title: 2006/496/EK: Padomes Lēmums ( 2006. gada 6. jūlijs ), lai Eiropas Kopienas vārdā parakstītu Nolīgumu par zveju Indijas okeāna dienvidu daļā

text:
               18.7.2006

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 196/14

         PADOMES LĒMUMS
   (2006. gada 6. jūlijs),
   lai Eiropas Kopienas vārdā parakstītu Nolīgumu par zveju Indijas okeāna dienvidu daļā
   (2006/496/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 37. pantu saistībā ar tā 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Kopiena ir kompetenta pieņemt pasākumus zvejas resursu saglabāšanai un pārvaldīšanai, kā arī noslēgt nolīgumus ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām.

               (2)

               Kopiena ir līgumslēdzēja puse Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvencijai, kas visiem starptautiskās sabiedrības locekļiem uzliek pienākumu sadarboties jūras bioloģisko resursu saglabāšanā un apsaimniekošanā.

               (3)

               Kopiena un tās dalībvalstis ir ratificējušas Nolīgumu par Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada 10. decembra Jūras tiesību konvencijas īstenošanu attiecībā uz transzonālo zivju krājumu un tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un apsaimniekošanu.

               (4)

               Piektā to pušu starpvaldību konference, kuras nākotnes aspektā ir ieinteresētas Nolīgumā par zveju Indijas okeāna dienvidu daļā, iesniedza Nolīguma projektu.

               (5)

               Kopiena izmanto zvejai attiecīgā apgabala zvejas resursus, un Kopiena ir ieinteresēta efektīvi rīkoties Nolīguma īstenošanā. Tādēļ ir vajadzīgs parakstīt Nolīgumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Kopienas vārdā tiek apstiprināta Nolīguma par zveju Indijas okeāna dienvidu daļā parakstīšana, ņemot vērā Padomes lēmumu par minētā Nolīguma noslēgšanu.
   Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas Kopienas vārdā parakstīt Nolīgumu, ņemot vērā tā noslēgšanu.

      Briselē, 2006. gada 6. jūlijā

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētāja

         P. LEHTOMÄKI

    ---documentbreak---

               18.7.2006

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 196/15

         TULKOJUMS
   NOLĪGUMS PAR ZVEJU INDIJAS OKEĀNA DIENVIDU DAĻĀ (SIOFA)
   LĪGUMSLĒDZĒJAS PUSES,
   BŪDAMAS SAVSTARPĒJI IEINTERESĒTAS Indijas okeāna dienvidu daļas zvejas resursu pienācīgā apsaimniekošanā, ilglaicīgā saglabāšanā un ilgtspējīgā izmantošanā un vēlēdamās savu mērķu sasniegšanu veicināt ar starptautiskās sadarbības palīdzību,
   ŅEMOT VĒRĀ, ka saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada 10. decembra Jūras tiesību konvenciju un vispārējiem starptautisko tiesību principiem piekrastes valstu ūdeņi ir to jurisdikcijā, kuras ietvaros tās izmanto savas suverēnās tiesības, lai pētītu un izmantotu, saglabātu un apsaimniekotu zvejas resursus un saglabātu dzīvos jūras resursus, ko ietekmē zvejniecība,
   ATSAUCOTIES UZ ATTIECĪGIEM NOTEIKUMIEM, ko nosaka Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada 10. decembra Jūras tiesību konvencija, 1995. gada 4. decembra Nolīgums par Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada 10. decembra Jūras tiesību konvencijas noteikumu īstenošanu attiecībā uz transzonālo zivju krājumu un tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un apsaimniekošanu un 1993. gada 24. novembra Nolīgums, lai veicinātu starptautisko saglabāšanas un apsaimniekošanas pasākumu ievērošanu uz tāljūrā esošiem zvejas kuģiem, kā arī ņemot vērā Atbildīgas zvejas rīcības kodeksu, ko pieņēma Apvienoto Nāciju Organizācijas Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas konferences 28. sesija 1995. gada 31. oktobrī,
   TURKLĀT ATSAUCOTIES uz 17. pantu 1995. gada Nolīgumā par Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada 10. decembra Jūras tiesību konvencijas noteikumu īstenošanu attiecībā uz transzonālo zivju krājumu un tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un apsaimniekošanu, kā arī nepieciešamību, lai trešās puses, kas nav šā Nolīguma par zveju Indijas okeāna dienvidu daļā Līgumslēdzējas puses, piemērotu ar šo Nolīgumu pieņemtos saglabāšanas un apsaimniekošanas pasākumus un neatļautu kuģiem, kas kuģo ar viņu karogu, veikt tādu zveju, kas ir pretrunā ar to zvejas resursu saglabāšanu un ilglaicīgu izmantošanu, uz kuriem attiecas šis Nolīgums,
   ATZĪSTOT jaunattīstības valstu, to vidū jo īpaši visvājāk attīstīto un mazo salu jaunattīstības valstu un to piekrastes iedzīvotāju ekonomiskos un ģeogrāfiskos apsvērumus un īpašās prasības par taisnīgu labuma guvumu no zvejas resursiem,
   VĒLĒDAMĀS Indijas okeāna dienvidu daļas zvejas resursos ieinteresēto piekrastes valstu un visu citu valstu, organizāciju un zvejas tiesību subjektu sadarbību, lai nodrošinātu saskaņotus zvejas resursu saglabāšanas un apsaimniekošanas pasākumus,
   PATUROT PRĀTĀ, ka minēto mērķu sasniegšana veicinās samērīgas un taisnīgas ekonomikas kārtības īstenošanu visas cilvēces un īpaši jaunattīstības valstu, un jo īpaši visvājāk attīstīto un mazo salu jaunattīstības valstu interesēs un atbilstoši to vajadzībām,
   PĀRLIECĪBĀ, ka šie mērķi vislabāk īstenojami, noslēdzot daudzpusēju nolīgumu par to, lai ilglaicīgi saglabātu un ilgtspējīgi izmantotu zvejas resursus Indijas okeāna dienvidu daļas ūdeņos, kuri nav valstu jurisdikcijā,
   IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.
   1. pants
   Definīcijas
   Šajā Nolīgumā:

               a)

               “1982. gada konvencija” ir Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada 10. decembra Jūras tiesību konvenciju;

               b)

               “1995. gada nolīgums” ir 1995. gada 4. decembra Nolīgums par Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada 10. decembra Jūras tiesību konvencijas noteikumu īstenošanu attiecībā uz transzonālo zivju krājumu un tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un apsaimniekošanu;

               c)

               “Apgabals” ir 3. pantā sniegtajam aprakstam atbilstošu apgabalu, uz kuru attiecas šis Nolīgums;

               d)

               “Rīcības kodekss” ir Atbildīgas zvejas rīcības kodekss (Code of Conduct for Responsible Fisheries), ko pieņēma Apvienoto Nāciju Organizācijas Pārtikas un lauksaimniecības konferences 28. sesija 1995. gada 31. oktobrī;

               e)

               “Līgumslēdzēja puse” ir jebkura valsts vai reģionāla ekonomikas integrācijas organizācija, kura ir piekritusi uzņemties šā Nolīguma saistības un attiecībā uz kuru ir spēkā šis Nolīgums;

               f)

               “zvejas resursi” ir zivju, gliemeņu, vēžveidīgo un citu Apgabala nometnieku sugu resursi, izņemot:

                           i)

                           nometnieku sugas, kuras saskaņā ar 1982. gada konvencijas 77. panta 4. punktu pakļautas piekrastes valstu zvejas jurisdikcijai, kā arī

                           ii)

                           1982. gada konvencijas I. pielikumā norādītās tālu migrējošās sugas;

               g)

               “zveja” nozīmē šādas darbības:

                           i)

                           faktiska zvejas resursu meklēšana, zvejošana, ieguve vai ievākšana, vai mēģinājums veikt šādas darbības;

                           ii)

                           visas darbības, no kurām var pamatoti gaidīt zvejas resursu atrašanās vietas noteikšanu, zvejošanu, ieguvi vai ievākšanu jebkuriem mērķiem, arī zinātniskai izpētei;

                           iii)

                           jebkādu zvejas resursu iegūšanas ierīču vai ar tiem saistīto iekārtu, tostarp radiobāku, izvietošana, meklēšana vai savākšana;

                           iv)

                           jebkāda darbība jūrā, kas atbalsta vai sagatavo kādu šajā definīcijā aprakstītu darbību, izņemot ārkārtas operācijas, kuras saistītas ar apkalpes locekļu veselību un drošību vai kuģa drošību; vai

                           v)

                           lidaparāta izmantošana attiecībā uz jebkuru šajā definīcijā aprakstīto darbību, izņemot ārkārtas lidojumus, kas saistīti ar apkalpes locekļu veselību un drošību vai kuģa drošību;

               h)

               “zvejas tiesību subjekts” nozīmē jebkuru zvejas tiesību subjektu, kas minēts 1995. gada nolīguma 1. panta 3. punktā;

               i)

               “zvejas kuģis” ir jebkurš kuģis, ko izmanto vai ko paredzēts izmantot zvejai, tai skaitā bāzes kuģis un jebkurš cits kuģis, kas tieši nodarbojas ar zveju, kā arī jebkurš pārkraušanā nodarbinātais kuģis;

               j)

               “pilsoņi” ietver fiziskās un juridiskās personas;

               k)

               “reģionāla ekonomikas integrācijas organizācija” ir reģionāla ekonomikas integrācijas organizācija, kurai tās dalībvalstis ir piešķīrušas kompetenci šajā Nolīgumā ietvertajos jautājumos, tostarp pilnvarojumu pieņemt lēmumus, kas ir saistoši tās dalībvalstīm attiecībā uz šiem jautājumiem;

               l)

               “pārkraušana” ir jūrā vai ostā veikta daļēja vai pilnīga zvejas resursu pārkraušana no zvejas kuģa kādā citā kuģī.

         2. pants
   Mērķi
   Šā Nolīguma mērķi ir nodrošināt zvejas resursu ilglaicīgu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu Apgabalā, pamatojoties uz Nolīguma Līgumslēdzēju pušu sadarbību, kā arī veicināt ilgtspējīgu zvejniecības attīstību Apgabalā, ņemot vērā tā pierobežas jaunattīstības valstu, kas ir šā Nolīguma Līgumslēdzējas puses, to vidū jo īpaši visvājāk attīstīto un mazo salu jaunattīstības valstu vajadzības.
   3. pants
   Piemērošanas apgabals
   1.   Šo Nolīgumu piemēro Apgabalam, kuru ierobežo līnija, kas savieno šādus ģeogrāfiskā platuma paralēļu un garuma meridiānu punktus (izņemot ūdeņus, kas ir valstu jurisdikcijā):

      sākoties tur, kur 10o ziemeļu paralēle sasniedz Āfrikas kontinenta krastu; tālāk virzās uz austrumiem pa minēto paralēli līdz tās krustojumam ar 65° austrumu meridiānu; no turienes uz dienvidiem pa minēto meridiānu līdz punktam, kur meridiāns krustojas ar ekvatoru; no turienes uz austrumiem pa ekvatoru līdz punktam, kur tas krustojas ar 80° austrumu meridiānu; no turienes pa šo meridiānu uz dienvidiem līdz tā krustojumam ar 20° dienvidu paralēli; no turienes pa šo paralēli uz austrumiem, līdz tā sasniedz Austrālijas kontinentu; no turienes uz dienvidiem, pēc tam uz austrumiem pa Austrālijas krasta līniju līdz tās krustojumam ar 120° austrumu meridiānu; no turienes pa šo meridiānu uz dienvidiem līdz krustojumam ar 55° dienvidu paralēli; no turienes uz rietumiem pa minēto paralēli līdz tās krustojumam ar 80° austrumu meridiānu; no turienes pa šo meridiānu uz ziemeļiem līdz tā krustojumam ar 45° dienvidu paralēli; no turienes uz rietumiem pa minēto paralēli līdz tās krustojumam ar 30° austrumu meridiānu; no turienes pa šo meridiānu uz ziemeļiem, līdz tas sasniedz Āfrikas kontinentu.

   2.   Ja šā Nolīguma mērķiem ir jānosaka kāda punkta, līnijas vai apgabala atrašanās uz zemeslodes virsmas, tad to nosaka, atsaucoties uz Starptautisko elipsoidālo koordinātu atskaites sistēmu (International Terrestrial Reference System), ko uztur Starptautiskais Zemes rotācijas dienests (International Earth Rotation Service) un kas praktiski saskan ar 1984. gada Pasaules Ģeodēzisko sistēmu WGS84 (World Geodetic System 1984).
   4. pants
   Vispārējie principi
   Izpildot savu sadarbības pienākumu saskaņā ar 1982. gada konvenciju un starptautiskām tiesībām, Līgumslēdzējas puses jo īpaši piemēro šādus principus:

               a)

               pamatojoties uz vislabākajiem zinātniskajiem atzinumiem, pieņem tādus pasākumus, ar kuru palīdzību iespējams nodrošināt zvejas resursu ilglaicīgu saglabāšanu, ņemot vērā šo resursu ilgtspējīgu izmantošanu un īstenojot ekosistēmisku pieeju to apsaimniekošanai;

               b)

               veic pasākumus, lai nodrošinātu to, ka zvejas darbība atbilst zvejas resursu ilgtspējīgas izmantošanas uzdevumam;

               c)

               piemēro piesardzīgu pieeju saskaņā ar Rīcības kodeksu un 1995. gada nolīgumu, saskaņā ar kuru atbilstošas zinātniskās informācijas trūkums nevar būt par iemeslu saglabāšanas un apsaimniekošanas pasākumu atlikšanai vai to neveikšanai;

               d)

               zvejas resursus apsaimnieko tā, ka tie tiek saglabāti maksimāli ilgtspējīgai zvejniecībai pietiekamos apjomos un izsmeltie zvejas resursi tiek atkal atjaunoti minētajā līmenī;

               e)

               piemērojot zvejas metodes un apsaimniekošanas pasākumus, ņem vērā nepieciešamību samazināt zvejas iespējamo nelabvēlīgo ietekmi uz jūras vidi;

               f)

               aizsargā jūras vides bioloģisko daudzveidību; un

               g)

               pilnībā atzīst to Apgabala pierobežas jaunattīstības valstu īpašās vajadzības, kuras ir šā Nolīguma Līgumslēdzējas puses, un to vidū – jo īpaši – visvājāk attīstīto valstu un mazo salu jaunattīstības valstu vajadzības.

         5. pants
   Līgumslēdzēju pušu sanāksme
   1.   Līgumslēdzējas puses regulāri tiekas, lai apspriestu ar šā Nolīguma īstenošanu saistītus jautājumus un pieņemtu visus attiecīgos lēmumus.
   2.   Kārtējās Līgumslēdzēju pušu sanāksmes notiek, ja vien Līgumslēdzēju pušu sanāksme nenolemj citādi, vismaz vienu reizi gadā un, ciktāl praktiski iespējams, saistībā ar Indijas okeāna Dienvidrietumu zvejas komisijas (South West Indian Ocean Fisheries Commission) sanāksmēm. Vajadzības gadījumā Līgumslēdzējas puses var sasaukt arī ārkārtas sanāksmes.
   3.   Līgumslēdzēju pušu sanāksme vienprātīgi pieņem un groza savus un savu palīgstruktūru reglamentu.
   4.   Savā pirmajā sanāksmē Līgumslēdzējas puses apspriež budžeta pieņemšanu, lai finansētu Līgumslēdzēju pušu sanāksmes darbību un tās funkciju izpildi, kā arī attiecīgus finanšu noteikumus. Finanšu noteikumi ietver kritērijus, pēc kuriem nosaka katras Līgumslēdzējas puses iemaksu budžetā, ņemot vērā Līgumslēdzēju pušu – jaunattīstības valstu – un to vidū, jo īpaši, visvājāk attīstīto un mazo salu jaunattīstības valstu ekonomisko stāvokli un nodrošinot, ka Līgumslēdzējas puses, kas gūst labumu no zvejas Apgabalā, iemaksā atbilstošu daļu budžetā.
   6. pants
   Pušu sanāksmes funkcijas
   1.   Līgumslēdzēju pušu sanāksme:

               a)

               novērtē zvejas resursu stāvokli, arī resursu apjomu un to izmantošanas līmeni;

               b)

               virza un attiecīgos gadījumos koordinē nepieciešamos izpētes pasākumus attiecībā uz zvejas resursiem un transzonāliem resursiem, kas nonāk Apgabalam piekļauto valstu jurisdikcijas ūdeņos, izpētē ietverot arī izbrāķēto lomu un zvejas ietekmi uz jūras vidi;

               c)

               novērtē zvejniecības ietekmi uz zvejas resursiem un jūras vidi, ņemot vērā Apgabala ekoloģiskās un okeanogrāfiskās pazīmes, citus cilvēku darbības veidus un vides faktorus;

               d)

               izstrādā un pieņem zvejas resursu ilgtspējības nodrošināšanai nepieciešamos saglabāšanas un apsaimniekošanas pasākumus, ņemot vērā jūras bioloģiskās daudzveidības aizsardzības uzdevumu un balstoties uz labākajām pieejamām zinātnes atziņām;

               e)

               pieņem atbildīgai zvejas darbību veikšanai vispārēji ieteikto starptautisko standartu minimumu;

               f)

               izstrādā zinātnisko un statistikas datu savākšanas un pārbaudes, kā arī šādu datu iesniegšanas, publicēšanas, izplatīšanas un izmantošanas noteikumus;

               g)

               virza sadarbību un koordināciju Līgumslēdzējas pušu starpā, lai nodrošinātu saskaņu starp saglabāšanas un apsaimniekošanas pasākumiem attiecībā uz to migrējošo zivju krājumiem, kas nonāk Apgabalam piekļauto valstu jurisdikcijas ūdeņos, kā arī Līgumslēdzēju pušu sanāksmes pieņemtiem pasākumiem attiecībā uz zvejas resursiem;

               h)

               izstrādā zvejas darbības pārraudzības, kontroles un uzraudzības noteikumus un kārtību, lai nodrošinātu saskaņu ar Līgumslēdzēju pušu sanāksmes pieņemtajiem saglabāšanas un apsaimniekošanas pasākumiem, attiecīgos gadījumos paredzot arī pārbaudes sistēmu, kas ietver kuģu pārraudzību un novērošanu; izstrādā arī noteikumus par ierašanos uz Apgabalā strādājošiem zvejas kuģiem un to inspekciju;

               i)

               izstrādā un pārrauga pasākumus, lai atturētu, apkarotu un novērstu nelegālu, nepieteiktu un neregulētu zveju;

               j)

               saskaņā ar starptautiskām tiesībām un visiem piemērojamiem instrumentiem vērš jebkuras Nolīguma nesaistītās trešās puses uzmanību uz jebkuru darbību, kas apdraud šā Nolīguma mērķu sasniegšanu;

               k)

               nosaka kritērijus līdzdalībai zvejā un noteikumus, kas regulē šo līdzdalību; un

               l)

               veic visus citus nepieciešamos uzdevumus un funkcijas, lai sasniegtu šā Nolīguma mērķus.

         2.   Nosakot kritērijus līdzdalībai zvejā, arī attiecībā uz kopējo pieļaujamo nozveju vai kopējo zvejas intensitātes līmeni, Līgumslēdzējas puses cita starpā ņem vērā starptautiskos, piemēram, 1995. gada nolīgumā ietvertos principus.
   3.   Piemērojot 2. punkta noteikumus, Līgumslēdzējas puses cita starpā var:

               a)

               noteikt gada kvotu piešķīrumus Līgumslēdzējām pusēm vai to zvejas intensitātes ierobežojumus;

               b)

               piešķirt nozvejas apjomus izpētei un zinātniskiem pētījumiem; un,

               c)

               ja nepieciešams, rezervēt zvejas iespējas trešām pusēm, kas nav šā Nolīguma Līgumslēdzējas puses.

         4.   Līgumslēdzēju pušu sanāksme saskaņā ar pieņemtiem noteikumiem pārbauda kvotu piešķīrumu un Līgumslēdzēju pušu zvejas intensitātes ierobežojumus, kā arī trešo pušu zvejas darbības iespējas, cita starpā ņemot vērā informāciju par to, kā Līgumslēdzējas puses un trešās puses īsteno Līgumslēdzēju pušu sanāksmes pieņemtos zvejas resursu saglabāšanas un apsaimniekošanas pasākumus.
   7. pants
   Palīgstruktūras
   1.   Līgumslēdzēju pušu sanāksme izveido pastāvīgu Zinātnisko komiteju, kuru sasauc – ja Līgumslēdzēju pušu sanāksme nenolemj citādi – vismaz vienu reizi gadā, vēlams pirms Līgumslēdzēju pušu sanāksmes, saskaņā ar šādiem noteikumiem:

               a)

               Zinātniskā komiteja:

                           i)

                           sniedz zinātnisku vērtējumu par zvejas resursiem un zvejas ietekmi uz jūras vidi, ņemot vērā Apgabala ekoloģiskās un okeanogrāfiskās pazīmes un attiecīgo zinātnisko pētījumu rezultātus;

                           ii)

                           veicina un atbalsta zinātniski pētniecisko sadarbību, lai pilnveidotu zināšanas par zvejas resursu stāvokli;

                           iii)

                           sniedz Līgumslēdzēju pušu sanāksmei zinātniskas konsultācijas un ieteikumus attiecībā uz 6. panta 1. punkta d) apakšpunktā noteikto saglabāšanas un apsaimniekošanas pasākumu izstrādi;

                           iv)

                           sniedz Līgumslēdzēju pušu sanāksmei zinātniskas konsultācijas un ieteikumus attiecībā uz zvejas darbības pārraudzības pasākumu izstrādi;

                           v)

                           sniedz Līgumslēdzēju pušu sanāksmei zinātniskas konsultācijas un ieteikumus attiecībā uz piemērotiem zvejniecības datu vākšanas un apmaiņas standartiem un formātu; un

                           vi)

                           veic dažādas citas zinātniskas funkcijas, ko Līgumslēdzēju pušu sanāksme var uzlikt par pienākumu;

               b)

               izstrādājot konsultācijas un ieteikumus, Zinātniskā komiteja ņem vērā Indijas okeāna Dienvidrietumu zvejas komisijas, kā arī citu attiecīgo pētniecisko organizāciju un reģionālo zvejas pārvaldības organizāciju izstrādnes.

         2.   Ja ir pieņemti 6. pantā norādītie pasākumi, Līgumslēdzēju pušu sanāksme izveido Uzraudzības komiteju, lai pārbaudītu šādu pasākumu īstenošanu un atbilstību tiem. Uzraudzības komiteju sasauc – kopā ar Līgumslēdzēju pušu sanāksmi – saskaņā ar reglamentu, un tā sniedz ziņojumus, konsultācijas un ieteikumus Līgumslēdzēju pušu sanāksmei.
   3.   Ja nepieciešams, Līgumslēdzēju pušu sanāksme var izveidot arī tādas pagaidu, īpašas vai pastāvīgas komitejas, kādas var būt nepieciešamas, lai izpētītu ar šā Nolīguma mērķu īstenošanu saistītos jautājumus un sniegtu attiecīgus ziņojumus, kā arī darba grupas, lai izpētītu īpašas tehniskas problēmas un sniegtu attiecīgus ieteikumus.
   8. pants
   Lēmumu pieņemšana
   1.   Ja vien šajā Nolīgumā nav noteikts citādi, Līgumslēdzēju pušu sanāksme un tās palīgstruktūras būtiskos jautājumos lēmumus pieņem uz klātesošo Līgumslēdzēju pušu vienprātības pamata, ar vienprātību saprotot to, ka lēmuma pieņemšanas laikā pret to nav celti nekādi formāli iebildumi. Tas, vai jautājums ir būtisks, ir jāaplūko kā būtisks jautājums.
   2.   Jautājumos, kas ir citādi nekā 1. punktā norādītie, lēmumus pieņem ar vienkāršu klātesošo un balsojošo Līgumslēdzēju pušu balsu vairākumu.
   3.   Līgumslēdzēju pušu sanāksmes pieņemtie lēmumi ir saistoši visām Līgumslēdzējām pusēm.
   9. pants
   Sekretariāts
   Līgumslēdzēju pušu sanāksme lemj par sekretariāta pakalpojumu organizāciju vai izveido Sekretariātu, lai veiktu šādas funkcijas:

               a)

               šā Nolīguma administratīvo noteikumu īstenošanu un koordinēšanu, ietverot arī Līgumslēdzēju pušu sanāksmes oficiālā ziņojuma sagatavošanu un izplatīšanu;

               b)

               pilnīga Līgumslēdzēju pušu un tās palīgstruktūru sanāksmju protokolu reģistra, kā arī visu citu ar šā Nolīguma īstenošanu saistīto oficiālo dokumentu pilnīga arhīva uzturēšanu; un

               c)

               dažādas citas funkcijas, ko var uzdot veikt Līgumslēdzēju pušu sanāksme.

         10. pants
   Līgumslēdzējas puses pienākumi
   1.   Katra Līgumslēdzēja puse attiecībā uz visām darbībām, ko tā veic Apgabalā:

               a)

               precīzi īsteno šā Nolīguma noteikumus un visus saglabāšanas, apsaimniekošanas un citus pasākumus un lēmumus, ko pieņēmusi Līgumslēdzēju pušu sanāksme;

               b)

               veic atbilstošus pasākumus, lai nodrošinātu Līgumslēdzēju pušu sanāksmes pieņemto pasākumu efektivitāti;

               c)

               vāc zinātniskos, tehniskos un statistikas datus par zvejas resursiem un apmainās ar tiem, un nodrošina, ka:

                           i)

                           tiek savākti pietiekami sīki dati, lai sekmētu efektīvu resursu novērtēšanu, un šie dati tiek laikus iesniegti, izpildot Līgumslēdzēju pušu sanāksmes pieņemtajos noteikumos noteiktās prasības;

                           ii)

                           tiek veikti attiecīgi šādu datu precizitātes pārbaudes pasākumi;

                           iii)

                           katru gadu tiek sniegti Līgumslēdzēju pušu sanāksmes noteiktie statistiskie, bioloģiskie un citi dati un informācija; un

                           iv)

                           laikus tiek sniegta informācija par Līgumslēdzēju pušu sanāksmes pieņemto saglabāšanas un apsaimniekošanas pasākumu īstenošanas gaitu.

         2.   Katra Līgumslēdzēja puse sniedz Līgumslēdzēju pušu sanāksmei paziņojumu par īstenošanas un atbilstības pasākumiem (ietverot sankcijas par visiem pārkāpumiem), ko tā veikusi saskaņā ar šo pantu, un – ja tās ir piekrastes valstis, kas ir šā Nolīguma Līgumslēdzējas puses – par saglabāšanas un apsaimniekošanas pasākumiem, ko tās veikušas attiecībā uz to transzonālo zivju krājumiem, kas nonāk to jurisdikcijas ūdeņos līdzās Apgabalam.
   3.   Neierobežojot kuģa karoga valsts atbildības prioritāti, katra Līgumslēdzēja puse pēc iespējas plašāk veic pasākumus vai sadarbojas, lai nodrošinātu, ka tās pilsoņi, kuri zvejo, un zvejas kuģi, kuri pieder tās pilsoņiem vai kurus tās pilsoņi nodarbina, zvejojot Apgabalā, izpilda šā Nolīguma noteikumus un Līgumslēdzēju pušu sanāksmes pieņemtos saglabāšanas un apsaimniekošanas pasākumus.
   4.   Katra Līgumslēdzēja puse pēc jebkuras citas Līgumslēdzējas puses pieprasījuma un, ja ir iesniegta attiecīgā informācija, iespējami pilnīgi izmeklē katru gadījumu, kas 1995. gada nolīguma nozīmē varētu būt nopietns šā Nolīguma noteikumu vai kādu citu Līgumslēdzēju pušu sanāksmes pieņemto saglabāšanas un apsaimniekošanas pasākumu pārkāpums, ko pieļāvuši tās pilsoņi vai zvejas kuģi, kuri pieder tās pilsoņiem vai kurus nodarbina tās pilsoņi. Atbilde, ietverot sīku aprakstu par veiktajiem vai ierosinātajiem pasākumiem attiecībā uz iespējamo pārkāpumu, ir jānosūta visām Līgumslēdzējām pusēm tik drīz, cik tas praktiski iespējams, bet, jebkurā gadījumā, divu (2) mēnešu laikā pēc šāda pieprasījuma saņemšanas. Pēc izmeklēšanas pabeigšanas Līgumslēdzēju pušu sanāksmei ir jāsaņem ziņojums par izmeklēšanas rezultātu.
   11. pants
   Karoga valsts pienākumi
   1.   Katra Līgumslēdzēja puse veic pasākumus, kuri var būt nepieciešami, lai nodrošinātu, ka:

               a)

               zvejas kuģi, kas kuģo ar tās karogu un darbojas Apgabalā, izpilda šā Nolīguma noteikumus un Līgumslēdzēju pušu sanāksmes pieņemtos saglabāšanas un apsaimniekošanas pasākumus un neveic nekādas darbības, kas mazina šo pasākumu efektivitāti;

               b)

               zvejas kuģi, kas kuģo ar tās karogu, neveic neatļautu zveju valstu jurisdikcijas ūdeņos līdzās Apgabalam; un

               c)

               izveido zvejas kuģu pārraudzības satelītsistēmu un piemēro to zvejas kuģiem, kas kuģo ar tās karogu un zvejo Apgabala ūdeņos.

         2.   Līgumslēdzēja puse tikai tad ļauj zvejas kuģiem, kuriem ir piešķirtas tiesības kuģot ar tās karogu, zvejot Apgabala ūdeņos, ja katram attiecīgajam kuģim ir šās Līgumslēdzējas puses kompetentās iestādes vai iestāžu atbilstošā atļauja.
   3.   Katra Līgumslēdzēja puse:

               a)

               tikai tad atļauj kuģiem ar tās karogu zvejot ārpus valsts jurisdikcijas ūdeņiem, ja tā spēj efektīvi īstenot šajā Nolīgumā un starptautiskajās tiesību normās noteiktos pienākumus attiecībā uz šiem kuģiem;

               b)

               uztur kārtībā to zvejas kuģu reģistru, kuriem atļauts kuģot ar tās karogu un zvejai izmantot zvejas resursus, un nodrošina, lai par šiem kuģiem šajā reģistrā tiktu ietverta Līgumslēdzēju pušu sanāksmes noteiktā informācija; Līgumslēdzējas puses apmainās ar šo informāciju saskaņā ar Līgumslēdzēju pušu sanāksmes noteiktām procedūrām;

               c)

               atbilstoši Līgumslēdzēju pušu sanāksmes noteiktajām prasībām sniedz katrai gadskārtējai Līgumslēdzēju pušu sanāksmei ziņojumu par savām zvejas darbībām Apgabalā;

               d)

               savlaicīgi savāc un paziņo pilnīgus un pareizus datus par to kuģu zvejas darbībām, kuri kuģo ar tās karogu un darbojas Apgabala ūdeņos, īpaši par kuģu atrašanās vietu, paturēto lomu, izbrāķēto lomu un zvejas intensitāti, atbilstošos gadījumos saglabājot datu konfidencialitāti saistībā ar attiecīgo valsts tiesību normu piemērošanu; un

               e)

               pēc jebkuras citas Līgumslēdzējas puses pieprasījuma, ja ir iesniegta attiecīgā informācija, iespējami pilnīgi izmeklē katru gadījumu, kas 1995. gada nolīguma nozīmē varētu būt nopietns šā Nolīguma noteikumu vai kādu citu Līgumslēdzēju pušu sanāksmes pieņemto saglabāšanas un apsaimniekošanas pasākumu pārkāpums, ko pieļāvuši zvejas kuģi, kuri kuģo ar tās karogu. Atbilde, ietverot sīku aprakstu par veiktajiem vai ierosinātajiem pasākumiem attiecībā uz šādu iespējamu pārkāpumu, ir jānosūta visām Līgumslēdzējām pusēm tik drīz, cik tas praktiski iespējams, bet jebkurā gadījumā divu (2) mēnešu laikā pēc šāda pieprasījuma saņemšanas. Pēc izmeklēšanas pabeigšanas Līgumslēdzēju pušu sanāksmei ir jāsaņem ziņojums par izmeklēšanas rezultātu.

         12. pants
   Ostas valsts pienākumi
   1.   Pasākumos, ko Līgumslēdzēja puse, kas ir ostas valsts, ir veikusi saskaņā ar šo Nolīgumu, pilnībā ņem vērā ostas valsts tiesības un pienākumus saskaņā ar starptautiskām tiesībām sekmēt apakšreģionālās, reģionālās un globālos saglabāšanas un apsaimniekošanas pasākumus. Veicot šādus pasākumus, Līgumslēdzēja puse, kas ir ostas piederības valsts, ne formāli, ne faktiski nediskriminē nevienas valsts zvejas kuģus.
   2.   Katra Līgumslēdzēja puse, kas ir ostas valsts:

               a)

               saskaņā ar Līgumslēdzēju pušu sanāksmes pieņemtajiem saglabāšanas un apsaimniekošanas pasākumiem cita starpā pārbauda dokumentus, zvejas aprīkojumu un nozveju uz zvejas kuģiem, ja šādi kuģi ir izvēlējušies piestāt tās ostās vai pie tās termināļiem jūras piekrasta zonā;

               b)

               zvejas kuģiem atļauj piestāt krastā, pārkraut tos vai sniegt tiem pakalpojumus tikai tad, kad attiecīgie dienesti ir pārliecinājušies, ka zivis uz kuģa ir nozvejotas Līgumslēdzēju pušu sanāksmes pieņemtajiem saglabāšanas un apsaimniekošanas pasākumiem atbilstošā veidā; un

               c)

               atbilstoši praktiskai iespējai un saskaņā ar savas valsts un starptautiskajām tiesībām sniedz palīdzību kuģu karoga valstīm, kuras ir Līgumslēdzējas puses, ja to zvejas kuģis ir izvēlējies piestāt tās ostās vai pie tās termināļiem jūras piekrasta zonā un ja kuģa karoga valsts tai lūdz sniegt palīdzību, lai nodrošinātu atbilstību šā Nolīguma noteikumiem un Līgumslēdzēju pušu sanāksmes pieņemtajiem saglabāšanas un apsaimniekošanas pasākumiem.

         3.   Gadījumā, ja Līgumslēdzēja puse, kas ir ostas valsts, uzskata, ka citas Līgumslēdzējas puses kuģis, kurš izmanto tās ostas vai termināļus piekrasta zonā, ir pārkāpis kādu šā Nolīguma noteikumu vai Līgumslēdzēju pušu sanāksmes pieņemto saglabāšanas un apsaimniekošanas pasākumu, Līgumslēdzēja puse to norāda attiecīgā karoga valstij un Līgumslēdzēju pušu sanāksmei. Līgumslēdzēja puse, kas ir ostas valsts, iesniedz karoga valstij un Līgumslēdzēju pušu sanāksmei pilnīgu lietas dokumentāciju, ietverot arī inspekcijas ierakstus.
   4.   Nekas šajā pantā neietekmē Līgumslēdzēju pušu suverēno tiesību īstenošanu attiecībā uz to ostām to teritorijā saskaņā ar starptautiskajām tiesībām.
   13. pants
   Jaunattīstības valstu īpašās vajadzības
   1.   Līgumslēdzējas puses pilnībā atzīst Apgabala pierobežas jaunattīstības valstu, to vidū jo īpaši visvājāk attīstīto valstu un mazo salu jaunattīstības valstu īpašās vajadzības attiecībā uz zvejas resursu saglabāšanu un apsaimniekošanu un šo resursu ilgtspējīgu attīstību.
   2.   Līgumslēdzējas puses jo īpaši atzīst:

               a)

               Apgabala pierobežas jaunattīstības valstu, to vidū jo īpaši visvājāk attīstīto valstu un mazo salu jaunattīstības valstu neaizsargātību, tām esot atkarīgām no zvejas resursu izmantošanas, lai, cita starpā, nodrošinātu pārtiku to iedzīvotājiem vai iedzīvotāju daļai.

               b)

               nepieciešamību novērst nelabvēlīgu ietekmi uz iztikas zveju, sīkzveju, amatieru zveju un zvejniekiem un nodrošināt tiem minēto zvejas veidu pieejamību; un

               c)

               nepieciešamību nodrošināt, lai Līgumslēdzēju pušu sanāksmes pieņemto saglabāšanas un apsaimniekošanas pasākumu rezultātā Apgabala pierobežas jaunattīstības valstīm, to vidū jo īpaši visvājāk attīstītajām un mazo salu jaunattīstības valstīm nebūtu tieši vai netieši uzlikta nesamērīga zvejas resursu saglabāšanas pienākuma nasta.

         3.   Līgumslēdzēju pušu sadarbībai saskaņā ar šā Nolīguma noteikumiem, kā arī izmantojot citas dzīvo jūras resursu apsaimniekošanā iesaistītās apakšreģionālās vai reģionālās organizācijas, ir jāietver rīcība, kas atbilst šādiem mērķiem:

               a)

               Apgabala pierobežas jaunattīstības valstu, to vidū jo īpaši visvājāk attīstīto valstu un mazo salu jaunattīstības valstu spējas veicināšana, lai tās varētu saglabāt un apsaimniekot zvejas resursus un attīstīt savu zvejniecību šo resursu izmantošanai; un

               b)

               palīdzība Apgabala pierobežas jaunattīstības valstīm, to vidū jo īpaši visvājāk attīstītajām un mazo salu jaunattīstības valstīm, dodot tām iespēju piedalīties šādu resursu zvejā, arī atvieglojot pieejamību saskaņā ar šo Nolīgumu.

         4.   Sadarbībai, kas atbilstoši šajā pantā noteiktajiem mērķiem īstenojama ar Apgabala pierobežas jaunattīstības valstīm, to vidū jo īpaši visvājāk attīstītajām un mazo salu jaunattīstības valstīm, ir jāietver finansiālā palīdzība, palīdzība cilvēkresursu attīstībai, tehniskā palīdzība, tehnoloģijas nodošana, kā arī uz šiem mērķiem speciāli vērsti pasākumi:

               a)

               uzlabota to zvejas resursu un transzonālo zivju krājumu saglabāšana un apsaimniekošana, kuri nonāk valsts jurisdikcijas ūdeņos līdzās Apgabalam, ietverot zvejas datu un attiecīgās informācijas savākšanu, paziņošanu, pārbaudi, apmaiņu un analīzi;

               b)

               uzlabota informācijas vākšana jautājumā par zvejniecības ietekmi uz jūras vidi un šīs informācijas izmantošana;

               c)

               zivju krājumu novērtējums un zinātniskā izpēte;

               d)

               pārraudzība, kontrole, uzraudzība, atbilstība un ieviešana, ietverot arī apmācību un spējas attīstību vietējā līmenī, valsts un reģionālo novērošanas programmu attīstību un finansēšanu, kā arī tehnoloģijas pieejamību; un

               e)

               līdzdalība Līgumslēdzēju pušu sanāksmēs un tās palīgstruktūru apspriedēs, kā arī strīdu noregulēšanā.

         14. pants
   Caurskatāmība
   1.   Līgumslēdzējas puses veicinās lēmumu pieņemšanas procesu un citu šim Nolīgumam atbilstošu darbību caurskatāmību.
   2.   Piekrastes valstis, kuru jurisdikcijā ir ūdeņi līdzās Apgabalam un kuras nav šā Nolīguma Līgumslēdzējas puses, ir tiesīgas novērotāju statusā piedalīties Līgumslēdzēju pušu sanāksmē un to palīgstruktūru apspriedēs.
   3.   Trešās puses, kuras nav šā Nolīguma Līgumslēdzējas puses, ir tiesīgas novērotāju statusā piedalīties Līgumslēdzēju pušu sanāksmē un tās palīgstruktūru apspriedēs.
   4.   Starpvaldību organizācijas, kuras nodarbojas ar šā Nolīguma īstenošanas jautājumiem, jo īpaši Apvienoto Nāciju Organizācijas Pārtikas un lauksaimniecības organizācijai, Indijas okeāna Dienvidrietumu zvejas komisijai, kā arī reģionālās zvejniecības pārvaldīšanas organizācijām, kuru kompetencē ir dziļjūru ūdeņi līdzās Apgabalam, ir tiesīgas novērotāju statusā piedalīties Līgumslēdzēju pušu sanāksmē un tās palīgstruktūru apspriedēs.
   5.   To nevalstisko organizāciju pārstāvji, kas nodarbojas ar jautājumiem, kas ir saistīti šā Nolīguma īstenošanu, ir tiesīgi novērotāju statusā vai citādā Līgumslēdzēju pušu sanāksmes noteiktā veidā piedalīties Līgumslēdzēju pušu sanāksmē un tās palīgstruktūru apspriedēs. Šādas līdzdalības noteikumus paredz Līgumslēdzēju pušu sanāksmes un tās palīgstruktūru apspriežu reglamentā. Procedūras šajā ziņā nedrīkst būt pārlieku ierobežojošas.
   6.   Novērotājiem tiek sniegta savlaicīga piekļuve atbilstošai informācijai, arī tādai, kura attiecas uz konfidencialitātes prasībām, saskaņā ar procedūras noteikumiem, ko var noteikt Līgumslēdzēju pušu sanāksme.
   15. pants
   Zvejas tiesību subjekti
   1.   Pēc šā Nolīguma stāšanās spēkā visi zvejas tiesību subjekti, kuru kuģi ir zvejojuši vai ir paredzēts, ka tie zvejos, izmantojot Apgabala zvejas resursus, ar rakstisku dokumentu, kas nogādāts Līgumslēdzēju pušu sanāksmes priekšsēdētājam, atbilstoši Līgumslēdzēju pušu sanāksmes noteiktai kārtībai var izteikt noteiktu apņemšanos atzīt par saistošiem šā Nolīguma noteikumus. Šādas saistības stājas spēkā pēc trīsdesmit (30) dienām, skaitot no dokumenta saņemšanas dienas. Katrs šāds zvejas tiesību subjekts var atsaukt šīs saistības ar rakstisku paziņojumu, kas adresēts Līgumslēdzēju pušu sanāksmes priekšsēdētājam. Šāds paziņojums stājas spēkā pēc deviņdesmit (90) dienām, skaitot no tās dienas, kad Līgumslēdzēju pušu sanāksmes priekšsēdētājs saņēmis paziņojumu.
   2.   Zvejas tiesību subjekts, kurš ir paudis savu apņemšanos atzīt par saistošiem šā Nolīguma noteikumus, var piedalīties Līgumslēdzēju pušu sanāksmē un tās palīgstruktūru apspriedēs un piedalīties lēmumu pieņemšanā saskaņā ar Līgumslēdzēju pušu sanāksmes pieņemto reglamentu. Šādiem zvejas tiesību subjektiem pēc analoģijas piemēro 1. līdz 18. panta un 20. panta 2. punkta noteikumus.
   16. pants
   Sadarbība ar citām organizācijām
   Līgumslēdzējas puses, rīkojoties vienoti saskaņā ar šo Nolīgumu, savstarpēji interesējošos jautājumos cieši sadarbojas ar citām starptautiskām zvejniecības un ar to saistītām organizācijām, jo īpaši ar Indijas okeāna Dienvidrietumu zvejas komisiju un citām reģionālām zvejas pārvaldības organizācijām, kuru kompetencē ir Apgabalam līdzās esošie atklātās jūras ūdeņi.
   17. pants
   Trešās puses
   1.   Līgumslēdzējas puses veic pasākumus saskaņā ar šo Nolīgumu, 1995. gada nolīgumu un starptautiskajām tiesībām, lai novērstu tādu ar šā Nolīguma nesaistīto trešo pušu karogu kuģojošo kuģu darbības, kuri apdraud Līgumslēdzēju pušu sanāksmes pieņemto saglabāšanas un apsaimniekošanas pasākumu efektivitāti vai šā Nolīguma mērķu sasniegšanu.
   2.   Līgumslēdzējas puses apmainās ar informāciju par to zvejas kuģu darbībām, kuri, kuģojot ar šā Nolīguma nesaistīto trešo pušu karogiem, ir iesaistīti Apgabala zvejas darbībās.
   3.   Līgumslēdzējas puses vērš attiecīgo šā Nolīguma nesaistīto trešo pušu uzmanību uz tādām to pilsoņu vai ar to karogu kuģojošo kuģu veiktajām darbībām, kas pēc Līgumslēdzējas puses uzskata apdraud Līgumslēdzēju pušu sanāksmes pieņemto saglabāšanas un apsaimniekošanas pasākumu efektivitāti vai šā Nolīguma mērķu sasniegšanu.
   4.   Līgumslēdzējas puses atsevišķi vai vienoti aicina šā Nolīguma nesaistītās trešās puses, kuru kuģi zvejo Apgabalā, pilnībā sadarboties Līgumslēdzēju pušu sanāksmes pieņemto saglabāšanas un apsaimniekošanas pasākumu īstenošanā, lai nodrošinātu šo pasākumu piemērošanu visām zvejas darbībām Apgabalā. Šādi sadarbojoties, šā Nolīguma nesaistīto trešo pušu līdzdalība zvejā tiks veicināta samērīgi ar to apņemšanos izpildīt saglabāšanas un apsaimniekošanas pasākumus attiecībā uz attiecīgiem zvejas resursu krājumiem un šo pasākumu reālo izpildi.
   18. pants
   Laba ticība un tiesību ļaunprātīga izmantošana
   Katra Līgumslēdzēja puse labā ticībā izpilda saskaņā ar šo Nolīgumu pieņemtās saistības un izmanto šajā Nolīgumā atzītās tiesības tā, lai nenotiktu šo tiesību ļaunprātīga izmantošana.
   19. pants
   Saistība ar citiem nolīgumiem
   Nekas šajā Nolīgumā neskar valstu tiesības un pienākumus saskaņā ar 1982. gada konvenciju vai 1995. gada nolīgumu.
   20. pants
   Interpretācija un strīdu noregulēšana
   1.   Līgumslēdzējas puses pēc vislabākās gribas cenšas atrisināt savas domstarpības mierīgā ceļā. Pēc jebkuras Līgumslēdzējas puses prasības strīdu var pakļaut saistošam lēmumam saskaņā ar strīdu noregulēšanas procedūru, kas noteikta 1982. gada konvencijas XV daļas II iedaļā, vai, ja strīds skar vienu vai vairākus transzonālos krājumus, 1995. gada nolīguma VIII daļā noteikto procedūru. Attiecīgās 1982. gada konvencijas un 1995. gada nolīguma daļas piemēro neatkarīgi no tā, vai strīda puses ir vai nav šo dokumentu Līgumslēdzējas puses.
   2.   Ja strīdā ir iesaistīts zvejas tiesību subjekts, kurš ir apņēmies ievērot šā Nolīguma noteikumus, un strīdu nevar nokārtot mierīgā ceļā, tad pēc jebkuras strīda puses pieprasījuma strīda izšķiršana ir jānodod galīgai un saistošai šķīrējtiesai saskaņā ar attiecīgiem pastāvīgās šķīrējtiesas noteikumiem.
   21. pants
   Grozījumi
   1.   Līgumslēdzēja puse var ierosināt Nolīguma grozījumus, vismaz sešdesmit (60) dienas pirms kārtējās Līgumslēdzēju pušu sanāksmes iesniedzot depozitāram ierosināto grozījumu tekstu. Depozitārs attiecīgi nosūta šā teksta kopiju visām pārējām Līgumslēdzējām pusēm.
   2.   Nolīguma grozījumus pieņem ar visu Līgumslēdzēju pušu piekrišanu.
   3.   Nolīguma grozījumi stājas spēkā pēc deviņdesmit (90) dienām, skaitot no dienas, kad visas Līgumslēdzējas puses, kurām grozījumu apstiprināšanas laikā ir šis statuss, savus šādu grozījumu ratifikācijas, akcepta vai apstiprināšanas dokumentus ir deponējušas depozitāram.
   22. pants
   Parakstīšana, ratifikācija, pieņemšana un apstiprināšana
   1.   Šis Nolīgums ir pieejams parakstīšanai:

               a)

               valstīm un reģionālām ekonomikas integrācijas organizācijām, kuras piedalās starpvaldību konsultācijās saistībā ar Nolīgumu par zveju Indijas okeāna dienvidu daļā; un

               b)

               visām citām valstīm, kuru jurisdikcijā atrodas ūdeņi līdzās Apgabalam;
               un paliek pieejams parakstīšanai divpadsmit (12) mēnešus pēc (datuma, kad kļūst pieejams parakstīšanai).

         2.   Šis Nolīgums tā parakstītājiem ir jāratificē, jāpieņem vai jāapstiprina.
   3.   Ratifikācijas, pieņemšanas vai apstiprināšanas dokumentus deponē depozitāram.
   23. pants
   Pievienošanās
   1.   Pēc parakstīšanas termiņa beigām šim Nolīgumam var pievienoties jebkura 22. panta 1. punktā minētā valsts vai reģionāla ekonomikas integrācijas organizācija, kā arī jebkura cita valsts vai reģionāla ekonomikas integrācijas organizācija, kura ir ieinteresēta zvejas darbībās attiecībā uz zvejas resursiem.
   2.   Pievienošanās dokumentus deponē depozitāram.
   24. pants
   Stāšanās spēkā
   1.   Šis Nolīgums stājas spēkā pēc deviņdesmit (90) dienām, skaitot no dienas, kad depozitāram iesniegts ceturtais ratifikācijas, pieņemšanas vai apstiprināšanas dokuments, ja vismaz divos gadījumos deponētājas ir piekrastes valstis, kuras robežojas ar Apgabalu.
   2.   Katrai šā Nolīguma parakstītājai valstij, kura ratificē, pieņem vai apstiprina šo Nolīgumu pēc tā stāšanās spēkā, šis Nolīgums stājas spēkā pēc trīsdesmit (30) dienām, skaitot no dienas, kad tā deponējusi savu ratifikācijas, pieņemšanas vai apstiprināšanas dokumentu.
   3.   Katrai valstij vai reģionālai ekonomikas integrācijas organizācijai, kura pievienojas šim Nolīgumam pēc tā stāšanās spēkā, šis Nolīgums stājas spēkā pēc trīsdesmit (30) dienām, skaitot no dienas, kad tā deponējusi savu pievienošanās dokumentu.
   25. pants
   Depozitārs
   1.   Šā Nolīguma un visu tā grozījumu dokumentu depozitārs ir Apvienoto Nāciju Organizācijas Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas ģenerāldirektors. Depozitārs nosūta šā Nolīguma apstiprinātas kopijas visiem parakstītājiem un iesniedz to Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālsekretāram reģistrēšanai saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtu 102. pantu.
   2.   Depozitārs informē visas šā Nolīguma parakstītājas valstis par parakstiem un ratifikācijas, pievienošanās, pieņemšanas vai apstiprināšanas dokumentiem, kuri deponēti saskaņā ar 22. un 23. pantu, kā arī par šā Nolīguma spēkā stāšanās dienu saskaņā ar 24. pantu.
   26. pants
   Atteikšanās
   Katra Līgumslēdzēja puse var atteikties no šā Nolīguma jebkurā brīdī pēc tam, kad ir pagājuši divi gadi pēc tās dienas, kad Nolīgums stājies spēkā attiecībā uz šo valsti, un var to izdarīt, iesniedzot rakstveida paziņojumu par šādu atteikšanos depozitāram, kurš nekavējoties informē visas Līgumslēdzējas puses par šādu atteikšanos. Atteikšanās paziņojums stājas spēkā pēc deviņdesmit (90) dienām, skaitot no dienas, kad to saņēmis depozitārs.
   27. pants
   Nolīguma izbeigšanās
   Šis Nolīgums automātiski izbeidzas tad, ja citu pušu atteikšanās dēļ paliek mazāk nekā trīs Līgumslēdzējas puses.
   28. pants
   Atrunas
   1.   Šā Nolīguma ratifikācija, pieņemšana vai apstiprināšana var būt nosacīta ar atrunām, kuras stājas spēkā tikai ar vienbalsīgu visu šā Nolīguma Līgumslēdzēju pušu piekrišanu. Par jebkuru atrunu depozitārs nekavējoties paziņo visām Līgumslēdzējām pusēm. Līgumslēdzējas puses, kuras nav atbildējušas trīs (3) mēnešu laikā pēc paziņojuma dienas, atzīstamas par tādām, kuras ir piekritušas atrunai. Ja šādas piekrišanas nav, valsts vai reģionālā ekonomikas integrācijas organizācija, kura izdarījusi atrunu, nekļūst par šā Nolīguma Līgumslēdzēju pusi.
   2.   Nekas no 1. punktā noteiktā neliedz kādai valstij vai kādai reģionālai ekonomikas integrācijas organizācijai kādas valsts vārdā veikt atrunu attiecībā uz līdzdalību, kas iegūta, izmantojot teritorijas un aptverošos jūras apgabalus, kur valsts realizē savas suverenitātes vai teritoriālās un jūras jurisdikcijas īstenošanas tiesības.

      TO APLIECINOT, attiecīgo valdību pilnvarotie pārstāvji ir parakstījuši šo Nolīgumu.
      …, … gada …, angļu un franču valodā; abi teksti ir vienlīdz autentiski.


title: 2006/424/EK: Padomes Lēmums ( 2006. gada 27. marts ), lai parakstītu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Rumāniju par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem

text:
               22.6.2006

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 169/25

         PADOMES LĒMUMS
   (2006. gada 27. marts),
   lai parakstītu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Rumāniju par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem
   (2006/424/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 80. panta 2. punktu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2003. gada 5. jūnijā pilnvaroja Komisiju sākt sarunas ar trešām valstīm, lai ar Kopienas nolīgumu aizstātu dažus noteikumus pašlaik spēkā esošajos divpusējos nolīgumos.

               (2)

               Komisija Kopienas vārdā ir apspriedusi nolīgumu ar Rumāniju par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem (turpmāk “Nolīgums”) saskaņā ar mehānismiem un norādījumiem, kas ietverti pielikumā Padomes lēmumam, ar kuru Komisija ir pilnvarota sākt sarunas ar trešām valstīm, lai ar Kopienas nolīgumu aizstātu dažus noteikumus pašlaik spēkā esošajos divpusējos nolīgumos.

               (3)

               Ņemot vērā tā iespējamo noslēgšanu vēlāk, Nolīgums būtu jāparaksta,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Kopienas vārdā tiek apstiprināta Nolīguma parakstīšana starp Eiropas Kopienu un Rumāniju par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem, ņemot vērā Padomes lēmumu par minētā nolīguma noslēgšanu.
   Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kuras ir tiesīgas Kopienas vārdā parakstīt Nolīgumu, ņemot vērā tā noslēgšanu.

      Briselē, 2006. gada 27. martā

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         H. GORBACH

    ---documentbreak---

               22.6.2006

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 169/26

         NOLĪGUMS
   starp Eiropas Kopienu un Rumāniju par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem
   EIROPAS KOPIENA,
   no vienas puses, un
   RUMĀNIJA,
   no otras puses,
   turpmāk “Puses”,
   IEVĒROJOT, ka starp vairākām Eiropas Kopienas dalībvalstīm un Rumāniju ir noslēgti divpusēji nolīgumi par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem, kuros ietvertie noteikumi ir pretrunā Eiropas Kopienas tiesību aktiem,
   IEVĒROJOT, ka Eiropas Kopienai saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu ir ekskluzīva kompetence attiecībā uz vairākiem aspektiem, kas var tikt iekļauti divpusējos gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgumos starp Eiropas Kopienas dalībvalstīm un trešām valstīm,
   IEVĒROJOT, ka saskaņā ar Eiropas Kopienas tiesību aktiem Kopienas gaisa pārvadātājiem, kas veic uzņēmējdarbību kādā dalībvalstī, ir tiesības uz nediskriminētu piekļuvi lidojuma maršrutiem starp Eiropas Kopienas dalībvalstīm un trešām valstīm,
   ŅEMOT VĒRĀ nolīgumus starp Eiropas Kopienu un dažām trešām valstīm, kas nodrošina šo trešo valstu valstspiederīgajiem iespēju kļūt par tādu gaisa pārvadātāju īpašniekiem, kas ir licencēti saskaņā ar Eiropas Kopienas tiesību aktiem,
   ATZĪSTOT, ka tie noteikumi divpusējos gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgumos starp Eiropas Kopienas dalībvalstīm un Rumāniju, kuri ir pretrunā Eiropas Kopienas tiesību aktiem, ir pilnībā jāsaskaņo ar šiem Kopienas tiesību aktiem, tādējādi izveidojot stabilu juridisko pamatu gaisa pārvadājumu pakalpojumiem starp Eiropas Kopienu un Rumāniju un saglabājot šo gaisa pārvadājumu pakalpojumu nepārtrauktību,
   IEVĒROJOT, ka Eiropas Kopienas mērķis šajās sarunās nav palielināt kopējo gaisa pārvadājumu pakalpojumu apjomu starp Eiropas Kopienu un Rumāniju, ietekmēt līdzsvaru starp Kopienas gaisa pārvadātājiem un Rumānijas gaisa pārvadātājiem vai apspriest grozījumus esošajos divpusējos gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgumos par satiksmes tiesībām,
   IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.
   1. pants
   Vispārēji noteikumi
   1.   Šajā nolīgumā “dalībvalstis” ir Eiropas Kopienas dalībvalstis.
   2.   Šajā nolīgumā kādas valsts “valstspiederīgais” ir fiziska vai juridiska persona, kam saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem ir tās valstspiederība.
   3.   Šā nolīguma I pielikumā uzskaitītajos nolīgumos esošās atsauces uz tās dalībvalsts valstspiederīgajiem, kas ir attiecīgā nolīguma Puse, uzskata par atsaucēm uz Eiropas Kopienas dalībvalstu valstspiederīgajiem.
   4.   Šā nolīguma I pielikumā uzskaitītajos nolīgumos esošās atsauces uz tās dalībvalsts gaisa pārvadātājiem vai aviosabiedrībām, kas ir attiecīgā nolīguma Puse, uzskata par atsaucēm uz attiecīgās dalībvalsts norādītajiem gaisa pārvadātājiem vai aviosabiedrībām.
   5.   Satiksmes tiesības turpina piešķirt, divpusēji vienojoties, un šo piešķiršanu neiespaido šā nolīguma noteikumi.
   2. pants
   Norādīšana, ko veic dalībvalsts
   1.   Šā panta 2. un 3. punkts aizstāj atbilstīgos noteikumus pantos, kas uzskaitīti, attiecīgi, II pielikuma a) un b) punktā, saistībā ar, attiecīgi, par gaisa pārvadātāju norādīšanu, ko veic attiecīgā dalībvalsts, pilnvarām un atļaujām, ko tiem piešķir Rumānija, un gaisa pārvadātāju atļauju vai pilnvaru atteikumu, atsaukšanu, apturēšanu vai ierobežošanu.
   2.   Saņemot kādas dalībvalsts norādi, Rumānija ar mazāko iespējamo procedūras kavēšanos piešķir atbilstīgas pilnvaras un atļaujas, ja:

               i)

               gaisa pārvadātājs saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu veic uzņēmējdarbību norādītājas dalībvalsts teritorijā, un tam ir derīga darbības licence saskaņā ar Eiropas Kopienas tiesību aktiem;

               ii)

               dalībvalsts, kas ir atbildīga par aviācijas uzņēmuma sertifikāta izdošanu, faktiski īsteno un nodrošina reglamentējošu gaisa pārvadātāja kontroli, un norādē ir skaidri identificēta attiecīgā aeronavigācijas iestāde; un

               iii)

               gaisa pārvadātājs – tieši vai sakarā ar lielākās daļas īpašumtiesībām – pieder un turpina piederēt dalībvalstīm un/vai dalībvalstu valstspiederīgajiem, un/vai citām valstīm, kas uzskaitītas III pielikumā, un/vai šo citu valstu valstspiederīgajiem, un šīs valstis un/vai šie valstspiederīgie to pastāvīgi faktiski kontrolē.

         3.   Rumānija var atteikt, atsaukt, apturēt vai ierobežot dalībvalsts norādīta gaisa pārvadātāja pilnvaras vai atļaujas, ja:

               i)

               gaisa pārvadātājs saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu neveic uzņēmējdarbību norādītājas dalībvalsts teritorijā, vai arī tam nav derīgas darbības licences saskaņā ar Eiropas Kopienas tiesību aktiem;

               ii)

               dalībvalsts, kas ir atbildīga par aviācijas uzņēmuma sertifikāta izdošanu, faktiski neīsteno vai nenodrošina reglamentējošu gaisa pārvadātāja kontroli, vai arī norādē nav skaidri identificēta attiecīgā aeronavigācijas iestāde; vai

               iii)

               gaisa pārvadātājs – tieši vai sakarā ar lielākās daļas īpašumtiesībām – nepieder dalībvalstīm un/vai dalībvalstu valstspiederīgajiem, un/vai citām valstīm, kas uzskaitītas III pielikumā, un/vai šo citu valstu valstspiederīgajiem, vai arī minētie to faktiski nekontrolē.

         Īstenojot savas tiesības saskaņā ar šo punktu, Rumānija Kopienas gaisa pārvadātājus nediskriminē valstspiederības dēļ.
   3. pants
   Tiesības attiecībā uz reglamentējošu kontroli
   1.   Šā panta 2. punkts papildina II pielikuma c) punktā uzskaitītos pantus.
   2.   Ja dalībvalsts ir norādījusi gaisa pārvadātāju, kura reglamentējošo kontroli īsteno un nodrošina kāda cita dalībvalsts, Rumānijas tiesības saskaņā ar drošības noteikumiem nolīgumā, kas noslēgts starp dalībvalsti, kura norādījusi gaisa pārvadātāju, un Rumāniju, tāpat piemēro gan attiecībā uz drošības standartu pieņemšanu, īstenošanu vai uzturēšanu, ko veic šī cita dalībvalsts, gan attiecībā uz šā gaisa pārvadātāja darbības atļauju.
   4. pants
   Nodokļu uzlikšana aviācijas degvielai
   1.   Šā panta 2. punkts papildina atbilstīgos noteikumus pantos, kas uzskaitīti II pielikuma d) punktā.
   2.   Neskarot citus noteikumus par pretējo, II pielikuma d) punktā uzskaitītie nolīgumi neliedz dalībvalstij nediskriminējoši uzlikt nodokļus, nodevas, maksu vai citus maksājumus par degvielu, ko tās teritorijā piegādā izmantošanai tādu Rumānijas norādītu gaisa pārvadātāju lidaparātos, kuri veic lidojumus maršrutā no kādas vietas šīs dalībvalsts teritorijā uz citu vietu šīs dalībvalsts vai citas dalībvalsts teritorijā.
   3.   Neskarot citus noteikumus par pretējo, II pielikuma d) punktā uzskaitītie nolīgumi neliedz Rumānijai uz savstarpīguma pamata un nediskriminējoši uzlikt nodokļus, nodevas, maksu vai citus maksājumus par degvielu, ko tās teritorijā piegādā izmantošanai tādu dalībvalsts norādītu gaisa pārvadātāju lidaparātos, kuri veic lidojumus maršrutā starp divām vietām Rumānijas teritorijā.
   5. pants
   Tarifi pārvadājumiem Eiropas Kopienā
   1.   Šā panta 2. punkts papildina II pielikuma e) punktā uzskaitītos pantus.
   2.   Uz tarifiem, ko saskaņā ar kādu no I pielikumā uzskaitītajiem nolīgumiem, kurā ir kāds no II pielikuma e) punktā uzskaitītajiem noteikumiem, Rumānijas norādīti gaisa pārvadātāji piemēro par pārvadājumiem, kas pilnībā veikti Eiropas Kopienas teritorijā, attiecas Eiropas Kopienas tiesību akti.
   6. pants
   Nolīguma pielikumi
   Šā nolīguma pielikumi ir tā sastāvdaļa.
   7. pants
   Pārskatīšana vai grozījumi
   Puses, savstarpēji vienojoties, var jebkurā laikā pārskatīt vai grozīt šo nolīgumu. Grozījumi stājas spēkā saskaņā ar 8. pantu.
   8. pants
   Stāšanās spēkā
   1.   Šis nolīgums stājas spēkā, kad Puses ir viena otrai rakstiski paziņojušas, ka ir pabeigtas to attiecīgās iekšējās procedūras, kas vajadzīgas, lai nolīgums stātos spēkā.
   2.   Nolīgumi un citi pasākumi starp dalībvalstīm un Rumāniju, kas šā nolīguma parakstīšanas dienā vēl nav stājušies spēkā un ko vēl nepiemēro provizoriski, ir uzskaitīti I pielikuma b) punktā. Šo nolīgumu piemēro visiem šādiem nolīgumiem un pasākumiem, tiem stājoties spēkā vai tos piemērojot provizoriski.
   9. pants
   Nolīguma izbeigšana
   1.   Ja tiek izbeigts kāds no I pielikumā uzskaitītajiem nolīgumiem, vienlaikus izbeidzas visi šā nolīguma noteikumi, kas attiecas uz attiecīgo I pielikumā uzskaitīto nolīgumu.
   2.   Ja tiek izbeigti visi I pielikumā uzskaitītie nolīgumi, vienlaikus izbeidzas šis nolīgums.

      TO APLIECINOT, pilnvarotie ir parakstījuši šo nolīgumu.
      Zalcburgā, divos oriģināleksemplāros, divi tūkstoši sestā gada piektajā maijā, angļu, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu, zviedru un rumāņu valodā.

         Por la Comunidad Europea
         Za Evropské společenství
         For Det Europæiske Fællesskab
         Für die Europäische Gemeinschaft
         Euroopa Ühenduse nimel
         Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα
         For the European Community
         Pour la Communauté européenne
         Per la Comunità europea
         Eiropas Kopienas vārdā
         Europos bendrijos vardu
         Az Európai Közösség részéről
         Għall-Komunità Ewropea
         Voor de Europese Gemeenschap
         W imieniu Wspólnoty Europejskiej
         Pela Comunidade Europeia
         Za Európske spoločenstvo
         Za Evropsko skupnost
         Euroopan yhteisön puolesta
         För Europeiska gemenskapen
         Pentru Comunitatea Europeană

         Por Rumanía
         Za Rumunsko
         For Rumænien
         Für Rumänien
         Rumeenia nimel
         Για τη Ρουμανία
         For Romania
         Pour la Roumanie
         Per la Romania
         Rumānijas vārdā
         Rumunijos vardu
         Románia részéről
         Għar-Rumanija
         Voor Roemenië
         W imieniu Rumunii
         Pela Roménia
         Za Rumunsko
         Za Romunijo
         Romanian puolesta
         För Rumänien
         Pentru România

   I PIELIKUMS
   Šā nolīguma 1. pantā minēto nolīgumu saraksts

               a)

               Gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgumi starp Rumāniju un Eiropas Kopienas dalībvalstīm, kuri šā nolīguma parakstīšanas dienā ir noslēgti, parakstīti un/vai tiek piemēroti provizoriski:

                           —

                           Gaisa pārvadājumu nolīgums starp Austrijas Federālo valdību un Rumānijas Sociālistiskās Republikas valdību, parakstīts Bukarestē, 1975. gada 14. jūlijā (turpmāk “Rumānijas un Austrijas nolīgums”).
                           Grozīts ar 1985. gada 27. jūnija Notu apmaiņu.
                           Jaunākie grozījumi izdarīti ar 1994. gada 17. novembra Notu apmaiņu,

                           —

                           Nolīgums starp Beļģijas Karalisti un Rumānijas Tautas Republiku par gaisa pārvadājumiem, parakstīts Bukarestē, 1956. gada 4. decembrī (turpmāk “Rumānijas un Beļģijas nolīgums”).
                           Jaunākie papildinājumi izdarīti ar 1956. gada 4. decembra Notu apmaiņu,

                           —

                           Nolīgums starp Kipras Republikas valdību un Rumānijas Sociālistiskās Republikas valdību par gaisa pārvadājumiem, parakstīts Nikozijā, 1973. gada 13. decembrī (turpmāk “Rumānijas un Kipras nolīgums”),

                           —

                           Nolīgums starp Čehoslovākijas Sociālistiskās Republikas valdību un Rumānijas Sociālistiskās Republikas valdību par civilajiem gaisa pārvadājumiem, parakstīts Prāgā, 1970. gada 13. martā, par kuru Čehijas Republika ir paziņojusi, ka tā uzskata šo nolīgumu par saistošu (turpmāk “Rumānijas un Čehijas Republikas nolīgums”),

                           —

                           Gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgums starp Dānijas Karalistes valdību un Rumānijas valdību, parakstīts Oslo, 1998. gada 26. oktobrī (turpmāk “Rumānijas un Dānijas nolīgums”),

                           —

                           Nolīgums starp Somijas Republikas valdību un Rumānijas Sociālistiskās Republikas valdību par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem starp šo valstu teritorijām un ārpus tām, parakstīts Helsinkos, 1971. gada 30. jūnijā (turpmāk “Rumānijas un Somijas nolīgums”).
                           Papildināts ar Saprašanās memorandu, kas parakstīts Helsinkos, 1993. gada 7. jūlijā.
                           Grozīts ar 1996. gada 30. janvāra un 7. jūnija Notu apmaiņu,

                           —

                           Gaisa pārvadājumu nolīgums starp Francijas Republikas valdību un Rumānijas Tautas Republikas valdību, parakstīts Bukarestē, 1962. gada 18. maijā un papildināts ar Parīzē, 1962. gada 23. februārī parakstītu Protokolu (turpmāk “Rumānijas un Francijas nolīgums”).
                           Jaunākie grozījumi izdarīti ar Saskaņoto protokolu, kas parakstīts Bukarestē, 1999. gada 27. oktobrī,

                           —

                           Nolīgums starp Grieķijas Karalistes valdību un Rumānijas Tautas Republikas valdību par regulāriem gaisa komercpārvadājumiem, parakstīts Atēnās, 1960. gada 2. maijā (turpmāk “Rumānijas un Grieķijas nolīgums”).
                           Jaunākie grozījumi izdarīti ar Notu apmaiņu, kas parakstīta Atēnās, 1966. gada 2. septembrī,

                           —

                           Gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgums starp Ungārijas Republikas valdību un Rumānijas valdību, parakstīts Bukarestē, 1995. gada 12. septembrī (turpmāk “Rumānijas un Ungārijas nolīgums”),

                           —

                           Nolīgums starp Itālijas Republikas valdību un Rumānijas Sociālistiskās Republikas valdību par civilajiem gaisa pārvadājumiem, parakstīts Romā, 1975. gada 19. decembrī (turpmāk “Rumānijas un Itālijas nolīgums”).
                           Jaunākie grozījumi izdarīti ar Notu apmaiņu, kas parakstīta 1996. gada 9. jūlijā un 1996. gada 28. augustā,

                           —

                           Nolīgums starp Luksemburgas Lielhercogistes valdību un Rumānijas Sociālistiskās Republikas valdību par civilajiem gaisa pārvadājumiem, parakstīts Luksemburgā, 1972. gada 27. oktobrī (turpmāk “Rumānijas un Luksemburgas nolīgums”),

                           —

                           Nolīgums starp Maltas valdību un Rumānijas valdību par civilajiem gaisa pārvadājumu pakalpojumiem, parakstīts Valetā, 1990. gada 22. novembrī (turpmāk “Rumānijas un Maltas nolīgums”),

                           —

                           Nolīgums starp Nīderlandes Karalistes valdību un Rumānijas Tautas Republikas valdību par civilajiem gaisa pārvadājumiem, parakstīts Hāgā, 1957. gada 27. augustā (turpmāk “Rumānijas un Nīderlandes nolīgums”).
                           Jaunākie papildinājumi izdarīti ar Protokolu, kas parakstīts Hāgā, 1982. gada 8. jūnijā,

                           —

                           Nolīgums starp Polijas Republikas valdību un Rumānijas valdību par civilajiem gaisa pārvadājumiem, parakstīts Varšavā, 1999. gada 19. maijā (turpmāk “Rumānijas un Polijas nolīgums”),

                           —

                           Nolīgums starp Portugāles valdību un Rumānijas Sociālistiskās Republikas valdību par civilajiem gaisa pārvadājumiem, parakstīts Lisabonā, 1975. gada 8. februārī (turpmāk “Rumānijas un Portugāles nolīgums”),

                           —

                           Nolīgums starp Slovākijas Republikas valdību un Rumānijas valdību par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem, parakstīts Bratislavā, 2000. gada 6. jūnijā (turpmāk “Rumānijas un Slovākijas nolīgums”),

                           —

                           Gaisa pārvadājumu nolīgums starp Spānijas valdību un Rumānijas Sociālistiskās Republikas valdību, parakstīts Madridē, 1980. gada 10. janvārī (turpmāk “Rumānijas un Spānijas nolīgums”).
                           Grozīts ar Saprašanās memorandu, kas parakstīts Madridē, 1995. gada 8. martā.
                           Jaunākie grozījumi izdarīti ar Saskaņoto protokolu, kas parakstīts Bukarestē, 1995. gada 4. oktobrī,

                           —

                           Gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgums starp Zviedrijas Karalistes valdību un Rumāniju, parakstīts Oslo, 1998. gada 26. oktobrī (turpmāk “Rumānijas un Zviedrijas nolīgums”),

                           —

                           Nolīgums starp Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes valdību un Rumānijas valdību par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem, parakstīts Londonā, 1995. gada 28. martā (turpmāk “Rumānijas un Apvienotās Karalistes nolīgums”).

               b)

               Gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgumi un citi pasākumi, kas parafēti vai parakstīti starp Rumāniju un Eiropas Kopienas dalībvalstīm un kas šā nolīguma parakstīšanas dienā vēl nav stājušies spēkā un netiek piemēroti provizoriski:

                           —

                           Nolīgums starp Vācijas Federatīvās Republikas valdību un Rumānijas valdību par gaisa pārvadājumiem, parafēts Bukarestē, 1994. gada 16. decembrī (turpmāk “Rumānijas un Vācijas nolīgums”).
                           Grozījumi izdarīti ar Saprašanās memorandu, kas parakstīts Bukarestē, 1996. gada 8. februārī.
                           Papildināts ar Saprašanās memorandu, kas parakstīts Bukarestē, 1997. gada 2. decembrī.
                           Papildināts ar 1998. gada 5. maija un 1998. gada 24. augusta Notām.
                           Jaunākie grozījumi izdarīti ar 2001. gada 28. maija un 2001. gada 15. oktobra Notām,

                           —

                           Nolīgums starp Īrijas valdību un Rumānijas valdību par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem, parakstīts Dublinā, 1995. gada 1. novembrī (turpmāk “Rumānijas un Īrijas nolīgums”).

         II PIELIKUMS
   I pielikumā uzskaitīto nolīgumu to pantu saraksts, kas minēti šā nolīguma 2. līdz 5. pantā

               a)

               Dalībvalsts norāde:

                           —

                           Rumānijas un Austrijas nolīguma 3. pants,

                           —

                           Rumānijas un Beļģijas nolīguma 2. pants,

                           —

                           Rumānijas un Kipras nolīguma 3. pants,

                           —

                           Rumānijas un Čehijas Republikas nolīguma 3. pants,

                           —

                           Rumānijas un Dānijas nolīguma 3. pants,

                           —

                           Rumānijas un Somijas nolīguma 3. pants,

                           —

                           Rumānijas un Francijas nolīguma 3. pants,

                           —

                           Rumānijas un Vācijas nolīguma 3. pants,

                           —

                           Rumānijas un Grieķijas nolīguma 3. pants,

                           —

                           Rumānijas un Ungārijas nolīguma 3. pants,

                           —

                           Rumānijas un Īrijas nolīguma 3. pants,

                           —

                           Rumānijas un Itālijas nolīguma 3. pants,

                           —

                           Rumānijas un Luksemburgas nolīguma 3. pants,

                           —

                           Rumānijas un Maltas nolīguma 3. pants,

                           —

                           Rumānijas un Nīderlandes nolīguma 2. pants,

                           —

                           Rumānijas un Polijas nolīguma 3. pants,

                           —

                           Rumānijas un Portugāles nolīguma 3. pants,

                           —

                           Rumānijas un Slovākijas nolīguma 3. pants,

                           —

                           Rumānijas un Spānijas nolīguma 3. pants,

                           —

                           Rumānijas un Zviedrijas nolīguma 3. pants,

                           —

                           Rumānijas un Apvienotās Karalistes nolīguma 4. pants.

               b)

               Pilnvaru vai atļauju atteikums, atsaukšana, apturēšana vai ierobežošana:

                           —

                           Rumānijas un Austrijas nolīguma 4. pants,

                           —

                           Rumānijas un Beļģijas nolīguma 2. pants,

                           —

                           Rumānijas un Kipras nolīguma 6. pants,

                           —

                           Rumānijas un Čehijas Republikas nolīguma 4. pants,

                           —

                           Rumānijas un Dānijas nolīguma 4. pants,

                           —

                           Rumānijas un Somijas nolīguma 3. un 4. pants,

                           —

                           Rumānijas un Francijas nolīguma 3. pants,

                           —

                           Rumānijas un Vācijas nolīguma 4. pants,

                           —

                           Rumānijas un Grieķijas nolīguma 4. pants,

                           —

                           Rumānijas un Ungārijas nolīguma 4. pants,

                           —

                           Rumānijas un Īrijas nolīguma 4. pants,

                           —

                           Rumānijas un Itālijas nolīguma 4. pants,

                           —

                           Rumānijas un Luksemburgas nolīguma 4. pants,

                           —

                           Rumānijas un Maltas nolīguma 4. pants,

                           —

                           Rumānijas un Nīderlandes nolīguma 3. pants,

                           —

                           Rumānijas un Polijas nolīguma 4. pants,

                           —

                           Rumānijas un Portugāles nolīguma 3. un 4. pants,

                           —

                           Rumānijas un Slovākijas nolīguma 4. pants,

                           —

                           Rumānijas un Spānijas nolīguma 4. pants,

                           —

                           Rumānijas un Zviedrijas nolīguma 4. pants,

                           —

                           Rumānijas un Apvienotās Karalistes nolīguma 5. pants.

               c)

               Reglamentējošā kontrole:

                           —

                           Rumānijas un Vācijas nolīguma 12. pants,

                           —

                           Rumānijas un Polijas nolīguma 16. pants,

                           —

                           Rumānijas un Slovākijas nolīguma 19. pants.

               d)

               Nodokļu uzlikšana aviācijas degvielai:

                           —

                           Rumānijas un Austrijas nolīguma 8. pants,

                           —

                           Rumānijas un Beļģijas nolīguma 5. pants,

                           —

                           Rumānijas un Kipras nolīguma 7. pants,

                           —

                           Rumānijas un Čehijas Republikas nolīguma 6. pants,

                           —

                           Rumānijas un Dānijas nolīguma 6. pants,

                           —

                           Rumānijas un Somijas nolīguma 5. pants,

                           —

                           Rumānijas un Francijas nolīguma 9. pants,

                           —

                           Rumānijas un Vācijas nolīguma 6. pants,

                           —

                           Rumānijas un Grieķijas nolīguma 8. pants,

                           —

                           Rumānijas un Ungārijas nolīguma 9. pants,

                           —

                           Rumānijas un Īrijas nolīguma 14. pants,

                           —

                           Rumānijas un Itālijas nolīguma 8. pants,

                           —

                           Rumānijas un Luksemburgas nolīguma 8. pants,

                           —

                           Rumānijas un Maltas nolīguma 10. pants,

                           —

                           Rumānijas un Nīderlandes nolīguma 6. pants,

                           —

                           Rumānijas un Polijas nolīguma 10. pants,

                           —

                           Rumānijas un Portugāles nolīguma 8. pants,

                           —

                           Rumānijas un Slovākijas nolīguma 9. pants,

                           —

                           Rumānijas un Spānijas nolīguma 5. pants,

                           —

                           Rumānijas un Zviedrijas nolīguma 6. pants,

                           —

                           Rumānijas un Apvienotās Karalistes nolīguma 8. pants.

               e)

               Tarifi pārvadājumiem Eiropas Kopienā:

                           —

                           Rumānijas un Austrijas nolīguma 7. pants,

                           —

                           Rumānijas un Beļģijas nolīguma 6. pants,

                           —

                           Rumānijas un Kipras nolīguma 12. pants,

                           —

                           Rumānijas un Čehijas Republikas nolīguma 10. pants,

                           —

                           Rumānijas un Dānijas nolīguma 11. pants,

                           —

                           Rumānijas un Somijas nolīguma 8. pants,

                           —

                           Rumānijas un Francijas nolīguma 12. pants,

                           —

                           Rumānijas un Vācijas nolīguma 10. pants,

                           —

                           Rumānijas un Grieķijas nolīguma 6. pants,

                           —

                           Rumānijas un Ungārijas nolīguma 8. pants,

                           —

                           Rumānijas un Īrijas nolīguma 8. pants,

                           —

                           Rumānijas un Itālijas nolīguma 7. pants,

                           —

                           Rumānijas un Luksemburgas nolīguma 7. pants,

                           —

                           Rumānijas un Maltas nolīguma 15. pants,

                           —

                           Rumānijas un Nīderlandes nolīguma 10. pants,

                           —

                           Rumānijas un Polijas nolīguma 5. pants,

                           —

                           Rumānijas un Portugāles nolīguma 7. pants,

                           —

                           Rumānijas un Slovākijas nolīguma 8. pants,

                           —

                           Rumānijas un Spānijas nolīguma 14. pants,

                           —

                           Rumānijas un Zviedrijas nolīguma 11. pants,

                           —

                           Rumānijas un Apvienotās Karalistes nolīguma 7. pants.

         III PIELIKUMS
   Šā nolīguma 2. pantā minēto citu valstu saraksts

               a)

               Islandes Republika (saskaņā ar Eiropas Ekonomikas zonas līgumu);

               b)

               Lihtenšteinas Firstiste (saskaņā ar Eiropas Ekonomikas zonas līgumu);

               c)

               Norvēģijas Karaliste (saskaņā ar Eiropas Ekonomikas zonas līgumu);

               d)

               Šveices Konfederācija (saskaņā ar Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas nolīgumu par gaisa pārvadājumiem).


title: Izpildu Komitejas lēmums (1995. gada 20. decembris) par ātru informācijas apmaiņu starp Šengenas valstīm, paziņojot statistikas datus un konkrētus datus par iespējamiem darbības traucējumiem pie ārējām robežām (SCH/Com–ex (95)21)

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

41995D0021

Oficiālais Vēstnesis L 239 , 22/09/2000 Lpp. 0176 - 0179

		Izpildu Komitejas lēmums(1995. gada 20. decembris)par ātru informācijas apmaiņu starp Šengenas valstīm, paziņojot statistikas datus un konkrētus datus par iespējamiem darbības traucējumiem pie ārējām robežām(SCH/Com–ex (95)21)IZPILDU KOMITEJA,ņemot vērā Šengenas Līguma īstenošanas konvencijas 132. pantu,ņemot vērā iepriekšminētās konvencijas 7. un 131. pantu,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.Šengenas valstis cita citai pēc iespējas drīz paziņo statistikas datus un konkrētus datus par jebkādiem iespējamiem darbības traucējumus pie ārējām robežām.Šengenas valstis visus konkrētos datus, kas ir to rīcībā, paziņo prezidentvalstij ar Ģenerālsekretariāta starpniecību.Apakšgrupa robežu jautājumos izskata šos datus katrā sanāksmē un ierosina praktiskus risinājumus.Ostendē, 1995. gada 20. decembrīPriekšsēdētājsJ. Vande Lanotte--------------------------------------------------SCH/I–Front (95)45 rev. 2 corr.PIEZĪME, KAS ATTIECAS UZ CENTRĀLO GRUPUSaskaņā ar mandātu, ko Centrālajai grupai 1995. gada 24. oktobrī piešķīra Izpildu komiteja, apakšgrupai robežu jautājumos tika uzdots izpētīt problēmas, kas radušās attiecībā uz pārbaudēm, kuras veic pie ārējām robežām.Tādēļ, īstenojot Šengenas konvencijas 7. pantu, kā arī lai faktiski ievērotu noteikumus, kas minēti Kopīgās rokasgrāmatas 4.1. punktā, ir radīts statistikas instruments, kurš balstās uz CIREFI veikto darbu.Katra valsts apņemas pārsūtīt Šengenas sekretariātam statistikas informāciju, kas ļauj labāk pārraudzīt un apzināt migrāciju, pievienoto tabulu formā 30 dienu laikā kopš šādas informācijas iegūšanas.Šengenas sekretariāts saņem norādījumu šo informāciju uzreiz pārsūtīt visām Šengenas valstīm.Šengenas sekretariāts sadarbībā ar FMAD (norīkotas amatpersonas) salīdzinās šo informāciju. FMAD prezidentvalsts vārdā var veikt tādu problēmu sākotnējo analīzi, kuras varētu rasties, pārbaudot šo informāciju. Katra dalībvalsts saglabā tiesības ierosināt jautājumus, kuri, pēc šīs dalībvalsts domām, ir jāapspriež.Vienlaicīgi ar statistikas informācijas pārsūtīšanu katrai dalībvalstij jāsniedz informācija par grūtībām, ar ko tās sastopas, veicot kontroli pie ārējām robežām; arī šo informāciju var analizēt saskaņā ar kārtību, kas noteikta šā lēmuma iepriekšējā daļā.Tādēļ Šengenas valstu iestādes, rīkojoties ar to struktūrvienību starpniecību, kas atbild par ārējo robežu kontroli, un ar sadarbības koordinatoru starpniecību, ciktāl to paredz divpusējie nolīgumi par amatpersonu norīkošanu, vāc visu iespējamo informāciju par konkrētām problēmām, kas rodas uz ārējām robežām un izraisa traucējumus robežkontroles norisē. Valstu iestādes apkopo un analizē šo informāciju un ar sekretariāta starpniecību informē prezidentvalsti.Apakšgrupai robežu jautājumos katras sanāksmes darba kārtībā jāiekļauj jautājums par novērojumiem, kas veikti par šo statistiku un šīm problēmām+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++--------------------------------------------------


title: 2006/447/EK: Komisijas Lēmums ( 2006. gada 31. maijs ), ar ko groza Lēmumu 2005/436/EK attiecībā uz finansiālajām iemaksām ieguldījumu fondā 911100MTF/INT/003/EEK (TFEU 970089129)  (izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 2076)

text:
               30.6.2006

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 176/105

         KOMISIJAS LĒMUMS
   (2006. gada 31. maijs),
   ar ko groza Lēmumu 2005/436/EK attiecībā uz finansiālajām iemaksām ieguldījumu fondā 911100MTF/INT/003/EEK (TFEU 970089129)
   (izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 2076)
   (2006/447/EK)
   EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā Padomes 1990. gada 26. jūnija Lēmumu 90/424/EEK par izdevumiem veterinārijas jomā (1), un jo īpaši tā 12. un 13. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Ar Kopienas 2005. gada 13. jūnija Lēmumu 2005/436/EK par Kopienas sadarbību ar Pārtikas un lauksaimniecības organizāciju, jo īpaši ņemot vērā Eiropas Komisijas veiktos mutes un nagu sērgas kontroles pasākumus (2), Kopienas finansiālajām saistībām attiecībā uz ieguldījumu fondu 911100MTF/INT/003/EEK (TFEU 970089129), turpmāk tekstā – “ieguldījumu fonds”, četru gadu laikposmam tika noteikts maksimālais apjoms EUR 450 000.

               (2)

               Saskaņā ar Lēmumu 2005/436/EK Eiropas Kopienu Komisija un Apvienoto Nāciju Organizācijas Pārtikas un lauksaimniecības organizācija 2005. gada 1. septembrī noslēdza īstenošanas nolīgumu par minētā ieguldījumu fonda izmantošanu un darbību.

               (3)

               Ņemot vērā jaunu vīrusu topotipu un vīrusu celmu parādīšanos un kontroles pasākumu samazināšanos reģionos, stāvoklim vēl vairāk pasliktinoties ar vienlaicīgiem putnu gripas uzliesmojumiem, Kopienai, ciešā sadarbībā ar Eiropas Komisiju mutes un nagu sērgas kontrolei (EUFMD) un izmantojot ieguldījumu fondu, jāsagatavojas slimības kontroles pasākumiem, tostarp ārkārtas vakcinācijas kampaņām kaimiņvalstīs.

               (4)

               Tāpēc Kopienas iemaksa ieguldījumu fondā četru gadu laikposmam jāpalielina par EUR 3 500 000, no EUR 4 500 000 līdz EUR 8 000 000.

               (5)

               Jāparedz noteikumi īstenošanas nolīguma grozījumu pieņemšanai, kas vajadzīgi, lai ņemtu vērā summas korekciju.

               (6)

               Šim lēmumam jābūt ar atpakaļejošu spēku no 2005. gada 1. janvāra, lai Kopiena varētu izpildīt savas saistības četru gadu laikposmam no minētā datuma.

               (7)

               Tādēļ attiecīgi jāgroza Lēmums 2005/436/EK.

               (8)

               Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   Vienīgais pants
   Lēmumu 2005/436/EK groza šādi.

               1)

               Lēmuma 1. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
               “2.   No 2005. gada 1. janvāra Kopienas finansiālajai iemaksai 1. punktā minētajā fondā četru gadu laikposmam noteikts maksimālais apjoms EUR 8 000 000.”

               2)

               Lēmuma 2. panta 1. punktam pievieno šādu otro daļu:
               “Par visiem īstenošanas nolīguma grozījumiem, kas vajadzīgi, lai ņemtu vērā koriģēto summu, kura minēta 1. panta 2. punktā, savstarpēji jāvienojas Eiropas Kopienu Komisijai un Apvienoto Nāciju Organizācijas Pārtikas un lauksaimniecības organizācijai.”

      Briselē, 2006. gada 31. maijā

            Komisijas vārdā —

            Komisijas loceklis

         Markos KYPRIANOU

      (1)  OV L 224, 18.8.1990., 19. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2006/53/EK (OV L 29, 2.2.2006., 37. lpp.).

      (2)  OV L 151, 14.6.2005., 26. lpp.


title: 2004/672/EK: Padomes Lēmums (2004. gada 14. jūnijs) par Somijas locekļa un Somijas locekļa aizstājēja iecelšanu Reģionu komitejā

text:
               5.10.2004

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 307/6

      PADOMES LĒMUMS

   (2004. gada 14. jūnijs)
   par Somijas locekļa un Somijas locekļa aizstājēja iecelšanu Reģionu komitejā
   (2004/672/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 263. pantu,
   ņemot vērā Somijas valdības ieteikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2002. gada 22. janvārī (1) pieņēma lēmumu, ar kuru ieceļ Reģiona komitejas locekļus un to aizstājējus.

               (2)

               Pēc Markku KAUPPINEN kunga atkāpšanās, par ko Padome tika informēta 2004. gada 10. maijā, Reģionu komitejā ir atbrīvojusies viena locekļa vieta, un pēc Ossi MARTIKAINEN kunga iecelšanas par locekli Reģionu komitejā ir atbrīvojusies aizstājēja vieta,

         IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU.
   Vienīgais pants

               a)

                  Ossi MARTIKAINEN kungu,
               Lapinlahden kunnanvaltuuston puheenjohtaja
               ieceļ par locekli Markku KAUPPINEN kunga vietā;

               b)

                  Auli HYVÄRINEN kundzi,
               Keminmaan kunnanvaltuuston ja kunnanhallituksen jäsen
               ieceļ par aizstājēju Ossi MARTIKAINEN kunga vietā

         uz atlikušo pilnvaru laiku līdz 2006. gada 25. janvārim.

      Luksemburgā, 2004. gada 14. jūnijā

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         B. COWEN

      (1)  OV L 24, 26.1.2002., 38. lpp.


title: 2010/106/CFSP: Padomes Lēmums 2010/106/KĀDP ( 2010. gada 22. februāris ), ar ko pagarina pilnvaras Eiropas Savienības īpašajam pārstāvim saistībā ar krīzi Gruzijā

text:
               23.2.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 46/5

         PADOMES LĒMUMS 2010/106/KĀDP
   (2010. gada 22. februāris),
   ar ko pagarina pilnvaras Eiropas Savienības īpašajam pārstāvim saistībā ar krīzi Gruzijā
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 28. pantu, 31. panta 2. punktu un 33. pantu,
   ņemot vērā priekšlikumu, ar ko nākusi klajā Savienības Augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2008. gada 25. septembrī pieņēma Vienoto rīcību 2008/760/KĀDP (1), ar ko Pierre MOREL kungu iecēla par Eiropas Savienības īpašo pārstāvi (ESĪP) saistībā ar krīzi Gruzijā.

               (2)

               Padome 2009. gada 16. februārī pieņēma Vienoto rīcību 2009/131/ KĀDP (2), ar ko pagarinājaESĪP pilnvaras līdz 2009. gada 31. augustam. Šī vienotā rīcība ir grozīta ar Vienoto rīcību 2009/571/KĀDP (3), ar ko pagarināja ESĪP pilnvaras līdz 2010. gada 28. februārim.

               (3)

               ESĪP pilnvaras būtu jāpagarina līdz 2010. gada 31. augustam. Tomēr ESĪP pilnvaras var beigties ātrāk, ja Padome pieņemtu tādu lēmumu pēc Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos (AP) ieteikuma, kad būtu stājies spēkā lēmums, ar ko izveido Eiropas Ārējās darbības dienestu.

               (4)

               ESĪP īstenos savas pilnvaras situācijā, kas var pasliktināties un varētu kaitēt Līguma 21. pantā izklāstītajiem kopējās ārpolitikas un drošības politikas mērķiem,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Eiropas Savienības īpašais pārstāvis
   Ar šo Eiropas Savienības īpašā pārstāvja (ESĪP) saistībā ar krīzi Gruzijā Pierre MOREL kunga pilnvaras tiek pagarinātas līdz 2010. gada 31. augustam. ESĪP pilnvaras var beigties ātrāk, ja Padome pieņemtu tādu lēmumu pēc AP ieteikuma, kad būtu stājies spēkā lēmums, ar ko izveido Eiropas Ārējās darbības dienestu.
   2. pants
   Mērķi
   ESĪP pilnvaru pamatā ir mērķi, kas noteikti 2008. gada 1. septembra Briseles ārkārtas Eiropadomes secinājumos un 2008. gada 15. septembrī pieņemtajos Padomes secinājumos par Gruziju.
   ESĪP uzlabo Eiropas Savienības (ES) ieguldījuma efektivitāti un publicitāti, palīdzot risināt konfliktu Gruzijā.
   3. pants
   Pilnvaras
   Lai sasniegtu politikas mērķus, ESĪP ir pilnvarots:

               a)

               pirmkārt, palīdzēt sagatavot starptautiskas apspriedes, kas paredzētas 2008. gada 12. augusta vienošanās 6. punktā, konkrēti, par:

                           —

                           reģiona drošības un stabilitātes nosacījumiem,

                           —

                           bēgļu un iekšzemē pārvietoto personu jautājumu, pamatojoties uz starptautiski atzītiem principiem,

                           —

                           jebkādiem citiem jautājumiem pēc pušu savstarpējas vienošanās;

                     otrkārt, palīdzēt noteikt Savienības nostāju un pārstāvēt to minētajās apspriedēs;

               b)

               ciešā koordinācijā ar Apvienoto Nāciju Organizāciju un Eiropas Drošības un sadarbības organizāciju (EDSO) sekmēt 2008. gada 8. septembrī Maskavā un Tbilisi noslēgtā nolīguma, kā arī 2008. gada 12. augusta nolīguma īstenošanu;

         veicot iepriekš minētās darbības, veicināt Savienības cilvēktiesību politikas īstenošanu, jo īpaši sieviešu un bērnu tiesību jomā.
   4. pants
   Pilnvaru īstenošana
   1.   ESĪP ir atbildīgs par pilnvaru īstenošanu AP pakļautībā.
   2.   Politikas un drošības komiteja (PDK) uztur privileģētus sakarus ar ESĪP un ir galvenais ESĪP kontaktpunkts sakariem ar Padomi. PDK saskaņā ar savām pilnvarām, neskarot AP pilnvaras, dod ESĪP stratēģiskas norādes un politisku virzību.
   5. pants
   Finansējums
   1.   ESĪP pilnvaru īstenošanas izdevumiem paredzētā finanšu atsauces summa laikposmam no 2010. gada 1. marta līdz 2010. gada 31. augustam ir EUR 502 000.
   2.   Izdevumus, ko finansē no 1. punktā paredzētās summas, var veikt no 2010. gada 1. marta. Izdevumus pārvalda saskaņā ar procedūrām un noteikumiem, kurus piemēro Savienības vispārējam budžetam.
   3.   Izdevumu pārvaldību veic, pamatojoties uz līgumu starp ESĪP un Komisiju. ESĪP sniedz Komisijai pārskatu par visiem izdevumiem.
   6. pants
   Komandas izveide un sastāvs
   1.   ESĪP saskaņā ar savām pilnvarām un atbilstīgajiem pieejamajiem finanšu līdzekļiem ir atbildīgs par savas komandas izveidi. Komandā iekļauj personas, kam, kā pilnvarās paredzēts, ir īpašas zināšanas konkrētos politikas jautājumos. ESĪPoperatīvi informē Padomi un Komisiju par komandas sastāvu.
   2.   Dalībvalstis un Savienības iestādes var ierosināt personāla norīkošanu darbā pie ESĪP. Atalgojumu personālam, ko kāda dalībvalsts vai Savienības iestāde norīko darbā pie ESĪP, maksā attiecīgā dalībvalsts vai Savienības iestāde. Darbā pie ESĪP var nosūtīt arī ekspertus, ko dalībvalstis ir norīkojušas darbā uz Padomes Ģenerālsekretariātu. Starptautiskajiem personāla līgumdarbiniekiem ir kādas dalībvalsts valstspiederība.
   3.   Norīkotais personāls turpina būt nosūtītājas valsts vai Savienības nosūtītājas iestādes administratīvā pakļautībā, un tas veic savus pienākumus un rīkojas ESĪP pilnvaru interesēs.
   7. pants
   ESĪP un viņa personāla privilēģijas un imunitāte
   Par privilēģijām, imunitāti un citām garantijām, kas vajadzīgas ESĪPun viņa personāla locekļu misijas veikšanai un sekmīgai norisei, attiecīgi vienojas ar uzņēmēju pusi/uzņēmējām pusēm. Šajā nolūkā dalībvalstis un Komisija sniedz visu vajadzīgo atbalstu.
   8. pants
   Klasificētas ES informācijas drošība
   ESĪP un viņa komandas locekļi ievēro drošības principus un minimālos standartus, kas ir noteikti Padomes Lēmumā 2001/264/EK (2001. gada 19. marts), ar ko pieņem Padomes drošības reglamentu (4), jo īpaši – rīkojoties ar klasificētu ES informāciju.
   9. pants
   Piekļuve informācijai un materiāli tehniskais atbalsts
   1.   Dalībvalstis, Komisija un Padomes Ģenerālsekretariāts nodrošina, ka ESĪP var piekļūt jebkurai atbilstīgai informācijai.
   2.   Savienības delegācija un/vai dalībvalstis attiecīgā gadījumā nodrošina materiāli tehnisko atbalstu reģionā.
   10. pants
   Drošība
   Saskaņā ar Savienības politiku par tāda personāla drošību, kas izvietots ārpus Savienības, lai veiktu operatīvas darbības saskaņā ar Līguma V sadaļu, ESĪP saskaņā ar savām pilnvarām un drošības situāciju ģeogrāfiskajā teritorijā, par ko viņš ir atbildīgs, veic visus praktiski iespējamos pasākumus visa viņa tiešā pakļautībā esošā personāla drošībai, īpaši:

               a)

               izstrādājot konkrētai misijai drošības plānu, kura pamatā ir Padomes Ģenerālsekretariāta norādes, ietverot tai pielāgotus fiziskus, organizatoriskus un procesuālus drošības pasākumus, reglamentējot personāla drošu pārvietošanos uz misijas teritoriju un drošu pārvietošanos tajā, kā arī drošības pārkāpumu novēršanu un plānus ārkārtas situācijām un misijas evakuācijai;

               b)

               nodrošinot, ka visam personālam, kas izvietots ārpus Savienības, ir augsta riska apdrošināšana atbilstīgi apstākļiem misijas teritorijā;

               c)

               nodrošinot, ka visi komandas locekļi, ko izvieto ārpus Savienības, tostarp vietējie līgumdarbinieki, pirms vai pēc ierašanās misijas teritorijā ir piedalījušies atbilstīgās drošības mācībās saskaņā ar riska klasifikāciju, ko misijas teritorijai piešķīris Padomes Ģenerālsekretariāts;

               d)

               nodrošinot, ka tiek īstenoti visi saskaņotie ieteikumi, kas sniegti pēc regulāra drošības izvērtējuma, un – saistībā ar vidusposma ziņojumiem un pārskata ziņojumu ar pilnvaru īstenošanu – rakstiski ziņojot AP, Padomei un Komisijai par šo ieteikumu īstenošanu un citiem drošības jautājumiem.

         11. pants
   Ziņošana
   ESĪP regulāri sniedz AP un PDK mutiskus un rakstiskus ziņojumus. Vajadzības gadījumā ESĪP ziņojumus sniedz arī Padomes darba grupām. Rakstiskus ziņojumus regulāri izsūta, izmantojot COREU tīklu. Pēc AP un PDK ieteikuma ESĪP var sniegt ziņojumus arī Ārlietu padomei.
   12. pants
   Koordinācija
   1.   ESĪP veicina vispārēju Savienības politisko koordināciju. Viņš palīdz nodrošināt, lai visi Savienības instrumenti būtu saskaņoti Savienības politisko mērķu sasniegšanas nolūkā. ESĪP darbības koordinē ar prezidentvalsts un Komisijas darbībām, kā arī ar darbībām, ko reģionā veic citi ESĪP, jo īpaši ESĪP Dienvidkaukāzā, ievērojot tā pilnvaru īpašos mērķus. ESĪP regulāri sniedz ziņojumus dalībvalstu pārstāvniecībām un Savienības delegācijām.
   2.   ESĪP uz vietas uztur ciešu saikni ar Savienības delegācijas vadītāju un dalībvalstu pārstāvniecību vadītājiem. Viņi dara visu iespējamo, lai palīdzētu ESĪP īstenot pilnvaras. ESĪP uztur saikni arī ar citām starptautiskajām un reģionālajām struktūrām attiecīgajā teritorijā.
   13. pants
   Pārskatīšana
   Šā lēmuma īstenošanu un saderību ar citām Savienības darbībām reģionā regulāri pārskata. ESĪP pilnvaru termiņa beigās iesniedz pilnvaru īstenošanas pārskata ziņojumu AP, Padomei un Komisijai.
   14. pants
   Stāšanās spēkā
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
   To piemēro no 2010. gada 1. marta.
   15. pants
   Publicēšana
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2010. gada 22. februārī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         C. ASHTON

      (1)  OV L 259, 27.9.2008., 16. lpp.

      (2)  OV L 46, 17.2.2009., 47. lpp.

      (3)  OV L 197, 29.7.2009., 109. lpp.

      (4)  OV L 101, 11.4.2001., 1. lpp.