title: Eiropas Parlamenta un padomes lēmums Nr. 791/2004/EK (2004. gada 21. aprīlis), ar ko ievieš Kopienas rīcības programmu, kas vajadzīga, lai atbalstītu Eiropas līmeņa organizācijas un konkrētas darbības izglītības un apmācības jomā

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

32004D0791

Oficiālais Vēstnesis L 138 , 30/04/2004 Lpp. 0031 - 0039

		Eiropas Parlamenta un padomes lēmums Nr. 791/2004/EK(2004. gada 21. aprīlis),ar ko ievieš Kopienas rīcības programmu, kas vajadzīga, lai atbalstītu Eiropas līmeņa organizācijas un konkrētas darbības izglītības un apmācības jomāEIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 149. panta 4. punktu un 150. panta 4. punktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu [1],pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,saskaņā ar Līguma 251. pantā izklāstīto procedūru [2],tā kā:(1) Līgumā paredzēts, ka Kopienai jāveicina kvalitatīva izglītības piedāvājuma veidošana, atbalstot un papildinot dalībvalstu pasākumus, jāīsteno tāda arodmācību politika, ar ko atbalsta un papildina dalībvalstu pasākumus, un jāsekmē sadarbība ar trešām valstīm.(2) Lākenes deklarācijā, kas pievienota 2001. gada 14. un 15. decembra Eiropadomes sanāksmes secinājumiem, apstiprināts, ka viena no sarežģītākajām Eiropas Savienībai risināmajām problēmām ir rast veidu, kādā tuvināt pilsoņus Eiropas iecerēm un Eiropas iestādēm.(3) Kopienas līmenī atbalstāmā rīcības programma ir izklāstīta Padomes 2002. gada 14. jūnijā pieņemtajā sīki izstrādātajā darba programmā par tā darba kontroli, kas paveikts Eiropas izglītības un apmācības sistēmu mērķu sasniegšanā [3].(4) Deklarācijā, ar ko Eiropas Savienība nāca klajā saistībā ar Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas 50. gadadienu (Vīne, 1998. gada 10. decembris), norādīts, ka Savienībai turpmāk jāizvērš ar citām attiecīgām organizācijām koordinēta sadarbība cilvēktiesību jomā – piemēram, izglītības un apmācības darbības – un jānodrošina 15 Eiropas universitāšu organizētās Eiropas Maģistra studiju programmas – cilvēktiesības un demokratizācijas turpināšanās.(5) Eiropadomes 1999. gada 4. jūnija Ķelnes sanāksmes secinājumos norādīts, ka nolūkā palielināt Eiropas Maģistra studiju programmas – cilvēktiesības un demokratizācija ilgtspējīgumu un nepārtrauktību "papildu uzmanība jāpievērš budžeta drošības jautājumam".(6) 2003. finanšu gadā un iepriekšējos finanšu gados izglītības un apmācības jomā paredzētās Eiropas Savienības kopbudžeta pozīcijas A–3010, A–3011, A–3012, A–3013, A–3014, A–3017, A–3022, A–3027, A–3044, B3–1000 un B3–304 ir sevi attaisnojušas.(7) Organizācijas, kuras izvirzījušas vispārīgus Eiropas interešu mērķus, ir Eiropas Koledža, kas piedāvā Eiropas dimensijā ievirzītu pēcdiploma kursu tiesību zinātnēs, ekonomikā, politikā, sociālajās un humanitārajās zinātnēs, Eiropas Universitātes institūts, kas sekmē Eiropas kultūras un zinātnes mantojuma uzkrāšanu augstākās izglītības un pētniecības veidā, Eiropas Valsts pārvaldes institūts, kurā valsts un Eiropas ierēdņus apmāca Eiropas integrācijas jomā, Eiropas Tiesību zinātņu akadēmija Trīrā, kas piedāvā universitātes līmeņa apmācību Eiropas tiesību zinātņu profesionāļiem un lietotājiem, Eiropas Cilvēktiesību un demokratizācijas starpuniversitāšu centrs, kas piedāvā Eiropas maģistra grādu un augsta līmeņa praksi, kā arī citus izglītības, apmācības un pētniecības pakalpojumus cilvēktiesību un demokratizācijas veicināšanai, Eiropas Aģentūra izglītības iespēju attīstīšanai cilvēkiem ar īpašām vajadzībām, kura strādā, lai uzlabotu tās izglītības kvalitāti, ko iegūst skolēni ar īpašām vajadzībām, un lai šajā jomā sekmētu ilgspējīgu sadarbību Eiropas līmenī, un Starptautiskais Eiropas mācību centrs, kas piedāvā mācības, apmācību un izpēti eiropejizācijas, globalizācijas, federālisma, reģionālisma un mūsdienu sociālo struktūru pārveides jautājumos.(8) Pieaug vajadzība apmācīt valstu tiesnešus Kopienu tiesību piemērošanā un vajadzība Kopienai atbalstīt šādu apmācību, sevišķi pēc tam, kad pieņemta Padomes 2002. gada 16. decembra Regula (EK) Nr. 1/2003 par Līguma 81. un 82. pantā paredzēto konkurences noteikumu īstenošanu [4], kas palielina valsts tiesas pilnvaras minēto Līguma noteikumu piemērošanā.(9) Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulā (EK, EAEK) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu kopbudžetam [5], (še turpmāk – "Finanšu regula") prasīts izstrādāt pamatdokumentu attiecībā uz šiem esošajiem atbalsta pasākumiem.(10) Pieņemot Finanšu regulu, Eiropas Parlaments, Padome un Komisija ir apņēmusies nodrošināt to, ka minētais pamatdokuments stājas spēkā no 2004. finanšu gada; Komisija ir uzņēmusies ievērot piezīmes, kas budžetā iekļautas saistībā ar īstenošanu.(11) Jānodrošina, lai to struktūru finansējums, kuras Kopiena ir finansiāli atbalstījusi iepriekšējos gados, saglabātu atbilstošu stabilu un nepārtrauktu finansējumu saskaņā ar Finanšu regulu un tās īstenošanas noteikumiem.(12) Jāparedz, ka attiecīgās programmas piemērošanas ģeogrāfiskā izplatība aptver arī pievienošanās valstis un attiecībā uz dažiem pasākumiem, iespējams, EBTA/EEZ valstis un kandidātvalstis.(13) Ar Kopienu nesaistītam finansējumam, ko piešķir no valsts līdzekļiem, jāatbilst Līguma 87. un 88. pantam.(14) Ar šo lēmumu paredz finanšu asignējumu visam programmas darbības laikam, un minētais asignējums ir budžeta lēmējinstitūcijas īstenotās ikgadējās budžeta procedūras pamatā atbilstīgi 33. punktam Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 1999. gada 6. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un budžeta procedūras uzlabošanu [6].(15) Saskaņā ar šo lēmumu piešķirtajam atbalstam pilnībā jāatbilst subsidiaritātes un proporcionalitātes principam,IR VIENOJUŠIES PAR TURPMĀKO.1. pantsProgrammas mērķis un darbības1. Ar šo lēmumu ievieš Kopienas rīcības programmu izglītības un apmācības jomā (še turpmāk – "programma"), kas vajadzīga, lai atbalstītu tādas organizācijas un šo organizāciju darbības, kuras tiecas paplašināt un padziļināt zināšanas par Eiropas izveidošanu vai palīdzēt kopējās politikas mērķu sasniegšanā izglītības un apmācības jomā gan Kopienā, gan ārpus tās.2. Programmas vispārīgais mērķis ir atbalstīt izglītības un apmācības jomas organizāciju darbību.Programma aptver šādas darbības:a) tādas organizācijas pastāvīgā darba programma, kas darbojas Eiropas vai pasaules līmenī un ir izvirzījusi vispārīgus Eiropas interešu mērķus izglītības un apmācības jomā vai mērķus, kuri ir daļa no Eiropas Savienības politikas minētajā jomā;b) konkrēta rīcība, ar ko sekmē Eiropas Savienības pasākumus minētajā jomā, sniedzot informāciju par Eiropas integrāciju un par mērķiem, kurus Savienība izvirzījusi starptautiskajās attiecībās, vai atbalstot Kopienas pasākumus un tos attiecinot uz valsts līmeni.Konkrēti šīm darbībām jāiekļaujas vai jāspēj iekļauties tās Kopienas sadarbības politikas un pasākumu izstrādē un īstenošanā, kas norisinās izglītības un apmācības jomā.3. Programma sākas 2004. gada 1. janvārī un beidzas 2006. gada 31. decembrī.2. pantsPiekļuve programmaiLai organizācija iegūtu tiesības uz subsīdiju, tai jāatbilst šā lēmuma pielikuma prasībām un ir jābūt ar šādām iezīmēm:a) neatkarīgai un bezpeļņas juridiskai personai, kuras darbības pamatjoma ir izglītība un apmācība un kuras darbības mērķi ir sabiedrības interesēs;b) likumīgi dibinātai pirms vairāk nekā diviem gadiem, un tās gada pārskatiem par iepriekšējiem diviem gadiem jābūt reģistrēta revidenta apliecinātiem;c) strādājošai saskaņā ar principiem, kas caurvij Kopienas pasākumus izglītības un apmācības jomā, un ievērojot pielikumā norādītās prioritātes.Ārkārtējos apstākļos Komisija var piešķirt izņēmumu attiecībā uz prasību, kas noteikta pirmās daļas b) punktā, ja vien tas nav pretrunā ar Kopienas finanšu interešu aizsardzību.3. pantsTrešo valstu līdzdalībaProgrammā ietilpstošajos pasākumos drīkst piedalīties organizācijas, kas dibinātas šādās valstīs:a) pievienošanās valstis, kas parakstīja 2003. gada 16. aprīļa Pievienošanās līgumu;b) EBTA/EEZ valstis atbilstīgi nosacījumiem, kas paredzēti EEZ līgumā;c) Rumānija un Bulgārija, kuru līdzdalības nosacījumi jāparedz atbilstīgi Eiropas nolīgumiem, to papildprotokoliem un attiecīgo Asociācijas padomju lēmumiem;d) Turcija, kuras līdzdalības nosacījumi jāparedz atbilstīgi Eiropas Kopienas un Turcijas Republikas 2002. gada 26. februāra Pamatnolīgumam par vispārīgiem principiem attiecībā uz Turcijas Republikas līdzdalību Kopienas programmās [7].4. pantsSaņēmēju atlaseProgramma aptver divas saņēmēju grupas:a) 1. grupa: pamatdarbības izmaksu subsīdijas tieši piešķir pielikuma 2. punktā uzskaitītajiem saņēmējiem;b) 2. grupa: atbalsts Eiropas apvienībām, kas darbojas izglītības vai apmācības jomā, atbalsts darbībām ar Eiropas integrāciju saistītas augstākās izglītības jomā, tostarp Žana Monē profesūrai, atbalsts darbībām, kas vērstas uz Eiropas izglītības un apmācības sistēmu nākotnes mērķu sasniegšanu, un atbalsts valsts tiesnešu apmācībai Eiropas tiesību jomā, kā arī tiesu iestāžu sadarbības organizācijām. Saņēmējus atlasa, izmantojot uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus un saskaņā ar pielikumā noteiktajiem vispārējiem kritērijiem.5. pantsSubsīdijas piešķiršanaDažādajiem programmas pasākumiem atbilstīgās subsīdijas piešķir saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti attiecīgajā pielikuma daļā.6. pantsFinanšu noteikumi1. Ar šo programmas īstenošanai paredzētā kopējā finansējuma summa 1. panta 3. punktā minētajam laika posmam ir EUR 77 miljoni.2. Gada apropriācijas apstiprina budžeta lēmējinstitūcija, ņemot vērā finanšu plānu.7. pantsĪstenošanaKomisija ir atbildīga par šīs programmas īstenošanu atbilstīgi pielikumā paredzētajiem noteikumiem.8. pantsUzraudzība un novērtēšana1. Komisija vēlākais līdz 2007. gada 31. decembrim iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par programmas mērķu sasniegšanu.Šā ziņojuma pamatā inter alia ir ārējā novērtējuma ziņojums, kam jābūt pieejamam vēlākais līdz 2006. gada beigām un ar ko novērtē vismaz programmas kopējo atbilstību un saskanību, izpildes efektivitāti (pasākumu sagatavošana, atlase, īstenošana) un dažādo pasākumu efektivitāti – kopumā un atsevišķi – attiecībā uz 1. pantā un pielikumā izvirzīto mērķu sasniegšanu.Komisija turklāt katru gadu Eiropas Parlamentam un Padomei ziņo par programmas īstenošanu.2. Eiropas Parlaments un Padome atbilstīgi Līgumam pieņem lēmumu par programmas turpinājumu pēc 2007. gada 1. janvāra.9. pantsStāšanās spēkāŠis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.Strasbūrā, 2004. gada 21. aprīlīEiropas Parlamenta vārdā —priekšsēdētājsP. CoxPadomes vārdā —priekšsēdētājsD. Roche[1] OV C 32, 5.2.2004., 52. lpp.[2] Eiropas Parlamenta 2003. gada 6. novembra Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts). Padomes 2003. gada 22. decembra kopējā nostāja (OV C 72 E, 23.3.2004., 19. lpp.), Eiropas Parlamenta 2004. gada 10. marta Nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2004. gada 30. marta Lēmums.[3] OV C 142, 14.6.2002., 1. lpp.[4] OV L 1, 4.1.2003., 1. lpp.[5] OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.[6] OV C 172, 18.6.1999., 1. lpp. Nolīgums, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu 2003/429/EK (OV L 147, 14.6.2003., 25. lpp.).[7] OV L 61, 2.3.2002., 29. lpp.--------------------------------------------------PIELIKUMS1. IEVADSMērķi, kas paredzēti 1. pantā, jāīsteno ar šajā pielikumā norādītajiem pasākumiem.Šis pielikums ietver divu galveno veidu pasākumus:- pirmais veids – 1. un 2. pasākums ir vērsts uz tādu konkrētu struktūru vai atlasītu apvienību atbalstu, kas Eiropas līmenī darbojas izglītības un apmācības jomā;- otrais veids – 3. pasākums ir vērsts uz tādu konkrētu darbību vai projektu atbalstu, kuros galvenā uzmanība pievērsta Eiropas integrācijai (3.A pasākums) vai ar kuriem atbalsta Eiropas Savienības politiku izglītības un apmācības jomā papildus attiecīgajām Kopienas programmām (3.B pasākums), vai ar kuriem veicina apmācību Eiropas tiesībās, sevišķi valstu tiesnešu apmācību (3.C pasākums).2. ATBALSTĀMO DARBĪBU ĪSTENOŠANADarbības, ko veic organizācijas, kurām ir tiesības uz Kopienas finansējumu saskaņā ar šo programmu, atbilst šādām jomām.1.pasākums – atbalsts konkrētām struktūrām, kas darbojas izglītības un apmācības jomāSubsīdijas atbilstīgi šim programmas pasākumam var piešķirt, lai palīdzētu segt noteiktas pamatdarbības un administratīvās izmaksas, kas radušās šādām struktūrām, kuras izvirzījušas vispārīgus Eiropas interešu mērķus un darbojas šādās jomās:- Eiropas Koledža (universitātes pilsētiņas Brigē un Natolinā), kas piedāvā Eiropas dimensijā ievirzītu pēcdiploma studijas tiesību zinātnēs, ekonomikā, politikas zinātnē, sociālajās un humanitārajās zinātnēs,- Eiropas Universitātes institūts Florencē, kas sekmē Eiropas kultūras un zinātnes mantojuma uzkrāšanu augstākās izglītības un pētniecības veidā,- Eiropas Valsts pārvaldes institūts Māstrihtā, kurā valsts un Eiropas ierēdņus apmāca pienākumu pildīšanai Eiropas integrācijas jomā,- Eiropas Tiesību zinātņu akadēmija Trīrā, kas piedāvā universitātes līmeņa tālākizglītību Eiropas tiesību zinātņu praktiķiem un lietotājiem,- Eiropas Cilvēktiesību un demokratizācijas starpuniversitāšu centrs, kas turpina piedāvāt iespēju iegūt Eiropas maģistra grādu cilvēktiesībās un demokratizācijā un īsteno augsta līmeņa prakšu programmu, kā arī veic citas izglītības, apmācības un pētniecības darbības cilvēktiesību un demokratizācijas veicināšanai,- Eiropas Aģentūra izglītības iespēju attīstīšanai cilvēkiem ar īpašām vajadzībām, kura strādā, lai uzlabotu tās izglītības kvalitāti, ko iegūst skolēni ar īpašām vajadzībām, un lai šajā jomā izveidotu plašu un ilgstošu sadarbību Eiropas līmenī,- Starptautiskais Eiropas mācību centrs, kas piedāvā studijas, mācības, apmācību un izpēti jautājumos par Eiropas un pasaules apvienošanos, federālismu, reģionālismu un mūsdienu sabiedrības mainīgajām struktūrām.Pēc atbilstīga darba plāna un budžeta saņemšanas Komisija var piešķirt subsīdijas iepriekš uzskaitītajām struktūrām. Subsīdijas var piešķirt ik gadu vai arī tās pagarinot saskaņā ar Partnerattiecību nolīgumu, kas noslēgts ar Komisiju.Uz subsīdijām, kas piešķirtas atbilstīgi šim pasākumam, neattiecina Finanšu regulas 113. panta 2. punktā paredzēto pakāpeniskā samazinājuma principu.To struktūru darbība, kuras atbalsta ar šo pasākumu, var noritēt kā Eiropas Savienībā, tā ārpus tās.Līdzekļi, kas piešķirami saskaņā ar 1. pasākumu, ir ne vairāk kā 65 % un ne mazāk kā 58 % no šai programmai pieejamā kopējā budžeta.2.pasākums – atbalsts Eiropas apvienībām, kas darbojas izglītības vai apmācības jomāSubsīdijas atbilstīgi šim programmas pasākumam var piešķirt, lai palīdzētu segt noteiktas pamatdarbības un administratīvās izmaksas, kas radušās Eiropas apvienībai, kura darbojas izglītības un apmācības jomā un atbilst šādiem minimālajiem kritērijiem:- tā darbojas kā organizācija, kura izvirzījusi vispārīgus Eiropas interešu mērķus, kā noteikts 162. pantā Finanšu regulas īstenošanas noteikumos, kas paredzēti ar Komisijas Regulu (EK, EAEK) Nr. 2342/2002 [1];- tā darbojas izglītības un apmācības jomā Eiropas līmenī un ir izvirzījusi skaidrus un vispāratzītus mērķus, kas noteikti tās oficiālajos statūtos;- tai ir biedri vismaz divpadsmit Eiropas Savienības dalībvalstīs,- to veido valsts, reģionālas vai vietējas apvienības,- tā atrodas un tai ir juridisks statuss Eiropas Savienības dalībvalstī,- tās darbība lielākoties noris Eiropas Savienības dalībvalstīs, Eiropas Ekonomikas zonas valstīs un/vai kandidātvalstīs.Subsīdijas atbilstīgi šim pasākumam piešķir priekšlikumiem, ko atlasa no tiem, kuri iesniegti, atsaucoties uz vienu vai vairākiem publicētiem uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus. Kopienas subsīdija sedz ne vairāk kā 75 % no attaisnotajām izmaksām, kas paredzētas apstiprinātā apvienības darba plānā. Subsīdijas var piešķirt ik gadu vai arī tās pagarinot saskaņā ar Partnerattiecību nolīgumu, kas noslēgts ar Komisiju.Uz subsīdijām, kas piešķirtas atbilstīgi šim pasākumam, neattiecina Finanšu regulas 113. panta 2. punktā paredzēto pakāpeniskā samazinājuma principu.Atbilstoši 2. pasākumam piešķiramie līdzekļi ir ne vairāk kā 4 % no šai programmai pieejamā kopējā budžeta.3.a pasākums – atbalsts darbībām ar Eiropas integrāciju saistītas augstākās izglītības jomā, tostarp Žana Monē profesūraiŠis pasākums attiecas uz darbībām, ar ko sekmē Eiropas Savienības pasākumus augstākās izglītības jomā, uzlabo ar augstāko izglītību saistīto aprindu informētību par Eiropas integrāciju un par mērķiem, kurus Savienība izvirzījusi starptautiskajās attiecībās, vai ar ko atbalsta Kopienas pasākumus un tos attiecina uz valsts līmeni.Darbības, kuras atbalsta ar šo pasākumu, var noritēt kā Eiropas Savienības valstīs, tā citās valstīs.Atbilstīgi lēmuma 2. pantam tas jo īpaši attiecas uz šādām darbībām:- Eiropas integrācijas studiju īstenošana universitātēs,- Eiropas integrācijā specializējušos pedagogu valsts līmeņa apvienību izveide un atbalstīšana,- Eiropas integrācijas procesa atspoguļošanas un apspriešanas veicināšana,- akadēmisku pētījumu, tostarp gados jaunu zinātnieku veiktu pētījumu par ES prioritārām tēmām veicināšana, piemēram, par Eiropas nākotni vai par tautu un kultūru dialogu.Subsīdijas atbilstīgi šim pasākumam piešķir priekšlikumiem, ko atlasa no tiem, kuri iesniegti, atsaucoties uz vienu vai vairākiem publicētiem uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus. Kopienas subsīdija sedz ne vairāk kā 75 % no to darbību attaisnotajām izmaksām, kas atlasītas finansēšanai saskaņā ar šo pasākumu.Atbilstoši 3.a pasākumam piešķiramie līdzekļi ir ne vairāk kā 24 % un ne mazāk kā 20 % no šai programmai pieejamā kopējā budžeta.3.B pasākums – atbalsts darbībām, kas vērstas uz Eiropas izglītības un apmācības sistēmu nākotnes mērķu sasniegšanu.Šis 3.B pasākums attiecas uz atbalsta, īstenošanas, informētības uzlabošanas un veicināšanas darbībām saistībā ar tā darba kontroli, kas paveikts ceļā uz trim Eiropas izglītības un apmācības sistēmu mērķiem, par kuru sasniegšanu līdz 2010. gadam ir vienojusies Eiropadome [2]:- izglītības un apmācības sistēmu kvalitātes un efektivitātes uzlabošana Eiropas Savienībā,- izglītības un apmācības sistēmu vispārējas pieejamības veicināšana,- izglītības un apmācības sistēmu atvēršana plašākai pasaulei,kā arī uz 13 ar tiem saistītajiem apakšmērķiem. Minētās darbības var ietvert uz nākotni vērstu pieeju, kas aptver laiku līdz 2010. gadam, un tās var attiekties gan uz Eiropas iekšējiem jautājumiem, gan uz jautājumiem saistībā ar Eiropas vietu pasaulē.To darbību veidi, kas atbalstāmas saskaņā ar šo pasākumu, ietver atklātās koordinēšanas metodes īstenošanu izglītības un apmācības jomā, jo sevišķi speciālistu veiktu salīdzinošu pārskatīšanu, apmaiņu ar labas prakses pieredzi, informācijas apmaiņu un dažādu rādītāju un kritēriju noteikšanu.Konkrēti šīs darbības ir:- atbalsts studijām, aptaujām un pētījumiem saistībā ar konkrēto nākotnes mērķu sasniegšanu;- ekspertu sanāksmes, semināri, konferences un mācību komandējumi, kas palīdz īstenot sīki izstrādāto darba programmu minēto mērķu sasniegšanai,- tādu informatīvu darbību un publikāciju sagatavošana un noformēšana vai publicēšana, kas iecerētas, lai padziļinātu zināšanas ar izglītību un apmācību saistītās aprindās, tostarp lai sekmētu Eiropas Savienības pasākumus šajās jomās un lai uzlabotu Eiropas izglītības un apmācības sistēmu kvalitāti, vispārējo pieejamību un atvērtību plašākai pasaulei,- dažādas darbības Kopienas pasākumu atbalstam, kurās iesaista pilsoniskās sabiedrības locekļus, kas izglītības un apmācības jomā darbojas valsts vai Eiropas līmenī.Šo pasākumu īsteno, piešķirot subsīdijas priekšlikumiem, ko atlasa no tiem, kuri iesniegti, atsaucoties uz vienu vai vairākiem uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus.Subsīdijas var piešķirt struktūrām, kas atrodas kādā no Eiropas Savienības dalībvalstīm, Eiropas Ekonomikas zonā ietilpstošajām valstīm vai kandidātvalstīm. Saistībā ar darbībām, kas attiecas uz trešo mērķi (izglītības un apmācības sistēmu atvēršana plašākai pasaulei), izņēmuma kārtā subsīdijas var piešķirt struktūrām, kuras atrodas citās ārpuskopienas valstīs.Kopienas subsīdija parasti sedz ne vairāk kā 75 % no attaisnotajām atlasīto priekšlikumu izmaksām.Atbilstoši 3.B pasākumam piešķiramie līdzekļi ir ne vairāk kā 14 % un ne mazāk kā 9 % no šai programmai pieejamā kopējā budžeta.3.C pasākums – atbalsts valsts tiesnešu apmācībai Eiropas tiesību jomāSubsīdijas atbilstīgi šim pasākumam var piešķirt, lai atbalstītu tiesu iestāžu sadarbības organizāciju veiktus pasākumus un citus pasākumus, kuru mērķis ir sekmēt apmācību Eiropas tiesībās, jo sevišķi valsts tiesnešu apmācību.Darbības, ko atbalsta saskaņā ar šo pasākumu, var noritēt dalībvalstīs, Eiropas Ekonomikas zonas valstīs vai kandidātvalstīs.Subsīdijas atbilstīgi šim pasākumam piešķir priekšlikumiem, ko atlasa no tiem, kuri iesniegti, atsaucoties uz vienu vai vairākiem publicētiem uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus. Kopienas subsīdija parasti sedz ne vairāk kā 75 % no attaisnotajām darbības izmaksām, kas paredzētas apstiprinātā darba plānā.Atbilstoši 3.C pasākumam piešķiramie līdzekļi ir ne vairāk kā 4 % no šai programmai pieejamā kopējā budžeta.3. PĀRREDZAMĪBATo subsīdiju saņēmējiem, kas piešķirtas saskaņā ar kādu no šīs programmas daļām, ir redzamā vietā, piemēram, tīmekļa vietnes pirmajā lapā vai gada pārskatā, jānorāda tas, ka viņi ir saņēmuši finansējumu no Eiropas Savienības budžeta.4. KRITĒRIJI, PĒC KURIEM VĒRTĒ PIETEIKUMUS FINANSĒJUMA SAŅEMŠANAIPēc uzaicinājuma iesniegtos pieteikumus subsīdijas saņemšanai jāvērtē pēc šādiem kritērijiem:- saistība ar programmas mērķiem un attiecīgo konkrēto pasākumu atbilstība,- saistība ar kādu no prioritātēm vai ar citiem kritērijiem, kas norādīti uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus,- priekšlikuma kvalitāte,- priekšlikuma iespējamā ietekme uz izglītību un/vai apmācību Eiropas līmenī.5. ATTAISNOTIE IZDEVUMINosakot katram šīs programmas pasākumam piešķirtās subsīdijas apjomu, Komisija var piemērot vienotas likmes finansējumu, kura pamatā ir publicētās vienības izmaksu skalas.Attiecībā uz 2004. gadā piešķirtajām subsīdijām tiesību uz izdevumiem realizēšanas posmu var uzsākt no 2004. gada 1. janvāra ar nosacījumu, ka attiecīgie izdevumi nav radušies pirms dienas, kurā iesniegts pieteikums subsīdijas saņemšanai, vai pirms dienas, kurā sākas saņēmēja budžeta gads.Ja saņēmēja budžeta gads sākas pirms 1. marta, tad 2004. gadā var pieļaut izņēmumu attiecībā uz pienākumu parakstīt subsīdiju līgumu četros mēnešos no saņēmēja budžeta gada sākuma, kā minēts Finanšu regulas 112. panta 2. punktā. Šajā gadījumā subsīdiju līgums jāparaksta vēlākais 2004. gada 30. jūnijā.6. PROGRAMMAS VADĪBAŅemot vērā izmaksu/ieņēmumu analīzi, Komisija var pieņemt lēmumu, ar ko pilnībā vai daļēji uztic programmas pārvaldību izpildaģentūrai atbilstīgi Finanšu regulas 55. pantam. Tā var arī izmantot ekspertu pakalpojumus un uzņemties jebkādus citus izdevumus saistībā ar tehnisku un administratīvu palīdzību, kas nav valsts varas īstenošana un ko sniedz kā ārpakalpojumu atbilstīgi ad hoc līgumam. Tā turklāt var finansēt pētījumus un rīkot ekspertu sanāksmes, kas varētu sekmēt programmas īstenošanu, un veikt informēšanas, publicēšanas un izplatīšanas pasākumus, kuri ir tiešā saistībā ar programmas mērķa sasniegšanu.7. PĀRBAUDES UN REVĪZIJAS7.1. Pamatdarbības izmaksu subsīdijas saņēmējs vēl piecus gadus pēc pēdējā maksājuma glabā Komisijai pieejamus visus apliecinošos dokumentus, tostarp revidēto finanšu pārskatu par izdevumiem, kas radušies subsīdijas piešķiršanas gadā. Subsīdijas saņēmējs nodrošina to, ka attiecīgā gadījumā Komisijai ir pieejami organizācijas partneru vai dalībnieku valdījumā esoši apliecinošie dokumenti.7.2. Komisija var veikt subsīdijas izlietojuma revīziju, šo darbu uzdodot vai nu saviem darbiniekiem, vai jebkādai citai kvalificētai ārējai struktūrai pēc Komisijas izvēles. Šādas revīzijas var veikt visā līguma darbības laikā un piecos gados pēc atlikuma izmaksas dienas. Attiecīgā gadījumā pārbaudes rezultāti var būt Komisijas pieņemta līdzekļu atgūšanas lēmuma iemesls.7.3. Komisijas darbiniekiem un Komisijas pilnvarotajam pieaicinātajam personālam ir atbilstīgas piekļuves tiesības, jo īpaši tiesības piekļūt saņēmēja birojam un visai informācijai, tostarp elektroniskajai informācijai, kas vajadzīga šādu revīziju veikšanai.7.4. Revīzijas palātai un Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF) ir tādas pašas tiesības, jo īpaši attiecībā uz piekļuvi, kā Komisijai.7.5. Lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citiem pārkāpumiem, Komisija, īstenojot šo programmu, var veikt pārbaudes uz vietas un inspekcijas atbilstīgi Padomes Regulai (EAEK, EK) Nr. 2185/96 [3]. Vajadzības gadījumā Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF) jāveic izmeklēšanas, un tās reglamentē Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1073/1999 [4].[1] OV L 357, 31.12.2002., 1. lpp.[2] Sīki izstrādāta darba programma par tā darba kontroli, kas paveikts Eiropas izglītības un apmācības sistēmu mērķu sasniegšanā (OV C 142, 14.6.2002., 1. lpp.).[3] OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.[4] OV L 136, 31.5.1999., 1. lpp.--------------------------------------------------


title: 2004/654/EK: Padomes Lēmums (2004. gada 27. maijs) par pasākumu « Eiropas kultūras galvaspilsēta » 2007. gadam

text:
               24.9.2004

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 299/19

      PADOMES LĒMUMS

   (2004. gada 27. maijs)
   par pasākumu “Eiropas kultūras galvaspilsēta” 2007. gadam
   (2004/654/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 25. maija Lēmumu Nr. 1419/1999/EK, ar ko nosaka Kopienas rīcību pasākumam “Eiropas kultūras galvaspilsēta” no 2005. līdz 2019. gadam (1) un jo īpaši tā 2. panta 3. punktu un 4. pantu,
   ņemot vērā atlases žūrijas ziņojumu, kuru 2004. gada aprīlī iesniedza Komisijai, Eiropas Parlamentam un Padomei saskaņā ar Lēmuma Nr. 1419/1999/EK 2. panta 2. punktu,
   ņemot vērā Komisijas 2004. gada 30. aprīļa priekšlikumu,
   IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Luksemburgu izvirza par 2007. gada “Eiropas kultūras galvaspilsētu” saskaņā ar Lēmuma Nr. 1419/1999/EK 2. panta 1. punktu.
   2. pants
   Sibiu izvirza par 2007. gada “Eiropas kultūras galvaspilsētu” saskaņā ar Lēmuma Nr. 1419/1999/EK 4. pantu.
   3. pants
   Abas izvirzītās pilsētas veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu efektīvu Lēmuma Nr. 1419/1999/EK 1. un 5. panta īstenošanu.

      Briselē, 2004. gada 27. maijā

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         J. O'DONOGHUE

      (1)  OV L 166, 1.7.1999., 1. lpp.


title: 2012/475/ES: Eiropas Centrālās bankas Lēmums ( 2012. gada 2. augusts ), ar ko atceļ Lēmumu ECB/2011/25 par papildu pagaidu pasākumiem attiecībā uz Eurosistēmas refinansēšanas operācijām un nodrošinājuma atbilstību (ECB/2012/17)

text:
               15.8.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 218/19

         EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS LĒMUMS
   (2012. gada 2. augusts),
   ar ko atceļ Lēmumu ECB/2011/25 par papildu pagaidu pasākumiem attiecībā uz Eurosistēmas refinansēšanas operācijām un nodrošinājuma atbilstību
   (ECB/2012/17)
   (2012/475/ES)
   EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 127. panta 2. punkta pirmo ievilkumu,
   ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 3.1. panta pirmo ievilkumu, 12.1. pantu, 18. pantu un 34.1. panta otro ievilkumu,
   tā kā:

               (1)

               2011. gada 14. decembra Lēmums ECB/2011/25 par papildu pagaidu pasākumiem attiecībā uz Eurosistēmas refinansēšanas operācijām un nodrošinājuma atbilstību (1) jāaizvieto ar 2012. gada 2. augusta Pamatnostādni ECB/2012/18 par papildu pagaidu pasākumiem attiecībā uz Eurosistēmas refinansēšanas operācijām un nodrošinājuma atbilstību, kā arī grozījumiem Pamatnostādnē ECB/2007/9 (2), lai atļautu nacionālajām centrālajām bankām īstenot pastiprinātā kreditēšanas atbalsta pasākumus līgumiskā un likumiskā regulējuma ietvaros, kas tiek piemērots to darījumu partneriem.

               (2)

               Lēmums ECB/2011/25 ir jāatceļ.

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Lēmuma ECB/2011/25 atcelšana
   1.   Ar šo Lēmums ECB/2011/25 tiek atcelts no 2012. gada 14. septembra.
   2.   Atsauces uz atcelto lēmumu uzskata par atsaucēm uz Pamatnostādni ECB/2012/18.
   2. pants
   Stāšanās spēkā
   Šis lēmums stājas spēkā divas dienas pēc tā pieņemšanas.

      Frankfurtē pie Mainas, 2012. gada 2. augustā

            ECB prezidents

         Mario DRAGHI

      (1)  OV L 341, 22.12.2011., 65. lpp.

      (2)  Skatīt šā Oficiālā Vēstneša 20. lpp.


title: 2012/387/ES: Padomes Lēmums ( 2012. gada 16. jūlijs ), ar ko pagarina to atbilstīgo pasākumu piemērošanas laikposmu, kuri paredzēti Lēmumā 2011/492/ES par apspriežu procedūras pabeigšanu ar Gvinejas-Bisavas Republiku saskaņā ar 96. pantu ĀKK un ES Partnerattiecību nolīgumā, un ar ko groza minēto lēmumu

text:
               17.7.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 187/1

         PADOMES LĒMUMS
   (2012. gada 16. jūlijs),
   ar ko pagarina to atbilstīgo pasākumu piemērošanas laikposmu, kuri paredzēti Lēmumā 2011/492/ES par apspriežu procedūras pabeigšanu ar Gvinejas-Bisavas Republiku saskaņā ar 96. pantu ĀKK un ES Partnerattiecību nolīgumā, un ar ko groza minēto lēmumu
   (2012/387/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas parakstīts Kotonū 2000. gada 23. jūnijā (1), kas pēdējo reizi grozīts Vagadugu 2010. gada 22. jūnijā (2) (“ĀKK un ES partnerattiecību nolīgums”), un jo īpaši tā 96. pantu,
   ņemot vērā Iekšējo nolīgumu starp dalībvalstu valdību pārstāvjiem Padomes sanāksmē par pasākumiem, kas jāveic, un procedūrām, kas jāievēro, īstenojot ĀKK un EK Partnerattiecību nolīgumu (3), un jo īpaši tā 3. pantu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Ar Padomes Lēmumu 2011/492/ES (4) tika noslēgtas apspriedes ar Gvinejas-Bisavas Republiku saskaņā ar ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma 96. pantu un tika pieņemti atbilstīgi pasākumi, kas precizēti minētā lēmuma pielikumā.

               (2)

               2012. gada 12. aprīlī tieši pirms prezidenta vēlēšanu otrās kārtas kampaņas sākuma, kas tika rīkota pēc prezidenta Bacai Sanhá nāves janvārī, notika valsts apvērsums ar bruņoto spēku iesaistīšanos.

               (3)

               Joprojām tiek pārkāpti ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma 9. pantā minētie svarīgākie elementi, un pašreizējie apstākļi Gvinejas-Bisavas Republikā ir ievērojami pasliktinājušies un nenodrošina cilvēktiesību, demokrātijas principu un tiesiskuma ievērošanu.

               (4)

               Tādēļ būtu jāgroza Lēmums 2011/429/ES, lai pagarinātu atbilstīgo pasākumu piemērošanas periodu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Lēmuma 2011/492/ES piemērošanas termiņu pagarina par 12 mēnešiem. Šajā nolūkā Lēmuma 2011/492/ES 3. panta otrajā daļā vārdus “2012. gada 19. jūlijā” aizstāj ar “2013. gada 19. jūlijā”.
   2. pants
   Šā lēmuma pielikumā pievienoto vēstuli paziņo Gvinejas-Bisavas Republikas iestādēm.
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2012. gada 16. jūlijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         S. ALETRARIS

      (1)  OV L 317, 15.12.2000., 3. lpp.

      (2)  Nolīgums, ar kuru otro reizi groza Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas parakstīts Kotonū 2000. gada 23. jūnijā un pirmo reizi grozīts Luksemburgā 2005. gada 25. jūnijā (OV L 287, 4.11.2010., 3. lpp.).

      (3)  OV L 317, 15.12.2000., 376. lpp.

      (4)  OV L 203, 6.8.2011., 2. lpp.

      PIELIKUMS
      Pēc apspriedēm, kas notika Briselē 2011. gada 29. martā saskaņā ar ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma 96. pantu, Eiropas Savienība 2011. gada 18. jūlijā nolēma ar Padomes Lēmumu 2011/492/ES pieņemt atbilstīgus pasākumus, tostarp savstarpējo saistību shēmu ES sadarbības pakāpeniskai atsākšanai.
      Divpadsmit mēnešus pēc minētā lēmuma pieņemšanas Eiropas Savienība uzskata, ka nav sasniegts nekāds progress, un 2012. gada 12. aprīļa bruņoto spēku valsts apvērsums ir procesu būtiski atsviedis atpakaļ. Tādēļ tā nolemj par 12 mēnešiem pagarināt tās Lēmuma 2011/492/ES piemērošanas laikposmu līdz 2013. gada 19. jūlijam.
      Eiropas Savienība atgādina par Padomes secinājumiem, kas attiecībā uz Gvinejas-Bisavas Republiku pieņemti 2012. gada 23. aprīlī, un vēlreiz uzsver nozīmi, kādu tā piešķir nākotnes sadarbībai ar Gvinejas-Bisavas Republiku, kā arī apliecina savu vēlmi, ievērojot 2012. gada 18. maija ANO Drošības padomes rezolūciju 2048 (2012), atbalstīt Gvinejas-Bisavas Republiku virzībā uz konstitucionālās kārtības atjaunošanu un tāda stāvokļa atjaunošanu, kurā ir iespējama pilnas sadarbības atsākšana.
      Eiropas Savienība atbalsta starptautisko partneru saskaņotos centienus Gvinejas-Bisavas Republikā atjaunot stabilitāti, demokrātiju un cilvēktiesību ievērošanu.

         Ar cieņu

               Padomes vārdā –

               priekšsēdētāja

            C.ASHTON

               Komisijas vārdā –

               komisārs

            A.PIEBALGS


title: Padomes Lēmums (ES) 2016/243 (2016. gada 12. februāris) par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Ķīnas Tautas Republiku, kuru slēdz saskaņā ar 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (GATT) XXIV panta 6. punktu un XXVIII pantu attiecībā uz koncesiju grozīšanu Horvātijas Republikas sarakstā, tai pievienojoties Eiropas Savienībai

text:
               20.2.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 45/12

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2016/243
   (2016. gada 12. februāris)
   par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Ķīnas Tautas Republiku, kuru slēdz saskaņā ar 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (GATT) XXIV panta 6. punktu un XXVIII pantu attiecībā uz koncesiju grozīšanu Horvātijas Republikas sarakstā, tai pievienojoties Eiropas Savienībai
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar 218. panta 5. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Horvātijas Republikai pievienojoties Eiropas Savienībai, Padome 2013. gada 15. jūlijā pilnvaroja Komisiju saskaņā ar 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (GATT) XXIV panta 6. punktu sākt sarunas ar dažām citām Pasaules Tirdzniecības organizācijas dalībvalstīm.

               (2)

               Komisija ir risinājusi sarunas, ievērojot Padomes pieņemtās sarunu norādes.

               (3)

               Minētās sarunas ir pabeigtas, un 2015. gada 7. oktobrī tika parafēts Nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Ķīnas Tautas Republiku, ko slēdz saskaņā ar GATT 1994 XXIV panta 6. punktu un XXVIII pantu attiecībā uz koncesiju grozīšanu Horvātijas Republikas sarakstā, tai pievienojoties Eiropas Savienībai.

               (4)

               Nolīgums būtu jāparaksta,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo atļauj Savienības vārdā parakstīt Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Ķīnas Tautas Republiku, ko slēdz saskaņā ar GATT 1994 XXIV panta 6. punktu un XXVIII pantu attiecībā uz koncesiju grozīšanu Horvātijas Republikas sarakstā, tai pievienojoties Eiropas Savienībai, ņemot vērā minētā nolīguma noslēgšanu (1).
   2. pants
   Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas Savienības vārdā parakstīt nolīgumu.
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2016. gada 12. februārī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         J.R.V.A. DIJSSELBLOEM

      (1)  Nolīguma teksts tiks publicēts kopā ar lēmumu par tā noslēgšanu.