title: Padomes Lēmums (ES) 2016/202 (2016. gada 12. februāris), ar ko nosaka nostāju, kura Eiropas Savienības vārdā jāieņem EPN komitejā, kas izveidota ar Pagaidu nolīgumu ceļā uz Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālāfrikas Līgumslēdzēju pusi, no otras puses, attiecībā uz tās reglamenta pieņemšanu

text:
               16.2.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 39/28

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2016/202
   (2016. gada 12. februāris),
   ar ko nosaka nostāju, kura Eiropas Savienības vārdā jāieņem EPN komitejā, kas izveidota ar Pagaidu nolīgumu ceļā uz Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālāfrikas Līgumslēdzēju pusi, no otras puses, attiecībā uz tās reglamenta pieņemšanu
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. un 209. pantu saistībā ar 218. panta 9. punktu,
   ņemot vērā Padomes Lēmumu 2009/152/EK (2008. gada 20. novembris), lai parakstītu un provizoriski piemērotu Pagaidu nolīgumu ceļā uz Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālāfrikas Līgumslēdzēju pusi, no otras puses (1),
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Pagaidu nolīgums ceļā uz Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu (EPN) starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālāfriku, no otras puses (turpmāk “nolīgums”), tika parakstīts 2009. gada 15. janvārī un pagaidu kārtā ir piemērots no 2014. gada 4. augusta.

               (2)

               Ar nolīguma 92. pantu tiek izveidota EPN komiteja, kam jāatbild par nolīguma pārvaldību un visu tajā minēto uzdevumu izpildi.

               (3)

               Nolīguma 92. pantā noteikts, ka Līgumslēdzējas puses vienojas par EPN komitejas sastāvu, organizāciju un darbību.

               (4)

               Eiropas Savienībai būtu jānosaka nostāja, kas jāieņem attiecībā uz EPN komitejas reglamenta pieņemšanu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem EPN komitejā, kas izveidota ar Pagaidu nolīgumu ceļā uz Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālāfrikas Līgumslēdzēju pusi, no otras puses, attiecībā uz šīs komitejas reglamentu, ir balstīta uz šim lēmumam pievienoto EPN komitejas lēmuma projektu.
   Nelielus grozījumus lēmuma projektā, kuri nerada ievērojamas izmaiņas, atļauts veikt bez jauna Padomes lēmuma.
   2. pants
   Pēc EPN komitejas lēmuma pieņemšanas to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2016. gada 12. februārī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         J.R.V.A. DIJSSELBLOEM

      (1)  OV L 57, 28.2.2009., 1. lpp.

      PROJEKTS
      EPN KOMITEJAS LĒMUMS Nr. …/2015
      (…),
      kas attiecas uz EPN komitejas reglamenta pieņemšanu un ko pieņēmusi minētā komiteja, kura izveidota ar Pagaidu nolīgumu ceļā uz Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālāfrikas Līgumslēdzēju pusi, no otras puses,
      attiecībā uz tās reglamenta pieņemšanu
      EPN KOMITEJA,
      ņemot vērā Pagaidu nolīgumu ceļā uz Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālāfrikas Līgumslēdzēju pusi, no otras puses (“nolīgums”), kas parakstīts Briselē 2009. gada 15. janvārī un ko provizoriski piemēro no 2014. gada 4. augusta, un jo īpaši tā 92. pantu,
      tā kā:

                  (1)

                  ņemot vērā, ka saskaņā ar nolīguma un šā lēmuma noteikumiem Centrālāfrikas Līgumslēdzēja puse ir Kamerūnas Republika,

                  (2)

                  nolīgumā paredzēts, ka Līgumslēdzējas puses vienojas par EPN komitejas sastāvu, organizāciju un darbību,

            IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
      1. pants
      EPN komitejas reglaments ir tāds, kā pielikumā izklāstītais.
      Minētais reglaments neskar īpašos noteikumus, kuri paredzēti nolīgumā vai par kuriem var lemt EPN komiteja.
      2. pants
      Šis lēmums stājas spēkā tā parakstīšanas dienā.

         …,

               Kamerūnas Republikas vārdā –

               Eiropas Savienības vārdā –

      PIELIKUMS

         REGLAMENTS EPN KOMITEJAI,

         kas izveidota ar Pagaidu nolīgumu ceļā uz Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālāfrikas Līgumslēdzēju pusi, no otras puses

      I NODAĻA
      VISPĀRĪGI NOTEIKUMI
      1. pants
      EPN komitejas uzdevumi
      EPN komiteja ir atbildīga par visu nolīgumā iekļauto jomu pārvaldību un visu minētajā nolīgumā minēto uzdevumu īstenošanu.
      EPN komitejas uzdevumi jo īpaši ir šādi:

                  1)

                  tirdzniecības jomā:

                              a)

                              uzraudzīt un nodrošināt nolīguma noteikumu pareizu piemērošanu un īstenošanu. Šim nolūkam tā izpēta un iesaka prioritārās sadarbības jomas;

                              b)

                              izvērtēt saistībā ar nolīgumu gūtos rezultātus un vajadzības gadījumā uzlabot nolīgumu;

                              c)

                              veikt vajadzīgos pasākumus, lai izvairītos no domstarpībām par nolīguma interpretāciju vai piemērošanu un/vai atrisinātu tās;

                              d)

                              uzraudzīt reģionālās integrācijas un Līgumslēdzēju pušu ekonomisko un tirdzniecisko attiecību attīstību;

                              e)

                              uzraudzīt un izvērtēt nolīguma īstenošanas ietekmi uz Līgumslēdzēju pušu ilgtspējīgu attīstību;

                              f)

                              apspriest un veikt visus vajadzīgos pasākumus, kas var sekmēt tirdzniecību, ieguldījumus un darījumdarbības iespējas starp Līgumslēdzējām pusēm;

                              g)

                              apspriest visus jautājumus saistībā ar nolīgumu un jebkādus citus jautājumus, kas varētu traucēt komitejas mērķu sasniegšanu;

                  2)

                  attīstības sadarbības jomā:

                              a)

                              nodrošināt to noteikumu piemērošanu, kuri nolīguma darbības jomā attiecas uz attīstības sadarbību;

                              b)

                              sekot nolīgumā paredzēto sadarbības noteikumu īstenošanai un koordinēt to ar citiem partneriem;

                              c)

                              regulāri pārskatīt nolīgumā noteiktās sadarbības prioritātes un attiecīgā gadījumā izstrādāt ieteikumus par jaunu prioritāšu iekļaušanu;

                              d)

                              uzraudzīt nolīgumam pievienotā kopīgā stratēģijas dokumenta īstenošanu.

            II NODAĻA
      ORGANIZĀCIJA
      2. pants
      Sastāvs un vadība
      1.   EPN komiteju veido Eiropas Savienības Padomes un Eiropas Komisijas pārstāvji, no vienas puses, un Kamerūnas Republikas pārstāvji, no otras puses, ministru vai vecāko civildienesta ierēdņu līmenī.
      2.   Atsauce uz “Līgumslēdzējām pusēm” reglamentā atbilst nolīguma 95. pantā sniegtajai definīcijai.
      3.   EPN komiteju pārmaiņus 12 mēnešus vada Eiropas Savienības pārstāvis un Kamerūnas Republikas pārstāvisPirmā priekšsēdētāja pilnvaras sākas dienā, kad notiek pirmā EPN komitejas sanāksme, un beidzas nākamā gada 31. decembrī. Pirmais priekšsēdētājs ir Kamerūnas Republikas pārstāvis.
      3. pants
      Novērotāji
      1.   Visās EPN komitejas sanāksmēs novērotāju lomā tiek aicināti piedalīties Centrālāfrikas valstu ekonomikas un monetārās kopienas (CEMAC) komisijas un Centrālāfrikas valstu ekonomikas kopienas (CEEAC) ģenerālsekretariāta pārstāvji.
      2.   Līgumslēdzējas puses var nolemt uzaicināt piedalīties EPN komitejas sanāksmēs novērotāju lomā pilsoniskās sabiedrības un privātā sektora pārstāvjus, kā arī ekspertus vai jebkuras citas personas pēc savas izvēles.
      3.   EPN komiteja var nolemt, ka tās sanāksmes daļas, kurās tiek izskatīti sensitīvi jautājumi un kurās tiek pieņemts EPN komitejas lēmums, ir novērotājiem slēgtas.
      4. pants
      Sekretariāts
      Eiropas Komisija Eiropas Savienības vārdā un Kamerūnas Republika pārmaiņus, katra 12 mēnešus, nodrošina EPN komitejas sekretariātu. Šie laikposmi atbilst laikposmiem, kad attiecīgā Līgumslēdzēja puse vada EPN komiteju.
      5. pants
      Apakškomitejas
      EPN komitejas efektīvai darbībai tā var veidot apakškomitejas, kurās izskata konkrētus ar nolīgumu saistītus jautājumus. Šim nolūkam EPN komiteja nosaka minēto apakškomiteju sastāvu un uzdevumus.
      III NODAĻA
      DARBĪBA
      6. pants
      Lēmumi un ieteikumi
      1.   EPN komiteja lēmumus un ieteikumus pieņem vienprātīgi.
      2.   EPN komiteja var nolemt iesniegt jebkuru vispārēju jautājumu, kurš radies nolīguma jomā un kurā ir kopīgi ieinteresētas ĀKK valstis un Eiropas Savienība, izskatīšanai ĀKK un ES Ministru padomē, kas definēta 15. pantā Partnerattiecību nolīgumā starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses (turpmāk “Kotonū nolīgums”).
      3.   Sanāksmju starplaikā EPN komiteja var pieņemt lēmumus vai ieteikumus, izmantojot rakstisku procedūru, ja abas Līgumslēdzējas puses par to vienojas. Rakstiskā procedūrā Līgumslēdzējas puses apmainās ar paziņojumiem.
      4.   EPN komitejas lēmumu un ieteikumu nosaukumā ir “lēmums” vai “ieteikums”, kā arī kārtas numurs, pieņemšanas datums un norāde par saturu. Katrā lēmumā norāda tā spēkā stāšanās dienu.
      5.   EPN komitejas pieņemtos lēmumus un ieteikumus apstiprina Eiropas Komisijas pārstāvis Eiropas Savienības vārdā un Kamerūnas Republikas pārstāvis.
      6.   Lēmumus un ieteikumus nosūta Līgumslēdzējām pusēm kā EPN komitejas dokumentus.
      7. pants
      Sarakste
      1.   Visu EPN komitejai adresēto korespondenci adresē tās sekretariātam.
      2.   Sekretariāts nodrošina, ka EPN komitejai adresētā sarakste tiek nodota komitejas priekšsēdētājam un vajadzības gadījumā tiek pārsūtīta nolīguma 92. pantā norādītajam katras Līgumslēdzējas puses kontaktpunktam kā dokumenti, kas minēti šā reglamenta 10. pantā.
      3.   EPN komitejas priekšsēdētāja saraksti sekretariāts nosūta katras Līgumslēdzējas puses kontaktpunktam un vajadzības gadījumā to pārsūta pārējiem EPN komitejas locekļiem kā dokumentus, kas minēti šā reglamenta 10. pantā.
      8. pants
      Sanāksmes
      1.   EPN komiteja tiekas regulāri, ne retāk kā reizi gadā, bet vajadzības gadījumā – ārkārtas sanāksmēs, ja Līgumslēdzējas puses par to vienojas.
      2.   Līgumslēdzējas puses vienojas par EPN komitejas sanāksmju vietu un laiku.
      3.   EPN komitejas sanāksmes sasauc tā Līgumslēdzēja puse, kura vada komiteju, pēc apspriešanās ar otru Līgumslēdzēju pusi.
      4.   Uzaicinājumus uz sanāksmi dalībniekiem nosūta ne vēlāk kā 15 dienas pirms katras sanāksmes datuma.
      9. pants
      Delegācijas
      Pirms katras sanāksmes EPN komitejas priekšsēdētāju informē par Eiropas Savienības un Kamerūnas Republikas delegāciju plānoto sastāvu, kā arī par iespējamajiem novērotājiem.
      10. pants
      Dokumenti
      Ja EPN komitejas apspriežu pamatā ir rakstveida apstiprinošie dokumenti, sekretariāts vismaz 14 dienas pirms sanāksmes sākuma tos sanumurē un izplata kā EPN komitejas dokumentus.
      11. pants
      Sanāksmju darba kārtība
      1.   Katrai sanāksmei EPN komitejas sekretārs sagatavo provizorisku darba kārtību, pamatojoties uz Līgumslēdzēju pušu priekšlikumiem. Ne vēlāk kā 15 dienas pirms sanāksmes sākuma EPN komitejas sekretariāts to nosūta Līgumslēdzēju pušu kontaktpunktiem.
      2.   Provizoriskajā darba kārtībā iekļauj jautājumus, par kuriem sekretariāts ne vēlāk kā 21 dienu pirms sanāksmes sākuma ir saņēmis lūgumu iekļaut tos darba kārtībā, tomēr jautājumus iekļauj provizoriskajā darba kārtībā vienīgi tad, ja sekretariāts ir saņēmis ar tiem saistītos dokumentus ne vēlāk kā provizoriskās darba kārtības nosūtīšanas dienā.
      3.   Katras sanāksmes sākumā EPN komiteja pieņem darba kārtību. Provizoriskajā darba kārtībā neesošus jautājumus tajā var iekļaut, ja Līgumslēdzējas puses par to vienojas.
      4.   EPN komitejas priekšsēdētājs ar Līgumslēdzēju pušu piekrišanu var pieaicināt ekspertus piedalīties EPN komitejas sanāksmēs, lai sniegtu informāciju par konkrētiem jautājumiem.
      5.   Ar Līgumslēdzeju pušu piekrišanu sekretariāts var saīsināt 1. un 2. punktā norādītos termiņus, lai ņemtu vērā vajadzības saistībā ar konkrēto gadījumu.
      12. pants
      Protokols
      1.   Katras sanāksmes beigās tiek izstrādāts secinājumu kopsavilkums, kuru paraksta EPN komitejas locekļi.
      2.   Sekretariāts vēlākais vienā mēnesī izstrādā katras sanāksmes protokola projektu.
      3.   Protokolā parasti sniedz kopsavilkumu par katru darba kārtības jautājumu, vajadzības gadījumā norādot:

                  a)

                  visus EPN komitejai iesniegtos dokumentus,

                  b)

                  ikvienu paziņojumu, ko kāds EPN komitejas loceklis lūdzis ierakstīt protokolā,

                  c)

                  pieņemtos lēmumus, sniegtos ieteikumus, saskaņotos paziņojumus un secinājumus konkrētajos jautājumos.

            4.   Protokolā iekļauj arī to EPN komitejas locekļu sarakstu, kuri piedalījušies sanāksmē, kā arī viņus pavadošo delegāciju locekļu sarakstu un novērotāju sarakstu.
      5.   Abas Līgumslēdzējas puses protokolu apstiprina rakstveidā divos mēnešos no sanāksmes dienas. Pēc protokola apstiprināšanas sekretariāts to paraksta divos eksemplāros, un katra Līgumslēdzēja puse saņem šo autentisko dokumentu oriģinālu.
      13. pants
      Atklātums
      1.   Ja vien Līgumslēdzējas puses nenolemj citādi, EPN komitejas sanāksmes nav atklātas.
      2.   Katra Līgumslēdzēja puse var lemt par EPN komitejas lēmumu publicēšanu savā attiecīgajā oficiālajā izdevumā.
      IV NODAĻA
      NOBEIGUMA NOTEIKUMI
      14. pants
      Valodu režīms
      1.   EPN komitejas darba valodas ir Līgumslēdzējām pusēm kopīgās oficiālās valodas.
      2.   EPN komiteja rīko sanāksmes un pieņem lēmumus un ieteikumus, izmantojot dokumentus un ieteikumus, kas iesniegti kādā no 1. punktā minētajām valodām.
      15. pants
      Izdevumi
      1.   Katra Līgumslēdzēja puse sedz visus izdevumus, kas tai radušies saistībā ar piedalīšanos EPN komitejas sanāksmēs – tie ir gan personāla, ceļošanas un uzturēšanās izdevumi, gan izdevumi par pasta un telekomunikāciju pakalpojumiem.
      2.   Izdevumus saistībā ar sanāksmju organizēšanu un dokumentu pavairošanu sedz tā Līgumslēdzēja puse, kas rīko sanāksmi.
      3.   Izdevumus saistībā ar sanāksmju mutvārdu tulkošanu un lēmumu un ieteikumu tulkošanu EPN komitejas darba valodās sedz tā Līgumslēdzēja puse, kas rīko sanāksmi. Izdevumus saistībā ar sanāksmju mutvārdu tulkošanu un lēmumu un ieteikumu tulkošanu citās Eiropas Savienības oficiālajās valodās sedz Eiropas Savienība.
      16. pants
      Reglamenta grozīšana
      Šo reglamentu var grozīt ar EPN komitejas lēmumu, kas pieņemts saskaņā ar 6. panta 1. punktu.


title: Padomes un dalībvalstu valdību pārstāvju lēmums, tiekoties Padomes sanāksmē (1991. gada 11. novembris) apturēt Eiropas Kopienas, tās dalībvalstu un Dienvidslāvijas Sociālistiskās Federatīvās Republikas nolīgumu piemērošanu

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

41991D0586

Oficiālais Vēstnesis L 315 , 15/11/1991 Lpp. 0047 - 0047 Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 11 Sējums 18 Lpp. 0178  Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 11 Sējums 18 Lpp. 0178

		Padomes un dalībvalstu valdību pārstāvju lēmums, tiekoties Padomes sanāksmē(1991. gada 11. novembris)apturēt Eiropas Kopienas, tās dalībvalstu un Dienvidslāvijas Sociālistiskās Federatīvās Republikas nolīgumu piemērošanu(91/586/EOTK, EEK)EIROPAS KOPIENU PADOME UN EIROPAS KOPIENU DALĪBVALSTU VALDĪBU PĀRSTĀVJI, TIEKOTIES PADOMES SANĀKSMĒ,tā kā Eiropas Kopiena un tās dalībvalstis ar Dienvidslāvijas Sociālistisko Federatīvo Republiku ir noslēgušas Sadarbības nolīgumu un attiecīgos protokolus un tiesību aktus, kā arī Nolīgumu par EOTK produktiem;tā kā savās 1991. gada 5. un 28. oktobra deklarācijās Eiropas Kopiena un tās dalībvalstis, tiekoties Eiropas politiskās sadarbības sakarā, ņēma vērā krīzi Dienvidslāvijā; tā kā ANO Drošības padome Rezolūcijā 713 (1991) izteica bažas, ka šādas situācijas paildzināšana ir radījusi draudus starptautiskajam mieram un drošībai;tā kā karadarbība un tās radītās sekas ekonomiskajās un tirdzniecības attiecībās, gan Dienvidslāvijas republiku starpā, gan attiecībās ar Kopienu, izraisa krasas pārmaiņas nosacījumos, ar kuriem tika noslēgts Eiropas Ekonomikas kopienas un Dienvidslāvijas Sociālistisko Federatīvo Republiku Sadarbības nolīgums un tā protokoli [1], kā arī Nolīgums par Eiropas Ogļu un tērauda kopienu; tā kā tās liek apšaubīt šādu nolīgumu un protokolu piemērošanu;tā kā pārsūdzība, ko uzsākusi Eiropas Kopiena un tās dalībvalstis, 1991. gada 6. oktobrī tiekoties Hārzaulensā Eiropas politiskās sadarbības sanāksmē, kas pieprasa ievērot vienošanos par pamieru, ko 1991. gada 4. oktobrī panāca Hāgā, nav ņemta vērā;tā kā 1991. gada 6. oktobra deklarācijā Eiropas Kopiena un tās dalībvalstis, tiekoties Eiropas politiskās sadarbības sanāksmē, paziņoja par lēmumu izbeigt nolīgumus starp Kopienu un Dienvidslāviju, ja netiks ievērota 1991. gada 4. oktobrī Hāgā panāktā vienošanās starp konfliktā iesaistītajām pusēm, piedaloties Eiropas Kopienu Padomes priekšsēdētājam un Konferences par Dienvidslāviju priekšsēdētājam;tā kā Kopiena ir uzsākusi nepieciešamās procedūras iepriekš minēto nolīgumu denonsēšanai;pēc Komisijas ieteikuma,IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.1. Ar šo nekavējoties tiek apturēta iepriekš minēto nolīgumu piemērošana.2. Šo lēmumu publicē Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.Briselē, 1991. gada 11. novembrīPriekšsēdētājsH. J. Simons[1] OV L 41, 14.2.1983., 1. lpp.--------------------------------------------------


title: Komisijas Lēmums (2015. gada 10. jūlijs) par dažu Eiropas Pētniecības padomes Zinātniskās padomes locekļu iecelšanu amatā

text:
               11.7.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 227/2

         KOMISIJAS LĒMUMS
   (2015. gada 10. jūlijs)
   par dažu Eiropas Pētniecības padomes Zinātniskās padomes locekļu iecelšanu amatā
   (2015/C 227/02)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2013. gada 3. decembra Lēmumu 2013/743/ES, ar ko izveido īpašo programmu, ar kuru īsteno Pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” (2014.–2020. gads), un atceļ Lēmumus 2006/971/EK, 2006/972/EK, 2006/973/EK, 2006/974/EK un 2006/975/EK (1), un jo īpaši tā 7. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Ar Lēmumu C(2013)8915 (2) (kas vēlāk grozīts ar Lēmumu C(2015)58 (3)) Komisija uz laikposmu no 2014. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim izveidoja Eiropas Pētniecības padomi (“EPP”), lai tā īstenotu darbības, kuras paredzētas I daļā “Zinātnes izcilība” un ir saistītas ar konkrēto mērķi “Eiropas Pētniecības padome (EPP)”, kas minēts Lēmuma 2013/743/ES 3. panta 1. punkta a) apakšpunktā.

               (2)

               EPP veido neatkarīga Zinātniskā padome, kas paredzēta Lēmuma 2013/743/ES 7. pantā, un īpaši izveidota īstenošanas struktūra, kas paredzēta minētā lēmuma 8. pantā.

               (3)

               Saskaņā ar Lēmuma C(2013)8915 2. panta 1. punktu Zinātniskās padomes sastāvā ir EPP priekšsēdētājs un vēl 21 loceklis.

               (4)

               Saskaņā ar Lēmuma 2013/743/ES 7. panta 1. punkta trešo daļu Zinātniskās padomes locekļus ieceļ amatā uz termiņu, kas nepārsniedz četrus gadus un ko var atjaunot vienu reizi. Viņi būtu jāieceļ tādā veidā, lai nodrošinātu Zinātniskās padomes darba nepārtrauktību.

               (5)

               Dažu Zinātniskās padomes locekļu pilnvaru termiņš beidzās 2014. gada 31. decembrī, un Zinātniskās padomes sastāvs ir jāatjauno.

               (6)

               Saskaņā ar Lēmuma 2013/743/ES 7. panta 1. punkta otro daļu Zinātniskās padomes locekļus ieceļ Komisija saskaņā ar neatkarīgu un pārredzamu atlases procedūru, par kuru tā ir vienojusies ar Zinātnisko padomi un kura ietver apspriešanos ar zinātnieku kopienu un ziņojuma sagatavošanu Eiropas Parlamentam un Padomei. Šajā nolūkā ir izveidota pastāvīga komiteja, kuras uzdevums ir apzināt nākamos Zinātniskās padomes locekļus. Apzināšanas komiteja ir sniegusi Komisijai ieteikumus par Zinātniskās padomes locekļu aizstāšanu un atkārtotu iecelšanu amatā, un šie ieteikumi ir pieņemti,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants

      Isabelle Vernos kundzi ieceļ par EPP Zinātniskās padomes locekli uz otru pilnvaru termiņu, kas beidzas 2019. gada 30. jūnijā.

      Margaret Buckingham kundzi ieceļ par EPP Zinātniskās padomes locekli uz pirmo pilnvaru termiņu, kas beidzas 2019. gada 30. jūnijā.

      Michael Kramer kungu ieceļ par EPP Zinātniskās padomes locekli uz pirmo pilnvaru termiņu, kas beidzas 2019. gada 30. jūnijā.

      Micali Silvio kungu ieceļ par EPP Zinātniskās padomes locekli uz pirmo pilnvaru termiņu, kas beidzas 2019. gada 30. jūnijā.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā 2015. gada 1. jūlijā.

      Briselē, 2015. gada 10. jūlijā

            Komisijas vārdā –

            Komisijas loceklis

         Carlos MOEDAS

      (1)  OV L 347, 20.12.2013., 965. lpp.

      (2)  Komisijas 2013. gada 12. decembra Lēmums C(2013)8915, ar ko izveido Eiropas Pētniecības padomi (OV C 373, 20.12.2013., 23. lpp.).

      (3)  Komisijas 2015. gada 17. februāra Lēmums C(2015)58, ar kuru groza Lēmumu C(2013) 8915, ar ko izveido Eiropas Pētniecības padomi (OV C 58, 18.2.2015., 3. lpp.).


title: 2008/461/EK: Padomes Lēmums ( 2008. gada 16. jūnijs ), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekļa aizstājēju no Spānijas

text:
               19.6.2008

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 160/32

      PADOMES LĒMUMS

   (2008. gada 16. jūnijs),
   ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekļa aizstājēju no Spānijas
   (2008/461/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 263. pantu,
   ņemot vērā Spānijas valdības priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2006. gada 24. janvārī pieņēma Lēmumu 2006/116/EK, ar ko laikposmam no 2006. gada 26. janvāra līdz 2010. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus (1).

               (2)

               Pēc Pedro MOYA MILANÉS kunga atkāpšanās no amata ir atbrīvojusies viena Reģionu komitejas locekļa aizstājēja vieta,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Ar šo uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2010. gada 25. janvārim, par Reģionu komitejas locekļa aizstājēju tiek iecelts Enrique OJEDA VILA kungs, Secretario General de Acción exterior, Andalucía.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Luksemburgā, 2008. gada 16. jūnijā

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         D. RUPEL

      (1)  OV L 56, 25.2.2006., 75. lpp.


title: Lēmums Nr. S4 ( 2009. gada 2. oktobris ) par atmaksāšanas procedūrām Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 883/2004 35. un 41. panta īstenošanai (Dokuments attiecas uz EEZ un uz EK un Šveices nolīgumu)

text:
               24.4.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 106/52

         LĒMUMS Nr. S4
   (2009. gada 2. oktobris)
   par atmaksāšanas procedūrām Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 883/2004 35. un 41. panta īstenošanai
   (Dokuments attiecas uz EEZ un uz EK un Šveices nolīgumu)
   2010/C 106/17
   ADMINISTRATĪVĀ KOMISIJA SOCIĀLĀS NODROŠINĀŠANAS SISTĒMU KOORDINĀCIJAI,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulas (EK) Nr. 883/2004 par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu (1) 72. panta a) punktu, kurā paredzēts, ka Administratīvā komisija nodarbojas ar visiem administratīviem jautājumiem vai interpretācijas jautājumiem, kas izriet no Regulas (EK) Nr. 883/2004 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 987/2009, ar ko nosaka īstenošanas kārtību Regulai (EK) Nr. 883/2004 par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu (2),
   ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 883/2004 35. un 41. pantu,
   ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 987/2009 66.–68. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Pabalsti natūrā, kurus vienas dalībvalsts iestādes vārdā nodrošinājusi kādas citas dalībvalsts iestāde, jāatmaksā pilnībā.

               (2)

               Atmaksa iestāžu starpā, ja vien puses nav vienojušās citādi, jāveic ātri un efektīvi, lai izvairītos no tā, ka palielinās ilgstoši neizskatītu pieprasījumu skaits.

               (3)

               Pieprasījumu skaita palielināšanās varētu apdraudēt Kopienas sistēmas darbības efektivitāti un radīt personu tiesību aizskārumu.

               (4)

               Administratīvās komisijas Lēmumā Nr. S1 (3) ir noteikts, ka iestādei, kas atrodas personas uzturēšanās vietā, tiek atlīdzinātas izmaksas par veselības aprūpes pakalpojumiem, kas sniegti, pamatojoties uz derīgu Eiropas veselības apdrošināšanas karti.

               (5)

               Kopīgi saskaņota labākā prakse veicinātu ātru un efektīvu atmaksu veikšanu iestāžu starpā.
               Rīkojoties saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 883/2004 71. panta 2. punktā izklāstītajiem nosacījumiem,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   A.   Atmaksāšana, pamatojoties uz faktiskajiem izdevumiem (Regulas (EK) Nr. 987/2009 62. pants)

               1.

               Iestāde, kura, pamatojoties uz faktiskajiem izdevumiem, pieprasa atmaksu, iesniedz pieprasījumu vēlākais Regulas (EK) Nr. 987/2009 (turpmāk – īstenošanas regula) 67. panta 1. punktā noteiktajā termiņā. Iestāde, kura saņem pieprasījumu, nodrošina pieprasītās summas samaksu īstenošanas regulas 67. panta 5. punktā noteiktajā termiņā, bet pirms šī termiņa – cik vien drīz iespējams.

               2.

               Pabalstu atmaksāšanas pieprasījumus, kuri iesniegti uz Eiropas veselības apdrošināšanas kartes (EVAK), uz dokumenta, ar ko aizstāj EVAK, vai uz jebkura cita dokumenta, kurš apliecina tiesības uz pabalstu, pamata, var noraidīt un pieprasījumu nosūtīt atpakaļ kreditoriestādei, ja pieprasījums ir, piemēram:

                           —

                           nepilnīgs un/vai nepareizi aizpildīts,

                           —

                           attiecas uz pabalstiem, kuri nav sniegti EVAK vai dokumenta, kas apliecina pabalsta saņēmēja tiesības uz pabalstu, derīguma laikā.

                     Pieprasījumu nevar noraidīt tādēļ, ka beigusies personas apdrošināšana iestādē, kas izdevusi EVAK vai dokumentu, kas apliecina tiesības uz pabalstu, ar nosacījumu, ka pabalsti saņēmējam tika sniegti izmantotā dokumenta derīguma laikā.
               Iestāde, kuras pienākums ir atmaksāt uz EVAK pamata sniegtu pabalstu izmaksas, var pieprasīt, lai iestāde, kurā persona pabalsta sniegšanas laikā ir bijusi pienācīgi reģistrēta, atmaksā minēto pabalstu izmaksas pirmajai no minētajām iestādēm vai, ja personai nav bijis tiesību izmantot EVAK, kopā ar attiecīgo personu atrisina šo jautājumu.

               3.

               Debitoriestāde nevar pārbaudīt pieprasījuma atbilstību Regulas (EK) Nr. 883/2004 19. pantam un 27. panta 1. punktam, ja vien nav pamatotu aizdomu par tiesību ļaunprātīgu izmantošanu, kā skaidrots Eiropas Kopienu Tiesas judikatūrā (4). Tātad debitoriestādes pienākums ir pieņemt informāciju, ar ko pamatots pieprasījums, un atmaksāt pieprasīto summu. Gadījumā, ja rodas aizdomas par tiesību ļaunprātīgu izmantošanu, debitoriestāde attiecīgu iemeslu dēļ var noraidīt pieprasījumu, kā tas noteikts īstenošanas regulas 67. panta 5. punktā.

               4.

               Ja, piemērojot 2. un 3. punktu, debitoriestāde apšauba to faktu pareizību, kuri ir pieprasījuma pamatā, kreditoriestādes pienākums ir pārskatīt, vai pieprasījums ir bijis pienācīgi sagatavots, un, ja nepieciešams, to anulēt vai pārrēķināt pieprasīto summu.

               5.

               Pēc īstenošanas regulas 67. panta 1. punktā noteiktā termiņa iesniegtu pieprasījumu neizskata.

         B.   Atmaksāšana, pamatojoties uz nemainīgām summām (īstenošanas regulas 63. pants)

               6.

               Īstenošanas regulas 64. panta 4. punktā paredzētā uzskaites dokumentācija jāiesniedz debitordalībvalsts koordinēšanas struktūrai līdz tā gada beigām, kas seko pārskata gadam, un uz šīs dokumentācijas pamata sagatavotie pieprasījumi jāiesniedz tai pašai struktūrai iespējami drīz pēc tam, kad Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētas ikgadējās nemainīgās summas vienai personai, taču ievērojot īstenošanas regulas 67. panta 2. punktā noteikto termiņu.

               7.

               Kreditoriestāde, ja vien iespējams, iesniedz debitoriestādei pieprasījumus par tādiem pašiem gadījumiem, kuri attiecas uz konkrēto kalendāro gadu.

               8.

               Debitoriestāde, kas saņem pieprasījumu veikt atmaksu, ko nosaka uz nemainīgo summu pamata, nodrošina pieprasītās summas samaksu īstenošanas regulas 67. panta 5. punktā noteiktajā termiņā, bet pirms šī termiņa – cik vien drīz iespējams.

               9.

               Pēc īstenošanas regulas 67. panta 2. punktā noteiktā termiņa iesniegtu pieprasījumu neizskata.

               10.

               Pieprasījumu veikt atmaksu, ko nosaka uz nemainīgo summu pamata, var noraidīt un nosūtīt atpakaļ kreditoriestādei, ja pieprasījums, piemēram:

                           —

                           ir nepilnīgs un/vai nepareizi aizpildīts,

                           —

                           attiecas uz laikposmu, kurš neatbilst reģistrētā dokumenta, kas apliecina tiesības uz pabalstu, derīguma termiņam.

               11.

               Ja debitoriestāde apšauba to faktu pareizību, kuri ir pieprasījuma pamatā, krediroriestādes pienākums ir pārskatīt, vai pieprasījums ir bijis pienācīgi sagatavots, un, ja nepieciešams, to anulēt vai pārrēķināt pieprasīto summu.

         C.   Īstenošanas regulas 68. pantā paredzētie daļējie maksājumi

               12.

               Veicot īstenošanas regulas 68. pantā paredzētos daļējos maksājumus, atsevišķi jānosaka summa pieprasījumiem, kuru pamatā ir faktiskie izdevumi (īstenošanas regulas 67. panta 1. punkts), un atsevišķi pieprasījumiem, kuru pamatā ir nemainīgās summas (īstenošanas regulas 67. panta 2. punkts).

         D.   Sadarbība un informācijas apmaiņa

               13.

               Iestādes nodrošina labu savstarpēju sadarbību un rīkojas tā, it kā īstenotu savus tiesību aktus.

         E.   Stāšanās spēkā

               14.

               Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. To piemēro no Regulas (EK) Nr. 987/2009 spēkā stāšanās dienas.

            Administratīvās komisijas priekšsēdētāja

         Lena MALMBERG

      (1)  OV L 166, 30.4.2004., 1. lpp.

      (2)  OV L 284, 30.10.2009., 1. lpp.

      (3)  Sk. šā Oficiālā Vēstneša 23. lpp.

      (4)  2005. gada 12. aprīļa spriedums Lietā C-145/03 Heirs of Annette Keller pret Instituto Nacional de la Seguridad Social (INSS) un Instituto Nacional de Gestión Sanitaria (Ingesa), ECR 2005, I-02529. lpp.


title: Padomes Lēmums (ES) 2015/1573 (2015. gada 18. septembris), ar ko ieceļ četrus Reģionu komitejas locekļus un piecus locekļu aizstājējus no Nīderlandes

text:
               22.9.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 245/10

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2015/1573
   (2015. gada 18. septembris),
   ar ko ieceļ četrus Reģionu komitejas locekļus un piecus locekļu aizstājējus no Nīderlandes
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 305. pantu,
   ņemot vērā Nīderlandes valdības priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2015. gada 26. janvārī, 5. februārī un 23. jūnijā pieņēma Lēmumus (ES) 2015/116 (1), (ES) 2015/190 (2) un (ES) 2015/994 (3), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus.

               (2)

               Pēc R.E. (Ralph) DE VRIES kunga, A. (Bert) GIJSBERTS kunga, W.H. (Hester) MAIJ kundzes un B.S. (Bote) WILPSTRA kunga pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojušās četras Reģionu komitejas locekļa vietas.

               (3)

               Pēc H. (Henk) BRINK kunga, J.H.J. (Hans) KONST kunga, E.M. (Elvira) SWEET kudzes un Dr. J.M.E. (Annemieke) TRAAG kundzes pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojušās četras Reģionu komitejas locekļu aizstājēju vietas.

               (4)

               Pēc T.J.S.M. BOVENS kunga iecelšanas Reģionu komitejas locekļa amatā atbrīvosies komitejas locekļa aizstājēja vieta.

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2020. gada 25. janvārim, Reģionu komitejas locekļu amatos tiek iecelti:

               —

                  J.A. (John) JORRITSMA kungs, Commissaris van de Koning in Fryslân,

               —

                  Th.J.F.M. (Theo) BOVENS kungs, Commissaris van de Koning in Limburg,

               —

                  M.A. (Michiel) SCHEFFER kungs, Gedeputeerde in Gelderland,

               —

                  C.J. (Cees) LOGGEN kungs, Gedeputeerde in Noord-Holland.

         2. pants
   Ar šo uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2020. gada 25. janvārim, Reģionu komitejas locekļu aizstājēju amatos tiek iecelti:

               —

                  N. (Nienke) HOMAN kundze, Gedeputeerde in Groningen,

               —

                  A. (Ard) VAN DER TUUK kungs, Gedeputeerde in Drenthe,

               —

                  D.J.E. (Erik) LIEVERS kungs, Gedeputeerde in Overijssel,

               —

                  A.M.A. (Mariëtte) PENNARTS-POUW kundze, Gedeputeerde in Utrecht,

               —

                  M.A. (Michiel) RIJSBERMAN kungs, Gedeputeerde in Flevoland.

         3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2015. gada 18. septembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         C. DIESCHBOURG

      (1)  OV L 20, 27.1.2015., 42. lpp.

      (2)  OV L 31, 7.2.2015., 25. lpp.

      (3)  OV L 159, 25.6.2015., 70. lpp.


title: Padomes Lēmums ( 2007. gada 15. oktobris ) ar ko ieceļ darba drošības un veselības aizsardzības padomdevējas komitejas locekļus un locekļa aizstājējus no Itālijas

text:
               24.10.2007

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 249/6

      PADOMES LĒMUMS

   (2007. gada 15. oktobris)
   ar ko ieceļ darba drošības un veselības aizsardzības padomdevējas komitejas locekļus un locekļa aizstājējus no Itālijas
   (2007/C 249/07)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 202. pantu,
   ņemot vērā Padomes 2003. gada 22. jūlija Lēmumu (1) par darba drošības un veselības aizsardzības padomdevējas komitejas izveidošanu un jo īpaši tā 3. pantu,
   ņemot vērā kandidātu sarakstu, ko Padomei iesniegušas dalībvalstu valdības,
   tā kā:

               1)

               Padome ar 2007. gada 27. februāra Lēmumu (2) ir iecēlusi amatā darba drošības un veselības aizsardzības padomdevējas komitejas locekļus un komitejas locekļa aizstājējus laikposmam no 2007. gada 1. marta līdz 2010. gada 28. februārim, izņemot minētās komitejas locekļus un komitejas locekļa aizstājējus no Itālijas.

               2)

               Itālijas valdība ir piedāvājusi kandidātus brīvajām amata vietām,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   Vienīgais pants
   Ar šo par darba drošības un veselības aizsardzības padomdevējas komitejas locekļiem un locekļa aizstājējiem uz pilnvaru termiņu, kas beidzas 2010. gada 28. februārī, ir ieceltas šādas personas:
   I.   VALDĪBAS PĀRSTĀVJI

               loceklis

               locekļa aizstājēji

                  Lea BATTISTONI kundze

                  Lorenzo FANTINI kungs

                  Mario ALVINO kungs

         II.   DARBA ŅĒMĒJU ORGANIZĀCIJU PĀRSTĀVJI

               loceklis

               locekļa aizstājēji

                  Diego ALHAIQUE kungs

                  Cinzia FRASCHERI kundze

                  Gabriella GALLI kundze

         III.   DARBA DEVĒJU ORGANIZĀCIJU PĀRSTĀVJI

               loceklis

               locekļa aizstājēji

                  Luigi CASANO kungs

                  Walter REGIS kungs

                  Giorgio RUSSOMANNO kungs

      Luksemburgā, 2007. gada 15. oktobrī

         Padomes vārdā —
         Priekšsēdētājs
         L. AMADO

      (1)  OV C 218, 13.9.2003., 1. lpp.

      (2)  OV L 64, 2.3.2007., 30. lpp.


title: 2008/114/EK,Euratom: Padomes Lēmums ( 2008. gada 12. februāris ), ar ko nosaka Euratom Apgādes aģentūras statūtus

text:
               15.2.2008

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 41/15

      PADOMES LĒMUMS

   (2008. gada 12. februāris),
   ar ko nosaka Euratom Apgādes aģentūras statūtus
   (2008/114/EK, Euratom)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 54. panta otro daļu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1),
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Līguma II sadaļas 6. nodaļu ir izveidota Euratom Apgādes aģentūra (turpmāk “Aģentūra”) un noteikti tās uzdevumi un atbildība, nodrošinot lietotājiem Eiropas Savienībā regulāru kodolmateriālu piegādi, kuras pamatā ir vienlīdzības princips. Aģentūras statūti ir pieņemti 1958. gada 6. novembrī (2). Ņemot vērā to, ka palielinājies Eiropas Savienības dalībvalstu skaits, un to, ka Aģentūrai jāpiemēro mūsdienīgi finanšu noteikumi un jānosaka tās galvenā mītne, minētie statūti būtu jāatceļ un jāaizstāj.

               (2)

               Jaunajos statūtos būtu jāiekļauj finanšu noteikumi, kas ir saskaņā ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (3). Vienlaikus saskaņā ar Līguma 183. pantu būtu jāpieņem jauna finanšu regula, ko piemēro Aģentūrai. Būtu jāsaglabā Aģentūras kapitāls un Līgumā paredzētā iespēja iekasēt maksu par darījumiem.

               (3)

               Aģentūras jaunie statūti būtu jāpielāgo, ņemot vērā jaunos apstākļus, proti, Eiropas Savienības paplašināšanos. Jo īpaši būtu jāmaina Aģentūras Padomdevējas komitejas locekļu skaits, lai pilnveidotu Aģentūras darbību un darītu to efektīvāku,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Ar šo pieņem Euratom Apgādes aģentūras statūtus, kā tie izklāstīti pielikumā.
   2. pants
   Ar šo atceļ Euratom Apgādes aģentūras 1958. gada 6. novembra statūtus.
   3. pants
   Šis lēmums stājās spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2008. gada 12. februārī

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         A. BAJUK

      (1)  2007. gada 13. novembra Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

      (2)  OV 27, 6.12.1958., 534. lpp.

      (3)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1525/2007 (OV L 343, 27.12.2007., 9. lpp.).

      PIELIKUMS

         EURATOM APGĀDES AĢENTŪRAS STATŪTI
      1.   NODAĻA
      IEKŠĒJĀ STRUKTŪRA UN DARBĪBA
      1. pants
      Mērķi un uzdevumi
      1.   Euratom Apgādes aģentūras (turpmāk “Aģentūra”) mērķis ir atbilstīgi Līguma II sadaļas 6. nodaļā noteiktajiem mērķiem veikt uzdevumus, kas tai uzticēti saskaņā ar Līgumu.
      Šajā sakarā Aģentūra, inter alia:

                  —

                  nodrošina Kopienai zināšanas, informāciju un konsultācijas par jebkādiem jautājumiem, kas saistīti ar kodolmateriālu un pakalpojumu tirgus darbību,

                  —

                  veic tirgus uzraudzības funkcijas, uzraugot un nosakot tirgus tendences, kas varētu ietekmēt Eiropas Savienības veiktas kodolmateriālu un pakalpojumu apgādes drošību,

                  —

                  konsultējas ar Padomdevēju komiteju (turpmāk “Komiteja”), kas izveidota saskaņā ar 11. pantu, saņem tās atbalstu un cieši ar to sadarbojas.

            2.   Aģentūra saskaņā ar Līguma 62. un 72. pantu var veidot arī kodolmateriālu krājumus.
      2. pants
      Juridiskais statuss un galvenā mītne
      1.   Aģentūra ir tiesību subjekts saskaņā ar Līguma 54. pantu. Aģentūra veic darbības vienīgi sabiedrības interesēs. Tā darbojas kā bezpeļņas organizācija.
      2.   Uz Aģentūru, tās ģenerāldirektoru un personālu attiecas Protokols par privilēģijām un imunitāti Eiropas Kopienās.
      3.   Aģentūras galvenā mītne ir Luksemburgā.
      4.   Attiecībā uz savu iekšējo organizāciju Aģentūra pēc savas iniciatīvas var īstenot jebkurus papildu pasākumus, kas var būt vajadzīgi tās uzdevumu veikšanai gan Kopienā, gan ārpus tās.
      5.   Visās dalībvalstīs Aģentūrai ir visplašākā tiesībspēja, ko attiecīgās valsts tiesību akti paredz juridiskām personām. Tā jo īpaši var iegādāties vai atsavināt kustamu un nekustamu īpašumu, kā arī būt par pusi tiesas procesā.
      3. pants
      Ģenerāldirektora pienākumi un pilnvaras
      1.   Ģenerāldirektoru ieceļ Komisija.
      2.   Ģenerāldirektors pārstāv Aģentūru. Viņš var deleģēt savas pilnvaras citām personām. Noteikumus par ģenerāldirektora pilnvaru deleģēšanu nosaka Aģentūras iekšējos dokumentos.
      3.   Ģenerāldirektors atbild par:

                  —

                  1. pantā minēto Aģentūras uzdevumu veikšanu,

                  —

                  Aģentūras kodolmateriālu piegādes līgumu slēgšanas ekskluzīvo tiesību un tās izvēles tiesību īstenošanu,

                  —

                  visu Aģentūras resursu ikdienas administrēšanu un vadību,

                  —

                  regulāru informācijas sniegšanu Komitejai un konsultēšanos ar to par jebkādiem jautājumiem, kas ir Komitejas kompetencē saskaņā ar 13. panta 3. punktu,

                  —

                  Aģentūras ieņēmumu un izdevumu tāmes projekta sagatavošanu un tās budžeta izpildi,

                  —

                  jebkādu pētījumu veikšanu un jebkādu īpašu pārskatu izstrādi, ko atzīst par vajadzīgiem saskaņā ar 1. panta 1. punktu, to darot ciešā sadarbībā ar Komiteju, un šādu pētījumus un pārskatu nosūtīšanu Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai.

            4.   Ģenerāldirektors katru gadu iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai Aģentūras iepriekšējā gada darbības pārskatu un pēc tam, kad saņemts Komitejas atzinums, – nākamā gada darba programmu.
      4. pants
      Ģenerāldirektors un personāls
      1.   Aģentūras ģenerāldirektors un personāls ir vai kļūst par Eiropas Kopienu ierēdņiem, uz ko attiecas Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumi un Eiropas Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtība, kā noteikts Padomes Regulā (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 259/68 (1), un Eiropas Kopienu iestāžu kopīgi pieņemtie noteikumi par minēto Civildienesta noteikumu piemērošanu. Ierēdņus ieceļ amatā un algu amatos ieceltajiem ierēdņiem maksā Komisija.
      2.   Aģentūras ģenerāldirektoram un personālam saskaņā ar Līguma 194. pantu ir drošības pielaide attiecībā uz jebkādiem faktiem, informāciju, zināšanām, dokumentiem vai objektiem, kam piešķirta slepenības pakāpe un kas nonāk viņu rīcībā vai ko viņiem paziņo.
      5. pants
      Komisijas veikta pārraudzība
      1.   Aģentūru pārrauga Komisija, kas var tai sniegt norādes un kam ir veto tiesības attiecībā uz Aģentūras lēmumiem.
      2.   Veto tiesības zaudē spēku, kad pēc Aģentūras lēmuma ir pagājušas desmit darba dienas, ja vien šajā laikā Komisija vai tās pārstāvis nav izteikuši atrunu. Komisija vai tās pārstāvis var atteikties no tiesībām izteikt šādu atrunu pirms minētā termiņa beigām.
      3.   Ja Komisija vai tās pārstāvis izsaka atrunu 2. punktā norādītajā termiņā, Komisija pieņem galīgo nostāju ne vēlāk kā desmit darba dienās no atrunas izteikšanas dienas.
      4.   Šā panta noteikumi nekādi neliedz piemērot Līguma 53. pantu.
      5.   Ieinteresētās personas var nodot Komisijas izskatīšanai informāciju par visām Aģentūras darbībām vai bezdarbību, kā minēts Līguma 53. pantā, piecpadsmit darba dienās pēc paziņojuma saņemšanas vai, ja šāda paziņojuma nav, piecpadsmit darba dienās pēc publicēšanas. Ja nav ne paziņojuma, ne publikācijas, šis termiņš skaitāms no dienas, kad ieinteresētā persona uzzina par attiecīgo darbību.
      2.   NODAĻA
      FINANŠU NOTEIKUMI
      6. pants
      Finanšu organizācija
      1.   Aģentūra ir finansiāli patstāvīga. Tā darbojas saskaņā ar komercdarbības noteikumiem, kas attiecas uz Aģentūras kompetences jomu.
      2.   Aģentūrai vienmēr ir tiesības konvertēt savus aktīvus, kas izteikti euro, citā valūtā, lai veiktu finanšu operācijas vai komerciālas darbības, kas atbilst tās Līgumā noteiktajiem mērķiem un ir saskaņā ar šiem statūtiem.
      Aģentūra pēc iespējas cenšas neveikt šādu konvertāciju, ja tai ir skaidra nauda vai likvīdi aktīvi vajadzīgajā valūtā.
      Līdzekļus, kas nav tūlītēji nepieciešami Aģentūras saistību izpildei, tā var izmantot, lai veiktu ar savu mērķu sasniegšanu saistītas finanšu operācijas.
      3.   Aģentūrai ir tiesības Eiropas Atomenerģijas kopienas vārdā un atbilstīgi Padomes noteiktiem ierobežojumiem slēgt aizņēmuma līgumus, kuru nestos ieņēmumus izmantos, lai pildītu Aģentūras uzdevumus.
      4.   Aģentūras saistības, ko tā uzņēmusies saskaņā ar šiem statūtiem, garantē Eiropas Atomenerģijas kopiena.
      7. pants
      Ieņēmumi un izdevumi
      1.   Katram finanšu gadam gatavo visu Aģentūras ieņēmumu un izdevumu tāmi, ko iekļauj Aģentūras budžetā. Finanšu gads atbilst kalendārajam gadam.
      2.   Budžetā iekļautie ieņēmumi un izdevumi ir līdzsvarā.
      3.   Aģentūras ieņēmumus veido Kopienas iemaksa, banku procenti un ienākumi, ko nes Aģentūras kapitāla un banku investīcijas, un vajadzības gadījumā Līguma 54. pantā paredzētā maksa un aizņēmumi.
      4.   Aģentūras izdevumus veido tās personāla un Komitejas administratīvās izmaksas, kā arī izmaksas, kuras izriet no līgumiem, kas noslēgti ar trešajām personām.
      5.   Ģenerāldirektors katru gadu sagatavo Aģentūras ieņēmumu un izdevumu tāmi nākamajam finanšu gadam. Kad Komiteja ir sniegusi savu atzinumu, šo tāmi, kurā ir iekļauts arī štatu saraksta projekts, līdz 31. martam iesniedz Komisijai.
      6.   Pamatojoties uz tāmi, Komisija iekļauj provizoriskajā Eiropas Savienības vispārējā budžeta projektā paredzamo štatu sarakstu un subsīdiju summu, kāda pēc Komisijas ieskatiem Aģentūrai ir vajadzīga un kas tai piešķirama no vispārējā budžeta.
      7.   Budžeta procedūrā budžeta lēmējinstitūcija apstiprina Aģentūras subsīdiju apropriācijas un pieņem Aģentūras štatu sarakstu, ko Komisijas štatu sarakstā uzrāda atsevišķi.
      8.   Budžetu pieņem Komisija. Tas kļūst galīgs pēc Eiropas Savienības vispārējā budžeta pieņemšanas galīgajā variantā. Vajadzības gadījumā budžetu attiecīgi koriģē. Budžetu publicē Aģentūras tīmekļa vietnē.
      9.   Jebkādi Aģentūras štatu saraksta un budžeta grozījumi ir izdarāmi ar budžeta grozījumiem, ko pieņem ar tādu pašu procedūru kā sākotnējo budžetu. Štatu saraksta grozījumus iesniedz budžeta lēmējinstitūcijai. Par budžeta grozījumiem informē Eiropas Parlamentu un Padomi.
      8. pants
      Budžeta izpilde, finanšu kontrole un finanšu noteikumi
      1.   Aģentūras budžetu īsteno ģenerāldirektors.
      2.   Aģentūras grāmatvedis iesniedz Aģentūras provizoriskos pārskatus pēc katra finanšu gada:

                  a)

                  Komisijas grāmatvedim konsolidācijai līdz 1. martam;

                  b)

                  Revīzijas palātai līdz nākamā finanšu gada 31. martam.

            3.   Saņemot Revīzijas palātas piezīmes par Aģentūras provizoriskajiem pārskatiem, ģenerāldirektors uz savu atbildību sastāda Aģentūras galīgos pārskatus un iesniedz tos Komitejai, lai tā sagatavotu atzinumu.
      4.   Komiteja izsaka savu atzinumu par Aģentūras galīgajiem pārskatiem.
      5.   Ģenerāldirektors līdz nākamā finanšu gada 1. jūlijam nosūta galīgos pārskatus kopā ar komitejas atzinumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai.
      6.   Galīgos pārskatus publicē Aģentūras tīmekļa vietnē.
      7.   Ģenerāldirektors līdz 30. septembrim nosūta Revīzijas palātai atbildi par tās piezīmēm.
      8.   Ģenerāldirektors pēc Eiropas Parlamenta pieprasījuma iesniedz tam jebkādu informāciju, kas vajadzīga, lai netraucēti piemērotu budžeta izpildes apstiprinājuma procedūru par attiecīgo finanšu gadu.
      9.   Eiropas Parlaments pēc Padomes ieteikuma ar kvalificētu balsu vairākumu līdz N + 2. gada 30. aprīlim sniedz ģenerāldirektoram apstiprinājumu par N gada budžeta izpildi.
      10.   Ja vajadzīgs, saskaņā ar Līguma 183. pantu pieņem īpašu Finanšu regulu, ko piemēro Aģentūrai.
      9. pants
      Kapitāls
      1.   Aģentūras kapitāls ir EUR 5 824 000.
      2.   Kapitālu paraksta šādi:

                  Beļģija

                  EUR

                  192 000

                  Bulgārija

                  EUR

                  96 000

                  Čehija

                  EUR

                  192 000

                  Dānija

                  EUR

                  96 000

                  Vācija

                  EUR

                  672 000

                  Igaunija

                  EUR

                  32 000

                  Īrija

                  EUR

                  32 000

                  Grieķija

                  EUR

                  192 000

                  Spānija

                  EUR

                  416 000

                  Francija

                  EUR

                  672 000

                  Itālija

                  EUR

                  672 000

                  Kipra

                  EUR

                  32 000

                  Latvija

                  EUR

                  32 000

                  Lietuva

                  EUR

                  32 000

                  Luksemburga

                  EUR

                  —

                  Ungārija

                  EUR

                  192 000

                  Malta

                  EUR

                  —

                  Nīderlande

                  EUR

                  192 000

                  Austrija

                  EUR

                  96 000

                  Polija

                  EUR

                  416 000

                  Portugāle

                  EUR

                  192 000

                  Rumānija

                  EUR

                  288 000

                  Slovēnija

                  EUR

                  32 000

                  Slovākija

                  EUR

                  96 000

                  Somija

                  EUR

                  96 000

                  Zviedrija

                  EUR

                  192 000

                  Apvienotā Karaliste

                  EUR

                  672 000

            3.   Iemaksu 10 % apmērā no kapitāla dalībvalsts samaksā, pievienojoties Kopienai. Turklāt Padome pēc Komisijas priekšlikuma ar kvalificētu balsu vairākumu var pieņemt lēmumu, kas liek dalībvalstīm veikt turpmākas iemaksas. Noteiktās iemaksas jāsamaksā Aģentūrai trīsdesmit dienās pēc minētā lēmuma pieņemšanas.
      4.   Dalība kapitālā nepiešķir tiesības saņemt dividendes vai procentus. Tiesības uz samaksātā kapitāla daļu atmaksu pēc nominālvērtības ir vienīgi gadījumā, ja Aģentūru likvidē.
      5.   Visus maksājumus veic euro.
      10. pants
      Maksas
      Saskaņā ar Līguma 54. pantu Aģentūra drīkst iekasēt maksu par darījumiem, kuros Aģentūra piedalās, izmantojot tās izvēles tiesības vai ekskluzīvās tiesības slēgt piegādes līgumus. No šīs maksas gūtos ieņēmumus izmanto tikai, lai segtu Aģentūras darbības izdevumus.
      Ar šo maksu saistītos noteikumus sīki izklāsta īstenošanas lēmumā. Komisija, konsultējoties ar Padomi un pieņemot lēmumu saskaņā ar ģenerāldirektora priekšlikumu, kas iepriekš saņēmis Komitejas atzinumu, nosaka likmi un metodes, kā šī maksa izvērtējama un iekasējama.
      3.   NODAĻA
      PADOMDEVĒJA KOMITEJA
      11. pants
      Komitejas sastāvs
      1.   Komitejā, kā norādīts turpmāk pievienotajā tabulā, darbojas locekļi no katras dalībvalsts. Tomēr dalībvalstis var arī nepiedalīties Komitejas darbā. Ja kāds loceklis atkāpjas no amata vai nav spējīgs pildīt savus pienākumus, uz atlikušo pilnvaru termiņu ieceļ amata pārņēmēju.

                  Beļģija

                  2 locekļi

                  Bulgārija

                  2 locekļi

                  Čehija

                  2 locekļi

                  Dānija

                  1 loceklis

                  Vācija

                  4 locekļi

                  Igaunija

                  1 loceklis

                  Īrija

                  1 loceklis

                  Grieķija

                  2 locekļi

                  Spānija

                  3 locekļi

                  Francija

                  4 locekļi

                  Itālija

                  4 locekļi

                  Kipra

                  1 loceklis

                  Latvija

                  1 loceklis

                  Lietuva

                  2 locekļi

                  Luksemburga

                  —

                  Ungārija

                  2 locekļi

                  Malta

                  —

                  Nīderlande

                  2 locekļi

                  Austrija

                  2 locekļi

                  Polija

                  3 locekļi

                  Portugāle

                  2 locekļi

                  Rumānija

                  3 locekļi

                  Slovēnija

                  2 locekļi

                  Slovākija

                  2 locekļi

                  Somija

                  2 locekļi

                  Zviedrija

                  2 locekļi

                  Apvienotā Karaliste

                  4 locekļi.

            2.   Piešķirot dalībvalstīm vietu skaitu Komitejas sastāvā, būtu jāņem vērā dalībvalsts dalība Aģentūras kapitālā, kā arī dalībvalstu attiecīgā pieredze, kompetence un/vai darbības tādās jomās kā kodoldegvielas cikla kodolmateriālu un pakalpojumu tirdzniecība vai kodolenerģijas ražošana.
      3.   Komitejas locekļus ieceļ attiecīgās dalībvalstis, ņemot vērā viņu attiecīgās pieredzes un kompetences pakāpi tādās jomās kā kodoldegvielas cikla kodolmateriālu un pakalpojumu tirdzniecība vai kodolenerģijas ražošana vai regulatīvos jautājumos saistībā ar kodolmateriālu tirdzniecību. Komitejas locekļu pilnvaru termiņš ir trīs gadi. Pilnvaru termiņu var pagarināt.
      12. pants
      Komitejas priekšsēdētājs
      1.   Komiteja no savu locekļu vidus ieceļ priekšsēdētāju un divus priekšsēdētāja vietniekus. Šīs atbildīgās amatpersonas pārstāv Komitejas pieredzi un dažādas nozares ieinteresētās personas – gan ražotājus, gan lietotājus. Ja priekšsēdētājs nav spējīgs pildīt savus pienākumus, viņa vietu ieņem vecākais no abiem priekšsēdētāja vietniekiem.
      2.   Priekšsēdētāja un priekšsēdētāja vietnieku pilnvaru termiņš ir trīs gadi. Pilnvaru termiņu var pagarināt vienu reizi, turklāt priekšsēdētāja amats pārmaiņus būtu jāieņem Komitejas locekļiem, lai būtu pārstāvēta dažāda nozares un administrācijas pieredze. Priekšsēdētāja un priekšsēdētāja vietnieku pilnvaras automātiski beidzas, ja beidzas un netiek pagarināts viņu pilnvaru termiņš Komitejas locekļu statusā.
      13. pants
      Komitejas kompetence
      1.   Komiteja palīdz Aģentūrai veikt tās uzdevumus, sniedzot atzinumus un nodrošinot analīzi un informāciju. Palīdzība var ietvert arī pārskatu, apskatu un analīzes sagatavošanu, kuri saskaņā ar 1. panta 1. punktu var būt jāsagatavo ģenerāldirektora pārziņā, kā minēts 3. panta 3. punktā. Tā darbojas kā saikne starp Aģentūru un kodolnozares ražotājiem un lietotājiem.
      2.   Ar Komiteju mutiski sanāksmēs vai rakstiski sanāksmju starplaikos var apspriesties par visiem jautājumiem, ko Aģentūra ir pilnvarota risināt. Komiteja var arī sniegt atzinumus par šādiem jautājumiem, ja to ierosina vismaz trešdaļa tās locekļu.
      3.   Komiteju sasauc un ar Komiteju apspriež jebkādus ģenerāldirektora lēmumus šādos jautājumos:

                  a)

                  noteikumi, kas jāievēro, samērojot pieprasījumu ar piedāvājumu (Līguma 60. panta sestā daļa);

                  b)

                  Aģentūras kapitāls, tā palielināšana vai samazināšana vai turpmāka kapitāla parakstīšana (Līguma 54. panta ceturtā daļa);

                  c)

                  6. pantā minētie aizņēmumi;

                  d)

                  maksas noteikšana par darījumiem, lai segtu Aģentūras darbības izdevumus (Līguma 54. panta piektā daļa);

                  e)

                  nosacījumi, kas piemērojami pārdošanai vajadzīgo Aģentūras krājumu veidošanai un to atsaukšanai (Līguma 72. panta pirmā daļa);

                  f)

                  8. pantā minētie finanšu jautājumi, tostarp Aģentūras finanšu regulējums un īpaša Aģentūras konta sagatavošana, kā noteikts Līguma 171. panta 2. punktā;

                  g)

                  gada pārskats, tostarp tirgus analīze un nākamā gada darba programma;

                  h)

                  kritēriji, ar ko nosaka praksi, kas ir aizliegta ar Līguma 68. pantu;

                  i)

                  Aģentūras likvidēšana.

            4.   Ģenerāldirektors vajadzības gadījumā var noteikt termiņu, kurā Komitejai jāsniedz atzinums. Šis termiņš nav īsāks par mēnesi kopš dienas, kad Komitejas locekļiem ir nosūtīts attiecīgs paziņojums.
      5.   Ja Komitejas atzinums šajā termiņā nav iegūstams, ģenerāldirektors drīkst pieņemt lēmumu.
      6.   Lēmumus, kas ir ģenerāldirektora kompetencē un attiecas uz šajā pantā norādītajiem jautājumiem, nepieņem, pirms nav pagājušas desmit darba dienas kopš Komitejas atzinuma saņemšanas, ja šie lēmumi atšķiras no minētā atzinuma.
      7.   Saistībā ar visiem jautājumiem, ko neaptver šie statūti, Komiteja pieņem savu reglamentu.
      14. pants
      Komitejas sanāksmes
      1.   Komiteju sasauc:

                  a)

                  kad to par vajadzīgu uzskata Valde, un parasti divreiz gadā;

                  b)

                  pēc ģenerāldirektora pieprasījuma, galvenokārt tad, kad konsultēšanās ar Komiteju ir obligāta saskaņā ar 13. panta 3. punktu, un;

                  c)

                  pēc vismaz trešdaļas Komitejas locekļu rakstiska pieprasījuma, kurā norādīti darba kārtībā iekļaujamie jautājumi.
                  Aģentūra, sadarbojoties ar priekšsēdētāju, izstrādā darba kārtību, un to apstiprina Komiteja.
                  Ar darba kārtību saistītos dokumentus Aģentūra nosūta visiem Komitejas locekļiem vismaz piecpadsmit darba dienas pirms sanāksmes norises dienas.

            2.   Komitejas sanāksmēm vajag locekļu vairākuma kvorumu. Atzinumus var sniegt, ja tos atbalsta klātesošo vai pārstāvēto locekļu vairākums.
      3.   Katram Komitejas loceklim ir viena balss. Ja loceklis nevar piedalīties, loceklis var rakstiski pilnvarot jebkuru citu locekli balsot viņa vārdā.
      4.   Ģenerāldirektors vai pilnvarota persona, kas viņu pārstāv, piedalās Komitejas sanāksmēs, bet tam nav balsstiesību. Citas personas, kas nav Aģentūras darbinieki, var piedalīties sanāksmēs tikai ar visu klātesošo locekļu piekrišanu un ievērojot 5. punktā minētās prasības.
      5.   Saskaņā ar Līguma 194. pantu Komitejas locekļu pienākums ir neizpaust noslēpumus par jebkādiem faktiem, informāciju, zināšanām vai dokumentiem, kam piešķirta slepenības pakāpe un kas nonāk viņu rīcībā, vai ko viņiem paziņo kā Komitejas locekļiem.
      6.   Ģenerāldirektors nodrošina Komitejai atbilstīgu sekretariātu, kura iecelšanu apstiprina Komisija. Sekretariāts protokolē Komitejas, jebkādu apakškomiteju un Valdes sanāksmes. Aģentūra sedz Komitejas darbības izmaksas.
      7.   Aģentūra atlīdzina viena katras dalībvalsts Komitejas locekļa ceļa izdevumus.

         (1)  OV L 56, 4.3.1968., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1558/2007 (OV L 340, 22.12.2007., 1. lpp.).


title: 2014/696/ES: Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums ( 2014. gada 25. septembris ) par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar 13. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (Rumānijas pieteikums EGF/2012/010 RO/ Mechel )

text:
               8.10.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 292/12

         EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS
   (2014. gada 25. septembris)
   par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar 13. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (Rumānijas pieteikums EGF/2012/010 RO/Mechel)

      (2014/696/ES)

   EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1927/2006 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izveidi (1) un jo īpaši tās 12. panta 3. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1309/2013 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu (2014–2020) un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1927/2006 (2), un jo īpaši tās 23. panta otro daļu,
   ņemot vērā Padomes 2013. gada 2. decembra Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (3), un jo īpaši tās 12. pantu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (4) un jo īpaši tā 13. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds (EGF) tika izveidots, lai sniegtu papildu atbalstu darba ņēmējiem, kuri atlaisti no darba tādēļ, ka globalizācijas dēļ ir notikušas lielas strukturālas pārmaiņas pasaules tirdzniecības modeļos, un lai palīdzētu viņiem no jauna iekļauties darba tirgū.

               (2)

               EGF nepārsniedz maksimālo apjomu EUR 150 miljons gadā (2011. gada cenās), kā noteikts Regulas (ES, Euratom) Nr. 1311/2013 12. pantā.

               (3)

               Rumānija 2012. gada 21. decembrī iesniedza pieteikumu par EGF izmantošanu attiecībā uz atlaišanas gadījumiem uzņēmumā SC Mechel Campia Turzii SA un vienā pakārtotās ražošanas uzņēmumā, un līdz 2014. gada 4. martam sniedza papildu informāciju. Šis pieteikums atbilst Regulas (EK) Nr. 1927/2006 10. pantā norādītajām prasībām finansiālā ieguldījuma noteikšanai. Tādēļ Komisija ierosina izmantot līdzekļus EUR 3 571 150 apmērā.

               (4)

               Tādēļ EGF būtu jāizmanto, lai sniegtu finansiālu ieguldījumu saistībā ar Rumānijas iesniegto pieteikumu,

         IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Eiropas Savienības 2014. finanšu gada vispārējā budžetā izmanto Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu, lai piešķirtu EUR 3 571 150 saistību un maksājumu apropriācijās.
   2. pants
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2014. gada 25. septembrī

            Eiropas Parlamenta vārdā –

            priekšsēdētājs

         M. SCHULZ

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         S. GOZI

      (1)  OV L 406, 30.12.2006., 1. lpp.

      (2)  OV L 347, 20.12.2013., 855. lpp.

      (3)  OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.

      (4)  OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.


title: 2008/893/EK: Eiropas Centrālās bankas Lēmums ( 2008. gada 17. novembris ), ar ko nosaka kopīga Eurosistēmas iepirkuma noteikumus (ECB/2008/17)

text:
               29.11.2008

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 319/76

      EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS LĒMUMS

   (2008. gada 17. novembris),
   ar ko nosaka kopīga Eurosistēmas iepirkuma noteikumus
   (ECB/2008/17)
   (2008/893/EK)
   EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 105. pantu un 106. pantu,
   ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus (turpmāk tekstā – “ECBS Statūti”) un jo īpaši to 12.1. pantu saistībā ar 3.1. pantu un 5., 16. un 24. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar ECBS Statūtu 12.1. pantu ECB Padome pieņem pamatnostādnes un lēmumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu Eurosistēmai uzticēto uzdevumu izpildi. ECB Padomei attiecīgi ir tiesības pieņemt lēmumus par tādu papildu darbību organizēšanu kā preču un pakalpojumu iepirkumi, kas vajadzīgi Eurosistēmas uzdevumu izpildei.

               (2)

               Eiropas Kopienas tiesību akti par iepirkumiem ļauj vairākām līgumslēdzējām iestādēm veikt kopīgus preču un pakalpojumu iepirkumus. Šis princips atspoguļots Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Direktīvas 2004/18/EK par to, kā koordinēt būvdarbu valsts līgumu, piegādes valsts līgumu un pakalpojumu valsts līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūru (1), 15. apsvērumā un 11. pantā, kurā noteikta centralizētu iepirkuma metožu izmantošana.

               (3)

               Eurosistēmas mērķis ir ievērot rentabilitātes un efektivitātes principus, un tā vadās pēc izdevīgākā naudas izlietojuma preču un pakalpojumu iepirkumos. ECB Padome uzskata, ka kopīgs preču un pakalpojumu iepirkums ir instruments, kas ļauj sasniegt šos mērķus, izmantojot sinerģiju un līdzekļu ietaupījumu.

               (4)

               Paredzot kopīga Eurosistēmas iepirkuma noteikumus, ECB vēlas veicināt gan Eiropas Centrālās Bankas (ECB), gan arī to dalībvalstu, kuras ieviesušas euro, nacionālo centrālo banku dalību šādos kopīgos iepirkumos.

               (5)

               ECB Padome izveidoja Eurosistēmas Iepirkumu koordinēšanas biroju (Eurosystem Procurement Coordination Office – EPCO) kopīgu iepirkumu koordinēšanai. Par EPCO mītni no 2008. gada 1. janvāra līdz 2012. gada 31. decembrim ECB Padome izraudzījās Banque centrale du Luxembourg.

               (6)

               Šis lēmums neierobežo iespējas centrālajām bankām lūgt EPCO atbalstu saistībā ar preču un pakalpojumu iepirkumu, uz ko neattiecas šā lēmuma darbības joma.

               (7)

               Dalībvalstu, kuras vēl nav ieviesušas euro, nacionālās centrālās bankas arī var interesēt iespējas piedalīties EPCO darbībās, kā arī kopīgās konkursa procedūrās, kurās tām tiks piemēroti tie paši noteikumi, ko piemēro centrālajām bankām,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Definīcijas
   Šajā lēmumā:

               a)

               “Eurosistēma” ir ECB un to dalībvalstu, kuras ieviesušas euro, nacionālās centrālās bankas;

               b)

               “Eurosistēmas uzdevumi” ir uzdevumi, kas uzticēti Eurosistēmai saskaņā ar Līgumu un ECBS Statūtiem;

               c)

               “centrālā banka” ir ECB vai dalībvalsts, kura ieviesusi euro, nacionālā centrālā banka;

               d)

               “vadošā centrālā banka” ir centrālā banka, kura atbild par kopīgā konkursa procedūras organizēšanu;

               e)

               “mītnes centrālā banka” ir centrālā banka, ko ECB Padome izraudzījusies par EPCO mītnes vietu;

               f)

               “EPCO Vadības komiteja” ir vadības komiteja, ko ECB Padome izveidojusi EPCO darbības vadīšanai. EPCO Vadības komiteju veido pa vienam pārstāvim no katras centrālās bankas, kuru izraugās no augstākā līmeņa personāla ar attiecīgajā institūcijā iegūtām zināšanām un kompetenci organizatoriskos un stratēģiskos jautājumos, kā arī iepirkuma speciālisti. EPCO Vadības komiteja ar Valdes starpniecību atskaitās ECB Padomei. EPCO Vadības komitejas priekšsēdētāju un sekretariātu nodrošina ECB;

               g)

               “kopīgā konkursa procedūra” ir procedūra kopīgam preču vai pakalpojumu iepirkumam, ko veic vadošā centrālā banka to centrālo banku uzdevumā, kuras piedalās kopīgajā konkursa procedūrā.

         2. pants
   Piemērošanas joma
   1.   Šis lēmums attiecas uz kopīgiem preču un pakalpojumu iepirkumiem, ko veic centrālās bankas un kas vajadzīgi Eurosistēmas uzdevumu izpildei.
   2.   Centrālo banku dalība EPCO darbībās, kā arī kopīgajās konkursa procedūrās ir brīvprātīga.
   3.   Šis lēmums neierobežo 2004. gada 16. septembra Pamatnostādni ECB/2004/18 par euro banknošu iepirkumu (2).
   3. pants
   Eurosistēmas Iepirkumu koordinēšanas birojs
   1.   EPCO veic šādus uzdevumus:

               a)

               veicina labas iepirkuma prakses ieviešanu Eurosistēmā;

               b)

               izstrādā un attīsta infrastruktūru, kas vajadzīga kopīgajiem iepirkumiem (piemēram, prasmes, funkcionālos instrumentus, informācijas sistēmas, procesus);

               c)

               identificē iespējamos gadījumus, kad iespējams veikt kopīgus iepirkumus, kuri attiecas uz šā lēmuma jomu vai arī ir ārpus tās, pamatojoties uz iepirkuma vajadzībām, kuras centrālās bankas iesniedz EPCO;

               d)

               pēc vajadzības sagatavo un atjaunina gada iepirkumu plānu, kas veicami saskaņā ar kopīgajām konkursa procedūrām, pamatojoties uz novērtējumu, kas aprakstīts c) apakšpunktā;

               e)

               sagatavo kopējās prasības sadarbībā ar centrālajām bankām, kas piedalās kopīgajā konkursa procedūrā;

               f)

               sniedz atbalstu centrālajām bankām kopīgajās konkursa procedūrās;

               g)

               sniedz atbalstu centrālajām bankām iepirkumos, kas saistīti ar kopējiem Eiropas Centrālo banku sistēmas projektiem, ja to lūdz centrālā banka, kura šo projektu vada.

         2.   Mītnes centrālā banka nodrošina materiālos un cilvēkresursus, kas EPCO vajadzīgi savu uzdevumu izpildei saskaņā ar budžetu, ko apstiprinājusi ECB Padome, kā norādīts 4. punktā.
   3.   Mītnes centrālā banka, apspriežoties ar EPCO Vadības komiteju, var pieņemt noteikumus attiecībā uz EPCO iekšējiem organizatoriskajiem un administratīvajiem jautājumiem, t. sk. biroja darbinieku ētikas kodeksu, lai nodrošinātu maksimāli godprātīgu darba pienākumu izpildi.
   4.   Centrālās bankas finansē EPCO budžetu saskaņā ar ECB Padomes pieņemtajiem noteikumiem. EPCO pirms finanšu gada sākuma ECB Padomei iesniedz apstiprināšanai gada budžeta pieprasījumu, ko iepriekš izskata EPCO Vadības komiteja un Valde.
   5.   EPCO iesniedz ECB Padomei gada pārskatu par savu darbību, kuru iepriekš izskata EPCO Vadības komiteja un Valde.
   6.   EPCO darbību pārbauda Iekšējā audita komiteja saskaņā ar ECB Padomes pieņemtajiem noteikumiem. Tas neierobežo pārbaudes un audita noteikumus, kurus piemēro attiecībā uz mītnes banku vai ko pieņēmusi mītnes banka.
   7.   Piecus gadus pēc EPCO dibināšanas EPCO Vadības komiteja veic biroja darbības efektivitātes un produktivitātes novērtējumu. Pamatojoties uz šo novērtējumu, ECB Padome izlemj, vai ir jāveic atlases procedūra jaunas mītnes bankas izvēlei.
   4. pants
   Kopīgās konkursa procedūras
   1.   Šā lēmuma mērķiem kopīgā konkursa procedūra tiek uzskatīta par vajadzīgu, ja: i) ir pamats domāt, ka kopīgā preču un pakalpojumu iepirkuma rezultātā tiks radīti daudz izdevīgāki iepirkuma apstākļi saskaņā ar rentabilitātes un efektivitātes principiem; vai ii) centrālajām bankām ir jāpieņem saskaņotas prasības un standarti saistībā ar šīm precēm un/vai pakalpojumiem.
   2.   Pēc iespējama kopīga iepirkuma iespējas identificēšanas EPCO uzaicina centrālās bankas piedalīties kopīgajā konkursa procedūrā. Centrālās bankas savlaicīgi informē EPCO par to, vai tās piedalīsies kopīgā konkursa procedūrā, un, ja tā, tad paziņo birojam savas prasības saistībā ar attiecīgo iepirkumu. Centrālā banka var apturēt savu dalību kopīgajā iepirkumā pirms līguma paziņojuma publicēšanas.
   3.   Pamatojoties uz kopīgo konkursa procedūru gada iepirkumu plānu, ko sagatavojis EPCO, ECB Padome pēc apspriešanās ar EPCO Vadības komiteju var uzsākt kopīgās konkursa procedūras un izvēlēties vadošo centrālo banku (centrālās bankas) no centrālajām bankām, kas piedalās kopīgajā konkursa procedūrā. ECB Padome ir jāinformē par ikvienu izmaiņu gada iepirkumu plānā.
   4.   Vadošā centrālā banka vada kopīgo konkursa procedūru to centrālo banku uzdevumā, kuras piedalās kopīgajā konkursa procedūrā, saskaņā ar tiem iepirkuma likumiem, kam pakļauta vadošā centrālā banka. Vadošā centrālā banka paziņojumā par līgumu norāda, kuras centrālās bankas piedalās kopīgajā konkursa procedūrā, kā arī to līgumattiecību struktūru.
   5.   Vadošā centrālā banka sagatavo konkursa dokumentāciju un novērtē pieteikumus un piedāvājumus sadarbībā ar EPCO un pārējām centrālajām bankām, kas piedalās kopīgajā konkursa procedūrā.
   6.   Vadošā centrālā banka kopīgo konkursa procedūru veic valodā vai valodās, kas noteiktas gada iepirkumu plānā.
   5. pants
   Dalībvalstu, kuras vēl nav ieviesušas euro, centrālo banku dalība
   ECB Padome var uzaicināt to dalībvalstu, kuras vēl nav ieviesušas euro, centrālās bankas piedalīties EPCO darbībās, kā arī kopīgajās konkursa procedūrās ar tiem pašiem noteikumiem, ko piemēro centrālajām bankām.
   6. pants
   Nobeiguma noteikums
   Šis lēmums stājas spēkā 2008. gada 1. decembrī.

      Frankfurtē pie Mainas, 2008. gada 17. novembrī

            ECB prezidents

         Jean-Claude TRICHET

      (1)  OV L 134, 30.4.2004., 114. lpp.

      (2)  OV L 320, 21.10.2004., 21. lpp.


title: Komisijas Lēmums (2002. gada 6. novembris), ar ko izveido Atsevišķo prasījumu pārvaldīšanas un maksājumu biroju

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

32003D0522

Oficiālais Vēstnesis L 183 , 22/07/2003 Lpp. 0030 - 0034

		Komisijas lēmums(2002. gada 6. novembris),ar ko izveido Atsevišķo prasījumu pārvaldīšanas un maksājumu biroju(2003/522/EK)EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,ņemot vērā Komisijas reglamenta 20. pantu [1],tā kā:(1) Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam [2], turpmāk tekstā "Finanšu regula", paredz jauna tipa administratīvā biroja izveidošanas struktūru.(2) Komisijas 1999. gada 13. decembra Pamatnostādnēs par ārpakalpojumu politiku [3] un Baltajā grāmatā par administratīvo reformu [4] ir noteikta jauna ārpakalpojumu politika, kas pamatojas uz koncepciju par administrācijas koncentrēšanos uz tās pamatpienākumiem un darbībām.(3) Ārpakalpojumu plānošanas un koordinēšanas grupas veiktās analīzes rezultāti, pēc situācijas izvērtēšanas Komisijā un vairākās jomās starpiestāžu līmenī, uzsver galvenās priekšrocības, ko radīs Komisijas biroju izveidošana, un jomas, kurās nepieciešama īpaša uzmanība, piemēram, nepieciešamība nodrošināt, ka darbības vairākās vietās ir konsekventas, un noteikt katra biroja minimālo kritisko lielumu.(4) Izvēlētā biroja veids sastāv no administratīvajām vienībām, kuru mērķis ir nodrošināt atbalstu citām Komisijas struktūrvienībām un/vai, iespējams, citām Kopienas iestādēm.(5) Analīze, kas precīzāk veikta atsevišķu prasījumu pārvaldīšanas un maksājumu jomā, norāda priekšrocības, kas rodas, uzticot ar administratīvo atbalstu saistītu lēmumu izpildi vienai struktūrvienībai. Šī struktūrvienība jo īpaši ir piemērota efektīvai un ekonomiskai resursu izmantošanai, vienlaicīgi uzlabojot piedāvāto pakalpojumu pārredzamību, koncentrējoties uz efektīviem operatīvajiem pienākumiem un ejot kopsolī ar lietotāju vajadzībām un prasībām.(6) Šāda veida birojs ir piemērots veids, lai panāktu vēlamās pārmaiņas starpiestāžu līmenī šajā jomā, kurā dažas citas Kopienas iestādes jau izteikušas ieinteresētību.(7) Ir būtiski, ka kā Komisijas administratīvais birojs, tas paliek tieši piesaistīts ģenerāldirektorātam saskaņā ar pamatnostādnēm, ko Komisija pieņēmusi 2002. gada 28. maijā [5]. Tam attiecīgi jābūt piesaistītam Personāla un administrācijas ģenerāldirektorātam.(8) Jānosaka biroja uzdevumi un darbība.(9) Jāuzlabo saskaņotība prasījumu pārvaldīšanā un maksāšanā attiecībā uz visu Komisijas personālu, lai arī jāsaglabā vietējie dienesti Briselē, Luksemburgā un Isprā.(10) Saskaņā ar Komisijas pamatnostādnēm ir jāizveido Pārvaldības komiteju, kuras galvenais uzdevums Komisijas kolēģijas pakļautībā ir uzraudzīt biroja darbības, noteikt tā kompetenci un nodrošināt to pienācīgu īstenošanu. Tādēļ ir nepieciešams noteikt precīzu Pārvaldības komitejas sastāvu, saskaņā ar pamatnostādnēm, kā arī tās uzdevumus un iekšējo uzbūvi.(11) Ir jāpieņem noteikumi biroja darbinieku iecelšanai un jānodrošina, ka noteikumi un procedūras, kas attiecas uz biroju, ir tādas pašās kā tās, kas attiecas uz Komisiju.(12) Komisijai attiecībā uz biroju jānosaka pilnvaras, ko Civildienesta noteikumi paredz iecēlējinstitūcijai un ko citu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtība paredz iestādei, kura pilnvarota slēgt līgumus.(13) Jānosaka biroja direktora atbildību reglamentējošie principi attiecībā uz biroja personālu un tā darbībām.(14) Biroja direktoram jāiesniedz Pārvaldības komitejai savi mērķi, kā arī kārtējās atskaites un ikgadējie vadības ziņojumi.(15) Finanšu prasību īstenošanai birojam jāpiemēro Finanšu regulas otrās daļas V sadaļa saskaņā ar vispārējo principu, ka persona, kas atbildīga par sarunām attiecībā uz apropriāciju pieprasījumiem ģenerāldirektorāta budžetā, ir delegācijas kredītrīkotājs, un jānodrošina, ka birojs piemēro grāmatvedības noteikumus un metodes.(16) Ģenerāldirektorātam, kuram piesaistīts birojs, jāpalīdz Pārvaldības komitejai, jābūt atbildīgam par pastāvīgu kontaktu uzturēšanu ar visiem birojiem un jānodrošina, ka dažādo biroju darbība ir konsekventa. Šis uzdevums ir īpaši nozīmīgs, lai nodrošinātu, ka pārejas posms norit raiti.(17) Komisijas 2002. gada 18. septembra Lēmums veido 2003. gada Provizoriskā budžeta projekta papildinājumu un grozījumu vēstuli un veido pamatbudžetu biroja izveidošanai,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.I NODAĻAIZVEIDOŠANA, MĒRĶIS, UZDEVUMI UN ATRAŠANĀS VIETA1. pantsIzveideIzveido Atsevišķo prasījumu pārvaldīšanas un maksājumu biroju, turpmāk tekstā "Birojs".Ģenerāldirektorāts, kuram piesaistīts Birojs, ir Personāla un administrācijas ģenerāldirektorāts.Birojs uzsāk darbību 2003. gada 1. janvārī.2. pantsMērķis1. Birojs nosaka, aprēķina un apmaksā Kopienas iestādēs nodarbinātā personāla un pieaicinātā personāla prasījumus un atalgojumu atbilstoši tam, kā paredzēts 3. pantā, pamatojoties uz Civildienesta noteikumiem un to pielikumiem, un to vispārējiem izpildes noteikumiem.2. Birojs īsteno savus mērķus saskaņā ar Komisijā spēkā esošajiem administratīvajiem noteikumiem.3. Darbojoties pēc Personāla un administrācijas ģenerāldirektorāta iniciatīvas vai pēc Biroja ierosinājuma ar šā ģenerāldirektorāta piekrišanu, Komisija pieņem jaunus noteikumus vai, vajadzības gadījumā, nepieciešamos grozījumus.Biroja Pārvaldības komiteja sīkāk nosaka šo procedūru kopā ar Personāla un administrācijas ģenerāldirektorātu.4. Birojs var rīkoties pēc citas iestādes vai aģentūras pieprasījuma, kas izveidota, pamatojoties uz Līgumiem, vai tās vārdā un ar Pārvaldības komitejas piekrišanu.3. pantsUzdevumi1. Birojs nosaka, aprēķina un apmaksā šādus prasījumus:a) algas un pabalstus;b) komandējumu izdevumus;c) ekspertu atalgojumus;d) slimības un nelaimes gadījumu apdrošināšanas segumus;e) pensijas;f) bezdarbnieku pabalstus;g) citus finansiālus prasījumus, piemēram, celtniecības aizdevumus.2. Birojs var veikt papildus apmaksātus pakalpojumus saskaņā ar 7. panta 8. punktā izklāstīto procedūru.4. pantsAtrašanās vietaBirojs atrodas Briselē.Divas nodaļas izveido attiecīgi Luksemburgā un Isprā.II NODAĻAPĀRVALDĪBAS KOMITEJA5. pantsKompetencePārvaldības komiteja rīkojas Komisijas delegācijas pakļautībā, kurai tā atskaitās savas kompetences ietvaros, un tā locekļa pakļautībā, kas atbildīgs par personālu un administrāciju.6. pantsSastāvs1. Pārvaldības komitejā ietilpst:a) Komisijas ģenerālsekretārs;b) Personāla un administrācijas ģenerāldirektorāta ģenerāldirektors;c) Budžeta ģenerāldirektorāta ģenerāldirektors;d) Tulkošanas ģenerāldirektorāta ģenerāldirektors;e) Kopīgā pētniecības centra ģenerāldirektors;f) divi personāla pārstāvji;g) citu Kopienas iestāžu pārstāvis.2. Pārvaldības komitejas priekšsēdētājs ir Personāla un administrācijas ģenerāldirektorāta ģenerāldirektors.3. Ģenerālsekretariāts un katrs ģenerāldirektors var iecelt aizstājēju, ar nosacījumu, ka viņš/viņa ir pakāpes A1 ierēdnis tajā pašā dienestā.4. Divus personāla pārstāvjus ieceļ Personāla komiteja. Tie nepiedalās lēmumu pieņemšanā attiecībā uz Biroja vadību, organizāciju vai darbību. Šis noteikums neattiecas uz spēkā esošo kārtību sociālajam dialogam.5. Citu Kopienas iestāžu pārstāvi ieceļ Administrācijas vadītāju grupa. Šis pārstāvis var balsot tikai par jautājumiem, ko administrē starpiestāžu līmenī.6. Pārvaldības komiteja var uzaicināt ekspertus, kas palīdz īstenot tās pienākumus.7. pantsPienākumi1. Rīkojoties pēc Biroja direktora, turpmāk tekstā "direktors", ierosinājuma, Pārvaldības komiteja saskaņā ar Komisijā spēkā esošo kārtību apstiprina Biroja organizatorisko struktūru.2. Rīkojoties pēc direktora ierosinājuma, Pārvaldības komiteja apstiprina noteikumus, kas reglamentē Biroja darbību un organizāciju un, ja nepieciešams, var ierosināt grozījumus šajos noteikumos, jo īpaši, lai nodrošinātu rīcības konsekvenci starp administratīvajiem Birojiem, kas ziņo Personāla un administrācijas ģenerāldirektorātam.3. Rīkojoties pēc direktora ierosinājuma, Pārvaldības komiteja nosaka Biroja darbības politikas pamatnostādnes.4. Pirms katra gada 31. janvāra Pārvaldības komiteja apstiprina direktora darba programmu. Darba programma ietver finanšu shēmu, kārtējo atskaišu un paredzamo rezultātu saturu (pamatojoties uz darbības mērķiem un rādītājiem). Pārvaldības komiteja var izdarīt nelielus grozījumus darba programmā.5. Pārvaldības komiteja apstiprina Biroja ienākumu un izdevumu tāmes un visus nepieciešamos štatu saraksta grozījumus.6. Katra gada pirmajā ceturksnī Pārvaldības komiteja izstrādā un nosūta Komisijas kolēģijai atzinumu par visām darbībām un Biroja vadību, pamatojoties uz direktora iesniegtajiem ziņojumiem saskaņā ar 13. pantu.7. Attiecībā uz procedūrām vecāko vadītāju un vidējo vadītāju iecelšanai, Pārvaldības komiteja rīkojas saskaņā ar 14. pantu.8. Pārvaldības komiteja apstiprina papildu apmaksāto pakalpojumu veidus, kurus Birojs var īstenot saskaņā ar 2. panta 4. punktu un 3. pantu, un nosacījumus, saskaņā ar kuriem tie jāveic. Rīkojoties pēc direktora ierosinājuma, Pārvaldības komiteja nosaka to pakalpojumu veidu, kurus Birojs var veikt iestādēm, un tiem piemērojamās apmaksas likmes, un ienākumu sadalījumu, kas šādā veidā nonākuši Biroja budžetā.9. Pārvaldības komiteja lemj par visiem principiāliem jautājumiem, kas skar Biroja darbību un kas nav plaši izklāstīti šajā lēmumā.8. pantsIekšējā organizācijaPārvaldības komiteja apstiprina savu reglamentu. Šajā reglamentā jo īpaši ietver šādus jautājumus:a) sanāksmes: to biežums un sanāksmju sasaukšanas un organizēšanas kārtība;b) sekretariāts: tā loma un organizatoriskā saikne;c) dokumentu nodošanas noteikumi.9. pantsBalsošanaKad Pārvaldības komiteja pieņem lēmumu, katram balsstiesīgam loceklim ir viena balss. Ja balsu skaits ir neizšķirts, priekšsēdētājam ir izšķirošā balss.Visus lēmums pieņem ar vienkāršu balsu vairākumu.III NODAĻADIREKTORS10. pantsIecelšana1. Biroju vada direktors (pakāpe A1 vai A2), ko ieceļ Komisija pēc tam, kad Iecelšanas konsultatīvā komiteja ir sniegusi labvēlīgu atzinumu saskaņā ar 14. panta 1. punktu.2. Direktoru ieceļ uz trīs gadu termiņu, kuru var pagarināt vēl par diviem gadiem.3. Pēc Pārvaldības komitejas atzinuma saņemšanas Komisijas kolēģija var lemt par direktora atcelšanu un iecelt direktora vietas izpildītāju.11. pantsPilnvarasDirektora kompetencē ir iecelt amatā Biroja darbiniekus un slēgt līgumus, saskaņā ar Komisijā spēkā esošajiem noteikumiem, savu pilnvaru robežās, ko viņam/viņai piešķīrusi Komisija.12. pantsPienākumi1. Pirms katra gada 31. decembra direktors iesniedz Pārvaldības komitejai savu darba programmu nākamajam gadam, kuras saturu jāvizē Komitejai.2. Direktors atbild par Biroja nevainojamu darbību. Komisijas kolēģijas definētajā atbildības jomā direktors rīkojas kolēģijas pakļautībā. Direktors arī nodrošina saskaņotu dažādo Biroja centru darbību un īpaši rūpējas par to, lai nodrošinātu, ka pret Birojā strādājošajiem ir vienāda attieksme neatkarīgi no to norīkojuma vietas. Direktors ziņo Pārvaldības komitejai par savu pienākumu izpildi un iesniedz tai visus vai jebkādus ierosinājumus Biroja nevainojamas darbības nodrošināšanai.3. Direktors iesniedz savus priekšlikumus Pārvaldības komitejai saskaņā ar 7. panta 1., 2., 3. un 8. punktu.4. Direktors informē Pārvaldības komiteju par iecelšanu amatā saskaņā ar 14. panta 3. punktu.13. pantsZiņojumu sniegšanaDirektors iesniedz Pārvaldības komitejai:1. Kārtējo darbības atskaiti, kuras formu un biežumu nosaka Pārvaldības komiteja;2. Katra gada pirmajā ceturksnī ikgadēju vadības ziņojumu par iepriekšējo gadu, kura formu nosaka Pārvaldības komiteja.IV NODAĻABIROJA PERSONĀLS14. pantsBiroja vecākie un vidējie vadītāji1. Rīkojoties pēc Pārvaldības komitejas ierosinājuma, Komisija sastāda paziņojumu par vakanci Biroja direktora amatam. Pārvaldības komiteja sastāda atzinumu Komisijai par Iecelšanas konsultatīvās komitejas (IKK) izvēlētajiem kandidātiem.2. Pirms Komisija pieņem galīgo lēmumu, Pārvaldības komiteja sniedz atzinumu par IKK izvēlētajiem kandidātiem saskaņā ar Komisijā spēkā esošajiem noteikumiem attiecībā uz vecāko (pakāpe A2) un vidējo (pakāpe A3) vadītāju amatiem.3. Pārvaldības komiteja informē direktoru par citu vidējo vadītāju iecelšanu amatos (pakāpes A4 un A5), kas jāveic saskaņā ar Komisijā spēkā esošajiem noteikumiem.15. pantsProcedūras1. Visas administratīvās procedūras un prakse, kas attiecas uz personāla vadību, jāveic ievērojot tādus pašus noteikumus, kādi attiecas uz Komisijas amatpersonām un citiem darbiniekiem.2. Saskaņā ar Civildienesta noteikumu 4. pantu, par vakantajiem amatiem Birojā jāpaziņo iestāžu personālam, tiklīdz iecēlējinstitūcija ir nolēmusi šo amatu piedāvāt.3. Saskaņā ar Civildienesta noteikumu 90. pantu, prasības un sūdzības, kas attiecas uz direktoram piešķirtajām pilnvarām saskaņā ar šā lēmuma 11. pantu, jāiesniedz Personāla un administrācijas ģenerāldirektorātam. Jebkāda pārsūdzība šajās jomās jāiesniedz pret Komisiju kā tādu.V NODAĻAFINANŠU NOTEIKUMI16. pantsFinanšu jautājumi1. Piemēro Finanšu regulas otrās daļas V sadaļu.2. Rīkojoties pēc Pārvaldības komitejas ierosinājuma, attiecībā uz budžeta apropriācijām, kuras Birojs īsteno kā daļu no saviem pienākumiem un darbības, Komisija deleģē kredītrīkotāja pilnvaras direktoram un nosaka ierobežojumus un noteikumus, kas attiecas uz šo pilnvaru deleģēšanu.VI NODAĻAKOORDINĒŠANA UN PĀRSKATĪŠANA17. pantsKoordinācija1. Personāla un administrēšanas ģenerāldirektorātā izveido koordinēšanas vienību, un tai ir šādi pienākumi:a) palīdzēt Pārvaldības komitejai sagatavot un īstenot sanāksmes un palīdzēt Komitejas priekšsēdētājam uzraudzīt darba attiecības ar direktoru;b) palīdzēt direktoram īstenot savus pienākumus, vienlaicīgi ievērojot tā kompetenci un prerogatīvas, jo īpaši attiecībā uz Personāla un administrācijas ģenerāldirektorātu;c) nodrošināt Biroja darbības saskaņotību attiecībā uz citiem Personāla un administrācijas ģenerāldirektorāta administratīvajiem Birojiem un attiecībā uz Komisiju, jo īpaši attiecībā uz to personāla organizāciju un politiku;d) nodrošināt, ka Birojā tiek pastāvīgi un vienoti piemēroti Kopienā spēkā esošie noteikumi un prakse personāla politikas jomā.2. Koordinēšanas vienība kā daļu no saviem pienākumiem sniedz ziņojumus Pārvaldības komitejai, pēc tās pieprasījuma.18. pantsPārskatīšanaPārvaldības komitejas priekšsēdētājs nodrošina, ka Komisijas kolēģija, tās locekļa, kas atbildīgs par personālu un administrāciju, pakļautībā, ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc Biroja darbības trešā gada beigām, saņem izsmeļošu Biroja darbības analīzi par šo laika posmu. Šajā analīzē, vajadzības gadījumā, var ietvert arī ierosinājumus grozījumiem šajā lēmumā.Briselē, 2002. gada 6. novembrīKomisijas vārdā —priekšsēdētāja vietnieksNeil Kinnock[1] OV L 308, 8.12.2000., 26. lpp.[2] OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.[3] SEC(1999) 2051., 7. lpp.[4] COM(2000) 200 final.[5] SEC(2002) 618 final.--------------------------------------------------


title: Padomes Lēmums (1997. gada 24. novembris), ar ko noslēdz Konvenciju par sadarbību Donavas upes aizsardzībā un pastāvīgā izmantošanā

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31997D0825

Oficiālais Vēstnesis L 342 , 12/12/1997 Lpp. 0018 - 0018

		Padomes Lēmums(1997. gada 24. novembris),ar ko noslēdz Konvenciju par sadarbību Donavas upes aizsardzībā un pastāvīgā izmantošanā(97/825/EK)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 130.s panta 1. punktu saistībā ar 228. panta 2. punkta pirmo teikumu un 3. panta 1. punktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu [1],ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu [2],ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu [3],tā kā Komisija Kopienas vārdā piedalījās ad hoc darba grupas sarunās, lai sagatavotu Konvenciju par sadarbību Donavas upes aizsardzībā un pastāvīgā izmantošanā;tā kā šī konvencija Kopienas vārdā parakstīta Sofijā (Bulgārija) 1994. gada 29. jūnijā;tā kā šī konvencija ir pamats divpusējai vai daudzpusējai sadarbībai jūras vides aizsardzībā, Donavas upes piesārņojuma novēršanā un kontrolē un nodrošina pastāvīgu ūdens resursu izmantošanu valstīs, caur kurām plūst Donavas upe;tā kā Kopiena ir noteikusi pasākumus attiecībā uz minētās konvencijas jomu; tā kā šī konvencija uzliek Kopienai šajā jomā starptautiskas saistības;tā kā saskaņā ar 130.r pantu Kopienas vides politika palīdz realizēt mērķus saistībā ar vides saglabāšanu, aizsardzību un kvalitātes uzlabošanu, cilvēku veselības aizsardzību, saprātīgu un racionālu dabas resursu izmantošanu noturīgai attīstībai un starptautiski sekmē veikt reģionālus pasākumus un pasākumus pasaulē attiecībā uz vides problēmu risināšanu;tā kā Kopienas vides politika kopumā ir virzīta uz augstu aizsardzības līmeni; tā kā vides politika pamatojas uz piesardzīgas un profilaktiskas rīcības principiem un uz prioritāru koriģējošas darbības principu vides postījuma avotā un uz principu, ka maksā piesārņotājs;tā kā daļā par savām atbilstošajām kompetencēm Kopiena un dalībvalstis sadarbojas ar attiecīgām trešām valstīm un starptautiskām organizācijām;tā kā konvencijas noslēgšana palīdzēs Kopienai sasniegt 130.r pantā noteiktos mērķus un tā kā šī konvencija ir jāapstiprina,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsKonvencija par sadarbību Donavas upes aizsardzībā un pastāvīgā izmantošanā ar šo ir apstiprināta Kopienas vārdā.Konvencijas teksts ir pievienots šim lēmumam.2. pantsAr šo Padomes priekšsēdētājs var izraudzīt personu vai personas, kuras ir pilnvarotas deponēt apstiprināšanas tiesību aktu Rumānijas valdībai saskaņā ar konvencijas 26. pantu.Briselē, 1997. gada 24. novembrīPadomes vārdā —priekšsēdētājaE. Hennicot-Schoepges[1] OV C 288, 1.10.1996., 19. lpp.[2] 1997. gada 25. oktobra atzinums (OV C 347, 18.11.1996., 18. lpp.).[3] OV C 66, 3.3.1997., 1. lpp.--------------------------------------------------