title: Eiropas Centrālās Bankas Lēmums (ES) 2020/139 (2020. gada 22. janvāris), ar kuru nosaka noteikumus un nosacījumus Eiropas Centrālās bankas kapitāla daļu pārvešanai starp nacionālajām centrālajām bankām un apmaksātā kapitāla koriģēšanai un atceļ Lēmumu (ES) 2019/45 (ECB/2020/5)

text:
                  1.2.2020

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  LI 27/9

         EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS LĒMUMS (ES) 2020/139
         (2020. gada 22. janvāris),
         ar kuru nosaka noteikumus un nosacījumus Eiropas Centrālās bankas kapitāla daļu pārvešanai starp nacionālajām centrālajām bankām un apmaksātā kapitāla koriģēšanai un atceļ Lēmumu (ES) 2019/45 (ECB/2020/5)
         EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
         ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 28.5. pantu,
         tā kā:

                     (1)

                     Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotā Karaliste (“Apvienotā Karaliste”) 2017. gada 29. martā paziņoja par nodomu izstāties no Eiropas Savienības saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 50. pantu. Līgums par Eiropas Savienību un Līgums par Eiropas Savienības darbību vairs netiks piemērots Apvienotajai Karalistei no dienas pēc Eiropadomes Lēmuma (ES) 2019/1810 (1) 1. panta 1. punktā minētās dienas. Pēc Apvienotās Karalistes izstāšanās no Eiropas Savienības Bank of England pārstāj būt dalībvalsts nacionālā centrālā banka un Eiropas Centrālo banku sistēmas nacionālā centrālā banka. Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2020/137 (ECB/2020/3) (2) nosaka katrai nacionālajai centrālajai bankai (NCB) piešķirto Eiropas Centrālās bankas (ECB) kapitāla parakstīšanas atslēgas svērumu korekciju (tālāk tekstā attiecīgi – “kapitāla atslēga” un “kapitāla atslēgas svērumi”). Šīs korekcijas dēļ ECB Padomei jānosaka noteikumi un nosacījumi kapitāla daļu pārvedumiem to NCB starpā, kuras ir Eiropas Centrālo banku sistēmas dalībnieces 2020. gada 31. janvārī, lai nodrošinātu, ka šo daļu sadalījums atbilst veiktajām korekcijām. Tādēļ jāpieņem jauns lēmums, ar kuru no 2020. gada 1. februāra atceļ Eiropas Centrālās bankas Lēmumu (ES) 2019/45 (ECB/2018/29) (3).

                     (2)

                     Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2020/138 (ECB/2020/4) (4) nosaka, kādā veidā un kādā apmērā to dalībvalstu nacionālajām centrālajām bankām, kuru valūta ir euro (tālāk tekstā – “euro zonas NCB”) ir pienākums apmaksāt ECB kapitālu, ņemot vērā koriģēto kapitāla atslēgu. Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2020/136 (ECB/2020/2) (5) nosaka procentuālo daļu, ko 2020. gada 1. februārī ir pienākums apmaksāt to dalībvalstu nacionālajām centrālajām bankām, kuru valūta nav euro (tālāk tekstā – “ārpus euro zonas NCB”), ņemot vērā koriģēto kapitāla atslēgu.

                     (3)

                     Ņemot vērā, ka ikviena euro zonas NCB jau ir pilnā apmērā apmaksājusi savu daļu ECB parakstītajā kapitālā, kas saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas Lēmumu (ES) 2019/44 (ECB/2018/28) (6) ir spēkā līdz 2020. gada 31. janvārim, saskaņā ar Lēmumu (ES) 2020/138 (ECB/2020/4) ikviena euro zonas NCB pārved uz ECB tādas papildu summas, lai līdz 2022. gadam rezultāts atbilstu minētā lēmuma 1. panta tabulā norādītajām summām.

                     (4)

                     Tāpat, ņemot vērā, ka ārpus euro zonas NCB jau ir apmaksājušas procentuālo daļu no savām daļām ECB parakstītajā kapitālā, kas saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas Lēmumu (ES) 2019/48 (ECB/2018/32) (7) ir spēkā līdz 2020. gada 31. janvārim, saskaņā ar Lēmumu (ES) 2020/136 (ECB/2020/2) ikviena atlikusī ārpus euro zonas NCB pārved uz ECB tādu papildu summu, lai rezultāts atbilstu minētā lēmuma 1. panta tabulā norādītajām summām,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Kapitāla daļu pārvedums
            Ņemot vērā ECB kapitāla daļu, kuru ikviena NCB būs parakstījusi 2020. gada 31. janvārī, un ECB kapitāla daļu, kuru ikvienai NCB no 2020. gada 1. februāra būs jāparaksta atbilstoši kapitāla atslēgas svērumu korekcijai, kas noteikta Lēmuma (ES) 2020/137 (ECB/2020/3) 2. pantā, NCB nodod kapitāla daļas viena otrai, izmantojot pārvedumus uz ECB un no ECB, lai nodrošinātu, ka kapitāla daļu sadalījums 2020. gada 1. februārī atbilst koriģētajiem svērumiem. Līdz ar to tiek uzskatīts, ka ikviena NCB, pamatojoties uz šo pantu un nepiemērojot citas formalitātes vai tiesību aktus, 2020. gada 1. februārī pārved vai attiecīgi saņem ECB parakstītā kapitāla daļu, kas norādīta šā lēmuma I pielikuma tabulas ceturtajā ailē, iepretim tās nosaukumam; “+” norāda uz kapitāla daļu, ko ECB pārved uz attiecīgo NCB, savukārt “-” norāda uz kapitāla daļu, ko attiecīgā NCB pārved uz ECB.

            2. pants
            Apmaksātā kapitāla korekcija

               1.   Ņemot vērā ECB kapitālu, ko ikviena euro zonas NCB apmaksājusi 2019. gada 1. janvārī, un ECB kapitālu, ko katra euro zonas NCB apmaksā saskaņā ar Lēmuma (ES) 2020/138 (ECB/2020/4) 1. pantu un 2. panta 1. punktu, ikviena euro zonas NCB pirmajā Eiropas Automatizētās reālā laika bruto norēķinu sistēmas (TARGET2) darbadienā pēc 2020. gada 1. februāra attiecībā uz pirmās kapitāla daļas pārveduma veikšanu pārved vai saņem neto summu, kas pretī tās nosaukumam norādīta šī lēmuma II pielikuma tabulas ceturtajā ailē, kurā “+” nozīmē summu, ko NCB pārved ECB, bet “-“ nozīmē summu, ko ECB pārved šai NCB. Ikviena euro zonas NCB veic divus papildu kapitāla daļu pārvedumus divas dabadienas pirms TARGET2 pēdējās 2021. gada un 2022. gada darbadienas, pārvedot neto summu, kas pretī tās nosaukumam norādīta šī lēmuma II pielikuma tabulas sestajā un astotajā ailē.

               2.   Ņemot vērā ECB kapitālu, ko ikviena ārpus euro zonas NCB apmaksājusi 2019. gada 1. janvārī, un ECB kapitālu, ko katra ārpus euro zonas NCB ar 2020. gada 1. februāri apmaksā saskaņā ar Lēmuma (ES) 2020/136 (ECB/2020/2) 1. pantu, ikviena NCB pirmajā TARGET2 darbadienā pēc 2020. gada 1. februāra pārved neto summu, kas pretī tās nosaukumam norādīta šī lēmuma II pielikuma tabulas ceturtajā ailē.

               3.   Pirmajā TARGET2 darbadienā pēc 2020. gada 1. februāra ECB un tās euro zonas NCB, uz kurām attiecas pienākums pārvest pirmās kapitāla daļas pārveduma summas saskaņā ar 1. punktu, un tās ārpus euro zonas NCB, uz kurām attiecas pienākums pārvest summas saskaņā ar 2. punktu, katra atsevišķi pārved laikā no 2020. gada 1. februāra līdz pārveduma dienai uzkrājušos procentu maksājumus par attiecīgajām summām, kas tām jāpārved. Šo procentu maksātāji un saņēmēji ir to summu maksātāji vai attiecīgi saņēmēji, par kurām šie procenti uzkrājušies.

            3. pants
            Vispārīgie noteikumi

               1.   Pārvedumus, kas norādīti 2. pantā, veic, izmantojot TARGET2.

               2.   Ja NCB nav pieejas TARGET2, 2. pantā minētās summas pārved uz kontu, ko pienācīgā laikā norāda ECB vai NCB.

               3.   Saskaņā ar 2. panta 3. punktu uzkrātos procentus aprēķina par katru dienu, izmantojot faktisko vairāk nekā 360 dienu aprēķināšanas metodi un likmi, kas atbilst Eurosistēmas galveno refinansēšanas operāciju izsoles procedūrās lietotajai robežlikmei.

               4.   ECB un tās NCB, uz kurām attiecas pienākums veikt pārvedumus saskaņā ar 2. pantu, dod pienācīgus norādījumus, kas vajadzīgi, lai pārvedumus veiktu laikus.

            4. pants
            Stāšanās spēkā un atcelšana

               1.   Šis lēmums stājas spēkā 2020. gada 1. februārī.

               2.   Ar 2020. gada 1. februāri ir atcelts Lēmums (ES) 2019/45 (ECB/2018/29).

               3.   Atsauces uz Lēmumu (ES) 2019/45 (ECB/2018/29) uzskata par atsaucēm uz šo lēmumu.

            Frankfurtē pie Mainas, 2020. gada 22. janvārī

                  ECB prezidente

               Christine LAGARDE

            (1)  Eiropadomes Lēmums (ES) 2019/1810, kas pieņemts, vienojoties ar Apvienoto Karalisti (2019. gada 29. oktobris), ar ko pagarina laikposmu saskaņā ar LES 50. panta 3. punktu (OV L 278I, 30.10.2019., 1. lpp.).

            (2)  Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2020/137 (2020. gada 22. janvāris) par nacionālo centrālo banku procentuālo daļu Eiropas Centrālās bankas kapitāla parakstīšanas atslēgā un Lēmuma (ES) 2019/43 atcelšanu (ECB/2020/3) (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 4. lpp.).

            (3)  Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2019/45 (2018. gada 28. novembris), ar kuru nosaka noteikumus un nosacījumus Eiropas Centrālās bankas kapitāla daļu pārvešanai starp nacionālajām centrālajām bankām un apmaksātā kapitāla koriģēšanai, kā arī atceļ Lēmumu ECB/2013/29 (ECB/2018/29) (OV L 9, 11.1.2019., 183. lpp.).

            (4)  Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2020/138 (2020. gada 22. janvāris) par to, kā dalībvalstu, kuru valūta ir euro, nacionālās centrālās bankas apmaksā Eiropas Centrālās bankas kapitālu, un par Lēmuma (ES) 2019/44 atcelšanu (ECB/2020/4) (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 6. lpp.).

            (5)  Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2020/136 (2020. gada 22. janvāris) par to, kā ārpus euro zonas nacionālās centrālās bankas apmaksā Eiropas Centrālās bankas kapitālu, un par Lēmuma (ES) 2019/48 atcelšanu (ECB/2020/2) (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 1. lpp.).

            (6)  Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2019/44 (2018. gada 29. novembris) par to, kā dalībvalstu, kuru valūta ir euro, nacionālās centrālās bankas apmaksā Eiropas Centrālās bankas kapitālu, kā arī par Lēmuma ECB/2014/61 grozīšanu un Lēmuma ECB/2013/30 atcelšanu (ECB/2018/28) (OV L 9, 11.1.2019., 180. lpp.).

            (7)  Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2019/48 (2018. gada 30. novembris) par to, kā ārpus euro zonas nacionālās centrālās bankas apmaksā Eiropas Centrālās bankas kapitālu, un par Lēmuma ECB/2013/31 atcelšanu (ECB/2018/32) (OV L 9, 11.1.2019., 196. lpp.).

            I PIELIKUMS

               NCB PARAKSTĪTAIS KAPITĀLS

                        (EUR)

                        Parakstītā daļa 2020. gada 31. janvārī

                        Parakstītā daļa ar 2020. gada 1. februārī

                        Pārvedamā daļa

                           Euro zonas NCB

                        Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique

                        273 656 178,72

                        320 744 959,47

                        +47 088 780,75

                        Deutsche Bundesbank

                        1 988 229 048,48

                        2 320 816 565,68

                        + 332 587 517,20

                        Eesti Pank

                        21 303 613,91

                        24 800 091,20

                        +3 496 477,29

                        Banc Ceannais na hÉireann / Central Bank of Ireland

                        127 237 133,10

                        149 081 997,36

                        +21 844 864,26

                        Bank of Greece

                        187 186 022,25

                        217 766 667,22

                        +30 580 644,97

                        Banco de España

                        902 708 164,54

                        1 049 820 010,62

                        + 147 111 846,08

                        Banque de France

                        1 537 811 329,32

                        1 798 120 274,32

                        + 260 308 945,00

                        Banca d’Italia

                        1 277 599 809,38

                        1 495 637 101,77

                        + 218 037 292,39

                        Central Bank of Cyprus

                        16 269 985,63

                        18 943 762,37

                        +2 673 776,74

                        Latvijas Banka

                        29 563 094,31

                        34 304 447,40

                        +4 741 353,09

                        Lietuvos bankas

                        43 938 703,70

                        50 953 308,28

                        +7 014 604,58

                        Banque centrale du Luxembourg

                        24 572 766,05

                        29 000 193,94

                        +4 427 427,89

                        Bank Ċentrali ta’ Malta / Central Bank of Malta

                        7 923 905,17

                        9 233 731,03

                        +1 309 825,86

                        De Nederlandsche Bank

                        440 328 812,57

                        515 941 486,95

                        +75 612 674,38

                        Oesterreichische Nationalbank

                        220 018 268,69

                        257 678 468,28

                        +37 660 199,59

                        Banco de Portugal

                        177 172 890,71

                        206 054 009,57

                        +28 881 118,86

                        Banka Slovenije

                        36 382 848,76

                        42 390 727,68

                        +6 007 878,92

                        Národná banka Slovenska

                        86 643 356,59

                        100 824 115,85

                        +14 180 759,26

                        Suomen Pankki

                        137 564 189,84

                        161 714 780,61

                        +24 150 590,77

                           Ārpus euro zonas NCB

                           Българска народна банка (Bulgārijas Nacionālā banka)

                        92 131 635,17

                        106 431 469,51

                        +14 299 834,34

                        Česká národní banka

                        175 062 014,33

                        203 445 182,87

                        +28 383 168,54

                        Danmarks Nationalbank

                        162 223 555,95

                        190 422 699,36

                        +28 199 143,41

                        Hrvatska narodna banka

                        61 410 265,11

                        71 390 921,62

                        +9 980 656,51

                        Magyar Nemzeti Bank

                        144 492 194,37

                        167 657 709,49

                        +23 165 515,12

                        Narodowy Bank Polski

                        563 636 468,10

                        653 126 801,54

                        +89 490 333,44

                        Banca Naţională a României

                        264 887 922,99

                        306 228 624,99

                        +41 340 702,00

                        Sveriges Riksbank

                        273 028 328,31

                        322 476 960,60

                        +49 448 632,29

                        Bank of England

                        1 552 024 563,60

                        0,00

                        -1 552 024 563,60

                           Kopā :
                            (1)

                           10 825 007 069,61

                           10 825 007 069,61

                           0,00

               (1)  Noapaļošanas dēļ kopsumma var neatbilst visu norādīto skaitļu summai.

            II PIELIKUMS

               NCB APMAKSĀTAIS KAPITĀLS

                        (EUR)

                        Apmaksātā daļa 2020. gada 31. janvārī

                        Apmaksātā daļa ar 2020. gada 1. februāri

                        Pārveduma summa 2020. gada 1. februārī

                        Apmaksātā daļa no 2021. gada 29. decembra

                        Pārveduma summa 2021. gada 29. decembrī

                        Apmaksātā daļa no 2022. gada 28. decembra

                        Pārveduma summa 2022. gada 28. decembrī

                           Euro zonas NCB

                        Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique

                        273 656 178,72

                        276 290 916,71

                        +2 634 737,99

                        298 517 938,09

                        +22 227 021,38

                        320 744 959,47

                        +22 227 021,38

                        Deutsche Bundesbank

                        1 988 229 048,48

                        1 999 160 134,91

                        +10 931 086,43

                        2 159 988 350,30

                        + 160 828 215,39

                        2 320 816 565,68

                        + 160 828 215,38

                        Eesti Pank

                        21 303 613,91

                        21 362 892,01

                        +59 278,10

                        23 081 491,61

                        +1 718 599,60

                        24 800 091,20

                        +1 718 599,59

                        Banc Ceannais na hÉireann / Central Bank of Ireland

                        127 237 133,10

                        128 419 794,29

                        +1 182 661,19

                        138 750 895,83

                        +10 331 101,54

                        149 081 997,36

                        +10 331 101,53

                        Bank of Greece

                        187 186 022,25

                        187 585 027,73

                        + 399 005,48

                        202 675 847,48

                        +15 090 819,75

                        217 766 667,22

                        +15 090 819,74

                        Banco de España

                        902 708 164,54

                        904 318 913,05

                        +1 610 748,51

                        977 069 461,84

                        +72 750 548,79

                        1 049 820 010,62

                        +72 750 548,78

                        Banque de France

                        1 537 811 329,32

                        1 548 907 579,93

                        +11 096 250,61

                        1 673 513 927,13

                        + 124 606 347,20

                        1 798 120 274,32

                        + 124 606 347,19

                        Banca d’Italia

                        1 277 599 809,38

                        1 288 347 435,28

                        +10 747 625,90

                        1 391 992 268,53

                        + 103 644 833,25

                        1 495 637 101,77

                        + 103 644 833,24

                        Central Bank of Cyprus

                        16 269 985,63

                        16 318 228,29

                        +48 242,66

                        17 630 995,33

                        +1 312 767,04

                        18 943 762,37

                        +1 312 767,04

                        Latvijas Banka

                        29 563 094,31

                        29 549 980,26

                        -13 114,05

                        31 927 213,83

                        +2 377 233,57

                        34 304 447,40

                        +2 377 233,57

                        Lietuvos bankas

                        43 938 703,70

                        43 891 371,75

                        -47 331,95

                        47 422 340,02

                        +3 530 968,27

                        50 953 308,28

                        +3 530 968,26

                        Banque centrale du Luxembourg

                        24 572 766,05

                        24 980 876,34

                        + 408 110,29

                        26 990 535,14

                        +2 009 658,80

                        29 000 193,94

                        +2 009 658,80

                        Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta

                        7 923 905,17

                        7 953 970,70

                        +30 065,53

                        8 593 850,87

                        + 639 880,17

                        9 233 731,03

                        + 639 880,16

                        De Nederlandsche Bank

                        440 328 812,57

                        444 433 941,02

                        +4 105 128,45

                        480 187 713,99

                        +35 753 772,97

                        515 941 486,95

                        +35 753 772,96

                        Oesterreichische Nationalbank

                        220 018 268,69

                        221 965 203,55

                        +1 946 934,86

                        239 821 835,92

                        +17 856 632,37

                        257 678 468,28

                        +17 856 632,36

                        Banco de Portugal

                        177 172 890,71

                        177 495 700,29

                        + 322 809,58

                        191 774 854,93

                        +14 279 154,64

                        206 054 009,57

                        +14 279 154,64

                        Banka Slovenije

                        36 382 848,76

                        36 515 532,56

                        + 132 683,80

                        39 453 130,12

                        +2 937 597,56

                        42 390 727,68

                        +2 937 597,56

                        Národná banka Slovenska

                        86 643 356,59

                        86 850 273,32

                        + 206 916,73

                        93 837 194,59

                        +6 986 921,27

                        100 824 115,85

                        +6 986 921,26

                        Suomen Pankki

                        137 564 189,84

                        139 301 721,39

                        +1 737 531,55

                        150 508 251,00

                        +11 206 529,61

                        161 714 780,61

                        +11 206 529,61

                           Ārpus euro zonas NCB

                        Българска народна банка (Bulgārijas Nacionālā banka)

                        3 454 936,32

                        3 991 180,11

                        + 536 243,79

                        3 991 180,11

                        0,00

                        3 991 180,11

                        0,00

                        Česká národní banka

                        6 564 825,54

                        7 629 194,36

                        +1 064 368,82

                        7 629 194,36

                        0,00

                        7 629 194,36

                        0,00

                        Danmarks Nationalbank

                        6 083 383,35

                        7 140 851,23

                        +1 057 467,88

                        7 140 851,23

                        0,00

                        7 140 851,23

                        0,00

                        Hrvatska narodna banka

                        2 302 884,94

                        2 677 159,56

                        + 374 274,62

                        2 677 159,56

                        0,00

                        2 677 159,56

                        0,00

                        Magyar Nemzeti Bank

                        5 418 457,29

                        6 287 164,11

                        + 868 706,82

                        6 287 164,11

                        0,00

                        6 287 164,11

                        0,00

                        Narodowy Bank Polski

                        21 136 367,55

                        24 492 255,06

                        +3 355 887,51

                        24 492 255,06

                        0,00

                        24 492 255,06

                        0,00

                        Banca Naţională a României

                        9 933 297,11

                        11 483 573,44

                        +1 550 276,33

                        11 483 573,44

                        0,00

                        11 483 573,44

                        0,00

                        Sveriges Riksbank

                        10 238 562,31

                        12 092 886,02

                        +1 854 323,71

                        12 092 886,02

                        0,00

                        12 092 886,02

                        0,00

                        Bank of England

                        58 200 921,14

                        0,00

                        -58 200 921,14

                        0,00

                        0,00

                        0,00

                        0,00

                           ECBS kopā  (1)

                           7 659 443 757,27

                           7 659 443 757,27

                           0,00

                           8 269 532 360,44

                           + 610 088 603,17

                           8 879 620 963,49

                           + 610 088 603,05

               (1)  Noapaļošanas dēļ kopsumma var neatbilst visu norādīto skaitļu summai.


title: Padomes Lēmums (ES) 2020/243 (2020. gada 13. februāris) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Konvencijas par migrējošo savvaļas dzīvnieku sugu aizsardzību Pušu konferences trīspadsmitajā sanāksmē attiecībā uz dažādu pušu priekšlikumiem grozīt minētās konvencijas pielikumus un konvencijas atrunas atsaukšanu

text:
                  25.2.2020

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 53/1

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2020/243
         (2020. gada 13. februāris)
         par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Konvencijas par migrējošo savvaļas dzīvnieku sugu aizsardzību Pušu konferences trīspadsmitajā sanāksmē attiecībā uz dažādu pušu priekšlikumiem grozīt minētās konvencijas pielikumus un konvencijas atrunas atsaukšanu
         EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 192. panta 1. punktu saistībā ar 218. panta 9. punktu,
         ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
         tā kā:

                     (1)

                     Konvenciju par migrējošo savvaļas dzīvnieku sugu aizsardzību (“konvencija”) Savienība noslēdza ar Padomes Lēmumu 82/461/EEK (1), un tā ir stājusies spēkā 1983. gada 1. novembrī.

                     (2)

                     Ievērojot konvencijas XI pantu, konvencijas Pušu konference (“Pušu konference”) var pieņemt lēmumus grozīt konvencijas papildinājumus.

                     (3)

                     Pušu konferencei tās trīspadsmitajā sanāksmē no 2020. gada 15. līdz 22. februārim ir jāpieņem lēmumi par grozījumiem konvencijas papildinājumos.

                     (4)

                     Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Pušu konferencē, jo lēmumi, ar ko groza konvencijas papildinājumus, būs Savienībai saistoši.

                     (5)

                     Savienība iesniedza priekšlikumus par sugas Tetrax tetrax iekļaušanu konvencijas I papildinājumā un sugu Galeorhinus galeus, Tetrax tetrax un Sphyrna zygaena iekļaušanu konvencijas II papildinājumā. Šie ierosinātie grozījumi neprasa nekādas izmaiņas Savienības tiesību aktos.

                     (6)

                     Citas konvencijas puses iesniedza priekšlikumus par sugu Elephas maximus indicus, Panthera onca, Ardeotis nigriceps, Houbaropsis bengalensis bengalensis, Diomedea antipodensis un Carcharhinus longimanus iekļaušanu konvencijas I papildinājumā un par sugu Panthera onca, Ovis vignei un Sphyrna zygaena (reģionāla populācija, kas sastopama Brazīlijas, Urugvajas un Argentīnas ekskluzīvajās ekonomiskajās zonās un starptautiskajos blakusesošajos ūdeņos) iekļaušanu koncencijas II papildinājumā.

                     (7)

                     Savienībai būtu jāatbalsta savs priekšlikums par sugas Sphyrna zygaena globālās populācijas iekļaušanu konvencijas II papildinājumā, nevis citas konvencijas puses iesniegtais priekšlikums iekļaut tikai reģionālo populāciju, kas sastopama Brazīlijas, Urugvajas un Argentīnas ekskluzīvajās ekonomiskajās zonās un starptautiskajos blakusesošajos ūdeņos.

                     (8)

                     Savienībai būtu jāatbalsta visi citi priekšlikumi, jo tie ir zinātniski pamatoti un atbilst Savienības saistībām – starptautiskā līmenī sadarboties bioloģiskās daudzveidības aizsardzības jomā atbilstīgi ANO Konvencijas par bioloģisko daudzveidību 5. pantam –, kā arī atbilst minētās konvencijas Pušu konferences lēmumiem.

                     (9)

                     Savienība nav sugu Elephas maximus indicus, Ardeotis nigriceps un Houbaropsis bengalensis bengalensis areāla valsts, tāpēc šo sugu pievienošana konvencijas I papildinājumam neprasa nekādas izmaiņas Savienības tiesību aktos.

                     (10)

                     Savienība nav sugas Ovis vignei areāla valsts, tāpēc šīs sugas pievienošana konvencijas II papildinājumam neprasa nekādas izmaiņas Savienības tiesību aktos.

                     (11)

                     Suga Panthera onca Savienībā sastopama tikai Francijas Gviānā, uz kuru neattiecas Padomes Direktīva 92/43/EEK (2), jo tā attiecas tikai uz dalībvalstu Eiropas teritoriju, uz kuru attiecas Līgums. Sugu, arī Panthera onca, aizsardzība Francijas Gviānā ir nodrošināta ar valsts tiesību aktiem. Tāpēc šīs sugas pievienošana konvencijas I papildinājumam neprasa nekādas izmaiņas Savienības tiesību aktos.

                     (12)

                     Putnu suga Diomedea antipodensis Savienībā nav sastopama. Savienības kopējā zivsaimniecības politika un attiecīgo reģionālo zvejniecības pārvaldības organizāciju zvejniecības regulējums nodrošina Savienībai piemērotus instrumentus, kas palīdz pārvaldīt šīs sugas aizsardzību. Tāpēc šīs sugas pievienošana konvencijas I papildinajumam neprasa nekādas izmaiņas Savienības tiesību aktos.

                     (13)

                     Savienības kopējā zivsaimniecības politika un attiecīgo reģionālo zvejniecības pārvaldības organizāciju zvejniecības regulējums nodrošina Savienībai piemērotus instrumentus, kas palīdz pārvaldīt zivju sugas Carcharhinus longimanus aizsardzību. Turklāt saskaņā ar Padomes Regulu (ES) 2019/124 (3) šīs sugas zivju zvejošana un paturēšana ir aizliegta. Tāpēc šīs sugas pievienošana konvencijas I papildinājumam neprasa nekādas izmaiņas Savienības tiesību aktos.

                     (14)

                     Sugas Cetorhinus maximus, kura ir iekļauta konvencijas I papildinājumā“ bet attiecībā uz kuras iekļaušanu Savienībai pašlaik spēkā ir atruna, zvejošana un paturēšana ir aizliegta saskaņā ar Regulu (ES) 2019/124. Tāpēc šīs atrunas atsaukšana neprasa nekādas izmaiņas Savienības tiesību aktos,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem Pušu konferences trīspadsmitajā sanāksmē, ir šāda:

                        a)

                        atbalstīt šādu sugu pievienošanu konvencijas I papildinājumam:

                                    —

                                       Tetrax tetrax,

                                    —

                                       Elephas maximus indicus,

                                    —

                                       Panthera onca,

                                    —

                                       Ardeotis nigriceps,

                                    —

                                       Houbaropsis bengalensis bengalensis,

                                    —

                                       Diomedea antipodensis,

                                    —

                                       Carcharhinus longimanus;

                        b)

                        atbalstīt šādu sugu pievienošanu konvencijas II papildinājumam:

                                    —

                                       Tetrax tetrax,

                                    —

                                       Galeorhinus galeus,

                                    —

                                       Sphyrna zygaena (globālā populācija),

                                    —

                                       Panthera onca,

                                    —

                                       Ovis vignei.

            2. pants
            Komisija Savienības vārdā konvencijas depozitāram paziņo par savas atrunas atsaukšanu attiecībā uz Cetorhinus maximus iekļaušanu konvencijas I papildinājumā.

            3. pants
            Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

            Briselē, 2020. gada 13. februārī

                  Padomes vārdā –

                  Priekšsēdētāja

               A. METELKO-ZGOMBIĆ

            (1)  Padomes Lēmums 82/461/EEK (1982. gada 24. jūnijs), ar ko noslēdz Konvenciju par migrējošo savvaļas dzīvnieku sugu aizsardzību (OV L 210, 19.7.1982., 10. lpp.).

            (2)  Padomes Direktīva 92/43/EEK (1992. gada 21. maijs) par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras aizsardzību (OV L 206, 22.7.1992., 7. lpp.).

            (3)  Padomes Regula (ES) 2019/124 (2019. gada 30. janvāris), ar ko 2019. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Savienības ūdeņos un – attiecībā uz Savienības zvejas kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi (OV L 29, 31.1.2019., 1. lpp.).


title: Padomes Lēmums (ES) 2020/245 (2020. gada 17. februāris) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Partnerības padomē, kura izveidota ar Visaptverošu un pastiprinātu partnerības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Armēnijas Republiku, no otras puses, attiecībā uz Partnerības padomes reglamenta un Partnerības komitejas, apakškomiteju un citu Partnerības padomes izveidotu struktūru reglamentu pieņemšanu un apakškomiteju saraksta izveidošanu, lai piemērotu minēto nolīgumu, izņemot tā II sadaļu

text:
                  25.2.2020

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 52/3

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2020/245
         (2020. gada 17. februāris)
         par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Partnerības padomē, kura izveidota ar Visaptverošu un pastiprinātu partnerības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Armēnijas Republiku, no otras puses, attiecībā uz Partnerības padomes reglamenta un Partnerības komitejas, apakškomiteju un citu Partnerības padomes izveidotu struktūru reglamentu pieņemšanu un apakškomiteju saraksta izveidošanu, lai piemērotu minēto nolīgumu, izņemot tā II sadaļu
         EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 91. pantu, 100. panta 2. punktu un 207. un 209. pantu saistībā ar 218. panta 8. punkta pirmo daļu un 218. panta 9. punktu,
         ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
         tā kā:

                     (1)

                     Visaptverošs un pastiprināts partnerības nolīgums starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Armēnijas Republiku, no otras puses (1) (“nolīgums”), tika parakstīts Briselē 2017. gada 24. novembrī, un to provizoriski piemēro kopš 2018. gada 1. jūnija.

                     (2)

                     Ar nolīguma 362. un 363. pantu tiek izveidota Partnerības padome un Partnerības komiteja, lai veicinātu nolīguma darbību.

                     (3)

                     Ievērojot nolīguma 362. panta 4. punktu, Partnerības padomei ir jāizstrādā savs reglaments, un, ievērojot nolīguma 363. panta 4. punktu, Partnerības padome savā reglamentā nosaka Partnerības komitejas pienākumus un darbības kārtību.

                     (4)

                     Lai nodrošinātu nolīguma efektīvu darbību, būtu jāpieņem Partnerības padomes reglaments un Partnerības komitejas reglaments.

                     (5)

                     Saskaņā ar Padomes Lēmumu (ES) 2018/104 (2) nolīguma provizoriskās piemērošanas laikā Partnerības padome var pieņemt lēmumus tikai par jautājumiem, kas ir nolīguma provizoriskās piemērošanas darbības jomā, kā paredzēts minētajā lēmumā.

                     (6)

                     Ievērojot nolīguma 364. panta 2. punktu, Partnerības padome var nolemt izveidot apakškomitejas un citas struktūras īpašās jomās, kuras var palīdzēt veikt tās pienākumus. Turklāt Partnerības padomei savā reglamentā ir jānosaka šādu apakškomiteju un citu struktūru sastāvs, pienākumi un darbības kārtība.

                     (7)

                     Partnerības padomei ir jāpieņem Partnerības padomes reglaments un Partnerības komitejas, apakškomiteju un citu struktūru reglamenti.

                     (8)

                     Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Partnerības padomē, jo lēmums, ar ko pieņem Partnerības padomes reglamentu un Partnerības komitejas, apakškomiteju un citu Partnerības padomes izveidotu struktūru reglamentus un izveido apakškomiteju sarakstu, būs saistošs Savienībai.

                     (9)

                     Tāpēc Savienības nostājas Partnerības padomē pamatā vajadzētu būt Partnerības padomes lēmuma projektam.

                     (10)

                     Šis lēmums neattiecas uz Partnerības padomes lēmuma projektu, ciktāl ar to paredzēts reglamentēt to struktūru darbību, kas izveidotas saskaņā ar nolīgumu, piemērojot nolīguma II sadaļu, kurā ietverti noteikumi par Savienības kopējo ārpolitiku un drošības politiku, uz kuriem attiecas Līguma par Eiropas Savienību V sadaļas 2. nodaļa. Minēto noteikumu mērķis un saturs atšķiras un ir neatkarīgs no citu nolīguma noteikumu, ar kuriem izveido partnerību starp Pusēm, mērķa un satura. Līdztekus šim lēmumam tiks pieņemts atsevišķs lēmums saistībā ar Partnerības padomes lēmuma projektu, ciktāl ar to paredzēts reglamentēt to struktūru darbību, kas izveidotas saskaņā ar nolīgumu, piemērojot nolīguma II sadaļu.

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants

               1.   Nostājas, kas Savienības vārdā jāieņem Partnerības padomē, kura izveidota ar Visaptverošu un pastiprinātu partnerības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Armēnijas Republiku, no otras puses, attiecībā uz Partnerības padomes reglamenta un Partnerības komitejas, apakškomiteju un citu Partnerības padomes izveidotu struktūru reglamentu pieņemšanu un apakškomiteju saraksta izveidošanu, lai piemērotu minēto nolīgumu, izņemot tā II sadaļu, pamatā ir Partnerības padomes lēmuma projekts (3).

               2.   Nelielas tehniskas izmaiņas lēmuma projektā Savienības pārstāvji Partnerības padomē var pieņemt bez jauna Padomes lēmuma.

            2. pants
            Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

            Briselē, 2020. gada 17. februārī

                  Padomes vārdā –

                  priekšsēdētājs

               J. BORRELL FONTELLES

            (1)  OV L 23, 26.1.2018., 4. lpp.

            (2)  Padomes Lēmums (ES) 2018/104 (2017. gada 20. novembris) par to, lai Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Visaptverošu un pastiprinātu partnerības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Armēnijas Republiku, no otras puses (OV L 23, 26.1.2018., 1. lpp.).

            (3)  Skatīt dokumentu ST 15226/19, kas atrodams http://register.consilium.europa.eu.


title: Padomes Lēmums (ES) 2020/246 (2020. gada 17. februāris) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Partnerības padomē, kura izveidota ar Visaptverošu un pastiprinātu partnerības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Armēnijas Republiku, no otras puses, attiecībā uz Partnerības padomes reglamenta un Partnerības komitejas, apakškomiteju un citu Partnerības padomes izveidotu struktūru reglamentu pieņemšanu un apakškomiteju saraksta izveidošanu, lai piemērotu minētā nolīguma II sadaļu

text:
                  25.2.2020

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 52/5

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2020/246
         (2020. gada 17. februāris)
         par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Partnerības padomē, kura izveidota ar Visaptverošu un pastiprinātu partnerības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Armēnijas Republiku, no otras puses, attiecībā uz Partnerības padomes reglamenta un Partnerības komitejas, apakškomiteju un citu Partnerības padomes izveidotu struktūru reglamentu pieņemšanu un apakškomiteju saraksta izveidošanu, lai piemērotu minētā nolīguma II sadaļu
         EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 37. pantu, saistībā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 218. panta 8. punkta otro daļu un 218. panta 9. punktu,
         ņemot vērā Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,
         tā kā:

                     (1)

                     Visaptverošs un pastiprināts partnerības nolīgums starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Armēnijas Republiku, no otras puses (1) (“nolīgums”), tika parakstīts Briselē 2017. gada 24. novembrī, un to provizoriski piemēro kopš 2018. gada 1. jūnija.

                     (2)

                     Ar nolīguma 362. un 363. pantu tiek izveidota Partnerības padome un Partnerības komiteja, lai veicinātu nolīguma darbību.

                     (3)

                     Ievērojot nolīguma 362. panta 4. punktu, Partnerības padomei ir jāizstrādā savs reglaments, un, ievērojot nolīguma 363. panta 4. punktu, Partnerības padome savā reglamentā nosaka Partnerības komitejas pienākumus un darbības kārtību.

                     (4)

                     Lai nodrošinātu nolīguma efektīvu darbību, būtu jāpieņem Partnerības padomes reglaments un Partnerības komitejas reglaments.

                     (5)

                     Saskaņā ar Padomes Lēmumu (ES) 2018/104 (2) nolīguma provizoriskās piemērošanas laikā Partnerības padome var pieņemt lēmumus tikai par jautājumiem, kas ir nolīguma provizoriskās piemērošanas darbības jomā, kā paredzēts minētajā lēmumā.

                     (6)

                     Ievērojot nolīguma 364. panta 2. punktu, Partnerības padome var nolemt izveidot apakškomitejas un citas struktūras īpašās jomās, kuras var palīdzēt veikt tās pienākumus. Turklāt Partnerības padomei savā reglamentā ir jānosaka šādu apakškomiteju un citu struktūru sastāvs, pienākumi un darbības kārtība.

                     (7)

                     Partnerības padomei ir jāpieņem Partnerības padomes reglaments un Partnerības komitejas, apakškomiteju un citu struktūru reglamenti.

                     (8)

                     Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Partnerības padomē, jo lēmums, ar ko pieņem Partnerības padomes un Partnerības komitejas, apakškomiteju un citu Partnerības padomes izveidotu struktūru reglamentus un izveido apakškomiteju sarakstu, būs saistošs Savienībai.

                     (9)

                     Tāpēc Savienības nostājas Partnerības padomē pamatā vajadzētu būt Partnerības padomes lēmuma projektam.

                     (10)

                     Šis lēmums attiecas uz Partnerības padomes lēmuma projektu tikai tiktāl, ciktāl ar to paredzēts reglamentēt to struktūru darbību, kas izveidotas saskaņā ar nolīgumu, piemērojot nolīguma II sadaļu, kurā ietverti noteikumi par Savienības kopējo ārpolitiku un drošības politiku, uz kuriem attiecas Līguma par Eiropas Savienību V sadaļas 2. nodaļa. Minēto noteikumu mērķis un saturs atšķiras un ir neatkarīgs no citu nolīguma noteikumu, ar kuriem izveido partnerību starp Pusēm, mērķa un satura. Līdztekus šim lēmumam tiks pieņemts atsevišķs lēmums saistībā ar Partnerības padomes lēmuma projektu, ciktāl ar to paredzēts reglamentēt to struktūru darbību, kas izveidotas saskaņā ar nolīgumu, piemērojot citus nolīguma noteikumus,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants

               1.   Nostājas, kas Savienības vārdā jāieņem Partnerības padomē, kura izveidota ar Visaptverošu un pastiprinātu partnerības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Armēnijas Republiku, no otras puses, attiecībā uz Partnerības padomes reglamenta un Partnerības komitejas, apakškomiteju un citu Partnerības padomes izveidotu struktūru reglamentu pieņemšanu un apakškomiteju saraksta izveidošanu, lai piemērotu minētā nolīguma II sadaļu, pamatā ir Partnerības padomes lēmuma projekts (3).

               2.   Nelielas tehniskas izmaiņas lēmuma projektā Savienības pārstāvji Partnerības padomē var pieņemt bez jauna Padomes lēmuma.

            2. pants
            Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

            Briselē, 2020. gada 17. februārī

                  Padomes vārdā –

                  priekšsēdētājs

               J. BORRELL FONTELLES

            (1)  OV L 23, 26.1.2018., 4. lpp.

            (2)  Padomes Lēmums (ES) 2018/104 (2017. gada 20. novembris) par to, lai Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Visaptverošu un pastiprinātu partnerības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Armēnijas Republiku, no otras puses (OV L 23, 26.1.2018., 1. lpp.).

            (3)  Skatīt dokumentu ST 15226/19, kas atrodams http://register.consilium.europa.eu.


title: Padomes Lēmums (ES) 2020/255 (2020. gada 17. februāris) par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Ķīnas Tautas Republikas valdību par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem

text:
                  26.2.2020

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 55/1

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2020/255
         (2020. gada 17. februāris)
         par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Ķīnas Tautas Republikas valdību par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem
         EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 100. panta 2. punktu saistībā ar 218. panta 6. punkta a) apakšpunktu,
         ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
         ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu (1),
         tā kā:

                     (1)

                     Saskaņā ar Padomes Lēmumu (ES) 2018/1152 (2) Nolīgums starp Eiropas Savienību un Ķīnas Tautas Republikas valdību par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem (“nolīgums”) ir parakstīts, ņemot vērā tā noslēgšanu vēlāk.

                     (2)

                     Nolīguma mērķis ir 27 dalībvalstu un Ķīnas Tautas Republikas divpusējos gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgumus saskaņot ar Savienības tiesību aktiem.

                     (3)

                     Nolīgums būtu jāapstiprina Savienības vārdā,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Ar šo Savienības vārdā tiek apstiprināts Nolīgums starp Eiropas Savienību un Ķīnas Tautas Republikas valdību par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem (“nolīgums”) (3).

            2. pants
            Padomes priekšsēdētājs Savienības vārdā sniedz nolīguma 6. panta 1. punktā paredzēto paziņojumu (4).

            3. pants
            Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

            Briselē, 2020. gada 17. februārī

                  Padomes vārdā –

                  Priekšsēdētājs

               J. BORRELL FONTELLES

            (1)  2020. gada 15. janvāra piekrišana (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta).

            (2)  Padomes Lēmums (ES) 2018/1152 (2018. gada 26. jūnijs) par to, lai Savienības vārdā parakstītu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Ķīnas Tautas Republikas valdību par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem (OV L 210, 21.8.2018., 1. lpp.).

            (3)  Skatīt šā Oficiālā Vēstneša 3. lpp.

            (4)  Nolīguma spēkā stāšanās dienu Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.


title: Padomes Lēmums (KĀDP) 2020/251 (2020. gada 25. februāris), ar kuru groza Lēmumu (KĀDP) 2018/905, ar ko pagarina pilnvaru termiņu Eiropas Savienības īpašajam pārstāvim Āfrikas ragā

text:
                  26.2.2020

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  LI 54/5

         PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2020/251
         (2020. gada 25. februāris),
         ar kuru groza Lēmumu (KĀDP) 2018/905, ar ko pagarina pilnvaru termiņu Eiropas Savienības īpašajam pārstāvim Āfrikas ragā
         EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 33. pantu un 31. panta 2. punktu,
         ņemot vērā Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,
         tā kā:

                     (1)

                     Padome 2011. gada 8. decembrī pieņēma Lēmumu 2011/819/KĀDP (1), ar ko Alexander RONDOS kungs tika iecelts par Eiropas Savienības īpašo pārstāvi (ESĪP) Āfrikas ragā.

                     (2)

                     Padome 2018. gada 25. jūnijā pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2018/905 (2), ar ko pagarināja pilnvaru termiņu ESĪP Āfrikas ragā. ESĪP pilnvaru termiņš beigsies 2020. gada 29. februārī.

                     (3)

                     ESĪP Āfrikas ragā pilnvaru termiņš būtu jāpagarina par vēl sešiem mēnešiem, un būtu jānosaka jauna finanšu atsauces summa laikposmam no 2020. gada 1. marta līdz 2020. gada 31. augustam.

                     (4)

                     ESĪP Āfrikas ragā savas pilnvaras īstenos situācijā, kas var pasliktināties un varētu kavēt Līguma 21. pantā izklāstīto Savienības ārējās darbības mērķu sasniegšanu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Lēmumu (KĀDP) 2018/905 groza šādi:

                        1)

                        lēmuma 1. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

                           “1.   Eiropas Savienības īpašā pārstāvja (ESĪP) Āfrikas ragā Alexander RONDOS kunga pilnvaru termiņš tiek pagarināts līdz 2020. gada 31. augustam. Padome, pamatojoties uz Politikas un drošības komitejas (PDK) novērtējumu un Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos (AP) iesniegtu priekšlikumu, var nolemt, ka ESĪP pilnvaras beidzas agrāk.”;

                        2)

                        lēmuma 5. panta 1. punktam pievieno šādu daļu:
                        “Finanšu atsauces summa, kas paredzēta, lai segtu izdevumus saistībā ar ESĪP pilnvarām, laikposmam no 2020. gada 1. marta līdz 2020. gada 31. augustam ir 1 400 000 EUR.”;

                        3)

                        lēmuma 14. pantam pievieno šādu daļu:
                        “Galīgo visaptverošo ESĪP pilnvaru īstenošanas pārskata ziņojumu iesniedz līdz 2020. gada 15. jūnijam.”

            2. pants
            Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā. To piemēro no 2020. gada 1. marta.

            Briselē, 2020. gada 25. februārī

                  Padomes vārdā –

                  priekšsēdētāja

               A. METELKO-ZGOMBIĆ

            (1)  Padomes Lēmums 2011/819/KĀDP (2011. gada 8. decembris), ar ko ieceļ Eiropas Savienības īpašo pārstāvi Āfrikas ragā (OV L 327, 9.12.2011., 62. lpp.).

            (2)  Padomes Lēmums (KĀDP) 2018/905 (2018. gada 25. jūnijs), ar ko pagarina pilnvaru termiņu Eiropas Savienības īpašajam pārstāvim Āfrikas ragā (OV L 161, 26.6.2018., 16. lpp.).


title: Padomes Lēmums (KĀDP) 2020/252 (2020. gada 25. februāris), ar kuru groza Lēmumu (KĀDP) 2018/904, ar ko pagarina pilnvaru termiņu Eiropas Savienības īpašajam pārstāvim Vidusāzijā

text:
                  26.2.2020

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  LI 54/7

         PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2020/252
         (2020. gada 25. februāris),
         ar kuru groza Lēmumu (KĀDP) 2018/904, ar ko pagarina pilnvaru termiņu Eiropas Savienības īpašajam pārstāvim Vidusāzijā
         EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 33. pantu un 31. panta 2. punktu,
         ņemot vērā Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,
         tā kā:

                     (1)

                     Padome 2015. gada 15. aprīlī pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2015/598 (1), ar ko Peter BURIAN kungu iecēla par Eiropas Savienības īpašo pārstāvi (ESĪP) Vidusāzijā.

                     (2)

                     Padome 2018. gada 25. jūnijā pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2018/904 (2), ar ko pagarināja pilnvaru termiņu ESĪP Vidusāzijā. ESĪP pilnvaru termiņš beigsies 2020. gada 29. februārī.

                     (3)

                     ESĪP Vidusāzijā pilnvaru termiņš būtu jāpagarina par vēl 12 mēnešiem, un būtu jānosaka jauna finanšu atsauces summa laikposmam no 2020. gada 1. marta līdz 2021. gada 28. februārim.

                     (4)

                     ESĪP Vidusāzijā savas pilnvaras īstenos situācijā, kas var pasliktināties un varētu kavēt Līguma 21. pantā izklāstīto Savienības ārējās darbības mērķu sasniegšanu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Lēmumu (KĀDP) 2018/904 groza šādi:

                        1)

                        lēmuma 1. pantu aizstāj ar šādu:

                           “1. Pants
                           Eiropas Savienības īpašais pārstāvis
                           Eiropas Savienības īpašā pārstāvja (ESĪP) Vidusāzijā Peter BURIAN kunga pilnvaru termiņš tiek pagarināts līdz 2021. gada 28. februārim. Padome, pamatojoties uz Politikas un drošības komitejas (PDK) izvērtējumu un Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos (AP) iesniegtu priekšlikumu, var nolemt, ka ESĪP pilnvaras beidzas agrāk.”;

                        2)

                        lēmuma 5. panta 1. punktam pievieno šādu daļu:
                        “Finanšu atsauces summa, kas paredzēta, lai segtu izdevumus saistībā ar ESĪP pilnvarām, laikposmam no 2020. gada 1. marta līdz 2021. gada 28. februārim ir EUR 1 170 000.”;

                        3)

                        lēmuma 14. pantam pievieno šādu daļu:
                        “Galīgo visaptverošo ESĪP pilnvaru īstenošanas pārskata ziņojumu iesniedz līdz 2020. gada 30. novembrim.”

            2. pants
            Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā. To piemēro no 2020. gada 1. marta.

            Briselē, 2020. gada 25. februārī

                  Padomes vārdā –

                  priekšsēdētāja

               A. METELKO-ZGOMBIĆ

            (1)  Padomes Lēmums (KĀDP) 2015/598 (2015. gada 15. aprīlis), ar ko ieceļ Eiropas Savienības īpašo pārstāvi Vidusāzijā (OV L 99, 16.4.2015, 25. lpp.).

            (2)  Padomes Lēmums (KĀDP) 2018/904 (2018. gada 25. jūnijs), ar ko pagarina pilnvaru termiņu Eiropas Savienības īpašajam pārstāvim Vidusāzijā (OV L 161, 26.6.2018., 22. lpp.).


title: Padomes Lēmums (KĀDP) 2020/253 (2020. gada 25. februāris), ar kuru groza Lēmumu (KĀDP) 2018/906, ar ko pagarina pilnvaru termiņu Eiropas Savienības īpašajam pārstāvim Sāhelā

text:
                  26.2.2020

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  LI 54/9

         PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2020/253
         (2020. gada 25. februāris),
         ar kuru groza Lēmumu (KĀDP) 2018/906, ar ko pagarina pilnvaru termiņu Eiropas Savienības īpašajam pārstāvim Sāhelā
         EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 33. pantu un 31. panta 2. punktu,
         ņemot vērā Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,
         tā kā:

                     (1)

                     Padome 2015. gada 7. decembrī pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2015/2274 (1), ar ko Ángel LOSADA FERNÁNDEZ kungu iecēla par Eiropas Savienības īpašo pārstāvi (ESĪP) Sāhelā.

                     (2)

                     Padome 2018. gada 25. jūnijā pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2018/906 (2), ar ko pagarināja pilnvaru termiņu ESĪP Sāhelā. ESĪP pilnvaru termiņš beigsies 2020. gada 29. februārī.

                     (3)

                     ESĪP Sāhelā pilnvaru termiņš būtu jāpagarina par vēl 12 mēnešiem, un būtu jānosaka jauna finanšu atsauces summa laikposmam no 2020. gada 1. marta līdz 2021. gada 28. februārim.

                     (4)

                     ESĪP Sāhelā savas pilnvaras īstenos situācijā, kas var pasliktināties un varētu kavēt Līguma 21. pantā izklāstīto Savienības ārējās darbības mērķu sasniegšanu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Lēmumu (KĀDP) 2018/906 groza šādi:

                        1)

                        lēmuma 1. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

                           “1.   Eiropas Savienības īpašā pārstāvja (ESĪP) Sāhelā Ángel LOSADA FERNÁNDEZ kunga pilnvaru termiņš tiek pagarināts līdz 2021. gada 28. februārim. Padome, pamatojoties uz Politikas un drošības komitejas (PDK) izvērtējumu un Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos (AP) iesniegtu priekšlikumu, var nolemt, ka ESĪP pilnvaras beidzas agrāk.”;

                        2)

                        lēmuma 5. panta 1. punktam pievieno šādu daļu:
                        “Finanšu atsauces summa, kas paredzēta, lai segtu izdevumus saistībā ar ESĪP pilnvarām, laikposmam no 2020. gada 1. marta līdz 2021. gada 28. februārim ir EUR 1 600 000.”;

                        3)

                        lēmuma 14. pantam pievieno šādu daļu:
                        “Galīgo visaptverošo ESĪP pilnvaru īstenošanas pārskata ziņojumu iesniedz līdz 2020. gada 30. novembrim.”

            2. pants
            Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā. To piemēro no 2020. gada 1. marta.

            Briselē, 2020. gada 25. februārī

                  Padomes vārdā –

                  priekšsēdētāja

               A. METELKO-ZGOMBIĆ

            (1)  Padomes Lēmums (KĀDP) 2015/2274 (2015. gada 7. decembris), ar ko ieceļ Eiropas Savienības īpašo pārstāvi Sāhelā (OV L 322, 8.12.2015., 44. lpp.).

            (2)  Padomes Lēmums (KĀDP) 2018/906 (2018. gada 25. jūnijs), ar ko pagarina pilnvaru termiņu Eiropas Savienības īpašajam pārstāvim Sāhelā (OV L 161, 26.6.2018., 22. lpp.).


title: Padomes Lēmums (KĀDP) 2020/254 (2020. gada 25. februāris), ar kuru groza Lēmumu (KĀDP) 2018/907, ar ko pagarina pilnvaru termiņu Eiropas Savienības īpašajam pārstāvim Dienvidkaukāzā un saistībā ar krīzi Gruzijā

text:
                  26.2.2020

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  LI 54/11

         PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2020/254
         (2020. gada 25. februāris),
         ar kuru groza Lēmumu (KĀDP) 2018/907, ar ko pagarina pilnvaru termiņu Eiropas Savienības īpašajam pārstāvim Dienvidkaukāzā un saistībā ar krīzi Gruzijā
         EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 33. pantu un 31. panta 2. punktu,
         ņemot vērā Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,
         tā kā:

                     (1)

                     Padome 2017. gada 13. novembrī pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2017/2071 (1), ar ko Toivo KLAAR kungs tika iecelts par Eiropas Savienības īpašo pārstāvi (ESĪP) Dienvidkaukāzā un saistībā ar krīzi Gruzijā.

                     (2)

                     Padome 2018. gada 25. jūnijā pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2018/907 (2), ar ko pagarināja pilnvaru termiņu ESĪP Dienvidkaukāzā un saistībā ar krīzi Gruzijā. ESĪP pilnvaru termiņš beigsies 2020. gada 29. februārī.

                     (3)

                     ESĪP Dienvidkaukāzā un saistībā ar krīzi Gruzijā pilnvaru termiņš būtu jāpagarina vēl par 12 mēnešiem, un būtu jānosaka jauna finanšu atsauces summa laikposmam no 2020. gada 1. marta līdz 2021. gada 28. februārim.

                     (4)

                     ESĪP Dienvidkaukāzā un saistībā ar krīzi Gruzijā savas pilnvaras īstenos situācijā, kas var pasliktināties un varētu kavēt Līguma 21. pantā izklāstīto Savienības ārējās darbības mērķu sasniegšanu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Lēmumu (KĀDP) 2018/907 groza šādi:

                        1)

                        lēmuma 1. pantu aizstāj ar šādu:

                           “1. Pants
                           Eiropas Savienības īpašais pārstāvis
                           Eiropas Savienības īpašā pārstāvja (ESĪP) Dienvidkaukāzā un saistībā ar krīzi Gruzijā Toivo KLAAR kunga pilnvaru termiņš tiek pagarināts līdz 2021. gada 28. februārim. Padome, pamatojoties uz Politikas un drošības komitejas (PDK) novērtējumu un Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos (AP) iesniegtu priekšlikumu, var nolemt, ka ESĪP pilnvaras beidzas agrāk.”;

                        2)

                        lēmuma 5. panta 1. punktam pievieno šādu daļu:
                        “Finanšu atsauces summa, kas paredzēta, lai segtu izdevumus saistībā ar ESĪP pilnvarām, laikposmam no 2020. gada 1. marta līdz 2021. gada 28. februārim ir EUR 2 900 000.”;

                        3)

                        lēmuma 14. pantam pievieno šādu daļu:
                        “Galīgo visaptverošo ESĪP pilnvaru īstenošanas pārskata ziņojumu iesniedz līdz 2020. gada 30. novembrim.”

            2. pants
            Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā. To piemēro no 2020. gada 1. marta.

            Briselē, 2020. gada 25. februārī

                  Padomes vārdā –

                  priekšsēdētāja

               A. METELKO-ZGOMBIĆ

            (1)  Padomes Lēmums (KĀDP) 2017/2071 (2017. gada 13. novembris), ar ko ieceļ Eiropas Savienības Īpašo pārstāvi Dienvidkaukāzā un saistībā ar krīzi Gruzijā (OV L 295, 14.11.2017., 55. lpp.).

            (2)  Padomes Lēmums (KĀDP) 2018/907 (2018. gada 25. jūnijs), ar ko pagarina pilnvaru termiņu Eiropas Savienības īpašajam pārstāvim Dienvidkaukāzā un saistībā ar krīzi Gruzijā (OV L 161, 26.6.2018., 27. lpp.).


title: Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (ES) 2020/264 (2019. gada 27. novembris) par Eiropas Savienības Solidaritātes fonda izmantošanu avansa maksājumu nodrošināšanai Savienības 2020. gada vispārējā budžetā

text:
                  27.2.2020

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 58/49

         EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS (ES) 2020/264
         (2019. gada 27. novembris)
         par Eiropas Savienības Solidaritātes fonda izmantošanu avansa maksājumu nodrošināšanai Savienības 2020. gada vispārējā budžetā
         EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
         ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 2012/2002 (2002. gada 11. novembris), ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu (1), un jo īpaši tās 4.a panta 4. punktu,
         ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (2) un jo īpaši tā 11. punktu,
         ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
         tā kā:

                     (1)

                     Eiropas Savienības Solidaritātes fonda (“fonds”) mērķis ir ļaut Savienībai ātri, efektīvi un elastīgi reaģēt uz ārkārtas situācijām, lai demonstrētu solidaritāti ar to reģionu iedzīvotājiem, kurus ir piemeklējušas katastrofas.

                     (2)

                     Fondam pieejamo līdzekļu apjoms nepārsniedz 500 000 000 EUR gadā (2011. gada cenās), kā noteikts Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 1311/2013 (3) 10. pantā.

                     (3)

                     Regulas (EK) Nr. 2012/2002 4.a panta 4. punktā ir noteikts, ka gadījumos, kad tas ir vajadzīgs, lai nodrošinātu budžeta līdzekļu savlaicīgu pieejamību, avansa maksājumiem fondu var izmantot maksimāli 50 000 000 EUR apmērā, attiecīgās apropriācijas iekļaujot Savienības vispārējā budžetā.

                     (4)

                     Lai nodrošinātu Savienības 2020. gada vispārējā budžetā pietiekamu budžeta līdzekļu savlaicīgu pieejamību, fonds būtu jāizmanto avansa maksājumiem 50 000 000 EUR apmērā.

                     (5)

                     Lai pēc iespējas saīsinātu laiku, kas vajadzīgs fonda izmantošanai, šis lēmums būtu jāpiemēro no 2020. finanšu gada sākuma,

               IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Savienības 2020. finanšu gada vispārējā budžetā Eiropas Savienības Solidaritātes fondu izmanto, lai avansa maksājumiem nodrošinātu summu 50 000 000 EUR apmērā saistību un maksājumu apropriācijās.

            2. pants
            Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
            To piemēro no 2020. gada 1. janvāra.

            Strasbūrā, 2019. gada 27. novembrī

                  Eiropas Parlamenta vārdā –

                  priekšsēdētājs

               D. M. SASSOLI

                  Padomes vārdā –

                  Priekšsēdētāja

               T. TUPPURAINEN

            (1)  OV L 311, 14.11.2002., 3. lpp.

            (2)  OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

            (3)  Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 1311/2013 (2013. gada 2. decembris), ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.).


title: Eiropas Parlamenta Un Padomes Lēmums (ES) 2020/265 (2019. gada 27. novembris) par to, lai izmantotu elastības instrumentu nolūkā finansēt steidzamus budžeta pasākumus, lai risinātu migrācijas, bēgļu pieplūduma un drošības apdraudējumu radītās pašreizējās problēmas

text:
                  27.2.2020

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 58/51

         EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS (ES) 2020/265
         (2019. gada 27. novembris)
         par to, lai izmantotu elastības instrumentu nolūkā finansēt steidzamus budžeta pasākumus, lai risinātu migrācijas, bēgļu pieplūduma un drošības apdraudējumu radītās pašreizējās problēmas
         EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
         ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (1) un jo īpaši tā 12. punktu,
         ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
         tā kā:

                     (1)

                     Elastības instruments ir paredzēts tam, lai finansētu skaidri noteiktus izdevumus, kurus nebūtu iespējams finansēt, nepārsniedzot vienai vai vairākām citām izdevumu kategorijām noteiktos maksimālos apjomus.

                     (2)

                     Kā noteikts Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 1311/2013 (2) 11. pantā, elastības instrumentam pieejamais ikgadējais maksimālais apjoms ir 600 000 000 EUR (2011. gada cenās), kuru attiecīgā gadījumā papildina dzēstās summas, ko dara pieejamas saskaņā ar minētā panta 1. punkta otro daļu.

                     (3)

                     Lai risinātu migrācijas, bēgļu pieplūduma un drošības apdraudējumu radītās pašreizējās problēmas, ir jāizmanto ievērojamas papildu summas, lai nekavējoties finansētu šādus pasākumus.

                     (4)

                     Pēc tam, kad ir tikušas izskatītas visas iespējas pārdalīt apropriācijas 3. izdevumu kategorijas (“Drošība un pilsoniskums”) maksimālā apjoma ietvaros, ir jāizmanto elastības instruments, lai Savienības 2020. finanšu gada vispārējā budžetā papildinātu pieejamo finansējumu, pārsniedzot 3. izdevumu kategorijas maksimālo apjomu par summu 778 074 489 EUR, lai finansētu pasākumus migrācijas, bēgļu un drošības jomā.

                     (5)

                     Balstoties uz paredzamo maksājumu profilu, maksājumu apropriācijas, kas atbilst elastības instrumenta izmantošanai, būtu jāsadala pa vairākiem finanšu gadiem.

                     (6)

                     Lai ļautu līdzekļus ātri izmantot, šis lēmums būtu jāpiemēro no 2020. finanšu gada sākuma,

               IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.

            1. pants

               1.   Attiecībā uz Savienības vispārējo budžetu 2020. finanšu gadam elastības instrumentu izmanto, lai paredzētu summu 778 074 489 EUR apmērā saistību apropriācijām 3. izdevumu kategorijā (“Drošība un pilsoniskums”).
               Šā punkta pirmajā daļā minēto summu izmanto, lai finansētu pasākumus nolūkā risināt migrācijas, bēgļu pieplūduma un drošības apdraudējumu radītās pašreizējās problēmas.

               2.   Balstoties uz paredzamo maksājumu profilu, aplēstās maksājumu apropriācijas, kas atbilst elastības instrumenta izmantošanai, ir šādas:

                           a)

                           407 402 108 EUR 2020. gadā;

                           b)

                           312 205 134 EUR 2021. gadā;

                           c)

                           42 336 587 EUR 2022. gadā;

                           d)

                           16 130 660 EUR 2023. gadā.

                     Konkrētās maksājumu apropriāciju summas katram finanšu gadam apstiprina saskaņā ar ikgadējo budžeta procedūru.

            2. pants
            Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

            To piemēro no 2020. gada 1. janvāra.
            Strasbūrā, 2019. gada 27. novembrī

                  Eiropas Parlamenta vārdā –

                  priekšsēdētājs

               D. M. SASSOLI

                  Padomes vārdā –

                  Priekšsēdētāja

               T. TUPPURAINEN

            (1)  OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

            (2)  Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 1311/2013 (2013. gada 2. decembris), ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.).


title: Padomes Lēmums (ES, Euratom) 2020/266 (2020. gada 25. februāris), ar ko pilnvaro sākt sarunas ar Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti par jaunu partnerības nolīgumu

text:
                  27.2.2020

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 58/53

         PADOMES LĒMUMS (ES, Euratom) 2020/266
         (2020. gada 25. februāris),
         ar ko pilnvaro sākt sarunas ar Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti par jaunu partnerības nolīgumu
         EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, jo īpaši tā 217. pantu saistībā ar 218. panta 3. un 4. punktu,
         ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu, jo īpaši tā 101. pantu,
         ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,
         tā kā:

                     (1)

                     Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotā Karaliste (“Apvienotā Karaliste”) 2020. gada 1. februārī izstājās no Eiropas Savienības.

                     (2)

                     Izstāšanās kārtība ir noteikta Līgumā par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas (1) (“Izstāšanās līgums”), par kuru notika sarunas un kurš tika noslēgts saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 50. pantu.

                     (3)

                     Izstāšanās līgums stājās spēkā 2020. gada 1. februārī, un tas paredz pārejas periodu, kurā Apvienotajai Karalistei un tās teritorijā ir piemērojamas Savienības tiesības saskaņā ar minēto līgumu. Minētais periods beidzas 2020. gada 31. decembrī, ja vien ar Izstāšanās līgumu izveidotā Apvienotā komiteja pirms 2020. gada 1. jūlija nepieņem atsevišķu lēmumu, ar kuru pārejas periodu pagarina par laiku, kas nepārsniedz vienu vai divus gadus.

                     (4)

                     Eiropadome 2018. gada 23. marta nostādnēs vēlreiz apliecināja, ka Savienība ir apņēmības pilna panākt, lai partnerība ar Apvienoto Karalisti nākotnē būtu pēc iespējas ciešāka. Saskaņā ar minētajām nostādnēm šādai partnerībai būtu jāaptver tirdzniecības un ekonomiskā sadarbība un arī citas jomas, jo īpaši cīņa pret terorismu un starptautisko noziedzību, kā arī drošība, aizsardzība un ārpolitika. Eiropadome minētās nostādnes noteica, lai sāktu sarunas par vispārēju saprašanos par turpmāko attiecību satvaru, kuru bija paredzēts formulēt politiskajā deklarācijā, kas pievienota Izstāšanās līgumam un ir minēta tajā.

                     (5)

                     Politiskajā deklarācijā, kas ir pievienota Izstāšanās līgumam, izklāstīts Eiropas Savienības un Apvienotās Karalistes turpmāko attiecību satvars (2) (“Politiskā deklarācija”). Tā nosaka parametrus vērienīgai, plašai, dziļai un elastīgai partnerībai, kas ietver tirdzniecības un ekonomisko sadarbību, kuras centrā būs visaptverošs un līdzsvarots brīvās tirdzniecības nolīgums, tiesībaizsardzību un kriminālo justīciju, ārpolitiku, drošību, aizsardzību un plašākas sadarbības jomas.

                     (6)

                     Izstāšanās līguma 184. pantā ir noteikts, ka Savienībai un Apvienotajai Karalistei ir jādara viss iespējamais, lai labticīgi un pilnībā ievērojot savu attiecīgo tiesisko kārtību, veiktu pasākumus, kas nepieciešami, lai ātri vienotos par līgumiem, kas reglamentēs to turpmākās attiecības, kā minēts Politiskajā deklarācijā, un lai attiecībā uz minētajiem līgumiem izpildītu vajadzīgās ratifikācijas vai noslēgšanas procedūras, cenšoties iespēju robežās nodrošināt, ka šos līgumus sāk piemērot no pārejas perioda beigām.

                     (7)

                     Eiropadome savos 2019. gada 13. decembra secinājumos atkārtoti apstiprināja tās vēlmi izveidot pēc iespējas ciešākas turpmākās attiecības ar Apvienoto Karalisti saskaņā ar Politisko deklarāciju un ievērojot iepriekš apstiprinātās Eiropadomes nostādnes, kā arī paziņojumus un deklarācijas, jo īpaši tās, kas paustas 2018. gada 25. novembrī. Eiropadome vēlreiz atkārtoja jo īpaši to, ka turpmākās attiecības ar Apvienoto Karalisti būs jābalsta uz tiesību un pienākumu līdzsvaru, un ka tajās būs jānodrošina vienlīdzīgi konkurences apstākļi. Eiropadome atzinīgi novērtēja Komisijas lēmumu atkārtoti iecelt Michel Barnier kungu par sarunu vedēju turpmākajām attiecībām un aicināja Komisiju iesniegt Padomei visaptveroša pilnvarojuma projektu turpmākajām attiecībām ar Apvienoto Karalisti tūlīt pēc tās izstāšanās. Eiropadome pauda, ka cieši sekos līdzi sarunām un vajadzības gadījumā noteiks turpmākus vispārīgus politiskos virzienus.

                     (8)

                     Tāpēc būtu jāsāk sarunas, lai noslēgtu jaunu partnerības nolīgumu ar Apvienoto Karalisti. Komisija būtu jāieceļ par Savienības sarunu vedēju. Attiecībā uz kopējās ārpolitikas un drošības politikas jautājumiem Komisija risinās sarunas, vienojoties ar Savienības Augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Komisija ar šo tiek pilnvarota sākt sarunas ar Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti par jaunu partnerības nolīgumu.

            2. pants
            Komisija ar šo tiek iecelta par Savienības sarunu vedēju.

            3. pants
            Sarunas risina, apspriežoties ar Apvienotās Karalistes jautājumu darba grupu un saskaņā ar norādēm, kuras izklāstītas papildinājumā, atbilstīgi norādēm, kuras Padome varētu pēc tam izdot Komisijai.

            4. pants
            Šis lēmums ir adresēts Komisijai.

            Briselē, 2020. gada 25. februārī

                  Padomes vārdā –

                  priekšsēdētājs

               A. METELKO-ZGOMBIĆ

            (1)  OV L 29, 31.1.2020., 7. lpp.

            (2)  OV C 34, 31.1.2020., 1. lpp.