title: Padomes Lēmums (KĀDP) 2016/51 (2016. gada 18. janvāris) par atbalstu Bioloģisko un toksisko ieroču konvencijai (BTIK) saistībā ar ES Stratēģiju masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai

text:
               19.1.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 12/50

         PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2016/51
   (2016. gada 18. janvāris)
   par atbalstu Bioloģisko un toksisko ieroču konvencijai (BTIK) saistībā ar ES Stratēģiju masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 26. panta 2. punktu un 31. panta 1. punktu,
   ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Eiropadome 2003. gada 12. decembrī pieņēma ES Stratēģiju masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai (“ES stratēģija”) (1), kuras III nodaļā uzskaitīti pasākumi, kas paredzēti, lai apkarotu šādu ieroču izplatīšanu.

               (2)

               Savienība aktīvi īsteno ES stratēģiju un veic pasākumus, kas uzskaitīti tās III nodaļā, jo īpaši tādus pasākumus, kas ir saistīti ar Bioloģisko un toksisko ieroču konvencijas (BTIK) stiprināšanu, īstenošanu un vispārēju piemērošanu.

               (3)

               Padome 2006. gada 27. februārī pieņēma Vienoto rīcību 2006/184/KĀDP, atbalstot BTIK un īstenojot ES Stratēģiju masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai (2). Kopš Vienotās rīcības 2006/184/KĀDP pieņemšanas vēl septiņas valstis ir kļuvušas par BTIK līgumslēdzējām valstīm. Vienotās rīcības 2006/184/KĀDP darbības termiņš beidzās 2007. gada 26. augustā.

               (4)

               Padome 2006. gada martā pieņēma Rīcības plānu attiecībā uz bioloģiskajiem un toksiskajiem ieročiem, ar ko papildina Vienoto rīcību 2006/184/KĀDP, atbalstot BTIK (3). Rīcības plānā bija paredzēts efektīvi izmantot uzticības veicināšanas pasākumus (UVP) un Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) ģenerālsekretāra mehānismu iespējamas bioloģisko ieroču lietošanas izmeklēšanai.

               (5)

               Padome 2008. gada 10. novembrī pieņēma Vienoto rīcību 2008/858/KĀDP, atbalstot BTIK un īstenojot ES Masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanas stratēģiju (4). Kopš Vienotās rīcības 2008/858/KĀDP pieņemšanas vēl trīs valstis ir kļuvušas par BTIK līgumslēdzējām valstīm un vairākas valstis saņēma Savienības ekspertu sniegtu palīdzību.

               (6)

               BTIK sestajā pārskata konferencē tika pieņemts lēmums ANO Atbruņošanās lietu biroja (ANO ALB) Ženēvas nodaļā izveidot Īstenošanas atbalsta grupu (ĪAG) ar piecu gadu pilnvaru termiņu (2007–2011), lai sniegtu administratīvu atbalstu sanāksmēm, par kurām vienojusies sestā pārskata konference, kā arī lai atbalstītu BTIK vispārēju īstenošanu un vispārēju piemērošanu un apmaiņu ar UVP.

               (7)

               Padome 2011. gada 18. jūlijā pieņēma Lēmumu 2011/429/KĀDP (5) par Eiropas Savienības nostāju BTIK līgumslēdzēju valstu septītajā pārskata konferencē (turpmāk “septītā pārskata konference”).

               (8)

               Septītajā pārskata konferencē tika pieņemts lēmums ĪAG pilnvaras pagarināt vēl par pieciem gadiem (2012–2016) un paplašināt tās uzdevumu klāstu, ietverot tajā lēmuma īstenošanu par palīdzības lūgumu un piedāvājumu datubāzes izveidošanu un pārvaldīšanu un attiecīgās informācijas apmaiņas atvieglošanu starp līgumslēdzējām valstīm, kā arī attiecīgā gadījumā atbalstu tam, ka līgumslēdzējas valstis īsteno septītās pārskata konferences lēmumus un ieteikumus.

               (9)

               Padome 2012. gada 23. jūlijā pieņēma Lēmumu 2012/421/KĀDP (6) par atbalstu BTIK saistībā ar ES Stratēģiju masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai. Kopš Lēmuma 2012/421/KĀDP pieņemšanas vēl sešas valstis ir kļuvušas par BTIK līgumslēdzējām valstīm un vairākas valstis saņēma Savienības ekspertu sniegtu palīdzību.

               (10)

               Būtu jāvirza uz priekšu Lēmuma 2011/429/KĀDP un Lēmuma 2012/421/KĀDP mērķu izpilde, jo īpaši tie aspekti, par ko septītajā pārskata konferencē tika panākts konsenss,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   1.   Lai nekavējoties un praktiski varētu sākt īstenot dažus ES Stratēģijas masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai elementus, balstoties uz veiksmīgu Vienotās rīcības 2006/184/KĀDP, Vienotās rīcības 2008/858/KĀDP un Lēmuma 2012/421/KĀDP īstenošanu, šis lēmums kalpo par operatīvās politikas rīku, lai virzītu uz priekšu Lēmuma 2011/429/KĀDP mērķu izpildi, un tajā īpaši pievēršas tiem aspektiem, par ko septītajā pārskata konferencē ir panākts konsenss, kas ir atspoguļots tās nobeiguma dokumentā.
   Šajā lēmumā ir ievēroti šādi principi:

               a)

               optimāli izmantot Vienotās rīcības 2006/184/KĀDP, Vienotās rīcības 2008/858/KĀDP un Lēmuma 2012/421/KĀDP īstenošanā gūto pieredzi;

               b)

               apsvērt konkrētas vajadzības attiecībā uz BTIK labāku īstenošanu un vispārēju piemērošanu, ko ir darījušas zināmas BTIK līgumslēdzējas valstis, kā arī valstis, kas nav tās līgumslēdzējas valstis;

               c)

               veicināt valstu un reģionu atbildības uzņemšanos par projektiem, lai nodrošinātu tiem ilgtermiņa stabilitāti un saistībā ar BTIK izvērstu Eiropas Savienības un trešo pušu partnerības;

               d)

               īpašu uzmanību pievērst tādiem pasākumiem, kas dod konkrētus rezultātus un/vai palīdz ātri formulēt vienotu izpratni, kas ir svarīga 2016. gadā iecerētajai BTIK pārskata konferencei;

               e)

               iekļaut izmērāmus rezultātu rādījumus, kas jādefinē pirms darbību uzsākšanas, un, kad vien iespējams, iekļaut rādījumus, kas saistīti ar informētības un izglītības programmu ietekmi;

               f)

               atbalstīt konvencijas līgumslēdzēju valstu sanāksmju priekšsēdētāju, virzoties uz astoto pārskata konferenci, un optimāli izmantot ĪAG pilnvaras, par kurām panākta vienošanās sestajā pārskata konferencē un kuras atjaunotas un paplašinātas septītajā pārskata konferencē.

         2.   Eiropas Savienība atbalsta turpmāk minētos projektus, kas atbilst ES stratēģijas pasākumiem:

               —

               veicināt vispārēju pievienošanos BTIK, mudinot tās valstis, kas nav līgumslēdzējas valstis, labāk izprast priekšrocības, ko dod pievienošanās BTIK, un vairāk iesaistīties BTIK sanāksmēs un citos pasākumos,

               —

               veicināt mijiedarbību ar nevalstiskām ieinteresētajām personām zinātnes un tehnoloģiju jomā un bioloģiskā drošuma un bioloģiskās drošības jomā,

               —

               attīstīt valstu spējas BTIK īstenošanai – jo īpaši jaunattīstības valstīs un attiecībā uz tādām jomām kā VII un X pants –, uzlabojot saskaņā ar uzticības veicināšanas pasākumu sistēmu iesniedzamo deklarāciju kvalitāti un kvantitāti, lai veicinātu uzticību BTIK ievērošanai,

               —

               atbalstīt starpsesiju programmu un gatavošanos astotajai pārskata konferencei,

               —

               stiprināt Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāra mehānismu iespējamas ķīmisko, bioloģisko un toksisko ieroču lietošanas izmeklēšanai,

               —

               izstrādāt palīgrīkus, ar ko veicināt informētību, izglītību un iesaistīšanos.

         Sīki izstrādāts šo projektu apraksts ir izklāstīts pielikumā.
   2. pants
   1.   Par šā lēmuma īstenošanu atbild Eiropas Savienības Augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos (AP).
   2.   Šā lēmuma 1. pantā minēto pasākumu tehnisko īstenošanu uztic ANO Atbruņošanās lietu birojam (ALB). Tas attiecīgos uzdevumus veic AP uzraudzībā. Šim nolūkam AP noslēdz atbilstīgu vienošanos ar ANO ALB.
   3. pants
   1.   Finanšu atsauces summa 1. panta 2. punktā minēto projektu īstenošanai ir EUR 2 340 000.
   2.   Izdevumus, ko finansē no 1. punktā minētās summas, pārvalda saskaņā ar procedūrām un noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam.
   3.   Komisija uzrauga 1. punktā minēto izdevumu pareizu pārvaldību. Šim nolūkam tā ar ANO ALB slēdz finansēšanas nolīgumu. Nolīgumā paredz, ka ANO ALB ir jānodrošina Savienības ieguldījuma redzamība atbilstīgi tā apjomam.
   4.   Komisija 3. punktā minēto finansēšanas nolīgumu cenšas noslēgt cik drīz vien iespējams pēc šā lēmuma stāšanās spēkā. Tā informē Padomi par jebkādām grūtībām minētajā procesā, kā arī par finansēšanas nolīguma noslēgšanas dienu.
   4. pants
   Pamatojoties uz ANO ALB sagatavotiem regulāriem ziņojumiem, AP ziņo Padomei par šā lēmuma īstenošanu. Minētie ziņojumi ir pamatā Padomes veiktajiem novērtējumiem. Komisija sniedz informāciju par 1. panta 2. punktā minēto projektu finanšu aspektiem.
   5. pants
   1.   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
   2.   Tas zaudē spēku 36 mēnešus pēc 3. panta 3. punktā minētā finansēšanas nolīguma noslēgšanas dienas vai sešus mēnešus pēc tā pieņemšanas dienas, ja minētajā laikposmā finansēšanas nolīgums nav noslēgts.

      Briselē, 2016. gada 18. janvārī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         F. MOGHERINI

      (1)  Padomes dokuments 15708/03. Nav vēl publicēts Oficiālajā Vēstnesī, bet pieejams šeit: http://register.consilium.europa.eu

      (2)  OV L 65, 7.3.2006., 51. lpp.

      (3)  OV C 57, 9.3.2006., 1. lpp.

      (4)  OV L 302, 13.11.2008., 29. lpp.

      (5)  Padomes Lēmums 2011/429/ KĀDP (2011. gada 18. jūlijs) par Eiropas Savienības nostāju Konvencijas par bakterioloģisko (bioloģisko) un toksisko ieroču izstrādāšanas, ražošanas un uzglabāšanas aizliegšanu un to iznīcināšanu (BTIK) līgumslēdzēju valstu septītajā pārskata konferencē (OV L 188, 19.7.2011., 42. lpp.).

      (6)  Padomes Lēmums 2012/421/KĀDP (2012. gada 23. jūlijs) par atbalstu Bioloģisko un toksisko ieroču konvencijai (BTIK) saistībā ar ES Stratēģiju masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai (OV L 196, 24.7.2012., 61. lpp.).

      PIELIKUMS
      1.   PROJEKTI
      1.1.   Projekts Nr. 1. Atbalsts BTIK vispārējai piemērošanai

      1.1.1.   Projekta mērķis

      Veicināt vispārēju pievienošanos BTIK, mudinot tās valstis, kas nav BTIK līgumslēdzējas valstis, labāk izprast priekšrocības, ko dod pievienošanās BTIK, un vairāk iesaistīties BTIK sanāksmēs un citos pasākumos. Ar šo projektu sniegs atbalstu septītās pārskata konferences lēmumu un ieteikumu īstenošanai saistībā ar BTIK vispārēju piemērošanu.
      1.1.2.   Gaidāmie projekta rezultāti

                  a)

                  Aizvien plašāka pievienošanās BTIK visos ģeogrāfiskos reģionos;

                  b)

                  labāka izpratne par BTIK attiecīgās valstu iestādēs, tostarp parlamentāriešu vidū, un/vai BTIK jomā pastiprināti izvērsta sadarbības tīklu dibināšana apakšreģionos, lai veicinātu dalību BTIK un tās īstenošanu;

                  c)

                  pieaudzis to valstu skaits, kuras paudušas apņēmību pievienoties BTIK un kuras šajā nolūkā veic attiecīgus pasākumus;

                  d)

                  pieaudzis to valstu skaits, kuras nav konvencijas līgumslēdzējas valstis, bet iesaistās BTIK pasākumos un sanāksmēs;

                  e)

                  brīvprātīga BTIK īstenošana valstīs, pirms tās pievienojas BTIK.

            1.1.3.   Projekta apraksts

      BTIK pārskata konferencēs ir regulāri apstiprināts, ka BTIK līgumslēdzēju skaita pieaugums ir ļoti svarīgs. Tomēr vēl joprojām ir 24 valstis, kas nav BTIK līgumslēdzējas, galvenokārt Āfrikā un Klusā okeāna reģionā. Tādēļ šajā projektā ir iekļautas īpašas programmas, kas vērstas uz šīm valstīm. Minētās programmas darbotos ciešā saistībā ar citiem attiecīgām dalībniekiem, tostarp ar Ķīmisko ieroču aizlieguma organizāciju (OPCW), Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Rezolūcijas (ANO DRP) 1540 komiteju, CBRN (ķīmisko, bioloģisko, radioloģisko un nukleāro) jautājumu izcilības centriem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām (piemēram, VERTIC (pārbaudes, pētniecības, apmācības un informācijas centrs) un Drošības izpētes institūtu), lai attīstītu pastāvīgas darba attiecības ar atbilstīgām reģionālām un apakšreģionālām struktūrām, vajadzības gadījumā sagatavotu īpaši pielāgotus informatīvus materiālus un stātos tiešos sakaros ar attiecīgā reģiona valstīm.
      Vairākus valstīs notiekošus vispārējas piemērošanas pasākumus veiks pēc to valstu lūguma, kuras nav BTIK līgumslēdzējas puses, vispirms – tajās, kuras ir tuvu dalībai BTIK. Minētie pasākumi balstītos uz diskusijām un iznākumiem iepriekš notikušos reģionālos semināros, pārceļot tos valsts vidē un pielāgojot valsts apstākļiem. Tie ietvertu vispārējas piemērošanas darba plāna izstrādi katrai iesaistītajai valstij, iesaistoties arī valstu ieinteresētajām personām. Ja tas ir iespējams, atbilstīgos gadījumos minētie apmeklējumi var būt kopīgi pasākumi vairākām valstīm, kuras pastāvīgi cieši sadarbojas un kurās ir līdzīgi apstākļi. Minētajos pasākumos galvenais uzsvars būtu uz īpašu informatīvu materiālu sagatavošanu par priekšrocībām, ko dod pievienošanās BTIK, informētības palielināšanu valstu ieinteresēto personu, tostarp parlamentāriešu un citu politikas lēmumu veidotāju, starpā, valsts koordinācijas izveidi un nozīmīgu personu sponsorēšanu, lai viņi varētu piedalīties BTIK sanāksmēs vai citos atbilstīgos pasākumos.
      1.2.   Projekts Nr. 2. Mijiedarbe ar nevalstiskām ieinteresētajām personām zinātnes un tehnoloģiju jomā

      1.2.1   Projekta mērķis

      Veicināt mijiedarbi starp BTIK procesu un nevalstiskām ieinteresētajām personām, piemēram, zinātnes aprindu un rūpniecības pārstāvjiem, organizējot reģionālus seminārus par zinātnes un tehnoloģiju jautājumiem un par bioloģisko drošumu un bioloģisko drošību, gatavojoties astotajai pārskata konferencei. Turklāt šajā projektā tieši iesaistītu zinātniekus un biodrošuma jomas profesionāļus no jaunattīstības valstīm, lai palielinātu informētību par BTIK, attīstītu spējas efektīvāk īstenot BTIK un veicinātu starptautisko sadarbību miermīlīgiem mērķiem.
      1.2.2   Gaidāmie projekta rezultāti

                  a)

                  Palielināta zinātnisko aprindu un rūpniecības pārstāvju informētība par BTIK un saistītiem jautājumiem un pastiprināta zinātnisko aprindu un valstu un reģionālo zinātnisko, profesionālo un rūpniecības asociāciju iesaiste BTIK īstenošanā;

                  b)

                  valstu politikas veidotāju un amatpersonu plašāka un dziļāka izpratne par zinātnisku un tehnoloģisku jautājumu nozīmi saistībā ar BTIK īstenošanu;

                  c)

                  konstruktīvs ieguldījums pastāvīgā darba kārtības punkta par zinātni un tehnoloģiju izskatīšanā BTIK sanāksmēs, kā arī ieguldījums astotajā pārskata konferencē paredzētai apsvēršanai par to, kādā veidā stiprināt BTIK nozīmīgu zinātnes un tehnoloģijas jaunumu izvērtēšanu;

                  d)

                  palielināta mijiedarbe starp zinātnes aprindām, akadēmiķiem, pētniecības organizācijām, profesionālām apvienībām, rūpniecības pārstāvjiem un reglamentējošām iestādēm, un politikas veidotājiem valstu un reģionālā līmenī un palielināts ieguldījums tādu zinātnes un tehnoloģijas norišu izskatīšanā, kas attiecas uz BTIK;

                  e)

                  nostiprinātas saiknes ar citām daudzpusējām un reģionālām ierosmēm zinātnes un tehnoloģiju jomā; un

                  f)

                  pastiprināta starptautiska sadarbība zinātnes un tehnoloģiju jautājumos, ar ko varētu sniegt atbalstu spēju veidošanai jaunattīstības valstīs ar BTIK saistītās jomās, jo īpaši saistībā ar VII un X pantu, piemēram, tādos jautājumos kā slimību uzliesmojumu noteikšana, diagnosticēšana un novēršana, vakcīnas, terapija, analītiskas metodes, gatavība un atbildes rīcība.

            1.2.3.   Projekta apraksts un īstenošana

      Maksimāli piecos semināros, kas organizēti sadarbībā ar globālām un reģionālām zinātniskām asociācijām, rūpniecības pārstāvjiem (atbilstīgām globālām vai reģionālām rūpniecības federācijām un profesionālām asociācijām, piemēram, biodrošuma asociācijām) un akadēmiskiem ekspertiem, pievērstos tematiem, kas noteikti saskaņā ar pastāvīgo darba kārtības punktu par zinātni un tehnoloģiju un to ietekmi uz biodrošumu un biodrošību, un veicinātu reģionālu dialogu par šādiem jautājumiem, vienlaikus palielinot informētību reģionu zinātniskajās un profesionālajās aprindās. Šādus seminārus attiecīgi sasauks līdztekus atbilstīgām zinātniskām konferencēm vai biodrošuma konferencēm, lai maksimāli palielinātu informēšanas iespējas un lai pēc iespējas samazinātu izmaksas. Būtisks šo semināru aspekts būs jaunattīstības valstu zinātnieku un reglamentējošās jomas profesionāļu aktīva līdzdalība, kam nepieciešama sponsorēšana. Lai arī turpmāk atbalstītu iepriekš minēto ieinteresēto personu iesaisti, tiks piešķirtas nelielas dotācijas, lai viņi varētu veikt attiecīgus pētījumus un lai pēc tam varētu sagatavot publikācijas par semināros apspriestajiem tematiem.
      Šā projekta ilgtspējību centīsies panākt, izveidojot ekspertu virtuālu tīklu, iesaistot tajā ekspertus no semināru dalībnieku vidus. Tādus ekspertus varētu iekļaut arī valstu delegācijās uz BTIK sanāksmēm, un viņi varētu sniegt ieguldījumu zinātnes un tehnoloģijas norišu izskatīšanā.
      1.3.   Projekts Nr. 3. BTIK īstenošanas spēju veidošana

      1.3.1.   Projekta mērķis

      Septītajā pārskata konferencē atkārtoti tika apstiprināts tas, ka vajadzīgo valstu pasākumu ieviešana un īstenošana palielinātu BTIK efektivitāti. Minētajā konferencē līgumslēdzējas valstis tika aicinātas pieņemt likumdošanas, administratīvus, tiesu un cita veida pasākumus, tostarp informētības palielināšanas pasākumus un rīcības kodeksus, kas paredzēti, lai pastiprinātu BTIK īstenošanu vietējā mērogā un lai nodrošinātu mikrobioloģisku vai citu bioloģisku aģentu vai toksīnu drošumu un drošību. Pamatojoties uz pieredzi, kas gūta saistībā ar Vienoto rīcību 2008/858/KĀDP un Padomes Lēmumu 2012/421/KĀDP, ne vairāk kā astoņām valstīm tiks nodrošinātas paplašinātas BTIK īstenošanas atbalsta programmas.
      1.3.2.   Gaidāmie projekta rezultāti

                  a)

                  Atbilstīgu likumdošanas vai administratīvu pasākumu, tostarp krimināltiesību noteikumu, pieņemšana, aptverot visu to aizliegumu un preventīvo pasākumu klāstu, kas paredzēti BTIK un kas izstrādāti septītajā pārskata konferencē;

                  b)

                  efektīva īstenošana un ieviešana, lai novērstu BTIK pārkāpumus un piemērotu sankcijas pārkāpumu gadījumos;

                  c)

                  labāka koordinācija un visu BTIK procesā iesaistīto ieinteresēto personu, arī valstu un reģionu bioloģiskā drošuma asociāciju, parlamentāriešu un privātā sektora sadarbības tīklu veidošana, lai veicinātu efektīvu konvencijas īstenošanu;

                  d)

                  informētības palielināšanas programmu, rīcības kodeksu un bioloģiskā drošuma un bioloģiskās drošības standartu popularizēšana;

                  e)

                  valstu mehānismu izveide vai stiprināšana, lai apkopotu nepieciešamo informāciju un iesniegtu ikgadējos uzticības veicināšanas pasākumus (UVP);

                  f)

                  lielāks to līgumslēdzēju valstu skaits, kuras regulāri piedalās UVP apmaiņas pasākumos un iesniegtās informācijas kvalitātes uzlabošanās;

                  g)

                  lielāks to līgumslēdzēju valstu skaits, kuras savus UVP ziņojumus iesniedz elektroniskā formā;

                  h)

                  lielāks to līgumslēdzēju valstu skaits, kuras sniedz aktīvu ieguldījumu zinātnes un tehnoloģiju norišu pārskatīšanā saistībā ar BTIK;

                  i)

                  plašāka valstu zinātniska sadarbība jomās, kas saistītas ar BTIK; un

                  j)

                  jaunattīstības valstu zinātnieku, kuri piedalās šādās programmās, uzlabota tehniska kompetence un izpratne.

            1.3.3.   Projekta apraksts

      Katra programma ilgs apmēram 12 mēnešus, tajā iesaistīs ES delegācijas un CBRN izcilības centrus saņēmējvalstīs un attiecīgā gadījumā – ANO reģionālos atbruņošanās birojus, un tajā būs šādi elementi:

                  a)

                  sākotnējais valsts līmeņa seminārs, lai kopā pulcētu visas attiecīgās vietējās aģentūras un ieinteresētās personas un lai iepazīstinātu ar BTIK, apzinātu motivētus un uzticamus vietējos partnerus, kā arī lai veiktu vajadzību un prioritāšu sākotnēju izvērtējumu;

                  b)

                  esošās UVP rokasgrāmatas un valstīm domātā īstenošanas ceļveža izmantošana un BTIK kontaktpunktiem adresēta atbilstoša informācija vai e-mācības par to, kā izmantot elektronisko platformu, kad tā sāks darboties;

                  c)

                  tāda strukturēta rīcības plāna izstrādāšana, kas īpaši pielāgots saņēmējvalstij un kas programmas gaitā būtu saistīts ar dažādu palīdzības sniedzēju apmeklējumiem un/vai semināriem, kā arī ar apmācību, ko sniedz ES dalībvalstīs vai citviet;

                  d)

                  rīcības plāna izpilde, atbalsta sniedzējiem veicot attiecīgas atbalsta darbības (piemēram, tiesību aktu izstrādi, apmācību bioloģiskā drošuma un bioloģiskās drošības jomā, divējāda lietojuma preču eksporta kontroli, UVP sagatavošanu un iesniegšanu, policijas apmācību, informētības palielināšanu zinātniekiem, atbildes rīcības plānošanu ārkārtas situācijām utt.); un

                  e)

                  nobeiguma seminārs pēc pasākumu pabeigšanas, kurā tiks apkopots paveiktais, aģentūras informēs par to veiktajiem pasākumiem un panākumiem un tiks izvērtētas vajadzības sniegt papildu vai turpmāku palīdzību.

            Lai nodrošinātu efektīvu un produktīvu palīdzību, tiks rīkots seminārs, kas paredzēts ES ekspertiem, kuri saistībā ar šo projektu palīdz saņēmējvalstīm, un tā mērķis būs pārrunāt paraugpraksi un atbilstīgi sagatavoties palīdzības pasākumiem.
      1.4.   Projekts Nr. 4. Atbalsts starpsesiju programmai un gatavošanās astotajai pārskata konferencei

      1.4.1.   Projekta mērķis

      Šī programma ir vērsta uz to, lai mobilizētu BTIK līgumslēdzējas valstis aktīvi piedalīties astotajā pārskata konferencē, organizējot reģionālus un apakšreģionālus seminārus un dodot iespējas apsvērt un apspriest galvenos 2012.–2015. gada starpsesiju programmas tematus.
      Tas ietver arī praktisku atbalstu tematiem, kuri apspriesti starpsesiju programmā, piemēram, VII pantam un koncepcijai par salīdzinošā izvērtējuma mehānismu.
      1.4.2.   Gaidāmie projekta rezultāti

                  a)

                  Palielināta informētība par BTIK un astoto pārskata konferenci 2016. gadā un par tās nozīmi BTIK turpmākai attīstībai;

                  b)

                  visaptverošs un starpreģionāls dialogs par jautājumiem, kurus paredzēts apspriest astotajā pārskata konferencē;

                  c)

                  sagatavoti vairāki priekšlikumi jaunām ierosmēm, ko īstenot pēc astotās pārskata konferences, un plašs atbalsts to pieņemšanai astotajā pārskata konferencē;

                  d)

                  salīdzinošā izvērtējuma mehānisma koncepcijas turpmāka izstrāde saistībā ar BTIK. Atbalstu varētu sniegt, piemēram, viena vai vairāku šādu pasākumu organizēšanai trešās valstīs un vērtīgas pieredzes apzināšanai saistībā ar minētās koncepcijas nozīmi; un

                  e)

                  tādas saistībā ar ebolas uzliesmojumu Rietumāfrikā gūtās pieredzes apzināšana, kura ir noderīga BTIK VII un X panta īstenošanai.

            1.4.3.   Projekta apraksts

      Tiks organizēta reģionālu un apakšreģionālu semināru virkne, lai pievērstos 2012.–2015. gada starpsesiju programmas tematiem un lai palīdzētu nākamās pārskata konferences priekšsēdētājam pirms astotās pārskata konferences un tās laikā nolūkā veicināt BTIK turpmāku attīstību; to mērķis būs reģionālā un apakšreģionālā mērogā veicināt kopīgu izpratni, apspriežot priekšlikumus par jautājumu turpmāku risināšanu. Šādi semināri varētu notikt līdztekus iepriekš aprakstītajiem zinātnes un tehnoloģiju semināriem, lai pēc iespējas izdevīgāk izmantotu resursus un ekspertus un lai veicinātu dialogu un saskari starp zinātniekiem – neatkarīgi no viņu institucionālās piederības – un politikas veidotājiem. Vajadzības gadījumā pasākumi tiks organizēti arī Ženēvā. Tādēļ šajos semināros vajadzētu censties panākt arī zinātnieku un rūpniecības un profesionālo asociāciju pārstāvju piedalīšanos. Tas veicinātu plaša tādu līgumslēdzēju valstu loka izveidi, kuras iestājas par pakāpenisku BTIK nostiprināšanu. Ar semināriem būtu saistīta sponsorēšanas programma, lai dotu iespēju dalībniekiem no jaunattīstības valstīm, kas ir līgumslēdzējas puses, piedalīties semināros un astotajā pārskata konferencē. Šajā sakarā var izskatīt iespējas, kā BTIK sanāksmju laikā iedibināt kontaktus starp sponsorētajiem dalībniekiem un ES dalībvalstu delegāciju pārstāvjiem.
      Vērtīgi būtu apsvērt, kā praksē ieviest BTIK VII pantu, ņemot vērā bagātīgo pieredzi, kas gūta no ebolas uzliesmojuma Rietumāfrikā. Tiks uzsākta gūtās pieredzes izskatīšana, pievēršoties uzliesmojuma sekām un starptautiskajai atbildes rīcībai saistībā ar BTIK VII panta īstenošanu, taču arī aptverot aspektus par X panta atbilstību zinātniskās sadarbības un terapijas un vakcīnu izstrādes ziņā. Tiks sagatavots ziņojums līgumslēdzēju valstu apsvēršanai, tām gatavojoties astotajai pārskata konferencei.
      Starp ieinteresētajām līgumslēdzējām valstīm tiks veikts vismaz viens salīdzinošā izvērtējuma mehānisma pasākums, lai paplašinātu atbalstu šai koncepcijai un lai turpinātu izskatīt šīs koncepcijas nozīmi. Šis pasākums balstīsies uz Francijā 2013. gadā veikto pasākumu un Beniluksa valstīs 2015. gadā veikto pasākumu ar mērķi sagatavot ziņojumu līgumslēdzējām valstīm apsvēršanai pirms astotās pārskata konferences. Tiks veikts arī pētījums par to, kā padarīt efektīvākus BTIK V panta noteikumus saistībā ar konsultācijām starp līgumslēdzējām valstīm.
      1.5.   Projekts Nr. 5. Atbalsts ANO ģenerālsekretāra mehānismam

      1.5.1.   Projekta mērķis

      Sniegt atbalstu Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāra mehānisma stiprināšanai iespējamas ķīmisko, bioloģisko un toksisko ieroču lietošanas izmeklēšanai (ĢSM).
      1.5.2.   Gaidāmie projekta rezultāti

      Palielināta ĢSM gatavība, tostarp darbības saskaņā ar 2013. gada ANO izmeklēšanas misijas Sīrijā gūtās pieredzes pasākuma rezultātiem:

                  a)

                  paplašināts apmācītu ekspertu saraksts (pamata un specializētie mācību pasākumi – iecerēts noorganizēt trīs mācību kursus);

                  b)

                  sasaukta ĢSM ieinteresēto personu ievada sanāksme (viena sanāksme), kas paredzēta kā sadarbības mehānisms organizācijas iekšienē un starp organizācijām, tostarp situācijā, kad ĢSM nav aktivizēts, lai regulāri izvērtētu ĢSM un vēl vairāk to nostiprinātu;

                  c)

                  starporganizāciju mācību pasākumi – apmācība, ko kopīgi organizē ANO un citas starptautiskas organizācijas, lai izmantotu un labāk koordinētu esošos līdzekļus un paraugpraksi, lai maksimāli palielinātu efektivitāti un novērstu centienu dublēšanos (iecerēts sasaukt divus mācību pasākumus).

            1.5.3.   Projekta apraksts

      Papildus pastāvīgam atbalstam, ko sniedz pamata un specializētiem mācību kursiem, ko regulāri piedāvā ĢSM sarakstam izvirzītajiem ekspertiem, ir arī vairāki citi ar ĢSM saistīti pasākumi, kurus var uzskatīt par nozīmīgiem pasākumiem saistībā ar šo projektu. Šajā sakarā īpaši svarīgas ir darbības, ar kurām inter alia cenšas īstenot iepriekš minētos secinājumus no ANO misijā Sīrijā gūtās pieredzes apkopošanas pasākuma, un tādējādi stiprināt ĢSM ilgtermiņā.
      1.6.   Projekts Nr. 6. Palīgrīki, ar ko veicināt informētību, izglītību un iesaistīšanos

      1.6.1.   Projekta mērķis

      Radīt konkrētus un praktiskus rīkus, materiālus un pieejas, lai varētu veikt iepriekšējos projektos aprakstītās darbības. Šādus rīkus izstrādās formātos, kas piemēroti to mērķauditorijām, tostarp drukātā versijā, un parasti tie tiks tulkoti visās oficiālajās ANO valodās. Popularizēt, lai tiktu izmantoti agrāko ES darbību laikā izstrādātie rīki: UVP rokasgrāmata un valstīm domāts īstenošanas ceļvedis.
      1.6.2.   Gaidāmie projekta rezultāti

                  a)

                  Atbalsts iepriekš aprakstītajiem projektiem;

                  b)

                  palielināta informētība par bioloģisko ieroču jautājumiem, atbildīgu zinātnisko pētījumu veikšanu un ētiskiem jautājumiem studentu un viņu skolotāju starpā;

                  c)

                  plaša tādu informatīvu materiālu izplatīšana, kuros aplūkota BTIK un plašāki jautājumi, kas saistīti ar iespējamu ļaunprātīgu bioloģijas izmantošanu.

            1.6.3.   Projekta apraksts

      Vairākus projektus var noteikt jau tagad, bet pārējie noskaidrosies tad, kad projekts tiks uzsākts. Pirmajā kategorijā ietilpst, piemēram, tīmeklī pieejams mācību līdzeklis un mācību materiāli augstskolu studentiem un/vai vidusskolu audzēkņiem, kuri mācās bioloģiju, un skolotājiem. Šajā sakarā nozīmīga būs tādu paņēmienu izmantošana kā aktīva mācīšanās un jaukta tipa mācīšanās, kā arī koordinācija ar esošajām ierosmēm, piemēram, Bredfordas universitātes sadarbībā ar citiem partneriem veikto darbu. Arī BTIK interneta vietnes un materiālu, kas sagatavoti saskaņā ar šo un agrākiem Padomes lēmumiem, tulkošana ir identificējams kā nepieciešams projekts.
      2.   PROCESUĀLI ASPEKTI, KOORDINĀCIJA
      Koordinācijas komiteja sāks projektu īstenošanu, lai noteiktu ar sadarbību saistītās procedūras un praktiskos pasākumus. Koordinācijas komiteja regulāri, vismaz reizi sešos mēnešos, pārskatīs projektu īstenošanu, arī izmantojot elektroniskus saziņas līdzekļus.
      Koordinācijas komitejā būs AP un ANO ALB/BTIK Īstenošanas atbalsta grupas (ĪAG) pārstāvji.
      Visus saskaņā ar šo lēmumu iesniegtus palīdzības un sadarbības pieteikumus no līgumslēdzējām valstīm, kuras nav ES dalībvalstis, iesniedz ANO ALB/BTIK ĪAG. ANO ALB/BTIK ĪAG attiecīgi pārskatīs un izvērtēs minētos pieteikumus un iesniegs ieteikumus Koordinācijas komitejai. Koordinācijas komiteja izskatīs palīdzības lūgumu pieteikumus, kā arī rīcības plānus un to īstenošanu. Pēc AP ierosinājuma un ņemot vērā diskusiju rezultātus Koordinācijas komitejā, AP, apspriežoties ar kompetentajām Padomes darba grupām, pieņems galīgo lēmumu par atbalsta saņēmējvalstīm.
      Lai nodrošinātu nopietnu atbildības uzņemšanos un ES ierosināto un saņēmējvalstu veikto pasākumu stabilitāti, ir paredzēts, ka, ja vien iespējams, izraudzītām saņēmējvalstīm lūgs izstrādāt rīcības plānus, kuros inter alia būs izklāstīts konkrēts finansēto pasākumu (tostarp no valsts līdzekļiem) veikšanas grafiks, dati par projekta apjomu un ilgumu un galvenās ieinteresētās personas. ANO ALB/BTIK ĪAG vai ES dalībvalstis attiecīgā gadījumā tiks iesaistītas minēto rīcības plānu izstrādē. Projektus īstenos saskaņā ar rīcības plāniem.
      3.   ZIŅOJUMU SNIEGŠANA UN IZVĒRTĒŠANA
      ANO ALB/BTIK ĪAG iesniedz AP sešu mēnešu progresa ziņojumus par projektu īstenošanu. Papildus minētajam tiek iesniegti ziņojumi par atsevišķiem ar palīdzību saistītiem pasākumiem, kas saņēmējvalstīs notiek atbilstīgi izveidotajiem rīcības plāniem. Ziņojumus nosūta attiecīgajai Padomes darba grupai gūto panākumu izvērtēšanai un vispārējam projektu novērtējumam, un iespējamu turpmāko pasākumu ierosināšanai.
      Kad vien iespējams, BTIK līgumslēdzējas valstis tiks informētas par projektu īstenošanu, tostarp ar elektronisko saziņas līdzekļu starpniecību. No saņēmējvalstīm prasīs, lai tās ziņo BTIK sanāksmēm par to labā veikto darbību īstenošanu un iznākumu un lai pienācīgi atzīst ES sniegto atbalstu.
      4.   ES DALĪBVALSTU EKSPERTU DALĪBA
      Lēmuma veiksmīgai īstenošanai ir vajadzīga aktīva ES dalībvalstu ekspertu iesaiste. ANO ALB/BTIK ĪAG tiks mudināta izmantot minēto ekspertu zināšanas. Lēmumā paredz segt ekspertu misiju izmaksas saistībā ar projektu īstenošanu.
      Paredzams, ka par paredzēto palīdzības apmeklējumu (piemēram, juridiskas palīdzības vai palīdzības ar UVP) standarta praksi uzskatīs apmeklējumu, kurā dodas ne vairāk kā trīs eksperti un kas nav ilgāks par piecām dienām.
      Lai nodrošinātu efektīvu un produktīvu palīdzību, tiks rīkots seminārs, kas paredzēts ES ekspertiem, kuri saistībā ar šo projektu palīdz saņēmējvalstīm, un tā mērķis būs pārrunāt paraugpraksi un atbilstīgi sagatavoties palīdzības pasākumiem un apkopot palīdzības materiālus, piemēram, prezentācijas un publikācijas.
      5.   DARBĪBAS ILGUMS
      Kopējais paredzētais projektu īstenošanas ilgums ir 36 mēneši.
      6.   ATBALSTA SAŅĒMĒJI
      Atbalsta saņēmēji saistībā ar projektu Nr. 1 būs valstis, kas nav BTIK līgumslēdzējas (gan parakstītājvalstis, gan tās, kuras nav parakstījušas), attiecībā uz vispārējās piemērošanas darbībām, tostarp attiecīgā gadījumā privātais sektors, akadēmiskās aprindas un NVO.
      Atbalsta saņēmēji saistībā ar projektu Nr. 2 būs līgumslēdzējas valstis, kurām palīdzēs veikt novērtējumu par zinātnes un tehnoloģiju attīstības sekām BTIK, zinātnisko aprindu pārstāvji, starptautiskas, reģionālas un valstu zinātniskas asociācijas, akadēmiskās aprindas un rūpniecība.
      Atbalsta saņēmēji saistībā ar projektu Nr. 3 attiecībā uz spēju veidošanas darbībām ir BTIK līgumslēdzējas valstis; īpaša uzmanība tiks pievērsta tām valstīm, kuras BTIK pievienojušās nesen, savukārt atbalsta saņēmēji saistībā ar X panta darbībām būs atsevišķi zinātnieki, zinātniskas konferences un iestādes.
      Atbalsta saņēmēji saistībā ar projektu Nr. 4 būs BTIK līgumslēdzējas valstis, jo īpaši amatpersonas, kas strādā ar BTIK jautājumiem, piemēram, tās, kas ieceltas par valstu kontaktpunktiem, un tās, kas strādā pastāvīgajās misijās Ženēvā, eksperti, kas uzaicināti piedalīties semināros un salīdzinošā izvērtējuma mehānismā, un tie, kas iesaistīti V un VII panta pētījumu sagatavošanā.
      Atbalsta saņēmēji saistībā ar projektu Nr. 5 būs ĢSM sarakstā iekļautie eksperti, ĢSM mācību kursu un pasākumu dalībnieki un ieinteresēto personu sanāksmju dalībnieki.
      Atbalsta saņēmēji saistībā ar projektu Nr. 6 būs personas, kas sagatavo attiecīgos materiālus, kā arī personas, kas tos izmanto, piemēram, studenti un skolotāji, rūpniecības amatpersonas un NVO.
      7.   TREŠO PUŠU PĀRSTĀVJI
      Lai veicinātu reģionu atbildības uzņemšanos un projektu stabilitāti, ar šo lēmumu piešķir līdzekļus tādu ekspertu līdzdalībai, kas nāk no valstīm, kuras nav ES dalībvalstis, tostarp no attiecīgām reģionālām un starptautiskām organizācijām. Tiks finansēta UNODA/BTIK ĪAG dalība BTIK semināros un sanāksmēs. BTIK sanāksmju priekšsēdētāja piedalīšanos var finansēt katrā gadījumā atsevišķi.
      8.   ĪSTENOTĀJA STRUKTŪRA – PERSONĀLA JAUTĀJUMI
      Tā kā šajā lēmumā paredzētie ANO ALB pasākumi nav iekļauti budžetā, būs vajadzīgs papildu personāls.
      9.   ES REDZAMĪBA
      ANO ALB veiks visus vajadzīgos pasākumus, lai plašāk informētu par to, ka rīcību finansē Eiropas Savienība. Šādus pasākumus veiks saskaņā ar Eiropas Komisijas izstrādāto un publicēto ES ārējo darbību ziņošanas un pārredzamības rokasgrāmatu. Tādējādi ANO ALB nodrošinās Savienības ieguldījuma pamanāmību ar pienācīgu atpazīstamības uzlabošanu un publicitāti, uzsverot Savienības nozīmi, nodrošinot tās darbību pārredzamību un palielinot informētību par lēmuma pieņemšanas iemesliem, kā arī par Savienības atbalstu lēmumam un šā atbalsta rezultātus. Projektā sagatavotajā materiālā Savienības karogs tiks attēlots labi pamanāmā vietā saskaņā ar Savienības norādēm par pareizu karoga izmantošanu un attēlošanu.


title: Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2017/1403 (2017. gada 23. jūnijs), ar ko groza Lēmumu ECB/2012/6 par TARGET2 vērtspapīriem Valdes izveidi (ECB/2017/20)

text:
                  29.7.2017

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 199/24

            EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS LĒMUMS (ES) 2017/1403
      (2017. gada 23. jūnijs),
      ar ko groza Lēmumu ECB/2012/6 par TARGET2 vērtspapīriem Valdes izveidi (ECB/2017/20)
      EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,
      ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
      ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 3.1., 12.1. un 12.3. pantu, kā arī 17., 18. un 22. pantu,
      ņemot vērā Pamatnostādni ECB/2012/13 (2012. gada 18. jūlijs) par TARGET2 vērtspapīriem (1),
      tā kā:

                  (1)

                  ECB Padome 2016. gada 16. martā apstiprināja “Tirgus infrastruktūras valdes” izveidi, kas ir jauna pārvaldības struktūra, kura atbild par tehniskajiem un operacionālajiem pārvaldības uzdevumiem tirgus infrastruktūru un platformu jomā.

                  (2)

                  Attiecīgi būtu jāgroza Lēmums ECB/2012/6 (2), lai atspoguļotu Tirgus infrastruktūras valdes izveidi un T2V Valdes darbību vienā no Tirgus infrastruktūras valdes formātiem,

            IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
      1. pants
      Grozījumi
      Lēmumu ECB/2012/6 groza šādi:

                  1)

                  ar šādu pantu aizstāj 1. pantu:
                  “1. pants
                  Definīcijas
                  Šajā lēmumā termini lietoti tādā nozīmē, kāda tiem ir Pamatnostādnē ECB/2012/13 (*1) un T2V Pamatlīgumā, ko ECB Padome apstiprināja 2011. gada 17. novembrī.

                     (*1)  Pamatnostādne ECB/2012/13 (2012. gada 18. jūlijs) par TARGET2 vērtspapīriem (OV L 215, 11.8.2012., 19. lpp.).”;"

                  2)

                  ar šādu punktu aizstāj 2. panta 1. punktu:
                  “1.   T2V Valde tiek izveidota kā vadības struktūra, kuras uzdevums ir sniegt ECB Padomei priekšlikumus par būtiskākajiem stratēģiskajiem jautājumiem un pildīt ECB Padomes uzticētos tehniskos uzdevumus. Tā darbojas, kā viens no īpašajiem Tirgus infrastruktūras valdes (TIV) formātiem.”;

                  3)

                  I pielikuma sadaļas “Sastāvs” ceturto daļu aizstāj ar šādu:
                  “T2V Valdes locekļu pilnvaras ilgst 24 mēnešus un var tikt pagarinātas. ECB Padome var lemt par īsāku pilnvaru laiku, t. sk., ja locekļi atkāpjas vai pensionējas pirms to pilvaru laika beigām.”;

                  4)

                  šādi groza II pielikumu:

                              a)

                              ar šādu punktu aizstāj 1. panta 3. punktu:
                              “3.   T2V Valdes locekļi nav tieši iesaistīti T2V pārraudzībā vai tādu centrālo vērtspapīru depozitāriju (CVD) pārraudzībā, kas ārpakalpojuma veidā nodevuši savas norēķinu darbības T2V, ciktāl šāda iesaiste var radīt faktisku vai potenciālu interešu konfliktu saistībā ar to T2V Valdes locekļa statusu. Tiek ieviesti attiecīgi pasākumi šādu konfliktu identificēšanai un novēršanai. Locekļi nav Iekšējās audita komitejas (IAK) locekļi, un tie ikdienā nav iesaistīti 3. līmeņa darbībās”;

                              b)

                              svītro 2. panta 1. punktu.

            2. pants
      Nobeiguma noteikums
      Šis lēmums stājas spēkā 2017. gada 23. jūnijā.

         Frankfurtē pie Mainas, 2017. gada 23. jūnijā

               ECB prezidents

            Mario DRAGHI

         (1)  OV L 215, 11.8.2012., 19. lpp.

         (2)  Lēmums ECB/2012/6 (2012. gada 29. marts) par TARGET2 vērtspapīriem Valdes izveidi un Lēmuma ECB/2009/6 atcelšanu (ECB/2009/6) (OV L 117, 1.5.2012., 13. lpp.).


title: Komisijas Lēmums (2017. gada 23. februāris) attiecībā uz individuālo licenču piešķiršanu visiem Eiropas references tīklu koordinatoriem Eiropas references tīklu preču zīmes lietošanai

text:
               24.2.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 60/7

         KOMISIJAS LĒMUMS
   (2017. gada 23. februāris)
   attiecībā uz individuālo licenču piešķiršanu visiem Eiropas references tīklu koordinatoriem Eiropas references tīklu preču zīmes lietošanai
   (2017/C 60/06)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Komisijas 2001. gada 19. septembra Lēmumu (PV1536), ar ko ģenerāldirektoriem un dienestu vadītājiem piešķir pilnvaras lemt par nepieciešamību iesniegt pieteikumu tādu intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzībai, kas izriet no to atbildības jomā esošajām darbībām vai programmām, par licenču izsniegšanu saistībā ar iepriekš minēto un par tiesību iegūšanu, nodošanu vai pārtraukšanu vai atteikšanos no tām un ģenerāldirektoriem – saistītās administratīvās izpildes pilnvaras,
   tā kā:

               (1)

               Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2011/24/ES (1) ir paredzēts, ka Komisija atbalsta Eiropas references tīklu (ERT) veidošanu starp ļoti specializētiem veselības aprūpes sniedzējiem dalībvalstīs.

               (2)

               Komisijas Īstenošanas lēmuma 2014/287/ES (2) 7. pantā noteikts, ka Komisija ļauj tīkliem un to dalībniekiem izmantot unikālu grafisku identifikatoru (logotipu).

               (3)

               Komisija reģistrēja logotipu “European Reference Network” (“Eiropas references tīkls”) kā grafisku preču zīmi (reģ. Nr. 012252128) Eiropas Savienības teritorijā.

               (4)

               Eiropas Savienība ir preču zīmes likumīgā īpašniece un ir gatava piešķirt licenci, lai to varētu izmantot visi Eiropas references tīklu koordinatori,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Visiem ERT dalībvalstu padomes apstiprināto Eiropas references tīklu koordinatoriem ir neekskluzīvas, bezmaksas un nosacījuma tiesības izmantot preču zīmi “European Reference Network” (“Eiropas references tīkls”) (reģ. Nr. 012252128) attiecībā uz iniciatīvām, kas saistītas ar Eiropas references tīklu darbībām saskaņā ar Direktīvas 2011/24/ES 12. pantā noteiktajiem mērķiem.
   2. pants
   Visi ERT dalībvalstu padomes apstiprināto Eiropas references tīklu koordinatori ir pilnvaroti izsniegt savu attiecīgo tīklu dalībniekiem apakšlicenci tiesībām izmantot preču zīmi attiecībā uz iniciatīvām, kas saistītas ar to tīklu darbību.

      Briselē, 2017. gada 23. februārī

            Komisijas vārdā –

            Komisijas loceklis

         Vytenis ANDRIUKAITIS

      (1)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 9. marta Direktīva 2011/24/ES par pacientu tiesību piemērošanu pārrobežu veselības aprūpē (OV L 88, 4.4.2011., 45. lpp.).

      (2)  Komisijas 2014. gada 10. marta Īstenošanas lēmums 2014/287/ES, ar ko nosaka kritērijus Eiropas references tīklu un to dalībnieku izveidošanai un izvērtēšanai, kā arī informācijas un zināšanu apmaiņas veicināšanai saistībā ar šādu tīklu izveidi un izvērtēšanu (OV L 147, 17.5.2014., 79. lpp.).


title: 2014/318/ES: Padomes Lēmums ( 2014. gada 17. februāris ) par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Krievijas Federāciju par narkotisko vielu prekursoriem

text:
               4.6.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 165/6

         PADOMES LĒMUMS
   (2014. gada 17. februāris)
   par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Krievijas Federāciju par narkotisko vielu prekursoriem

      (2014/318/ES)

   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar 218. panta 6. punkta a) apakšpunktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu,
   tā kā:

               (1)

               Lai novērstu narkotisko vielu prekursoru novirzīšanu no likumīgas tirdzniecības nolūkā novērst narkotisko un psihotropo vielu nelikumīgu izgatavošanu, Eiropas Savienībai un Krievijas Federācijai būtu jāuzlabo sadarbība.

               (2)

               Saskaņā ar Padomes Lēmumu 2013/263/ES (1)2013. gada 4. jūnijā tika parakstīts Nolīgums starp Eiropas Savienību un Krievijas Federāciju par narkotisko vielu prekursoriem (“nolīgums”), ņemot vērā tā noslēgšanu vēlāk.

               (3)

               Nolīgumam būtu jānodrošina pilnīga pamattiesību ievērošana, jo īpaši augsts aizsardzības līmenis personas datu apstrādē un personas datu nodošanā starp nolīguma Pusēm.

               (4)

               Eiropas Savienības vārdā nolīgums būtu jāapstiprina,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Savienības vārdā tiek apstiprināts Nolīgums starp Eiropas Savienību un Krievijas Federāciju par narkotisko vielu prekursoriem.
   Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   Padomes priekšsēdētājs Eiropas Savienības vārdā sniedz nolīguma 11. pantā paredzēto paziņojumu (2).
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2014. gada 17. februārī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         A. TSAFTARIS

      (1)  Padomes Lēmums 2013/263/ES (2013. gada 13. maijs) par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Krievijas Federāciju par narkotisko vielu prekursoriem (OV L 154, 6.6.2013., 5. lpp.).

      (2)  Nolīguma spēkā stāšanās dienu Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.


title: Padomes Lēmums (KĀDP) 2015/2006 (2015. gada 10. novembris), ar ko pagarina pilnvaru termiņu Eiropas Savienības īpašajam pārstāvim Āfrikas ragā

text:
               11.11.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 294/58

         PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2015/2006
   (2015. gada 10. novembris),
   ar ko pagarina pilnvaru termiņu Eiropas Savienības īpašajam pārstāvim Āfrikas ragā
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 33. pantu un 31. panta 2. punktu,
   ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2011. gada 8. decembrī pieņēma Lēmumu 2011/819/KĀDP (1), ar ko Alexander RONDOS kungs tiek iecelts par Eiropas Savienības īpašo pārstāvi (ESĪP) Āfrikas ragā. ESĪP pilnvaru termiņam jābeidzas 2015. gada 31. oktobrī.

               (2)

               ESĪP pilnvaru termiņš būtu jāpagarina vēl par 16 mēnešiem.

               (3)

               ESĪP īstenos pilnvaras situācijā, kas var pasliktināties un varētu kavēt Līguma 21. pantā izklāstīto Savienības ārējās darbības mērķu sasniegšanu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Eiropas Savienības īpašais pārstāvis
   ESĪP Āfrikas ragā Alexander RONDOS kunga pilnvaru termiņš tiek pagarināts līdz 2017. gada 28. februārim. Padome, pamatojoties uz Politikas un drošības komitejas (PDK) novērtējumu un Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos (AP) iesniegtu priekšlikumu, var pieņemt lēmumu, ka ESĪP pilnvaras tiek izbeigtas agrāk.
   Attiecībā uz ESĪP pilnvarām Āfrikas rags tiek definēts kā reģions, kurā ietilpst Džibutijas Republika, Eritrejas Valsts, Etiopijas Federatīvā Demokrātiskā Republika, Kenijas Republika, Somālijas Federatīvā Republika, Sudānas Republika, Dienvidsudānas Republika un Ugandas Republika. Attiecībā uz aspektiem, kuriem ir plašākas sekas reģionā, ESĪP attiecīgajā gadījumā sadarbojas arī ar valstīm un reģionālām vienībām ārpus Āfrikas raga reģiona.
   2. pants
   Politikas mērķi
   1.   ESĪP pilnvaru pamatā ir Savienības politikas mērķi attiecībā uz Āfrikas ragu, kuri izklāstīti 2011. gada 14. novembrī pieņemtajā stratēģiskās sistēmas dokumentā, 2015. gada 26. oktobrī pieņemtajā Āfrikas raga reģiona rīcības plānā 2015. –2020. gadam un attiecīgajos Padomes secinājumos, proti, aktīvi piedalīties reģiona un starptautiskajos centienos panākt mierīgu līdzāspastāvēšanu un ilgstošu mieru, drošību un attīstību reģiona valstīs un starp tām. ESĪP turklāt dod ieguldījumu Āfrikas ragā noritošās Savienības daudzpusīgās darbības kvalitātes, intensitātes, ietekmes un redzamības uzlabošanā.
   2.   Politikas mērķi, kuriem ieguldījumu dod ESĪP, inter alia ir:

               a)

               turpināt Āfrikas raga reģiona stabilizāciju, ņemot vērā plašāku dinamiku reģionā;

               b)

               atrisināt konfliktus, īpaši Somālijā, Dienvidsudānā un Sudānā, un novērst iespējamos konfliktus starp reģiona valstīm vai to iekšienē un savlaicīgi brīdināt par tiem;

               c)

               atbalstīt sadarbību reģionā politikas, drošības un ekonomikas jomā.

               d)

               uzlabot pārvaldību pār jauktajām migrācijas plūsmām Āfrikas raga reģionā un no tā, vēršoties arī pret šādu plūsmu pamatcēloņiem.

         3. pants
   Pilnvaras
   1.   Lai sasniegtu Savienības politikas mērķus attiecībā uz Āfrikas ragu, ESĪP ir pilnvarots:

               a)

               pamatojoties uz stratēģisko sistēmas dokumentu un reģiona rīcības plānu, sadarboties ar visām attiecīgajām ieinteresētajām personām reģionā, ar valstu valdībām, reģionālajām iestādēm, starptautiskām un reģionālām organizācijām, pilsonisko sabiedrību un diasporām, lai tuvinātu Savienības mērķu sasniegšanu, un palīdzēt reģionā panākt labāku Savienības nozīmes izpratni;

               b)

               sadarboties ar svarīgākajiem ārpusreģiona dalībniekiem ar ietekmi Āfrikas ragā, lai risinātu plašākas reģionālās stabilitātes jautājumus, tostarp attiecībā uz Sarkano jūru un Indijas okeāna rietumiem. Minētie sakari aptver divpusēju sadarbību ar Amerikas Savienotajām Valstīm, Persijas līča valstīm, Ēģipti, Turciju un Ķīnu, reģionālos sakarus ar Persijas līča sadarbības padomi (GCC) un sadarbību ar citiem attiecīgajiem dalībniekiem, tiklīdz tādi rodas;

               c)

               vajadzības gadījumā pārstāvēt Savienību attiecīgajos starptautiskajos forumos un nodrošināt, lai Savienības atbalsts krīzes pārvarēšanā, kā arī konfliktu risināšanā un novēršanā būtu pamanāms;

               d)

               sekmēt un atbalstīt efektīvu sadarbību politikas un drošības jomā, kā arī ekonomikas integrāciju reģionā, izmantojot Savienības partnerattiecības ar Āfrikas Savienību (ĀS) un reģionālām organizācijām, jo īpaši ar Starpvaldību attīstības iestādi (IGAD);

               e)

               sekot politiskajām norisēm reģionā un sniegt ieguldījumu Savienības politikas izstrādē attiecībā uz reģionu, tostarp attiecībā uz Somāliju, Sudānu, Dienvidsudānu un Eritreju, Etiopijas un Eritrejas domstarpībām robežjautājumā un Alžīras nolīguma īstenošanu, Džibuti un Eritrejas domstarpībām robežjautājumā, uz Nīlas baseina iniciatīvu un citiem reģiona jautājumiem, kas ietekmē tā drošību, stabilitāti un labklājību;

               f)

               izskatīt pārrobežu problēmas, jo īpaši attiecībā uz migrāciju, un pēc lūguma ar attiecīgām valstīm iesaistīties dialogos par migrāciju un vispārīgāk sekmēt Savienības politiku migrācijas un bēgļu jomā saistībā ar reģioniem – saskaņā ar Savienības politiskajām prioritātēm, lai pastiprinātu sadarbību, tostarp attiecībā uz atgriešanu un atpakaļuzņemšanu;

               g)

               attiecībā uz Somāliju un ciešā sadarbībā ar Savienības delegācijas Somālijā vadītāju un attiecīgiem reģionāliem un starptautiskiem partneriem, tostarp Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) ģenerālsekretāra īpašo pārstāvi Somālijā, ĀS un IGAD, – turpināt aktīvi sniegt ieguldījumu darbībās un iniciatīvās, kuru mērķis ir panākt turpmāku stabilizāciju un īstenot režīmu pēc pārejas perioda Somālijā, balstoties uz 2013. gada jaunā kursa paktu un progresu federālas valsts izveidē un ar mērķi 2016. gadā Somālijā panākt ticamu un iekļaujošu vēlēšanu norisi; papildus tam ESĪP turpina atbalstīt Somālijas drošības sektora attīstību, tostarp izmantojot reģionā izvietotās Savienības KDAP misijas;

               h)

               attiecībā uz Sudānu un ciešā sadarbībā ar Savienības delegāciju Hartūmā un ĀS (Adisabebā) vadītājiem – sekmēt Savienības politikas saskanīgumu un efektivitāti attiecībā uz Sudānu un atbalstīt politiskus risinājumus Dārfūrā, Dienvidkordofānā un Zilajā Nīlā notiekošajos konfliktos un holistiskā politikas procesā panāktu nacionālu izlīgumu. Šajā ziņā ESĪP sekmē saskanīgu starptautisko pieeju ar Āfrikas Savienību un īpaši ĀS Augsta līmeņa īstenošanas darba grupu Sudānai un Dienvidsudānai (AUHIP), ANO un ar citām vadošajām reģionālajām un starptautiskajām ieinteresētājām personām, paturot prātā arī vajadzību atbalstīt Sudānas un Dienvidsudānas mierīgu līdzāspastāvēšanu, to jo īpaši panākot ar Adisabebas nolīgumu īstenošanu un pēc Vispārējā miera nolīguma vēl atlikušo jautājumu atrisināšanu;

               i)

               attiecībā uz Dienvidsudānu – pamatojoties uz nesen parakstīto Nolīgumu par konflikta risinājumu (ARC) Dienvidsudānā, turpina iesaistīties reģiona līmenī, īpaši ar IGAD, ĀS, ANO, Dienvidsudānas kaimiņvalstīm un citiem vadošajiem starptautiskajiem partneriem, lai nodrošinātu nolīguma īstenošanu. Šajā ziņā ESĪP strādā ciešā sadarbībā ar ES delegāciju Džūbā un ĀS (Adisabebā) vadītājiem;

               j)

               vērīgi sekot citām pārrobežu problēmām, kas skar Āfrikas ragu, īpašu uzmanību veltot radikalizācijai un terorismam, tomēr izskatot arī jūras drošību un pirātismu, organizēto noziedzību, ieroču, savvaļas produktu, narkotiku kontrabandu un tirdzniecību un citus kontrabandas veidus, kā arī jebkādas humanitāro krīžu izraisītās sekas politikas un drošības jomā;

               k)

               veicināt humānās palīdzības piekļuvi visā reģionā;

               l)

               sekmēt to, lai tiktu īstenots Padomes Lēmums 2011/168/KĀDP (2) un, sadarbojoties ar ESĪP cilvēktiesību jautājumos, – Savienības cilvēktiesību politika, tostarp ES Cilvēktiesību pamatnostādnes, jo īpaši ES Pamatnostādnes par bērniem un bruņotiem konfliktiem, kā arī ES Pamatnostādnes par vardarbību pret sievietēm un meitenēm un par visu veidu pret viņām vērstas diskriminācijas apkarošanu, un Savienības politika attiecībā uz ANO Drošības padomes Rezolūciju 1325 (2000), tostarp novērojot norises un ziņojot par tām, kā arī izstrādājot ieteikumus šajā ziņā.

         2.   Lai īstenotu pilnvaras, ESĪP inter alia:

               a)

               vajadzības gadījumā konsultē un ziņo par Savienības nostāju noteikšanu starptautiskos forumos, lai proaktīvi veicinātu Savienības visaptverošo politisko pieeju Āfrikas ragam;

               b)

               pārrauga visas Savienības darbības.

         4. pants
   Pilnvaru īstenošana
   1.   ESĪP ir atbildīgs par pilnvaru īstenošanu, rīkojoties AP pakļautībā.
   2.   PDK uztur privileģētus sakarus ar ESĪP un ir galvenais ESĪP kontaktpunkts Padomē. Neskarot AP pilnvaras, PDK saskaņā ar savām pilnvarām ESĪP sniedz stratēģiskas norādes un politisku virzību.
   3.   ESĪP strādā ciešā sadarbībā ar Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD) un tā attiecīgajām nodaļām, Savienības delegācijām reģionā un Komisiju.
   5. pants
   Finansējums
   1.   ESĪP pilnvaru īstenošanas izdevumiem paredzētā finanšu atsauces summa laikposmam no 2015. gada 1. novembra līdz 2017. gada 28. februārim ir EUR 3 500 000.
   2.   Izdevumus pārvalda saskaņā ar procedūrām un noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam.
   3.   Izdevumus pārvalda saskaņā ar ESĪP un Komisijas noslēgtu līgumu. ESĪP sniedz Komisijai pārskatu par visiem izdevumiem.
   6. pants
   Komandas izveide un tās sastāvs
   1.   ESĪP saskaņā ar ESĪP pilnvarām un atbilstīgi piešķirtajiem finanšu līdzekļiem ir atbildīgs par savas komandas izveidi. Komandā iekļauj personas, kam, kā pilnvarās paredzēts, ir īpašas zināšanas konkrētos politikas un drošības jautājumos. ESĪP tūlīt un regulāri informē Padomi un Komisiju par savas komandas sastāvu.
   2.   Dalībvalstis, Savienības iestādes un EĀDD var ierosināt personāla norīkošanu darbā pie ESĪP. Šādi norīkotajam personālam atalgojumu maksā attiecīgā dalībvalsts, Savienības iestāde vai EĀDD. Darbā pie ESĪP var nosūtīt arī ekspertus, ko dalībvalstis norīkojušas darbā Savienības iestādēs vai EĀDD. Starptautiskiem līgumdarbiniekiem ir kādas dalībvalsts valstspiederība.
   3.   Viss norīkotais personāls turpina būt nosūtītājas dalībvalsts, nosūtītājas Savienības iestādes vai EĀDD administratīvā pakļautībā, un tas veic savus pienākumus un rīkojas ESĪP pilnvaru interesēs.
   4.   ESĪP personāls tiek izvietots kopā ar attiecīgajām EĀDD nodaļām vai Savienības delegācijām, lai veicinātu viņu attiecīgo darbību saskanīgumu un konsekvenci.
   7. pants
   ESĪP un ESĪP personāla privilēģijas un imunitāte
   Par privilēģijām, imunitāti un citām garantijām, kas ESĪP un ESĪP personālam ir vajadzīgas misijas veikšanai un sekmīgai norisei, attiecīgi vienojas ar uzņēmējām valstīm. Šajā nolūkā dalībvalstis un EĀDD nodrošina visu vajadzīgo atbalstu.
   8. pants
   ES klasificētās informācijas drošība
   ESĪP un viņa komandas locekļi ievēro drošības principus un minimālos standartus, kas noteikti ar Padomes Lēmumu 2013/488/ES (3).
   9. pants
   Piekļuve informācijai un apgādes atbalsts
   1.   Dalībvalstis, Komisija, EĀDD un Padomes Ģenerālsekretariāts nodrošina, lai ESĪP varētu piekļūt visai attiecīgai informācijai.
   2.   Savienības delegācijas reģionā un dalībvalstis attiecīgos gadījumos nodrošina materiāltehnisko atbalstu reģionā.
   10. pants
   Drošība
   Saskaņā ar Savienības politiku par tāda personāla drošību, kas izvietots ārpus Savienības, lai veiktu operatīvas darbības saskaņā ar Līguma V sadaļu, ESĪP saskaņā ar ESĪP pilnvarām un drošības situāciju teritorijā, par ko viņš ir atbildīgs, veic visus praktiski iespējamos pasākumus visa ESĪP tiešā pakļautībā esošā personāla drošībai, jo īpaši:

               a)

               izstrādājot konkrētu drošības plānu, kura pamatā ir EĀDD norādes, ietverot konkrētus fiziskus, organizatoriskus un procesuālus drošības pasākumus, reglamentējot rīcību saistībā ar personāla drošu pārvietošanos uz teritoriju, par kuru viņš ir atbildīgs, un minētajā teritorijā, kā arī drošības negadījumu pārvaldību, un ārkārtas situāciju un evakuācijas plānu;

               b)

               nodrošinot, lai visam personālam, kas izvietots ārpus Savienības, būtu augsta riska apdrošināšana, kas atbilst apstākļiem teritorijā, par ko viņš ir atbildīgs;

               c)

               nodrošinot, lai visi ārpus Savienības izvietojamie ESĪP komandas locekļi, tostarp vietējie līgumdarbinieki, pirms vai tūlīt pēc ierašanās teritorijā, par ko viņš ir atbildīgs, būtu apguvuši pienācīgu drošības mācību kursu, kura pamatā ir riska izvērtējuma pakāpe, ko minētajai teritorijai piešķīris EĀDD;

               d)

               nodrošinot, lai tiktu īstenoti visi saskaņotie ieteikumi, kas sniegti pēc regulāra drošības izvērtējuma, un – saistībā ar ziņojumiem par progresu un par pilnvaru īstenošanu – rakstiski ziņojot Padomei, AP un Komisijai par šo ieteikumu īstenošanu un citiem drošības jautājumiem.

         11. pants
   Ziņošana
   1.   ESĪP regulāri sniedz mutiskus un rakstiskus ziņojumus AP un PDK. Vajadzības gadījumā ESĪP ziņojumus sniedz arī Padomes darba grupām. Ziņojumus regulāri izsūta, izmantojot COREU tīklu. ESĪP var sniegt ziņojumus Ārlietu padomei. Saskaņā ar Līguma 36. pantu ESĪP var tikt iesaistīts Eiropas Parlamenta informēšanā.
   2.   ESĪP ziņo par to, kā vislabāk īstenot tādas Savienības iniciatīvas kā Savienības ieguldījumu reformās, un, saskaņojot ar Savienības delegācijām reģionā, ziņojumos ietver attiecīgo Savienības attīstības projektu politiskos aspektus.
   12. pants
   Koordinācija
   1.   ESĪP veicina Savienības darbību vienotību, konsekvenci un efektivitāti un palīdz nodrošināt, lai visi Savienības instrumenti un dalībvalstu rīcība būtu saskaņoti Savienības politikas mērķu sasniegšanai. ESĪP darbības ir saskaņotas ar Savienības delegāciju un Komisijas darbībām. ESĪP regulāri sniedz informatīvus ziņojumus dalībvalstu pārstāvniecībām un Savienības delegācijām reģionā.
   2.   Misijas norises vietā ESĪP uztur ciešu saikni ar Savienības delegāciju vadītājiem un dalībvalstu pārstāvniecību vadītājiem. Viņi dara visu iespējamo, lai palīdzētu ESĪP īstenot pilnvaras. ESĪP, cieši saskaņojot ar attiecīgajām Savienības delegācijām, sniedz politiskas norādes uz vietas EUNAVFOR Atalanta spēku komandierim, EUTM Somalia misijas komandierim un EUCAP Nestor misijas vadītājam. ESĪP, ES operāciju komandieri un civilais operāciju komandieris vajadzības gadījumos savstarpēji apspriežas.
   3.   ESĪP cieši sadarbojas ar iesaistīto valstu iestādēm, ANO, ĀS, IGAD, ar citām valstu, reģionālām un starptautiskām ieinteresētajām personām, kā arī ar pilsonisko sabiedrību reģionā.
   13. pants
   Pārskatīšana
   Šā lēmuma īstenošanu un tā saderību ar citām Savienības darbībām reģionā regulāri pārskata. ESĪP līdz 2016. gada jūnija beigām iesniedz Padomei, AP un Komisijai progresa ziņojumu un līdz 2016. novembra beigām – visaptverošu ziņojumu par pilnvaru īstenošanu.
   14. pants
   Stāšanās spēkā
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
   To piemēro no 2015. gada 1. novembra.

      Briselē, 2015. gada 10. novembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         P. GRAMEGNA

      (1)  Padomes Lēmums 2011/819/KĀDP (2011. gada 8. decembris), ar ko ieceļ Eiropas Savienības īpašo pārstāvi Āfrikas ragā (OV L 327, 9.12.2011., 62. lpp.).

      (2)  Padomes Lēmums 2011/168/KĀDP (2011. gada 21. marts) par Starptautisko Krimināltiesu un par Kopējās nostājas 2003/444/KĀDP atcelšanu (OV L 76, 22.3.2011., 56. lpp.).

      (3)  Padomes Lēmums 2013/488/ES (2013. gada 23. septembris) par drošības noteikumiem ES klasificētas informācijas aizsardzībai (OV L 274, 15.10.2013., 1. lpp.).


title: 2010/519/ES: Eiropas Parlamenta Lēmums ( 2010. gada 5. maijs ) par Eiropas Slimību profilakses un kontroles centra kontu slēgšanu attiecībā uz 2008. finanšu gadu

text:
               25.9.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 252/145

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS
   (2010. gada 5. maijs)
   par Eiropas Slimību profilakses un kontroles centra kontu slēgšanu attiecībā uz 2008. finanšu gadu
   (2010/519/ES)
   EIROPAS PARLAMENTS,
   ņemot vērā Eiropas Slimību profilakses un kontroles centra 2008. finanšu gada galīgos pārskatus,
   ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Slimību profilakses un kontroles centra 2008. finanšu gada pārskatiem, ar Centra atbildēm (1),
   ņemot vērā Padomes 2010. gada 16. februāra ieteikumu (5827/2010 – C7-0061/2010),
   ņemot vērā EK līguma 276. pantu un Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,
   ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 185. pantu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Regulu (EK) Nr. 851/2004, ar ko izveido Eiropas Slimību profilakses un kontroles centru (3), un jo īpaši tās 23. pantu,
   ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (4), un jo īpaši tās 94. pantu,
   ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,
   ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumu (A7-0104/2010),

               1.

               apstiprina Eiropas Slimību profilakses un kontroles centra kontu slēgšanu attiecībā uz 2008. finanšu gadu;

               2.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu nosūtīt Eiropas Slimību profilakses un kontroles centra direktoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Jerzy BUZEK

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV C 304, 15.12.2009., 112. lpp.

      (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (3)  OV L 142, 30.4.2004., 1. lpp.

      (4)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.