title: Padomes Lēmums (2000. gada 29. maijs) par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

32000D0365

Oficiālais Vēstnesis L 131 , 01/06/2000 Lpp. 0043 - 0047

		Padomes Lēmums(2000. gada 29. maijs)par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā(2000/365/EK)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā 4. pantu Protokolā par Šengenas acquis iekļaušanu Eiropas Savienības sistēmā, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam (turpmāk tekstā — "Šengenas protokols"),ņemot vērā 1999. gada 20. maija, 1999. gada 9. jūlija un 1999. gada 6. oktobra vēstulēs Padomes priekšsēdētājam izteikto Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes valdības lūgumu piedalīties dažos Šengenas acquis noteikumos, kas sīkāk izklāstīti minētajās vēstulēs,ņemot vērā Eiropas Kopienu Komisijas 1999. gada 20. jūlija atzinumu par lūgumu,tā kā Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotajai Karalistei ir īpaša nostāja attiecībā uz jautājumiem, kas izklāstīti Eiropas Kopienas dibināšanas līguma trešās daļas IV sadaļā, kā atzīts Protokolā par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju un Protokolā par Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 14. panta dažu aspektu piemērošanu Apvienotajai Karalistei un Īrijai, kas ar Amsterdamas Līgumu pievienoti Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam;tā kā Šengenas acquis bija iecerēts un darbojas kā saskaņots kopums, kas pilnībā jāpieņem un jāpiemēro visām valstīm, kuras atbalsta principu atcelt personu pārbaudes uz kopīgām robežām;tā kā Šengenas protokols dod iespēju Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotajai Karalistei piedalīties dažos Šengenas acquis noteikumos minētās Apvienotās Karalistes īpašās nostājas dēļ;tā kā Apvienotā Karaliste uzņemas dalībvalsts saistības, kas izriet no šajā lēmumā minētajiem 1990. gada Šengenas Konvencijas pantiem;tā kā, ņemot vērā iepriekšminēto Apvienotās Karalistes īpašo nostāju, ne Apvienotā Karaliste, ne 5. pantā minētās teritorijas atbilstoši šim lēmumam nepiedalās 1990. gada Šengenas Konvencijas robežšķērsošanas noteikumos;tā kā, ņemot vērā svarīgus jautājumus, kas izklāstīti 1990. gada Šengenas Konvencijas 26. un 27. pantā, Apvienotā Karaliste un Gibraltārs piemēros šos pantus;tā kā Apvienotā Karaliste ir lūgusi atļauju piedalīties Šengenas acquis noteikumu kopumā, kas attiecas uz Šengenas Informācijas sistēmas (turpmāk tekstā — "SIS") ieviešanu un darbību, izņemot noteikumus attiecībā uz paziņojumiem, kas minēti 1990. gada Šengenas Konvencijas 96. pantā, un citus noteikumus, kas attiecas uz šīm trauksmēm;tā kā Padome uzskata, ka, īstenojot jebkādu Apvienotās Karalistes daļēju dalību Šengenas acquis, ir jāievēro jomu saskaņotība, kas veido šā acquis kopumu;tā kā tādējādi saskaņā ar Šengenas protokola 4. pantu Padome atzīst Apvienotās Karalistes tiesības pieprasīt daļēju līdzdalību, vienlaikus ņemot vērā, ka ir nepieciešams izvērtēt, kā šāda Apvienotās Karalistes līdzdalība noteikumos, kas attiecas uz SIS ieviešanu un darbību, ietekmēs citu svarīgu Šengenas acquis noteikumu interpretāciju un kādas būs tā finansiālās sekas;tā kā jauktā komiteja, kas izveidota saskaņā ar 3. pantu Līgumā, ko noslēgusi Eiropas Savienības Padome un Islandes Republika, un Norvēģijas Karaliste par minēto divu valstu iesaistīšanu Šengenas acquis ieviešanā, piemērošanā un attīstībā [1], ir informēta par šā lēmuma sagatavošanu saskaņā ar minētā līguma 5. pantu,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsLielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotā Karaliste piedalās šādu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā:a) attiecībā uz noteikumiem 1985. gada 14. jūnija Šengenas Līguma 1990. gada īstenošanas konvencijā ar to saistītais Nobeiguma akts un kopīgie paziņojumi:i) 26. un 27. pants;39. un 40. pants;42. un 43. pants, ciktāl tie saistīti ar 40. pantu;44. pants;46. un 47. pants, izņemot 47. panta 2. punkta c) apakšpunktu;48. līdz 51. pants;52. un 53. pants;54. līdz 58. pants;59. pants;61. līdz 66. pants;67. līdz 69. pants;71. līdz 73. pants;75. un 76. pants;126. līdz 130. pants, ciktāl tie attiecas uz noteikumiem, kuros Apvienotā Karaliste piedalās atbilstoši šim apakšpunktam;Nobeiguma akta 3. deklarācija, kas attiecas uz 71. panta 2. punktu;ii) turpmāk minētie noteikumi attiecībā uz Šengenas Informācijas sistēmu, ciktāl tie neskar 96. pantu:92. pants;93. līdz 95. pants;97. līdz 100. pants;101. pants, izņemot tā 2. daļu;102. līdz 108. pants;109. un 111. pants attiecībā uz personas datiem, kas reģistrēti Apvienotās Karalistes SIS valsts nodaļā;112. un 113. pants;114. pants attiecībā uz personas datiem, kas reģistrēti Apvienotās Karalistes SIS valsts nodaļā;115. līdz 118. pants;iii) citi noteikumi, kas attiecas uz Šengenas Informācijas sistēmu:119. pants;b) attiecībā uz noteikumiem Līgumos par pievienošanos 1990. gada Konvencijai, ar ko īsteno 1985. gada 14. jūnija Šengenas Līgumu — to Nobeiguma akti un kopīgās deklarācijas:i) Līgums, kas parakstīts 1990. gada 27. novembrī par Itālijas Republikas pievienošanos: 2. un 4. pants un kopīgā deklarācija par 2. un 3. pantu, ciktāl tas attiecas uz 2. pantu;ii) Līgums, kas parakstīts 1991. gada 25. jūnijā par Spānijas Karalistes pievienošanos: 2. un 4. pants, un Nobeiguma akta III daļas 2. deklarācija;iii) Līgums, kas parakstīts 1991. gada 25. jūnijā par Portugāles Republikas pievienošanos: 2., 4., 5. un 6. pants;iv) Līgums, kas parakstīs 1992. gada 6. novembrī par Grieķijas Republikas pievienošanos: 2., 3., 4. un 5. pants un Nobeiguma akta III daļas 2. deklarācija;v) Līgums, kas parakstīts 1995. gada 28. aprīlī par Austrijas Republikas pievienošanos: 2. un 4. pants;vi) Līgums, kas parakstīts 1996. gada 19. decembrī par Dānijas Karalistes pievienošanos: 2., 4. un 6. pants, un Nobeiguma akta II daļas 3. kopīgā deklarācija;vii) Līgums, kas parakstīts 1996. gada 19. decembrī par Somijas Republikas pievienošanos: 2., 4. un 5. pants un Nobeiguma akta II daļas 3. kopīgā deklarācija;viii) Līgums, kas parakstīts 1996. gada 19. decembrī par Zviedrijas Karalistes pievienošanos: 2., 4. un 5. pants un nobeiguma akta II daļas 3. kopīgā deklarācija;c) attiecībā uz noteikumiem turpmāk minētajos tās Izpildu komitejas lēmumos, kas izveidota ar 1985. gada 14. jūnija Šengenas Līguma 1990. gada īstenošanas konvenciju, ciktāl tie attiecas uz noteikumiem, kuros Apvienotā Karaliste piedalās saskaņā ar iepriekšminēto a) apakšpunktu:i) SCH/Com–ex (93) 14 (tiesu iestāžu praktiskās sadarbības uzlabošana narkotiku tirdzniecības apkarošanā);SCH/Com–ex (94) 28 rev (sertifikāts narkotiku un/vai psihotropo vielu pārvadāšanai, kas paredzēts 75. pantā);SCH/Com–ex (98) 26 def (ar ko izveido Šengenas īstenošanas konvencijas pastāvīgo komiteju), kas attiecas uz Apvienotās Karalistes ekspertu līdzdalības iekšējo kārtību misijās, kuras notiek Padomes attiecīgās darba grupas aizbildnībā;SCH/Com–ex (98) 51 rev 3 (pārrobežu policijas sadarbība likumpārkāpumu profilaksē un atklāšanā, pēc pieprasījuma);SCH/Com–ex (98) 52 (policijas pārrobežu sadarbības rokasgrāmata);SCH/Com–ex (99)1 rev 2 (situācija attiecībā uz narkotikām);SCH/Com–ex (99) 6 (telekomunikācijas);SCH/Com–ex (99)8 rev 2 (samaksa informatoriem);SCH/Com–ex (99) 11 rev 2 (vienošanās par sadarbību tiesvedībā par ceļu satiksmes noteikumu pārkāpumiem);SCH/Com–ex (99) 18 (policijas sadarbības uzlabošana likumpārkāpumu profilaksē un atklāšanā);ii) SCH/Com–ex (97) 2 rev 2 (SIS II provizoriskā pētījuma konkursa procedūra);SCH/Com–ex (97) 18 (Norvēģijas un Islandes iemaksas C. SIS darbības izmaksās);SCH/Com–ex (97) 24 (SIS nākotne);SCH/Com–ex (97) 35 (C. SIS finanšu regulas);SCH/Com–ex (98) 11 (C. SIS ar 15/18 savienojumiem);SCH/Com–ex (99) 5 (SIRENE rokasgrāmata);d) attiecībā uz noteikumiem turpmāk minētajās tās Izpildu komitejas deklarācijās, kas izveidota ar 1985. gada 14. jūnija Šengenas Līguma 1990. gada īstenošanas konvenciju, ciktāl tie attiecas uz noteikumiem, kuros Apvienotā Karaliste piedalās saskaņā ar iepriekšminēto a) apakšpunktu:i) SCH/Com–ex (96) decl 6 rev 2 (deklarācija par izraidīšanu);ii) SCH/Com–ex (97) decl 13 rev 2 (nepilngadīgo nolaupīšana);SCH/Com–ex (99) decl 2 rev (SIS struktūra).2. pants1. Ierēdņi, kas minēti 1990. gada Konvencijas 40. panta 4. punktā, attiecībā uz Apvienoto Karalisti ir policijas ierēdņi Apvienotajā Karalistē un Viņas Majestātes muitas un akcīzes iestāžu ierēdņi.2. Iestāde, kas minēta 1990. gada Konvencijas 40. panta 5. punktā, attiecībā uz Apvienoto Karalisti ir Valsts kriminālo ziņu dienests.3. pantsKompetentā ministrija, kas minēta 1990. gada Konvencijas 65. panta 2. punktā, attiecībā uz Angliju, Velsu un Ziemeļīriju ir Iekšlietu ministrija un attiecībā uz Skotiju — Skotijas izpildinstitūcija.4. pantsDelegācija kopīgās uzraudzības iestādē, kas izveidota saskaņā ar 1990. gada Konvencijas 115. pantu un pārstāv Apvienotās Karalistes valsts uzraudzības iestādi, nav tiesīga piedalīties balsošanas procedūrās kopīgās pārraudzības iestādēs par jautājumiem, kas attiecas uz Šengenas acquis noteikumu piemērošanu vai to papildināšanu, kuros Apvienotā Karaliste nepiedalās.5. pants1. Apvienotā Karaliste rakstiski informē Padomes priekšsēdētāju par to, kurus no 1. pantā minētajiem noteikumiem tā izvēlas piemērot Normandijas salām un Menas salai. Lēmumu attiecībā uz šo pieprasījumu vienprātīgi pieņem Padomes locekļi, kas minēti Šengenas protokola 1. pantā, un Apvienotās Karalistes valdības pārstāvis.2. Uz Gibraltāru attiecas šādi 1. panta noteikumi:a) attiecībā uz noteikumiem 1985. gada 14. jūnija Šengenas Līguma 1990. gada īstenošanas konvencijā, ar to saistītais Nobeiguma akts un kopīgie paziņojumi:26. un 27. pants;39. pants;44. pants, ciktāl tas neattiecas uz tūlītēju pakaļdzīšanos un pārrobežu uzraudzību;46. un 47. pants, izņemot 47. panta 2. punkta c) apakšpunktu;48. līdz 51. pants;52. un 53. pants;54. līdz 58. pants;59. pants;61. līdz 63. pants;65. līdz 66. pants;67. līdz 69. pants;71. līdz 73. pants;75. un 76. pants;126. līdz 130. pants, ciktāl tie attiecas uz noteikumiem, kuros Gibraltārs piedalās atbilstoši šim apakšpunktam;Nobeiguma akta 3. deklarācija, kas attiecas uz 71. panta 2. punktu;b) attiecībā uz noteikumiem nolīgumos par pievienošanos 1985. gada 14. jūnija Šengenas Līguma 1990. gada īstenošanas konvencijai, to Nobeiguma akti un kopīgās deklarācijas:i) Līgums, kas parakstīts 1990. gada 27. novembrī par Itālijas Republikas pievienošanos: 4. pants;ii) Līgums, kas parakstīts 1991. gada 25. jūnijā par Spānijas Karalistes pievienošanos: 4. pants un Nobeiguma akta III daļas 2. deklarācija;iii) Līgums, kas parakstīts 1991. gada 25. jūnijā par Portugāles Republikas pievienošanos: 4., 5. un 6. pants;iv) Līgums, kas parakstīts 1992. gada 6. novembrī par Grieķijas Republikas pievienošanos: 3., 4. un 5. pants un Nobeiguma akta III daļas 2. deklarācija;v) Līgums, kas parakstīts 1995. gada 28. aprīlī par Austrijas Republikas pievienošanos: 4. pants;vi) Līgums, kas parakstīts 1996. gada 19. decembrī par Dānijas Karalistes pievienošanos: 4. un 6. pants un Nobeiguma akta II daļas 3. kopīgā deklarācija;vii) Līgums, kas parakstīts 1996. gada 19. decembrī par Somijas Republikas pievienošanos: 4. un 5. pants un Nobeiguma akta II daļas 3. kopīgā deklarācija;viii) Līgums, kas parakstīts 1996. gada 19. decembrī par Zviedrijas Karalistes pievienošanos: 4. un 5. pants un Nobeiguma akta II daļas 3. kopīgā deklarācija;c) attiecībā uz tās Izpildu komitejas lēmumiem, kas izveidota ar 1985. gada 14. jūnija Šengenas Līguma 1990. gada izpildes konvenciju:SCH/Com–ex (93) 14 (tiesu iestāžu praktiskās sadarbības uzlabošana narkotiku tirdzniecības apkarošanā);SCH/Com–ex (94) 28 rev (sertifikāts zāļu un/vai psihotropo vielu pārvadāšanai, kas paredzēts 75. pantā);SCH/Com–ex (98) 51 rev 3 (pārrobežu policijas sadarbība likumpārkāpumu profilaksē un atklāšanā, pēc pieprasījuma);SCH/Com–ex (98) 52 (pārrobežu policijas sadarbības rokasgrāmata);SCH/Com–ex (99) 1 rev 2 (situācija attiecībā uz narkotikām);SCH/Com–ex (99) 6 (telekomunikācijas);SCH/Com–ex (99) 8 rev 2 (samaksa informatoriem);SCH/Com–ex (99) 11 rev 2 (vienošanās par sadarbību tiesas procesos par ceļu satiksmes noteikumu pārkāpumiem);SCH/Com–ex (99) 18 (policijas sadarbības uzlabošana likumpārkāpumu profilaksē un atklāšanā);d) attiecībā uz noteikumiem turpmāk minētajā tās Izpildu komitejas deklarācijā, kas izveidota saskaņā ar 1985. gada 14. jūnija Šengenas Līguma 1990. gada izpildes konvenciju:SCH/Com–ex (96) decl 6 rev 2 (deklarācija par izraidīšanu).3. Lēmuma 8. panta 3. punkts attiecas uz teritorijām, kas minētas 1. un 2. punktā.6. pants1. Neskarot 8. panta 3. punktu, ar Padomes pieņemtu lēmumu 1. pantā minētos noteikumus īsteno Apvienotajā Karalistē un dalībvalstīs, un citās valstīs, kurās šie noteikumi jau stājušies spēkā, pēc tam, kad ir izpildīti visi šo noteikumu ieviešanas priekšnosacījumi visās šajās dalībvalstīs un citās valstīs. Padome var noteikt dažādus datumus dažādu noteikumu īstenošanai atkarībā no jomas, uz kuru tie attiecas.2. Pirms 1. pantā minētos noteikumus ievieš saskaņā ar 1. punktu, Padome lemj par sīki izstrādātiem tiesiskajiem un tehniskajiem pasākumiem, tostarp noteikumiem, kas attiecas uz datu aizsardzību, attiecībā uz Apvienotās Karalistes līdzdalību noteikumos, kas minēti 1. panta a) punkta ii) un iii) apakšpunktā, c) punkta ii) apakšpunktā un d) punkta ii) apakšpunktā.3. Īstenojot noteikumus, kas minēti 5. pantā attiecībā uz attiecīgajām teritorijām, mutatis mutandis piemēro 1. pantu.4. Jebkādus lēmumus saskaņā ar 1., 2. un 3. punktu vienprātīgi pieņem Padomes locekļi, kas minēti Šengenas protokola 1. pantā, un Apvienotās Karalistes valdības pārstāvis.5. Noteikumi, kas izklāstīti 75. pantā 1985. gada 14. jūnija Šengenas Līguma 1990. gada īstenošanas konvencijā un Izpildu komitejas Lēmumā SCH/Com–ex (94) 28 rev (sertifikāts zāļu un/vai psihotropo vielu pārvadāšanai, kas paredzēts 75. pantā), tieši jāpiemēro Apvienotajā Karalistē.7. pants1. Apvienotajai Karalistei ir saistoši:a) Padomes Lēmums 1999/323/EK (1999. gada 3. maijs) par finanšu regulas izveidi, ar ko nosaka budžeta aspektus attiecībā uz Padomes ģenerālsekretāra vadību, līgumiem, ko viņš noslēdzis dažu dalībvalstu vārdā par Administratīvās vienības palīdzības dienesta servera izveidi un darbību un SIRENE tīkla II fāzi [2], un visi turpmākie šā lēmuma grozījumi.b) Padomes Lēmums 2000/265/EK (2000. gada 27. marts) par finanšu regulas izveidi, ar ko nosaka budžeta aspektus attiecībā uz Padomes ģenerālsekretāra vietnieka vadību, līgumiem, ko viņš noslēdzis dažu dalībvalstu vārdā par komunikācijas infrastruktūras izveidi un darbību Šengenas videi "Sisnet" [3].2. Apvienotā Karaliste sedz visas izmaksas, kas rodas, tehniski īstenojot daļēju tās līdzdalību SIS darbībā.8. pants1. Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.2. Sākot no šā lēmuma spēkā stāšanās dienas, neatgriezeniski uzskata, ka Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotā Karaliste saskaņā ar Šengenas protokola 5. pantu ir paziņojusi Padomes priekšsēdētājam, ka tā vēlas piedalīties visos priekšlikumos un iniciatīvās, kas papildina 1. pantā minēto Šengenas acquis. Šāda līdzdalība attiecas uz teritorijām, kas minētas attiecīgi 5. panta 1. un 2. punktā, ciktāl priekšlikumi un iniciatīvas papildina Šengenas acquis noteikumus, kuri ir saistoši šīm teritorijām.3. Pasākumi, kas papildina 1. pantā minētos Šengenas acquis, kuri ir pieņemti pirms Padomes lēmuma, kas minēts 6. pantā, stājas spēkā Apvienotajā Karalistē dienā vai dienās, kad Padome saskaņā ar 6. pantu nolemj Apvienotajā Karalistē īstenot 1. pantā minēto acquis, ja vien pasākumu nav paredzēts īstenot vēlāk.Briselē, 2000. gada 29. maijāPadomes vārdā —priekšsēdētājsA. Costa[1] OV L 176, 10.7.1999., 36. lpp.[2] OV L 123, 13.5.1999., 51. lpp.[3] OV L 85, 6.4.2000., 12. lpp.--------------------------------------------------


title: Padomes Lēmums (1994. gada 6. jūnijs) par Kopienas dalību Eiropas Investīciju fondā

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31994D0375

Oficiālais Vēstnesis L 173 , 07/07/1994 Lpp. 0012 - 0013 Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 1 Sējums 3 Lpp. 0146  Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 1 Sējums 3 Lpp. 0146

		Padomes lēmums(1994. gada 6. jūnijs)par Kopienas dalību Eiropas Investīciju fondā(94/375/EK)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 235. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu [1],ņemot vērā Eiropas Investīciju fonda statūtus [2],tā kā Eiropadome sanāksmē Edinburgā 1992. gada 11. un 12. decembrī aicināja Padomi un Eiropas Investīciju banku steidzami un labvēlīgi apsvērt iespējami drīzu Eiropas Investīciju fonda, turpmāk "Fonda", dibināšanu;tā kā Fondam būtu jābūt ekonomiskam un efektīvam līdzeklim, ar ko Kopiena kopā ar Eiropas Investīciju banku un citām finanšu iestādēm varētu sniegt nozīmīgu ieguldījumu Eiropas komunikāciju tīklu attīstībā transporta, telekomunikāciju un enerģijas infrastruktūras jomā, kā arī mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) attīstībā;tā kā ieguldījumi Eiropas komunikāciju tīklos ir nozīmīgi iekšējā tirgus pareizai darbībai un tā kā saskaņā ar Fonda statūtos paredzēto kārtību daži no šiem ieguldījumiem var ietvert darbības, kas jāīsteno kaimiņvalstīs, ja ir iesaistīti pārrobežu projekti;tā kā ieguldījumu atbalsts maziem un vidējiem uzņēmumiem ir nozīmīgs faktors pastiprinātā nodarbinātības radīšanā;tā kā Fonds veicinās ieguldījumus abās jomās, lai dotu ieguldījumu Kopienas mērķu panākšanā;tā kā ātra Fonda izveide stimulēs ilgstošu un līdzsvarotu izaugsmi Kopienā;tā kā Eiropas Investīciju bankas statūtu 30. pants pilnvaro bankas valdi izveidot Fondu; tā kā valde ir nolēmusi izveidot Fondu un izstrādāt tā statūtus;tā kā Kopiena var kļūt par Fonda locekli;tā kā būs nodrošināta vajadzīgā saskaņa starp Fonda un Kopienas finanšu un budžeta instrumentu darbībām;tā kā Komisija Fonda ikgadējo ziņojumu nosūtīs Eiropas Parlamentam un Padomei kopā ar papildu informāciju, kas izraisa īpašu Kopienas interesi;tā kā, lai atbilstu Fonda mērķiem, Padomes Direktīvā 89/647/EEK [3] un Komisijas Direktīvā 91/31/EEK [4] būtu lietderīgi to uzskatīt par daudzpusēju attīstības banku;tā kā attiecībā uz šā lēmuma pieņemšanu Līgumā nav paredzētas citas pilnvaras, izņemot tās, kas noteiktas 235. pantā,IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU.1. pantsKopiena, ko pārstāv Komisija, ar šo kļūst par Eiropas Investīciju fonda locekli.2. pantsKomisija pastāvīgi informē Padomi par Eiropas Investīciju fonda struktūru darbu. Jo īpaši Komisija iespējami drīz paziņo Padomei par Fonda pilnsapulcē apspriežamiem jautājumiem.Padome pēc kādas dalībvalsts vai Komisijas lūguma var izskatīt šos jautājumus.Neskarot 3. pantu, Komisija ņem vērā minētās izskatīšanas iznākumu, kad tā pieņem nostāju šajos jautājumos Fonda kopsapulcē.3. pantsPar Kopienas nostāju attiecībā uz Fonda kapitāla palielinājumu un par tās līdzdalību šajā pieaugumā Padome pēc Komisijas priekšlikuma un pēc apspriešanās ar Eiropas Parlamentu pieņem vienprātīgu lēmumu.Luksemburgā, 1994. gada 6. jūnijāPadomes vārdā —priekšsēdētājsY. Papantoniou[1] OV C 115, 26.4.1993., 238. lpp.[2] OV L 173, 7.7.1994., 1. lpp.[3] Padomes Direktīva 89/647/EEK (1989. gada 18. decembris) par kredītiestāžu maksātspējas koeficientu (OV L 386, 30.12.1989., 14. lpp.). Direktīvā grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 92/30/EEK (OV L 110, 28.4.1992., 52. lpp.).[4] Komisijas Direktīva 91/31/EEK (1990. gada 19. decembris), ar ko pielāgo daudzpusējo attīstības banku tehnisko definīciju, kura paredzēta Padomes Direktīvā 89/647/EEK par kredītiestāžu maksātspējas koeficientu (OV L 17, 23.1.1991., 20. lpp.).--------------------------------------------------


title: 2007/318/EK: Padomes Lēmums ( 2007. gada 23. aprīlis ), lai parakstītu un provizoriski piemērotu Protokolu Partnerības un sadarbības nolīgumam, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Krievijas Federāciju, no otras puses, lai ņemtu vērā Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai

text:
               9.5.2007

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 119/31

         PADOMES LĒMUMS
   (2007. gada 23. aprīlis),
   lai parakstītu un provizoriski piemērotu Protokolu Partnerības un sadarbības nolīgumam, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Krievijas Federāciju, no otras puses, lai ņemtu vērā Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai
   (2007/318/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 44. panta 2. punktu, 47. panta 2. punkta pēdējo teikumu, 55. pantu, 57. panta 2. punktu, 71. pantu, 80. panta 2. punktu, 93., 94., 133. un 181.a pantu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmās daļas otro teikumu un 300. panta 3. punkta pirmo daļu,
   ņemot vērā Bulgārijas Republikas un Rumānijas Pievienošanās līgumu, un jo īpaši tā 4. panta 3. punktu,
   ņemot vērā Bulgārijas un Rumānijas Pievienošanās aktu, un jo īpaši tā 6. panta 2. punktu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2006. gada 23. oktobrī pilnvaroja Komisiju Kopienas un tās dalībvalstu vārdā veikt sarunas ar Krievijas Federāciju par Protokolu Partnerības un sadarbības nolīgumam, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Krievijas Federāciju, no otras puses (1), lai ņemtu vērā Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai.

               (2)

               Protokols būtu jāparaksta Eiropas Kopienu un to dalībvalstu vārdā, ņemot vērā tā iespējamo noslēgšanu vēlāk.

               (3)

               Protokols būtu jāpiemēro provizoriski no tā parakstīšanas dienas, līdz kamēr tiek pabeigtas procedūras tā formālai noslēgšanai,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas Eiropas Kopienu un to dalībvalstu vārdā parakstīt Protokolu Partnerības un sadarbības nolīgumam, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Krievijas Federāciju, no otras puses, lai ņemtu vērā Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai, ņemot vērā tā iespējamo noslēgšanu vēlāk.
   Protokola teksts ir pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   Līdz protokola spēkā stāšanās brīdim to provizoriski piemēro no tā parakstīšanas dienas.

      Luksemburgā, 2007. gada 23. aprīlī

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         F.-W. STEINMEIER

      (1)  OV L 327, 28.11.1997., 3. lpp.
    ---documentbreak---

               9.5.2007

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 119/32

         PROTOKOLS
   Partnerības un sadarbības nolīgumam, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Krievijas Federāciju, no otras puses, lai ņemtu vērā Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai
   BEĻĢIJAS KARALISTE,
   BULGĀRIJAS REPUBLIKA,
   ČEHIJAS REPUBLIKA,
   DĀNIJAS KARALISTE,
   VĀCIJAS FEDERATĪVĀ REPUBLIKA,
   IGAUNIJAS REPUBLIKA,
   GRIEĶIJAS REPUBLIKA,
   SPĀNIJAS KARALISTE,
   FRANCIJAS REPUBLIKA,
   ĪRIJA,
   ITĀLIJAS REPUBLIKA,
   KIPRAS REPUBLIKA,
   LATVIJAS REPUBLIKA,
   LIETUVAS REPUBLIKA,
   LUKSEMBURGAS LIELHERCOGISTE,
   UNGĀRIJAS REPUBLIKA,
   MALTAS REPUBLIKA,
   NĪDERLANDES KARALISTE,
   AUSTRIJAS REPUBLIKA
   POLIJAS REPUBLIKA,
   PORTUGĀLES REPUBLIKA,
   RUMĀNIJA,
   SLOVĒNIJAS REPUBLIKA,
   SLOVĀKIJAS REPUBLIKA,
   SOMIJAS REPUBLIKA,
   ZVIEDRIJAS KARALISTE,
   LIELBRITĀNIJAS UN ZIEMEĻĪRIJAS APVIENOTĀ KARALISTE,
   turpmāk “dalībvalstis”, kuras pārstāv Eiropas Savienības Padome, un
   EIROPAS KOPIENA UN EIROPAS ATOMENERĢIJAS KOPIENA, turpmāk “Kopienas”, ko pārstāv Eiropas Savienības Padome un Eiropas Komisija,
   no vienas puses, un
   KRIEVIJAS FEDERĀCIJA,
   no otras puses,
   turpmāk šajā protokolā “Puses”,
   ŅEMOT VĒRĀ Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai 2007. gada 1. janvārī,
   IEVĒROJOT jauno situāciju attiecībās starp Krievijas Federāciju un Eiropas Savienību, kas izriet no divu jaunu dalībvalstu pievienošanās ES un paver jaunas iespējas un rada izaicinājumus Krievijas Federācijas un Eiropas Savienības sadarbībai,
   ŅEMOT VĒRĀ pušu vēlēšanos nodrošināt Partnerības un sadarbības nolīguma, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Krievijas Federāciju, no otras puses, mērķu sasniegšanu un principu īstenošanu,
   IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.
   1. pants
   Bulgārijas Republika un Rumānija ir Puses Partnerības un sadarbības nolīgumā, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Krievijas Federāciju, no otras puses, kas parakstīts 1994. gada 24. jūnijā Korfu un stājās spēkā 1997. gada 1. decembrī (turpmāk “Nolīgums”), un tāpat kā pārējās Kopienas dalībvalstis pieņem un ņem vērā Nolīgumu, tajā pašā dienā parakstītajam Nobeiguma aktam pievienotās kopīgās deklarācijas, deklarācijas un vēstuļu apmaiņas, kā arī 1997. gada 21. maija protokolu nolīgumam, kurš stājās spēkā 2000. gada 1. decembrī, un 2004. gada 27. aprīļa protokolu nolīgumam, kurš stājās spēkā 2005. gada 1. martā.
   2. pants
   Šis protokols ir Nolīguma sastāvdaļa.
   3. pants
   1.   Šo protokolu saskaņā ar savām procedūrām apstiprina Kopiena, Eiropas Savienības Padome dalībvalstu vārdā un Krievijas Federācija.
   2.   Puses viena otru informē par iepriekšējā punktā minēto procedūru pabeigšanu. Apstiprināšanas dokumentus deponē Eiropas Savienības Padomes Ģenerālsekretariātā.
   4. pants
   1.   Šis protokols stājas spēkā pirmā mēneša pirmajā dienā pēc tam, kad deponēts pēdējais apstiprināšanas instruments.
   2.   Līdz šā protokola spēkā stāšanās brīdim to provizoriski piemēro no tā parakstīšanas dienas.
   5. pants
   1.   Nolīguma, Nobeiguma akta un visu tam pievienoto dokumentu tekstu un 1997. gada 21. maija un 2004. gada 27. aprīļa protokolu nolīgumiem tekstu sagatavo bulgāru un rumāņu valodā.
   2.   Tos pievieno šim protokolam, un tie ir vienlīdz autentiski tekstiem pārējās valodās, kurās ir sastādīts Nolīgums, Nobeiguma akts un dokumenti, kas tam pievienoti, un 1997. gada 21. maija un 2004. gada 27. aprīļa protokoli nolīgumiem.
   6. pants
   Šis protokols ir sastādīts divos eksemplāros angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, igauņu, itāliešu, maltiešu, latviešu, lietuviešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu, zviedru un krievu valodā, un visi šie teksti ir vienlīdz autentiski.

      Съставено в Люксембург на двадесет и трети април две хиляди и седма година
      Hecho en Luxemburgo, el veintitrés de abril de dos mil siete.
      V Lucemburku dne dvacátého třetího dubna dva tisíce sedm.
      Udfærdiget i Luxembourg den treogtyvende april to tusind og syv.
      Geschehen zu Luxemburg am dreiundzwanzigsten April zweitausendsieben.
      Kahe tuhande seitsmenda aasta aprillikuu kahekümne kolmandal päeval Luxembourgis.
      Έγινε στο Λουξεμβούργο, στις είκοσι τρεις Απριλίου δύο χιλιάδες επτά.
      Done at Luxembourg on the twenty-third day of April in the year two thousand and seven.
      Fait à Luxembourg, le vingt-trois avril deux mille sept.
      Fatto a Lussemburgo, addì ventitré aprile duemilasette.
      Luksemburgā, divi tūkstoši septītā gada divdesmit trešajā aprīlī.
      Priimta du tūkstančiai septintųjų metų balandžio dvidešimt trečią dieną Liuksemburge.
      Kelt Luxembourgban, a kettőezer hetedik év április havának huszonharmadik napján.
      Magħmul fil-Lussemburgu, fit-tlieta u għoxrin jum ta' April tas-sena elfejn u sebgħa
      Gedaan te Luxemburg, de drieëntwintigste april tweeduizend zeven.
      Sporządzono w Luksemburgu dnia dwudziestego trzeciego kwietnia roku dwa tysiące siódmego.
      Feito no Luxemburgo, em vinte e três de Abril de dois mil e sete.
      Încheiat la Luxemburg la douăzeci și trei aprilie, anul două mii șapte.
      V Luxemburgu dňa dvadsiateho tretieho apríla dvetisíssedem.
      V Luxembourgu, triindvajsetega aprila leta dva tisoč sedem.
      Tehty Luxemburgissa kahdentenakymmenentenäkolmantena päivänä huhtikuuta vuonna kaksituhattaseitsemän.
      Som skedde i Luxemburg den tjugotredje april tjugohundrasju.
      Совершено в Люксембурге двадцать третьего апреля две тысячи седьмого года.

         За държавите-членки
         Por los Estados miembros
         Za členské státy
         For medlemsstaterne
         Für die Mitgliedstaaten
         Liikmesriikide nimel
         Για τα κράτη μέλη
         For the Member States
         Pour les États membres
         Per gli Stati membri
         Dalībvalstu vārdā
         Valstybių narių vardu
         A tagállamok részéről
         Għall-Istati Membri
         Voor de lidstaten
         W imieniu państw członkowskich
         Pelos Estados-Membros
         Pentru statele membre
         Za členské štáty
         Za države članice
         Jäsenvaltioiden puolesta
         På medlemsstaternas vägnar
         За государства-члены

         За Европейската общност
         Por las Comunidades Europeas
         Za Evropská společenství
         For De Europæiske Fællesskaber
         Für die Europäischen Gemeinschaften
         Euroopa ühenduste nimel
         Για τις Ευρωπαϊκές Κοινότητες
         For the European Communities
         Pour les Communautés européennes
         Per le Comunità europee
         Eiropas Kopienu vārdā
         Europos Bendrijų vardu
         Az Európai Közösségek részéről
         Għall-Komunitajiet Ewropej
         Voor de Europese Gemeenschappen
         W imieniu Wspólnot Europejskich
         Pelas Communidades Europeias
         Pentru Comunitatea Europeană
         Za Európske spoločenstvá
         Za Evropske skupnosti
         Euroopan yhteisöjen puolesta
         På europeiska gemenskapernas vägnar
         За Европейские сообщества

         За Руската Федерация
         Por la Federación de Rusia
         Za Ruskou federaci
         For Den Russiske Føderation
         Für die Russische Föderation
         Venemaa Föderatsiooni nimel
         Για τη Ρωσική Ομοσπονδία
         For the Russian Federation
         Pour la Fédération de russie
         Per la Federazione russa
         Krievijas Federācijas vārdā
         Rusijos Federacijos vardu
         Az Orosz Föderáció részéről
         Għall-Federazzjoni Russa
         Voor de Russische Federatie
         W imieniu Federacji Rosyjskiej
         Pela Federação da Rússia
         Pentru Federația Rusă
         Za Ruskú federáciu
         Za Rusko federacijo
         Venäjän federaation puolesta
         För Ryska Federationen
         За Российскую Федерацию


title: Padomes Lēmums (1999. gada 17. maijs) par dažiem pasākumiem, lai piemērotu Eiropas Savienības Padomes, Islandes Republikas un Norvēģijas Karalistes Nolīgumu par abu minēto valstu iesaistīšanos Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un izstrādē

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31999D0437

Oficiālais Vēstnesis L 176 , 10/07/1999 Lpp. 0031 - 0033

		Padomes Lēmums(1999. gada 17. maijs)par dažiem pasākumiem, lai piemērotu Eiropas Savienības Padomes, Islandes Republikas un Norvēģijas Karalistes Nolīgumu par abu minēto valstu iesaistīšanos Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un izstrādē(1999/437/EK)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Protokolu par Šengenas acquis iekļaušanu Eiropas Savienības sistēmā, kurš ar Amsterdamas Līgumu pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam (še turpmāk — "Šengenas Protokols"), un jo īpaši tā 2. pantu,(1) tā kā 1999. gada 18. maijā, pamatojoties uz Šengenas Protokola 6. pantu, tika noslēgts Līgums ar Islandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par abu valstu iesaistīšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un attīstībā (še turpmāk "Līgums");(2) tā kā ir nepieciešams ieviest pasākumus, kas vajadzīgi, lai izpildītu dažus Līguma noteikumus;(3) tā kā ar Līgumu izveido Apvienoto komiteju, kuras pārziņā ir visi jautājumi, kas attiecas uz Eiropas Savienības noteikumiem, kurus Islande un Norvēģija ir apņēmusies izpildīt un piemērot saskaņā ar Līguma 2. pantu;(4) tā kā Eiropas Savienība nosaka jomas, kurās uz Savienības noteikumu izstrādi attieksies Līgumā izklāstītās procedūras, jo īpaši tās procedūras, kuras apspriež Apvienotajā komitejā;(5) tā kā jebkādas izmaiņas attiecībā uz šīm jomām Padome var pieņemt ar tādu pašu juridisko pamatojumu, kāds ir šim lēmumam;(6) tā kā Līgumā izklāstīto procedūru piemērošana neskar Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un citus līgumus, kas noslēgti starp Eiropas Kopienu un Islandi, un Norvēģiju, vai līgumus, kas noslēgti ar šīm valstīm, pamatojoties uz 24. un 38. pantu Līgumā par Eiropas Savienību;(7) tā kā šis lēmums neskar piemērošanu un interpretāciju attiecībā uz Protokolu par Dānijas nostāju, kas ar Amsterdamas Līgumu pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, kā arī citu Šengenas Protokola noteikumu piemērošanu un interpretāciju;(8) tā kā, lai panāktu Padomes locekļu vienotu nostāju, jāparedz kārtība attiecībā uz konsultāciju procedūru Padomē, pirms Apvienotā komiteja pieņem jebkādu lēmumu attiecībā uz līguma izbeigšanu vai turpināšanu,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsProcedūras, kas noteiktas 1999. gada 18. maija Līgumā, kuru noslēgusi Eiropas Savienības Padome, Islandes Republika un Norvēģijas Karaliste par šo divu valstu iesaistīšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un attīstībā (še turpmāk — "Līgums") piemēro priekšlikumiem un ierosinājumiem to noteikumu turpmākai attīstībai, attiecībā uz kuriem Šengenas protokols pieļauj ciešāku sadarbību un kuri attiecas uz vienu no turpmāk minētajām jomām.A. Personu pārvietošanās pie to valstu ārējām robežām, kuras nolēmušas atcelt kontroles pie iekšējām robežām, arī noteikumi un kārtība, kas jāievēro minētajām valstīm, veicot personu pārbaudi pie ārējām robežām, pierobežu uzraudzība un sadarbība ar dienestiem, kas atbildīgi par robežkontroli.B. Īstermiņa vīzas, jo īpaši noteikumi par vienotām vīzām, to valstu saraksts, kuru pilsoņiem jābūt attiecīgo valstu vīzām, kā arī to valstu saraksts, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas, vienotu vīzu izsniegšanas procedūras un nosacījumi, un savstarpēja vīzu izsniegšanas iestāžu sadarbība un konsultācijas.C. Trešo valstu pilsoņu brīva pārvietošanās ne ilgāk kā trīs mēnešus to valstu teritorijā, kuras nolēmušas atcelt kontroles pie iekšējām robežām, un šādu personu izraidīšana, ja to atrašanās valstī ir nelikumīga.D. Strīdu izšķiršana starp valstīm tad, ja valsts ir izsniegusi vai grasās izsniegt uzturēšanās atļauju ārvalstniekam, kuram aizliegts ieceļot citā valstī.E. Sodi, ko piemēro pārvadātājiem un personām, kuras atbildīgas par nelikumīgas imigrācijas organizēšanu.F. To personas datu aizsardzība, ar kuriem apmainās dienesti, kas minēti A un B punktā.G. Šengenas Informācijas sistēma (SIS), arī attiecīgie noteikumi par datu drošību un aizsardzību, SIS valstu nodaļu darbības noteikumi un informācijas apmaiņa starp šīm nodaļām (SIRENE sistēma), un SIS paziņojumi attiecībā uz personām, kas ir meklēšanā, lai tās arestētu un izdotu.H. Jebkāda veida policijas sadarbība, kas notiek saskaņā ar 39. līdz 43., 46., 47., 73. un 126. līdz 130. pantu 1990. gada 19. jūnija Konvencijā, ar ko īsteno Šengenas Līgumu par pakāpenisku kontroles atcelšanu pie kopīgajām robežām un ko piemēro attiecīgajās dalībvalstīs Amsterdamas Līguma spēkā stāšanās brīdī.I. Pasākumi tiesu iestāžu sadarbībai krimināllietās, kas aprakstīti 48. līdz 63. pantā un 65. līdz 69. pantā 1990. gada Konvencijā, kas minēta H punktā un ko piemēro attiecīgajās dalībvalstīs Amsterdamas Līguma spēkā stāšanās brīdī.2. pantsJa dalībvalsts vai Komisija iesniedz Padomei ierosinājumu vai priekšlikumu, kurš, pēc to ieskatiem, attiecas uz vienu no 1. pantā minētajām jomām, to norāda iesniegtajā tekstā.3. pantsPēc dalībvalsts vai Komisijas pieprasījuma prezidentvalsts sasauc dalībvalstu Pastāvīgo pārstāvju komitejas sanāksmi, lai apspriestu, vai priekšlikums vai ierosinājums attiecas uz kādu no 1. pantā minētajām jomām.4. pants1. Tiesību aktos, kas Padomei jāpieņem un kas ietver to noteikumu tālāku attīstību, attiecībā uz kuriem Šengenas Protokols pieļauj ciešāku sadarbību un kuri attiecas uz kādu no 1. pantā minētajām jomām, ir attiecīga norāde uz šādu attīstību.2. Publicējot Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī tiesību aktus, kas minēti 1. punktā, ir jābūt norādei, kas apstiprina, ka tie attiecas uz jomu, attiecībā uz kuru Šengenas Protokols pieļauj ciešāku sadarbību.5. pantsPirms delegācijas, kas pārstāv Padomes locekļus, piedalās tās Apvienotās komitejas lēmuma pieņemšanā, kas izveidota saskaņā ar Līguma 8. panta 4. punktu vai 11. pantu, tās tiekas Padomē, lai noteiktu, vai var pieņemt vienotu nostāju.6. pantsŠis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.Briselē, 1999. gada 17. maijāPadomes vārdā –priekšsēdētājsJ. Fischer--------------------------------------------------


title: 2005/550/EK: Eiropas Parlamenta Lēmums (2005. gada 12. aprīlis) par Eiropas Jūras drošības aģentūras 2003. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu tās izpilddirektoram

text:
               27.7.2005

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 196/138

      EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS

   (2005. gada 12. aprīlis)
   par Eiropas Jūras drošības aģentūras 2003. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu tās izpilddirektoram
   (2005/550/EK)
   EIROPAS PARLAMENTS,
   ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Jūras drošības aģentūras gada pārskatiem 2003. finanšu gadam, kopā ar pārvaldes atbildēm (1),
   ņemot vērā Padomes 2005. gada 8. marta ieteikumu (6855/2005 – C6-0065/2005),
   ņemot vērā EK līgumu, īpaši tā 276. pantu,
   ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, kas piemērojama Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un īpaši tās 185. pantu, un Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. jūlija Regulu (EK) Nr. 1644/2003 un kas groza regulu (EK) Nr. 1406/2002 par Eiropas Jūras drošības aģentūras nodibināšanu (3), īpaši tās 19. pantu.
   ņemot vērā 2002. gada 19. novembra Komisijas Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par finanšu ietvarregulu institūcijām, kuras minētas Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 185. pantā par Finanšu regulas piemērošanu vispārējam Eiropas Kopienu budžetam (4), un īpaši tās 94. pantu,
   ņemot vērā tā Reglamenta 70. un 71. pantu, kā arī V pielikumu,
   ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A6-0074/2005),

               1.

               atbrīvo Eiropas Jūras drošības aģentūras izpilddirektoru sakarā ar šīs aģentūras 2003. finanšu gada budžeta izpildi;

               2.

               protokolē tās komentārus papildus rezolūcijā;

               3.

               uzdod tās priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu un papildu rezolūciju Eiropas Jūras drošības aģentūras izpilddirektoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, un publicēt tās Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

         Josep BORRELL FONTELLES

            priekšsēdētājs

         Julian PRIESTLEY

            ģenerālsekretārs

      (1)  OV C 324, 30.12.2004., 16. lpp.

      (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (3)  OV L 245, 29.9.2003., 10. lpp.

      (4)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

         EIROPAS PARLAMENTA REZOLŪCIJA

      ar piezīmēm lēmumam par budžeta izpildes apstiprināšanu Eiropas Jūras drošības aģentūras izpilddirektoram 2003. finanšu gada ietvaros
      EIROPAS PARLAMENTS,
      ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Jūras drošības aģentūras gada pārskatiem 2003. finanšu gadam kopā ar pārvaldes atbildēm (1),
      ņemot vērā Padomes 2005. gada 8. marta ieteikumu (6855/2005 – C6-0065/2005),
      ņemot vērā EK līgumu, īpaši tā 276. pantu,
      ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, kas piemērojama Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un īpaši tās 185. pantu, un Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. jūlija Regulu (EK) Nr. 1644/2003, kas groza Regulu (EK) Nr. 1406/2002 par Eiropas Jūras drošības aģentūras nodibināšanu (3), un īpaši tās 19. pantu,
      ņemot vērā 2002. gada 19. novembra Komisijas Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par finanšu ietvarregulu institūcijām, kuras minētas Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 185. pantā par Finanšu regulas piemērošanu vispārējam Eiropas Kopienu budžetam (4), un īpaši tās 94. pantu,
      ņemot vērā tā Reglamenta 70. un 71. pantu, kā arī V pielikumu,
      ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A6-0074/2005),

                  A.

                  ERP savā iepriekšminētajā īpašajā ziņojumā konstatēja, ka tā guvusi pieņemamu apliecinājumu faktam, ka pārskati 2003. finanšu gadam, kas beidzās 31. decembrī, bija ticami, un kopumā pamatdarbības bijušas likumīgas un sistemātiskas,

                  B.

                  Parlaments saskaņā ar Finanšu regulas 185. pantu pirmo reizi izmanto savu kompetenci, lai piešķirtu atbrīvošanu aģentūras direktoram sakarā ar aģentūras 2003. finanšu gada budžeta izpildi,

                  C.

                  uzsākot šīs attiecības ar aģentūru, Parlaments ir apmierināts, ka tā kompetentā komiteja saņēmusi pieprasīto informāciju no aģentūras un ar nepacietību sagaida tuvu sadarbības attiecību izveidošanu starp tā kompetentajām komitejām un aģentūru,

            1.   atzīmē sekojošos skaitļus Eiropas Jūras drošības aģentūras pārskatiem 2003. finanšu gadam:
      Ieņēmumu un izdevumu pārskats 2003. finanšu gadam

                  (in EUR 1000)

                  2003

                  Revenue

                  Commission subsidies

                  2 630

                  Other revenue

                  2

                  Total revenue (a)

                  2 632

                  Expenditure

                  Staff — Title I of the budget

                  Payments

                  647

                  Appropriations carried over

                  66

                  Administration — Title II of the budget

                  Payments

                  238

                  Appropriations carried over

                  315

                  Operating expediture — Title III of the budget

                  Payments

                  13

                  Appropriations carried over

                  155

                  Total expenditure (b)

                  1 434

                  Outturn for the financial year (a – b)

                  1 198

                     NB: Totals may include differences due to rounding.

                     Source: Data from the Agency.

            2.   atzīmē ERP apsvērumus saistībā ar pieredzētajām problēmām attiecībā uz Finanšu regulas ievērošanu (piemēram, attiecībā uz pienākumu norobežošanas trūkumu starp finanšu darbiniekiem vai kavēšanos pārskatu informācijas iesniegšanas sistēmu apstiprināšanā); atzīmē arī ERP secinājumus attiecībā uz nepilnībām noteikumu piemērošanā attiecībā uz pieņemto darbinieku atalgojuma un tiesību noteikšanu;
      3.   atzīmē aģentūras atbildes, kurās norādīti veiktie pasākumi, lai ievērotu Revīzijas palātas apsvērumus;
      4.   uzskata, ka šādas nepilnības lielā mērā saistītas ar faktu, ka aģentūras darbība bija savā sākuma posmā; aicina aģentūru turpināt korektīvo darbību, kur tā ir piemērojama, lai pilnībā ievērotu Revīzijas palātas apsvērumus;
      5.   izsaka nožēlu par vienādības plāna trūkumu un sagaida, ka aģentūra drīzumā izstrādās plānu, lai kļūtu par vienlīdzīgu iespēju izmantotāju; sagaida, ka aģentūra ne tikai izskatīs vienādības jautājumus darbinieku pieņemšanai darbā, bet arī ilglaicīgi aktīvi strādās, lai veicinātu dzimumu vienlīdzības jautājuma risināšanu;
      6.   atzīst grūtības sieviešu dzimuma kandidātu atrašanā augstāku amatu ieņemšanai sakarā ar kandidātu datu bāzes trūkumu;
      7.   izsaka nožēlu par sazināšanās stratēģijas trūkumu, bet pauž izpratni, jo aģentūra bijusi savā sākuma posmā;
      8.   sagaida, ka aģentūra pilnībā ziņos par panākumiem 2004. finanšu gada darbības ziņojumā;
      Vispārīgi jautājumi, kas attiecas uz Komisiju un aģentūrām

                  9.

                  atgādina savu nostāju, ka, lai gan Parlaments atbalstīja Komisijas centienus izstrādāt nedaudzus modeļus vismaz nākotnes “regulatīvajām” aģentūrām, tas uzskatīja, ka pašreizējo un nākotnes aģentūru struktūra pelna pamatīgu apspriešanu starpinstitucionālā līmenī; arī uzsver, ka, pirms tam, kad Komisija formulēs ietvarnosacījumus regulatīvo aģentūru izmantošanai, starpinstitucionālam līgumam ir jānosaka kopējas pamatnostādnes; tam ir jānotiek pirms saskaņota ietvara izveidošanas aģentūrām;

                  10.

                  atzīmē Komisijas nostāju (5) attiecībā uz atbildības deleģēšanu par uzdevumu izpildi citām institūcijām, ieskaitot aģentūras, nevis Komisijas galvenajai administrācijai; uzskata, ka tas neatbilst Parlamenta prasībai nopietni izskatīt starpinstitucionālā līmenī pašreizējo aģentūru struktūru; tādēļ aicina Komisiju sniegt paskaidrojumus par šo jautājumu un par turpmāko vispārējo starpinstitucionālo līgumu saistībā ar jauniem pasākumiem, kas jāveic finanšu plāna (6) ietvaros vai paralēli tam;

                  11.

                  aicina Komisiju organizēt un veikt vidējā termiņā, piemēram, standarta trīs gadu ciklā, šķērsgriezuma analīzi par individuālu aģentūru novērtējumiem, lai

                              a)

                              nonāktu pie secinājumiem attiecībā uz aģentūras darbības saskaņotību ar ES politiku kopumā un attiecībā uz pašreizējām vai izveidojamajām sinerģijām starp aģentūrām un Komisijas departamentiem;

                              b)

                              novērtētu plašāko Eiropas pievienoto vērtību, ko rada aģentūru darba rezultāti to atbilstošajās darbības sfērās, kā arī aģentūras modeļa efektivitāti un lietderību ES politikas īstenošanā vai īstenošanas veicināšanā;

                              c)

                              novērtētu un pastiprinātu aģentūru darbības ietekmi tajos virzienos, kas nosaka ES tuvumu un pārredzamību tās pilsoņiem;

                  12.

                  sagaida, ka šāda vispārēja analīze būs pieejama pirms 2005. gada beigām, un tā aptvers trīs gadu periodu, sākot no jaunās finanšu regulas ieviešanas, un ar to saistīto jauno struktūru aģentūru sistēmā;

                  13.

                  aicina aģentūras aktīvi piedalīties šādā procesā un sadarboties ar Komisiju, sniedzot ieguldījumu jomās, kuras, viņuprāt, ir būtiskas to darbībai, lomai, finanšu plūsmai un vajadzībām, kā arī jebkurā jautājumā, kas varētu palīdzēt uzlabot visu budžeta izpildes apstiprināšanas procedūru kopumā, ar nolūku veicināt šā procesa veiksmi; aicina aģentūras uzrādīt šādu ieguldījumu arī savām kompetentajām komitejām;

                  14.

                  aicina Komisiju paralēli šai darbībai ne vēlāk kā līdz 2005. gada beigām iesniegt priekšlikumus veicamajām maiņām pašreizējos aģentūru dibināšanas aktos ar nolūku, cita starpā, optimizēt tās attiecības ar aģentūrām; šādu priekšlikumu mērķim ir jābūt orientētam uz

                              a)

                              saskarsmes uzlabošanos starp Komisiju un aģentūrām;

                              b)

                              sadarbības nodibināšanu vai paplašināšanu, formulējot vajadzības, mērķus, sasniedzamos darba rezultātus un stratēģiju, lai šos mērķus sasniegtu, un standartu noteikšanu uzraudzībai un novērtēšanai;

                              c)

                              komplementārās darbības pastiprināšanu, labāku nepieciešamo resursu organizēšanu un šo resursu efektīvu piešķiršanu rezultātu sasniegšanai, kā arī sazināšanās stratēģijas izstrādāšanai šo rezultātu izplatīšanai;

                  15.

                  uzsver to, ka pirms tiek pieņemts jebkurš lēmums ierosināt jaunas aģentūras izveidi, Komisijai ir jāuzņemas veikt šīs aģentūras un tās funkciju nepieciešamības stingru izvērtējumu, ņemot vērā esošās struktūras, subsidiaritātes principus, ekonomisko vajadzību un procedūru vienkāršošanu;

                  16.

                  sagaida, ka Komisija drīz iesniegs pieprasītās pamatnostādnes attiecībā uz aģentūru personāla politiku pirms 2005. gada budžeta procedūras;

            Vispārējie jautājumi, kas attiecas uz aģentūrām

                  17.

                  cer turpmāk saņemt no katras aģentūras ziņojumu, kurā apkopota informācija par iekšējā auditora veiktajiem auditiem, par ieteikumiem un rīcību, kas veikta sakarā ar šiem ieteikumiem saskaņā ar Finanšu Regulas (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 72. panta 5. punktu;

                  18.

                  aicina aģentūras veikt turpmākus pasākumus, lai pareizi piemērotu savam personālam noteikumus un lēmumus, kas piemērojami citiem ierēdņiem, (darbinieku darbā pieņemšanas procedūra un atbilstošu lēmumu pieņemšana, personas lietas, atalgojuma aprēķināšana un citas tiesības paaugstināšanas politiku, vakanču procentuālo sastāvu, prasību ievērot dzimumu līdztiesību, utt.);

                  19.

                  atzīmē, ka visumā vīriešu un sieviešu dzimuma darbinieku procentuālā attiecība kopējā aģentūru personālsastāvā rāda, ka pastāv neatbilstība starp vīriešiem un sievietēm; izsaka nožēlu, ka vīrieši ir apmēram viena trešdaļa no personāla un ir galvenokārt pārstāvēti augstos amatos, kurpretim sievietes pārsvarā ieņem zemus amatus; sagaida, ka aģentūras veiks pasākumus, lai mainītu šo situāciju;

                  20.

                  pieprasa aģentūrām nodrošināt to, lai visi atbilstošie Eiropas Parlamenta Direktīvas 2002/73/EK un Padomes 2002. gada 23. septembra noteikumi, kas groza Padomes Direktīvu 76/207/EEK par vienlīdzīgas attieksmes principa ieviešanu pret vīriešiem un sievietēm attiecībā uz nodarbinātību, arodapmācību un paaugstināšanu, un darba apstākļiem (7), tiek ieviesti to personāla politikā;

                  21.

                  sagaida, ka aģentūras, reaģējot uz atbilstošajiem Revīzijas Palātas novērojumiem, pilnībā ievēros finanšu regulas budžeta principus, īpaši tos, kas attiecas uz vienotību un budžeta precizitāti; aicina aģentūras, kuras to vēl nav izdarījušas, izpildīt finanšu regulas prasības grāmatvedības jautājumos un turpināt nostiprināt savas iekšējās pārvaldības un kontroles procedūras;

                  22.

                  mudina aģentūras, īpaši tās, kuru darbībām ir kopēji punkti ar citu aģentūru darbībām vai uzdevumiem, stiprināt savstarpējo sadarbību, tādējādi radot iespējas attīstīt sinerģijas; aicina savu sadarbību pienācīgi noformēt ar specifiskiem līgumiem (kopīgām deklarācijām, saprašanās memorandiem, lēmumiem par kopēju plānošanu un rīcību vai programmām, kurām ir komplementāras iezīmes), lai novērstu darba dublēšanos un nodrošinātu, ka katras aģentūras darba rezultāts ir skaidri nosakāms, un ka kopējo centienu rezultāts palielina pievienoto vērtību un šo aģentūru darba ietekmi; sagaida regulāru informāciju šajā jautājumā;

                  23.

                  aicina aģentūras veltīt īpašu uzmanību līgumu piešķiršanas procedūrām un līgumu pārvaldībai; aicina veikt visus vajadzīgos pasākumus attiecībā uz to administratīvajām struktūrām, lai nostiprinātu iekšējās kontroles procedūras, informācijas avotus un pārvaldību; uzskata, ka šādi pasākumi varētu ietvert, kur tas ir nepieciešams vai izpildāms, īpašu vienību izveidošanu ar padomdevēja funkcijām, kas, pamatojoties uz riska analīzi, konsultētu, kā vislabāk sagatavot līguma piešķiršanas procedūras, kā nodrošināt pārraudzību un veikt papildu pasākumus saskaņā ar prasībām; šajā jautājumā pieprasa Komisijai un Revīzijas Palātai nostiprināt sadarbību ar aģentūrām;

                  24.

                  atzīmē grūtības, uz kurām atsaucās daži direktori attiecībā uz aģentūrām noteikto termiņu izpildi ziņojumu iesniegšanai, kā noteikts finanšu regulā; aicina aģentūru direktorus, ņemot vērā gaidāmo finanšu regulas pārskatīšanu 2005. gadā, informēt Budžeta komiteju un Budžeta kontroles komiteju par līdz šim pieredzētajām grūtībām, lai tās varētu apspriest pārskatīšanas ietvaros; sagaida, ka direktori izteiks specifiskus priekšlikumus alternatīviem izkārtojumiem attiecībā uz termiņiem, kas varētu vislabāk atbilst viņu darbības prasībām, vienlaikus ievērojot aģentūru ziņošanas saistības kā paredzēts finanšu regulā;

                  25.

                  atzīmē aģentūru direktoru pozitīvo reakciju uz tās Parlamenta komitejas aicinājumu, kas ir atbildīga par budžeta izpildes apstiprināšanas procedūras sagatavošanu, izveidot precīzāku komunikācijas sistēmu, īpaši, lai nodrošinātu to dokumentu nosūtīšanu komitejai no aģentūrām, kas attiecas uz aģentūru ziņošanas saistībām; uzskata, ka šādas komunikācijas labāka ierīcība stiprinās tā sadarbību ar aģentūrām un veicinās demokrātisku kontroli;

                  26.

                  aicina aģentūru direktorus turpmāk papildināt savu gada darbības pārskatu, kuru iesniedz kopā ar finanšu un pārvaldības informāciju, ar tādu garantijas deklarāciju attiecībā uz darbību likumību un regularitāti, kas ir līdzīga deklarācijām, ko paraksta Komisijas ģenerāldirektori;

                  27.

                  aicina aģentūras izveidot vispusīgu komunikācijas stratēģiju, lai sava darba rezultātus piemērotā veidā darītu pieejamus vispārējai sabiedrībai, papildus šo rezultātu iesniegšanai institūcijām, dalībvalstu kompetentiem dienestiem, speciālistiem, partneriem vai īpašiem beneficiāriem; aicina aģentūras, ņemot vērā šādas stratēģijas izveidošanu, pastiprināt viņu sadarbību un informācijas apmaiņu par labāko praksi šī mērķa sasniegšanai; sagaida, ka aģentūras pienācīgā veidā informēs Parlamenta kompetentās komitejas par sekmēm šādas stratēģijas izstrādāšanā pirms nākamās budžeta izpildes apstiprināšanas procedūras;

            Vispārējie jautājumi, kas attiecas uz Revīzijas palātu un aģentūrām

                  28.

                  atbalsta Palātas iniciatīvu pievienot tabulu saviem īpašajiem ziņojumiem par aģentūru sniegto kopsavilkuma informāciju par konkrētās aģentūras kompetencēm, vadīšanu, pieejamajiem resursiem un darba rezultātiem; uzskata, ka tas veicinās šo Kopienas institūciju darba skaidrību un pārredzamību, atbilstoši nodrošinot noderīgu pamatu salīdzināšanai ar nolūku izveidot aģentūrām saskaņotu darbības ietvaru, ko ir prasījis Parlaments;

                  29.

                  aicina Palātu un aģentūras stiprināt sadarbību, lai veicinātu visu budžeta un finanšu jautājumu procedūru un tehnisko līdzekļu rūpīgu pārvaldīšanu ar nolūku izveidot metodiku, kas sagatavotu pamatu pozitīvai budžeta atbrīvošanai pašā procesa sākumā; sagaida regulāru informāciju par panākumiem un labākās pieredzes īstenošanu;

                  30.

                  aicina Palātu un aģentūras uzlabot pretrunīgās procedūras pārredzamību pirms Palātas galīgā ziņojuma par budžeta izpildes apstiprināšanu, lai izvairītos no jebkādām pretrunām vai neskaidrības, kas varētu apdraudēt visas procedūras ticamību; šajā ziņā aicina Palātu un Komisiju sagatavot priekšlikumu par realizējamu veidu, kā uzlabot informāciju par veiktajiem uzlabojumiem un/vai atklātajām problēmām no laika, kad pirmo reizi tiek apspriests Palātas sagatavošanas ziņojums, līdz lēmuma pieņemšanas laikam par budžeta izpildes apstiprināšanu, lai sniegtu visprecīzāko priekšstatu par situāciju aģentūrās.

         (1)  OV C 324, 30.12.2004., 16. lpp.

         (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

         (3)  OV L 245, 29.9.2003., 10. lpp.

         (4)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

         (5)  Kā izklāstīts 1. pielikumā Komisijas paziņojumam Padomei un Eiropas Parlamentam “Mūsu kopīgās nākotnes veidošana. Paplašinātās Eiropas Savienības politiski risināmie jautājumi un budžeta līdzekļi 2007.-2013. gadā”, (KOM(2004) 0101, 38. lpp.).

         (6)  Skatīt pielikumu Komisijas ziņojumam par 2002. gada budžeta izpildes kontroli (KOM(2004) 0648, 108. lpp.).

         (7)  OV L 269, 5.10.2002., 15. lpp.


title: Padomes Lēmums 2012/328/KĀDP ( 2012. gada 25. jūnijs ), ar ko ieceļ Eiropas Savienības īpašo pārstāvi Vidusāzijā

text:
               26.6.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 165/59

         PADOMES LĒMUMS 2012/328/KĀDP
   (2012. gada 25. jūnijs),
   ar ko ieceļ Eiropas Savienības īpašo pārstāvi Vidusāzijā
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 28. pantu, 31. panta 2. punktu un 33. pantu,
   ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2006. gada 5. oktobrī pieņēma Lēmumu 2006/670/KĀDP (1), ar ko Pierre MOREL kungu iecēla par Eiropas Savienības īpašo pārstāvi (ESĪP) Vidusāzijā. ESĪP pilnvaru termiņam jābeidzas 2012. gada 30. jūnijā.

               (2)

               Būtu jāieceļ ESĪP Vidusāzijā uz pilnvaru termiņu no 2012. gada 1. jūlija līdz 2013. gada 30. jūnijam.

               (3)

               ESĪP pilnvaras īstenos situācijā, kas var pasliktināties un varētu traucēt Līguma 21. pantā izklāstīto Savienības ārējās darbības mērķu sasniegšanai,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Eiropas Savienības īpašais pārstāvis
   Ar šo Patricia FLOR kundze tiek iecelta par ESĪP Vidusāzijā uz termiņu no 2012. gada 1. jūlija līdz 2013. gada 30. jūnijam. ESĪP pilnvaras var beigties agrāk, ja Padome pēc Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos (AP) priekšlikuma pieņem tādu lēmumu.
   2. pants
   Politikas mērķi
   ESĪP pilnvaru pamatā ir Savienības politikas mērķi Vidusāzijā. Minētie mērķi ietver:

               a)

               veicināt labas un ciešas Savienības un Vidusāzijas attiecības, pamatojoties uz kopējām vērtībām un interesēm, kā izklāstīts attiecīgos nolīgumos;

               b)

               sekmēt stabilitāti un valstu sadarbību minētajā reģionā;

               c)

               stiprināt demokrātiju, tiesiskumu, labu pārvaldību, kā arī cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanu Vidusāzijā;

               d)

               pievērsties galveno risku novēršanai, jo īpaši risināt konkrētas problēmas, kas varētu tieši skart Eiropu;

               e)

               stiprināt Savienības darbību efektivitāti un pamanāmību minētajā reģionā, tostarp izvēršot ciešāku koordināciju ar citiem attiecīgiem partneriem un starptautiskajām organizācijām, piemēram, ar Eiropas Drošības un sadarbības organizāciju (EDSO) un Apvienoto Nāciju Organizāciju.

         3. pants
   Pilnvaras
   1.   Lai sasniegtu politikas mērķus, ESĪP ir pilnvarots:

               a)

               Vidusāzijā veicināt visaptverošu Savienības politikas koordināciju un palīdzēt nodrošināt Savienības ārējo darbību konsekvenci minētajā reģionā;

               b)

               AP vārdā kopā ar Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD) un Komisiju pārraudzīt, kā tiek īstenota ES un Vidusāzijas jauno partnerattiecību stratēģija, papildinot to ar turpmākiem progresa ziņojumiem par to, kā tiek īstenota ES stratēģija Vidusāzijā, sniegt ieteikumus un regulārus pārskatus attiecīgām Padomes struktūrām;

               c)

               palīdzēt Padomei arī turpmāk attīstīt plašu politiku attiecībā uz Vidusāziju;

               d)

               rūpīgi novērot Vidusāzijas politiskos notikumus, attīstot un uzturot ciešus kontaktus ar valdībām, parlamentiem, tiesu iestādēm, pilsonisko sabiedrību un plašsaziņas līdzekļiem;

               e)

               atbalstīt Kazahstānas, Kirgizstānas, Tadžikistānas un Uzbekistānas sadarbību, risinot reģiona jautājumus, kas izraisa kopīgu ieinteresētību;

               f)

               izvērst attiecīgus kontaktus un sadarbību ar galvenajiem ieinteresētajiem darbību veicējiem reģionā, kā arī ar visām attiecīgām reģionālām un starptautiskām organizācijām, tostarp Šanhajas Sadarbības organizāciju (Shanghai Cooperation Organisation – SCO), Eirāzijas Ekonomikas kopienu (EURASEC), Āzijas sadarbības un uzticības veicināšanas pasākumu konferenci (Conference on Interaction and Confidence-Building Measures in Asia – CICA), Kolektīvās drošības līguma organizāciju (Collective Security Treaty Organisation – CSTO), Vidusāzijas reģiona ekonomiskās sadarbības programmu (Central Asia Regional Economic Cooperation Program – CAREC) un Vidusāzijas Reģiona informācijas un koordinācijas centru (Central Asian Regional Information and Coordination Centre – CARICC);

               g)

               sekmēt Savienības politikas cilvēktiesību jomā un ES pamatnostādņu cilvēktiesību jomā īstenošanu, jo īpaši attiecībā uz sievietēm un bērniem konfliktu skartās zonās, īpaši pārraugot jaunākos notikumus minētajā jomā un risinot ar tiem saistītas problēmas;

               h)

               cieši sadarbojoties ar EDSO, veicināt konfliktu novēršanu un atrisināšanu, attīstot kontaktus ar iestādēm un citiem vietējiem darbību veicējiem (NVO, politiskām partijām, minoritātēm, reliģiskām grupām un to vadītājiem);

               i)

               dot ieguldījumu ar Vidusāziju saistītu Kopējās ārpolitikas un drošības politikas energodrošības aspektu, ar robežu drošību, tostarp ar narkotiku tirdzniecības apkarošanu, un ūdens resursu apsaimniekošanu saistītu aspektu formulēšanā;

               j)

               veicināt reģionālo drošību Vidusāzijas robežās, kad to sāks pamest starptautisko drošības uzturēšanas spēku (SDUS) karaspēks.

         2.   ESĪP atbalsta AP darbu un pārlūko visas Savienības darbības reģionā.
   4. pants
   Pilnvaru īstenošana
   1.   ESĪP ir atbildīgs par pilnvaru īstenošanu AP pakļautībā.
   2.   Politikas un drošības komiteja (PDK) uztur privileģētus sakarus ar ESĪP un ir galvenais ESĪP kontaktpunkts sakariem ar Padomi. PDK saskaņā ar savām pilnvarām, neskarot AP pilnvaras, dod ESĪP stratēģiskas norādes un politisku virzību.
   3.   ESĪP strādā ciešā sadarbībā ar EĀDD un tā atbilstīgajiem departamentiem.
   5. pants
   Finansējums
   1.   ESĪP pilnvaru īstenošanas izdevumiem paredzētā finanšu atsauces summa laikposmam no 2012. gada 1. jūlija līdz 2013. gada 30. jūnijam ir EUR 1 120 000.
   2.   Izdevumus pārvalda saskaņā ar procedūrām un noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam.
   3.   Izdevumus pārvalda saskaņā ar ESĪP un Komisijas noslēgtu līgumu. ESĪP sniedz Komisijai pārskatu par visiem izdevumiem.
   6. pants
   Komandas izveide un tās sastāvs
   1.   ESĪP saskaņā ar ESĪP pilnvarām un atbilstīgajiem piešķirtajiem finanšu līdzekļiem ir atbildīgs par komandas izveidi. Komandā iekļauj personas, kam, kā pilnvarās paredzēts, ir īpašas zināšanas konkrētos politikas jautājumos. ESĪP operatīvi informē Padomi un Komisiju par komandas sastāvu.
   2.   Dalībvalstis, Savienības iestādes un EĀDD var ierosināt personāla norīkošanu darbā pie ESĪP. Minētajam norīkotajam personālam atalgojumu maksā attiecīgā dalībvalsts, Savienības iestāde vai EĀDD. Darbā pie ESĪP var nosūtīt arī ekspertus, ko dalībvalstis ir norīkojušas darbā Savienības iestādēs vai EĀDD. Starptautiskajiem personāla līgumdarbiniekiem ir kādas dalībvalsts valstspiederība.
   3.   Viss norīkotais personāls turpina būt nosūtītājas dalībvalsts, nosūtītājas Savienības iestādes vai EĀDD administratīvā pakļautībā, un tas veic savus pienākumus un rīkojas ESĪP pilnvaru interesēs.
   7. pants
   ESĪP un ESĪP personāla privilēģijas un imunitāte
   Par privilēģijām, imunitāti un citām garantijām, kas vajadzīgas ESĪP misijas veikšanai un sekmīgai norisei un ESĪP personāla locekļiem, attiecīgi vienojas ar uzņēmēju pusi vai uzņēmējām pusēm. Šajā nolūkā dalībvalstis un Komisija sniedz visu vajadzīgo atbalstu.
   8. pants
   ES klasificētās informācijas drošība
   ESĪP un ESĪP komandas locekļi ievēro drošības principus un minimālos standartus, kas ir noteikti Padomes Lēmumā 2011/292/ES (2011. gada 31. marts) par drošības noteikumiem ES klasificētas informācijas aizsardzībai (2).
   9. pants
   Piekļuve informācijai un materiāltehniskais atbalsts
   1.   Dalībvalstis, Komisija un Padomes Ģenerālsekretariāts nodrošina, lai ESĪP var piekļūt jebkurai atbilstīgai informācijai.
   2.   Savienības delegācijas un/vai dalībvalstis attiecīgos gadījumos nodrošina materiāltehnisko atbalstu reģionā.
   10. pants
   Drošība
   Saskaņā ar Savienības politiku par tāda personāla drošību, kas izvietots ārpus Savienības, lai veiktu operatīvas darbības saskaņā ar Līguma V sadaļu, ESĪP saskaņā ar pilnvarām un drošības situāciju ģeogrāfiskajā teritorijā, par ko viņš ir atbildīgs, veic visus praktiski iespējamos pasākumus visa ESĪP tiešā pakļautībā esošā personāla drošībai, īpaši:

               a)

               izveidojot misijai paredzētu drošības plānu, pamatojoties uz EĀDD norādījumiem, kurā ietverti misijai pielāgoti fiziski, organizatoriski un procesuāli drošības pasākumi, vadības pasākumi saistībā ar personāla drošu pārvietošanos uz misijas teritoriju un minētajā teritorijā, kā arī pasākumi drošības negadījumu novēršanai un ārkārtas situāciju un misijas evakuācijas plāns;

               b)

               nodrošinot, ka visam personālam, kas izvietots ārpus Savienības, ir augsta riska apdrošināšana atbilstīgi apstākļiem misijas teritorijā;

               c)

               nodrošinot, ka visi komandas locekļi, ko izvieto ārpus Savienības, tostarp vietējie līgumdarbinieki, pirms vai pēc ierašanās misijas teritorijā ir piedalījušies atbilstīgā drošības apmācībā, kuras pamatā ir riska izvērtējuma pakāpe, kuru misijas teritorijai piešķīris EĀDD;

               d)

               nodrošinot, ka tiek īstenoti visi saskaņotie ieteikumi, kas sniegti pēc regulāra drošības izvērtējuma, un – saistībā ar progresa ziņojumu un pārskata ziņojumu par pilnvaru īstenošanu – rakstiski ziņojot AP, Padomei un Komisijai par šo ieteikumu īstenošanu un citiem drošības jautājumiem.

         11. pants
   Ziņojumi
   ESĪP regulāri sniedz mutiskus un rakstiskus ziņojumus AP un PDK. Vajadzības gadījumā ESĪP ziņojumus sniedz arī Padomes darba grupām. Rakstiskus ziņojumus regulāri izsūta, izmantojot COREU tīklu. Pēc AP vai PDK ieteikuma ESĪP var sniegt ziņojumus Ārlietu padomei.
   12. pants
   Koordinācija
   1.   ESĪP dod ieguldījumu Savienības darbību vienotībai, saskaņotībai un efektivitātei un palīdz nodrošināt, lai visi Savienības instrumenti attiecīgajā jomā būtu saskaņoti Savienības politikas mērķu sasniegšanai. ESĪP darbības saskaņo ar Komisijas darbībām un ar ESĪP Afganistānā darbībām. ESĪP regulāri sniedz informatīvus ziņojumus dalībvalstu pārstāvniecībām un Savienības delegācijām.
   2.   Misijas norises vietā ESĪP uztur ciešu saikni ar Savienības delegāciju vadītājiem un dalībvalstu pārstāvniecību vadītājiem. Viņi dara visu iespējamo, lai palīdzētu ESĪP īstenot pilnvaras. ESĪP uztur saikni arī ar citām starptautiskajām un reģionālajām struktūrām attiecīgajā teritorijā.
   13. pants
   Pārskatīšana
   Šā lēmuma īstenošanu un tā saderību ar citām Savienības darbībām reģionā regulāri pārskata. ESĪP līdz 2012. gada decembra beigām iesniedz AP, Padomei un Komisijai progresa ziņojumu un ESĪP pilnvaru termiņa beigās – visaptverošu pilnvaru īstenošanas ziņojumu.
   14. pants
   Stāšanās spēkā
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Luksemburgā, 2012. gada 25. jūnijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         C. ASHTON

      (1)  OV L 275, 6.10.2006., 65. lpp.

      (2)  OV L 141, 27.5.2011., 17. lpp.