title: Padomes Lēmums (KĀDP) 2017/301 (2017. gada 17. februāris), ar ko pagarina pilnvaru termiņu Eiropas Savienības īpašajam pārstāvim Sāhelā

text:
               21.2.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 43/225

         PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2017/301
   (2017. gada 17. februāris),
   ar ko pagarina pilnvaru termiņu Eiropas Savienības īpašajam pārstāvim Sāhelā
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 33. pantu un 31. panta 2. punktu,
   ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2015. gada 7. decembrī pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2015/2274 (1), ar ko Ángel LOSADA FERNÁNDEZ kungs tika iecelts par Eiropas Savienības īpašo pārstāvi (ESĪP) Sāhelā. ESĪP pilnvaru termiņš beigsies 2017. gada 28. februārī.

               (2)

               ESĪP pilnvaru termiņš būtu jāpagarina vēl par 16 mēnešiem.

               (3)

               ESĪP īstenos savas pilnvaras situācijā, kas var pasliktināties un kas varētu kavēt Līguma 21. pantā izklāstīto Savienības ārējās darbības mērķu sasniegšanu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Eiropas Savienības īpašais pārstāvis
   1.   ESĪP Sāhelā Ángel LOSADA FERNÁNDEZ kunga pilnvaru termiņš tiek pagarināts līdz 2018. gada 30. jūnijam. Padome, pamatojoties uz Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos (AP) priekšlikumu, var nolemt ESĪP pilnvaras izbeigt agrāk.
   2.   ESĪP pilnvaru īstenošanas nolūkā Sāhela tiek definēta kā tāda, kuras galvenais fokuss aptver ES Stratēģiju drošībai un attīstībai Sāhelā (“stratēģija”) un tās reģionālo rīcības plānu (“RRP”), proti, Burkinafaso, Čadu, Mali, Mauritāniju un Nigēru. Jautājumos, kuriem ir plašākas sekas reģionā, ESĪP attiecīgajā gadījumā sadarbojas ar Čada ezera baseina valstīm un citām valstīm un reģionālām vai starptautiskām vienībām ārpus Sāhelas, tostarp Magribā, Rietumāfrikā un Gvinejas līča reģionā.
   2. pants
   Politikas mērķi
   1.   ESĪP pilnvaru pamatā ir Savienības politikas mērķi attiecībā uz Sāhelu – aktīvi veicināt reģionālus un starptautiskus centienus panākt ilgstošu mieru, drošību un attīstību reģionā. ESĪP mērķis turklāt ir panākt to, lai Savienības daudzpusīgā iesaiste Sāhelā būtu kvalitatīvāka, intensīvāka un ar lielāku ietekmi.
   2.   ESĪP veicina visu Savienības centienu reģionā izveidi un īstenošanu, jo īpaši politikas, drošības un attīstības jomās, ietverot stratēģiju un tās RRP, un visu Savienības rīcībai nozīmīgo instrumentu koordinēšanu.
   3.   Prioritāte tiek noteikta Mali un tās ilglaicīgai stabilizēšanai, un konflikta reģionālajām dimensijām, koordinējot ar ES delegāciju un citām attiecīgajām ieinteresētajām personām, tostarp ar dalībvalstīm, Komisiju un Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD).
   4.   Savienības politikas mērķiem vajadzētu būt, saskaņoti un efektīvi izmantojot visus tās instrumentus, veicināt Mali un tās iedzīvotāju atgriešanos uz miera, izlīguma, drošības un attīstības ceļa.
   5.   Pienācīga uzmanība tiek pievērsta tam, lai stiprinātu koordinācijas centienus starp Sāhelas valstīm drošības un attīstības jomās, jo īpaši Sāhelas G5 koordinācijas centienus.
   3. pants
   Pilnvaras
   1.   Lai sasniegtu Savienības politikas mērķus attiecībā uz Sāhelu, ESĪP ir pilnvarots:

               a)

               aktīvi veicināt stratēģijas un tās RRP īstenošanu un koordinēt un tālāk attīstīt Savienības visaptverošo pieeju reģionālajai krīzei, lai pastiprinātu Savienības darbību Sāhelā vispārējo saskaņotību un efektivitāti;

               b)

               sadarboties ar visām attiecīgajām ieinteresētajām personām reģionā, valdībām, reģionālām organizācijām, jo īpaši Sāhelas G5, starptautiskām organizācijām, pilsonisko sabiedrību un diasporām, tostarp ar visām Magribas un Čada ezera baseina valstīm, lai veicinātu Savienības mērķu sasniegšanu un palīdzētu veidot labāku izpratni par Savienības lomu Sāhelā;

               c)

               pārstāvēt Savienību un sekmēt Savienības intereses un redzamību attiecīgajos reģionālajos un starptautiskajos forumos, tostarp piedaloties Mali miera līguma Comité de Suivi, un veicināt pilnībā koordinētu un visaptverošu Savienības darbību reģionā, sekmējot visus atbilstīgos instrumentus, tostarp attīstības palīdzību, dalībvalstu darbības un Savienības atbalstu krīzes pārvarēšanai un konflikta novēršanai, izmantojot Eiropas Savienības militāro misiju, lai veicinātu Mali bruņoto spēku apmācību (EUTM Mali), un Eiropas Savienības KDAP misiju Mali ( EUCAP Sahel Mali) un Eiropas Savienības KDAP misiju Nigērā (EUCAP Sahel Niger);

               d)

               uzturēt ciešu sadarbību ar Apvienoto Nāciju Organizāciju (ANO), jo īpaši ģenerālsekretāra īpašo pārstāvi Rietumāfrikā un Sāhelā, ģenerālsekretāra īpašo pārstāvi un Apvienoto Nāciju Organizācijas Daudzdimensionālā integrētās stabilizācijas misijas Mali (MINUSMA) vadītāju, Āfrikas Savienību (ĀS), jo īpaši ĀS augsto pārstāvi Mali un Sāhelā, Sāhelas G5, Rietumāfrikas valstu ekonomikas kopienu, Čada ezera baseina komisiju un citām vadošām valstu, reģionālajām un starptautiskajām ieinteresētajām personām, tostarp ar citiem īpašajiem sūtņiem Sāhelā, kā arī ar attiecīgajām struktūrām Magribas reģionā;

               e)

               rūpīgi sekot reģiona problēmu reģionālajai un pārrobežu dimensijai, tostarp terorismam, organizētajai noziedzībai, ieroču kontrabandai, cilvēku tirdzniecībai un kontrabandai, narkotiku tirdzniecībai, bēgļu un migrācijas plūsmām, kā arī ar tām saistītām finanšu plūsmām; ciešā sadarbībā ar ES pretterorisma koordinatoru veicināt turpmāku ES pretterorisma stratēģijas ieviešanu;

               f)

               cieši sekot līdzi humanitārām, politiskām, drošības un attīstības sekām, ko izraisa liels skaits bēgļu un liela mēroga migrācijas plūsmas, un ar to saistītas nelikumīgas finanšu plūsmas reģionā; pēc pieprasījuma iesaistīties dialogos par migrāciju ar attiecīgām ieinteresētajām personām un vispārīgāk sekmēt Savienības politiku migrācijas un bēgļu jomā saistībā ar šo reģionu – saskaņā ar Savienības politiskajām prioritātēm –, lai palielinātu sadarbību, tostarp saistībā ar atgriešanos un atpakaļuzņemšanu; strādāt ar Sāhelas valstīm, lai sekotu līdzi pasākumiem, par kuriem panākta vienošanās Valletas samitā 2015. gada novembrī, ietverot ES Ārkārtas trasta fondu stabilitātes nodrošināšanai un nelikumīgas migrācijas un personu pārvietošanas iemeslu novēršanai Āfrikā un saistībā ar partnerības satvariem;

               g)

               regulāri uzturēt augsta līmeņa politiskus kontaktus ar reģiona valstīm, kuras ir skāris terorisms un starptautiskā noziedzība, un nodrošināt Savienības galveno lomu starptautiskajos centienos cīņā pret terorismu un starptautisko noziedzību. Tas ietver Savienības centienus stiprināt atbalstu drošības sektoram, īstenojot KDAP misiju reģionalizāciju un aktīvi atbalstot reģionālu spēju veidošanu, un rūpes par to, lai pienācīga uzmanība tiktu pievērsta terorisma un starptautiskās noziedzības pamatcēloņiem Sāhelā;

               h)

               cieši sekot līdzi tam, kādas sekas politikas, drošības un attīstības jomā izraisa humanitārās krīzes reģionā;

               i)

               attiecībā uz Mali dot ieguldījumu valsts stabilizēšanā, jo īpaši sekmēt pilnīgu atgriešanos pie normālas konstitucionālās situācijas un pārvaldības visā teritorijā un uzticamu valsts mēroga iekļaujošu dialogu visaptverošā Mali miera līguma kontekstā. Tas ietver arī to, ka tiek veicināta iestāžu izveide, drošības sektora reforma un ilgstoša miera un izlīguma panākšana, un cīņa pret korupciju un nesodāmību Mali, kā arī tiek sekmēti aktīvi un pilnībā koordinēti Savienības centieni, lai veicinātu ātru Mali miera līguma īstenošanu;

               j)

               sadarbībā ar ESĪP cilvēktiesību jautājumos sekmēt to, ka reģionā tiek īstenota Savienības cilvēktiesību politika, tostarp ES Cilvēktiesību pamatnostādnes, jo īpaši ES Pamatnostādnes par bērniem un bruņotiem konfliktiem, kā arī par vardarbību pret sievietēm un meitenēm un par jebkādas pret viņām vērstas diskriminācijas apkarošanu, un Savienības politika attiecībā uz sievietēm, mieru un drošību, un veicināt iekļautību un dzimumu līdztiesību valsts veidošanas procesā atbilstīgi ANO Drošības padomes Rezolūcijai 1325 (2000) un turpmākām rezolūcijām par sievietēm, mieru un drošību, tostarp Rezolūciju 2242 (2015). Ieguldījums ietvers notikumu attīstības pārraudzību un ziņošanu par to, kā arī ieteikumu izstrādi šajā sakarā un regulāru kontaktu uzturēšanu ar attiecīgām iestādēm Mali un reģionā, ar Starptautiskās Krimināltiesas prokurora biroju, Augstā komisāra cilvēktiesību jautājumos biroju un cilvēktiesību aizstāvjiem un novērotājiem reģionā;

               k)

               sekot līdzi un ziņot par to, vai tiek ievērotas attiecīgās ANO Drošības padomes rezolūcijas (ANO DPR), jo īpaši ANO DPR 2056 (2012), 2071 (2012), 2085 (2012), 2100 (2013) un 2295 (2016).

         2.   Pilnvaru īstenošanas nolūkā ESĪP inter alia:

               a)

               konsultē un ziņo par Savienības nostāju formulēšanu attiecīgi reģionālos un starptautiskos forumos, lai proaktīvi veicinātu un stiprinātu Savienības visaptverošo pieeju krīzei Sāhelā;

               b)

               pārrauga visas Savienības darbības un sekmē to pilnīgu koordināciju, un cieši sadarbojas ar attiecīgajām Savienības delegācijām.

         4. pants
   Pilnvaru īstenošana
   1.   ESĪP atbild par savu pilnvaru īstenošanu, darbojoties AP pakļautībā.
   2.   Politikas un drošības komiteja (PDK) uztur privileģētus sakarus ar ESĪP un ir galvenais ESĪP kontaktpunkts sakariem ar Padomi. Neskarot AP pilnvaras, PDK saskaņā ar savām pilnvarām ESĪP sniedz stratēģiskas norādes un politisku virzību.
   3.   ESĪP savas darbības cieši koordinē ar EĀDD un tā attiecīgajām nodaļām, jo īpaši ar Āfrikas departamentu.
   5. pants
   Finansēšana
   1.   Finanšu atsauces summa, kas paredzēta, lai segtu izdevumus saistībā ar ESĪP pilnvarām, laikposmam no 2017. gada 1. marta līdz 2018. gada 30. jūnijam ir EUR 1 840 000.
   2.   Izdevumus pārvalda saskaņā ar procedūrām un noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam.
   3.   Izdevumus pārvalda saskaņā ar ESĪP un Komisijas noslēgtu līgumu. ESĪP sniedz Komisijai pārskatu par visiem izdevumiem.
   6. pants
   Komandas izveide un tās sastāvs
   1.   ESĪP saskaņā ar ESĪP pilnvarām un atbilstīgajiem piešķirtajiem finanšu līdzekļiem ir atbildīgs par savas komandas izveidi. Komandā iekļauj personas, kam, kā pilnvarās paredzēts, ir īpašas zināšanas konkrētos politikas un drošības jautājumos. ESĪP operatīvi informē Padomi un Komisiju par komandas sastāvu.
   2.   Dalībvalstis, Savienības iestādes un EĀDD var ierosināt personāla norīkošanu darbā pie ESĪP. Atalgojumu šādam norīkotam personālam attiecīgi maksā nosūtītāja dalībvalsts, nosūtītāja Savienības iestāde vai EĀDD. Darbā pie ESĪP var nosūtīt arī ekspertus, ko dalībvalstis ir norīkojušas darbā Savienības iestādēs vai EĀDD.
   3.   Viss norīkotais personāls turpina būt attiecīgi nosūtītājas dalībvalsts, nosūtītājas Savienības iestādes vai EĀDD administratīvā pakļautībā, un tas veic savus pienākumus un rīkojas ESĪP pilnvaru interesēs.
   4.   ESĪP darbinieki tiek izvietoti kopā ar attiecīgajām EĀDD nodaļām vai Savienības delegācijām, lai nodrošinātu viņu attiecīgo darbību saskaņotību un konsekvenci.
   7. pants
   ESĪP un ESĪP personāla privilēģijas un imunitāte
   Par privilēģijām, imunitāti un citām garantijām, kas ir vajadzīgas ESĪP misijas izpildei un ESĪP personāla sekmīgai darbībai, attiecīgi vienojas ar uzņēmējām valstīm. Šajā nolūkā dalībvalstis un EĀDD sniedz visu vajadzīgo atbalstu.
   8. pants
   ES klasificētās informācijas drošība
   ESĪP un ESĪP komandas locekļi ievēro drošības principus un minimālos standartus, kas noteikti ar Padomes Lēmumu 2013/488/ES (2).
   9. pants
   Piekļuve informācijai un apgādes atbalsts
   1.   Dalībvalstis, Komisija, EĀDD un Padomes Ģenerālsekretariāts nodrošina, lai ESĪP var piekļūt jebkurai būtiskai informācijai.
   2.   Savienības delegācijas reģionā un/vai dalībvalstis attiecīgos gadījumos nodrošina apgādes atbalstu reģionā.
   10. pants
   Drošība
   Saskaņā ar Savienības politiku par tāda personāla drošību, kas izvietots ārpus Savienības, lai veiktu operatīvas darbības saskaņā ar Līguma V sadaļu, ESĪP saskaņā ar ESĪP pilnvarām un pamatojoties uz drošības situāciju teritorijā, par ko viņš ir atbildīgs, veic visus praktiski iespējamos pasākumus visa ESĪP tiešā pakļautībā esošā personāla drošībai, jo īpaši:

               a)

               izstrādājot konkrētu drošības plānu, kura pamatā ir EĀDD norādes un kurā ietverti konkrēti fiziski, organizatoriski un procesuāli drošības pasākumi, reglamentējot personāla drošu pārvietošanos uz teritoriju un teritorijā, par ko viņš ir atbildīgs, kā arī drošības negadījumu pārvaldību, un paredzot ārkārtas situāciju un evakuācijas plānu;

               b)

               nodrošinot, ka visam personālam, kas izvietots ārpus Savienības, ir augsta riska apdrošināšana atbilstīgi apstākļiem teritorijā, par ko viņš ir atbildīgs;

               c)

               nodrošinot, ka visi ESĪP komandas locekļi, ko izvieto ārpus Savienības, tostarp vietējie līgumdarbinieki, pirms vai tūlīt pēc ierašanās teritorijā, par ko viņš ir atbildīgs, ir piedalījušies atbilstīgā drošības apmācībā, kuras pamatā ir riska izvērtējuma pakāpe, ko minētajai teritorijai piešķīris EĀDD;

               d)

               nodrošinot, ka tiek īstenoti visi saskaņotie ieteikumi, kas sniegti pēc regulāra drošības izvērtējuma, un – saistībā ar progresa ziņojumu un ziņojumu par pilnvaru īstenošanu – rakstiski ziņojot Padomei, AP un Komisijai par šo ieteikumu īstenošanu un citiem drošības jautājumiem.

         11. pants
   Ziņojumi
   1.   ESĪP regulāri sniedz mutiskus un rakstiskus ziņojumus AP un PDK. ESĪP pēc vajadzības sniedz ziņojumus arī Padomes darba grupām. Ziņojumus regulāri izsūta, izmantojot COREU tīklu. ESĪP var sniegt ziņojumus Ārlietu padomei. Saskaņā ar Līguma 36. pantu ESĪP var iesaistīt Eiropas Parlamenta informēšanā.
   2.   ESĪP ziņo par labāko veidu, kā veikt tādas Savienības iniciatīvas kā Savienības veikta reformu veicināšana, tostarp attiecīgo Savienības attīstības projektu politiskos aspektus, sadarbībā ar Savienības delegācijām reģionā.
   12. pants
   Koordinācija
   1.   Saistībā ar stratēģiju un tās RRP – ESĪP veicina Savienības politiskās un diplomātiskās darbības vienotību, konsekvenci un efektivitāti un palīdz nodrošināt, lai visi Savienības instrumenti un dalībvalstu darbības būtu saskaņotas Savienības politisko mērķu sasniegšanai.
   2.   ESĪP darbības saskaņo ar Savienības delegāciju un Komisijas darbībām, kā arī ar darbībām, ko reģionā veic citi ESĪP. ESĪP regulāri sniedz informatīvus ziņojumus dalībvalstu pārstāvniecībām un Savienības delegācijām reģionā.
   3.   Misijas norises vietā ESĪP uztur ciešu saikni ar dalībvalstu pārstāvniecību vadītājiem un Savienības delegāciju vadītājiem. ESĪP, cieši saskaņojot ar attiecīgām Savienības delegācijām, sniedz EUCAP Sahel Niger un EUCAP Sahel Mali misiju vadītājiem un EUTM Mali misijas komandierim vietējus politiskus norādījumus. ESĪP, EUTM Mali misijas komandieris un EUCAP Sahel Niger un EUCAP Sahel Mali civilās operācijas komandieris vajadzības gadījumos savstarpēji apspriežas.
   13. pants
   Palīdzība saistībā ar prasībām
   ESĪP un ESĪP personāls palīdz, nodrošinot elementus reaģēšanai uz jebkādām prasībām un pienākumiem, kas izriet no iepriekšējo ESĪP Sāhelā pilnvarām, un šādiem nolūkiem sniedz administratīvu palīdzību un piekļuvi attiecīgajiem dokumentiem.
   14. pants
   Pārskatīšana
   Šā lēmuma īstenošanu un saderību ar citām Savienības darbībām reģionā regulāri pārskata. ESĪP līdz 2017. gada 30. septembrim iesniedz Padomei, AP un Komisijai progresa ziņojumu un līdz 2018. gada 31.martam – visaptverošu ziņojumu par pilnvaru īstenošanu.
   15. pants
   Stāšanās spēkā
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2017. gada 17. februārī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         E. BARTOLO

      (1)  Padomes Lēmums (KĀDP) 2015/2274 (2015. gada 7. decembris), ar ko ieceļ Eiropas Savienības īpašo pārstāvi Sāhelā (OV L 322, 8.12.2015., 44. lpp.).

      (2)  Padomes Lēmums 2013/488/ES (2013. gada 23. septembris) par drošības noteikumiem ES klasificētas informācijas aizsardzībai (OV L 274, 15.10.2013., 1. lpp.).


title: Padomes Lēmums 2014/181/KĀDP ( 2014. gada 10. marts ), par to, lai noslēgtu Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Centrālāfrikas Republiku par Eiropas Savienības militārās operācijas Centrālāfrikas Republikā ( EUFOR RCA ) statusu

text:
               1.4.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 98/1

         PADOMES LĒMUMS 2014/181/KĀDP
   (2014. gada 10. marts),
   par to, lai noslēgtu Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Centrālāfrikas Republiku par Eiropas Savienības militārās operācijas Centrālāfrikas Republikā (EUFOR RCA) statusu
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 37. pantu saistībā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 218. panta 5. un 6. punktu,
   ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2014. gada 10. februārī pieņēma Lēmumu 2014/73/KĀDP (1), kas nosaka, ka Savienības vadīto vienību un Eiropas Savienības militārās operācijas Centrālāfrikas Republikā (EUFOR RCA) personāla statusu, tostarp privilēģijas, imunitāti un citas garantijas, kas nepieciešamas to misijas īstenošanai un netraucētai darbībai, paredz nolīgumā, kuru noslēdz saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību (LES) 37. pantu un atbilstīgi Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. pantā paredzētajai procedūrai.

               (2)

               Pēc tam, kad Padome 2014. gada 10. februārī pieņēma lēmumu, ar ko pilnvaroja sākt sarunas, Savienības Augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos saskaņā ar LES 37. pantu risināja sarunas par nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Savienību un Centrālāfrikas Republiku par EUFOR RCA statusu.

               (3)

               Saskaņā ar 5. pantu Protokolā (Nr. 22) par Dānijas nostāju, kas pievienots LES un LESD, Dānija nepiedalās ar aizsardzību saistītu Savienības lēmumu un rīcību izstrādē un īstenošanā. Tādēļ Dānija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā un Dānijai tas nav saistošs un nav jāpiemēro.

               (4)

               Nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā būtu jāapstiprina,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Savienības vārdā tiek apstiprināts Nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Centrālāfrikas Republiku par Eiropas Savienības militārās operācijas Centrālāfrikas Republikā (EUFOR RCA) statusu.
   Nolīguma vēstuļu apmaiņas veidā teksts ir pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas parakstīt attiecīgo vēstuli, lai tā Savienībai kļūtu saistoša.
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2014. gada 10. martā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         G. VROUTSIS

      (1)  Padomes Lēmums 2014/73/KĀDP par Eiropas Savienības militāro operāciju Centrālāfrikas Republikā (EUFOR RCA) (OV L 40, 11.2.2014., 59. lpp.).


title: 2006/886/EK: Komisijas Lēmums ( 2006. gada 6. decembris ) izbeigt atkārtoto antiabsorbcijas procedūru attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju un to sastāvdaļu ievešanu

text:
               7.12.2006

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 341/46

      KOMISIJAS LĒMUMS

   (2006. gada 6. decembris)
   izbeigt atkārtoto antiabsorbcijas procedūru attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju un to sastāvdaļu ievešanu
   (2006/886/EK)
   EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, (“pamatregula”) (1), jo īpaši tās 9. un 12. pantu,
   apspriedusies ar Padomdevēju komiteju,
   tā kā:
   A.   PROCEDŪRA
   1.   Sākotnējie pasākumi

               (1)

               Ar Regulu (EK) Nr. 1174/2005 (2) Padome 2005. gada jūlijā ieviesa galīgu antidempinga maksājumu (“sākotnējie pasākumi”) par Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju un to sastāvdaļu ievešanu. ĶTR ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās, uzlika atsevišķas antidempinga ievedmuitas nodokļa likmes robežās no 7,6 līdz 39,9 %. Visu pārējo uzņēmumu ievedumiem piemēro likmi 46,7 %.

         2.   Pieprasījums veikt atkārtotu antiabsorbcijas izmeklēšanu

               (2)

               Saskaņā ar pamatregulas 12. pantu 2006. gada 15. februārī tika iesniegts pieprasījums veikt sākotnējo pasākumu atkārtotu izmeklēšanu. Pieprasījumu iesniedza četri lielāki ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju Kopienas ražotāji (BT Products AB, Franz Kahl GmbH, Bolzoni Auramo SpA un Pramac Lifter S.p.A), kas pārstāv lielāko daļu – šajā gadījumā 70 % – no Kopienas kopējā ražošanas apjoma (“iesniedzēji”).

               (3)

               Iesniedzēji piegādāja pietiekamu pirmajā acumirklī ticamu informāciju par to, ka ĶTR izcelsmes ar roku darbināmajiem paliktņu autokrāvējiem un to sastāvdaļām uzliktais antidempinga maksājums nav izraisījis nekādas pārmaiņas vai pietiekamas atkalpārdošanas cenu vai tālākās pārdošanas cenu pārmaiņas, kas liek domāt par dempinga pieaugumu un tātad traucēkli spēkā esošo antidempinga pasākumu koriģējošo nolūku īstenošanai.

         3.   Antiabsorbcijas atkārtota izmeklēšana

               (4)

               Ar paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī2006. gada 31. martā (3) Komisija izsludināja sākotnējo pasākumu atkārtotu izmeklēšanu atbilstīgi pamatregulas 12. pantam.

               (5)

               Par atkārtotas izmeklēšanas uzsākšanu Komisija oficiāli informēja zināmos iesaistītos ražotājus eksportētājus, eksportētājas valsts pārstāvjus, importētājus un lietotājus. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstveidā darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu paziņojumā par uzsākšanu noteiktajā termiņā. Visām zināmajām iesaistītajām pusēm Komisija nosūtīja anketas.

               (6)

               Tika saņemtas divas pietiekami aizpildītas anketas no Ķīnas ražotājiem eksportētājiem Ningbo Ruyi Joint Stock Co. Ltd. un Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd., kuri abi sadarbojās arī ar sākotnējo izmeklēšanu. Cits ražotājs eksportētājs – Yale Industrial Products Co. Ltd. – iesniedza pēc būtības nepilnīgas ziņas un līdz ar to tika laikus informēts un saskaņā ar pamatregulas 18. pantu uzskatīts par tādu, kurš nesadarbojas. Divi citi ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās ar sākotnējo izmeklēšanu, šajā atkārtotajā antiabsorbcijas izmeklēšanā nesniedza nekādas ziņas: Ningbo Liftstar Material Transport Equipment Factory un Ningbo Tailong Machinery Co. Ltd.

               (7)

               Pie tam deviņi ar roku darbināmo paliktņu autokrāvēju un to sastāvdaļu importētāji iepazīstināja ar sevi, un pieci no tiem pietiekami sadarbojās ar pašreizējo izmeklēšanu.

               (8)

               Komisija ieguva un pārbaudīja visu informāciju, ko uzskatīja par nepieciešamu atkārtotajai izmeklēšanai. Pārbaudes nolūkā tika apmeklēti šādi ĶTR ražotāji eksportētāji to atrašanās vietā:

                           —

                              Ningbo Ruyi Joint Stock Co. Ltd, Hangzhou un Ninghai, ĶTR,

                           —

                              Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd., Changxing, ĶTR.

               (9)

               Atkārtotās izmeklēšanas periods (“jaunais IP”) ilga no 2005. gada 1. aprīļa līdz 2006. gada 31. martam. Jaunais IP tika izmantots eksporta cenu un cenu, par kādām veic piegādes galīgajiem patērētājiem Kopienā, pašreizējā līmeņa noteikšanai. Nosakot, vai eksporta cenas un atkalpārdošanas cenas vai tālākas pārdošanas cenas Kopienā ir pietiekami mainījušās, cenu līmeņa izmaiņas jaunā IP laikā tika salīdzinātas ar cenām sākotnējā izmeklēšanas periodā (“sākotnējais IP”) laikā no 2003. gada 1. aprīļa līdz 2004. gada 31. martam.

         B.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS

               (10)

               Attiecīgais ražojums, par ko tika sākta atkārtotā izmeklēšana, ir tas pats, kas sākotnējā izmeklēšanā, proti, ĶTR izcelsmes ar roku darbināmi paliktņu autokrāvēji, kas nav pašgājēji un kurus izmanto materiālu pārkraušanai, kas parasti novietoti uz paliktņiem, un to galvenās daļas, t. i., šasija un hidraulika (“attiecīgais ražojums”), kurus parasti deklarē ar KN kodiem ex 8427 90 00 un ex 8431 20 00.

         C.   KONSTATĒJUMI

               (11)

               Atkārtotās izmeklēšanas nolūks bija noskaidrot, vai pēc sākotnējo pasākumu ieviešanas (i) eksporta cenas ir pazeminājušās, vai arī (ii) nav bijušas nekādas vai nepietiekamas pārmaiņas attiecīgā ražojuma atkalpārdošanas cenās vai tālākās pārdošanas cenās Kopienā.

               (12)

               Saskaņā ar pamatregulas 12. pantu importētājiem/lietotājiem un eksportētājiem/ražotājiem tika dota iespēja iesniegt pierādījumus, kas apliecinātu, ka pēc sākotnējo pasākumu noteikšanas Kopienā bijusi eksporta cenu pazemināšanās un/vai tālākās pārdošanas cenu pārmaiņas, ja tādas vispār bijušas, tādu iemeslu dēļ, kas nav antidempinga maksājuma absorbcija.

         1.   Eksporta cenu pazeminājums

               (13)

               Jaunajā IP attiecīgā ražojuma tirdzniecība noritēja gan caur saistītajām personām Kopienā un ĶTR, gan tieši ar neatkarīgiem importētājiem un/vai izplatītājiem Kopienā. Eksporta cenu pārmaiņas novērtēja, salīdzinot vidējo cenu jaunajā IP ar vidējo cenu sākotnējā IP pa ražojuma tipiem un ar vienādiem piegādes noteikumiem.

               (14)

               Abu to ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās, cenu salīdzinājums jaunajā IP ar cenām sākotnējā IP parādīja, ka nav attiecīgā ražojuma vidējās eksporta cenas pazemināšanās.

         2.   Atkalpārdošanas cenu vai tālākas pārdošanas cenu pārmaiņas Kopienā

               (15)

               Atkalpārdošanas cenu līmeņa pārmaiņas Kopienā importētāju un/vai izplatītāju līmenī novērtēja, salīdzinot līdzīgu ražojumu veidu vidējās atkalpārdošanas cenas ar vienādiem piegādes nosacījumiem sākotnējā IP, ieskaitot līgtās nodokļa likmes plus antidempinga maksājumu, ar cenām, kas tika noteiktas jaunajā IP. Šajā aspektā sadarbojās un datus iesniedza pieci importētāji, kuru pārziņā bija ievērojama daļa attiecīgā ražojuma ievedumu Kopienā jaunā IP laikā.

               (16)

               To atkalpārdošanas cenu salīdzinājums šiem ražojumu veidiem parādīja, kas cenas palielinājušās par summām, kas pārsniedz antidempinga maksājumu. Šajā sakarā arī jāpiezīmē, ka tādēļ nebija nepieciešams sīkāk pētīt sadarbojošos importētāju peļņas normas samazināšanos jaunajā IP salīdzinājumā ar sākotnējo IP, kas katrā gadījumā jaunā IP laikā palika būtisks.

               (17)

               Nebija pieejami reprezentatīvi dati par tālākas pārdošanas cenām. Taču, tā kā importētāju atkalpārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem izrādījās pietiekami mainījušās pēc antidempinga pasākumu ieviešanas, nebija nepareizi secināt, ka arī tālākās pārdošanas cenas būtu uzrādījušas pietiekamas pārmaiņas.

         3.   Uzņēmumi, kas nesadarbojas

               (18)

               Tā kā abi ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās ar šo izmeklēšanu, jaunā IP laikā eksportēja uz Kopienu apjomā vairāk nekā 85 % no attiecīgā ražojuma un sadarbība bija plaša, to konstatējumi tika uzskatīti par reprezentatīviem visai eksportētājai valstij. Tādēļ attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem, kas nesadarbojas, netika izmantoti dati, kas pieejami pamatregulas 18. panta nozīmē.

         4.   Secinājums

               (19)

               Atkārtotās izmeklēšanas rezultātā tika secināts, ka ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, nav konstatējama spēkā esošo pasākumu absorbcija pamatregulas 12. panta 2. punkta nozīmē, jo netika atklāta ne attiecīgā ražojuma eksporta cenu pazemināšanās, ne pietiekamas atkalpārdošanas vai tālākās pārdošanas cenu pārmaiņas.

               (20)

               Nodoklis ražotājiem eksportētājiem, kuri nesadarbojās, jāatstāj nemainīts, arī iepriekš 18. apsvērumā minēto iemeslu dēļ.

               (21)

               Līdz ar to pašreizējā atkārtotā antiabsorbcijas procedūra ir jāizbeidz.

               (22)

               Ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, kuru dēļ tika plānots izbeigt šo atkārtoto izmeklēšanu, un tām tika dota iespēja izteikt piezīmes. Būtiskas piezīmes netika saņemtas,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   Vienīgais pants
   Ar šo tiek izbeigta atkārtotā izmeklēšana atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 384/96 12. pantam par antidempinga pasākumiem, kurus piemēro Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes ar rokām darbināmu paliktņu autokrāvēju un to sastāvdaļu ievedumiem.

      Briselē, 2006. gada 6. decembrī

            Komisijas vārdā —

            Komisijas loceklis

         Peter MANDELSON

      (1)  OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2117/2005 (OV L 340, 23.12.2005., 17. lpp.).

      (2)  OV L 189, 21.7.2005., 1. lpp.

      (3)  OV C 78, 31.3.2006., 24. lpp.


               12.2.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 55/140

         P7_TA(2013)0208
   Projekts protokolam par Eiropas Savienības Pamattiesību hartas piemērošanu Čehijas Republikai (Piekrišana) ***
   Eiropas Parlamenta 2013. gada 22. maija lēmums par Eiropadomes priekšlikumu nesasaukt Konventu par Protokola par Eiropas Savienības Pamattiesību hartas piemērošanu Čehijas Republikai pievienošanu Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību (00091/2011 – C7-0386/2011 – 2011/0818(NLE))
   (Piekrišana)
   (2016/C 055/32)

      Eiropas Parlaments,

               —

               ņemot vērā Čehijas valdības 2011. gada 5. septembra vēstuli Padomei par protokola projektu par Eiropas Savienības Pamattiesību hartas (“Harta”) piemērošanu Čehijas Republikai,

               —

               ņemot vērā Eiropadomes priekšsēdētāja 2011. gada 25. oktobra vēstuli Eiropas Parlamenta priekšsēdētājam par protokola projektu par Hartas piemērošanu Čehijas Republikai,

               —

               ņemot vērā pieprasījumu piekrist Konventa nesasaukšanai, ko Eiropadome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 48. panta 3. punkta otro daļu (C7-0386/2011),

               —

               ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 6. panta 1. punktu un Hartu,

               —

               ņemot vērā 2009. gada 29.–30. oktobra dalībvalstu valsts vai to valdību vadītāju sanāksmes Eiropadomē secinājumus,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 74.a pantu un 81. panta 1. punktu,

               —

               ņemot vērā Konstitucionālo jautājumu komitejas ieteikumu (A7-0282/2012),

         tā kā:

               A.

               Hartu sagatavoja Konvents, kas tikās no 1999. gada 17. decembra līdz 2000. gada 2. oktobrim, pulcējot Parlamenta, dalībvalstu, valstu parlamentu un Komisijas pārstāvjus; Harta tika izsludināta 2000. gada 7. decembrī, un tās teksts tika pielāgots 2007. gada 12. decembrī Strasbūrā;

               B.

               no 2002. gada 22. februāra līdz 2003. gada 18. jūlijam notika otrais Konvents, lai izstrādātu projektu līgumam par Konstitūciju Eiropai, kura saturs lielākoties tika iestrādāts Lisabonas līgumā, kas stājās spēkā 2009. gada 1. decembrī;

               C.

               abi Konventi tika sasaukti, lai risinātu būtiskus jautājumus par Savienības konstitucionālo kārtību, tostarp par tāda saistoša teksta pieņemšanu, kurā noteiktas Savienībā atzītas pamattiesības un principi;

               D.

               ņemot vērā iepriekš minēto, nav nepieciešams sasaukt Konventu, lai izskatītu priekšlikumu piemērot 30. protokolu par Eiropas Savienības Pamattiesību hartas piemērošanu Polijai un Apvienotajai Karalistei arī Čehijas Republikai, jo šā priekšlikuma ietekme būs neliela,

               1.

               apstiprina Eiropadomes priekšlikumu nesasaukt Konventu;

               2.

               uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu Eiropadomei, Padomei, Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.


title: 2011/887/ES: Padomes Lēmums ( 2011. gada 13. decembris ) par to, lai Lietuva sāktu DNS datu automatizētu apmaiņu

text:
               28.12.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 344/36

         PADOMES LĒMUMS
   (2011. gada 13. decembris)
   par to, lai Lietuva sāktu DNS datu automatizētu apmaiņu
   (2011/887/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Padomes Lēmumu 2008/615/TI (2008. gada 23. jūnijs) par pārrobežu sadarbības pastiprināšanu, jo īpaši apkarojot terorismu un pārrobežu noziedzību (1), un jo īpaši tā 2. panta 3. punktu un 25. pantu,
   ņemot vērā Padomes Lēmumu 2008/616/TI (2008. gada 23. jūnijs) par to, kā īstenot Lēmumu 2008/615/TI (2), un jo īpaši tā 20. pantu un pielikuma 4. nodaļu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Protokolu par pārejas noteikumiem, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību, Līgumam par Eiropas Savienības darbību un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumam, tādu aktu tiesiskās sekas, kurus Savienības iestādes un struktūras pieņēmušas, pirms stājās spēkā Lisabonas līgums, paliek nemainīgas tiktāl, ciktāl minētie akti netiks atcelti, anulēti vai grozīti, piemērojot Līgumus.

               (2)

               Tādējādi Lēmuma 2008/615/TI 25. pants ir piemērojams, un Padomei ir jāpieņem vienprātīgs lēmums par to, vai dalībvalstis ir īstenojušas minētā lēmuma 6. nodaļas noteikumus.

               (3)

               Lēmuma 2008/616/TI 20. pantā ir noteikts, ka Lēmuma 2008/615/TI 25. panta 2. punktā minētos lēmumus pieņem, pamatojoties uz izvērtējuma ziņojumiem, ko izstrādā ar anketas palīdzību. Attiecībā uz datu automatizētu apmaiņu saskaņā ar Lēmuma 2008/615/TI 2. nodaļu izvērtējuma ziņojuma pamatā ir izvērtējuma inspekcija un izmēģinājuma darbības.

               (4)

               Saskaņā ar Lēmuma 2008/615/TI 36. panta 2. punktu Lietuva ir informējusi Padomes Ģenerālsekretariātu par valsts DNS analīzes datnēm, kam piemēro minētā lēmuma 2. līdz 6. pantu, un 3. panta 1. punktā minētās automātiskās meklēšanas nosacījumiem.

               (5)

               Saskaņā ar Lēmuma 2008/616/TI pielikuma 4. nodaļas 1.1. punktu Padomes attiecīgās darba grupas izstrādātā anketa attiecas uz katru no datu automatizētās apmaiņas paņēmieniem, un dalībvalstij tā ir jāaizpilda, tiklīdz dalībvalsts uzskata, ka tā izpilda priekšnosacījumus, lai veiktu attiecīgās kategorijas datu apmaiņu.

               (6)

               Lietuva ir aizpildījusi anketu par datu aizsardzību un anketu par DNS datu apmaiņu.

               (7)

               Lietuva ir veikusi sekmīgas izmēģinājuma darbības ar Austriju.

               (8)

               Lietuvā ir notikusi izvērtējuma inspekcija, un Austrijas izvērtējuma grupa ir sagatavojusi ziņojumu par izvērtējuma inspekciju un nosūtījusi to Padomes attiecīgajai darba grupai.

               (9)

               Padomei ir iesniegts vispārējs izvērtējuma ziņojums, kurā apkopoti anketas, izvērtējuma inspekcijas un izmēģinājuma darbību rezultāti attiecībā uz DNS datu apmaiņu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Attiecībā uz DNS datu automatizētu meklēšanu un salīdzināšanu Lietuva ir pilnībā īstenojusi Lēmuma 2008/615/TI 6. nodaļā paredzētos vispārējos datu aizsardzības noteikumus un no šā lēmuma spēkā stāšanās dienas ir tiesīga saņemt un sniegt personas datus atbilstīgi minētā lēmuma 3. un 4. pantam.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2011. gada 13. decembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         M. CICHOCKI

      (1)  OV L 210, 6.8.2008., 1. lpp.

      (2)  OV L 210, 6.8.2008., 12. lpp.


title: Komisijas lēmums, ar kuru paziņo, ka Čehijas, atbilstīgi Pievienošanās akta IV pielikuma 3. punktā paredzētajai pārejas posma procedūrai paziņotie pasākumi nav piemērojami pēc pievienošanās.Dokuments attiecas uz EEZ

text:
               8.4.2005

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 86/10

         Komisijas lēmums, ar kuru paziņo, ka Čehijas, atbilstīgi Pievienošanās akta IV pielikuma 3. punktā paredzētajai pārejas posma procedūrai paziņotie pasākumi nav piemērojami pēc pievienošanās.
   (2005/C 86/04)
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   Lēmuma pieņemšanas diena:
   Dalībvalsts: Čehijas Republika
   Atbalsta Nr.: CZ 55/03
   Nosaukums:

      Moravia Banka, a.s.

   Mērķis: Atbalsts banku nozarei
   Papildu informācija: Komisijas lēmums, ar ko paziņo, ka pasākums par labu Moravia Banka, a.s., kuru Čehijas Republika izziņoja atbilstīgi pagaidu mehānismam saskaņā ar Pievienošanās akta IV pielikuma 3. nodaļu, nav piemērojams pēc pievienošanās.
   Lēmuma autentiskais teksts(-i), no kura izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams šādā tīmekļa vietnē:
   http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids


title: 2006/622/EK: Komisijas Lēmums, ( 2005. gada 21. decembris ), ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar kopējo tirgu un EEZ līguma darbību (Lieta COMP/M.3696 – E.ON/MOL ) (izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 5593)   (Dokuments attiecas uz EEZ)

text:
               16.9.2006

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 253/20

      KOMISIJAS LĒMUMS,
   (2005. gada 21. decembris),
   ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar kopējo tirgu un EEZ līguma darbību
   (Lieta COMP/M.3696 – E.ON/MOL)
   (izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 5593)
   (Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   (2006/622/EK)
   Komisija 2005. gada 21. decembrī pieņēma lēmumu apvienošanās lietā saskaņā ar Padomes 2004. gada 20. janvāra Regulu (EK) Nr. 139/2004 par kontroli pār uzņēmumu koncentrāciju (EK Apvienošanās regula) (1), un jo īpaši minētās regulas 8. panta 2. punktu. Pilns lēmuma nekonfidenciālais teksts lietas autentiskajā valodā un Komisijas darba valodās ir pieejams šādā Konkurences ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnes adresē: http://ec.europa.eu/comm/competiton/index_en.html
   I.   KOPSAVILKUMS

               (1)

               Šī lieta attiecas uz to, ka E.ON (Vācija) iegādājas divus MOL, integrēta Ungārijas naftas un gāzes uzņēmuma, kas nodarbojas ar gāzes vairumtirdzniecību, tirdzniecību un pārdošanu, kā arī ar gāzes uzglabāšanu, meitasuzņēmumus. Uzņēmumam MOL pieder arī pirkšanas iespēja diviem gadiem pārdot uzņēmumam E.ON savu gāzes pārvades meitasuzņēmumu.

               (2)

               Uzņēmumam MOL jau pirms darījuma pieder gandrīz ekskluzīva kontrole pār piekļuvi gāzes resursiem un gāzes infrastruktūrai Ungārijā. MOL pieder gāzes pārvades tīkls un visas Ungārijas gāzes krātuves, un tas atrodas monopolstāvoklim pielīdzināmā situācijā gāzes vairumtirdzniecībā. MOL jau šobrīd ir uzņēmums, kurš var kontrolēt pieeju gāzes resursiem (gan importam, gan vietējai produkcijai) un gāzes infrastruktūrai. Tagad šo kontrolējošo stāvokli pārņems E.ON.

               (3)

               Būtiskās izmaiņas, ko rada ierosinātais darījums, ir tādas, ka E.ON atšķirībā no MOL ir stingras tirgus pozīcijas gāzes un elektroenerģijas mazumpiegādē Ungārijā. Tāpēc, izņemot pārvadi un MOL gāzes ražošanu, šis darījums radīs uzņēmumu, kas ir vertikāli integrēts visā gāzes un elektroenerģijas piegādes ķēdē Ungārijā.

               (4)

               Komisijas tirgus pētījums parādīja, ka sakarā ar to, ka jaunajam uzņēmumam ir gandrīz ekskluzīva kontrole pār Ungārijā pieejamajiem gāzes resursiem (kas pārsvarā ir Krievijas izcelsmes resursi), un sakarā ar tā vertikālo integrāciju gāzes un elektroenerģijas tirgos darījums radītu nopietnu risku, ka tiek ierobežoti konkurenti pakārtotajā gāzes un elektroenerģijas tirgū. Kā jau tika minēts, E.ON atšķirībā no MOL darbojas gāzes vairumtirgus pakārtotajā tirgū, gāzes un elektroenerģijas mazumtirdzniecībā un izplatīšanā (kontrolējot divus no sešiem reģionālajiem gāzes sadales uzņēmumiem un trīs no sešiem reģionālajiem elektroenerģijas sadales uzņēmumiem), kā arī elektrības ražošanā. Tas radītu izmaiņas jaunā uzņēmuma motivācijā attiecībā pret tā pakārtotajiem konkurentiem. Tādējādi jaunajam uzņēmumam būs gan spēja, gan stimuls ierobežot savu konkurentu piekļuvi gāzei pakārtotajos gāzes un elektroenerģijas tirgos.

               (5)

               Lai kliedētu procedūras gaitā radušās šaubas par konkurenci, E.ON2005. gada 20. oktobrī iesniedza saistību paketi. E.ON2005. gada 16. novembrī iesniedza pārskatītas saistības. Pēdējās saistības iesniedza 2005. gada 8. decembrī. Komisija uzskata, ka saistības, kas pēc tirgus pētījuma tika ievērojami uzlabotas salīdzinājumā ar E.ON sākotnējo piedāvājumu, atsaucas uz bažām, ko pauda trešās personas attiecībā uz to, ka nepieciešams nodrošināt pietiekošu gāzes likviditāti Ungārijas vairumtirgū par tādu cenu un ar tādiem nosacījumiem, kas ļaus trešām personām efektīvi konkurēt ar jauno uzņēmumu Ungārijas pakārtotajā gāzes un elektroenerģijas tirgū.

               (6)

               Tādēļ tiek ierosināts pieņemt lēmumu ar nosacījumiem un saistībām saskaņā ar Apvienošanās regulas 8. panta 2. punktu.

         II.   PASKAIDROJUMA RAKSTS
   A.   PUSES

               (7)

                  E.ON Ruhrgas International AG (“E.ON”) ietilpst E.ON uzņēmumu grupā, privātā īpašumā esošā enerģētikas koncernā, kura uzmanības centrā ir elektroenerģijas un gāzes piegāde.

               (8)

                  MOL Hungarian Oil and Gas (“MOL”, Ungārija) ir integrēts naftas un gāzes koncerns, kas galvenokārt darbojas Ungārijā dabasgāzes, naftas, degvielas un ķīmijas produktu tirgū. Tā ir atklāta sabiedrība, kas reģistrēta Budapeštas biržā. Ungārijas valsts īpašumā saglabājas 12 % pamatkapitāla plus akciju kontrolpakete.

         B.   NORISE

               (9)

               Šī lieta attiecas uz koncentrāciju, kurā E.ON iegūst kontroli pār MOL Földgázellátó Rt. (“MOL WMT”) un MOL Földgáztároló Rt. (“MOL Storage”). E.ON iegādāsies arī MOL piederošo 50 % akciju paketi uzņēmumā Panrusgáz Magyar-Orosz Gázipari Rt. (“Panrusgáz”), kopuzņēmumā starp OAO Gazprom (Krievija) un MOL.

               (10)

               Uzņēmumu Mol Földgázszállító Rt. (“MOL Transmission”), kas ir vēl viens vienpersoniski kontrolēts MOL meitasuzņēmums, E.ON šajā darījumā neiegādājas. Tai vietā MOL tiek piešķirta pirkšanas iespēja, saskaņā ar kuru MOL var pieprasīt E.ON iegādāties 25 % plus 1 daļu vai 75 % mīnus 1 kapitāla daļu uzņēmumā MOL Transmission tuvāko divu gadu laikā.

               (11)

               Visbeidzot, MOL patur kontroli pār savu gāzes izpēti un ražošanu (MOL gāzes starpproduktu izpētes un ražošanas nodaļa (“MOL E & P”)). Tomēr darījuma ietvaros MOL un MOL WMT noslēdza jaunu ilgtermiņa gāzes piegādes līgumu attiecībā uz gāzi, ko ražo MOL E & P (“Piegādes līgums”).

         C.   ATTIECĪGIE TIRGI
   ATTIECĪGIE DABASGĀZES TIRGI
   a)   Attiecīgie produkcijas tirgi

               (12)

               Komisija, ņemot vērā Ungārijas gāzes tirgu īpatnības, noteica šādus attiecīgos produkcijas tirgus gāzes nozarē:

                           i)

                           gāzes pārvade;

                           ii)

                           gāzes sadale;

                           iii)

                           gāzes uzglabāšana;

                           iv)

                           gāzes piegāde tirgotājiem;

                           v)

                           gāzes piegāde reģionāliem sadales uzņēmumiem;

                           vi)

                           gāzes piegāde lielām spēkstacijām;

                           vii)

                           gāzes piegāde lieliem rūpnieciskiem klientiem (kuru patēriņš pārsniedz 500 m3/stundā);

                           viii)

                           gāzes piegāde maziem komerciāliem un rūpnieciskiem klientiem (kuru patēriņš ir mazāks nekā 500 m3/stundā); kā arī

                           ix)

                           gāzes piegāde privātiem klientiem.

               (13)

               No 2004. gada 1. jūlija visi patērētāji, kas nav iedzīvotāji, kļuva par tiesīgiem patērētājiem, kas drīkst brīvi izvēlēties savu piegādātāju saskaņā ar Ungārijas tiesību aktiem. Privātie klienti iegūs šādas tiesības ne vēlāk kā 2007. gada 1. jūlijā.

               (14)

               Ungārijas dabasgāzes nozarei ir raksturīgs hibrīds modelis, kurā vienlaikus pastāv regulēts tirgus segments (jeb “publisko iekārtu segments”), kas izriet no vecās gāzes apgādes kārtības Ungārijā, un liberalizēts tirgus segments (jeb “atklātais tirgus segments”). Regulētajā tirgus segmentā publisko iekārtu vairumtirgotājam (MOL WMT) likums uzliek par pienākumu segt visu pieprasījumu pēc dabasgāzes reģionālo sadales uzņēmumu publisko iekārtu vajadzībām, savukārt reģionālajiem sadales uzņēmumiem ir pienākums ņemt dabasgāzi savu publisko iekārtu patērētāju vajadzībām tikai no publisko iekārtu vairumtirgotāja (par regulētām cenām). Reģionālajiem sadales uzņēmumiem, publisko iekārtu piegādātājiem, savukārt ir ekskluzīvas tiesības un pienākums apgādāt to teritorijā esošos patērētājus par regulētām cenām. Tiesīgie patērētāji var izvēlēties, vai tos līguma ietvaros par publiskajām iekārtām turpinās apgādāt to vēsturiskie gāzes piegādātāji (to reģionālie sadales uzņēmumi vai publisko iekārtu vairumtirgotājs, MOL WMT, ja patērētāju tiešā veidā apgādāja MOL WMT), vai tie pārtrauc savu līgumu par publiskajām iekārtām un iegādājas gāzi atbilstoši savām vajadzībām no tirgotāja vai paši importē dabasgāzi. Sagaidāms, ka šis hibrīdais modelis izzudīs pēc 2007. gada jūlija.

               (15)

               Tirgus pētījums apstiprināja, ka pastāv atsevišķs produkcijas tirgus gāzes piegādei tirgotājiem Ungārijā, kurā importētāji/ražotāji pārdod gāzi tirgotājiem, un tirgotāji cits citam pārdod gāzi, lai to tālāk piegādātu tirgus atvērtajā segmentā. Tirgus regulētajā segmentā reģionālajiem sadales uzņēmumiem ir pienākums iegādāties to publiskajām iekārtām vajadzīgo gāzi no publisko iekārtu vairumtirgotāja (MOL WMT).

         b)   Ģeogrāfiskie tirgi

               (16)

               Šajā lietā izmeklēšana parādīja, ka visi attiecīgie tirgi pēc apjoma ir nacionālie tirgi, izņemot gāzes sadales tirgus un tirgus gāzes piegādei privātiem klientiem – šobrīd tie ir vietēji tirgi (t.i., tie piesaistīti noteiktiem sadales apgabaliem Ungārijā).

         ATTIECĪGIE ELEKTROENERĢIJAS TIRGI
   a)   Attiecīgie produkcijas tirgi

               (17)

               Komisija, ņemot vērā Ungārijas tirgu īpatnības, noteica šādus attiecīgos produkcijas tirgus elektroenerģijas nozarē:

                           i)

                           elektroenerģijas pārvade;

                           ii)

                           elektroenerģijas sadale;

                           iii)

                           jaudas līdzsvarošanas nodrošināšana;

                           iv)

                           elektroenerģijas vairumpiegāde tirgotājiem;

                           v)

                           elektroenerģijas vairumpiegāde komunālo pakalpojumu vairumtirgotājam;

                           vi)

                           elektroenerģijas vairumpiegāde reģionāliem sadales uzņēmumiem;

                           vii)

                           elektroenerģijas mazumpiegāde vidējiem un lieliem komerciāliem un rūpnieciskiem klientiem;

                           viii)

                           elektroenerģijas mazumpiegāde maziem komerciāliem un rūpnieciskiem klientiem; kā arī

                           ix)

                           elektroenerģijas mazumpiegāde privātiem klientiem.

               (18)

               Arī Ungārijas elektroenerģijas nozari raksturo hibrīds modelis, kurā ir regulēts segments un atklāts segments. Visi patērētāji, kas nav iedzīvotāji, 2004. gada 1. jūlijā kļuva par tiesīgiem patērētājiem. Privātie klienti iegūs šādas tiesības 2007. gada 1. jūlijā. Līdzīgi kā gāzes nozarē tiesīgiem patērētājiem ir tiesības – bet ne pienākums – pāriet pie cita piegādātāja, un tādējādi tie var palikt pie sava attiecīgā reģionālā piegādātāja līguma ietvaros par publiskajām iekārtām. Tomēr elektroenerģijas nozarē uz tirgus atvērto segmentu pārgāja vairāk patērētāju, neka tas notika gāzes nozarē. No visa Ungārijas elektroenerģijas patēriņa 2005. gada jūnijā atvērtais segments aizņēma 32 %.

         b)   Elektroenerģijas ģeogrāfiskie tirgi

               (19)

               Šajā lietā vairums attiecīgo tirgu pēc apjoma ir nacionālie tirgi, izņemot elektroenerģijas sadales tirgus un tirgus elektroenerģijas mazumpiegādei privātiem klientiem – šobrīd tie ir vietēji tirgi (t.i., tie piesaistīti noteiktiem sadales apgabaliem Ungārijā).

         D.   IETEKMES UZ KONKURENCI NOVĒRTĒJUMS
   GĀZES TIRGI
   a)   MOL WMT pieder dominējošais stāvoklis gāzes vairumpiegādē Ungārijā

               (20)

               Sakarā ar to, ka agrāk MOL WMT bija likumīgs monopoluzņēmums, tam Ungārijā pieder dominējošais stāvoklis gāzes vairumpiegādē reģionālajiem sadales uzņēmumiem un tirgotājiem. Kamēr MOL WMT patur savas agrākās monopola tiesības tirgus regulētajā segmentā, Komisijas izmeklēšana atklāja, ka pastāv ievērojami šķēršļi ienākšanā Ungārijas gāzes tirgus atklātajā segmentā. Galvenie šķēršļi, ar ko Ungārijā saduras jaunienācēji, ir sarežģītā piekļuve konkurētspējīgiem gāzes avotiem un tas, ka Ungārijas gāzes vairumtirgū trūkst likviditātes.

               (21)

               Konkrēti MOL WMT kontrolē un vēlas paturēt kontroli pār piekļuvi vietējiem gāzes resursiem un konkurētspējīgam importam.

               (22)

               Ungārijas vietējas gāzes produkcijas apjoms nav mazs, un 2004. gadā tas sasniedza apmēram 3 bcm, kas aizņem apmēram 20 % no kopējā gāzes patēriņa valstī. Izmeklēšana arī parādīja, ka Ungārijas gāze ir konkurētspējīga salīdzinājumā ar ievesto gāzi.

               (23)

               Lai gan E.ON neiegādājās MOL E & P ierosinātajā darījumā, tomēr darījuma ietvaros MOL E & P un MOL WMT noslēdza jaunu gāzes piegādes līgumu uz 10 gadiem attiecībā uz vietējo gāzi, ko ražo MOL E & P Saskaņā ar šā piegādes līguma noteikumiem gāzes apjomi, ko MOL E & P piegādās MOL WMT, ir noteikti atsaucē uz MOL E&P ražošanas prognozēm. Komisija konstatēja, ka vietējā gāze nebūs pieejama trešajām personām […..], jo līgumā noteiktie apjomi atbilst MOL E & P ražošanas prognozēm, un ka trešajām personām pieejamie daudzumi, kas paliek pēc līguma, būs ne vairāk kā [27–37 %] no MOL E & P ražošanas prognozēm.

               (24)

               Ungārijā imports aizņem 80 % no kopējā gāzes patēriņa, un sagaidāms, ka importa apjoms pieaugs, savukārt vietējā ražošana samazinās. Pastāv divi punkti, caur kuriem importē gāzi – austrumos (Beregovo pie Ukrainas robežas) un rietumos (HAG pie Austrijas robežas).

               (25)

               Izmeklēšana parādīja, ka visa gāze, ko ieved Ungārijā, un vienīgais konkurētspējīgais gāzes avots ir gāze, kas nāk no Krievijas (t.i., kuras ieguvi veica Gazprom) vai no kādas NVS valsts (konkrēti Turkmenistānas) un kuras tranzīts iet caur Krieviju un Ukrainu (t.i., pa tranzīta cauruļvadiem, kurus kontrolē Gazprom). Nav sagaidāms, ka Ungārijā kļūs pieejami alternatīvi gāzes avoti līdz 2012. gadam, kad ekspluatācijā nonāks cauruļvads NABUCCO (pa kuru pienāks gāze no Vidējo Austrumu un Kaspijas jūras reģiona).

               (26)

               Pirms liberalizācijas MOL piederēja monopols gāzes importēšanai Ungārijā. Lai nodrošinātu savu gāzes piegādi, MOL WMT noslēdza ilgtermiņa piegādes līgumus, kuru darbības laiks ir līdz pat [….] (līdz [….]), ar Panrusgáz, Gaz de France (“GdF”), E.ON un Bothli-Trade (Bothli-Trade šo līgumu nodeva cesijā EMFESZ, pagaidām vienīgajam jaunienācējam Ungārijas gāzes tirgū). Gāzes, ko MOL WMT pērk no E.ON un GdF un ko importē caur rietumu mezgla punktu, fiziskā ziņā ir Krievijas gāze, un tā ir apmēram par [27–37%] dārgāka nekā gāze, ko pērk no Gazprom ar Panrusgáz starpniecību vai no EMFESZ.

               (27)

               Tirgus pētījums parādīja, ka šobrīd jaunienācējiem ir grūti piekļūt Krievijas gāzei, pastāvot MOL WMT līgumiem. Gazprom varētu nebūt ieinteresēts pārdot “vairāk” gāzes eksportēšanai uz Ungāriju, nekā tie gāzes daudzumi, kas vajadzīgi, lai segtu “piegādes iztrūkumu” starp turpmāko Ungārijas pieprasījumu un pieprasījumu, ko jau sedz esošie MOL WMT ilgtermiņa importa līgumi.

               (28)

                  Gazprom jau piegādā ar Panrusgáz, kas ir tā kopuzņēmums ar MOL, starpniecību tādus gāzes daudzumus, kas sedz lielāko daļu Ungārijas pieprasījuma. Komisija uzskata, ka nav iespējams pirkt gāzi no Gazprom, lai konkurētu ar MOL WMT. Pirmkārt, Gazprom nav ieinteresēts pārdot gāzi citam gāzes tirgotājam par zemāku cenu, jo daudzumi vienkārši izspiestu tos daudzumus, ko tas jau pārdod Ungārijas tirgum. Otrkārt, tāda gāze, ko Gazprom pārdotu par augstāku cenu, nebūtu konkurētspējīga Ungārijas tirgū.

               (29)

               Turklāt MOL WMT attiecībā pret jaunienācējiem patur ievērojamas priekšrocības piegādes drošuma, gāzes pārvades izmaksu un uzglabāšanas ziņā, kas saistāmas ar tā plašo klientūru un ievērojamo realizācijas apjomu.

               (30)

               Šo iemeslu dēļ jau pirms darījuma MOL WMT dominē dažādajos gāzes vairumpiegādes tirgos (gāzes piegāde reģionālajiem sadales uzņēmumiem, gāzes piegāde tirgotājiem, gāzes piegāde spēkstacijām).

         b)   Ietekme uz Ungārijas gāzes tirgiem
   Gāzes piegāde
   —   Jaunajam uzņēmumam būs spēja un stimuls ierobežot savu konkurentu (reģionālo sadales uzņēmumu un tirgotāju) piekļuvi vairumpiegādes gāzei mazo rūpniecisko un komerciālo patērētāju gāzes apgādes tirgū

               (31)

               Būtiskās izmaiņas, ko rada ierosinātais darījums, ir tādas, ka E.ON atšķirībā no MOL nodarbojas ar gāzes mazumpiegādi maziem rūpnieciskiem un komerciāliem patērētājiem ar reģionālo sadales uzņēmumu starpniecību. Tādējādi apvienošanās rezultātā radīsies vertikāli integrēts uzņēmums, kas nodarbojas gan ar gāzes vairumtirdzniecību, gan ar tās mazumtirdzniecību. Uzreiz pēc darījuma jaunajam uzņēmumam varētu būt spēja un stimuls ierobežot savu esošo un potenciālo konkurentu piekļuvi pakārtotajā tirgū gāzes piegādei maziem rūpnieciskajiem un komerciālajiem patērētājiem, jo tā konkurenti būtu gāzes vairumtirgus gāzes saņemšanā atkarīgi no jaunā uzņēmuma.

               (32)

               Pēc apvienošanās jaunajam uzņēmumam būs spēja ierobežot piekļuvi gāzei un dažādi paaugstināt savu sāncenšu izdevumus. Tirgus regulētajā segmentā, kur ir regulētas cenas, jaunais uzņēmums varētu iesaistīties ar cenām nesaistītā diskriminācijā (piemēram, piegādes kavēšanās, pakalpojuma kvalitātes samazināšanās, elastības trūkums, nevēlēšanās veikt atkārtotas pārrunas, utt.). Tirgus atklātajā segmentā tas varētu tieši paaugstināt gāzes vairumtirdzniecības cenas tirgotājiem un/vai iesaistīties ar cenām nesaistītā diskriminācijā.

               (33)

                  E.ON ar tā reģionālo sadales uzņēmumu starpniecību pieder tirgus daļa, kas veido [15–25 %] gāzes piegādes tirgū maziem rūpnieciskiem un komerciāliem patērētājiem. Komisijas analīze rāda, ka regulēta tirgus kontekstā jaunā uzņēmuma stimuls paaugstināt sāncenšu izmaksas un tā optimālā ierobežošanas stratēģija varētu pieaugt.

                           i)

                           Uzreiz pēc darījuma: tā kā gāzes mazumcenas mazajiem rūpnieciskajiem un komerciālajiem klientiem un vairumcenas ir regulētas, jaunajam uzņēmumam būs stimuls paaugstināt izmaksas sāncenšu reģionālajiem sadales uzņēmumiem ar tādas diskriminācijas palīdzību, kura neskar cenu. Vienlaicīgi tas varētu paaugstināt gāzes vairumtirdzniecības cenu neatkarīgiem tirgotājiem, lai aizkavētu patērētājus, kuri pāriet uz tirgus atklāto segmentu.

                           ii)

                           Savukārt 2007. gada jūlijā: ir sagaidāms, ka regulētās cenas tiks atceltas. Šajā brīdī visiem tiesīgajiem patērētājiem būs jāpāriet uz tirgus atklāto segmentu. Tad jaunajam uzņēmumam varētu būt stimuls ierobežot visus savus konkurentus pakārtotajā tirgū gāzes piegādei maziem rūpnieciskajiem un komerciālajiem patērētājiem, vai nu palielinot gāzes izmaksas, vai arī samazinot piegādes kvalitāti – izvēloties sev vēlamāko no šiem variantiem.

               (34)

               Tā rezultātā jaunā uzņēmuma konkurenti varētu tikt atstumti, tādējādi ļaujot jaunajam uzņēmumam iegūt lielāku tirgus jaudu pakārtotajā mazo rūpniecisko un komerciālo patērētāju gāzes apgādes tirgū. Šī ierobežošana padeves punktā arī varētu atturēt jaunu dalībnieku ienākšanu šajā tirgū, jo nav sagaidāms, ka potenciālajiem jaunienācējiem būs iespēja noslēgt gāzes piegādes līgumu ar jauno uzņēmumu ar tādiem pašiem nosacījumiem, kādus piemēro E.ON saistītajiem uzņēmumiem. Tādēļ Komisija uzskata, ka apvienošanās ievērojami pasliktinās konkurenci mazo rūpniecisko un komerciālo patērētāju gāzes apgādes tirgū.

         —   Jaunajam uzņēmumam būs spēja un stimuls ierobežot savu konkurentu (reģionālo sadales uzņēmumu un tirgotāju) piekļuvi vairumpiegādes gāzei privāto klientu gāzes apgādes tirgū

               (35)

                  E.ON šobrīd pieder tirgus daļa, kas veido apmēram [15–25 %] Ungārijas gāzes piegādes tirgū privātajiem klientiem. Tāpat kā gāzes piegādes tirgū mazajiem rūpnieciskajiem un privātajiem klientiem jaunajam uzņēmumam būs spēja un stimuls ierobežot savu konkurentu piekļuvi pakārtotajā privāto klientu gāzes piegādes tirgū, tādējādi ievērojami pasliktinot tajā konkurenci.

               (36)

               Šajā lietā, tā kā privātie klienti iegūs tiesības 2007. gada jūlijā, t.i., tikai 18 mēnešus pēc šā lēmuma pieņemšanas, Komisija uzskata, ka galvenais no apvienošanās izrietošais pret konkurenci vērstais efekts radīsies no šā datuma.

               (37)

               Papildus šim konkurenci traucējošajam efektam apvienošanās arī varētu izraisīt tūlītējas ietekmes, i) vājinot konkurējošos mazumtirgotājus blakusesošajā un cieši saistītajā mazo rūpniecisko un komerciālo patērētāju (kas varētu būt ienācēji privāto klientu tirgū) gāzes apgādes tirgū; un ii) atturot potenciālos jaunienācējus no sagatavošanās ienākt tirgū (jo ienākšana tirgū ir iepriekš jāsagatavo).

         —   Jaunais uzņēmums iegūs dominējošo stāvokli gāzes piegādē lieliem rūpnieciskiem klientiem

               (38)

                  MOL WMT un reģionālie sadales uzņēmumi bija tikai netieši konkurenti gāzes piegādē lieliem rūpnieciskiem klientiem, jo tirgus regulētajā segmentā MOL WMT var apgādāt tikai tos klientus, kas ir tieši pievienoti pārvades tīklam. Turklāt reģionālajiem sadales uzņēmumiem ir pienākums saņemt gāzi no MOL WMT. Pagaidām tikai nedaudziem klientiem bija iespēja saņemt labākus piedāvājumus tirgus atvērtajā segmentā no tādiem tirgotājiem kā, piemēram, EMFESZ, jo regulētās cenas ir saglabājušās diezgan zemas.

               (39)

               No 2007. gada jūlija lielajiem rūpnieciskajiem klientiem izzudīs hibrīdais modelis un regulētās cenas. Lai gan MOL WMT kā gāzes tirgotājs būtu varējis iegūt vairāk lielo rūpniecisko klientu, kas piesaistīti sadales tīkliem, apvienošanās rezultātā pieaugs MOL WMT un E.ON ievērojamais klientūras apjoms (E.ON gadījumā tas notiek ar tā kontrolē esošo reģionālo sadales uzņēmumu (KÖGÁZ, DDGÁZ) starpniecību un, iespējams, arī FŐGÁZ, par kuru tam ir priviliģēta informācija). Tāpēc jaunajam uzņēmumam atšķirībā no tā pašreizējā konkurenta EMFESZ un potenciālajiem jaunienācējiem uzreiz radīsies piekļuve nozīmīgai klientūrai (apvienotā tirgus daļa apmēram [40–50 %]).

               (40)

               Šo iemeslu dēļ Komisija uzskata, ka apvienošanās ievērojami pasliktinās konkurenci lielo rūpniecisko patērētāju gāzes apgādes tirgū, radot dominējošo stāvokli.

         Gāzes uzglabāšana

               (41)

                  MOL Storage ir vienīgais uzņēmums, kas Ungārijā spēj piedāvāt gāzes uzglabāšanas pakalpojumus. Piekļuve uzglabāšanas pakalpojumam ir būtiska katram piegādātājam, lai tas varētu darboties gāzes vairumtirgū un mazumtirgū, jo īpaši tādēļ, lai pārvaldītu sezonālās izmaiņas savu klientu pieprasījumā. Komisija uzskata, ka apvienošanas rezultātā jaunajam uzņēmumam būs spēja un stimuls pastiprināt savu ierobežošanas stratēģiju gāzes padevē, rīkojoties diskriminējoši, piešķirot pieeju uzglabāšanas pakalpojumam, pat ja tas notiks tādos apstākļos, kurā ir pilnībā regulētas cenas uzglabāšanas pakalpojumiem (kā to pieprasīja Ungārijas enerģētikas birojs, apstiprinot darījumu).

               (42)

               Jaunais uzņēmums var arī kontrolēt jauno uzglabāšanas jaudu attīstību Ungārijā, ņemot vērā i) MOL Storage piederošo pirkšanas iespēju, kas ļauj iegādāties no MOL E & P izsīkušos laukus; un ii) MOL stimulu dot priekšroku MOL Storage, pārdodot MOL E & P izsīkušos laukus, jo MOL Storage tam saglabājas 25 % kapitāla daļu.

         Gāzes pārvade

               (43)

                  MOL Transmission pieder un tas apsaimnieko gāzes augstspiediena maģistrālo tīklu Ungārijā. Kapitāla daļas 25 % apmērā + 1 daļa, kuras MOL paturētu uzņēmumā MOL WMT, rada MOL Transmission stimulu pastiprināt ierobežošanas stratēģiju gāzes padevē, pasliktinot E.ON konkurentu pakārtoto situāciju gāzes padevē ar diskriminējošu attieksmi, piešķirot piekļuvi gāzes pārvades tīklam.

         ELEKTROENERĢIJAS TIRGI

               (44)

               Komisijas tirgus pētījums arī parādīja, ka pastāv bažas par konkurenci dažādos elektroenerģijas tirgos, kas izriet no MOL WTS darbības lielo spēkstaciju gāzes apgādes iepriekšējā posma tirgū vertikālās integrācijas ar E.ON darbību pakārtotajā elektroenerģijas ražošanas tirgū/ vairumtirgū un elektroenerģijas mazumtirdzniecībā.

               (45)

                  MOL nedarbojas elektroenerģijas tirgos, bet E.ON kopš 1995. gada ir veicis Ungārijas elektroenerģijas nozarē nozīmīgu ieguldījumu. Koncerns šobrīd ražošanas līmenī strādā ar mazo spēkstaciju Debrecenā (95 MW), kuru darbina ar gāzi, un vairumtirdzniecības un mazumtirdzniecības piegādes līmenī – ar sev piederošajiem trīs reģionālajiem sadales uzņēmumiem (pavisam tādu ir seši) un elektroenerģijas tirdzniecības uzņēmumu E.ON EK. Turklāt E.ON kontrolē dažādus uzņēmumus, kas nodarbojas ar elektrības mazumpiegādi kaimiņvalstīs.

               (46)

                  MOL WMT jau pirms darījuma dominē gāzes piegādes tirgū lielajām spēkstacijām. Galvenās izmaiņas, ko ieviesīs darījums, būs tādas, ka jaunais uzņēmums ne tikai spēs, bet tam arī varētu tagad būt stimuls izmantot savu kontrolējošo stāvokli piekļuvei gāzes resursiem Ungārijā, lai ierobežotu savus faktiskos un potenciālos konkurentus pakārtotajos tirgos elektroenerģijas vairumtirdzniecības piegādē tirgotājiem, elektroenerģijas mazumpiegādē vidējiem un lieliem rūpnieciskajiem un komerciālajiem patērētājiem, elektroenerģijas mazumpiegādē maziem rūpnieciskiem un komerciāliem patērētājiem un elektroenerģijas mazumpiegādē privātajiem klientiem.

         Elektroenerģijas ražošana/vairumtirdzniecība

               (47)

               Kopējā ražošanas jauda Ungārijā 2005. gadā ir aptuveni 8 000 MW salīdzinājumā ar valsts maksimālo slodzi 6 350 MW (2004. gadā). Ungārijas elektroenerģijas ražošana sastāv no atomenerģētikas (uzstādītā jauda 1 800 MW) un brūnogļu, gāzes un akmeņogļu spēkstacijām (uzstādītā jauda 5 700 MW). Gandrīz 40 % Ungārijā patērētās elektrības ražo Paksi atomelektrostacija, atlikušos 60 % galvenokārt iegūst spēkstacijās, kas sadedzina ogļūdeņražus (brūnogles, gāzi un akmeņogles), un ar ievedumu. Lielākā daļa lielo spēkstaciju jaudas ir rezervēta saskaņā ar ilgtermiņa elektroenerģijas pirkšanas līgumiem ar MVM, Ungārijas elektroapgādes uzņēmumu un vairumtirgotāju publiskajās iekārtās. Tirgus pētījums parādīja, ka 2005. gadā kopējā jauda, kas rezervēta saskaņā ar elektroenerģijas pirkšanas līgumiem, bija no 4 000 līdz 5 000 MW.

               (48)

               Tiek rēķināts, ka Ungārijā līdz 2020. gadam būs papildus vajadzīga ievērojama elektroenerģijas ražošanas jauda (5 000 MW jeb 60 % no esošās uzstādītās jaudas), lai aizstātu vecās spēkstacijas (3 500 MW) un apmierinātu augošo pieprasījumu. Tādējādi Ungārijas elektroenerģijas ražošanas jaudai ir jāpieaug no 8 000 MW līdz apmēram 10 500 MW.

               (49)

               Komisijas tirgus izpēte attiecībā uz esošajiem jauno spēkstaciju projektiem Ungārijā parādīja, ka jaunajām spēkstacijām dominējošā degviela būs gāze. Ungārijas enerģētikas regulators uzskata, ka ar gāzi darbināmas spēkstacijas varētu sasniegt aptuveni 60 % no jaunās ražošanas jaudas.

               (50)

               Elektrības importu Ungārijā galvenokārt veic elektroenerģijas tirgotāji tranzīta vajadzībām vai vidējo un lielo pasūtītāju apgādei. MVM, vairumtirgotājs publiskajās iekārtās, 2003. gadā veica [30–40 %] elektrības importa. E.ON bija lieluma ziņā otrais importētājs starp visiem elektroenerģijas tirgotājiem, un tā importa apjoms bija [10–20 %]. Pēc datiem, ko sniedza elektropārvades operatora MAVIR pētījums 2005. gadā, ir sagaidāms, ka Ungārijas elektroenerģijas imports samazināsies nākošajos desmit gados, savukārt kopējais pieprasījums pēc elektroenerģijas Ungārijā turpinās pieaugt. Tādēļ samazinātos elektroenerģijas importa daļa kopējā elektroenerģijas pieprasījumā, bet pieaugtu vietējās produkcijas daļa.

               (51)

                  MOL WMT jau pirms darījuma dominē gāzes piegādes tirgū lielajām spēkstacijām. Pēc apvienošanās jaunais uzņēmums tādējādi spēs noteikt savu konkurentu gāzes piegādes nosacījumus (cenas, noteikumus attiecībā uz izcenojumiem, sodus attiecībā uz piegādes saistībām, nepārtrauktības noteikumus, utt.) un dažādos veidos veikt diskrimināciju, kas vērsta pret konkurējošiem elektroenerģijas ražotājiem.

               (52)

               Kopienas izmeklēšana parādīja, ka E.ON uzreiz pēc darījuma varētu pielietot divas stratēģijas, lai nostiprinātu savu stāvokli elektroenerģijas ražošanā/vairumpiegādē un elektroenerģijas mazumtirdzniecības piegādē Ungārijā.

               (53)

               Attiecībā uz jaunām spēkstacijām E.ON varētu paaugstināt gāzes izmaksas savu konkurentu jaunajām ar gāzi darbināmajām spēkstacijām nolūkā atturēt šos sāncenšus no jaunu ar gāzi darbināmu spēkstaciju būvēšanas un dot priekšroku saviem jauno spēkstaciju projektiem. Šī stratēģija E.ON būtu pievilcīga sakarā ar tā lielo ieinteresētību ievērojami palielināt savu elektroenerģijas ražošanas jaudu Ungārijā. E.ON var arī veikt diskrimināciju pret jaunām ar gāzi darbināmām spēkstacijām, kas neapgādā tā mazumtirdzniecības saistītos uzņēmumus pakārtotajā elektrības posmā. Šāda stratēģija ekonomiskā ziņā būtu racionāla, jo tā sniegtu E.ON zināmā pakāpē kontroli pār elektroenerģijas ražošanas tirgu/vairumtirgu un papildu konkurences priekšrocības elektroenerģijas mazumtirgū.

               (54)

               Attiecībā uz esošajām spēkstacijām jaunais uzņēmums varētu īstenot tādu pašu ierobežošanas stratēģiju nolūkā ierobežot to spēju konkurēt atklātajā ražošanas tirgus/ vairumtirgus segmentā un varbūt pamudināt tos izstāties no tirgus. Vairāki tirgus dalībnieki pauda bažas, ka E.ON varētu censties iegūt to kapitāla daļas.

               (55)

               Turpmākajos liberalizācijas apstākļos, ko raksturo lielāka elektroenerģijas ražošanas jauda, kas pieejama tirgus atklātajā segmentā (un lielāka E.ON daļa elektroenerģijas ražošanā), iepriekš aprakstītās ierobežošanas stratēģijas būs pat vēl iedarbīgākas un tādēļ spēs nodarīt lielāku kaitējumu. Tās samazinātu konkurējošo ar gāzi darbināmo spēkstaciju iespēju konkurēt un ierobežotu jomu, kurā attīstīt konkurētspējīgu elektroenerģijas vairumtirgu.

               (56)

                  E.ON stratēģijas rezultātā Ungārijā jaunās ražošanas jaudas attīstītos lēnāk un tās būtu mazāk konkurētspējīgas, šim efektam sākot izpausties uzreiz pēc darījuma (salīdzinājumā ar situāciju, kurā atsevišķi tirgus dalībnieki būvētu jaunas spēkstacijas), un visbeidzot tas radītu augstākas elektroenerģijas vairumtirdzniecības cenas. Tādējādi tas kaitētu efektīvai konkurencei elektroenerģijas tirgū/tirgotāju apgādē ar elektroenerģiju vairumpiegādes tirgū.

         Elektroenerģijas mazumtirdzniecība

               (57)

                  E.ON ir nepārprotami vadošais uzņēmums elektrības mazumpiegādē Ungārijā. Tas ir vienīgais koncerns, kam ir stingras pozīcijas gan regulētajā segmentā (ar 3 no 6 reģionālajiem sadales uzņēmumiem), gan atklātajā segmentā (E.ON EK ir viens no trim lielākajiem elektroenerģijas tirgotājiem Ungārijā), un tā tirgus daļa ir apmēram [40–50 %].

               (58)

                  E.ON stratēģija elektroenerģijas ražošanas tirgū/vairumtirgū ievērojami pasliktinātu konkurenci visos elektroenerģijas piegādes mazumtirgos. Šīs negatīvās ietekmes rezultātā, pirmkārt, zustu konkurence jauno ražošanas jaudu attīstīšanā un pieaugtu vairumcenas. Otrkārt, jaunā uzņēmuma iespējamā stratēģija, kurā varētu sasaistīt gāzes piegādi un ar gāzi darbināmu spēkstaciju elektroenerģijas pirkšanu, samazinātu konkurējošo elektroenerģijas mazumtirgotāju iespēju iegūt elektroenerģiju no konkurētspējīgiem avotiem un palielinātu jaunā uzņēmuma jau tā stiprās tirgus pozīcijas elektrības mazumtirgū. Visbeidzot, Komisijas tirgus pētījums atklāja, ka Ungārijā varētu būt liela nozīme dubultiem piedāvājumiem (gāze un elektroenerģija). Saskaņā ar Komisijas rīcība esošajiem datiem E.ON uzreiz pēc darījuma būs spēja un stimuls nepieļaut to, ka kāds cits elektroenerģijas mazumtirdzniecībā nodarbināts uzņēmums izstrādātu dubultus piedāvājumus, ierobežojot piekļuvi gāzes resursiem tiem konkurentiem, kas vēlētos veikt šādu tirgus stratēģiju, tādējādi ievērojami pasliktinot konkurenci mazo rūpniecisko un komerciālo patērētāju un privāto klientu elektroapgādes tirgū.

         E.   SAISTĪBAS

               (59)

               Lai kliedētu iepriekš izklāstītās procedūras gaitā radušās šaubas par konkurenci gāzes un elektroenerģijas tirgū, E.ON2005. gada 20. oktobrī iesniedza saistību paketi. E.ON2005. gada 16. novembrī iesniedza pārskatītas saistības, un pēdējās saistības iesniedza 2005. gada 8. decembrī. Komisija uzskata, ka saistības, kas pēc tirgus pētījuma tika ievērojami uzlabotas salīdzinājumā ar pušu sākotnējo piedāvājumu, atsaucas uz bažām, ko pauda trešās personas attiecībā uz to, ka nepieciešams nodrošināt pietiekošu gāzes likviditāti Ungārijas vairumtirgū par tādu cenu un ar tādiem nosacījumiem, kas ļaus trešām personām efektīvi konkurēt ar jauno uzņēmumu Ungārijas pakārtotajā gāzes un elektroenerģijas tirgū.

         NODALĪŠANA

               (60)

               Pirmkārt, saskaņā ar saistībām, MOL nodalīs savas atlikušās kapitāla daļas 25 % + 1 daļas apmērā MOL Storage un MOL WMT sešu mēnešu laikā pēc noslēgšanas dienas. Bez tam MOL neiegādāsies tiešā vai netiešā veidā mazākuma daļas MOL WMT un MOL Storage 10 gadus ilgā laika posmā, ciktāl E.ON ir šo uzņēmumu vairākuma kapitāla daļu turētājs.

               (61)

                  MOL 25 % kapitāla daļu nodalīšana MOL Storage un MOL WMT saskaņā ar saistībām izgaisina bažas, ko radīja strukturālās saiknes starp MOL un E.ON. Tirgus pētījums plašā mērā apliecināja, ka ir jāpastiprina strukturālās saiknes pušu starpā.

               (62)

               Otrkārt, saskaņā ar saistībām MOL nerealizēs pirkšanas iespēju attiecībā uz 25 % + 1 kapitāla daļu MOL Transmission. Bez tam MOL nepārdos E.ON vai saviem saistītajiem uzņēmumiem 10 gadus ilgā laika posmā, ciktāl E.ON ir vairākuma daļu turētājs MOL WMT un MOL Storage, kapitāla daļas MOL Transmission, kā rezultātā citādi varētu notikt E.ON vienpersoniskas vai kopīgas kontroles iegāde pār MOL Transmission.

               (63)

               Šis risinājums dos kompetentajām iestādēm iespēju pārskatīt jebkādas strukturālas saiknes izveidošanu starp jauno uzņēmumu un MOL Transmission (jo īpaši tad, ja tiek realizēta pirkšanas iespēja) tobrīd pastāvošo tirgus nosacījumu ietvaros.

         GĀZES REALIZĀCIJA UN LĪGUMA IZDOŠANA

               (64)

                  E.ON apņemas īstenot gāzes realizācijas programmu Ungārijā interneta izsoļu veidā “uzņēmums uzņēmumam”. Gāzes realizācijas programma paredz 8 ikgadējas izsoles par 1 bcm gāzes (2006., 2007., 2008., 2009., 2010., 2011., 2012. un 2013. gadā), un tā ilgs 9 gadus līdz 2015. gada jūlijam. Ungārijas Enerģētikas birojs un Pilnvarotā uzraudzības iestāde uzraudzīs izsoles un gāzes realizācijas programmas īstenošanu.

               (65)

               Bez tam E.ON apņemas piešķirt trešai pusei (“Trešā puse”) pusi no līguma starp MOL WMT un MOL E&P attiecībā uz vietējās gāzes piegādi (“Piegādes līgums”) 6 mēnešu laikā kopš noslēgšanas dienas. Tiklīdz stāsies spēkā līguma nodošana, trešā puse pārņems visas MOL WMT tiesības un pienākumus saskaņā ar piegādes līgumu attiecībā uz tai nodoto daļu. Nodošana stāsies spēkā 2007. gāzes saimniecības gada sākumā (2007. gada jūlijs) un būs spēkā visu piegādes līguma laiku līdz 2015. gada jūlijam. Nododamā piegādes līguma daļa aptver kopā apmēram 7,6–10 bcm gāzes, un pirmajā gadā realizējamās gāzes apjoms tajā ir līdz 1,2 bcm.

               (66)

               Lai pareizi novērtētu, vai gāzes realizācijas un līguma izdošanas saistības, ko iesniedza puses, ir piemērotas, lai kliedētu bažas par konkurenci, kuras tika konstatētas procedūras gaitā, Komisija pārskatīja esošās līdzīgās programmas dažādās Eiropas valstīs un veica tirgus pētījumu pie Ungārijas gāzes un elektroenerģijas operatoriem.

               (67)

               Komisija secināja, ka gāzes realizācijas programma un līguma izdošana, ko piedāvāja puses un kurās ir grozījumi un uzlabojumi, ko piedāvāja trešās personas, sniedzot atbildes tirgus pētījumā, ir pietiekoši, lai kliedētu visas darījuma rezultātā radušās bažas attiecībā uz konkurenci. Jo īpaši gāzes realizācijas programmas un līguma izdošanas apvienošana nodrošinās, lai visiem tirgus dalībniekiem (gāzes patērētājiem vai gāzes tirgotājiem) būtu iespēja saņemt nepieciešamo gāzi konkurences nosacījumos un tādā veidā, kas izslēdz diskrimināciju, un lai to varētu vismaz ievērojamā daļā veikt neatkarīgi no apvienošanās rezultātā izveidotā uzņēmuma.

               (68)

               Komisija uzskata, ka visi realizējamie gāzes apjomi ir piemēroti, lai radītu pietiekošu gāzes likviditāti Ungārijas gāzes vairumtirgos, lai tādējādi nodrošinātu, ka var attīstīties efektīva konkurence un tā var saglabāties pakārtotajos gāzes un elektroenerģijas tirgos. Kopējie gāzes daudzumi, kas jārealizē ar abiem līdzekļiem, ir nozīmīgi salīdzinājumā ar citām esošajām gāzes realizācijas programmām (2 bcm katru gadu jeb līdz 14 % no Ungārijas kopējā vietējā patēriņa).

               (69)

               Gāzes realizācijas programmas ilgums un līguma izdošana (līdz 2005. gada 2015. jūlijam) nodrošinās, lai pietiekoša likviditāte būtu pieejama pietiekoši ilgu laiku, līdz būs mainījusies tirgus struktūra un mainījušies konkurences nosacījumi. Bez tam cenu mehānisms, kas paredzēts gan gāzes realizācijas programmai, gan līguma izdošanai, nodrošinās, lai tie konkursa piedāvātāji, kuru piedāvājums ir veiksmīgs, saņemtu gāzi ar tiem pašiem (vai iespējami labākiem – gāzes realizācijas programmas gadījumā) konkurences nosacījumiem kā jaunais uzņēmums. Komisija uzskata, ka šis cenu mehānisms ir pievilcīgs trešām personām un sniegs labu stimulu aktīvi piedalīties gāzes realizācijas programmas izsolēs.

               (70)

               Ņemot vērā gāzes realizācijas programmu, Komisija uzskata, ka programma, ko puses piedāvā, attiecībā uz tās galvenajiem rādītājiem (apjomi, ilgums, cenu mehānisms) un tās tehniskajiem rādītājiem (partiju lielums, līgumu darbības ilgums, noteikumu elastība) plašā mērā ir izstrādāta saskaņā ar tiem kritērijiem, kurus uzskata par visatbilstošākajiem gāzes realizācijas programmas veiksmīgai īstenošanai. Puses izstrādās sīkus noteikumus izsoles efektīvai īstenošanai un gāzes piegādes līgumiem, ievērojot Ungārijas Enerģētikas biroja norādījumus, un iesniegs tos apstiprināšanai Komisijai.

               (71)

               Ņemot vērā līguma izdošanu, Komisija uzskata, ka līguma nodošana trešai pusei veidos nozīmīgu un ilgtspējīgu konkurences spēku Ungārijas gāzes tirgos. Tam būs pietiekoši ilgi gāzes resursi, lai attīstītu savu pozīciju Ungārijas gāzes tirgos un ieviestu šajos tirgos likviditāti.

         PIEEJA UZGLABĀŠANAI

               (72)

                  E.ON apņemas piešķirt piekļuvi uzglabāšanas jaudām par regulētām cenām un nosacījumiem tiem gāzes patērētājiem un tirgotājiem, kas pērk gāzi tiešā veidā caur gāzes realizācijas programmu vai līguma izdošanu. E.ON jo īpaši apņemas piedāvāt piekļuvi pietiekošām uzglabāšanas jaudām gala patērētājiem un vairumtirgotājiem arī tad, ja tie pērk gāzi pirmoreiz (jaunajiem klientiem) vai izvērš pieaugošu pieprasījumu pēc uzglabāšanas (jo esošais regulējošais konteksts nodrošina jaunajam piegādātājam uzglabāšanas jaudas nodošanu tikai apjomā līdz esošo klientu esošajam patēriņam).

               (73)

               Komisija uzskata, ka šīs saistības ir pietiekošas, lai nodrošinātu efektīvu un nediskriminējošu piekļuvi uzglabāšanas jaudām attiecīgajiem gāzes daudzumiem, un ļaus tirgotājiem un patērētājiem strukturēt iegādāto gāzi saskaņā ar savām vai savu klientu vajadzībām. Saistības attiecībā uz uzglabāšanu dos ieguldījumu, lai gāze un līgumu izdošana kļūtu pievilcīga trešajām personām.

         F.   SECINĀJUMS

               (74)

               Iepriekš minēto atsevišķi un kopīgi izskatīto apsvērumu dēļ Komisija secināja, ka E.ON iesniegtās saistības ir pietiekošas, lai novērstu bažas, ko izraisīja šī koncentrācija.

               (75)

               Tādēļ Komisija paziņo savā lēmumā, ka paziņotais darījums ir saderīgs ar kopējo tirgu un EEZ līguma darbību saskaņā ar Apvienošanās regulas 8. panta 2. punktu.

      (1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.


title: Padomes Lēmums (ES) 2016/971 (2016. gada 17. jūnijs) par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu nolīgumu Deklarācijas par tirdzniecības paplašināšanu ar informācijas tehnoloģiju izstrādājumiem (ITN) veidā

text:
               18.6.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 161/2

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2016/971
   (2016. gada 17. jūnijs)
   par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu nolīgumu Deklarācijas par tirdzniecības paplašināšanu ar informācijas tehnoloģiju izstrādājumiem (ITN) veidā
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar tā 218. panta 6. punkta a) apakšpunkta v) punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu (1),
   tā kā:

               (1)

               Ministru deklarācija par tirdzniecību ar informācijas tehnoloģiju izstrādājumiem, parasti saukta par Informācijas tehnoloģiju nolīgumu (“ITN”), tika pieņemta Singapūrā 1996. gada 13. decembrī. ITN pielikuma 3. punktā norādīts, ka dalībnieki Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) Preču tirdzniecības padomes aizgādnībā regulāri tiekas, lai pārskatītu to produktu tvērumu ar mērķi panākt vienprātīgu vienošanos par to, vai, ņemot vērā tehnoloģiju attīstību, tarifu koncesiju piemērošanas pieredzi vai harmonizētās sistēmas nomenklatūras izmaiņas, nav lietderīgi grozīt minētā pielikuma pielikumus, iekļaujot tajos papildu produktus.

               (2)

               Padome 2009. gada 8. jūlijā atļāva Komisijai vest sarunas par ITN pārskatīšanu nolūkā paplašināt tā izstrādājumu tvērumu, lai atspoguļotu tehnoloģiju attīstību un konverģenci.

               (3)

               ITN paplašināšanas sarunas Komisija veda, apspriežoties ar īpašu komiteju, kas izveidota saskaņā ar Līguma 207. panta 3. punktu.

               (4)

               Sarunu dalībnieki 2015. gada 28. jūlijā izdeva Deklarāciju par tirdzniecības paplašināšanu ar informācijas tehnoloģiju izstrādājumiem (“Deklarācija par ITN paplašināšanu”), kurā fiksēts sarunu iznākums.

               (5)

               Sarunu dalībnieki 10. PTO ministru konferencē Nairobi no 2015. gada 15. līdz 18. decembrim izdeva Ministru 2015. gada 16. decembra Deklarāciju par tirdzniecības paplašināšanu ar informācijas tehnoloģiju izstrādājumiem (WT/MIN 15/25) (“Ministru deklarācija”), kas saskaņā ar tās 9. punktu apstiprina un nodod akceptēšanai Deklarāciju par ITN paplašināšanu. Ministru deklarācijā ir fiksēta sarunu dalībnieku piekrišana sarakstu projektiem, ko katrs no tiem iesniedzis saskaņā ar 5. punktu Deklarācijā par ITN paplašināšanu, kas ietverta PTO dokumentā G/MA/W/117.

               (6)

               Nolīgums Deklarācijas par ITN paplašināšanu veidā Savienības vārdā būtu jāapstiprina kopā ar Savienības sarakstu un sarakstiem, ko iesnieguši citi sarunu dalībnieki, kas ir ietverti PTO dokumentā G/MA/W/117.

               (7)

               Saskaņā ar Deklarāciju par ITN paplašināšanu Savienībai būtu jāiesniedz PTO nepieciešamie grozījumi tās sarakstā, kas atrodas 1994. gada Vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (“1994. gada GATT”) pielikumā, kā izklāstīts Savienības sarakstā CLXXIII (G/MA/TAR/RS/357/corr.1),

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Eiropas Savienības vārdā tiek apstiprināta Deklarācija par ITN paplašināšanu un saraksti, kuri iesniegti saskaņā ar tās 5. punktu.
   Deklarācijas par ITN paplašināšanu un tās pielikumu teksts ir pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   Ar šo Komisijai atļauj iesniegt Pasaules Tirdzniecības organizācijai nepieciešamās izmaiņas Savienības sarakstā, kas pievienots 1994. gada GATT, kā izklāstīts Savienības sarakstā CLXXIII (G/MA/TAR/RS/357/corr.1).
   3. pants
   Padomes priekšsēdētājs norīko personu vai personas, kuras ir pilnvarotas Savienības vārdā deponēt akceptēšanas instrumentu, kas paredzēts Deklarācijas par ITN paplašināšanu 9. punktā (2).
   4. pants
   Deklarāciju par ITN paplašināšanu neinterpretē tā, ka tā piešķirtu tiesības vai uzliktu pienākumus, uz kuriem var tieši atsaukties Savienības vai dalībvalsts tiesās.
   5. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Luksemburgā, 2016. gada 17. jūnijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         J.R.V.A. DIJSSELBLOEM

      (1)  2016. gada 8. jūnija piekrišana (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta).

      (2)  Deklarācijas spēkā stāšanās datumu Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.


title: 2005/678/EK: Padomes Lēmums (2005. gada 20. septembris), ar ko ieceļ divus Reģionu komitejas locekļus un vienu locekļa aizstājēju

text:
               1.10.2005

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 256/55

      PADOMES LĒMUMS

   (2005. gada 20. septembris),
   ar ko ieceļ divus Reģionu komitejas locekļus un vienu locekļa aizstājēju
   (2005/678/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 263. pantu,
   ņemot vērā Igaunijas valdības priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2002. gada 22. janvārī pieņēma Lēmumu 2002/60/EK, ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekļus un locekļa aizstājējus laikposmam no 2002. gada 26. janvāra līdz 2006. gada 25. janvārim (1).

               (2)

               Pēc Andrus ANSIP un Edgar SAVISAAR kunga atkāpšanās no amata ir atbrīvojušās divas Reģionu komitejas locekļa vietas, kā arī ir atbrīvojusies viena Reģionu komitejas locekļa aizstājēja vieta sakarā ar Väino HALLIKMÄGI kunga izvirzīšanu iecelšanai par komitejas locekli,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo uz atlikušo amata pilnvaru laiku, proti, līdz 2006. gada 25. janvārim, par Reģionu komitejas locekļiem ir iecelti:

               a)

               šādi komitejas locekļi:

                              Väino HALLIKMÄGI kungs,
                           Pērnavas Padomes loceklis,
                           nomainot Andrus ANSIP kungu;

                              Tõnis PALTS kungs,
                           Tallinas mērs,
                           nomainot Edgar SAVISAAR kungu;

               b)

               šāds komitejas locekļa aizstājējs:

                  Laine JÄNES kundze,
               Tartu mērs,
               nomainot Väino HALLIKMÄGI kungu.

         2. pants
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2005. gada 20. septembrī

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētāja

         M. BECKETT

      (1)  OV L 24, 26.1.2002., 38. lpp.