title: Komisijas Lēmums (ES) 2017/1373 (2017. gada 24. jūlijs), ar ko Eiropas Savienības vārdā apstiprina grozījumu protokolā, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēti Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Mauritānijas Islāma Republiku

text:
               25.7.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 193/4

         KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2017/1373
   (2017. gada 24. jūlijs),
   ar ko Eiropas Savienības vārdā apstiprina grozījumu protokolā, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēti Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Mauritānijas Islāma Republiku
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2016. gada 24. maija Lēmumu (ES) 2016/870 par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu protokolu, ar kuru uz četriem gadiem nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēti Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Mauritānijas Islāma Republiku (1), un jo īpaši tā 3. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Ar 10. pantu Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Mauritānijas Islāma Republiku (2) (turpmāk “nolīgums”), kas apstiprināts ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1801/2006 (3), ir izveidota Apvienotā komiteja, kuras uzdevums ir uzraudzīt minētā nolīguma piemērošanu un jo īpaši pārraudzīt tā izpildi, interpretāciju un piemērošanas pareizību.

               (2)

               Ar Lēmumu (ES) 2016/870 apstiprinātā protokola, ar kuru nosaka nolīgumā paredzētās zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu (turpmāk “protokols”), 3. panta 3.9. punktā ir noteikta kārtība, kādā izlietojams iepriekšējā protokolā zvejniecības ilgtspējīguma veicināšanai paredzētā 2013.–2014. gada nozares atbalsta pārpalikums.

               (3)

               Apmainoties ar 2017. gada 10. marta un 3. aprīļa vēstulēm, tika sarīkota Apvienotās komitejas ārkārtas sanāksme starp Savienību un Mauritānijas iestādēm, kurā Puses vienojās par protokola grozījumu, ar kuru maina minētā pārpalikuma izlietošanas termiņu.

               (4)

               Pirms Apvienotās komitejas attiecīgās sanāksmes Komisija nosūtīja Padomei sagatavošanas dokumentu ar sīku informāciju par paredzēto Savienības nostāju, un tas tika apstiprināts.

               (5)

               Šis protokola grozījums būtu jāapstiprina Savienības vārdā,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Savienības vārdā tiek apstiprināta protokola, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēti Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Mauritānijas Islāma Republiku, 3. panta 3.9. punkta otrā teikuma aizstāšana ar šā lēmuma pielikuma tekstu, par kuru vēstuļu apmaiņas veidā ir vienojušies ar minētā nolīguma 10. pantu izveidotās Apvienotās komitejas locekļi.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2017. gada 24. jūlijā

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  OV L 145, 2.6.2016., 1. lpp.

      (2)  OV L 343, 8.12.2006., 4. lpp.

      (3)  Padomes 2006. gada 30. novembra Regula (EK) Nr. 1801/2006, lai noslēgtu Partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Mauritānijas Islāma Republiku (OV L 343, 8.12.2006., 1. lpp.).

      PIELIKUMS
      Ar 10. pantu Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Mauritānijas Islāma Republiku izveidotās Apvienotās komitejas locekļu sarakstes izraksts (protokola 3. panta 3.9. punkta otrā teikuma teksts).

         “Minētajam 2013.–2014. gada nozares atbalsta pārpalikumam tomēr jābūt izlietotam vēlākais divdesmit (20) mēnešus pēc šā protokola provizoriskās piemērošanas sākuma dienas, pretējā gadījumā tas tiks uzskatīts par pilnībā apgūtu un vairs nebūs pārskaitāms.”


title: 2013/62/ES: Padomes Lēmums ( 2013. gada 22. janvāris ), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli un locekļa aizstājēju no Portugāles

text:
               25.1.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 22/24

         PADOMES LĒMUMS
   (2013. gada 22. janvāris),
   ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli un locekļa aizstājēju no Portugāles
   (2013/62/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 305. pantu,
   ņemot vērā Portugāles valdības priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2009. gada 22. decembrī un 2010. gada 18. janvārī pieņēma Lēmumu 2009/1014/ES (1) un Lēmumu 2010/29/ES (2), ar ko laikposmam no 2010. gada 26. janvāra līdz 2015. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus.

               (2)

               Pēc Carlos CESAR kunga pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies viena Reģionu komitejas locekļa vieta.

               (3)

               Pēc André BRADFORD kunga pilnvaru termiņa beigām atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa aizstājēja vieta,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2015. gada 25. janvārim, Reģionu komitejā tiek iecelti:

               a)

               par locekli:

                           —

                           Vasco Ilídio ALVES CORDEIRO kungs, Presidente do Governo Regional dos Açores

                     un

               b)

               par locekļa aizstājēju:

                           —

                           Rodrigo VASCONCELOS DE OLIVEIRA kungs, Subsecretário Regional da Presidência para as Relações Externas.

         2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2013. gada 22. janvārī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         M. NOONAN

      (1)  OV L 348, 29.12.2009., 22. lpp.

      (2)  OV L 12, 19.1.2010., 11. lpp.


title: 2011/535/ES: Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums ( 2011. gada 6. jūlijs ) par ES Solidaritātes fonda izmantošanu saskaņā ar 26. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību

text:
               13.9.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 236/6

         EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS
   (2011. gada 6. jūlijs)
   par ES Solidaritātes fonda izmantošanu saskaņā ar 26. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību
   (2011/535/ES)
   EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1) un jo īpaši tā 26. punktu,
   ņemot vērā Padomes 2002. gada 11. novembra Regulu (EK) Nr. 2012/2002, ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu (2),
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Eiropas Savienība ir izveidojusi Eiropas Savienības Solidaritātes fondu (“Fonds”), lai apliecinātu solidaritāti ar katastrofu skarto reģionu iedzīvotājiem.

               (2)

               Saskaņā ar 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu Fondu var izmantot, nepārsniedzot maksimālo summu EUR 1 miljards gadā.

               (3)

               Regulā (EK) Nr. 2012/2002 ir paredzēta Fonda izmantošanas kārtība.

               (4)

               Slovēnija, Horvātija un Čehija ir iesniegušas pieteikumus izmantot Fondu saistībā ar spēcīgu plūdu izraisītu dabas katastrofu,

         IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Eiropas Savienības 2011. finanšu gada vispārējā budžetā Eiropas Savienības Solidaritātes fondu izmanto, lai piešķirtu summu EUR 19 546 647 apmērā saistību un maksājumu apropriācijās.
   2. pants
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Strasbūrā, 2011. gada 6. jūlijā

            Eiropas Parlamenta vārdā –

            priekšsēdētājs

         J. BUZEK

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         M. DOWGIELEWICZ

      (1)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

      (2)  OV L 311, 14.11.2002., 3. lpp.


title: Eiropas Parlamenta Lēmums (ES) 2015/1696 (2015. gada 29. aprīlis) par kopuzņēmuma Clean Sky 2013. finanšu gada pārskatu apstiprināšanu

text:
               30.9.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 255/377

      EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS (ES) 2015/1696
      (2015. gada 29. aprīlis)
      par kopuzņēmuma Clean Sky 2013. finanšu gada pārskatu apstiprināšanu
      EIROPAS PARLAMENTS,

                  —

                  ņemot vērā kopuzņēmuma Clean Sky 2013. finanšu gada galīgos pārskatus,

                  —

                  ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par kopuzņēmuma Clean Sky 2013. finanšu gada pārskatiem un Kopuzņēmuma atbildes (1),

                  —

                  ņemot vērā deklarāciju (2) par pārskatu ticamību, kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību, kuru Revīzijas palāta sniegusi par 2013. finanšu gadu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 287. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Padomes 2015. gada 17. februāra ieteikumu par apstiprinājumu, ko sniedz Kopuzņēmumam par 2013. finanšu gada budžeta izpildi (05306/2015 – C8-0049/2015),

                  —

                  ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (3),

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (4) un jo īpaši tās 209. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Padomes 2007. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 71/2008, ar ko izveido kopuzņēmumu Clean Sky (5),

                  —

                  ņemot vērā Padomes 2014. gada 6. maija Regulu (ES) Nr. 558/2014, ar ko izveido kopuzņēmumu Clean Sky 2 (6), un jo īpaši tās 1. panta 2. punktu un 12. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (7),

                  —

                  ņemot vērā Komisijas 2013. gada 30. septembra Deleģēto regulu (ES) Nr. 110/2014 par finanšu paraugregulu publiskā un privātā sektora partnerības struktūrām, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (8) 209. pantā,

                  —

                  ņemot vērā Reglamenta 94. pantu un V pielikumu,

                  —

                  ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A8-0107/2015),

         1.

            apstiprina kopuzņēmuma Clean Sky 2013. finanšu gada pārskatus;

         2.

            uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu nosūtīt kopuzņēmuma Clean Sky 2 izpilddirektoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

               Priekšsēdētājs

            Martin SCHULZ

               Ģenerālsekretārs

            Klaus WELLE

         (1)  OV C 452, 16.12.2014., 17. lpp.

         (2)  OV C 452, 16.12.2014., 18. lpp.

         (3)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

         (4)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

         (5)  OV L 30, 4.2.2008., 1. lpp.

         (6)  OV L 169, 7.6.2014., 77. lpp.

         (7)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

         (8)  OV L 38, 7.2.2014., 2. lpp.


title: 2011/566/ES: Eiropas Parlamenta Lēmums ( 2011. gada 10. maijs ) par Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centra 2009. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu

text:
               27.9.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 250/125

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS
   (2011. gada 10. maijs)
   par Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centra 2009. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
   (2011/566/ES)
   EIROPAS PARLAMENTS,
   ņemot vērā Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centra 2009. finanšu gada galīgos pārskatus,
   ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centra 2009. finanšu gada pārskatiem, ar Centra atbildēm (1),
   ņemot vērā Padomes 2011. gada 15. februāra ieteikumu (05892/2011 – C7-0052/2011),
   ņemot vērā EK līguma 276. pantu un Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,
   ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 185. pantu,
   ņemot vērā Padomes 1994. gada 28. novembra Regulu (EK) Nr. 2965/94, ar ko izveido Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centru (3), un jo īpaši tās 14. pantu,
   ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (4), un jo īpaši tās 94. pantu,
   ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,
   ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A7-0119/2011),

               1.

               sniedz Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centra direktorei apstiprinājumu par Centra 2009. finanšu gada budžeta izpildi;

               2.

               izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, nosūtīt Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centra direktorei, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Jerzy BUZEK

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV C 338, 14.12.2010., 119. lpp.

      (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (3)  OV L 314, 7.12.1994., 1. lpp.

      (4)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.
    ---documentbreak---

               27.9.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 250/126

         EIROPAS PARLAMENTA REZOLŪCIJA
   (2011. gada 10. maijs)
   ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no Lēmuma par Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centra 2009. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
   EIROPAS PARLAMENTS,
   ņemot vērā Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centra 2009. finanšu gada galīgos pārskatus,
   ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centra 2009. finanšu gada pārskatiem, ar Centra atbildēm (1),
   ņemot vērā Padomes 2011. gada 15. februāra ieteikumu (05892/2011 – C7-0052/2011),
   ņemot vērā EK līguma 276. pantu un Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,
   ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 185. pantu,
   ņemot vērā Padomes 1994. gada 28. novembra Regulu (EK) Nr. 2965/94, ar ko izveido Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centru (3), un jo īpaši tās 14. pantu,
   ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (4), un jo īpaši tās 94. pantu,
   ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,
   ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A7-0119/2011),

               A.

               tā kā Revīzijas palāta norādījusi – tā guva pamatotu pārliecību, ka gada pārskati par 2009. finanšu gadu ir ticami un ka pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi;

               B.

               tā kā 2010. gada 5. maijā Parlaments sniedza Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centra direktorei apstiprinājumu par Centra 2008. finanšu gada budžeta izpildi (5) un lēmumam par budžeta izpildes apstiprināšanu pievienotajā rezolūcijā cita starpā:

                           —

                           norādīja uz Revīzijas palātas 2006. gada ziņojumā iekļauto konstatējumu, ka 2006. gadam uzkrātais budžeta līdzekļu pārpalikums bija EUR 16 900 000, ka 2007. gadā Centrs saviem klientiem bija paredzējis atmaksāt EUR 9 300 000 un ka 2008. gadā pārpalikums bija EUR 26 700 000; piekrita Revīzijas palātas viedoklim, ka šāds pārpalikuma uzkrājums liecina par to, ka Centra izmantotā tulkojumu izcenošanas metode nav pietiekami precīza,

                           —

                           aicināja Komisiju un Centru censties ātri atrisināt strīdu par iemaksām darbinieku pensiju programmā;

               C.

               tā kā Centra 2009. gada budžets bija EUR 62 630 000, t. i., par 4,48 % lielāks nekā 2008. finanšu gadā,

      Darbības rādītāji

               1.

               atzinīgi vērtē Centra ieceri veikt 2008.–2012. gada stratēģijas vidusposma pārskatīšanu; tomēr aicina Centru arī turpmāk uzlabot savas darbības vērtējumu, pilnveidojot saiknes starp stratēģiskajiem pasākumiem un darba programmā paredzētajiem pasākumiem un pārskatot darbības uzraudzībai paredzētos rādītājus, lai ievērotu SMART kritērijus;

               2.

               norāda, ka 2009. gadā Centrs palielināja savu ES iestādēm sniegto pakalpojumu apjomu (iztulkotu lapu ziņā) par 41 % salīdzinājumā ar 2008. gadu;

               3.

               pauž gandarījumu par to, ka Centrs Revīzijas palātas 2009. gada ziņojumam pievienotajā tabulā ir salīdzinājis 2008. gada un 2009. gada veikumu, kas ļauj budžeta izpildes apstiprinātājiestādei labāk izvērtēt tā darbību pa gadiem;

      Finanšu pārvaldība

               4.

               aicina Centru regulāri piemērot tā finanšu noteikumu 8.2. pantu, kurā ir teikts, ka “saistību apropriācijas sedz visas to juridisko saistību izmaksas, kas radušās kārtējā saimnieciskā gada laikā”;

      Budžeta pārpalikums, kas ir pretrunā Centra izveides regulai

               5.

               prasa Centram veikt efektīvākus pasākumus, lai novērstu nemitīgo budžeta pārpalikuma pieaugumu; konstatē, ka jau vairāku gadu garumā Centrs ir uzkrājis budžeta pārpalikumu, kas ir pretrunā Regulai (EK) Nr. 2965/94, un šis pārpalikums 2009. gada sasniedza EUR 24 000 000, 2008. gadā – EUR 26 700 000, 2006. gadā – EUR 16 900 000, 2005. gadā – EUR 10 500 000 un 2004. gadā – EUR 3 500 000; norāda, ka šis pārpalikums galvenokārt saistīts ar neprecizitāti, plānojot no Centra klientiem saņemtos tulkošanas pieprasījumus;

               6.

               tomēr atzinīgi vērtē Centra iniciatīvu 2009. gadā saviem klientiem atmaksāt EUR 11 000 000; uzsver, ka šādā pašā veidā 2007. gadā Centrs saviem klientiem jau bija atmaksājis EUR 9 300 000;

      Pensiju iemaksas Komisijas pensiju programmā

               7.

               konstatē, ka 2010. gada 12. februārī Eiropas Savienības Tiesa nolēma, ka Komisijas apelācija (T-456/07) (6) ir acīmredzami nepieņemama – tajā bija prasība Centram veikt savu daļu maksājumu Kopienu pensiju programmā par 1998.–2005. budžeta gadu;

               8.

               pauž gandarījumu, ka Centrs ir centies rast mierizlīgumu konfliktā ar Komisiju, izmantojot daļu no sava budžeta pārpalikuma (EUR 18 300 000), lai veiktu darba devēja iemaksas Komisijas pensiju programmā;

      Grāmatvedības sistēma

               9.

               mudina Centru nodrošināt tās grāmatvedības sistēmas pienācīgu apstiprināšanu, kas ir jāizmanto grāmatvedim; atgādina – ja nav apstiprināta grāmatvedības sistēma, tas nozīmē, ka Centrs uzņemas atbildību par sava grāmatveža deklarāciju Centra gada darbības pārskatā;

               10.

               aicina Centru informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par pasākumiem, kas veikti, lai pilnā mērā sāktu izmantot ABAC grāmatvedības sistēmu; atgādina Centram, ka tam nav nepieciešamo speciālistu, kas prastu rīkoties ar SI2 – Centra finanšu operāciju nepārtrauktība var tikt nopietni apdraudēta, kamēr nebūs sākusi darboties ABAC sistēma;

      Cilvēkresursi

               11.

               aicina Centru iekļaut informāciju par darba aprakstā minētajām sensitīvām funkcijām un uzskaitīt visus piemērojamos preventīvos kontroles pasākumus;

               12.

               mudina Centru atjaunināt apmācības īstenošanas pasākumus un šim nolūkam noteikt jaunu grafiku; atbalsta Centra centienus efektīvi uzraudzīt apmācības kvalitāti;

      Iekšējā revīzija

               13.

               pieņem zināšanai, ka Centrs budžeta izpildes apstiprinātājiestādei ir iesniedzis Centra direktores sagatavotu ziņojumu, kurā atbilstoši pamata Finanšu regulas 72. panta 5. punktam ir īsumā izklāstīts Iekšējā revīzijas dienesta (IRD) ieteikumu saturs; tomēr aicina Centra direktori sniegt konkrētu informāciju par IRD formulēto ieteikumu saturu;

               14.

               pieņem zināšanai, ka IRD veica revīziju par uzraudzību un 2009. gada ticamības deklarācijas pamatā esošajiem elementiem; rosina Centru arī turpmāk pilnveidot iekšējās kontroles sistēmu, uzraudzības sistēmu un ticamības deklarācijas izstrādes procesu;

               15.

               aicina Centru izstrādāt arī visaptverošu rakstisku procedūru, kurā būtu noteikti Centra uzdevumi, termiņi un darbu plūsma saistībā ar iekasēšanas rīkojumu sagatavošanas, apstiprināšanas un iegrāmatošanas kārtību par darījumiem, kas veikti ar klientiem;

               16.

               saistībā ar lēmumam par budžeta izpildes apstiprināšanu pievienotajiem citiem horizontāla rakstura konstatējumiem norāda uz 2011. gada 10. maija rezolūciju (7) par aģentūru darbību, finanšu pārvaldību un kontroli.

      (1)  OV C 338, 14.12.2010., 119. lpp.

      (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (3)  OV L 314, 7.12.1994., 1. lpp.

      (4)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

      (5)  OV L 252, 25.9.2010., 119. lpp.

      (6)  Krājums, 2010., II-00183. lpp.

      (7)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0163 (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 269. lappusi).


title: Komisijas Lēmums (2004. gada 29. aprīlis) par vispārēja pārtikas/barības krīzes vadības plāna pieņemšanu

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

32004D0478

Oficiālais Vēstnesis L 160 , 30/04/2004 Lpp. 0098 - 0111

		Komisijas Lēmums(2004. gada 29. aprīlis)par vispārēja pārtikas/barības krīzes vadības plāna pieņemšanu(2004/478/EK)EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 28. janvāra Regulu (EK) Nr. 178/2002, ar ko nosaka vispārējus pārtikas aprites tiesību aktu principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un nosaka procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu [1], un jo īpaši tās 55. pantu,tā kā:(1) Ar Regulas (EK) Nr. 178/2002 55. pantu paredz, ka, cieši sadarbojoties ar Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi, turpmāk tekstā – "Iestāde", un dalībvalstīm, Komisija izstrādā vispārēju krīzes vadības plānu pārtikas un barības nekaitīguma jomā;(2) Vispārējā plāna projekts ir apspriests ar Iestādi un ir sīki izrunāts ar dalībvalstīm Pastāvīgajā pārtikas aprites un dzīvnieku veselības komitejā,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsAr šo izveido Regulas (EK) Nr. 178/2002 55. pantā paredzēto un pielikumā izklāstīto vispārējo pārtikas/barības krīzes vadības plānu.2. pantsŠis lēmums stājas spēkā tā mēneša pirmajā dienā, kas seko pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.Briselē, 2004. gada 29. aprīlīKomisijas vārdā —Komisijas loceklisDavid Byrne[1] OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1642/2003 (OV L 245, 29.9.2003., 4. lpp.).--------------------------------------------------PIELIKUMSVISPĀRĒJS PĀRTIKAS/BARĪBAS KRĪZES VADĪBAS PLĀNS1. VISPĀRĒJĀ PĀRTIKAS/BARĪBAS KRĪZES VADĪBAS PLĀNA DARBĪBAS JOMARegulas (EK) Nr. 178/2002 IV nodaļas 3. iedaļā paredz krīzes vadības jaunas metodes pārtikas un barības jomā: Komisija izveido krīzes vadības centru, kurā līdzdarbojas Iestāde, kā arī tiek pieņemts vispārējs pārtikas/barības krīzes vadības plāns, kurā konkrēti norāda krīzes vadībai vajadzīgās praktiskās procedūras. Vispārējais pārtikas/barības krīzes vadības plāns turpmāk tekstā minēts kā "vispārējais plāns".Regulas 3. iedaļas trīs panti ir savstarpēji saistīti:Ar 55. pantu paredz, ka Komisija, cieši sadarbojoties ar Iestādi un dalībvalstīm, izstrādā vispārēju pārtikas/barības krīzes vadības plānu, kurā precizē krīzes situācijas un praktiskās procedūras, kas vajadzīgas krīzes vadībai, ietverot piemērojamos pārredzamības principus un informēšanas stratēģiju.Ar 56. pants paredz, ka Komisija izveido krīzes centru.Ar 57. pantu precizē krīzes centra uzdevumus.Saskaņā ar 55. pantu jo īpaši vispārējā plānā precizē situāciju veidus, kas iekļauj pārtikas vai barības radītu tiešu vai netiešu risku cilvēku veselībai, un no šī riska nevar izvairīties, to nevar novērst vai samazināt līdz pieņemamam līmenim ar spēkā esošajiem noteikumiem vai piemērojot 53. un 54. pantu.Turklāt ar 56. pantu paredz, ka Komisija izveido krīzes centru, "kad tā identificē situāciju, kas iekļauj pārtikas vai barības radītu tiešu vai netiešu nopietnu risku cilvēku veselībai, un no šī riska nevar izvairīties, to nevar novērst vai samazināt līdz pieņemamam līmenim ar spēkā esošajiem noteikumiem vai to nevar pienācīgi vadīt, tikai piemērojot 53. un 54. pantu".Tādēļ vispārējais plāns precizē:- krīzes situācijas,- vispārējā plāna piemērošanas procedūru,- krīzes koordinatoru tīkla izveidi,- krīzes vadības praktiskās procedūras,- krīzes centra nozīmi,- krīzes centra praktisko darbību (tā sastāvu, darbības veidu, darbības),- saikni starp krīzes centru un lēmumu pieņemšanas procesu,- krīzes atrisināšanu,- vadības procedūras gadījumā, ja pastāv nopietns risks,- informēšanas stratēģiju,- pārredzamības principus.Vispārējā plānā noteiktās vadības procedūras ir vadlīnijas, kas piemērojamas dalībvalstīm, Iestādei un Komisijai.2. KRĪZES SITUĀCIJAS2.1. Krīzes situācijas, kas ietver tiešu vai netiešu nopietnu risku cilvēku veselībaiKrīzes situācijas ir tādas situācijas, kurās kritiski faktori ir ietverti tādā līmenī, ka Komisija uzskata, ka attiecīgā pārtikas vai barības radītā riska vadība ir tik sarežģīta, ka to nevar pienācīgi vadīt ar spēkā esošiem noteikumiem vai tikai piemērojot 53. un 54. pantu.Pieredze liecina, ka situācijas, kuras ietver risku, parasti vada pienācīgi ar spēkā esošajām procedūrām. Tas nozīmē, ka par krīzes situācijām uzskatāmas situācijas ir ļoti maz un tie būtu ārkārtas gadījumi.Kritiskie faktori jo īpaši ir šādi:situācija ietver tiešu vai netiešu nopietnu risku cilvēku veselībai un/vai tiek uztverta vai publiskota par tādu, vai arī var tikt uztverta un/vai publiskota par tāduunrisks ir izplatījies vai var izplatīties pārtikas ķēdes lielā daļā,unir ļoti iespējams, ka risks izplatīsies vairākās dalībvalstīs un/vai trešās valstīs.Vispārējais plāns ietver krīzes centra izveidošanu, ja saistīto tiešo vai netiešo risku uzskata par nopietnu. Tādēļ vispārējais plāns gandrīz visos gadījumos ietvers krīzes centra izveidi.2.2. Krīzes situācijas, kurās pastāv nopietns risksIr būtiski plānā paredzēt gadījumus, kuros risks ir iespējams, bet var attīstīties par nopietnu risku, no kā nevar izvairīties, ko nevar novērst vai samazināt ar spēkā esošajiem noteikumiem vai tikai piemērojot 53. un 54. pantu. Šajā gadījumā netiks izveidots krīzes centrs, bet jāparedz atbilstoši noteikumi, lai nodrošinātu šāda veida situācijas efektīvu vadību.3. VISPĀRĒJĀ PLĀNA PIEMĒROŠANAS PROCEDŪRAVispārējā pārtikas/barības krīzes vadības plāna piemērošanu un, ja vajadzīgs, krīzes centra izveidošanu iespējams var izraisīt informācija, kuras izcelsme var būt:- ātrās reaģēšanas paziņojumi (pārtikas un barības ātrās reaģēšanas sistēma),- informācija no dalībvalstīm (cita veida paziņojumi, informācija, kas sniegta Pastāvīgajā pārtikas aprites un dzīvnieku veselības komitejā, u.c.),- informācija no Iestādes,- ziņojumi no Pārtikas un veterinārā biroja (PVB),- informācija no ES epidemioloģiskā tīkla,- informācija no trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām,- jebkura cita avota (patērētāju grupas, ražotāji, citas ieinteresētās personas, plašsaziņas līdzekļi u.c.).Kad, analizējot informāciju par risku, Komisija nonāk pie uzskata, ka var būt izpildīti 2.1. vai 2.2. iedaļā noteiktie nosacījumi, tā nodibina sākotnējus sakarus ar attiecīgo(-ajām) dalībvalsti(-īm), lai pārbaudītu situāciju, un ar Iestādi, lai pieprasītu informāciju par iesaistīto risku.Pamatojoties uz visas attiecīgās pieejamās informācijas novērtējumu, Komisija nosaka, vai ir izpildīti 2.1. iedaļā vai 2.2. iedaļā izklāstītie nosacījumi.4. KRĪZES KOORDINATORU TĪKLA IZVEIDEKatra dalībvalsts, Iestāde un Komisija ieceļ vienu krīzes koordinatoru un viņa/viņas aizstājēju attiecīgajā līmenī. Iecelto koordinatoru un aizstājēju vārdus, uzvārdus un kontaktinformāciju paziņo Komisijai.Drīz pēc iecelšanas Komisija organizē koordinatoru sanāksmes. Pirmajā sanāksmē Komisija izdala rokasgrāmatu, kurā ir koordinatoru, aizstājēju un to kontaktinformācijas pilns saraksts. Rokasgrāmatā ietver arī Kopienas references laboratoriju sarakstu. Apspriež praktiskas darbības procedūras, lai, piemēram, nodrošinātu, ka krīzes gadījumā ar katru koordinatoru var sazināties īsā laikā vai ka ir nodrošināta efektīva sadarbība attiecībā uz stratēģiju informēšanai par risku (skat. 7. iedaļu). Ar ieinteresētajām personām apspriežas par šo sanāksmju rezultātiem, par kuriem tām var būt interese.Praktiskām procedūrām jānodrošina, ka darbību veic ātri. Vajadzības gadījumā tās pievieno vispārējam plānam.5. Praktiskās procedūras attiecībā uz tādas krīzes vadību, kas iekļauj tiešu vai netiešu nopietnu risku cilvēku veselībai5.1. Krīzes centra izveideKad, analizējot informāciju par risku, Komisija nonāk pie uzskata, ka var būt izpildīti 2.1. iedaļā uzskaitītie nosacījumi un jo īpaši ka risks var būt nopietns, tā nodibina sākotnējus sakarus ar attiecīgo(-ajām) dalībvalsti(-īm), lai pārbaudītu situāciju, un ar Iestādi, lai pieprasītu informāciju par iesaistīto risku.Pamatojoties uz visas attiecīgās pieejamās informācijas novērtējumu, Komisija izveido krīzes centru, ja uzskata, ka ir izpildīti 2.1. iedaļā minētie nosacījumi.Komisija tūlīt informē dalībvalstis un Iestādi par to, ka ir izveidots krīzes centrs.Lēmums par krīzes centra izveidi nozīmē, ka vispārējā plāna 5., 7. un 8. iedaļu piemēro visām iesaistītajām pusēm (Komisijai, Iestādei, dalībvalstīm).5.2. Krīzes centra nozīmeKrīzes centrs atbild par visu būtisko datu vākšanu un novērtēšanu un par krīzes vadībai pieejamo iespēju identificēšanu.Tas arī informē sabiedrību par attiecīgo risku un šajā sakarā veiktajiem pasākumiem.Krīzes centrs ir papildu instruments, lai nodrošinātu, ka krīzes vada efektīvi, nodrošinot labāku koordināciju un rīkojoties ātri. Tādēļ visiem krīzes centra locekļiem ir jāsadarbojas, lai vāktu visu pieejamo būtisko informāciju un apmainītos ar to; tie arī strādā kopā, novērtējot vāktos datus, un identificē piemērotas riska vadības iespējas. Krīzes centra locekļi arī sadarbojas attiecībā uz informēšanu un identificē labākos veidus, kā informēt sabiedrību pārredzamā veidā.Tomēr krīzes centrs neatbild par lēmumu pieņemšanu attiecībā uz riska vadību vai tiesību aktu īstenošanu (kontroles aspekti).Tā darbības metodes neaizstāj procedūras, kas izmantotas Komisijas, dalībvalstu vai Iestādes kompetencē.Tādēļ riska vadības lēmumus pieņem saskaņā ar īpašām, jau spēkā esošām procedūrām (jo īpaši komitoloģijas procedūrām).Katra dalībvalsts saglabā atbildību par oficiālas pārbaudes vadību tās teritorijā. Tiks saglabātas īpašās procedūras, ko tās ir ieviesušas, lai krīzes situācijās koordinētu vajadzīgās steidzamās pārbaudes. Veselības aizsardzības un patērētāju tiesību aizsardzības ģenerāldirektorāts vajadzības gadījumā atbild par steidzamu pārbaudes vizīšu nosūtīšanu no PVB.Līdzīgi Iestāde saglabā atbildību par procedūru vadību attiecībā uz zinātniska atzinuma sniegšanu gadījumā, ja Zinātniskā komiteja vai kāda no tās zinātnes ekspertu grupām pieprasa steidzamu zinātnisku atzinumu.5.3. Krīzes centra praktiskā darbībaSastāvsKrīzes centra sastāvā ir krīzes koordinatori (vai to aizstājēji) no Komisijas un Iestādes, krīzes koordinators(-i) no tieši iesaistītajām dalībvalstīm un citi Komisijas, Iestādes un tieši iesaistītās(-o) dalībvalsts(-u) pārstāvji. Iestāde sniedz vajadzīgo zinātnisko un tehnisko palīdzību.Krīzes centra mērķis ir veicināt ātru un efektīvu rīcību. Tā locekļi ir iesaistīti krīzes centra regulārās un ārkārtas sanāksmēs un tiem ir jāparāda augsta līmeņa pieredze un apņēmība. Tiem jāspēj uzņemties daudz atbildības, kas nozīmē, ka ir jāieceļ cilvēki, kuriem ir augsts atbildības līmenis pārtikas/barības nozarē.Krīzes centrs var uzskatīt, ka krīzes vadībai ir vajadzīga citu juridisku vai privātu personu pieredze, un var pieprasīt pastāvīgu ad hoc palīdzību no šīm personām. Piemēram, var pieprasīt, ka krīzes vienībā iesaistās eksperti no Kopienas vai valstu references laboratorijām, kad ir vajadzīga pieredze attiecībā uz laboratoriju analīzēm.Krīzes centra darbā iesaista personas, kas Komisijā un Iestādē atbild par informēšanu attiecībā uz pārtikas un barības drošību.Krīzes centra darbības praktiskās procedūrasKomisijas krīzes koordinators (vai viņa/viņas aizstājējs) ir krīzes centra priekšsēdētājs. Priekšsēdētājs jo īpaši nodrošina saikni starp krīzes centra darbu un lēmumu pieņemšanas procesu. Viņam/viņai palīdz piemērots(-i) tehniskais(-ie) eksperts(-i) no Komisijas attiecīgās(-ajām) kompetentās(-ajām) Vienības(-ām).Priekšsēdētājs nodrošina krīzes centra vienmērīgu darbību un uzdevumu sadali starp locekļiem, ņemot vērā to kompetenci.Pēc tam, kad ir pieņemts lēmums izveidot krīzes centru, priekšsēdētājs pēc iespējas drīz uzaicina Iestādes koordinatoru un krīzes tieši ietekmēto dalībvalstu koordinatorus uz krīzes centra pirmo sanāksmi. Ar koordinatoriem kopā var būt ierobežots personu skaits. Priekšsēdētājs var precizēt pavadošo personu maksimālo skaitu.Iestādes koordinatoram un krīzes centrā iesaistīto dalībvalstu koordinatoriem jānodrošina pienācīga dalība krīzes centra sanāksmēs attiecībā uz pieejamību, pieredzi un atbildības līmeni. Konkrētāk tas nozīmē, ka krīzes koordinators vai viņa/viņas aizstājējs apmeklē visas sanāksmes un to pavada attiecīgās personas.Vajadzības gadījumā Iestāde atbild par zinātniskās un tehniskās palīdzības sniegšanu, jo īpaši attiecībā uz zinātniskās pieredzes līmeni (visas būtiskās zinātniskās informācijas vākšana un novērtēšana saistībā ar attiecīgo risku).Krīzes centrs atbild par ciešu sakaru uzturēšanu ar attiecīgajām ieinteresētajām personām, jo īpaši tad, kad ir jāveic informācijas apmaiņa.Darbības veidsKomisija nodrošina krīzes centra sanāksmju sekretariāta personālu (protokols utt.) un nodod krīzes centra rīcībā visus cilvēkresursus un materiālos resursus, kas vajadzīgi tā vienmērīgai darbībai (jo īpaši sanāksmju telpas, sakaru līdzekļus u.c.).Krīzes centrs izmanto tehnisko kārtību, kas ir spēkā Pārtikas un barības ātrās reaģēšanas sistēmas tīklam, lai paziņotu vai izplatītu informāciju, jo īpaši pieprasījumus pēc informācijas dalībvalstij(-īm) un tās (to) sniegto informāciju.Krīzes centra veiktā rīcībaSaskaņā ar iepriekš minēto 57. pantu krīzes centrs veic šādu rīcību:- Rīcība saistībā ar būtisko zinātnisko datu un visas zinātniskās informācijas vākšanu, lai darītu iespējamu pēc iespējas efektīvāku attiecīgā riska vadību. Jo īpaši:- dažādiem krīzes centra locekļiem pieejamās zinātniskās informācijas apmaiņa,- vajadzības gadījumā locekļiem jāvāc papildu zinātniskā informācija,- vajadzības gadījumā tādas rīcības koordinēšana, kas veikta, lai aizpildītu zinātniskās nepilnības,- vajadzības gadījumā locekļiem jāsazinās ar starptautiskām organizācijām, attiecīgajām iesaistītajām personām un trešām valstīm, lai nodrošinātu, ka visa būtiskā informācija ir darīta pieejama un izplatīta,- vajadzības gadījumā krīzes centrs var lūgt palīdzību Kopienas references laboratorijām.Sadalot uzdevumus attiecībā uz zinātnisku datu vākšanu, ņem vērā Iestādes īpašo pieredzi un mehānismus, ko Iestāde jau ir izveidojusi attiecībā uz zinātnisku datu apmaiņu šādos jautājumos (Iestādes tīkli).Uzdevumu sadalē attiecībā uz zinātnisku datu savākšanu var vajadzības gadījumā ietvert arī citu Komisijas vadītu tīklu palīdzību, piemēram, Agrās brīdināšanas un reaģēšanas sistēmu (EWRS) cilvēku slimību jomā, ADNS dzīvnieku veselības jomā vai tīklus, kas darbojas pētniecības jomā un ko vada Pētījumu ģenerāldirektorāts.- Rīcība saistībā ar citu būtisku datu vākšanu (dati, kas nav iepriekš minētie zinātniskie dati). Jo īpaši:- visu citu pieejamo būtisko datu apmaiņa (oficiālu pārbaužu rezultāti, oficiālo kontroles laboratoriju veikto analīžu rezultāti, no trešām valstīm iegūti dati u.c.),- vajadzības gadījumā locekļiem iedala uzdevumus, lai vāktu papildu datus,- vajadzības gadījumā locekļiem iedala uzdevumus, lai sazinātos ar starptautiskām organizācijām, attiecīgajām iesaistītajām personām un trešām valstīm, lai nodrošinātu, ka visa būtiskā informācija ir darīta pieejama un izplatīta.- Rīcība saistībā ar pieejamās informācijas novērtēšanu. Jo īpaši:- locekļu, jo īpaši Iestādes, jau veikto novērtējumu vai citādi pieejamu novērtējumu apmaiņa,- riska novērtējuma organizēšana, ņemot vērā Iestādes īpašo nozīmi zinātniskas un tehniskas palīdzības sniegšanā krīzes centram, neierobežojot iespēju pieprasīt oficiālu zinātnisku atzinumu no Iestādes,- vajadzības gadījumā Kopienas references laboratoriju tehniskā atbalsta vai analītisko aspektu izmantošana.- Rīcība saistībā ar tādu iespēju identificēšanu, kas pieejamas, lai izvairītos no riska cilvēku veselībai, to novērstu vai samazinātu līdz pieņemamam līmenim, kā arī ar šo iespēju atjaunināšanu, pamatojoties uz jauno pieejamo informāciju un situācijas attīstību. Jo īpaši:- krīzes centra locekļi strādā kopā, lai identificētu pieejamās iespējas,- tie izstrādā vispārēju dokumentu par pieejamajām iespējām; šajā dokumentā par katru iespēju jāietver iespējas identifikācijas pamatojums, jo īpaši pieejamo datu novērtēšanas galvenie rezultāti.- Rīcība saistībā ar to, kā organizē sabiedrības informēšanu par iesaistīto risku un veiktajiem pasākumiem.Šis jautājums ir sīkāk izpētīts 7. iedaļā.Attiecībā uz jebkura veida rīcību krīzes centrs var pieprasīt pastāvīgu vai ad hoc palīdzību no konkrētām personām, ja uzskata, ka to pieredze ir vajadzīga.5.4. Saikne starp krīzes centru un lēmumu pieņemšanas procesuRīcība attiecībā uz krīzes vadībuRīcība attiecībā uz krīzes vadību ietver visu rīcību, kas vajadzīga, lai izvairītos no saistītā riska, to samazinātu vai novērstu: krīzes centrs atbild par noteiktu veidu rīcību, Komisija un/vai dalībvalstis – par citu veidu rīcību. Veiktā rīcība neierobežo 53. panta 2. punktā izklāstīto iespēju Komisijai ārkārtas gadījumos pieņemt pagaidu pasākumus pēc apspriešanās ar attiecīgajām dalībvalstīm un citu dalībvalstu informēšanas.1. posms- Komisija sasauc krīzes centru pēc iespējas drīz pēc tā izveides.- Krīzes centrs veic rīcību, kā paredzēts 5., 7. un 8. iedaļā.2. posms- Krīzes centra identificētās iespējas iesniedz Komisijai, kura tās tūlīt nosūta dalībvalstīm.- Komisija attiecīgā gadījumā sagatavo veicamos pasākumus. Tā var arī pieprasīt Iestādei sniegt steidzamu zinātnisku atzinumu, ja uzskata, ka ir vajadzīgs oficiāls zinātnisks atzinums.3. posms- Pastāvīgās pārtikas aprites un dzīvnieku veselības komitejas sanāksme, lai vajadzības gadījumā pārbaudītu ieteiktos pasākumus un sniegtu atzinumu par tiem.- Vajadzības gadījumā ārkārtas pasākumu pieņemšana, jo īpaši pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 178/200253. un 54. pantā paredzētajām procedūrām.- Ja pieprasa steidzamu zinātnisku atzinumu, Iestāde veic pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka atzinumu sniedz pēc iespējas drīz.Visas krīzes laikā veiktā pastāvīgā darbība- Visas krīzes laikā krīzes centrs nepārtraukti vāc un novērtē būtiskos datus un pārvērtē pieejamās iespējas. Atjauninātās iespējas iesniedz Komisijai un dalībvalstīm. Komisija var sagatavot grozītus pasākumus un iesniegt tos apsvēršanai Pastāvīgajā pārtikas aprites un dzīvnieku veselības komitejā.- Visas krīzes laikā Pastāvīgā pārtikas aprites un dzīvnieku veselības komiteja sasauc regulāras un ārkārtas sanāksmes, lai nodrošinātu, ka ir izplatīta visa būtiskā informācija, jo īpaši par visu vajadzīgo pasākumu pieņemšanu un par krīzes vadības pasākumu īstenošanas pārraudzību (attiecīgo dalībvalstu ziņojumi, ko iesniedz un apspriež Pastāvīgajā pārtikas aprites un dzīvnieku veselības komitejā).- Pamatojoties uz 7. iedaļā norādīto informēšanas stratēģiju un saskaņā ar pārredzamības principiem 8. iedaļā, krīzes centrs visas krīzes laikā regulāri informē sabiedrību un ieinteresētās personas.Saikne starp krīzes centru un lēmumu pieņemšanas procesu- Praktiski mehānismi nodrošina, ka krīzes centra darbs un lēmumu pieņemšanas process ir pienācīgi saistīti. Jo īpaši Pastāvīgo komiteju regulāri informē par krīzes centra darbu un Iestādi uzaicina uz Pastāvīgās komitejas sanāksmēm. Krīzes centru nepārtraukti informē par pasākumiem, kas veikti lēmumu pieņemšanas procesā, lai koordinētu informāciju par šo jautājumu.5.5. Krīzes atrisināšanaIepriekšminētās procedūras paliek spēkā līdz krīzes centra izformēšanai. Kad Komisija, pēc apspriešanās ar krīzes centru un cieši sadarbojoties ar dalībvalstīm Pastāvīgajā pārtikas aprites un dzīvnieku veselības komitejā, uzskata, ka krīzes centra darbs ir pabeigts, jo risks ir pakļauts kontrolei, tā var izformēt krīzes centru.5.6. Novērtējums pēc krīzesVeic vispārēju novērtējumu pēc krīzes, iesaistot ieinteresētās personas. Pēc krīzes beigām sasauc krīzes koordinatoru sanāksmi, lai uzlabotu krīzes vadībai izmantoto dažādo instrumentu darbības procedūras, ņemot vērā novērtējumu pēc krīzes un pamatojoties uz gūto pieredzi.6. VADĪBAS PROCEDŪRAS GADĪJUMĀ, JA PASTĀV NOPIETNS RISKSKad, analizējot informāciju par risku, Komisija nonāk pie uzskata, ka var būt izpildīti 2.2. iedaļā uzskaitītie nosacījumi, tā nodibina sākotnējus sakarus ar attiecīgo(-ajām) dalībvalsti(-īm), lai pārbaudītu situāciju, un ar Iestādi, lai pieprasītu informāciju par iesaistīto risku.Pamatojoties uz visas būtiskās pieejamās informācijas novērtējumu, kā arī, ja Komisija uzskata, ka ir izpildīti 2.2. iedaļā noteiktie nosacījumi, Komisija tūlīt informē dalībvalstis un Iestādi, ka ir jāpiemēro vispārējā plāna 6., 7. un 8. iedaļa.Pēc iespējas drīz pēc tam, kad ir pieņemts lēmums piemērot šo vispārējā plāna iedaļu, Komisija veic šādu rīcību:- nodibina pienācīgu sakaru ar tieši iesaistīto(-ajām) dalībvalsti(-īm) un Iestādi, lai pieprasītu to iekšējās sistēmas aktivizēšanu attiecībā uz krīzes vadību. Vajadzības gadījumā aktivizē mehānismus, ar kuriem veic Iestādes izstrādāto zinātnisko datu apmaiņu ārkārtas gadījumos (Iestādes tīkli),- vajadzības gadījumā pieprasa kompetento laboratoriju aktivizēšanu un to veikto analīžu rezultātu apmaiņu,- nodibina pienācīgu sakaru vai sasauc sanāksmes ar tieši iesaistīto(-ajām) dalībvalsti(-īm) un Iestādi, lai nodrošinātu, ka tiek veikta visas būtiskās informācijas apmaiņa (zinātniskie dati, pārbaudes dati utt.),- veic rīcību attiecībā uz informēšanu (skat. 7. iedaļu). Piemēro 8. iedaļā minētos pārredzamības principus.Šo rīcību turpina veikt līdz risks ir novērtēts pilnīgāk. Ja risku uzskata par nopietnu un ja Komisija uzskata, ka ir izpildīti 2.1. iedaļā izklāstītie nosacījumi, izveido krīzes centru un piemēro 5., 7. un 8. iedaļā paredzētās procedūras.Ja risku neuzskata par nopietnu, piemēro spēkā esošos parastos riska vadības noteikumus.7. INFORMĒŠANAS STRATĒĢIJAKrīzes centrs izstrādā savu informēšanas stratēģiju atbilstīgi konkrētajam gadījumam, lai regulāri informētu sabiedrību par risku un veiktajiem pasākumiem.Šī informēšanas stratēģija attiecas uz paziņojuma saturu un informēšanas grafiku attiecībā uz attiecīgajām problēmām, ietverot atbilstošu kārtību tās izplatīšanai.Stratēģijā ņem vērā katra krīzes centra locekļa īpašo kompetenci un atbildību attiecībā uz sabiedrības informēšanu koordinētā, konsekventā un pārredzamā veidā. Tālab ir izveidoti noteikumi šādām procedūrām:- krīzes centra darbā iesaista personu, kas Komisijā atbild par informēšanu attiecībā uz pārtikas un barības drošību, un personu, kas Iestādē atbild par informēšanu,- dalībvalstis, ko tieši skārusi krīze un kas tādējādi ir krīzes centra locekļi, dara visu iespējamo, lai nodrošinātu, ka to informēšanas politika saskan ar krīzes centra informēšanas stratēģiju- tāpat krīzes centra koordinētajā stratēģijā krīzes vadības koordinatori iesaista dalībvalstis, kas nav krīzes centra locekļi, lai nodrošinātu konsekvenci attiecībā uz informēšanu par risku.Krīzes centra pieņemtā stratēģija ietver jebkādu šiem gadījumiem piemērotu informēšanas kanālu izmantošanu, kas rodas Eiropas Parlamentā un attiecīgajās trešās valstīs un pusēs.Krīzes centra izstrādātā informēšanas stratēģija ietver pienācīgu sakaru nodibināšanu ar ieinteresētajām pusēm, ja vajadzīgs un jo īpaši kad izplata informāciju attiecībā uz konkrētu tirdzniecības zīmolu vai zīmi.Informēšanas stratēģijā ņem vērā ieinteresēto personu Eiropas līmenī pārstāvošo organizāciju nozīmi attiecībā uz informācijas sniegšanu.Informēšanas stratēģijā ietver pienācīgu koordinētu sakaru nodibināšanu ar attiecīgām trešām valstīm, lai sniegtu tām skaidru, precīzu un saskaņotu informāciju. Informēšanas stratēģijā ietver arī atbilstošas informācijas nosūtīšanu trešām valstīm, lai brīdinātu tās par krīzes atrisināšanu.Informēšanas stratēģijā nodrošina, ka informēšanas process ir pārredzams saskaņā ar 8. iedaļā izklāstītajiem principiem.Kad informāciju paziņo, kā noteikts vispārējā plāna 6. iedaļā, jānodrošina arī vajadzīgā informēšanas saskanība. Šajā iedaļā paredzētie sakari un sanāksmes vajadzības gadījumā attiecas uz informēšanas stratēģiju, kas ir izstrādājama saskaņā ar 7. iedaļu.8. PĀRREDZAMĪBAS PRINCIPIKad krīzes centrs sniedz paziņojumu, tas pievērš lielu vērību tam, lai nodrošinātu pārredzamību saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 178/200210. pantā paredzētajiem sabiedrības informēšanas principiem.Turpina piemērot vispārējus konfidencialitātes noteikumus. Turklāt Regulas (EK) Nr. 178/200252. pantā paredzētos īpašos konfidencialitātes noteikumus piemēro informācijas apmaiņai, ko veic saskaņā ar Pārtikas un barības ātrās reaģēšanas sistēmu.Kad krīzes centrs informē par tāda darba rezultātiem, ko Iestāde veikusi tā vārdā, piemēro Regulas (EK) Nr. 178/200238. un 39. pantā paredzētos pārredzamības un konfidencialitātes principus attiecībā uz Iestādes veiktā darba rezultātiem.--------------------------------------------------


title: Eiropas Parlamenta Lēmums (ES) 2015/1694 (2015. gada 29. aprīlis) par Eiropas GNSS aģentūras 2013. finanšu gada pārskatu apstiprināšanu

text:
               30.9.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 255/369

      EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS (ES) 2015/1694
      (2015. gada 29. aprīlis)
      par Eiropas GNSS aģentūras 2013. finanšu gada pārskatu apstiprināšanu
      EIROPAS PARLAMENTS,

                  —

                  ņemot vērā Eiropas GNSS aģentūras 2013. finanšu gada galīgos pārskatus,

                  —

                  ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas GNSS aģentūras 2013. finanšu gada pārskatiem un Aģentūras atbildes (1),

                  —

                  ņemot vērā deklarāciju (2) par pārskatu ticamību, kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību, kuru Revīzijas palāta sniegusi par 2013. finanšu gadu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 287. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Padomes 2015. gada 17. februāra ieteikumu par apstiprinājumu, ko sniedz Aģentūrai par 2013. finanšu gada budžeta izpildi (05304/2015 – C8-0054/2015),

                  —

                  ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (3),

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (4) un jo īpaši tās 208. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 22. septembra Regulu (ES) Nr. 912/2010, ar ko izveido Eiropas Globālās navigācijas satelītu sistēmas (GNSS) aģentūru, atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1321/2004 par Eiropas satelītu radionavigācijas programmu vadības struktūru izveidi un groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 683/2008 (5), un jo īpaši tās 14. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (6),

                  —

                  ņemot vērā Komisijas 2013. gada 30. septembra Deleģēto regulu (ES) Nr. 1271/2013 par finanšu pamatregulu struktūrām, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 208. pantā (7), un jo īpaši tās 108. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Reglamenta 94. pantu un V pielikumu,

                  —

                  ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A8-0095/2015),

         1.

            konstatē, ka Eiropas GNSS aģentūras galīgie gada pārskati ir tādi, kā norādīts Revīzijas palātas ziņojuma pielikumā;

         2.

            apstiprina Eiropas GNSS aģentūras 2013. finanšu gada pārskatus;

         3.

            uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu nosūtīt Eiropas GNSS aģentūras izpilddirektoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

               Priekšsēdētājs

            Martin SCHULZ

               Ģenerālsekretārs

            Klaus WELLE

         (1)  OV C 442, 10.12.2014., 318. lpp.

         (2)  Skatīt 1. zemsvītras piezīmi.

         (3)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

         (4)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

         (5)  OV L 276, 20.10.2010., 11. lpp.

         (6)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

         (7)  OV L 328, 7.12.2013., 42. lpp.


title: Eiropas Parlamenta Lēmums (2009. gada 23. aprīlis) par Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras 2007. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu

text:
               26.9.2009

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 255/195

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS
   (2009. gada 23. aprīlis)
   par Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras 2007. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
   (2009/679/EK)
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras 2007. finanšu gada galīgos pārskatus (1),

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras 2007. finanšu gada pārskatiem, ar Aģentūras atbildēm (2),

               —

               ņemot vērā Padomes 2009. gada 10. februāra ieteikumu (5588/2009 – C6-0060/2009),

               —

               ņemot vērā EK līgumu un it īpaši tā 276. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (3), un it īpaši tās 185. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 1994. gada 18. jūlija Regulu (EK) Nr. 2062/94, ar ko izveido Eiropas Aģentūru drošībai un veselības aizsardzībai darbā (4), un it īpaši tās 14. pantu,

               —

               ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), un it īpaši tās 94. pantu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 71. pantu un V pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A6-0174/2009),

               1.

               sniedz Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras direktoram apstiprinājumu par aģentūras 2007. finanšu gada budžeta izpildi;

               2.

               izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, nosūtīt Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras direktoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Hans-Gert PÖTTERING

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV C 278, 31.10.2008., 26. lpp.

      (2)  OV C 311, 5.12.2008., 50. lpp.

      (3)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (4)  OV L 216, 20.8.1994., 1. lpp.

      (5)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

   EIROPAS PARLAMENTA REZOLŪCIJA
   (2009. gada 23. aprīlis)
   ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no Lēmuma par Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras 2007. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras 2007. finanšu gada galīgos pārskatus (1),

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras 2007. finanšu gada pārskatiem, ar Aģentūras atbildēm (2),

               —

               ņemot vērā Padomes 2009. gada 10. februāra ieteikumu (5588/2009 – C6-0060/2009),

               —

               ņemot vērā EK līgumu un it īpaši tā 276. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (3), un it īpaši tās 185. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 1994. gada 18. jūlija Regulu (EK) Nr. 2062/94, ar ko izveido Eiropas Aģentūru drošībai un veselības aizsardzībai darbā (4), un it īpaši tās 14. pantu,

               —

               ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), un it īpaši tās 94. pantu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 71. pantu un V pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A6-0174/2009),

               A.

               tā kā Revīzijas palāta ir norādījusi, ka tā ir guvusi pamatotu pārliecību par to, ka gada pārskati par 2007. finanšu gadu ir ticami un ka pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi,

               1.

               norāda, ka Revīzijas palāta sniegusi pilnīgi pozitīvu ticamības deklarāciju, kurai nav pievienots neviens apsvērums;

               2.

               pauž atzinību par to, ka aģentūra pēdējos divos gados ir ievērojami uzlabojusi finanšu pārvaldību; mudina aģentūru arī turpmāk censties nodrošināt, lai budžeta plānošana, izpilde un kontrole atbilst visaugstākajiem standartiem;

               3.

               norāda, ka lēmumam par budžeta izpildes apstiprināšanu ir pievienoti arī horizontāla rakstura konstatējumi, un sakarā ar tiem vērš uzmanību uz Parlamenta 2009. gada 23. aprīļa rezolūciju par Eiropas Savienības aģentūru finanšu pārvaldību un kontroli (6).

      (1)  OV C 278, 31.10.2008., 26. lpp.

      (2)  OV C 311, 5.12.2008., 50. lpp.

      (3)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (4)  OV L 216, 20.8.1994., 1. lpp.

      (5)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

      (6)  Skatīt šā Oficiālā Vēstneša 206. lpp.


title: Padomes Lēmums (2016. gada 16. jūnijs), ar ko ieceļ Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes valdes septiņus locekļus

text:
                  21.6.2016

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  C 223/7

            PADOMES LĒMUMS
      (2016. gada 16. jūnijs),
      ar ko ieceļ Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes valdes septiņus locekļus
      (2016/C 223/08)
      EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
      ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
      ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 178/2002 (2002. gada 28. janvāris), ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (1), un jo īpaši tās 25. panta 1. punktu,
      tā kā:

                  (1)

                  ir ļoti svarīgi nodrošināt Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) neatkarību, augstu zinātnisko kvalitāti, pārredzamību un efektivitāti. Ir jānodrošina arī EFSA sadarbība ar dalībvalstīm.

                  (2)

                  Septiņiem EFSA valdes locekļiem 2016. gada 30. jūnijā beigsies pilnvaru termiņš.

                  (3)

                  Komisijas iesniegtais kandidātu saraksts ir pārbaudīts ar mērķi iecelt septiņus jaunus EFSA valdes locekļus, pamatojoties uz dokumentiem, ko iesniegusi Komisija, un ņemot vērā Eiropas Parlamenta izteiktos viedokļus. Mērķis ir nodrošināt augstākos kompetences standartus, plašu attiecīgās pieredzes spektru, piemēram, vadībā un valsts pārvaldē, kā arī pēc iespējas plašāku ģeogrāfisko pārstāvību Savienībā.

                  (4)

                  Regulas (EK) Nr. 178/2002 25. pantā ir noteikts, ka četriem EFSA valdes locekļiem ir jābūt pieredzei organizācijās, kas pārstāv patērētājus un citas ieinteresētās personas pārtikas apritē. No septiņiem locekļiem, kuru pilnvaru termiņš beidzas 2016. gada 30. jūnijā, vienam ir šāda pieredze. Tāpēc šis loceklis būtu jāaizstāj ar locekli, kam ir tāda pati pieredze,

            IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
      1. pants
      Par Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes valdes locekļiem uz laikposmu no 2016. gada 1. jūlija līdz 2020. gada 30. jūnijam ar šo tiek iecelti:

                  —

                  Aivars BĒRZIŅŠ,

                  —

                  Zita ČEPONYTĖ (*),

                  —

                  Didier HOUSSIN,

                  —

                  Jaana HUSU-KALLIO,

                  —

                  Giuseppe RUOCCO,

                  —

                  Andrej SIMONČIČ,

                  —

                  Michael WINTER.

            2. pants
      Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

         Luksemburgā, 2016. gada 16. jūnijā

               Padomes vārdā –

               priekšsēdētājs

            L. F. ASSCHER

         (1)  OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp.

         (*)  Pieredze organizācijās, kas pārstāv patērētājus.