title: 2006/35/EK: Padomes Lēmums ( 2006. gada 23. janvāris ) par Turcijas Pievienošanās partnerības principiem, rioritātēm un nosacījumiem

text:
               26.1.2006

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 22/34

      PADOMES LĒMUMS

   (2006. gada 23. janvāris)
   par Turcijas Pievienošanās partnerības principiem, rioritātēm un nosacījumiem
   (2006/35/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 390/2001 (2001. gada 26. februāris) par palīdzību Turcijai saistībā ar pirmspievienošanās stratēģiju, un jo īpaši par Pievienošanās partnerības izveidi (1), un jo īpaši tās 2. pantu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Regulā (EK) Nr. 390/2001 ir paredzēts, ka Padomei pēc Komisijas priekšlikuma ar kvalificētu balsu vairākumu jālemj par principiem, prioritātēm, starpposma mērķiem un nosacījumiem Pievienošanās partnerībā, ko iesniegs Turcijai, kā arī par turpmākiem nozīmīgiem tās pielāgojumiem.

               (2)

               Pamatojoties uz to, Padome 2001. un 2003. gadā noslēdza Pievienošanās partnerību ar Turciju (2).

               (3)

               Komisija 2004. gada ieteikumā par Turciju uzsvēra, ka Eiropas Savienībai jāturpina pārraudzīt politisko reformu procesu un 2005. gadā jāierosina pārskatīta Pievienošanās partnerība.

               (4)

               Eiropadome 2004. gada decembrī secināja, ka Eiropas Savienība turpinās cieši pārraudzīt politisko reformu īstenošanas gaitu, pamatojoties uz pievienošanās stratēģiju, kurā noteiktas reformu procesa prioritātes.

               (5)

               Dalībvalstis 2005. gada 3. oktobrī sāka sarunas ar Turciju par pievienošanos Eiropas Savienībai. Sarunu virzība būs atkarīga no Turcijas panākumiem, kas gūti, gatavojoties pievienoties ES, inter alia vērtējot to, kā tiek īstenota Pievienošanās partnerība, ko regulāri pārskatīs.

               (6)

               Lai sagatavotos dalībai ES, tiek gaidīts, ka Turcija izstrādās plānu ar grafiku un īpašiem pasākumiem Pievienošanās partnerības prioritāro jautājumu risināšanai,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Turcijas Pievienošanās partnerības principi, prioritātes, starpposma mērķi un nosacījumi ir noteikti šā lēmuma pielikumā, kas ir šā lēmuma sastāvdaļa.
   2. pants
   Pievienošanās partnerības īstenošanu pārbauda un pārrauga struktūrās, kas izveidotas saskaņā ar Asociācijas nolīgumu, un Padome, pamatojoties uz Komisija gada ziņojumiem.
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā trešajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2006. gada 23. janvārī

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         J. PRÖLL

      (1)  OV L 58, 28.2.2001., 1. lpp.

      (2)  Lēmums 2001/235/EK (OV L 85, 24.3.2001., 13. lpp.) un Lēmums 2003/398/EK (OV L 145, 12.6.2003., 40. lpp.).

      PIELIKUMS
      TURCIJA: PIEVIENOŠANĀS PARTNERĪBA 2005
      1.   IEVADS
      Eiropadome 1997. gada decembra sanāksmē Luksemburgā nolēma, ka Pievienošanās partnerība būs pastiprinātās pirmspievienošanās stratēģijas galvenā iezīme, kurā vienā sistēmā iekļauta visu veidu palīdzība kandidātvalstīm. Šādā veidā Kopiena vērš palīdzību uz katras kandidātvalsts īpašajām vajadzībām, lai sniegtu atbalstu konkrētu, ar pievienošanos saistītu problēmu pārvarēšanai.
      Pirmo Turcijas Pievienošanās partnerību Padome pieņēma 2001. gada martā. Komisijas 2002. gada oktobra stratēģijas dokumentā par paplašināšanos noteikts, ka Komisijai jāierosina pārskatīta Turcijas Pievienošanās partnerība. Komisija 2003. gada martā iesniedza pārskatītu Turcijas Pievienošanās partnerību, un Padome to pieņēma tā paša gada maijā. Lai garantētu reformu procesa ilgtspēju un neatgriezeniskumu, Komisija 2004. gada oktobra ieteikumā ierosināja, ka ES jāturpina cieši pārraudzīt politisko reformu norisi. Konkrēti Komisija ierosināja 2005. gadā pieņemt pārskatītu Pievienošanās partnerību.
      Tiek gaidīts, ka Turcija izstrādās plānu, kurā būs iekļauts grafiks un īpaši pasākumi, kas paredzēti, lai risinātu Pievienošanās partnerības prioritāros jautājumus.
      Pārskatītā Pievienošanās partnerība ir pamatā vairākiem politikas instrumentiem, ko izmantos, lai palīdzētu kandidātvalstīm sagatavoties dalībai ES. Konkrēti pārskatītā Pievienošanās partnerība būs pamatā nākamajām politikas reformām, un tā būs kritērijs, pēc kura novērtēs turpmākās norises.
      2.   PRINCIPI
      Galvenās prioritātes, kas noteiktas Turcijai, attiecas uz tās spēju izpildīt Kopenhāgenas 1993. gada Eiropadomes noteiktos kritērijus un sarunu prasības, kuras 2005. gada 3. oktobrī pieņēmusi Padome.
      3.   PRIORITĀTES
      Prioritātes, kas norādītas šajā Pievienošanās partnerībā, izraudzītas, pamatojoties uz to, ka ir reāli gaidīt, ka dažos nākamajos gados valsts tās varēs izpildīt pilnībā vai lielā mērā. Ir noteikta atšķirība starp īstermiņa prioritātēm, ko uzskata par izpildāmām vienā līdz divos gados, un vidēja termiņa prioritātēm, kuras uzskata par izpildāmām trijos līdz četros gados. Prioritātes attiecas gan uz tiesību aktiem, gan uz to īstenošanu.
      Pārskatītā Pievienošanās partnerība norāda Turcijas dalības sagatavošanas darbu prioritārās jomas. Tomēr Turcijai tik un tā būs jārisina visi progresa ziņojumā norādītie jautājumi, tostarp politisko reformu procesa stiprināšana, lai garantētu tā neatgriezeniskumu un nodrošinātu tā vienādu īstenošanu visā valstī un visos administrācijas līmeņos. Svarīgi arī, lai Turcija pildītu tiesību aktu tuvināšanas un acquis īstenošanas saistības atbilstoši saistībām, ko tā uzņēmusies saskaņā ar Asociācijas nolīgumu, saistībā ar muitas savienību un saistītiem EK un Turcijas Asociācijas padomes lēmumiem, piemēram, par lauksaimniecības produktu tirdzniecības režīmu.
      3.1.   ĪSTERMIŅA PRIORITĀTES
      Pastiprināts politiskais dialogs un politiskie kritēriji
      Demokrātija un tiesiskums
      Valsts pārvalde

                  —

                  Īstenot valsts pārvaldes un personāla politikas reformu, lai panāktu lielāku efektivitāti, atbildību un pārredzamību.

                  —

                  Jo īpaši īstenojot pēdējā laikā pieņemtos tiesību aktus, panākt, lai pašvaldību darbs būtu efektīvs, pārredzams un tās līdzdarbotos.

                  —

                  Izveidot pilnībā funkcionējošu ombuda sistēmu.

            Civilās un militārās jomas attiecības

                  —

                  Turpināt civilās kontroles pār militāro jomu saskaņošanu ar ES dalībvalstu praksi. Nodrošināt, lai civiliestādes pilnībā veiktu uzraudzības funkcijas, jo īpaši attiecībā uz valsts drošības stratēģijas izstrādi un īstenošanu. Rīkoties, lai drošības jautājumus risinātu ar lielāku atbildību un pārredzamību.

                  —

                  Noteikt pilnīgu parlamentāru kontroli, ieskaitot ārēju revīziju, militārās un aizsardzības politikas un visu ar to saistīto izdevumu jomā.

                  —

                  Atcelt kara tiesu atlikušo kompetenci civilpersonu lietu izskatīšanā.

            Tiesu sistēma

                  —

                  Nodrošināt, lai visas tiesu iestādes saskanīgi interpretētu tiesību normas, tostarp jaunā kriminālkodeksa normas, kas attiecas uz cilvēktiesībām un pamatbrīvībām, atbilstīgi Eiropas Cilvēktiesību konvencijai un ar to saistīto judikatūru.

                  —

                  Nodrošināt tiesu iestāžu neatkarību, jo īpaši attiecībā uz Tiesnešu un prokuroru augsto padomi un jaunu tiesnešu un prokuroru iecelšanu amatā.

                  —

                  Nodrošināt apsūdzības un aizstāvības vienlīdzību kriminālprocesā, tostarp tiesas zāļu plānojuma veidā.

                  —

                  Turpināt tiesnešu un prokuroru izglītošanu par Eiropas Cilvēktiesību konvencijas piemērošanu un Eiropas Cilvēktiesību tiesas judikatūru.

                  —

                  Nostiprināt tiesas iestāžu darbības efektivitāti, jo īpaši vairojot to institucionālās spējas un pieņemot jaunu civilprocesa kodeksu.

                  —

                  Turpināt reģionālo apelācijas tiesu izveidošanu.

            Korupcijas novēršanas politika

                  —

                  Pilnībā uzņemties visos līmeņos cīnīties pret korupciju, nostiprinot visas iestādes, kas iesaistītas cīņā pret korupciju, kā arī koordināciju starp tām.

                  —

                  Nodrošināt, lai tiktu īstenoti noteikumi par ētikas principiem, kas jāievēro civildienesta ierēdņiem, un attiecināt tos arī uz vēlētām amatpersonām, tiesu iestāžu amatpersonām, akadēmisko iestāžu darbiniekiem, un militārpersonām.

                  —

                  Ierobežot parlamentāro imunitāti atbilstīgi Eiropas praksei.

            Cilvēktiesības un minoritāšu aizsardzība
      Starptautisko cilvēktiesību ievērošana

                  —

                  Veicināt cilvēktiesību ievērošanu, aktīvi atbalstot neatkarīgu, ar pietiekamiem resursiem nodrošinātu valsts cilvēktiesību iestādi atbilstīgi attiecīgajiem ANO principiem. Pārraudzīt cilvēktiesību lietas, tostarp uzticamus statistikas datus.

                  —

                  Izvērst tiesībaizsardzības iestāžu darbinieku izglītošanu par cilvēktiesību jautājumiem un izmeklēšanas metodēm, konkrēti, lai vairāk cīnītos pret spīdzināšanu un ļaunprātīgu izturēšanos.

                  —

                  Ratificēt fakultatīvos protokolus Starptautiskajam Paktam par pilsoņtiesībām un politiskajām tiesībām. Izpildīt Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju, tostarp pilnībā izpildīt Eiropas Cilvēktiesību tiesas spriedumus.

                  —

                  Īstenot tiesību normas par tiesībām uz atkārtotu lietas izskatīšanu atbilstīgi Eiropas Cilvēktiesību tiesas attiecīgajiem spriedumiem.

                  —

                  Tiesību aktos un praksē garantēt, lai ikviena privātpersona varētu pilnībā izmantot cilvēktiesības un pamatbrīvības bez diskriminācijas un neatkarīgi no valodas, politiskajiem uzskatiem, rases, dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pasaules uzskata, invaliditātes, vecuma vai seksuālās orientācijas.

                  —

                  Ratificēt Eiropas Cilvēktiesību konvencijas 12. protokolu par vispārēju valsts iestāžu īstenotas diskriminācijas aizliegumu.

            Pilsoņtiesības un politiskās tiesības
      Spīdzināšanas un ļaunprātīgas izturēšanās novēršana

                  —

                  Nodrošināt to pasākumu īstenošanu, kas atbilstīgi Eiropas Cilvēktiesību konvencijai un Eiropas Spīdzināšanas novēršanas komitejas ieteikumiem pieņemti saistībā ar “nulles pielaides” politiku attiecībā pret spīdzināšanu un ļaunprātīgu izturēšanos.

                  —

                  Pastiprināt cīņu pret nesodāmību. Nodrošināt, lai izmeklētāji laikus un efektīvi veiktu iespējamo lietu izmeklēšanu, kuras rezultāts būtu vainīgo identificēšana un sodīšana tiesā.

                  —

                  Nodrošināt Stambulas Protokola īstenošanu visā valstī, jo īpaši uzlabojot medicīnisko ekspertīzi.

                  —

                  Ratificēt ANO Konvencijas pret spīdzināšanu fakultatīvo protokolu, kurā paredzēts izveidot ieslodzījuma vietu neatkarīgas uzraudzības sistēmu.

            Tiesas pieejamība

                  —

                  Sekmēt efektīvas aizstāvības iespējas, piemēram, juridiskās palīdzības un kvalificētas mutiskās tulkošanas pieejamību.

                  —

                  Nodrošināt, lai pilsoņi apzinātos, ka viņiem, sākot no aizturēšanas sākuma, ir tiesības uz privātu tikšanos ar advokātu un viņu radinieku informēšanu, un lai viņi šīs tiesības varētu izmantot.

            Vārda, biedrošanās un mierīgas pulcēšanās brīvība

                  —

                  Nodrošināt vārda brīvības, arī preses brīvības, izmantošanu atbilstīgi Eiropas Cilvēktiesību konvencijai un saskaņā ar Eiropas Cilvēktiesību tiesas judikatūru.

                  —

                  Turpināt to personu situācijas uzlabošanu, kuras tiek krimināli vajātas vai ir notiesātas par nevardarbīgu viedokļa paušanu.

                  —

                  Atbilstīgi Eiropas Cilvēktiesību konvencijai un ar to saistīto judikatūru īstenot visas reformas, kas attiecas uz biedrošanās un mierīgas pulcēšanās brīvību. Īstenot pasākumus, kas vajadzīgi, lai novērstu, ka drošības spēki pārmērīgi lieto spēku.

                  —

                  Saskaņot ar Eiropas praksi attiecīgos noteikumus, kas attiecas uz politiskajām partijām.

                  —

                  Saskaņot ar Eiropas praksi politisko partiju finansēšanu un pārbaudi.

                  —

                  Atvieglot un veicināt pilsoniskās sabiedrības attīstību valstī un tās iesaistīšanos politikas veidošanā.

                  —

                  Atvieglot un veicināt atvērtu visu Turcijas pilsoniskās sabiedrības atzaru un Eiropas partneru saziņu un sadarbību.

            Ticības brīvība

                  —

                  Atbilstīgi attiecīgajiem Eiropas standartiem pieņemt likumu, kurā pilnībā aptvertas visas grūtības, ar ko saskaras ar islamu nesaistītās reliģiskās minoritātes un kopienas. Kamēr nav pieņemts iepriekšminētais likums, pārtraukt to īpašumu pārdošanu un konfiscēšanu, kuri pieder vai ir piederējuši ar islamu nesaistītās kopienas reliģiskajām organizācijām.

                  —

                  Atbilstīgi Eiropas Cilvēktiesību konvencijai un ņemot vērā attiecīgos ieteikumus, ko sniegusi Eiropas Padomes Rasisma un neiecietības novēršanas komisija, pieņemt un īstenot noteikumus par to, kā privātpersonas un reliģiskās kopienas īsteno domas, apziņas un ticības brīvību.

                  —

                  Saskaņā ar dalībvalstu praksi radīt apstākļus visu reliģisko kopienu darbībai. Tas iekļauj kopienu, to locekļu un to aktīvu juridisko un tiesisku aizsardzību (inter alia, izmantojot piekļuvi juridiskas personas statusam), garīdznieku izglītošanu, iecelšanu un apmācību, un īpašumtiesību izmantošanu saskaņā ar Eiropas Cilvēktiesību konvencijas 1. protokolu.

            Ekonomiskās un sociālās tiesības
      Sieviešu tiesības

                  —

                  Īstenot tiesību aktus par sieviešu tiesībām, jo īpaši civilkodeksu, jauno kriminālkodeksu un tiesību aktus par ģimenes aizsardzību.

                  —

                  Veikt pasākumus pret visu veidu vardarbību pret sievietēm, tostarp pret noziegumiem, kas pastrādāti, lai aizsargātu godu. Atbilstīgi pašlaik spēkā esošajiem tiesību aktiem nodrošināt tiesnešu un prokuroru, tiesībaizsardzības iestāžu, pašvaldību un citu atbildīgo iestāžu darbinieku specializētas mācības un visās lielajās pašvaldībās izveidot patvēruma vietas sievietēm, kuras apdraud vardarbība.

                  —

                  Vēl vairāk veicināt sievietes lomu sabiedrībā, ieskaitot izglītību un iesaistīšanos darba tirgū, kā arī politiskajā un sociālajā dzīvē, un, lai sasniegtu šos mērķus, atbalstīt sieviešu organizāciju izveidi.

            Bērnu tiesības

                  —

                  Veicināt bērnu tiesību aizsardzību saskaņā ar ES un starptautiskajām normām.

                  —

                  Turpināt veikt pasākumus, lai risinātu ielu bērnu problēmu.

            Arodbiedrību tiesības

                  —

                  Nodrošināt, lai atbilstīgi ES standartiem un attiecīgajām SDO konvencijām tiktu ievērotas visas arodbiedrību tiesības, jo īpaši attiecībā uz tiesībām apvienoties, tiesībām streikot un tiesībām risināt kolektīvas sarunas.

                  —

                  Pastiprināt sociālo dialogu, atvieglot un veicināt sadarbību ar ES partneriem.

            Minoritāšu tiesības, kultūras tiesības un minoritāšu aizsardzība

                  —

                  Saskaņā ar Eiropas Cilvēktiesību konvenciju un principiem, kas noteikti Eiropas Padomes Vispārējā konvencijā par nacionālo minoritāšu aizsardzību, un atbilstīgi dalībvalstu paraugpraksei nodrošināt kultūras daudzveidību un veicināt minoritāšu tiesību ievērošanu un aizsardzību.

                  —

                  Saskaņā ar Eiropas Cilvēktiesību konvencijas 1. protokolu garantēt minoritāšu tiesisko aizsardzību, jo īpaši attiecībā uz īpašumtiesību izmantošanu.

                  —

                  Nodrošināt īsteni pieejamas radio/TV pārraides valodās, kas nav turku valoda. Likvidēt īpašos šķēršļus, ar ko konkrēti saskaras vietējās un reģionālās privātās raidorganizācijas.

                  —

                  Pieņemt attiecīgus pasākumus to valodu mācīšanas atbalstam, kas nav turku valoda.

            Situācija austrumos un dienvidaustrumos

                  —

                  Dienvidaustrumos atcelt ciemu apsargāšanas sistēmu. Atbrīvot teritoriju no kājnieku mīnām.

                  —

                  Izstrādāt visaptverošu pieeju, lai samazinātu reģionālas atšķirības un jo īpaši uzlabotu situāciju dienvidaustrumu Turcijā ar nolūku uzlabot saimnieciskās, sociālās un kultūras iespējas visiem Turcijas pilsoņiem, tostarp kurdu izcelsmes Turcijas pilsoņiem.

                  —

                  Atbilstīgi ANO ģenerālsekretāra īpašā pārstāvja ieteikumiem par pārvietotajām personām veikt pasākumus, kas vajadzīgi, lai atvieglotu valsts iekšienē pārvietoto personu atgriešanos sākotnējā dzīvesvietā.

                  —

                  Nodrošināt taisnīgu un ātru kompensāciju tiem, kas drošības situācijas dēļ dienvidaustrumos ir cietuši zaudējumus un kaitējumu.

            Reģionālie jautājumi un starptautiskās saistības
      Kipra

                  —

                  Nodrošināt nepārtrauktu atbalstu centieniem pilnīgi atrisināt Kipras problēmu Apvienoto Nāciju Organizācijā un atbilstīgi principiem, saskaņā ar kuriem dibināta Eiropas Savienība, veicinot labvēlīgu vidi visaptverošam risinājumam.

                  —

                  Pilnībā īstenot protokolu, ar ko, ņemot vērā 10 jauno ES dalībvalstu, tostarp Kipras, pievienošanos, pielāgo Ankaras Nolīgumu (1).

                  —

                  Veikt konkrētus pasākumus, lai pēc iespējas drīz normalizētu Turcijas un visu ES dalībvalstu, tostarp Kipras Republikas (1), divpusējās attiecības.

            Robežstrīdu mierīgs atrisinājums

                  —

                  Saskaņā ar mierīga strīdu atrisinājuma principu, kas atbilst ANO hartai, vajadzības gadījumā izmantojot Starptautisko Tiesu, turpināt centienus risināt robežstrīdus.

                  —

                  Nepārprotami veicināt labas kaimiņattiecības; novērst jebkādas nesaskaņas ar kaimiņvalstīm; un atturēties no jebkādām darbībām, kas varētu negatīvi ietekmēt procesu, kas attiecas uz robežstrīdu mierīgu atrisinājumu.

            Saistības saskaņā ar Asociācijas nolīgumu

                  —

                  Nodrošināt to saistību izpildi, kuras valsts uzņēmusies saskaņā ar Asociācijas nolīgumu, tostarp attiecībā uz muitas savienību.

                  —

                  Atcelt ierobežojumus attiecībā uz liellopu gaļas, dzīvu liellopu un atvasināto izstrādājumu tirdzniecību.

            Ekonomiskie kritēriji

                  —

                  Turpināt pašreizējās strukturālo reformu programmas īstenošanu, kas saskaņota ar SVF un Pasaules Banku, jo īpaši nodrošināt valsts izdevumu kontroli.

                  —

                  Pabeigt finanšu nozares reformas īstenošanu, jo īpaši piesardzības un pārredzamības noteikumu saskaņošanu un to uzraudzību atbilstoši starptautiskiem standartiem.

                  —

                  Nodrošināt tirgus regulēšanas iestāžu neatkarību.

                  —

                  Paātrināt valsts objektu, jo īpaši valstij piederošo banku, privatizāciju, ņemot vērā sociālo aspektu.

                  —

                  Turpināt tirgus liberalizēšanu un cenu reformas, jo īpaši enerģētikas un lauksaimniecības jomā, jo īpaši pievēršot uzmanību tabakas un cukura jomai.

                  —

                  Turpināt ekonomikas dialogu ar ES, jo īpaši saistībā ar pirmspievienošanās fiskālās uzraudzības procedūrām, uzmanību pievēršot attiecīgiem pasākumiem, kas vajadzīgi, lai sasniegtu makroekonomikas stabilitāti un prognozējamību, un strukturālo reformu īstenošanu.

                  —

                  Īstenot nozīmē risināt neformālās ekonomikas problēmu.

                  —

                  Uzlabot jo īpaši jauniešu profesionālās mācības.

                  —

                  Risināt darba tirgus nelīdzsvarotības problēmas.

                  —

                  Uzlabot uzņēmējdarbības vidi, jo īpaši saimnieciskās tiesas darbību. Tālab uzlabot saimniecisko tiesas iestāžu darbību, īpašu uzmanību veltot tiesas iestāžu neatkarībai un pienācīgai ekspertu secinājumu sistēmas izmantošanai.

                  —

                  Turpināt lauksaimniecības nozares reformu.

                  —

                  Nodrošināt labāku vispārējo izglītības un veselības līmeni, īpašu uzmanību veltot jaunajai paaudzei un mazāk attīstītiem reģioniem.

                  —

                  Atvieglot un veicināt ārvalstu tiešo ieguldījumu ieplūšanu.

            Spēja uzņemties dalības saistības
      Brīva preču aprite

                  —

                  Pabeigt tehnisko un administratīvo šķēršļu likvidēšanu tirdzniecībai. Nodrošināt efektīvu tirgus iekšējo kontroli un preču brīvu apriti.

                  —

                  Pabeigt to pasākumu atklāšanu, kas neatbilst EK dibināšanas līguma 28. līdz 30. pantam, un atcelt tos. Jo īpaši, likvidēt visas nelegālās neautomātiskās ievešanas atļaujas un īstenot savstarpējas atzīšanas principu nesaskaņotajās jomās.

                  —

                  Atcelt visus brīvas preču aprites ierobežojumus, kas noteikti, diskriminējot dalībvalstu pārvadātājus valstspiederības vai iepriekšējās piestāšanas ostu dēļ.

                  —

                  Nodrošināt sertificēšanas un atbilstības novērtēšanas īstenošanu un marķēšanu ar CE zīmi atbilstoši jaunās pieejas un vispārējas pieejas direktīvām; pastiprināt līdzšinējo tirgus uzraudzību un atbilstības novērtēšanas struktūras, nodrošinot aprīkojumu un mācības, un izveidot saderīgu administratīvo infrastruktūru.

                  —

                  Izstrādāt efektīvu infrastruktūru reglamentētas metroloģijas jomā un atvieglot plašāku zinātniskās un rūpnieciskās metroloģijas piemērošanu.

            Tiesības veikt uzņēmējdarbību un pakalpojumu sniegšanas brīvība

                  —

                  Noteikt metodiku un ceļvedi valsts tiesību aktu atbilstības izvērtēšanai attiecībā uz iespējamiem šķēršļiem EK dibināšanas līguma noteikumiem, kas saistīti ar tiesībām veikt uzņēmējdarbību un pakalpojumu sniegšanas brīvību.

                  —

                  Noteikt un īstenot ceļvedi saskaņošanai ar acquis par savstarpēju profesionālās kvalifikācijas atzīšanu, tostarp par vajadzīgo administratīvo spēju izveidi.

                  —

                  Noteikt ceļvedi pasta pakalpojumu acquis īstenošanai.

            Kapitāla brīva aprite

                  —

                  Novērst visus ierobežojumus, kas ietekmē ārvalstu tiešos ieguldījumus no ES visās ekonomikas nozarēs.

            Publiskais iepirkums

                  —

                  Paātrināt publiskā iepirkuma tiesību aktu saskaņošanu ar acquis, jo īpaši attiecībā uz koncesijām komunālo pakalpojumu jomā un saistībā ar pārskatīšanas procedūrām.

                  —

                  Palielināt Publiskā iepirkuma iestādes spēju īstenot jauno Publiskā iepirkuma likumu.

            Intelektuālā īpašuma tiesības

                  —

                  Uzlabot to tiesību aktu īstenošanu, kas attiecas uz intelektuālā īpašuma tiesībām, pastiprinot administratīvo spēju un koordināciju, aptverot arī tiesībaizsardzības iestādes un tiesas iestādes. Jo īpaši risināt problēmu, kas saistīta ar viltotām preču zīmēm, jo īpaši attiecībā uz automobiļu rezerves daļām un luksusprecēm, kā arī saistībā ar pirātismu, jo īpaši attiecībā uz grāmatām un citiem datu nesējiem.

                  —

                  Vienoties par savstarpēji pieņemamu risinājumu Eiropas Savienībā par neatrisinātajiem jautājumiem, kas saistīti ar patentētajām zālēm farmācijas nozarē.

            Konkurence

                  —

                  Saskaņot ar acquis par valsts atbalstu, tostarp tādās problemātiskās nozarēs kā melnā metalurģija, izveidot valsts līmeņa valsts atbalsta pārraudzības iestādi un nodrošināt stingru valsts atbalsta kontroli.

                  —

                  Nodrošināt pārredzamību un pastāvīgu informācijas apmaiņu konkurences un valsts atbalsta jomā.

                  —

                  Pabeigt sekundāro tiesību aktu saskaņošanu pretmonopolu jomā.

            Finanšu pakalpojumi

                  —

                  Pieņemt vajadzīgos īstenošanas pasākumus saskaņā ar jauno banku likumu. Nodrošināt pastāvīgu virzību, īstenojot ceļvedi jauno kredītiestādēm un ieguldījumu sabiedrībām noteikto kapitāla prasību satvarā.

                  —

                  Nostiprināt piesardzības un uzraudzības standartus nebanku finanšu sektorā, vajadzības gadījumā arī racionalizējot uzraudzības struktūras.

            Informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi

                  —

                  Nodrošināt tarifu un licencēšanas tiesību aktu efektīvu īstenošanu.

                  —

                  Pieņemt un īstenot saskaņotus tiesību aktus par elektroniskajiem sakaru līdzekļiem, konkrēti tarifu un licencēšanas tiesību aktu, nomātu līniju, piekļuves un starpsavienojuma, operatoru priekšatlases un atlases un numuru pārnesamības jomā. Nostiprināt televīzijas/radio uzraudzības iestāžu spējas un neatkarību.

                  —

                  Turpināt tiesību aktu saskaņošanu audiovizuālās politikas jomā, jo īpaši attiecībā uz direktīvu par televīziju bez robežām.

            Lauksaimniecība un lauku attīstība

                  —

                  Pieņemt vajadzīgos tiesību aktus un izveidot piemērotas administratīvās struktūras, lai darbotos ES instrumenti, kas saistīti ar lauku attīstību.

            Pārtikas nekaitīgums, veterinārā un fitosanitārā politika

                  —

                  Turpināt liellopu identifikācijas un reģistrācijas sistēmas saskaņošanu ar ES prasībām un uzsākt rīcību aitu un kazu identificēšanai un to kustības reģistrēšanai.

                  —

                  Pieņemt stratēģiju izplatītāko dzīvnieku slimību izskaušanai.

                  —

                  Sagatavot pārtikas pārstrādes uzņēmumu modernizācijas programmu, lai panāktu atbilstību ES higiēnas un sabiedrības veselības standartiem.

                  —

                  Īstenot atliekvielu un zoonožu kontroles programmas.

            Zivsaimniecība

                  —

                  Saskaņot zivsaimniecības pārvaldības, kontroles, tirdzniecības un strukturālo pielāgojumu tiesību aktus ar acquis. Nostiprināt administratīvās spējas.

            Transports

                  —

                  Atcelt visus pašreizējos ierobežojumus kuģiem, kas peld ar Kipras karogu, un kuģiem, kuri iesaistīti Kipras tirdzniecībā, un aviācijas nolīgumu noteikumus, kas diskriminē dalībvalstu pārvadātājus valstspiederības dēļ.

                  —

                  Turpināt saskaņošanu ar transporta acquis attiecībā uz visiem transporta veidiem.

                  —

                  Nostiprināt jūras administrāciju, jo īpaši karoga valsts veiktu kontroli, un steidzami uzlabot Turcijas flotes jūras drošības reģistru, lai svītrotu to no Parīzes Saprašanās memoranda karoga valstu melnā saraksta.

                  —

                  Pieņemt programmu Turcijas autotransporta parka pielāgošanai ES standartiem.

            Enerģētika

                  —

                  Nodrošināt elektrības, dabasgāzes un kodolenerģijas uzraudzības iestādes neatkarību un efektīvu darbību.

                  —

                  Nodrošināt konkurējoša iekšējā enerģijas tirgus izveidi atbilstoši direktīvām par elektroenerģiju un gāzi.

                  —

                  Atbalstīt pakāpeniski integrēta reģionāla enerģijas tirgus izveidi kā daļu no Eiropas enerģijas tirgus. Atcelt ierobežojumus pārrobežu tirdzniecībai un tā pieejamībai trešajām personām.

                  —

                  Izstrādāt enerģijas stratēģiju, lai atvieglotu tiesiskā regulējuma īstenošanu atbilstīgi acquis.

                  —

                  Sākt saskaņošanu ar acquis par enerģijas efektivitāti un atjaunojamiem enerģijas avotiem un šajās jomās uzlabot administratīvās spējas.

            Nodokļi

                  —

                  Turpināt akcīzes nodokļu un PVN saskaņošanu, jo īpaši attiecībā uz piemērotajām likmēm, neapliekamu darījumu apjomu un nodokļu struktūru, un atcelt nodokļu pasākumus, kas varētu radīt diskriminējošu attieksmi.

                  —

                  Turpināt saskaņošanu ar acquis tiešo nodokļu jomā, ieskaitot noteikumus par informācijas apmaiņu ar ES dalībvalstīm, lai atvieglotu pasākumus, kas vērsti pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un pret nodokļu nemaksāšanu.

                  —

                  Uzņemties Rīcības kodeksā uzņēmējdarbības aplikšanai ar nodokļiem izvirzīto principu īstenošanu un nodrošināt, lai nākotnē tiesību akti atbilstu Rīcības kodeksā uzņēmējdarbības aplikšanai ar nodokļiem izvirzītajiem principiem.

                  —

                  Pastiprināt centienus modernizēt un nostiprināt nodokļu administrēšanu, lai palielinātu nodokļu maksātāja atbilstību un uzlabotu tiešo nodokļu, ka arī PVN un muitas ieņēmumu, un citu netiešo nodokļu iekasēšanu. Izveidot efektīvus instrumentus krāpšanas apkarošanai.

                  —

                  Uzsākt gatavošanos vajadzīgo IT sistēmu izstrādei tā, lai ar ES un tās dalībvalstīm varētu apmainīties ar elektroniskajiem datiem.

            Statistika

                  —

                  Pabeigt procedūras, kas vajadzīgas, lai pieņemtu un izpildītu jaunu statistikas likumu, kas atbilstu ES standartiem. Nodrošināt atbilstīgas personāla mācības un uzlabot administratīvās spējas.

                  —

                  Uzlabot stratēģiju statistikas attīstībai, jo īpaši tādās prioritārās jomās kā demogrāfijas un darba tirgus statistika, reģionālā statistika, uzņēmējdarbības statistika (ieskaitot uzņēmumu reģistru) un lauksaimniecības statistika.

                  —

                  Pieņemt vēl nepieņemto klasifikāciju un uzņēmumu reģistrā ieviest attiecīgās statistikas vienības.

                  —

                  Atbilstīgi EKS 95 uzlabot nacionālo kontu metodiku.

            Sociālā politika un nodarbinātība

                  —

                  Izstrādāt gada plānu finanšu ieguldījumiem, kas balstās uz saskaņošanas izmaksu pieejamo publisko un privāto resursu reālu novērtējumu.

                  —

                  Noteikt efektīva sociālā dialoga nosacījumus, cita starpā atceļot ierobežojošus noteikumus par arodbiedrību darbību un nodrošinot arodbiedrību tiesību ievērošanu.

                  —

                  Atbalstīt sociālo partneru centienus palielināt spējas, jo īpaši ņemot vērā to turpmāko lomu nodarbinātības un sociālās politikas izstrādē un īstenošanā, jo īpaši risinot autonomu sociālo dialogu.

                  —

                  Turpināt centienus atrisināt bērnu darba problēmu.

                  —

                  Nostiprināt visu to iestāžu spējas, kas iesaistītas acquis transponēšanā attiecīgā jomā.

            Uzņēmumu un rūpniecības politika

                  —

                  Pieņemt Valsts tērauda rūpniecības restrukturizācijas programmu, kuras mērķis ir nodrošināt nozares dzīvotspēju, un ievērot ES noteikumus par valsts atbalstu.

                  —

                  Attīstīt un īstenot stratēģiju ārvalstu ieguldījumu veicināšanai Turcijā, tostarp attiecībā uz strīdu izšķiršanu.

            Reģionālā politika un strukturālo instrumentu koordinēšana

                  —

                  Turpināt ekonomikas un sociālās kohēzijas stratēģiskā satvara izstrādi, kura mērķis ir mazināt reģionu atšķirības.

                  —

                  Noteikt vajadzīgo juridisko un administratīvo satvaru ES pirmsiestāšanās fondu izlietošanai.

            Tiesiskums, brīvība un drošība

                  —

                  Turpināt visu tiesībaizsardzības iestāžu attīstību un nostiprināšanu un saskaņot to statusu un darbību ar Eiropas standartiem, attīstot arī iestāžu sadarbību. Pieņemt policijas ētikas kodeksu. Izveidot neatkarīgu un efektīvu sūdzību sistēmu, lai nodrošinātu lielāku policijas un žandarmērijas atbildību. Izvērst modernu izmeklēšanas paņēmienu un noziegumu profilakses stratēģiju lietošanu. Attiecīgi rīkoties, lai izglītotu kriminālpoliciju un attīstītu tās spējas.

                  —

                  Turpināt centienus īstenot valsts migrācijas un patvēruma rīcības plānu, lai apkarotu nelegālu migrāciju un steidzami noslēgtu atpakaļuzņemšanas nolīgumu ar ES.

                  —

                  Pieņemt un sākt valsts robežu pārvaldības rīcības plāna īstenošanu, konkrēti attiecīgi rīkojoties, lai izveidotu profesionālu nemilitāru robežsardzi, un atmīnējot robežu.

                  —

                  Pieņemt un īstenot valsts stratēģiju organizētās noziedzības problēmas risināšanai. Pastiprināt cīņu pret organizēto noziedzību, narkotikām, cilvēku tirdzniecību, krāpšanu, korupciju un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju.

                  —

                  Saskaņā ar ES stratēģiju un rīcības plānu narkomānijas apkarošanai izstrādāt valsts stratēģiju narkomānijas apkarošanai un sākt tās īstenošanu.

                  —

                  Pieņemt likumu par personas datu aizsardzību atbilstīgi acquis un izveidot neatkarīgu uzraudzības iestādi.

                  —

                  Izraudzīt dienestu, kuru kompetencē ietilptu euro aizsardzība pret viltošanu.

            Zinātne un pētniecība

                  —

                  Sākt integrētas pētniecības stratēģijas izveidi un piemērošanu.

            Izglītība un kultūra

                  —

                  Atvieglot darbu valsts aģentūrai, kuras uzdevums ir konsolidēt dalību programmās: “Sokrāts”, “Leonardo da Vinči” un “Jaunatne”. Veicināt dalību programmā “Kultūra 2000”.

            Vide

                  —

                  Pieņemt pārskatītu programmu acquis transponēšanai un īstenošanai. Izstrādāt plānu ieguldījumu finansēšanai.

                  —

                  Sākt tā acquis transponēšanu un īstenošanu, kas attiecas uz vispārējiem tiesību aktiem, starptautiskām vides konvencijām un tiesību aktiem par dabas aizsardzību, ūdens kvalitāti, integrētu piesārņojuma novēršanas kontroli un atkritumu apsaimniekošanu. Īstenot un izpildīt grozīto direktīvu par ietekmes uz vidi novērtējumu.

                  —

                  Integrēt vides prasības citu nozaru politikā.

                  —

                  Izstrādāt plānu administratīvo spēju nostiprināšanai, vides tiesību aktu īstenošanai un izpildei.

                  —

                  Izvērst sadarbību robežšķērsojošo ūdeņu jomā saskaņā ar ūdens pamatdirektīvu un starptautiskām konvencijām, kuru līgumslēdzēja puse ir EK.

            Patērētāju un veselības aizsardzība

                  —

                  Turpināt saskaņošanu ar acquis.

                  —

                  Vēl vairāk attīstīt institucionālās struktūras efektīvai īstenošanai, jo īpaši attiecībā uz tirgus uzraudzību.

                  —

                  Vēl vairāk attīstīt valsts līmeņa sistēmas paziņošanai par bīstamiem produktiem un izmantot iespējas apmainīties ar šādiem paziņojumiem starptautiskā līmenī, izmantojot TRAPEX vai citas attiecīgas sistēmas.

            Muitas savienība

                  —

                  Pieņemt jaunu muitas kodeksu, lai turpinātu muitas noteikumu saskaņošanu ar attiecīgo acquis, ieskaitot preferenciālas izcelsmes noteikumus.

                  —

                  Saskaņot tiesību aktus par brīvajām zonām ar attiecīgo acquis un izpildīt tos, jo īpaši tas attiecas uz noteikumiem par muitas kontroli un nodokļu inspekciju.

                  —

                  Turpināt muitas pārvaldes administratīvo un darbības spēju stiprināšanu un saskaņot iekšējās procedūras ar ES standartiem.

                  —

                  Uzsākt gatavošanos vajadzīgo IT sistēmu izstrādei tā, lai ar ES un tās dalībvalstīm varētu apmainīties ar elektroniskajiem datiem, sākot no tranzīta un tarifu jomas.

            Ārējās attiecības un ārpolitika, drošības un aizsardzības politika

                  —

                  Pabeigt saskaņošanu ar EK kopējo tirdzniecības politiku, saskaņojot ar EK preferenciālajiem režīmiem, tostarp ar jauno EK vispārējo preferences režīma sistēmu.

                  —

                  Turpināt centienus noslēgt vēl nenoslēgtos brīvās tirdzniecības nolīgumus ar trešām valstīm.

                  —

                  Pakāpeniski saskaņot politikas virzienus attiecībā pret trešām valstīm un nostāju starptautiskajās organizācijās ar ES un tās dalībvalstu politiku un nostāju, arī attiecībā pret visu ES dalībvalstu dalību attiecīgajās organizācijās un tādos režīmos kā Vasenāras Vienošanās.

            Finanšu kontrole

                  —

                  Nodrošināt publisko finanšu vadības un kontroles likuma laicīgu īstenošanu.

                  —

                  Saskaņā ar starptautiskās augstāko revīzijas iestāžu organizācijas noteikumiem un atbilstīgi publisko finanšu vadības un kontroles likumam pieņemt jaunus tiesību aktus par ārējās revīzijas funkciju reformu, lai nodrošinātu revīzijas palātas neatkarību.

                  —

                  Noteikt efektīvas procedūras, kas izmantojamas pārkāpumu un aizdomu gadījumos par krāpšanu, kura skar pirmspievienošanās palīdzību, tostarp lai par pārkāpumiem efektīvi paziņotu Komisijai.

                  —

                  Nostiprināt īstenošanas sistēmu Kopienas pirmspievienošanās fondu pārvaldībai un pielāgot to pirmspievienošanās instrumentu izmaiņām.

                  —

                  Izveidot administratīvās struktūras, kas vajadzīgas efektīvai un vienādai ES fondu aizsardzībai un sadarbībai ar Eiropas Komisijas Biroju krāpšanas apkarošanai (OLAF).

            3.2.   VIDĒJA TERMIŅA PRIORITĀTES
      Ekonomiskie kritēriji

                  —

                  Pabeigt privatizācijas programmas īstenošanu.

                  —

                  Pabeigt lauksaimniecības nozares reformu.

                  —

                  Nodrošināt pensiju un sociālās nodrošināšanas sistēmas ilgtspēju.

                  —

                  Turpināt vispārējā izglītības un veselības līmeņa uzlabošanu, īpašu uzmanību veltot jaunajai paaudzei un mazāk attīstītiem reģioniem.

            Spēja uzņemties dalības saistības
      Tiesības veikt uzņēmējdarbību un pakalpojumu sniegšanas brīvība

                  —

                  Atcelt ierobežojumus attiecībā uz tiesībām veikt uzņēmējdarbību un pārrobežu pakalpojumu sniegšanas brīvību.

                  —

                  Sākt saskaņošanu ar acquis par pasta pakalpojumiem. Sākt pasta pakalpojumu liberalizāciju un izveidot valsts uzraudzības iestādi.

                  —

                  Nodrošināt pamatīgu saskaņošanu ar acquis attiecībā uz profesionālās kvalifikācijas atzīšanu.

            Publiskais iepirkums

                  —

                  Nodrošināt, lai visos līmeņos līgumslēdzējas iestādes un vienības efektīvi īstenotu publiskā iepirkuma noteikumus, tostarp izstrādājot un piemērojot darbam vajadzīgos instrumentus, izglītojot līgumslēdzējas iestādes un vienības un nostiprinot to administratīvās spējas.

                  —

                  Veicināt elektronisku līdzekļu izmantošanu iepirkuma procedūrās.

                  —

                  Pieņemt visaptverošu valsts stratēģiju, lai attīstītu Turcijas publiskā iepirkuma sistēmu, tostarp elektronisko līdzekļu izmantojumu visos iepirkuma procedūras posmos.

            Intelektuālā īpašuma tiesības

                  —

                  Pabeigt intelektuālā īpašuma tiesību saskaņošanu un nodrošināt to izmantošanu, nostiprinot izpildes struktūras un mehānismus, tostarp izpildes iestādes un tiesu iestādes.

            Finanšu pakalpojumi

                  —

                  Atbilstīgi sīki izstrādātajam BRSA ceļvedim ievērojami uzlabot jauno kapitāla prasību īstenošanas satvaru.

                  —

                  Ievērojami uzlabot tiesību aktu saskaņošanu ar acquis nebanku finanšu nozarē.

            Tiesību akti par uzņēmumiem

                  —

                  Pabeigt saskaņošanu ar acquis.

                  —

                  Atbilstīgi ES standartiem pieņemt vispārēja lietojuma finanšu pārskatu sistēmu, pilnībā izmantojot izņēmumus, kas paredzēti acquis.

                  —

                  Noteikt stingrākas informācijas izpaušanas prasības. Jo īpaši pieņemt vispārīgas prasības uzņēmumiem arhivēt revidētas juridiskas vienības un konsolidētus finanšu pārskatus, lai tos darītu publiski pieejamus.

                  —

                  Stiprināt visu attiecīgo iestāžu spēju pārraudzīt un izpildīt finanšu pārskatu standartus.

            Konkurence

                  —

                  Konsolidēt izpildi pretmonopolu un valsts atbalsta jomā, īpašu uzmanību pievēršot monopoliem un uzņēmumiem ar īpašām un ekskluzīvām tiesībām.

                  —

                  Atbilstīgi saskaņotai visaptverošai nozaru programmai veikt melnās metalurģijas nozares pārstrukturēšanu.

                  —

                  Vairot tirgus dalībnieku un atbalsta piešķīrēju zināšanas par pretmonopolu un valsts atbalsta noteikumiem.

            Informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi

                  —

                  Pabeigt acquis transponēšanu telekomunikāciju nozarē un sagatavoties pilnīgai tirgu liberalizācijai.

                  —

                  Pabeigt tiesību aktu saskaņošanu audiovizuālajā jomā un nostiprināt neatkarīgas televīzijas/radio uzraudzības iestādes spējas.

            Lauksaimniecība un lauku attīstība

                  —

                  Turpināt darbu, lai izveidotu integrētās administrēšanas un kontroles sistēmu, jo īpaši attiecībā uz zemes gabalu identifikācijas sistēmu.

            Pārtikas nekaitīgums, veterinārija un fitosanitārija

                  —

                  Saskaņot veterinārijas, pārtikas nekaitīguma un fitosanitārijas tiesību aktus.

                  —

                  Radīt vajadzīgo administratīvo spēju īstenot veterinārijas, fitosanitārijas un pārtikas tiesību aktus.

                  —

                  Atbilstīgi ES prasībām izveidot aitu un kazu identifikācijas un reģistrācijas sistēmu.

                  —

                  Modernizēt lauksaimniecības pārtikas pārstrādes uzņēmumus, lai tie varētu ievērot ES pārtikas nekaitīguma standartus un tiesību aktus. Modernizēt pienotavas.

                  —

                  Īstenot pārtikas nekaitīguma kontroles sistēmas.

                  —

                  Izveidot beigto dzīvnieku savākšanas un dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu pārstrādes sistēmu.

                  —

                  Īstenot izplatītāko slimību izskaušanas plānus.

                  —

                  Saskaņot augu šķirņu reģistrācijas sistēmu ar ES prasībām.

                  —

                  Turpināt saskaņot prasības attiecībā uz pesticīdu atliekām ar ES noteikumiem.

            Zivsaimniecība

                  —

                  Valsts un reģionu līmenī pabeigt atbilstīgu administratīvo struktūru un iekārtu izveidošanu, kas var nodrošināt kopējās zivsaimniecības politikas īstenošanu.

            Transporta politika

                  —

                  Pabeigt tiesību aktu un administratīvo saskaņošanu attiecībā uz visiem transporta veidiem. Attiecībā uz autotransportu izvirzīt par mērķi tirgus pieejamību, ceļu satiksmes drošību, tehniskās apskates, tehniskās pārbaudes uz ceļiem, kā arī sociālos, nodokļu un tehniskos noteikumus. Attiecībā uz jūras transportu jāietver kuģošanas drošība.

                  —

                  Nodrošināt transporta tiesību aktu īstenošanu un izpildi autotransporta, jūras transporta un gaisa transporta jomā (jo īpaši lidojumu drošības un gaisa satiksmes vadības jomā). Lai to panāktu, uzlabot saistīto iestāžu īstenošanas un izpildes spējas attiecībā uz visiem civilās aviācijas, autotransporta un dzelzceļa aspektiem.

                  —

                  Atbilstīgi acquis prasībām pabeigt valsts dzelzceļa uzņēmuma pārstrukturizēšanu un atvērt dzelzceļa tirgu.

                  —

                  Īstenot Turcijas jūras transporta flotes un autotransporta parka tehniskās pielāgošanas programmu, lai panāktu atbilstību Kopienas tehniskajām normām.

            Enerģētika

                  —

                  Pabeigt valsts tiesību aktu saskaņošanu ar acquis.

                  —

                  Vēl vairāk stiprināt administratīvās un uzraudzības struktūras.

                  —

                  Pārstrukturēt energoapgādes iekārtas un atvērt enerģijas tirgus atbilstīgi acquis.

                  —

                  Nodrošināt augsta līmeņa kodoldrošību. Ja tiek radīta iespēja ražot kodolenerģiju, laikus pirms licenču izdošanas jo īpaši palielināt uzraudzības iestāžu spējas, neatkarību un resursus. Nodrošināt, lai ietekmes uz vidi novērtējumus (IVN) veiktu, pilnībā ievērojot direktīvu par ietekmes uz vidi novērtējumu.

            Nodokļi

                  —

                  Ievērojami sekmēt darbu ar nodokļu acquis saskaņošanu attiecībā uz PVN, akcīzes nodokļiem un tiešajiem nodokļiem, tostarp rīcības kodeksu uzņēmējdarbības aplikšanai ar nodokļiem.

                  —

                  Turpināt nodokļu administrēšanas nostiprināšanu un modernizēšanu, arī IT nozarē, lai uzlabotu nodokļu ieņēmumu iekasēšanu. Turpināt priekšdarbus vajadzīgo IT sistēmu izstrādei, lai būtu iespējama elektronisku datu apmaiņa ar ES un tās dalībvalstīm.

            Ekonomikas un monetārā politika

                  —

                  Pabeigt saskaņošanu ar acquis noteikumiem par aizliegumu publiskā sektora iestādēm privileģēti piekļūt finanšu iestādēm un par publiskā sektora tiešās finansēšanas aizliegumu.

            Statistika

                  —

                  Pielīdzināt ES standartiem uzņēmumu reģistru.

                  —

                  Turpināt makroekonomikas statistikas saskaņošanu ar acquis, jo īpaši attiecībā uz IKP aplēsēm, saskaņotiem patērētāju cenu indeksiem, īstermiņa rādītājiem, maksājumu bilanci un darba statistiku.

                  —

                  Nostiprināt valsts statistikas institūta nozīmi koordinēšanā, lai uzlabotu to datu vākšanu un apstrādi, ko snieguši dažādi valsts biroji.

                  —

                  Datu vākšanā intensīvāk izmantot administratīvus avotus.

                  —

                  Pilnībā saskaņot finanšu statistiku ar ESA 95 prasībām.

            Sociālā politika un nodarbinātība

                  —

                  Pabeigt acquis transponēšanu un nostiprināt saistītās administratīvās un izpildes struktūras, tostarp darba inspekcijas.

                  —

                  Nodrošināt sociālās politikas un nodarbinātības politikas acquis īstenošanu un izpildi.

                  —

                  Sagatavot valsts nodarbinātības stratēģiju, lai piedalītos Eiropas nodarbinātības stratēģijā, tostarp sagatavotu un īstenotu kopīgās nodarbinātības politikas pārskatu, un attīstīt spēju pārraudzīt darba tirgu un sociālās norises.

                  —

                  Atbilstīgi ES praksei sagatavot sociālas integrācijas valsts stratēģiju, arī attiecībā uz datu vākšanu.

                  —

                  Vēl vairāk attīstīt sociālo aizsardzību, jo īpaši konsolidējot sociālās nodrošinājuma un pensiju sistēmas reformu, lai tā būtu finansiāli ilgtspējīga, vienlaikus nostiprinot sociālā nodrošinājuma tīklu.

            Uzņēmumu un rūpniecības politika

                  —

                  Turpināt MVU uzņēmējdarbības vides vienkāršošanu un saskaņot MVU definīciju, ko izmanto ES.

            Eiropas tīkli

                  —

                  Īstenot prioritāros projektus, kas noteikti atbilstīgi transporta infrastruktūras vajadzību novērtējumam un saskaņā ar Eiropas Kopienas TEN transporta vadlīnijām.

                  —

                  Veicināt to projektu īstenošanu Turcijā, kas Eiropas Kopienas TEN enerģētikas vadlīnijās uzskaitīti kā kopīgu interešu projekti.

            Reģionālā politika un strukturālo instrumentu koordinēšana

                  —

                  Turpināt administratīvo spēju stiprināšanu, lai īstenotu reģionālo politiku gan centra, gan reģionu līmenī.

                  —

                  Noteikt daudzgadu budžeta procedūras, kas nosaka prioritāšu kritēriju valsts ieguldījumam reģionos.

            Tiesiskums, brīvība un drošība

                  —

                  Saskaņot žandarmērijas statusu un funkcijas ar Eiropas standartiem.

                  —

                  Sekmēt vīzu tiesību aktu un prakses saskaņošanu ar acquis.

                  —

                  Turpināt patvēruma acquis saskaņošanu, atceļot ģeogrāfiskos ierobežojumus Ženēvas Konvencijai; nostiprināt patvēruma pieprasījumu uzklausīšanas un piešķiršanas sistēmu un izstrādāt bēgļiem paredzēta sociālā atbalsta un integrācijas pasākumus.

                  —

                  Narkotiku jomā turpināt Nacionālā koordinācijas centra nostiprināšanu.

                  —

                  Turpināt muitas dienesta spēju attīstīšanu, arī noslēdzot muitas sadarbības nolīgumus un ieviešot mobilās uzraudzības vienības.

                  —

                  Datu aizsardzības jomā nodrošināt acquis īstenošanu, izveidojot neatkarīgu uzraudzības iestādi.

                  —

                  Pieņemt un īstenot acquis un paraugpraksi attiecībā uz migrāciju, lai nepieļautu nelegālu migrāciju.

                  —

                  Atbilstīgi valsts robežu pārvaldības rīcības plānam turpināt saskaņošanu ar acquis, lai sagatavotos pilnīgai saskaņošanai ar Šengenas acquis.

                  —

                  Pieņemt un īstenot acquis par korupciju, cīņu pret narkotikām, pret organizēto noziedzību, pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu, par tiesu sadarbību krimināllietās un civillietās, par euro krimināltiesisko aizsardzību un Kopienas finanšu interešu aizsardzību.

            Izglītība un kultūra

                  —

                  Saskaņot ar ES politikas virzieniem kultūras daudzveidības aizsardzībā, arī atbilstīgi UNESCO Konvencijai par kultūras daudzveidību.

            Vide

                  —

                  Turpināt saskaņošanu ar acquis un stiprināt institucionālās, administratīvās un pārraudzības spējas, lai nodrošinātu vides aizsardzību, arī attiecībā uz datu vākšanu.

                  —

                  Integrēt ilgtspējīgas attīstības principus nozaru politikas izstrādē un īstenošanā.

                  —

                  Nodrošināt grozītās stratēģiskā vides novērtējuma direktīvas pilnīgu transponēšanu un pakāpenisku īstenošanu un izpildi.

                  —

                  Pieņemt un īstenot valsts atkritumu apsaimniekošanas plānu.

            Muitas savienība

                  —

                  Pabeigt muitas tiesību aktu saskaņošanu, jo īpaši par tarifu kvotu pārvaldību, brīvajām zonām, divējāda lietojuma precēm un tehnoloģijām, atdarinājumiem, kā arī viltotām un pirātprecēm.

                  —

                  Turpināt centienus modernizēt muitas kontroli un nodrošināt, lai visās muitas iestādēs būtu IT infrastruktūra.

                  —

                  Turpināt sagatavošanās darbus IT sistēmu savienojamību ar ES IT sistēmām.

            Finanšu kontrole

                  —

                  Stiprināt visu to iestāžu pašreizējo vadības un kontroles spēju, kas iesaistītas Kopienas pirmsiestāšanās fondu pārvaldībā atbilstīgi DIS.

                  —

                  Sagatavot visas iestādes, kas iesaistītas Kopienas pirmsiestāšanās fondu vadībā, akreditācijai atbilstīgi paplašinātajai decentralizētajai īstenošanas sistēmai (EDIS).

                  —

                  Sagatavot izvirzīšanai krāpšanas apkarošanas dienestu, kas ir neatkarīgs savā darbībā.

                  —

                  Palielināt to administratīvo struktūru spējas, kas izveidotas EK finanšu interešu aizstāvībai.

            4.   PROGRAMMU IZSTRĀDE
      Finansiāla palīdzība Pievienošanās partnerībā noteiktajām prioritātēm būs pieejama, Komisijai pieņemot lēmumus par gada finansējumu atbilstīgi procedūrai, kas noteikta 8. pantā Padomes 2001. gada 17. decembra Regulai (EK) Nr. 2500/2001 par pirmspievienošanās finansiālo palīdzību Turcijai (2) (2006. gada programmai) un Regulā par pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (PPI), kad to pieņems (2007.–2013. gada programmām). Lēmumam par finansējumu sekos ar Turciju parakstīts finansējuma nolīgums.
      5.   NOSACĪTĪBA
      Kopienas palīdzība projektu finansēšanā, izmantojot pirmspievienošanās instrumentus, tiek sniegta ar nosacījumu, ka Turcija pilda saistības atbilstīgi EK un Turcijas nolīgumiem, tostarp Muitas savienības Lēmumam 1/95 un citiem lēmumiem, veic turpmākus konkrētus pasākumus, lai efektīvi izpildītu Kopenhāgenas kritērijus un jo īpaši sekmētu šīs pārskatītās Pievienošanās partnerības īpašo prioritāšu izpildi. Ja šie vispārīgie noteikumi netiktu ievēroti, Padome varētu pieņemt lēmumu pārtraukt finansiālo atbalstu, kas atbilst Regulas (EK) Nr. 2500/2001 5. pantam. Īpaši nosacījumi ir arī iekļauti individuālajās gada programmās.
      6.   UZRAUDZĪBA
      Pievienošanās partnerības īstenošanu pārbauda, izmantojot mehānismus, kas noteikti attiecīgi saskaņā ar asociācijas nolīgumu, un izmantojot Komisijas progresa ziņojumus.
      Asociācijas nolīguma apakškomitejas nodrošina iespēju pārskatīt Pievienošanās partnerības prioritāšu īstenošanu, kā arī panākumus attiecībā uz tiesību aktu tuvināšanu, īstenošanu un izpildi. Asociācijas komiteja apspriež vispārējās norises, panākumus un problēmas Pievienošanās partnerības prioritāšu sasniegšanā, kā arī konkrētākus jautājumus, ko tai nodod apakškomitejas.
      Pirmspievienošanās finansiālās palīdzības programmas pārraudzību kopā veic Turcija un Eiropas Komisija, izmantojot Kopējas pārraudzības komiteju. Lai nodrošinātu pārraudzības efektivitāti, saskaņā ar finansējuma nolīgumu finansētajos projektos jāiestrādā pārbaudāmi un novērtējami sasniegumu rādītāji. Ar šiem rādītājiem pamatotā pārraudzība palīdzēs Komisijai, Phare pārvaldības komitejai (un tās funkciju pārņēmējam atbilstīgi PPI) un vajadzības gadījumā Turcijai programmu pārorientēšanā un jaunu programmu izstrādē.

         Phare pārvaldības komiteja nodrošina, lai saskaņā ar pirmspievienošanās programmu finansētās darbības būtu saderīgas cita ar citu, kā arī ar Pievienošanās partnerību, kā noteikts Regulā (EK) Nr. 2500/2001.
      Pievienošanās partnerībā turpinās izdarīt vajadzīgos grozījumus saskaņā ar 2. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 622/98 (1998. gada 16. marts) par palīdzību kandidātvalstīm atbilstīgi pirmspievienošanās stratēģijai, un jo īpaši par Pievienošanās partnerību izveidi (3).

         (1)  Sk. arī Eiropas Kopienas un tas dalībvalstu 2005. gada 21. septembra deklarāciju.

         (2)  OV L 342, 27.12.2001., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2112/2005 (OV L 344, 27.12.2005., 23. lpp.).

         (3)  OV L 85, 20.3.1998., 1. lpp.


title: 2011/67/ES: Eiropas Centrālās bankas Lēmums ( 2010. gada 13. decembris ) par euro banknošu emisiju (ECB/2010/29)

text:
               9.2.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 35/26

         EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS LĒMUMS
   (2010. gada 13. decembris)
   par euro banknošu emisiju
   (pārstrādāta versija)
   (ECB/2010/29)
   (2011/67/ES)
   EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 128. panta 1. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus (turpmāk – “ECBS Statūti”) un jo īpaši to 16. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Līguma 128. panta 1. punktu un ECBS Statūtu 16. pantu Eiropas Centrālās bankas (ECB) Padomei ir ekskluzīvas tiesības atļaut emitēt euro banknotes Savienībā. Saskaņā ar šiem noteikumiem ECB un NCB var emitēt euro banknotes, kas ir vienīgās banknotes ar likumīga maksāšanas līdzekļa statusu dalībvalstīs, kuru valūta ir euro. Savienības tiesībās paredzēta sistēma, kurā banknotes emitē vairāki emitenti. Euro banknotes emitē ECB un NCB.

               (2)

               Saskaņā ar 10. pantu Padomes 1998. gada 3. maija Regulā (EK) Nr. 974/98 par euro ieviešanu (1) ECB un NCB 2002. gada 1. janvārī laida apgrozībā euro denominētas banknotes. Euro banknotes ir vienas vienotas valūtas izpausme, un uz tām attiecas vienots juridiskais režīms.

               (3)

               Uz euro banknošu emisiju nav jāattiecas kvantitatīviem vai citiem ierobežojumiem, jo banknošu laišanu apgrozībā nosaka pieprasījums.

               (4)

               Kopēji noteikumi par euro banknotēm iekļauti 2003. gada 20. marta Lēmumā ECB/2003/4 par euro banknošu nominālvērtībām, parametriem, atveidošanu, apmaiņu un izņemšanu no apgrozības (2). ECB noteikusi kopējas euro banknošu tehniskās specifikācijas, kā arī kvalitātes kontroles pasākumus, kas nodrošina, ka banknotes atbilst šīm specifikācijām. Tādēļ visas euro banknotes ir vienādas pēc izskata un kvalitātes, un vienas nominālvērtības banknotes savā starpā neatšķiras.

               (5)

               Uz visām euro banknotēm jāattiecas identiskām Eurosistēmas dalībnieku piemērotām banknošu pieņemšanas un apstrādes prasībām, neatkarīgi no tā, kurš dalībnieks banknotes laidis apgrozībā. Uz euro banknotēm neattiecas parastā prakse, ka nacionālās valūtas vienībās denominētas banknotes nonāk atpakaļ centrālajā bankā, kas tās emitējusi. Euro banknošu emisijas režīma pamatā ir princips, ka euro banknotes nenonāk atpakaļ bankā, kas tās emitējusi.

               (6)

               Saskaņā ar ECBS Statūtu 29.1. pantu katrai centrālajai bankai, kas ir Eiropas Centrālo banku sistēmas dalībniece, ir piešķirts svērums ECB kapitāla parakstīšanas atslēgā, kā tas noteikts 2008. gada 12. decembra Lēmumā ECB/2008/23 par nacionālo centrālo banku procentuālo daļu Eiropas Centrālās bankas kapitāla parakstīšanas atslēgā (3), šim svērumam balstoties uz katras dalībvalsts iedzīvotāju skaitu un iekšzemes kopproduktu, kā arī svērumam nosakot iemaksas ECB kapitālā, NCB ārējo rezervju aktīvu nodošanu ECB, NCB monetārā ienākuma sadali un ECB peļņas vai zaudējumu sadali.

               (7)

               Euro banknotes ir likumīgs maksāšanas līdzeklis visās dalībvalstīs, kuru valūta ir euro, ir brīvā apgrozībā euro zonā, Eurosistēmas dalībnieki tās emitē atkārtoti, kā arī tās var tikt glabātas vai lietotas ārpus euro zonas. Tādēļ saistības, kas attiecas uz apgrozībā esošo euro banknošu emisijas kopējo vērtību, Eurosistēmas dalībnieku starpā jāsadala, ņemot vērā objektīvus kritērijus. Piemērots kritērijs ir katras NCB daļa apmaksātajā ECB kapitālā. Šo daļu aprēķina, NCB proporcionāli piemērojot ECBS Statūtu 29.1. pantā minēto kapitāla atslēgu. Tā kā šis kritērijs nav piemērojams ECB, euro banknošu procentuālo daļu, ko emitēs ECB, jānosaka ECB Padomei.

               (8)

               Saskaņā ar ECBS Statūtu 9.2. pantu un 12.1. pantu, kas nosaka Eurosistēmas operāciju decentralizācijas principu, NCB tiek uzticēts laist apgrozībā un izņemt no apgrozības visas euro banknotes, t.sk. ECB emitētās. Saskaņā ar šo principu euro banknošu fizisko apstrādi arī veic NCB.

               (9)

               Katrai NCB saskaņā ar banknošu sadales atslēgu piešķirto euro banknošu vērtības un euro banknošu vērtības, ko šī NCB laiž apgrozībā, starpība ir Eurosistēmas iekšējais atlikums. Tā kā ECB euro banknotes apgrozībā nelaiž, tai ir Eurosistēmas iekšējās prasības pret NCB, kuru vērtība ir līdzvērtīga tās emitētajai euro banknošu daļai. Atlīdzība par šiem iekšējiem Eurosistēmas atlikumiem atspoguļojas NCB ienākumu pozīcijās, un tādēļ, pamatojoties uz ECBS Statūtu 32. pantu, uz to attiecas 2010. gada 25. novembra Lēmums ECB/2010/23 par dalībvalstu, kuru valūta ir euro, nacionālo centrālo banku monetārā ienākuma sadali (4).

               (10)

               Padomes 2010. gada 13. jūlija Lēmuma 2010/416/EU saskaņā ar Līguma 140. panta 2. punktu par euro ieviešanu Igaunijā 2011. gada 1. janvārī (5) 1. pants nosaka, ka Igaunija ir izpildījusi nepieciešamos nosacījumus euro ieviešanai un ka 2003. gada Pievienošanās akta (6) 4. pantā minēto Igaunijas izņēmuma statusu atceļ no 2011. gada 1. janvāra.

               (11)

               Ņemot vērā, ka Igaunija ieviesīs euro 2011. gada 1. janvārī, 2001. gada 6. decembra Lēmums ECB/2001/15 par euro banknošu emisiju (7) jāgroza, lai noteiktu no 2011. gada 1. janvāra piemērojamo banknošu sadales atslēgu. Lēmums ECB/2001/15 jau grozīts vairākas reizes, un tas skaidrības dēļ jāpārstrādā,

         IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU.
   1. pants
   Definīcijas
   Šajā lēmumā:

               a)

               “NCB” ir tās dalībvalsts nacionālā centrālā banka, kuras valūta ir euro;

               b)

               “euro banknotes” ir banknotes, kas atbilst Lēmuma ECB/2003/4 prasībām un ECB Padomes noteiktajām tehniskajām specifikācijām;

               c)

               “parakstītā kapitāla atslēga” ir NCB daļas (izteiktas kā procentuālās daļas) ECB parakstītajā kapitālā, kuras iegūst, NCB piemērojot ECBS Statūtu 29.1. pantā minētās atslēgas svērumus, un kuras piemēro attiecīgajā finanšu gadā;

               d)

               “banknošu sadales atslēga” ir procentuālās daļas, ko iegūst, ņemot vērā ECB daļu kopējā euro banknošu emisijā un piemērojot parakstītā kapitāla atslēgu (noapaļojot līdz tuvākajam 0,0005 procentu punktu daudzkārtnim) NCB daļai no šā kopuma. Ja iegūto procentuālo daļu summa nav 100 %, starpību kompensē šādi: i) ja summa ir mazāka par 100 %, tad pieaugošā secībā mazākajām daļām pieskaita 0,0005 procenta punktu tikmēr, kamēr sasniedz precīzi 100 %, vai ii) ja kopējā summa ir lielāka par100 %, tad dilstošā secībā lielākajām daļām atņem 0,0005 procenta punktu tikmēr, kamēr sasniedz precīzi 100 %. Šī lēmuma I pielikumā precizēta banknošu sadales atslēga, ko piemēro no 2011. gada 1. janvāra.

         2. pants
   Euro banknošu emisija
   Euro banknotes emitē ECB un NCB.
   3. pants
   Emitentu pienākumi
   1.   NCB laiž apgrozībā un izņem no apgrozības euro banknotes, un veic jebkādu fizisko apstrādi saistībā ar visām euro banknotēm, t. sk. tām, ko emitējusi ECB.
   2.   Pēc turētāja pieprasījuma NCB pieņem visas euro banknotes apmaiņai pret tādas pašas vērtības euro banknotēm vai, attiecībā uz kontu īpašniekiem, lai kreditētu kontus, ko tur saņēmējā NCB.
   3.   Visas euro banknotes, ko NCB pieņem, tās uzskata par saistībām un rīkojas ar tām pēc vieniem un tiem pašiem noteikumiem.
   4.   NCB pieņemtās banknotes nepārsūta citām NCB un nodrošina to, ka šīs euro banknotes ir pieejamas atkārtotas emisijas vajadzībām. Izņēmuma gadījumos un saskaņā ar noteikumiem, ko noteikusi ECB Padome:

               a)

               saņēmēja NCB var iznīcināt deformētas, sabojātas, nolietotas vai no apgrozības izņemtas euro banknotes;

               b)

               NCB turētās banknotes loģistikas apsvērumu dēļ Eurosistēmā var pārdalīt vairumā.

         4. pants
   Euro banknošu sadalījums Eurosistēmā
   1.   Apgrozībā esošo euro banknošu kopējo vērtību sadala starp Eurosistēmas dalībniekiem, piemērojot banknošu sadales atslēgu.
   2.   Katrai NCB saskaņā ar banknošu sadales atslēgu piešķirto euro banknošu vērtības un euro banknošu vērtības, ko šī NCB laiž apgrozībā, starpība ir Eurosistēmas iekšējais atlikums. ECB proporcionāli NCB daļām parakstītā kapitāla atslēgā ir Eurosistēmas iekšējās prasības pret NCB, kuru vērtība ir līdzvērtīga tās emitēto euro banknošu vērtībai.
   5. pants
   Atcelšana
   Tiek atcelts Lēmums ECB/2001/15. Atsauces uz atcelto lēmumu uzskata par atsaucēm uz šo lēmumu.
   6. pants
   Stāšanās spēkā
   Šis lēmums stājas spēkā 2011. gada 1. janvārī.

      Frankfurtē pie Mainas, 2010. gada 13. decembrī

            ECB prezidents

         Jean-Claude TRICHET

      (1)  OV L 139, 11.5.1998., 1. lpp.

      (2)  OV L 78, 25.3.2003., 16. lpp.

      (3)  OV L 21, 24.1.2009., 66. lpp.

      (4)  OV L Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts.

      (5)  OV L 196, 28.7.2010., 24. lpp.

      (6)  Akts par Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanās nosacījumiem un pielāgojumiem Līgumos, kas ir Eiropas Savienības pamatā (OV L 236, 23.9.2003., 33. lpp.).

      (7)  OV L 337, 20.12.2001., 52. lpp.

      I PIELIKUMS

         BANKNOŠU SADALES ATSLĒGA NO 2011. GADA 1. JANVĀRA

                  Eiropas Centrālā banka

                  8,0000 %

                     Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique

                  3,1895 %

                     Deutsche Bundesbank

                  24,8995 %

                     Eesti Pank

                  0,2355 %

                     Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland

                  1,4605 %

                     Bank of Greece

                  2,5835 %

                     Banco de España

                  10,9185 %

                     Banque de France

                  18,6985 %

                     Banca d’Italia

                  16,4310 %

                     Central Bank of Cyprus

                  0,1800 %

                     Banque centrale du Luxembourg

                  0,2295 %

                     Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta

                  0,0830 %

                     De Nederlandsche Bank

                  5,2440 %

                     Oesterreichische Nationalbank

                  2,5530 %

                     Banco de Portugal

                  2,3015 %

                     Banka Slovenije

                  0,4325 %

                     Národná banka Slovenska

                  0,9115 %

                     Suomen Pankki

                  1,6485 %

                  KOPĀ

                  100,0000 %

      II PIELIKUMS

         ATCELTAIS LĒMUMS UN TĀ GROZĪJUMI

                  Lēmums ECB/2001/15

                     OV L 337, 20.12.2001., 52. lpp.

                  Lēmums ECB/2003/23

                     OV L 9, 15.1.2004., 40. lpp.

                  Lēmums ECB/2004/9

                     OV L 205, 9.6.2004., 17. lpp.

                  Lēmums ECB/2006/25

                     OV L 24, 31.1.2007., 13. lpp.

                  Lēmums ECB/2007/19

                     OV L 1, 4.1.2008., 7. lpp.

                  Lēmums ECB/2008/26

                     OV L 21, 24.1.2009., 75. lpp.


title: 2013/69/ES: Padomes Lēmums ( 2013. gada 28. janvāris ), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekļa aizstājēju no Čehijas Republikas

text:
               1.2.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 32/17

         PADOMES LĒMUMS
   (2013. gada 28. janvāris),
   ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekļa aizstājēju no Čehijas Republikas
   (2013/69/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 305. pantu,
   ņemot vērā Čehijas Republikas valdības priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2009. gada 22. decembrī un 2010. gada 18. janvārī pieņēma Lēmumu 2009/1014/ES (1) un Lēmumu 2010/29/ES (2), ar ko laikposmam no 2010. gada 26. janvāra līdz 2015. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus.

               (2)

               Pēc David RATH kunga pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa vieta,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2015. gada 25. janvārim, par locekļa aizstājēju Reģionu komitejā tiek iecelts:

               —

                  Václav NOVOTNÝ kungs, radní hl. města Prahy.

         2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2013. gada 28. janvārī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         S. COVENEY

      (1)  OV L 348, 29.12.2009., 22. lpp.

      (2)  OV L 12, 19.1.2010., 11. lpp.


title: 2010/392/: Komisijas Lēmums ( 2010. gada 14. jūlijs ), ar ko izbeidz antidempinga procedūru attiecībā uz konkrētu Indijas un Malaizijas izcelsmes nerūsējošā tērauda savienotājelementu un to daļu importu

text:
               15.7.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 180/26

         KOMISIJAS LĒMUMS
   (2010. gada 14. jūlijs),
   ar ko izbeidz antidempinga procedūru attiecībā uz konkrētu Indijas un Malaizijas izcelsmes nerūsējošā tērauda savienotājelementu un to daļu importu
   (2010/392/ES)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. pantu,
   pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
   tā kā:
   A.   Procedūra

               (1)

               Eiropas Komisija (“Komisija”) 2009. gada 30. jūnijā saņēma sūdzību par konkrētu Indijas un Malaizijas (“attiecīgās valstis”) izcelsmes nerūsējošā tērauda savienotājelementu un to daļu importu par dempinga cenām, kas, iespējams, rada kaitējumu.

               (2)

               Saskaņā ar pamatregulas 4. panta 1. punktu un 5. panta 4. punktu Eiropas Rūpniecisko savienotājelementu institūts (EIFI) iesniedza sūdzību to ražotāju vārdā, kas pārstāv lielu daļu – šajā gadījumā vairāk nekā 25 % – no konkrētu nerūsējošā tērauda savienotājelementu un to daļu ražošanas apjoma Savienībā.

               (3)

               Sūdzībā bija sākotnēji šķietami ticami pierādījumi par dempinga esamību un tā radīto kaitējumu, kas tika atzīts par pietiekamu, lai attaisnotu antidempinga procedūras uzsākšanu.

               (4)

               Apspriedusies ar padomdevēju komiteju, Komisija ar paziņojumu, kas publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                   (2), sāka antidempinga procedūru attiecībā uz attiecīgo valstu izcelsmes tādu nerūsējošā tērauda savienotājelementu un to daļu importu Savienībā, ko pašlaik klasificē ar KN kodiem 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 un 7318 15 70.

               (5)

               Tajā pašā dienā Komisija uzsāka antisubsidēšanas procedūru attiecībā uz konkrētu attiecīgo valstu izcelsmes nerūsējošā tērauda savienotājelementu un to daļu importu Savienībā (3).

               (6)

               Komisija nosūtīja anketas Savienības ražošanas nozarei un visām zināmajām ražotāju apvienībām Savienībā, eksportētājiem/ražotājiem attiecīgajās valstīs, visām eksportētāju/ražotāju apvienībām, importētājiem, visām zināmajām importētāju apvienībām, kā arī attiecīgo valstu iestādēm. Ieinteresētajām personām bija dota iespēja paziņojumā par procedūras uzsākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un lūgt, lai tās uzklausītu.

         B.   Sūdzības atsaukšana un procedūras izbeigšana

               (7)

               Ar 2010. gada 1.aprīļa vēstuli Komisijai EIFI formāli atsauca savu sūdzību.

               (8)

               Saskaņā ar pamatregulas 9. panta 1. punktu procedūru var izbeigt, ja sūdzība ir atsaukta, izņemot gadījumus, kad šāda izbeigšana nav Savienības interesēs.

               (9)

               Komisija uzskatīja, ka šī procedūra jāizbeidz, jo izmeklēšanā netika atklāti apsvērumi, kas liecinātu, ka izbeigšana nav Savienības interesēs. Par to attiecīgi informēja ieinteresētās personas, un tām bija iespēja izteikt piezīmes. Piezīmes par to, ka šāda izbeigšana nav Savienības interesēs, netika saņemtas.

               (10)

               Tāpēc Komisija secina, ka antidempinga procedūra attiecībā uz konkrētu attiecīgo valstu izcelsmes nerūsējošā tērauda savienotājelementu un to daļu importu Savienībā jāizbeidz,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo izbeidz antidempinga procedūru attiecībā uz konkrētu Indijas un Malaizijas izcelsmes nerūsējošā tērauda savienotājelementu un to daļu importu, ko pašlaik klasificē ar KN kodiem 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 un 7318 15 70.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2010. gada 14. jūlijā

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         José Manuel BARROSO

      (1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

      (2)  OV C 190, 13.8.2009., 27. lpp.

      (3)  OV C 190, 13.8.2009., 32. lpp.


title: Padomes Kopējā nostāja 2008/822/KĀDP ( 2008. gada 27. oktobris ) par dažu palestīniešu pagaidu uzņemšanu Eiropas Savienības dalībvalstīs

text:
               29.10.2008

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 285/21

      PADOMES KOPĒJĀ NOSTĀJA 2008/822/KĀDP
   (2008. gada 27. oktobris)
   par dažu palestīniešu pagaidu uzņemšanu Eiropas Savienības dalībvalstīs
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 15. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2007. gada 30. oktobrī pieņēma Kopējo nostāju 2007/705/KĀDP par dažu palestīniešu pagaidu uzņemšanu Eiropas Savienības dalībvalstīs (1), ar ko paredzēja vēl uz 12 mēnešiem pagarināt derīguma termiņu viņu ieceļošanas un uzturēšanās atļaujām dalībvalstu teritorijā, kā minēts Kopējā nostājā 2002/400/KĀDP (2).

               (2)

               Pamatojoties uz izvērtējumu par Kopējās nostājas 2002/400/KĀDP piemērošanu, Padome uzskata, ka šo atļauju derīguma termiņš būtu jāpagarina vēl uz 12 mēnešiem,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO KOPĒJO NOSTĀJU.
   1. pants
   Kopējās nostājas 2002/400/KĀDP 2. pantā minētās dalībvalstis vēl uz 12 mēnešiem pagarina derīguma termiņu ieceļošanas un uzturēšanās atļaujām, ko šīs dalībvalstis piešķīrušas saskaņā ar minētās kopējās nostājas 3. pantu.
   2. pants
   Sešos mēnešos pēc šīs kopējās nostājas pieņemšanas Padome izvērtē Kopējās nostājas 2002/400/KĀDP piemērošanu.
   3. pants
   Šī kopējā nostāja stājas spēkā tās pieņemšanas dienā.
   4. pants
   Šo kopējo nostāju publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Luksemburgā, 2008. gada 27. oktobrī

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         M. BARNIER

      (1)  OV L 285, 31.10.2007., 54. lpp.

      (2)  OV L 138, 28.5.2002., 33. lpp.


title: 2011/23/ES: Eiropas Centrālās bankas Lēmums ( 2010. gada 31. decembris ) par to, kā Eesti Pank apmaksā kapitālu, nodod ārējo rezervju aktīvus un veic iemaksas Eiropas Centrālās bankas rezervēs un uzkrājumos (ECB/2010/34)

text:
               15.1.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 11/58

         EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS LĒMUMS
   (2010. gada 31. decembris)
   par to, kā Eesti Pank apmaksā kapitālu, nodod ārējo rezervju aktīvus un veic iemaksas Eiropas Centrālās bankas rezervēs un uzkrājumos
   (ECB/2010/34)
   (2011/23/ES)
   EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus (tālāk tekstā – “ECBS Statūti”) un jo īpaši to 30.1., 30.3., 48.1. un 48.2. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Padomes 2010. gada 13. jūlija Lēmuma 2010/416/EU saskaņā ar Līguma 140. panta 2. punktu par euro ieviešanu Igaunijā 2011. gada 1. janvārī (1) 1. pants nosaka, ka Igaunija ir izpildījusi nepieciešamos nosacījumus euro ieviešanai un ka 2003. gada Pievienošanās akta (2) 4. pantā minēto Igaunijas izņēmuma statusu atceļ no 2011. gada 1. janvāra.

               (2)

               ECBS Statūtu 48.1. pants nosaka, ka tās dalībvalsts nacionālajai centrālajai bankai (NCB), kuras izņēmuma statuss tiek atcelts, jāapmaksā tās parakstītā daļa Eiropas Centrālās bankas (ECB) kapitālā tādā paša apjomā, kā to izdarījušas pārējo dalībvalstu, kuru valūta ir euro, NCB. Eesti Pank svērums ECB kapitāla atslēgā atbilstoši 2008. gada 12. decembra Lēmuma ECB/2008/23 par nacionālo centrālo banku procentuālo daļu Eiropas Centrālās bankas kapitāla parakstīšanas atslēgā (3) 2. pantam ir 0,1790 %. Eesti Pank jau daļēji apmaksājusi savu ECB parakstītā kapitāla daļu saskaņā ar 1. pantu 2010. gada 13. decembra Lēmumā ECB/2010/28 par to, kā ārpus euro zonas nacionālās centrālās bankas apmaksā Eiropas Centrālās bankas kapitālu (4).

               (3)

               Saskaņā ar 1. pantu 2010. gada 13. decembra Lēmumā ECB/2010/26 par Eiropas Centrālās bankas kapitāla palielināšanu (5) ECB kapitāls palielināts par EUR 5 000 miljoniem no EUR 5 760 652 402,58 līdz EUR 10 760 652 402,58, lēmumam stājoties spēkā 2010. gada 29. decembrī. Saskaņā ar 1. pantu 2010. gada 13. decembra Lēmumā ECB/2010/27 par to, kā dalībvalstu, kuru valūta ir euro, nacionālās centrālās bankas apmaksā Eiropas Centrālās bankas kapitāla palielināšanu (6), palielināto kapitālu apmaksā, veicot trīs vienādus gada maksājumus.

               (4)

               Tādēļ Eesti Pank jāapmaksā tās daļas ECB parakstītajā kapitālā, kas atbilst EUR 18 539 259,01, atlikušie maksājumi, kuri ir šādi: 2011. gada 3. janvārī – EUR 9 589 259,01, ko iegūst, reizinot ECB parakstīto kapitālu 2010. gada 28. decembrī (EUR 5 760 652 402,58) ar Eesti Pank kapitāla atslēgas svērumu (0,1790 %), atņemot tās ECB parakstītā kapitāla daļu, kas jau apmaksāta saskaņā ar Lēmumu ECB/2010/27, kā arī EUR 8 950 000,00, ko iegūst, reizinot ECB parakstītā kapitāla palielinājumu (EUR 5 000 000 000) ar Eesti Pank kapitāla atslēgas svērumu. Šo summu Eesti Pank apmaksā trīs vienādos maksājumos. Pirmo maksājumu veic tajā pašā reizē, kad apmaksā EUR 9 589 259,01, bet pārējos divus maksājumus katru EUR 2 983 333,33 apmērā apmaksā divas darbadienas pirms pēdējās TARGET2 darbadienas 2011. un 2012. gadā.

               (5)

               ECBS Statūtu 48.1.pants saistībā ar 30.1. pantu nosaka, ka tās dalībvalsts NCB, kuras izņēmuma statuss tiek atcelts, jānodod ECB arī ārējo rezervju aktīvi. Nododamo summu saskaņā ar ECBS Statūtu 48.1. pantu nosaka, reizinot atbilstoši konkrētā brīža valūtas kursiem noteiktu euro vērtību tiem ārējo rezervju aktīviem, kas saskaņā ar ECBS Statūtu 30.1. pantu jau ir nodoti ECB, ar koeficientu, kas ir attiecība starp daļu skaitu, uz ko attiecīgā NCB ir parakstījusies, un daļu skaitu, ko jau ir apmaksājušas to dalībvalstu NCB, kuru valūta ir euro. Nosakot “ārējo rezervju aktīvus, kas saskaņā ar 30.1. pantu jau nodoti ECB”, pienācīgi jāņem vērā agrākās ECB kapitāla atslēgas korekcijas (7) saskaņā ar ECBS Statūtu 29.3. pantu un ECB kapitāla atslēgas paplašināšanas saskaņā ar ECBS Statūtu 48.3. pantu (8). Tādējādi saskaņā ar 2008. gada 12. decembra Lēmumu ECB/2008/27, ar ko nosaka pasākumus, kas vajadzīgi iemaksām Eiropas Centrālās bankas uzkrātajā pašu kapitāla vērtībā un nacionālo centrālo banku prasību koriģēšanai, kuras ekvivalentas nodotajiem ārējo rezervju aktīviem (9), atbilstoši ECBS Statūtu 30.1. pantam ECB jau nodoto ārējo rezervju euro ekvivalents ir EUR 145 853 596,60.

               (6)

               Ārējo rezervju aktīviem, ko Eesti Pank nodod ECB, jābūt Japānas jenās un zeltā.

               (7)

               ECBS Statūtu 30.3. pants nosaka, ka katras dalībvalsts, kuras valūta ir euro, NCB ir prasība pret ECB, kas ir ekvivalenta ārējo rezervju aktīviem, kurus tā nodevusi ECB. Noteikumi par dalībvalstu, kuru valūta ir euro, NCB prasību pret ECB denomināciju un procentu samaksu (10), jāpiemēro arī Eesti Pank prasības nominālam un procentu samaksai.

               (8)

               ECBS Statūtu 48.2. pants nosaka, ka tās dalībvalsts NCB, kuras izņēmuma statuss tiek atcelts, jāveic iemaksa ECB rezervēs, uzkrājumos, kas pielīdzināti rezervēm, kā arī jāpapildina summas, kas vēl jāiemaksā šajās rezervēs un uzkrājumos atbilstoši peļņas un zaudējumu pārskatam uz 31. decembri gadā pirms izņēmuma statusa atcelšanas. Šīs iemaksas summu nosaka saskaņā ar ECBS Statūtu 48.2. pantu.

               (9)

               Pēc analoģijas ar Eiropas Centrālās bankas Reglamenta 3.5. pantu (11)
                  Eesti Pank prezidentam ir bijusi iespēja pirms šī lēmuma pieņemšanas paust par to savus apsvērumus,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Definīcijas
   Šajā lēmumā:

               a)

               “ārējo rezervju aktīvi” ir zelts vai skaidrā nauda;

               b)

               “zelts” ir Trojas unces zelta Londonas Labas piegādes stieņos (London Good Delivery), kā noteikusi Londonas Dārgmetālu tirgus asociācija (London Bullion Market Association);

               c)

               “skaidrā nauda” ir Japānas likumīgā valūta (Japānas jena).

         2. pants
   Apmaksātā kapitāla apmērs un veids
   1.   Eesti Pank apmaksā savas daļas parakstītajā ECB kapitālā atlikušo summu, kas atbilst EUR 18 539 259,01.
   2.   Eesti Pank2011. gada 3. janvārī ar atsevišķu pārskaitījumu Eiropas Centrālajai bankai samaksā pirmo maksājumu EUR 12 572 592,35 apmērā, izmantojot Eiropas Automatizēto reālā laika bruto norēķinu sistēmu (TARGET2). Eesti Pank veic vēl divus maksājumus EUR 2 983 333,33 apmērā, katru no tiem veicot divas darbadienas pirms pēdējās TARGET2 darbadienas 2011. un 2012. gadā.
   3.   Eesti Pank2011. gada 3. janvārī ar atsevišķu TARGET2 pārskaitījumu samaksā ECB procentus, kas 2011. gada 1. un 2. janvārī uzkrājušies par summu, kura ECB pienākas saskaņā ar 2. punkta pirmo teikumu. Uzkrātos procentus aprēķina katru dienu, izmantojot faktiskais dienu skaits/360 aprēķināšanas metodi un likmi, kas atbilst Eurosistēmas pēdējā galvenajā refinansēšanas operācijā lietotajai robežlikmei.
   3. pants
   Ārējo rezervju aktīvu nodošana
   1.   Eesti Pank2011. gada 1. janvāri saskaņā ar šo pantu un noteikumiem, kas pieņemti atbilstoši šim pantam, šādi pārskaita ECB ārējo rezervju aktīvu summu Japānas jenās un zeltā, kas ekvivalenta EUR 145 853 596,60:

               Japānas jenas skaidrās naudas summas euro ekvivalents

               Zelta summas euro ekvivalents

               Kopējās summas euro ekvivalents

               123 975 557,11

               21 878 039,49

               145 853 596,60

         2.   Ārējo rezervju aktīvu euro ekvivalenta summu, kas Eesti Pank jāpārskaita saskaņā ar 1. punktu, aprēķina, pamatojoties uz euro un Japānas jenas kursu, kādu 24 stundu ilgā rakstiskā konsultāciju procedūrā 2010. gada 31. decembrī nosaka Eurosistēma un Eesti Pank, un zeltam – pamatojoties uz zelta cenu ASV dolāros par Trojas unci zelta, kāda noteikta Londonas zelta cenas fiksēšanā 2010. gada 31. decembrī 10:30 pēc Londonas laika.
   3.   ECB, cik ātri vien iespējams, apstiprina Eesti Pank summas, kas aprēķinātas saskaņā ar 2. punktu.
   4.   Eesti Pank Japānas jenas ECB pārskaita skaidrā naudā.
   5.   Skaidrā nauda tiek pārskaitīta uz ECB norādītajiem kontiem. Norēķinu diena skaidrajai naudai, kas jāpārskaita ECB, ir 2011. gada 4. janvāris. Eesti Pank dod rīkojumu veikt šādu pārskaitījumu ECB.
   6.   Zelta, kuru Eesti Pank pārskaita uz ECB saskaņā ar 1. punktu, vērtība ir pēc iespējas tuvāka EUR 21 878 039,49, to nepārsniedzot.
   7.   Eesti Pank 1. punktā minēto zeltu neinvestētā veidā pārskaita uz ECB noteiktiem kontiem ECB noteiktās vietās. Norēķinu diena zeltam, kas jāpārskaita ECB, ir 2011. gada 6. janvāris. Eesti Pank dod rīkojumu veikt šādu pārskaitījumu ECB.
   8.   Ja Eesti Pank pārskaita ECB zeltu, kura vērtība ir mazāka par 1. punktā norādīto summu, tad 2011. gada 6. janvārī tā uz ECB norādītu ECB kontu nosūta iztrūkumam ekvivalentu summu skaidrā naudā Japānas jenās. Šī skaidrā nauda Japānas jenās nav daļa no ārējo rezervju aktīviem Japānas jenās, ko Eesti Pank pārskaita ECB saskaņā ar 1. punktā iekļautās tabulas kreiso aili.
   9.   Starpību starp kopējās summas euro ekvivalentu, kas minēts 1. punktā, un summu, kas minēta 4. panta 1. punktā, ja tāda ir, sedz saskaņā ar 2011. gada 31. decembra Līgumu starp Eesti Pank un Eiropas Centrālo banku par Eesti Pank prasību pret Eiropas Centrālo banku saskaņā ar Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtu 30.3. pantu (12).
   4. pants
   Iemaksām ekvivalento prasību denominācija, termiņš un procentu samaksa
   1.   Eesti Pank no 2011. gada 1. janvāra saskaņā ar 3. panta noteikumiem par norēķinu dienām ārējo rezervju aktīvu nodošanai ir euro denominēta prasība pret ECB, kas ekvivalenta Eesti Pank kopējai euro izteiktai iemaksai ārējo rezervju aktīvos. Šī prasība ir vienāda ar EUR 103 115 678,01.
   2.   No norēķinu dienas par Eesti Pank prasību pret ECB maksā procentus. Uzkrātos procentus aprēķina katru dienu, izmantojot faktiskais dienu skaits/360 aprēķināšanas metodi un likmi, kas atbilst 85 % no Eurosistēmas pēdējā galvenajā refinansēšanas operācijā lietotās robežlikmes.
   3.   Procentus par prasību maksā katra finanšu gada beigās. ECB katru ceturksni par uzkrājušos summu informē Eesti Pank.
   4.   Prasība nevar tikt dzēsta.
   5. pants
   Iemaksas ECB rezervēs un uzkrājumos
   1.   Eesti Pank ar 2011. gada 1. janvāri saskaņā ar 3. panta 5. un 6. punktu veic iemaksas ECB rezervēs un uzkrājumos, kas pielīdzināti šīm rezervēm, kā arī papildina summas, kas vēl jāiemaksā rezervēs un uzkrājumos atbilstoši peļņas un zaudējumu pārskatam 2010. gada 31. decembrī.
   2.   Summas, kas Eesti Pank jāiemaksā, nosaka saskaņā ar ECBS Statūtu 48.2. pantu. Atsauce 48.2. pantā uz “daļu skaitu, uz kādu attiecīgā centrālā banka ir parakstījusies” un “daļu skaitu, ko citas centrālās bankas jau apmaksājušas” ir atsauce uz Eesti Pank un citu dalībvalstu, kuru valūta ir euro, NCB svērumu ECB kapitāla atslēgā atbilstoši Lēmumam ECB/2008/23.
   3.   “ECB rezerves” un “uzkrājumi, kas pielīdzināti šīm rezervēm” 1. punktā ietver ECB vispārējo rezervju fondu, atlikumus pārvērtēšanas kontos un uzkrājumus ārvalstu valūtas kursu, procentu likmju, kredīta, tirgus cenas un zeltas cenas riskiem.
   4.   ECB vēlākais pirmajā darba dienā pēc tam, kad ECB Padome apstiprinājusi ECB gada pārskatu par 2010. gadu, aprēķina un paziņo Eesti Pank summu, kas Eesti Pank jāiemaksā saskaņā ar 1. punktu.
   5.   Eesti Pank otrajā darba dienā pēc tam, kad ECB Padome apstiprinājusi ECB gada pārskatu par 2010. gadu, izmantojot TARGET2, samaksā ECB:

               a)

               summu, kas ECB pienākas saskaņā ar 4. punktu; un

               b)

               procentus, kas no 2011. gada 1. janvāra līdz norēķinu dienai uzkrājušies par summu, kura ECB pienākas saskaņā ar 4. punktu.

         6.   Saskaņā ar 5. punkta b) apakšpunktu uzkrātos procentus aprēķina katru dienu, izmantojot faktiskais dienu skaits/360 aprēķināšanas metodi un likmi, kas atbilst Eurosistēmas pēdējā galvenajā refinansēšanas operācijā lietotajai robežlikmei.
   6. pants
   Kompetence
   1.   Ciktāl tas nepieciešams, ECB Valde dod norādījumus Eesti Pank, lai precizētu un izpildītu jebkuru šī lēmuma normu un lai rastu pienācīgus risinājumus jebkurām iespējamām problēmām.
   2.   Jebkurš ECB Valdes saskaņā ar 1. punktu dots norādījums tiek nekavējoties paziņots ECB Padomei, un ECB Valde ievēro jebkurus ECB Padomes lēmumus šajā jautājumā.
   7. pants
   Nobeiguma noteikums
   Šis lēmums stājas spēkā 2011. gada 1. janvārī.

      Frankfurtē pie Mainas, 2010. gada 31. decembrī

            ECB prezidents

         Jean-Claude TRICHET

      (1)  OV L 196, 28.7.2010., 24. lpp.

      (2)  Akts par Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanās nosacījumiem un pielāgojumiem Līgumos, kas ir Eiropas Savienības pamatā (OV L 236, 23.9.2003., 33. lpp.).

      (3)  OV L 21, 24.1.2009., 66. lpp.

      (4)  Sk. šā Oficiālā Vēstneša 56 lpp.

      (5)  Sk. šā Oficiālā Vēstneša 53 lpp.

      (6)  Sk. šā Oficiālā Vēstneša 54 lpp.

      (7)  2003. gada 18. decembra Lēmums ECB/2003/17 par valstu centrālo banku procentuālo daļu Eiropas Centrālās bankas kapitāla parakstīšanas atslēgā (OV L 9, 15.1.2004., 27. lpp.) un 2008. gada 12. decembra Lēmums ECB/2008/23 par nacionālo centrālo banku procentuālo daļu Eiropas Centrālās bankas kapitāla parakstīšanas atslēgā (OV L 21, 24.1.2009., 66. lpp.).

      (8)  2004. gada 22. aprīļa Lēmums ECB/2004/5 par valstu centrālo banku procentuālo daļu Eiropas Centrālās bankas kapitāla parakstīšanas atslēgā (OV L 205, 9.6.2004., 5. lpp.) un 2006. gada 15. decembra Lēmums ECB/2006/21 par valstu centrālo banku procentuālo daļu Eiropas Centrālās bankas kapitāla parakstīšanas atslēgā (OV L 24, 31.1.2007., 1. lpp.).

      (9)  OV L 21, 24.1.2009., 77. lpp.

      (10)  Saskaņā ar 1998. gada 3. novembra Pamatnostādni ECB/2000/15, kurā grozījumi izdarīti ar 2000. gada 16. novembra Pamatnostādni un kura attiecas uz ārvalstu valūtas rezerves aktīvu sastāvu, vērtēšanu un noteikumiem, kas piemērojami to sākotnējam pārskaitījumam, kā arī līdzvērtīgu prasījumu denomināciju un atmaksāšanu (OV L 336, 30.12.2000., 114. lpp.).

      (11)  2004. gada 19. februāra Lēmums ECB/2004/2, ar ko pieņem Eiropas Centrālās bankas Reglamentu (OV L 80, 18.3.2004., 33. lpp.).

      (12)  Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts.