title: Padomes Lēmums (ES) 2017/1138 (2017. gada 19. jūnijs) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā ir jāieņem Minamatas Konvencijas par dzīvsudrabu Pušu konferences pirmajā sanāksmē attiecībā uz Konvencijas 3. panta 12. punktā minētā apliecinājuma obligātā satura un Konvencijas 8. panta 8. un 9. punktā minēto norādījumu pieņemšanu

text:
               27.6.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 164/56

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2017/1138
   (2017. gada 19. jūnijs)
   par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā ir jāieņem Minamatas Konvencijas par dzīvsudrabu Pušu konferences pirmajā sanāksmē attiecībā uz Konvencijas 3. panta 12. punktā minētā apliecinājuma obligātā satura un Konvencijas 8. panta 8. un 9. punktā minēto norādījumu pieņemšanu
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 192. panta 1. punktu saistībā ar 218. panta 9. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Minamatas Konvencija par dzīvsudrabu (1) (“Konvencija”) Eiropas Savienības vārdā tika apstiprināta 2017. gada 11. maijā ar Padomes Lēmumu (ES) 2017/939 (2).

               (2)

               Konvencija stāsies spēkā 2017. gada 16. augustā. Konvencijas Pušu konferences pirmā sanāksme (“COP 1”) notiks 2017. gada 24.–29. septembrī Ženēvā. Šajos apstākļos Savienībai būtu jānosaka nostāja, kas jāieņem COP 1.

               (3)

               Konvencijas 3. panta 8. punktā noteikts, ka Puses, kuras plāno importēt dzīvsudrabu no valsts, kas nav Konvencijas puse, šādu importu atļauj vienīgi ar nosacījumu, ka eksportētāja valsts, kas nav Konvencijas puse, tām sniedz apliecinājumu, ka importētais dzīvsudrabs nenāk no dzīvsudraba primārās ieguves, kā arī nav hlora–sārmu ražotņu ekspluatācijas izbeigšanas dzīvsudraba pārpalikums (“apliecinājums”).

               (4)

               Konvencijas 3. panta 12. punktā paredzēts, ka apliecinājuma obligāto saturu pieņems COP 1. Tādējādi šādam apliecinājuma obligātajam saturam būs juridisks spēks.

               (5)

               Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/852 (3) atbilst Konvencijas 3. panta 8. punkta noteikumiem, kurus papildina ierosinātais apliecinājuma obligātais saturs.

               (6)

               Konvencijas 8. panta 4. punktā Pusēm ir noteikts pienākums nodrošināt, ka attiecībā uz jauniem stacionāriem avotiem, kas ietilpst D pielikumā uzskaitītajās avotu kategorijās, tiek izmantoti labākie pieejamie tehniskie paņēmieni un vidiskā paraugprakse, lai šādi kontrolētu un, ja iespējams, samazinātu dzīvsudraba un tā savienojumu emisijas atmosfērā.

               (7)

               Konvencijas 8. panta 5. punkts paredz, ka Puses kontrolē un, ja iespējams, samazina dzīvsudraba un dzīvsudraba savienojumu emisijas gaisā no esošajiem stacionārajiem avotiem, kuri ietilpst D pielikumā norādītajās avotu kategorijās, un tālab īsteno vienu vai vairākus šādus pasākumus: izmanto labākos pieejamos tehniskos paņēmienus un vidisko paraugpraksi; nosaka kvantitatīvus mērķus vai emisiju robežvērtības; izstrādā vairāku piesārņotāju kontroles stratēģiju; vai alternatīvus pasākumus.

               (8)

               Konvencijas 8. panta 7. punktā noteikts, ka Puses izveido un uztur reģistru par dzīvsudraba un tā savienojumu emisijām atmosfērā.

               (9)

               Konvencijas 8. panta 8. punktā noteikts, ka COP 1 pieņem norādījumus par labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem un vidisko paraugpraksi, ņemot vērā atšķirības starp jauniem un esošiem avotiem un nepieciešamību samazināt šķērsvidisko ietekmi, kā arī pieņem norādījumus, kuru mērķis ir atbalstīt Puses to pienākumu izpildē saskaņā ar 8. panta 5. punktu, jo īpaši attiecībā uz mērķu un emisiju robežvērtību noteikšanu.

               (10)

               Konvencijas 8. panta 9. punkts paredz, ka Konvencijas Pušu konferencē, cik vien drīz tas ir praktiski iespējams, pieņem norādījumus par kritērijiem, kurus Puses var izstrādāt saskaņā ar 8. panta 2. punkta b) apakšpunktu – ja attiecībā uz dzīvsudraba un tā savienojumu emisijām gaisā tās izvēlas kontroles pasākumus piemērot stacionārajiem avotiem tikai attiecīgā avotu kategorijā, kas minēta D pielikumā, ar nosacījumu, ka tiek aptverti vismaz 75 % no attiecīgās avotu kategorijas emisijām, – un norādījumus par metodiku, kas izmantojama, lai sagatavotu reģistru par dzīvsudraba un dzīvsudraba savienojumu emisijām gaisā.

               (11)

               Konvencijas 8. panta 10. punkta otrajā teikumā ir noteikts, ka Puses šos norādījumus ņem vērā, īstenojot attiecīgos minētā panta noteikumus. Tādēļ šiem norādījumiem būs juridisks spēks.

               (12)

               Konvencijas Starpvaldību sarunu komiteja savā septītajā sesijā, kas notika 2016. gada 10.–15. martā Jordānijā, pagaidu kārtā, gaidot oficiālu pieņemšanu COP 1, pieņēma četrus norādījumu dokumentus, kuri minēti Konvencijas 8. panta 8. un 9. punktā.

               (13)

               Savienības tiesību akti, tostarp Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/75/ES (4) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 166/2006 (5), atbilst Konvencijas 8. panta noteikumiem, kurus papildina ierosinātie norādījumi.

               (14)

               Tāpēc ierosinātais apliecinājuma obligātais saturs un ierosinātie četri norādījumu dokumenti būtu jāatbalsta,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Nostāja, kas Eiropas Savienības vārdā ir jāieņem Minamatas Konvencijas par dzīvsudrabu (“Konvencija”) Pušu konferences pirmajā sanāksmē ir atbalstīt Konvencijas 3. panta 12. punktā minētā apliecinājuma obligātā satura un 8. panta 8. un 9. punktā minēto norādījumu pieņemšanu.
   Par nelielām izmaiņām pirmajā daļā minētajos dokumentos Savienības pārstāvji var vienoties, konsultējoties ar dalībvalstīm koordinācijas sanāksmēs, bez Padomes papildu lēmuma.
   2. pants
   Konvencijas Pušu konferences lēmumu(-us), ar ko pieņem 1. pantā minētos dokumentus, publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Luksemburgā, 2017. gada 19. jūnijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         J. HERRERA

      (1)  OV L 142, 2.6.2017., 6. lpp.

      (2)  Padomes Lēmums (ES) 2017/939 (2017. gada 11. maijs) par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Minamatas konvenciju par dzīvsudrabu (OV L 142, 2.6.2017., 4. lpp.).

      (3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/852 (2017. gada 17. maijs) par dzīvsudrabu un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1102/2008 (OV L 137, 24.5.2017., 1. lpp.).

      (4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/75/ES (2010. gada 24. novembris) par rūpnieciskajām emisijām (piesārņojuma integrēta novēršana un kontrole) (OV L 334, 17.12.2010., 17. lpp.).

      (5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 166/2006 (2006. gada 18. janvāris) par Eiropas Piesārņojošo vielu un izmešu pārneses reģistra ieviešanu un Padomes Direktīvu 91/689/EEK un 96/61/EK grozīšanu (OV L 33, 4.2.2006., 1. lpp.).


title: 2012/832/ES: Eiropas Centrālās bankas Lēmums ( 2012. gada 10. decembris ), ar ko groza Lēmumu ECB/2010/21 par Eiropas Centrālās bankas gada pārskatiem (ECB/2012/30)

text:
               22.12.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 356/93

         EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS LĒMUMS
   (2012. gada 10. decembris),
   ar ko groza Lēmumu ECB/2010/21 par Eiropas Centrālās bankas gada pārskatiem
   (ECB/2012/30)
   (2012/832/ES)
   EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 26.2. pantu,
   tā kā:

               (1)

               2010. gada 11. novembra Lēmums ECB/2010/21 par Eiropas Centrālās bankas gada pārskatiem (1) nosaka noteikumus Eiropas Centrālās bankas (ECB) gada pārskatu sastādīšanai.

               (2)

               Lēmuma ECB/2010/21 3. pants nosaka, ka 2010. gada 11. novembra Pamatnostādnes ECB/2010/20 par grāmatvedības un finanšu pārskatu sniegšanas tiesisko regulējumu Eiropas Centrālo banku sistēmā (2) 3. pantā definētos grāmatvedības pamatpieņēmumus piemēro arī Lēmuma ECB/2010/21 mērķiem. Tas inter alia attiecas uz Pamatnostādnes ECB/2010/20 3. panta c) punktu saistībā ar notikumiem, kuri iestājas pēc bilances slēgšanas dienas, un nosaka, ka aktīvus un pasīvus koriģē, ņemot vērā notikumus, kas notiek starp ikgadējo bilances datumu un datumu, kurā kompetentās institūcijas apstiprina finanšu pārskatus, ja tie ietekmē aktīvu vai pasīvu stāvokli bilances datumā.

               (3)

               Attiecībā uz ECB gada pārskatiem jāprecizē, ka notikumi pēc bilances slēgšanas jāņem vērā tikai līdz dienai, kurā finanšu pārskatus apstiprina iesniegšanai, t. i., dienai, kurā ECB Valde atļauj ECB gada pārskata iesniegšanu ECB Padomes apstiprināšanai.

               (4)

               Tādēļ attiecīgi jāgroza Lēmums ECB/2010/21,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Grozījums
   Lēmuma ECB/2010/21 3. pantu aizstāj ar šādu:

      “3. pants
      Grāmatvedības pamatpieņēmumi
      Pamatnostādnes ECB/2010/20 3. pantā definētos grāmatvedības pamatpieņēmumus piemēro arī šā lēmuma mērķiem. Atkāpjoties no Pamatnostādnes ECB/2010/20 3. panta c) punkta pirmā teikuma, notikumus pēc bilances slēgšanas ņem vērā tikai līdz dienai, kurā ECB Valde atļauj ECB gada pārskata iesniegšanu ECB Padomes apstiprināšanai.”

   2. pants
   Stāšanās spēkā
   Šis lēmums stājas spēkā 2012. gada 31. decembrī.

      Frankfurtē pie Mainas, 2012. gada 10. decembrī

            ECB prezidents

         Mario DRAGHI

      (1)  OV L 35, 9.2.2011., 1. lpp.

      (2)  OV L 35, 9.2.2011., 31. lpp.


title: Komisijas Lēmums (ES) 2017/1525 (2017. gada 4. septembris), ar ko groza Lēmumu 2014/256/ES, lai pagarinātu to ekoloģisko kritēriju spēkā esības termiņu, kurus piemēro, piešķirot ES ekomarķējumu pārveidota papīra izstrādājumiem (izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 5948) (Dokuments attiecas uz EEZ. )

text:
               6.9.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 230/28

         KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2017/1525
   (2017. gada 4. septembris),
   ar ko groza Lēmumu 2014/256/ES, lai pagarinātu to ekoloģisko kritēriju spēkā esības termiņu, kurus piemēro, piešķirot ES ekomarķējumu pārveidota papīra izstrādājumiem

         (izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 5948)

   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 25. novembra Regulu (EK) Nr. 66/2010 par ES ekomarķējumu (1) un jo īpaši tās 8. panta 3. punkta c) apakšpunktu,
   apspriedusies ar Eiropas Savienības Ekomarķējuma komiteju,
   tā kā:

               (1)

               Komisijas Lēmums 2014/256/ES (2) zaudē spēku 2017. gada 2. maijā.

               (2)

               Ir veikts novērtējums, kas apstiprina, ka pašreizējie ekoloģiskie kritēriji un ar tiem saistītās novērtēšanas un verifikācijas prasības, kas noteiktas ar Lēmumu 2014/256/ES, ir piemērotas un atbilstošas. Tāpēc Lēmums 2014/256/ES būtu attiecīgi jāgroza.

               (3)

               Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 66/2010 16. pantu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Lēmuma 2014/256/ES 4. pantu aizstāj ar šādu:

      “4. pants
      Produktu grupai “pārveidota papīra izstrādājumi” noteiktie ekoloģiskie kritēriji un saistītās novērtēšanas un verifikācijas prasības ir spēkā līdz 2020. gada 31. decembrim.”

   2. pants
   Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

      Briselē, 2017. gada 4. septembrī

            Komisijas vārdā –

            Komisijas loceklis

         Karmenu VELLA

      (1)  OV L 27, 30.1.2010., 1. lpp.

      (2)  Komisijas 2014. gada 2. maija Lēmums 2014/256/ES par ekoloģiskajiem kritērijiem ES ekomarķējuma piešķiršanai pārveidota papīra izstrādājumiem (OV L 135, 8.5.2014., 24. lpp.).


title: 2008/514/EK: Eiropas Parlamenta 2007. gada 24. aprīļa Lēmums par Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centra kontu slēgšanu attiecībā uz 2005. finanšu gadu

text:
               15.7.2008

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 187/104

      EIROPAS PARLAMENTA

   2007. gada 24. aprīļa Lēmums
   par Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centra kontu slēgšanu attiecībā uz 2005. finanšu gadu
   (2008/514/EK)
   EIROPAS PARLAMENTS,
   ņemot vērā Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centra 2005. finanšu gada galīgos pārskatus (1),
   ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centra 2005. finanšu gada pārskatiem, ar Centra atbildēm (2),
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 27. februāra ieteikumu (5711/2007 – C6-0080/2007),
   ņemot vērā EK līgumu un it īpaši tā 276. pantu,
   ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (3), un it īpaši tās 185. pantu,
   ņemot vērā Padomes 1993. gada 8. februāra Regulu (EEK) Nr. 302/93, ar ko izveido Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centru (4), un it īpaši tās 11.a pantu,
   ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), un it īpaši tās 94. pantu,
   ņemot vērā Reglamenta 71. pantu un V pielikumu,
   ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumu (A6–0100/2007),

               1.

               konstatē, ka Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centra 2004. un 2005. finanšu gada galīgie pārskati ir šādi:
               Ieņēmumu un izdevumu pārskats par 2004. un 2005. finanšu gadu

                           (EUR 1000)

                           2005

                           2004

                           Ieņēmumi

                           Subsīdijas no Komisijas

                           12 000

                           11 730

                           Subsīdijas no Norvēģijas

                           516

                           514

                           Piešķirtie ieņēmumi

                           190

                           211

                           Dažādi ieņēmumi

                           93

                           33

                              Ieņēmumi kopā (a)

                              12 799

                              12 488

                           Budžeta izdevumi finanšu gadā

                           Personāls – budžeta I sadaļa

                           Maksājumi

                           5 762

                           5 832

                           Pārnestās apropriācijas

                           154

                           122

                           Administrācija – budžeta II sadaļa

                           Maksājumi

                           1 094

                           1 088

                           Pārnestās apropriācijas

                           650

                           356

                           Pamatdarbības – budžeta III sadaļa (izņemot piešķirtos ieņēmumus)

                           Maksājumi no finanšu gada maksājumu apropriācijām

                           4 159

                           2 342

                           Pārnestās apropriācijas

                           1 260

                              Piešķirtie ieņēmumi (PHARE un trešās valstis)

                           101

                           201

                              Izdevumi kopā (b)

                              11 920

                              11 200

                              Finanšu gada rezultāts (a – b)

                           879

                           1 288

                           No iepriekšējā finanšu gada pārnestais atlikums

                           1 508

                           295

                           Pārnestās un anulētās apropriācijas

                           1 239

                           245

                           Neizlietotās atkārtoti izmantojamās summas no iepriekšējā finanšu gada

                           -58

                           15

                           Atmaksājumi Komisijai

                           -1 508

                           -3

                           Atmaksājumi Norvēģijai

                           -128

                           81

                           Valūtas kursa svārstības

                           1

                           -1

                           Finanšu gada atlikums (EK subsīdijas + Norvēģijas iemaksa)

                           1 933

                           1 920

                           2005. gada subsīdijas no Norvēģijas

                           - 516

                              Finanšu gada atlikums, tikai EK subsīdijas

                              1 417

                              Avots: centra sniegtie dati. Šajā tabulā apkopota centra gada pārskatos sniegtā informācija.

               2.

               apstiprina Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centra kontu slēgšanu attiecībā uz 2005. finanšu gadu;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centra direktoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Hans-Gert PÖTTERING

            Ģenerālsekretārs

         Harald RØMER

      (1)  OV C 266, 31.10.2006., 43. lpp.

      (2)  OV C 312, 19.12.2006., 86. lpp.

      (3)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1995/2006 (OV L 390, 30.12.2006., 1. lpp.).

      (4)  OV L 36, 12.2.1993., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1651/2003 (OV L 245, 29.9.2003., 30. lpp.).

      (5)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.


title: Padomes Lēmums (2002. gada 10. decembris) attiecībā uz Vienotās rīcības 2002/210/KĀDP par Eiropas Savienības policijas misiju īstenošanu

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

32002D0968

Oficiālais Vēstnesis L 335 , 12/12/2002 Lpp. 0001 - 0001

		Padomes Lēmums(2002. gada 10. decembris)attiecībā uz Vienotās rīcības 2002/210/KĀDP par Eiropas Savienības policijas misiju īstenošanu(2002/968/KĀDP)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Padomes 2002. gada 11. marta Vienoto rīcību 2002/210/KĀDP par Eiropas Savienības policijas misiju (ESPM) [1], un jo īpaši tās 9. panta 1. punkta b) apakšpunkta pēdējo daļu saistībā ar Līguma par Eiropas Savienību 23. panta 2. punkta otro ievilkumu,tā kā Padomei jāpieņem lēmums par 2003. gada galīgo budžetu,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pants1. ESPM budžets 2003. gadam ir EUR 38 miljoni, no kuriem pamatsummu EUR 20 miljoni finansē no Eiropas Savienības vispārējā budžeta.2. Šā panta 1. punktā no Kopienas budžeta finansēto izdevumu pārvaldību veic saskaņā ar tām Kopienas procedūrām un noteikumiem, ko piemēro budžeta jautājumiem, ar tādu izņēmumu, ka iepriekšējais finansējums nepaliek Kopienas īpašumā.2. pantsŠis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.3. pantsŠo lēmumu publicē Oficiālajā Vēstnesī.Briselē, 2002. gada 10. decembrīPadomes vārdā —priekšsēdētājsP. S. Møller[1] OV L 70, 13.3.2002., 1. lpp.--------------------------------------------------


title: 2012/243/ES: Padomes Lēmums ( 2012. gada 8. marts ) par to, lai noslēgtu Sadarbības memorandu starp Eiropas Savienību un Starptautisko Civilās aviācijas organizāciju, ar ko paredz sistēmu ciešākai sadarbībai, un par attiecīgas procesuālās kārtības noteikšanu

text:
               8.5.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 121/16

         PADOMES LĒMUMS
   (2012. gada 8. marts)
   par to, lai noslēgtu Sadarbības memorandu starp Eiropas Savienību un Starptautisko Civilās aviācijas organizāciju, ar ko paredz sistēmu ciešākai sadarbībai, un par attiecīgas procesuālās kārtības noteikšanu
   (2012/243/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 100. panta 2. punktu saistībā ar 218. panta 6. punkta a) apakšpunktu, 218. panta 7. punktu un 218. panta 8. punkta pirmo daļu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu,
   tā kā:

               (1)

               Komisija saskaņā ar pilnvarojumu, ko Padome pieņēma 2009. gada 17. decembrī, pilnvarojot Komisiju uzsākt sarunas, ir risinājusi sarunas par Sadarbības memorandu starp Eiropas Savienību un Starptautisko Civilās aviācijas organizāciju, ar ko paredz sistēmu ciešākai sadarbībai (“sadarbības memorands”).

               (2)

               Sadarbības memorandu Savienības vārdā parakstīja 2011. gada 4. maijā, un tas tiek provizoriski piemērots no minētās dienas, ņemot vērā tā iespējamo noslēgšanu vēlāk.

               (3)

               Sadarbības memorands būtu jānoslēdz Savienības vārdā.

               (4)

               Ir jāparedz procesuālā kārtība Savienības dalībai Apvienotajā komitejā, kas izveidota ar sadarbības memorandu, strīdu risināšanai, memoranda papildu pielikumu pieņemšanai, kā arī grozījumu izdarīšanai memoranda pielikumos,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Savienības vārdā tiek apstiprināts Sadarbības memorands starp Eiropas Savienību un Starptautisko Civilās aviācijas organizāciju, ar ko paredz sistēmu ciešākai sadarbībai (1).
   2. pants
   Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas sniegt sadarbības memoranda 9.2. punktā paredzēto paziņojumu.
   3. pants
   Padome nosaka to, kāda nostāja Savienībai jāieņem Apvienotajā komitejā, ko izveido atbilstīgi sadarbības memoranda 7.1. punktam (“Apvienotā komiteja”), attiecībā uz jaunu memoranda pielikumu un tā grozījumu pieņemšanu, kā noteikts memoranda 7.3. punkta c) apakšpunktā.
   4. pants
   1.   Komisija, apspriedusies ar Padomes ieceltu īpašo komiteju un pilnībā ņemot vērā tās viedokli, nosaka to, kāda nostāja Apvienotajā komitejā Savienībai jāieņem attiecībā uz lēmumiem, kas minēti sadarbības memoranda 7.3. punkta a), b) un c) apakšpunktā, attiecībā uz darbības kārtību, un lēmumiem, kas minēti sadarbības memoranda 7.3. punktā.
   2.   Komisija, apspriedusies ar 1. punktā minēto īpašo komiteju, var veikt visas attiecīgās darbības saskaņā ar sadarbības memoranda 4. un 5. pantu.
   3.   Apvienotajā komitejā Savienību pārstāv Komisija, kurai palīdz dalībvalstu pārstāvji.
   4.   Komisija pārstāv Savienību apspriedēs saskaņā ar sadarbības memoranda 8. pantu.
   5. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2012. gada 8. martā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         M. BØDSKOV

      (1)  Sadarbības memorands ir publicēts OV L 232, 9.9.2011., 2. lpp. kopā ar lēmumu par parakstīšanu.


title: Padomes Lēmums (ES) 2016/1023 (2016. gada 17. jūnijs), ar ko atceļ Lēmumu 2010/289/ES par pārmērīga budžeta deficīta situāciju Slovēnijā

text:
               24.6.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 166/17

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2016/1023
   (2016. gada 17. jūnijs),
   ar ko atceļ Lēmumu 2010/289/ES par pārmērīga budžeta deficīta situāciju Slovēnijā
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 126. panta 12. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2009. gada 2. decembrī, pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, ar Padomes Lēmumu 2010/289/ES (1) saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 126. panta 6. punktu nolēma, ka Slovēnijā pastāv pārmērīgs budžeta deficīts. Padome norādīja, ka 2009. gadam plānotais vispārējās valdības budžeta deficīts bija 5,9 %, tādējādi pārsniedzot Līgumā noteikto atsauces vērtību – 3 % no IKP. Bija plānots, ka vispārējās valdības bruto parāds 2009. gadā sasniegs 34,2 % no IKP, tādējādi paliekot zem Līgumā noteiktās atsauces vērtības 60 % no IKP.

               (2)

               Saskaņā ar LESD 126. panta 7. punktu un Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 (2) 3. panta 4. punktu Padome, pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, 2009. gada 2. decembrī pieņēma Slovēnijai adresētu ieteikumu par pārmērīga budžeta deficīta situācijas novēršanu līdz 2013. gadam. Minētais Padomes ieteikums tika publiskots.

               (3)

               Padome 2013. gada 21. jūnijā secināja, ka Slovēnija ir veikusi efektīvu rīcību, pildot Padomes 2009. gada 2. decembra ieteikumu saskaņā ar LESD 126. panta 7. punktu, bet ka pēc minētā ieteikuma pieņemšanas ir norisinājušies negaidīti nelabvēlīgi ekonomikas notikumi, kas lielā mērā negatīvi ietekmē publiskās finanses. Tāpēc Padome, pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, uzskatīja, ka ir izpildīti Regulas (EK) Nr. 1467/97 3. panta 5. punktā paredzētie nosacījumi, un pieņēma jaunu Slovēnijai adresētu ieteikumu saskaņā ar LESD 126. panta 7. punktu par pārmērīga budžeta deficīta situācijas novēršanu līdz 2015. gadam. Minētais jaunais Padomes ieteikums tika publiskots.

               (4)

               Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 473/2013 (3) 11. panta 2. punktu, ņemot vērā riskus saistībā ar pārmērīga budžeta deficīta noturīgu novēršanu līdz 2015. gadam, Komisija 2014. gada 5. martā pieņēma Slovēnijai adresētu ieteikumu par nepieciešamās rīcības veikšanu, lai nodrošinātu pilnīgu atbilstību Padomes 2013. gada 21. jūnija ieteikumam, jo īpaši attiecībā uz Padomes ieteikto fiskālo centienu ievērošanu.

               (5)

               Saskaņā ar 4. pantu Līgumam par Eiropas Savienību un LESD pievienotajā Protokolā (Nr. 12) par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru Komisija sniedz datus šīs procedūras īstenošanai. Piemērojot minēto protokolu, dalībvalstīm saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 479/2009 (4) 3. pantu divreiz gadā, proti, pirms 1. aprīļa un pirms 1. oktobra, jāpaziņo valdības budžeta deficīta un parāda dati un citi saistītie rādītāji.

               (6)

               Padomei, pamatojoties uz paziņotajiem datiem, ir jālemj par to, vai lēmums par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu ir jāatceļ. Turklāt lēmums par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu ir jāatceļ tikai tad, ja Komisijas prognozes liecina, ka prognozes periodā budžeta deficīts nepārsniegs Līgumā noteikto atsauces vērtību – 3 % no IKP (5).

               (7)

               Dati, ko Komisija (Eurostat) sniegusi saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 479/2009 14. pantu pēc Slovēnijas 2016. gada aprīļa paziņojuma, 2016. gada Stabilitātes programma un Komisijas 2016. gada pavasara prognoze ļauj izdarīt šādus secinājumus:

                           —

                           pēc 15 % no IKP sasniegšanas 2013. gadā vispārējās valdības budžeta deficīts 2014. gadā tika samazināts līdz 5 % no IKP, bet 2015. gadā tas sasniedza 2,9 % no IKP. Deficīta samazinājums 2015. gadā galvenokārt bija saistīts ar vienreizējo pasākumu neatkārtošanos, kas 2014. gadā ietekmēja deficītu (1,1 % no IKP), un ar ievērojamu kārtējo ieņēmumu pieaugumu (par 1,4 % no IKP), kas vairāk nekā kompensēja kārtējo izdevumu palielinājumu (par 0,2 % no IKP) un bruto pamatkapitāla izdevumu palielinājumu (par 0,2 % no IKP), ko izskaidro augstāks ES līdzekļu apgūšanas līmenis,

                           —

                           Slovēnijas valdības 2016. gada 28. aprīlī iesniegtajā Stabilitātes programmā 2016.–2019. gadam paredzēts, ka vispārējās valdības budžeta deficīts 2016. gadā samazināsies līdz 2,2 % no IKP un 2017. gadā sasniegs 1,6 % no IKP. Komisijas 2016. gada pavasara prognoze paredz, ka deficīts 2016. gadā būs 2,4 % no IKP, bet 2017. gadā tas būs 2,1 % no IKP. Tādējādi ir gaidāms, ka prognozes periodā budžeta deficīts saglabāsies zem Līgumā noteiktās atsauces vērtības – 3 % no IKP,

                           —

                           strukturālā bilance, t. i., vispārējās valdības budžeta bilance, kas koriģēta attiecībā uz ekonomikas ciklu un kurā atskaitīti vienreizējie un citi pagaidu pasākumi, laikposmā no 2013. gada līdz 2015. gadam pasliktinājās par 0,7 % no IKP,

                           —

                           parāda attiecība pret IKP palielinājās no 71 % no IKP 2013. gadā līdz 83,2 % no IKP 2015. gadā saistībā ar parādu palielinošām atlikumu un plūsmu korekcijām un vienreizējo pasākumu izdevumiem. Komisijas 2016. gada pavasara prognoze paredz, ka vispārējās valdības bruto parāds, kas 2015. gadā sasniedza maksimālo līmeni, 2017. gadā samazināsies līdz 78 % no IKP naudas drošības rezervju samazināšanās dēļ.

               (8)

               No 2016. gada, kas ir gads pēc pārmērīgā deficīta novēršanas, Slovēnijai piemēro Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvo daļu, un tai būtu jāvirzās uz sava vidējā termiņa mērķa sasniegšanu atbilstīgā tempā, tostarp ievērojot izdevumu kritēriju, un jāievēro parāda kritērijs saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1467/97 2. panta 1.a punktu. Šajā sakarībā šķiet, ka pastāv zināms risks 2016. gadā novirzīties no prasītās 0,6 % no IKP korekcijas virzībā uz vidējā termiņa budžeta mērķi. Nemainoties politikai, šķiet, ka pastāv risks 2017. gadā ievērojami novirzīties no ieteiktās 0,6 % no IKP korekcijas virzībā uz vidējā termiņa budžeta mērķi. Paredzams, ka Slovēnija 2016. gadā izpildīs pārejas noteikumu par parādu un 2017. gadā lielā mērā panāks atbilstību. Kopumā 2016. un 2017. gadā būs nepieciešami papildu pasākumi.

               (9)

               Saskaņā ar LESD 126. panta 12. punktu Padomes lēmums par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu jāatceļ, ja Padome atzīst, ka pārmērīgs budžeta deficīts attiecīgajā dalībvalstī ir novērsts.

               (10)

               Padome uzskata, ka pārmērīgais budžeta deficīts Slovēnijā ir novērsts un tāpēc Lēmums 2010/289/ES būtu jāatceļ,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Vispārējais novērtējums ļauj secināt, ka pārmērīga budžeta deficīta situācija Slovēnijā ir novērsta.
   2. pants
   Lēmumu 2010/289/ES atceļ.
   3. pants
   Šis lēmums ir adresēts Slovēnijas Republikai.

      Luksemburgā, 2016. gada 17. jūnijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         J.R.V.A. DIJSSELBLOEM

      (1)  Padomes Lēmums 2010/289/ES (2009. gada 2. decembris) par pārmērīga budžeta deficīta situāciju Slovēnijā (OV L 125, 21.5.2010., 46. lpp.).

      (2)  Padomes Regula (EK) Nr. 1467/97 (1997. gada 7. jūlijs) par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu (OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp.).

      (3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 473/2013 (2013. gada 21. maijs) par kopīgiem noteikumiem budžeta plānu projektu uzraudzībai un novērtēšanai un pārmērīga budžeta deficīta novēršanai eurozonas dalībvalstīs (OV L 140, 27.5.2013., 11. lpp.).

      (4)  Padomes Regula (EK) Nr. 479/2009 (2009. gada 25. maijs) par to, kā piemērot Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam pievienoto Protokolu par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru (OV L 145, 10.6.2009., 1. lpp.).

      (5)  Saskaņā ar Specifikācijām par Stabilitātes un izaugsmes pakta īstenošanu un pamatnostādnēm par stabilitātes un konverģences programmu formātu un saturu.


title: Parlamenta izmantotie Eiropas Savienības simboli (jaunais 202.a pants) Eiropas Parlamenta 2008. gada 9. oktobra lēmums par jauna 202.a panta iekļaušanu Parlamenta Reglamentā, kas attiecas uz Parlamenta izmantotajiem Eiropas Savienības simboliem (2007/2240(REG))

text:
               15.1.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               CE 9/67

         Ceturtdiena, 2008. gada 9. oktobrisParlamenta izmantotie Eiropas Savienības simboli (jaunais 202.a pants)
   P6_TA(2008)0472
   Eiropas Parlamenta 2008. gada 9. oktobra lēmums par jauna 202.a panta iekļaušanu Parlamenta Reglamentā, kas attiecas uz Parlamenta izmantotajiem Eiropas Savienības simboliem (2007/2240(REG))
   2010/C 9 E/12

      Eiropas Parlaments,
   ņemot vērā 2007. gada 11. jūlija rezolūciju par Starpvaldību konferences sasaukšanu (1), jo īpaši tās 23. punktu,
   ņemot vērā priekšsēdētāja 2007. gada 12. septembra vēstuli,
   ņemot vērā simbolu nozīmi pilsoņu tuvināšanā Eiropas Savienībai un Eiropas identitātes veidošanā, kas papildina dalībvalstu nacionālās identitātes,
   ņemot vērā, ka šos simbolus visas Eiropas Savienības iestādes ir izmantojušas jau vairāk nekā 30 gadus un ka tos 1985. gadā oficiāli pieņēma Eiropadome (2),
   ņemot vērā Reglamenta 201. un 202. pantu,
   ņemot vērā Konstitucionālo jautājumu komitejas ziņojumu (A6-0347/2008),

               1.

               nolemj Parlamenta Reglamentā izdarīt turpmāk minēto grozījumu;

               2.

               nolemj, ka grozījums stāsies spēkā nākamajā dienā pēc pieņemšanas;

               3.

               uzdod tā priekšsēdētājam informēšanas nolūkā nosūtīt šo lēmumu Padomei un Komisijai.

               SPĒKĀ ESOŠAIS TEKSTS

               GROZĪJUMS

                  Grozījums Nr.1

                  Parlamenta Reglaments

                  XIII sadaļa — “Dažādi noteikumi” — 202.a pants (jauns)

                  202.a pants

                     Eiropas Savienības simboli

                     1.

                     Parlaments atzīst un atbalsta šādus Eiropas Savienības simbolus:

                           —

                                 karogu — divpadsmit zeltainu zvaigžņu apli uz zila pamata;

                           —

                                 himnu, kuras pamatā ir “Oda priekam” no Ludviga van Bēthovena Devītās simfonijas;

                           —

                                 devīzi “Vienota dažādībā”.

                     2.

                     Parlaments 9. maijā svin Eiropas dienu.

                     3.

                     Karogu izkar visās Parlamenta telpās un oficiālos gadījumos. Karogu izmanto visās Parlamenta sanāksmju telpās.

                     4.

                     Himnu atskaņo katras Parlamenta sesijas atklāšanā un citās svinīgās sēdēs, jo īpaši, lai sveiktu valsts vai valdības vadītājus, vai pēc paplašināšanās sveicot deputātus no jaunajām dalībvalstīm.

                     5.

                     Devīzi atveido uz Parlamenta oficiālajiem dokumentiem.

                     6.

                     Prezidijs izskata turpmāku simbolu lietošanu Parlamentā. Prezidijs nosaka sīki izstrādātus noteikumus šā panta īstenošanai.

      (1)  OV C 175 E, 10.7.2008., 347. lpp.

      (2)  Milānas 1985. gada 28. un 29. jūnija Eiropadome.


title: Padomes Lēmums (ES) 2015/873 (2015. gada 18. maijs) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Parīzes Saprašanās memoranda par ostas valsts kontroli Ostas valsts kontroles komitejas 48. sesijā

text:
               6.6.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 142/25

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2015/873
   (2015. gada 18. maijs)
   par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Parīzes Saprašanās memoranda par ostas valsts kontroli Ostas valsts kontroles komitejas 48. sesijā
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 100. panta 2. punktu un 218. panta 9. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Kuģošanas drošību, piesārņojuma novēršanu un dzīves un darba apstākļus uz kuģiem var efektīvi uzlabot, krasi samazinot standartiem neatbilstošu kuģu skaitu Savienības ūdeņos, stingri piemērojot attiecīgās konvencijas, starptautiskus kodeksus un rezolūcijas.

               (2)

               Lai gan karoga valsts ir galvenā atbildīgā par kuģu atbilstības starptautiskiem drošības standartiem, piesārņojuma novēršanu un dzīves un darba apstākļiem uz kuģa uzraudzību, kuģa sabiedrība ir atbildīga par kuģa un tā aprīkojuma stāvokļa uzturēšanu pēc apsekojuma, nodrošinot, lai kuģis atbilstu tam piemērojamām konvenciju prasībām. Tomēr vairākas karoga valstis nav ieviesušas un piemērojušas minētos starptautiskos standartus.

               (3)

               Tādēļ – kā otra iespēja novērst standartiem neatbilstīgu kuģošanu – atbilstība starptautiskiem standartiem attiecībā uz drošību, piesārņojuma novēršanu un dzīves un darba apstākļiem uz kuģiem būtu jānodrošina arī ostas valstīm, tajā pašā laikā izprotot, ka ostas valsts kontroles inspekcija nav apsekojums un ka attiecīgās inspekciju veidlapas nav sertifikāti, kas apliecina kuģotspēju. Vienota pieeja ar mērķi nodrošināt, ka Savienības piekrastes dalībvalstis efektīvi piemēro minētos starptautiskos standartus kuģiem, kas kuģo to jurisdikcijā esošajos ūdeņos un ienāk to ostās, ļautu izvairīties no konkurences kropļošanas.

               (4)

               Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2009/16/EK (1) ir noteikts Savienības ostas valsts kontroles režīms, pārformulējot un pastiprinot iepriekšējos Savienības tiesību aktus, kuri šajā jomā ir spēkā kopš 1995. gada. Savienības režīma pamatā ir Parīzes Saprašanās memoranda par ostas valsts kontroli (Parīzes Saprašanās memorands) jau esošā struktūra; memorands parakstīts Parīzē 1982. gada 26. janvārī.

               (5)

               Attiecībā uz Savienības dalībvalstīm Direktīva 2009/16/EK efektīvi saskaņo konkrētas Parīzes Saprašanās memoranda procedūras, instrumentus un darbu ar Savienības tiesību aktu darbības jomu. Saskaņā ar Direktīvu 2009/16/EK konkrēti lēmumi, ko pieņem Parīzes Saprašanās memoranda attiecīgā kompetentā iestāde, kļūst saistoši Savienības dalībvalstīm.

               (6)

               Parīzes Saprašanās memoranda Ostas valsts kontroles komitejas (OVKK) 48. sesija notiks 2015. gada 18.–22. maijā. Sagaidāms, ka minētās sesijas laikā OVKK izlems konkrētus jautājumus, kuriem ir tieša juridiska ietekme uz Direktīvu 2009/16/EK.

               (7)

               Sagaidāms, ka OVKK apsvērs un attiecīgi apstiprinās atjauninātus inspekciju statistikas datus par 2014. gadu, tostarp jaunus baltos, pelēkos un melnos karogu darbības sarakstus un atzīto organizāciju darbības sarakstu, ko, sākot no 2015. gada 1. jūlija, izmantos mērķēšanas nolūkos. Tā kā Parīzes Saprašanās memoranda inspekciju statistikas dati ir būtiski, lai īstenotu Direktīvā 2009/16/EK paredzēto inspekciju režīmu, dalībvalstīm Savienības vārdā būtu jāatbalsta to apstiprināšana.

               (8)

               Sagaidāms, ka OVKK apsvērs arī un attiecīgi apstiprinās reģionālās saistības un godīgu sadalījuma aprēķināšanu saskaņā ar Parīzes Saprašanās memoranda 11. pielikumu. Ņemot vērā, cik svarīgi ir tas, lai inspekciju saistības starp dalībvalstīm tiktu sadalītas vienlīdzīgi un lai katra dalībvalsts sniegtu godīgu ieguldījumu Direktīvas 2009/16/EK 5. pantā izklāstītā Savienības mērķa sasniegšanā, dalībvalstīm Savienības vārdā būtu jāatbalsta minētie OVKK pasākumi.

               (9)

               Sagaidāms, ka OVKK apstiprinās arī trūkumu un aizturēšanas vidējos rādītājus. Ņemot vērā Komisijas Regulu (ES) Nr. 802/2010 (2) un Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1205/2012 (3), dalībvalstīm Savienības vārdā būtu jāatbalsta to apstiprināšana.

               (10)

               Turklāt sagaidāms, ka OVKK apspriedīs turpmāku rīcību saistībā ar aizturēšanas veidiem un procedūrām, ja kuģa pārstrāde saskaņā ar vienošanos ir nesekmīga, un apsvērs grozījumu Parīzes Saprašanās memoranda procedūrās un pamatnostādnēs. Ņemot vērā, cik svarīga ir efektīva, samērīga un atturoša aizturēšana, ienākšanas aizliegums un turpmāki pasākumi inspekciju sistēmai saistībā ar Direktīvas 2009/16/EK 16., 19. un 21. pantu, dalībvalstīm Savienības vārdā būtu jānoraida ierosinājums grozīto pamatnostādņu 2. punkta 6. apakšpunktā, kas izklāstītas II pielikumā dokumentam PSCC48/4.3.8, kurš attiecas uz paliekošu un pastāvīgu kuģu aizliegumu pretēji pagaidu aizliegumam, jo minētais priekšlikums neatbilst Direktīvai 2009/16/EK.

               (11)

               Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 218. panta 9. punktu nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja minētā struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, ir jāpieņem ar Padomes lēmumu pēc Komisijas priekšlikuma.

               (12)

               Savienība nav Parīzes Saprašanās memoranda līgumslēdzēja puse. Tāpēc Padomei ir jāpilnvaro dalībvalstis paust nostāju, kas jāieņem Savienības vārdā, un dot savu piekrišanu uzņemties saistības, kas izriet no OVKK pieņemtajiem lēmumiem,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Nostājas, kas Savienības vārdā jāieņem Parīzes Saprašanās memoranda OVKK 48. sesijā, kad minētā struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, ir izklāstītas pielikumā.
   2. pants
   Šā lēmuma 1. pantā izklāstītās nostājas, kas jāieņem Savienības vārdā, kopīgi rīkojoties Savienības interesēs, pauž dalībvalstis, kuras ir Parīzes Sadarbības memoranda locekles.
   3. pants
   Par formālām un nelielām izmaiņām nostājās, kuras izklāstītas 1. pantā, var vienoties, neizdarot grozījumus minētajās nostājās.
   4. pants
   Ar šo dalībvalstis tiek pilnvarotas Savienības interesēs dot piekrišanu uzņemties saistības, kas izriet no 1. pantā minētajiem lēmumiem.
   5. pants
   Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

      Briselē, 2015. gada 18. maijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         M. SEILE

      (1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/16/EK (2009. gada 23. aprīlis) par ostas valsts kontroli (OV L 131, 28.5.2009., 57. lpp.).

      (2)  Komisijas Regula (ES) Nr. 802/2010 (2010. gada 13. septembris), ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/16/EK 10. panta 3. punktu un 27. pantu attiecībā uz sabiedrību darbības līmeni (OV L 241, 14.9.2010., 4. lpp.).

      (3)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1205/2012 (2012. gada 14. decembris), ar ko groza Regulu (ES) Nr. 802/2010 attiecībā uz sabiedrību darbības līmeni (OV L 347, 15.12.2012., 10. lpp.).

      PIELIKUMS
      Nostājas, kas Savienības vārdā jāieņem Parīzes Saprašanās memoranda par ostas valsts kontroli Ostas valsts kontroles komitejas 48. sesijā, ir šādas:

                  a)

                  apstiprināt dokumenta PSCC48/3.3A 9. punkta 1. apakšpunktā ierosinātos pasākumus;

                  b)

                  apstiprināt dokumenta PSCC48/4.2.2B 5. punkta 1. apakšpunktā ierosinātos pasākumus;

                  c)

                  apstiprināt dokumenta PSCC48/4.2.2C 6. punkta 1. apakšpunktā ierosinātos pasākumus; un

                  d)

                  noraidīt dokumentā PSCC48/4.3.8 grozīto pamatnostādņu 2. punkta 6. apakšpunktā ierosināto grozījumu.


title: Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2015/1196 (2015. gada 2. jūlijs), ar ko groza Lēmumu ECB/2010/21 par Eiropas Centrālās bankas gada pārskatiem (ECB/2015/26)

text:
               21.7.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 193/134

         EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS LĒMUMS (ES) 2015/1196
   (2015. gada 2. jūlijs),
   ar ko groza Lēmumu ECB/2010/21 par Eiropas Centrālās bankas gada pārskatiem (ECB/2015/26)
   EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 26.2. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Lēmums ECB/2010/21 (1) nosaka noteikumus Eiropas Centrālās bankas gada pārskatu sastādīšanai.

               (2)

               Nepieciešams precizēt finanšu pārskatu sniegšanu par vērtspapīriem, ko emitējušas pārnacionālās vai starptautiskās organizācijas un kas iegādāti saskaņā ar otrreizējo tirgu valsts sektora aktīvu iegādes programmu, kuru izveidoja ar Eiropas Centrālās bankas Lēmumu (ES) 2015/774 (ECB/2015/10) (2), lai nodrošinātu šo turējumu datu sniegšanu 7.1. aktīvu postenī.

               (3)

               Nepieciešamas dažas papildu tehniskas izmaiņas Lēmuma ECB/2010/21 I pielikumā.

               (4)

               Tādēļ attiecīgi jāgroza Lēmums ECB/2010/21,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Grozījums
   Lēmuma ECB/2010/21 I pielikumu aizstāj ar šā lēmuma pielikumu.
   2. pants
   Stāšanās spēkā
   Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Frankfurtē pie Mainas, 2015. gada 2. jūlijā

            ECB prezidents

         Mario DRAGHI

      (1)  Lēmums ECB/2010/21 (2010. gada 11. novembris) par Eiropas Centrālās bankas gada pārskatiem (OV L 35, 9.2.2011., 1. lpp.).

      (2)  Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2015/774 (2015. gada 4. marts) par otrreizējo tirgu valsts sektora aktīvu iegādes programmu (ECB/2015/10) (OV L 121, 14.5.2015., 20. lpp.).

      PIELIKUMS

            “I PIELIKUMS

               BILANCES SASTĀDĪŠANAS UN NOVĒRTĒŠANAS NOTEIKUMI

            AKTĪVI

                        Bilances postenis

                        Bilances posteņu satura sistematizācija

                        Novērtēšanas princips

                        1.

                           Zelts un zeltā izteiktie debitoru parādi

                        Zelts materiālā veidā, t. i., stieņi, monētas, plātnes, tīrradņi krājumos vai “ceļā”. Nemateriāls zelts, piemēram, atlikumi zelta pieprasījuma kontos (kopkontos), termiņnoguldījumi un prasības par zelta saņemšanu, kas radušās no šādiem darījumiem: a) vērtības paaugstināšanās vai pazemināšanās darījumi; un b) zelta atrašanās vietas vai raudzes mijmaiņas darījumi, ja starp darījuma noslēgšanu un norēķina dienu ir vairāk par vienu darbdienu

                        Tirgus vērtība

                        2.

                           Prasības ārvalstu valūtā pret ārpus euro zonas esošo valstu rezidentiem

                        Ārvalstu valūtā denominētas prasības pret darījumu partneriem, kas rezidē ārpus euro zonas, iekļaujot starptautiskās un pārnacionālās iestādes un centrālās bankas ārpus euro zonas

                        2.1.

                           Starptautiskā Valūtas fonda (SVF) debitoru parādi

                                    a)

                                       Aizņēmumtiesības no rezerves kvotas (neto)

                                    Valsts kvota bez SVF rīcībā esošiem atlikumiem euro. SVF kontu Nr. 2 (euro kontu administratīvajiem izdevumiem) var iekļaut šajā postenī vai postenī “Saistības euro pret ārpus euro zonas esošo valstu rezidentiem”.

                                    a)

                                       Aizņēmumtiesības no rezerves kvotas (neto)

                                    Nominālvērtība, pārrēķina pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa

                                    b)

                                       SDR

                                    SDR turējumi (bruto)

                                    b)

                                       SDR

                                    Nominālvērtība, pārrēķina pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa

                                    c)

                                       Pārējās prasības

                                    Vispārējie aizņemšanās mehānismi, kredīti saskaņā ar vispārējiem aizņemšanās mehānismiem, noguldījumi SVF pārvaldībā esošos fondos

                                    c)

                                       Pārējās prasības

                                    Nominālvērtība, pārrēķina pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa

                        2.2.

                           Atlikumi bankās un ieguldījumi vērtspapīros, ārējie kredīti un citi ārējie aktīvi

                                    a)

                                       Atlikumi bankās ārpus euro zonas, kas nav atlikumi 11.3. aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi”

                                    Pieprasījuma noguldījumu konti, termiņnoguldījumi, aizņēmumi uz dienu, reversā repo darījumi

                                    a)

                                       Atlikumi bankās ārpus euro zonas

                                    Nominālvērtība, pārrēķina pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa

                                    b)

                                       Vērtspapīru ieguldījumi ārpus euro zonas, kas nav ieguldījumi 11.3. aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi”

                                    Parādzīmes un obligācijas, vekseļi, nulles kupona obligācijas, īstermiņa parādzīmes, kapitāla instrumenti, kas tiek turēti kā daļa no ārējām rezervēm, kurus visus emitējuši ārpus euro zonas valstu rezidenti

                                    b)

                                                i)

                                                   Tirgojami vērtspapīri, kas netiek turēti līdz termiņa beigām

                                                Tirgus cena un ārvalsts valūtas maiņas kurss
                                                Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

                                                ii)

                                                   Tirgojami vērtspapīri, kas tiek turēti līdz termiņa beigām

                                                Uz izmaksām attiecas samazinājums un valūtas tirgus kurss
                                                Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

                                                iii)

                                                   Netirgojami vērtspapīri

                                                Uz izmaksām attiecas samazinājums un valūtas tirgus kurss
                                                Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

                                                iv)

                                                   Tirgojami pašu kapitāla instrumenti

                                                Tirgus cena un ārvalsts valūtas maiņas kurss

                                    c)

                                       Ārējie kredīti (noguldījumi) ārpus euro zonas esošo valstu rezidentiem, kas nav kredīti 11.3. aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi”

                                    c)

                                       Ārējie kredīti

                                    Noguldījumi pēc nominālvērtības, ko izsaka pēc valūtas tirgus kursa

                                    d)

                                       Pārējie ārējie aktīvi

                                    Ārpus euro zonas banknotes un monētas

                                    d)

                                       Pārējie ārējie aktīvi

                                    Nominālvērtība, pārrēķina pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa

                        3.

                           Prasības ārvalstu valūtā pret euro zonas valstu rezidentiem

                                    a)

                                       Vērtspapīru ieguldījumi euro zonā, kas nav ieguldījumi 11.3. aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi”

                                    Parādzīmes un obligācijas, vekseļi, nulles kupona obligācijas, īstermiņa parādzīmes, pašu kapitāla instrumenti, kas tiek turēti kā daļa no ārējām rezervēm, kurus visus emitējuši euro zonas valstu rezidenti

                                    a)

                                                i)

                                                   Tirgojami vērtspapīri, kas netiek turēti līdz termiņa beigām

                                                Tirgus cena un ārvalsts valūtas maiņas kurss
                                                Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

                                                ii)

                                                   Tirgojami vērtspapīri, kas tiek turēti līdz termiņa beigām

                                                Uz izmaksām attiecas samazinājums un valūtas tirgus kurss
                                                Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

                                                iii)

                                                   Netirgojami vērtspapīri

                                                Uz izmaksām attiecas samazinājums un valūtas tirgus kurss
                                                Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

                                                iv)

                                                   Tirgojami pašu kapitāla instrumenti

                                                Tirgus cena un ārvalsts valūtas maiņas kurss

                                    b)

                                       Pārējās prasības pret euro zonas valstu rezidentiem, kas nav prasības 11.3. aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi”

                                    Kredīti, noguldījumi, reversā repo darījumi, sīki aizdevumi

                                    b)

                                       Pārējās prasības

                                    Noguldījumi un citi kredīti pēc nominālvērtības, ko pārrēķina pēc valūtas tirgus kursa

                        4.

                           Prasības euro pret ārpus euro zonas esošo valstu rezidentiem

                        4.1.

                           Atlikumi bankās, ieguldījumi vērtspapīros un kredīti

                                    a)

                                       Atlikumi bankās ārpus euro zonas, kas nav atlikumi 11.3. aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi”

                                    Pieprasījuma noguldījumu konti, termiņnoguldījumi, aizņēmumi uz dienu, reversie repo darījumi saistībā ar euro denominētu vērtspapīru pārvaldību

                                    a)

                                       Atlikumi bankās ārpus euro zonas

                                    Nominālvērtība

                                    b)

                                       Vērtspapīru ieguldījumi ārpus euro zonas, kas nav ieguldījumi 11.3. aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi”

                                    Pašu kapitāla instrumenti, parādzīmes un obligācijas, vekseļi, bezkupona obligācijas, īstermiņa parādzīmes, kurus visus emitējuši ārpus euro zonas valstu rezidenti

                                    b)

                                                i)

                                                   Tirgojami vērtspapīri, kas netiek turēti līdz termiņa beigām

                                                Tirgus cena
                                                Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

                                                ii)

                                                   Tirgojami vērtspapīri, kas tiek turēti līdz termiņa beigām

                                                Uz izmaksām attiecas samazinājums
                                                Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

                                                iii)

                                                   Netirgojami vērtspapīri

                                                Uz izmaksām attiecas samazinājums
                                                Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

                                                iv)

                                                   Tirgojami pašu kapitāla instrumenti

                                                Tirgus cena

                                    c)

                                       Kredīti ārpus euro zonas esošo valstu rezidentiem, kas nav kredīti 11.3. aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi”

                                    c)

                                       Kredīti ārpus euro zonas

                                    Noguldījumi pēc nominālvērtības

                                    d)

                                       Vērtspapīri, ko emitējušas iestādes ārpus euro zonas, kas nav vērtspapīri 11.3. aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi” un 7.1. aktīvu postenī “Vērtspapīri, kas tiek turēti monetārās politikas mērķiem”

                                    Vērtspapīri, ko emitējušas pārnacionālās vai starptautiskās organizācijas, piem., Eiropas Investīciju banka, neatkarīgi no to ģeogrāfiskās atrašanās vietas, kas nav iegādāti monetārās monetārās politikas mērķiem

                                    d)

                                                i)

                                                   Tirgojami vērtspapīri, kas netiek turēti līdz termiņa beigām

                                                Tirgus cena
                                                Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

                                                ii)

                                                   Tirgojami vērtspapīri, kas tiek turēti līdz termiņa beigām

                                                Uz izmaksām attiecas samazinājums
                                                Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

                                                iii)

                                                   Netirgojami vērtspapīri

                                                Uz izmaksām attiecas samazinājums
                                                Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

                        4.2.

                           Kredīta iespēju prasības VKM II ietvaros

                        Kredīti saskaņā ar VKM II nosacījumiem

                        Nominālvērtība

                        5.

                           Kredīti euro, kas izsniegti euro zonas valstu kredītiestādēm monetārās politikas operāciju rezultātā

                        No 5.1. līdz 5.5. postenim: darījumi atbilstoši attiecīgajiem monetārās politikas instrumentiem, kas aprakstīti Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādnē (ES) 2015/510 (ECB/2014/60) (1)

                        5.1.

                           Galvenās refinansēšanas operācijas

                        Regulāri likviditāti nodrošinoši iknedēļas reversie darījumi, kuru termiņš parasti ir viena nedēļa

                        Nominālvērtība vai repo izmaksas

                        5.2.

                           Ilgāka termiņa refinansēšanas operācijas

                        Regulāri likviditāti nodrošinoši ikmēneša reversie darījumi, kuru termiņš parasti ir trīs mēneši

                        Nominālvērtība vai repo izmaksas

                        5.3.

                           Precizējošās reversās operācijas

                        Reversie darījumi, kas veikti kā ad hoc darījumi precizēšanas nolūkos

                        Nominālvērtība vai repo izmaksas

                        5.4.

                           Strukturālās reversās operācijas

                        Reversie darījumi, kuru mērķis ir saskaņot Eurosistēmas strukturālo pozīciju vis a vis finanšu sektoram

                        Nominālvērtība vai repo izmaksas

                        5.5.

                           Aizdevumu iespēja uz nakti

                        Likviditātes uz nakti iespēja ar noteiktu procentu likmi pret atbilstošajiem aktīviem (pastāvīgā iespēja)

                        Nominālvērtība vai repo izmaksas

                        5.6.

                           Papildu nodrošinājuma pieprasījumu kredīti

                        Papildu kredīts kredītiestādēm, kas rodas no pakārtoto aktīvu vērtības pieauguma, attiecībā pret citu kredītu šīm pašām kredītiestādēm

                        Nominālvērtība vai cena

                        6.

                           Pārējās prasības euro pret euro zonas kredītiestādēm

                        Pieprasījuma noguldījumu konti, termiņnoguldījumi, aizņēmumi uz dienu, reversā repo darījumi saistībā ar vērtspapīru portfeļu pārvaldību saskaņā ar 7. aktīvu posteni “Euro zonas rezidentu vērtspapīri euro”, t. sk. darījumi, kas rodas no euro zonas bijušo ārvalstu valūtas rezervju pārveidošanas, un pārējās prasības Korespondentkonti ārvalsts kredītiestādēs euro zonā. Citas prasības un operācijas, kas nav saistītas ar Eurosistēmas monetārās politikas operācijām.

                        Nominālvērtība vai cena

                        7.

                           Euro zonas rezidentu vērtspapīri euro

                        7.1.

                           Vērtspapīri, kas tiek turēti monetārās politikas mērķiem

                        Vērtspapīri, kas tiek turēti monetārās politikas mērķiem (t. sk. vērtspapīri, kas iegādāti monetārās politikas mērķiem, ko emitējušas pārnacionālās vai starptautiskās organizācijas vai daudzpusējās attīstības bankas, neatkarīgi no to ģeogrāfiskās atrašanās vietas). ECB parāda sertifikāti, kas nopirkti precizējošo operāciju vajadzībām

                                    a)

                                          Tirgojami vērtspapīri

                                    Novērtē atkarībā no monetārās politikas apsvērumiem:

                                                i)

                                                   Tirgus cena

                                                Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

                                                ii)

                                                   Uz izmaksām attiecas samazinājums (izmaksas, ja samazinājumu sedz uzkrājumi 13.b) pasīvu postenī “Uzkrājumi”)

                                                Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

                                    b)

                                          Netirgojami vērtspapīri

                                    Uz izmaksām attiecas samazinājums
                                    Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

                        7.2.

                           Pārējie vērtspapīri

                        Vērtspapīri, kas nav iekļauti 7.1. aktīvu postenī “Vērtspapīri, kas tiek turēti monetārās politikas mērķiem” un 11.3. aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi”; euro denominētas parādzīmes un obligācijas, vekseļi, bezkupona obligācijas, tieši turēti naudas tirgus vērtspapīri, t. sk. valdības vērtspapīri, kas radušies laikā pirms EMS. Pašu kapitāla instrumenti

                                    a)

                                          Tirgojami vērtspapīri, kas netiek turēti līdz termiņa beigām

                                    Tirgus cena
                                    Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

                                    b)

                                          Tirgojami vērtspapīri, kas tiek turēti līdz termiņa beigām

                                    Uz izmaksām attiecas samazinājums
                                    Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

                                    c)

                                          Netirgojami vērtspapīri

                                    Uz izmaksām attiecas samazinājums
                                    Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

                                    d)

                                          Tirgojami pašu kapitāla instrumenti

                                    Tirgus cena

                        8.

                           Valdības parāds euro

                        Prasības pret valsti, kas radušās pirms EMS (netirgojamie vērtspapīri, kredīti)

                        Noguldījumi/kredīti pēc nominālvērtības, netirgojamie vērtspapīri pēc izmaksām

                        9.

                           Eurosistēmas iekšējās prasības

                        9.1.

                           Prasības, kas attiecas uz ECB parāda sertifikātu emisiju

                        Eurosistēmas iekšējās prasības pret NCB, kas radušās no ECB parāda sertifikātu emisijas

                        Izmaksas

                        9.2.

                           Prasības, kas attiecas uz euro banknošu sadali Eurosistēmā

                        Prasības, kas saistītas ar ECB banknošu emisiju saskaņā ar Lēmumu ECB/2010/29 (2)

                        Nominālvērtība

                        9.3.

                           Pārējās prasības Eurosistēmā (neto)

                        Šādu apakšposteņu neto pozīcija:

                                    a)

                                    neto prasības, kas rodas no TARGET2 kontu un NCB korespondentkontu atlikumiem, t. i., prasību un saistību neto skaitlis. Sk. arī 10.2. pasīvu posteni “Pārējās saistības Eurosistēmā (neto)”;

                                    a)

                                    Nominālvērtība

                                    b)

                                    pārējās iespējamās Eurosistēmas iekšējās prasības euro, t. sk. ECB ienākuma pagaidu sadalījums NCB

                                    b)

                                    Nominālvērtība

                        10.

                           Posteņi, kuros notiek norēķins

                        Norēķinu kontu atlikumi (prasības), ietverot iekasējamo čeku plūsmu

                        Nominālvērtība

                        11.

                           Pārējie aktīvi

                        11.1.

                           Euro zonas monētas

                        Euro monētas

                        Nominālvērtība

                        11.2.

                           Materiālie un nemateriālie pamatlīdzekļi

                        Zeme un ēkas, mēbeles un iekārtas, t. sk. datoriekārtas, programmatūra

                        Izmaksas, atskaitot amortizāciju

                        Amortizācija ir aktīva amortizējamās summas sistemātiska sadale uz tā ekspluatācijas laiku. Ekspluatācijas laiks ir laiks, kurā pamatlīdzeklis ir pieejams iestādes izmantošanai. Individuālu materiālo pamatlīdzekļu ekspluatācijas laiku var sistemātiski pārskatīt, ja prognozes atšķiras no iepriekšējām aplēsēm. Lielāki aktīvi var sastāvēt no komponentiem ar atšķirīgu ekspluatācijas laiku. Šādu komponentu ekspluatācijas laiku novērtē atsevišķi
                        Nemateriālo aktīvu cena iekļauj nemateriālā aktīva iegādes cenu. Citas tiešās vai netiešās izmaksas iekļauj izdevumos
                        Izdevumu kapitalizācija: limitēta (nesasniedzot EUR 10 000, atskaitot PVN, nav kapitalizējami)

                        11.3.

                           Citi finanšu aktīvi

                                    —

                                    Līdzdalība un ieguldījumi meitasuzņēmumos, akcijas, kas tiek turētas stratēģiskiem/politikas mērķiem

                                    —

                                    Vērtspapīri, t. sk. akcijas, un citi finanšu instrumenti un atlikumi, t. sk. noguldījumi ar noteiktu termiņu un pieprasījuma noguldījumu konti, kas tiek turēti kā iezīmēts portfelis

                                    —

                                    Reversā repo darījumi ar kredītiestādēm saistībā ar vērtspapīru portfeļu pārvaldīšanu saskaņā ar šo posteni

                                    a)

                                          Tirgojami pašu kapitāla instrumenti

                                    Tirgus cena

                                    b)

                                          Līdzdalība kapitālā un nelikvīdas pašu kapitāla daļas, un jebkuri citi pašu kapitāla instrumenti, kas tiek turēti kā pastāvīgs ieguldījums

                                    Uz izmaksām attiecas samazinājums

                                    c)

                                          Ieguldījumi meitasuzņēmumos vai būtiska līdzdalība

                                    Tīrā aktīvu vērtība

                                    d)

                                          Tirgojami vērtspapīri, kas netiek turēti līdz termiņa beigām

                                    Tirgus cena
                                    Prēmijas/diskontus amortizē

                                    e)

                                          Tirgojami vērtspapīri, kas tiek turēti līdz termiņa beigām vai kā pastāvīgs ieguldījums

                                    Uz izmaksām attiecas samazinājums
                                    Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

                                    f)

                                          Netirgojami vērtspapīri

                                    Uz izmaksām attiecas samazinājums

                                    g)

                                          Atlikumi bankās un kredīti

                                    Nominālvērtība, kas izteikta atbilstoši valūtas kursa tirgus likmei, ja atlikumi/noguldījumi ir ārvalstu valūtās

                        11.4.

                           Ārpusbilances instrumentu pārvērtēšanas starpība

                        Biržā netirgotu ārvalstu valūtas nākotnes darījumu, ārvalstu valūtas mijmaiņas līgumu, procentu likmes mijmaiņas līgumu, biržā netirgotu procentu likmes nākotnes līgumu, vērtspapīru nākotnes darījumu un ārvalstu valūtas tagadnes darījumu pārvērtēšanas rezultāti no darījuma dienas līdz norēķinu dienai

                        Neto pozīcija starp nākotnes un tagadnes cenu pēc ārvalstu valūtas tirgus kursa

                        11.5.

                           Uzkrātie procenti un nākamo periodu izdevumi

                        Ienākumi, kas nav saņemti, bet ir attiecināmi uz pārskata periodu. Iepriekš apmaksātie izdevumi un samaksātie uzkrātie procenti, t. i., uzkrātie procenti, kas nopirkti kopā ar vērtspapīru

                        Nominālvērtība, ārvalsts valūtu izsakot pēc tirgus kursa

                        11.6.

                           Dažādi

                                    a)

                                    Avansi, aizdevumi un citi mazie posteņi. Kredīti, kas piešķirti uz trasta pamata

                                    a)

                                    Nominālvērtība vai izmaksas

                                    b)

                                    Ieguldījumi, kas saistīti ar klienta zelta noguldījumiem

                                    b)

                                    Tirgus vērtība

                                    c)

                                    Neto pensiju aktīvi

                                    c)

                                    Kā 24. panta 2. punktā

                                    d)

                                    Neapmierinātās prasības, kas saistībā ar Eurosistēmas kredītoperācijām izriet no Eurosistēmas darījumu partneru saistību neizpildes gadījumu iestāšanās

                                    d)

                                    Nominālā/atgūstamā vērtība (pirms/pēc zaudējumu aprēķināšanas)

                                    e)

                                    Aktīvi vai prasības (pret trešām personām), kas pārņemti īpašumā un/vai iegūti saistībā ar tā nodrošinājuma realizāciju, ko iesnieguši Eurosistēmas darījumu partneri, kuriem iestājies saistību neizpildes gadījums

                                    e)

                                    Izmaksas (konvertētas pēc ārvalstu valūtas tirgus kursa iegādes laikā, ja finanšu aktīvi denominēti ārvalstu valūtā)

                        12.

                           Gada zaudējumi

                        Nominālvērtība

            PASĪVI

                        Bilances postenis

                        Bilances posteņu satura sistematizācija

                        Novērtēšanas princips

                        1.

                           Banknotes apgrozībā

                        Euro banknotes, ko ECB emitējusi saskaņā ar Lēmumu ECB/2010/29

                        Nominālvērtība

                        2.

                           Saistības euro pret euro zonas valstu kredītiestādēm monetārās politikas operāciju rezultātā

                        2.1., 2.2., 2.3. un 2.5. postenis: noguldījumi euro, kā aprakstīts Pamatnostādnē (ES) 2015/510 (ECB/2014/60)

                        2.1.

                           Pieprasījuma noguldījumu konti (ietverot obligāto rezervju sistēmu)

                        Tādu kredītiestāžu euro konti, kas saskaņā ar ECBS Statūtiem ir iekļautas obligāto rezervju prasībai pakļauto finanšu iestāžu sarakstā. Šis postenis galvenokārt aptver kontus, ko lieto obligāto rezervju turēšanai

                        Nominālvērtība

                        2.2.

                           Noguldījumu iespēja

                        Noguldījumi uz nakti ar noteiktu procentu likmi (pastāvīgā iespēja)

                        Nominālvērtība

                        2.3.

                           Termiņnoguldījumi

                        Piesaiste nolūkā samazināt likviditāti sakarā ar precizējošajām operācijām

                        Nominālvērtība

                        2.4.

                           Precizējošās reversās operācijas

                        Ar monetāro politiku saistīti darījumi ar mērķi samazināt likviditāti

                        Nominālvērtība vai repo izmaksas

                        2.5.

                           Papildu nodrošinājuma pieprasījumu noguldījumi

                        Kredītiestāžu noguldījumi, sakarā ar tādu pamatā esošo aktīvu vērtības samazināšanos, kas attiecas uz šīm kredītiestādēm izsniegtiem kredītiem

                        Nominālvērtība

                        3.

                           Pārējās saistības euro pret euro zonas kredītiestādēm

                        Repo darījumi saistībā ar vienlaicīgiem reversā repo darījumiem vērtspapīru portfeļu pārvaldībai saskaņā ar 7. aktīvu posteni “Euro zonas rezidentu vērtspapīri euro” Citas operācijas, kas nav saistītas ar Eurosistēmas monetārās politikas operācijām. Izņemot kredītiestāžu pieprasījuma noguldījumu kontus

                        Nominālvērtība vai repo izmaksas

                        4.

                           ECB emitētie parāda vērtspapīri

                        Parāda sertifikāti, kas aprakstīti Pamatnostādnē (ES) 2015/510 (ECB/2014/60). Diskonta vērtspapīrs, ko emitē nolūkā samazināt likviditāti

                        Izmaksas
                        Diskontus amortizē

                        5.

                           Saistības euro pret citiem euro zonas valstu rezidentiem

                        5.1.

                           Valdība

                        Pieprasījuma noguldījumu konti, termiņnoguldījumi, noguldījumi, kas atmaksājami pēc pieprasījuma

                        Nominālvērtība

                        5.2.

                           Pārējie pasīvi

                        Personāla, uzņēmumu un klientu pieprasījuma noguldījumu konti, t. sk. finanšu iestāžu, kas atbrīvotas no pienākuma turēt obligātās rezerves (sk. 2.1 pasīvu posteni), termiņnoguldījumi, noguldījumi, kas atmaksājami pēc pieprasījuma

                        Nominālvērtība

                        6.

                           Saistības euro pret ārpus euro zonas esošo valstu rezidentiem

                        Pieprasījuma noguldījumu konti, termiņnoguldījumi, noguldījumi, kas atmaksājami pēc pieprasījuma, t. sk. konti, ko tur maksājumu mērķiem, un konti, ko tur rezervju pārvaldības mērķiem, kuru turētāji ir citas bankas, centrālās bankas, starptautiskās/pārnacionālās institūcijas, t. sk. Eiropas Komisija, citu noguldītāju pieprasījuma noguldījumu konti. Repo darījumi saistībā ar vienlaicīgiem reversā repo darījumiem euro denominēto vērtspapīru pārvaldībai Atlikumi to centrālo banku TARGET2 kontos, kuru dalībvalstu valūta ir euro

                        Nominālvērtība vai repo izmaksas

                        7.

                           Saistības ārvalstu valūtā pret euro zonas valstu rezidentiem

                        Pieprasījuma noguldījumu konti. Saistības no repo darījumiem; parasti ieguldījumu darījumi, lietojot ārvalstu valūtas aktīvus vai zeltu

                        Nominālvērtība, pārrēķina gada beigās pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa

                        8.

                           Saistības ārvalstu valūtā pret ārpus euro zonas esošo valstu rezidentiem

                        8.1.

                           Noguldījumi, kontu atlikumi un citas saistības

                        Pieprasījuma noguldījumu konti. Saistības no repo darījumiem; parasti ieguldījumu darījumi, lietojot ārvalstu valūtas aktīvus vai zeltu

                        Nominālvērtība, izsaka gada beigās pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa

                        8.2.

                           Kredīta iespēju saistības VKM II ietvaros

                        Aizņemšanās saskaņā ar VKM II nosacījumiem

                        Nominālvērtība, izsaka gada beigās pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa

                        9.

                           Saistības pret SVF speciālo aizņēmuma tiesību ietvaros

                        SAT izteikts postenis, kas uzrāda SAT summu, kas sākotnēji piešķirta attiecīgajai valstij/NCB

                        Nominālvērtība, izsaka gada beigās pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa

                        10.

                           Eurosistēmas iekšējās saistības

                        10.1.

                           Saistības, kas atbilst nodotajām ārvalstu rezervēm

                        ECB bilances postenis, denominēts euro

                        Nominālvērtība

                        10.2.

                           Pārējās saistības Eurosistēmā (neto)

                        Šādu apakšposteņu neto pozīcija:

                                    a)

                                    neto saistības, kas rodas no TARGET2 kontu un NCB korespondentkontu atlikumiem, t. i., prasību un saistību neto skaitlis. Sk. arī 9.3 aktīvu posteni “Pārējās prasības Eurosistēmā (neto)”;

                                    a)

                                    Nominālvērtība

                                    b)

                                    pārējās iespējamās Eurosistēmas iekšējās saistības euro, t. sk. ECB ienākuma pagaidu sadalījums NCB

                                    b)

                                    Nominālvērtība

                        11.

                           Posteņi, kuros notiek norēķins

                        Norēķinu kontu atlikumi (saistības), ietverot žiro pārvedumu plūsmu

                        Nominālvērtība

                        12.

                           Pārējie pasīvi

                        12.1.

                           Ārpusbilances instrumentu pārvērtēšanas starpība

                        Biržā netirgotu ārvalstu valūtas nākotnes darījumu, ārvalstu valūtas mijmaiņas līgumu, procentu likmes mijmaiņas līgumu, biržā netirgotu procentu likmes nākotnes līgumu, vērtspapīru nākotnes darījumu un ārvalstu valūtas tagadnes darījumu pārvērtēšanas rezultāti no darījuma dienas līdz norēķinu dienai

                        Neto pozīcija starp nākotnes un tagadnes cenu pēc ārvalstu valūtas tirgus kursa

                        12.2.

                           Uzkrātie procenti un nākamo periodu ienākumi

                        Turpmāko periodu izdevumi, kas saistīti ar pārskata periodu. Pārskata periodā saņemtie ienākumi, kas saistīti ar turpmākajiem periodiem

                        Nominālvērtība, ārvalsts valūtu izsakot pēc tirgus kursa

                        12.3.

                           Dažādi

                                    a)

                                    Nodokļu atlikšanas konti. Ārvalstu valūtas kredīta vai garantijas nodrošināšanas konti. Repo darījumi ar kredītiestādēm saistībā ar vienlaicīgiem reversā repo darījumiem vērtspapīru portfeļu pārvaldībai saskaņā ar 11.3. aktīvu posteni “Pārējie finanšu aktīvi”. Obligātie noguldījumi, kas nav rezervju noguldījumi. Citi nelieli posteņi. Saistības uz trasta pamata

                                    a)

                                    Nominālvērtība vai (repo) izmaksas

                                    b)

                                    Klientu zelta noguldījumi

                                    b)

                                    Tirgus vērtība

                                    c)

                                    Neto pensiju saistības

                                    c)

                                    Kā 24. panta 2. punktā

                        13.

                           Uzkrājumi

                                    a)

                                    Valūtas kursa riskam, procentu likmju riskam, kredītriskam, zelta cenas riskam un citiem mērķiem, piem., sagaidāmajiem izdevumiem nākotnē un iemaksām saskaņā ar ECBS Statūtu 48.2. pantu attiecībā uz to dalībvalstu centrālajām bankām, kuru izņēmuma statuss ir atcelts

                                    a)

                                    Izmaksas/nominālvērtība

                                    b)

                                    Darījumu partneru vai kredītriskiem, kas izriet no monetārās politikas operācijām

                                    b)

                                    Nominālvērtība (balstoties uz ECB Padomes novērtējumu gada beigās)

                        14.

                           Pārvērtēšanas konti

                                    a)

                                    Pārvērtēšanas konti saistībā ar zelta, visa veida euro denominētu vērtspapīru, visa veida ārvalstu valūtā denominētu vērtspapīru un iespējas līgumu cenas svārstībām, tirgus novērtējuma atšķirības saistībā ar procentu likmju riska atvasinātajiem instrumentiem, pārvērtēšanas konti saistībā ar ārvalsts valūtas kursa svārstībām katrai valūtai turētā neto postenī, ietverot ārvalsts valūtas mijmaiņas vai nākotnes darījumus un SDR
                                    Īpašie pārvērtēšanas konti, kas saskaņā ar ECBS Statūtu 48.2. pantu izriet no to dalībvalstu centrālo banku iemaksām, kurām atcelts izņēmuma statuss. Sk. 13. panta 2. punktu

                                    a)

                                    Pārvērtēšanas starpība starp vidējām izmaksām un tirgus vērtību, ārvalsts valūtu izsakot pēc tirgus kursa

                                    b)

                                    Definētu neto pabalstu saistību (aktīvu) atkārtotas novērtēšanas rezultāti attiecībā uz pēcnodarbinātības pabalstiem, kas ir šādu apakšposteņu neto pozīcija:

                                                i)

                                                definēto pabalstu pienākuma pašreizējās vērtības aktuārie guvumi un zaudējumi;

                                                ii)

                                                plāna aktīvu atdeve, izņemot summas, kas ietvertas definētu neto pabalstu saistību (aktīvu) neto procentos;

                                                iii)

                                                jebkuras izmaiņas attiecībā uz aktīvu griestu ietekmi, izņemot summas, kas ietvertas definētu neto pabalstu saistību (aktīvu) neto procentos

                                    b)

                                    Kā 24. panta 2. punktā

                        15.

                           Kapitāls un rezerves

                        15.1.

                           Kapitāls

                        Apmaksātais kapitāls

                        Nominālvērtība

                        15.2.

                           Rezerves

                        Likumos noteiktās rezerves saskaņā ar ECBS Statūtu 33. pantu un to dalībvalstu centrālo banku iemaksas saskaņā ar ECBS Statūtu 48.2. pantu, kuru izņēmuma statuss ir atcelts

                        Nominālvērtība

                        16.

                           Gada peļņa

                        Nominālvērtība”

         (1)  Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne (ES) 2015/510 (2014. gada 19. decembris) par Eurosistēmas monetārās politikas regulējuma īstenošanu (ECB/2014/60) (OV L 91, 2.4.2015., 3. lpp.).

         (2)  Lēmums ECB/2010/29 (2010. gada 13. decembris) par euro banknošu emisiju (OV L 35, 9.2.2011., 26. lpp.).


title: Padomes un Komisijas Lēmums (1995. gada 4. decembris), ar kuru noslēdz Papildprotokolu Eiropas Nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Rumāniju, no otras puses

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31995D0561

Oficiālais Vēstnesis L 317 , 30/12/1995 Lpp. 0039 - 0039

		Padomes un Komisijas Lēmums(1995. gada 4. decembris),ar kuru noslēdz Papildprotokolu Eiropas Nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Rumāniju, no otras puses(95/561/EK, Euratom)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 238. pantu saistībā ar 228. panta 2. punkta otro teikumu un 3. punkta otro daļu,ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 101. panta otro daļu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu [1],ņemot vērā apstiprinājumu, ko Padome sniegusi saskaņā ar Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 101. pantu,tā kā Eiropadome 1993. gada 21. un 22. jūnija sanāksmē Kopenhāgenā aicināja uzsākt Kopienas papildu programmas ar Centrāleiropas un Austrumeiropas asociētajām valstīm, pamatojoties uz programmām, kas jau ir uzsāktas ar EBTA valstīm;tā kā Komisija Eiropas Kopienas un Eiropas Atomenerģijas kopienas vārdā ar Rumāniju ir apspriedusi Eiropas Nolīguma Papildprotokolu,IR PIEŅĒMUŠAS ŠO LĒMUMU.1. pantsAr šo Eiropas Kopienas vārdā un Eiropas Atomenerģijas kopienas vārdā ir apstiprināts 1995. gada 30. jūnijā parakstītais Papildprotokols Eiropas Nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Rumāniju, no otras puses.Papildprotokola teksts ir pievienots šim lēmumam.2. pantsKopienas nostāju Asociācijas padomē nosaka Padome pēc Komisijas priekšlikuma un saskaņā ar attiecīgajiem noteikumiem Eiropas Kopienas un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumos.3. pantsPadomes priekšsēdētājs apņemas Eiropas Kopienas vārdā sniegt Papildprotokola 4. pantā noteikto paziņojumu [2]. Komisijas priekšsēdētājs šādu pašu paziņojumu apņemas sniegt Eiropas Atomenerģijas kopienas vārdā.Briselē, 1995. gada 4. decembrīPadomes vārdā —priekšsēdētājsJ. SolanaKomisijas vārdā —priekšsēdētājsJ. Santer[1] OV C 323, 4.12.1995.[2] Papildprotokola spēkā stāšanās datumu Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī publicēs Padomes ģenerālsekretariāts.--------------------------------------------------


title: Izpildu Komitejas lēmums (1997. gada 7. oktobris) par Šengenas Informācijas sistēmas attīstību (SCH/Com–ex (97) 24)

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

41997D0024

Oficiālais Vēstnesis L 239 , 22/09/2000 Lpp. 0442 - 0443

		Izpildu Komitejas lēmums(1997. gada 7. oktobris)par Šengenas Informācijas sistēmas attīstību(SCH/Com–ex (97) 24)IZPILDU KOMITEJA,ņemot vērā Šengenas Līguma īstenošanas konvencijas 132. pantu,ņemot vērā iepriekš minētās konvencijas 92. panta 3. punktu,tā kā Šengenas Informācijas sistēmas koordinācijas komiteja ir veikusi analīzi (dokuments SCH/OR.SIS (97) 146 rev.2),IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.Līdztekus darbam, ko veiks saistībā ar otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmu, veiks Centrālās Šengenas Informācijas sistēmas atjaunošanu 10 valstu vajadzībām. Tomēr tiks veikti sagatavošanas pasākumi, lai tā varētu darboties 15 valstu vajadzībām, dodot iespēju Ziemeļvalstīm integrēties tūlīt pēc tam, kad uz jaunās platformas balstīta Šengenas Informācijas sistēma būs stabilizēta 10 valstu vajadzībām.Ziemeļvalstis jāintegrē pēc iespējas ātrāk 2000. gada laikā.Ieviešanas gaitā jāievēro šādas pamatnostādnes:1. Pirmās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas un otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas līdztekus attīstība neietekmēs otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas kā stratēģiska mērķa attīstīšanu. Tikai otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēma spēs ievērot noteiktu skaitu būtisku tehnisko prasību.2. Šis mērķis jāsasniedz ierobežotā izsolē, ko kā līgumslēdzēja valsts organizē Francija.3. Pirmās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas un otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas līdztekus attīstība paredz visu to valstu iesaistīšanos, kas ir nolēmušas sniegt nepieciešamos finanšu līdzekļus un darbaspēku.Vīnē, 1997. gada 7. oktobrīPriekšsēdētājsK. Schlögl--------------------------------------------------SCH/OR.SIS (97)146 Rev. 2Temats: Šengenas Informācijas sistēmas attīstīšana1. Ar PWP un koordinācijas komitejas sagatavoto piezīmi par Šengenas Informācijas sistēmas tālāku attīstību (SCH/OR.SIS (97) 105 rev.) iepazīstināja Centrālās grupas sanāksmē 1997. gada 23. jūnijā. Minētajā sanāksmē netika panākta vienošanās par tālāku rīcību.2. Sanāksmē 1997. gada 8. jūlijā koordinācijas komiteja pilnvaroja PWP atkārtoti analizēt ieteicamos variantus no tehniskā viedokļa un sagatavot pārskatu par prasībām un izmaksām.3. PWP vasaras mēnešos veiktā intensīvā darbā tapa piezīme SCH/OR.SIS–SIS (97) 425 rev., kas ir pievienota kā pielikums, un attiecas uz esošās sistēmas tehniskās attīstības iespējām, ņemot vērā Ziemeļvalstu dalību Šengenas Informācijas sistēmā (SCH/OR.SIS (97) 425 rev.).Šajā darbā un jo īpaši diskusijās ar konsorciju kļuva skaidrs, ka lēmums par turpmāku Šengenas Informācijas sistēmas attīstību jāpieņem ātri. Ja sistēmu neuzlabos, apmainot datortehniku un programmatūru, iespējams, tā nespēs tikt galā ar tūkstošgades datuma maiņu.Saskaņā ar konsorcija oficiālajiem paziņojumiem, nevar garantēt to, ka pašreizējās sistēmas problēmas varēs atrisināt. Vēl jo vairāk, pēc konsorcija uzskata, pašreizējie uzturēšanas līgumi neietver izmaiņu iespējas.4. Tehnisku iemeslu dēļ Ziemeļvalstis nevar integrēt Šengenas Informācijas sistēmā pirms jaunās tūkstošgades.Pēc PWP pētījuma izskatīšanas koordinācijas komiteja iesaka Centrālajai grupai rīkoties šādi:Tūlīt pieņemt lēmumu par turpmāk aprakstīto procedūru un ņemot vērā Izpildu komitejas līmenī pieņemto lēmumu nozīmīgumu, iesniegt šo jautājumu Izpildu komitejai tālāka lēmuma pieņemšanai.Darbs, ko veic saistībā ar otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmu, noritēs līdztekus ar pasākumiem Centrālās Šengenas Informācijas sistēmas atjaunošanai 10 valstu vajadzībām. Tomēr tiks veikti sagatavošanas pasākumi, lai tā varētu darboties 15 valstu vajadzībām, dodot iespēju Ziemeļvalstīm integrēties tūlīt pēc tam, kad būs stabilizēta uz jaunās platformas balstītā 10 valstu Šengenas Informācijas sistēma.Ziemeļvalstis jāintegrē pēc iespējas ātrāk 2000. gada laikā. Tādējādi projektam, kura mērķis ir Šengenas Informācijas sistēmas atjaunošana un paplašināšana, ir divas stadijas. Pirmajā stadijā ir ietverta datortehnikas un tehnisko specifikāciju sagatavošana sistēmai, kas darbosies 15 valstīs, un tās ieviešana 10 valstīs. Otrajā stadijā ir ietverta Ziemeļvalstu integrēšana.Ieviešanas laikā jāņem vērā šādas pamatnostādnes:1. Pirmās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas un otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas līdztekus attīstība neietekmēs otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas kā stratēģiska mērķa attīstīšanu. Tikai otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēma spēs ievērot noteiktu skaitu būtisku tehnisko prasību. (Pēc atjaunošanas pirmās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas darbības joma nemainīsies).2. Pēc Koordinācijas komitejas domām vienīgais veids kā nodrošināt šādu norisi ir ierobežotās izsoles procedūra. Saskaņā ar Šengenas konvencijas 92. panta 3. punktu, šī procedūra jāveic Francijai.3. Lai pirmās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas un otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas attīstītos līdztekus, ir nepieciešama visu valstu gatavība un vēlme sniegt nepieciešamos finanšu līdzekļus un darbaspēku. Pirmās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas uzlabošanas izmaksas ir apmēram 16 miljonu FRF (neskaitot valsts Šengenas Informācijas sistēmas pielāgošanas izmaksas).Koordinācijas komiteja uzsver, ka jebkura kavēšanās pieņemt lēmumu apdraud sistēmas darbību pēc 2000. gada 1. janvāra.--------------------------------------------------


title: 2013/599/ES: Eiropas Parlamenta Lēmums ( 2013. gada 17. aprīlis ) par Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras kontu slēgšanu attiecībā uz 2011. finanšu gadu

text:
               16.11.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 308/298

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS
   (2013. gada 17. aprīlis)
   par Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras kontu slēgšanu attiecībā uz 2011. finanšu gadu
   (2013/599/ES)
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras 2011. finanšu gada galīgos pārskatus,

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras 2011. finanšu gada pārskatiem ar Aģentūras atbildēm (1),

               —

               ņemot vērā Padomes 2013. gada 12. februāra ieteikumu (05753/2013 – C7-0041/2013),

               —

               ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 185. pantu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (3) atcelšanu un jo īpaši tās 208. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 1994. gada 18. jūlija Regulu (EK) Nr. 2062/94, ar ko izveido Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūru (4), un jo īpaši tās 14. pantu,

               —

               ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), un jo īpaši tās 94. pantu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumu (A7-0085/2013),

               1.

               apstiprina Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras kontu slēgšanu attiecībā uz 2011. finanšu gadu;

               2.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu nosūtīt Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras direktorei, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Martin SCHULZ

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV C 388, 15.12.2012., 219. lpp.

      (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (3)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

      (4)  OV L 216, 20.8.1994., 1. lpp.

      (5)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.


title: 2006/364/EK: Padomes Lēmums ( 2006. gada 15. maijs ) par Eiropas Kopienas nostāju attiecībā uz Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas noteikumu projektu par mehānisko transportlīdzekļu adaptīvo priekšējā apgaismojuma sistēmu ( AFS ) apstiprināšanu   (Dokuments attiecas uz EEZ)

text:
               23.5.2006

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 135/12

      PADOMES LĒMUMS

   (2006. gada 15. maijs)
   par Eiropas Kopienas nostāju attiecībā uz Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas noteikumu projektu par mehānisko transportlīdzekļu adaptīvo priekšējā apgaismojuma sistēmu (AFS) apstiprināšanu
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   (2006/364/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā Padomes Lēmumu 97/836/EK (1997. gada 27. novembris) par Eiropas Kopienas pievienošanos ANO Eiropas Ekonomikas komisijas Nolīgumam vienotu tehnisko prasību apstiprināšanai riteņu transportlīdzekļiem, aprīkojumam un detaļām, ko var uzstādīt un/vai lietot riteņu transportlīdzekļos, un par nosacījumiem to apstiprinājumu savstarpējai atzīšanai, kas piešķirti, pamatojoties uz šīm prasībām (“Pārskatītais 1958. gada Nolīgums”) (1), un jo īpaši tā 4. panta 2. punkta otro ievilkumu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu (2),
   tā kā:

               (1)

               Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas noteikumu projekts par mehānisko transportlīdzekļu adaptīvo priekšējā apgaismojuma sistēmu (AFS) apstiprināšanu (turpmāk – “noteikumu projekts”) novērsīs tehniskos šķēršļus attiecībā uz minētajām sastāvdaļām mehānisko transportlīdzekļu tirdzniecībā starp Līgumslēdzējām pusēm, vienlaikus garantējot augstu drošības un vides aizsardzības līmeni.

               (2)

               Ir lietderīgi noteikt Kopienas nostāju attiecībā uz noteikumu projektu.

               (3)

               Noteikumu projekts būtu jāiekļauj Kopienas mehānisko transportlīdzekļu tipa apstiprināšanas sistēmā,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Ar šo tiek apstiprināts noteikumu projekts atbilstoši dokumentiem TRANS/WP.29/2005/31 un TRANS/WP.29/2005/31/add.1.
   2. pants
   Kopiena, ko pārstāv Komisija, balso par labu noteikumu projektam balsojumā, kas notiks Administratīvās komitejas sēdes laikā nākamajā Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas Pasaules foruma par transportlīdzekļu noteikumu saskaņošanu sanāksmē.
   3. pants
   Noteikumu projektu iekļauj Kopienas mehānisko transportlīdzekļu tipa apstiprināšanas sistēmā.

      Briselē, 2006. gada 15. maijā

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētāja

         U. PLASSNIK

      (1)  OV L 346, 17.12.1997., 78. lpp.

      (2)  Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts.