title: 2011/687/CFSP: Padomes Lēmums 2011/687/KĀDP ( 2011. gada 14. oktobris ), ar ko groza Vienoto rīcību 2008/124/KĀDP par Eiropas Savienības Tiesiskuma misiju Kosovā, EULEX KOSOVO

text:
               15.10.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 270/31

         PADOMES LĒMUMS 2011/687/KĀDP
   (2011. gada 14. oktobris),
   ar ko groza Vienoto rīcību 2008/124/KĀDP par Eiropas Savienības Tiesiskuma misiju Kosovā (1), EULEX KOSOVO

   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 28. pantu un 43. panta 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2008. gada 4. februārī pieņēma Vienoto rīcību 2008/124/KĀDP (2).

               (2)

               Padome 2009. gada 9. jūnijā pieņēma Vienoto rīcību 2009/445/KĀDP (3), ar ko grozīja Vienoto rīcību 2008/124/KĀDP, palielinot finanšu atsauces summu, lai segtu Eiropas Savienības tiesiskuma misijas Kosovā (“EULEX KOSOVO”) izdevumus līdz Vienotās rīcības 2008/124/KĀDP termiņa beigām.

               (3)

               Padome 2010. gada 8. jūnijā pieņēma Lēmumu 2010/322/KĀDP (4), ar kuru grozīja Vienoto rīcību 2008/124/KĀDP un pagarināja to par diviem gadiem līdz 2012. gada 14. jūnijam un kurā noteica finanšu atsauces summu laikposmam līdz 2010. gada 14. oktobrim.

               (4)

               Lēmumā 2010/619/KĀDP (2010. gada 15. oktobris), ar ko groza Vienoto rīcību 2008/124/KĀDP par Eiropas Savienības Tiesiskuma misiju Kosovā, EULEX KOSOVO
                   (5), noteiktajai finanšu atsauces summai, kas paredzēta ar EULEX KOSOVO saistīto izdevumu segšanai līdz 2011. gada 14. oktobrim, būtu jāaptver laikposms līdz 2011. gada 14. decembrim.

               (5)

                  EULEX KOSOVO darbība notiks apstākļos, kas var pasliktināties un traucēt sasniegt kopējās ārpolitikas un drošības politikas mērķus, kuri ir izklāstīti Līguma 21. pantā.

               (6)

               Attiecīgi būtu jāgroza Vienotā rīcība 2008/124/KĀDP,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Vienotās rīcības 2008/124/KĀDP 16. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

      “1.   Finanšu atsauces summa, kas paredzēta EULEX KOSOVO izdevumu segšanai laikposmā līdz 2010. gada 14. oktobrim, ir EUR 265 000 000.
      Finanšu atsauces summa, kas paredzēta EULEX KOSOVO izdevumu segšanai laikposmā no 2010. gada 15. oktobra līdz 2011. gada 14. decembrim, ir EUR 165 000 000.
      Par EULEX KOSOVO finanšu atsauces summu turpmākam laikposmam lēmumu pieņem Padome.”

   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2011. gada 14. oktobrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         M. DOWGIELEWICZ

      (1)  Saskaņā ar Apvienoto Nāciju organizācijas Drošības padomes Rezolūciju Nr. 1244 (1999).

      (2)  OV L 42, 16.2.2008., 92. lpp.

      (3)  OV L 148, 11.6.2009., 33. lpp.

      (4)  OV L 145, 11.6.2010., 13. lpp.

      (5)  OV L 272, 16.10.2010., 19. lpp.


title: 2004/617/EK: Padomes lēmums (2004. gada 11. augusts), ar kuru noslēdz Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Kopienu un Indiju atbilstīgi 1994. gada VVTT XXVIII pantam par grozījumiem koncesijās attiecībā uz rīsiem, ko paredz 1994. gada VVTT pievienotais EK CXL grafiks

text:
               28.8.2004

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 279/17

         PADOMES LĒMUMS
   (2004. gada 11. augusts),
   ar kuru noslēdz Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Kopienu un Indiju atbilstīgi 1994. gada VVTT XXVIII pantam par grozījumiem koncesijās attiecībā uz rīsiem, ko paredz 1994. gada VVTT pievienotais EK CXL grafiks
   (2004/617/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
    ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 133. pantu kopā ar 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               2003. gada 26. jūnijā Padome pilnvaroja Komisiju uzsākt sarunas atbilstīgi 1994. gada VVTT XXVIII pantam ar mērķi grozīt dažas koncesijas attiecībā uz rīsiem. Attiecīgi Kopiena 2003. gada 2. jūlijā informēja PTO par nodomu grozīt dažas koncesijas EK CXL grafikā.

               (2)

               Komisija risināja sarunas saskaņā ar Padomes pieņemtām sarunu direktīvām, apspriežoties ar komiteju, kas izveidota ar EK Līguma 133. pantu.

               (3)

               Komisija apspriedās ar ASV, kurai bija galvenā interese par produktu ar HS kodu 1006 20 (lobīti rīsi) piegādi un nozīmīga piegādātāja interese attiecībā uz produktiem ar HS kodu 1006 30 (slīpēti rīsi), Taizemi, kurai bija galvenā interese par produktu ar HS kodu 1006 30 (slīpēti rīsi) piegādi un nozīmīga piegādātāja interese par produktiem ar HS kodu 1006 20 (lobīti rīsi), kā arī ar Indiju un Pakistānu, kurām katrai bija nozīmīga piegādātāja interese par produktiem ar HS kodu 1006 20 (lobīti rīsi).

               (4)

               Lai nodrošinātu to, ka Nolīgumu pilnībā piemēros no 2004. gada 1. septembra, un līdz grozījumiem Padomes 2003. gada 29. septembra Regulā (EK) Nr. 1785/2003 par rīsu tirgus kopīgo organizāciju (1), būtu nepieciešams pilnvarot Komisiju noteikt pagaidu izņēmumus no minētās regulas.

               (5)

               Šā lēmuma īstenošanai vajadzīgie pasākumi jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (2).

               (6)

               Komisija ir veiksmīgi pabeigusi iepriekš minētās sarunas, vienojoties par nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Kopienu un Indiju. Minētais nolīgums ir jāapstiprina,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Kopienas vārdā apstiprina Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Kopienu un Indiju atbilstīgi 1994. gada VVTT XXVIII pantam par grozījumiem koncesijās attiecībā uz rīsiem, ko paredz 1994. gada VVTT pievienotais EK CXL grafiks.
   Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   Ciktāl tas ir nepieciešams, lai nodrošinātu Nolīguma pilnīgu piemērošanu no 2004. gada 1. septembra, Komisija var atkāpties no Regulas (EK) Nr. 1785/2003 saskaņā ar šā lēmuma 3. panta 2. punktā noteikto procedūru, kamēr minētā regula nav grozīta, bet ilgākais līdz 2005. gada 30. jūnijam.
   3. pants
   1.   Komisijai palīdz Labības pārvaldības komiteja, kas izveidota ar 25. pantu Padomes 2003. gada 29. septembra Regulā (EK) Nr. 1784/2003 par labības tirgus kopīgo organizāciju (3).
   2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 4. un 7. pantu.
   Lēmuma 1999/468/EK 4. panta 3. punktā minētais laikposms ir viens mēnesis.
   3.   Komiteja pieņem savu reglamentu.
   4. pants
   Ar šo Padomes priekšsēdētāju pilnvaro izraudzīt personu(-as), kas būs tiesīga(-as) parakstīt Nolīgumu, lai tas kļūtu saistošs Kopienai (4).

      Briselē, 2004. gada 11. augustā

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         B. BOT

      (1)  OV L 270, 21.10.2003., 96. lpp.

      (2)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

      (3)  OV L 270, 21.10.2003., 78. lpp.

      (4)  Nolīguma spēkā stāšanās dienu paziņos ar publikāciju Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   NOLĪGUMS VĒSTUĻU APMAIŅAS VEIDĀ STARP EIROPAS KOPIENU UN INDIJU
   atbilstīgi 1994. gada VVTT XXVIII pantam par grozījumiem koncesijās attiecībā uz rīsiem, ko paredz 1994. gada VVTT pievienotais EK CXL grafiks
   Godātais kungs,
   sekojot sarunām starp Eiropas Kopienu (EK) un Indiju atbilstīgi 1994. gada VVTT XXVIII pantam par grozījumiem koncesijās attiecībā uz rīsu, ko paredz EK CXL grafiks, kurš ir 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (1994. gada VVTT) pielikums, EK piekrīt šeit turpmāk izklāstītajiem secinājumiem:
   Importa režīma gala variants
   Tarifs lobītiem rīsiem (KN kods 1006 20) ir 65 EUR/t.
   Attiecībā uz lobītu rīsu importa režīmu (KN kodi 1006 20 17 un 1006 20 98) par šķirnēm Basmati 370, Basmati 386, Type-3 (Dehradun), Taraori Basmati (HBC-19), Basmati 217, Ranbir Basmati, Pusa Basmati un Super Basmati EK specifiskā muitas nodokļa saistoša likme ir nulle. Saistībā ar to:

               —

               uz robežas izveido Kopienas kontroles sistēmu, kas balstīta uz DNS analīzi; Indijai aktīvi jāsadarbojas ar EK, lai ieviestu šādu kontroles sistēmu, un EK jāsniedz atbilstīga tehniskā palīdzība šajā sakarā,

               —

               ir saprotams, ka iepriekš minēto šķirņu Basmati rīsus audzē konkrētos ģeogrāfiskos apgabalos un ka Indija aizsargās Basmati rīsu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi. EK atbalstīs pieteikumu Basmati rīsu ģeogrāfiskās izcelsmes norādes aizsardzībai saskaņā ar Padomes 1992. gada 14. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2081/92 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (1). EK izskatītu šādu pieteikumu iespējami drīz. EK sniegs nepieciešamo tehnisko palīdzību šajā sakarā.

         Pārejas noteikumi
   No 2004. gada 1. septembra līdz dienai, kurā stājas spēkā iepriekš minētā Kopienas kontroles sistēma, EK piemēro pārejas režīmu attiecībā uz lobītiem rīsiem (KN kodi 1006 20 17 un 1006 20 98) iepriekš minētajām šķirnēm, balstoties uz šādiem elementiem.
   EK muitas nodokļa autonomā likme ir nulle. Tomēr, ja notiks tirgus traucējumi, EK konsultēsies ar Indijas kompetentajām iestādēm, lai vienotos par piemērotu risinājumu. Ja vienošanās netiek panākta, EK patur tiesības atgriezties pie muitas nodokļa saistošas likmes 65 EUR/t lobītiem rīsiem (KN kods 1006 20).
   Vispārīgie noteikumi
   Šā nolīguma mērķu sasniegšanai:

               —

               EK nosaka atsevišķas tarifa pozīcijas tām Basmati rīsu šķirnēm, kas norādītas nolīgumos ar Indiju un Pakistānu,

               —

               Indijas kompetentās iestādes turpinās izsniegt autentiskuma sertifikātus pirms importa licenču izsniegšanas, kas nozīmē, ka pašreizējā autentiskuma sertifikācijas sistēma saglabāsies.

         EK atzīst Indijas primāras sarunu tiesības attiecībā uz koncesijām, kas minētas šajā vēstulē.
   Šo nolīgumu puses apstiprinās saskaņā ar savām procedūrām.
   Šā nolīguma noteikumus piemēros no 2004. gada 1. septembra.
   Es būtu ļoti pateicīgs, ja Jūs varētu apstiprināt Jūsu valdības piekrišanu iepriekš minētajam.
   Godātais kungs, lūdzu, pieņemiet manus visdziļākās cieņas apliecinājumus!

      Hecho en Bruselas, el
      V Bruselu dne
      Udfærdiget i Bruxelles, den
      Geschehen zu Brüssel am
      Brüssel,
      Έγινε στις Βρυξέλλες, στις
      Done at Brussels,
      Fait à Bruxelles, le
      Fatto a Bruxelles, addì
      Briselÿ,
      Priimta Briuselyje,
      Kelt Brüsszelben,
      Magÿmula fi Brussel,
      Gedaan te Brussel,
      Sporzÿdzono w Brukseli, dnia
      Feito em Bruxelas,
      V Bruseli
      V Bruslju,
      Tehty Brysselissä
      Utfärdat i Bryssel den

      Por la Comunidad Europea
      Za Evropské společenstvί
      For Det Europæiske Fællesskab
      Für die Europäische Gemeinschaft
      Euroopa Ühenduse nimel
      Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα
      For the European Community
      Pour la Communauté européenne
      Per la Comunità europea
      Eiropas Kopienas vārdā
      Europos bendrijos vardu
      az Európai Közösség részéről
      Għall-Komunità Ewropea
      Voor de Europese Gemeenschap
      W imieniu Wspólnoty Europejskiej
      Pela Comunidade Europeia
      Za Európske spoločenstvo
      za Evropsko skupnost
      Euroopan yhteisön puolesta
      På Europeiska gemenskapens vägnar

   Godātais kungs,
   man ir gods apstiprināt Jūsu vēstules saņemšanu šīs dienas datumā ar šādu tekstu:
   “Sekojot sarunām starp Eiropas Kopienu (EK) un Indiju atbilstīgi 1994. gada VVTT XXVIII pantam par grozījumiem koncesijās attiecībā uz rīsu, ko paredz EK CXL grafiks, kurš ir 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (1994. gada VVTT) pielikums, EK piekrīt šeit turpmāk izklāstītajiem secinājumiem:
   Importa režīma gala variants
   Tarifs lobītiem rīsiem (KN kods 1006 20) ir 65 EUR/t.
   Attiecībā uz lobītu rīsu importa režīmu (KN kodi 1006 20 17 un 1006 20 98) par šķirnēm Basmati 370, Basmati 386, Type-3 (Dehradun), Taraori Basmati (HBC-19), Basmati 217, Ranbir Basmati, Pusa Basmati un Super Basmati EK specifiskā muitas nodokļa saistoša likme ir nulle. Saistībā ar to:

               —

               uz robežas izveido Kopienas kontroles sistēmu, kas balstīta uz DNS analīzi; Indijai aktīvi jāsadarbojas ar EK, lai ieviestu šādu kontroles sistēmu, un EK jāsniedz atbilstīga tehniskā palīdzība šajā sakarā,

               —

               ir saprotams, ka iepriekš minēto šķirņu Basmati rīsus audzē konkrētos ģeogrāfiskos apgabalos un ka Indija aizsargās Basmati rīsu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi. EK atbalstīs pieteikumu Basmati rīsu ģeogrāfiskās izcelsmes norādes aizsardzībai saskaņā ar Padomes 1992. gada 14. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2081/92 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (2). EK izskatītu šādu pieteikumu iespējami drīz. EK sniegs nepieciešamo tehnisko palīdzību šajā sakarā.

         Pārejas noteikumi
   No 2004. gada 1. septembra līdz dienai, kurā stājas spēkā iepriekš minētā Kopienas kontroles sistēma, EK piemēro pārejas režīmu attiecībā uz lobītiem rīsiem (KN kodi 1006 20 17 un 1006 20 98) iepriekš minētajām šķirnēm, balstoties uz šādiem elementiem.
   EK muitas nodokļa autonomā likme ir nulle. Tomēr, ja notiks tirgus traucējumi, EK konsultēsies ar Indijas kompetentajām iestādēm, lai vienotos par piemērotu risinājumu. Ja vienošanās netiek panākta, EK patur tiesības atgriezties pie muitas nodokļa saistošas likmes 65 EUR/t lobītiem rīsiem (KN kods 1006 20).
   Vispārīgie noteikumi
   Šā nolīguma mērķu sasniegšanai:

               —

               EK nosaka atsevišķas tarifa pozīcijas tām Basmati rīsu šķirnēm, kas norādītas nolīgumos ar Indiju un Pakistānu,

               —

               Indijas kompetentās iestādes turpinās izsniegt autentiskuma sertifikātus pirms importa licenču izsniegšanas, kas nozīmē, ka pašreizējā autentiskuma sertifikācijas sistēma saglabāsies.

         EK atzīst Indijas primāras sarunu tiesības attiecībā uz koncesijām, kas minētas šajā vēstulē.
   Šo nolīgumu puses apstiprinās saskaņā ar savām procedūrām.
   Šā nolīguma noteikumus piemēros no 2004. gada 1. septembra.
   Es būtu ļoti pateicīgs, ja Jūs varētu apstiprināt Jūsu valdības piekrišanu iepriekš minētajam.”
   Indijai ir gods apstiprināt savu piekrišanu šīs vēstules saturam.
   Godātais kungs, lūdzu, pieņemiet manus visdziļākās cieņas apliecinājumus!

      Done at Brussels,
      Hecho en Bruselas, el
      V Bruselu dne
      Udfærdiget i Bruxelles, den
      Geschehen zu Brüssel am
      Brüssel,
      Έγινε στις Βρυξέλλες, στις
      Fait à Bruxelles, le
      Fatto a Bruxelles, addì
      Briselÿ,
      Priimta Briuselyje,
      Kelt Brüsszelben,
      Magÿmula fi Brussel,
      Gedaan te Brussel,
      Sporzÿdzono w Brukseli, dnia
      Feito em Bruxelas,
      V Bruseli
      V Bruslju,
      Tehty Brysselissä
      Utfärdat i Bryssel den

      On behalf of India
      En nombre de la India
      Za Indii
      På Indiens vegne
      Im Namen Indiens
      India nimel
      Εξ ονόματος της Ινδίας
      Au nom de l'Inde
      Per l'India
      Indijas vārdā
      Indijos vardu
      India nevében
      Għan-nom ta’ l-Indja
      Namens India
      W imieniu Indii
      Em nome da Índia
      V mene Indie
      V imenu Indije
      Intian puolesta
      På Indiens vägnar

      (1)  OV L 208, 24.7.1992., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 806/2003 (OV L 122, 16.5.2003., 1. lpp.).

      (2)  OV L 208, 24.7.1992., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 806/2003 (OV L 122, 16.5.2003., 1. lpp.).


title: 2011/31/ES: Komisijas Lēmums ( 2011. gada 19. janvāris ) par antisubsidēšanas procedūras izbeigšanu attiecībā uz Taizemes izcelsmes attīrītas tereftalskābes un tās sāļu importu

text:
               20.1.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 15/17

         KOMISIJAS LĒMUMS
   (2011. gada 19. janvāris)
   par antisubsidēšanas procedūras izbeigšanu attiecībā uz Taizemes izcelsmes attīrītas tereftalskābes un tās sāļu importu
   (2011/31/ES)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2009. gada 11. jūnija Regulu (EK) Nr. 597/2009 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 14. pantu,
   apspriedusies ar padomdevēju komiteju,
   tā kā:
   1.   PROCEDŪRA

   1.1.   Procedūras sākšana

               (1)

               Eiropas Komisija (“Komisija”) 2009. gada 22. decembrī, Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                   (2) publicējot paziņojumu (“paziņojums par procedūras sākšanu”), informēja par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz Taizemes (“attiecīgā valsts”) izcelsmes attīrītas tereftalskābes un tās sāļu (“PTA”) importu Savienībā.

               (2)

               Antisubsidēšanas procedūru sāka pēc tam, kad 2009. gada 13. novembrīBP Aromatics Limited NV un CEPSA Quimica S.A. (“sūdzības iesniedzēji”) iesniedza sūdzību ievērojamas daļas ražotāju vārdā, kas šajā gadījumā pārstāv vairāk nekā 50 % no Savienības kopējās PTA produkcijas. Sūdzībā bija iekļauti pirmšķietami pierādījumi par attiecīgās valsts izcelsmes attiecīgā ražojuma subsidēšanu un būtisko kaitējumu, ko tas izraisījis, un šos pierādījumus atzina par pietiekamiem, lai pamatotu procedūras sākšanu.

               (3)

               Tajā pašā dienā Komisija, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                   (3), sāka antidempinga procedūru attiecībā uz Taizemes izcelsmes PTA importu Savienībā. Šo izmeklēšanu izbeidza ar Komisijas Lēmumu 2011/32/ES (4).

               (4)

               Pirms procedūras sākšanas un saskaņā ar pamatregulas 10. panta 7. punktu Komisija paziņoja Taizemes valdībai, ka ir saņēmusi pienācīgi dokumentētu sūdzību, kurā apgalvots, ka subsidētais Taizemes izcelsmes PTA imports rada būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Taizemes valdība tika uzaicināta apspriesties, lai noskaidrotu situāciju attiecībā uz sūdzības saturu un savstarpēji vienotos par risinājumu. Taizemes valdība pieņēma piedāvājumu apspriesties, un apspriedes notika. Apspriežu laikā neizdevās panākt savstarpēju vienošanos par risinājumu. Tomēr pienācīgi ņēma vērā Taizemes iestāžu piezīmes par sūdzībā izteiktajiem apgalvojumiem par to, ka shēmas nav kompensējamas. Apspriežu laikā Taizemes valdības iesniedza informāciju.

         1.2.   Procedūrā iesaistītās personas

               (5)

               Par procedūras sākšanu Komisija oficiāli informēja sūdzības iesniedzējus, citus zināmos Savienības ražotājus, zināmos Taizemes ražotājus eksportētājus, attiecīgās eksportētājvalsts pārstāvjus un zināmos importētājus un lietotājus. Ieinteresētajām personām bija iespēja izteikt viedokli rakstiski un lūgt uzklausīšanu termiņā, kas noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu. Uzklausīja visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja, norādot konkrētus iemeslus, kādēļ tās būtu jāuzklausa.

               (6)

               Komisija nosūtīja anketas eksportētājvalsts iestādēm, sūdzības iesniedzējiem, citiem zināmiem Savienības ražotājiem, zināmiem Taizemes ražotājiem eksportētājiem un zināmiem attiecīgā ražojuma importētājiem un lietotājiem, kā arī visām citām ieinteresētajām personām, kas bija pieprasījušas anketu paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā.

               (7)

               Atbildes uz anketas jautājumiem saņēma no Taizemes iestādēm, trim zināmiem Taizemes ražotājiem eksportētājiem, trim Savienības ražotājiem, viena Savienības importētāja un pieciem Savienības lietotājiem.

               (8)

               Komisija lūdza un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai konstatētu subsidēšanu, tās radīto kaitējumu un Savienības intereses.

               (9)

               Pārbaudes apmeklējumus veica šādās valsts iestādēs:
               Ieguldījumu padomes birojā, Bangkokā Taizemē.

               (10)

               Pārbaudes apmeklējumus veica šādos uzņēmumos:

                           a)

                           ražotāji Savienībā:

                                       —

                                          BP Aromatics Limited NV, Gēla, Beļģija,

                                       —

                                          CEPSA Química, S.A., Madride, Spānija,

                                       —

                                          Lotte Chemical UK Ltd (agrāk Artenius), Wilton, Redcar, Apvienotā Karaliste;

                           b)

                           importētāji Savienībā:

                                       —

                                          Mitsui & Co. Benelux NV, Brisele, Beļģija;

                           c)

                           lietotāji Savienībā:

                                       —

                                          DSM Powder Coating Resins B.V., Zwolle, Nīderlande,

                                       —

                                          M&G Polimeri Italia SPA, Patrica (Frosinone), Itālija,

                                       —

                                          NOVAPET S.A., Barbastro (Huesca), Spānija,

                                       —

                                          UAB NEO Group, Klaipēda, Lietuva;

                           d)

                           Taizemes ražotāji eksportētāji:

                                       —

                                          TPT Petrochemicals Public Company Ltd., Bangkoka, Taizeme (turpmāk “TPT”),

                                       —

                                          TPT Petrochemicals Public Company Ltd., Rayong, Taizeme (turpmāk “TPT”),

                                       —

                                          Indorama Petrochem Ltd., Rayong, Taizeme (turpmāk “Indorama”),

                                       —

                                          Siam Mitsui PTA Company Ltd., Rayong, Taizeme (turpmāk “SMPC”).

               (11)

               Tā kā uzņēmumi TPT un Indorama abi pieder vienai kontrolakciju sabiedrībai, turpmāk šajā dokumentā tos sauc par “Indorama grupu”.

         1.3.   Izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

               (12)

               Subsidēšanas un kaitējuma izmeklēšana attiecās uz periodu no 2008. gada 1. decembra līdz 2009. gada 30. novembrim (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma noteikšanai būtisko tendenču pārbaude attiecās uz laikposmu no 2006. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

         2.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

   2.1.   Attiecīgais ražojums

               (13)

               Attiecīgais ražojums ir Taizemes izcelsmes tereftalskābe un tās sāļi ar tīrības pakāpi 99,5 % vai lielāku, uz kuru patlaban attiecas KN kods ex 2917 36 00 (“attiecīgais ražojums”).

               (14)

                  PTA iegūst, attīrot nepastrādātu tereftalskābi, kas rodas paraksilēna (PX) reakcijā ar šķīdinātāju un katalizācijas šķīdumu.

         2.2.   Līdzīgais ražojums

               (15)

               Konstatēja, ka attiecīgā ražojums un Taizemes iekšējā tirgū pārdotā PTA, kā arī Savienības ražošanas nozares Savienībā ražotā un pārdotā PTA, ir vienas un tās pašas fiziskās un ķīmiskās īpašības un lietojums. Tāpēc šie ražojumi uzskatāmi par līdzīgiem pamatregulas 2. panta c) punkta nozīmē.

         3.   SUBSIDĒŠANA

   3.1.   Ievads

               (16)

               Pamatojoties uz sūdzībā un atbildēs uz Komisijas anketas jautājumiem sniegto informāciju, tika pārbaudītas šādas shēmas, ar kurām valsts iestāde, kā tika apgalvots, piešķir subsīdijas:

                           —

                           atbrīvojums no iekārtu ievedmuitas vai tās samazināšana,

                           —

                           atbrīvojums no uzņēmumu ienākumu nodokļa,

                           —

                           atbrīvojums no ievedmuitas nodokļiem izejmateriāliem un būtiskiem materiāliem, ko izmanto eksportējamā ražojuma ražošanā,

                           —

                           divkārši atskaitījumi no tādiem ienākumiem no transporta, elektrības un ūdens izmaksām, kas apliekami ar nodokļiem, desmit gadus no dienas, kad saņemti pirmie ienākumi par attiecīgo darbību,

                           —

                           25 % atskaitījums no neto peļņas, kas iegūta no projekta infrastruktūras instalācijas vai būves izmaksām, papildus parastam aktīvu nolietojumam,

                           —

                           nodokļu un maksājumu kompensācija par Taizemē ražotām eksporta precēm.

         3.2.   Vispārīga informācija

               (17)

               Ieguldījumu veicināšanas likumā B.E. 2544 (“IPA”) paredzēti stimuli, lai veicinātu Taizemes ekonomikas izaugsmi. Par šā likuma piemērošanu atbild Taizemes Ieguldījumu birojs (“BOI”); saskaņā ar IPA projektiem, kas kvalificējas, tiek piešķirtas no 3.1. punktā minētajām shēmām izrietošās priekšrocības. Lai saņemtu IPA paredzētās priekšrocības, katrs uzņēmums iesniedz pieteikumu BOI, lai saņemtu “veicināšanas sertifikātu”, kurā norādītas ražojamās preces un piešķirtās priekšrocības.

               (18)

               Likumā B.E. 2524 (1981. g.) par Karalistē ražoto eksporta preču nodokļu un maksājumu kompensācijām ir izklāstīti kritēriji un nosacījumi, lai pretendētu uz nodokļu un maksājumu kompensācijām. Šo shēmu piemēro Taizemes Finanšu ministrija.

               (19)

               Katram atsevišķam uzņēmumam aprēķināto subsīdiju summa ir zem minimālās robežvērtības, t. i., mazāka par 2 % ad valorem. Tāpēc saskaņā ar antisubsidēšanas pamatregulas 14. panta 3. punktu un 14. panta 5. punktu, pat ja attiecīgās subsīdijas bijušas kompensējamas, Taizemes eksportētājiem nevar piemērot antisubsidēšanas maksājumus. Ņemot vērā subsidēšanas minimālo robežvērtību, 16. apsvērumā minēto subsīdiju shēmu specifika netika izpētīta.

               (20)

               Tomēr skaidrības labad shēmu un attiecīgo subsīdiju likmes attiecīgajiem uzņēmumiem ir norādītas zemāk neatkarīgi no tā, vai šīs subsīdijas tiek uzskatītas par kompensējamām vai ne.

         3.3.   Individuālās shēmas

   3.3.1.   Atbrīvojums no iekārtu ievedmuitas vai tās samazināšana

   a)   Juridiskais pamats

               (21)

                  IPA 28. pantā noteikts juridiskais pamats atbrīvojumam no iekārtu ievedmuitas vai tās samazināšanai. Atbilstoši šai shēmai uzņēmumiem ir tiesības uz pilnīgu atbrīvojumu no iekārtu ievedmuitas maksājumiem, kā to apstiprinājusi BOI, ar nosacījumu, ka šādas iekārtas, kuru kvalitāte ir salīdzināma, netiek ražotas vai montētas Taizemē. Ieguldījumu veicināšanas likuma 29. pantā noteikts juridiskais pamats ievesto iekārtu ievedmuitas 50 % samazinājumam.

         b)   Īstenošana praksē

               (22)

               Lai gūtu labumu no šīs shēmas, uzņēmumam ir jābūt veicināšanas sertifikātam, kurā norādīts, kas uzņēmumam ir tiesības uz atbrīvojumu no iekārtu ievedmuitas vai tās samazināšanu saskaņā ar IPA 28. un 29. pantu. Muitas departaments saņem licences kopiju un tā saukto “iekārtu pamatsarakstu”, ko iepriekš apstiprinājusi BOI, un iekārtu importēšanas gadījumā atbrīvo tās bez ievedmuitas maksājuma.

         c)   Subsīdijas summas aprēķināšana

               (23)

               Uzņēmumiem piešķirtās priekšrocības aprēķināja, pamatojoties uz ievedmuitas nodokļa summu, kas netika samaksāta par importētajiem ražošanas līdzekļiem, un to sadalīja attiecībā uz laika posmu, kas atbilst šādu ražošanas līdzekļu parastajam nolietojuma laikam attiecīgā ražojuma nozarē. Šis laiks noteikts uz 15 gadiem, kas atbilst nolietojuma laikam, ko izmanto lielākā daļa attiecīgā ražojuma ražošanā iesaistīto uzņēmumu gan Taizemē, gan ES. Šādi aprēķinātā summa, kas attiecināma uz izmeklēšanas periodu, ir koriģēta, pievienojot procentus par izmeklēšanas laiku, lai noteiktu pilnīgo labuma apmēru, ko saņēmējs guvis no šīs shēmas; izmeklēšanas periodā Taizemē piemērotā komerciālā procentu likme tika uzskatīta par atbilstošu. Tad šo summu sadalīja attiecībā uz kopīgo pārdošanas apjomu izmeklēšanas periodā.

         d)   Secinājums

               (24)

                  Indorama grupa saņēma 0,3 % pabalstu, savukārt Siam Mitsui PTA Co., Ltd saņēma 0,19 % pabalstu.

         3.3.2.   Atbrīvojums no uzņēmumu ienākuma nodokļa

   a)   Juridiskais pamats

               (25)

                  IPA 31. pantā noteikts juridiskais pamats atbrīvojumam no uzņēmumu ienākumu nodokļa. Parastais uzņēmumu ienākumu nodoklis Taizemē ir 30 %.

         b)   Secinājums

               (26)

               Neviens no izmeklēšanā iesaistītajiem uzņēmumiem izmeklēšanas periodā nebija iesaistīts šajā shēmā. Visi Taizemes ražotāji eksportētāji ar izmeklēšanas periodā gūto peļņu kompensēja zaudējumus, kas tiem bija radušies iepriekšējos pārskata periodos. Šāda prakse ar Taizemes Ienākumu kodeksu ir atļauta visos uzņēmumos – gan tajos, kas saņem BOI atbalstu, gan tajos, kas nesaņem, un tā nav uzskatāma par subsīdiju. Šā fakta dēļ izmeklēšanā iesaistītie uzņēmumi neizmantoja shēmu uzņēmumu atbrīvošanai no ienākumu nodokļa.

         3.3.3.   Divkārši atskaitījumi no tādiem ienākumiem no transporta, elektrības un ūdens izmaksām, kas apliekami ar nodokļiem, desmit gadus no dienas, kad saņemti pirmie ienākumi par atbalstīto darbību

   a)   Juridiskais pamats

               (27)

                  IPA 35. panta 2. punktā paredzēts juridiskais pamats divkāršiem atskaitījumiem no tādiem ienākumiem no transporta, elektrības un ūdens izmaksām, kas apliekami ar nodokļiem, desmit gadus no dienas, kad saņemti pirmie ienākumi par atbalstīto darbību.

         b)   Īstenošana praksē

               (28)

               Lai gūtu labumu no šīs shēmas, uzņēmumam ir vajadzīgs veicināšanas sertifikāts, kurā norādīts, ka uzņēmumam ir tiesības uz divkāršiem atskaitījumiem no tādiem ienākumiem no transporta, elektrības un ūdens izmaksām, kas apliekami ar nodokļiem, saskaņā ar IPA 35. panta 2. punktu. Papildus parastajiem atskaitījumiem no minētajām izmaksām uzņēmumi, kas saņem BOI atbalstu, nodokļu deklarācijā var otrreiz atskaitīt to pašu summu no saviem ienākumiem. Uzņēmumam gada nodokļu deklarācijā jāaizpilda īpaša sleja, kas paredzēta attiecīgajai darbībai. Tādējādi ar nodokļiem apliekamā neto peļņa samazinās par minēto summu vai arī neto zaudējumi attiecīgi palielinās par to pašu summu.

         c)   Subsīdijas summas aprēķināšana

               (29)

               No šīs shēmas saņemto labumu aprēķina, pamatojoties uz summu, kas otrreiz atskaitīta no neto peļņas, kā norādīts nodokļu deklarācijas īpašajā slejā par attiecīgo darbību. Darbībām, par kurām nesaņem atbalstu, šī summa būtu daļa no neto peļņas, ko apliek ar uzņēmumu ienākumu nodokļiem, tāpēc 30 % no šīs summas (parastais uzņēmumu nodoklis Taizemē) ir uzņēmuma gūtais labums. Tad šī summa piešķirta sadalīta uz izmeklēšanas periodā veiktās pārdošanas kopējo daudzumu.

         d)   Secinājums

               (30)

                  Indorama grupa guva 0,55 % labumu, savukārt Siam Mitsui PTA Co., Ltd guva 0,57 % labumu.

         3.3.4.   25 % atskaitījums no neto peļņas, kas iegūta no projekta infrastruktūras, instalācijas vai būves izmaksām, papildus parastam aktīvu nolietojumam

   a)   Juridiskais pamats

               (31)

               Šīs shēmas juridiskais pamats ir noteikts IPA 35. panta 3. punktā. Shēma nozīmē atļauju papildus parastam aktīvu nolietojumam atskaitīt no neto peļņas summu, kas nepārsniedz 25 % no attiecīgajā darbībā izmantoto projekta iekārtu instalācijas vai būves izmaksām. Atbalsta saņēmējs var izmantot šo priekšrocību desmit gadus no dienas, kad par attiecīgo darbību saņemta peļņa.

         b)   Secinājums

               (32)

               Neviens no izmeklēšanā iesaistītajiem uzņēmumiem izmeklēšanas periodā nebija iesaistīts šajā shēmā. Periodos pirms izmeklēšanas perioda visi ražotāji eksportētāji vai nu nebija iesaistīti shēmā par atbrīvojumu no ienākumu nodokļiem (jo tie kompensēja agrāk radušos zaudējumus ar peļņu), vai arī cieta zaudējumus. Šo iemeslu dēļ tie nevarēja saņemt atbalstu no minētās shēmas.

         3.3.5.   Atbrīvojums no ievedmuitas nodokļiem izejmateriāliem un būtiskiem materiāliem, ko izmanto eksportējamā ražojuma ražošanā

   a)   Juridiskais pamats

               (33)

               Šīs shēmas juridiskais pamats ir noteikts IPA 36. panta 1. punktā. Saskaņā ar šo shēmu BOI var piešķirt atbrīvojumus no ievedmuitas nodokļiem izejmateriāliem un būtiskiem materiāliem, ko izmanto eksportējamā ražojuma ražošanā. Jebkuras zonas uzņēmumi var gūt labumu no šīs shēmas, ja tie tiek atbalstīti.

         b)   Secinājums

               (34)

               Neviens no izmeklēšanā iesaistītajiem uzņēmumiem izmeklēšanas periodā nebija iesaistīts šajā shēmā. Ievedmuitas nodoklis PTA ražošanā izmantotajiem galvenajiem izejmateriāliem ir nulle. Tāpēc izmeklēšanā iesaistītie Taizemes eksportētāji neguva labumu no šīs shēmas.

         3.3.6.   Nodokļu un maksājumu kompensācija par Taizemē ražotām eksporta precēm

   a)   Juridiskais pamats

               (35)

               Labums no šīs shēmas paredzēts Paziņojumā par Karalistē ražotu eksporta preču nodokļu kompensāciju 1/2547, sadaļā “Kompensācijas likme”.

         b)   Īstenošana praksē

               (36)

               Uzņēmumu izmaksas sedz 0,38 % apmērā no eksportēto preču FOB vērtības. Pabalstu aprēķina uz vienu eksporta darījumu, taču uzņēmumi parasti iesniedz vairākus pieteikumus par izmaksu segšanu vienlaikus. Uzņēmumi iesniedz pieteikumus par izmaksu segšanu attiecīgajai iestādei, un tad tiem sedz izmaksas.

         c)   Subsīdijas summas aprēķināšana

               (37)

               Labums no šīs shēmas ir summa, kas faktiski saņemta izmaksu atlīdzināšanas veidā, tāpēc tā tiek norādīta uzņēmuma grāmatvedībā kā ienākumi. Tad šo summu sadalīja attiecībā uz izmeklēšanas periodā veiktā eksporta tirdzniecības kopējo daudzumu.

         d)   Secinājums

               (38)

                  Indorama grupa guva 0,36 % labumu, un Siam Mitsui PTA Co., Ltd guva 0,36 % labumu.

         3.4.   Subsīdiju summa

               (39)

               Saskaņā ar pamatregulas noteikumiem, pagaidu subsīdiju apjoms, kas izteikts ad valorem, Taizemes ražotājiem eksportētājiem ir šāds:
               —   Indorama Petrochem Limited: 1,3 %,
               —   TPT Petrochemical Public Company Limited: 1 %,
               —   Siam Mitsui PTA Co., Ltd: 1,1 %.

               (40)

               Tā kā uzņēmums Indorama Petrochem Limited un uzņēmums TPT Petrochemical Public Company Limited pieder vienai grupai, tiem tika noteikta kopīga antisubsidēšanas likme. Galīgā likme Indorama/TPT grupai ir 1,2 %.

                  Kopsavilkuma tabula

                           Shēma par atbrīvojumu no iekārtu ievedmuitas vai tās samazināšanu

                           Shēma par divkāršiem atskaitījumiem no ienākumiem, kas apliekami ar nodokļiem

                           Eksporta nodokļu kompensācijas shēma

                           Kopējā subsīdijas norma

                           Siam Mitsui

                           0,19 %

                           0,57 %

                           0,36 %

                           1,1 %

                           Indorama

                           0,18 %

                           0,78 %

                           0,35 %

                           1,3 %

                           TPT

                           0,47 %

                           0,23 %

                           0,36 %

                           1 %

                              Indorama/TPT grupa

                           0,3 %

                           0,55 %

                           0,36 %

                           1,2 %

               (41)

               Ņemot vērā kompensējamo subsīdiju minimālās vērtības Taizemes ražotājiem eksportētājiem, Taizemes izcelsmes PTA importam nav jānosaka pagaidu pasākumi.

         4.   KAITĒJUMS, CĒLOŅSAKARĪBA UN SAVIENĪBAS INTERESES

               (42)

               Ņemot vērā iepriekšminētos konstatējumus attiecībā uz subsīdijām, uzskata, ka nav vajadzības izstrādāt analīzi par kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm.

         5.   PROCEDŪRAS IZBEIGŠANA

               (43)

               Procedūra ir jāizbeidz, jo Taizemes ražotāju eksportētāju kompensējamo subsīdiju summas ir mazākas par 2 % ad valorem. Par to attiecīgi informēja ieinteresētās personas, un tām bija iespēja izteikt piezīmes.

               (44)

               Par subsīdiju aspektiem piezīmes saņēma no Taizemes valdības (“GOT”) un viena sūdzības iesniedzēja.

               (45)

                  GOT apgalvoja, ka izmeklēšanā apskatītās shēmas nevar uzskatīt par konkrētām subsīdiju shēmām, jo tās ietilpst valsts decentralizācijas politikā, tās ir atkarīgas no eksporta un piekļuve tām nav ierobežota uz konkrētām uzņēmējdarbības nozarēm vai reģioniem. Šajā ziņā jānorāda, ka izmeklēšanā ir skaidri konstatēts, ka izskatītās shēmas, ko ražotāji eksportētāji izmantoja IP (atbrīvojums no iekārtu ievedmuitas, divkārši atskaitījumi no ienākumiem, kas apliekami ar nodokļiem, eksporta nodokļu kompensācija), ir kompensējamas subsīdijas atbilstoši antisubsidēšanas pamatregulas noteikumiem. Tāpēc GOT apgalvojumi ir jānoraida.

               (46)

               Viens no sūdzības iesniedzējiem apgalvoja, ka dažas subsīdijas, konkrēti – shēma par atbrīvojumu no ienākuma nodokļiem, būtu jāsadala īsākā periodā. Šis apgalvojums bija jānoraida, jo neviens no ražotājiem eksportētājiem IP neguva labumu no šīs shēmas.

               (47)

               Neviena ieinteresētā persona nesniedza nekādu informāciju par kaitējuma aspektiem.

               (48)

               Visbeidzot, neviena ieinteresētā persona nesniedza piezīmes, kas atspēkotu konstatējumu, ka aizsardzības pasākumi nav vajadzīgi.

               (49)

               Ņemot vērā visu iepriekšminēto, Komisija secina, ka antisubsidēšanas procedūra attiecībā uz Taizemes izcelsmes attīrītas tereftalskābes un tās sāļu importu ir jāizbeidz, nepiemērojot antisubsidēšanas pasākumus,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   Vienīgais pants
   Ar šo izbeidz antisubsidēšanas procedūru attiecībā uz Taizemes izcelsmes tereftalskābes un tās sāļu ar tīrības pakāpi 99,5 % vai lielāku, uz kuru patlaban attiecas KN kods ex 2917 36 00.

      Briselē, 2011. gada 19. janvārī

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         José Manuel BARROSO

      (1)  OV L 188, 18.7.2009., 93. lpp.

      (2)  OV C 313, 22.12.2009., 22. lpp.

      (3)  OV C 313, 22.12.2009., 17. lpp.

      (4)  Sk. šo 22. lpp. OV.


title: 2011/666/CFSP: Padomes Lēmums 2011/666/KĀDP ( 2011. gada 10. oktobris ), ar kuru groza Lēmumu 2010/639/KĀDP, ar ko paredz ierobežojošus pasākumus pret Baltkrieviju

text:
               11.10.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 265/17

         PADOMES LĒMUMS 2011/666/KĀDP
   (2011. gada 10. oktobris),
   ar kuru groza Lēmumu 2010/639/KĀDP, ar ko paredz ierobežojošus pasākumus pret Baltkrieviju
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 29. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2010. gada 25. oktobrī pieņēma Lēmumu 2010/639/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret dažām Baltkrievijas amatpersonām (1).

               (2)

               Pamatojoties uz Lēmuma 2010/639/KĀDP pārskatīšanu, ierobežojošie pasākumi būtu jāpagarina līdz 2012. gada 31. oktobrim.

               (3)

               Ņemot vērā situācijas nopietnību Baltkrievijā, Lēmuma 2010/639/KĀDP IIIA pielikumā minēto personu un vienību saraksts, uz kurām attiecina ierobežojošos pasākumus, būtu jāpapildina ar jaunām personām.

               (4)

               Turklāt būtu jāatjaunina informācija par dažām personām un vienību, kas ir iekļautas minētā Lēmuma IIIA pielikuma sarakstā,

               (5)

               Lai nodrošinātu to, ka ES uzņēmumiem nav liegta iespēja atgūt līdzekļus, ko sarakstā iekļautās vienības tiem ir parādā saskaņā ar līgumiem, kuri noslēgti pirms minēto vienību iekļaušanas sarakstā, Lēmumā 2010/639/KĀDP ir jāiekļauj atkāpe attiecībā uz līdzekļu iesaldēšanu.

               (6)

               Lēmums 2010/639/KĀDP būtu attiecīgi jāgroza,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Lēmumu 2010/639/KĀDP groza šādi:

               1.

               Lēmuma 3. pantam pievieno šādu punktu:
               “3.   Šā lēmuma 2. panta 1. punkts neliedz sarakstā iekļautai fiziskai vai juridiskai personai, vienībai vai struktūrai veikt maksājumus saskaņā ar līgumu, kas noslēgts pirms šīs fiziskās vai juridiskās personas, vienības vai struktūras iekļaušanas sarakstā, ja attiecīgā dalībvalsts ir secinājusi, ka maksājumu tieši vai netieši nesaņem 2. panta 1. punktā minēta fiziska vai juridiska persona, vienība vai struktūra.”.

               2.

               Lēmuma 7. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:
               “2.   Šo lēmumu piemēro līdz 2012. gada 31. oktobrim. To pastāvīgi pārskata. Lēmumu var atjaunināt vai vajadzības gadījumā izdarīt tajā grozījumus, ja Padome uzskata, ka tā mērķi nav sasniegti.”.

         2. pants
   Lēmuma 2010/639/KĀDP IIIA pielikumā iekļauto sarakstu papildina ar šā lēmuma I pielikumā uzskaitītajām personām.
   3. pants
   Lēmuma 2010/639/KĀDP IIIA pielikumā ierakstus attiecībā uz turpmāk norādītajām personām un vienību aizstāj ar ierakstiem, kas izklāstīti šā lēmuma II pielikumā:

               1)

               Mazouka Siarhei;

               2)

               Bazanau, Aliaksandr Viktaravich;

               3)

               Peftiev Vladimir;

               4)

               Ipatau, Vadzim Dzmitryevich;

               5)

               Bushnaia, Natallia Uladzimirauna;

               6)

               Bushchyk, Vasil Vasilievich;

               7)

               Katsuba, Sviatlana Piatrouna;

               8)

               Kisialiova, Nadzeia Mikalaeuna;

               9)

               Padaliak, Eduard Vasilievich;

               10)

               Rakhmanava, Maryna Iurievna;

               11)

               Shchurok, Ivan Antonavich;

               12)

               Sport-pāri;

               13)

               Shadryna, Hanna Stanislavauna.

         4. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Luksemburgā, 2011. gada 10. oktobrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         C. ASHTON

      (1)  OV L 280, 26.10.2010., 18. lpp.

      I PIELIKUMS

         Lēmuma 2. pantā minētās personas

                  Vārds un uzvārds
                  angļu valodas transkripcijā no baltkrievu valodas un krievu valodas

                  Vārds un uzvārds
                  (baltkrievu valodā)

                  Vārds un uzvārds
                  (krievu valodā)

                  Dzimšanas vieta un datums

                  Amats

                  1.

                     Kamisarau, Valery Mikalayevich

                     Komissarov, Valeri Nikolaevich

                     Камiсараў Валерый Мiкалаевiч

                     Комиссаров Валерий Николаевич

                  Minskas pilsētas tiesas tiesnesis. Viņš noraidīja (kā tiesnesis) prasības pārsūdzēt spriedumus attiecībā uz politiskiem un pilsoniskās sabiedrības aktīvistiem Dmitri Dashkevich, Eduard Lobov, Aleksandr Otroshchenkov, Dmitri Novik, Aleksandr Molchanov. Šie tiesas procesi nepārprotami pārkāpa kriminālprocesa kodeksu.

                  2.

                     Stsiapurka, Uladzimir Mikhailavich

                     Stepurko, Vladimir Mikhailovich

                     Сцяпурка Уладзiмiр Мiхайлавiч

                     Степурко Владимир Михайлович

                  Minskas pilsētas tiesas tiesnesis. Viņš noraidīja (kā tiesnesis) prasības pārsūdzēt spriedumus attiecībā uz politiskiem un pilsoniskās sabiedrības aktīvistiem Irina Khalip, Sergei Martselev, Pavel Severinets, Dmitri Bondarenko, Dmitri Doronin, Sergei Kazakov, Vladimir Loban, Vitali Matsukevich, Evgeni Sekret un Oleg Fedorkevich. Šie tiesas procesi nepārprotami pārkāpa kriminālprocesa kodeksu.

                  3.

                     Khrypach, Siarhei Fiodaravich

                     Khripach, Sergei Fiodorovich

                     Хрыпач Сяргей Фёдаравiч

                     Хрипач Сергей Федорович

                  Minskas pilsētas tiesas tiesnesis. Viņš noraidīja (kā tiesnesis) prasības pārsūdzēt spriedumus attiecībā uz bijušiem prezidenta amata kandidātiem Andrei Sannikov, Nikolai Statkevich, Dmitri Uss, Vladimir Nekliaev, politiskiem un pilsoniskās sabiedrības aktīvistiem Andrei Dmitriev, Ilia Vasilevich, Fiodor Mirzayanov, Oleg Gnedchik, Vladimir Yeriomenok, Andrei Pozniak, Aleksandr Klaskovski, Aleksandr Kviatkevich, Artiom Gribkov, Dmitri Bulanov un (kā tiesas piesēdētājs) Dmitri Dashkevich, Eduard Lobov, Aleksandr Otroshchenkov, Dmitri Novik, Aleksandr Molchanov Šie tiesas procesi nepārprotami pārkāpa kriminālprocesa kodeksu.

                  4.

                     Nazaranka, Vasil Andreyevich

                     Nazarenko, Vasili Andreevich

                     Назаранка Васiль Андрэевiч

                     Назаренко Василий Андреевич

                  Minskas pilsētas tiesas tiesnesis. Viņš noraidīja (kā tiesnesis) prasības pārsūdzēt spriedumus attiecībā uz politiskiem un pilsoniskās sabiedrības aktīvistiem Vasili Parfenkov un (kā tiesas piesēdētājs) Dmitri Dashkevich, Eduard Lobov. Šie tiesas procesi nepārprotami pārkāpa kriminālprocesa kodeksu.

                  5.

                     Kamarouskaya, Volha Paulauna

                     Komarovskaia, Olga Pavlovna

                     Камароўская Вольга Паўлаўна

                     Комаровская Ольга Павловна

                  Minskas pilsētas tiesas tiesnese. Viņa noraidīja (kā tiesas piesēdētāja) prasības pārsūdzēt spriedumus attiecībā uz bijušo prezidenta amata kandidātu Andrei Sannikov, politiskiem un pilsoniskās sabiedrības aktīvistiem Irina Khalip, Sergei Martselev, Pavel Severinets, Aleksandr Otroshchenkov, Dmitri Novik, Aleksandr Molchanov, Ilia Vasilevich, Fiodor Mirzayanov, Oleg Gnedchik, Vladimir Yeriomenok, Dmitri Doronin, Sergei Kazakov, Vladimir Loban, Vitali Matsukevich, Evgeni Sekret un Oleg Fedorkevich. Šie tiesas procesi nepārprotami pārkāpa kriminālprocesa kodeksu.

                  6.

                     Zaitsava, Viktoryia Henadzeuna

                     Zaitseva, Viktoria Gennadievna

                     Зайцава Вiкторыя Генадзеўна

                     Зайцева Виктория Геннадьевна

                  Minskas pilsētas tiesas tiesnese. Viņa noraidīja (kā tiesas piesēdētāja) prasības pārsūdzēt spriedumus attiecībā uz bijušo prezidenta amata kandidātu Andrei Sannikov, politiskiem un pilsoniskās sabiedrības aktīvistiem Ilia Vasilevich, Fiodor Mirzayanov, Oleg Gnedchik un Vladimir Yeriomenok. Šis tiesas process nepārprotami pārkāpa kriminālprocesa kodeksu.

                  7.

                     Unukevich, Tamara Vasileuna

                     Vnukevich, Tamara Vasilievna

                     Унукевiч Тамара Васiлеўна

                     Внукевич Тамара Васильевна

                  Minskas pilsētas tiesas tiesnese. Viņa noraidīja (kā tiesas piesēdētāja) prasības pārsūdzēt spriedumus attiecībā uz politiskiem un pilsoniskās sabiedrības aktīvistiem Irina Khalip, Sergei Martselev, Pavel Severinets. Šis tiesas process nepārprotami pārkāpa kriminālprocesa kodeksu.

                  8.

                     Krot, Ihar Uladzimiravich

                     Krot, Igor Vladimirovich

                     Крот Iгар Уладзiмiравiч

                     Крот Игорь Владимирович

                  Minskas pilsētas tiesas tiesnesis. Viņš noraidīja (kā tiesas piesēdētājs) prasību pārsūdzēt spriedumu attiecībā uz politisko aktīvistu Vasili Parfenkov. Šis tiesas process nepārprotami pārkāpa kriminālprocesa kodeksu.

                  9.

                     Khrobastau, Uladzimir Ivanavich

                     Khrobostov, Vladimir Ivanovich

                     Хробастаў Уладзiмiр Iванавiч

                     Хробостов Владимир Иванович

                  Minskas pilsētas tiesas tiesnesis. Viņš noraidīja (kā tiesas piesēdētājs) prasību pārsūdzēt spriedumu attiecībā uz politisko aktīvistu Vasili Parfenkov. Šis tiesas process nepārprotami pārkāpa kriminālprocesa kodeksu.

                  10.

                     Ihnatovich-Mishneva, Liudmila

                     Ignatovich-Mishneva, Liudmila

                     Iгнатовiч-Мiшнева Людмiла

                     Игнатович-Мишнева Людмила

                  Minskas pilsētas tiesas prokurore, kas nodarbojas ar noraidījumu prasībai pārsūdzēt spriedumu attiecībā uz Molodoi Front (Jaunā fronte) aktīvistiem Dmitri Dashkevich un Eduard Lobov. Šis tiesas process nepārprotami pārkāpa kriminālprocesa kodeksu.

                  11.

                     Yarmalitski, Siarhei Uladzimiravich

                     Ermolitski, Sergei Vladimirovich

                     (Yermolitski, Sergei Vladimirovich)

                     Ярмалiцкi Сяргей Уладзiмiравiч

                     Ермолицкий Сергей Владимирович

                     Shklov ieslodzījuma nometnes direktors. Viņš ir atbildīgs par necilvēcīgo izturēšanos pret ieslodzītajiem, kā arī par bijušā prezidenta amata kandidāta Nikolai Statkevich, kurš tika ieslodzīts sakarā ar 2010. gada 19. decembra notikumiem, un citu ieslodzīto vajāšanu.

                  12.

                     Kavaliou, Aliaksandr Mikhailavich

                     Kovalev, Aleksandr Mikhailovich

                     Кавалёў Аляксандр Мiхайлавiч

                     Ковалёв Александр Михайлович

                     Gorki ieslodzījuma nometnes direktors. Viņš ir atbildīgs par necilvēcīgo izturēšanos pret ieslodzītajiem, jo īpaši par to, ka tika vajāts un spīdzināts pilsoniskās sabiedrības aktīvists Dmitri Dashkevich, kurš tika ieslodzīts sakarā ar 2010. gada 19. decembra vēlēšanām, kā arī par represijām pret pilsonisko sabiedrību un demokrātisko opozīciju.

                  13.

                     Paluyan, Uladzimir Mikalayevich

                     Paluyan, Vladimir Nikolaevich

                     Палуян Уладзiмiр Мiкалаевiч

                     Полуян Владимир Николаевич

                     Hrodna apgabala Karelichi rajona ciemats Nekrashevichi

                  1961

                  Nodokļu un nodevu ministrs. Pārrauga nodokļu iestādes, kas atbalsta krimināllietu pret Byalyatski, kā aizbildinājumu izmantojot nodokļu nemaksāšanu. Byalyatski aktīvi aizstāvēja un sniedza palīdzību tiem, kas cieta no represijām sakarā ar 2010. gada 19. decembra vēlēšanām, kā arī no represijām pret pilsonisko sabiedrību un demokrātisko opozīciju.

                  14.

                     Kornau, Uladzimir Uladzimiravich

                     Kornov, Vladimir Vladimirovich

                     Корнаў Уладзiмiр Уладзiмiравiч

                     Корнов Владимир Владимирович

                  Minskas pilsētas tiesas tiesnesis, kas pilnvaroja Byalyatski advokātu pārsūdzības noraidījumu. Byalyatski aktīvi aizstāvēja un sniedza palīdzību tiem, kas cieta no represijām sakarā ar 2010. gada 19. decembra vēlēšanām, kā arī no represijām pret pilsonisko sabiedrību un demokrātisko opozīciju.

                  15.

                     Shastakou Maksim Aleksandrauvich

                  (Shastakou Maksim Aleksandravich, Shastakou Maxim Aleksandrauvich, Shastakou Maxim Aleksandravich, Shastakou Maxsim Aleksandrauvich, Shastakou Maxsim Aleksandrauvich)

                     Shestakov, Maksim Aleksandrovich

                     Шастакоў Максiм Александравiч

                     Шестаков Максим Александрович

                  Prokurors, kas iesniedza lietu pret Byalyatski Minskas Pervomaiski rajona tiesā pēc tam, kad Byalyatski iesniedza tiesai prasību par savu aizturēšanu. Byalyatski aktīvi aizstāvēja un sniedza palīdzību tiem, kas cieta no represijām sakarā ar 2010. gada 19. decembra vēlēšanām, kā arī no represijām pret pilsonisko sabiedrību un demokrātisko opozīciju.

                  16.

                     Herasimovich Volha Ivanavna

                  (Herasimovich Volha Ivanovna)

                     Gerasimovich Olga Ivanovna

                     Герасiмовiч Вольга Иванаўна

                  (Герасiмовiч Вольга Иваноўна)

                     Герасимович Ольга Ивановна

                  Prokurors, kas iesniedza lietu pret Byalyatski Minskas pilsētas tiesā pēc tam, kad Byalyatski iesniedza tiesai prasību par savu aizturēšanu. Byalyatski aktīvi aizstāvēja un sniedza palīdzību tiem, kas cieta no represijām sakarā ar 2010. gada 19. decembra vēlēšanām, kā arī no represijām pret pilsonisko sabiedrību un demokrātisko opozīciju.

      II PIELIKUMS

         Lēmuma 3. pantā minētās personas un vienība

                  Vārds,
                  uzvārds baltkrievu transkripcijā,
                  krievu transkripcijā

                  Vārds, uzvārds baltkrievu valodā

                  Vārds, uzvārds krievu valodā

                  Dzimšanas vieta un datums

                  Amats

                  1.

                  Mazouka, Kiryl Viktaravich
                  Mazovka, Kirill Viktorovich

                  Мазоўка Кiрыл Вiктаравiч

                  Мазовка Кирилл Викторович

                  Prokurors Dashkevich-Lobov lietā. Dmitri Dashkevich un Eduard Lobov – Molodoi Front (Jaunā Fronte) aktīvisti, kuriem tika piespriests vairākus gadus ilgs cietumsods par “huligānismu”. Viņu cietumsoda īstais iemesls bija tas, ka viņi aktīvi piedalījās 2010. decembra vēlēšanu kampaņā, atbastot vienu no opozīcijas kandidātiem.

                  2.

                  Bazanau, Aliaksandr Viktaravich
                  Bazanov, Aleksandr Viktorovich

                  Базанаў Аляскандр Вiктаравiч

                  Базанов Александр Викторович

                  Kazahstānā, 26.11.1962.

                  Prezidenta informācijas un analītiskā centra direktors

                  3.

                  Peftiev Vladimir
                  Peftiev Vladimir Pavlovich

                  Пефцiеў Уладзiмiр Паўлавiч

                  Пефтиев Владимир Павлович

                  1957. gada 1. jūlijā Berdjanskā, Zaporožjes apgabalā, Ukrainā, pašreizējās pases Nr. MP2405942

                  Persona, kas saistīta ar Aliaksandr Lukashenka, Viktar Lukashenka un Dzmitry Lukashenka. Sniedz konsultācijas ekonomikas jomā prezidentam Lukashenka un ir Lukashenka režīma galvenais sponsors. Vairākuma akcionārs un Beltechexport akcionāru padomes priekšsēdētājs; Beltechexport ir viens no lielākajiem aizsardzības preču eksporta/importa uzņēmumiem Baltkrievijā.

                  4.

                  Ipatau, Vadzim Dzmitryevich
                  Ipatov, Vadim Dmitrievich

                  Iпатаў Вадзiм Дзмiтрыевiч

                  Ипатов Вадим Дмитриевич

                  Centrālās vēlēšanu komisijas priekšsēdētāja vietnieks (CEC). Kā Centrālās vēlēšanu komisijas loceklim viņam ir kopīga atbildība par starptautisko vēlēšanu standartu pārkāpumiem prezidenta vēlēšanās 2010. gada 19. decembrī.

                  5.

                  Bushnaia, Natallia Uladzimirauna (Bushnaya, Natallia Uladzimirauna)
                  Bushnaia, Natalia Vladimirovna (Bushnaya, Natalya Vladimirovna)

                  Бушная Наталля Уладзiмiраўна

                  Бушная, Наталья Владимировна

                  1953. gadā Mogiļevā

                     CEC loceklis. Kā Centrālās vēlēšanu komisijas loceklim viņam ir kopīga atbildība par starptautisko vēlēšanu standartu pārkāpumiem prezidenta vēlēšanās 2010. gada 19. decembrī.

                  6.

                  Bushchyk, Vasil Vasilievich
                  Bushchik, Vasili Vasilievich

                  Бушчык Васiль Васiльевiч

                  Бущик, Василий Васильевич

                     CEC loceklis. Kā Centrālās vēlēšanu komisijas loceklim viņam ir kopīga atbildība par starptautisko vēlēšanu standartu pārkāpumiem prezidenta vēlēšanās 2010. gada 19. decembrī.

                  7.

                  Katsuba, Sviatlana Piatrouna
                  Katsubo, Svetlana Petrovna

                  Кацуба Святлана Пятроўна

                  Кацубо, Светлана Петровна

                     CEC loceklis. Kā Centrālās vēlēšanu komisijas loceklim viņam ir kopīga atbildība par starptautisko vēlēšanu standartu pārkāpumiem prezidenta vēlēšanās 2010. gada 19. decembrī.

                  8.

                  Kisialiova, Nadzeia Mikalaeuna (Kisyaliova, Nadzeya Mikalaeuna)
                  Kiseleva, Nadezhda Nikolaevna

                  Кiсялёва Надзея Мiкалаеўна

                  Киселева, Надежда Николаевна

                     CEC loceklis. Kā Centrālās vēlēšanu komisijas loceklim viņam ir kopīga atbildība par starptautisko vēlēšanu standartu pārkāpumiem prezidenta vēlēšanās 2010. gada 19. decembrī.

                  9.

                  Padaliak, Eduard Vasilievich (Padalyak, Eduard Vasilyevich)
                  Podoliak, Eduard Vasilievich (Podolyak, Eduard Vasilyevich)

                  Падаляк Эдуард Васiльевiч

                  Подоляк, Эдуард Васильевич

                     CEC loceklis. Kā Centrālās vēlēšanu komisijas loceklim viņam ir kopīga atbildība par starptautisko vēlēšanu standartu pārkāpumiem prezidenta vēlēšanās 2010. gada 19. decembrī.

                  10.

                  Rakhmanava, Maryna Iurievna
                  Rakhmanova, Marina Iurievna

                  Рахманава Марына Юр’еўна

                  Рахманова, Марина Юрьевна

                  CEC loceklis. Kā Centrālās vēlēšanu komisijas loceklim viņam ir kopīga atbildība par starptautisko vēlēšanu standartu pārkāpumiem prezidenta vēlēšanās 2010. gada 19. decembrī.

                  11.

                  Shchurok, Ivan Antonavich
                  Shchurok, Ivan Antonovich

                  Шчурок Iван Антонавiч

                  Щурок, Иван Антонович

                  CEC loceklis. Kā Centrālās vēlēšanu komisijas loceklim viņam ir kopīga atbildība par starptautisko vēlēšanu standartu pārkāpumiem prezidenta vēlēšanās 2010. gada 19. decembrī.

                  12.

                  Sport-Pari

                  “ЗАО Спорт- пари” (оператор республиканской лотереи)

                  Vienību kontrolē Peftiev Vladimir kopā ar Lukashenka, Dzmitry Aliaksandravich, jo viņš kontrolē prezidenta sporta klubu, kuram ir obligāta, valsts akciju kontrolpakete Sport Pari.

                  13.

                  Shadryna, Hanna Stanislavauna
                  Shadrina, Anna Stanislavovna

                  Шадрына Ганна Станiславаўна

                  Шадрина Анна Станиславовна

                  Laikraksta “Sovietskaia Belarus” bijusī galvenā redaktora vietniece


title: Eiropas centrālās bankas lēmums (2004. gada 22. aprīlis), ar kuru nosaka noteikumus un nosacījumus Eiropas Centrālās bankas kapitāla daļu nodošanai valstu centrālo banku starpā un apmaksātā kapitāla koriģēšanai (ECB/2004/7)

text:
               9.6.2004

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 205/9

      EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS LĒMUMS

   (2004. gada 22. aprīlis),
   ar kuru nosaka noteikumus un nosacījumus Eiropas Centrālās bankas kapitāla daļu nodošanai valstu centrālo banku starpā un apmaksātā kapitāla koriģēšanai
   (ECB/2004/7)
   (2004/504/EK)
   EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas statūtus un jo īpaši to 28.5. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Sakarā ar svērumu koriģēšanu, kas valstu centrālajām bankām (VCB) tiek piemēroti paplašinātajā Eiropas Centrālās bankas (ECB) kapitāla parakstīšanas atslēgā (turpmāk tekstā attiecīgi – “kapitāla atslēgas svērumi” un “kapitāla atslēga”), kura noteikta 2004. gada 22. aprīļa Lēmumā ECB/2004/5 par valstu centrālo banku procentuālo daļu Eiropas Centrālās bankas kapitāla parakstīšanas atslēgā (1), Padomei ir jāparedz noteikumi un nosacījumi kapitāla daļu nodošanai 2004. gada 30. aprīlī Eiropas Centrālo banku sistēmas (ECBS) sastāvā esošo VCB starpā, lai nodrošinātu to, ka šīs daļas atbilst izdarītajām korekcijām.

               (2)

                  Česká národní banka, Eesti Pank, the Central Bank of Cyprus, Latvijas Banka, Lietuvos bankas, Magyar Nemzeti Bank, Bank Ċentrali ta' Malta/Central Bank of Malta, Narodowy Bank Polski, Banka Slovenije un Národná banka Slovenska (turpmāk tekstā – “pievienošanās valstu VCB”) kļūst par ECBS daļu tikai 2004. gada 1. maijā, kas nozīmē to, ka kapitāla daļu nodošana saskaņā ar Statūtu 28.5. pantu netiek piemērota attiecībā uz pievienošanās valstu VCB.

               (3)

               2004. gada 22. aprīļa Lēmums ECB/2004/6, ar kuru nosaka pasākumus, kas vajadzīgi Eiropas Centrālās bankas kapitāla apmaksai, kuru veic iesaistītās valstu centrālās bankas (2), nosaka, kādā veidā un kādā apmērā to dalībvalstu VCB, kas ieviesušas eiro, (turpmāk tekstā – “iesaistītās VCB”) apmaksā ECB kapitālu, ņemot vērā paplašināto kapitāla atslēgu. 2004. gada 23. aprīļa Lēmums ECB/2004/10, ar kuru nosaka pasākumus, kas vajadzīgi Eiropas Centrālās bankas kapitāla apmaksai, kuru veic neiesaistītās valstu centrālās bankas (3), nosaka procentuālo daļu, ko 2004. gada 1. maijā apmaksā to dalībvalstu VCB, kas 2004. gada 1. maijā nav ieviesušas eiro (turpmāk tekstā – “neiesaistītās VCB”), ņemot vērā paplašināto kapitāla atslēgu.

               (4)

               Iesaistītās VCB ir apmaksājušas savas daļas ECB parakstītajā kapitālā saskaņā ar 2003. gada 18. decembra Lēmumu ECB/2003/18, ar kuru nosaka pasākumus, kas vajadzīgi Eiropas Centrālās bankas kapitāla apmaksai, kuru veic iesaistītās valstu centrālās bankas (4). Ņemot to vērā, Lēmuma ECB/2004/6 2. pants nosaka to, ka iesaistītā VCB vai nu pārskaita papildu summu ECB, vai arī ECB pārskaita attiecīgu summu atpakaļ iesaistītajai VCB, lai panāktu atbilstību Lēmuma ECB/2004/6 1. panta tabulā norādītajām summām. Līdzīgi, Danmarks Nationalbank, Sveriges Riksbank un Bank of England ir apmaksājušas savas daļas ECB parakstītajā kapitālā saskaņā ar 2003. gada 18. decembra Lēmumu ECB/2003/19, ar kuru nosaka pasākumus, kas vajadzīgi Eiropas Centrālās bankas kapitāla apmaksai, kuru veic neiesaistītās valstu centrālās bankas (5). Ņemot to vērā, Lēmuma ECB/2004/10 2. panta 1. punkts nosaka to, ka šīs trīs VCB vai nu pārskaita papildu summu ECB, vai, attiecīgā gadījumā, saņem summu atpakaļ no ECB, lai panāktu atbilstību Lēmuma ECB/2004/10 1. panta tabulā norādītajām summām. Lēmuma ECB/2004/10 2. panta 2. punkts paredz, ka pievienošanās valstu VCB pārskaita ECB summas, kas pretī to nosaukumam norādītas tā paša lēmuma 1. panta tabulā,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Kapitāla daļu nodošana
   Ņemot vērā ECB kapitāla daļu, kuru katra iesaistītā VCB, kā arī Danmarks Nationalbank, Sveriges Riksbank un Bank of England būs parakstījusi 2004. gada 30. aprīlī, un ECB kapitāla daļu, kuru katra no šīm VCB 2004. gada 1. maijā parakstīs atbilstoši kapitāla atslēgas svērumu korekcijai, kas noteikta Lēmuma ECB/2004/5 2. pantā, šīs VCB kapitāla daļas viena otrai nodod, izmantojot pārskaitījumus uz ECB un no ECB, lai nodrošinātu to, ka kapitāla daļu sadalījums 2004. gada 1. maijā atbilst koriģētajiem svērumiem. Šīs VCB, pamatojoties uz šo pantu un nepiemērojot citas formalitātes vai tiesību aktus, 2004. gada 1. maijā nodod vai saņem ECB parakstītā kapitāla daļu, kas pretī tās nosaukumam norādīta šī lēmuma I pielikuma tabulas ceturtajā ailē, kurā “+” nozīmē kapitāla daļu, ko ECB nodod VCB, un “–” nozīmē kapitāla daļu, ko VCB nodod ECB.
   2. pants
   Apmaksātā kapitāla koriģēšana
   1.   Ņemot vērā ECB kapitālu, ko VCB apmaksājušas (ja ir apmaksājušas), un ECB kapitālu, ko VCB apmaksā 2004. gada 1. maijā, kā tas attiecībā uz iesaistītajām VCB izklāstīts Lēmuma ECB/2004/6 1. pantā, bet attiecībā uz neiesaistītajām VCB – Lēmuma ECB/2004/10 1. pantā, katra VCB 2004. gada 3. maijā pārskaita vai saņem neto summu (izteiktu eiro), kas pretī tās nosaukumam norādīta šā lēmuma II pielikuma tabulas ceturtajā ailē, kurā “+” nozīmē summu, ko VCB pārskaita ECB, un “–” nozīmē summu, ko ECB pārskaita šai VCB.
   2.   2004. gada 3. maijā ECB un tās VCB, uz kurām attiecas pienākums pārskaitīt summas saskaņā ar 1. punktu, katra atsevišķi par laikposmu no 2004. gada 1. maija līdz 2004. gada 3. maijam pārskaita procentu maksājumus par summām, kas ECB un šīm VCB jāpārskaita saskaņā ar 1. punktu. Šo procentu maksājumu pārskaitītāji un saņēmēji ir to summu pārskaitītāji un saņēmēji, attiecībā uz kurām uzkrājušies procenti.
   3. pants
   Vispārīgi noteikumi
   1.   Pārskaitījumus, kas norādīti 2. pantā, veic, izmantojot Visas Eiropas automatizēto reālā laika bruto norēķinu sistēmu (TARGET).
   2.   Ja VCB 2004. gada 3. maijā nav pieejas TARGET, tā 2. pantā minētās summas 2004. gada 3. maijā pārskaita uz kontu, ko pienācīga laikā norāda ECB.
   3.   Saskaņā ar 2. panta 2. punktu uzkrājamos procentus aprēķina katru dienu, izmantojot faktisko 360 dienu aprēķināšanas metodi un likmi, kas atbilst Eiropas Centrālo banku sistēmas pēdējā galvenajā refinansēšanas operācijā lietotajai diennakts procentu likmei.
   4.   ECB un tās VCB, uz kurām attiecas pienākums veikt pārskaitījumus saskaņā ar 2. pantu, dod pienācīgus norādījumus, kas vajadzīgi, lai pārskaitījumus veiktu laikus.
   4. pants
   Nobeiguma noteikumi
   Šis lēmums stājas spēkā 2004. gada 23. aprīlī.

      Frankfurtē pie Mainas, 2004. gada 22. aprīlī

            ECB priekšsēdētājs

         Jean-Claude TRICHET

      (1)  Skat. šā Oficiālā Vēstneša 5. lpp.

      (2)  Skat. šā Oficiālā Vēstneša 7. lpp.

      (3)  Skat. šā Oficiālā Vēstneša 19. lpp.

      (4)  OV L 9, 15.1.2004., 29. lpp.

      (5)  OV L 9, 15.1.2004., 31. lpp.


title: Padomes Lēmums (KĀDP) 2017/298 (2017. gada 17. februāris), ar ko pagarina pilnvaru termiņu Eiropas Savienības īpašajam pārstāvim Vidusāzijā

text:
               21.2.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 43/209

         PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2017/298
   (2017. gada 17. februāris),
   ar ko pagarina pilnvaru termiņu Eiropas Savienības īpašajam pārstāvim Vidusāzijā
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 33. pantu un 31. panta 2. punktu,
   ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2015. gada 15. aprīlī pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2015/598 (1), ar ko Peter BURIAN kungu iecēla par Eiropas Savienības īpašo pārstāvi (ESĪP) Vidusāzijā. ESĪP pilnvaru termiņš beigsies 2017. gada 28. februārī.

               (2)

               ESĪP pilnvaras būtu jāpagarina vēl uz 16 mēnešiem.

               (3)

               ESĪP pilnvaras īstenos situācijā, kas var pasliktināties un varētu kavēt Līguma 21. pantā izklāstīto Savienības ārējās darbības mērķu sasniegšanu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Eiropas Savienības īpašais pārstāvis
   ESĪP Vidusāzijā Peter BURIAN kunga pilnvaru termiņš tiek pagarināts līdz 2018. gada 30. jūnijam. Padome, pamatojoties uz Politikas un drošības komitejas (PDK) novērtējumu un Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos (AP) priekšlikumu, var nolemt ESĪP pilnvaras izbeigt agrāk.
   2. pants
   Politikas mērķi
   ESĪP pilnvaru pamatā ir Savienības politikas mērķi Vidusāzijā. Minētie mērķi ietver:

               a)

               veicināt labas un ciešas attiecības starp Savienību un Vidusāzijas valstīm, pamatojoties uz kopējām vērtībām un interesēm, kā izklāstīts attiecīgos nolīgumos;

               b)

               palīdzēt stiprināt stabilitāti un valstu sadarbību minētajā reģionā;

               c)

               palīdzēt stiprināt demokrātiju, tiesiskumu, labu pārvaldību, kā arī cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanu Vidusāzijā;

               d)

               pievērsties galveno risku novēršanai, jo īpaši risināt konkrētas problēmas, kas varētu tieši skart Savienību;

               e)

               stiprināt Savienības darbību efektivitāti un pamanāmību minētajā reģionā, tostarp izvēršot ciešāku koordināciju ar citiem attiecīgiem partneriem un starptautiskajām organizācijām, piemēram, ar Eiropas Drošības un sadarbības organizāciju (EDSO) un Apvienoto Nāciju Organizāciju (ANO).

         3. pants
   Pilnvaras
   1.   Lai sasniegtu politikas mērķus, ESĪP ir pilnvarots:

               a)

               Vidusāzijā veicināt visaptverošu Savienības politikas koordināciju un palīdzēt nodrošināt Savienības ārējo darbību konsekvenci minētajā reģionā;

               b)

               AP vārdā kopā ar Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD) un Komisiju pārraudzīt, kā tiek īstenota Savienības stratēģija jaunām partnerattiecībām ar Vidusāziju, kas papildināta ar attiecīgiem Padomes secinājumiem un turpmākiem progresa ziņojumiem par to, kā tiek īstenota Savienības stratēģija Vidusāzijai, sniegt ieteikumus un regulārus pārskatus attiecīgām Padomes struktūrām;

               c)

               palīdzēt Padomei arī turpmāk attīstīt visaptverošu politiku attiecībā uz Vidusāziju;

               d)

               rūpīgi novērot Vidusāzijas politiskos notikumus, attīstot un uzturot ciešus kontaktus ar valdībām, parlamentiem, tiesu iestādēm, pilsonisko sabiedrību un plašsaziņas līdzekļiem;

               e)

               atbalstīt Kazahstānas, Kirgizstānas, Tadžikistānas, Turkmenistānas un Uzbekistānas sadarbību, risinot reģionālus jautājumus, kas izraisa kopīgu ieinteresētību;

               f)

               attīstīt attiecīgus kontaktus un sadarbību ar galvenajiem ieinteresētajiem dalībniekiem reģionā un ar visām attiecīgām reģionālām un starptautiskām organizācijām;

               g)

               sadarbībā ar ESĪP cilvēktiesību jautājumos sekmēt to, lai reģionā tiktu īstenota Savienības cilvēktiesību politika, tostarp Savienības pamatnostādnes cilvēktiesību jomā, jo īpaši Savienības pamatnostādnes par bērniem bruņotos konfliktos, kā arī par vardarbību pret sievietēm un meitenēm un par visa veida pret viņām vērstas diskriminācijas apkarošanu, un Savienības politika attiecībā uz ANO Drošības padomes Rezolūciju 1325 (2000) par sievietēm, mieru un drošību, tostarp veicot uzraudzību un ziņojot par norisēm, kā arī formulējot ieteikumus šajā ziņā;

               h)

               cieši sadarbojoties ar ANO un EDSO, veicināt konfliktu novēršanu un atrisināšanu, attīstot kontaktus ar iestādēm un citiem vietējiem darbību veicējiem, piemēram, nevalstiskām organizācijām, politiskām partijām, minoritātēm, reliģiskām grupām un to vadītājiem;

               i)

               dot ieguldījumu ar Vidusāziju saistītu kopējās ārpolitikas un drošības politikas energodrošības aspektu, ar robežu drošību, smagu noziegumu, tostarp ar narkotiku un cilvēku tirdzniecības apkarošanu, kā arī ar ūdens resursu apsaimniekošanu, vidi un klimata pārmaiņām saistītu aspektu formulēšanā;

               j)

               veicināt reģionālo drošību Vidusāzijas robežās saistībā ar starptautisko spēku klātbūtnes samazināšanu Afganistānā.

         2.   ESĪP atbalsta AP darbu un pārlūko visas Savienības darbības reģionā.
   4. pants
   Pilnvaru īstenošana
   1.   ESĪP ir atbildīgs par pilnvaru īstenošanu, rīkojoties AP pakļautībā.
   2.   PDK uztur privileģētus sakarus ar ESĪP un ir galvenais ESĪP kontaktpunkts saziņā ar Padomi. PDK saskaņā ar savām pilnvarām, neskarot AP pilnvaras, sniedz ESĪP stratēģiskas norādes un politisku virzību.
   3.   ESĪP strādā ciešā sadarbībā ar EĀDD un tā attiecīgajām nodaļām.
   5. pants
   Finansējums
   1.   Finanšu atsauces summa, kas paredzēta, lai segtu izdevumus saistībā ar ESĪP pilnvarām, laikposmam no 2017. gada 1. marta līdz 2018. gada 30. jūnijam ir EUR 1 195 000.
   2.   Izdevumus pārvalda saskaņā ar procedūrām un noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam.
   3.   Izdevumus pārvalda saskaņā ar ESĪP un Komisijas noslēgtu līgumu. ESĪP sniedz Komisijai pārskatu par visiem izdevumiem.
   6. pants
   Komandas izveide un tās sastāvs
   1.   ESĪP saskaņā ar ESĪP pilnvarām un atbilstīgajiem piešķirtajiem finanšu līdzekļiem ir atbildīgs par komandas izveidi. Komandā iekļauj personas, kam, kā pilnvarās paredzēts, ir īpašas zināšanas konkrētos politikas jautājumos. ESĪP operatīvi informē Padomi un Komisiju par komandas sastāvu.
   2.   Dalībvalstis, Savienības iestādes un EĀDD var ierosināt personāla norīkošanu darbā pie ESĪP. Šāda norīkota personāla atalgojumu maksā, attiecīgi, nosūtītāja dalībvalsts, nosūtītāja Savienības iestāde vai EĀDD. Darbā pie ESĪP var nosūtīt arī ekspertus, ko dalībvalstis ir norīkojušas darbā Savienības iestādēs vai EĀDD. Starptautiskajiem līgumdarbiniekiem ir kādas dalībvalsts valstspiederība.
   3.   Viss norīkotais personāls turpina būt, attiecīgi, nosūtītājas dalībvalsts, nosūtītājas Savienības iestādes vai EĀDD administratīvā pakļautībā, un tas veic savus pienākumus un rīkojas ESĪP pilnvaru interesēs.
   4.   ESĪP darbinieki tiek izvietoti kopā ar attiecīgajām EĀDD nodaļām vai Savienības delegācijām, lai nodrošinātu viņu attiecīgo darbību saskaņotību un konsekvenci.
   7. pants
   ESĪP un ESĪP personāla privilēģijas un imunitāte
   Par privilēģijām, imunitāti un citām garantijām, kas vajadzīgas ESĪP misijas veikšanai un sekmīgai norisei un ESĪP personāla locekļiem, attiecīgi vienojas ar uzņēmējvalstīm. Šajā nolūkā dalībvalstis un EĀDD sniedz visu vajadzīgo atbalstu.
   8. pants
   ES klasificētās informācijas drošība
   ESĪP un ESĪP komandas locekļi ievēro drošības principus un minimālos standartus, kas ir noteikti Padomes Lēmumā 2013/488/ES (2).
   9. pants
   Piekļuve informācijai un apgādes atbalsts
   1.   Dalībvalstis, Komisija, EĀDD un Padomes Ģenerālsekretariāts nodrošina, ka ESĪP var piekļūt jebkurai atbilstīgai informācijai.
   2.   Savienības delegācijas reģionā un/vai dalībvalstis attiecīgos gadījumos nodrošina apgādes atbalstu reģionā.
   10. pants
   Drošība
   Saskaņā ar Savienības politiku par tāda personāla drošību, kas izvietots ārpus Savienības, lai veiktu operatīvas darbības saskaņā ar Līguma V sadaļu, ESĪP saskaņā ar ESĪP pilnvarām un pamatojoties uz drošības situāciju viņa atbildībā esošajā teritorijā veic visus praktiski iespējamos pasākumus visa ESĪP tiešā pakļautībā esošā personāla drošībai, jo īpaši:

               a)

               izstrādājot īpašu drošības plānu, kura pamatā ir EĀDD norādes un kurā ietverti īpaši fiziski, organizatoriski un procesuāli drošības pasākumi, reglamentējot to, kā tiek pārvaldīta personāla droša pārvietošanās uz viņa atbildībā esošo teritoriju un droša pārvietošanās tajā, kā arī reglamentējot drošības incidentu pārvaldību, tostarp ārkārtas situāciju plānu un evakuācijas plānu;

               b)

               nodrošinot, ka visam personālam, kas izvietots ārpus Savienības, ir augsta riska apdrošināšana atbilstīgi apstākļiem viņa atbildībā esošajā teritorijā;

               c)

               nodrošinot, ka visi ESĪP komandas locekļi, ko izvieto ārpus Savienības, tostarp vietējie līgumdarbinieki, pirms vai tūlīt pēc ierašanās viņa atbildībā esošajā teritorijā ir piedalījušies atbilstīgā drošības apmācībā, kuras pamatā ir riska izvērtējuma pakāpe, ko minētajai teritorijai piešķīris EĀDD;

               d)

               nodrošinot, ka tiek īstenoti visi saskaņotie ieteikumi, kas sniegti pēc regulāriem drošības izvērtējumiem, un – saistībā ar progresa ziņojumu un pārskata ziņojumu par pilnvaru īstenošanu – rakstiski ziņojot Padomei, AP un Komisijai par šo ieteikumu īstenošanu un citiem drošības jautājumiem.

         11. pants
   Ziņojumi
   ESĪP regulāri sniedz mutiskus un rakstiskus ziņojumus AP un PDK. Vajadzības gadījumā ESĪP ziņojumus sniedz arī Padomes darba grupām. Regulāros ziņojumus izsūta, izmantojot COREU tīklu. ESĪP var sniegt ziņojumus Ārlietu padomei. Saskaņā ar Līguma 36. pantu ESĪP var tikt iesaistīts Eiropas Parlamenta informēšanā.
   12. pants
   Koordinācija
   1.   ESĪP veicina Savienības darbību vienotību, konsekvenci un efektivitāti un palīdz nodrošināt, lai visi Savienības instrumenti un dalībvalstu rīcība būtu saskaņoti Savienības politikas mērķu sasniegšanai. ESĪP darbības saskaņo ar attiecīgo EĀDD ģeogrāfisko nodaļu, kā arī ar Komisiju. ESĪP regulāri informē dalībvalstu pārstāvniecības un Savienības delegācijas.
   2.   Misijas norises vietā tiek uzturēta cieša saikne ar attiecīgajiem dalībvalstu pārstāvniecību vadītājiem un Savienības delegāciju vadītājiem. Viņi dara visu iespējamo, lai palīdzētu ESĪP īstenot pilnvaras. ESĪP uztur saikni arī ar citiem starptautiskiem un reģionāliem dalībniekiem attiecīgajā teritorijā.
   13. pants
   Palīdzība saistībā ar prasībām
   ESĪP un ESĪP darbinieki palīdz, nodrošinot elementus reaģēšanai uz jebkādām prasībām un pienākumiem, kas izriet no iepriekšējo ESĪP Vidusāzijā pilnvarām, un šim nolūkam sniedz administratīvu palīdzību un piekļuvi būtiskajiem dokumentiem.
   14. pants
   Pārskatīšana
   Šā lēmuma īstenošanu un tā saderību ar citām Savienības darbībām reģionā regulāri pārskata. ESĪP līdz 2017. gada 30. septembrim iesniedz Padomei, AP un Komisijai progresa ziņojumu un līdz 2018. gada 31. martam – visaptverošu ziņojumu par pilnvaru īstenošanu.
   15. pants
   Stāšanās spēkā
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2017. gada 17. februārī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         E. BARTOLO

      (1)  Padomes Lēmums (KĀDP) 2015/598 (2015. gada 15. aprīlis), ar ko ieceļ Eiropas Savienības īpašo pārstāvi Vidusāzijā (OV L 99, 16.4.2015., 25. lpp.).

      (2)  Padomes Lēmums 2013/488/ES (2013. gada 23. septembris) par drošības noteikumiem ES klasificētas informācijas aizsardzībai (OV L 274, 15.10.2013., 1. lpp.).


title: 2009/55/EK: Eiropas Centrālās bankas Lēmums ( 2008. gada 12. decembris ), ar ko nosaka noteikumus un nosacījumus Eiropas Centrālās bankas kapitāla daļu pārvedumiem nacionālo centrālo banku starpā un apmaksātā kapitāla koriģēšanai (ECB/2008/25)

text:
               24.1.2009

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 21/71

      EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS LĒMUMS

   (2008. gada 12. decembris),
   ar ko nosaka noteikumus un nosacījumus Eiropas Centrālās bankas kapitāla daļu pārvedumiem nacionālo centrālo banku starpā un apmaksātā kapitāla koriģēšanai
   (ECB/2008/25)
   (2009/55/EK)
   EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 28.5. pantu,
   tā kā:

               (1)

               2008. gada 12. decembra Lēmums ECB/2008/23 par nacionālo centrālo banku procentuālo daļu Eiropas Centrālās bankas kapitāla parakstīšanas atslēgā (1) nosaka katrai nacionālajai centrālajai bankai (NCB) piešķirto Eiropas Centrālās bankas (ECB) kapitāla parakstīšanas atslēgas svērumu korekciju (tālāk tekstā attiecīgi – “kapitāla atslēga” un “kapitāla atslēgas svērumi”). Šīs korekcijas dēļ ECB Padomei jānosaka noteikumi un nosacījumi kapitāla daļu pārvedumiem Eiropas Centrālo banku sistēmas (ECBS) dalībnieču nacionālo centrālo banku starpā 2008. gada 31. decembrī, lai nodrošinātu, ka šo daļu sadalījums atbilst veiktajām korekcijām. Tādēļ jāpieņem jauns ECB lēmums, kas no 2009. gada 1. janvāra atceļ 2006. gada 15. decembra Lēmumu ECB/2006/23, ar kuru nosaka noteikumus un nosacījumus Eiropas Centrālās bankas kapitāla daļu nodošanai valstu centrālo banku starpā un apmaksātā kapitāla koriģēšanai (2).

               (2)

               2008. gada 12. decembra Lēmums ECB/2008/24, ar ko nosaka pasākumus, kas vajadzīgi Eiropas Centrālās bankas kapitāla apmaksai, kuru veic iesaistītās nacionālās centrālās bankas (3), nosaka, kādā veidā un kādā apmērā to dalībvalstu nacionālajām centrālajām bankām, kas ieviesušas euro (tālāk tekstā – “iesaistītās NCB”), ir pienākums apmaksāt ECB kapitālu, ņemot vērā koriģēto kapitāla atslēgu. 2008. gada 15. decembra Lēmums ECB/2008/28, ar ko nosaka pasākumus, kas vajadzīgi Eiropas Centrālās bankas kapitāla apmaksai, kuru veic neiesaistītās nacionālās centrālās bankas (4), nosaka procentuālo daļu, ko 2009. gada 1. janvārī ir pienākums apmaksāt to dalībvalstu NCB, kas 2009. gada 1. janvārī nav ieviesušas euro (turpmāk tekstā – “neiesaistītās NCB”), ņemot vērā koriģēto kapitāla atslēgu.

               (3)

               Iesaistītās NCB, izņemot Národná banka Slovenska, jau ir apmaksājušas savas daļas ECB parakstītajā kapitālā saskaņā ar 2006. gada 15. decembra Lēmumu ECB/2006/22, ar kuru nosaka pasākumus, kas vajadzīgi Eiropas Centrālās bankas kapitāla apmaksai, kuru veic iesaistītās valstu centrālās bankas (5). Ņemot to vērā, Lēmuma ECB/2008/24 2. panta 1. punkts nosaka, ka iesaistītā NCB pārskaita papildu summu ECB vai saņem attiecīgu summu atpakaļ no ECB, lai panāktu atbilstību Lēmuma ECB/2008/24 1. panta tabulā norādītajām summām.

               (4)

               Turklāt 2008. gada 31. decembra Lēmuma ECB/2008/33 par to, kā Národná banka Slovenska apmaksā kapitālu, nodod ārējo rezervju aktīvus un izdara iemaksas Eiropas Centrālās bankas rezervēs un uzkrājumos (6), 2. panta 1. punkts un 2. panta 2. punkts nosaka, ka Národná banka Slovenska, kura no 2009. gada 1. janvāra būs iesaistītā NCB, ir pienākums apmaksāt tās parakstītā ECB kapitāla atlikušo daļu, lai panāktu atbilstību summai, kas pretī tās nosaukumam norādīta Lēmuma ECB/2008/24 1. panta tabulā, ņemot vērā koriģēto kapitāla atslēgu.

               (5)

               Arī neiesaistītās NCB jau ir apmaksājušas savas daļas ECB parakstītajā kapitālā saskaņā ar 2006. gada 18. decembra Lēmumu ECB/2006/26, ar ko nosaka pasākumus, kas vajadzīgi Eiropas Centrālās bankas kapitāla apmaksai, kuru veic neiesaistītās valstu centrālās bankas (7). Ņemot to vērā, Lēmuma ECB/2008/28 2. panta 1. punkts nosaka, ka katra no tām pārskaita papildu summu ECB vai saņem attiecīgu summu atpakaļ no ECB, lai panāktu atbilstību Lēmuma ECB/2008/28 1. panta tabulā norādītajām summām.

               (6)

               2003. gada 18. decembra Lēmums ECB/2003/20, ar kuru nosaka noteikumus un nosacījumus Eiropas Centrālās bankas kapitāla daļu nodošanai valstu centrālo banku starpā un apmaksātā kapitāla koriģēšanai (8), tika netieši atcelts ar 2004. gada 22. aprīļa Lēmumu ECB/2004/7, ar kuru nosaka noteikumus un nosacījumus Eiropas Centrālās bankas kapitāla daļu nodošanai valstu centrālo banku starpā un apmaksātā kapitāla koriģēšanai (9). Skaidrības labā Lēmums ECB/2003/20 būtu nepārprotami jāatceļ ar atpakaļejošu spēku,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Kapitāla daļu nodošana
   Ņemot vērā ECB kapitāla daļu, kuru katra NCB būs parakstījusi 2008. gada 31. decembrī, un ECB kapitāla daļu, kuru katra NCB 2009. gada 1. janvārī parakstīs atbilstoši kapitāla atslēgas svērumu korekcijai, kas noteikta Lēmuma ECB/2008/23 2. pantā, NCB nodod kapitāla daļas viena otrai, izmantojot pārvedumus uz ECB un no ECB, lai nodrošinātu, ka kapitāla daļu sadalījums 2009. gada 1. janvārī atbilst koriģētajiem svērumiem. Tādējādi katra NCB, pamatojoties uz šo pantu un nepiemērojot citas formalitātes vai tiesību aktus, 2009. gada 1. janvārī nodod vai saņem ECB parakstītā kapitāla daļu, kas pretī tās nosaukumam norādīta šā lēmuma I pielikuma tabulas ceturtajā ailē, kurā “+” nozīmē kapitāla daļu, ko ECB pārved uz NCB, bet “–” nozīmē kapitāla daļu, ko NCB pārved uz ECB.
   2. pants
   Apmaksātā kapitāla korekcija
   1.   Ņemot vērā ECB kapitālu, ko katra NCB jau ir apmaksājusi, un ECB kapitālu, ko katra NCB apmaksā 2009. gada 1. janvārī, kā tas attiecībā uz iesaistītajām NCB izklāstīts Lēmuma ECB/2008/24 1. pantā, bet attiecībā uz neiesaistītajām NCB – Lēmuma ECB/2008/28 1. pantā, katra NCB pirmajā Eiropas Automatizētās reālā laika bruto norēķinu sistēmas (TARGET2) darba dienā pēc 2009. gada 1. janvāra pārskaita vai saņem neto summu, kas pretī tās nosaukumam norādīta šā lēmuma II pielikuma tabulas ceturtajā ailē, kurā “+” nozīmē summu, ko NCB pārskaita ECB, bet “–” nozīmē summu, ko ECB pārskaita šai NCB.
   2.   Pirmajā TARGET2 darba dienā pēc 2009. gada 1. janvāra ECB un tās NCB, uz kurām attiecas pienākums pārskaitīt summas saskaņā ar 1. punktu, katra atsevišķi pārskaita laikā no 2009. gada 1. janvāra līdz pārveduma dienai uzkrājušos procentu maksājumus par attiecīgajām summām, kas tām jāpārskaita. Šo procentu maksājumu pārskaitītāji un saņēmēji ir to summu pārskaitītāji un saņēmēji, attiecībā uz kurām uzkrājušies procenti.
   3. pants
   Vispārīgi noteikumi
   1.   Pārskaitījumus, kas norādīti 2. pantā, veic, izmantojot TARGET2.
   2.   Ja NCB nav pieejas TARGET2, 2. pantā minētās summas pārskaita uz kontu, ko pienācīgā laikā norāda ECB vai NCB.
   3.   Saskaņā ar 2. panta 2. punktu uzkrātos procentus aprēķina katru dienu, izmantojot faktisko vairāk nekā 360 dienu aprēķināšanas metodi un likmi, kas atbilst Eurosistēmas pēdējā galvenajā refinansēšanas operācijā lietotajai robežlikmei.
   4.   ECB un tās NCB, uz kurām attiecas pienākums veikt pārskaitījumus saskaņā ar 2. pantu, dod pienācīgus norādījumus, kas vajadzīgi, lai pārskaitījumus veiktu laikus.
   4. pants
   Nobeiguma noteikums
   1.   Šis lēmums stājas spēkā 2009. gada 1. janvārī.
   2.   Ar šo no 2009. gada 1. janvāra tiek atcelts Lēmums ECB/2006/23.
   3.   Atsauces uz Lēmumu ECB/2006/23 uzskata par atsaucēm uz šo lēmumu.
   4.   Ar šo no 2004. gada 23. aprīļa tiek atcelts Lēmums ECB/2003/20.

      Frankfurtē pie Mainas, 2008. gada 12. decembrī

            ECB prezidents

         Jean-Claude TRICHET

      (1)  Skatīt šā Oficiālā Vēstneša 66. lpp.

      (2)  OV L 24, 31.1.2007., 5. lpp.

      (3)  Skatīt šā Oficiālā Vēstneša 69. lpp.

      (4)  Skatīt šā Oficiālā Vēstneša 81. lpp.

      (5)  OV L 24, 31.1.2007., 3. lpp.

      (6)  Skatīt šā Oficiālā Vēstneša 75. lpp.

      (7)  OV L 24, 31.1.2007., 15. lpp.

      (8)  OV L 9, 15.1.2004., 32. lpp.

      (9)  OV L 205, 9.6.2004., 9. lpp.

      I PIELIKUMS
      NCB PARAKSTĪTAIS KAPITĀLS

                  Daļa, kas parakstīta 2008. gada 31. decembrī
                  (EUR)

                  Daļa, kas parakstīta 2009. gada 1. janvārī
                  (EUR)

                  Nododamā daļa
                  (EUR)

                  Iesaistītā NCB

                     Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique

                  142 334 199,56

                  139 730 384,68

                  –2 603 814,88

                     Deutsche Bundesbank

                  1 182 149 240,19

                  1 090 912 027,43

                  –91 237 212,76

                     Central Bank and Financial Services Authority of Ireland

                  51 183 396,60

                  63 983 566,24

                  +12 800 169,64

                     Bank of Greece

                  104 659 532,85

                  113 191 059,06

                  +8 531 526,21

                     Banco de España

                  434 917 735,09

                  478 364 575,51

                  +43 446 840,42

                     Banque de France

                  828 813 864,42

                  819 233 899,48

                  –9 579 964,94

                     Banca d’Italia

                  721 792 464,09

                  719 885 688,14

                  –1 906 775,95

                     Central Bank of Cyprus

                  7 195 054,85

                  7 886 333,14

                  + 691 278,29

                     Banque centrale du Luxembourg

                  9 073 027,53

                  10 063 859,75

                  + 990 832,22

                     Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta

                  3 583 125,79

                  3 640 732,32

                  +57 606,53

                     De Nederlandsche Bank

                  224 302 522,60

                  229 746 339,12

                  +5 443 816,52

                     Oesterreichische Nationalbank

                  116 128 991,78

                  111 854 587,70

                  –4 274 404,08

                     Banco de Portugal

                  98 720 300,22

                  100 834 459,65

                  +2 114 159,43

                     Banka Slovenije

                  18 399 523,77

                  18 941 025,10

                  + 541 501,33

                     Národná banka Slovenska

                  38 970 813,50

                  39 944 363,76

                  + 973 550,26

                     Suomen Pankki

                  71 708 601,11

                  72 232 820,48

                  + 524 219,37

                  Neiesaistītā NCB

                     Българска народна банка (Bulgārijas Nacionālā banka)

                  50 883 842,67

                  50 037 026,77

                  – 846 815,90

                     Česká národní banka

                  79 957 855,35

                  83 368 161,57

                  +3 410 306,22

                     Danmarks Nationalbank

                  87 204 756,07

                  85 459 278,39

                  –1 745 477,68

                     Eesti Pank

                  9 810 391,04

                  10 311 567,80

                  + 501 176,76

                  Latvijas Banka

                  16 204 715,21

                  16 342 970,87

                  + 138 255,66

                     Lietuvos bankas

                  24 068 005,74

                  24 517 336,63

                  + 449 330,89

                     Magyar Nemzeti Bank

                  75 700 733,22

                  79 819 599,69

                  +4 118 866,47

                     Narodowy Bank Polski

                  280 820 283,32

                  282 006 977,72

                  +1 186 694,40

                     Banca Națională a României

                  145 099 312,72

                  141 971 278,46

                  –3 128 034,26

                     Sveriges Riksbank

                  134 298 089,46

                  130 087 052,56

                  –4 211 036,90

                     Bank of England

                  802 672 023,82

                  836 285 430,59

                  +33 613 406,77

                  Kopā (1)

                  5 760 652 402,58

                  5 760 652 402,58

                  0

         (1)  Ņemot vērā noapaļošanu, kopsummas var neatbilst visu norādīto skaitļu summai.

      II PIELIKUMS
      NCB APMAKSĀTAIS KAPITĀLS

                  Daļa, kas apmaksāta 2008. gada 31. decembrī
                  (EUR)

                  Daļa, kas apmaksāta 2009. gada 1. janvārī
                  (EUR)

                  Pārskaitījuma summa
                  (EUR)

                  Iesaistītā NCB

                     Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique

                  142 334 199,56

                  139 730 384,68

                  –2 603 814,88

                     Deutsche Bundesbank

                  1 182 149 240,19

                  1 090 912 027,43

                  –91 237 212,76

                     Central Bank and Financial Services Authority of Ireland

                  51 183 396,60

                  63 983 566,24

                  +12 800 169,64

                     Bank of Greece

                  104 659 532,85

                  113 191 059,06

                  +8 531 526,21

                     Banco de España

                  434 917 735,09

                  478 364 575,51

                  +43 446 840,42

                     Banque de France

                  828 813 864,42

                  819 233 899,48

                  –9 579 964,94

                     Banca d’Italia

                  721 792 464,09

                  719 885 688,14

                  –1 906 775,95

                     Central Bank of Cyprus

                  7 195 054,85

                  7 886 333,14

                  + 691 278,29

                     Banque centrale du Luxembourg

                  9 073 027,53

                  10 063 859,75

                  + 990 832,22

                     Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta

                  3 583 125,79

                  3 640 732,32

                  +57 606,53

                     De Nederlandsche Bank

                  224 302 522,60

                  229 746 339,12

                  +5 443 816,52

                     Oesterreichische Nationalbank

                  116 128 991,78

                  111 854 587,70

                  –4 274 404,08

                     Banco de Portugal

                  98 720 300,22

                  100 834 459,65

                  +2 114 159,43

                     Banka Slovenije

                  18 399 523,77

                  18 941 025,10

                  + 541 501,33

                     Národná banka Slovenska

                  2 727 956,95

                  39 944 363,76

                  +37 216 406,81

                     Suomen Pankki

                  71 708 601,11

                  72 232 820,48

                  + 524 219,37

                  Neiesaistītā NCB

                     Българска народна банка (Bulgārijas Nacionālā banka)

                  3 561 868,99

                  3 502 591,87

                  –59 277,12

                     Česká národní banka

                  5 597 049,87

                  5 835 771,31

                  + 238 721,44

                     Danmarks Nationalbank

                  6 104 332,92

                  5 982 149,49

                  – 122 183,43

                     Eesti Pank

                  686 727,37

                  721 809,75

                  +35 082,38

                  Latvijas Banka

                  1 134 330,06

                  1 144 007,96

                  +9 677,90

                     Lietuvos bankas

                  1 684 760,40

                  1 716 213,56

                  +31 453,16

                     Magyar Nemzeti Bank

                  5 299 051,33

                  5 587 371,98

                  + 288 320,65

                     Narodowy Bank Polski

                  19 657 419,83

                  19 740 488,44

                  +83 068,61

                     Banca Națională a României

                  10 156 951,89

                  9 937 989,49

                  – 218 962,40

                     Sveriges Riksbank

                  9 400 866,26

                  9 106 093,68

                  – 294 772,58

                     Bank of England

                  56 187 041,67

                  58 539 980,14

                  +2 352 938,47

                  Kopā (1)

                  4 137 159 937,99

                  4 142 260 189,23

                  +5 100 251,24

         (1)  Ņemot vērā noapaļošanu, kopsummas var neatbilst visu norādīto skaitļu summai.


title: Eiropas Parlamenta Lēmums (ES) 2016/1582 (2016. gada 28. aprīlis) par kopuzņēmuma Clean Sky 2014. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu

text:
               14.9.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 246/389

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS (ES) 2016/1582
   (2016. gada 28. aprīlis)
   par kopuzņēmuma Clean Sky 2014. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā kopuzņēmuma Clean Sky 2014. finanšu gada galīgos pārskatus,

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par kopuzņēmuma Clean Sky 2014. finanšu gada pārskatiem ar Kopuzņēmuma atbildēm (1),

               —

               ņemot vērā deklarāciju (2) par pārskatu ticamību, kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību, kuru Revīzijas palāta sniegusi par 2014. finanšu gadu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 287. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2016. gada 12. februāra ieteikumu par apstiprinājumu, ko sniedz Kopuzņēmumam par 2014. finanšu gada budžeta izpildi (05587/2016 – C8-0054/2016),

               —

               ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (3) un jo īpaši tās 209. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2007. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 71/2008, ar ko izveido kopuzņēmumu Clean Sky
                   (4),

               —

               ņemot vērā Padomes 2014. gada 6. maija Regulu (ES) Nr. 558/2014, ar ko izveido kopuzņēmumu Clean Sky 2
                   (5), un jo īpaši tās 12. pantu,

               —

               ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (6),

               —

               ņemot vērā Komisijas 2013. gada 30. septembra Deleģēto regulu (ES) Nr. 110/2014 par finanšu paraugregulu publiskā un privātā sektora partnerības struktūrām, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 209. pantā (7),

               —

               ņemot vērā Reglamenta 94. pantu un V pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A8-0094/2016),

               1.

               sniedz kopuzņēmuma Clean Sky 2 izpilddirektoram apstiprinājumu par kopuzņēmuma Clean Sky 2014. finanšu gada budžeta izpildi;

               2.

               izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, nosūtīt kopuzņēmuma Clean Sky 2 izpilddirektoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai un nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Martin SCHULZ

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV C 422, 17.12.2015., 17. lpp.

      (2)  OV C 422, 17.12.2015., 19. lpp.

      (3)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

      (4)  OV L 30, 4.2.2008., 1. lpp.

      (5)  OV L 169, 7.6.2014., 77. lpp.

      (6)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

      (7)  OV L 38, 7.2.2014., 2. lpp.