title: Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 562/2014/ES ( 2014. gada 15. maijs ) par Eiropas Savienības dalību Eiropas Investīciju fonda kapitāla palielināšanā

text:
               24.5.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 156/1

         EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS Nr. 562/2014/ES
   (2014. gada 15. maijs)
   par Eiropas Savienības dalību Eiropas Investīciju fonda kapitāla palielināšanā
   EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 173. panta 3. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
   ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),
   saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Padomes Lēmumu 94/375/EK (3) Eiropas Investīciju fondu (“Fonds”) nodibināja 1994. gadā, lai “veicinātu ilgtspējīgu un līdzsvarotu izaugsmi Kopienā”.

               (2)

               Pēc tam, kad 2007. gadā tika palielināts parakstītais kapitāls, Fonda reģistrētais pamatkapitāls ir EUR 3 miljardi, kas sadalīti 3 000 daļās ar vērtību EUR 1 miljons katra, un apmaksātā kapitāla attiecība ir 20 %. Savienība, kuru pārstāv Komisija, piedalījās Fonda parakstītā kapitāla iepriekšējā palielināšanā saskaņā ar Padomes Lēmumu 2007/247/EK (4).

               (3)

               Tādējādi Savienība, kuru pārstāv Komisija, patlaban ir parakstījusies uz pavisam 900 Fonda kapitāla daļām ar nominālo vērtību EUR 900 miljoni, no kuriem EUR 180 miljoni ir apmaksāti.

               (4)

               Eiropadome 2012. gada 28. un 29. jūnija sanāksmē pieņēma “Izaugsmes un nodarbinātības paktu”, lai veicinātu gudru, ilgtspējīgu, integrējošu, resursu ziņā efektīvu un nodarbinātību veicinošu izaugsmi. Šādā sakarībā starp turpmākajām steidzamajām darbībām, kas vajadzīgas Savienības līmenī, lai veicinātu izaugsmi un nodarbinātību, vairāk finansētu ekonomiku un padarītu Eiropu konkurētspējīgāku kā vietu ražošanai un ieguldījumiem, Eiropadome savos secinājumos uzsvēra, ka sadarbībā ar pastāvošajām valstu struktūrām, piemēram, valstu attīstību veicinošām bankām un iestādēm, būtu jāizstrādā Fonda pasākumi, jo īpaši attiecībā uz riska kapitāla darbībām.

               (5)

               Lai vēl vairāk veicinātu ieguldījumus un kredītu pieejamību, Eiropadome 2013. gada 27. un 28. jūnija sanāksmē ierosināja “Jaunu investīciju plānu Eiropai”, lai atbalstītu mazos un vidējos uzņēmumus (MVU) un veicinātu ekonomikas finansēšanu. Šādā sakarībā Eiropadome savos secinājumos kā prioritāru pasākumu aicināja Komisiju un Eiropas Investīciju banku (EIB) palielināt Fonda kredītkvalitātes uzlabošanas spēju.

               (6)

               Atgādinot, ka ekonomikas, jo īpaši MVU, parastās kreditēšanas atjaunošana joprojām ir prioritāte, Eiropadome 2013. gada 19. un 20. decembrī aicināja Komisiju un EIB turpināt uzlabot Fonda spēju, palielinot tā kapitālu, lai līdz 2014. gada maijam panāktu galīgo vienošanos.

               (7)

               Pašreizējais Fonda pašu kapitāla apjoms neļauj būtiski paplašināt Fonda darbības, kā aicina Eiropadome, jo Fonda garantiju un riska kapitāla darbības nedrīkst pārsniegt maksimālo pieļaujamo Fonda vispārējo saistību apjomu, kas noteikts Fonda statūtos vai Fonda pilnsapulcē. Turklāt Fonda kredītkvalitātes uzlabošanas spēja aprobežojas ar pieejamo pašu kapitāla apjomu.

               (8)

               Tāpēc 2013. gada 26. novembrī Fonda direktoru padome pamatā apstiprināja Fonda parakstītā kapitāla palielināšanu par līdz pat EUR 1 500 miljoniem, lai varētu veikt nepieciešamo pašu kapitāla palielinājumu. Direktoru padomei savlaicīgi tiks iesniegti tehniskie noteikumi un sīki izstrādātās procedūras apraksts, lai pieprasītu atļauju iesniegt priekšlikumu apstiprināšanai Fonda 2014. gada pilnsapulcē.

               (9)

               Uz jaunajām kapitāla daļām Fonda kapitāla daļu īpašniekiem būtu jāparakstās pēc saviem ieskatiem četru gadu laikposmā, kas sāktos 2014. gadā un beigtos 2017. gadā. Jauno kapitāla daļu cena būtu jānosaka katru gadu, pamatojoties uz neto aktīvu vērtības formulu, par kuru vienojušies Fonda kapitāla daļu īpašnieki.

               (10)

               Nolīgumam par Savienības finansējumu līdzdalībai Fonda kapitāla palielināšanā nebūtu jāskar iespējamās darbības ar dividendēm.

               (11)

               Savienībai ir lietderīgi piedalīties Fonda kapitāla palielināšanā, lai sasniegtu Savienības mērķus, proti, veidot vidi, kas ir labvēlīga iniciatīvai un uzņēmumu, īpaši MVU, attīstībai visā Savienībā, un veicināt Savienības inovāciju, pētniecības un tehnoloģiju attīstības politikas rūpnieciskā potenciāla labāku izmantošanu, kā noteikts 2012. gada 28. un 29. jūnija, 2013. gada 27. un 28. jūnija un 2013. gada 19. un 20. decembra Eiropadomes secinājumos un sīki izklāstīts “Izaugsmes un nodarbinātības paktā” un “Jaunajā investīciju plānā Eiropai”.

               (12)

               Attiecībā uz konkrētiem mērķiem, kurus Savienība cenšas sasniegt, piedaloties Fonda kapitāla palielināšanā, jo īpaši saistībā ar Fonda atbalstu darbībām, ar kurām tiek papildinātas dalībvalstu darbības, kas rada labvēlīgu vidi uzņēmumiem, jo īpaši MVU, Līguma par Eiropas Savienības darbību 173. panta 3. punktā ir paredzētas šā lēmuma pieņemšanai nepieciešamās pilnvaras.

               (13)

               Lai Savienības pārstāvis iespējami drīz Fonda pilnsapulcē varētu balsot par kapitāla palielināšanu, šim lēmumam būtu jāstājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas,

         IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Šā lēmuma mērķis ir palielināt Eiropas Investīciju fonda (“Fonds”) atbalstu darbībām, ar kurām tiek papildinātas dalībvalstu darbības, kas rada labvēlīgu vidi uzņēmumiem, jo īpaši maziem un vidējiem uzņēmumiem.
   2. pants
   Papildus pašreizējai līdzdalībai Fondā Savienība parakstās uz, lielākais, 450 Fonda kapitāla daļām ar daļas nominālvērtību EUR 1 miljons. Parakstīšanos uz kapitāla daļām un gada maksājumus veic saskaņā ar noteikumiem un nosacījumiem, kurus apstiprina Fonda pilnsapulce.
   3. pants
   Savienība iegādājas jaunās kapitāla daļas Fondā četru gadu laikposmā, kas sākas 2014. gadā. Laikposmā no 2014. līdz 2017. gadam Savienības vispārējā budžetā parakstīšanās izmaksu segšanai ir pieejama kopsumma EUR 178 miljoni, izmantojot apropriācijas, kas jau ir ieplānotas 2014.–2020. gada daudzgadu finanšu shēmas 1.a izdevumu kategorijā, lai saglabātu nemainīgus piešķirtos kopējos izdevumus. Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (5) 85. panta 4. punktu budžeta saistības var sadalīt gada maksājumos, ko veic četru gadu laikposmā.
   4. pants
   Komisija uzrauga to, kā ir sasniegts 1. pantā noteiktais mērķis, un iesniedz divus ziņojumus Eiropas Parlamentam un Padomei: starpposma ziņojumu līdz 2016. gada 31. decembrim un galaziņojumu līdz 2018. gada 31. decembrim.
   5. pants
   Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2014. gada 15. maijā

            Eiropas Parlamenta vārdā –

            priekšsēdētājs

         M. SCHULZ

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         D. KOURKOULAS

      (1)  2014. gada 25. marta atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

      (2)  Eiropas Parlamenta 2014. gada 16. aprīļa nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2014. gada 6. maija lēmums.

      (3)  Padomes 1994. gada 6. jūnija Lēmums 94/375/EK par Kopienas dalību Eiropas Investīciju fondā (OV L 173, 7.7.1994., 12. lpp.).

      (4)  Padomes 2007. gada 19. aprīļa Lēmums 2007/247/EK par Kopienas dalību Eiropas Investīciju fonda kapitāla palielināšanā (OV L 107, 25.4.2007., 5. lpp.).

      (5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (2012. gada 25. oktobris) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.).

      Eiropas Parlamenta un Padomes paziņojums
      Eiropas Parlaments un Padome piekrīt pievērsties jautājumam par darbībām ar Fonda dividendēm nākamās finanšu noteikumu, kas piemērojami Savienības vispārējam budžetam, pārskatīšanas satvarā, vai, vēlākais, 4. pantā paredzētā starpposma ziņojuma par sasniegto kontekstā.


title: Padomes Lēmums (1999. gada 22. februāris) par Nolīguma slēgšanu starp Eiropas Kopienu un Izraēlas Valsti par sadarbību zinātnes un tehnikas jomā

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31999D0224

Oficiālais Vēstnesis L 083 , 27/03/1999 Lpp. 0050 - 0050

		Padomes Lēmums(1999. gada 22. februāris)par Nolīguma slēgšanu starp Eiropas Kopienu un Izraēlas Valsti par sadarbību zinātnes un tehnikas jomā(1999/224/EK)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, jo īpaši tā 130.m pantu saistībā ar 228. panta 2. punkta pirmo teikumu un 228. panta 3. punkta pirmo daļu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu [1],ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu [2],tā kā Eiropas Kopiena un Izraēla īsteno īpašas pētniecības programmas jomās, kas interesē abas puses;tā kā Izraēlas Valsts, no vienas puses, un Eiropas Kopiena un tās dalībvalstis, no otras puses, ir parakstījušas Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumu, kas paredz sarunas par sadarbības nolīgumu zinātnes un tehnoloģijas jomā;tā kā Eiropas Kopiena un Izraēlas Valsts ir noslēgušas Nolīgumu par sadarbību zinātnes un tehnikas jomā pētniecības un tehnoloģiju attīstības (ESP) ceturtās pamatprogrammas darbības laikam;tā kā Padome ar 1998. gada 18. maija lēmumu pilnvaroja Komisiju apspriest Nolīguma starp Eiropas Kopienu un Izraēlas Valsti par sadarbību zinātnes un tehnikas jomā atjaunošanu piektās pamatprogrammas darbības laikam;tā kā jāapstiprina Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Izraēlas Valsti par zinātnisko un tehnisko sadarbību,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsAr šo Kopienas vārdā tiek apstiprināts Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Izraēlas Valsti par zinātnisko un tehnisko sadarbību.Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.2. pantsAr šo Padomes priekšsēdētājs ir pilnvarots iecelt personu(-as), kam piešķirtas pilnvaras parakstīt Nolīgumu, lai tas kļūtu saistošs Kopienai.3. pantsPadomes priekšsēdētājs Kopienas vārdā sniedz šī nolīguma 13. pantā paredzēto paziņojumu.Luksemburgā, 1999. gada 22. februārīPadomes vārdā —priekšsēdētājsH.-F. von Ploetz[1] OV C 283, 12.9.1998., 5. lpp.[2] Atzinums sniegts 1999. gada 11. februārī (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).--------------------------------------------------


title: 2012/748/KĀDP: Politikas un drošības komitejas Lēmums BiH/19/2012 ( 2012. gada 27. novembris ), ar ko ieceļ ES spēku komandieri Eiropas Savienības militārajai operācijai Bosnijā un Hercegovinā

text:
               5.12.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 333/45

         POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJAS LĒMUMS BiH/19/2012
   (2012. gada 27. novembris),
   ar ko ieceļ ES spēku komandieri Eiropas Savienības militārajai operācijai Bosnijā un Hercegovinā
   (2012/748/KĀDP)
   POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 38. panta trešo daļu,
   ņemot vērā Padomes Vienoto rīcību 2004/570/KĀDP (2004. gada 12. jūlijs) par Eiropas Savienības militāro operāciju Bosnijā un Hercegovinā (1) un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Vienotās rīcības 2004/570/KĀDP 6. panta 1. punktu Padome pilnvaroja Politikas un drošības komiteju (PDK) pieņemt turpmākus lēmumus par ES spēku komandiera iecelšanu.

               (2)

               PDK 2011. gada 2. decembrī pieņēma Lēmumu BiH/18/2011 (2), ar ko par ES spēku komandieri Eiropas Savienības militārajai operācijai Bosnijā un Hercegovinā iecēla brigādes ģenerāli Robert BRIEGER.

               (3)

               ES operācijas komandieris ir ieteicis par jauno ES spēku komandieri Eiropas Savienības militārajai operācijai Bosnijā un Hercegovinā iecelt ģenerālmajoru Dieter HEIDECKER, kurš nomainītu brigādes ģenerāli Robert BRIEGER.

               (4)

               ES Militārā komiteja ir atbalstījusi šo ieteikumu.

               (5)

               Saskaņā ar 5. pantu Protokolā (Nr. 22) par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās ar aizsardzību saistītu Savienības lēmumu un rīcību izstrādē un ieviešanā.

               (6)

               Eiropadomes sanāksmē, kas notika Kopenhāgenā 2002. gada 12. un 13. decembrī, tika pieņemta deklarācija, ar kuru paziņoja, ka Berlin plus pasākumi un to īstenošana attieksies tikai uz tām ES dalībvalstīm, kuras ir arī vai nu NATO dalībvalstis, vai programmas “Partnerattiecības mieram” locekles un kuras attiecīgi ir noslēgušas divpusējus drošības nolīgumus ar NATO,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo ģenerālmajors Dieter HEIDECKER no 2012. gada 3. decembra tiek iecelts par ES spēku komandieri Eiropas Savienības militārajai operācijai Bosnijā un Hercegovinā.
   2. pants
   Ar šo tiek atcelts Lēmums BiH/18/2011.
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā 2012. gada 3. decembrī.

      Briselē, 2012. gada 27. novembrī

            Politikas un drošības komitejas vārdā –

            priekšsēdētājs

         O. SKOOG

      (1)  OV L 252, 28.7.2004., 10. lpp.

      (2)  Politikas un drošības komitejas Lēmums BiH/18/2011 (2011. gada 2. decembris), ar ko ieceļ ES spēku komandieri Eiropas Savienības militārajai operācijai Bosnijā un Hercegovinā (OV L 332, 15.12.2011., 10. lpp.).


title: Politikas un drošības komitejas Lēmums EUPOL AFG/1/2007 ( 2007. gada 16. oktobris ) par EUPOL AFGHANISTAN misijas vadītāja iecelšanu

text:
               25.10.2007

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 281/37

      POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJAS LĒMUMS EUPOL AFG/1/2007
   (2007. gada 16. oktobris)
   par EUPOL AFGHANISTAN misijas vadītāja iecelšanu
   (2007/685/KĀDP)
   POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 25. panta trešo daļu,
   ņemot vērā Padomes Vienoto rīcību 2007/369/KĀDP (2007. gada 30. maijs), ar ko izveido Eiropas Savienības Policijas misiju Afganistānā (EUPOL AFGHANISTAN) (1), un jo īpaši tās 10. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Vienotās rīcības 2007/369/KĀDP 10. pantā paredzēts, ka Padome pilnvaro Politikas un drošības komiteju pieņemt atbilstīgus lēmumus saskaņā ar Līguma 25. pantu, tostarp pieņemt turpmākus lēmumus par EUPOL AFGHANISTAN vadītāja iecelšanu.

               (2)

               Pašreizējais misijas vadītājs 2007. gada 6. oktobra vēstulē informēja Eiropas Komisiju par savu lēmumu izbeigt līgumu no 2007. gada 31. oktobra.

               (3)

               Ģenerālsekretārs/Augstais pārstāvis ir ierosinājis iecelt Jürgen Scholz kungu par jauno EUPOL AFGHANISTAN misijas vadītāju,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Jürgen Scholz kungs tiek iecelts par EUPOL AFGHANISTAN vadītāju.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā 2007. gada 1. novembrī.

      Briselē, 2007. gada 16. oktobrī

            Politikas un drošības komitejas vārdā —

            priekšsēdētājs

         C. DURRANT PAIS

      (1)  OV L 139, 31.5.2007., 33. lpp.


title: 2005/912/EK: Padomes Lēmums ( 2005. gada 12. decembris ) par Dienvidaustrumeiropas Stabilitātes pakta īpašā koordinatora iecelšanu

text:
               17.12.2005

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 331/32

      PADOMES LĒMUMS

   (2005. gada 12. decembris)
   par Dienvidaustrumeiropas Stabilitātes pakta īpašā koordinatora iecelšanu
   (2005/912/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1080/2000 (2000. gada 22. maijs) par atbalstu Apvienoto Nāciju Organizācijas pagaidu pārvaldei Kosovā (UNMIK), Pārstāvniecībai Bosnijā un Hercegovinā (OHR) un Dienvidaustrumeiropas Stabilitātes paktam (SP) (1), un jo īpaši tās 1.a pantu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Eiropas Savienības dalībvalstu ārlietu ministri un Eiropas Kopienu Komisija kopā ar citiem Dienvidaustrumeiropas Stabilitātes pakta dalībniekiem 1999. gada 10. jūnijā nolēma izveidot Dienvidaustrumeiropas Stabilitātes paktu, turpmāk “Stabilitātes pakts”.

               (2)

               Regulas (EK) Nr. 1080/2000 1.a pantā ir paredzēts, ka īpašo koordinatoru ieceļ katru gadu.

               (3)

               Līdz ar īpašā koordinatora iecelšanu jānosaka tā pilnvaras. Pieredze rāda, ka ir piemērotas tās pilnvaras, kas noteiktas Padomes Lēmumā 2004/928/EK (2004. gada 22. decembris) par Dienvidaustrumeiropas Stabilitātes pakta īpašā koordinatora iecelšanu (2) 2005. gadam.

               (4)

               Vajadzētu precīzi noteikt atbildības jomas, kā arī pamatnostādnes attiecībā uz koordināciju un ziņošanu,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Ar šo Dr. Erhard BUSEK tiek iecelts par Dienvidaustrumeiropas Stabilitātes pakta īpašo koordinatoru.
   2. pants
   Īpašais koordinators veic Stabilitātes pakta 1999. gada 10. jūnija dokumenta 13. punktā paredzētās funkcijas.
   3. pants
   Lai sasniegtu 2. pantā minēto mērķi, īpašā koordinatora pilnvaras ir šādas:

               a)

               veicināt Stabilitātes pakta mērķu sasniegšanu atsevišķās valstīs un to starpā, ja Stabilitātes paktam ir pievienotā vērtība;

               b)

               vadīt Dienvidaustrumeiropas reģionālo grupu;

               c)

               uzturēt ciešu kontaktu ar visiem Stabilitātes pakta dalībniekiem un veicinātājām valstīm, organizācijām un iestādēm, kā arī ar attiecīgajām reģionālajām iniciatīvām un organizācijām ar nolūku veicināt reģionālo sadarbību un sekmēt reģionālo pašpārvaldi;

               d)

               cieši sadarboties ar visām Eiropas Savienības un tās dalībvalstu iestādēm, lai veicinātu Eiropas Savienības lomu Stabilitātes paktā saskaņā ar Stabilitātes pakta dokumenta 18., 19. un 20. punktu un nodrošinātu komplementaritāti starp Stabilitātes pakta darbību un Stabilizācijas un asociācijas procesu;

               e)

               pēc vajadzības periodiski un kolektīvi tikties ar darba grupu priekšsēdētājiem, lai nodrošinātu vispārēju stratēģisku koordināciju un sekretariātu Dienvidaustrumeiropas reģionālajai grupai un tās instrumentiem;

               f)

               strādāt, pamatojoties uz to Stabilitātes pakta prioritāro pasākumu sarakstu, par kuriem vienojas iepriekš, apspriežoties ar Stabilitātes pakta dalībniekiem, lai īstenotu tos 2006. gadā, un pastāvīgi uzraudzīt Stabilitātes pakta darba metodes un struktūru, nodrošinot resursu saskaņotu un efektīvu izmantošanu.

         4. pants
   Īpašais koordinators noslēdz finansēšanas līgumu ar Komisiju.
   5. pants
   Īpašā koordinatora darbības koordinē ar Padomes ģenerālsekretāra/Augstā pārstāvja KĀDP lietās, Padomes prezidentūras un Komisijas darbībām, jo īpaši Neformālajā padomdevējā komitejā. Darbībā jāuztur cieši sakari ar Padomes prezidentūru, Komisiju, dalībvalstu pārstāvniecību vadītājiem, Eiropas Savienības īpašajiem pārstāvjiem, kā arī ar Pārstāvniecību Bosnijā un Hercegovinā un Apvienoto Nāciju Organizācijas civilo pārvaldi Kosovā.
   6. pants
   Īpašais koordinators vajadzības gadījumā ziņo Padomei un Komisijai. Viņš turpina regulāri informēt Eiropas Parlamentu par savām darbībām.
   7. pants
   Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   To piemēro no 2006. gada 1. janvāra līdz 2006. gada 31. decembrim.

      Briselē, 2005. gada 12. decembrī

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         J. STRAW

      (1)  OV L 122, 24.5.2000., 27. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2098/2003 (OV L 316, 29.11.2003., 1. lpp.).

      (2)  OV L 396, 31.12.2004., 47. lpp.


title: Padomes Lēmums (1989. gada 29. septembris), kas attiecas uz Eiropas Ekonomikas kopienas vārdā noslēgto Pamatnolīgumu par Eiropas Kopienu un Islandes Republikas zinātnisko un tehnisko sadarbību

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31990D0023

Oficiālais Vēstnesis L 014 , 18/01/1990 Lpp. 0018 - 0018

		Padomes Lēmums(1989. gada 29. septembris),kas attiecas uz Eiropas Ekonomikas kopienas vārdā noslēgto Pamatnolīgumu par Eiropas Kopienu un Islandes Republikas zinātnisko un tehnisko sadarbību(90/23/EEK)EIROPAS KOPIENU PADOME,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu, jo īpaši tā 130.q panta 2. punktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu [1],sadarbībā ar Eiropas Parlamentu [2],ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu [3],tā kā ar tās Lēmumu 87/516/Euratom, EEK [4], kas grozīta ar Lēmumu 88/193/Euratom, EEK [5], Padome pieņēma Kopienas rīcības pamatprogrammu pētniecības un tehnoloģiju attīstības jomā, kā paredzēts Līguma 103.i pantā;tā kā pamatprogramma aptver jebkuru Kopienas rīcību pētniecības un tehnoloģiju attīstības jomā;tā kā, lai īstenotu Kopienas rīcības pamatprogrammu pētniecības un tehnoloģiju attīstības jomā, saskaņā ar Līguma 103.n pantu var ieviest nosacījumus par sadarbību ar trešām valstīm;tā kā nepieciešams nodrošināt, lai iespējamie turpmākie nolīgumi, kas jāslēdz ar Islandes Republiku saskaņā ar Līguma 130.n pantu, tiktu iekļauti vispārējā kontekstā, kā arī, lai tādēļ tiktu apstiprināts Eiropas Kopienu un Islandes Republikas Pamatnolīgums par zinātnisko un tehnisko sadarbību,IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU.1. pantsAr šo Eiropas Ekonomikas kopienas vārdā apstiprina Eiropas Kopienu un Islandes Republikas Pamatnolīgumu par zinātnisko un tehnisko sadarbību.Pamatnolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.2. pantsPadomes priekšsēdētājs Eiropas Ekonomikas kopienas vārdā sniedz nolīguma 12. pantā paredzēto paziņojumu.Briselē, 1989. gada 29. septembrīPadomes vārdā —priekšsēdētājsC. Évin[1] OV C 273, 22.10.1988., 4. lpp.[2] OV C 120, 16.5.1989., 72. lpp. unOV C 256, 9.10.1989., 51. lpp.[3] OV C 102, 24.4.1989., 15. lpp.[4] OV L 302, 24.10.1987., 1. lpp.[5] OV L 89, 6.4.1988., 35. lpp.--------------------------------------------------


title: 2012/646/ES: Padomes Lēmums ( 2012. gada 10. oktobris ) par to, lai atjaunotu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Brazīlijas Federatīvo Republiku par sadarbību zinātnes un tehnoloģiju jomā

text:
               18.10.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 287/4

         PADOMES LĒMUMS
   (2012. gada 10. oktobris)
   par to, lai atjaunotu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Brazīlijas Federatīvo Republiku par sadarbību zinātnes un tehnoloģiju jomā
   (2012/646/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 186. pantu saistībā ar 218. panta 6. punkta a) apakšpunkta v) punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu,
   tā kā:

               (1)

               Ar Lēmumu 2005/781/EK (1) Padome apstiprināja Nolīguma starp Eiropas Kopienu un Brazīlijas Federatīvo Republiku par sadarbību zinātnes un tehnoloģiju jomā (“nolīgums”) noslēgšanu.

               (2)

               Nolīguma XII panta 2. punktā noteikts: “Šis nolīgums sākotnēji ir spēkā piecus gadus, un to var atjaunot ar savstarpēju nolīgumu starp Pusēm pēc novērtēšanas katra sekojošā atjaunošanas laikposma priekšpēdējā gadā.”

               (3)

               Koordinācijas komitejas, kas izveidota ar nolīguma VI panta 2. punktu, piektajā sanāksmē, kura notika Brazīlijā 2011. gada 22. novembrī, abas Puses apstiprināja savu ieinteresētību atjaunot minēto nolīgumu vēl uz pieciem gadiem.

               (4)

               Tā kā 2009. gada 1. decembrī stājās spēkā Lisabonas līgums, Eiropas Savienība ir aizstājusi Eiropas Kopienu un ir tās pēctece.

               (5)

               Savienības vārdā būtu jāapstiprina nolīguma pagarināšana,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Eiropas Savienības vārdā tiek apstiprināts, ka Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Brazīlijas Federatīvo Republiku par sadarbību zinātnes un tehnoloģiju jomā atjauno vēl uz pieciem gadiem.
   2. pants
   Padomes priekšsēdētājs Savienības vārdā sniedz paziņojumu Brazīlijas Federatīvās Republikas valdībai, ka Savienība ir pabeigusi vajadzīgās iekšējās procedūras, lai atjaunotu nolīgumu saskaņā ar nolīguma XII panta 2. punktu.
   3. pants
   Padomes priekšsēdētājs Savienības vārdā sniedz šādu paziņojumu:

      “Tā kā 2009. gada 1. decembrī stājās spēkā Lisabonas līgums, Eiropas Savienība ir aizstājusi Eiropas Kopienu un ir tās pēctece, un no minētās dienas īsteno visas Eiropas Kopienas tiesības un uzņemas visus tās pienākumus. Tādēļ atsauces uz “Eiropas Kopienu” nolīguma tekstā attiecīgā gadījumā jālasa kā atsauces uz “Eiropas Savienību”.”

   4. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Luksemburgā, 2012. gada 10. oktobrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         S. MALAS

      (1)  OV L 295, 11.11.2005., 37. lpp.


title: 2014/582/ES: Eiropas Parlamenta Lēmums ( 2014. gada 3. aprīlis ) par Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūras kontu slēgšanu attiecībā uz 2012. finanšu gadu

text:
               5.9.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 266/215

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS
   (2014. gada 3. aprīlis)
   par Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūras kontu slēgšanu attiecībā uz 2012. finanšu gadu
   (2014/582/ES)
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūras 2012. finanšu gada galīgos pārskatus,

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūras 2012. finanšu gada pārskatiem ar Aģentūras atbildēm (1),

               —

               ņemot vērā Padomes 2014. gada 18. februāra ieteikumu (05849/2014 – C7-0054/2014),

               —

               ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 185. pantu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (3) un jo īpaši tās 208. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2005. gada 26. aprīļa Regulu (EK) Nr. 768/2005, ar ko izveido Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūru (4), un jo īpaši tās 36. pantu,

               —

               ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5),

               —

               ņemot vērā Komisijas 2013. gada 30. septembra Deleģēto regulu (ES) Nr. 1271/2013 par finanšu pamatregulu struktūrām, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 208. pantā (6), un jo īpaši tās 108. pantu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Zivsaimniecības komitejas atzinumu (A7-0233/2014),

               1.

               apstiprina Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūras kontu slēgšanu attiecībā uz 2012. finanšu gadu;

               2.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu nosūtīt Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūras izpilddirektoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Martin SCHULZ

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV C 365, 13.12.2013., 113. lpp.

      (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (3)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

      (4)  OV L 128, 21.5.2005., 1. lpp.

      (5)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

      (6)  OV L 328, 7.12.2013., 42. lpp.


title: Komisijas Lēmums ( 2009. gada 15. decembris), ar ko groza Padomes Direktīvas 64/432/EEK D pielikumu attiecībā uz govju enzootiskās leikozes diagnostikas testiem (izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 9951) (Dokuments attiecas uz EEZ)

text:
               18.12.2009

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 336/36

      KOMISIJAS LĒMUMS

   (2009. gada 15. decembris),
   ar ko groza Padomes Direktīvas 64/432/EEK D pielikumu attiecībā uz govju enzootiskās leikozes diagnostikas testiem
   (izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 9951)
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   (2009/976/ES)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 1964. gada 26. jūnija Direktīvu 64/432/EEK par dzīvnieku veselības problēmām, kas ietekmē liellopu un cūku tirdzniecību Kopienā (1), un jo īpaši tās 16. panta otro daļu,
   tā kā:

               (1)

               Direktīvu 64/432/EEK piemēro Eiropas Savienības iekšējai tirdzniecībai ar liellopiem un tās D pielikuma II sadaļā ir minēti govju enzootiskās leikozes (GEL) diagnostikas testi, kas paredzēti šīs slimības kontrolei un izskaušanai, uzraudzībai un monitoringam, kā arī no govju enzootiskās leikozes oficiāli brīva ganāmpulka statusa izveidošanai un saglabāšanai, un Eiropas Savienības iekšējās tirdzniecības sertifikāta izdošanai.

               (2)

               Direktīvas 64/432/EEK D pielikuma II sadaļā ir noteikts, ka govju enzootiskās leikozes noteikšanai izmanto vai nu agara gēla imūndifūzijas testu (AGID), izmantojot antigēnu, kas standartizēts pret oficiālo EK standartserumu (EI serums), vai arī enzīmu imūnsorbcijas testu (ELISA), kas standartizēts pret E4 serumu. Abus standartserumus piegādā Dānijas Tehniskās universitātes veterinārijas institūts (National Veterinary Institute, Technical University of Denmark).

               (3)

               Pasaules Dzīvnieku veselības organizācijas (OIE) references laboratorija govju enzootiskās leikozes jomā Vācijā (Friedrich-Loeffler-Institute) sadarbībā ar OIE references laboratoriju Apvienotajā Karalistē (Veterinary Laboratories Agency) un Polijā (National Veterinary Research Institute) nesen izstrādājusi jaunu GEL standartserumu (E05 serums), iepriekš to testējot pēc kārtas visās trīs minētajās laboratorijās. E05 serums ir validēts attiecībā pret EI serumu un E4 serumu, izmantojot dažādus AGID un ELISA testus, un pēc tam kā akreditēts OIE standartserums iekļauts OIE Sauszemes dzīvnieku slimību diagnostikas testu un vakcīnu rokasgrāmatas sestā izdevuma (2008) 2.4.11. nodaļas B(2) sadaļā. Šo serumu var dabūt no OIE references laboratorijas govju enzootiskās leikozes jomā Vācijā.

               (4)

               Turklāt Dānijas Tehniskās universitātes veterinārijas institūts ir informējis Komisiju par to, ka tas vairs nespēj pildīt pašlaik Direktīvas 64/432/EEK D pielikuma II sadaļā noteiktās standartserumu piegādes saistības.

               (5)

               Vācijas kompetentās iestādes ir vienojušās ar Friedrich-Loeffler-Institute, ka tas kļūs par E05 seruma piegādātāju, un minētais serums pēc tam kļūs par jauno oficiālo Eiropas Savienības (ES) standartserumu govju enzootiskās leikozes noteikšanai.

               (6)

               Tāpēc attiecīgi jāgroza Direktīva 64/432/EEK.

               (7)

               Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Direktīvas 64/432/EK D pielikuma II sadaļas tekstu aizstāj ar šā lēmuma pielikuma tekstu.
   2. pants
   Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

      Briselē, 2009. gada 15. decembrī

            Komisijas vārdā –

            Komisijas locekle

         Androulla VASSILIOU

      (1)  OV 121, 29.7.1964., 1977./64. lpp.

      PIELIKUMS
      Direktīvas 64/432/EEK D pielikuma II sadaļu aizstāj ar šādu tekstu:

         “II   SADAĻA

            GOVJU ENZOOTISKĀS LEIKOZES TESTI

         Govju enzootiskās leikozes testus veic ar agara gēla imūndifūzijas testu (AGID), ievērojot A un B daļā minētos nosacījumus, vai ar enzīmu imūnsorbcijas testu (ELISA), ievērojot C daļā minētos nosacījumus. Agara gēla imūndifūzijas testu drīkst izmantot tikai atsevišķu paraugu testēšanai. Ja rezultāti rada nopietnas šaubas, veic papildu kontroli ar agara gēla imūndifūzijas testu.

            AGID un ELISA testu standartizē attiecībā pret E05 serumu, kurš ir oficiālais ES standartserums un kuru piegādā

                        Friedrich-Loeffler-Institut

                        Federal Research Institute for Animal Health

                        OIE Reference Laboratory for Enzootic Bovine Leukosis (EBL)

                        Südufer 10

                        17493 Greifswald – Insel Riems

                     Vācija.

               A.   Agara gēla imūndifūzijas tests govju enzootiskās leikozes noteikšanai

                     1.

                     Testā izmantotais antigēns satur govju enzootiskās leikozes vīrusa glikoproteīnus. Antigēns ir standartizēts attiecībā pret E05 serumu.

                     2.

                     Nosaka, ka valsts institūti, nacionālās references laboratorijas vai oficiāli institūti, kas izraudzīti saskaņā ar 6.a pantu, lai koordinētu govju enzootiskās leikozes testu diagnožu standartus un metodes, ir atbildīgi par laboratorijas standarta darba antigēna kalibrēšanu attiecībā pret E05 serumu.

                     3.

                     Laboratorijā izmantojamos standarta antigēnus vismaz reizi gadā iesniedz valsts institūtiem, nacionālajām references laboratorijām vai oficiāliem institūtiem, kas izraudzīti saskaņā ar 6.a pantu, lai šos antigēnus pārbaudītu attiecībā pret E05 serumu. Izņemot šādu standartizāciju, izmantoto antigēnu var kalibrēt, izmantojot B daļā aprakstīto metodi.

                     4.

                     Testos izmanto šādus reaģentus:

                                 a)

                                 antigēnu: antigēns satur specifiskus govju enzootiskās leikozes vīrusa glikoproteīnus, kas standartizēti pret E05 serumu;

                                 b)

                                 testa serumu;

                                 c)

                                 zināmu pozitīvu kontroles serumu;

                                 d)

                                 agara gēlu:

                                             —

                                             0,8 % agara,

                                             —

                                             8,5 % NaCl,

                                             —

                                             0,05 M Tris-buffer pH 7,2;

                                             —

                                             15 ml šā agara ievieto Petrī trauciņā ar diametru 85 mm tā, lai agara slāņa biezums būtu 2,6 mm.

                     5.

                     Agara platē izveido testa sagatavi ar septiņām sausām iedobēm; testam ir vajadzīga viena centrālā iedobe un sešas iedobes lokā ap to.
                     Centrālās iedobes diametrs: 4 mm
                     Perifēro iedobju diametrs: 6 mm
                     Attālums starp centrālo iedobi un perifērajām iedobēm: 3 mm

                     6.

                     Centrālo iedobi piepilda ar standarta antigēnu. 1. un 4. perifēro iedobi (sk. B.3) piepilda ar zināmu pozitīvu serumu, 2., 3., 5. un 6. iedobi – ar testa serumiem. Iedobes piepilda, līdz pazūd menisks.

                     7.

                     Tādējādi iegūst šādus daudzumus:

                                 —

                                 antigēns: 32 μl,

                                 —

                                 kontroles serums: 73 μl,

                                 —

                                 testa serums: 73 μl.

                     8.

                     Inkubācija istabas temperatūrā (20–27 °C) noslēgtā mitrā kamerā ilgst 72 stundas.

                     9.

                     Testa rezultātus var nolasīt pēc 24 un 48 stundām, taču galīgo rezultātu neiegūst ātrāk kā pēc 72 stundām:

                                 a)

                                 testa serums ir pozitīvs, ja tas izveido specifisku precipitācijas līniju ar govju leikozes vīrusa (BLV) antigēnu un pilnīgu identitātes līniju ar kontroles serumu;

                                 b)

                                 testa serums ir negatīvs, ja tas neveido specifisku precipitācijas līniju ar BLV antigēnu un neveido identitātes līniju ar kontroles serumu;

                                 c)

                                 reakciju nevar uzskatīt par skaidru, ja:

                                             i)

                                             testa serums noliec kontroles seruma līniju virzienā uz BLV antigēna iedobi, neveidojot redzamu precipitācijas līniju ar antigēnu; vai

                                             ii)

                                             ja to nevar uzskatīt ne par pozitīvu, ne negatīvu.

                           Ja reakcija ir neskaidra, testu var atkārtot, izmantojot koncentrētu serumu.

                     10.

                     Var izmantot jebkuru citu iedobju konfigurāciju vai izkārtojumu, ja E05 serumu atšķaidījumā 1:10 negatīvā serumā var identificēt kā pozitīvu.

               B.   Antigēnu standartizācijas metode

                     1.

                     Vajadzīgie šķīdumi un materiāli:

                                 a)

                                 40 ml 1,6 % agarozes 0,05 M Tris/HCl buferšķīdumā, pH 7,2 ar 8,5 % NaCl;

                                 b)

                                 15 ml govju leikozes seruma, kurā ir antivielas tikai pret govju leikozes vīrusa glikoproteīniem, atšķaidījumā 1:10 0,05 M Tris/HCl buferšķīdumā, pH 7,2 ar 8,5 % NaCl;

                                 c)

                                 15 ml govju leikozes seruma, kurā ir antivielas tikai pret govju leikozes vīrusa glikoproteīniem, atšķaidījumā 1:5 0,05 M Tris/HCl buferšķīdumā, pH 7,2 ar 8,5 % NaCl;

                                 d)

                                 četri plastmasas Petrī trauciņi ar 85 mm diametru;

                                 e)

                                 perforators ar diametru 4–6 mm;

                                 f)

                                 standarta antigēns;

                                 g)

                                 standartizējamais antigēns;

                                 h)

                                 ūdens vanna (56 °C).

                     2.

                     Procedūra
                     Agarozi (1,6 %), uzmanīgi karsējot līdz 100 °C, atšķaida Tris/HCl buferšķīdumā. Apmēram uz vienu stundu liek ūdens peldē 56 °C temperatūrā. Govju leikozes seruma atšķaidījumu arī liek ūdens peldē 56 °C temperatūrā.
                     Tad samaisa 15 ml agarozes šķīduma (kura temperatūra ir 56 °C) ar 15 ml govju leikozes seruma (1:10), ātri sakrata un katrā no abiem Petrī trauciņiem ielej 15 ml. Procedūru atkārto ar govju leikozes serumu atšķaidījumā 1:5.
                     Kad agaroze ir sacietējusi, izveido caurumus šādi:

                     3.

                     Antigēna pievienošana

                                 a)

                                 1. un 3. Petrī trauciņš:

                                             i)

                                             A iedobe – neatšķaidīts standarta antigēns;

                                             ii)

                                             B iedobe – standarta antigēns atšķaidījumā 1:2;

                                             iii)

                                             C un E iedobe – standarta antigēns;

                                             iv)

                                             D iedobe – neatšķaidīts testa antigēns;

                                 b)

                                 2. un 4. Petrī trauciņš:

                                             i)

                                             A iedobe – neatšķaidīts testa antigēns;

                                             ii)

                                             B iedobe – testa antigēns atšķaidījumā 1:2;

                                             iii)

                                             C iedobe – testa antigēns atšķaidījumā 1:4;

                                             iv)

                                             D iedobe – testa antigēns atšķaidījumā 1:8.

                     4.

                     Papildu instrukcijas

                                 a)

                                 eksperimentu veic ar diviem seruma atšķaidījumiem (1:5 un 1:10), lai panāktu optimālo precipitāciju;

                                 b)

                                 ja precipitācijas diametrs abos atšķaidījumos ir pārāk mazs, serumu atšķaida vairāk;

                                 c)

                                 ja precipitācijas diametrs abos atšķaidījumos ir pārāk liels un neskaidrs, izvēlas vājākās koncentrācijas serumu;

                                 d)

                                 agarozes galīgā koncentrācija ir 0,8 %, bet seruma koncentrācija – attiecīgi 5 % un 10 %;

                                 e)

                                 izmērītos diametrus ieraksta koordinātu sistēmā. Darba antigēns ir testējamais antigēns, kura diametrs atbilst standarta antigēnam.

               C.   Enzīmu imūnsorbcijas tests (ELISA) govju enzootiskās leikozes noteikšanai

                     1.

                     Izmanto šādus materiālus un reaģentus:

                                 a)

                                 cietās fāzes mikroplates, kivetes vai citu cieto fāzi;

                                 b)

                                 antigēnu fiksē pie cietās fāzes, izmantojot poliklonālās vai monoklonālās slimības antivielas, vai arī tās neizmantojot. Ja antigēnu saista tieši pie cietās fāzes, visi testa paraugi, kam konstatē pozitīvu reakciju, ir atkārtoti jātestē attiecībā pret kontroles antigēnu. Kontroles antigēniem jābūt identiskiem ar šo antigēnu, izņemot, ja nekonstatē BLV antigēnus. Ja antigēnus saista pie cietās fāzes, antivielas drīkst reaģēt tikai ar BLV antigēniem;

                                 c)

                                 testējamo bioloģisko šķidrumu;

                                 d)

                                 atbilstošu pozitīvu un negatīvu kontroli;

                                 e)

                                 konjugātu;

                                 f)

                                 izmantotajam enzīmam atbilstošu substrātu;

                                 g)

                                 reakcijas apturēšanas šķīdumu, ja vajadzīgs;

                                 h)

                                 šķīdumus testa paraugu atšķaidīšanai, reaģentu sagatavošanai un mazgāšanai;

                                 i)

                                 izmantotajam substrātam atbilstošu nolasīšanas sistēmu.

                     2.

                     Testa standartizācija un jutība

                        ELISA noteikšanai ir jābūt tik jutīgai, lai E05 serumu par pozitīvu atzītu desmit reizes lielākā atšķaidījumā (seruma paraugiem) vai 250 reizes lielākā atšķaidījumā (piena paraugiem), salīdzinot ar atšķaidījumu, ko iegūst no apvienotajos paraugos iekļautajiem atsevišķajiem paraugiem. Ja paraugus (seruma un piena) testē atsevišķi, E05 serumu atšķaidījumā 1:10 (negatīvā seruma) vai arī 1:250 (negatīvā piena) novērtē kā pozitīvu, ja to testē tādā pašā noteikšanas atšķaidījumā, kā atsevišķos testa paraugus. A daļas 2. punktā minētie institūti atbild par ELISA metodes kvalitātes kontroli, tai skaitā katrai ražošanas partijai nosakot apvienojamo paraugu skaitu, pamatojoties uz skaitu, kas iegūts E05 serumam.

                     3.

                     Nosacījumi, ar kādiem ELISA testu izmanto govju enzootiskās leikozes noteikšanai

                                 a)

                                    ELISA testus var izmantot, analizējot seruma un piena paraugus;

                                 b)

                                 ja ELISA testus izmanto sertificēšanas nolūkā saskaņā ar 6. panta 2. punkta c) apakšpunktu vai, lai izveidotu un uzturētu ganāmpulka statusu saskaņā ar D pielikuma I sadaļu, seruma vai piena paraugu apvienošanu veic tā, lai testa rezultātus varētu neapšaubāmi attiecināt uz atsevišķiem dzīvniekiem, uz kuriem attiecas apvienotais paraugs. Visus apstiprinājuma testus veic paraugiem, kas ņemti no atsevišķiem dzīvniekiem;

                                 c)

                                 ja ELISA testus izmanto nefasēta piena paraugam, šo paraugu ņem no piena, kas ir savākts saimniecībā, kurā ir vismaz 30 % slaucamu piena govju. Visus apstiprinājuma testus veic seruma vai piena paraugiem, kas ņemti no atsevišķiem dzīvniekiem.”


title: Eiropas Parlamenta Lēmums (ES) 2017/1681 (2017. gada 27. aprīlis) par Eiropas Zāļu aģentūras 2015. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu

text:
               29.9.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 252/250

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS (ES) 2017/1681
   (2017. gada 27. aprīlis)
   par Eiropas Zāļu aģentūras 2015. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Eiropas Zāļu aģentūras 2015. finanšu gada galīgos pārskatus,

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Zāļu aģentūras 2015. finanšu gada pārskatiem ar Aģentūras atbildi (1),

               —

               ņemot vērā deklarāciju par pārskatu ticamību (2), kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību, kuru Revīzijas palāta sniegusi par 2015. finanšu gadu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 287. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2017. gada 21. februāra ieteikumu par apstiprinājumu, ko sniedz Aģentūrai par 2015. finanšu gada budžeta izpildi (05873/2017 – C8-0055/2017),

               —

               ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (3) un jo īpaši tās 208. pantu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Regulu (EK) Nr. 726/2004, ar ko nosaka cilvēkiem paredzēto un veterināro zāļu reģistrēšanas un uzraudzības Kopienas procedūras un izveido Eiropas Zāļu aģentūru (4), un jo īpaši tās 68. pantu,

               —

               ņemot vērā Komisijas 2013. gada 30. septembra Deleģēto regulu (ES) Nr. 1271/2013 par finanšu pamatregulu struktūrām, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 208. pantā (5), un jo īpaši tās 108. pantu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 94. pantu un IV pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumu (A8-0084/2017),

               1.

               sniedz Eiropas Zāļu aģentūras izpilddirektoram apstiprinājumu par Aģentūras 2015. finanšu gada budžeta izpildi;

               2.

               izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, nosūtīt Eiropas Zāļu aģentūras izpilddirektoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai un nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Antonio TAJANI

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV C 449, 1.12.2016., 123. lpp.

      (2)  Skatīt 1. zemsvītras piezīmi.

      (3)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

      (4)  OV L 136, 30.4.2004., 1. lpp.

      (5)  OV L 328, 7.12.2013., 42. lpp.


title: 2012/216/ES: Padomes Lēmums ( 2012. gada 24. aprīlis ), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli un locekļa aizstājēju no Somijas

text:
               26.4.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 114/19

         PADOMES LĒMUMS
   (2012. gada 24. aprīlis),
   ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli un locekļa aizstājēju no Somijas
   (2012/216/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 305. pantu,
   ņemot vērā Somijas valdības priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2009. gada 22. decembrī un 2010. gada 18. janvārī pieņēma Lēmumus 2009/1014/ES (1) un 2010/29/ES (2), ar ko laikposmam no 2010. gada 26. janvāra līdz 2015. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus.

               (2)

               Pēc Folke SJÖLUND kunga pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa vieta.

               (3)

               Pēc Britt LUNDBERG kundzes pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa aizstājēja vieta,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2015. gada 25. janvārim, Reģionu komitejā tiek iecelti:

               a)

               par locekli:

                           —

                              Gun-Mari LINDHOLM kundze, Kansliminister, Åland;

                     un

               b)

               par locekļa aizstājēju:

                           —

                              Wille VALVE kungs, Ledamot av Ålands lagting.

         2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Luksemburgā, 2012. gada 24. aprīlī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         N. WAMMEN

      (1)  OV L 348, 29.12.2009., 22. lpp.

      (2)  OV L 12, 19.1.2010., 11. lpp.


title: 2014/5/ES: Padomes Lēmums ( 2013. gada 16. decembris ) par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu protokolu, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Savienību un Seišelu Salu Republiku

text:
                  9.1.2014

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 4/1

         PADOMES LĒMUMS
         (2013. gada 16. decembris)
         par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu protokolu, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Savienību un Seišelu Salu Republiku
         (2014/5/ES)
         EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. pantu saistībā ar 218. panta 5. punktu,
         ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
         tā kā:

                     (1)

                     Padome 2006. gada 5. oktobrī ar Regulu (EK) Nr. 1562/2006 (1) apstiprināja Partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Seišelu Salu Republiku (2) (“nolīgums”).

                     (2)

                     Nolīgumā paredzētās zvejas iespējas un finansiālais ieguldījums tika izklāstīts protokolā (3). Pēdējais protokols zaudē spēku 2014. gada 17. janvārī.

                     (3)

                     Padome pilnvaroja Komisiju Savienības vārdā risināt sarunas ar Seišelu Salu Republiku par jaunu protokolu, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts nolīgumā (“jaunais protokols”).

                     (4)

                     Minēto sarunu rezultātā jaunais protokols tika parafēts 2013. gada 10. maijā.

                     (5)

                     Lai nodrošinātu Savienības kuģu veikto zvejas darbību nepārtrauktību, jaunais protokols būtu provizoriski jāpiemēro no 2014. gada 18. janvāra, kamēr tiek pabeigtas procedūras tā noslēgšanai.

                     (6)

                     Jaunais protokols būtu jāparaksta,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Ar šo atļauj Savienības vārdā parakstīt protokolu, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Savienību un Seišelu Salu Republiku (“protokols”), ņemot vērā minētā protokola noslēgšanu.
            Protokola teksts ir pievienots šim lēmumam.

            2. pants
            Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas Savienības vārdā parakstīt protokolu.

            3. pants
            Protokolu provizoriski piemēro no 2014. gada 18. janvāra, kamēr tiek pabeigtas procedūras tā noslēgšanai.

            4. pants
            Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

            Briselē, 2013. gada 16. decembrī

                  Padomes vārdā –

                  priekšsēdētājs

               V. JUKNA

            (1)  Padomes Regula (EK) Nr. 1562/2006 (2006. gada 5. oktobris), lai noslēgtu Partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Seišelu Salu Republiku (OV L 290, 20.10.2006., 1. lpp.).

            (2)  OV L 290, 20.10.2006., 2. lpp.

            (3)  OV L 345, 30.12.2010., 3. lpp.


title: Komisijas Lēmums (ES) 2015/1753 (2015. gada 30. septembris), ar ko apstiprina Itālijas dalību ciešākā sadarbībā attiecībā uz vienotas patentaizsardzības izveidi

text:
               1.10.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 256/19

         KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2015/1753
   (2015. gada 30. septembris),
   ar ko apstiprina Itālijas dalību ciešākā sadarbībā attiecībā uz vienotas patentaizsardzības izveidi
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 328. panta 1. punktu un 331. panta 1. punktu,
   ņemot vērā Padomes 2011. gada 10. marta Lēmumu 2011/167/ES, ar ko atļauj ciešāku sadarbību attiecībā uz vienotas patentaizsardzības izveidi (1),
   ņemot vērā Itālijas paziņojumu par nodomu piedalīties ciešākā sadarbībā attiecībā uz vienotas patentaizsardzības izveidi,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2011. gada 10. martā nolēma atļaut ciešāku sadarbību starp Apvienoto Karalisti, Austriju, Beļģiju, Bulgāriju, Čehijas Republiku, Dāniju, Franciju, Grieķiju, Igauniju, Īriju, Kipru, Latviju, Lietuvu, Luksemburgu, Maltu, Nīderlandi, Poliju, Portugāli, Rumāniju, Slovākiju, Slovēniju, Somiju, Ungāriju, Vāciju un Zviedriju attiecībā uz vienotas patentaizsardzības izveidi.

               (2)

               Eiropas Parlaments un Padome 2012. gada 17. decembrī pieņēma Regulu (ES) Nr. 1257/2012 (2).

               (3)

               Padome 2012. gada 17. decembrī pieņēma Regulu (ES) Nr. 1260/2012 (3).

               (4)

               2015. gada 2. jūlija vēstulē, kura tika reģistrēta Komisijā kā saņemta 2015. gada 20. jūlijā, Itālija paziņoja par nodomu piedalīties ciešākā sadarbībā attiecībā uz vienotas patentaizsardzības izveidi.

               (5)

               Komisija norāda, ka nedz Lēmums 2011/167/ES, nedz Regulas (ES) Nr. 1257/2012 un (ES) Nr. 1260/2012 neparedz īpašus nosacījumus, kuri būtu jāievēro, lai varētu piedalīties ciešākā sadarbībā attiecībā uz vienotas patentaizsardzības izveidi, un ka Itālijas dalībai vajadzētu palielināt šīs ciešākās sadarbības ieguvumus,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Itālijas dalība ciešākā sadarbībā
   1.   Itālijas dalība ciešākā sadarbībā attiecībā uz vienotas patentaizsardzības izveidi, kas atļauta ar Lēmumu 2011/167/ES, tiek apstiprināta.
   2.   Saskaņā ar šo lēmumu Itālijai ir piemērojamas Regulas (ES) Nr. 1257/2012 un (ES) Nr. 1260/2012.
   2. pants
   Itālijas paziņojums
   1.   Itālija paziņo Komisijai par pasākumiem, kas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1257/2012 9. pantu pieņemti līdz minētās regulas piemērošanas dienai.
   2.   Itālija paziņo Komisijai par pasākumiem, kas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1257/2012 4. panta 2. punktu pieņemti līdz minētās regulas piemērošanas dienai vai tad, ja minētās regulas piemērošanas dienā Vienotajai patentu tiesai Itālijā nav ekskluzīvas jurisdikcijas attiecībā uz vienota spēka Eiropas patentiem, līdz dienai, no kuras Vienotajai patentu tiesai Itālijā ir šāda ekskluzīva jurisdikcija.
   3. pants
   Regulu (ES) Nr. 1257/2012 un (ES) Nr. 1260/2012 stāšanās spēkā un piemērošanas diena Itālijā
   1.   Regulas (ES) Nr. 1257/2012 un (ES) Nr. 1260/2012 Itālijā stājas spēkā nākamajā dienā pēc šā lēmuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   2.   Regulas (ES) Nr. 1257/2012 un (ES) Nr. 1260/2012 Itālijai ir piemērojamas no dienas, kad stājas spēkā Vienotās patentu tiesas izveides nolīgums.
   4. pants
   Stāšanās spēkā
   Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2015. gada 30. septembrī

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  OV L 76, 22.3.2011., 53. lpp.

      (2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 17. decembra Regula (ES) Nr. 1257/2012, ar ko īsteno ciešāku sadarbību attiecībā uz vienotas patentaizsardzības izveidi (OV L 361, 31.12.2012., 1. lpp.).

      (3)  Padomes 2012. gada 17. decembra Regula (ES) Nr. 1260/2012, ar ko īsteno ciešāku sadarbību attiecībā uz vienotas patentaizsardzības izveidi, ciktāl tas attiecas uz piemērojamo tulkošanas kārtību (OV L 361, 31.12.2012., 89. lpp.).


title: 2013/626/ES: Eiropas Parlamenta Lēmums ( 2013. gada 17. aprīlis ) par SESAR kopuzņēmuma 2011. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu

text:
               16.11.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 308/369

      EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS

   (2013. gada 17. aprīlis)
   par SESAR kopuzņēmuma 2011. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
   (2013/626/ES)
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā SESAR kopuzņēmuma 2011. finanšu gada galīgos pārskatus,

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par SESAR kopuzņēmuma 2011. finanšu gada pārskatiem ar Kopuzņēmuma atbildēm (1),

               —

               ņemot vērā Padomes 2013. gada 12. februāra ieteikumu (05755/2013 – C7-0040/2013),

               —

               ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 185. pantu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (3) un jo īpaši tās 208. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2007. gada 27. februāra Regulu (EK) Nr. 219/2007, ar ko izveido Kopuzņēmumu, lai izstrādātu jaunas paaudzes Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības sistēmu (SESAR) (4), un jo īpaši tās 4.b pantu,

               —

               ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), un jo īpaši tās 94. pantu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Transporta un tūrisma komitejas atzinumu (A7-0101/2013),

               1.

               sniedz SESAR kopuzņēmuma izpilddirektoram apstiprinājumu par kopuzņēmuma 2011. finanšu gada budžeta izpildi;

               2.

               izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, nosūtīt SESAR kopuzņēmuma direktoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Martin SCHULZ

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV C 6, 10.1.2013., 46. lpp.

      (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (3)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

      (4)  OV L 64, 2.3.2007., 1. lpp.

      (5)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

         EIROPAS PARLAMENTA REZOLŪCIJA

      (2013. gada 17. aprīlis)
      ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no lēmuma par SESAR kopuzņēmuma 2011. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
      EIROPAS PARLAMENTS,

                  —

                  ņemot vērā SESAR kopuzņēmuma 2011. finanšu gada galīgos pārskatus,

                  —

                  ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par SESAR kopuzņēmuma 2011. finanšu gada pārskatiem ar Kopuzņēmuma atbildēm (1),

                  —

                  ņemot vērā Padomes 2013. gada 12. februāra ieteikumu (05755/2013 – C7-0040/2013),

                  —

                  ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 185. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (3) un jo īpaši tās 208. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Padomes 2007. gada 27. februāra Regulu (EK) Nr. 219/2007, ar ko izveido Kopuzņēmumu, lai izstrādātu jaunas paaudzes Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības sistēmu (SESAR) (4), un jo īpaši tās 4.b pantu,

                  —

                  ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), un jo īpaši tās 94. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,

                  —

                  ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Transporta un tūrisma komitejas atzinumu (A7-0101/2013),

                  A.

                  tā kā SESAR kopuzņēmumu (“Kopuzņēmums”) izveidoja 2007. gada februārī, lai vadītu Vienotas Eiropas gaisa telpas gaisa satiksmes pārvaldības izpētes (SESAR) programmu, kuras mērķis ir modernizēt Eiropas gaisa satiksmes pārvaldību;

                  B.

                  tā kā Kopuzņēmums ieguva finansiālu autonomiju 2007. gada augustā;

                  C.

                  tā kā Kopuzņēmumam pieder visi materiālie un nemateriālie aktīvi, ko Kopuzņēmums izveidojis vai kas tam nodoti SESAR projekta izstrādes fāzē saskaņā ar īpašiem līgumiem, kuri noslēgti ar projekta dalībniekiem;

                  D.

                  tā kā Revīzijas palāta norāda, ka tā ir guvusi pamatotu pārliecību par to, ka Kopuzņēmuma gada pārskati par 2011. finanšu gadu ir ticami un ka pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi;

                  E.

                  tā kā Revīzijas palāta 2010. gada aprīlī sniedza Atzinumu Nr. 2/2010 par SESAR kopuzņēmuma finanšu noteikumiem;

                  F.

                  tā kā SESAR projekta izstrādes fāzei atvēlētais budžets 2008.–2013. gadā ir EUR 2 100 000 000;

         Budžeta un finanšu pārvaldība

                  1.

                  pieņem zināšanai, ka Kopuzņēmuma 2011. finanšu gada galīgais budžets ietvēra saistību apropriācijas EUR 148 000 000 apmērā un maksājumu apropriācijas EUR 91 700 000 apmērā, turklāt pieņem zināšanai, ka saistību apropriāciju un maksājumu apropriāciju izlietojuma līmenis bija attiecīgi 99,4 % un 82,4 %;

                  2.

                  norāda, ka 2011. gada beigās Kopuzņēmuma budžeta izpildes rezultāts bija pozitīvs – EUR 15 600 000, ar ieņēmumiem EUR 91 200 000 un izdevumiem EUR 75 600 000; norāda, ka minētās summas veido:

                              —

                              Kopuzņēmuma dalībnieku dalības iemaksas – EUR 34 000 000,

                              —

                              iepriekšējā gadā neizmantotie līdzekļi un ieņēmumi no citiem avotiem – EUR 57 200 000,

                              —

                              Kopuzņēmuma maksājumi – EUR 75 600 000,

                              —

                              pozitīvs budžeta izpildes rezultāts – EUR 15 600 000;

                  3.

                  norāda – banku kontos gada beigās noguldītie depozīti, kas sasniedza EUR 15 300 000, liecina, ka ir pārkāpts budžeta līdzsvara princips; norāda, ka virzība ir bijusi pozitīva, jo noguldījumi banku kontos 2010. gada beigās bija EUR 57 200 000 un 2009. gada beigās – EUR 86 800 000; aicina Kopuzņēmumu turpināt īstenot konkrētus pasākumus, lai panāktu budžeta līdzsvaru;

                  4.

                  aicina Kopuzņēmumu turpināt pielikt pūles, lai garantētu pareizu finanšu pārvaldību un turpinātu ievērot budžeta principus; atzīmē arī to, ka no Kopuzņēmuma apstiprinātā štatu saraksta 39 amatvietām 2011. gada 31. decembrī bija aizpildītas 34 amatvietas;

         Iekšējās kontroles sistēmas

                  5.

                  atzinīgi vērtē to, ka Kopuzņēmuma uzņēmējdarbības procesu pārbaudē, kuru 2011. gadā veica neatkarīgs ārējais revidents, konstatēja, ka iekšējās kontroles sistēmas darbojas efektīvi, atzīmē, ka galvenais grāmatvedis 2012. gada aprīlī oficiāli apstiprināja pakārtotos uzņēmējdarbības procesus, kā tas paredzēts Kopuzņēmuma finanšu noteikumos, tomēr tas notika tikai pēc atkārtotām Revīzijas palātas piezīmēm;

         Iekšējās revīzijas darbība

                  6.

                  atzinīgi vērtē Kopuzņēmuma iekšējās revīzijas dienesta koordinēto stratēģisko revīzijas plānu 2012.–2014. gadam, ko Kopuzņēmuma valde pieņēma 2011. gada novembrī pēc tam, kad tika precizēti Komisijas Iekšējās revīzijas dienesta un Kopuzņēmuma iekšējās revīzijas darbības uzdevumi; sagaida, ka tiks sniegta informācija par stratēģiskā revīzijas plāna īstenošanas rezultātiem, un vērš uzmanību uz to, ka Kopuzņēmums tika izveidots 2007. gada februārī;

         Dalības maksas kavējumi

                  7.

                  pauž nožēlu, ka netika ievērots dalības iemaksu termiņš, kas noteikts Kopuzņēmuma dalībniekiem; atzīmē, ka 2011. gada augusta beigās bija 17 nenomaksāti iekasēšanas rīkojumi kopā par EUR 3 700 000 un viens dalībnieks līdz 2011. gada beigām vispār nebija veicis gada iemaksu; atzīmē Kopuzņēmuma atbildi, ka gada beigās kavētās iemaksas tika iekasētas 2012. gada februārī; tomēr mudina Kopuzņēmumu nodrošināt, ka tiek ievēroti līguma termiņi attiecībā uz dalības maksu, kas ir 10 % no kopējām iemaksām šajā projektā;

            SESAR programmas mērķi

                  8.

                  apstiprina, ka 2011. gada nogalē Kopuzņēmums bija atbildīgs par kopumā 310 pētniecības un izstrādes projektiem un pārvaldības projektiem, no kuriem 282 bija izpildes fāzē; uzsver, ka “izstrādes fāzei”, kuru Kopuzņēmums pārvalda, ir jābeidzas 2016. gadā; aicina Kopuzņēmumu izlietot visus tam pieejamos finanšu līdzekļus, lai laikus pabeigtu tehnoloģijas izstrādi, kura vajadzīga SESAR programmas izvēršanai;

                  9.

                  atzīst Kopuzņēmuma būtisko ieguldījumu modernizētas Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības sistēmas izveidē; aicina dalībvalstis ievērot savu apņemšanos panākt vienotas Eiropas gaisa telpas izveidi, kuras realizēšana ir cieši saistīta ar programmas SESAR īstenošanu;

                  10.

                  aicina Kopuzņēmumu arī turpmāk informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par SESAR programmas projektu īstenošanas gaitu un iepazīstināt ar sasniegtajiem rezultātiem;

                  11.

                  norāda, ka Kopuzņēmums ir izveidots kā publiskā un privātā sektora partnerība un gan publiskās, gan privātās intereses ir savstarpēji saistītas; atgādina, ka Kopuzņēmumu dibināja Savienība, kuru pārstāv Komisija, un Eiropas Aeronavigācijas drošības organizācija (Eurocontrol), kuru pārstāv tās aģentūra, kopīgi ar 15 valsts un privātiem uzņēmumiem aeronavigācijas jomā; uzskata, ka šādos apstākļos nedrīkst aizmirst par interešu konfliktu iespējamību un šī problēma pienācīgi jārisina;

         Citi jautājumi

                  12.

                  atkārtoti aicina Revīzijas palātu pieņemamā termiņā iesniegt Eiropas Parlamentam īpašu ziņojumu par kopīgām problēmām, kas saistītas ar kopuzņēmumu atšķirīgo statusu un kas šiem veidojumiem būtu jārisina kopā ar saviem partneriem, lai nodrošinātu pievienoto vērtību un Savienības pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu programmu efektīvu īstenošanu; turklāt norāda, ka minētajā ziņojumā būtu jāiekļauj novērtējums par kopuzņēmumu izveides un struktūras efektivitāti.

         (1)  OV C 6, 10.1.2013., 46. lpp.

         (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

         (3)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

         (4)  OV L 64, 2.3.2007., 1. lpp.

         (5)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.


title: Padomes Lēmums (1996. gada 22. janvāris) par Eiropas Ekonomikas kopienas un Islandes Republikas nolīguma papildprotokola slēgšanu sakarā ar Austrijas Republikas, Somijas Republikas un Zviedrijas Karalistes pievienošanās Eiropas Savienībai

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31996D0147

Oficiālais Vēstnesis L 034 , 13/02/1996 Lpp. 0033 - 0033

		Padomes Lēmums(1996. gada 22. janvāris)par Eiropas Ekonomikas kopienas un Islandes Republikas nolīguma papildprotokola slēgšanu sakarā ar Austrijas Republikas, Somijas Republikas un Zviedrijas Karalistes pievienošanās Eiropas Savienībai(96/147/EK)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 113. pantu saistībā ar 228. panta 2. punkta pirmo teikumu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,tā kā Komisija Kopienas vārdā ir apspriedusi Eiropas Ekonomikas kopienas un Islandes Republikas nolīguma papildprotokolu [1], kas parakstīts 1972. gada 22. jūlijā Briselē, ņemot vērā Austrijas Republikas, Somijas Republikas un Zviedrijas Karalistes pievienošanos Eiropas Savienībai;tā kā ir jāapstiprina papildprotokols,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsAr šo Kopienas vārdā tiek apstiprināts Eiropas Ekonomikas kopienas un Islandes Republikas nolīguma papildprotokols sakarā ar Austrijas Republikas, Somijas Republikas un Zviedrijas Karalistes pievienošanās Eiropas Savienībai.Papildprotokola teksts ir pievienots šim lēmumam.2. pantsAr šo Padomes priekšsēdētājs ir pilnvarots iecelt personu, kurai ir piešķirtas pilnvaras parakstīt papildprotokolu, lai tas kļūtu saistošs Kopienai.Briselē, 1996. gada 22. janvārī.Padomes vārdā —priekšsēdētājsL. Dini[1] OV L 301, 31.12.1972., 3. lpp.--------------------------------------------------