004

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 330/4

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS
   (2004. gada 21. aprīlis),
   ar ko apstiprina, ka Eiropas Medikamentu novērtēšanas aģentūras direktors ir izpildījis 2002. finanšu gada budžetu
   (2004/710/EK)

    ---documentbreak---

               21.4.2004

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 330/4

         EIROPAS PARLAMENTA REZOLŪCIJA
   par piezīmēm, kuras pievienotas lēmumam, ar ko apstiprina, ka Eiropas Medikamentu novērtēšanas aģentūras direktors ir izpildījis 2002. finanšu gada budžetu


title: Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2016/2248 (2016. gada 3. novembris) par dalībvalstu, kuru valūta ir euro, nacionālo centrālo banku monetāro ienākumu sadali (ECB/2016/36)

text:
               20.12.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 347/26

         EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS LĒMUMS (ES) 2016/2248
   (2016. gada 3. novembris)
   par dalībvalstu, kuru valūta ir euro, nacionālo centrālo banku monetāro ienākumu sadali (ECB/2016/36)
   (pārstrādāta versija)
   EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 32. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Lēmums ECB/2010/23 (1) būtiski grozīts vairākas reizes (2). Tā kā tajā jāveic vēl citi grozījumi, tas skaidrības nolūkā jāpārstrādā.

               (2)

               Saskaņā ar Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtu (turpmāk – “ECBS Statūti”) 32.1. pantu monetārie ienākumi ir ienākumi, kas uzkrājas nacionālajās centrālajās bankās (NCB), īstenojot ECBS monetārās politikas funkciju. Saskaņā ar ECBS Statūtu 32.2. pantu katras NCB monetārie ienākumi līdzinās tās gada ienākumiem, kas gūti no tās aktīviem, kas atbilst banknotēm apgrozībā un noguldījumu saistībām pret kredītiestādēm. Šos aktīvus NCB iezīmē saskaņā ar ECB Padomes pamatnostādnēm. NCB jāiezīmē aktīvi, ko, īstenojot monetārās politikas darbības, uzskata par aktīviem, kas atbilst banknotēm apgrozībā un noguldījumu saistībām pret kredītiestādēm. Saskaņā ar ECBS Statūtu 32.4. pantu katras NCB monetāros ienākumus samazina par summu, kas vienāda ar procentiem, kuri uzkrāti, izmaksāti vai saņemti par saistību bāzē iekļautajām saistībām.

               (3)

               Saskaņā ar ECBS Statūtu 32.5. pantu NCB kopējos monetāros ienākumus to starpā sadala proporcionāli to apmaksātajām daļām Eiropas Centrālās bankas (ECB) kapitālā.

               (4)

               Saskaņā ar ECBS Statūtu 32.6. un 32.7. pantu ECB Padome ir tiesīga pieņemt pamatnostādnes par to, kā ECB veic klīringu un norēķinus par atlikumiem, ko rada monetāro ienākumu sadale, un veikt visus citus pasākumus, kas vajadzīgi, lai piemērotu 32. pantu.

               (5)

               Saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 974/98 (3) 10. pantu euro banknotes apgrozībā laiž ECB un NCB. Šīs regulas 15. pants nosaka. ka nacionālajās valūtas vienībās denominētās banknotes turpina izmantot kā likumīgu maksāšanas līdzekli atbilstīgi to teritoriālajiem ierobežojumiem un, ilgākais, sešus mēnešus pēc attiecīgā skaidras naudas maiņas perioda beigām. Tādējādi skaidras naudas maiņas gads uzskatāms par īpašu gadu, jo apgrozībā esošās nacionālajās valūtas vienībās denominētās banknotes joprojām var veidot ievērojamu apgrozībā esošo banknošu daļu.

               (6)

               Pamatnostādnes ECB/2006/9 (4) 15. panta 1. punkts nosaka, ka atbilstošiem darījuma partneriem priekšpiegādē piegādātās euro banknotes debetē pēc nominālvērtības šo darījuma partneru kontos viņu NCB saskaņā ar šādu “lineārā debeta modeli”: priekšpiegādē piegādāto euro banknošu kopējo summu trīs vienādos maksājumos debetē Eurosistēmas pirmās, ceturtās un piektās galvenās refinansēšanas operācijas norēķinu dienā pēc skaidras naudas maiņas dienas. Aprēķinot monetāros ienākumus skaidras naudas nomaiņas gadā, jāņem vērā šis “lineārā debeta modelis”.

               (7)

               Šis lēmums ir saistīts ar Lēmumu ECB/2010/29 (5), kas nosaka, ka euro banknotes emitē ECB un NCB. Lēmums ECB/2010/29 nosaka apgrozībā esošo euro banknošu sadali starp NCB proporcionāli to apmaksātajām daļām ECB kapitālā. Tāpat tajā 8 % no apgrozībā esošo euro banknošu kopējās vērtības tiek iedalīti ECB. Euro banknošu sadale starp Eurosistēmas locekļiem rada Eurosistēmas iekšējos atlikumus. Šo Eurosistēmas iekšējo atlikumu atlīdzināšana attiecībā uz apgrozībā esošajām euro banknotēm tieši ietekmē katra Eurosistēmas dalībnieka ienākumus, tādēļ tā jāreglamentē saskaņā ar šo lēmumu. Ienākumi, ko ECB uzkrāj atbilstīgi tam, kā tiek atlīdzināti prasījumi, kas tai ir pret Eurosistēmas NCB attiecībā uz tās apgrozībā esošo euro banknošu daļu, principā jāsadala starp NCB saskaņā ar Lēmumu ECB/2014/57 (6) proporcionāli to daļām kapitāla parakstīšanas atslēgā tajā pašā finanšu gadā, kurā tie uzkrājas.

               (8)

               Eurosistēmas iekšējo prasību un saistību neto atlikums attiecībā uz euro banknotēm apgrozībā jāatlīdzina, piemērojot objektīvu kritēriju, kas nosaka naudas vērtību. Šajā sakarā par atbilstošu uzskatāma galvenā refinansēšanas operāciju likme, kuru Eurosistēma izmanto savās galveno refinansēšanas operāciju izsolēs.

               (9)

               Aprēķinot NCB monetāros ienākumus saskaņā ar ECBS Statūtu 32.2. pantu, saistību bāzē jāietver Eurosistēmas iekšējo saistību neto summa attiecībā uz euro banknotēm apgrozībā, jo šādas saistības ir līdzvērtīgas apgrozībā esošām banknotēm. Tādējādi, veicot procentu norēķinus par Eurosistēmas iekšējiem atlikumiem attiecībā uz euro banknotēm apgrozībā, ievērojama Eurosistēmas monetāro ienākumu summa tiks sadalīta starp NCB proporcionāli to apmaksātajām daļām ECB kapitālā. Šie Eurosistēmas iekšējie atlikumi jākoriģē, lai nodrošinātu NCB bilanču un peļņas un zaudējumu aprēķinu pakāpenisku pielāgošanu. Korekciju pamatā jābūt katras NCB apgrozībā esošo banknošu vērtībai laikā pirms euro banknošu ieviešanas. Šīs korekcijas saskaņā ar noteiktu formulu jāpiemēro katru gadu ne ilgāk kā piecus gadus pēc tam.

               (10)

               Korekcijas Eurosistēmas iekšējos atlikumos attiecībā uz euro banknotēm apgrozībā ir aprēķinātas, lai kompensētu jebkuras būtiskas izmaiņas NCB ienākumu pozīcijās sakarā ar euro banknošu ieviešanu un monetāro ienākumu sadali turpmāk.

               (11)

               ECBS Statūtu 32. pantā noteiktie vispārīgie noteikumi attiecas arī uz ienākumiem, ko gūst no tādu euro banknošu norakstīšanas, kas izņemtas no apgrozības.

               (12)

               ECBS Statūtu 32.5. pants nosaka, ka NCB kopējos monetāros ienākumus sadala NCB proporcionāli to apmaksātajām ECB kapitāla daļām. Saskaņā ar ECBS Statūtu 32.7. pantu ECB Padome ir kompetenta veikt visus citus pasākumus, kas vajadzīgi 32. panta piemērošanai. Tas ietver kompetenci ņemt vērā citus faktorus, lemjot par ienākuma sadali, ko gūst no tādu euro banknošu norakstīšanas, kas izņemtas no apgrozības. Šajā sakarā vienlīdzīgas attieksmes un taisnīguma principi prasa ņemt vērā laika posmu, kurā tika emitētas no apgrozības izņemtās euro banknotes. Šo specifisko ienākumu sadales atslēgai tādēļ jāatspoguļo gan attiecīgā daļa ECB kapitālā, gan emisijas fāzes ilgums.

               (13)

               Euro banknošu izņemšana no apgrozības jāregulē atsevišķos lēmumos, ko pieņem saskaņā ar Lēmuma ECB/2003/4 (7) 5. pantu.

               (14)

               Uzskata, ka iegādes saskaņā ar Lēmumu ECB/2009/16 (8), Lēmumu ECB/2011/17 (9) un Eiropas Centrālās bankas Lēmumu (ES) 2015/774 (ECB/2015/10) (10), kuri attiecas uz parāda instrumentu, ko emitējušas centrālās, reģionālās un vietējās valdības un atzītas aģentūras, un aizstājēju parāda instrumentu, ko emitējušas publiskas nefinanšu sabiedrības, iegādēm, rada ienākumus atbilstoši atsauces likmei,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Definīcijas
   Šajā lēmumā:

               a)

               “NCB” ir dalībvalsts, kuras valūta ir euro, nacionālā centrālā banka;

               b)

               “kredītiestāde” ir: a) kredītiestāde Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 575/2013 (11) 4. panta 1. punkta izpratnē, ko uzrauga kompetentā iestāde; vai b) cita kredītiestāde Līguma 123. panta 2. punkta izpratnē, uz kuru attiecas kontrole, kas līdzvērtīga kompetentās iestādes veiktajai uzraudzībai;

               c)

               “saistību bāze” ir atbilstošo saistību summa katras NCB bilancē, kas noteikta saskaņā ar šā lēmuma I pielikumu;

               d)

               “skaidras naudas maiņas diena” ir diena, kurā euro banknotes un monētas kļūst par likumīgu maksāšanas līdzekli dalībvalstī, kuras valūta ir euro;

               e)

               “skaidras naudas maiņas gads” ir 12 mēnešus ilgs periods, kas sākas skaidras naudas maiņas dienā;

               f)

               “Eurosistēmas iekšējie atlikumi, kas saistīti ar euro banknotēm apgrozībā” ir prasības un saistības, kas radušās starp NCB un ECB un starp kādu no NCB un pārējām NCB, piemērojot Lēmuma ECB/2010/29 4. pantu;

               g)

               “parakstītā kapitāla atslēga” ir NCB daļas (izteiktas kā procentuālās daļas) ECB parakstītajā kapitālā, kuras iegūst, NCB piemērojot ECBS Statūtu 29.1. pantā minētās atslēgas svērumus, un kuras piemēro attiecīgajā finanšu gadā;

               h)

               “no apgrozības izņemtās euro banknotes” ir euro banknošu veids vai sērija, kas ar ECB Padomes lēmumu izņemta no apgrozības saskaņā ar Lēmuma ECB/2003/4 5. pantu;

               i)

               “emisijas fāze” attiecībā uz euro banknošu veidu vai sēriju ir laika posms, kas sākas dienā, kurā saistību bāzē tiek iegrāmatota šā veida vai sērijas euro banknošu pirmā emisija, un beidzas dienā, kurā saistību bāzē tiek iegrāmatota šā veida vai sērijas euro banknošu pēdējā emisija;

               j)

               “atsauces likme” ir pēdējā pieejamā robežlikme, kas izmantota Eurosistēmas galveno refinansēšanas operāciju izsolēs saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādnes (ES) 2015/510 (ECB/2014/60) (12) 6. pantu. Ja vienā un tajā pašā dienā norēķinam tiek veikta vairāk nekā viena galvenā refinansēšanas operācija, tad izmanto vienkāršu paralēli veikto operāciju robežlikmju vidējo rādītāju;

               k)

               “iezīmējamie aktīvi” ir aktīvi, ko tur proporcionāli saistību bāzei katras NCB bilancē, kas noteikta saskaņā ar šā lēmuma II pielikumu;

               l)

               “atsauces periods” ir 24 mēnešus ilgs periods, kas sākas 30 mēnešus pirms skaidras naudas maiņas dienas;

               m)

               “valūtas dienas atsauces kurss” ir valūtas dienas atsauces kurss, kura pamatā ir parastās ikdienas saskaņošanas procedūras starp Eiropas Centrālo banku sistēmā ietilpstošajām un ārpus tās esošajām centrālajām bankām, kas parasti notiek 14.15 pēc Viduseiropas laika (13);

               n)

               “norakstīšana” ir no apgrozības izņemto euro banknošu dzēšana no bilances posteņa “banknotes apgrozībā”;

               o)

               “emisijas atslēga” ir parakstītā kapitāla vidējā atslēga no apgrozības izņemto euro banknošu veida vai sērijas emisijas fāzē;

               p)

               “saskaņotā bilance” ir saskaņotā bilance, kas noteikta Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādnes (ES) 2016/2249 (ECB/2016/34) (14) VIII pielikumā.

         2. pants
   Eurosistēmas iekšējie atlikumi attiecībā uz euro banknotēm apgrozībā
   1.   Eurosistēmas iekšējos atlikumus, kas saistīti ar euro banknotēm apgrozībā, aprēķina reizi mēnesī un uzrāda ECB un NCB grāmatvedībā mēneša pirmajā darbdienā ar valutēšanas dienu iepriekšējā mēneša pēdējā darbdienā.
   Ja dalībvalsts ievieš euro, tad pirmajā daļā noteiktos Eurosistēmas iekšējos atlikumus, kas saistīti ar apgrozībā esošajām euro banknotēm, iegrāmato ECB un NCB uzskaitē ar valutēšanas dienu skaidras naudas maiņas dienā.
   Eurosistēmas iekšējos atlikumus, kas saistīti ar euro banknotēm apgrozībā, periodā no 1. līdz 31. janvārim pirmajā gadā, sākot no kura saskaņā ar ECBS Statūtu 29.3. pantu katru piekto gadu piemēro korekciju, aprēķina, balstoties uz koriģēto parakstītā kapitāla atslēgu, ko piemēro atlikumam no kopējām euro banknotēm apgrozībā iepriekšējā gada 31. decembrī.
   2.   Eurosistēmas iekšējos atlikumus par euro banknotēm apgrozībā, t. sk. tos, kas rodas šā lēmuma 4. panta piemērošanas rezultātā, apmaksā pēc atsauces likmes.
   3.   Šā panta 2. punktā minēto samaksu veic ar TARGET2 maksājumiem reizi ceturksnī.
   3. pants
   Monetāro ienākumu noteikšanas metode
   1.   Katras NCB monetāro ienākumu summu nosaka, novērtējot faktiskos ienākumus, kas radušies no iezīmējamiem aktīviem, kuri uzrādīti tās grāmatvedības dokumentos. Izņēmuma kārtībā:

               a)

               uzskatāms, ka zelts nerada ienākumus;

               b)

               uzskatāms, ka ienākumus atbilstoši atsauces likmei rada:

                           i)

                           vērtspapīri, kas tiek turēti monetārās politikas vajadzībām saskaņā ar Lēmumu ECB/2009/16;

                           ii)

                           vērtspapīri, kas tiek turēti monetārās politikas vajadzībām saskaņā ar Lēmumu ECB/2011/17;

                           iii)

                           parāda instrumenti, ko emitējušas centrālās, reģionālās un vietējās valdības un atzītas aģentūras, un aizstājēji parāda instrumenti, ko emitējušas publiskas nefinanšu sabiedrības un kas tiek turēti monetārās politikas vajadzībām saskaņā ar Lēmumu (ES) 2015/774 (ECB/2015/10).

         2.   Ja NCB iezīmējamo aktīvu vērtība pārsniedz vai nesasniedz NCB saistību bāzes vērtību, starpību kompensē, starpības summai piemērojot atsauces likmi.
   4. pants
   Eurosistēmas iekšējo atlikumu korekcijas
   1.   Monetāro ienākumu aprēķina nolūkā katras NCB Eurosistēmas iekšējos atlikumus, kas saistīti ar banknotēm apgrozībā, koriģē ar kompensācijas summu, kas noteikta pēc šādas formulas:

               C = (K – A) × S

         kur:

               C

               ir kompensācijas summa,

               K

               ir tas katras NCB euro apjoms, ko iegūst, piemērojot parakstītā kapitāla atslēgu vidējai apgrozībā esošo banknošu vērtībai atsauces periodā, euro ieviesušo dalībvalstu nacionālajā valūtā denominētās apgrozībā esošās banknotes pārrēķinot euro atbilstoši valūtas ikdienas atsauces kursam atsauces periodā,

               A

               ir katras NCB atsauces periodā apgrozībā esošo banknošu vidējā vērtība euro izteiksmē, kas atsauces perioda laikā tiek pārrēķināta euro atbilstoši valūtas ikdienas atsauces kursam,

               S

               ir šāds koeficients katram finanšu gadam, sākot ar skaidras naudas maiņas dienu:

                           Finanšu gads

                           Koeficients

                           Skaidras naudas maiņas gads

                           1

                           Skaidras naudas maiņas gads plus 1 gads

                           0,8606735

                           Skaidras naudas maiņas gads plus 2 gadi

                           0,7013472

                           Skaidras naudas maiņas gads plus 3 gadi

                           0,5334835

                           Skaidras naudas maiņas gads plus 4 gadi

                           0,3598237

                           Skaidras naudas maiņas gads plus 5 gadi

                           0,1817225

         2.   NCB kompensācijas summu kopsumma ir vienāda ar nulli.
   3.   Kompensācijas summas aprēķina ik reizi, kad kāda dalībvalsts ievieš euro vai ja mainās ECB parakstītā kapitāla atslēga.
   4.   NCB pievienojoties Eurosistēmai, tās kompensācijas summu sadala pārējām NCB proporcionāli pārējo NCB attiecīgajām daļām parakstītā kapitāla atslēgā ar (+/–) pretēju zīmi, papildinot kompensācijas summas, kas jau attiecas uz pārējām NCB.
   5.   Kompensācijas summas un grāmatvedības ierakstus šo kompensācijas summu līdzsvarošanai uzrāda atsevišķos Eurosistēmas kontos katras NCB grāmatvedībā ar novērtēšanas dienu skaidras naudas maiņas dienā un tādu pašu novērtēšanas dienu katru turpmāko gadu korekcijas periodā. Grāmatvedības ierakstus kompensācijas summu līdzsvarošanai neatlīdzina.
   6.   Atkāpjoties no 1. punkta, īpašu notikumu gadījumā saistībā ar banknošu apgrozības modeļu izmaiņām, kā aprakstīts šā lēmuma III pielikumā, katras NCB Eurosistēmas iekšējos atlikumus, kas saistīti ar euro banknotēm apgrozībā, koriģē saskaņā ar minētajā pielikumā izklāstītajiem noteikumiem.
   7.   Šajā pantā noteiktās Eurosistēmas iekšējo atlikumu korekcijas vairs nepiemēro, sākot ar pirmo dienu sestajā gadā pēc attiecīgā skaidras naudas maiņas gada.
   5. pants
   Monetāro ienākumu aprēķināšana un sadale
   1.   ECB reizi dienā veic katras NCB monetāro ienākumu aprēķinu. Aprēķinu pamatā ir grāmatvedības dati, kurus NCB sniedz ECB. ECB reizi ceturksnī informē NCB par uzkrātajām summām.
   2.   Katras NCB monetāro ienākumu summu pielāgo atbilstoši summai, kas vienāda ar procentiem, kas uzkrāti, samaksāti vai saņemti par saistību bāzē iekļautajām saistībām, un saskaņā ar jebkuru ECB Padomes lēmumu atbilstoši ECBS Statūtu 32.4. panta otrajai daļai.
   3.   Monetāro ienākumu summas sadale katrai NCB proporcionāli kapitāla parakstīšanas atslēgai tiek īstenota katra finanšu gada beigās.
   6. pants
   Ienākumu, ko gūst no euro banknošu norakstīšanas, aprēķināšana un sadale
   1.   No apgrozības izņemtās euro banknotes paliek saistību bāzē līdz brīdim, kad tās tiek apmainītas vai norakstītas, atkarībā no tā, kas notiek vispirms.
   2.   ECB Padome var lemt par no apgrozības izņemto euro banknošu norakstīšanu, norādot norakstīšanas datumu, kā arī kopējo uzkrājuma summu, kas jāizveido tām no apgrozības izņemtajām euro banknotēm, kuras, iespējams, vēl tiks apmainītas.
   3.   No apgrozības izņemtās euro banknotes noraksta šādi:

               a)

               norakstīšanas dienā ECB un NCB bilances posteņus “banknotes apgrozībā” samazina par joprojām apgrozībā esošo no apgrozības izņemamo euro banknošu kopējo summu. Šajā nolūkā no apgrozības izņemto euro banknošu faktiski apgrozībā laistās summas pielāgo saskaņā ar emisijas atslēgu aprēķinātajām proporcionālajām summām un par šo summu starpību veic norēķinus ECB un NCB starpā;

               b)

               no apgrozības izņemto euro banknošu pielāgoto summu noraksta no bilances posteņa “banknotes apgrozībā” uz NCB peļņas un zaudējumu aprēķiniem;

               c)

               katra NCB veido uzkrājumu no apgrozības izņemtajām euro banknotēm, kuras, iespējams, vēl tiks apmainītas. Uzkrājums atbilst attiecīgās NCB daļai uzkrājuma kopējā summā, kas aprēķināta, izmantojot emisijas atslēgu.

         4.   No apgrozības izņemtās euro banknotes, kas tiek apmainītas pēc norakstīšanas dienas, grāmato tās NCB grāmatvedībā, kura tās pieņēmusi. No apgrozības izņemto euro banknošu plūsmu sadala NCB starpā vismaz reizi gadā, piemērojot emisijas atslēgu, kā arī NCB starpā veicot norēķinus par summu starpībām. Katra NCB proporcionāli aprēķināto summu kompensē no sava uzkrājuma vai, ja banknošu plūsma pārsniedz uzkrājumu, attiecīgos izdevumus iegrāmato savā peļņas un zaudējumu pārskatā.
   5.   ECB Padome katru gadu pārskata uzkrājuma kopējo summu.
   7. pants
   Atcelšana
   1.   Ar šo atceļ Lēmumu ECB/2010/23.
   2.   Atsauces uz atcelto lēmumu uzskata par atsaucēm uz šo lēmumu.
   8. pants
   Stāšanās spēkā
   Šis lēmums stājas spēkā 2016. gada 31. decembrī.

      Frankfurtē pie Mainas, 2016. gada 3. novembrī

            ECB prezidents

         Mario DRAGHI

      (1)  Lēmums ECB/2010/23 (2010. gada 25. novembris) par dalībvalstu, kuru valūta ir euro, nacionālo centrālo banku monetāro ienākumu sadali (OV L 35, 9.2.2011., 17. lpp.).

      (2)  Sk. IV pielikumu.

      (3)  Padomes Regula (EK) Nr. 974/98 (1998. gada 3. maijs) par euro ieviešanu (OV L 139, 11.5.1998., 1. lpp.).

      (4)  Pamatnostādne ECB/2006/9 (2006. gada 14. jūlijs) par dažiem sagatavošanās pasākumiem pārejai uz euro skaidru naudu un par euro banknošu un monētu priekšpiegādi un priekšpiegādes otro fāzi ārpus euro zonas (OV L 207, 28.7.2006., 39. lpp.).

      (5)  Lēmums ECB/2010/29 (2010. gada 13. decembris) par euro banknošu emisiju (OV L 35, 9.2.2011., 26. lpp.).

      (6)  Lēmums ECB/2014/57 (2014. gada 15. decembris) par to, kā pagaidām sadala Eiropas Centrālās bankas ienākumus (OV L 53, 25.2.2015., 24. lpp.).

      (7)  Lēmums ECB/2003/4 (2003. gada 20. marts) par euro banknošu nominālvērtībām, parametriem, atveidošanu, apmaiņu un izņemšanu no apgrozības (OV L 78, 25.3.2003., 16. lpp.).

      (8)  Lēmums ECB/2009/16 (2009. gada 2. jūlijs) par nodrošināto obligāciju pirkšanas programmas īstenošanu (OV L 175, 4.7.2009., 18. lpp.).

      (9)  Lēmums ECB/2011/17 (2011. gada 3. novembris) par nodrošināto obligāciju pirkšanas otrās programmas īstenošanu (OV L 297, 16.11.2011., 70. lpp.).

      (10)  Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2015/774 (2015. gada 4. marts) par otrreizējo tirgu valsts sektora aktīvu iegādes programmu (ECB/2015/10) (OV L 121, 14.5.2015., 20. lpp.).

      (11)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 575/2013 (2013. gada 26. jūnijs) par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.).

      (12)  Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne (ES) 2015/510 (2014. gada 19. decembris) par Eurosistēmas monetārās politikas regulējuma īstenošanu (Vispārējās dokumentācijas pamatnostādne) (ECB/2014/60) (OV L 91, 2.4.2015., 3. lpp.).

      (13)  Viduseiropas laiks ņem vērā pāreju uz Viduseiropas vasaras laiku.

      (14)  Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne (ES) 2016/2249 (2016. gada 3. novembris) par grāmatvedības un finanšu pārskatu sniegšanas tiesisko regulējumu Eiropas Centrālo banku sistēmā (ECB/2016/34) (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 37. lpp.).

      I PIELIKUMS

         SAISTĪBU BĀZES SASTĀVS

                  A.

                  Saistību bāzē ietilpst šādi posteņi, izņemot jebkuru citu posteni:

                              1.

                              Banknotes apgrozībā
                              Šajā pielikumā skaidras naudas maiņas gada ietvaros attiecībā uz katru nacionālo centrālo banku (NCB), kas pievienojas Eurosistēmai, “banknotes apgrozībā”:

                                          a)

                                          ir arī banknotes, ko emitējusi NCB un kas denominētas tās nacionālās valūtas vienībās; un

                                          b)

                                          to attiecīgo vērtību samazina par bezprocentu aizdevumu vērtību, kas saistīti ar priekšpiegādātajām euro banknotēm, kuras vēl nav ierakstītas debetā (saskaņotās bilances 6. aktīvu posteņa daļa).

                                    Pēc skaidras naudas nomaiņas gada attiecībā uz katru NCB “banknotes apgrozībā” ir banknotes, kas denominētas euro, šajā jēdzienā neietverot citas banknotes.
                              Ja skaidras naudas maiņas diena ir diena, kurā TARGET2 ir slēgta, NCB saistība, kura rodas no euro banknotēm, kas piegādātas priekšpiegādē saskaņā ar Pamatnostādni ECB/2006/9 un nokļuvušas apgrozībā pirms skaidras naudas maiņas dienas, ir daļa no saistību bāzes (kā korespondentkontu daļa saskaņotās bilances 10.4. pasīvu postenī), līdz šī saistība kļūst par TARGET2 darījumu rezultātā radušos Eurosistēmas iekšējo saistību.

                              2.

                              Saistības euro pret euro zonas kredītiestādēm, kas saistītas ar monetārās politikas operācijām, t. sk:

                                          a)

                                          pieprasījuma noguldījumu konti, ieskaitot obligāto rezervju prasības, saskaņā ar ECBS Statūtu 19.1. pantu (saskaņotās bilances 2.1. pasīvu postenis);

                                          b)

                                          summas, kas noguldītas Eurosistēmas noguldījumu iespējā (saskaņotās bilances 2.2. pasīvu postenis);

                                          c)

                                          termiņnoguldījumi (saskaņotās bilances 2.3. pasīvu postenis);

                                          d)

                                          saistības, kas rodas no precizējošām reversajām operācijām (saskaņotās bilances 2.4. pasīvu postenis);

                                          e)

                                          papildu nodrošinājuma pieprasījumu noguldījumi (saskaņotās bilances 2.5. pasīvu postenis).

                              3.

                              Noguldījumu saistības pret Eurosistēmas darījumu partneriem, attiecībā uz kuriem iestājies saistību neizpildes gadījums, kas ir reklasificētas no saskaņotās bilances 2.1. pasīvu posteņa.

                              4.

                              Nacionālo centrālo banku Eurosistēmas iekšējās saistības, kas rodas no ECB parāda sertifikātu emisijas atbilstoši Pamatnostādnes (ES) 2015/510 (ECB/2014/60) 13. pantam (saskaņotās bilances 10.2. pasīvu postenis).

                              5.

                              Eurosistēmas iekšējās neto saistības attiecībā pret euro banknotēm apgrozībā, t. sk. tās, kas rodas šā lēmuma 4. panta piemērošanas rezultātā (saskaņotās bilances 10.3. pasīvu postenis).

                              6.

                              Eurosistēmas iekšējās neto saistības, kas rodas no TARGET2 darījumiem, kas tiek atlīdzināti atbilstoši atsauces likmei (daļa no saskaņotās bilances 10.4. pasīvu posteņa).

                              7.

                              Uzkrātie procenti, ko NCB katra ceturkšņa beigās iegrāmatojušas attiecībā uz monetārās politikas saistībām, kuru termiņš ir viens gads vai ilgāks par to (daļa no saskaņotās bilances 12.2. pasīvu posteņa).

                              8.

                              Saistības pret ECB, kas nodrošina prasību saistībā ar mijmaiņas darījumiem starp ECB un ārpus Eurosistēmas centrālo banku, kas rada neto ienākumus Eurosistēmai (daļa no ārpusbilances saistībām).

                  B.

                  Katras NCB saistību bāzes summu aprēķina atbilstoši saskaņotajiem grāmatvedības principiem un noteikumiem, kas paredzēti Pamatnostādnē (ES) 2016/2249 (ECB/2016/34).

      II PIELIKUMS

         IEZĪMĒJAMIE AKTĪVI

                  A.

                  Iezīmējamos aktīvos ietilpst šādi posteņi, izņemot jebkuru citu posteni:

                              1.

                              Kredīti euro, kas izsniegti euro zonas valstu kredītiestādēm monetārās politikas operāciju rezultātā (saskaņotās bilances 5. aktīvu postenis).

                              2.

                              Vērtspapīri, kas tiek turēti monetārās politikas mērķiem (daļa no saskaņotās bilances 7.1. aktīvu posteņa).

                              3.

                              Eurosistēmas iekšējās prasības, kuras atbilst nodotajiem ārējo rezervju aktīviem, kas nav zelts un kas nodoti ECB saskaņā ar ECBS Statūtu 30. pantu (daļa no saskaņotās bilances 9.2. aktīvu posteņa).

                              4.

                              Eurosistēmas iekšējās neto prasības attiecībā pret apgrozībā esošajām euro banknotēm, ieskaitot prasības, kas rodas šā lēmuma 4. panta piemērošanas rezultātā (daļa no saskaņotās bilances 9.4. aktīvu posteņa).

                              5.

                              Eurosistēmas iekšējās neto prasības, kas rodas no TARGET2 darījumiem, kas tiek atlīdzināti atbilstoši atsauces likmei (saskaņotās bilances 9.5. aktīvu posteņa daļa).

                              6.

                              Zelts, t. sk. prasības attiecībā uz zeltu, kurš nodots ECB, tādā apjomā, kas ļautu katrai NCB iezīmēt savu zelta daļu kopējā, visu NCB iezīmētajā zelta apjomā atbilstoši šīs NCB daļai parakstītā kapitāla atslēgā (saskaņotās bilances 1. aktīvu postenis un daļa no 9.2. aktīvu posteņa).
                              Šā lēmuma mērķiem zeltu novērtē, balstoties uz zelta cenu euro par tīra zelta unci 2002. gada 31. decembrī.

                              7.

                              Prasības, kas izriet no euro banknotēm, kuras ir priekšpiegādātas saskaņā ar Pamatnostādni ECB/2006/9 un laistas apgrozībā pirms skaidras naudas nomaiņas dienas (daļa no saskaņotās bilances 4.1. aktīvu posteņa līdz skaidras naudas nomaiņas dienai un pēc tam korespondentkontu daļa atbilstoši saskaņotās bilances 9.5. aktīvu postenim), bet tikai līdz brīdim, kad šīs prasības kļūst par TARGET2 darījumu rezultātā radušos Eurosistēmas iekšējo prasību daļu.

                              8.

                              Neapmierinātas prasības, kas rodas Eurosistēmas darījumu partnera saistību neizpildes gadījuma iestāšanās rezultātā saistībā ar Eurosistēmas kredītoperācijām, un/vai finanšu aktīvi vai prasības pret trešām personām, kas pārņemtas īpašumā un/vai iegūtas saistībā ar nodrošinājuma realizāciju, ko iesnieguši Eurosistēmas darījumu partneri, kuriem iestājies saistību neizpildes gadījums saistībā ar Eurosistēmas kredītoperācijām, kuras reklasificētas no saskaņotās bilances 5. aktīvu posteņa (daļa no saskaņotās bilances 11.6. aktīvu posteņa).

                              9.

                              Uzkrātie procenti, ko NCB ceturkšņa beigās iegrāmatojušas attiecībā uz monetārās politikas aktīviem, kuru termiņš ir viens gads vai ilgāks par to (daļa no saskaņotās bilances 11.5. pasīvu posteņa).

                              10.

                              Prasības pret euro zonas darījuma partneriem saistībā ar mijmaiņas darījumiem starp ECB un ārpus Eurosistēmas centrālo banku, kas rada neto ienākumus Eurosistēmai (saskaņotās bilances aktīvu posteņa 3.1. daļa).

                  B.

                  Katras NCB iezīmējamo aktīvu vērtību aprēķina atbilstoši saskaņotajiem grāmatvedības principiem un noteikumiem, kas paredzēti Pamatnostādnē (ES) 2016/2249 (ECB/2016/34).

      III PIELIKUMS
      A.   Pirmā speciālā korekcija

      Ja kopējā apgrozībā esošo banknošu vidējā vērtība skaidras naudas nomaiņas gadā ir mazāka nekā kopējā apgrozībā esošo banknošu vidējā vērtība euro izteiksmē atsauces periodā (ieskaitot euro ieviesušās dalībvalsts nacionālajā valūtā denominēto kopējo apgrozībā esošo banknošu vidējo vērtību, kas atsauces periodā pārrēķināta euro atbilstoši valūtas dienas atsauces kursam), koeficientu “S”, ko piemēro skaidras naudas maiņas gadā saskaņā ar 4. panta 1. punktu, samazina ar atpakaļejošu spēku proporcionāli kopējās apgrozībā esošo banknošu vidējās vērtības samazinājumam.
      Samazinājuma rezultātā iegūtais koeficients nedrīkst būt zemāks par 0,8606735. Ja piemēro šo atkāpi, tad katras NCB kompensācijas summai (“C”), kas saskaņā ar 4. panta 1. punktu jāpiemēro otrajā līdz piektajā gadā pēc skaidras naudas maiņas gada, jāpievieno viena ceturtā daļa no iegūtā NCB kompensācijas summas samazinājuma, kas piemērojams skaidras naudas maiņas gadā.
      B.   Otrā speciālā korekcija

      Ja tās NCB, kurām 4. panta 1. punktā minētā kompensācijas summa ir pozitīvs skaitlis, maksā neto atlīdzību par iekšējiem Eurosistēmas atlikumiem, kas saistīti ar apgrozībā esošajām banknotēm, kas, kad to pieskaita postenim “monetāro ienākumu apvienošanas neto atlikums” peļņas un zaudējumu aprēķinā gada beigās, rada tīros izdevumus, koeficientu “S”, ko piemēro skaidras naudas maiņas gadā saskaņā ar 4. panta 1. punktu, samazina līdz nepieciešamajam apmēram, lai novērstu šo situāciju.
      Samazinājuma rezultātā iegūtais koeficients nedrīkst būt zemāks par 0,8606735. Ja piemēro šo atkāpi, tad katras NCB kompensācijas summai (“C”), kas saskaņā ar 4. panta 1. punktu jāpiemēro otrajā līdz piektajā gadā pēc skaidras naudas maiņas gada, pievieno vienu ceturto daļu no iegūtā NCB kompensācijas summas samazinājuma, kas piemērojams skaidras naudas maiņas gadā.

      IV PIELIKUMS

         ATCELTAIS LĒMUMS UN TĀ GROZĪJUMI

                  Lēmums ECB/2010/23

                     OV L 35, 9.2.2011., 17. lpp.

                  Lēmums ECB/2011/18

                     OV L 319, 2.12.2011., 116. lpp.

                  Lēmums ECB/2014/24

                     OV L 117, 7.6.2014., 168. lpp.

                  Lēmums ECB/2014/56

                     OV L 53, 25.2.2015., 21. lpp.

                  Lēmums ECB/2015/37

                     OV L 313, 28.11.2015., 42. lpp.


title: 2012/584/ES: Eiropas Parlamenta Lēmums ( 2012. gada 10. maijs ) par Eiropas Dzelzceļa aģentūras 2010. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu

text:
               17.10.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 286/229

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS
   (2012. gada 10. maijs)
   par Eiropas Dzelzceļa aģentūras 2010. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
   (2012/584/ES)
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Eiropas Dzelzceļa aģentūras 2010. finanšu gada galīgos pārskatus,

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Dzelzceļa aģentūras 2010. finanšu gada pārskatiem, ar Aģentūras atbildēm (1),

               —

               ņemot vērā Padomes 2012. gada 21. februāra ieteikumu (06083/2012 – C7-0051/2012),

               —

               ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 185. pantu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulu (EK) Nr. 881/2004, ar ko izveido Eiropas Dzelzceļa aģentūru (3), un jo īpaši tās 39. pantu,

               —

               ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (4), un jo īpaši tās 94. pantu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Transporta un tūrisma komitejas atzinumu (A7-0118/2012),

               1.

               sniedz Eiropas Dzelzceļa aģentūras izpilddirektoram apstiprinājumu par Aģentūras 2010. finanšu gada budžeta izpildi;

               2.

               izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, nosūtīt Eiropas Dzelzceļa aģentūras izpilddirektoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Martin SCHULZ

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV C 366, 15.12.2011., 100. lpp.

      (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (3)  OV L 164, 30.4.2004., 1. lpp.

      (4)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.
   PIELIKUMS

      EIROPAS PARLAMENTA IEPRIEKŠĒJO GADU IETEIKUMI

               Eiropas Dzelzceļa aģentūra

               2006

               2007

               2008

               2009

               Darbības rezultāti

               Aģentūras darbība notiek divās vietās, un tas rada papildu izmaksas; Aģentūra vēl nav atradusi veidu, kā kompensēt izmaksas, kas rodas saistībā ar pienākumu darboties divās pilsētās.

                           —

                           Nav strikti īstenots pareizas finanšu pārvaldības princips, proti, Aģentūras naudas līdzekļu prognozes nav pareizi sagatavotas.

                           —

                           Aģentūras darbība notiek divās vietās, un tas rada papildu izmaksas (tiešās izmaksas bija EUR 450 000).

                           —

                           Aicina Aģentūru sākt šajā un iepriekšējos gados veikto darbību diahronisku analīzi.

                           —

                           Aicina Aģentūru noteikt SMART mērķus un RACER rādītājus, kā arī izveidot Ganta diagrammu, kas sekmētu uz rezultātu gūšanu orientētu pieeju.

                           —

                           Neefektivitāte sakarā ar to, ka vienai aģentūrai ir divas atrašanās vietas.

                           —

                           Aģentūras darbība notiek divās vietās, un tas rada papildu izmaksas.

                           —

                           Divas atrašanās vietas Aģentūrai rada papildu izmaksas.

                           —

                           Aicina Aģentūru tās darbības, kas veiktas gadā, par kuru ir jāsniedz budžeta izpildes apstiprinājums, salīdzināt ar tām darbībām, kas veiktas iepriekšējā finanšu gadā.

               Apropriāciju pārnešana

               Netika stingri ievērots gada pārskata budžeta princips, proti, Aģentūra izlietoja 72 % no saistību apropriācijām. Pārnesto apropriāciju apjoms administratīvajiem izdevumiem un darbības izdevumiem bija attiecīgi 37,5 % un 85 %.

                           —

                           Aģentūrai bija grūtības ar darbības plānošanu un budžeta līdzekļu sadali, proti, vairāk nekā 35 % no 2007. gada galīgajām apropriācijām gada laikā netika izlietoti.

                           —

                           Aicina Aģentūru censties paaugstināt budžeta izpildes līmeni.

               Aģentūrai bija grūtības ar darbības plānošanu un budžeta līdzekļu sadali.

                           —

                           Aģentūra nav atrisinājusi problēmu, kas saistīta ar apropriāciju pārnešanu no viena gada uz nākamo. Pārnesot 41 % II sadaļas apropriāciju, ir nopietni pārkāpts budžeta gada pārskata princips.

                           —

                           Prasa katra finanšu gada budžetam pievienot pārskatu par neizmantotajām apropriācijām, kas pārnestas no iepriekšējiem finanšu gadiem.

                           —

                           Revīzijas palāta ir norādījusi, ka tika atceltas un aizkavējās iepirkuma procedūras, atkārtoti kavējās maksājumu izpilde un gada laikā tika ievērojami grozīta darba programma.

               Iepirkuma procedūras

               Aģentūrai jāsāk iepirkuma procedūras tajās jomās, kur ir līgumi, kuru slēgšanas tiesības nav piešķirtas ar parasto procedūru.

                           —

                           Pārredzamības jautājumi saistībā ar atlases kritērijiem un līgumslēgšanas tiesību piešķiršanas kritērijiem, proti, sarunu procedūras izmantošana nebija pamatota.

                           —

                           Atgādina, ka jāuzlabo iepirkuma procedūru administrēšana.

               Pārredzamības jautājumi saistībā ar atlases kritērijiem un līgumslēgšanas tiesību piešķiršanas kritērijiem.

               Nav

               Cilvēkresursi

               Nav

               Nav

               Nav

                           —

                           Prasa, lai Aģentūrā darba programmā un gada darbības pārskatā iekļauj vairāk informācijas par cilvēkresursu sadali.

                           —

                           Pauž bažas par to, ka ar atpakaļejošu datumu nav ievēroti Civildienesta noteikumi un to īstenošanas kārtība.

                           —

                           Mudina Aģentūru izveidot konsolidētu darbā pieņemšanas kārtību, kas jāizmanto kā priekšraksts personālam, kas pieņem darbā jaunus darbiniekus.

               Iekšējā revīzija

               Atklājās nepilnības iekšējās kontroles sistēmā, proti, Aģentūra nebija pieņēmusi savu finanšu noteikumu īstenošanas kārtību.

               Aģentūrā netiek stingri neievēroti Civildienesta noteikumi.

               Prasa Aģentūrai veikt pasākumus, lai īstenotu 4 no Iekšējā revīzijas dienesta sniegtajiem 36 ieteikumiem, proti, īstenot dažus iekšējās kontroles standartus, kas saistīti ar banku paraksta tiesībām, pienākumu nošķiršanu, sensitīvām amata vietām un pilnvaru deleģējuma saglabāšanu.

               Atzīst, ka vēl jāīsteno 6 no 10 ieteikumiem, ko Iekšējās revīzijas dienests sniedzis par cilvēkresursu pārvaldību.

          ---documentbreak---

               17.10.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 286/230

         EIROPAS PARLAMENTA REZOLŪCIJA
   (2012. gada 10. maijs)
   ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no lēmuma par Eiropas Dzelzceļa aģentūras 2010. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Eiropas Dzelzceļa aģentūras 2010. finanšu gada galīgos pārskatus,

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Dzelzceļa aģentūras 2010. finanšu gada pārskatiem, ar Aģentūras atbildēm (1),

               —

               ņemot vērā Padomes 2012. gada 21. februāra ieteikumu (06083/2012 – C7-0051/2012),

               —

               ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 185. pantu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulu (EK) Nr. 881/2004, ar ko izveido Eiropas Dzelzceļa aģentūru (3), un jo īpaši tās 39. pantu,

               —

               ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (4), un jo īpaši tās 94. pantu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Transporta un tūrisma komitejas atzinumu (A7-0118/2012),

               A.

               tā kā Revīzijas palāta ir norādījusi – tā guvusi pamatotu pārliecību, ka gada pārskati par 2010. finanšu gadu ir ticami un ka pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi;

               B.

               tā kā 2011. gada 10. maijā Parlaments sniedza Eiropas Dzelzceļa aģentūras izpilddirektoram apstiprinājumu par Aģentūras 2009. finanšu gada budžeta izpildi (5) un lēmumam par budžeta izpildes apstiprināšanu pievienotajā rezolūcijā cita starpā:

                           —

                           prasīja, lai Aģentūra atrisinātu problēmu, kas saistīta ar apropriāciju pārnešanu no viena gada uz nākamo. Pārnesot 41 % II sadaļas apropriāciju, ir nopietni pārkāpts budžeta gada pārskata princips,

                           —

                           norādīja – Revīzijas palāta ir uzsvērusi, ka tika atceltas un aizkavējās iepirkuma procedūras, atkārtoti kavējās maksājumu izpilde un gada laikā tika ievērojami grozīta darba programma,

                           —

                           mudināja Aģentūru izveidot konsolidētu darbā pieņemšanas kārtību, kas jāizmanto kā priekšraksts personālam, kas pieņem darbā jaunus darbiniekus;

               C.

               tā kā Aģentūras 2010. gada kopējais budžets bija EUR 24 147 240, t. i., par 14,9 % lielāks nekā 2009. gadā; tā kā sākotnējā Eiropas Savienības iemaksa Aģentūras 2010. gada budžetā bija EUR 23 260 000 salīdzinājumā ar EUR 16 060 000 2009. gadā, kas ir par 44,83 % vairāk,

      Budžeta un finanšu pārvaldība

               1.

               atgādina, ka Savienības sākotnējā iemaksa Aģentūras 2010. gada budžetā bija EUR 23 260 000; tomēr norāda, ka šai summai tika pievienoti vēl EUR 214 000 no pārpalikuma atgūšanas, tādējādi Savienības kopējā iemaksa 2010. gada budžetā bija EUR 23 474 000;

               2.

               iepazīstoties ar Aģentūras gada darbības pārskatu, konstatē, ka tā uzņēmās saistības par 99 % no apropriācijām un maksājumiem izmantoja 77 % no apropriācijām; jo īpaši norāda, ka:

                           —

                           I sadaļā saistības kopumā bija uzņemtas par apropriācijām EUR 14 507 149 apmērā, no kuriem 99 % tika izmantoti maksājumu veikšanai, un no apropriācijām, kas bija pārnestas uz 2010. gadu, maksājumu veikšanai tika izmantoti 77 %,

                           —

                           II sadaļā bija uzņemtas saistības par apropriācijām gandrīz 100 % apmērā un 62 % tika izmantoti maksājumu veikšanai, un no apropriācijām, kas bija pārnestas uz 2010. gadu, maksājumu veikšanai tika izmantoti 92 %,

                           —

                           III sadaļā bija uzņemtas saistības par apropriācijām gandrīz 100 % apmērā un 62 % no tām tika izmantoti maksājumiem, un no apropriācijām, kas bija pārnestas uz 2010. gadu, maksājumu veikšanai tika izmantoti 95 %;

                     atzinīgi vērtē to, ka Aģentūra sniedz informāciju par to apropriāciju izlietojumu, kas pārnestas no 2009. gada uz 2010. gadu;

               3.

               uzskata, ka finanšu krīzes apstākļos ir ārkārtīgi svarīgi nodrošināt optimālu budžeta līdzekļu izlietojumu, un prasa Komisijai un Aģentūrai izvērtēt un noteikt, cik budžeta līdzekļu Aģentūrai faktiski nepieciešami, lai tā spētu īstenot visus tai uzticētos uzdevumus;

      Pārvietojumi

               4.

               iepazīstoties ar Aģentūras pārskatu par budžeta un finanšu pārvaldības informāciju, konstatē, ka 2009. gada decembrī Aģentūra saprata, ka 11. nodaļas izdevumi (personāla izdevumi) 2010. gada budžetā nav pareizi prognozēti, jo I sadaļas izdevumi tika novērtēti par EUR 1 500 000 mazāk; ņemot vērā Aģentūras sniegto informāciju, saprot, ka šādu situāciju izraisīja:

                           —

                           sistēmiska personāla izdevumu prognožu nepareiza aprēķināšana, jo prognožu aprēķins balstījās uz 2007. gada pamatalgu skalu un līdz ar to iztrūka trīs ikgadējās indeksācijas,

                           —

                           līgumdarbinieku skaita pieaugums saistībā ar to, ka tika samazināts Aģentūras pieprasīto jaunu pastāvīgo štata vietu skaits;

               5.

               pieņem zināšanai Aģentūras lēmumu pārnest summu EUR 500 000 apmērā no II sadaļas uz I sadaļu un tikpat lielu summu arī no III sadaļas uz I sadaļu; ņemot vērā Aģentūras sniegto informāciju, konstatē, ka valde un Komisija lēmumu ir apstiprinājušas;

               6.

               turklāt norāda, ka nolūkā segt trūkstošo summu Aģentūra īstenoja papildu pasākumus, lai samazinātu izdevumus I sadaļā; ņemot vērā Aģentūras sniegto informāciju, konstatē, ka šie pasākumi ļāva ietaupīt vēl nepilnus EUR 300 000; pieņem zināšanai, ka šī summa ir pārnesta atpakaļ uz II sadaļu;

               7.

               pauž nožēlu, ka kļūdainu budžeta prognožu dēļ atsevišķi ieguldījumi netika veikti vai aizkavējās; mudina Aģentūru nekavējoties informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par pasākumiem, kas īstenoti, lai izdevumus varētu prognozēt labāk;

               8.

               pauž bažas par to, ka Revīzijas palāta ziņojumā par Aģentūras 2010. finanšu gada pārskatiem par šādu situāciju nav ziņojusi; prasa, lai Revīzijas palāta budžeta izpildes apstiprinātājiestādei sniedz paskaidrojumus par šādu bezdarbību;

      Apropriāciju pārnešana

               9.

               ņemot vērā Revīzijas palātas sniegto informāciju, pieņem zināšanai, ka uz 2011. gadu pārnesa apropriācijas EUR 5 500 000 apmērā un no tiem EUR 4 300 000 (78 %) attiecas uz precēm un pakalpojumiem, kas bija jānodrošina 2011. gadā;

               10.

               atgādina, ka Aģentūra jau 2008. un 2009. finanšu gadā pārnesa ievērojamas summas uz 2010. finanšu gadu; uzskata, ka turpmāk šādus nopietnus budžeta gada pārskata principa pārkāpumus vairs nevarēs atzīt par pieņemamiem un ka nākamreiz, atkārtojoties šā principa pārkāpumiem, budžeta izpildi nedrīkstētu apstiprināt; prasa Aģentūrai nekavējoties veikt nepieciešamos pasākumus, lai stāvokli uzlabotu;

               11.

               uzskata, ka Aģentūra pienācīgi nerisināja problēmu, kas saistīta ar apropriāciju pārnešanu no viena gada uz nākamo; atgādina budžeta gada pārskata principa nozīmīgumu; aicina Aģentūru informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par pasākumiem, kas veikti, lai uzlabotu ikgadējo budžeta izpildi un samazinātu budžeta apropriāciju pārnešanu;

               12.

               tomēr norāda uz Aģentūras atbildi, kurā tā apgalvo, ka analizē iespēju pamatlīgumus par pētījumiem noslēgt daudz agrāk pēc budžeta pieņemšanas; norāda arī, ka attiecībā uz 2011. un 2012. gadu Aģentūra apņēmās pārskatīt savas budžeta prognozes, lai tās labāk pielāgotu reālajām vajadzībām un optimizētu budžeta līdzekļu izlietojumu;

               13.

               prasa, lai Aģentūra informē budžeta izpildes apstiprinātājiestādi, kad būs gatavs pārskats, kurš jāpievieno katra gada budžetam, par neizlietotajām apropriācijām, kas pārnestas no iepriekšējiem gadiem; atgādina Aģentūrai, ka šāda prasība tika izteikta jau iepriekšējā budžeta izpildes apstiprināšanas procedūrā;

      Publiskais iepirkums

               14.

               pieņem zināšanai, ka nolūkā atvieglot iepirkumu plānošanu gadam Aģentūra gada darba programmā ieviesīs moduli ABAC Contract, lai veicinātu decentralizētu līgumu administrēšanu;

               15.

               iepazīstoties ar Aģentūras gada darbības pārskatu, konstatē, ka 2010. gadā tika sākta 21 (sarunu un atklātā) publiskā iepirkuma procedūra un 12 procedūras 2010. gadā tika pabeigtas;

      Grāmatvedības sistēma

               16.

               iepazīstoties ar Aģentūras gada darbības pārskatu, konstatē, ka tā ir atjauninājusi rokasgrāmatu par finanšu procedūrām atbilstoši moduļiem ABAC Workflow un ABAC assets;

               17.

               atzinīgi vērtē to, ka no 2010. gada 1. septembra Aģentūra izmanto centralizētu sistēmu saņemto rēķinu reģistrēšanai; uzsver, ka šis pasākums ir nepieciešams, lai nodrošinātu visu rēķinu savlaicīgu reģistrēšanu, un tas palīdz novērst maksājumu novēlotu apstrādi;

      Cilvēkresursi

               18.

               iepazīstoties ar Aģentūras pārskatu par budžeta un finanšu pārvaldības informāciju, konstatē, ka 2010. gada 31. decembrī Aģentūra nodarbināja 133 pagaidu darbiniekus un 9 līgumdarbiniekus; pieņem arī zināšanai, ka joprojām norisinās darbā pieņemšanas procedūras, lai panāktu, ka Aģentūrā ir 2010. gada štatu sarakstā paredzētie 139 pagaidu darbinieki un 2011. gadā – 144 pagaidu darbinieki;

               19.

               norāda, ka saskaņā ar pārskatu par budžeta un finanšu pārvaldības informāciju 2010. gadā Aģentūrā bija 6 norīkotie valsts eksperti;

               20.

               saskaņā ar Aģentūras sniegto informāciju apstiprina, ka tā ir izstrādājusi rokasgrāmatu, kurā konsolidēti dažādie noteikumi, instrukcijas un vadlīnijas par pieņemšanu darbā; uzsver, ka ir svarīgi individuālu darbinieku pieņemšanu darbā veikt, nepārkāpjot principu par vienlīdzīgu attieksmi pret kandidātiem;

      Darbības rezultāti

      Gada darba programma un stratēģiskā plānošana

               21.

               prasa, lai Aģentūra gada darba programmā iekļauj skaidrāku informāciju par kopējo budžeta finansējumu, kas rezervēts publiskajiem iepirkumiem un paredzamo līgumu aptuvenu skaitu un to veidu; secina, ka šāda prasība faktiski ir noteikta Aģentūras finanšu noteikumu 60. panta 3. pantā, kur minēts, ka Aģentūras gada programma atbilst lēmumam par tajā ietverto darbību finansēšanu, ja tās ir skaidri noteiktas un pamatā esošie kritēriji ir precīzi definēti;

               22.

               turklāt mudina Aģentūru izstrādāt daudzgadu plānu, kurā, pamatojoties uz ilgtermiņa mērķiem, būtu noteikti daudzgadu uzdevumi un ar tiem saistītie galvenie darbības rādītāji; uzsver, ka tas ieinteresētajām personām sniegtu labāku informāciju par mērķiem/darbībām, stratēģiskajām prioritātēm un resursu sadali;

               23.

               norāda, ka saskaņā ar gada darbības pārskatu Aģentūras darbības plānošanas un budžeta struktūra 2010. gadā tika pārskatīta, lai no 2012. gada ieviestu uz darbības jomām balstītu plānošanu;

      Divas atrašanās vietas

               24.

               uzskata, ka Aģentūras darbība divās vietās (Lillē un Valensjēnā) rada tai papildu izmaksas; turklāt norāda, ka šī piezīme ir iekļauta kopš 2006. gada un ka Padome nav rīkojusies, lai veiktu izmaiņas Lēmumā 2004/97/EK, Euratom (6), saskaņā ar kuru Aģentūras darbībai jānotiek divās vietās;

      Iekšējā revīzija

               25.

               ņemot vērā Aģentūras sniegto informāciju, apstiprina, ka Iekšējās revīzijas dienests 2010. gadā veica plānošanas un budžeta līdzekļu sadales procesu revīziju, lai sniegtu pamatotu pārliecību par Aģentūras iekšējās kontroles sistēmu attiecībā uz plānošanas un budžeta līdzekļu sadales procesiem; norāda, ka Iekšējās revīzijas dienesta ieteikumi attiecas uz stratēģisko plānošanu, ieņēmumu un izdevumu tāmes projekta saskaņotību un precizitāti, gada darba programmu kā finansēšanas lēmumu un vidēja termiņa IT stratēģiju; līdz ar to aicina Aģentūru veikt pasākumus, kas nepieciešami, lai panāktu Iekšējās revīzijas dienesta ieteikumu ievērošanu;

               26.

               aicina Aģentūru īstenot Iekšējās revīzijas dienesta ieteikumus par cilvēkresursu pārvaldības revīziju, ko Iekšējās revīzijas dienests veica 2009. gadā; norāda, ka trīs ieteikumu (par cilvēkresursu pārvaldību ikgadējā plānošanā, par pārredzamības noteikumu un principu ievērošanu darbinieku novērtēšanā un par Civildienesta noteikumu izņēmuma normas atklāšanu) īstenošana ir aizkavējusies par 6 līdz 12 mēnešiem; aicina Aģentūru informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par to, kā Iekšējās revīzijas dienesta ieteikumi tiek īstenoti;

               27.

               atzinīgi vērtē Aģentūras iniciatīvu 2007. gada nogalē izveidot iekšējās revīzijas struktūru, kuras uzdevums ir sniegt atbalstu un konsultācijas Aģentūras izpilddirektoram un vadībai par iekšējo kontroli, riska novērtēšanu un iekšējo revīziju;

               28.

               vērš uzmanību uz iepriekšējos budžeta izpildes apstiprināšanas ziņojumos izteiktajiem ieteikumiem, kas izklāstīti šīs rezolūcijas pielikumā;

               29.

               vērš Aģentūras uzmanību uz Parlamenta 2011. gada 10. maija rezolūciju par 2009. gada budžeta izpildes apstiprināšanu – ES aģentūru darbība, finanšu pārvaldība un kontrole (7); aicina Aģentūru ievērot tajā paustās prasības;

               30.

               norāda, ka lēmumam par budžeta izpildes apstiprināšanu ir pievienoti arī horizontāla rakstura konstatējumi, kas iekļauti 2012. gada 10. maija (8) rezolūcijā par aģentūru darbību, finanšu pārvaldību un kontroli.

      (1)  OV C 366, 15.12.2011., 100. lpp.

      (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (3)  OV L 164, 30.4.2004., 1. lpp.

      (4)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

      (5)  OV L 250, 27.9.2011., 191. lpp.

      (6)  2003. gada 13. decembra Lēmums 2004/97/EK, Euratom, kas pieņemts, tiekoties dalībvalstu pārstāvjiem valstu un valdību vadītāju līmenī, par atsevišķu Eiropas Savienības biroju un aģentūru atrašanās vietu (OV L 29, 3.2.2004., 15. lpp.). Sk. tā 1. panta f) apakšpunktu.

      (7)  OV L 250, 27.9.2011., 269. lpp.

      (8)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0164 (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 388. lpp.).


title: 2014/832/ES: Padomes Lēmums ( 2014. gada 7. novembris ) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas Administratīvajā komitejā attiecībā uz jauno noteikumu projektu par ūdeņraža un kurināmā elementa transportlīdzekļiem

text:
               27.11.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 341/15

         PADOMES LĒMUMS
   (2014. gada 7. novembris)
   par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas Administratīvajā komitejā attiecībā uz jauno noteikumu projektu par ūdeņraža un kurināmā elementa transportlīdzekļiem

      (2014/832/ES)

   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. pantu saistībā ar 218. panta 9. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Ar Padomes Lēmumu 97/836/EK (1) Savienība ir pievienojusies Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) Nolīgumam vienotu tehnisko prasību apstiprināšanai riteņu transportlīdzekļiem, aprīkojumam un detaļām, ko var uzstādīt un/vai lietot riteņu transportlīdzekļos, un par nosacījumiem to apstiprinājumu savstarpējai atzīšanai, kas piešķirti, pamatojoties uz šīm prasībām (“Pārskatītais 1958. gada Nolīgums”).

               (2)

               Standartizētās prasības, ko paredz jauno ANO EEK noteikumu projekts par ūdeņraža un kurināmā elementa transportlīdzekļiem, ir paredzētas, lai novērstu tehniskos šķēršļus mehānisko transportlīdzekļu un to sastāvdaļu tirdzniecībā starp Pārskatītā 1958. gada Nolīguma Līgumslēdzējām pusēm un nodrošinātu, ka šādi transportlīdzekļi un sastāvdaļas sniedz augstu drošības un aizsardzības līmeni.

               (3)

               Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Pārskatītā 1958. gada Nolīguma Administratīvajā komitejā attiecībā uz minēto ANO EEK noteikumu projekta pieņemšanu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Nostāja, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Pārskatītā 1958. gada Nolīguma Administratīvajā komitejā, ir balsojumā atbalstīt jauno ANO EEK noteikumu projektu par ūdeņraža un kurināmā elementa transportlīdzekļiem, kuri ietverti dokumentā ECE TRANS/WP.29/2014/78.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2014. gada 7. novembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         P. C. PADOAN

      (1)  Padomes Lēmums 97/836/EK (1997. gada 27. novembris) par Eiropas Kopienas pievienošanos ANO Eiropas Ekonomikas komisijas Nolīgumam vienotu tehnisko prasību apstiprināšanai riteņu transportlīdzekļiem, aprīkojumam un detaļām, ko var uzstādīt un/vai lietot riteņu transportlīdzekļos, un par nosacījumiem to apstiprinājumu savstarpējai atzīšanai, kas piešķirti, pamatojoties uz šīm prasībām (“Pārskatītais 1958. gada Nolīgums”) (OV L 346, 17.12.1997., 78. lpp.).