title: Eiropas Parlamenta Lēmums (ES) 2017/1704 (2017. gada 27. aprīlis) par Eiropas Aģentūras lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā 2015. finanšu gada pārskatu apstiprināšanu

text:
               29.9.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 252/294

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS (ES) 2017/1704
   (2017. gada 27. aprīlis)
   par Eiropas Aģentūras lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā 2015. finanšu gada pārskatu apstiprināšanu
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Eiropas Aģentūras lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā 2015. finanšu gada galīgos pārskatus,

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Aģentūras lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā 2015. finanšu gada pārskatiem ar aģentūras atbildi (1),

               —

               ņemot vērā deklarāciju par pārskatu ticamību (2), kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību, kuru Revīzijas palāta sniegusi par 2015. finanšu gadu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 287. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2017. gada 21. februāra ieteikumu par apstiprinājumu, ko sniedz aģentūrai par 2015. finanšu gada budžeta izpildi (05873/2017 – C8-0079/2017),

               —

               ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (3) un jo īpaši tās 208. pantu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 25. oktobra Regulu (ES) Nr. 1077/2011, ar ko izveido Eiropas Aģentūru lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (4), un jo īpaši tās 33. pantu,

               —

               ņemot vērā Komisijas 2013. gada 30. septembra Deleģēto regulu (ES) Nr. 1271/2013 par finanšu pamatregulu struktūrām, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 208. pantā (5), un jo īpaši tās 108. pantu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 94. pantu un IV pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumu (A8-0105/2017),

               1.

               apstiprina Eiropas Aģentūras lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā 2015. finanšu gada pārskatus;

               2.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu nosūtīt Eiropas Aģentūras lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā izpilddirektoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Antonio TAJANI

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV C 449, 1.12.2016., 173. lpp.

      (2)  Skatīt 1. zemsvītras piezīmi.

      (3)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

      (4)  OV L 286, 1.11.2011., 1. lpp.

      (5)  OV L 328, 7.12.2013., 42. lpp.


title: Padomes Lēmums ( 2009. gada 16. decembris ) par to, lai Lietuvas Republikas iestādes varētu sniegt valsts atbalstu valstij piederošas lauksaimniecības zemes iegādei laikā no 2010. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim

text:
               19.12.2009

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 338/93

      PADOMES LĒMUMS

   (2009. gada 16. decembris)
   par to, lai Lietuvas Republikas iestādes varētu sniegt valsts atbalstu valstij piederošas lauksaimniecības zemes iegādei laikā no 2010. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim
   (2009/983/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un it īpaši tā 108. panta 2. punkta trešo daļu,
   ņemot vērā Lietuvas Republikas valdības 2009. gada 23. novembra lūgumu,
   tā kā:

               (1)

               Lietuvas Republika (turpmāk “Lietuva”) 2009. gada 23. novembrī iesniedza Padomei lūgumu pieņemt lēmumu saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 88. panta 2. punkta trešo daļu par Lietuvas plānu piešķirt Lietuvas lauksaimniekiem valsts atbalstu valstij piederošas lauksaimniecības zemes iegādei.

               (2)

               Lauksaimnieku nepietiekamo ieņēmumu dēļ ir grūti uzlabot Lietuvas lauku saimniecību nelabvēlīgo platības struktūru. 2009. gadā 52,5 % no visām lauku saimniecībām bija saimniecības, kuru platība bija līdz 5 hektāriem.

               (3)

               Ekonomikas un finanšu krīze 2009. gadā Lietuvā būtiski samazināja lauksaimniecības produktu cenas: lauksaimniecības produktu ražotāju cenas pirmajā ceturksnī samazinājās par 27 %, salīdzinot ar 2008. gada pirmo ceturksni, otrajā ceturksnī – par 25,3 %, salīdzinot ar 2008. gada otro ceturksni, bet trešajā ceturksnī – par 8 %, salīdzinot ar 2008. gada trešo ceturksni. Šis samazinājums ir sevišķi smagi skāris kūltūraugu ražotāju cenas – tajos pašos atskaites laikposmos kultūraugu produktu ražotāju cenas samazinājās attiecīgi par 33,6 %, 35,7 % un 17,9 %.

               (4)

               Tā kā lauksaimniekiem trūkst pašu kapitāla un kredītiestādes par aizdevumiem lauksaimniecības zemes iegādei prasa augstas procentu likmes, 2008. gada beigās un 2009. gadā lauksaimnieku iespējas saņemt aizdevumus tādiem ieguldījumiem kā lauksaimniecības zemes iegāde atbilstīgi tirgus nosacījumiem krasi samazinājās. Procentu likmes aizdevumiem lauksaimniecības zemes iegādei 2008. gada ceturtajā ceturksnī un 2009. gadā bija no 9,51 % līdz 15,99 % gadā.

               (5)

               Valsts atbalstu sniegs divos alternatīvos veidos: 1) iegādātās zemes tirgus cenu reizinot ar noteiktu koeficientu (0,6 vai 0,75 gados jauniem lauksaimniekiem, ja ir izpildīti visi nosacījumi, kas paredzēti atbalsta plānā); 2) pārdodot uz nomaksu valstij piederošo lauksaimniecības zemi – šajā gadījumā atbalsta lielums atbilst starpībai starp faktisko procentu likmi, ko maksā pircējs un kas nav mazāka par 5 %, un bankas piemēroto procentu likmi.

               (6)

               Piešķiramā valsts atbalsta lielums kopā ir 55 miljoni Lietuvas litu (LTL), un tam vajadzētu dot iespēju laikā no 2010. līdz 2013. gadam kopā iegādāties 370 000 hektārus lauksaimniecības zemes – ne vairāk kā 300 hektāru lauksaimniecības zemes vienam pircējam. Atbalsta summai, ko izmaksā vienai saimniecībai, vajadzētu būt apmēram LTL 11 000. Zemi drīkstēs pārdot fiziskām personām, kas atbilst šādiem nosacījumiem: gadā pirms tā gada, kurā iesniegts pieteikums valsts atbalsta saņemšanai, tās ir iesniegušas “vienoto pieteikumu” saistībā ar platībatkarīgā atbalsta shēmām, kā paredzēts 11. pantā Komisijas Regulā (EK) Nr. 796/2004 (2004. gada 21. aprīlis), ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus, lai ieviestu savstarpēju atbilstību, modulāciju un integrēto administrēšanas un kontroles sistēmu, kura paredzēta Padomes Regulā (EK) Nr. 1782/2003, ar ko ievieš kopīgus tiešā atbalsta shēmu noteikumus saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem (1); tās pārvalda lauku saimniecības grāmatvedības uzskaiti; tām ir praktiskā darba pieredze lauksaimniecībā, un tām pieder reģistrēta lauku saimniecība vai tām ir praktiskā darba pieredze lauksaimniecībā un diploms lauksaimniecības jomā vai arī dokuments, kas apliecina profesionālo izglītību lauksaimniecībā. Zemi var pārdot arī juridiskām personām, kurām vismaz pusi no gada ienākumiem veido ieņēmumi no tirgū laižamu lauksaimniecības produktu pārdošanas un attiecībā uz kurām pastāv pierādījumi par to ekonomisko dzīvotspēju.

               (7)

               Valstij piederošu lauksaimniecības zemi var pārdot uz nomaksu uz laikposmu, kas nepārsniedz 15 gadus, pircējs sāk maksāt no otrā gada un uzreiz samaksā 10 % no konkrētās cenas, izņemot gados jaunus lauksaimniekus, proti, jaunākus par četrdesmit gadiem, kuriem jāmaksā 5 %. Pircējam jānodrošina atbilstība minimālajiem standartiem vides aizsardzības, higiēnas un dzīvnieku labturības jomā.

               (8)

               Valstij piederošai lauksaimniecības zemei nepiemēro konkursa procedūru, bet cenu aprēķina saskaņā ar Lietuvas Likumu par īpašuma fondu un uzņēmumu taksāciju, tas ir, katra zemes gabala īpašības novērtējot par tirgus cenu. Šādi aprēķinātai cenai piemēro koeficientu 0,6 gadījumā, ja gados jauni lauksaimnieki, kas jaunāki par četrdesmit gadiem un kas attiecīgo zemi izmantojuši vismaz vienu gadu, maksā uzreiz. Gadījumā, ja gados jauni lauksaimnieki, kas jaunāki par četrdesmit gadiem un kas attiecīgo zemi izmantojuši vismaz vienu gadu, par zemi maksā uz nomaksu, piemēro koeficientu 0,75. Valstij piederošas zemes pircēji tās izmantošanas galveno mērķi nevar mainīt agrāk kā piecus gadus pēc iegādes dienas. Ja zemes cenai piemērots viens vai otrs iepriekš minētais koeficients, pircējs šo īpašumu nevar atsavināt agrāk kā piecus gadus pēc iegādes dienas.

               (9)

               Komisija šajā posmā nav sākusi nekādas procedūras un nav pieņēmusi nostāju par atbalsta būtību un saderību.

               (10)

               Tādējādi pastāv izņēmuma apstākļi, kas – atkāpjoties no nosacījumiem un vienīgi tiktāl, cik tas ir vajadzīgs zemes reformas sekmīgai pabeigšanai un lai Lietuvā uzlabotu lauku saimniecību struktūru un lauksaimniecības efektivitāti – tādu atbalstu ļauj uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Lietuvas iestāžu izņēmuma kārtā piešķirtais valsts atbalsts aizdevumiem, lai iegādātos valstij piederošu lauksaimniecības zemi, kura summa nepārsniedz LTL 55 miljonus un kuru piešķir laikā no 2010. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim, ir uzskatāms par saderīgu ar iekšējo tirgu.
   2. pants
   Šis lēmums ir adresēts Lietuvas Republikai.

      Briselē, 2009. gada 16. decembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         E. ERLANDSSON

      (1)  OV L 141, 30.4.2004., 18. lpp.


title: 2014/612/ES: Eiropas Parlamenta Lēmums ( 2014. gada 3. aprīlis ) par Eurojust kontu slēgšanu attiecībā uz 2012. finanšu gadu

text:
               5.9.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 266/290

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS
   (2014. gada 3. aprīlis)
   par Eurojust kontu slēgšanu attiecībā uz 2012. finanšu gadu
   (2014/612/ES)
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Eurojust 2012. finanšu gada galīgos pārskatus,

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eurojust 2012. finanšu gada pārskatiem ar Eurojust atbildēm (1),

               —

               ņemot vērā Padomes 2014. gada 18. februāra ieteikumu (05849/2014 – C7-0054/2014),

               —

               ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 185. pantu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (3) un jo īpaši tās 208. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 28. februāra Lēmumu 2002/187/TI, ar ko izveido Eurojust, lai pastiprinātu cīņu pret smagiem noziegumiem (4), un jo īpaši tā 36. pantu,

               —

               ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5),

               —

               ņemot vērā Komisijas 2013. gada 30. septembra Deleģēto regulu (ES) Nr. 1271/2013 par finanšu pamatregulu struktūrām, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 208. pantā (6), un jo īpaši tās 108. pantu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumu (A7-0186/2014),

               1.

               apstiprina Eurojust kontu slēgšanu attiecībā uz 2012. finanšu gadu;

               2.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu nosūtīt Eurojust administratīvajai direktorei, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Martin SCHULZ

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV C 365, 13.12.2013., 228. lpp.

      (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (3)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

      (4)  OV L 63, 6.3.2002., 1. lpp.

      (5)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

      (6)  OV L 328, 7.12.2013., 42. lpp.


title: Eiropas centrālās bankas lēmums (2004. gada 22. aprīlis), ar kuru nosaka pasākumus, kas vajadzīgi iemaksām Eiropas Centrālās bankas uzkrātajā pašu kapitāla vērtībā, valstu centrālo banku prasību koriģēšanai, kas ekvivalentas nodotajiem ārējo rezervju aktīviem, kā arī ar to saistītajiem finanšu jautājumiem (ECB/2004/8)

text:
               9.6.2004

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 205/13

      EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS LĒMUMS

   (2004. gada 22. aprīlis),
   ar kuru nosaka pasākumus, kas vajadzīgi iemaksām Eiropas Centrālās bankas uzkrātajā pašu kapitāla vērtībā, valstu centrālo banku prasību koriģēšanai, kas ekvivalentas nodotajiem ārējo rezervju aktīviem, kā arī ar to saistītajiem finanšu jautājumiem
   (ECB/2004/8)
   (2004/505/EK)
   EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas statūtus un jo īpaši to 30. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Ņemot vērā Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai un to attiecīgo valsts centrālo banku (VCB) kļūšanu par Eiropas Centrālo banku sistēmas (ECBS) daļu 2004. gada 1. maijā, to dalībvalstu, kas ieviesušas eiro, VCB (turpmāk tekstā – “iesaistītajām VCB”) piemērojamos svērumus ECB kapitāla parakstīšanas atslēgā (turpmāk tekstā attiecīgi – “kapitāla atslēgas svērumi” un “kapitāla atslēga”) pielāgo, kā tas noteikts 2004. gada 22. aprīļa Lēmumā ECB/2004/5 par valstu centrālo banku procentuālo daļu Eiropas Centrālās bankas kapitāla parakstīšanas atslēgā (1).

               (2)

               Šīs korekcijas liek koriģēt prasības, ko ECB ir kreditējusi iesaistītajām VCB saskaņā ar Statūtu 30.3. pantu un kas ir ekvivalentas iesaistīto VCB ārējo rezervju aktīvu iemaksām ECB (turpmāk tekstā – “prasības”).

               (3)

               Tās iesaistītās VCB, kuru prasības palielinās, ņemot vērā kapitāla atslēgas paplašināšanos 2004. gada 1. maijā, veic kompensācijas pārskaitījumu uz ECB, bet ECB veic kompensācijas pārskaitījumu uz tām VCB, kuru prasības samazinās, ņemot vērā šo paplašināšanos.

               (4)

               No 2004. gada 1. maija to ārējo rezervju aktīvu limits, kurus var nodot ECB, ir 55 646 692 471,89 eiro.

               (5)

               Saskaņā ar Statūtos ievērotajiem vispārējiem godīguma, vienlīdzīgas attieksmes un tiesiskās paļāvības principiem tām iesaistītajām VCB, kuru relatīvā daļa ECB uzkrātajā pašu kapitāla vērtībā palielinās atbilstoši iepriekšminētajām korekcijām, ir jāveic kompensācijas pārskaitījums tām iesaistītajām VCB, kuru relatīvā daļa samazinās.

               (6)

               Lai aprēķinātu korekciju iesaistīto VCB daļām ECB uzkrātajā pašu kapitāla vērtībā, katras iesaistītās VCB attiecīgo kapitāla atslēgas svērumu laikposmā līdz 2004. gada 30. aprīlim un laikposmā pēc 2004. gada 1. maija izsaka kā procentuālo daļu no tā ECB kapitāla kopsummas, ko parakstījušas visas iesaistītās VCB,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Definīcijas
   Šajā lēmumā:

               a)

               “uzkrātā pašu kapitāla vērtība” ir ECB rezervju, pārvērtēšanas kontu un rezervēm atbilstošo uzkrājumu kopsumma, ko ECB aprēķinājusi 2004. gada 30. aprīlī, kurai pieskaitīta vai atņemta ECB aprēķinātā uzkrātā peļņa vai, attiecīgā gadījumā, zaudējumi laikā no 2004. gada 1. janvāra līdz 2004. gada 30. aprīlim, kurā iekļauts ECB nesadalītais ienākums no eiro banknotēm par 2004. gada aprīli, bet no kuras izslēgts ECB ienākums no eiro banknotēm par 2004. gada pirmo ceturksni, kas jau sadalīts VCB. Neierobežojot termina “uzkrātā pašu kapitāla vērtība” izpratni, ECB rezerves un rezervēm atbilstošie uzkrājumi ietver vispārējo rezervju fondu un uzkrājumus, kas atbilst rezervēm, kuras paredzētas pārvērtēšanas radītajiem zaudējumiem saistībā ar valūtas maiņas kursu un tirgus cenām;

               b)

               “pārskaitījuma diena” ir 2004. gada 19. maijs;

               c)

               “ECB ienākums no eiro banknotēm” nozīmē to pašu, ko “ECB ienākums no apgrozībā esošajām eiro banknotēm”, kas definēts 1. panta d) apakšpunktā 2002. gada 21. novembra Lēmumā ECB/2002/9 par ar apgrozībā esošajām eiro banknotēm saistītā Eiropas Centrālās bankas ienākuma sadali iesaistīto dalībvalstu centrālajām bankām (2).

         2. pants
   Iemaksa ECB rezervēs un uzkrājumos
   1.   Ja iesaistītās VCB daļa uzkrātajā pašu kapitāla vērtībā pieaug atbilstoši tās kapitāla atslēgas svēruma pieaugumam 2004. gada 1. maijā, šī VCB pārskaitījuma dienā ECB pārskaita summu, kas noteikta saskaņā ar 3. punktu.
   2.   Ja iesaistītās VCB daļa uzkrātajā pašu kapitāla vērtībā samazinās atbilstoši tās kapitāla atslēgas svēruma samazinājumam 2004. gada 1. maijā, pārskaitījuma dienā šī VCB no ECB saņem summu, kas noteikta saskaņā ar 3. punktu.
   3.   ECB 2004. gada 14. maijā vai pirms tā aprēķina un katrai iesaistītajai VCB paziņo summu, kas šai VCB jāpārskaita uz ECB, ja tiek piemērots 1. punkts, vai, ja tiek piemērots 2. punkts, summu, kas šai VCB jāsaņem no ECB. Ņemot vērā noapaļošanu, summas, ko pārskaita vai saņem, aprēķina, uzkrāto pašu kapitāla vērtību reizinot ar katras iesaistītās VCB 2004. gada 30. aprīļa kapitāla atslēgas svēruma un 2004. gada 1. maija kapitāla atslēgas svēruma starpību, rezultātu dalot ar 100.
   4.   Šā panta 3. punktā minētās summas izsaka eiro, un to pārskaitījuma termiņš ir 2004. gada 1. maijs, tomēr faktiski tās pārskaita pārskaitījuma dienā.
   5.   Pārskaitījuma dienā iesaistītā VCB vai ECB, kurai jāveic pārskaitījumi saskaņā ar 1. vai 2. punktu, atsevišķi pārskaita procentu maksājumus par laikposmu no 2004. gada 1. maija līdz pārskaitījuma dienai attiecībā uz summām, kas jāpārskaita šai VCB vai ECB. Šo procentu maksājumu pārskaitītāji un saņēmēji ir to summu pārskaitītāji un saņēmēji, attiecībā uz kurām uzkrājušies procenti.
   6.   Ja uzkrātā pašu kapitāla vērtība ir mazāka par nulli, summas, kuras jāpārskaita vai jāsaņem saskaņā ar 3. un 5. punktu, pārskaita virzienos, kas ir pretēji 3. un 5. punktā norādītajiem.
   3. pants
   To prasību koriģēšana, kas ir ekvivalentas nodotajiem ārējo rezervju aktīviem
   1.   Iesaistīto VCB prasības 2004. gada 1. maijā koriģē atbilstīgi šo VCB koriģētajam kapitāla atslēgas svērumam. Iesaistīto VCB prasību vērtība 2004. gada 1. maijā ir norādīta šā lēmuma pielikuma tabulas trešajā ailē.
   2.   Tiek uzskatīts, ka katra iesaistītā VCB, pamatojoties uz šiem noteikumiem un nepiemērojot citas formalitātes vai tiesību aktus, 2004. gada 1. maijā nodod vai saņem galīgo prasības vērtību (izteiktu eiro), kas pretī tās nosaukumam norādīta šā lēmuma pielikuma tabulas ceturtajā ailē, kurā “–” nozīmē prasību, ko VCB nodod ECB, un “+” nozīmē prasību, ko ECB nodod VCB.
   3.   Katra iesaistītā VCB 2004. gada 3. maijā pārskaita vai saņem galīgo summu (izteiktu eiro), kas pretī tās nosaukumam norādīta šā lēmuma pielikuma tabulas ceturtajā ailē, kurā “+” nozīmē summu, ko VCB pārskaita ECB, un “–” nozīmē summu, ko ECB pārskaita VCB.
   4.   2004. gada 3. maijā ECB un tās iesaistītās VCB, uz kurām attiecas pienākums pārskaitīt summas saskaņā ar 3. punktu, par laikposmu no 2004. gada 1. maija līdz 2004. gada 3. maijam atsevišķi pārskaita arī procentu maksājumus par summām, kas jāpārskaita ECB un šīm VCB. Šo procentu maksājumu pārskaitītāji un saņēmēji ir to summu pārskaitītāji un saņēmēji, attiecībā uz kurām uzkrājušies procenti.
   4. pants
   Saistītie finanšu jautājumi
   1.   Atkāpjoties no 2. panta 1. punkta trešās daļas 2001. gada 6. decembra Lēmumā ECB/2001/16 par iesaistīto dalībvalstu centrālo banku monetāro ienākumu sadali no 2002. finanšu gada (3), Eirosistēmas iekšējo atlikumu, kas saistīts ar apgrozībā esošajām eiro banknotēm, laikam no 2004. gada 1. maija līdz 2004. gada 31. maijam aprēķina, pamatojoties uz 2004. gada 1. maijā piemēroto paplašināto kapitāla atslēgu, kuru piemēro 2004. gada 30. aprīlī apgrozībā esošo eiro banknošu kopsummas atlikumam. Lēmuma ECB/2001/16 3. panta 3. punktā noteikto vidējo ienākumu normu aprēķina atsevišķi laikam no 2004. gada 1. janvāra līdz 2004. gada 30. aprīlim un laikam no 2004. gada 1. maija līdz 2004. gada 31. decembrim. Laikposmam no 2004. gada 1. maija līdz 2004. gada 31. decembrim kompensācijas summas un grāmatvedības ierakstus šo kompensācijas summu līdzsvarošanai, kas noteiktas Lēmuma ECB/2001/16 4. panta 3. punktā, iegrāmato katras VCB uzskaitē ar valutēšanas dienu 2004. gada 1. maijā. Atkāpjoties no 5. panta 1. punkta trešā teikuma Lēmumā ECB/2001/16, par uzkrātā monetārā ienākuma summām laikposmā no 2004. gada 1. janvāra līdz 2004. gada 30. aprīlim ECB informē VCB reizi ceturksnī, bet laikposmā no 2004. gada 1. maija līdz 2004. gada 30. jūnijam – reizi divos mēnešos.
   2.   Saistībā ar laikposmu no 2004. gada 1. janvāra līdz 2004. gada 30. aprīlim VCB kopējo monetāro ienākumu, ieņēmumus no VCB prasībām, kas ir ekvivalentas ārējo rezervju aktīviem, kuri nodoti ECB, kā arī ieņēmumus no Eirosistēmas iekšējā atlikuma, kas saistīts ar apgrozībā esošajām eiro banknotēm, sadala atbilstoši 2004. gada 30. aprīlī piemērotajiem kapitāla atslēgas svērumiem. ECB ienākumu no eiro banknotēm 2004. gada pirmajā ceturksnī sadala saskaņā ar 2004. gada 30. aprīlī piemērotajiem kapitāla atslēgas svērumiem, bet ienākumu 2004. gada otrajā ceturksnī sadala saskaņā ar 2004. gada 1. maijā piemērotajiem kapitāla atslēgas svērumiem.
   3.   ECB 2004. finanšu gada tīro peļņu vai, attiecīgā gadījumā, zaudējumus sadala, pamatojoties uz 2004. gada 1. maijā piemērotajiem kapitāla atslēgas svērumiem.
   4.   Ja 2004. gada beigās ECB aprēķina, ka tā 2004. finanšu gadā kopumā iespējams cietīs zaudējumus, vai ka tās iespējamā tīrā peļņa ir mazāka par ECB ienākuma no eiro banknotēm gada apjomu, ECB patur ECB ienākumu no eiro banknotēm 2004. gada ceturtajā ceturksnī. Atkarībā no iespējamo zaudējumu apjoma ECB pieprasa tās ienākumu no eiro banknotēm 2004. gada trešajā, otrajā un pirmajā ceturksnī daļēju vai pilnīgu atgriešanu šādā secībā līdz zaudējumi ir segti. Ja ECB ir zaudējumi 2004. finanšu gadā un ECB ienākums no eiro banknotēm 2004. finanšu gadā ir nepietiekams šo zaudējumu segšanai, ECB zaudējumu kompensācijai izmanto:

               a)

               līdzekļus no ECB vispārējā rezervju fonda;

               b)

               VCB kopējo monetāro ienākumu laikā no 2004. gada 1. maija līdz 2004. gada 31. decembrim – atbilstoši Padomes lēmumam, kas pieņemts saskaņā ar Statūtu 33. pantu;

               c)

               VCB kopējo monetāro ienākumu laikā no 2004. gada 1. janvāra līdz 2004. gada 30. aprīlim – atbilstoši Padomes lēmumam, kas pieņemts saskaņā ar Statūtu 33. pantu.

         5.   Ja saskaņā ar 4. punktu jāatmaksā daļa no sadalītā ECB ienākuma no eiro banknotēm 2004. gada pirmajā ceturksnī un ja VCB kopējais monetārais ienākums laikā no 2004. gada 1. janvāra līdz 2004. gada 30. aprīlim jāpārskaita atpakaļ ECB, veic kompensācijas maksājumus papildus 2. un 3. pantā izklāstītajiem maksājumiem. Katra iesaistītā VCB, kuras kapitāla atslēgas svērums 2004. gada 1. maijā palielinās, veic šādu maksājumu ECB, un ECB veic šādu maksājumu katrai iesaistītajai VCB, kuras kapitāla atslēgas svērums 2004. gada 1. maijā samazinās. Kompensācijas maksājumu summu aprēķina šādi. Kopējo atmaksājamo ECB ienākumu no eiro banknotēm 2004. gada pirmajā ceturksnī reizina ar iesaistītās VCB 2004. gada 30. aprīļa kapitāla atslēgas svēruma un 2004. gada 31. decembra kapitāla atslēgas svēruma starpību, rezultātu dalot ar 100. Kopējo atpakaļ pārskaitāmo monetāro ienākumu laikā no 2004. gada 1. janvāra līdz 2004. gada 30. aprīlim reizina ar iesaistītās VCB 2004. gada 30. aprīļa kapitāla atslēgas svēruma un 2004. gada 31. decembra kapitāla atslēgas svēruma starpību, rezultātu dalot ar 100. Par kompensācijas maksājumiem, kas saistīti ar VCB kopējo monetāro ienākumu, laikā no 2005. gada 1. janvāra līdz šo maksājumu veikšanas dienai uzkrājas procenti.
   6.   Papildus kompensācijas maksājumus, kas saistīti ar ECB ienākumu no eiro banknotēm un kas izklāstīti 5. punktā, maksā 2005. gada 4. janvārī. Papildus kompensācijas maksājumus, kas saistīti ar VCB kopējo monetāro ienākumu un kas izklāstīti 5. punktā, kā arī ar tiem saistītos procentus maksā otrajā darba dienā pēc otrās Padomes sēdes 2005. gada martā.
   5. pants
   Vispārīgi noteikumi
   1.   Saskaņā ar 2. panta 5. punktu, 3. panta 4. punktu un 4. panta 5. punktu uzkrājamos procentus aprēķina katru dienu, izmantojot faktisko 360 dienu aprēķināšanas metodi un likmi, kas atbilst Eiropas Centrālo banku sistēmas pēdējā galvenajā refinansēšanas operācijā lietotajai diennakts procentu likmei.
   2.   Pārskaitījumiem, ko katru atsevišķi veic saskaņā ar 2. panta 1., 2. un 5. punktu, 3. panta 3. un 4. punktu un 4. panta 5. un 6. punktu, izmanto Visas Eiropas automatizēto reālā laika bruto norēķinu sistēmu (TARGET).
   3.   ECB un iesaistītās VCB, uz kurām attiecas pienākums veikt pārskaitījumus saskaņā ar 2. punktu, dod pienācīgus norādījumus, kas vajadzīgi, lai šos pārskaitījumus veiktu laikus.
   6. pants
   Nobeiguma noteikumi
   Šis lēmums stājas spēkā 2004. gada 23. aprīlī.

      Frankfurtē pie Mainas, 2004. gada 22. aprīlī

            ECB priekšsēdētājs

         Jean-Claude TRICHET

      (1)  Skat. šā Oficiālā Vēstneša 5. lpp.

      (2)  OV L 323, 28.11.2002., 49. lpp.

      (3)  OV L 337, 20.12.2001., 55. lpp., Lēmums grozīts ar Lēmumu ECB/2003/22 (OV L 9, 15.1.2004., 39. lpp.).


title: 2010/362/: Eiropas Savienības dalībvalstu valdību pārstāvju Lēmums ( 2010. gada 23. jūnijs ), ar ko ieceļ amatā Vispārējās tiesas tiesnešus

text:
               30.6.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 163/41

         EIROPAS SAVIENĪBAS DALĪBVALSTU VALDĪBU PĀRSTĀVJU LĒMUMS
   (2010. gada 23. jūnijs),
   ar ko ieceļ amatā Vispārējās tiesas tiesnešus
   (2010/362/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS DALĪBVALSTU VALDĪBU PĀRSTĀVJI,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 19. pantu,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 254. un 255. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Vispārējās tiesas tiesnešu Josef AZIZI, Valeriu CIUCĂ, Ottó CZÚCZ, Franklin DEHOUSSE, Sten FRIMODT NIELSEN, Marc JAEGER, Küllike JÜRIMÄE, Heikki KANNINEN, Eugénia MARTINS DE NAZARÉ RIBEIRO, Arjen W. H. MEIJ, Savvas S. PAPASAVVAS, Juraj SCHWARCZ, Mihalis VILARAS un Irena WISZNIEWSKA-BIAŁECKA pilnvaru termiņš beigsies 2010. gada 31. augustā.

               (2)

               Dalībvalstu valdības ierosināja atkārtoti iecelt amatā Vispārējā tiesas tiesnešus Josef AZIZI, Ottó CZÚCZ, Franklin DEHOUSSE, Sten FRIMODT NIELSEN, Marc JAEGER, Küllike JÜRIMÄE, Heikki KANNINEN, Mme Eugénia MARTINS DE NAZARÉ RIBEIRO, Savvas S. PAPASAVVAS, Juraj SCHWARCZ un Irena WISZNIEWSKA-BIAŁECKA. Komiteja, kas izveidota ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 255. pantu, ir sniegusi atzinumu par minēto vienpadsmit tiesnešu atbilstību Vispārējās tiesas tiesneša pienākumu veikšanai. Vēlāk ierosinājums par Ottó CZÚCZ kungu tika atsaukts.

               (3)

               Līdz ar to būtu jāieceļ desmit Vispārējās tiesas tiesneši uz laikposmu no 2010. gada 1. septembra līdz 2016. gada 31. augustam; vēlāk notiks četru tiesnešu iecelšana amata vietās, kuras joprojām ir brīvas,

         IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo par Vispārējās tiesas tiesnešiem laikposmam no 2010. gada 1. septembra līdz 2016. gada 31. augustam tiek iecelti:

                  Josef AZIZI kungs,

                  Franklin DEHOUSSE kungs,

                  Sten FRIMODT NIELSEN kungs,

                  Marc JAEGER kungs,

                  Küllike JÜRIMÄE kundze,

                  Heikki KANNINEN kungs,

                  Eugénia MARTINS DE NAZARÉ RIBEIRO kundze,

                  Savvas S. PAPASAVVAS kungs,

                  Juraj SCHWARCZ kungs,

                  Irena WISZNIEWSKA BIAŁECKA kundze.

         2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2010. gada 23. jūnijā

            Priekšsēdētājs –
         C. BASTARRECHE SAGÜÉS