title: 2008/361/EK: Komisijas Lēmums ( 2008. gada 6. maijs ) par Kopienas 2008. gada finansiālo ieguldījumu veterināro procedūru datorizācijā, Dzīvnieku slimību izziņošanas sistēmā, komunikācijas pasākumos un pētījumos un vērtējumos

text:
               7.5.2008

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 120/18

      KOMISIJAS LĒMUMS

   (2008. gada 6. maijs)
   par Kopienas 2008. gada finansiālo ieguldījumu veterināro procedūru datorizācijā, Dzīvnieku slimību izziņošanas sistēmā, komunikācijas pasākumos un pētījumos un vērtējumos
   (2008/361/EK)
   EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā Padomes 1990. gada 26. jūnija Lēmumu 90/424/EEK par izdevumiem veterinārijas jomā (1) un jo īpaši tā 17. un 20. pantu, 37. panta 2. punktu un 37.a panta 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Lēmumā 90/424/EEK ir noteiktas procedūras, kas reglamentē Kopienas finansiālo atbalstu īpašiem veterināriem pasākumiem, īpaši tiem, kas saistīti ar informācijas politiku attiecībā uz dzīvnieku veselību, dzīvnieku labturību un pārtikas nekaitīgumu, tehniskiem un zinātniskiem pasākumiem un kontroli.

               (2)

               Lēmuma 90/424/EEK 37.a panta 1. punkta b) apakšpunkts nosaka, ka Kopienas finansiālo ieguldījumu var piešķirt veterināro procedūru datorizācijai saistībā ar integrēto datorizēto veterināro sistēmu mitināšanu, pārvaldību un uzturēšanu, atbilstīgā gadījumā ņemot vērā valstu datu bāzu pastāvēšanu. Tāpēc Kopienas finansiālo ieguldījumu jāpiešķir integrētās datorizētās veterinārās sistēmas TRACES (Trade Control and Expert System) mitināšanai, pārvaldībai un uzturēšanai, kuru ieviesa saskaņā ar Komisijas 2002. gada 30. decembra Lēmumu 2003/24/EK par integrētas datorizētas veterinārās sistēmas izveidi (2), lai nodrošinātu, ka sistēma ir pieejama, droša un atjaunināta.

               (3)

               Lēmuma 90/424/EEK 37. panta 1. punkts nosaka, ka Kopienas finansiālo atbalstu var saņemt dzīvnieku identifikācijas un slimību reģistrācijas sistēmu ieviešanai saskaņā ar tiesību aktiem par Kopienas dzīvo dzīvnieku iekšējās tirdzniecības veterinārajām pārbaudēm iekšējā tirgus izveides nolūkos. Tāpēc Kopienas finansiālo atbalstu var piešķirt, lai atjauninātu Dzīvnieku slimību izziņošanas sistēmu (ADNS), saskaņā ar Komisijas 2005. gada 1. marta Lēmumu 2005/176/EK, ar kuru nosaka kodificētas veidlapas un kodus dzīvnieku slimību izziņošanai saskaņā ar Padomes Direktīvu 82/894/EEK (3), ieviešot vajadzīgos tehniskos uzlabojumus.

               (4)

               Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu Komitejai par jaunu stratēģiju dzīvnieku veselības jomā Eiropas Savienībā 2007.–2013. gadam saskaņā ar principu “Profilakse ir labāka nekā ārstēšana” (4) (“Paziņojums par stratēģiju dzīvnieku veselības jomā”) nosaka, ka Komisija uzņemas saistības uzlabot komunikāciju ar patērētājiem un ieinteresētajām personām.

               (5)

               Lēmuma 90/424/EEK 16. pants nosaka, ka Kopiena sniedz finansiālu ieguldījumu informācijas politikas izveidē dzīvnieku veselības, dzīvnieku labturības un dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktu nekaitīguma jomā. Tāpēc Kopienai jāsniedz finansiāls ieguldījums tādu pasākumu īstenošanai, kuru mērķis ir uzlabot komunikāciju ar patērētājiem un ieinteresētajām personām dzīvnieku veselības un dzīvnieku labturības jomā saskaņā ar paziņojumu par stratēģiju dzīvnieku veselības jomā.

               (6)

               Saskaņā ar Lēmuma 90/424/EEK 19. pantu Kopiena var uzņemties vai palīdzēt dalībvalstīm vai starptautiskām organizācijām uzņemties veikt tehniskos un zinātniskos pasākumus, kas vajadzīgi, lai izstrādātu Kopienas tiesību aktus veterinārijas jomā, kā arī pilnveidotu veterināro izglītību vai apmācību.

               (7)

               Atgremotājdzīvnieku elektroniskās identifikācijas pakāpeniska ieviešana ir viens no vēlamajiem stratēģijas rezultātiem. Tāpēc jāveic izmaksu un ieguvumu un rentabilitātes jautājumu pētījums attiecībā uz liellopu elektronisko identifikāciju pirms jauno tiesību aktu ieviešanas šajā jomā. Atzīts, ka jāveic Kopienas references laboratoriju darba un veikuma vērtējums, lai palielinātu to lomu. Pētījuma un vērtējuma rezultāti būs šīs jomas tiesību aktu pārskata pamatā, ja tādu atzīs par vajadzīgu. Tāpēc Kopienas finansiālais ieguldījums jāpiešķir, lai apmaksātu pētījumus un vērtējumus pārtikas nekaitīguma, dzīvnieku veselības un labturības un zootehnikas jomās. Jāprecizē maksimālā summa, kāda piešķirama minētajām darbībām. Uzaicinājumi piedalīties konkursos par konkrētiem līgumiem pētījumu un vērtējumu pārtikas nekaitīguma, dzīvnieku veselības un labturības un zootehnikas jomās veikšanai jāizsludina 2008. gadā. Saskaņā ar Padomes 2005. gada 21. jūnija Regulu (EK) Nr. 1290/2005 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu (5) veterinārie pasākumi jāfinansē no Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda. Finanšu kontrolei jāpiemēro minētās regulas 9., 36. un 37. pants.

               (8)

               Kopienas finansiālo atbalstu izmaksā ar noteikumu, ka plānotie pasākumi ir faktiski veikti un darbuzņēmēji noteiktajā termiņā sniedz visu nepieciešamo informāciju.

               (9)

               Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   TRACES (Trade Control and Expert system)
   Kopienas finansiālo ieguldījumu piešķir TRACES sistēmas mitināšanai, pārvaldībai un uzturēšanai, kuru ieviesa saskaņā ar Lēmumu 2003/24/EK, šādos apjomos un šādiem mērķiem:

               a)

               EUR 1 000 000 sistēmas mitināšanai;

               b)

               EUR 500 000 loģistikas atbalsta nodrošināšanai, kas vajadzīgs, lai palīdzētu sistēmas lietotājiem;

               c)

               EUR 300 000 tehniskās apkopes nodrošināšanai, kas vajadzīga, lai sistēmu pielāgotu likumdošanas un tehnikas attīstībai;

               d)

               EUR 200 000 datu apstrādes attīstībai;

               e)

               EUR 250 000 saskarnes attīstībai starp valstu liellopu identifikācijas datubāzēm.

         2. pants
   ADNS (Dzīvnieku slimību izziņošanas sistēma)
   Kopienas finansiālo ieguldījumu EUR 270 000 piešķir Dzīvnieku slimību izziņošanas sistēmas atjaunināšanai saskaņā ar Lēmumu 2005/176/EK.
   3. pants
   Komunikācija dzīvnieku veselības un dzīvnieku labturības jomā
   Šādā apjomā Kopienas finansiālo ieguldījumu piešķir tādiem komunikācijas pasākumiem starp kompetentajām iestādēm un iedzīvotājiem, kuru mērķis ir informācijas izplatīšana par Kopienas tiesību aktiem dzīvnieku veselības un dzīvnieku labturības jomā:

               a)

               EUR 2 500 000 dzīvnieku veselības jomā;

               b)

               EUR 150 000 dzīvnieku labturības jomā.

         4. pants
   Pētījumi un vērtējumi
   Kopienas finansiālo ieguldījumu, kura maksimālais apjoms ir EUR 300 000, piešķir šādiem pētījumiem un vērtējumiem:

               a)

               izmaksu un ieguvumu pētījumiem par liellopu elektronisko identifikāciju;

               b)

               Kopienas references laboratoriju vērtējumam dzīvnieku veselības un zootehnikas jomā.

         5. pants
   Apropriācijas
   1.   Finansiālie ieguldījumi, kas noteikti 1. līdz 4. pantā tiek finansēti no Eiropas Kopienu 2008. gada budžeta pozīcijas 17 04 02 01.
   2.   Šā lēmuma 4. pantā minēto darbību veikšanai slēdz divus īpašus līgumus. Abus īpašos līgumus parakstīs 2008. gadā.

      Briselē, 2008. gada 6. maijā

            Komisijas vārdā —

            Komisijas locekle

         Androulla VASSILIOU

      (1)  OV L 224, 18.8.1990., 19. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1791/2006 (OV L 363, 20.12.2006., 1. lpp.).

      (2)  OV L 8, 14.1.2003., 44. lpp.

      (3)  OV L 59, 5.3.2005., 40. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2006/924/EK (OV L 354, 14.12.2006., 48. lpp.).

      (4)  COM(2007) 539, galīgā redakcija.

      (5)  OV L 209, 11.8.2005., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1437/2007 (OV L 322, 7.12.2007., 1. lpp.).


title: Padomes Lēmums (ES) 2016/1353 (2016. gada 4. augusts) par Eiropas Aizsardzības aģentūras finanšu noteikumiem un ar ko atceļ Lēmumu 2007/643/KĀDP

text:
               12.8.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 219/98

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2016/1353
   (2016. gada 4. augusts)
   par Eiropas Aizsardzības aģentūras finanšu noteikumiem un ar ko atceļ Lēmumu 2007/643/KĀDP
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Padomes Lēmumu (KĀDP) 2015/1835 (2015. gada 12. oktobris), ar ko nosaka Eiropas Aizsardzības aģentūras statūtus, atrašanās vietu un darbības noteikumus (1), un jo īpaši tā 18. pantu,
   tā kā:

               (1)

               2007. gada 18. septembrī Padome pieņēma Lēmumu 2007/643/KĀDP par Eiropas Aizsardzības aģentūras finanšu noteikumiem un par iepirkuma noteikumiem un noteikumiem par finanšu iemaksām, ko veic no Eiropas Aizsardzības aģentūras darbības budžeta (2).

               (2)

               Pēc Lēmuma (KĀDP) 2015/1835 pieņemšanas Lēmums 2007/643/KĀDP ir jāatceļ un jānosaka jauni Eiropas Aizsardzības aģentūras finanšu noteikumi,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   I SADAĻA

      PRIEKŠMETS UN DEFINĪCIJAS

   1. pants
   Priekšmets
   Ar šo lēmumu nosaka Eiropas Aizsardzības aģentūras (turpmāk “Aģentūra”) būtiskākos finanšu noteikumus.
   2. pants
   Definīcijas
   Šajā lēmumā piemēro šādas definīcijas:

               a)

               “iesaistītā dalībvalsts” ir dalībvalsts, kas darbojas Aģentūrā;

               b)

               “dalībvalstis, kas dod ieguldījumu” ir tās iesaistītās dalībvalstis, kas dod ieguldījumu kādā konkrētā Aģentūras projektā vai programmā;

               c)

               “vispārējais budžets” ir vispārējais budžets, kas izveidots saskaņā ar Lēmuma (KĀDP) 2015/1835 13. pantu;

               d)

               “papildu ieņēmumi” attiecas uz papildu ieņēmumiem, kā saturs ir izklāstīts Lēmuma (KĀDP) 2015/1835 15. pantā;

               e)

               “kredītrīkotājs” ir Aģentūras izpilddirektors, kurš pilda Lēmuma (KĀDP) 2015/1835 10. panta 5. punktā noteiktās pilnvaras;

               f)

               “budžets” ir instruments, ar kuru prognozē un apstiprina visus katram finanšu gadam par nepieciešamiem uzskatītos Aģentūras ieņēmumus un izdevumus;

               g)

               “kontrole” ir jebkāds pasākums, kas veikts, lai nodrošinātu pietiekamu pārliecību par darbību efektivitāti, lietderīgumu un saimnieciskumu, ziņojumu ticamību, aktīvu un informācijas aizsardzību, krāpšanas un pārkāpumu novēršanu, atklāšanu un labošanu, kā arī turpmākus pasākumus attiecībā uz tiem, un tādu risku pienācīga pārvaldība, kuri saistīti ar pamatā esošu darījumu likumību un pareizību, ņemot vērā programmu daudzgadu iezīmes, kā arī attiecīgo maksājumu veidu. Kontroles var ietvert dažādas pārbaudes, kā arī jebkādas politikas un procedūru īstenošanu, lai sasniegtu pirmajā teikumā aprakstītos mērķus;

               h)

               “pārbaude” ir ieņēmumu vai izdevumu operācijas konkrēta aspekta pārbaude.

         II SADAĻA

      AĢENTŪRAS BUDžETS

   3. pants
   Aģentūras budžets
   Aģentūras budžets ietver vispārējo budžetu, ar ad hoc projektiem vai programmām saistīto darbību budžetus, kā paredzēts Lēmuma (KĀDP) 2015/1835 IV nodaļā, un jebkādus budžetus, kas radušies papildu ieņēmumu rezultātā.

      1. NODAĻA

         Budžeta principi

   4. pants
   Budžeta principu ievērošana
   Saskaņā ar Lēmuma (KĀDP) 2015/1835 12. pantu Aģentūras budžets tiek veidots un īstenots atbilstoši šajā lēmumā izklāstītajiem budžeta principiem.
   5. pants
   Vienotības un budžeta precizitātes principi
   1.   Ieņēmumus neiekasē un izdevumus neapmaksā, ja tie nav iegrāmatoti kādā no Aģentūras budžeta pozīcijām.
   2.   Nevar uzņemties saistības vai dot rīkojumus par izdevumiem, pārsniedzot Aģentūras budžetā piešķirtās apropriācijas.
   3.   Apropriāciju var iekļaut Aģentūras budžetā tikai tad, ja tā ir paredzēta izdevumu postenim, kas tiek uzskatīts par nepieciešamu.
   4.   Aģentūrai nepienākas procenti, ko rada no Aģentūras budžeta veikti priekšfinansējuma maksājumi.
   6. pants
   Gada pārskata princips
   1.   Apropriācijas, kuras iekļauj Aģentūras budžetā, ir piešķirtas finanšu gadam, kas ilgst no 1. janvāra līdz 31. decembrim.
   2.   Saistību apropriācijas sedz to juridisko saistību kopējās izmaksas, kas radušās finanšu gada laikā vai līdz nākamā gada 31. martam attiecībā uz tām juridiskajām saistībām, kuru sagatavošanas posmu lielākā daļa ir uzsākta līdz 31. decembrim.
   3.   Maksājumu apropriācijas sedz maksājumus, ko veic, lai pildītu finanšu gadā vai iepriekšējos finanšu gados radušās juridiskās saistības.
   4.   Ņemot vērā Aģentūras vajadzības un saņemot valdes apstiprinājumu saskaņā ar 15. pantu, neizmantotās apropriācijas var iekļaut nākamā finanšu gada ieņēmumu un izdevumu tāmē. Minētās apropriācijas ir jāizmanto vispirms.
   5.   Šā panta 1.–4. punkta noteikumi neliedz budžeta saistības darbībām, kas ilgst vairāk nekā vienu finanšu gadu, sadalīt pa vairākiem gadiem gada maksājumos.
   7. pants
   Līdzsvara princips
   1.   Ieņēmumi un maksājumu apropriācijas ir līdzsvarā.
   2.   Aģentūra nedrīkst ņemt aizņēmumus Aģentūras budžeta ietvaros.
   3.   Aģentūras budžeta pārpalikumu, kas rodas Aģentūras vispārējā budžetā konkrēta finanšu gada beigās, uzskata par kredītu, kas pieejams iesaistītajām dalībvalstīm un tām tiek atmaksāts, to atskaitot no nākamā finanšu gada trešās iemaksas.
   8. pants
   Norēķinu vienības princips
   Aģentūras budžetu izstrādā un izpilda euro, un pārskatus veido euro. Tomēr, lai nodrošinātu naudas plūsmu, grāmatvedim atļauj veikt operācijas citās valūtās.
   9. pants
   Universāluma princips
   Kopējie ieņēmumi sedz kopējās maksājumu apropriācijas. Visus ieņēmumus un izdevumus iekļauj budžetā pilnā apjomā, to starpā neveicot nekādas korekcijas.
   10. pants
   Specifikācijas princips
   1.   Apropriācijas iezīmē konkrētiem mērķiem, vismaz iedalot pa sadaļām un nodaļām.
   2.   Kredītrīkotājs var pārvietot apropriācijas no vienas nodaļas uz citu bez ierobežojumiem, bet no vienas sadaļas uz citu – nepārsniedzot 10 % no gada apropriācijām, kas paredzētas pozīcijā, no kuras veic pārvietošanu.
   Ja pārvietojumi pārsniedz šā punkta pirmajā daļā minēto apmēra ierobežojumu, kredītrīkotājs iesniedz valdei priekšlikumu par apropriāciju pārvietošanu no vienas sadaļas uz citu. Valde var izteikt iebildumus pret tādiem pārvietojumiem trīs nedēļu laikā. Pēc minētā termiņa pārvietojumus uzskata par pieņemtiem.
   Kredītrīkotājs informē valdi par visiem pārvietojumiem, kas veikti saskaņā ar šā punkta pirmo daļu. Pārvietošanas priekšlikumiem un veiktajiem pārvietojumiem pievieno attiecīgus un sīki izstrādātus apliecinošus dokumentus, kuros norādīta apropriāciju izmantošana un pieprasījumu tāmes līdz finanšu gada beigām gan par kreditējamām pozīcijām, gan pozīcijām, no kurām apropriācijas pārvieto.
   11. pants
   Pareizas finanšu pārvaldības princips
   1.   Apropriācijas izlieto saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu, proti, ievērojot saimnieciskuma, lietderības un efektivitātes principus.
   2.   Saskaņā ar saimnieciskuma principu resursi, ko Aģentūra lieto savas darbības veikšanai, tiek darīti pieejami noteiktā laikā, pienācīgā apjomā un kvalitātē un par labāko cenu.
   Lietderības princips ir saistīts ar labāko attiecību starp izmantotajiem resursiem un sasniegto rezultātu.
   Efektivitātes princips ir saistīts ar konkrētu noteikto mērķu un paredzēto rezultātu sasniegšanu.
   12. pants
   Budžeta izpildes iekšējā kontrole
   1.   Aģentūras budžetu izpilda saskaņā ar efektīvu un lietderīgu iekšējo kontroli.
   2.   Aģentūras budžeta izpildes nolūkā iekšējo kontroli definē kā procesu, kurš piemērojams visos pārvaldības līmeņos un kura uzdevums ir nodrošināt pamatotu pārliecību, ka tiek sasniegti šādi mērķi:

               a)

               darbību efektivitāte, lietderīgums un saimnieciskums;

               b)

               ziņojumu ticamība;

               c)

               aktīvu un informācijas aizsardzība;

               d)

               krāpšanas un pārkāpumu novēršana, atklāšana, labošana un turpmāki pasākumi;

               e)

               tādu risku pienācīga pārvaldība, kuri ir saistīti ar pamatā esošo darījumu likumību un pareizību.

         3.   Efektīvas un lietderīgas iekšējās kontroles pamatā ir starptautiskā paraugprakse, un tā jo īpaši ietver elementus, kas paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (3) 32. panta 3. un 4. punktā, ņemot vērā Aģentūras uzbūvi un izmēru, tai uzticēto uzdevumu raksturu un ar tiem saistītās summas un finansiālos un darbības riskus.
   13. pants
   Pārredzamības princips
   1.   Aģentūras budžetu izveido un izpilda un pārskatus sniedz saskaņā ar pārredzamības principu.
   2.   Ievērojot Regulas (ES, Euratom) 35. panta 3. punktu, Nr. 966/2012, Aģentūras budžetu, iekļaujot štatu sarakstu un budžeta grozījumus, kas pieņemti, publicē Aģentūras tīmekļa vietnē četru nedēļu laikā pēc to pieņemšanas.
   III SADAĻA

      NOTEIKUMI, KO PIEMĒRO VISPĀRĒJAM BUDžETAM

      1. NODAĻA

         Finanšu plānošana

   14. pants
   Vispārējais budžets
   1.   Aģentūras vadītājs katru gadu līdz 31. martam valdei iesniedz vispārējā budžeta projekta sākotnējo tāmi nākamajam gadam.
   2.   Aģentūras vadītājs katru gadu līdz 30. jūnijam ierosina valdei pārskatītu vispārējā budžeta projekta sākotnējo tāmi nākamajam gadam kopā ar triju gadu plānošanas grafika projektu.
   3.   Aģentūras vadītājs katru gadu līdz 30. septembrim ierosina valdei vispārējā budžeta projektu kopā ar triju gadu plānošanas grafika projektu. Projekts ietver:

               a)

               apropriācijas, ko uzskata par vajadzīgām, lai:

                           i)

                           segtu Aģentūras darbības, personāla un sanāksmju izmaksas;

                           ii)

                           samaksātu par ārējām konsultācijām, jo īpaši, darbības analīzi, kas ir būtiskas Aģentūras uzdevumu veikšanai, un lai veiktu īpašas darbības visu iesaistīto dalībvalstu kopējam labumam;

               b)

               izdevumu segšanai vajadzīgo ieņēmumu prognozi.

         4.   Valde tiecas nodrošināt to, ka 3. punkta a) apakšpunkta ii) punktā minētās apropriācijas veido nozīmīgu daļu no kopējām 3. punktā minētajām apropriācijām. Minētās apropriācijas atbilst faktiskajām vajadzībām un ļauj Aģentūrai darboties operatīvi.
   5.   Vispārējā budžeta projektam pievieno sīki izstrādātus pamatojumus un sīki izstrādātu štatu sarakstu.
   6.   Valde vienprātīgi var nolemt, ka vispārējā budžeta projekts sedz arī kāda konkrēta projekta vai programmas izmaksas, ja skaidri redzams, ka tas kalpo visu iesaistīto dalībvalstu kopējam labumam.
   7.   Apropriācijas klasificē sadaļās un nodaļās, vajadzības gadījumā tās sīkāk iedalot pantos, grupējot izdevumus pēc veida vai mērķa.
   8.   Katrā sadaļā var iekļaut nodaļu “provizoriskas apropriācijas”. Minētās apropriācijas iegrāmato, ja ir nopietns pamats šaubīties par vajadzīgo apropriāciju apjomu vai iegrāmatoto apropriāciju izpildes iespējamību.
   9.   Ieņēmumi ir:

               a)

               iesaistīto dalībvalstu veicamās iemaksas, kuras aprēķina, pamatojoties uz nacionālā kopienākuma (NKI) lielumu;

               b)

               citi ieņēmumi, tostarp atvilkumi no darbinieku atalgojuma un procenti, kas iegūti no Aģentūras bankas kontiem.

         Vispārējā budžeta projektā izveido pozīcijas, kur kārtot iezīmētos ieņēmumus, un, kad vien iespējams, norāda paredzēto summu.
   10.   Valde vienprātīgi pieņem vispārējā budžeta projektu līdz katra gada 31. decembrim. To darot, valdes priekšsēdētājs ir Aģentūras vadītājs vai Aģentūras vadītāja iecelts pārstāvis, vai Aģentūras vadītāja uzaicināts valdes loceklis. Izpilddirektors paziņo, ka budžets ir pieņemts, un dara to zināmu iesaistītajām dalībvalstīm.
   11.   Ja finanšu gada sākumā vispārējā budžeta projekts vēl nav pieņemts, tad katru mēnesi ikvienā budžeta nodaļā vai citā apakšnodaļā drīkst iztērēt summu, kas nepārsniedz vienu divpadsmito daļu no iepriekšējā finanšu gada budžeta apropriācijām. Minētie noteikumi Aģentūrai tomēr nedod iespēju saņemt apropriācijas, kas pārsniedz vienu divpadsmito daļu no summas, kuru paredz topošais vispārējā budžeta projekts. Valde pēc izpilddirektora priekšlikuma, pieņemot lēmumu ar kvalificētu balsu vairākumu, var atļaut veikt izdevumus, kas pārsniedz vienu divpadsmito daļu, ja budžeta apropriāciju kopapjoms attiecīgajam finanšu gadam nepārsniedz iepriekšējā finanšu gada kopapjomu. Izpilddirektors var pieprasīt veikt iemaksas, kas vajadzīgas, lai segtu ar šo noteikumu atļautās apropriācijas; šīs iemaksas ir veicamas 30 dienu laikā no iemaksu pieprasījuma nosūtīšanas dienas.
   15. pants
   Budžeta grozījumi
   1.   Ja rodas neizbēgami, ārkārtēji vai neparedzami apstākļi, izpilddirektors var valdei ierosināt budžeta grozījumu projektu.
   2.   Budžeta grozījumu projektu izstrādā, ierosina un pieņem un par to paziņo saskaņā ar tādu pašu kārtību, kāda attiecas uz vispārējo budžetu. Valde pieņem lēmumus, ņemot vērā minēto apstākļu steidzamību.

      2. NODAĻA

         Finanšu dalībnieki un budžeta izpilde saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu

   16. pants
   Kredītrīkotāja pilnvaras un pienākumi
   1.   Izpilddirektors pilda kredītrīkotāja funkcijas. Kredītrīkotājs izpilda vispārējo budžetu saskaņā ar šiem finanšu noteikumiem un pareizas finanšu pārvaldības principu, uz savu atbildību un piešķirto apropriāciju robežās. Kredītrīkotājs ir atbildīgs par to, lai nodrošinātu, ka tiek ievērotas prasības attiecībā uz likumību un pareizību.
   2.   Izpilddirektors budžeta izpildes pilnvaras var deleģēt tādam Aģentūras personālam, uz ko attiecas Padomes Lēmuma (ES) 2016/1351 (4) (turpmāk “Aģentūras Civildienesta noteikumi”) Civildienesta noteikumi saskaņā ar šajos finanšu noteikumos paredzētajiem nosacījumiem. Pilnvarotās personas var rīkoties tikai tām nepārprotami piešķirto pilnvaru robežās.
   3.   Tehniskās ekspertīzes uzdevumus un administratīvus, sagatavošanas vai papildu uzdevumus, kuros neietilpst valsts varas realizēšana vai lēmumu pieņemšana pēc saviem ieskatiem, ar līgumu var uzticēt ārējām vienībām vai struktūrām.
   4.   Izpilddirektors, veltot pienācīgu vērību riskiem, kas saistīti ar pārvaldības apstākļiem un finansēto darbību raksturu, ierosina valdei un izveido organizatorisko struktūru un iekšējās kontroles sistēmas, kas piemērotas viņa pienākumu veikšanai. Šādas struktūras un sistēmu izveidei veic riska analīzi, kurā ņem vērā to izmaksu lietderību.
   Valde dod piekrišanu lēmumiem, kas saistīti ar Aģentūras organizatorisko struktūru.
   Izpilddirektors var izveidot amatu specializēto zināšanu un konsultāciju sniegšanai, kas paredzēts, lai viņam palīdzētu kontrolēt ar viņa darbību saistītos riskus.
   5.   Kredītrīkotājs apliecinošos dokumentus, kuri attiecas uz veiktajām darbībām, saglabā piecus gadus no dienas, kad pieņemts lēmums par Aģentūras attiecīgā gada vispārējā budžeta izpildes apstiprinājumu.
   6.   Lēmuma (KĀDP) 2015/1835 31. pants attiecas uz personas datu apstrādi.
   17. pants

      Ex ante kontroles
   1.   Katrai operācijai veic vismaz ex ante kontroli, pamatojoties uz dokumentu pārbaudi un jau veiktu kontroļu pieejamiem rezultātiem saistībā ar operācijas darbībām un finanšu aspektiem.

      Ex ante kontroles ietver operācijas uzsākšanu un operācijas pārbaudi.
   Operācijas uzsākšana un operācijas pārbaude ir atsevišķi uzdevumi.
   2.   Operācijas uzsākšana ietver visas darbības, ar kurām sagatavo to aktu pieņemšanu, saskaņā ar kuriem īsteno Aģentūras budžetu.
   3.   Operācijas ex ante pārbaude ietver visas ex ante pārbaudes, ko ieviesis kredītrīkotājs, lai pārbaudītu operācijas darbības un finansiālos aspektus. Katrai atsevišķai operācijai pārbaudi veic darbinieki, kas nav uzsākuši operāciju.
   4.   Ar ex ante kontrolēm pārbauda saskaņotību starp pieprasītiem apliecinošiem dokumentiem un jebkuru citu pieejamo informāciju.

      Ex ante kontroļu biežumu un intensitāti nosaka atbildīgais kredītrīkotājs, ņemot vērā ar risku saistītos un izmaksu lietderības apsvērumus. Šaubu gadījumā par attiecīgā maksājuma apstiprināšanu atbildīgais kredītrīkotājs pieprasa papildu informāciju vai veic kontroli uz vietas, lai ex ante kontroles ietvaros iegūtu pamatotu pārliecību.

      Ex ante kontroļu mērķis ir pārliecināties, ka:

               a)

               izdevumi un ieņēmumi ir kārtībā un atbilst piemērojamiem noteikumiem;

               b)

               ir piemērots 11. pantā minētais pareizas finanšu pārvaldības princips.

         Kontroles nolūkā kredītrīkotājs vairākus līdzīgus individuālos darījumus, kas attiecas uz tādiem regulāriem izdevumiem kā algas, pensijas, komandējumu un ārstniecības izdevumu atmaksāšana, var uzskatīt par vienu operāciju.
   18. pants

      Ex post kontroles
   1.   Kredītrīkotājs var ieviest ex post kontroles, lai pārbaudītu operācijas, kas jau ir apstiprinātas pēc ex ante kontrolēm. Šādas kontroles var organizēt izlases veidā atbilstoši riskam.

      Ex post kontroles var veikt, pamatojoties uz dokumentiem, un attiecīgā gadījumā – uz vietas.
   2.   Ex post kontroles veic tādi darbinieki, kuri nav atbildīgi par ex ante kontrolēm. Darbinieki, kuri ir atbildīgi par ex post kontrolēm, nav pakļauti darbiniekiem, kuri ir atbildīgi par ex ante kontrolēm.
   Darbiniekiem, kuri atbild par finanšu operāciju pārvaldības kontroli, ir nepieciešamā profesionālā kvalifikācija.
   19. pants
   Gada ziņojumi
   Izpilddirektors ik gadu ziņo valdei par savu pienākumu izpildes rezultātiem. Šajā nolūkā izpilddirektors, ievērojot 44. pantā noteiktos termiņus, iesniedz Aģentūras gada pārskatus.
   Eiropas Aizsardzības aģentūras gada pārskatos ir vairākas iedaļas, proti:

               a)

               darbības ziņojums, kurā apraksta galvenos finanšu gada aspektus;

               b)

               finanšu pārskati;

               c)

               budžeta izpildes ziņojums.

         Galīgajiem pārskatiem pievieno grāmatveža apliecinājumu, kurā tas paziņo, ka gada pārskati ir sagatavoti saskaņā ar piemērojamiem grāmatvedības principiem, noteikumiem un metodēm.
   Galīgajos pārskatos iekļauj finanšu un pārvaldības informāciju, tostarp kontroļu rezultātus, un kurā paziņo – ja vien nav norādīts citādi atrunās, kas saistītas ar noteiktām ieņēmumu un izdevumu jomām, ka izpilddirektoram ir pietiekama pārliecība par to, ka:

               a)

               ziņojumā ietvertā informācija sniedz patiesu un skaidru priekšstatu;

               b)

               līdzekļi, kas piešķirti ziņojumā aprakstītajām darbībām, ir izlietoti paredzētajam mērķim un saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu;

               c)

               ieviestās kontroles procedūras sniedz pietiekamas garantijas, ka pamatā esošie darījumi ir likumīgi un pareizi. Darbības ziņojumā izklāsta operāciju rezultātus, atsaucoties uz noteiktajiem mērķiem, ar šīm operācijām saistītos riskus, piešķirto resursu izlietojumu un iekšējās kontroles sistēmas lietderību un efektivitāti, tostarp vispārēju izvērtējumu par kontroļu izmaksām un ieguvumiem.

         20. pants
   Finanšu pārskats
   1.   Finanšu pārskatus izsaka euro, un tajos ietver:

               a)

               bilanci un pārskatu par finanšu rezultātiem, kurā uzrāda visus aktīvus un pasīvus, finansiālo situāciju un ekonomiskos rezultātus iepriekšējā gada 31. decembrī; tos izklāsta atbilstīgi 39. pantā minētajiem grāmatvedības noteikumiem;

               b)

               naudas plūsmas pārskatu, kurā uzrāda gada laikā iekasētās un izmaksātas summas, kā arī galīgo kases stāvokli;

               c)

               pārskatu par neto aktīvu izmaiņām, kurā sniedz pārskatu par rezervju un akumulēto rezultātu izmaiņām gada laikā.

         2.   Ar finanšu pārskatu piezīmēm papildina un komentē informāciju, kas ietverta 1. punktā minētajos pārskatos, un sniedz jebkādu papildu informāciju, kā paredzēts starptautiski atzītā grāmatvedības praksē, ja tāda informācija ir būtiska attiecībā uz Aģentūras struktūras darbībām.
   21. pants
   Budžeta izpildes ziņojums
   Aģentūras budžeta izpildes ziņojumā ietver vispārējo budžetu un ar ad hoc darbībām un papildu ieņēmumiem saistītus budžetus, un tos izsaka euro. Budžeta izpildes ziņojuma uzbūve ir tāda pati kā budžeta uzbūve.
   Tajā ietver:

               a)

               ziņojumu, kurā apkopo visas attiecīgā gada budžeta operācijas ieņēmumu un izdevumu izteiksmē;

               b)

               paskaidrojošas piezīmes, ar kurām papildina un komentē informāciju, kas ietverta ziņojumos.

         22. pants
   Aģentūras finanšu interešu aizsardzība
   1.   Ja darbinieks, kas ir iesaistīts finanšu pārvaldībā un darījumu kontrolē, uzskata, ka lēmums, kuru viņa priekšniecība pieprasa viņam piemērot vai par kuru pieprasa, lai viņš tam piekristu, ir nelikumīgs vai neatbilst pareizas finanšu pārvaldības principiem vai dienesta noteikumiem, kas šim darbiniekam jāievēro, darbinieks par to rakstveidā informē izpilddirektoru, kurš darbiniekam arī sniedz rakstveida atbildi. Ja izpilddirektors nerīkojas vai apstiprina sākotnējo lēmumu vai norādījumu un darbinieks uzskata, ka šāds apstiprinājums nav atbilstoša reakcija uz viņa bažām, darbinieks informē Aģentūras vadītāju.
   2.   Konstatējot nelikumīgas darbības, krāpšanu vai korupciju, kas var kaitēt Aģentūras vai tās dalībnieku interesēm, darbinieks par to informē iestādes un struktūras, kuras šādam nolūkam norīkotas piemērojamajos tiesību aktos. Revīzijas kolēģija, kā arī visi ārējie revidenti, kas veic Aģentūras finanšu revīzijas, informē kredītrīkotāju par visām aizdomām attiecībā uz nelikumīgām darbībām, krāpšanu vai korupciju, kas var kaitēt Aģentūras vai tās dalībnieku interesēm.
   23. pants
   Grāmatvedis
   1.   Valde ieceļ grāmatvedi, uz kuru attiecas Aģentūras Civildienesta noteikumi, kurš savu pienākumu veikšanā Aģentūrā ir pilnīgi neatkarīgs un atbildīgs valdes priekšā. Grāmatvedis Aģentūrā ir atbildīgs par:

               a)

               pienācīgu maksājumu veikšanu, ieņēmumu iekasēšanu un konstatēto debitoru parādu summu atgūšanu;

               b)

               pārskatu veikšanu, sagatavošanu un iesniegšanu saskaņā ar šīs sadaļas 6. nodaļu un 19., 20. un 21. pantu;

               c)

               grāmatvedības noteikumu un kontu plānu izpildi saskaņā ar šīs sadaļas 6. nodaļu;

               d)

               to sistēmu apstiprināšanu, ko izveidojis kredītrīkotājs, lai sniegtu vai pamatotu uzskaites informāciju; šajā sakarā grāmatvedis ir pilnvarots jebkurā laikā pārbaudīt apstiprināšanas kritēriju ievērošanu;

               e)

               finanšu līdzekļu pārvaldību.

         2.   Grāmatvedis no kredītrīkotāja iegūst visu informāciju, kas nepieciešama, lai izveidotu pārskatus, kuros sniegts patiess un skaidrs priekšstats par Aģentūras finansiālo stāvokli un budžeta izpildi. Kredītrīkotājs garantē minētās informācijas ticamību.
   3.   Pirms izpilddirektors pieņem pārskatus, grāmatvedis tos paraksta, apliecinot, ka grāmatvedim ir pietiekama pārliecība, ka pārskatos ir sniegts patiess un skaidrs priekšstats par Aģentūras finansiālo stāvokli.
   Šā punkta pirmajā daļā norādītajā nolūkā grāmatvedis pārbauda, vai pārskati ir sagatavoti saskaņā ar grāmatvedības noteikumiem, kas ir minēti 39. pantā, un pārskatos ir iekļauti visi ieņēmumi un izdevumi.
   Kredītrīkotājs vai viņa deleģētās personas ir pilnībā atbildīgi par viņu pārvaldīto līdzekļu pareizu izmantošanu, par viņu kontrolē esošo izdevumu likumību un pareizību un par grāmatvedim nosūtītās informācijas pilnību un precizitāti.
   Grāmatvedis ir pilnvarots pārbaudīt saņemto informāciju, kā arī veikt jebkādas turpmākas pārbaudes, ko viņš uzskata par vajadzīgām, lai parakstītu pārskatus.
   Vajadzības gadījumā grāmatvedis pievieno atrunas, precīzi paskaidrojot šādu atrunu raksturu un jomu.
   Ievērojot šā panta 4. punktu, vienīgi grāmatvedis ir pilnvarots pārvaldīt naudas līdzekļus un to ekvivalentus. Grāmatvedis ir atbildīgs par to drošu glabāšanu.
   4.   Pildot savus pienākumus, grāmatvedis var deleģēt konkrētus uzdevumus darbiniekiem, uz kuriem attiecas Aģentūras Civildienesta noteikumi, ja tas ir nepieciešams grāmatveža pienākumu izpildei saskaņā ar Aģentūras finanšu noteikumiem.
   5.   Neskarot disciplināratbildību, valde jebkurā brīdī var uz laiku vai pilnībā atstādināt grāmatvedi no pienākumu pildīšanas. Tādā gadījumā valde ieceļ pagaidu grāmatvedi.
   24. pants
   Finanšu dalībnieku atbildība
   1.   Šā lēmuma 16.–25. panta noteikumi neskar kriminālatbildību, pie kuras finanšu dalībniekus var saukt saskaņā ar piemērojamajiem valsts tiesību aktiem un spēkā esošajiem noteikumiem par Aģentūras finansiālo interešu aizsardzību un cīņu pret korupciju, kurā iesaistīti Savienības vai dalībvalstu ierēdņi.
   2.   Jebkurš kredītrīkotājs un grāmatvedis nes disciplināro un finansiālo atbildību atbilstoši Aģentūras Civildienesta noteikumiem. Ja konstatētas nelikumīgas darbības, krāpšana vai korupcija, kas var kaitēt Aģentūras vai tās dalībnieku interesēm, jautājumu nodod iestādēm un struktūrām, kuras šādam nolūkam norīkotas ar piemērojamiem tiesību aktiem, jo īpaši Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF).
   3.   Jebkuram darbiniekam var noteikt pienākumu pilnīgi vai daļēji atlīdzināt jebkurus zaudējumus, kas Aģentūrai radīti smaga pārkāpuma rezultātā, ko darbinieks ir nodarījis savu pienākumu izpildes gaitā vai to sakarā. Iecēlējiestāde pieņem pamatotu lēmumu pēc tam, kad ir izpildītas piemērojamajos tiesību aktos noteiktās procesuālās prasības attiecībā uz disciplinārlietām.
   4.   Attiecībā uz kredītrīkotāju atbildību piemēro Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 73. panta 1. un 2. punktu.
   25. pants
   Interešu konflikts
   1.   Finanšu dalībnieki III sadaļas 2. nodaļas nozīmē un citas personas, kas iesaistītas budžeta izpildē un pārvaldībā, tostarp ar to saistītajās sagatavošanas darbībās, revīzijā vai kontrolē, neveic nekādas darbības, kas var radīt konfliktu starp viņu pašu un Aģentūras interesēm.
   Ja šāds risks pastāv, attiecīgā persona atturas no šādu darbību veikšanas un nodod jautājumu izpilddirektoram, kas rakstveidā apstiprina, vai pastāv interešu konflikts. Attiecīgā persona informē arī savu tiešo priekšnieku. Ja attiecīgā persona ir izpilddirektors, viņam jautājums jānodod Aģentūras vadītājam.
   Ja tiek konstatēts interešu konflikts, attiecīgā persona pārtrauc visas darbības konkrētajā lietā. Izpilddirektors vai Aģentūras vadītājs gadījumā, ja interešu konflikts skar izpilddirektoru, veic visus atbilstīgos turpmākos pasākumus.
   2.   Šā panta 1. punkta nozīmē interešu konflikts pastāv tad, ja finanšu dalībnieka vai citas personas, kā minēts 1. punktā, uzdevumu neatkarīgu un objektīvu izpildi nelabvēlīgi ietekmē iemesli, kas saistīti ar ģimeni, jūtu dzīvi, politisko piederību vai valstspiederību, mantiskajām vai kādām citām interesēm, kas attiecīgajai personai ir kopīgas ar saņēmēju.
   26. pants
   Pienākumu nošķiršana
   Kredītrīkotāja un grāmatveža pienākumi ir nošķirti un savstarpēji izslēdzoši.

      3. NODAĻA

         Iekšējā revīzija

   27. pants
   Iekšējā revidenta iecelšana, pilnvaras un pienākumi
   1.   Aģentūra paredz iekšējās revīzijas funkciju, ko veic saskaņā ar attiecīgajiem starptautiskajiem standartiem.
   2.   Iekšējais revidents nedrīkst būt ne kredītrīkotājs, ne grāmatvedis.
   3.   Iekšējie revidenti konsultē Aģentūru par riska pārvaldību, sniedzot neatkarīgus atzinumus par pārvaldības un kontroles sistēmu kvalitāti un ieteikumus, kā uzlabot operāciju izpildes nosacījumus un veicināt pareizu finanšu pārvaldību.
   Iekšējais revidents jo īpaši atbild par:

               a)

               iekšējās pārvaldības sistēmu piemērotības un efektivitātes novērtējumu un struktūrvienību snieguma novērtējumu attiecībā uz programmu un darbību izpildi, ņemot vērā ar to saistītos riskus;

               b)

               katrai budžeta izpildes operācijai piemēroto iekšējās kontroles un revīzijas sistēmu efektivitātes un rezultativitātes izvērtējumu.

         4.   Iekšējais revidents pilda savus pienākumus attiecībā uz visām Aģentūras veiktajām darbībām un tās struktūrvienībām. Iekšējam revidentam ir pilnīga un neierobežota piekļuve visai informācijai, kas nepieciešama viņa pienākumu izpildei. Iekšējais revidents pieņem zināšanai izpilddirektora gada ziņojumu un visus pārējos informācijas materiālus.
   5.   Iekšējais revidents izstrādā gada revīzijas plānu un iesniedz to izpilddirektoram.
   6.   Iekšējais revidents pieņem zināšanai kredītrīkotāja gada ziņojumu, kas minēts 19. pantā, un visus pārējos informācijas materiālus.
   7.   Iekšējais revidents ziņo izpilddirektoram par saviem konstatējumiem un ieteikumiem.
   Iekšējais revidents ziņo arī jebkurā no šādiem gadījumiem:

               —

               nav veikti pasākumi saistībā ar būtiskiem riskiem un ieteikumiem,

               —

               pastāv ievērojama kavēšanās iepriekšējos gados sniegto ieteikumu īstenošanā.

         Izpilddirektors nodrošina revīzijas ieteikumu īstenošanas regulāru uzraudzību.
   Izpilddirektors katru gadu nosūta valdei ziņojumu, kurā iekļauts kopsavilkums par veikto iekšējo revīziju skaitu un veidu, sniegtajiem ieteikumiem un pasākumiem, kas veikti saistībā ar minētajiem ieteikumiem. Valde izskata minēto informāciju un to, vai ieteikumi ir pilnībā un savlaicīgi īstenoti.
   8.   Aģentūra konfidenciālai saziņai ar iekšējo revidentu visām fiziskajām vai juridiskajām personām, kas ir iesaistītas izdevumu operācijās, dara zināmu iekšējā revidenta kontaktinformāciju.
   9.   Iekšējā revidenta ziņojumi un konstatējumi ir publiski pieejami tikai pēc tam, kad iekšējais revidents ir apstiprinājis pasākumus to īstenošanai.
   28. pants
   Iekšējā revidenta neatkarība
   Iekšējā revidenta neatkarību, atbildību par rīcību savu pienākumu izpildē un tiesības celt prasību Eiropas Savienības Tiesā nosaka saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 100. pantu.

      4. NODAĻA

         Ieņēmumu un izdevumu operācijas

   29. pants
   Ieņēmumu izpilde
   1.   Ieņēmumu izpilde ietver debitoru parādu tāmju sagatavošanu, pienākošos atgūstamo prasījumu konstatēšanu un nepamatoti izmaksātu summu atgūšanu. Tā ietver arī iespēju attiecīgos gadījumos atlaist konstatētus prasījumus.
   2.   Nepareizi samaksātās summas atgūst.
   Ja faktiskā atgūšana nav notikusi līdz parādzīmē norādītajam termiņam, grāmatvedis par to informē kredītrīkotāju un nekavējoties uzsāk procedūru atgūšanas īstenošanai ar jebkādiem likumā pieļautiem līdzekļiem, tostarp attiecīgos gadījumos izmantojot ieskaitu un, ja tas nav iespējams, piespiedu atgūšanu.
   Ja kredītrīkotājs gatavojas pilnā mērā vai daļēji atlaist konstatētu debitora parādu, viņš nodrošina, ka šāda parāda atlaišana ir pareiza un atbilst pareizas finanšu pārvaldības un proporcionalitātes principiem. Lēmumam par parāda atlaišanu ir jābūt pamatotam. Lēmumā par parāda atlaišanu norāda, kādas darbības veiktas, lai nodrošinātu parāda atgūšanu, un tiesisko regulējumu un faktiskos apstākļus, ar ko lēmums ir pamatots.
   Grāmatvedis izstrādā sarakstu par atgūstamajām summām. Aģentūras prasījumus sarakstā sagrupē atbilstoši iekasēšanas rīkojumu izdošanas datumiem. Grāmatvedis norāda arī lēmumus par atteikšanos vai daļēju atteikšanos atgūt konstatētu prasījumu summas. Sarakstu pievieno Aģentūras gada pārskatam.
   3.   Par jebkuru parādu, kas nav atmaksāts parādzīmē noteiktajā termiņā, aprēķina procentus saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 1268/2012 (5) 83. pantu.
   4.   Aģentūras prasījumiem pret trešām personām un trešo personu prasījumiem pret Aģentūru piemēro piecu gadu noilguma termiņu.
   30. pants
   Dalībvalstu ieguldījums Aģentūras vispārējā budžetā
   1.   Iemaksu apjoma noteikšana, ja ir piemērojams NKI lielums, ir šāda:

               a)

               ja ir piemērojams NKI lielums, tad iemaksu sadalījumu starp dalībvalstīm, kam jāveic iemaksas, nosaka saskaņā ar nacionālā kopprodukta lielumu, kā tas ir precizēts Līguma par Eiropas Savienību 41. panta 2. punktā, un saskaņā ar Padomes Lēmumu 2007/436/EK, Euratom (6) vai jebkuru citu lēmumu, ar kuru var to aizstāt.

               b)

               dati, ko izmanto, lai aprēķinātu katru iemaksu, ir uzrādīti jaunākajam Savienības budžetam pievienotās tabulas “Vispārējā budžeta finansējuma kopsavilkums pēc pašu resursu veida un pēc dalībvalstīm” ailē “NKI pašu resursi”. To dalībvalstu iemaksas, kam tādas jāveic, ir proporcionālas katras dalībvalsts NKI daļai visu to dalībvalstu NKI kopsummā, kurām šīs iemaksas jāveic.

         2.   Iemaksu veikšanas grafiks ir šāds:

               a)

               iemaksas, ar ko paredzēts finansēt Aģentūras vispārējo budžetu, iesaistītās dalībvalstis veic trijos vienādos maksājumos līdz attiecīgā finanšu gada 15. martam, 15. jūnijam un 15. oktobrim. Aģentūra iesaistītajām dalībvalstīm izsūta iemaksu pieprasījuma vēstules vismaz 60 dienas pirms iemaksas veikšanas dienas;

               b)

               ja pieņem budžeta grozījumu, iesaistītās dalībvalstis vajadzīgās iemaksas veic 60 dienās no iemaksu pieprasījuma nosūtīšanas;

               c)

               katra dalībvalsts maksā par banku pakalpojumiem, kas attiecas uz tās veiktajām iemaksām;

               d)

               ja gada budžets nav apstiprināts līdz 30. novembrim, Aģentūra pēc dalībvalsts pieprasījuma var izdot individuālu provizorisku pieprasījumu, lai šī dalībvalsts veic iemaksas, kas jāiemaksā 60 dienu laikā no iemaksas pieprasījuma nosūtīšanas.

         Ja maksājums ir veikts termiņā un Aģentūra to ir saņēmusi ne vēlāk kā 10 dienas pēc noteiktā termiņa, Aģentūrai nepienākas procenti, kā minēts 29. panta 3. punktā. Ja iemaksa ir nokavēta vairāk kā par desmit dienām, kavējuma procentus iekasē par visu nokavēto laiku.
   31. pants
   Izdevumu izpilde
   1.   Izdevumu izpildes nolūkā kredītrīkotājs uzņemas budžeta saistības un juridiskas saistības, apstiprina izdevumus un atļauj veikt maksājumus, kā arī veic ar apropriāciju izlietojumu saistītos priekšdarbus.
   2.   Budžeta saistību uzņemšanās ir darbība, ar kuru rezervē apropriāciju, kas nepieciešama, lai segtu turpmākus maksājumus, pildot juridiskas saistības. Juridisku saistību uzņemšanās ir akts, ar kuru kredītrīkotājs noslēdz vai nodibina saistību, kas rada maksājumu. Budžeta saistības un juridiskās saistības uzņemas viens un tas pats kredītrīkotājs, izņemot pienācīgi pamatotos gadījumos.
   Budžeta saistības klasificē kādā no šādām kategorijām:

               a)

               atsevišķas: budžeta saistība ir atsevišķa, ja ir zināms saņēmējs un izdevumu summa;

               b)

               vispārējas: budžeta saistība ir vispārēja, ja joprojām nav zināms vismaz viens no elementiem, kas nepieciešams, lai konstatētu atsevišķu saistību;

               c)

               provizoriskas: budžeta saistība ir provizoriska, ja ar to paredzēts segt parastos administratīvos izdevumus, bet vēl nav skaidri zināma summa vai finansējuma saņēmējs.

         Budžeta saistības darbībām, kas ilgst vairāk nekā vienu finanšu gadu, var sadalīt pa vairākiem gadiem gada maksājumos vienīgi tad, ja tā paredzēts pamataktā, vai ja tās attiecas uz administratīviem izdevumiem.
   3.   Par katru izdevumu posteni uzņemas saistības, tās apstiprina, izdod maksājuma rīkojumu un veic samaksu.
   Izdevumu apzināšana ir akts, ar kuru kredītrīkotājs:

               a)

               pārliecinās par kreditora prasījuma esamību;

               b)

               nosaka vai pārbauda prasījuma īstumu un apjomu;

               c)

               pārbauda nosacījumus, saskaņā ar kuriem jāveic maksājums.

         Izdevumu apstiprināšana ir akts, ar kuru kredītrīkotājs, pārliecinājies, ka apropriācijas ir pieejamas, uzdod grāmatvedim samaksāt apzinātos izdevumus.
   4.   Attiecībā uz pasākumiem, kas var būt par pamatu izdevumiem, ko maksā no Aģentūras budžeta, kredītrīkotājs uzņemas budžeta saistības pirms juridisku saistību noslēgšanas ar trešām pusēm.
   5.   Aģentūras triju gadu plānošanas grafika pirmajā gadā sniedz valdes apstiprinājumu Aģentūras darbības izdevumiem par Aģentūras pārziņā esošajām darbībām ar noteikumu, ka ir skaidri norādīti šajā punktā noteiktie elementi.
   Plānošanas grafikā iekļauj sīki izklāstītus mērķus un gaidāmos rezultātus. Tajā bez tam ietver finansējamās(-o) darbības(-u) aprakstu un norādi par katrai darbībai piešķirto summu.
   Aģentūras triju gadu plānošanas grafika visus būtiskos grozījumus attiecībā uz pirmo gadu pieņem ar to pašu procedūru, ar ko pieņem sākotnējo plānošanas grafiku.
   Valde var Aģentūras kredītrīkotājam deleģēt pilnvaras pieņemt nebūtiskus gada plānošanas grafika grozījumus.
   32. pants
   Termiņi
   Izdevumu samaksa jāveic, ievērojot termiņus, kas noteikti Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 92. pantā un Deleģētās regulas (ES) Nr. 1268/2012 111. pantā, un saskaņā ar minēto tiesību aktu noteikumiem.

      5. NODAĻA

         Budžeta izpilde

   33. pants
   Iepirkums
   1.   Attiecībā uz iepirkumu piemēro Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 V sadaļu un Deleģēto regulu (ES) Nr. 1268/2012, ievērojot šā panta 2. un 3. punktu.
   2.   Līgumiem, kuru vērtība ir lielāka par EUR 60 000, bet nepārsniedz robežlielumus, kas ir noteikti Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 118. pantā, var piemērot procedūru, kas ir izklāstīta Deleģētajā regulā (ES) Nr. 1268/2012 attiecībā uz neliela apjoma līgumiem, kuru vērtība nepārsniedz EUR 60 000.
   3.   Aģentūra var, neizmantojot publiskā iepirkuma procedūru, noslēgt līgumu ar Eiropas Komisiju, starpiestāžu birojiem, Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centru, kas izveidots ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2965/94 (7), un citām Savienības struktūrām par preču piegādi, pakalpojumu sniegšanu vai darbu, ko veic iepriekš minētās struktūras.
   34. pants
   Kopējais iepirkums
   1.   Aģentūrai pēc tās pieprasījuma var piešķirt līgumslēdzējas iestādes statusu attiecībā uz Komisijas vai starpiestāžu līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu un citu Savienības struktūru vai aģentūru līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu.
   2.   Attiecībā uz sadarbības pasākumiem ar dalībvalstīm, kas, piemēram, minēti Lēmuma (KĀDP) 2015/1835 IV nodaļā, Aģentūra var izmantot kopīgas iepirkuma procedūras.
   3.   Ja Aģentūra un vienas vai vairāku dalībvalstu līgumslēdzēja iestāde izmanto kopīgu iepirkuma procedūru, piemēro procedūras noteikumus, kas piemērojami Aģentūrai.
   Ja daļa, kas attiecas uz vienas vai vairāku dalībvalstu līgumslēdzēju iestādi vai ko pārvalda vienas vai vairāku dalībvalstu līgumslēdzēja iestāde, līguma paredzamajā kopvērtībā ir vienāda ar vai lielāka par 50 %, kā arī citos pienācīgi pamatotos gadījumos, piemēro tos procedūras noteikumus, kas ietverti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2014/24/ES (8), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2009/81/EK (9) vai citos Savienības tiesību aktos, kurus var piemērot, ņemot vērā attiecīgo jautājumu.
   4.   Aģentūra var izmantot ar uzņemošās dalībvalsts līgumslēdzējām iestādēm kopīgas iepirkuma procedūras, lai nodrošinātu savas administratīvās vajadzības. Tādā gadījumā mutatis mutandis piemēro Deleģētās regulas (ES) Nr. 1268/2012 133. pantu.
   35. pants
   Eksperti
   Ekspertu atlasei Aģentūra var piemērot Deleģētās regulas (ES) Nr. 1268/2012 287. panta noteikumus, ievērojot jebkuru īpašu procedūru, kas ir noteikta tās programmas pamataktā, kuras īstenošana ir uzticēta Aģentūrai. Šādus ekspertus atalgo, pamatojoties uz iepriekš paziņotu fiksētu summu, un tos atlasa, pamatojoties uz to profesionālajām spējām.
   Ārējos ekspertus atlasa, pamatojoties uz viņu prasmēm, pieredzi un zināšanām, kas ir piemērotas, lai veiktu viņiem uzticētos uzdevumus, un ievērojot nediskriminācijas, vienlīdzīgas attieksmes un interešu konflikta neesamības principus.
   36. pants
   Dotācijas
   Attiecībā uz dotācijām piemēro Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 VI sadaļu un Deleģēto regulu (ES) Nr. 1268/2012, ievērojot jebkādus izveides akta īpašos noteikumus.
   37. pants
   Godalgas
   1.   Attiecībā uz godalgām piemēro Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 VII sadaļu un Deleģēto regulu (ES) Nr. 1268/2012, ievērojot šā panta 2. punktu.
   2.   Konkursus par godalgām, kuru vienības vērtība ir EUR 10 000 vai vairāk, var publicēt tikai tad, ja tie ir paredzēti Aģentūras plānošanas grafikā.
   38. pants
   Norāde uz tiesiskās aizsardzības līdzekļiem
   1.   Ja kredītrīkotāja procesuāls akts nelabvēlīgi ietekmē pieteikuma iesniedzēja vai pretendenta, labuma guvēja vai līgumslēdzēja tiesības, minētajā aktā norāda, kā to var pārsūdzēt administratīvā procesa un/vai tiesvedības ceļā.
   2.   Jo īpaši norāda tiesiskās aizsardzības raksturu, vienu vai vairākas iestādes, kurās tiesisko aizsardzību var īstenot, kā arī tam noteikto termiņu.

      6. NODAĻA

         Grāmatvedība

   39. pants
   Noteikumi par pārskatiem
   Aģentūra izveido tādu grāmatvedības sistēmu, kas savlaicīgi sniedz pareizu, pilnīgu un ticamu informāciju.
   Aģentūras grāmatvedis pieņem noteikumus, pamatojoties uz starptautiski atzītiem grāmatvedības standartiem, kas tiek piemēroti publiskajam sektoram. Grāmatvedis var no minētajiem standartiem novirzīties, ja viņš to uzskata par vajadzīgu, lai sniegtu patiesu un skaidru priekšstatu par aktīviem un pasīviem, maksājumiem, ienākumiem un naudas plūsmu. Ja grāmatvedis būtiski novirzās no minētajiem standartiem, to dara zināmu finanšu pārskatu piezīmēs un norāda iemeslus.
   40. pants
   Grāmatvedības principi
   Finanšu pārskatos informāciju, tostarp par grāmatvedības politiku, sniedz tā, lai tā būtu būtiska, uzticama, salīdzināma un saprotama. Finanšu pārskatus izstrādā saskaņā ar 39. pantu.
   41. pants
   Grāmatvedības sistēma
   1.   Grāmatvedības sistēmu veido vispārējā uzskaite un budžeta uzskaite. Uzskaiti kārto euro, pamatojoties uz kalendāro gadu.
   2.   Vispārējā uzskaitē, izmantojot divkāršā ieraksta metodi, hronoloģiskā secībā iegrāmato visus notikumus un operācijas, kas ietekmē Aģentūras ekonomisko un finanšu stāvokli un tās aktīvus un pasīvus.
   3.   Budžeta uzskaitē detalizēti iegrāmato Aģentūras budžeta izpildes procesu. Tajā iegrāmato visas budžeta ieņēmumu un izdevumu operācijas.
   42. pants
   Inventāra saraksti
   Aģentūra kārto inventāra sarakstus, kuros norādīts visu to materiālo, nemateriālo un finanšu aktīvu daudzums un vērtība, kas veido tās īpašumu. Aģentūra pārbauda, vai ieraksti inventāra sarakstā atbilst faktiskajai situācijai.

      7. NODAĻA

         Ārējā revīzija un krāpšanas apkarošana

   43. pants
   Ārējā revīzija
   1.   Valde ieceļ Revīzijas kolēģiju, kas veic Aģentūras administratīvo un darbības budžetu, finanšu kontu un finanšu pārskatu ārējo revīziju. Revīziju veic saskaņā ar pieņemtajiem starptautiskajiem revīzijas standartiem un – ja to apstiprina valde – saskaņā ar papildu noteikumiem.
   Vismaz reizi trīs gados kolēģija sniedz valdei neatkarīgu apliecinājumu un ieteikumu, ka Aģentūras darbības ir veiktas saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principiem. Lai veiktu šo uzdevumu, kolēģija, vienojoties ar valdi, var īslaicīgi izmantot papildu darbiniekus.
   2.   Revīzijas kolēģijā ir vismaz trīs revidenti no dažādām iesaistītajām dalībvalstīm, kuriem palīdz darbinieki, ko izvirzījusi kolēģija. Minētais darbinieks var darboties tik ilgi, cik ilgi amatā paliek Revīzijas kolēģijas loceklis, kas to izvirzījis.
   3.   Revīzijas kolēģijas locekļus ieceļ uz laikposmu, kurā veic trīs turpmākas revīzijas. Nodrošina to iesaistīto dalībvalstu godīgas rotācijas principu, kuras vēlas nosūtīt revidentus.
   4.   Valde ieceļ Revīzijas kolēģiju, to izraugoties no iesaistīto dalībvalstu ieteiktajiem kandidātiem. Priekšroka tiek dota kandidātiem, kas ir iesaistīto dalībvalstu augstākās revīzijas iestādes locekļi un sniedz pietiekamas drošības un neatkarīguma garantijas. Vajadzības gadījumā viņiem ir jābūt pieejamiem, lai veiktu uzdevumus Aģentūras vārdā. Veicot minētos uzdevumus:

               a)

               revīzijas kolēģijas locekļu un to palīgdarbinieku darbu turpina apmaksāt tās valsts revīzijas iestāde, no kuras viņi nāk, un no Aģentūras viņi saņem vienīgi komandējuma izdevumus, pamatojoties uz tiem pašiem noteikumiem, kurus piemēro Aģentūrā;

               b)

               kolēģijas locekļi nelūdz un nesaņem norādījumus ne no viena, izņemot valdi; pildot savus pienākumus, revīzijas kolēģija un tās locekļi ir pilnīgi neatkarīgi, un vienīgi viņi ir atbildīgi par ārējās revīzijas veikšanu;

               c)

               par savu uzdevumu izpildi viņi ziņo vienīgi valdei;

               d)

               viņi pārbauda to, vai Aģentūras administrētie ieņēmumi un izdevumi ir izpildīti saskaņā ar piemērojamajiem tiesību aktiem un pareizas finanšu pārvaldības principiem.

         5.   Katru gadu Revīzijas kolēģija nākamajam finanšu gadam ievēl kolēģijas priekšsēdētāju. Kolēģija pieņem augstākajiem starptautiskajiem revīzijas standartiem atbilstīgus noteikumus par tās locekļu veikto revīziju. Revīzijas kolēģija apstiprina tās locekļu sastādītos revīzijas ziņojumus, pirms tos iesniedz izpilddirektoram un valdei.
   6.   Revidenti nodrošina revīzijas laikā iegūtās informācijas konfidencialitātes ievērošanu un datu aizsardzību saskaņā ar noteikumiem, kas attiecas uz šo informāciju un datiem.
   7.   Revidentiem nekavējoties un bez iepriekšējas paziņošanas ir pieejami dokumenti un visu ar šiem ieņēmumiem un izdevumiem saistītu datu uzglabāšanas līdzekļu saturs, un tiem ir pieejamas telpas, kur tiek glabāti šie datu uzglabāšanas līdzekļi. Viņi drīkst izgatavot kopijas. Personas, kas ir iesaistītas Aģentūras ieņēmumu un izdevumu izpildē, sniedz izpilddirektoram un personām, kuras ir atbildīgas par ieņēmumu un izdevumu revīziju, visu palīdzību, kas nepieciešama viņu pienākumu izpildei. Ar revīziju saistītas izmaksas sedz no vispārējā budžeta.
   8.   Pēc izpilddirektora vai kādas dalībvalsts ierosinājuma valde, katru gadījumu izskatot atsevišķi, var nolemt īpašu pārskatu veikšanai piesaistīt citas ārējas struktūras, to koordinējot ar Revīzijas kolēģijas norīkojumu.
   9.   Konkrētos gadījumos iesaistīto dalībvalstu revīzijas iestādes uz sava rēķina un ar valdes piekrišanu var saņemt jebkādu informāciju un pārbaudīt jebkuru dokumentu, ko tās uzskata par nepieciešamu, lai veiktu attiecīgās valsts daļas revīziju vai informētu valdību un parlamentu, neietekmējot citas iesaistītās dalībvalstis un Revīzijas kolēģijas pienākumus, un saskaņā ar Aģentūras noteikumiem, jo īpaši datu aizsardzības noteikumiem.
   44. pants
   Ikgadējā revīzija un budžeta izpildes apstiprināšana
   1.   Pēc attiecīgā finanšu gada beigām līdz 31. martam izpilddirektors iesniedz Revīzijas kolēģijai 19. pantā minēto Aģentūras gada pārskatu projektu, ko tā pārbauda un par ko tā izsaka savu atzinumu.
   2.   Pēc attiecīgā finanšu gada beigām līdz 30. jūnijam Revīzijas kolēģija iesniedz izpilddirektoram gada revīzijas ziņojumu, kurā ietverts kolēģijas atzinums un piezīmes par 1. punktā minēto gada pārskatu projektu.
   3.   Pēc finanšu gada beigām līdz 15. jūlijam izpilddirektors valdei iesniedz revidētu gada pārskatu galīgo redakciju un revīzijas ziņojumu, kam pievienotas Aģentūras atbildes.
   4.   Pēc finanšu gada beigām līdz 30. oktobrim valde apstiprina revidētos gada pārskatus un izpilddirektoram un grāmatvedim sniedz attiecīgā finanšu gada budžeta izpildes apstiprinājumu.
   5.   Pēc tam, kad valde tos ir apstiprinājusi, revidētos gada pārskatus publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   6.   Visus pārskatus un inventāra sarakstus grāmatvedis glabā piecus gadus, skaitot no dienas, kad sniegts attiecīgais apstiprinājums par budžeta izpildi.
   45. pants
   Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai
   1.   Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) var veikt izmeklēšanas, tostarp pārbaudes un apskates uz vietas, ievērojot noteikumus un procedūras, kas izklāstītas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (10), un Padomes Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (11), lai konstatētu, vai saistībā ar Aģentūras finansētu dotāciju vai līgumu ir notikusi krāpšana, korupcija vai kāda cita nelikumīga darbība, kas ietekmē Aģentūras finanšu intereses.
   2.   Neskarot šā panta 1. punktu, Aģentūras līgumos, nolīgumos un lēmumos ietver noteikumus, kuros ir piešķirts skaidrs pilnvarojums Revīzijas kolēģijai un OLAF veikt revīzijas un izmeklēšanu atbilstoši to attiecīgajai kompetencei.
   IV SADAĻA

      PAPILDU IEŅĒMUMIEM PIEMĒROJAMI ĪPAŠI NOTEIKUMI

   46. pants
   Papildu ieņēmumi
   1.   Veicot savu uzdevumu saskaņā ar Lēmuma (KĀDP) 2015/183 52. pantu, Aģentūra īpašam mērķim var saņemt papildu ieņēmumus:

               a)

               no Savienības vispārējā budžeta, katru gadījumu izskatot atsevišķi un pilnībā ievērojot tam piemērojamos noteikumus, procedūras un lēmumu pieņemšanas procesus;

               b)

               no dalībvalstīm, trešām valstīm vai citām trešām personām, ja vien valde viena mēneša laikā no šādas informācijas saņemšanas no Aģentūras nelemj citādi.

         2.   Panta 1. punktā minētos ieņēmumus var izlietot tikai tam konkrētajam mērķim, kam tie piešķirti.
   3.   Papildu administratīvās izmaksas, kas saistītas ar papildu ieņēmumu pārvaldību, attiecīgā gadījumā sedz no budžeta, kas saistīts ar papildu ieņēmumiem.
   4.   Papildu ieņēmumiem ir piemērojami III sadaļas 2.–7. nodaļas noteikumi, ja vien attiecīgajā(-os) nolīgumā(-os) neparedz citus noteikumus, kuri jebkurā gadījumā atbilst II sadaļā noteiktajiem budžeta principiem.
   5.   Jebkuru budžeta pārpalikumu, kas izriet no papildu ieņēmumiem izpildes laikposma beigās, uzskata par kredītu, kas pieejams tām vienībām, kas tajā ir veikušas iemaksu, un tām tas tiek atmaksāts. To var arī izmantot citiem konkrētiem nolūkiem, kā paredzēts attiecīgajā(-os) nolīgumā(-os) vai – ja vien valde viena mēneša laikā no šādas informācijas saņemšanas no Aģentūras nelemj citādi – kā to ierosina attiecīgā vienība.
   6.   Grāmatvedis pieņem attiecīgus pasākumus, lai nodrošinātu, ka papildu ieņēmumu un atbilstošo apropriāciju izlietojumu uzrauga atsevišķi. Tomēr iemaksas, kas radušās no papildu ieņēmumiem, uzskaita atsevišķi un izlieto saskaņā ar konkrēto mērķi, kādam tās ir piešķirtas. Pārredzamības nolūkā tās arī iemaksā atsevišķos bankas kontos. Turklāt tās Aģentūras budžeta izpildes ziņojumā, kas noteikts 21. pantā, būs uzrādītas atsevišķi.
   V SADAĻA

      AR AD HOC DARBĪBĀM SAISTĪTIEM BUDžETIEM PIEMĒROJAMI ĪPAŠI NOTEIKUMI

   47. pants
   Ar ad hoc darbībām saistīto budžetu pārvaldība, ko veic aģentūra
   1.   Valde pēc izpilddirektora vai dalībvalsts priekšlikuma var nolemt, ka dalībvalstis var uzticēt Aģentūrai konkrētu tās kompetencē esošo darbību administratīvo un finanšu pārvaldību saskaņā ar Lēmuma (KĀDP) 2015/1835 IV nodaļu.
   2.   Saistībā ar Aģentūras ad hoc projektiem un programmām valde var pilnvarot Aģentūru saskaņā ar nosacījumiem, kas izklāstīti kārtībā, ar kuru reglamentē attiecīgās darbības, slēgt līgumus un dotāciju nolīgumus un avansā iekasēt no šīm dalībvalstīm vajadzīgās iemaksas, ņemot vērā minēto dalībvalstu budžeta ierobežojumus, lai pildītu šādus līgumus un dotāciju nolīgumus.
   3.   Šā lēmuma III sadaļas 2.–7. nodaļas noteikumus piemēro ad hoc darbībām, kas noteiktas saskaņā ar Lēmuma (KĀDP) 2015/1835 19. vai 20. pantu, ja vien programmas vai projekta pamataktā(-os) nav paredzēti citi noteikumi, kuri jebkurā gadījumā atbilst šā lēmuma II sadaļā noteiktajiem budžeta principiem.
   4.   Jebkuru budžeta pārpalikumu, kas izriet no ad hoc projekta vai programmas, uzskata par kredītu, kas pieejams iesaistītajām dalībvalstīm un jebkurai citai vienībai, kas tajos ir veikušas iemaksu, un izpildes laikposma beigās minētais kredīts tām tiek atmaksāts vai izlietots citiem konkrētiem mērķiem, kas noteikti attiecīgajā(-os) nolīgumā(-os) vai kā nolēmusi attiecīgā dalībvalsts vai vienība.
   VI SADAĻA

      NOBEIGUMA NOTEIKUMI

   48. pants
   Grozījumi
   Atsauci uz Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 saprot tā, ka tiek ņemti vērā arī tās grozījumi.
   49. pants
   Lēmuma 2007/643/KĀDP atcelšana
   Lēmums 2007/643/KĀDP tiek atcelts.
   50. pants
   Stāšanās spēkā
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2016. gada 4. augustā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         M. LAJČÁK

      (1)  OV L 266, 13.10.2015., 55. lpp.

      (2)  OV L 269, 12.10.2007., 1. lpp.

      (3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (2012. gada 25. oktobris) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.).

      (4)  Padomes Lēmums (ES) 2016/1351 (2016. gada 4. augusts) par Eiropas Aizsardzības aģentūras Civildienesta noteikumiem un ar ko atceļ Lēmumu 2004/676/EK (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 1. lpp.).

      (5)  Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 1268/2012 (2012. gada 29. oktobris) par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, piemērošanas noteikumiem (OV L 362, 31.12.2012., 1. lpp.).

      (6)  Padomes Lēmums 2007/436/EK, Euratom (2007. gada 7. jūnijs) par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu (OV L 163, 23.6.2007., 17. lpp.).

      (7)  Padomes Regula (EK) Nr. 2965/94 (1994. gada 28. novembris), ar ko izveido Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centru (OV L 314, 7.12.1994., 1. lpp.).

      (8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/24/ES (2014. gada 26. februāris) par publisko iepirkumu un ar ko atceļ Direktīvu 2004/18/EK (OV L 94, 28.3.2014., 65. lpp.).

      (9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/81/EK (2009. gada 13. jūlijs), ar kuru koordinē procedūras attiecībā uz to, kā līgumslēdzējas iestādes vai subjekti, kas darbojas drošības un aizsardzības jomā, piešķir noteiktu būvdarbu, piegādes un pakalpojumu līgumu slēgšanas tiesības, un ar kuru groza Direktīvas 2004/17/EK un 2004/18/EK, un ar kuru groza Direktīvas 2004/17/EK un 2004/18/EK (OV L 216, 20.8.2009., 76. lpp.).

      (10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (2013. gada 11. septembris) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 un Padomes Regulu (Euratom) Nr. 1074/1999 (OV L 248, 18.9.2013., 1. lpp.).

      (11)  Padomes Regula (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.).


title: Padomes lēmums (2005. gada 17. februāris) ar ko atjauno Iekšējā tirgus saskaņošanas biroja (preču zīmes un paraugi) priekšsēdētāja amata pilnvaru termiņu

text:
               3.3.2005

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 53/15

      PADOMES LĒMUMS

   (2005. gada 17. februāris)
   ar ko atjauno Iekšējā tirgus saskaņošanas biroja (preču zīmes un paraugi) priekšsēdētāja amata pilnvaru termiņu
   (2005/C 53/02)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 40/94 (1993. gada 20. decembris) par Kopienas preču zīmi (1) un jo īpaši tās 120. panta 1. un 2. punktu,
   ņemot vērā Padomes Lēmumu (2000. gada 2. maijs), ar ko ieceļ Iekšējā tirgus saskaņošanas biroja (preču zīmes un paraugi) priekšsēdētāju (2),
   ņemot vērā Iekšējā tirgus saskaņošanas biroja (preču zīmes un paraugi) Administratīvās padomes 2004. gada 23. novembra priekšlikumu par biroja priekšsēdētāja amata pilnvaru termiņa atjaunošanu,
   IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   Vienīgais pants
   Iekšējā tirgus saskaņošanas biroja (preču zīmes un paraugi) priekšsēdētāja Wubbo de BOER kunga, dzim. 1948. gada 27. maijā, amata pilnvaru termiņš ir atjaunots laikposmam no 2005. gada 1. oktobra līdz 2010. gada 30. septembrim.

      Briselē, 2005. gada 17. februārī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         J.–C. JUNCKER

      (1)  OV L 11, 14.1.1994., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 422/2004 (OV L 70, 9.3.2004., 1. lpp.).

      (2)  OV C 139, 18.5.2000., 1. lpp.


title: Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 716/2009/EK ( 2009. gada 16. septembris ), ar ko izveido Kopienas programmu īpašu pasākumu atbalstam finanšu pakalpojumu, finanšu pārskatu un revīzijas jomā

text:
               25.9.2009

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 253/8

      EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS Nr. 716/2009/EK
   (2009. gada 16. septembris),
   ar ko izveido Kopienas programmu īpašu pasākumu atbalstam finanšu pakalpojumu, finanšu pārskatu un revīzijas jomā
   EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 95. pantu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),
   saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (2),
   tā kā:

               (1)

               Finanšu pakalpojumu nozare ir viens no svarīgākajiem iekšējā tirgus komponentiem, kam ir būtiska nozīme Eiropas ekonomikas sekmīgā darbībā un globālajā konkurētspējā. Labi attīstītai un dinamiskai finanšu nozarei ir vajadzīga stabila regulēšanas un uzraudzības sistēma, kas spēj atbilst aizvien integrētāku Kopienas finanšu tirgu prasībām.

               (2)

               Ņemot vērā krīzi finanšu tirgos, kas kopš 2007. gada kļuvusi aizvien plašāka, finanšu iestāžu un finanšu pārskatu un revīzijas uzraudzība ir kļuvusi par Kopienas politiskās darba kārtības centrālo jautājumu, attiecībā uz kuru ir jānodrošina iekšējā tirgus sekmīgi funkcionējošs kopējs regulējums.

               (3)

               Arī globālajā ekonomikā ir vajadzība pēc standartu tuvināšanas starp dažādām jurisdikcijām un pēc starptautisku standartu izveides, izmantojot pārredzamu un demokrātiski atbildīgu procesu. Tādēļ ir svarīgi, lai Kopienai būtu zināma nozīme starptautisko finanšu tirgu standartu izveides procesā. Lai nodrošinātu Kopienas interešu ievērošanu un augstu globālo standartu kvalitāti un atbilstību Kopienas tiesību aktiem, ļoti svarīga ir Kopienas interešu pienācīga pārstāvība minētajā starptautisko standartu izveides procesā.

               (4)

               Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1606/2002 (2002. gada 19. jūlijs) par starptautisko grāmatvedības standartu piemērošanu (3) (SGS regula) starptautiskos finanšu pārskatu standartus (IFRS) vajadzētu iekļaut Kopienas tiesību aktos, lai tos piemērotu uzņēmumi, kuru vērtspapīri tiek kotēti regulētā Kopienas tirgū, ar nosacījumu, ka IFRS atbilst minētajā regulā noteiktajiem kritērijiem. Tādēļ IFRS ir viens no nozīmīgākajiem elementiem iekšējā tirgus darbībā, un tādējādi Kopiena ir tieši ieinteresēta nodrošināt, lai IFRS izstrādes un apstiprināšanas procesa rezultātā tiktu izveidoti tādi standarti, kas atbilst iekšējā tirgus tiesiskā regulējuma prasībām.

               (5)

                  IFRS izstrādā Starptautisko grāmatvedības standartu padome (IASB), un ar tiem saistītās interpretācijas sagatavo Starptautisko finanšu pārskatu interpretācijas komiteja (SFPIK) – divas Starptautisko grāmatvedības standartu komitejas fonda (IASCF) struktūras. Tādēļ ir svarīgi izstrādāt piemērotus IASCF finansēšanas pasākumus.

               (6)

               Eiropas Finanšu pārskatu padomdevēju grupu (EFRAG) 2001. gadā izveidoja finanšu pārskatu procesā iesaistīto emitentu, ieguldītāju un grāmatvedības speciālistu Eiropas organizāciju pārstāvji. Saskaņā ar SGS regulu EFRAG sniedz Komisijai atzinumus par to, vai IASB izstrādātais grāmatvedības standarts vai apstiprināmā SFPIK sagatavotā interpretācija atbilst Kopienas tiesību aktiem. Turklāt EFRAG aizvien vairāk tiek izmantota kā platforma, lai nodrošinātu augšupēju, tehnisku atbalstu saistībā ar grāmatvedības standartu projektu izstrādi.

               (7)

               Ņemot vērā EFRAG svarīgo nozīmi attiecībā uz iekšējā tirgus tiesību un politikas virzienu nostiprināšanu un Eiropas interešu pārstāvību standartu izveides procesā starptautiskā mērogā, Kopienai ir jāveic ieguldījums EFRAG finansēšanā.

               (8)

               Obligātās revīzijas jomā Uzraudzības grupa – starptautiska struktūra, kas atbildīga par Starptautiskās Grāmatvežu federācijas (IFAC) pārvaldības reformas uzraudzību – 2005. gadā izveidoja Sabiedrības interešu uzraudzības padomi (PIOB). PIOB uzdevums ir pārraudzīt procesu, kura rezultātā tiek pieņemti starptautiskie revīzijas standarti (SRS), kā arī citas sabiedrisko interešu jomas darbības, ko veic IFAC. SRS var pieņemt piemērošanai Kopienā jo īpaši ar nosacījumu, ka tie ir izstrādāti atbilstošā procesā, publiskā pārraudzībā un atklāti, kā noteikts 26. pantā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2006/43/EK (2006. gada 17. maijs), ar ko paredz gada pārskatu un konsolidēto pārskatu obligātās revīzijas (4).

               (9)

               SRS iekļaušana Kopienas tiesību aktos un PIOB svarīgais uzdevums nodrošināt šo standartu atbilstību Direktīvas 2006/43/EK prasībām nozīmē, ka Kopiena ir tieši ieinteresēta nodrošināt, lai šādu standartu izstrādes un apstiprināšanas procesa rezultātā tiktu izveidoti tādi standarti, kas atbilst iekšējā tirgus tiesiskajam regulējumam. Tādēļ ir svarīgi nodrošināt piemērotus PIOB finansēšanas pasākumus.

               (10)

               Tādēļ piemērots risinājums ir Kopienas programmas (turpmāk “Programma”) izveide, ļaujot līdzfinansēt EFRAG, IASCF un PIOB darbību, kuras mērķis saskaņā ar 162. pantu Komisijas Regulā (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 (2002. gada 23. decembris), ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (5), atbilst Eiropas vispārējām interesēm, izstrādājot un apstiprinot standartus vai uzraugot standartu izveides procesus finanšu pārskatu un revīzijas jomā.

               (11)

               Lietderīgi ir arī nodrošināt dotācijas trīs juridiskajām atbalsta struktūrām, kuru vienīgais uzdevums ir sniegt administratīvu atbalstu Eiropas Vērtspapīru regulatoru komitejai, kas izveidota ar Komisijas Lēmumu 2009/77/EK (6), Eiropas Banku uzraudzītāju komitejai, kas izveidota ar Komisijas Lēmumu 2009/78/EK (7), un Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju uzraudzītāju komitejai, kas izveidota ar Komisijas Lēmumu 2009/79/EK (8) (turpmāk kopā “uzraudzītāju komitejas”), savu pilnvaru un tādu projektu īstenošanai, kas, inter alia, saistīti ar uzraudzības konverģenci, jo īpaši valstu uzraudzības iestāžu personāla apmācību un informācijas tehnoloģiju projektu pārvaldību.

               (12)

               Finanšu krīze ir pierādījusi, ka steidzami ir vajadzīga attīstība uzraudzības konverģences un sadarbības jomā. Tādēļ ir lietderīgi, ka Kopiena sniedz finansiālu ieguldījumu uzraudzītāju komiteju konkrētās darbībās, kas jāveic, lai panāktu šādu attīstību.

               (13)

               Finanšu pakalpojumu jomu reglamentējošo Kopienas tiesību aktu vienādai ieviešanai un piemērošanai attiecībā uz uzraudzību ir būtiska nozīme, lai novērstu atlikušos šķēršļus, kuri kavē iekšējā tirgus netraucētu darbību. Uzraudzītāju komiteju nodrošināta valstu uzraudzības iestāžu personāla labāka vispārēja apmācība un kopīgu informācijas tehnoloģijas rīku izstrāde ir vieni no efektīvākajiem un piemērotākajiem līdzekļiem šā mērķa sasniegšanai.

               (14)

               Struktūras, kas darbojas uzraudzības, grāmatvedības un revīziju jomā, ir lielā mērā atkarīgas no finansējuma, un, kaut arī to funkcijas Kopienai ir ļoti svarīgas, neviens no ierosinātajiem Programmas līdzekļu saņēmējiem negūst nekādu finansiālu atbalstu no Kopienas budžeta, kas savukārt var ietekmēt šo struktūru spēju pildīt savus uzdevumus, kuriem ir būtiska nozīme iekšējā tirgus darbībā.

               (15)

               Kopienas līdzfinansējums nodrošina līdzekļu saņēmējiem skaidru, stabilu, daudzveidīgu, pienācīgu un atbilstīgu finansējumu, ļaujot tiem neatkarīgi un efektīvi pildīt savas funkcijas, kas saistītas ar Kopienas sabiedriskajām interesēm.

               (16)

               Būtu jānodrošina pietiekams finansējums, paredzot Kopienas ieguldījumu uzraudzītāju komiteju darbībā, kā arī starptautisko grāmatvedības un revīzijas standartu izstrādē un jo īpaši IASCF, tostarp EFRAG un PIOB, darbībā.

               (17)

               Kopienas finansējuma piešķiršana, jo īpaši IASCF konkrētajā gadījumā, būtu jāpakārto nosacījumam, ka praksē ir īstenotas Kopienas pieprasītās reformas pārvaldības jomā.

               (18)

               Katru gadu iesniedzot Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai savu darba programmu projektus, kā prasīts Eiropas Parlamenta 2008. gada 9. oktobra Rezolūcijā (9) un Padomes 2008. gada 14. maija Secinājumos, uzraudzītāju komitejām šajās darba programmās vajadzētu iekļaut sadaļu, kurā sīki izklāstīti darba programmu iesniegšanas gadā saskaņā ar Programmu finansētie pasākumi, jo īpaši norādot finansējuma summas un finansēto pasākumu rezultātus, kā arī izklāstīt pasākumus, ko Programmas finansējuma saņemšanai uzraudzītāju komitejas plāno iesniegt Komisijai nākamā gada laikā.

               (19)

               Vienlaikus ar IASCF un EFRAG finansējuma modeļa maiņu patlaban šajās struktūrās notiek pārvaldības reforma, kuras nepieciešamību ir akcentējusi finanšu krīze, lai nodrošinātu, ka to struktūra un procedūras ļauj tām neatkarīgi, efektīvi, pārredzami un demokrātiski atbildīgi pildīt savas funkcijas, kas saistītas ar sabiedriskajām interesēm. Šo reformu nozīmi uzsvēra Finanšu uzraudzības jautājumu augsta līmeņa darba grupa, kuras vadītājs ir Jacques de Larosière, (Larosière grupa) savā 2009. gada 25. februāra ziņojumā, Komisija 2009. gada 4. marta paziņojumā Eiropadomes pavasara sanāksmei “Impulsi Eiropas atveseļošanai”, kā arī Divdesmit valstu grupa (G20) 2009. gada 2. aprīļa sanāksmē. Šīm reformām būtu jāstājas spēkā līdz Kopienas līdzfinansējuma sākšanai. Attiecībā uz IASCF šīm reformām būtu jāietver tas, inter alia, ka tiek īstenotas ieceres, kas izklāstītas Eiropas Parlamenta 2008. gada 24. aprīļa Rezolūcijā par Starptautiskajiem finanšu pārskatu standartiem (IFRS) un Starptautisko grāmatvedības standartu padomes (IASB) pārvaldi un Padomes 2008. gada 8. jūlija Secinājumos, jo īpaši attiecībā uz uzraudzības padomes izveidi ar attiecīgām pilnvarām un atbilstīgu sastāvu, lielāku pārredzamību un leģitimitāti IASCF standartu un darba kārtības izstrādes procedūrās, Standartu konsultatīvās padomes efektīvāku darbību, kā arī oficiālas nozīmes piešķiršanu ietekmes novērtējumiem kā atbilstošas IASB procedūras elementiem.

               (20)

               Līdzekļu saņēmējiem, kuri veic starptautiskas darbības trešās valstīs, piemēram, PIOB un IASCF, Kopienas līdzfinansējumu vairs nevajadzētu piešķirt, ja pēc pirmajiem diviem līdzfinansējuma gadiem šie līdzekļu saņēmēji nav panākuši vērā ņemamu progresu, lai nodrošinātu, ka neitrālā finansējuma daļa ir lielākā to kopējā, tostarp trešo valstu dalībnieku nodrošinātā, finansējuma daļa.

               (21)

               Direktīvā 2006/43/EK ir noteikts, ka dalībvalstis izveido neatkarīgas pārraudzības struktūras revīzijas jomā. Neseno tirgus notikumu rezultātā tomēr ir atklājušies trūkumi daudzās jomās, tostarp revīzijas jomā. Lai turpinātu uzlabot revīzijas kvalitāti Eiropas Savienībā, Komisijai līdz 2010. gada 1. jūlijam vajadzētu iesniegt ziņojumu par Eiropas līmeņa sadarbības veicināšanu starp revīzijas uzņēmumu uzraudzības iestādēm.

               (22)

               Finanšu krīzes dēļ var tikt izveidotas jaunas struktūras Kopienas vai starptautiskā līmenī, kuru pilnvaras ietver Kopienas mērķus, kas ir līdzīgi Programmas līdzekļu saņēmēju mērķiem.

               (23)

               Būtu jārod iespēja šādas struktūras ietvert Programmā kā jaunus līdzekļu saņēmējus, ja tās atbilst šajā lēmumā izklāstītajiem atbilstības kritērijiem.

               (24)

               Šā lēmuma īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (10).

               (25)

               Jo īpaši Komisija būtu jāpilnvaro izvēlēties jaunus Programmas līdzekļu saņēmējus un attiecīgi grozīt pielikumu. Šie pasākumi, kuri ir vispārīgi un kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus šā lēmuma elementus, to papildinot ar jauniem nebūtiskiem elementiem, jāpieņem saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā paredzēto regulatīvo kontroles procedūru.

               (26)

               Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (11) (Finanšu regula), un Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, kuras aizsargā Kopienas finansiālās intereses, piemēro, ņemot vērā vienkāršības un konsekvences principus budžeta instrumentu izvēlē, ierobežojumu to gadījumu skaitam, kad Komisija saglabā tiešo atbildību par ieviešanu un pārvaldību, un vajadzīgo proporcionalitāti starp resursu līmeni un ar to izmantošanu saistīto administratīvo slogu.

               (27)

               Finanšu krīze ir akcentējusi nepieciešamību veikt Eiropas Savienības finanšu nozares regulēšanas un uzraudzības modeļu reformu. Komisija paziņojumā “Impulsi Eiropas atveseļošanai” ir apliecinājusi, ka plāno iesniegt vajadzīgos likumdošanas priekšlikumus, pienācīgi ņemot vērā Larosière grupas iesniegtos secinājumus. Eiropadomes 2009. gada 19. un 20. marta sanāksmē tika panākta vienošanās, ka ir jāuzlabo finanšu iestāžu regulēšana un uzraudzība Eiropas Savienībā, par pamatu rīcībai izmantojot Larosière grupas ziņojumu. Komisijai iespējami drīz, bet ne vēlāk kā 2010. gada 1. jūlijā vajadzētu iesniegt attiecīgus priekšlikumus Eiropas Parlamentam un Padomei.

               (28)

               Ar šo lēmumu būtu jāparedz iespēja līdzfinansēt konkrētas struktūras, kuru darbības mērķi atbilst Kopienas vispārējām interesēm un kuras Kopienas mērogā darbojas finanšu pakalpojumu jomā, kā arī izstrādā un apstiprina standartus vai uzrauga standartu izveides procesus finanšu pārskatu un revīzijas jomā.

               (29)

               Kopienas finansējums ir paredzēts skaidri noteiktam un ierobežotam svarīgāko struktūru skaitam finanšu pakalpojumu jomā. Pašreizējā institucionālajā struktūrā jaunā finansēšanas sistēma nodrošinās stabilu, daudzveidīgu, pienācīgu un atbilstīgu finansējumu, ļaujot attiecīgajām struktūrām neatkarīgi un efektīvi pildīt savas funkcijas, kas saistītas ar Kopienu vai tās sabiedriskajām interesēm. Finanšu atbalstu piešķirs saskaņā ar nosacījumiem, kas izklāstīti Finanšu regulā un Regulā (EK, Euratom) Nr. 2342/2002.

               (30)

               Ņemot vērā to, ka šā lēmuma mērķus nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka šo mērķu mēroga un ietekmes dēļ tos var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šo mērķu sasniegšanai,

         IR NOLĒMUŠI ŠĀDI.
   1. pants
   Priekšmets un darbības joma
   Ar šo laikposmam no 2010. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim izveido Kopienas programmu (turpmāk “Programma”), lai atbalstītu tādu struktūru darbību, kuras veicina Kopienas politikas mērķu sasniegšanu attiecībā uz uzraudzības konverģenci un sadarbību finanšu pakalpojumu jomā un saistībā ar finanšu pārskatiem un revīziju.
   2. pants
   Mērķi
   1.   Programmas vispārīgais mērķis ir uzlabot apstākļus iekšējā tirgus darbībai, atbalstot konkrētu struktūru darbību, pasākumus vai rīcību finanšu pakalpojumu, finanšu pārskatu vai revīzijas jomā.
   2.   Programmā ir ietvertas šādas darbības:

               a)

               Kopienas politikas virzienu īstenošanas darbības, kuru mērķis ir uzraudzības konverģence, jo īpaši izmantojot valstu uzraudzības iestāžu personāla apmācību un informācijas tehnoloģiju projektu pārvaldību finanšu pakalpojumu jomā; un

               b)

               standartu izstrādes vai tās veicināšanas darbības, standartu piemērošanas, izvērtēšanas vai uzraudzības darbības vai standartu izveides procesa kontroles darbības, veicinot Kopienas politikas virzienu īstenošanu finanšu pārskatu un revīzijas jomā.

         3.   Programmas īstenošana neierobežo uzraudzītāju komiteju neatkarību, kā tā noteikta Lēmumos 2009/77/EK, 2009/78/EK un 2009/79/EK.
   3. pants
   Piekļuve Programmai
   Lai saskaņā ar Programmu saņemtu Kopienas finansējumu, līdzekļu saņēmējs atbilst šādiem nosacījumiem:

               a)

               tas ir bezpeļņas juridiska persona, kuras mērķis ir veicināt sabiedrības interešu ievērošanu un darboties Eiropas vispārējās interesēs, kā norādīts Regulas (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 162. pantā; un

               b)

               dotāciju piešķiršanas laikā tas nedrīkst atrasties nevienā no situācijām, kas minētas Finanšu regulas 93. panta 1. punktā, 94. pantā vai 96. panta 2. punkta a) apakšpunktā.

         4. pants
   Programmas līdzekļu saņēmēji
   1.   Programmas līdzekļus saņem pielikumā uzskaitītie līdzekļu saņēmēji.
   2.   Līdzekļu saņēmējiem, kuri veic starptautiskas darbības trešās valstīs, piemēram, IASCF un PIOB, Programmas finansējumu vairs nepiešķir, ja pēc pirmajiem diviem līdzfinansējuma gadiem šie līdzekļu saņēmēji nav panākuši vērā ņemamu progresu, lai nodrošinātu, ka neitrālā finansējuma daļa ir lielākā to kopējā, tostarp trešo valstu dalībnieku nodrošinātā, finansējuma daļa.
   5. pants
   Dotāciju piešķiršana
   1.   Saskaņā ar Programmu Komisija sniedz finansējumu kā dotācijas un vienīgi pēc tam, kad saņemta attiecīga darba programma un veiktas kopējā budžeta aplēses.
   2.   Kopienas finansējumu piešķir kā pamatdarbības izmaksu subsīdijas vai darbības dotācijas ar šādiem nosacījumiem:

               a)

               pielikuma A sadaļā norādītajiem līdzekļu saņēmējiem Kopienas finansējumu piešķir kā pamatdarbības izmaksu subsīdijas; un

               b)

               pielikuma B sadaļā norādītie līdzekļu saņēmēji:

                           i)

                           var izvēlēties, vai tie saņem darbības dotāciju vai pamatdarbības izmaksu subsīdiju; un

                           ii)

                           saskaņā ar 1. punktu iesniedzot Komisijai savu darba programmu un paredzēto kopējo budžetu, attiecīgajam līdzekļu saņēmējam ir jāiesniedz Komisijai rakstisks apstiprinājums tam, ka finansējuma pieprasījums neierobežo to uzraudzītāju komiteju neatkarību, kurām līdzekļu saņēmējs sniedz administratīvu atbalstu.

         3.   Pamatdarbības izmaksu subsīdijas piešķir vienīgi līdzekļu saņēmēju pamatdarbības izmaksu un izdevumu finansēšanai, tostarp sekretariātu uzturēšanai un darbinieku atalgojumam.
   Atjaunošanas gadījumā pamatdarbības izmaksu subsīdijas automātiski nesamazina.
   4.   Darbības dotācijas piešķir tikai 6. pantā norādītajiem pasākumiem, un uz tām attiecas šādi nosacījumi:

               a)

               to ekskluzīvajam mērķim jābūt, lai pielikuma B sadaļā norādītie līdzekļu saņēmēji varētu sniegt administratīvu atbalstu uzraudzītāju komitejām lēmumos par darbības dotācijām noteikto projektu īstenošanai; un

               b)

               pielikuma B sadaļā norādīto līdzekļu saņēmēju administratīvā atbalsta funkcijai jābūt skaidri izklāstītai to attiecīgajos statūtos.

         Pielikuma B sadaļā uzskaitīto līdzekļu saņēmēju vienīgais nolūks ir b) apakšpunktā minētā administratīvā atbalsta funkcija, un tā ietver 6. pantā noteikto pasākumu veikšanu uzraudzītāju komitejas vajadzībām.
   5.   Komisija lemj par finansējuma summu un maksimālo procentuālo apjomu un publisko šādus lēmumus.
   6. pants
   Darbības dotāciju saņemšanai atbilstīgie līdzekļu saņēmēju pasākumi
   Neskarot 2. panta 3. punktu, kā arī 3. un 5. pantu, par darbības dotāciju saņemšanai atbilstīgiem uzskata šādus pasākumus, kas ir konkrēti Kopienas mēroga projekti:

               a)

               informācijas tehnoloģijas projekti;

               b)

               valstu uzraudzības iestāžu personāla apmācības programmas un personāla apmaiņas shēmas;

               c)

               konferenču, semināru, kursu un ekspertu sanāksmju rīkošana;

               d)

               publikāciju sagatavošana un izdošana, citu informatīvu pasākumu sagatavošana un organizēšana;

               e)

               pētījumu veikšana un izpētes materiālu sagatavošana; un

               f)

               citi konkrēti atbalsta pasākumi, kas attiecas uz Kopienas tiesību aktiem vai politiku grāmatvedības un revīzijas jomā vai uz uzraudzības konverģenci vai sadarbību.

         7. pants
   Jaunu līdzekļu saņēmēju atlase
   1.   Komisija var izraudzīties jaunus Programmas līdzekļu saņēmējus un attiecīgi grozīt pielikumu. Šos pasākumus, kas paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šā lēmuma elementus, to papildinot, pieņem saskaņā ar 13. panta 2. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.
   2.   Lai struktūra varētu kļūt par līdzekļu saņēmēju, tai jāatbilst 3. pantā noteiktajiem kritērijiem un vismaz vienam no šādiem kritērijiem:

               a)

               tai tieši jāpārņem tiesības no kāda no pielikumā uzskaitītajiem līdzekļu saņēmējiem;

               b)

               tai jāveic Kopienas politikas virzienu īstenošanas darbības, kuru mērķis ir uzraudzības konverģence un sadarbība finanšu pakalpojumu jomā; vai

               c)

               tai jābūt tieši iesaistītai starptautisku standartu izstrādes vai šādas izstrādes veicināšanas procesā, šo standartu piemērošanas, izvērtēšanas vai uzraudzības procesā vai standartu izveides kontroles procesos, veicinot Kopienas politikas virzienu īstenošanu finanšu pārskatu un revīzijas jomā.

         3.   Ja struktūra, ko Komisija izraudzījusi par jauno līdzekļu saņēmēju:

               a)

               atbilst kritērijiem, kas noteikti šā panta 2. punkta a) apakšpunktā, tai var piešķirt pielikumā norādītā tās priekšteča dotācijas ar nosacījumu, ka darbības dotāciju gadījumā šāda struktūra atbilst arī 6. pantā noteiktajiem atbilstīgo pasākumu kritērijiem; vai

               b)

               atbilst 6. pantā noteiktajiem atbilstīgo pasākumu kritērijiem un kritērijiem, kas noteikti šā panta 2. punkta b) vai c) apakšpunktā, tai var piešķirt darbības dotācijas.

         Saskaņā ar šā punkta pirmās daļas b) apakšpunktu maksimālais finansējuma apjoms, kas pieejams kā darbības dotācijas, gadā nepārsniedz neizmantotos kredītus saistībā ar konkrētām darbībām piešķirtajām dotācijām vai pamatdarbības izmaksu subsīdijām, kā paredzēts 9. pantā.
   8. pants
   Pārredzamība
   Ikviens Programmas finansējuma līdzekļu saņēmējs oficiālā vietā, piemēram, interneta vietnē, publikācijā vai gada pārskatā, norāda, ka ir saņēmis finansējumu no Eiropas Savienības budžeta.
   9. pants
   Finanšu noteikumi
   1.   Finansējums, kas paredzēts šā lēmuma īstenošanai laikposmā no 2010. gada līdz 2013. gadam, ir EUR 38 700 000. Šajā finansējumā saistību apropriācijas pielikuma B sadaļā uzskaitītajiem līdzekļu saņēmējiem ir ne mazāk kā EUR 13 500 000, saistību apropriācijas IASCF – ne vairāk kā EUR 12 750 000 un saistību apropriācijas EFRAG – ne vairāk kā EUR 11 250 000.
   2.   Saskaņā ar šo lēmumu piešķirtās ikgadējās apropriācijas apstiprina budžeta lēmējinstitūcija atbilstīgi finanšu shēmai.
   3.   Ja Komisija iesniedz budžeta lēmējinstitūcijai savu pirmo apropriāciju pieprasījumu attiecībā uz IASCF, pieprasījumu iekļaujot provizoriskajā budžeta projektā, vienu mēnesi pirms šāda pieprasījuma tā iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par IASCF pārvaldības reformu. Minēto ziņojumu attiecīgi izvērtē Eiropas Parlaments un Padome. Ziņojumā galvenokārt analizē vadības struktūru un procesus, tostarp uzraudzības padomes sastāvu un pilnvaras, jo īpaši šīs struktūras spēju pārredzami un efektīvi pildīt savas funkcijas, kas saistītas ar sabiedriskajām interesēm. Ziņojumā izklāsta arī paveikto saistībā ar trešām valstīm paredzētajiem plāniem IFRS piemērošanai to iekšzemes emitentiem.
   4.   Ja Komisija iesniedz budžeta lēmējinstitūcijai savu pirmo apropriāciju pieprasījumu attiecībā uz gadu, kas ir pēc diviem pirmajiem IASCF un PIOB finansēšanas gadiem, pieprasījumu iekļaujot provizoriskajā budžeta projektā, vienu mēnesi pirms šāda pieprasījuma tā iesniedz ziņojumu par to, vai IASCF un PIOB ir panākušas vērā ņemamu progresu, lai nodrošinātu, ka neitrālā finansējuma daļa ir lielākā to kopējā, tostarp trešo valstu dalībnieku nodrošinātā, finansējuma daļa. Minēto ziņojumu attiecīgi izvērtē Eiropas Parlaments un Padome, nosakot, vai ir panākts vērā ņemams progress attiecībā uz neitrālo, tostarp trešo valstu dalībnieku nodrošināto, finansējuma daļu.
   10. pants
   Īstenošana
   Šā lēmuma īstenošanai vajadzīgos pasākumus pieņem Komisija saskaņā ar Finanšu regulā un Regulā (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 paredzētajām procedūrām.
   11. pants
   Uzraudzība
   1.   Komisija nodrošina, ka:

               a)

               par jebkuru ar darbības dotācijām Programmas finansēto darbību līdzekļu saņēmējs iesniedz tehnisko un finanšu pārskatu attiecībā uz darba rezultātiem un nobeiguma ziņojumu pēc darbības pabeigšanas; un

               b)

               par jebkuru ar pamatdarbības izmaksu subsīdijām Programmas finansēto darba programmu līdzekļu saņēmējs reizi gadā iesniedz darbības un finanšu pārskatu par darba programmas īstenošanu un nobeiguma ziņojumu pēc tam, kad ir beidzies atbilstības termiņš Kopienas finansējuma saņemšanai.

         Komisija nosaka a) un b) apakšpunktā minēto pārskatu formu un saturu.
   2.   Neskarot revīzijas, ko saskaņā ar Līguma 248. pantu veic Revīzijas palāta kopā ar kompetentajām valstu revīzijas iestādēm vai dienestiem, vai jebkādu pārbaudi, kas veikta saskaņā ar Līguma 279. panta 1. punkta pirmās daļas b) apakšpunktu, Komisijas amatpersonas vai citi darbinieki var veikt pārbaudes uz vietas, tostarp izlases veidā veiktas pārbaudes par darbībām, ko finansē saskaņā ar Programmu un atbilstīgi Padomes Regulai (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (12). Vajadzības gadījumā Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) veic izmeklēšanu, un šo izmeklēšanu reglamentē Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1073/1999 (13).
   3.   Komisija nodrošina, ka līgumos un nolīgumos, kas noslēgti saistībā ar Programmas īstenošanu, jo īpaši paredz to, ka Komisija (vai tās pilnvarotie pārstāvji), tostarp OLAF, veic uzraudzību un finanšu kontroli un ka Revīzijas palāta veic revīzijas – vajadzības gadījumā uz vietas.
   4.   Komisijas personālam un Komisijas pilnvarotiem ārējiem darbiniekiem ir atbilstīgas piekļuves tiesības, jo īpaši attiecībā uz līdzekļu saņēmēja birojiem un jebkuru informāciju, tostarp elektroniskā formātā, kas vajadzīga šādu revīziju veikšanai.
   5.   Revīzijas palātai un OLAF ir tādas pašas tiesības kā Komisijai, jo īpaši piekļuves tiesības.
   6.   Pamatdarbības izmaksu subsīdiju vai darbības dotāciju saņēmējs piecus gadus kopš pēdējā maksājuma glabā Komisijai pieejamus visus dotāciju gada izdevumus apliecinošos dokumentus, arī revidēto finanšu pārskatu. Šādu dotāciju saņēmējs nodrošina, ka apliecinošie dokumenti, kas glabājas pie partneriem vai citiem dalībniekiem, vajadzības gadījumā ir pieejami Komisijai.
   7.   Pamatojoties uz 1. un 2. punktā minēto pārskatu un izlases veidā veikto pārbaužu rezultātiem, Komisija vajadzības gadījumā nodrošina korekciju veikšanu sākotnēji apstiprinātajā finansiālā atbalsta apjomā vai tā piešķiršanas nosacījumos un maksājumu grafikā.
   8.   Komisija nodrošina, ka tiek veikti visi vajadzīgie pasākumi, lai pārliecinātos, ka finansētās darbības tiek īstenotas pienācīgi un saskaņā ar šo lēmumu un Finanšu regulu.
   12. pants
   Kopienas finanšu interešu aizsardzība
   1.   Komisija nodrošina, ka Programmas finansētu pasākumu īstenošanā tiek aizsargātas Kopienas finansiālās intereses, piemērojot aizsargpasākumus pret krāpšanu, korupciju un citām prettiesiskām darbībām, veicot efektīvas pārbaudes un atgūstot nepareizi izmaksātās summas, kā arī, ja ir atklāti pārkāpumi, piemērojot iedarbīgas, samērīgas un atturošas sankcijas saskaņā ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (14), Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 un Regulu (EK) Nr. 1073/1999.
   2.   Attiecībā uz Kopienas darbībām, ko finansē saskaņā ar Programmu, Regulas (EK, Euratom) Nr. 2988/95 1. panta 2. punktā minētais pārkāpuma jēdziens nozīmē jebkādu Kopienas tiesību normu pārkāpumu, kuru rada kāda saimnieciskās darbības subjekta rīcība vai nolaidība, kas kaitē vai varētu kaitēt Eiropas Savienības vispārējam budžetam vai Kopienu pārvaldītiem budžetiem, mazinot vai zaudējot ienākumus no Kopienu vārdā tieši izveidotajiem pašu resursiem vai veicot nepamatotus izdevumus.
   3.   Ja Komisija atklāj pārkāpumus, tostarp noteikumu neievērošanu attiecībā uz šo lēmumu vai atsevišķu lēmumu, līgumu vai nolīgumu, ar ko tiek piešķirts attiecīgais finansiālais atbalsts, vai ja tiek konstatēts, ka, nelūdzot Komisijas piekrišanu, darbībā ir ieviestas izmaiņas, kas ir pretrunā projekta būtībai vai īstenošanas nosacījumiem, Komisija nodrošina, ka darbībai piešķirtā finansiālā atbalsta apjoms tiek samazināts, tā izmaksāšana tiek pārtraukta vai tas tiek atgūts.
   4.   Ja nav ievēroti termiņi vai ja darbības īstenošanā sasniegtais attaisno tikai daļu piešķirtā finansiālā atbalsta, līdzekļu saņēmējs noteiktā termiņā iesniedz Komisijai savus apsvērumus. Ja līdzekļu saņēmējs nesniedz apmierinošu atbildi, Komisija var atcelt atlikušo finansiālo atbalstu un pieprasīt atmaksāt jau izmaksātās summas.
   5.   Komisija nodrošina, ka Komisijai atmaksā jebkādu nepamatotu maksājumu. Summām, ko neatmaksā laikus, piemēro procentu likmi saskaņā ar Finanšu regulā paredzētajiem nosacījumiem.
   13. pants
   Komitejas procedūra
   1.   Komisijai palīdz komiteja.
   2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1. līdz 4. punktu un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.
   14. pants
   Izvērtēšana
   1.   Ne vēlāk kā sešus mēnešus pirms Programmas beigām Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par Programmas mērķu sasniegšanu. Minētā ziņojuma pamatā ir, inter alia, 11. panta 1. punktā minētie gada pārskati.
   Minētajā ziņojumā izvērtē vismaz Programmas vispārējo piemērotību un saskanību, tās īstenošanas efektivitāti un dažādo pasākumu efektivitāti – kopumā un atsevišķi – attiecībā uz 2. pantā izvirzīto mērķu sasniegšanu.
   Ziņojumu nosūta informācijai arī Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai.
   2.   Saskaņā ar Līgumu Eiropas Parlaments un Padome lemj par to, vai Programmu turpināt pēc 2013. gada 31. decembra.
   3.   Komisija iespējami drīz, bet ne vēlāk kā 2010. gada 1. jūlijā iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par finanšu uzraudzības sistēmas turpmāku reformu nepieciešamību Eiropas Savienībā, ņemot vērā Līgumā noteiktās pilnvaras, un attiecīgā gadījumā iesniedz vajadzīgos likumdošanas priekšlikumus.
   4.   Komisija kopā ar provizorisko budžeta projektu 2011. gadam iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par iespējamām finansējuma korekcijām attiecībā uz saistību apropriācijām, kas paredzētas pielikuma B sadaļā uzskaitītajiem līdzekļu saņēmējiem.
   5.   Komisija līdz 2010. gada 1. jūlijam iesniedz ziņojumu par Eiropas līmeņa sadarbības veicināšanu starp revīzijas uzņēmumu uzraudzības iestādēm.
   15. pants
   Stāšanās spēkā
   Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Strasbūrā, 2009. gada 16. septembrī

            Eiropas Parlamenta vārdā –

            priekšsēdētājs

         J. BUZEK

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājā

         C. MALMSTRÖM

      (1)  2009. gada 25. marta Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

      (2)  Eiropas Parlamenta 2009. gada 6. maija Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts) un Padomes 2009. gada 27. jūlija Lēmums.

      (3)  OV L 243, 11.9.2002., 1. lpp.

      (4)  OV L 157, 9.6.2006., 87. lpp.

      (5)  OV L 357, 31.12.2002., 1. lpp.

      (6)  OV L 25, 29.1.2009., 18. lpp.

      (7)  OV L 25, 29.1.2009., 23. lpp.

      (8)  OV L 25, 29.1.2009., 28. lpp.

      (9)  Eiropas Parlamenta 2008. gada 9. oktobra Rezolūcija, kurā iekļauti ieteikumi Komisijai par Lamfalussy atkārtotu izvērtēšanu: nākotnes uzraudzības struktūra (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta).

      (10)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

      (11)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (12)  OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.

      (13)  OV L 136, 31.5.1999., 1. lpp.

      (14)  OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp.

      PIELIKUMS
      Šajā lēmumā paredzētie līdzekļu saņēmēji ir šādi.

         A   sadaļa

      Līdzekļu saņēmēji finanšu pārskatu jomā:

                  —

                  Eiropas Finanšu pārskatu padomdevēju grupa (EFRAG),

                  —

                  Starptautisko grāmatvedības standartu komitejas fonds (IASCF).

            Līdzekļu saņēmēji revīzijas jomā:

                  —

                  Sabiedrības interešu uzraudzības padome (PIOB).

         B   sadaļa

      Struktūras, kuru uzdevums ir sniegt administratīvu atbalstu Eiropas Vērtspapīru regulatoru komitejai, Eiropas Banku uzraudzītāju komitejai un Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju uzraudzītāju komitejai:

                  —

                  Eiropas Banku uzraudzītāju komitejai (CEBS) – CEBS Secretariat Limited, Apvienotās Karalistes garantiju sabiedrība bez akciju kapitāla, kuras juridiskā adrese ir Londonā un kura Companies House reģistrēta ar numuru 5161108,

                  —

                  Eiropas Vērtspapīru regulatoru komitejai (CESR) – Francijas bezpeļņas organizācija (association loi 1901), kuras juridiskā adrese ir Parīzē un kura préfecture de police reģistrēta ar numuru 441545308,

                  —

                  Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju uzraudzītāju komitejai (CEIOPS) – Vācijas bezpeļņas organizācija (eingetragener Verein (e.V.)), kuras juridiskā adrese ir Frankfurtē un kura Amtsgericht Frankfurt am Main reģistrēta ar numuru VR 12777.