title: Padomes Lēmums (2009. gada 10. novembris) par to, lai protokola veidā noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Libānas Republiku, ar ko izveido domstarpību izšķiršanas mehānismu, kurš jāpiemēro domstarpībām atbilstīgi tirdzniecības noteikumiem Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumā, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Libānas Republiku, no otras puses

text:
               14.12.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 328/20

         PADOMES LĒMUMS
   (2009. gada 10. novembris)
   par to, lai protokola veidā noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Libānas Republiku, ar ko izveido domstarpību izšķiršanas mehānismu, kurš jāpiemēro domstarpībām atbilstīgi tirdzniecības noteikumiem Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumā, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Libānas Republiku, no otras puses
   (2010/771/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 133. pantu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2006. gada 24. februārī pilnvaroja Komisiju sākt sarunas ar Vidusjūras reģiona partneriem, lai izveidotu domstarpību izšķiršanas mehānismu attiecībā uz tirdzniecības noteikumiem.

               (2)

               Komisija risināja sarunas, apspriežoties ar komiteju, kas izveidota ar Līguma 133. pantu, saskaņā ar Padomes izdotajiem sarunu norādījumiem.

               (3)

               Komisija ir pabeigusi sarunas par Nolīgumu protokola veidā, ar ko izveido domstarpību izšķiršanas mehānismu, kurš jāpiemēro domstarpībām atbilstīgi tirdzniecības noteikumiem Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumā, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Libānas Republiku, no otras puses (1).

               (4)

               Šis nolīgums būtu jāapstiprina,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Ar šo Kopienas vārdā apstiprina Nolīgumu protokola veidā starp Eiropas Kopienu un Libānas Republiku, ar ko izveido domstarpību izšķiršanas mehānismu, kurš jāpiemēro domstarpībām atbilstīgi tirdzniecības noteikumiem Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumā, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Libānas Republiku, no otras puses.
   Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas parakstīt nolīgumu protokola veidā, lai tas kļūtu saistošs Kopienai.

      Briselē, 2009. gada 10. novembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         A. BORG

      (1)  OV L 143, 30.5.2006., 2. lpp.
   TULKOJUMS
   Eiropas Savienības un Libānas Republikas
   kopīga deklarācija
   saistībā ar nolīguma noslēgšanu protokola veidā, ar kuru izveido strīdu izšķiršanas mehānismu, kas ir jāpiemēro strīdiem atbilstīgi tirdzniecības noteikumiem Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumā, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Libānas Republiku, no otras puses
   Tā kā 2009. gada 1. decembrī spēkā ir stājies Lisabonas līgums, Eiropas Savienība ir aizstājusi Eiropas Kopienu un ir tās pēctece, un no minētās dienas Eiropas Savienība īsteno visas Eiropas Kopienas tiesības un pilda visus tās pienākumus.
   Tālab minētajā nolīgumā, kas parakstīts šodien, atsauces uz “Eiropas Kopienu” attiecīgajos gadījumos jālasa kā atsauces uz “Eiropas Savienību”.

      Briselē, 2010. gada 11. novembrī

         Eiropas Savienības vārdā –

         Libānas Republikas vārdā –

    ---documentbreak---

               14.12.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 328/21

         PROTOKOLS
   starp Eiropas Kopienu un Libānas Republiku, ar ko izveido domstarpību izšķiršanas mehānismu, kurš jāpiemēro domstarpībām atbilstīgi tirdzniecības noteikumiem Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumā, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Libānas Republiku, no otras puses
   EIROPAS KOPIENA,
   turpmāk “Kopiena”,
   no vienas puses, un
   LIBĀNAS REPUBLIKA,
   turpmāk “Libāna”,
   no otras puses,
   IR PIEŅĒMUŠAS ŠĀDU LĒMUMU.
   I   NODAĻA

      MĒRĶIS UN DARBĪBAS JOMA

   1. pants
   Mērķis
   Šā protokola mērķis ir novērst un atrisināt visas domstarpības starp pusēm tirdzniecības jomā, lai, ja iespējams, panāktu savstarpēji saskaņotu risinājumu.
   2. pants
   Protokola piemērošana
   Šā protokola noteikumi attiecas uz jebkurām domstarpībām, kas rodas, interpretējot un piemērojot noteikumus, kas izklāstīti II sadaļā (izņemot 23., 24. un 25. pantu) Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumā, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Libānas Republiku, no otras puses (turpmāk “Asociācijas nolīgums”), izņemot gadījumus, kad skaidri noteikts citādi (1). Asociācijas nolīguma 82. pants attiecas uz domstarpībām par to, kā jāpiemēro un jāinterpretē citi minētā nolīguma noteikumi.
   II   NODAĻA

      APSPRIEŠANĀS UN MEDIĀCIJA

   3. pants
   Apspriešanās
   1.   Puses cenšas atrisināt domstarpības, kas rodas, interpretējot un piemērojot 2. pantā minētos noteikumus, labā ticībā Asociācijas padomes aizgādnībā sākot apspriešanos ar mērķi panākt tūlītēju, objektīvu un savstarpēji saskaņotu risinājumu.
   2.   Puse ierosina apspriešanos, nosūtot otrai pusei rakstisku pieprasījumu, kura kopija jāiesniedz Rūpniecības, tirdzniecības un pakalpojumu apakškomitejai, norādot aplūkojamo pasākumu un Asociācijas nolīguma noteikumus, kas pēc tās uzskata ir jāpiemēro.
   3.   Apspriešanos rīko trīsdesmit dienu laikā no pieprasījuma saņemšanas dienas, un tā notiek atbildētāja teritorijā, ja vien puses nevienojas citādi. Apspriešanos uzskata par pabeigtu sešdesmit dienu laikā no pieprasījuma saņemšanas dienas, ja vien abas puses nevienojas to turpināt. Apspriešanās, jo īpaši visa izpaustā informācija un nostāja, ko šajā procesā ieņem puses, ir slepena un neskar nevienas puses tiesības turpmākajos procesos.
   4.   Steidzamos gadījumos, tostarp tādos, kas saistīti ar ātrbojīgām vai sezonas precēm, apspriešanos rīko piecpadsmit dienu laikā no pieprasījuma saņemšanas dienas un to uzskata par pabeigtu trīsdesmit dienu laikā no pieprasījuma saņemšanas dienas.
   5.   Ja puse, kurai pieprasījums adresēts, neatbild uz apspriešanās pieprasījumu desmit darba dienu laikā no tā saņemšanas dienas vai ja apspriešanās nenotiek attiecīgi 3. vai 4. punktā minētajos termiņos, vai ja apspriešanās ir pabeigta, bet nav panākta vienošanās par savstarpēji saskaņotu risinājumu, prasītājs saskaņā ar 5. pantu var pieprasīt izveidot šķīrējtiesas kolēģiju.
   4. pants
   Mediācija
   1.   Ja apspriežoties nav izdevies panākt savstarpēji saskaņotu risinājumu, puses, savstarpēji vienojoties, var izmantot mediatora palīdzību. Mediācijas pieprasījums jāiesniedz rakstiski Rūpniecības, tirdzniecības un pakalpojumu apakškomitejai, un tajā jānorāda pasākums, kas ir bijis apspriešanās priekšmets, kā arī savstarpēji saskaņotie mediācijas noteikumi. Katra puse apņemas ar izpratni izturēties pret mediācijas pieprasījumiem.
   2.   Ja vien puses nevienojas par mediatoru piecu darba dienu laikā no mediācijas pieprasījuma saņemšanas dienas, Rūpniecības, tirdzniecības un pakalpojumu apakškomitejas priekšsēdētāji vai viņu pilnvarota persona izlozē mediatoru no 19. panta sarakstos minēto personu loka, kuras nav nevienas puses valstspiederīgie. To veic desmit darba dienu laikā no mediācijas pieprasījuma saņemšanas dienas. Mediators ne vēlāk kā trīsdesmit dienu laikā pēc viņa izraudzīšanas sasauc sanāksmi ar pusēm. Mediators ne vēlāk kā piecpadsmit dienas pirms sanāksmes saņem katras puses iesniegtos dokumentus, un viņš pēc vajadzības var pieprasīt papildu informāciju pusēm, ekspertiem vai tehniskajiem konsultantiem. Šādā veidā iegūta informācija jādara zināma katrai pusei, un tām jādod iespēja izteikt apsvērumus. Mediators ne vēlāk kā četrdesmit piecu dienu laikā pēc viņa izraudzīšanās sniedz atzinumu.
   3.   Mediatora atzinumā var būt ieteikums par to, kā atrisināt domstarpības atbilstīgi 2. pantā minētajiem noteikumiem. Mediatora atzinums nav saistošs.
   4.   Puses var vienoties grozīt 2. punktā minētos termiņus. Turklāt mediators pēc jebkuras puses pieprasījuma vai pēc savas iniciatīvas var nolemt grozīt šos termiņus, ņemot vērā attiecīgās puses īpašās grūtības vai lietas sarežģītību.
   5.   Procesos, kuros izmanto mediāciju, īpaši mediatora atzinums un visa izpaustā informācija un viedokļi, kurus šajos procesos ieņem puses, ir slepeni un neskar nevienas puses tiesības turpmākajos procesos.
   6.   Ja puses vienojas, mediāciju var turpināt arī tad, ja noris šķīrējtiesas process.
   7.   Mediatora nomaiņa notiek vienīgi tādu iemeslu dēļ un atbilstīgi kārtībai, kas sīki izklāstīta reglamenta 17. līdz 20. punktā.
   III   NODAĻA

      DOMSTARPĪBU IZŠĶIRŠANAS PROCEDŪRAS

      I   IEDAĻA

         Šķīrējtiesas process

   5. pants
   Šķīrējtiesas procesa uzsākšana
   1.   Ja pusēm nav izdevies atrisināt domstarpības, izmantojot apspriešanos atbilstīgi 3. pantā paredzētajam, vai izmantojot mediāciju atbilstīgi 4. pantā paredzētajam, prasītājs var pieprasīt izveidot šķīrējtiesas kolēģiju.
   2.   Pieprasījums izveidot šķīrējtiesas kolēģiju tiek rakstiski iesniegts atbildētājam un Rūpniecības, tirdzniecības un pakalpojumu apakškomitejai. Prasītājs savā pieprasījumā norāda aplūkojamo pasākumu un izskaidro, kādā veidā šāds pasākums ir 2. panta noteikumu pārkāpums. Šķīrējtiesas kolēģijas izveidošanu pieprasa ne vēlāk kā astoņpadsmit mēnešus no apspriešanās pieprasījuma saņemšanas dienas, neskarot prasītāja tiesības nākotnē pieprasīt jaunu apspriešanos par šo pašu jautājumu.
   6. pants
   Šķīrējtiesas kolēģijas izveidošana
   1.   Šķīrējtiesas kolēģijā ir trīs šķīrējtiesneši.
   2.   Desmit darba dienu laikā pēc tam, kad atbildētājs ir saņēmis pieprasījumu izveidot šķīrējtiesas kolēģiju, puses apspriežas, lai panāktu vienošanos par šķīrējtiesas kolēģijas sastāvu.
   3.   Ja puses 2. punktā noteiktajā termiņā nespēj vienoties par tās sastāvu, jebkura no pusēm var pieprasīt Rūpniecības, tirdzniecības un pakalpojumu apakškomitejas priekšsēdētājiem vai viņu pilnvarotai personai ar izlozes palīdzību izvēlēties visus trīs locekļus no saraksta, kas izveidots saskaņā ar 19. pantu: vienu personu – no to personu loka, ko ir ierosinājis prasītājs, vienu personu – no to personu loka, ko ir ierosinājis atbildētājs, un vienu personu – no to personu loka, ko puses ir izvēlējušās par priekšsēdētāju. Ja puses vienojas par vienu vai diviem šķīrējtiesas kolēģijas locekļiem, atlikušos dalībniekus izraugās tādā pašā kārtībā.
   4.   Rūpniecības, tirdzniecības un pakalpojumu apakškomitejas priekšsēdētāji vai viņu pilnvarota persona izraugās šķīrējtiesnešus piecu darba dienu laikā pēc tam, kad ir iesniegts 3. punktā minētais pieprasījums.
   5.   Šķīrējtiesas kolēģijas izveidošanas diena ir visu triju šķīrējtiesnešu izraudzīšanās diena.
   6.   Šķīrējtiesnešu nomaiņa notiek vienīgi tādu iemeslu dēļ un atbilstīgi kārtībai, kas sīki izklāstīti reglamenta 17. līdz 20. punktā.
   7. pants
   Šķīrējtiesas starpposma ziņojums
   Šķīrējtiesas kolēģija pusēm ne vēlāk kā simt divdesmit dienu laikā no šķīrējtiesas kolēģijas izveidošanas dienas izsniedz starpposma ziņojumu, kurā izklāstīti konstatētie fakti, attiecīgo noteikumu piemērojamība un galvenais pamatojums šķīrējtiesas secinājumiem un ieteikumiem. Jebkura puse piecpadsmit dienu laikā no paziņošanas var iesniegt rakstisku lūgumu šķīrējtiesas kolēģijai, lai tā pārskatītu starpposma ziņojumā precizētos aspektus. Šķīrējtiesas kolēģijas galīgā nolēmuma secinājumi ietver starpposma pārskata posmā izvirzīto argumentu apspriešanu.
   8. pants
   Šķīrējtiesas kolēģijas nolēmums
   1.   Šķīrējtiesas kolēģija simt piecdesmit dienu laikā no tās izveidošanas dienas paziņo nolēmumu pusēm un Rūpniecības, tirdzniecības un pakalpojumu apakškomitejai. Ja tā uzskata, ka šo termiņu nevar ievērot, šķīrējtiesas kolēģijas priekšsēdētājam par to rakstiski jāpaziņo pusēm un Rūpniecības, tirdzniecības un pakalpojumu apakškomitejai, norādot kavēšanās iemeslus un dienu, kad šķīrējtiesas kolēģija plāno pabeigt darbu. Nolēmumu nekādos apstākļos nevar paziņot vēlāk kā simt astoņdesmit dienu no šķīrējtiesas kolēģijas izveidošanas dienas.
   2.   Steidzamības gadījumos, tostarp tādos, kas saistīti ar ātrbojīgām vai sezonas precēm, šķīrējtiesas kolēģija dara visu, lai paziņotu nolēmumu septiņdesmit piecu dienu laikā no tās izveidošanas dienas. Tas nekādos apstākļos nedrīkst būt vairāk kā deviņdesmit dienu no šķīrējtiesas izveidošanas dienas. Šķīrējtiesas kolēģija desmit dienu laikā pēc tās izveidošanas dienas sniedz prejudiciālu nolēmumu par to, vai tā uzskata šo lietu par steidzamu.
   3.   Šķīrējtiesas kolēģija pēc abu pušu lūguma jebkurā brīdī aptur savu darbību uz laikposmu, par kuru puses ir vienojušās, bet kas nav ilgāks par divpadsmit mēnešiem, un pēc prasītājas puses lūguma šā saskaņotā laikposma beigās atjauno savu darbību. Ja prasītāja puse pirms saskaņotā apturēšanas laikposma beigām nelūdz atjaunot šķīrējtiesas kolēģijas darbu, procedūra tiek izbeigta. Šķīrējtiesas kolēģijas darba apturēšana un izbeigšana neskar neviena puses tiesības piedalīties citā procesā par šo pašu jautājumu.

      II   IEDAĻA

         Šķīrējtiesas nolēmuma izpilde

   9. pants
   Šķīrējtiesas nolēmuma izpilde
   Katra puse veic visus pasākumus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šķīrējtiesas nolēmumu, un puses cenšas vienoties par termiņu, kurā jāpanāk nolēmuma izpilde.
   10. pants
   Pieņemamais termiņš nolēmuma izpildei
   1.   Atbildētājs ne vēlāk kā trīsdesmit dienas pēc tam, kad šķīrējtiesas kolēģija ir paziņojusi nolēmumu pusēm, paziņo prasītājam un Rūpniecības, tirdzniecības un pakalpojumu apakškomitejai, cik daudz laika tam būs vajadzīgs, lai izpildītu nolēmumu (pieņemamais termiņš), ja tūlītēja nolēmuma izpilde nav iespējama.
   2.   Ja pusēm ir domstarpības par pieņemamo termiņu šķīrējtiesas nolēmuma izpildei, prasītājs divdesmit dienu laikā pēc tam, kad atbildētājs ir paziņojis saskaņā ar 1. punktu, rakstiski pieprasa šķīrējtiesas kolēģijai noteikt pieņemamā termiņa ilgumu. Par šādu pieprasījumu vienlaikus paziņo otrai pusei un Rūpniecības, tirdzniecības un pakalpojumu apakškomitejai. Šķīrējtiesas kolēģija trīsdesmit dienu laikā no pieprasījuma iesniegšanas dienas paziņo nolēmumu pusēm un Rūpniecības, tirdzniecības un pakalpojumu apakškomitejai.
   3.   Puses, savstarpēji vienojoties, var pagarināt pieņemamo termiņu.
   11. pants
   Visu to pasākumu pārskatīšana, kas veikti šķīrējtiesas nolēmuma izpildei
   1.   Atbildētājs līdz pieņemamā termiņa beigām paziņo otrai pusei un Rūpniecības, tirdzniecības un pakalpojumu apakškomitejai par visiem pasākumiem, ko tas veicis šķīrējtiesas nolēmuma izpildei.
   2.   Ja pusēm ir domstarpības par to, vai pasākums, kas paziņots saskaņā ar 1. punktu, atbilst 2. panta noteikumiem, prasītājs var rakstiski pieprasīt šķīrējtiesas kolēģijai izlemt šo jautājumu. Šādā pieprasījumā apraksta aplūkojamo pasākumu un izskaidro, kādā veidā šāds pasākums nav saderīgs ar 2. panta noteikumiem. Šķīrējtiesas kolēģija paziņo nolēmumu deviņdesmit dienu laikā no pieprasījuma iesniegšanas dienas. Steidzamības gadījumos, tostarp tādos, kas saistīti ar ātrbojīgām vai sezonas precēm, šķīrējtiesas kolēģija paziņo nolēmumu četrdesmit piecu dienu laikā no pieprasījuma iesniegšanas dienas.
   12. pants
   Pagaidu tiesiskās aizsardzības līdzekļi nolēmuma neizpildes gadījumā
   1.   Ja atbildētājs līdz pieņemamā termiņa beigām nepaziņo par pasākumiem, kas veikti, lai izpildītu šķīrējtiesas nolēmumu, vai ja šķīrējtiesas kolēģija nolemj, ka saskaņā ar 11. panta 1. punktu paziņotais pasākums nav saderīgs ar minētās puses saistībām atbilstīgi 2. panta noteikumiem, atbildētājs iesniedz pagaidu kompensācijas piedāvājumu, ja to pieprasa prasītājs.
   2.   Ja trīsdesmit dienu laikā pēc pieņemamā termiņa beigām nav panākta vienošanās par kompensāciju vai ja pasākums, kas veikts, lai izpildītu šķīrējtiesas nolēmumu atbilstīgi 11. pantam, nav saderīgs ar 2. panta noteikumiem, prasītājs pēc tam, kad tas paziņojis otrai pusei un Rūpniecības, tirdzniecības un pakalpojumu apakškomitejai, ir tiesīgs apturēt saistību izpildi, kuras izriet no jebkura 2. panta noteikuma, ciktāl tas atbilst pārkāpuma izraisītajam anulējumam vai kaitējumam. Prasītājs var apturēt saistību izpildi uz desmit darba dienām pēc tam, kad atbildētājs ir paziņojis par pieprasījuma saņemšanu, ja vien atbildētājs nav pieprasījis domstarpību izšķiršanu saskaņā ar 3. punktu.
   3.   Ja atbildētājs uzskata, ka apturēšanas līmenis nav līdzvērtīgs pārkāpuma izraisītajam anulējumam vai kaitējumam, tas var rakstiski pieprasīt šķīrējtiesas kolēģijai izlemt šo jautājumu. Par šādu pieprasījumu pirms 2. punktā minētā desmit darba dienu laikposma beigām paziņo otrai pusei un Rūpniecības, tirdzniecības un pakalpojumu apakškomitejai. Šķīrējtiesas kolēģija, vajadzības gadījumā uzklausot ekspertu atzinumu, trīsdesmit dienu laikā no pieprasījuma iesniegšanas dienas paziņo pusēm un Rūpniecības, tirdzniecības un pakalpojumu apakškomitejai savu nolēmumu par saistību izpildes apturēšanas līmeni. Saistību izpildi neaptur, kamēr šķīrējtiesas kolēģija nav paziņojusi nolēmumu, un saistību izpildes apturēšana ir saderīga ar šķīrējtiesas nolēmumu.
   4.   Saistību izpilde tiek apturēta uz laiku, un šo noteikumu piemēro tikai tik ilgi, kamēr pasākums, par kuru konstatēts, ka tas nav saderīgs ar 2. panta noteikumiem, nav atsaukts vai grozīts tā, lai tas atbilstu šiem noteikumiem atbilstīgi 13. pantam, vai tik ilgi, kamēr puses nav vienojušās atrisināt domstarpības.
   13. pants
   Tādu pasākumu pārskatīšana, kas veikti, lai izpildītu nolēmumu pēc saistību izpildes apturēšanas
   1.   Atbildētājs paziņo otrai pusei un Rūpniecības, tirdzniecības un pakalpojumu apakškomitejai par visiem pasākumiem, ko tas veicis, lai izpildītu šķīrējtiesas nolēmumu, kā arī par savu pieprasījumu pārtraukt saistību izpildes apturēšanu, ko piemēro prasītājs.
   2.   Ja puses trīsdesmit dienu laikā no paziņojuma saņemšanas dienas nevienojas par paziņotā pasākuma atbilstību 2. panta noteikumiem, prasītājs rakstiski pieprasa šķīrējtiesas kolēģijai izlemt šo jautājumu. Par šādu pieprasījumu vienlaikus paziņo otrai pusei un Rūpniecības, tirdzniecības un pakalpojumu apakškomitejai. Šķīrējtiesas nolēmumu četrdesmit piecu dienu laikā no pieprasījuma iesniegšanas dienas paziņo pusēm un Rūpniecības, tirdzniecības un pakalpojumu apakškomitejai. Ja šķīrējtiesa kolēģija nolemj, ka jebkurš pasākums, kas veikts, lai izpildītu nolēmumu, atbilst 2. panta noteikumiem, saistību izpildes apturēšanu izbeidz.

      III   IEDAĻA

         Kopīgi noteikumi

   14. pants
   Savstarpēji saskaņots risinājums
   Puses jebkurā laikā atbilstīgi šim protokolam var panākt savstarpēji saskaņotu domstarpību risinājumu. Tās par šādu risinājumu paziņo Rūpniecības, tirdzniecības un pakalpojumu apakškomitejai un šķīrējtiesas kolēģijai. Pēc tam, kad ir paziņots par savstarpēji saskaņotu risinājumu, šķīrējtiesas kolēģija beidz savu darbību, un procedūra tiek izbeigta.
   15. pants
   Reglaments
   1.   Šā protokola III nodaļā noteikto domstarpību izšķiršanas kārtību reglamentē šim protokolam pievienotais reglaments.
   2.   Šķīrējtiesas kolēģijas sēdes saskaņā ar reglamentu ir atklātas, ja vien puses nevienojas citādi.
   16. pants
   Informācija un tehniskās konsultācijas
   1.   Šķīrējtiesas kolēģija pēc savas iniciatīvas vai pēc kādas puses pieprasījuma var iegūt informāciju no jebkura avota, kuru tā uzskata par pieņemamu šķīrējtiesas procesam, tostarp no pusēm. Turklāt šķīrējtiesas kolēģijai ir tiesības pēc sava ieskata lūgt ekspertu attiecīgo viedokli. Pirms šādu ekspertu izraudzīšanās šķīrējtiesas kolēģija apspriežas ar pusēm. Kolēģijai nav saistošs par ekspertiem izteiktais pušu viedoklis. Šādi iegūtā informācija ir jādara zināma katrai no pusēm, un tām jādod iespēja izteikt piezīmes.
   2.   Ieinteresētajām fiziskajām vai juridiskajām personām, kas veic uzņēmējdarbību pušu teritorijā, saskaņā ar reglamentu ir tiesības iesniegt šķīrējtiesā amicus curiae atzinumus. Šādos atzinumos ir aplūkoti tikai domstarpību faktiskie aspekti, bet netiek aplūkoti tiesiskie jautājumi.
   17. pants
   Interpretācijas noteikumi
   Šķīrējtiesas kolēģija interpretē 2. panta noteikumus saskaņā ar starptautisko publisko tiesību ierastajām interpretācijas normām, tostarp Vīnes Konvencijā par starptautisko līgumu tiesībām izklāstītajām normām. Šķīrējtiesas nolēmumi nevar paplašināt vai sašaurināt 2. pantā paredzētās tiesības un pienākumus.
   18. pants
   Šķīrējtiesas lēmumi un nolēmumi
   1.   Šķīrējtiesas kolēģija dara visu iespējamo, lai ikvienu lēmumu pieņemtu vienprātīgi. Ja tomēr lēmumu nevar pieņemt vienprātīgi, attiecīgo jautājumu izšķir ar vairākuma balsojumu.
   2.   Visi šķīrējtiesas nolēmumi ir saistoši pusēm, un tie neuzliek tiesības vai pienākumus fiziskām vai juridiskām personām. Nolēmumā ir izklāstīti konstatētie fakti, attiecīgo Asociācijas nolīguma noteikumu piemērojamība un galvenais pamatojums šķīrējtiesas konstatējumam un secinājumiem. Rūpniecības, tirdzniecības un pakalpojumu apakškomiteja dara šķīrējtiesas nolēmumu pilnībā publiski pieejamu, ja vien tā nenolemj citādi, lai nodrošinātu ar uzņēmējdarbību saistītās informācijas konfidencialitāti.
   IV   NODAĻA

      VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

   19. pants
   Šķīrējtiesnešu saraksts
   1.   Rūpniecības, tirdzniecības un pakalpojumu apakškomiteja ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc dienas, kad šis protokols ir stājies spēkā, izveido sarakstu ar vismaz piecpadsmit personām, kuras vēlas un ir spējīgas darboties kā šķīrējtiesneši. Katra puse ierosina vismaz piecas personas, lai tās darbotos par šķīrējtiesnešiem. Turklāt abas puses izraugās vismaz piecas personas, kas nav nevienas puses valstspiederīgie un kuras būs šķīrējtiesas kolēģijas priekšsēdētāji. Rūpniecības, tirdzniecības un pakalpojumu apakškomiteja nodrošina, lai sarakstā vienmēr tiktu saglabāts šis skaits.
   2.   Šķīrējtiesnešiem ir speciālas zināšanas vai pieredze tieslietās un starptautiskajā tirdzniecībā. Tie ir neatkarīgi, strādā savā kompetencē un nepieņem norādījumus ne no vienas organizācijas vai valdības, nav saistīti ne ar vienu no pušu valdībām un ievēro šim protokolam pievienoto ētikas kodeksu.
   3.   Rūpniecības, tirdzniecības un pakalpojumu apakškomiteja var izveidot papildu sarakstus ar vismaz piecpadsmit personām, kam ir nozares ekspertu zināšanas konkrētos Asociācijas nolīguma jautājumos vai pieredze mediācijā. Izmantojot 6. panta 2. punktā izklāstīto izraudzīšanās kārtību, Rūpniecības, tirdzniecības un pakalpojumu apakškomitejas priekšsēdētāji pēc abu pušu vienošanās var izmantot nozaru ekspertu sarakstu.
   20. pants
   Saistība ar PTO pienākumiem
   1.   Tiesības izmantot šā protokola noteikumus par domstarpību izšķiršanu neskar nevienu darbību, kas veicama PTO, tostarp domstarpību izšķiršanas darbību.
   2.   Ja kāda no pusēm tomēr ir sākusi domstarpību izšķiršanas procesu par kādu konkrētu pasākumu atbilstīgi šim protokolam vai PTO nolīgumam, tā nevar sākt domstarpību izšķiršanas procesu par to pašu pasākumu otrā tiesā, pirms nav beidzies pirmais process. Turklāt puse nevar vērsties abās tiesās jautājumā par tādas saistības neizpildi, kura atbilstīgi Asociācijas nolīgumam un PTO nolīgumam ir pilnīgi vienāda. Tādā gadījumā, tiklīdz ir uzsākts domstarpību izšķiršanas process, puse otrai tiesai neiesniedz prasību par tādas pašas saistības izpildi atbilstīgi otram nolīgumam, ja vien izvēlētajā tiesā procesuālu vai juridisku iemeslu dēļ nav iespējams izdarīt secinājumus par prasību, kuras priekšmets ir minētās saistības neizpilde.
   3.   Šā panta 2. punktā:

               —

               par domstarpību izšķiršanas procesu saskaņā ar PTO nolīgumu uzskata procesu, kas uzsākts, vienai pusei pieprasot izveidot šķīrējtiesas kolēģiju atbilstīgi PTO vienošanās par noteikumiem un kārtību, kas nosaka domstarpību izšķiršanu (VSI), 6. pantam, un ir pabeigts tad, kad Domstarpību izšķiršanas iestāde attiecīgi pieņem kolēģijas ziņojumu un Apelācijas iestādes ziņojumu atbilstīgi VSI 16. pantam un 17. panta 14. punktam,

               —

               par domstarpību izšķiršanas procesu saskaņā ar šo protokolu uzskata procesu, kas uzsākts, vienai pusei pieprasot izveidot šķīrējtiesas kolēģiju atbilstīgi 5. panta 1. punktam, un ir pabeigts tad, kad šķīrējtiesas kolēģija paziņo savu nolēmumu pusēm un Rūpniecības, tirdzniecības un pakalpojumu apakškomitejai saskaņā ar 8. pantu.

         4.   Šā protokola noteikumi neliedz pusei īstenot saistību apturēšanu, ko atļauj PTO Domstarpību izšķiršanas iestāde. PTO nolīgumu neizmanto, lai liegtu kādai no pusēm apturēt šajā protokolā paredzēto saistību izpildi.
   21. pants
   Termiņi
   1.   Visus šajā protokolā noteiktos termiņus, tostarp termiņus, kuros šķīrējtiesas kolēģijām ir jāpaziņo savi nolēmumi, skaita kalendārajās dienās no nākamās dienas pēc darbības vai fakta, uz ko tie attiecas, ja vien nav norādīts citādi.
   2.   Jebkuru šajā protokolā minēto termiņu var mainīt, pusēm savstarpēji vienojoties. Puses apņemas labvēlīgi izskatīt pieprasījumus par termiņa pagarināšanu, ja kāda no pusēm nevar ievērot šajā protokolā paredzēto kārtību. Šķīrējtiesas kolēģija pēc puses pieprasījuma var mainīt procesā piemērojamos termiņus, ievērojot pušu dažādo attīstības pakāpi.
   22. pants
   Protokola pārskatīšana un grozīšana
   1.   Asociācijas padome var pārskatīt šā protokola un tā pielikumu īstenošanu, lai lemtu par to darbības turpināšanu, grozīšanu vai izbeigšanu.
   2.   Asociācijas padome var lemt par šā protokola un tā pielikumu grozīšanu. Jebkuru šādu grozījumu var veikt pēc tam, kad katra puse ir izpildījusi iekšējās juridiskās prasības.
   23. pants
   Stāšanās spēkā
   Puses apstiprinās šo protokolu saskaņā ar savām procedūrām. Šis protokols stājas spēkā nākamā mēneša pirmajā dienā pēc dienas, kad puses ir paziņojušas viena otrai, ka šajā pantā minētās procedūras ir pabeigtas.

      Briselē, 2010. gada 11. novembrī, divos oriģināleksemplāros angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu, zviedru un arābu valodā, visiem tekstiem esot vienlīdz autentiskiem.

         За Европейския съюз
         Por la Unión Europea
         Za Evropskou unii
         For Den Europæiske Union
         Für die Europäische Union
         Euroopa Liidu nimel
         Για την Ευρωπαϊκή Ένωση
         For the European Union
         Pour l'Union européenne
         Per l'Unione europea
         Eiropas Savienības vārdā
         Europos Sajungos vardu
         Az Európai Unió részéről
         Għall-Unjoni Ewropea
         Voor de Europese Unie
         W imieniu Unii Europejskiej
         Pela União Europeia
         Pentru Uniunea Europeană
         Za Európsku úniu
         Za Evropsko unijo
         Euroopan unionin puolesta
         För Europeiska unionen

         За Релублика Ливан
         Por la República Libanesa
         Za Libanonskou republiku
         For Den Libanesiske Republik
         Für die Libanesische Republik
         Liibanoni Vabariigi nimel
         Για τη Δημοκρατία του Λιβάνου
         For the Republic of Lebanon
         Pour la République libanaise
         Per la Repubblica libanese
         Libānas Republikas vārdā
         Libano Respublikos vardu
         A Libanoni Köztársaság részéről
         Għar-repubblika tal-Libanu
         Voor de Republiek Libanon
         W imieniu Republiki Libańskiej
         Pela República do Líbano
         Pentru Republica Libaneză
         Za Libanonskú republiku
         Za Republiko Libanon
         Libanonin tasavallan puolesta
         För Republiken Libanon

      (1)  Šā protokola noteikumi neskar 33. pantu Protokolā par jēdziena “noteiktas izcelsmes ražojumi” definīciju un administratīvās sadarbības metodēm.
   PIELIKUMI

               I PIELIKUMS

                  ŠĶĪRĒJTIESAS REGLAMENTS

               II PIELIKUMS

                  ŠĶĪRĒJTIESAS KOLĒĢIJAS LOCEKĻU UN MEDIATORU ĒTIKAS KODEKSS


title: Prezidija Lēmums ( 2009. gada 4. maijs ) attiecībā uz Eiropas Parlamenta noteikumiem par valodu un datorkursiem deputātiem

text:
               29.8.2009

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 204/5

      PREZIDIJA LĒMUMS

   (2009. gada 4. maijs)
   attiecībā uz Eiropas Parlamenta noteikumiem par valodu un datorkursiem deputātiem
   2009/C 204/03
   EIROPAS PARLAMENTA PREZIDIJS,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta deputātu nolikumu (1) un jo īpaši tā 20. un 22. pantu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta deputātu nolikuma īstenošanas noteikumus (turpmāk tekstā “ĪN”) (2) un jo īpaši to 44. un 74. pantu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta Reglamenta 8. pantu un 22. panta 2. punktu,
   tā kā Noteikumi par Eiropas Parlamenta deputātu izdevumiem un piemaksām (3), jo īpaši šo Noteikumu 22. un turpmākie panti par Valodu un datorkursiem deputātiem vairs nav spēkā, sākot ar dienu, kad stājas spēkā Eiropas Parlamenta deputātu nolikums un tādēļ jāpieņem jauni noteikumi šajā jomā,
   IR NOLĒMIS ŠĀDI.
   1.   NODAĻA

      VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

   Pirmais pants
   Principi un definīcijas
   1.   Piemērojot deputātu nolikuma īstenošanas noteikumu 44. panta 1. punktu, deputātiem ir tiesības apmeklēt valodu un datorkursus, ko organizē Eiropas Parlaments vai pilnvarota struktūra, ievērojot nosacījumus, kas paredzēti šajos noteikumos. Deputātiem ir tiesības saņemt valodu un datorkursu reālo izdevumu atmaksu turpmāk minētājā apjomā un atbilstīgi turpmāk minētajiem noteikumiem.
   2.   Ar pilnvarotu struktūru šajā gadījumā saprot skolu, institūtu vai neatkarīgu pasniedzēju/skolotāju, kam ir kvalifikācija, kuru paredz attiecīgās valsts tiesību akti attiecībā uz valodu apmācības kursiem un datorkursiem, atbilstīgi deputāta izvēlētajam apmācības veidam.
   2. pants
   Apmācības izdevumu atmaksa
   1.   Apmācības izdevumu, tostarp vajadzības gadījumā reģistrācijas izdevumu atmaksa nevar pārsniegt EUR 5 000 gadā valodu kursiem un EUR 1 500 gadā datorkursiem. Šo summu ietvaros ne vairāk kā EUR 500 var atmaksāt par tālmācību vai pašmācības materiāliem.
   2.   Vēlēšanu gadā vai, deputāta pilnvaru laikam izbeidzoties budžeta gadā, maksimālā summa tiek sadalīta pro rata temporis starp deputātu, kura pilnvaru periods beidzas un deputātu, kura pilnvaru periods sākas. Pārmaksātās summas jāatmaksā vai jāsedz.
   3. pants
   Izdevumu atmaksas kārtība
   Apmācības izmaksu atmaksa, izņemot pasniedzēju ceļa izdevumus vai komisijas naudu, tiek veikta pēc deputāta rakstveida pieprasījuma, pievienojot šādus apliecinošus dokumentus:

               1)

               pienācīgi izrakstītu un par visu summu samaksātu apmācību izdevumu faktūrrēķinu, kas ietver:

                           a)

                           deputāta vārdu;

                           b)

                           pilnvarotās struktūras nosaukumu/vārdu, adresi un juridisko statusu;

                           c)

                           kursu cenu, atsevišķi norādot apmācības izmaksas un citas izmaksas;

                           d)

                           PVN maksātāja reģistrācijas numuru vai, ja struktūra ir atbrīvota no reģistrācijas vai no PVN maksas, arī atbrīvojuma pamatojumu;

                           e)

                           ja attiecīgie tiesību akti to paredz, pilnvarotās struktūras komercdarbības reģistrācijas numuru vai ekvivalentu;

               2)

               kursu apmeklējumu apliecinošu dokumentu, kuru izsniegusi un pienācīgi apstiprinājusi pilnvarotā struktūra, un kurā norādīts deputāta vārds, apmeklēto stundu skaits, apmeklējuma datumi un laiks;

               3)

               dokuments, kas apliecina, ka struktūra ir pilnvarota sniegt apmācību 1. panta 2. punkta nozīmē.

         2.   NODAĻA

      VALODU KURSI

   4. pants
   Eiropas Parlamenta organizētie valodu kursi
   Sesiju laikā Strasbūrā un Briselē deputāti var apmeklēt vienus vai vairākus valodu kursus piecām vispieprasītākajām valodām (angļu, franču, vācu, itāļu un spāņu), kurus sniedz Eiropas Parlamenta nodrošināti pasniedzēji, atbilstoši pasniedzēju noteiktam grafikam, un kuru cena ir EUR 40 par nodarbību un 2. pantā noteiktās summas robežās.
   5. pants
   Citu oficiālo valodu kursi
   1.   Deputāti var apmeklēt kursus, lai apgūtu Parlamenta Reglamenta 138. pantā noteiktās dalībvalstu valsts valodas, valodas, kurās ir sagatavotas līgumu autentiskās versijas, kā arī oficiāli atzīto pievienošanās kandidātvalstu valsts valodas.
   2.   Par šiem kursiem deputāti saņem mācību maksas atmaksu, tās summas robežās, kas noteikta 2. pantā un atbilstīgi 3. pantā noteiktajai kārtībai.
   3.   Papildus 2. pantā noteiktajai summai deputātiem ir tiesības saņemt arī ceļa un uzturēšanās izdevumu atmaksu, kurus deputāts ir apmeklējis kādā skolā vai institūtā, ar nosacījumu, ka:

               a)

               skola vai institūts atrodas Eiropas teritorijā (izņemot Parlamenta parastās darba vietas un reģionus, kuri ģeogrāfiski atrodas ārpus Eiropas kontinenta); un

               b)

               kuri apmeklēti citā dalībvalstī, kas nav dalībvalsts, kurā viņi ir ievēlēti vai valstī, kas ir oficiāli atzīta par kandidātvalsti; un

               c)

               apgūstamā valoda ir tās dalībvalsts vai kandidātvalsts oficiālā valoda; un ka

               d)

               šo kursu programmā ir vismaz divdesmit mācībstundu vienu kursu laikā, vismaz četras 60 minūšu nodarbības vai piecas 40 līdz 45 minūšu nodarbības dienā; kursu sesiju veido secīgas dienas, kuru laikā var būt pārtraukums ne vairāk kā divu svētku dienu (nedēļas nogale netiek ņemta vērā) garumā, kad mācību iestāde ir slēgta.

         4.   Ceļa izdevumi tiek atmaksāti , pamatojoties uz 13. un 15. pantu un mutatis mutandis ĪN 17. pantu, ne vairāk kā par diviem braucieniem abos virzienos gadā. Braucienus ar taksometru, ierodoties vai aizbraucot vietā/no vietas, kur notiek kursi, ja veiktais attālums nepārsniedz 40 km un ja deputāts uzrāda apliecinošo dokumentu oriģinālus, kuros norādīts veiktais attālums;
   5.   Uzturēšanās izdevumus atmaksā, pamatojoties uz pusi no pamatlikmes, kas noteikta ĪN 24. panta 2. punktā un ne vairāk kā par 20 dienām gadā, ja deputāts pierāda izmitināšanas izdevumu esamību. Šajā nolūkā deputātam jāuzrāda faktūrrēķins, kas apliecina, ka deputātam ir bijuši izmitināšanas izdevumi.
   6.   Vēlēšanu gadā braucieni abos virzienos un dienas nauda tiek proporcionāli pro rata temporis sadalīta starp deputātu, kura pilnvaru periods beidzas, un jaunievēlēto deputātu.
   7.   Ceļa un uzturēšanās izdevumus apliecinošus dokumenti jāuzrāda kopā ar apmācības izdevumus apliecinošiem dokumentiem.
   6. pants
   Citu valodu kursi
   Deputāti var apmeklēt valodu kursus, kuras nav minētas 5. punktā, ar nosacījumu, ka šīm mācībām ir tiešs sakars ar viņu oficiālo parlamentāro darbību un ka pirms tam ir saņemta par profesionālo apmācību atbildīgā kvestora piekrišana. Par šiem kursiem deputāti saņem mācību maksas atmaksu, tās summas robežās, kas noteikta 2. pantā un atbilstīgi 3. pantā noteiktajai kārtībai.
   3.   NODAĻA

      DATORKURSI

   7. pants
   Parlamenta piedāvātie kursi
   Deputāti var apmeklēt datorkursus, ko piedāvā Eiropas Parlaments par datorprogrammām, kuras tas nodod deputātu rīcībā.
   Šo kursu apmeklēšanai deputāti nesaņem nekādu atmaksu.
   8. pants
   Citi datorkursi
   Deputāti var apmeklēt datorkursus ārpus Eiropas Parlamenta par datorprogrammām, ko viņi izmanto, pildot savus pienākumus.
   Par šiem kursiem deputāti saņem tikai mācību maksas atmaksu, tās summas robežās, kas noteikta 2. pantā un atbilstīgi 3. pantā noteiktajai kārtībai, ja deputāti iesniedz detalizētus dokumentus par apmeklēto kursu programmu.
   4.   NODAĻA

      TĀLMĀCĪBA UN PAŠMĀCĪBA

   9. pants
   Definīcija
   Deputāti var apgūt valodas vai datorus tālmācības ceļā, tostarp tiešsaistē, vai pirkt valodu un datoru pašmācības materiālus.
   10. pants
   Izdevumu atmaksas kārtība
   1.   Par šo tālmācību un/vai pašmācības mācību materiāliem deputāti var saņemt atmaksu 2. pantā norādītās summas robežās, izņemot maksu par interneta savienojumu vai izmantošanu.
   2.   Izdevumu atmaksa notiek atbilstīgi 3. pantā noteiktajai kartībai un uzrādot:

               a)

               detalizētu dokumentu kopumu, kas attiecas uz izvēlēto apmācības programmu, vai nopirktā pašmācības materiāla aprakstu;

               b)

               tālmācības kursu un/vai interneta kursu apmeklējumu apliecinošu dokumentu, kuru izsniegusi un pienācīgi apstiprinājusi pilnvarotā struktūra, un kurā norādīts deputāta vārds, apmeklēto stundu skaits, apmeklējuma datumi un laiks.

         5.   NODAĻA

      NOBEIGUMA NOTEIKUMI

   11. pants
   Stāšanās spēkā
   Šie noteikumi stājas spēka pēc to publicēšanas Oficiālajā Vēstnesī, vienlaicīgi ar Eiropas Parlamenta deputātu nolikumu.

      (1)  Eiropas Parlamenta 2005. gada 28. septembra Lēmums 2005/684/EK, ar ko pieņem Eiropas Parlamenta deputātu nolikumu (OV L 262, 7.10.2005., 1. lpp.).

      (2)  Pieņēmis EP Prezidijs 2008. gada 19. maijs un 2008. gada 9. jūnijs (PE 388.087/BUR/GT/REV 13).

      (3)  Dok. PE 113/166/BUR/rév.XXV/01-2209.


               19.2.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 65/199

         P7_TA(2013)0249
   Eiropas Komisijas locekļa iecelšana
   Eiropas Parlamenta 2013. gada 12. jūnija lēmums, ar ko apstiprina Neven Mimica iecelšanu Komisijas locekļa amatā (2013/0806(NLE)
   (2016/C 065/35)

      Eiropas Parlaments,

               —

               ņemot vērā Horvātijas Pievienošanās aktu un jo īpaši tā 21. panta 1. punktu,

               —

               ņemot vērā Horvātijas valdības 2013. gada 25. aprīlī iesniegto priekšlikumu par Neven Mimica iecelšanu Komisijas locekļa amatā,

               —

               ņemot vērā Padomes 2013. gada 2. maija vēstuli, kurā Padome apspriedās ar Parlamentu par lēmumu, kas jāpieņem, vienojoties ar Komisijas priekšsēdētāju, par Neven Mimica iecelšanu Komisijas locekļa amatā,

               —

               ņemot vērā 2013. gada 4. jūnijā notikušo Neven Mimica uzklausīšanu, ko vadīja Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komiteja kopā ar Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteju, un pēc šīs uzklausīšanas sagatavotos novērtējuma paziņojumus,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 106. pantu un XVII pielikumu,

               1.

               apstiprina Neven Mimica iecelšanu par Komisijas locekli uz atlikušo Komisijas pilnvaru laiku līdz 2014. gada 31. oktobrim;

               2.

               uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu Padomei, Komisijai un dalībvalstu un Horvātijas valdībām un palamentiem.


title: 2007/787/EK: Padomes Lēmums ( 2007. gada 29. novembris ) par protokola noslēgšanu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Izraēlas Valsti, no otras puses, lai ņemtu vērā Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai

text:
               5.12.2007

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 317/75

      PADOMES LĒMUMS

   (2007. gada 29. novembris)
   par protokola noslēgšanu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Izraēlas Valsti, no otras puses, lai ņemtu vērā Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai
   (2007/787/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 310. pantu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmās daļas otro teikumu un 3. punkta otro daļu,
   ņemot vērā 2005. gada Pievienošanās aktu un jo īpaši tā 6. panta 2. punktu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu (1),
   tā kā:

               (1)

               Protokols Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Izraēlas Valsti, no otras puses (2), Kopienas un tās dalībvalstu vārdā tika parakstīts Briselē 2007. gada 31. oktobrī.

               (2)

               Protokols būtu jāapstiprina,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   Vienīgais pants
   Ar šo Kopienas un tās dalībvalstu vārdā apstiprina protokolu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Izraēlas Valsti, no otras puses, lai ņemtu vērā Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai.
   Protokola teksts ir pievienots šim lēmumam (3).

      Briselē, 2007. gada 29. novembrī

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         M. LINO

      (1)  Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts.

      (2)  OV L 147, 21.6.2000., 3. lpp.

      (3)  Skatīt šā Oficiālā Vēstneša 65. lpp.


title: Padomes Lēmums (ES) 2015/2289 (2015. gada 3. decembris) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā ir jāieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Kaboverdes Republiku par īstermiņa vīzu atvieglotu izsniegšanu Kaboverdes Republikas un Eiropas Savienības pilsoņiem, attiecībā uz kopēju pamatnostādņu pieņemšanu nolīguma īstenošanai

text:
               9.12.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 323/11

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2015/2289
   (2015. gada 3. decembris)
   par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā ir jāieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Kaboverdes Republiku par īstermiņa vīzu atvieglotu izsniegšanu Kaboverdes Republikas un Eiropas Savienības pilsoņiem, attiecībā uz kopēju pamatnostādņu pieņemšanu nolīguma īstenošanai
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 77. panta 2. punkta a) apakšpunktu saistībā ar tā 218. panta 9. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Nolīgums starp Eiropas Savienību un Kaboverdes Republiku par īstermiņa vīzu atvieglotu izsniegšanu Kaboverdes Republikas un Eiropas Savienības pilsoņiem (1) (“nolīgums”) stājās spēkā 2014. gada 1. decembrī.

               (2)

               Nolīguma 10. pantā ir paredzēts, ka Pusēm jāizveido Apvienotā komiteja. Šajā pantā arī paredzēts, ka minētajai Apvienotajai komitejai jo īpaši ir jāuzrauga nolīguma īstenošana.

               (3)

               Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 810/2009 (2) ir noteiktas procedūras un nosacījumi vīzu izsniegšanai tranzītam vai plānotām uzturēšanās reizēm dalībvalstu teritorijā, kuras nepārsniedz 90 dienas jebkurā 180 dienu laikposmā.

               (4)

               Ir nepieciešamas kopējas pamatnostādnes, lai nodrošinātu, ka Kaboverdes Republikas un dalībvalstu konsulāti nolīgumu īsteno pilnīgi saskaņotā veidā, un lai precizētu saikni starp nolīguma noteikumiem un nolīguma Pušu tiesību aktu noteikumiem, kurus joprojām piemēro tiem vīzu jautājumiem, uz kuriem nolīgums neattiecas.

               (5)

               Tādēļ ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā ir jāieņem Apvienotajā komitejā attiecībā uz kopēju pamatnostādņu pieņemšanu nolīguma īstenošanai.

               (6)

               Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Dānijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro.

               (7)

               Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā Nr. 21 par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, un neskarot minētā protokola 4. pantu, minētās dalībvalstis nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un šis lēmums tām nav saistošs un nav jāpiemēro,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Nostājas, kas Savienības vārdā ir jāieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Kaboverdes Republiku par īstermiņa vīzu atvieglotu izsniegšanu Kaboverdes Republikas un Eiropas Savienības pilsoņiem, attiecībā uz kopēju pamatnostādņu pieņemšanu nolīguma īstenošanai, pamatā ir Apvienotās komitejas lēmuma projekts, kas pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2015. gada 3. decembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         F. BRAZ

      (1)  OV L 282, 24.10.2013., 3. lpp.

      (2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 810/2009 (2009. gada 13. jūlijs), ar ko izveido Kopienas Vīzu kodeksu (Vīzu kodekss) (OV L 243, 15.9.2009., 1. lpp.).

      PROJEKTS
      LĒMUMS Nr. 1/2015, KO PIEŅĒMUSI APVIENOTĀ KOMITEJA, KAS IZVEIDOTA SASKAŅĀ AR NOLĪGUMU STARP EIROPAS SAVIENĪBU UN KABOVERDES REPUBLIKU PAR ĪSTERMIŅA VĪZU ATVIEGLOTU IZSNIEGŠANU KABOVERDES REPUBLIKAS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PILSOŅIEM,
      (… gada …)
      attiecībā uz kopēju pamatnostādņu pieņemšanu nolīguma īstenošanai
      APVIENOTĀ KOMITEJA,
      ņemot vērā Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Kaboverdes Republiku par īstermiņa vīzu atvieglotu izsniegšanu Kaboverdes Republikas un Eiropas Savienības pilsoņiem (1) (“nolīgums”) un jo īpaši tā 10. pantu,
      tā kā nolīgums stājās spēkā 2014. gada 1. decembrī,
      IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
      1. pants
      Kopējas pamatnostādnes Nolīguma starp Eiropas Savienību un Kaboverdes Republiku par īstermiņa vīzu atvieglotu izsniegšanu Kaboverdes Republikas un Eiropas Savienības pilsoņiem īstenošanai ir pieņemtas, kā izklāstīts šā lēmuma pielikumā.
      2. pants
      Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

         …,

               Eiropas Savienības vārdā

               Kaboverdes Republikas vārdā

         (1)  OV L 282, 24.10.2013., 3. lpp.

         PIELIKUMS

            KOPĒJAS PAMATNOSTĀDNES NOLĪGUMA STARP EIROPAS SAVIENĪBU UN KABOVERDES REPUBLIKU PAR ĪSTERMIŅA VĪZU ATVIEGLOTU IZSNIEGŠANU KABOVERDES REPUBLIKAS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PILSOŅIEM ĪSTENOŠANAI

         Nolīguma starp Eiropas Savienību un Kaboverdes Republiku par īstermiņa vīzu izsniegšanas atvieglošanu Kaboverdes Republikas un Eiropas Savienības pilsoņiem (“nolīgums”), kas stājās spēkā 2014. gada 1. decembrī, mērķis ir, pamatojoties uz savstarpīgumu, atvieglot vīzu izsniegšanas procedūras Kaboverdes Republikas (“Kaboverde”) un Eiropas Savienības (“Savienība”) pilsoņiem, kuru paredzētā uzturēšanās 180 dienu laikposmā nepārsniedz 90 dienas.
         Ar nolīgumu izveido savstarpēji juridiski saistošas tiesības un pienākumus nolūkā vienkāršot vīzu izsniegšanas procedūras Kaboverdes un Savienības pilsoņiem.
         Šīs pamatnostādnes ir pieņēmusi Apvienotā komiteja, kas izveidota ar nolīgumu (“Apvienotā komiteja”), un to mērķis ir nodrošināt, lai Kaboverdes un dalībvalstu diplomātiskās pārstāvniecības un konsulāti nolīgumu īstenotu pareizi un saskaņoti. Šīs pamatnostādnes nav nolīguma daļa un līdz ar to nav juridiski saistošas. Tomēr diplomātiskajiem un konsulārajiem darbiniekiem ir ļoti ieteicams tās konsekventi ievērot, īstenojot nolīguma noteikumus.
         Šīs pamatnostādnes ir iecerētas kā dokuments, kas, ja vajadzīgs, būtu jāatjaunina, ņemot vērā nolīguma īstenošanā gūto pieredzi.
         I.   VISPĀRĪGI JAUTĀJUMI
         1.1.   Piemērošanas joma un mērķis

         Nolīguma 1. pantā teikts:

            “Šā nolīguma mērķis, pamatojoties uz savstarpīgumu, ir atvieglot vīzu izsniegšanu Kaboverdes un Savienības pilsoņiem, kuru paredzētā uzturēšanās 180 dienu laikposmā nepārsniedz 90 dienas.”

         Nolīgums attiecas uz visiem Kaboverdes un Savienības pilsoņiem, kas iesniedz pieteikumus īstermiņa vīzai, neatkarīgi no valsts, kurā viņi dzīvo.
         Nolīgums neattiecas uz bezvalstniekiem, kuriem ir uzturēšanās atļauja, ko izsniegusi Kaboverde vai dalībvalstis. Minētajai personu kategorijai piemēro Savienības vīzu acquis noteikumus.
         1.2.   Nolīguma piemērošanas joma

         Nolīguma 2. pantā teikts:

            “1.   Šajā nolīgumā paredzētie vīzu režīma atvieglojumi attiecas uz Kaboverdes un Savienības pilsoņiem tiktāl, ciktāl tie jau nav atbrīvoti no vīzas prasības ar Savienības, tās dalībvalstu vai Kaboverdes tiesību aktiem un noteikumiem, šo nolīgumu vai citiem starptautiskiem nolīgumiem.
            2.   Jautājumiem, kas nav skarti šā nolīguma noteikumos, piemēram, par atteikumu piešķirt vīzu, ceļošanas dokumentu atzīšanu, pierādījumiem par pietiekamiem iztikas līdzekļiem, ieceļošanas atteikumu un izraidīšanas pasākumiem, piemēro Kaboverdes vai dalībvalstu nacionālos tiesību aktus vai Savienības tiesību aktu.”

         Neskarot nolīguma 8. pantu, nolīgums neietekmē spēkā esošos Savienības un valstu noteikumus par vīzas prasībām un atbrīvojumiem no vīzas prasības. Piemēram, Padomes Regulas (EK) Nr. 539/2001 (1) 4. pantā paredzēts, ka dalībvalstis citu personu kategoriju starpā no vīzas prasības var atbrīvot civilās gaisa un jūras transporta apkalpes.
         Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 810/2009 (2) (“Vīzu kodekss”) attiecas uz visiem jautājumiem, kas nav skarti nolīgumā, piemēram, tās Šengenas valsts noteikšanu, kura ir atbildīga par vīzas pieteikuma apstrādi, atteikuma izsniegt vīzu pamatojumu un tiesībām pārsūdzēt negatīvu lēmumu. Turklāt Šengenas noteikumi un valstu tiesību akti arī turpmāk attieksies uz jautājumiem, kas nav skarti nolīgumā, piemēram, ceļošanas dokumentu atzīšanu, dokumentāriem pierādījumiem par ceļojuma mērķi un pietiekamiem iztikas līdzekļiem, vīzu pieteikumu apstrādes ilgumu, liegumu ieceļot dalībvalstu teritorijā un izraidīšanas pasākumiem.
         Pat tad, ja ir izpildīti nolīgumā paredzētie nosacījumi, vīzu tik un tā var atteikt, ja nav izpildīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 562/2006 (3) (“Šengenas Robežu kodekss”) 5. panta nosacījumi, proti, personai nav derīga ceļošanas dokumenta, par attiecīgo personu ir izdots brīdinājums Šengenas informācijas sistēmā, attiecīgā persona tiek uzskatīta par apdraudējumu sabiedriskajai kārtībai, iekšējai drošībai u. c.
         Joprojām piemēro citas Vīzu kodeksā atļautās vīzu izsniegšanas iespējas. Piemēram, vairākkārtējas ieceļošanas vīzu ar ilgu derīguma termiņu – līdz pieciem gadiem – var izsniegt personu kategorijām, kas nav minētas nolīguma 4. pantā, ja ir izpildīti Vīzu kodeksa (24. panta) nosacījumi. Tādā pašā veidā turpinās piemērot arī Vīzu kodeksā ietvertos noteikumus, kas atļauj atcelt vai samazināt vīzas nodevu (Vīzu kodeksa 16. panta 5. un 6. punkts). Kaboverdes tiesību aktus turpina piemērot visiem jautājumiem, kas saistīti ar Kaboverdes vīzu izsniegšanu Savienības pilsoņiem un kas nav skarti nolīgumā, piemēram, jautājumiem, kas minēti trijos iepriekšējos punktos.
         1.3.   Vīzu veidi, kas ietilpst šā nolīguma darbības jomā

         Nolīguma 3. panta d) punktā “vīza” ir definēta kā “dalībvalsts vai Kaboverdes izsniegta atļauja vai pieņemts lēmums, kas vajadzīgs ieceļošanai attiecīgās dalībvalsts vai vairāku dalībvalstu vai Kaboverdes teritorijā, tās šķērsošanai tranzītā vai, lai tajā uzturētos paredzēto laiku, kas nepārsniedz pavisam 90 dienas”.
         Nolīgumā paredzētie atvieglojumi attiecas gan uz vienotajām vīzām, kas ir derīgas visā dalībvalstu teritorijā, gan uz vīzām ar ierobežotu teritoriālo derīgumu. Tie attiecas arī uz Kaboverdes izsniegtajām īstermiņa un tranzīta vīzām Savienības pilsoņiem.
         1.4.   Ar vīzu atļautā uzturēšanās ilguma aprēķināšana

         Saskaņā ar Šengenas Robežu kodeksa 5. panta 1. punktu jēdziens “īstermiņa uzturēšanās” nozīmē “90 dienas jebkurā 180 dienu laikposmā, katru reizi ņemot vērā pēdējās uzturēšanās 180 dienu laikposmu”.
         Ieceļošanas dienu rēķinās kā pirmo uzturēšanās dienu dalībvalstu teritorijā, bet izceļošanas dienu rēķinās kā pēdējo uzturēšanās dienu dalībvalstu teritorijā. Jēdziens “jebkurā” nozīmē, ka tiek piemērots “kustīgs” 180 dienu atsauces laikposms, katrā uzturēšanās dienā raugoties atpakaļ uz pēdējo 180 dienu laikposmu, lai pārbaudītu, vai joprojām tiek izpildīta prasība par 90 dienām 180 dienu laikposmā. Tas nozīmē, ka pēc nepārtrauktas 90 dienu ilgas prombūtnes no dalībvalstu teritorijas var atkal uzturēties uz laiku līdz 90 dienām.
         Īstermiņa uzturēšanās kalkulators, ko var izmantot, lai aprēķinātu atļauto uzturēšanās termiņu saskaņā ar jaunajiem noteikumiem, ir pieejams šādā tīmekļa vietnē: http://ec.europa.eu/dgs/home-affairs/what-we-do/policies/borders-and-visas/border-crossing/index_en.htm.
         Uzturēšanās ilguma aprēķināšanas piemērs, pamatojoties uz jauno definīciju, ir šāds:
         persona, kurai ir vairākkārtējas ieceļošanas vīza uz vienu gadu (18.4.2014.–18.4.2015.), pirmo reizi ieceļo 2014. gada 19. aprīlī un uzturas trīs dienas. Pēc tam tā pati persona atkal ieceļo 2014. gada 18. jūnijā un uzturas 86 dienas. Šādā gadījumā situācija konkrētos datumos varētu būt šāda:

                     —

                     2014. gada 11. septembrī: pēdējo 180 dienu laikā (16.3.2014.–11.9.2014.) persona ir uzturējusies 3 dienas (19.4.2014.–21.4.2014.) plus 86 dienas (18.6.2014.–11.9.2014.) = 89 dienas = atļautais uzturēšanās laiks nav pārsniegts. Attiecīgā persona drīkst palikt vēl vienu dienu,

                     —

                     sākot no 2014. gada 16. oktobra: persona drīkst ieceļot, lai uzturētos vēl 3 dienas (2014. gada 16. oktobrī nozīmi zaudē 2014. gada 19. aprīļa uzturēšanās (ārpus 180 dienu laikposma); 2014. gada 17. oktobrī nozīmi zaudē 2014. gada 20. aprīļa uzturēšanās (ārpus 180 dienu laikposma utt.),

                     —

                     sākot no 2014. gada 15. decembra: persona drīkst ieceļot, lai uzturētos vēl 86 dienas (2014. gada 15. decembrī nozīmi zaudē 2014. gada 18. jūnija uzturēšanās (ārpus 180 dienu laikposma); 2014. gada 16. decembrī nozīmi zaudē 2014. gada 19. jūnija uzturēšanās utt.).

               1.5.   Situācija attiecībā uz dalībvalstīm, kuras Šengenas acquis vēl nepiemēro pilnībā, dalībvalstīm, kuras nepiedalās ES kopējā vīzu politikā, un asociētajām valstīm

         Dalībvalstīm, kuras Savienībai pievienojās 2004. gadā (Čehijas Republika, Igaunija, Kipra, Latvija, Lietuva, Malta, Polija, Slovākija, Slovēnija un Ungārija), 2007. gadā (Bulgārija un Rumānija) un 2013. gadā (Horvātija), nolīgums ir saistošs no tā spēkā stāšanās brīža.
         Bulgārija, Horvātija, Kipra un Rumānija Šengenas acquis vēl nepiemēro pilnībā. Tās arī turpmāk izsniegs valsts vīzas, kuras būs derīgas vienīgi attiecīgās valsts teritorijā. Kad šīs dalībvalstis Šengenas acquis piemēros pilnībā, tās turpinās piemērot nolīgumu.
         Jautājumiem, kas nolīgumā nav skarti, turpina piemērot valsts tiesību aktus līdz dienai, kad minētās dalībvalstis sāk pilnībā piemērot Šengenas acquis. Sākot no minētās dienas, jautājumiem, kas nolīgumā nav skarti, piemēro Šengenas noteikumus un/vai valsts tiesību aktus.
         Bulgārija, Horvātija, Kipra un Rumānija var atzīt uzturēšanās atļaujas, D vīzas un īstermiņa vīzas, ko izsniegušas Šengenas dalībvalstis un asociētās valstis attiecībā uz īstermiņa uzturēšanos to teritorijā.
         Saskaņā ar 21. pantu Konvencijā, ar ko īsteno Šengenas nolīgumu (4), visām Šengenas valstīm ilgtermiņa vīzas un uzturēšanās atļaujas, ko izdevusi kāda cita dalībvalsts, ir jāatzīst par derīgām īstermiņa uzturēšanās nolūkā tās teritorijā. Šengenas dalībvalstis ieceļošanas un īstermiņa uzturēšanās nolūkā pieņem Šengenas asociēto valstu izsniegtas uzturēšanās atļaujas, D vīzas un īstermiņa vīzas, un otrādi.
         Nolīgums neattiecas uz Apvienoto Karalisti, Īriju un Dāniju, bet tajā ir ietvertas kopīgas deklarācijas par to, ka ir vēlams noslēgt divpusējus nolīgumus par vīzu atvieglotu izsniegšanu starp Kaboverdi un minētajām dalībvalstīm.
         Lai gan Islande, Norvēģija, Šveice un Lihtenšteina ir asociētas ar Šengenas acquis, nolīgums tām nav saistošs. Tomēr nolīgumā ir iekļauta kopīga deklarācija par to, ka ir vēlams nekavējoties noslēgt divpusējus nolīgumus par vīzu atvieglotu izsniegšanu starp Kaboverdi un minētajām Šengenas valstīm.
         1.6.   Nolīgums un citi divpusēji nolīgumi

         Nolīguma 11. pantā teikts:

            “Stājoties spēkā, šis nolīgums ir noteicošais attiecībā pret noteikumiem jebkurā divpusējā vai daudzpusējā nolīgumā vai vienošanās, kas noslēgta starp dalībvalstīm un Kaboverdi, ciktāl šādi noteikumi attiecas uz jautājumiem, kas ir reglamentēti šajā nolīgumā.”

         Sākot no nolīguma spēkā stāšanās dienas, spēkā esošajos divpusējos nolīgumos starp dalībvalstīm un Kaboverdi ietvertie noteikumi par jautājumiem, kurus skar nolīgums, vairs netiek piemēroti. Saskaņā ar Savienības tiesībām dalībvalstīm jāveic visi nepieciešamie pasākumi, lai novērstu neatbilstības starp saviem divpusējiem nolīgumiem un nolīgumu.
         Ja kāda dalībvalsts ir noslēgusi divpusēju nolīgumu vai vienošanos ar Kaboverdi par jautājumiem, kurus neskar nolīgums, šo izņēmumu turpina piemērot arī pēc tam, kad spēkā ir stājies nolīgums.
         II.   ĪPAŠI NOTEIKUMI
         2.1.   Noteikumi, kas attiecas uz visiem vīzas pieteikumu iesniedzējiem

         Jāatgādina, ka turpmāk minētie atvieglojumi attiecībā uz izceļošanu dokumentu nozaudēšanas vai zādzības gadījumā un vīzas pagarināšanu ārkārtas apstākļos attiecas uz visiem vīzas turētājiem no Kaboverdes un dalībvalstīm.
         2.1.1.   Vīzas pagarināšana ārkārtas apstākļos

         Nolīguma 7. pantā teikts:

            “Kaboverdes un Savienības pilsoņiem, kuriem force majeure apstākļu dēļ nav iespējams atstāt dalībvalstu vai Kaboverdes teritoriju līdz vīzā norādītajam termiņam, atbilstoši uzņēmējas valsts tiesību aktiem vīzas termiņu bez maksas pagarina uz laikposmu, kas vajadzīgs, lai atgrieztos savā dzīvesvietas valstī.”

         Attiecībā uz iespēju pagarināt vīzas derīguma termiņu force majeure gadījumos (piemēram, hospitalizācija nelaimes gadījuma dēļ), kad vīzas turētajam nav iespējams atstāt dalībvalsts teritoriju līdz vīzas uzlīmē norādītajam datumam, piemēro Vīzu kodeksa 33. panta 1. punktu, ciktāl tas saskan ar nolīgumu (piemēram, pagarinātā vīza joprojām būs vienotā vīza, kas ļauj ieceļot visu to Šengenas dalībvalstu teritorijā, kurās vīza bija derīga tās izsniegšanas brīdī). Saskaņā ar nolīgumu force majeure apstākļos vīzu pagarina bez maksas.
         2.2.   Noteikumi, kas attiecas uz dažām vīzas pieteikumu iesniedzēju kategorijām

         2.2.1.   Vairākkārtējas ieceļošanas vīzu izsniegšana

         Gadījumos, kad vīzas pieteikuma iesniedzējam nepieciešams bieži vai regulāri ceļot uz Kaboverdes vai dalībvalstu teritoriju, īstermiņa vīzas var izsniegt vairākiem apmeklējumiem ar nosacījumu, ka šo apmeklējumu kopējais ilgums nepārsniedz 90 dienas jebkurā 180 dienu laikposmā.
         Nolīguma 4. panta 1. punktā teikts:

            “1.   Dalībvalstu un Kaboverdes diplomātiskās pārstāvniecības un konsulārie dienesti izsniedz vairākkārtējas ieceļošanas vīzas ar derīguma termiņu uz pieciem gadiem šādu kategoriju pilsoņiem:

                        a)

                        valstu un reģionālo valdību un parlamentu locekļiem, konstitucionālās tiesas, augstākās tiesas un revīzijas palātas locekļiem, ja šīs personas ar šo nolīgumu jau nav atbrīvotas no vīzu prasības, pamatojoties uz viņu amata pilnvarām;

                        b)

                        oficiālu delegāciju pastāvīgajiem dalībniekiem, kas pēc Kaboverdei, dalībvalstīm vai Savienībai adresēta oficiāla ielūguma piedalās sanāksmēs, apspriedēs, pārrunās vai apmaiņas programmās, kā arī pasākumos, ko starpvaldību organizācijas rīko dalībvalstu vai Kaboverdes teritorijā;

                        c)

                        uzņēmējiem un uzņēmumu pārstāvjiem, kas regulāri ceļo uz dalībvalstīm vai Kaboverdi;

                        d)

                        laulātajiem, bērniem (tostarp adoptētiem), kas ir jaunāki par 21 gadu vai atrodas apgādībā, un vecākiem, kuri apmeklē, attiecīgi:

                                    —

                                    Kaboverdes pilsoņus, kuri likumīgi uzturas kādas dalībvalsts teritorijā, vai Savienības pilsoņus, kuri likumīgi uzturas Kaboverdē, vai

                                    —

                                    Savienības pilsoņus, kuri uzturas savas pilsonības valstī, vai Kaboverdes pilsoņus, kuri uzturas Kaboverdē.

                  Tomēr, ja nepieciešamība vai nodoms ceļot bieži vai regulāri ir nepārprotami attiecināms uz īsāku laikposmu, vairākkārtējas ieceļošanas vīzas derīguma termiņu ierobežo uz minēto laikposmu, jo īpaši, ja:

                        —

                        a) apakšpunktā minēto personu amata pilnvaru termiņš,

                        —

                        laikposms, kurā b) apakšpunktā minētajām personām ir oficiālas delegācijas pastāvīga locekļa statuss,

                        —

                        laikposms, kurā c) apakšpunktā minētajām personām ir uzņēmēja vai uzņēmumu pārstāvja statuss,

                        —

                        attiecībā uz d) apakšpunktā minētajām personām uzturēšanās atļaujas derīguma termiņš Kaboverdes pilsoņiem, kuri uzturas kādas dalībvalsts teritorijā, un Savienības pilsoņiem, kuri uzturas Kaboverdē,

                  ir īsāks nekā pieci gadi.”

         Ņemot vērā šo personu kategoriju profesionālo statusu vai viņu ģimenes attiecības ar Kaboverdes vai Savienības pilsoni, kas Kaboverdes vai dalībvalsts teritorijā uzturas likumīgi, kā arī attiecībā uz radiniekiem Savienības pilsoņiem, kas uzturas dalībvalstī, kuras pilsoņi tie ir, vai radiniekiem Kaboverdes pilsoņiem, kuri uzturas Kaboverdē, ir pamats piešķirt viņiem vairākkārtējas ieceļošanas vīzu ar piecu gadu derīguma termiņu vai ar derīguma termiņu līdz viņu amata pilnvaru termiņa beigām vai likumīgās uzturēšanās termiņa beigām, ja tie ir īsāki par pieciem gadiem.
         Par personām, uz kurām attiecas 4. panta 1. punkta a) apakšpunkts, būtu jāiesniedz apstiprinājums par viņu profesionālo statusu un pilnvaru termiņu.
         Šo noteikumu nepiemēro personām, uz kurām attiecas 4. panta 1. punkta a) apakšpunkts, ja tās saskaņā ar nolīgumu ir atbrīvotas no vīzas prasības, t. i., tās ir diplomātisko vai dienesta pasu turētājas.
         Personām, uz kurām attiecas 4. panta 1. punkta b) apakšpunkts, jāiesniedz pierādījums par to kā delegācijas pastāvīgo dalībnieku statusu un nepieciešamību regulāri piedalīties sanāksmēs, apspriedēs, pārrunās vai apmaiņas programmās.
         Personām, uz kurām attiecas 4. panta 1. punkta c) apakšpunkts, jāiesniedz pierādījums par viņu profesionālo statusu un darbību ilgumu.
         Personām, uz kurām attiecas 4. panta 1. punkta d) apakšpunkts, jāiesniedz pierādījums par uzaicinātājas personas likumīgo dzīvesvietu.
         Gadījumos, kad nepieciešamība vai nodoms ceļot bieži vai regulāri ir nepārprotami attiecināms uz īsāku laikposmu, vairākkārtējas ieceļošanas vīzas derīguma termiņu ierobežo uz attiecīgo laikposmu.
         Nolīguma 4. panta 2. punktā teikts:

            “2.   Dalībvalstu un Kaboverdes diplomātiskās pārstāvniecības un konsulārie dienesti izsniedz vairākkārtējas ieceļošanas vīzas ar derīguma termiņu uz vienu gadu šādu kategoriju pilsoņiem ar nosacījumu, ka iepriekšējā gadā pirms pieteikuma iesniegšanas šīs personas ir saņēmušas vismaz vienu vīzu un to ir izmantojušas atbilstoši uzņēmējas valsts tiesību aktiem par ieceļošanu un uzturēšanos:

                        a)

                        pilsoniskās sabiedrības organizāciju pārstāvji, kuri regulāri apmeklē dalībvalstis vai Kaboverdi ar mērķi izglītoties vai piedalīties semināros un konferencēs, tostarp arī apmaiņas programmu ietvaros;

                        b)

                        brīvo profesiju pārstāvji, kuri piedalās starptautiskās izstādēs, konferencēs, simpozijos, semināros vai citos līdzīgos pasākumus un regulāri apmeklē dalībvalstis vai Kaboverdi;

                        c)

                        personas, kas piedalās zinātnes, kultūras un mākslas pasākumos, tostarp universitāšu un citās apmaiņas programmās, un kas regulāri apmeklē dalībvalstis vai Kaboverdi;

                        d)

                        starptautisku sporta pasākumu dalībnieki un personas, kas tos pavada profesionālā statusā;

                        e)

                        žurnālisti un akreditētas personas, kas tos pavada profesionālā statusā;

                        f)

                        skolēni, studenti (tostarp pēcdiploma studenti) un pavadošie pedagogi, kas ceļo ar mērķi mācīties vai izglītoties, tostarp apmaiņas programmu ietvaros, ka arī citu ar skolu saistītu pasākumu dēļ;

                        g)

                        Kaboverdē vai dalībvalstīs atzītu reliģisko kopienu pārstāvji, kas regulāri apmeklē dalībvalstis vai Kaboverdi;

                        h)

                        personas, kas regulāri ieceļo medicīnisku iemeslu dēļ;

                        i)

                        sadraudzības pilsētu vai pašvaldību organizēto oficiālo apmaiņas programmu dalībnieki;

                        j)

                        oficiālu delegāciju pastāvīgie dalībnieki, kas pēc Kaboverdei, dalībvalstīm vai Savienībai adresēta oficiāla ielūguma regulāri piedalās sanāksmēs, apspriedēs, pārrunās vai apmaiņas programmās, kā arī pasākumos, ko starpvaldību organizācijas rīko dalībvalstu vai Kaboverdes teritorijā.

                  Tomēr, ja nepieciešamība vai nodoms ceļot bieži vai regulāri ir nepārprotami attiecināms uz īsāku laikposmu, vairākkārtējas ieceļošanas vīzas derīguma termiņu ierobežo uz attiecīgo laikposmu.”

         Principā iepriekšminētajām vīzas pieteikumu iesniedzēju kategorijām tiks izsniegtas vairākkārtējas ieceļošanas vīzas, kas ir derīgas vienu gadu, ja iepriekšējā gada laikā (12 mēnešos) vīzas pieteikuma iesniedzējs ir saņēmis vismaz vienu vīzu un ir to izmantojis atbilstīgi apmeklētās(-o) valsts(-u) tiesību aktiem par ieceļošanu un uzturēšanos (piemēram, persona nav pārsniegusi atļauto uzturēšanās ilgumu) un ja ir pamats pieprasīt vairākkārtējas ieceļošanas vīzu.
         Gadījumos, kad nav pamata izsniegt vīzu ar derīguma termiņu uz vienu gadu (piemēram, ja apmaiņas programma ilgst mazāk par vienu gadu vai personai nav nepieciešams ceļot visu gadu), vīzas derīguma termiņš būs īsāks par vienu gadu ar nosacījumu, ka ir izpildītas visas pārējās prasības attiecībā uz vīzas izsniegšanu.
         Nolīguma 4. panta 3. un 4. punktā teikts:

            “3.   Šā panta 2. punktā minēto kategoriju pilsoņiem dalībvalstu un Kaboverdes diplomātiskās pārstāvniecības un konsulārie dienesti izsniedz vairākkārtējas ieceļošanas vīzas ar derīguma termiņu no diviem līdz pieciem gadiem ar nosacījumu, ka iepriekšējos divos gados pirms pieteikuma iesniegšanas šīs personas ir saņēmušas vairākkārtējas ieceļošanas vīzu ar viena gada derīguma termiņu un to izmantojušas atbilstoši uzņēmējas valsts tiesību aktiem par ieceļošanu un uzturēšanos uzņēmējas valsts teritorijā.
            Tomēr, ja nepieciešamība vai nodoms ceļot bieži vai regulāri ir nepārprotami attiecināms uz īsāku laikposmu, vairākkārtējas ieceļošanas vīzas derīguma termiņu ierobežo uz attiecīgo laikposmu.
            4.   Personu, kas minētas no šā panta 1. līdz 3. punktam, uzturēšanās kopējais ilgums dalībvalstu vai Kaboverdes teritorijā 180 dienu laikposmā nepārsniedz 90 dienas.”

         Vairākkārtējas ieceļošanas vīzas ar derīguma termiņu no diviem līdz pieciem gadiem izsniegs 4. panta 2. punktā minētajām vīzas pieteikumu iesniedzēju kategorijām ar nosacījumu, ka iepriekšējos divos gados (24 mēnešos) tās ir izmantojušas vairākkārtējas ieceļošanas vīzu, kas derīga vismaz vienu gadu, atbilstīgi apmeklētās(-o) valsts(-u) tiesību aktiem par ieceļošanu un uzturēšanos un ka vairākkārtējas ieceļošanas vīzas pieprasīšanas pamatojums joprojām ir spēkā. Jāatzīmē, ka vairākkārtējas ieceļošanas vīzu ar derīguma termiņu no diviem līdz pieciem gadiem izsniegs vienīgi tad, ja vīzas pieteikuma iesniedzējam iepriekšējos divos gados ir izsniegtas divas vīzas ar derīguma termiņu uz vismaz vienu gadu un ja attiecīgā persona ir izmantojusi šīs vīzas atbilstīgi apmeklētās(-o) valsts(-u) tiesību aktiem par ieceļošanu un uzturēšanos. Diplomātiskajām pārstāvniecībām un konsulātiem, pamatojoties uz katra atsevišķa vīzas pieteikuma izvērtējumu, jālemj par šo vīzu derīguma termiņu (no diviem līdz pieciem gadiem).
         Nav pienākuma izsniegt vairākkārtējas ieceļošanas vīzu, ja pieteikuma iesniedzējs nav izmantojis iepriekš izsniegto vīzu.
         2.2.2.   Nodeva par vīzas pieteikuma apstrādi

         Nolīguma 5. panta 1. punktā teikts:

            “1.   Neskarot šā panta 2. punkta noteikumus, dalībvalstis vai Kaboverde nodevu par vīzu neiekasē no šādu kategoriju personām:

                        a)

                        oficiālu delegāciju pastāvīgie dalībnieki, kas pēc Kaboverdei, dalībvalstīm vai Savienībai adresēta oficiāla ielūguma piedalās oficiālās sanāksmēs, apspriedēs, pārrunās vai apmaiņas programmās, kā arī pasākumos, ko starpvaldību organizācijas rīko dalībvalstu vai Kaboverdes teritorijā;

                        b)

                        bērni, kas jaunāki par 12 gadiem; (5)

                        c)

                        skolēni, studenti, pēcdiploma studenti un pavadošie pedagogi, kuru uzturēšanās ir ar mērķi mācīties vai izglītoties;

                        d)

                        pētnieki, kas ceļo zinātnisku pētījumu nolūkos;

                        e)

                        bezpeļņas organizāciju rīkotu semināru, konferenču, sporta, kultūras un izglītības pasākumu dalībnieki, kas ir vecumā līdz 25 gadiem.”

         Iepriekš minētās personu kategorijas ir pilnībā atbrīvotas no maksas.
         Vīzu kodeksa 16. panta 6. punktā un 16. panta 7. punkta pirmajā daļā ir teikts:

            “6.   Atsevišķos gadījumos iekasējamo vīzas nodevu var atcelt vai samazināt, ja tas palīdz veicināt kultūras vai sporta intereses, kā arī intereses ārpolitikas un attīstības politikas jomā, kā arī citās svarīgu sabiedrības interešu jomās vai humānu iemeslu dēļ.
            7.   Vīzas nodevu iekasē euro, trešās valsts valūtā vai valūtā, ko parasti lieto tajā trešā valstī, kurā iesniedz pieteikumu, un to neatmaksā; izņēmums ir 18. panta 2. punktā un 19. panta 3. punktā minētie gadījumi” (t. i. gadījumi, kad vīzas pieteikums nav pieņemams vai kad konsulāts nav kompetents).

         Vīzas pieteikumu iesniedzējiem no Kaboverdes saskaņā ar Vīzu kodeksa 16. panta 8. punktu un Savienības pilsoņiem saskaņā ar Kaboverdes Dekrētlikumu Nr. 27/2007 “izdod kvīti par samaksāto vīzas nodevu.”
         Nolīguma 5. panta 2. punktā teikts:

            “2.   Ja dalībvalstis vai Kaboverde sadarbojas ar ārpakalpojumu sniedzēju, var iekasēt maksu par pakalpojumiem. Maksa par pakalpojumiem ir samērīga ar izmaksām, kas ārpakalpojuma sniedzējam radušās, pildot tā uzdevumus, un tā nedrīkst pārsniegt EUR 30. Kaboverde un attiecīgā(-ās) dalībvalsts(-is) saglabā iespēju, ka visi pieteikuma iesniedzēji var pieteikumus iesniegt tieši tās/to konsulātā(-os).”

         No vīzas maksas atbrīvoto personu kategorijām piemēro maksu par pakalpojumu gadījumos, kad dalībvalsts sadarbojas ar ārpakalpojumu sniedzēju.
         Šobrīd nevienai dalībvalstij nav noslēgti nolīgumi ar ārpakalpojumu sniedzējiem Kaboverdē.
         2.2.3.   Diplomātisko un dienesta pasu turētāji

         Nolīguma 8. pantā teikts:

            “1.   Kaboverdes vai dalībvalstu pilsoņi, kas ir derīgu diplomātisko vai dienesta pasu turētāji, drīkst ieceļot dalībvalstu vai Kaboverdes teritorijā, to atstāt vai šķērsot tranzītā bez vīzas.
            2.   Pilsoņi, kas minēti šā panta 1. punktā, drīkst uzturēties dalībvalstu vai Kaboverdes teritorijā ne ilgāk kā 90 dienas 180 dienu laikposmā.”

         Procedūras attiecībā uz diplomātu norīkošanu darbā uz dalībvalstīm nolīgumā nav reglamentētas. Piemēro parasto akreditācijas procedūru.
         Nolīgumam pievienotajā kopīgajā deklarācijā puses vienojās, ka jebkurai no tām ir tiesības daļēji pārtraukt šo nolīgumu, jo īpaši tā 8. pantu, ja otra puse, piemērojot minēto 8. pantu, ir rīkojusies ļaunprātīgi vai tas var izraisīt apdraudējumu sabiedrības drošībai. Daļēja nolīguma pārtraukšana ir jāveic saskaņā ar tā 12. panta 5. punktā noteikto procedūru.
         Ja 8. panta īstenošana tiek pārtraukta, puses viena ar otru sāk pārrunas Apvienotās komitejas ietvaros, lai atrisinātu problēmas, kas izraisīja šo pārtraukumu.
         Abas puses ir vienojušās kā prioritāti nodrošināt augsta līmeņa drošību diplomātiskajām un dienesta pasēm, it īpaši tajās iekļaujot biometriskos identifikatorus. No Savienības puses tas tiks nodrošināts saskaņā ar prasībām, kas izklāstītas Padomes Regulā (EK) Nr. 2252/2004 (6).
         III.   SADARBĪBA DOKUMENTU DROŠĪBAS JOMĀ
         Nolīgumam pievienotajā kopīgajā deklarācijā puses vienojās, ka Apvienotajai komitejai būtu jāizvērtē attiecīgo ceļošanas dokumentu drošības līmeņa ietekme uz nolīguma darbību. Tādēļ puses apņēmās regulāri informēt viena otru par pasākumiem, kas veikti, lai izvairītos no ceļošanas dokumentu dažādības, izstrādātu ceļošanas dokumentu drošības tehniskos aspektus, kā arī par personalizācijas procesu ceļošanas dokumentu izsniegšanai.
         IV.   STATISTIKA
         Lai Apvienotā komiteja varētu efektīvi uzraudzīt nolīguma īstenošanu, Kaboverdes un dalībvalstu diplomātiskajām pārstāvniecībām un konsulātiem reizi sešos mēnešos, norādot pa mēnešiem, jāiesniedz Komisijai statistikas dati jo īpaši un ja iespējams par:

                     —

                     izsniegto vairākkārtējas ieceļošanas vīzu skaitu,

                     —

                     izsniegto vairākkārtējas ieceļošanas vīzu derīguma termiņu,

                     —

                     to vīzu skaitu, kas izsniegtas bez maksas dažādām personu kategorijām, uz kurām attiecas nolīgums.

            (1)  Padomes Regula (EK) Nr. 539/2001 (2001. gada 15. marts), ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas (OV L 81, 21.3.2001., 1. lpp.).

            (2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 810/2009 (2009. gada 13. jūlijs), ar ko izveido Kopienas Vīzu kodeksu (Vīzu kodekss) (OV L 243, 15.9.2009., 1. lpp.).

            (3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 562/2006 (2006. gada 15. marts), ar kuru ievieš Kopienas Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss) (OV L 105, 13.4.2006., 1. lpp.).

            (4)  OV L 239, 22.9.2000., 19. lpp.

            (5)
         NB! Lai šī personu kategorija saņemtu atbrīvojumu no maksas, vīzas pieteikuma iesniedzējiem jāuzrāda pierādījums par savu vecumu.

            (6)  Padomes Regula (EK) Nr. 2252/2004 (2004. gada 13. decembris) par drošības elementu un biometrijas standartiem dalībvalstu izdotās pasēs un ceļošanas dokumentos (OV L 385, 29.12.2004., 1. lpp.).


title: Padomes Lēmums (1985. gada 26. marts) par 1983. gada Starptautiskā nolīguma par tropu kokmateriāliem piemērošanu

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31985D0424

Oficiālais Vēstnesis L 236 , 03/09/1985 Lpp. 0008 - 0008 Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 11 Sējums 11 Lpp. 0225  Speciālizdevums spāņu valodā: Nodaļa 11 Sējums 22 Lpp. 0138  Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 11 Sējums 11 Lpp. 0225  Speciālizdevums portugāļu valodā Nodaļa 11 Sējums 22 Lpp. 0138

		Padomes Lēmums(1985. gada 26. marts)par 1983. gada Starptautiskā nolīguma par tropu kokmateriāliem piemērošanu(85/424/EEK)EIROPAS KOPIENU PADOME,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 113. un 116. pantu,ņemot vērā Komisijas ieteikumu,tā kā Kopiena un tās dalībvalstis 1984. gada 29. jūnijā parakstīja 1983. gada Starptautisko nolīgumu par tropu kokmateriāliem;tā kā Nolīguma piemērošanas priekšnoteikums ir gan Kopienas pasākumi, gan tās dalībvalstu kopīgi pasākumi,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsAr šo Kopiena un tās dalībvalstis paziņo, ka tās paredz piemērot 1983. gada Starptautisko nolīgumu par tropu kokmateriāliem saskaņā ar tā 34. un 36. pantu, kad Nolīgums stājas spēkā atbilstoši tā 37. pantam.Kopiena Nolīgumu piemēro uz laiku.2. pantsAr šo Padomes priekšsēdētājam dod tiesības iecelt personu, kas pilnvarota Kopienas vārdā deponēt šo pagaidu piemērošanas paziņojumu.3. pantsŠo lēmumu publicē Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.Briselē, 1985. gada 26. martāPadomes vārdā —priekšsēdētājsF. M. Pandolfi--------------------------------------------------


title: 2008/436/EK: Padomes Lēmums ( 2008. gada 9. jūnijs ), ar ko ieceļ un nomaina Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra valdes locekļus

text:
               12.6.2008

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 153/36

      PADOMES LĒMUMS

   (2008. gada 9. jūnijs),
   ar ko ieceļ un nomaina Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra valdes locekļus
   (2008/436/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Padomes Regulu (EEK) Nr. 337/75 (1975. gada 10. februāris), ar ko izveido Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centru, un jo īpaši tās 4. pantu (1),
   ņemot vērā darba ņēmēju pārstāvju kandidātu sarakstus, ko Padomei iesniegusi Komisija,
   tā kā:

               (1)

               Ar 2006. gada 18. septembra lēmumu (2) Padome iecēla Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra valdes locekļus uz laikposmu no 2006. gada 18. septembra līdz 2009. gada 17. septembrim.

               (2)

               Gregor MIKLIC kungam atkāpjoties no amata, Centra valdē ir atbrīvojusies locekļa vieta darba ņēmēju pārstāvju kategorijā,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   Vienīgais pants
   Ar šo turpmāk minētā persona ir iecelta par Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra valdes locekli uz atlikušo pilnvaru laiku līdz 2009. gada 17. septembrim:

               I.

                  DARBA ŅĒMĒJU ORGANIZĀCIJU PĀRSTĀVJI

                           SLOVĒNIJA

                           Marjan URBANČ kungs
                           Slovēnijas Brīvo arodbiedrību apvienība

      Luksemburgā, 2008. gada 9. jūnijā

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētāja

         M. COTMAN

      (1)  OV L 39, 13.2.1975., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2051/2004 (OV L 355, 1.12.2004., 1. lpp.).

      (2)  OV C 240, 5.10.2006., 1. lpp.


title: 2007/38/EK: Padomes Lēmums ( 2007. gada 22. janvāris ), ar ko ieceļ amatā trīs Reģionu komitejas locekļus no Dānijas un piecus to aizstājējus no Dānijas

text:
               24.1.2007

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 17/20

      PADOMES LĒMUMS

   (2007. gada 22. janvāris),
   ar ko ieceļ amatā trīs Reģionu komitejas locekļus no Dānijas un piecus to aizstājējus no Dānijas
   (2007/38/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 263. pantu,
   ņemot vērā Dānijas valdības priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2006. gada 24. janvārī pieņēma Lēmumu 2006/116/EK (1), ar ko laikposmam no 2006. gada 26. janvāra līdz 2010. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus.

               (2)

               Pēc Vibeke STORM RASMUSSEN kundzes, Johannes FLENSTED-JENSEN kunga un Lars ABEL kunga atkāpšanās no amata Reģionu komitejā atbrīvojas trīs komitejas locekļu vietas. Pēc Kristian EBBENSGAARD kunga, Søren ERIKSEN kunga, Jan BOYE kunga un Bente NIELSEN kundzes atkāpšanās no amata Reģionu komitejā atbrīvojas četras komitejas locekļa aizstājēju vietas. Šīs atkāpšanās no amata stājas spēkā 2007. gada 1. janvārī. Viena Reģionu komitejas locekļa aizstājēja vieta atbrīvojas pēc Mona HEIBERG kundzes iecelšanas par komitejas locekli,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Reģionu komitejā uz atlikušo amata pilnvaru laiku, proti, līdz 2010. gada 25. janvārim, tiek iecelti:

               a)

               komitejas locekļi:

                           —

                              Henrik Ringbæk MADSEN kungs, Regionsrådsmedlem, aizstājot Vibeke STORM RASMUSSEN kundzi,

                           —

                              Karsten Uno PETERSEN kungs, Regionsrådsmedlem, aizstājot Johannes FLENSTED-JENSEN kungu

                           —

                              Mona HEIBERG kundze, Borgerrepræsentant, Københavns Kommune, aizstājot Lars ABEL kungu;

               b)

               to aizstājēji:

                           —

                              Lykke DEBOIS kundze, Regionsrådsmedlem, aizstājot Kristian EBBENSGAARD kungu,

                           —

                              Bent LARSEN kungs, Regionsrådsmedlem, aizstājot Søren ERIKSEN kungu,

                           —

                              Tove LARSEN kundze, Formand for sammenlægningsudvalget, Aabenraa Kommune, aizstājot Bente NIELSEN kundzi,

                           —

                              Erik NIELSEN kungs, Borgmester, Rødovre Kommune, aizstājot Jan BOYE kungu,

                           —

                              Søren SALLING kungs, Regionsrådsmedlem, aizstājot Mona HEIBERG kundzi.

         2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā 2007. gada 1. janvārī.

      Briselē, 2007. gada 22. janvārī

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         F.-W. STEINMEIER

      (1)  OV L 56, 25.2.2006., 75. lpp.


title: 2011/655/: Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums ( 2011. gada 27. septembris ) par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (Nīderlandes pieteikums EGF/2010/028 NL/ Overijssel , 18. nodaļa)

text:
               7.10.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 263/12

         EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS
   (2011. gada 27. septembris)
   par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (Nīderlandes pieteikums EGF/2010/028 NL/Overijssel, 18. nodaļa)
   (2011/655/ES)
   EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1) un jo īpaši tā 28. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1927/2006 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izveidi (2) un jo īpaši tās 12. panta 3. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds (turpmāk EGF) ir izveidots, lai sniegtu papildu atbalstu darba ņēmējiem, kuri atlaisti no darba tādēļ, ka globalizācijas dēļ ir notikušas lielas strukturālas izmaiņas pasaules tirdzniecības sistēmā, un lai palīdzētu viņiem no jauna iekļauties darba tirgū.

               (2)

               Attiecībā uz pieteikumiem, kas iesniegti, sākot ar 2009. gada 1. maiju, EGF darbības joma tika paplašināta, tajā iekļaujot atbalstu darba ņēmējiem, kuru atlaišana ir tieši saistīta ar pasaules finanšu un ekonomikas krīzi.

               (3)

               Saskaņā ar 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu EGF līdzekļus var izmantot, nepārsniedzot ikgadējo maksimālo apjomu EUR 500 miljonu apmērā.

               (4)

               Nīderlande 2010. gada 20. decembrī iesniedza pieteikumu EGF līdzekļu izmantošanai saistībā ar darbinieku atlaišanu deviņos uzņēmumos, kas darbojas NACE 2. redakcijas 18. nodaļas (“Poligrāfija un ierakstu reproducēšana”) nozarē NUTS II Overeiselas (NL21) reģionā Nīderlandē, un vēlāk to papildināja, iesniedzot papildu informāciju līdz 2011. gada 7. martam. Šis pieteikums atbilst Regulas (EK) Nr. 1927/2006 10. pantā izklāstītajām prasībām par finansiālo ieguldījumu noteikšanu. Tādēļ Komisija ierosina izmantot summu EUR 718 140 apmērā.

               (5)

               Tādēļ EGF būtu jāizmanto, lai sniegtu finansiālu ieguldījumu saistībā ar Nīderlandes iesniegto pieteikumu,

         IR NOLĒMUŠI ŠĀDI.
   1. pants
   Eiropas Savienības 2011. finanšu gada vispārējā budžetā izmanto Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu, lai piešķirtu EUR 718 140 saistību un maksājumu apropriācijās.
   2. pants
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Strasbūrā, 2011. gada 27. septembrī

            Eiropas Parlamenta vārdā –

            priekšsēdētājs

         J. BUZEK

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         M. DOWGIELEWICZ

      (1)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

      (2)  OV L 406, 30.12.2006., 1. lpp.


title: 2007/566/EK: Padomes Lēmums ( 2007. gada 23. jūlijs ), lai parakstītu un provizoriski piemērotu Nolīgumu par Bulgārijas Republikas un Rumānijas dalību Eiropas Ekonomikas zonā, kā arī četrus ar to saistītus nolīgumus

text:
                  25.8.2007

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 221/1

         PADOMES LĒMUMS
         (2007. gada 23. jūlijs),
         lai parakstītu un provizoriski piemērotu Nolīgumu par Bulgārijas Republikas un Rumānijas dalību Eiropas Ekonomikas zonā, kā arī četrus ar to saistītus nolīgumus
         (2007/566/EK)
         EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
         ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 310. pantu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmās daļas otro teikumu,
         ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
         tā kā:

                     (1)

                     Bulgārijas Republika un Rumānija (“EEZ kandidātvalstis”) pēc to pievienošanās Eiropas Savienībai ir iesniegušas pieteikumu, lai kļūtu par Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ Līgums”) Līgumslēdzējām pusēm saskaņā ar tā 128. pantu.

                     (2)

                     Tādēļ Komisija Eiropas Kopienas un tās dalībvalstu vārdā ir risinājusi sarunas ar Islandi, Lihtenšteinas Firstisti, Norvēģijas Karalisti un EEZ kandidātvalstīm attiecībā uz Nolīgumu par Bulgārijas Republikas un Rumānijas dalību Eiropas Ekonomikas zonā (“EEZ”), kā arī attiecībā uz četriem ar to saistītiem nolīgumiem, proti:

                                 i)

                                 Nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Kopienu un Norvēģijas Karalisti par sadarbības programmu ekonomiskajai izaugsmei un ilgtspējīgai attīstībai Bulgārijā;

                                 ii)

                                 Nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Kopienu un Norvēģijas Karalisti par sadarbības programmu ekonomiskajai izaugsmei un ilgtspējīgai attīstībai Rumānijā;

                                 iii)

                                 Papildprotokols Nolīgumam starp Eiropas Ekonomikas Kopienu un Islandi saistībā ar Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai; kā arī

                                 iv)

                                 Papildprotokols Nolīgumam starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Norvēģijas Karalisti saistībā ar Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai.

                     (3)

                     Sarunas tika pabeigtas 2007. gada 29. martā.

                     (4)

                     Minētie nolīgumi būtu jāparaksta Eiropas Kopienas vārdā, ņemot vērā to noslēgšanu vēlākā datumā.

                     (5)

                     Minētie nolīgumi būtu jāpiemēro provizoriski saskaņā ar nolīgumiem vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Kopienu un, attiecīgi, Islandi, Lihtenšteinas Firstisti un Norvēģijas Karalisti, kamēr tiek pabeigtas procedūras attiecībā uz to stāšanos spēkā un lai nodrošinātu Eiropas Ekonomikas zonā iekšējā tirgus pareizu darbību,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas Eiropas Kopienas vārdā parakstīt tālāk minētos nolīgumus, ņemot vērā to noslēgšanu vēlākā datumā:

                        —

                        Nolīgums par Bulgārijas Republikas un Rumānijas dalību Eiropas Ekonomikas zonā,

                        —

                        Nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Kopienu un Norvēģijas Karalisti par sadarbības programmu ekonomiskajai izaugsmei un ilgtspējīgai attīstībai Bulgārijā,

                        —

                        Nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Kopienu un Norvēģijas Karalisti par sadarbības programmu ekonomiskajai izaugsmei un ilgtspējīgai attīstībai Rumānijā,

                        —

                        Papildprotokols Nolīgumam starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Islandi saistībā ar Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai; kā arī

                        —

                        Papildprotokols Nolīgumam starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Norvēģijas Karalisti saistībā ar Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai.

            2. pants
            Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas Eiropas Kopienas vārdā parakstīt nolīgumus vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Kopienu un, attiecīgi, Islandi, Lihtenšteinas Firstisti un Norvēģiju, lai provizoriski piemērotu Nolīgumu par Bulgārijas Republikas un Rumānijas dalību Eiropas Ekonomikas zonā un četrus ar to saistītos nolīgumus. Kamēr minētie nolīgumi vēl nav stājušies spēkā, tos provizoriski piemēro no nākamā mēneša pirmās dienas pēc tam, kad pabeigta pēdējā vēstuļu apmaiņa.
            Tomēr noteikumi, kas ietverti Papildprotokolā Nolīgumam starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Islandi saistībā ar Bulgārijas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai un Papildprotokolā Nolīgumam starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Norvēģijas Karalisti saistībā ar Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai un kas saistīti ar jaunām un mainītām tarifu kvotām, ko piemēro noteiktu Islandes un Norvēģijas izcelsmes zivju un zvejniecības produktu importam Kopienā, piemēro no otrā mēneša pirmās dienas pēc tam, kad pabeigta pēdējā vēstuļu apmaiņa.

            3. pants
            Nolīguma par Bulgārijas Republikas un Rumānijas dalību Eiropas Ekonomikas zonā un četru ar to saistīto nolīgumu teksti, kā arī to nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā, kas attiecas uz provizorisku piemērošanu, teksti ir pievienoti šim lēmumam.

            Briselē, 2007. gada 23. jūlijā

                  Padomes vārdā –

                  priekšsēdētājs

               L. AMADO


title: Padomes Lēmums ( 2012. gada 4. decembris ), ar ko pagarina Kopienas Augu šķirņu biroja Apelācijas padomes priekšsēdētāja pilnvaru termiņu

text:
               8.12.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 378/2

         PADOMES LĒMUMS
   (2012. gada 4. decembris),
   ar ko pagarina Kopienas Augu šķirņu biroja Apelācijas padomes priekšsēdētāja pilnvaru termiņu
   2012/C 378/03
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 2100/94 (1994. gada 27. jūlijs) par Kopienas augu šķirņu aizsardzību (1) un jo īpaši tās 47. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Padome ar 2007. gada 17. decembra Lēmumu 2007/858/EK (2) iecēla Paul A.C.E. VAN DER KOOIJ kungu Kopienas Augu šķirņu biroja Apelācijas padomes priekšsēdētāja amatā.

               (2)

               Saņēmusi Biroja Administratīvās padomes labvēlīgu atzinumu, Komisija 2012. gada 10. oktobrī ierosināja pagarināt Paul A.C.E. VAN DER KOOIJ kunga pilnvaru termiņu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Kopienas Augu šķirņu biroja Apelācijas padomes priekšsēdētāja Paul A.C.E. VAN DER KOOIJ kunga pilnvaru termiņu no 2012. gada 18. decembra pagarina uz pieciem gadiem.
   2. pants
   Biroja Administratīvās padomes priekšsēdētājs ir pilnvarots veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai īstenotu 1. pantu.
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2012. gada 4. decembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         V. SHIARLY

      (1)  OV L 227, 1.9.1994., 1. lpp.

      (2)  OV L 337, 21.12.2007., 105. lpp.