title: Komisijas Lēmums (ES) 2016/2042 (2016. gada 1. septembris) par atbalsta shēmu SA.38418 – 2014/C (ex 2014/N), ko Vācija plāno īstenot filmu producēšanas un izplatīšanas finansēšanai (izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 5551) (Dokuments attiecas uz EEZ )

text:
               22.11.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 314/63

         KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2016/2042
   (2016. gada 1. septembris)
   par atbalsta shēmu SA.38418 – 2014/C (ex 2014/N), ko Vācija plāno īstenot filmu producēšanas un izplatīšanas finansēšanai

         (izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 5551)

   (Autentisks ir tikai teksts vācu valodā)
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,
   pēc uzaicinājuma ieinteresētajām personām iesniegt piezīmes saskaņā ar iepriekšminētajiem noteikumiem (1) un ņemot vērā viņu piezīmes,
   tā kā:
   1.   PROCEDŪRA

               (1)

               Ar 2014. gada 4. marta vēstuli Vācija paziņoja Komisijai par grozījumiem atbalsta shēmā par atbalstu filmu producēšanai un izplatīšanai (Filmförderungsgesetz (“FFG”)). Tā nosūtīja Komisijai papildu informāciju ar 2014. gada 17. aprīļa un 16. jūlija vēstulēm.

               (2)

               Ar 2014. gada 17. oktobra vēstuli Komisija paziņoja Vācijai par lēmumu sākt Līguma 108. panta 2. punktā noteikto procedūru attiecībā uz minēto pasākumu.

               (3)

               Komisijas lēmums sākt procedūru (turpmāk – “lēmums sākt procedūru”) tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
                   (2) Komisija aicināja ieinteresētas personas sniegt savas piezīmes.

               (4)

               Vācija savus apsvērumus par lēmumu sākt procedūru nosūtīja ar 2014. gada 11. decembra vēstulē.

               (5)

               Komisija saņēma piezīmes no ieinteresētajām personām. Tā šos apsvērumus nosūtīja Vācijai, kurai tika dota iespēja atbildēt; Vācijas piezīmes tika saņemtas ar 2015. gada 5. marta vēstulē.

         2.   PASĀKUMA SĪKS APRAKSTS

   2.1.   Nosaukums, shēma

               (6)

               Shēmas juridiskais pamats ir akts par pasākumiem, lai veicinātu Vācijas kino, tā septītajā versijā (FFG in der Fassung des Siebten Änderungsgesetzes), kurā sīki izklāstīti Vācijas Federālās filmu padomes (Filmförderanstalt (“FFA”)) sniegtā audiovizuālā atbalsta nosacījumus. Komisija to bija apstiprinājusi līdz 2016. gada 31. decembrim ar 2013. gada 3. decembra lēmumu lietā SA.36753. Shēmas paredzētais paziņotais grozījums attiecas uz finansējumu un nodokli video pēc pieprasījuma pakalpojumu sniedzējiem bez uzņēmuma vai aģentūras Vācijā.

               (7)

               Pastāvošā federālā shēma filmu producēšanai, izplatīšanai un demonstrēšanai tiek finansēta no īpaša nodokļa (“Sonderabgabe”), kas uzlikts uzņēmumiem kino un video nozarē un apraides sektoram. Kinoteātru operatoriem, video piegādātājiem un video pēc pieprasījuma pakalpojumu sniedzējiem ir jāmaksā obligāts nodoklis Federālajai filmu padomei, pamatojoties uz to ienākumiem no filmu izmantošanas. Kinoteātru operatori maksā nodokli, pamatojoties uz kases ieņēmumiem uz vienu ekrānu. Video piegādātāji un video pēc pieprasījuma pakalpojumu sniedzēji maksā nodokli, pamatojoties uz neto gada apgrozījumu ar nosacījumu, ka tas pārsniedz EUR 50 000 (3).

               (8)

               Shēmas grozījumi notiek uz straujas tehnoloģiskās attīstības fona, jo īpaši filmu izplatīšanā. Filmu skatīšanās privātmājās arvien vairāk notiek, izmantojot tiešsaistes piekļuvi, nevis fizisko nesēju nomu. Attiecīgo pakalpojumu – šajā gadījumā – filmu piedāvāšana privātai apskatei – sniedzēja uzņēmuma atrašanās vieta kļūst mazāk nozīmīgasekmīgai uzņēmējdarbības modeļa attīstībai. No izvēlētas vietas piegādātājs var sniegt pakalpojumus citā teritorijā bez būtiskām transporta vai fiziskās klātbūtnes izmaksām. Lai patērētājiem sniegtu pakalpojumus pēc pieprasījuma mērķa dalībvalstī, nav nepieciešama juridiskā adrese vai filiāle. Pasākums, ko Vācija plāno īstenot ar tās federālās shēmas ierosināto grozījumu, attiecas uz finansējumu filmu izplatīšanai ar video pēc pieprasījuma palīdzību. Līdz šim tikai video pēc pieprasījuma pakalpojumu sniedzējiem, kuru juridiskā adrese vai filiāle ir Vācijā, bija tiesības iegūt atbalstu. Nākotnē video pēc pieprasījuma piegādātāji bez uzņēmuma vai aģentūras Vācijā varēs gūt peļņu tādā pašā veidā par saviem piedāvājumiem internetā vācu valodā, kas adresēti klientiem Vācijā.

               (9)

               Turklāt FFG 66.a panta 2. punkts ir grozīts attiecībā uz shēmas finansēšanas sistēmu, lai ņemtu vērā šo pārmaiņu un lai nodrošinātu, ka apmaiņā pret viņu tiesībām uz atbalstu video pēc pieprasījuma izplatītājiem, kas atrodas ārpus Vācijas, tiks piemērots nodoklis. Nodoklis būs jāmaksā par apgrozījumu, ko tie iegūst ar produktiem, par kuriem, iespējams, saņem atbalstu, t.i., ar piedāvājumiem, izmantojot savu vācu valodas interneta mājas lapu klientiem Vācijā, un tikai tiktāl, ciktāl uz šo apgrozījumu neattiecas salīdzināms nodoklis par kinematogrāfisku atbalstu piegādātāja uzņēmējdarbības vietā.

               (10)

               Vācija pamato šādu video pēc pieprasījuma izplatītāju, kuri atrodas ārpus Vācijas, iekļaušanu, pirmkārt, ar video pēc pieprasījuma kopumā spēcīgi pieaugošo daļu filmu izplatīšanā un patēriņā un, otrkārt, ar neseno parādību, ka lieli video pēc pieprasījuma izplatītāji, kuri darbojas starptautiskā līmenī, izvēlas vienu uzņēmumu Eiropas Savienībā, no kura tie apkalpo vairākas vai visas dalībvalstis. Paplašinājuma mērķis ir saglabāt atbilstību pastāvošajai FFG sistēmai un filosofijai, proti, ka filmu patēriņš Vācijā – izmantojot jebkuru nesēju – nodrošina ienākumu valstij piederošā fondā, kas atbalsta dažādus kultūras mērķus, tostarp filmu producēšanu un izplatīšanu.

               (11)

               Attiecībā uz to līdzekļu izmantošanu, kurus rada vietējiem un ārvalstu video piegādātājiem piemērotie nodokļi, 30 % tiks atvēlēti atbalstam filmu izplatīšanai video vai video pēc pieprasījuma formātā; pārējie kopā ar iemaksām no kinoteātriem un raidorganizācijām palīdzēs atbalstīt filmu producēšanu vai izplatīšanu, izmantojot citus kanālus. Šie paredzētie 30 % būs vienīgais finansējuma avots video izplatīšanas atbalstam.

               (12)

               Paziņoto pasākumu ir plānots piemērot no brīža, kad Komisija to apstiprinās, līdz 2016. gada 31. decembrim. Paredzamais ikgadējais līdzekļu apjoms, kas pieejams no nodokļa ieņēmumiem par video piegādi, ir 13 miljonu euro.

         2.2.   Atbalsta esība

               (13)

               Kā secināts lēmumā sākt procedūru, aprakstītais pasākums ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. Saskaņā ar šo pantu ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm. Aprakstītais pasākums atbilst kumulatīvajiem nosacījumiem, kas jāievēro, lai to varētu kvalificēt kā atbalstu. Filmu izplatīšanas atbalsts tiek piešķirts no valsts līdzekļiem, tas rada ekonomisku priekšrocību uzņēmumiem, šī priekšrocība ir selektīva, un tas spēj kropļo vai draud kropļot konkurenci un tirdzniecību iekšējā tirgū.

               (14)

               Attiecībā uz valsts līdzekļiem FFG paredzētais atbalsts tiek piešķirts no līdzekļiem, kas finansēti ar ieņēmumiem no dažādiem parafiskāliem maksājumiem, ko uzliek šis akts. Federālā filmu padome – iestāde, kas dibināta saskaņā ar publiskajām tiesībām, – ienākumus no šiem nodokļiem pārdala filmu producēšanai un izplatīšanai. Tāpēc šie pasākumi ietver valsts līdzekļus un līdzekļi ir attiecināmi uz valsti.

               (15)

               Shēmas saņēmēji – filmu producenti, scenāristi, filmu izplatītāji, kinoteātru operatori – veic saimnieciskās darbības un tādēļ uzskatāmi par uzņēmumiem. Valsts atbalsts ir priekšrocība, ko tie nesaņemtu parastos tirgus apstākļos. Šī shēma arī ir selektīva, jo tās vienīgie saņēmēji ir uzņēmumi, kas iesaistīti filmu producēšanā, izplatīšanā un demonstrēšanā.

               (16)

               Filmu producēšanas un izplatīšanas tirgus ir starptautisks. Saņēmēji starptautiskā līmenī konkurē ar producentiem un izplatītājiem citās dalībvalstīs. Tāpēc šis pasākums, ar kuru plānots atbalstīt filmu producēšanu, izplatīšanu un popularizēšanu, ietekmē konkurenci un tirdzniecību starp dalībvalstīm, un tas ir kvalificējams kā valsts atbalsts saskaņā ar Līguma 107. panta 1. punktu.

         2.3.   Procedūras sākšanas pamatojums

   2.3.1.   Video pēc pieprasījuma izplatīšanas atbalsta grozījuma saderība ar Līguma 107. panta 3. punkta d) apakšpunktu

               (17)

               Paredzētais pasākums – finansējums un nodoklis video pēc pieprasījuma pakalpojumu sniedzējiem bez uzņēmuma vai aģentūras Vācijā – ir grozījums shēmā, kuru Komisija bija apstiprinājusi līdz 2016. gada 31. decembrim. Valsts atbalsta novērtēšanas kritēriji nav mainījušies kopš shēmas iepriekšējā apstiprinājuma, un ierosinātās izmaiņas attiecas tikai uz atbalstu filmu video izplatīšanai un uz nodokli ārvalstu video pēc pieprasījuma izplatītājiem.

               (18)

               Attiecībā uz atbalstu filmu izplatīšanai, ko veic video pēc pieprasījuma piegādātāji, kā tādu Komisija jau ir konstatējusi, ka tas ir saderīgs ar Līguma 107. panta 3. punkta d) apakšpunktu (4). Iespējamo saņēmēju loka paplašināšana, iekļaujot uzņēmumus, kas reģistrēti citur, saderības novērtējumu saskaņā ar minēto pantu neietekmē nelabvēlīgi.

         2.3.2.   Citu Savienības tiesību aktu iespējamais pārkāpums

               (19)

               Komisijai valsts atbalsta analīzē jāietver atbalsta pasākuma finansējuma atbilstība Savienības tiesību aktu noteikumiem, kas nav konkurences noteikumi, ja finansējums veido atbalsta pasākuma neatņemamu daļu. Tas ir gadījumā, ja nodoklis ir pilnībā nodrošināts atbalsta finansēšanai tādā ziņā, ka ieņēmumi no nodokļa tiek noteikti piešķirti atbalsta finansējumam un tiem ir tieša ietekme uz atbalsta summu (5). Ja šādā gadījumā nodoklis izrādās esam pretrunā citiem Līguma noteikumiem, Komisija nevar atzīt atbalstu, kura daļa ir nodoklis, par saderīgu ar iekšējo tirgu (6).

               (20)

               Paziņotā shēma nosaka, ka 30 % nodokļa ieņēmumu no video piegādātājiem tiek izmantoti, lai finansētu atbalstu filmu izplatīšanai video formātā. Turklāt šāda veida atbalstam nav citu finansējuma avotu. Tas veido saikni starp video izplatīšanas finansējumu un ieņēmumiem no nodokļa par šo darbību, saskaņā ar kuru ieņēmumi no nodokļiem ir vienīgais finansējuma avots un tieši ietekmē šim atbalstam pieejamo summu. Tādēļ nodoklis ir nodrošināts, un ir nepieciešams pārbaudīt, vai tas atbilst citiem Savienības tiesību aktu noteikumiem, kas nav konkurences noteikumi.

               (21)

               Līdz ar to ir jāizvērtē, vai nodokļa attiecināšana uz video pēc pieprasījuma piegādātājiem, kuri atrodas ārpus Vācijas, ir saderīga ar Līguma 110. pantu, saskaņā ar kuru neviena dalībvalsts nedrīkst uzlikt nodokli citu dalībvalstu produktiem, kādu tā neuzliek līdzīgiem iekšzemes produktiem. Turklāt ir jāizvērtē, vai šis nodoklis pārkāptu noteikumus par video pēc pieprasījuma piegādātāju, kas reģistrēti citās dalībvalstīs, jurisdikciju, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2010/13/ES (7).

         2.3.2.1.   Līguma 110. pants

               (22)

               Nodoklis nebūtu saderīgs ar 110. pantu un tāpēc aizliegts, ciktāl tas diskriminē importētus produktus, proti, tādā mērā, kā atbalsts, kuru finansē ar tā būtiski kompensētiem izdevumiem, kas saistīti ar nodokli aplikto iekšzemes produktu salīdzinājumā ar importēto produktu (8).

               (23)

               Attiecīgi parafiskālie maksājumi, līdzīgi tiem, kas uzlikti saskaņā ar aprakstīto shēmu, var būt pretrunā Līguma 110. pantam, kad shēma atbalsta vienīgi valsts pakalpojumu sniedzējus vai to dara lielākā mērā nekā attiecībā uz konkurentiem citās dalībvalstīs. Šādā gadījumā, lai ievērotu saderību ar Līgumu, importētos pakalpojumus nedrīkst aplikt ar nodokli. Tomēr, ja pakalpojumu sniedzēju importētie pakalpojumi citās dalībvalstīs, kas ir apliekami ar nodokli, no shēmas var iegūt tāpat kā iekšzemes pakalpojumu sniedzēji, tas nav pretrunā Līguma 110. pantam.

               (24)

               Pat tad, ja, tāpat kā šajā lietā, shēma tās noteikumos paredz, ka arī ārvalstu piegādātāji var iegūt no atbalsta veidā, kas nav diskriminējošs, tas pats par sevi nav pietiekami. Ir jāizslēdz arī nosacījumi, kas strukturāli atbalsta iekšzemes operatorus praksē.

               (25)

               Komisija aicināja Vāciju un ieinteresētās personas sniegt piezīmes un nodrošināt attiecīgos faktus par shēmas atbilstību Līguma 110. pantam.

         2.3.2.2.   Direktīva 2010/13/ES

               (26)

               Paziņotais pasākums uzliek nodokli video pēc pieprasījuma piegādātājiem, kas reģistrēti citās dalībvalstīs, pamatojoties uz apgrozījumu, ko viņi iegūst ar video pēc pieprasījuma pakalpojumiem Vācijas tirgū. Tas rada jautājumu, vai Direktīva 2010/13/ES attiecas uz nodokli.

               (27)

               Saskaņā ar Direktīvas 2010/13/ES 13. pantu dalībvalstīm ir jānodrošina, ka to jurisdikcijā esošo mediju pakalpojumu sniedzēju piedāvātie audiovizuālo mediju pakalpojumi pēc pieprasījuma, ja tas ir iespējams, ar atbilstīgiem līdzekļiem veicina Eiropas darbu izveidi un piekļuvi tiem. 13. pantā kā šādas veicināšanas piemēri minētas finanšu ieguldījums Eiropas darbu producēšanā un tiesību iegūšanā, kā arī Eiropas darbu daļa pakalpojumu pēc pieprasījuma sniedzēju katalogos un to ievērojamās vietas nodrošināšana šajos katalogos. Saskaņā ar tās 19. apsvērumu Direktīva 2010/13/ES neietekmē dalībvalstu un to iestāžu atbildību “par organizatoriskiem pasākumiem – tostarp licencēšanas, administratīvu atļauju vai nodokļu sistēmu –, finansēšanu un raidījumu saturu.”

               (28)

               Tiek norādīts, ka brīdī, kad stājās spēkā Direktīva 2010/13, pakalpojumi pēc pieprasījuma, kur pakalpojumu sniedzējam nav uzņēmuma pakalpojumu saņemšanas dalībvalstī, joprojām bija mazsvarīga parādība. Tomēr šobrīd to tirgus daļa ir ievērojami palielinājusies. 2014. gadā VoD tirgus ES bija vērts 2,501 miljardus euro, kas atbilst pieaugumam par 272 % kopš 2010. gada. Vācijā VoD tirgus bija vērts 315,2 miljonu euro apmērā 2014. gadā, kas veido pieaugumu par 172 % kopš 2010. gada (9).

               (29)

               Ja FFG jāuzskata par pasākumu, kas īsteno Direktīvas 2010/13/ES 13. pantu, Vācijas jurisdikcijai video pēc pieprasījuma piegādātāji, kas reģistrēti citās dalībvalstīs, būtu jānovērtē kā prettiesiski attiecībā uz noteikumiem par jurisdikciju, kas minēti šajā direktīvā. Saskaņā ar Direktīvas 2010/13/ES 2. panta 1. punktu, 2. punkta a) apakšpunktu un 3. punktu katrai dalībvalstij ir jurisdikcija, lai regulētu audiovizuālo mediju pakalpojumus, kurus pārraida mediju pakalpojumu sniedzēji, kas ir reģistrēti šajā dalībvalstī, saskaņā ar īpašajiem noteikumiem, kas tajā ir izklāstīti. Turklāt saskaņā ar Direktīvas 2010/13/ES 3. panta 1. punktu “Dalībvalstis nodrošina uztveršanas brīvību un savā teritorijā neierobežo audiovizuālo mediju pakalpojumu retranslāciju no citām dalībvalstīm to apsvērumu dēļ, kas attiecas uz jomām, kuras koordinē ar šo direktīvu.”

               (30)

               Tādējādi gadījumos, kad tiek piemērota Direktīva 2010/13/ES, t. i., dalībvalstij, kurā mediju pakalpojumu sniedzējs ir reģistrēts, ir jānodrošina atbilstība noteikumiem, kas piemērojami audiovizuālo mediju pakalpojumiem tās jurisdikcijā. Attiecībā uz audiovizuālo mediju pakalpojumiem pēc pieprasījuma iespējamais pamatojums atkāpei no šā principa ir izsmeļoši noteikts Direktīvas 2010/13/ES 3. panta 4. punkta a) apakšpunktā.

               (31)

               Tādējādi Komisija lēmumā par procedūras uzsākšanu izteica šaubas par esošā valsts atbalsta pasākuma FFG paziņotā grozījuma saderību ar iekšējo tirgu. Šīs šaubas jo īpaši tika paustas par atbalsta filmu izplatīšanai, kas tiek finansēts no fonda, kurš ietver nodevas video pēc pieprasījuma piegādātājiem, kuri atrodas ārpus Vācijas, saderību ar Direktīvu 2010/13/ES.

         3.   IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMES

               (32)

               Tika saņemtas piezīmes no 10 ieinteresētajām personām. Tās tika saņemtas no Vācijas sabiedriskajām raidorganizācijām ARD un ZDF, Vācijas komerciālo raidorganizāciju apvienības (VPRT), Eiropas digitālajiem medijiem (EDiMA), Verband Deutscher Kabelnetzbetreiber (ANGA), publiskā filmu fonda Mitteldeutsche Medienförderung (MDM), Spitzenorganisation der Deutschen Filmwirtschaft (SPIO), kas pārstāv filmu producēšanas, tehnoloģijas un izplatīšanas jomu dalībniekus, kinoteātru operatoriem (AG kino un HDF kino), un no Vācijas filmu producentu asociācijas (Produzentenallianz). Viens no iesniedzējiem lūdza neizpaust viņa identitāti.

         3.1.   Par iespējamu Līguma 110. panta pārkāpumu

               (33)

               No vienas puses, iesniedzējs, kura identitāte ir konfidenciāla (“uzņēmums X”) pauž bažas, ka tiek pārkāpts Līguma 110. pants. Pat ja shēmas noteikumos paredzēts, ka ārvalstu piegādātāji arī var gūt labumu no atbalsta veidā, kas nav diskriminējošs, praksē nosacījumi strukturāli būtu par labu vietējiem uzņēmumiem.

               (34)

               Pastāvētu diskriminācija, jo vismaz šobrīd valdes locekļi, kura lemj par dotācijām, visi ir vācieši. Dotācijas tiktu piešķirtas pēc saviem ieskatiem un līdzekļi, visticamāk, tādēļ tiktu novirzīti Vācijas uzņēmumiem. Turklāt uzņēmums X apgalvo, ka ārvalstu pakalpojumu sniedzēji piedāvātu lielāku ārvalstu satura daļu, pat ja tas ir paredzēts vācu auditorijai. Tādējādi tiem būtu mazāk filmu, kuras ir tiesīgas saņemt izplatīšanas atbalstu, jo tie piedāvā mazāk vācu filmu. Turklāt ārvalstu VoD pakalpojumu sniedzējiem būtu jāsaskaras ar valodas barjeru, jo attiecīgie noteikumi ir pieejami tikai vācu valodā un pieteikumi ir jāiesniedz vācu valodā.

               (35)

               Uzņēmums X kritizē zemo atbalsta summu par vienu filmu izplatīšanas atbalstam un VoD izplatīšanas vispārējo zemo daļu šajā atbalsta veidā salīdzinājumā ar video pārdošanu DVD vai BluRay formātā. Uzņēmums X arī kritizē to, ka nodoklis tiek uzlikts apgrozījumam ar visām filmām neatkarīgi no tā, vai tās kā Vācijas vai Eiropas filmas atbilst izplatīšanas finansējuma saņemšanai. Visbeidzot, nodoklis mazāk skartu iekšzemes VoD pakalpojumu sniedzējus, jo daži no tiem ir vertikāli integrēti VoD un TV vai kabeļu operatori, kuri var saņemt arī producēšanas atbalstu no Federālā filmu fonda, kuru uztur VoD pakalpojumu sniedzēji.

               (36)

                  ANGA, kas arī pārstāv VoD pakalpojumu sniedzējus Vācijā, no otras puses, uzskata, ka pastāv iekšzemes pakalpojumu sniedzēju diskriminācija, jo tiem piemēro nodokļus par iekšzemes piedāvājumu, kamēr ārvalstu konkurentiem, kuri konkurē ar tiem ar piedāvājumiem, kas pielāgoti tam pašam tirgum, netiek piemēroti attiecīgā apgrozījuma nodokļi tikai tāpēc, ka izraudzīto izvēlētais domicils ir ārzemēs. SPIO, VPRT, Produzentenallianz un MDM arī ierosina, ka šis nodoklis izbeigtu iekšzemes pakalpojumu sniedzēju diskrimināciju. Saskaņā ar SPIO galveno apgrozījuma daļu ar VoD Vācijā rada 13 uzņēmumi, no kuriem seši ir reģistrēti ārvalstīs. Šie skaitļi vēl neietver vadošā VoD pakalpojumu sniedzēja no ASV, kas reģistrēts Nīderlandē, neseno ienākšanu tirgū. Attiecībā uz SPIO izšķirošais elements attiecībā uz nodokļiem nedrīkstētu būt sniedzēja vairāk vai mazāk nejaušā atrašanās vieta. Digitālajā laikmetā pakalpojumu sniedzējam nav nepieciešams vairāk par vienu reģistrācijas vietu iekšējā tirgū. Attiecībā uz nodokļiem būtiskāks ir jautājums, vai pakalpojumu sniedzējs filmu licences iegādājas Vācijas tirgum, lai tur veiktu darījumus ar gala patērētājiem. SPIO arī norāda uz tās apkopotajiem datiem, kas liecina, ka ārvalstu VoD pakalpojumu sniedzēji līdzīgi vietējiem pakalpojumu sniedzējiem savā piedāvājumā koncentrējās uz Vācijas raidījumiem.

         3.2.   Par saderību ar Direktīvu 2010/13/ES

               (37)

               Attiecībā uz Direktīvu 2010/13/ES uzņēmums X un EDiMA uzskata, ka paziņotais pasākums ir pasākums, lai veicinātu piekļuvi Eiropas darbiem saskaņā ar minētās direktīvas 13. panta 1. punktu, pārkāpjot izcelsmes valsts principu.

               (38)

               Citas ieinteresētās personas atbalstīja Vācijas priekšlikumu un uzskatīja, ka nodoklis nav uzskatāms par 13. panta 1. punkta pārkāpumu saistībā ar Direktīvas 2010/13/ES 2. un 3. pantu.

         4.   VĀCIJAS PIEZĪMES

               (39)

               Vācija norāda, ka kopumā visu dalībvalstu interesēs būtu novērst konkurences izkropļojumu attiecībā uz atrašanās vietas lēmumiem filmu nozarē sakarā ar to, ka kompānijas savu atrašanās vietu galvenokārt izvēlas nodokļu apsvērumu dēļ. VoD pakalpojumu sniedzēju, kas ir reģistrēti ārpus Vācijas un kuru mērķis ir Vācijas klienti, izslēgšana nelabvēlīgi ietekmētu Eiropas darbu finansējumu.

         4.1.   Par iespējamu Līguma 110. panta pārkāpumu

               (40)

               Vācija ir pārliecināta, ka nodoklis, kas ierosināts attiecībā uz ārvalstu VoD pakalpojumu sniedzējiem, arī praksē nav iekšzemes operatoru labā salīdzinājumā ar ārvalstu pakalpojumu sniedzējiem. Saskaņā ar Vācijas viedokli uzņēmuma X norādījumam, ka finansējums tikšot novirzīts Vācijas uzņēmumiem, jo valde, kas piešķir dotācijas, sastāv no vāciešiem, nav pamatojama. Finansējuma kritēriji nav pieteikuma iesniedzēja reģistrācijas vieta, bet gan to audiovizuālo darbu kultūras un radošā kvalitāte, kuri ir tiesīgi saņemt izplatīšanas atbalstu. Vācija nepārprotami atzīst un atzinīgi novērtē to, ka ārzemju VoD pakalpojumu sniedzēji piedāvā ievērojamu skaitu atbilstīgu vācu filmu.

               (41)

               Ir nepamatots arī arguments, ka ārvalstu pakalpojumu sniedzēji piedāvātu ārvalstu satura lielāku daļu un tādējādi tiem būtu mazāk filmu, kas ir tiesīgas saņemt izplatīšanas atbalstu, kaut arī nodoklis ir uzlikts apgrozījumam ar visām filmām. Pirmkārt, tā nav diskriminācija iekšzemes un ārvalstu pakalpojumu sniedzēju starpā. Arī iekšzemes pakalpojumu sniedzējiem, galvenokārt pateicoties neatbilstīgu filmu piedāvājumam, nākas saskarties ar šo situāciju. Otrkārt, tas neradītu netiešu diskrimināciju, jo ārvalstu pakalpojumu sniedzēji piedāvā nevis mazāk atbilstīgu filmu salīdzinājumā ar to iekšzemes konkurentiem, bet gan vairāk, kā to apliecina Eiropas Audiovizuālās observatorijas dati, kas minēti Komisijas paziņojumā par Eiropas filmu digitālajā laikmetā (10).

               (42)

               Vācija noraida arī argumentu, ka ārzemju VoD pakalpojumu sniedzējiem jāsaskaras ar valodas barjeru. Nodoklis ir paredzēts tikai tiem pakalpojumu sniedzējiem, kas ar savu piedāvājumu vācu valodā aktīvi tirgojas Vācijas tirgū; viņiem jebkurā gadījumā ir jāpārzina attiecīgie tiesību akti. Turklāt fonds, ja nepieciešams, iesniedzējus konsultē arī angļu valodā.

               (43)

               Attiecībā uz iespējamo zemo atbalsta summu par vienu filmu izplatīšanas atbalstam un VoD izplatīšanas vispārējo zemo daļu šajā atbalsta veidā Vācija uzskata, ka izplatīšanas atbalsta nosacījumi dažādu veidu tehniskajam atbalstam neatšķiras. Nekādā gadījumā nav iespējams, piemēram, ka izmaksas, lai radītu vispārēju tehnisko infrastruktūru filmu drukāšanai vai augšupielādei dažādos izplatīšanas līdzekļos, varētu būt tiesīgas saņemt atbalstu. Atbalsts ir paredzēts vienam atbilstīgam darbam.

               (44)

               Visbeidzot, attiecībā uz argumentu, ka nodoklis mazāk skars iekšzemes VoD pakalpojumu sniedzējus, jo daži no tiem ir vertikāli integrēti VoD un TV vai kabeļu operatori, Vācija uzsver, ka, pirmkārt, tikai daži pakalpojumu sniedzēji ir integrēti. Otrkārt, šajā argumentā netiek ņemts vērā tas, ka šo uzņēmumu apraides filiālēm arī ir jāiegulda filmu fondā.

         4.2.   Par saderību ar Direktīvu 2010/13/ES

               (45)

               Vācija uzskata, ka plānotais nodoklis neietilpst Direktīvas 2010/13/ES piemērošanas jomā. Tādēļ tas nerada 13. panta 1. punkta pārkāpumu saistībā ar minētās direktīvas 2. un 3. pantu. Šo nodokli nevar uzskatīt par reglamentējošu pasākumu ar ietekmi uz mediju pakalpojumu, tā programmām un izplatīšanu. Filmu finansējums nav saskaņots Savienības līmenī. Aplikšana ar nodokli mediju pakalpojuma patēriņa vietā vai galamērķī arī atbilst loģikai, kas pielietota pakalpojumu aplikšanai ar PVN nodokli Savienībā, ko piemēro kopš 2015. gada 1. janvāra.

               (46)

               Ņemot vērā strauji pieaugošo ārvalstu VoD pakalpojumu sniedzēju tirgus daļu, vācu pakalpojumu sniedzējiem rastos neizdevīgi konkurences apstākļi, ja tie arī turpmāk tiktu aplikti ar nodokli, bet ārzemju konkurenti valsts tirgū netiktu aplikti ar to pašu nodokli. iTunes, piemēram, kas nav reģistrēts Vācijā, jau šodien būtu vadošais vācu filmu VoD pakalpojumu piegādātājs.

         5.   PASĀKUMA NOVĒRTĒJUMS

   5.1.   Atbalsts

               (47)

               Kā izskaidrots šā lēmuma 13. līdz 16. apsvērumā, aprakstītais pasākums ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. Filmu izplatīšanas atbalsts tiek piešķirts no valsts līdzekļiem, tas rada ekonomisku priekšrocību uzņēmumiem, šī priekšrocība ir selektīva un tas spēj kropļot vai draud kropļot konkurenci un tirdzniecību iekšējā tirgū.

         5.2.   Video pēc pieprasījuma izplatīšanas atbalsta grozījuma saderība ar Līguma 107. panta 3. punkta d) apakšpunktu

               (48)

               Paredzētais pasākums – finansējums un nodoklis video pēc pieprasījuma pakalpojumu sniedzējiem, kuriem nav uzņēmuma vai aģentūras Vācijā – ir grozījums shēmā, kuru Komisija bija apstiprinājusi līdz 2016. gada 31. decembrim. Valsts atbalsta novērtēšanas kritēriji nav mainījušies kopš iepriekšējā apstiprinājuma.

               (49)

               Attiecībā uz atbalstu filmu izplatīšanai, ko veic video pēc pieprasījuma piegādātāji, kā tādu Komisija jau ir konstatējusi, ka tas ir saderīgs ar Līguma 107. panta 3. punkta d) apakšpunktu (11). Tāpēc jau lēmumā par procedūras uzsākšanu tika secināts, ka vairāku iespējamo saņēmēju loka paplašināšana, iekļaujot uzņēmumus, kuri reģistrēti citur, saderības novērtējumu saskaņā ar minēto pantu neietekmē nelabvēlīgi.

         5.3.   Citu Savienības tiesību aktu iespējamais pārkāpums

   5.3.1.   Saderība ar Līguma 110. pantu

               (50)

               Šis jaunais nodoklis nav pretrunā Līguma 110. pantam. Ārvalstu video pēc pieprasījuma pakalpojumu sniedzēji arī praktiskā ziņā var vienlīdzīgi gūt labumu no finansējuma. Kā izskaidroja Vācija, shēma paredz efektīvus līdzekļus, lai ārvalstu VoD pakalpojumu sniedzējiem atļautu pieteikties izplatīšanas atbalstam, tāpat kā viņu vācu konkurentiem.

               (51)

               Ārvalstu uzņēmumi par šā finansējuma iespēju var tikt informēti tāpat kā uzņēmumi, kas atrodas Vācijā. Jebkurā gadījumā tie tiks informēti individuālā kārtā, izmantojot to, ka tiem jāiegulda fondā, kas nodrošina atbalstu filmu izplatīšanai. Turklāt atbalsts tiek piešķirts, pamatojoties vienīgi uz pieteikumu, un viņu pieteikumi tiks apstrādāti tieši tāpat kā pieteikumi no Vācijas uzņēmumiem. Atlases komisijas pienākums ir novērtēt pieteikumu, pamatojoties vienīgi uz filmu, kurām tiek pieprasīts atbalsts, kultūras kvalitāti. Tāpēc izplatītāja reģistrācijas vieta nav starp kritērijiem, kurus atlases komisija var piemērot, pieņemot lēmumu.

               (52)

               Vācu valodas filmu ārvalstu sniedzēji, tāpat kā viņu vācu konkurenti, netieši iegūst no Vācijas filmu producēšanas atbalsta. Šis atbalsts nodrošina vācu finansētu filmu, kuras ārvalstu sniedzēji var ietvert savā piedāvājumā, pastāvīgu piegādi. To apliecina fakts, ka viņu katalogi satur vācu filmu daļu, kas ir salīdzināma ar vietējo pakalpojumu sniedzēju katalogiem.

               (53)

               Uzņēmums X izvirzīja argumentu, ka iekšzemes VoD pakalpojumu sniedzēji tiks mazāk skarti attiecībā uz nodokli, jo daži no tiem ir vertikāli integrēti VoD un TV vai kabeļu operatori, kuri var gūt arī no producēšanas atbalsta. Šajā argumentā netiek ņemts vērā, ka atšķirībai starp integrētiem un neintegrētiem uzņēmumiem nav nekāda sakara ar reģistrācijas vietu. Varētu būt arī dažādi efekti arī starp vācu TV un VoD pakalpojumu sniedzējiem. Turklāt tiek ignorēts fakts, ka VoD pakalpojumu sniedzējiem ir tiesības saņemt filmu producēšanas atbalstu.

         5.3.2.   Saderība ar Direktīvu 2010/13/ES

               (54)

               Rodas jautājums, vai attiecīgais nodoklis, kas atbilstīgi tā iecerei tiek piemērots pakalpojumiem, kas paredzēti skatītājiem Vācijā, ietilptu Direktīvas 2010/13 piemērošanas jomā. Minētais nodoklis dod ieguldījumu sabiedriskā fondā FFA, kas tiek izmantots, lai veicinātu dažādus kultūras mērķus audiovizuālajā nozarē. 30 % no nodokļa radītajiem līdzekļiem tiks atvēlēti filmu ar video vai video pēc pieprasījuma izplatīšanas atbalstam. Atlikums kopā ar iemaksām no kinoteātriem un raidorganizācijām plašākā mērogā dod ieguldījumu filmu producēšanas vai izplatīšanas atbalstā, izmantojot citus kanālus.

               (55)

               Direktīvas 2010/13/ES 13. panta 1. punkts ir paredzēts, lai segtu pasākumus, kas saistīti ar Eiropas darbu ar pēc pieprasījuma audiovizuālo mediju pakalpojumu pēc pieprasījuma veicināšanu un paredz, ka dalībvalsts, kuras jurisdikcijā atrodas šis pakalpojumu sniedzējs, nodrošina šo veicināšanu. To var veikt, piemēram, ar finansiālu ieguldījumu, kuru veic šādi pakalpojumi Eiropas darbu producēšanai.

               (56)

               Tas, ka apspriežamais nodoklis kalpo, lai ieguldītu valsts institūcijas finansējumā, kurai, cita starpā ir tikai uzdevums atbalstīt Eiropas darbu producēšanu un izplatīšanu, rada šaubas par to, vai tas var attiekties uz Direktīvas 2010/13/ES 13. panta 1. punktu. Direktīvas 2010/13/ES 13. panta 1. punkts neprecizē, vai Eiropas darbu veicināšanai jānotiek bez pušu, kas nav pakalpojumu pēc pieprasījuma sniedzējs, iejaukšanās.

               (57)

               Turklāt, piemērojot nodokli, piemēram, aplūkoto nodokli, pakalpojumiem, kas vēršas pie auditorijas no vienas dalībvalsts uz tirgu citā dalībvalstī, varētu izvirzīties jautājums, vai šāds nodoklis neliek apšaubīt principu, ka dalībvalstij, kurā mediju pakalpojumu sniedzējs ir reģistrēts, ir jurisdikcija attiecībā uz pakalpojumu sniedzēju, kā noteikts Direktīvas 2010/13/ES 2. panta 2. punktaa) apakšpunktā.

               (58)

               Direktīvas 2010/13/ES grozījums tika ierosināts, lai nodrošinātu, ka šī direktīva attiecīgi gādā par tirgus attīstību attiecībā uz audiovizuālo mediju pakalpojumiem, gan lineārajiem un nelineārajiem. Priekšlikumu par šo grozījumu Komisija pieņēma 2016. gada 25. maijā (12). Tā precizē, ka dalībvalstīm ir tiesības audiovizuālo mediju pakalpojumu pēc pieprasījuma sniedzējus pieprasīt savā jurisdikcijā, lai finansiāli veicinātu Eiropas darbu producēšanu. Ierosinātais 13. panta grozījums precizē īpaši to, ka dalībvalstīm ir tiesības pieprasīt, lai audiovizuālo mediju pakalpojumu pēc pieprasījuma sniedzēji, kas vēršas pie auditorijas savā teritorijā, bet ir reģistrēti citās dalībvalstīs, veiktu šādu finansiālo ieguldījumu. Šajā gadījumā ierosinātais grozījums paredz, ka finansiālajiem ieguldījumiem jāpamatojas tikai uz ieņēmumiem, kas nopelnīti dalībvalstī, vēršoties pie tās auditorijas. Ja dalībvalsts, kurā pakalpojumu sniedzējs ir reģistrēts, uzliek finansiālu iemaksu, tiek ņemtas vērā finansiālās iemaksas, ko uzliek auditorijas dalībvalstis.

               (59)

               Komisija uzskata Direktīvas 2010/13/ES 13. panta ierosināto formulējumu kā precizējumu attiecībā uz to, kas jau varētu būt iespējams saskaņā ar direktīvu, kas pašreiz ir spēkā. Šo pantu arī tad, kad to piemēro šā lēmuma nolūkā, nevar uzskatīt par tādu, kas piešķir ekskluzīvu kompetenci dalībvalstij, kurā pakalpojumu sniedzējs ir reģistrēts, lai maksātu mediju pakalpojumu pēc pieprasījuma sniedzēju nodokļus, kā arī, lai dotu ieguldījumu producēšanā un Eiropas darbu tiesību iegādē vai daļā un/vai izceltu Eiropas darbus programmu katalogā, ko pēc pieprasījuma piedāvā audiovizuālo mediju pakalpojums. Tā formulējums nav kategorisks un bez atrunām. Turklāt audiovizuālo mediju pakalpojumu pēc pieprasījuma sniedzēju aplikšana ar nodokli ir tikai piemērs pasākumiem, ko var veikt dalībvalsts, kurai ir jurisdikcija.

               (60)

               Interpretācija, saskaņā, ar kuru izcelsmes valsts princips, kā noteikts Direktīvas 2010/13/ES 2. panta 1. punktā, attiecas uz nodokli, kā tas ir šajā gadījumā, noved pie situācijas, kurā uz pakalpojumu sniedzējiem, kas darbojas vienā un tajā pašā tirgū, neattiecas vieni un tie paši pienākumi. Patiesībā interpretācija, kas prasa dalībvalsti atbrīvot VoD pakalpojumu sniedzējus, kas konkrēti vēršas pie tās auditorijas, bet ir reģistrēti citā dalībvalstī, no iemaksas Eiropas darbu veicināšanai, diskriminē pakalpojumu sniedzējus, kas reģistrēti bijušajā dalībvalstī, kuriem jāmaksā nodoklis, konkurējot vienā un tajā pašā tirgū.

               (61)

               Turklāt apmērs, uz kuru video pēc pieprasījuma pārrobežu nodrošināšanas tirgus daļa pieaugs, un tādēļ tā nozīme attiecībā uz iemaksu filmu līdzekļos vēl nebija skaidra datumā, kad stājas spēkā Direktīva 2010/13/ES, kā aprakstīts 28. apsvērumā. Komisija it īpaši atzīmē to, ka pasākums, par kuru Vācija informē, nepārprotami ierobežo ieņēmumus, par kuriem jāmaksā nodoklis, attiecībā uz ieņēmumiem, kas iegūti mērķauditorijas dalībvalstī, un tikai tādā apjomā, kādā tie veic iemaksu reģistrācijas dalībvalstī.

               (62)

               Tā rezultātā nodokļa piemērošanas noteiktiem VoD pakalpojumu sniedzējiem, kas sniedz pakalpojumus no vietām ārpus Vācijas, spēkā esamība Direktīvā 2010/13/ES netiek apšaubīta.

         6.   SECINĀJUMS

               (63)

               Tāpēc Komisija secina, ka atbalsta shēmas FFG grozījums, ko Vācija plāno īstenot attiecībā uz finansējumu filmu izplatīšanai, ko veic VoD pakalpojumu sniedzēji, ir saderīgs ar Līguma 107. panta 3. punkta d) apakšpunktu un 110. pantu un tas arī nepārkāpj Direktīvu 2010/13/ES,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Pasākums, ko Vācija plāno īstenot ar Filmförderungsgesetz in der Fassung des Siebten Änderungsgesetzes, ir saderīgs ar iekšējo tirgu Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 3. punkta d) apakšpunkta nozīmē.
   Attiecīgi šā pasākuma īstenošana tiek atļauta.
   2. pants
   Šis lēmums ir adresēts Vācijas Federatīvajai Republikai.

      Briselē, 2016. gada 1. septembrī

            Komisijas vārdā –

            Komisijas locekle

         Margrethe VESTAGER

      (1)  OV C 437, 5.12.2014., 57. lpp.

      (2)  Sal. 1. zemsvītras piezīmi.

      (3)  Nodoklis video nozarē sasniedz 1,8 %, ja apgrozījums ir līdz 30 miljoniem euro, 2,0 % – apgrozījumam no 30 miljoniem euro līdz 60 miljoniem euro, 2,3 % – apgrozījumam virs 60 miljoniem euro.

      (4)  Komisijas 2013. gada 3. decembra lēmums valsts atbalsta lietā SA.36753 – Vācija, Filmförderungsgesetz, atsaucoties uz 80.–95. punktu Komisijas 2008. gada 10. decembra lēmumā Lietā N 477/2008 – Vācija, Vācijas filmu atbalsta shēma.

      (5)  Spriedums lietā Régie Networks, C-333/07, EU:C:2008:764, 99. punkts, 2014. gada 11. jūlija spriedums lietā DTS Distribuidora de Televisión Digital pret Komisiju, T-533/10, ECR, pārsūdzība tiek izskatīta, EU:T:2014:629, 51. punkts, un spriedums lietā Telefónica de España et Telefónica Móviles España pret Komisiju, T-151/11, ECR, pārsūdzība tiek izskatīta, EU:T:2014:631, 101. punkts.

      (6)  Spriedumi lietās DTS Distribuidora de Televisión Digital pret Komisiju, 5. zemsvītras piezīme iepriekš, EU:T:2014:629, 50. punkts, un lietā Telefónica de España et Telefónica Móviles España pret Komisiju, 5. zemsvītras piezīme iepriekš, EU:T:2014:631, 100. punkts.

      (7)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 10. marta Direktīva 2010/13/ES par to, lai koordinētu dažus dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos paredzētos noteikumus par audiovizuālo mediju pakalpojumu sniegšanu (Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīva) (OV L 95, 15.4.2010., 1. lpp.).

      (8)  Komisijas Lēmums 2000/116/EK lietā C-34/97, Nīderlande – parafiskālie maksājumi par dekoratīvo augu veicināšanu,
      OV L 34, 9.2.2000., 20. lpp., 63. punkts.

      (9)  Eiropas Audiovizuālā observatorija – Video pēc pieprasījuma ieņēmumu tendences, 3.–4. lpp., https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/study-data-and-information-costs-and-benefits-audiovisual-media-service-directive-avmsd

      (10)  (COM(2014) 272 final, 4. un 5. lpp.) “Attiecībā uz Eiropas filmu klātbūtni pieejamie dati liecina, ka globāls partneris (sastopams 26 ES valstīs) galvenajos valsts veikalos piedāvā vairāk ES grāvēju un Eiropas Kino balvu uzvarētājus nekā valsts VoD pakalpojumu sniedzēji”.

      (11)  Skatīt 4. zemsvītras piezīmi.

      (12)  Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai, ar ko, ņemot vērā mainīgos tirgus apstākļus, groza Direktīvu 2010/13/ES par to, lai koordinētu dažus dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos paredzētus noteikumus par audiovizuālo mediju pakalpojumu sniegšanu, COM/2016/0287 final, http://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/HTML/?uri=CELEX:52016PC0287&qid=1476105727313&from=LV


               12.2.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 55/133

         P7_TA(2013)0197
   Pieprasījums atcelt Spyros Danellis deputāta imunitāti (II)
   Eiropas Parlamenta 2013. gada 21. maija lēmums par pieprasījumu atcelt Spyros Danellis deputāta imunitāti (II) (2013/2028(IMM))
   (2016/C 055/25)

      Eiropas Parlaments,

               —

               ņemot vērā Spyros Danellis deputāta imunitātes atcelšanas pieprasījumu, ko Grieķijas Republikas Augstākās tiesas prokurora vietnieks nosūtījis 2012. gada 11. decembrī (atsauces Nr. 4825/2012) saistībā ar Krētas Apelācijas tiesas 2012. gada 9. un 16. oktobra spriedumu (atsauces Nr. 1382/2012) un kas paziņots 2013. gada 6. februāra plenārsēdē,

               —

               pēc Spyros Danellis uzklausīšanas saskaņā ar Reglamenta 7. panta 3. punktu,

               —

               ņemot vērā 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 9. pantu, 1976. gada 20. septembra Akta par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās 6. panta 2. punktu, kā arī Grieķijas Republikas Konstitūcijas 62. pantu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 1964. gada 12. maija, 1986. gada 10. jūlija, 2008. gada 15. un 21. oktobra, 2010. gada 19. marta un 2011. gada 6. septembra spriedumus (1),

               —

               ņemot vērā Reglamenta 6. panta 2. punktu un 7. pantu,

               —

               ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A7-0160/2013),

               A.

               tā kā Grieķijas Republikas prokurora vietnieks ir pieprasījis atcelt Eiropas Parlamenta deputāta Spyros Danellis deputāta imunitāti saistībā ar iespējamo tiesvedību pārkāpumā, par kura izdarīšanu deputāts tiek turēts aizdomās;

               B.

               tā kā saskaņā ar 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 9. pantu Eiropas Parlamenta deputātiem savas valsts teritorijā ir tāda pati imunitāte, kāda ir piešķirta attiecīgās valsts parlamenta deputātiem;

               C.

               tā kā Ģrieķijas Republikas Konstitūcijas 62. pants paredz to, ka parlamentārā sasaukuma laikā Parlamenta pret deputātiem nedrīkst sākt kriminālvajāšanu, viņus arestēt, apcietināt vai kā citādi aizturēt bez iepriekšējas Parlamenta atļaujas;

               D.

               tā kā Spyros Danellis tiek apsūdzēts par to, ka viņš ir apzināti nepatiesi apsūdzējis trešo personu nelikumīgā nodarījumā ar mērķi panākt šīs personas kriminālvajāšanu un sniedzis nepatiesu informāciju par trešo personu, kas varētu kaitēt šīs personas reputācijai un labajam vārdam;

               E.

               tā kā minētā nepatiesā informācija un apsūdzības attiecas uz tādu augļu pārdošanu, kas tika ievākti no olīvkokiem un citiem augļu kokiem, kuri atradās uz ekspropriētas zemes un kurus ar saknēm izgāza darbuzņēmējs, kas veica dambja būvdarbus publiskā sektora uzdevumā, lai uzbūvētu dambi Iraklijas prefektūras Hersonisosas pašvaldības teritorijā, kad šīs pašvaldības priekšsēdētājs bija Spyros Danellis;

               F.

               tā kā saskaņā ar 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 8. pantu minētās darbības nav saistītas ar viedokli, ko paudusi, vai ar balsojumu, ko veikusi attiecīgā persona, pildot Eiropas Parlamenta deputāta pienākumus;

               G.

               tā kā šī apsūdzība acīmredzami ir saistīta nevis ar Spyros Danellis Eiropas Parlamenta deputāta statusu, bet gan ar viņa iepriekš ieņemto Hersonisosas pašvaldības priekšsēdētāja amatu;

               H.

               tā kā nav iemesla aizdomām par fumus persecutionis, jo īpaši ņemot vērā to, ka Spyros Danellis šajā lietā nav vienīgais apsūdzētais,

               1.

               nolemj atcelt Spyros Danellis deputāta imunitāti;

               2.

               uzdod priekšsēdētājam nekavējoties nosūtīt šo lēmumu un atbildīgās komitejas ziņojumu Grieķijas Republikas Augstākās tiesas prokuroram un Spyros Danellis.

      (1)  1964. gada 12. maija spriedums lietā 101/63, Wagner/Fohrmann un Krier (1964, Recueil, 387. lpp.), 1986. gada 10. jūlija spriedums lietā 149/85, Wybot/Faure u. c. (1986, Recueil, 2391. lpp.), 2008. gada 15. oktobra spriedums lietā T-345/05, Mote/Parlaments (2008, Krājums, II-2849. lpp.), 2008. gada 21. oktobra spriedums apvienotajās lietās C-200/07 un C-201/07, Marra/De Gregorio un Clemente (2008, Krājums, I-7929. lpp.), 2010. gada 19. marta spriedums lietā T-42/06, Gollnisch/Parlaments (2010, Krājums, II-1135. lpp.), 2011. gada 6. septembra spriedums lietā C-163/10, Patriciello (2011, Krājums, I-7565. lpp.).


title: 2005/639/EK: Padomes Lēmums (2005. gada 18. jūlijs), lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Kazahstānas Republikas valdību par noteiktu tērauda izstrādājumu tirdzniecību

text:
               8.9.2005

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 232/63

         PADOMES LĒMUMS
   (2005. gada 18. jūlijs),
   lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Kazahstānas Republikas valdību par noteiktu tērauda izstrādājumu tirdzniecību
   (2005/639/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 133. pantu saistībā ar 300. panta 2. punktu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Partnerības un sadarbības nolīgums starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm un Kazahstānas Republiku (1), turpmāk “PSN”, ir stājies spēkā 1999. gada 1. jūlijā.

               (2)

               PSN 17. panta 1. punkts nosaka, ka noteiktu tērauda izstrādājumu tirdzniecību reglamentē minētā nolīguma III sadaļa, izņemot tās 11. pantu, un nolīgums par kvantitatīvo režīmu.

               (3)

               Laikposmā no 2000. gada līdz 2004. gadam par noteiktu tērauda izstrādājumu tirdzniecību bija noslēgti nolīgumi starp PSN Pusēm. Tādēļ ir lietderīgi noslēgt jaunu nolīgumu, kurā ņemta vērā Pušu attiecību attīstība.

               (4)

               Nolīgums būtu jāapstiprina,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   1.   Ar šo Kopienas vārdā tiek apstiprināts Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Kazahstānas Republikas valdību par noteiktu tērauda izstrādājumu tirdzniecību.
   2.   Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas parakstīt nolīgumu, lai tas kļūtu saistošs Kopienai.

      Briselē, 2005. gada 18. jūlijā

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         J. STRAW

      (1)  OV L 196, 28.7.1999., 3. lpp.

    ---documentbreak---

               8.9.2005

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 232/64

         NOLĪGUMS
   starp Eiropas Kopienu un Kazahstānas Republikas valdību par noteiktu tērauda izstrādājumu tirdzniecību
   EIROPAS KOPIENA,
   no vienas puses, un
   KAZAHSTĀNAS REPUBLIKAS VALDĪBA,
   no otras puses,
   kas ir šā nolīguma Puses,
   TĀ KĀ
            1995. gada 23. janvārī

            parakstītais Partnerības un sadarbības nolīgums starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm un Kazahstānas Republiku (turpmāk
            “

            PSN
            ”

            )
             (1)

            stājās spēkā
            1999. gada 1. jūlijā

            ;
   TĀ KĀ Eiropas Kopiena (turpmāk
            “

            Kopiena
            ”

            ) un Kazahstānas Republikas valdība (turpmāk
            “

            Kazahstāna
            ”

            ) vēlas veicināt sakārtotas un taisnīgas tērauda izstrādājumu tirdzniecības attīstību starp Kopienu un Kazahstānu;
   TĀ KĀ PSN 17. panta 1. punkts nosaka, ka noteiktu tērauda izstrādājumu tirdzniecību (t.i. bijušās Eiropas Ogļu un tērauda kopienas - turpmāk
            “

            EOTK
            ”

            - izstrādājumi) reglamentē minētā nolīguma III sadaļa, izņemot tās 11. pantu, un nolīgums; tā kā šis nolīgums ir nolīgums PSN 17. panta 1. punkta nozīmē;
   TĀ KĀ laikposmā no 2000. gada līdz 2004. gadam par minēto tērauda izstrādājumu tirdzniecību bija noslēgts nolīgums, ko ir lietderīgi aizstāt ar turpmāku nolīgumu, kurā ņemta vērā Pušu attiecību attīstība;
   TĀ KĀ šā nolīguma mērķis ir nodrošināt sistēmu, kas ļauj atcelt kvantitatīvos ierobežojumus attiecībā uz noteiktu tērauda izstrādājumu tirdzniecību, ja tiek izpildīti daži nosacījumi un jo īpaši ja ir radīti atbilstīgi konkurences apstākļi attiecībā uz tērauda izstrādājumiem, uz ko attiecas nolīgums;
   TĀ KĀ šo nolīgumu būtu jāpapildina Pušu sadarbībai attiecībā uz tērauda rūpniecības nozarēm, tostarp atbilstīgai informācijas apmaiņai kontaktgrupā, kā paredzēts PSN 17. panta 2. punktā,
   IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.
   1. pants
   1.   Šis nolīgums attiecas uz (bijušās EOTK) tērauda izstrādājumu tirdzniecību.
   2.   Šā lēmuma I pielikumā paredzēto tērauda izstrādājumu tirdzniecībai var noteikt kvantitatīvos ierobežojumus.
   3.   To tērauda izstrādājumu tirdzniecībai, kas nav paredzēti I pielikumā, nenosaka kvantitatīvos ierobežojumus.
   4.   Tērauda izstrādājumiem un jautājumiem, uz ko neattiecas šis nolīgums, piemēro atbilstīgos PSN noteikumus.
   2. pants
   1.   Saskaņā ar II pielikumu Puses vienojas katram kalendārajam gadam noteikt un saglabāt kvantitatīvos ierobežojumus I pielikumā paredzēto izstrādājumu eksportam no Kazahstānas uz Kopienu. Šādam eksportam piemēro divkāršās pārbaudes sistēmu, kā izklāstīts A protokolā.
   2.   Puses vēlreiz apliecina savu apņemšanos panākt pilnīgu tirgus liberalizāciju attiecībā uz I pielikumā paredzēto tērauda izstrādājumu tirdzniecību, ja tiek radīti atbilstīgi konkurences apstākļi.
   3.   Starp Pusēm ir aizliegti kvantitatīvie ierobežojumi, muitas nodokļi, maksas vai citi līdzīgi pasākumi attiecībā uz Kombinētās nomenklatūras 7024 pozīcijā paredzēto dzelzs atkritumu un lūžņu eksportu.
   4.   Puses vienojas, ka I pielikumā minēto izstrādājumu importu no Kazahstānas Kopienā laikposmā no
            2005. gada 1. janvāra

            līdz šā nolīgumā spēkā stāšanās dienai attiecina uz II pielikumā izklāstītajiem kvantitatīvajiem ierobežojumiem.
   5.   Tādu apjomu imports, kuri pārsniedz II pielikumā noteiktos ierobežojumus, ir atļauts gadījumā, ja Kopienas rūpniecība nespēj apmierināt iekšējo pieprasījumu un ja tā rezultātā rodas viena vai vairāku I pielikumā uzskaitīto izstrādājumu nepietiekamība. Apspriešanās notiek nekavējoties pēc jebkuras Puses pieprasījuma, lai noteiktu nepietiekamības līmeni, pamatojoties uz objektīviem pierādījumiem. Ņemot vērā apspriešanās rezultātus, Kopiena sāk savas iekšējās procedūras, lai palielinātu II pielikumā noteiktos apjomus.
   6.   Ja kāda kandidātvalsts pievienojas Eiropas Savienībai pirms šā nolīguma darbības beigām, Puses vienojas izskatīt iespēju palielināt II pielikumā noteiktos kvantitatīvos ierobežojumus.
   7.   Ikviena Puse var jebkurā laikā pieprasīt apspriešanos par:

               —

               kvantitatīvo ierobežojumu apjomiem, kas noteikti II pielikumā, ja apstākļi attiecībā uz I pielikumā uzskaitītajiem izstrādājumiem ir būtiski pasliktinājušies vai uzlabojušies;

               —

               iespēju pārcelt neizmatotos apjomus no neizmantotām izstrādājumu grupām uz citām grupām.

         3. pants
   1.   Lai I pielikumā uzskaitītos tērauda izstrādājumus importētu Kopienas muitas teritorijā laišanai brīvā apgrozībā, ir jāuzrāda importa atļauja, ko izsniegušas dalībvalsts kompetentās iestādes, pamatojoties uz Kazahstānas iestāžu izsniegtu eksporta licenci, un izcelsmes apliecinājums saskaņā ar A protokola noteikumiem.
   2.   Šā nolīguma II pielikumā noteiktie kvantitatīvie ierobežojumi neattiecas uz I pielikumā uzskaitīto tērauda izstrādājumu importu Kopienas muitas teritorijā, ja tie Kopienā pastāvošās kontroles administratīvās sistēmas ietvaros ir deklarēti reeksportam ārpus Kopienas tādā pat stāvoklī vai pēc pārstrādes.
   3.   Attiecībā uz II pielikumā paredzēto kvantitatīvo ierobežojumu apjomiem, kas nav izmantoti pirmajā kalendārajā gadā, attiecīgos kvantitatīvos ierobežojumus var pārcelt uz nākamo kalendāro gadu, nepārsniedzot 10 % no atbilstošā kvantitatīvā ierobežojuma gadam, kad tas netika izmantots. Ja Kazahstāna paredz izmantot šo noteikumu, tā ne vēlāk kā nākamā gada 31. martā par to paziņo Kopienai.
   4.   Ar abu Pušu piekrišanu atsevišķas izstrādājumu grupas kvantitatīvo ierobežojumu vienreiz kalendārajā gadā var koriģēt, nepārsniedzot 10 % no konkrētajai izstrādājumu grupai noteiktā kvantitatīvā ierobežojuma. Visas kvantitatīvo ierobežojumu korekcijas, kas rodas pārcelšanas dēļ, attiecas vienīgi uz tekošo kalendāro gadu. Neskarot šā panta 3. punktu, nākamā kalendārā gada sākumā kvantitatīvie ierobežojumi ir tādi, kā norādīts II pielikumā. Ja Kazahstāna paredz izmantot šo noteikumu, tā ne vēlāk kā 31. maijā par to paziņo Kopienai.
   4. pants
   1.   Lai divkāršās pārbaudes sistēmu padarītu pēc iespējas efektīvāku un samazinātu ļaunprātīgas izmantošanas un apiešanas iespējas:

               —

               Kazahstānas iestādes līdz katra mēneša 28. datumam informē Kopienas iestādes par eksporta licencēm, kas izsniegtas iepriekšējā mēnesī;

               —

               Kopienas iestādes līdz katra mēneša 28. datumam informē Kazahstānas iestādes par importa atļaujām, kas izsniegtas iepriekšējā mēnesī.

         Jebkādu būtisku neatbilstību gadījumā, ņemot vērā laika faktoru attiecībā uz šādu informāciju, ikviena Puse var pieprasīt apspriešanos, kas jāsāk nekavējoties.
   2.   Neskarot 1. punktu, un nolūkā nodrošināt šā nolīguma efektīvu darbību, Puses vienojas darīt visu nepieciešamo, lai novērstu un izmeklētu šo noteikumu apiešanu, veicot pārkraušanu, pāradresāciju, nepatiesu izcelsmes valsts vai vietas deklarēšanu, viltojot dokumentus, veicot nepatiesu apjoma, apraksta vai klasifikācijas deklarēšanu un jebkādiem citiem līdzekļiem, kā arī lai veiktu visus nepieciešamos juridiskos un/vai administratīvos pasākumus, vēršoties pret šādu apiešanu. Tādējādi Puses vienojas paredzēt nepieciešamās tiesību normas un administratīvās procedūras, kas ļauj veikt efektīvus pasākumus pret šādu apiešanu, tostarp paredzēt juridiski saistošus soda pasākumus attiecībā uz iesaistītajiem eksportētājiem un/vai importētājiem.
   3.   Ja kāda Puse, pamatojoties uz pieejamo informāciju, uzskata, ka šis nolīgums tiek apiets, tā var pieprasīt apspriešanos ar otru Pusi, kas notiek nekavējoties.
   4.   Pirms ir zināmi 3. punktā minētās apspriešanās rezultāti un ja to pieprasa Kopiena, un ja tiek sniegti pietiekami pierādījumi, Kazahstāna nodrošina, ka jebkādas tādas korekcijas attiecībā uz kvantitatīvajiem ierobežojumiem, kuras var būt šādas apspriešanās rezultāts, tiek veiktas kalendārajā gadā, kad tika pieprasīta apspriešanās saskaņā ar 3. punktu, vai nākamajā gadā, ja pirmā minētā kalendārā gada ierobežojumi ir izmantoti.
   5.   Ja 3. punktā minētās apspriešanās gaitā Puses nespēj panākt abpusēji pieņemamu risinājumu, tad gadījumā, ja ir pietiekami pierādījumi tam, ka Kazahstānas izcelsmes tērauda izstrādājumi, uz ko attiecas šis nolīgums, ir importēti, apejot šo nolīgumu, Kopienai ir tiesības attiecīgos apjomus attiecināt uz II pielikumā noteiktajiem kvantitatīvajiem ierobežojumiem.
   6.   Ja 3. punktā minētās apspriešanās gaitā Puses nevar panākt abpusēji pieņemamu risinājumu, tad gadījumā, ja ir pietiekami pierādījumi tam, ka ir nepatiesi deklarēti apjomi vai klasifikācija, Kopienai ir tiesības neatļaut attiecīgo izstrādājumu importu.
   7.   Puses vienojas pilnībā sadarboties, lai novērstu un efektīvi risinātu problēmas, ko rada šā nolīguma apiešana.
   5. pants
   1.   Kvantitatīvos ierobežojumus, kas II pielikumā noteikti I pielikumā uzskaitīto tērauda izstrādājumu importam Kopienā, Kopiena nesadala reģionālās daļās.
   2.   Puses sadarbojas, lai novērstu pēkšņas un nelabvēlīgas izmaiņas parastajās tirdzniecības plūsmās uz Kopienu. Ja parastajā tirdzniecības plūsmā rastos šādas pēkšņas un nelabvēlīgas izmaiņas (tostarp parasto piegāžu reģionālā koncentrācija vai zaudēšana), Kopienai būs tiesības pieprasīt apspriešanos, lai rastu pieņemamu problēmas risinājumu. Šāda apspriešanās notiek nekavējoties.
   3.   Kazahstānai cenšas nodrošināt, ka I pielikumā uzskaitīto tērauda izstrādājumu eksports uz Kopienu tiek sadalīts gada laikā, cik vienmērīgi vien iespējams. Ja rastos pēkšņs un nelabvēlīgs importa pieaugums, Kopienai būs tiesības pieprasīt apspriešanos, lai rastu pieņemamu problēmas risinājumu. Šāda apspriešanās notiek nekavējoties.
   4.   Papildus 3. punktā noteiktajam pienākumam gadījumā, ja Kazahstānas iestāžu izsniegtās licences sasniegušas 90 % no attiecīgā kalendārā gada kvantitatīvajiem ierobežojumiem, ikviena no Pusēm var pieprasīt apspriešanos par attiecīgā gada kvantitatīvajiem ierobežojumiem. Šāda apspriešanās notiek nekavējoties. Pirms ir zināmi šādu apspriešanās rezultāti, Kazahstānas iestādes var turpināt izsniegt eksporta licences izstrādājumiem, uz kuriem attiecas šis nolīgums, ja tās nepārsniedz II pielikumā noteiktos apjomus.
   6. pants
   1.   Ja kādu izstrādājumu, uz ko attiecas šis nolīgums, no Kazahstānas importē Kopienā saskaņā ar tādiem nosacījumiem, kas izraisa vai var izraisīt būtisku kaitējumu līdzīgu izstrādājumu ražotājiem Kopienā, Kopiena sniedz Kazahstānai visu attiecīgo informāciju, lai rastu abām Pusēm pieņemamu risinājumu. Puses nekavējoties sāk apspriešanos.
   2.   Ja 1. punktā minētās apspriešanās rezultātā 30 dienās pēc Kopienas pieprasījuma veikt šādu apspriešanos netiek panākta vienošanās, Kopiena var īstenot savas tiesības veikt aizsardzības pasākumus saskaņā ar PSN.
   3.   Neskarot šā nolīguma noteikumus, piemēro PSN 13.6. pantu.
   7. pants
   1.   To izstrādājumu klasifikācija, uz kuriem attiecas šis nolīgums, pamatojas uz Kopienas tarifu un statistikas nomenklatūru (turpmāk
            “

            Kombinētā nomenklatūra
            ”

            vai saīsinātā formā
            “

            KN
            ”

            ) un visiem tās grozījumiem. Nekādi Kombinētās nomenklatūras grozījumi, kas attiecībā uz izstrādājumiem, uz kuriem attiecas šis nolīgums, tiek izdarīti saskaņā ar Kopienā spēkā esošajām procedūrām, vai nekādi lēmumi par preču klasifikāciju nesamazina II pielikumā noteiktos kvantitatīvos ierobežojumus.
   2.   Šajā nolīgumā ietverto izstrādājumu izcelsmi nosaka saskaņā ar Kopienā spēkā esošajiem noteikumiem. Kazahstānu informē par jebkādiem izcelsmes noteikumu grozījumiem, un tie nesamazina II pielikumā paredzētos kvantitatīvos ierobežojumus. Iepriekšminēto izstrādājumu izcelsmes kontroles procedūras ir noteiktas A protokolā.
   8. pants
   1.   Neskarot periodisku informācijas apmaiņu attiecībā uz eksporta licencēm un importa atļaujām saskaņā ar 4. panta 1. punktu, Puses vienojas ik pēc noteikta laika - ņemot vērā īsāko laiku, kurā attiecīgo informāciju ir iespējams sagatavot - apmainīties ar pilnīgu statistikas informāciju par I pielikumā minētajiem izstrādājumiem, un šāda informācija aptver eksporta licences un importa atļaujas, kas izdotas saskaņā ar 3. pantu, kā arī importa un eksporta statistiku par attiecīgajiem izstrādājumiem.
   2.   Ikviena Puse var pieprasīt apspriešanos gadījumā, ja ir jebkādas būtiskas atšķirības savstarpēji sniegtajā informācijā.
   9. pants
   1.   Neskarot noteikumus par apspriešanos, kas iepriekšējos pantos paredzēta attiecībā uz noteiktiem apstākļiem, pēc jebkuras Puses pieprasījuma apspriešanās notiek par jebkādām problēmām, kas izriet no šā nolīguma piemērošanas. Jebkura apspriešanās notiek sadarbības garā un ar vēlmi atrisināt Pušu starpā radušās domstarpības.
   2.   Ja šis nolīgums nosaka, ka apspriešanās notiek nekavējoties, Puses apņemas darīt visu iespējamo, lai nodrošinātu, ka tas tiek panākts.
   3.   Jebkādu citu apspriešanos reglamentē šādi noteikumi:

               —

               ikvienu pieprasījumu apspriesties otrai Pusei nosūta rakstiski,

               —

               attiecīgā gadījumā pieprasījumam pēc pieņemama laika pievieno ziņojumu, kurā izklāstīti apspriešanās iemesli,

               —

               apspriešanās sākas viena mēneša laikā pēc pieprasījuma datuma,

               —

               apspriešanās gaitā abpusēji pieņemamu rezultātu tiecas panākt viena mēneša laikā no tās sākšanas, ja vien šis laiks netiek pagarināts, abām Pusēm vienojoties.

         4.   Pēc Pušu vienošanās var organizēt arī īpašu papildu apspriešanos.
   10. pants
   Abas Puses tiecas panākt pilnīgu tērauda izstrādājumu tirdzniecības liberalizāciju un atzīst, ka svarīgs nosacījums tirdzniecības veicināšanai starp tām ir tas, ka konkurences, valsts atbalsta un vides aizsardzības noteikumi, ko piemēro katras Puses teritorijā, ir saderīgi. Šajā nolūkā, kā arī pēc Kazahstānas lūguma, Kopiena sniedz tehnisko palīdzību, lai palīdzētu Kazahstānai pieņemt un ieviest tiesību aktos noteiktas prasības, kas ir saderīgas ar tām, ko ir pieņēmusi un piemēro Kopiena. Šādu palīdzību konkretizē projektos, par ko vienojas abas Puses un kas,
         inter alia

         , skaidri nosaka mērķus, līdzekļus un grafiku.
   11. pants
   1.   Šis nolīgums stājas spēkā tā parakstīšanas dienā. To piemēro līdz
            2006. gada 31. decembrim

            , ja vien tas netiek denonsēts vai izbeigts saskaņā ar 3. vai 4. punktu.
   2.   Jebkura Puse var jebkurā laikā ierosināt grozījumus šajā nolīgumā, par kuriem pēc kādas Puses pieprasījuma notiek apspriešanās.
   3.   Jebkura Puse var denonsēt šo nolīgumu, ar nosacījumu, ka par to tiek paziņots vismaz sešus mēnešu iepriekš. Šādā gadījumā nolīgums zaudē spēku, beidzoties paziņojuma termiņam, un III pielikumā noteiktos Kopienas kvantitatīvos ierobežojumus proporcionāli samazina līdz dienai, kad stājas spēkā denonsēšana, ja vien Puses, savstarpēji vienojoties, nenolemj citādi.
   4.   Ja Kazahstāna pievienojas PTO pirms šā nolīguma termiņa beigām, šis nolīgums zaudē spēku pievienošanās dienā.
   5.   Kopiena vienmēr patur tiesības veikt atbilstošus pasākumus, tostarp atkārtoti ieviest autonomu kvotu sistēmu attiecībā uz I pielikumā minēto izstrādājumu eksportu no Kazahstānas, ja Puses nespēj panākt savstarpēji pieņemamu risinājumu, īstenojot iepriekšējos pantos paredzēto apspriešanos, vai ja kāda no Pusēm denonsē šo nolīgumu.
   6.   Šā nolīguma pielikumi, saskaņotais protokols un A protokols ir tā sastāvdaļa.
   12. pants
   Šis nolīgums ir sagatavots divos eksemplāros angļu, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu, zviedru, kazahu un krievu valodā; visi teksti ir vienlīdz autentiski.

      Hecho en Bruselas, el diecinueve de julio del dos mil cinco.
      V Bruselu dne devatenáctého července dva tisíce pět.
      Udfærdiget i Bruxelles den nittende juli to tusind og fem.
      Geschehen zu Brüssel am neunzehnten Juli zweitausendfünf.
      Kahe tuhande viienda aasta juulikuu üheksateistkümnendal päeval Brüsselis.
      Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δεκαεννέα Ιουλίου δύο χιλιάδες πέντε.
      Done at Brussels on the nineteenth day of July in the year two thousand and five.
      Fait à Bruxelles, le dix-neuf juillet deux mille cinq.
      Fatto a Bruxelles, addi' diciannove luglio duemilacinque.
      Briselē, divtūkstoš piektā gada deviņpadsmitajā jūlijā.
      Priimta du tūkstančiai penktų metų liepos devynioliktą dieną Briuselyje.
      Kelt Brüsszelben, a kettőezer ötödik év július tizenkilencedik napján.
      Magħmul fi Brussel, fid-dsatax jum ta' Lulju tas-sena elfejn u ħamsa.
      Gedaan te Brussel, de negentiende juli tweeduizend vijf.
      Sporządzono w Brukseli dnia dziewiętnastego lipca roku dwutysięcznego piątego.
      Feito em Bruxelas, em dezanove de Julho de dois mil e cinco.
      V Bruslju, devetnajstega julija leta dva tisoč pet.
      V Bruseli dňa devätnásteho júla dvetisícpäť.
      Tehty Brysselissä yhdeksäntenätoista päivänä heinäkuuta vuonna kaksituhattaviisi.
      Som skedde i Bryssel den nittonde juli tjugohundrafem.

      Совершено в городе Брюсселе девятнадцатого іюля две тысячі пятого года.

         Por la Comunidad Europea
         Za Evropské společenství
         For Det Europæiske Fællesskab
         Für die Europäische Gemeinschaft
         Euroopa Ühenduse nimel
         Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα
         For the European Community
         Pour la Communauté européenne
         Per la Comunità europea
         Eiropas Kopienas vārdā
         Europos bendrijos vardu
         az Európai Közösség részéről
         Għall-Komunità Ewropea
         Voor de Europese Gemeenschap
         W imieniu Wspólnoty Europejskiej
         Pela Comunidade Europeia
         Za Európske spoločenstvo
         Za Evropsko skupnost
         Euroopan yhteisön puolesta
         På Europeiska gemenskapens vägnar

         За Европейское сообщество

         Por el Gobierno de la República de Kazajstán
         Za vládu Republiky Kazachstán
         For regeringen for Republikken Kasakhstan
         Im Namen der Regierung der Republik Kasachstan
         Kasahstani Vabariigi valitsuse nimel
         Για την κυβέρνηση της Δημοκρατίας του Καζακστάν
         For the Government of the Republic of Kazakhstan
         Pour le gouvernement de la République du Kazakhstan
         Per il governo della Repubblica del Kazakstan
         Kazahstānas Republikas valdības vārdā
         Kazachstano Respublikos Vyriausybės vardu
         a Kazah Köztársaság Kormánya részéről
         Għall-Gvern tar-Repubblika tal-Kazakastan
         Voor de regering van de Republiek Kazachstan
         W imieniu rządu Republiki Kazachstanu
         Pelo Governo da República do Cazaquistão
         Za vládu Kazašskej republiky
         Za Vlado Republike Kazahstan
         Kazakstanin tasavallan hallituksen puolesta
         På Republiken Kazakstans regerings vägnar

         За Правительство Республікі Казахстан

      (1)  OV L 196, 28.7.1999., 3. lpp.

   I PIELIKUMS
   SA velmēti izstrādājumi loksnēs
   SA1. Ruļļi

               7208100000

               7208250000

               7208260000

               7208270000

               7208360000

               7208370010

               7208370090

               7208380010

               7208380090

               7208390010

               7208390090

               7211140010

               7211190010

               7219110000

               7219121000

               7219129000

               7219131000

               7219139000

               7219141000

               7219149000

               7225200010

               7225301000

               7225309000

         SA2. smagas plāksnes

               7208400010

               7208512010

               7208512091

               7208512093

               7208512097

               7208512098

               7208519110

               7208519190

               7208519810

               7208519891

               7208519899

               7208529110

               7208529190

               7208521000

               7208529900

               7208531000

               7211130000

         SA3. Citi velmēti izstrādājumi loksnēs

               7208400090

               7208539000

               7208540000

               7208900010

               7209150000

               7209161000

               7209169000

               7209171000

               7209179000

               7209181000

               7209189100

               7209189900

               7209250000

               7209261000

               7209269000

               7209271000

               7209279000

               7209281000

               7209289000

               7209900010

               7210110010

               7210122010

               7210128010

               7210200010

               7210300010

               7210410010

               7210490010

               7210500010

               7210610010

               7210690010

               7210701010

               7210708010

               7210903010

               7210904010

               7210908091

               7211140090

               7211190090

               7211232010

               7211233010

               7211233091

               7211238010

               7211238091

               7211290010

               7211900011

               7212101000

               7212109011

               7212200011

               7212300011

               7212402010

               7212402091

               7212408011

               7212502011

               7212503011

               7212504011

               7212506111

               7212506911

               7212509013

               7212600011

               7212600091

               7219211000

               7219219000

               7219221000

               7219229000

               7219230000

               7219240000

               7219310000

               7219321000

               7219329000

               7219331000

               7219339000

               7219341000

               7219349000

               7219351000

               7219359000

               7225401290

               7225409000

         II PIELIKUMS
   KVANTITATĪVIE IEROBEŽOJUMI

               (Tonnas)

               Izstrādājumi

               2005

               2006

               SA. Velmēti izstrādājumi loksnēs

               SA1. Ruļļi

               85 000

               87 125

               SA2. Smagas plāksnes

               0

               0

               SA3. Citi velmēti izstrādājumi loksnēs

               115 000

               117 875

         SASKAŅOTAIS PROTOKOLS
   Saistībā ar šo nolīgumu Puses vienojas, ka:

               —

               veicot 4. panta 1. punktā paredzēto informācijas apmaiņu attiecībā uz eksporta licencēm un importa atļaujām, Puses - papildus informācijai par Kopienu kopumā - sniegs šādu informāciju arī par dalībvalstīm,

               —

               kamēr 5. panta 2. punktā paredzētā apspriešanās nav beigusies ar pieņemamiem rezultātiem, Kazahstāna pēc Kopienas pieprasījuma sadarbosies, neizsniedzot eksporta licences, kas vēl vairāk padziļinātu problēmas, kuras rodas no pēkšņām un nelabvēlīgām izmaiņām parastajā tirdzniecības plūsmā, un

               —

               Kazahstāna pievērsīs atbilstīgu uzmanību Kopienas mazo reģionālo tirgu jutīgumam gan attiecībā uz to tradicionālajām piegādes vajadzībām, gan izvairīšanos no reģionālām koncentrācijām.

         A PROTOKOLS
   I SADAĻA
   KLASIFIKĀCIJA
   1. pants
   1.   Kopienas kompetentās iestādes apņemas informēt Kazahstānu par jebkādām Kombinētās nomenklatūras (KN) izmaiņām attiecībā uz izstrādājumiem, kas ietverti šajā nolīgumā, pirms to stāšanās spēkā Kopienā.
   2.   Kopienas kompetentās iestādes apņemas informēt Kazahstānas kompetentās iestādes par jebkādiem lēmumiem saistībā ar to izstrādājumu klasifikāciju, kuri ietveri šajā nolīgumā, ne vēlāk kā viena mēneša laikā pēc to pieņemšanas.
   Šāds apraksts ietver:

               a)

               attiecīgo izstrādājumu aprakstu;

               b)

               atbilstīgos KN kodus;

               c)

               iemesli, kas bijuši pamatā lēmumam.

         3.   Ja lēmumam par klasifikāciju ir tādas sekas, ka mainās klasifikācijas prakse attiecībā uz kādu izstrādājumu, uz ko attiecas šis nolīgums, Kopienas kompetentās iestādes pirms lēmuma piemērošanas par to paziņo 30 dienās pēc Kopienas paziņojuma. Uz izstrādājumiem, kas nosūtīti pirms lēmuma piemērošanas dienas, attiecas iepriekšējā klasifikācijas prakse, ar nosacījumu, ka attiecīgās preces tiek uzrādītas importēšanai Kopienā 60 dienās pēc minētās dienas.
   4.   Ja tāds Kopienas lēmums par klasifikāciju, kura sekas ir tādas, ka mainās klasifikācijas prakse attiecībā uz kādu izstrādājumu, uz ko attiecas šis nolīgums, iespaido kategoriju, kurai noteikti kvantitatīvie ierobežojumi, Puses vienojas sākt apspriešanos saskaņā ar nolīguma 9. panta 3. punktā aprakstītajām procedūrām, lai izpildītu nolīguma 7. panta 1. punktā ietvertās saistības.
   5.   Ja Kazahstānas kompetento iestāžu un Kopienas kompetento iestāžu, kas atrodas ievešanas vietā Kopienā, viedokļi par nolīgumā ietverto izstrādājumu klasifikāciju ir atšķirīgi, klasifikāciju provizoriski nosaka, pamatojoties uz Kopienas sniegtām norādēm, kamēr saskaņā ar nolīguma 9. pantu nav notikusi apspriešanās, lai panāktu vienošanos par attiecīgo izstrādājumu galīgo klasifikāciju.
   II SADAĻA
   IZCELSME
   2. pants
   1.   Saskaņā ar spēkā esošajiem Kopienas tiesību aktiem Kazahstānas izcelsmes izstrādājumiem, ko eksportē uz Kopienu saskaņā ar nolīgumā noteikto kārtību, pievieno Kazahstānas izcelsmes sertifikātu, kas atbilst paraugam, kurš pievienots šim protokolam.
   2.   Izcelsmes sertifikāts ir jāapstiprina Kazahstānas iestādēm, kas saskaņā ar Kazahstānas tiesību aktiem ir attiecīgi pilnvarotas, lai apliecinātu, ka attiecīgos izstrādājumus var uzskatīt par Kazahstānas izcelsmes izstrādājumiem.
   3. pants
   Izcelsmes sertifikātu izdod tikai pamatojoties uz iesniegumu, ko rakstiski iesniedzis eksportētājs vai eksportētāja vārdā tā pilnvarotais pārstāvis. Kazahstānas iestādes, kas saskaņā ar Kazahstānas tiesību aktiem ir attiecīgi pilnvarotas, apliecina, ka izcelsmes sertifikāts ir pareizi aizpildīts, un šajā nolūkā tās pieprasa visus nepieciešamos dokumentāros pierādījumus vai veic visas pārbaudes, ko tās uzskata par nepieciešamām.
   4. pants
   Sertifikātā sniegtās ziņas ipso facto netiek apšaubītas, ja tiek atklātas nenozīmīgas neatbilstības starp informāciju, kas sniegta izcelsmes sertifikātā un muitā iesniegtajos dokumentos izstrādājumu importa formalitāšu kārtošanai.
   III SADAĻA
   DIVKĀRŠĀS PĀRBAUDES SISTĒMA IZSTRĀDĀJUMIEM, UZ KURIEM ATTIECAS KVANTITATĪVIE IEROBEŽOJUMI
   I IEDAĻA
   Eksports
   5. pants
   Attiecīgās Kazahstānas valdības iestādes izsniedz eksporta licenci visiem šajā nolīgumā ietverto tērauda izstrādājumu sūtījumiem no Kazahstānas, nepārsniedzot kvantitatīvos ierobežojumus, kas noteikti nolīguma II pielikumā.
   6. pants
   1.   Eksporta licence atbilst paraugam, kas pievienots šim protokolam, un ir derīga eksportam visā Kopienas muitas teritorijā.
   2.   Katrā eksporta licencē ir jābūt norādītam, inter alia, ka attiecīgā izstrādājuma apjoms tiek attiecināts uz atbilstīgo kvantitatīvo ierobežojumu, kas šim izstrādājumam noteikts šā nolīguma II pielikumā.
   7. pants
   Kopienas kompetentās iestādes ir nekavējoties jāinformē par jau izsniegtu eksporta licenču atsaukšanu vai grozīšanu.
   8. pants
   1.   Eksportu attiecina uz kvantitatīvajiem ierobežojumiem, kas noteikti tam gadam, kad veikta preču nosūtīšana, pat ja eksporta licence ir izsniegta pēc šādas nosūtīšanas.
   2.   Lai piemērotu 1. punktu, preču nosūtīšanu uzskata par notikušu dienā, kad tās ir iekrautas eksportēšanas transportā.
   9. pants
   Piemērojot 11. pantu, eksporta licenci uzrāda ne vēlāk kā tā gada 31. martā, kas seko gadam, kad licencē paredzētās preces ir nosūtītas.
   II IEDAĻA
   Imports
   10. pants
   Lai laistu brīvā apgrozībā Kopienā tērauda izstrādājumus, uz kuriem attiecas kvantitatīvie ierobežojumi, ir jāiesniedz importa atļauja.
   11. pants
   1.   Kopienas kompetentās iestādes 10. pantā minēto importa atļauju izsniedz desmit darba dienās pēc tam, kad importētājs uzrādījis attiecīgās eksporta licences oriģināleksemplāru.
   2.   Importa atļaujas ir derīgas četrus mēnešus pēc to izsniegšanas importam visā Kopienas muitas teritorijā.
   3.   Kopienas kompetentās iestādes anulē jau izsniegtu importa atļauju, ja tiek atsaukta attiecīgā eksporta licence. Tomēr, ja Kopienas kompetentās iestādes tiek informētas par eksporta licences atsaukšanu vai anulēšanu tikai pēc izstrādājumu laišanas brīvā apgrozībā Kopienā, attiecīgo apjomu attiecina uz šim izstrādājumam noteikto ierobežojumu.
   12. pants
   Ja Kopienas kompetentās iestādes konstatē, ka kopējais apjoms, uz ko attiecas eksporta licences, ko izdevušas Kazahstānas kompetentās iestādes, pārsniedz atbilstošo kvantitatīvo ierobežojumu, kas noteikts nolīguma II pielikumā, Kopienas iestādes aptur turpmāku importa atļauju izsniegšanu izstrādājumiem, uz kuriem attiecas konkrētie kvantitatīvie ierobežojumi. Šādā gadījumā Kopienas kompetentās iestādes nekavējoties informē Kazahstānas iestādes, un nekavējoties tiek sākta nolīguma 9. panta 2. punktā paredzētā apspriešanās.
   IV SADAĻA
   EKSPORTA LICENČU UN IZCELSMES SERTIFIKĀTU FORMA UN UZRĀDĪŠANA, UN VISPĀRĪGIE NOTEIKUMI PAR EKSPORTU UZ KOPIENU
   13. pants
   1.   Eksporta licencei un izcelsmes sertifikātam var būt vairāki eksemplāri, ko atbilstīgi norāda. Tos izsniedz angļu valodā. Ja tos aizpilda ar roku, ierakstiem jābūt izdarītiem ar tinti un drukātiem burtiem.
   Šo dokumentu izmēri ir 210 x 297 mm. Izmantotais papīrs ir balts līmēts rakstāmpapīrs, kas nesatur mehānisko celulozi un sver ne mazāk kā 25 g/m2. Ja dokumentam ir vairāki eksemplāri, tikai pirmajam eksemplāram, kas ir oriģināleksemplārs, ir jābūt apdrukātam ar gijošēta aizsargraksta fonu. Uz šā eksemplāra ir skaidri jānorāda “oriģināls”, bet uz pārējiem eksemplāriem jānorāda “kopija”. Kopienas kompetentās iestādes vienīgi oriģināleksemplāru atzīst par derīgu eksportam uz Kopienu saskaņā ar nolīgumu.
   2.   Katram dokumentam ir standartizēts sērijas numurs, kas var būt vai nebūt drukāts, pēc kura dokumentu var identificēt.
   Numurs sastāv no šādiem elementiem:

               —

               diviem burtiem, kas apzīmē eksportētājvalsti:

                           KZ

                           =

                           Kazahstāna,

               —

               diviem burtiem, kas apzīmē paredzēto muitošanas dalībvalsti:

                           BE

                           =

                           Beļģija;

                           CZ

                           =

                           Čehijas Republika;

                           DK

                           =

                           Dānija;

                           DE

                           =

                           Vācija;

                           EE

                           =

                           Igaunija;

                           EL

                           =

                           Grieķija;

                           ES

                           =

                           Spānija;

                           FR

                           =

                           Francija;

                           IE

                           =

                           Īrija;

                           IT

                           =

                           Itālija;

                           CY

                           =

                           Kipra;

                           LV

                           =

                           Latvija;

                           LT

                           =

                           Lietuva;

                           LU

                           =

                           Luksemburga;

                           HU

                           =

                           Ungārija;

                           MT

                           =

                           Malta;

                           NL

                           =

                           Nīderlande;

                           AT

                           =

                           Austrija;

                           PL

                           =

                           Polija;

                           PT

                           =

                           Portugāle;

                           SI

                           =

                           Slovēnija;

                           SK

                           =

                           Slovākija;

                           FI

                           =

                           Somija;

                           SE

                           =

                           Zviedrija;

                           GB

                           =

                           Apvienotā Karaliste,

               —

               viencipara skaitļa, kas apzīmē attiecīgo gadu un kas atbilst gadskaitļa pēdējam ciparam, piemēram, “5” 2005. gadam,

               —

               divciparu skaitļa no 01 līdz 99, kas apzīmē konkrēto attiecīgo izdevējiestādi eksportētājvalstī,

               —

               piecciparu skaitļa hronoloģiskā secībā no 00001 līdz 99999, kas tiek piešķirts paredzētajai muitošanas dalībvalstij.

         14. pants
   Eksporta licenci un izcelsmes sertifikātu var izdot pēc to izstrādājumu nosūtīšanas, uz ko tie attiecas. Šādos gadījumos uz tiem ir jābūt atzīmei “izdots retrospektīvi”.
   15. pants
   1.   Eksporta licences vai izcelsmes sertifikāta zādzības, nozaudēšanas vai iznīcināšanas gadījumā eksportētājs var vērsties, attiecīgi, Kazahstānas valdības iestādēs, kas ir tiesīgas izsniegt licences, vai Kazahstānas organizācijās, kas ir tiesīgas izsniegt izcelsmes sertifikātus saskaņā ar Kazahstānas tiesību aktiem, lūdzot izsniegt dublikātu, ko sagatavo, pamatojoties uz eksportētāja rīcībā esošajiem eksporta dokumentiem. Šādi izsniegtiem atļauju vai sertifikātu dublikātiem ir atzīme “dublikāts”.
   2.   Uz dublikāta ir oriģinālās eksporta licences vai izcelsmes sertifikāta datums.
   V SADAĻA
   ADMINISTRATĪVĀ SADARBĪBA
   16. pants
   Puses cieši sadarbojas, lai īstenotu šā protokola noteikumus. Šajā nolūkā abas Pusēm veicina kontaktus un viedokļu apmaiņu, tostarp par tehniskiem jautājumiem.
   17. pants
   Lai nodrošinātu šā protokola pareizu piemērošanu, Puses piedāvā savstarpēju palīdzību izsniegto eksporta licenču un izcelsmes sertifikātu, kā arī jebkādu šā protokola noteikumiem atbilstošu deklarāciju īstuma un precizitātes pārbaudē.
   18. pants
   Kazahstāna nosūta Kopienai (Eiropas Komisijai) to Kazahstānas kompetento iestāžu nosaukumus un adreses, kas ir pilnvarotas izsniegt un pārbaudīt eksporta licences un izcelsmes sertifikātus, pievienojot izmantoto zīmogu un parakstu paraugus. Kazahstāna arī informē Kopienu (Eiropas Komisiju) par jebkādām izmaiņām šajā informācijā.
   19. pants
   1.   Izcelsmes sertifikātu vai eksporta licenču turpmāku pārbaudi veic izlases veidā vai arī ikreiz, kad Kopienas kompetentajām iestādēm ir pamatotas šaubas par sertifikāta vai licences īstumu vai konkrēto izstrādājumu patiesās izcelsmes informācijas patiesumu.
   2.   Šādos gadījumos Kopienas kompetentās iestādes pārsūta izcelsmes sertifikātu vai eksporta licenci, vai to kopijas attiecīgajām Kazahstānas iestādēm, attiecīgos gadījumos norādot ar formu vai saturu saistītus iemeslus, kas pamato izmeklēšanu. Ja ir iesniegta faktūra, šādu faktūru vai tās kopiju pievieno sertifikātam vai licencei, vai to kopijām. Iestādes pārsūta arī jebkādu iegūto informāciju, kas pamato pieņēmumu, ka attiecīgajā sertifikātā vai licencē norādītā informācija nav pareiza.
   3.   Šā panta 1. punkts attiecas arī uz izcelsmes sertifikātu turpmākām pārbaudēm, kas paredzētas 2. pantā.
   4.   Saskaņā ar 1. un 2. punktu veikto turpmāko pārbaužu rezultātus paziņo Kopienas kompetentajām iestādēm, vēlākais, trīs mēnešu laikā. Paziņotajā informācijai norāda, vai apstrīdētais sertifikāts, atļauja vai deklarācija attiecas uz faktiski eksportētām precēm un vai uz šīm precēm var eksportēt saskaņā ar nolīgumā paredzēto kārtību. Pēc Kopienas pieprasījuma informācijā iekļauj arī visu to dokumentu kopijas, kas nepieciešamas, lai pilnībā konstatētu faktus un jo īpaši preču patieso izcelsmi.
   Ja šajās pārbaudēs konstatē sistemātiskus pārkāpumus izcelsmes sertifikātu lietošanā, Kopiena attiecīgo izstrādājumu importam var piemērot šā protokola 2. panta 1. punktu.
   5.   Lai varētu veikt izcelsmes sertifikātu turpmāku pārbaudi, sertifikātu kopijas, kā arī jebkādus eksporta dokumentus, kas uz tiem attiecas, attiecīgās Kazahstānas iestādes glabā vismaz vienu gadu pēc nolīguma darbības beigām.
   6.   Šajā pantā minētās izlases veida pārbaužu procedūras īstenošana nedrīkst būt šķērslis attiecīgo izstrādājumu laišanai brīvā apgrozībā.
   20. pants
   1.   Ja 19. pantā minētā pārbaudes procedūra vai Kazahstānas vai Kopienas kompetento iestāžu rīcībā esošā informācija norāda vai, iespējams, norāda, ka nolīguma noteikumi ir apieti vai pārkāpti, abas Puses cieši un ar atbilstīgu steidzamību sadarbojas, lai novērstu jebkādu šādu apiešanu vai pārkāpumu.
   2.   Šajā nolūkā Kazahstānas attiecīgās iestādes pēc savas iniciatīvas vai pēc Kopienas pieprasījuma veic atbilstīgu izmeklēšanu vai organizē šādas izmeklēšanas veikšanu par darbībām, kuras ir šā protokola apiešana vai pārkāpums vai kuras Kopiena par tādām uzskata. Kazahstāna paziņo Kopienai šādu izmeklēšanu rezultātus, tostarp jebkādu citu noderīgu informāciju, kas ļauj noskaidrot apiešanas vai pārkāpuma iemeslus, tostarp preču patieso izcelsmi.
   3.   Pēc Pušu vienošanās Kopienas norīkoti ierēdņi var piedalīties 2. punktā minētajā izmeklēšanā.
   4.   Īstenojot 1. punktā minēto sadarbību, Kopienas un Kazahstānas kompetentās iestādes apmainās ar informāciju, ko kāda Puse uzskata par lietderīgu, lai novērstu nolīguma apiešanu vai pārkāpšanu. Šāda apmaiņa var ietvert informāciju par to izstrādājumu tirdzniecību starp Kazahstānu un trešām valstīm, uz kuriem attiecas nolīgums, jo īpaši, ja Kopienai ir pamatots iemesls uzskatīt, ka konkrētie izstrādājumi pirms to importēšanas Kopienā var tranzītā šķērsot Kazahstānas teritoriju. Pēc Kopienas pieprasījuma informācijā iekļauj visu attiecīgo dokumentu kopijas, ja tādas ir pieejamas.
   5.   Ja ir pietiekami pierādījumi par to, ka šā protokola noteikumi tiek apieti vai pārkāpti, Kazahstānas un Kopienas kompetentās iestādes var vienoties par visu nepieciešamo pasākumu veikšanu, lai novērstu atkārtotu apiešanu vai pārkāpšanu.


title: Eiropas Parlamenta Lēmums (ES) 2016/1476 (2016. gada 28. aprīlis) par Eiropas Savienības 2014. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, VI iedaļa – Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

text:
               14.9.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 246/147

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS (ES) 2016/1476
   (2016. gada 28. aprīlis)
   par Eiropas Savienības 2014. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, VI iedaļa – Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Eiropas Savienības 2014. finanšu gada vispārējo budžetu (1),

               —

               ņemot vērā Eiropas Savienības konsolidētos pārskatus par 2014. finanšu gadu (COM(2015) 377 – C8-0204/2015) (2),

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas pārskatu par budžeta izpildi 2014. finanšu gadā un iestāžu atbildes (3),

               —

               ņemot vērā deklarāciju (4) par pārskatu ticamību, kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību, kuru Revīzijas palāta sniegusi par 2014. finanšu gadu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 287. pantu,

               —

               ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. panta 10. punktu, kā arī 317., 318. un 319. pantu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (5) un jo īpaši tās 55., 99., 164., 165. un 166. pantu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 94. pantu un V pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A8-0111/2016),

               1.

               sniedz Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas ģenerālsekretāram apstiprinājumu par Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2014. finanšu gada budžeta izpildi;

               2.

               izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, nosūtīt Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, Eiropadomei, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, Eiropas Ombudam, Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam un Eiropas Ārējās darbības dienestam, un nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Martin SCHULZ

            Ģenerāldirektors

         Klaus WELLE

      (1)  OV L 51, 20.2.2014.

      (2)  OV C 377, 13.11.2015., 1. lpp.

      (3)  OV C 373, 10.11.2015., 1. lpp.

      (4)  OV C 377, 13.11.2015., 146. lpp.

      (5)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.