title: 2014/394/ES: Padomes Lēmums ( 2014. gada 23. jūnijs ) par nostāju, kas Eiropas Savienībai jāieņem Asociācijas padomē, kas izveidota ar Nolīgumu, ar kuru izveido asociāciju starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālameriku, no otras puses, attiecībā uz lēmumu pieņemšanu Asociācijas padomē par Asociācijas padomes un Asociācijas komitejas reglamentu, ar kuru reglamentē domstarpību izšķiršanu saskaņā ar X sadaļu, un rīcības kodeksu šķīrējtiesas locekļiem un starpniekiem, šķīrējtiesnešu sarakstu un tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības ekspertu sarakstu

text:
               26.6.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 186/75

         PADOMES LĒMUMS
   (2014. gada 23. jūnijs)
   par nostāju, kas Eiropas Savienībai jāieņem Asociācijas padomē, kas izveidota ar Nolīgumu, ar kuru izveido asociāciju starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālameriku, no otras puses, attiecībā uz lēmumu pieņemšanu Asociācijas padomē par Asociācijas padomes un Asociācijas komitejas reglamentu, ar kuru reglamentē domstarpību izšķiršanu saskaņā ar X sadaļu, un rīcības kodeksu šķīrējtiesas locekļiem un starpniekiem, šķīrējtiesnešu sarakstu un tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības ekspertu sarakstu

      (2014/394/ES)

   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 217. pantu saistībā ar 218. panta 9. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2007. gada 23. aprīlī pilnvaroja Komisiju Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā veikt sarunas par asociācijas nolīgumu ar Centrālameriku. Sarunu norādes 2010. gada 10. martā tika grozītas, lai sarunu procesā iekļautu Panamu.

               (2)

               Sarunas noslēdzās 2010. gada maijā ES, Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu augstākā līmeņa sanāksmē Madridē.

               (3)

               Nolīgums, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālameriku, no otras puses (1) (“nolīgums”), tika parafēts 2011. gada 22. martā un parakstīts 2012. gada 29. jūnijā.

               (4)

               Ievērojot 353. panta 4. punktu, nolīguma IV daļu par tirdzniecības jautājumiem provizoriski piemēro kopš 2013. gada 1. augusta ar Nikaragvu, Hondurasu un Panamu, kopš 2013. gada 1. oktobra – ar Salvadoru un Kostariku un kopš 2013. gada 1. decembra – ar Gvatemalu.

               (5)

               Nolīguma 4. pantā noteikts, ka tiek izveidota Asociācijas padome, kam jāpārrauga nolīguma mērķu izpilde un jāuzrauga tā īstenošana.

               (6)

               Nolīguma 6. pantā noteikts, ka, lai sasniegtu nolīguma mērķus, Asociācijas padomei jābūt pilnvarotai pieņemt lēmumus nolīgumā paredzētajos gadījumos.

               (7)

               Nolīguma 5. panta 2. punktā noteikts, ka Asociācijas padomei jāpieņem savs reglaments.

               (8)

               Nolīguma 7. panta 3. punktā noteikts, ka Asociācijas padomei jāpieņem Asociācijas komitejas reglaments.

               (9)

               Nolīguma 8. panta 6. punktā noteikts, ka Asociācijas padomei jāpieņem apakškomiteju reglaments.

               (10)

               Nolīguma 297. panta 2. punktā noteikts, ka Asociācijas padomei jāapstiprina tādu septiņpadsmit personu saraksts, kurām ir īpašas zināšanas vides tiesībās, starptautiskajā tirdzniecībā vai tādu domstarpību izšķiršanā, kas izriet no starptautiskiem nolīgumiem, un tādu septiņpadsmit personu saraksts, kurām ir īpašas zināšanas darba tiesībās, starptautiskajā tirdzniecībā vai tādu domstarpību izšķiršanā, kas izriet no starptautiskiem nolīgumiem.

               (11)

               Nolīguma 325. panta 1. punktā noteikts, ka Asociācijas padomei jāizveido trīsdesmit sešu tādu personu saraksts, kuras vēlas un spēj būt par šķīrējtiesnešiem nolīguma X sadaļas nozīmē attiecībā uz domstarpību izšķiršanu.

               (12)

               Nolīguma 328. panta 1. punktā noteikts, ka Asociācijas padomei jāpieņem reglaments un rīcības kodekss, kas reglamentē domstarpību izšķiršanu saskaņā ar nolīguma X sadaļu.

               (13)

               Savienībai būtu jāvienojas par nostāju attiecībā uz Asociācijas padomes un Asociācijas komitejas reglamenta un reglamenta, ar kuru reglamentē domstarpību izšķiršanu saskaņā ar nolīguma X sadaļu, un rīcības kodeksa šķīrējtiesas locekļiem un starpniekiem, šķīrējtiesnešu saraksta un tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības ekspertu saraksta pieņemšanu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Nostāja, kas Savienībai jāieņem Asociācijas padomē, kura izveidota ar Nolīgumu, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālameriku, no otras puses, (“nolīgums”) attiecībā uz Asociācijas padomes reglamenta, Asociācijas komitejas reglamenta, reglamenta, ar kuru reglamentē domstarpību izšķiršanu saskaņā ar nolīguma X sadaļu, rīcības kodeksa šķīrējtiesas locekļiem un starpniekiem, šķīrējtiesnešu saraksta un tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības ekspertu saraksta pieņemšanu, ir balstīta uz Asociācijas padomes lēmumu projektu, kas pievienots šim lēmumam.
   Par nelielām tehniskām izmaiņām Asociācijas padomes lēmumu projektos Savienības pārstāvji Asociācijas padomē drīkst vienoties bez Padomes papildu lēmuma.
   2. pants
   Pēc Asociācijas padomes lēmumu pieņemšanas tos publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Luksemburgā, 2014. gada 23. jūnijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         C. ASHTON

      (1)  OV L 346, 15.12.2012., 3. lpp.

      PROJEKTS
      ES UN CENTRĀLAMERIKAS ASOCIĀCIJAS PADOMES LĒMUMS Nr. 1/2014
      (2014. gada …),
      ar ko pieņem Asociācijas padomes un Asociācijas komitejas reglamentu
      ES UN CENTRĀLAMERIKAS ASOCIĀCIJAS PADOME,
      Ņemot vērā Nolīgumu, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālameriku, no otras puses (“nolīgums”), un jo īpaši tā 4. pantu, 5. panta 2. punktu, 7. panta 3. punktu un 8. panta 6. punktu,
      tā kā:

                  (1)

                  Ievērojot 353. panta 4. punktu, nolīguma IV daļu par tirdzniecības jautājumiem piemēro kopš 2013. gada 1. augusta ar Nikaragvu, Hondurasu un Panamu, kopš 2013. gada 1. oktobra ar Salvadoru un Kostariku un kopš 2013. gada 1. decembra ar Gvatemalu.

                  (2)

                  Lai veicinātu efektīvu nolīguma īstenošanu, tā institucionālā sistēma būtu jāizveido cik drīz vien iespējams.

                  (3)

                  Ja vien nolīgumā nav noteikts citādi, Asociācijas padome pārrauga nolīguma īstenošanu un izveido savu, kā arī Asociācijas komitejas un apakškomiteju reglamentu,

            IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
      Vienīgais pants
      Ar šo pieņem Asociācijas padomes reglamentu un Asociācijas komitejas un apakškomiteju reglamentu, kā noteikts attiecīgi A un B pielikumā.
      Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā,

         2014. gada …,

               Asociācijas padomes vārdā

               Centrālamerikas puses republiku vārdā

               ES puses vārdā

         A PIELIKUMS
         Asociācijas padomes reglaments
         1. pants
         Vispārīgi noteikumi
         1.   Asociācijas padome, kas ir izveidota saskaņā ar Nolīgumu, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālameriku, no otras puses (“nolīgums”) 4. panta 1. punktu, veic savus pienākumus, kā noteikts nolīguma 4. panta 2. punktā, un uzņemas atbildību par nolīguma vispārēju īstenošanu, kā arī par visiem pārējiem divpusējiem, daudzpusējiem vai starptautiskiem jautājumiem, kas izraisa kopīgu interesi.
         2.   Kā paredzēts nolīguma 5. un 345. pantā, Asociācijas padomi veido ES puses pārstāvji un katras Centrālamerikas puses republikas pārstāvji attiecīgi ministru līmenī, ņemot vērā īpašos jautājumus, kas risināmi jebkurā konkrētā sanāksmē. Attiecīgā gadījumā un vienojoties abām pusēm, Asociācijas padome sanāk valsts vai valdību vadītāju līmenī.
         3.   Ievērojot nolīguma 345. pantu, kad Asociācijas padome veic vienīgi vai galvenokārt tos uzdevumus, kas tai uzticēti ar šā nolīguma IV daļu, tās sastāvu veido ES puses pārstāvji un katras Centrālamerikas puses republikas ministri, kuru atbildībā ir ar tirdzniecību saistīti jautājumi.
         4.   Kā paredzēts 352. panta 3. punktā, Centrālamerikas puses republikas rīkojas kolektīvi šā nolīguma iestāžu sistēmas lēmumu pieņemšanas procesā; lēmumu un ieteikumu pieņemšanai nepieciešama to vienprātība.
         5.   Atsauce uz “pusēm” reglamentā atbilst nolīguma 352. pantā sniegtajai definīcijai.
         2. pants
         Priekšsēdētājs
         Asociācijas padomi pārmaiņus uz 12 mēnešu laikposmiem vada Savienības Augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos un ministru līmeņa Centrālamerikas puses pārstāvis. Pirmais laikposms sākas Asociācijas padomes pirmās sanāksmes dienā un beidzas tā paša gada 31. decembrī.
         3. pants
         Sanāksmes
         1.   Asociācijas padome sanāk regulāri – ne retāk, kā reizi divos gados. Asociācijas padomes ārkārtas sanāksmes var sasaukt pēc puses pieprasījuma, ja puses tā vienojas.
         2.   Visas Asociācijas padomes sanāksmes notiek vietā un dienā, par kurām vienojušās puses.
         3.   Asociācijas padomes sanāksmes kopīgi sasauc Asociācijas padomes sekretāri, saskaņojot ar Asociācijas padomes priekšsēdētāju.
         4.   Izņēmuma gadījumos un tad, ja puses par to vienojas, Asociācijas padomes sanāksmes var rīkot, izmantojot tehniskos līdzekļus, piemēram, videokonferences.
         4. pants
         Pārstāvība
         1.   Asociācijas padomes locekļus drīkst pārstāvēt, ja viņi nevar apmeklēt sanāksmes. Ja loceklis vēlas būt šādi pārstāvēts, viņam jāpaziņo priekšsēdētājam sava pārstāvja vārds un uzvārds pirms sanāksmes, kurā viņam jābūt pārstāvētam.
         2.   Asociācijas padomes locekļa pārstāvim ir visas minētā locekļa tiesības.
         5. pants
         Delegācijas
         1.   Asociācijas padomes locekļus var pavadīt ierēdņi. Pirms katras sanāksmes sekretariāts paziņo priekšsēdētājam katras puses delegācijas paredzamo sastāvu.
         2.   Pusēm vienojoties, Asociācijas padome var uzaicināt trešās personas piedalīties sanāksmēs novērotāju statusā, lai sniegtu informāciju par konkrētiem jautājumiem.
         6. pants
         Sekretariāts
         Eiropas Savienības Padomes Ģenerālsekretariāta ierēdnis un Centrālamerikas puses ierēdnis kopīgi darbojas kā Asociācijas padomes sekretāri.
         7. pants
         Sarakste
         1.   Asociācijas padomei adresēto saraksti nosūta ES puses vai Centrālamerikas puses republiku sekretāram, kas savukārt informē otru sekretāru.
         2.   Sekretariāts nodrošina sarakstes pārsūtīšanu priekšsēdētājam un vajadzības gadījumā arī pārējiem Asociācijas padomes locekļiem.
         3.   Sekretariāts saraksti nosūta Eiropas Komisijas Ģenerālsekretariātam, Eiropas Ārējās darbības dienestam, dalībvalstu pastāvīgajām pārstāvniecībām un Eiropas Savienības Padomes Ģenerālsekretariātam, kā arī Centrālamerikas puses republiku vēstniecībām, kas atrodas Briselē, Beļģijā, un kopiju ministrijām, kas atbild par ārlietām, vai ministrijām, kuras atbild par tirdzniecības jautājumiem.
         4.   Sekretariāts Asociācijas padomes priekšsēdētāja paziņojumus nosūta adresātiem un vajadzības gadījumā arī pārējiem Asociācijas padomes locekļiem, nosūtot 3. punktānorādītajiem adresātiem.
         8. pants
         Konfidencialitāte
         1.   Ja nav nolemts citādi, Asociācijas padomes sanāksmes nav atklātas.
         2.   Ja puse iesniedz Asociācijas padomei informāciju, kas norādīta kā konfidenciāla, otra puse ievēro procedūru, kas aprakstīta nolīguma 336. panta 2. punktā.
         3.   Katra puse var lemt par Asociācijas padomes lēmumu un ieteikumu publicēšanu savā attiecīgajā oficiālajā izdevumā.
         9. pants
         Sanāksmju darba kārtība
         1.   Priekšsēdētājs sagatavo provizorisku darba kārtību katrai sanāksmei. Asociācijas padomes sekretariāts to pārsūta 7. pantā norādītajiem adresātiem ne vēlāk kā 15 kalendārās dienas pirms sanāksmes sākuma.
         Provizoriskajā dienas kārtībā iekļauj jautājumus, par kuriem priekšsēdētājs ir saņēmis pieprasījumu tos iekļaut dienas kārtībā ne vēlāk kā 21 kalendārās dienas laikā pirms sanāksmes. Tomēr provizoriskajā dienas kārtībā šos jautājumus neieraksta, ja minētos jautājumus apliecinošie dokumenti nav pārsūtīti sekretāriem pirms kārtības nosūtīšanas dienas.
         2.   Asociācijas padome katras sanāksmes sākumā pieņem dienas kārtību. Provizoriskajā dienas kārtībā neesošu jautājumu var iekļaut tajā, ja puses par to vienojas.
         3.   Pēc apspriešanās ar pusēm, priekšsēdētājs var saīsināt 1. punktā norādītos termiņus, lai ņemtu vērā vajadzības kādā konkrētā gadījumā.
         10. pants
         Protokols
         1.   Katras sanāksmes protokola projektu kopīgi sagatavo abi sekretāri.
         2.   Protokolā par katru darba kārtības jautājumu parasti tiek norādīti:

                     a)

                     Asociācijas padomei iesniegtie dokumenti;

                     b)

                     paziņojumi, kuru iekļaušanu pieprasījis kāds no Asociācijas padomes locekļiem; un

                     c)

                     jautājumi, par kuriem puses vienojušās, tostarp, piemēram, pieņemtie lēmumi, paziņojumi, par kuriem panākta vienošanās, un secinājumi.

               3.   Protokola projektu iesniedz Asociācijas padomei apstiprināšanai. Protokolu apstiprina 45 kalendāro dienu laikā pēc katras Asociācijas padomes sanāksmes. Pēc apstiprināšanas protokolu paraksta priekšsēdētājs un abi sekretāri. Katram no 7. pantā minētajiem adresātiem nosūta apliecinātas kopijas.
         11. pants
         Lēmumi un ieteikumi
         1.   Asociācijas padome, pusēm savstarpēji vienojoties, pieņem lēmumus un sniedz ieteikumus, ko paraksta Centrālamerikas puses republikas un ES puse.
         2.   Pusēm vienojoties, Asociācijas padome var pieņemt lēmumus vai sniegt ieteikumus ar rakstisku procedūru. Šim nolūkam Asociācijas padomes priekšsēdētājs priekšlikuma tekstu rakstveidā sūta tās locekļiem, ievērojot 7. pantu, termiņā, kas nav īsāks par 21 kalendāro dienu, kurā locekļiem jāpaziņo atrunas vai grozījumi, ko viņi vēlas ieviest. Kad teksts ir saskaņots, lēmumu vai ieteikumu neatkarīgi un secīgi paraksta ES puses un katras Centrālamerikas puses republikas pārstāvji.
         3.   Asociācijas padomes darbības nolīguma 6. panta izpratnē dēvē vai nu par “lēmumu”, vai “ieteikumu”. Asociācijas padomes sekretariāts katram lēmumam vai ieteikumam piešķir sērijas numuru, norāda pieņemšanas datumu un sniedz jautājuma aprakstu. Katrā lēmumā norāda tā spēkā stāšanās dienu un to paraksta Centrālamerikas puses republikas un ES puse..
         4.   Asociācijas padomes lēmumus un ieteikumus apstiprina abi sekretāri.
         5.   Lēmumus un ieteikumus nosūta katram no šā reglamenta 7. pantā minētajiem adresātiem.
         6.   Katra puse var lemt par Asociācijas padomes lēmumu un ieteikumu publicēšanu savā attiecīgajā oficiālajā izdevumā.
         12. pants
         Valodas
         1.   Asociācijas padomes oficiālās valodas ir spāņu valoda un vēl kāda no nolīguma autentiskajām valodām, par kurām puses ir vienojušās.
         2.   Ja vien nav nolemts citādi, savās apspriedēs Asociācijas padome pieņem lēmumus, pamatojoties uz minētajās valodās sagatavotajiem dokumentiem.
         13. pants
         Izdevumi
         1.   Katra puse sedz jebkādus izdevumus, kas tai radušies saistībā ar dalību Asociācijas padomes sanāksmēs; tie ir gan personāla, komandējuma un uzturēšanās izdevumi, gan izdevumi par pasta un telekomunikāciju pakalpojumiem.
         2.   Izdevumus saistībā ar sanāksmju organizēšanu un dokumentu pavairošanu sedz puse, kas rīko sanāksmi.
         3.   Izdevumus, kas saistīti ar sanāksmju mutvārdu tulkošanu un dokumentu tulkošanu no vai uz spāņu valodu un citu Asociācijas padomes oficiālo valodu, kā norādīts reglamenta 12. panta 1. punktā, sedz tā puse, kas rīko sanāksmi. Izdevumus, kas saistīti ar mutvārdu un rakstisko tulkošanu uz vai no citām valodām, sedz pieprasījuma iesniedzēja puse.
         14. pants
         Asociācijas komiteja
         1.   Saskaņā ar nolīguma 7. pantu Asociācijas padomei tās pienākumu izpildē palīdz Asociācijas komiteja. Komitejas sastāvā ir ES puses pārstāvji, no vienas puses, un Centrālamerikas puses republiku pārstāvji, no otras puses, tādā ierēdņu līmenī, kāds noteikts nolīgumā.
         2.   Asociācijas komiteja sagatavo sanāksmes un Asociācijas padomes apspriedes (1), attiecīgā gadījumā īsteno Asociācijas padomes pieņemtos lēmumus un parasti nodrošina asociācijas attiecību nepārtrauktību un atbilstīgu nolīguma darbību. Tā izskata visus jautājumus, kurus tai iesniedz Asociācijas padome, kā arī visus citus jautājumus, kas var rasties, īstenojot nolīgumu. Tā iesniedz priekšlikumus vai visus lēmumu vai ieteikumu projektus Asociācijas padomei apstiprināšanai. Saskaņā ar nolīguma 7. panta 4. punktu Asociācijas padome var pilnvarot Asociācijas komiteju pieņemt lēmumus tās vārdā.
         3.   Gadījumos, kad nolīgumā paredzēts pienākums vai iespēja konsultēties vai kad puses, savstarpēji vienojoties, nolemj savstarpēji konsultēties, šāda konsultēšanās var notikt Asociācijas komitejā, ja vien nolīgumā nav norādīts citādi. Apspriešanos drīkst turpināt Asociācijas padomē, ja tam piekritušas abas puses.
         15. pants
         Reglamenta grozīšana
         Reglamentu var grozīt saskaņā ar 11. pantu.

            (1)  Attiecībā uz nolīguma IV daļu šo funkciju pilda Asociācijas komiteja ciešā sadarbībā ar koordinatoriem, kas iecelti saskaņā ar nolīguma 347. pantu.

         B PIELIKUMS
         Asociācijas komitejas un apakškomiteju reglaments
         1. pants
         Vispārīgi noteikumi
         1.   Asociācijas komiteja, kas izveidota saskaņā ar 7. pantu Nolīgumā, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālameriku, no otras puses (“nolīgums”), veic savus pienākumus, kā tas paredzēts nolīgumā, un atbild par nolīguma vispārēju īstenošanu.
         2.   Kā paredzēts nolīguma 7. panta 1. punktā un 346. pantā, Asociācijas komiteju veido ES puse un katras Centrālamerikas puses republikas pārstāvji vecāko amatpersonu līmenī, kuru kompetencē ir īpašie jautājumus, kas risināmi jebkurā konkrētā sanāksmē.
         3.   Ievērojot nolīguma 346. pantu, kad Asociācijas komiteja veic tos uzdevumus, kas tai uzticēti ar šā nolīguma IV daļu, tās sastāvu veido vecāko amatpersonu līmeņa Eiropas Komisijas un katras Centrālamerikas puses republikas pārstāvji ar atbildību par jautājumiem, kuri saistīti ar tirdzniecību. Tās puses pārstāvis, kura vada Asociācijas komiteju, darbojas kā priekšsēdētājs.
         4.   Kā noteikts 352. panta 3. punktā, Centrālamerikas puses republikas rīkojas kolektīvi šā nolīguma iestāžu sistēmas lēmumu pieņemšanas procesā; lēmumu un ieteikumu pieņemšanai nepieciešama to vienprātība.
         5.   Atsauce uz “pusēm” reglamentā atbilst nolīguma 352. pantā sniegtajai definīcijai.
         2. pants
         Priekšsēdētājs
         Asociācijas komitejas priekšsēdētājs uz 12 mēnešu laikposmu pārmaiņus ir ES puse un Centrālamerikas puse. Priekšsēdētājs ir kāds no Asociācijas komitejas locekļiem. Pirmais laikposms sākas Asociācijas komitejas pirmās sanāksmes dienā un beidzas tā paša gada 31. decembrī.
         3. pants
         Sanāksmes
         1.   Ja vien puses nav vienojušās citādi, Asociācijas komitejas sanāksmes notiek regulāri ne retāk kā reizi gadā. Asociācijas komitejas ārkārtas sanāksmes var sasaukt pēc jebkuras puses pieprasījuma, ja puses tā vienojas.
         2.   Asociācijas komitejas priekšsēdētājs sasauc sanāksmes laikā un vietā, par kuru abas puses ir vienojušās. Paziņojumu par sanāksmes sasaukšanu Asociācijas komitejas sekretariāts locekļiem izsniedz ne vēlāk kā 28 kalendārās dienas pirms sanāksmes sākuma, ja vien puses nevienojas citādi.
         3.   Kad vien tas ir iespējams, Asociācijas komitejas kārtējo sanāksmi sasauc savlaicīgi pirms Asociācijas padomes kārtējās sanāksmes.
         4.   Izņēmuma gadījumos un tad, ja puses tā vienojas, Asociācijas komitejas sanāksmes var rīkot ar saskaņotu tehnisko līdzekļu starpniecību.
         4. pants
         Pārstāvība
         1.   Katra puse iesniedz pārējām pusēm sarakstu ar tās pārstāvjiem Asociācijas komitejā (“locekļi”) dažādu jautājumu izskatīšanai. Sarakstu pārvalda Asociācijas komitejas sekretariāts.
         2.   Loceklis, kurš vēlas, lai to kādā konkrētā sanāksmē pārstāvētu cits pārstāvis, pirms attiecīgās sanāksmes rakstiski dara zināmu sava pārstāvja vārdu un uzvārdu Asociācijas komitejas pārējām pusēm. Locekļa pārstāvim ir visas minētā locekļa tiesības.
         5. pants
         Delegācijas
         Asociācijas komitejas locekļus var pavadīt citi ierēdņi. Pirms katras sanāksmes sekretariāts informē puses par to delegāciju plānoto sastāvu, kuras apmeklēs sanāksmi.
         6. pants
         Sekretariāts
         ES ierēdnis un ierēdnis no kādas Centrālamerikas puses republikas, kas rotē saskaņā ar pamatnostādnēm, kuras šādam nolūkam izstrādājušas Centrālamerikas puses republikas, kopīgi darbojas kā Asociācijas komitejas sekretāri.
         7. pants
         Sarakste
         1.   Asociācijas komitejai adresēto saraksti nosūta ES puses vai Centrālamerikas puses republikas sekretāram, kas savukārt informē otru sekretāru.
         2.   Sekretariāts nodrošina, lai Asociācijas komitejai adresētā sarakste tiktu pārsūtīta komitejas priekšsēdētājam un vajadzības gadījumā izplatīta kā šā reglamenta 8. pantā minētie dokumenti.
         3.   Saraksti no Asociācijas komitejas priekšsēdētāja sekretariāts nosūta pusēm un vajadzības gadījumā izplata kā šā reglamenta 8. pantā minētos dokumentus.
         8. pants
         Dokumenti
         1.   Ja Asociācijas komitejas apspriežu pamatā ir rakstiski apliecinošie dokumenti, sekretariāts tos numurē un izplata locekļiem.
         2.   Katrs sekretārs atbild par dokumentu izplatīšanu attiecīgajiem viņa puses Asociācijas komitejas locekļiem, sistemātiski nosūtot kopijas otras puses sekretāram.
         9. pants
         Konfidencialitāte
         1.   Ja nav nolemts citādi, Asociācijas komitejas sanāksmes nav atklātas.
         2.   Ja puse Asociācijas komitejai, apakškomitejām, darba grupām vai citām struktūrām iesniedz informāciju, kas norādīta kā konfidenciāla, otra puse attiecībā uz šo informāciju ievēro procedūru, kas aprakstīta nolīguma 336. panta 2. punktā.
         3.   Katra puse var lemt par Asociācijas komitejas lēmumu un ieteikumu publicēšanu savā attiecīgajā oficiālajā izdevumā.
         10. pants
         Sanāksmju darba kārtība
         1.   Katrai sanāksmei Asociācijas komitejas sekretārs sagatavo provizorisku darba kārtību, pamatojoties uz pušu priekšlikumiem. To kopā ar attiecīgajiem dokumentiem pārsūta Asociācijas komitejas priekšsēdētājam un tās locekļiem kā dokumentus, kas minēti šā reglamenta 8. pantā, ne vēlāk kā 15 kalendārās dienas pirms sanāksmes sākuma.
         2.   Provizoriskajā darba kārtībā iekļauj jautājumus, par kuriem Asociācijas komitejas sekretariāts ne vēlāk kā 21 dienu pirms sanāksmes sākuma ir saņēmis puses lūgumu tos iekļaut darba kārtībā kopā ar attiecīgajiem dokumentiem.
         3.   Asociācijas komiteja katras sanāksmes sākumā pieņem dienas kārtību. Provizoriskajā darba kārtībā neesošus jautājumus tajā var iekļaut, ja puses par to vienojas.
         4.   Asociācijas komitejas sanāksmes priekšsēdētājs pēc vienošanās var ad hoc kārtībā pieaicināt novērotājus vai ekspertus, lai tie piedalītos sanāksmēs un sniegtu informāciju par konkrētiem jautājumiem.
         5.   Apspriežoties ar pusēm, Asociācijas komitejas sanāksmes priekšsēdētājs var saīsināt 1. un 2. punktā norādītos termiņus, lai ņemtu vērā vajadzības kādā konkrētā gadījumā.
         11. pants
         Protokols
         1.   Katras sanāksmes protokola projektu abi sekretāri kopā sagatavo 21 dienas laikā pēc sanāksmes beigām.
         2.   Protokolā par katru darba kārtības jautājumu parasti tiek norādīti:

                     a)

                     Asociācijas komitejai iesniegtie dokumenti;

                     b)

                     paziņojumi, kuru iekļaušanu pieprasījis kāds no Asociācijas komitejas locekļiem; un

                     c)

                     jautājumi, par kuru puses vienojušās, tostarp, piemēram, pieņemtie lēmumi, ieteikumi, paziņojumi, par kuriem panākta vienošanās, un secinājumi atsevišķos darba kārtības jautājumos.

               3.   Protokolā iekļauj arī to locekļu vai viņu pārstāvju sarakstu, kuri piedalījās sanāksmē, r viņus pavadošo delegāciju locekļu sarakstu un to sanāksmes novērotāju vai ekspertu sarakstu, kuri apmeklēja sanāksmi.
         4.   Visas puses protokolu apstiprina rakstiski 28 kalendāro dienu laikā pēc sanāksmes dienas. Pēc apstiprināšanas protokolu paraksta Asociācijas komitejas priekšsēdētājs un abi sekretāri. Katrai no pusēm nosūta apliecinātas kopijas.
         5.   Ja vien puses nav vienojušās citādi, Asociācijas komiteja pieņem rīcības plānu, kas atspoguļo turpmāko rīcību, par ko ir panākta vienošanās sanāksmē, un tā īstenošanu pārskata nākamajā sanāksmē.
         12. pants
         Lēmumi un ieteikumi
         1.   Īpašos gadījumos, kad līgumā ir piešķirtas pilnvaras pieņemt lēmumus vai gadījumos, kad šādas tiesības tai ir deleģējusi Asociācijas padome, pusēm savstarpēji vienojoties, Asociācijas komiteja pieņem lēmumus un sniedz ieteikumus, ko Asociācijas komitejas sanāksmēs paraksta Centrālamerikas puses republikas un ES puse.
         2.   Pusēm vienojoties, Asociācijas komiteja var pieņemt lēmumus vai sniegt ieteikumus ar rakstisku procedūru. Šim nolūkam Asociācijas komitejas priekšsēdētājs priekšlikuma tekstu rakstveidā sūta tās locekļiem, ievērojot 8. pantu, termiņā, kas nav īsāks par 21 kalendāro dienu, kurā locekļiem jāpaziņo atrunas vai grozījumi, ko viņi vēlas ieviest. Kad teksts ir saskaņots, lēmumu vai ieteikumu neatkarīgi un secīgi paraksta ES puses un katras Centrālamerikas puses republikas pārstāvji.
         3.   Asociācijas komitejas aktus dēvē vai nu par “lēmumu”, vai par “ieteikumu”. Asociācijas komitejas sekretariāts katram lēmumam vai ieteikumam piešķir sērijas numuru, norāda pieņemšanas datumu un sniedz jautājuma aprakstu. Katrā lēmumā norāda tā spēkā stāšanās dienu un to paraksta Centrālamerikas puses republikas un ES puse.
         13. pants
         Ziņojumi
         Katrā kārtējā Asociācijas padomes sanāksmē Asociācijas komiteja ziņo Asociācijas padomei par savu, kā arī par tās apakškomiteju, darba grupu un citu struktūru darbību.
         14. pants
         Valodas
         1.   Asociācijas komitejas oficiālās valodas ir spāņu valoda un vēl kāda no nolīguma autentiskajām valodām, par kurām puses ir vienojušās.
         2.   Ja vien nav nolemts citādi, savās apspriedēs Asociācijas komiteja pieņem lēmumus, pamatojoties uz minētajās valodās sagatavotajiem dokumentiem.
         15. pants
         Izdevumi
         1.   Katra puse sedz jebkādus izdevumus, kas tai radušies saistībā ar dalību Asociācijas komitejas sanāksmēs; tie ir gan personāla, komandējuma un uzturēšanās izdevumi, gan izdevumi par pasta un telekomunikāciju pakalpojumiem.
         2.   Izdevumus saistībā ar sanāksmju organizēšanu un dokumentu pavairošanu sedz puse, kas rīko sanāksmi.
         3.   Izdevumus, kas saistīti ar sanāksmju mutvārdu tulkošanu un dokumentu tulkošanu no vai uz spāņu valodu un citu Asociācijas komitejas oficiālo valodu, kā norādīts reglamenta 14. panta 1. punktā, sedz tā puse, kas rīko sanāksmi. Izdevumus, kas saistīti ar mutvārdu un rakstisko tulkošanu uz vai no citām valodām, sedz pieprasījuma iesniedzēja puse.
         16. pants
         Reglamenta grozīšana
         Reglamentu var grozīt saskaņā ar 12. panta noteikumiem.
         17. pants
         Apakškomitejas un specializētas darba grupas
         1.   Saskaņā ar nolīguma 8. panta 2. punktu Asociācijas komiteja var nolemt izveidot apakškomitejas vai specializētas darba grupas, kas nav paredzētas nolīgumā, lai tās sniegtu palīdzību Asociācijas komitejas pienākumu izpildē. Asociācijas komiteja var pieņemt lēmumu likvidēt jebkuru šādu apakškomiteju vai darba grupu, vai noteikt vai grozīt to pilnvaras. Ja vien nav nolemts citādi, minētās apakškomitejas darbojas Asociācijas komitejas pakļautībā, un pēc katras sanāksmes tās sniedz ziņojumu šai komitejai.
         2.   Ja vien nolīgumā nav paredzēts citādi vai ja Asociācijas padomē nav panākta citāda vienošanās, pašreizējo reglamentu mutatis mutandis piemēro jebkurai apakškomitejai vai specializētai darba grupai, ar šādiem pielāgojumiem:

                     a)

                     katra puse iesniedz pārējām pusēm sarakstu ar tās pārstāvjiem minētajās struktūrās un to attiecīgās funkcijas. Šos sarakstus pārvalda Asociācijas komitejas sekretariāts;

                     b)

                     visu svarīgo saraksti, dokumentus un paziņojumus starp kontaktpunktiem vienlaikus pārsūta arī Asociācijas komitejas sekretariātam;

                     c)

                     ja vien līgumā nav noteikts citādi vai ja puses nav vienojušās citādi, apakškomitejas vai darba grupas ir pilnvarotas vienīgi sniegt ieteikumus.

      PROJEKTS
      ES UN CENTRĀLAMERIKAS ASOCIĀCIJAS PADOMES LĒMUMS Nr. 2/2014
      (2014. gada …),
      ar ko pieņem reglamentu, ar kuru regulē domstarpību izšķiršanu saskaņā ar X sadaļu, un rīcības kodeksu šķīrējtiesas locekļiem un starpniekiem
      ES UN CENTRĀLAMERIKAS ASOCIĀCIJAS PADOME,
      Ņemot vērā Nolīgumu, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālameriku, no otras puses (“nolīgums”), un jo īpaši tā 6. panta 1. punktu, 319. pantu 325. pantu un 328. pantu,
      tā kā:

                  (1)

                  Ievērojot 6. panta 1. punktu, Asociācijas padome ir tiesīga pieņemt lēmumus nolīgumā paredzētajos gadījumos.

                  (2)

                  Ievērojot 328. panta 1. punktu, savā pirmajā sanāksmē Asociācijas padome pieņem reglamentu, kā arī rīcības kodeksu, ar ko reglamentē domstarpību izšķiršanu saskaņā ar nolīguma X sadaļu,

            IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
      Vienīgais pants
      Ar šo tiek pieņemts reglaments, ar ko reglamentē domstarpību izšķiršanu saskaņā ar nolīguma X sadaļu un rīcības kodeksu šķīrējtiesas locekļiem un starpniekiem, kā noteikts attiecīgi A un B pielikumā.
      Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

         …,

               Asociācijas padomes vārdā

               Centrālamerikas puses republiku vārdā

               ES puses vārdā

         A PIELIKUMS
         Reglaments, ar ko reglamentē domstarpību izšķiršanu saskaņā ar nolīguma X sadaļu
         VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

                     1.

                     Visas atsauces šajā reglamentā uz kādu pantu vai sadaļu ir atsauces uz attiecīgo pantu nolīgumā vai uz nolīguma X sadaļu par domstarpību izšķiršanu kopumā.

                     2.

                     Piemērojot sadaļu, un saskaņā ar šo reglamentu turpmāk izklāstītos terminus saprot šādi:

                                 a)

                                 “padomdevējs”: puses nolīgta vai iecelta persona nolūkā konsultēt vai sniegt palīdzību pusei sakarā ar lietas izskatīšanu šķīrējtiesā;

                                 b)

                                 “nolīgums”: nolīgums, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālameriku, no otras puses;

                                 c)

                                 “palīgs”: persona, kas saskaņā ar noteikumiem par šķīrējtiesnešu iecelšanu vai šķīrējtiesas izveidi veic izpēti vai palīdz šķīrējtiesnesim vai šķīrējtiesai risināt ar domstarpību izšķiršanu saistītos jautājumus;

                                 d)

                                 “sūdzības iesniedzēja puse”: puse, kuru varētu veidot viena vai vairākas Centrālamerikas puses republikas un kas saskaņā ar 311. pantu pieprasa šķīrējtiesas izveidi;

                                 e)

                                 “diena”: kalendārā diena;

                                 f)

                                 “domstarpībās iesaistītās puses”: sūdzības iesniedzēja puse un puse, pret kuru iesniegta sūdzība;

                                 g)

                                 “domstarpībās iesaistītā puse”: sūdzības iesniedzēja puse vai puse, pret kuru iesniegta sūdzība;

                                 h)

                                 “oficiāla brīvdiena”: sestdienas un svētdienas, kā arī jebkuras citas dienas, kuras puse noteikusi par oficiālām brīvdienām (1);

                                 i)

                                 “šķīrējtiesa”: šķīrējtiesa, kas izveidota saskaņā ar 312. pantu;

                                 j)

                                 “šķīrējtiesnesis”: saskaņā ar 312. pantu izveidotās šķīrējtiesas loceklis;

                                 k)

                                 “puse, pret kuru iesniegta sūdzība”: jebkura puse, par kuru tiek apgalvots, ka tā pārkāpj nolīguma 309. pantā minētos noteikumus; to varētu veidot viena vai vairākas Centrālamerikas puses republikas;

                                 l)

                                 “puses pārstāvis”: ir puses valdības departamenta vai aģentūras, vai citas valsts iestādes nodarbināta vai iecelta persona.

                     3.

                     Ja vien nav panākta citāda vienošanās, puse, pret kuru iesniegta sūdzība, atbild par domstarpību izšķiršanas procedūras loģistikas vadību, jo īpaši par tiesas sēžu organizēšanu. Tomēr domstarpībās iesaistītās puses kopīgi sedz izdevumus, kas radušies visos organizatoriskos jautājumos, tostarp šķīrējtiesnešu izdevumus un saistītos tulkošanas izdevumus.

               DOKUMENTU, PAZIŅOJUMU UN CITAS INFORMĀCIJAS IESNIEGŠANA

                     4.

                     Domstarpībās iesaistītās puses un šķīrējtiesa nosūta visus pieprasījumus, paziņojumus, rakstiskus iesniegumus vai citus dokumentus pret parakstu par saņemšanu, kā ierakstītas vēstules, izmantojot kurjerpastu, faksimilu, teleksu, telegrāfu, e-pastu, tīmekļa saites vai jebkurus citus telekomunikācijas līdzekļus, kas apliecina nosūtīšanas vai saņemšanas faktu. Attiecībā uz pusi, kura iesniedz dokumentu, par piegādes datumu uzskatāms datums, kas norādīts ierakstā par dokumenta nosūtīšanu. Attiecībā uz pusi, kura saņem dokumentu, par piegādes datumu uzskatāms datums, kas norādīts ierakstā par dokumenta saņemšanu. Procesuālā termiņa aprēķinā neieskaita laiku, kas pagājis no piegādes datuma līdz saņemšanas brīdim (2).

                     5.

                     Domstarpībās iesaistītā puse vienlaikus iesniedz katra tās rakstiskā iesnieguma kopiju otrai domstarpībās iesaistītajai pusei (adresējot uz 67. noteikumā norādīto biroju) un katram šķīrējtiesnesim. Dokumenta kopiju iesniedz arī elektroniskā veidā. Tāpat arī sadaļā norādītajos gadījumos domstarpībās iesaistītās puses un šķīrējtiesa iesniedz rakstisku iesniegumu kopiju Asociācijas komitejai.

                     6.

                     Šķīrējtiesa visus paziņojumus adresē procedūras pušu attiecīgajiem birojiem.

                     7.

                     Sīkas pārrakstīšanās kļūdas pieprasījumos, paziņojumos, rakstiskajos iesniegumos vai citos dokumentos saistībā ar lietas izskatīšanu šķīrējtiesā var izlabot, iesniedzot jaunu dokumentu, kurā skaidri norādītas izmaiņas.

                     8.

                     Ja dokumenta iesniegšanas termiņa pēdējā diena ir procedūras puses oficiālā brīvdiena vai ja attiecīgais birojs minētajā dienā ir slēgts sakarā ar force majeure, dokumentu var iesniegt nākamajā puses darbdienā.

               ŠĶĪRĒJTIESAS PROCEDŪRAS UZSĀKŠANA

                     9.

                     Kad saskaņā ar 312. pantu ir iecelts šķīrējtiesas loceklis, tam ir 10 dienas, lai akceptētu šādu iecelšanu. Šķīrējtiesneša akceptam ir jāpievieno sākotnējā deklarācija, kas noteikta rīcības kodeksā.

                     10.

                     Ja vien domstarpībās iesaistītās puses nevienojas citādi, personas, kas ir rīkojušās kā starpnieks vai saskaņā ar jebkuru citu domstarpību izšķiršanas funkciju, nevar būt par šķīrējtiesas locekļiem ar to pašu jautājumu saistītās turpmākās domstarpībās.

                     11.

                     Ja vien domstarpībās iesaistītās puses nevienojas citādi, tās sazinās vai satiekas ar šķīrējtiesu 7 dienu laikā no tās izveidošanas dienas saskaņā ar 312. panta 6. punktu, lai vienotos par jautājumiem, ko domstarpībās iesaistītās puses vai šķīrējtiesa uzskata par lietderīgiem, to skaitā (bet ne tikai) par atalgojumu un izdevumu segšanu šķīrējtiesnešiem un citām personām, ievērojot 63., 64. un 65. punktu.

               SĀKOTNĒJIE IESNIEGUMI

                     12.

                     Sūdzības iesniedzēja puse iesniedz sākotnējo rakstisko iesniegumu ne vēlāk kā 20 dienu laikā pēc šķīrējtiesas izveidošanas dienas. Puse, pret kuru iesniegta sūdzība, ne vēlāk kā 20 dienu laikā no sākotnējā rakstiskā iesnieguma saņemšanas dienas iesniedz rakstisku atbildes iesniegumu.

               ŠĶĪRĒJTIESAS DARBS

                     13.

                     Šķīrējtiesa nosaka savu darba grafiku tā, lai domstarpībās iesaistītajām pusēm ir adekvāti termiņi visu procedūras posmu izpildei. Darba grafikā nosaka precīzus datumus un termiņus visu attiecīgo paziņojumu, iesniegumu un citu dokumentu iesniegšanai, kā arī šķīrējtiesas sēdēm. Šķīrējtiesa pēc savas iniciatīvas vai pēc apspriešanās ar pusēm var grozīt darba grafiku saskaņā ar 19. punktu, un tā jebkurā gadījumā nekavējoties paziņo domstarpībās iesaistītajām pusēm par jebkādām izmaiņām darba grafikā.

                     14.

                     Visas šķīrējtiesas sanāksmes vada šķīrējtiesas priekšsēdētājs. Šķīrējtiesa drīkst pilnvarot priekšsēdētāju pieņemt administratīvus lēmumus un lēmumus par procedūru.

                     15.

                     Šķīrējtiesa var veikt savu darbu, izmantojot jebkādus līdzekļus, tostarp tālruni, faksimilu, ierakstītas vēstules, kurjerpastu, teleksu, telegrāfu, e-pastu, videokonferenci vai tīmekļa saites, ja vien nolīguma IV daļā vai citur nav paredzēts citādāk. Lemjot par to, kurus līdzekļus izmantot, šķīrējtiesa nodrošina, ka attiecīgie līdzekļi nemazina puses tiesības pilnībā un efektīvi piedalīties procedūrā.

                     16.

                     Šķīrējtiesas apspriedēs var piedalīties tikai šķīrējtiesneši. Tomēr šķīrējtiesa var atļaut tās apspriedēs piedalīties tās palīgiem, tulkiem vai tulkotājiem.

                     17.

                     Jebkādu procesuālo lēmumu, tostarp šķīrējtiesas nolēmumu par konkrēto jautājumu, pieņemšana ir vienīgi šķīrējtiesas ziņā, un šo uzdevumu nedrīkst deleģēt.

                     18.

                     Ja rodas procesuāls jautājums, uz kuru neattiecas sadaļas noteikumi vai šis reglaments, šķīrējtiesa var pieņemt konkrētu domstarpību izšķiršanai paredzētu atbilstīgu procedūru, kas ir saskaņā ar šiem noteikumiem.

                     19.

                     Ja šķīrējtiesas kolēģija atzīst par vajadzīgu mainīt kādu procedūrā ievērojamu termiņu vai procedūras laikā veikt citus procesuālus vai administratīvus pielāgojumus, tā rakstiski informē domstarpībās iesaistītās puses par šādu izmaiņu vai pielāgojumu iemesliem, norādot vajadzīgo termiņu vai pielāgojumu. Termiņi, kas minēti 317. panta 3. punktā, netiek grozīti, ja vien nav ārkārtas apstākļu.

               AIZSTĀŠANA

                     20.

                     Ja šķīrējtiesnesis nevar piedalīties procesā, atkāpjas no amata vai viņš ir jānomaina, viņa aizstājēju izvēlas saskaņā ar 312. pantu.

                     21.

                     Ja domstarpībās iesaistītā puse uzskata, ka šķīrējtiesnesis ir pārkāpis rīcības kodeksu vai neatbilst 325. pantā izklāstītajām prasībām un šā iemesla dēļ viņš ir jānomaina, minētā puse var pieprasīt atcelt šķīrējtiesnesi, paziņojot par to otrai domstarpībās iesaistītajai pusei 10 dienu laikā no dienas, kad kļuva zināmi apstākļi, kas apliecina šķīrējtiesneša izdarīto rīcības kodeksa būtisko pārkāpumu.

                     22.

                     Ja domstarpībās iesaistītā puse uzskata, ka šķīrējtiesnesis, kas nav priekšsēdētājs, ir pārkāpis rīcības kodeksu, domstarpībās iesaistītās puses 10 dienu laikā apspriežas un, ja tās par to vienojas, nomaina šķīrējtiesnesi un izvēlas tā aizstājēju saskaņā ar 312. pantu.
                     Ja domstarpībās iesaistītās puses nespēj vienoties par šķīrējtiesneša nomaiņas nepieciešamību, jebkura no domstarpībās iesaistītajām pusēm drīkst pieprasīt, lai šāds jautājums tiktu nodots izskatīšanai šķīrējtiesas priekšsēdētājam, kura lēmums ir galīgs.
                     Ja priekšsēdētājs konstatē, ka šķīrējtiesnesis ir pārkāpis rīcības kodeksu, izvēlas aizstājēju. Aizstājēja atlasi veic saskaņā ar 312. panta attiecīgo punktu, pamatojoties uz kuru tika sākotnēji atlasīts šķīrējtiesnesis, kas jāaizstāj. Ja saskaņā ar 312. panta attiecīgo punktu nevar izraudzīt aizstājēju, tad 10 dienu laikā no dienas, kad saņemts priekšsēdētāja paziņojums pusēm, ka šķīrējtiesnesis ir pārkāpis rīcības kodeksu, priekšsēdētājs izraugās jaunu šķīrējtiesnesi. Minētā atlase notiek 5 dienu laikā, un par to tiek nekavējoties paziņots domstarpībās iesaistītajām pusēm.

                     23.

                     Ja domstarpībās iesaistītā puse uzskata, ka šķīrējtiesas priekšsēdētājs ir pārkāpis rīcības kodeksu, domstarpībās iesaistītās puses 10 dienu laikā apspriežas un, ja tās par to vienojas, nomaina priekšsēdētāju un izvēlas tā aizstājēju saskaņā ar 312. pantu.
                     Ja domstarpībās iesaistītās puses nespēj vienoties par priekšsēdētāja nomaiņas nepieciešamību, jebkura domstarpībās iesaistītā puse drīkst pieprasīt, lai šāds jautājums tiktu nodots izskatīšanai kādai no atlikušajām personām, kuras saskaņā ar sadaļas 325. panta 1. punktu izraudzītas priekšsēdētāja amatam. Viņa vārdu un uzvārdu izlozē, ne vēlāk kā 5 dienu laikā no Asociācijas komitejas priekšsēdētāja vai tā pilnvarotas personas pieprasījuma dienas, pusēm piedaloties, ja tās to vēlās. Lēmums par vajadzību nomainīt priekšsēdētāju ir galīgs.
                     Ja šī persona secina, ka sākotnējais priekšsēdētājs ir pārkāpis rīcības kodeksu, tā izraugās jaunu priekšsēdētāju, lozējot no pārējo personu loka, uz kurām ir atsauce sadaļas 325. panta 1. punktā. Šī izraudzīšanās notiek domstarpībās iesaistīto pušu klātbūtnē, ja tās to vēlas, un tā notiek 5 dienu laikā no izlozes dienas, kas minēta iepriekšējā punktā.

                     24.

                     Jebkurš šķīrējtiesnesis, kuru tur aizdomās rīcības kodeksa pārkāpšanā, var arī atkāpties no amata; šāda atkāpšanās nenozīmētu piekrišanu iemesliem, kuri ir nomaiņas prasības pamatā.

                     25.

                     Ieceļot aizstājēju, šķīrējtiesa ir pilntiesīga lemt, vai visas tiesas sēdēs vai to daļa ir jāatkārto.

                     26.

                     Šķīrējtiesas procedūras tiek apturētas uz laikposmu, kāds vajadzīgs, lai veiktu 20., 21., 22., 23. un 24. punktā paredzētās procedūras.

               TIESAS SĒDES

                     27.

                     Tiesas sēdes dienu, vietu un laiku nosaka priekšsēdētājs, apspriežoties (3) ar domstarpībās iesaistītajām pusēm un pārējiem šķīrējtiesas sastāva locekļiem, un rakstiski paziņo šo informāciju domstarpībās iesaistītajām pusēm. Šo informāciju dara publiski pieejamu tā domstarpībās iesaistītā puse, kura atbild par procedūras loģistiku, ja vien sēde nav slēgta tipa sēde. Šķīrējtiesa var nolemt tiesas sēdi nerīkot, ja vien domstarpībās iesaistītās puses pret to neiebilst.

                     28.

                     Ja vien domstarpībās iesaistītās puses nevienojas citādi, tiesas sēde notiek Briselē, ja puse, pret kuru iesniegta sūdzība, ir Eiropas Savienība, vai attiecīgās Centrālamerikas valsts galvaspilsētā, ja puse, pret kuru iesniegta sūdzība, ir Centrālamerikas puses republika.

                     29.

                     Šķīrējtiesa var sasaukt papildu tiesas sēdes, ja domstarpībās iesaistītās puses tam piekrīt.

                     30.

                     Visiem šķīrējtiesnešiem jābūt klāt visu sēdes laiku, lai nodrošinātu domstarpību efektīvu risināšanu un šķīrējtiesnešu darbību, lēmumu un nolēmumu likumību.

                     31.

                     Neatkarīgi no tā, vai tiesas sēde ir atklāta vai slēgta, tajā var piedalīties šādas personas:

                                 a)

                                 domstarpībās iesaistīto pušu pārstāvji;

                                 b)

                                 domstarpībās iesaistīto pušu padomdevēji;

                                 c)

                                 administratīvais personāls, tulki, tulkotāji un tiesu referenti; un

                                 d)

                                 šķīrējtiesnešu palīgi.

                           Šķīrējtiesu drīkst uzrunāt vienīgi domstarpībās iesaistīto pušu pārstāvji un padomdevēji.

                     32.

                     Katra domstarpībās iesaistītā puse ne vēlāk kā 5 dienas pirms uzklausīšanas dienas iesniedz šķīrējtiesai to personu sarakstu, kuras attiecīgās puses vārdā tiesas sēdē sniegs mutisku argumentu izklāstu vai prezentāciju, un to citu pārstāvju vai padomdevēju sarakstu, kuri tajā piedalīsies. Domstarpībās iesaistītās puses savās delegācijās nedrīkst iekļaut personas, kuras ir tieši vai netieši personīgi ieinteresētas izskatāmajā jautājumā. Domstarpībās iesaistītās puses var iebilst pret kādas no minētajām personām klātbūtni, norādot sava iebilduma iemeslus. Jautājumu par iebildumu šķīrējtiesa izlemj tiesas sēdes sākumā.

                     33.

                     Šķīrējtiesas sēdes ir atklātas, ja vien domstarpībās iesaistītās puses nenolemj, ka tām jābūt daļēji vai pilnībā slēgtām. Tomēr šķīrējtiesas sēdes ir slēgtas, ja domstarpībās iesaistītās puses iesniegtā informācija un argumentu izklāsts ietver konfidenciālu informāciju, tostarp (bet ne tikai) komercinformāciju.

                     34.

                     Šķīrējtiesas sēdes norise, nodrošinot sūdzības iesniedzēja pusei un pusei, pret kuru iesniegta sūdzība, vienlīdz daudz laika, ir šāda.

                        Argumentu izklāsts:

                                 a)

                                 sūdzības iesniedzējas puses argumentu izklāsts;

                                 b)

                                 puses, pret kuru iesniegta sūdzība, argumentu izklāsts.

                        Argumentu atspēkojums:

                                 a)

                                 atspēkojums;

                                 b)

                                 pretatspēkojums.

                     35.

                     Tiesas sēdes laikā šķīrējtiesa jebkurā laikā drīkst uzdot jautājumus jebkurai no domstarpībās iesaistītajām pusēm.

                     36.

                     Šķīrējtiesa organizē katras tiesas sēdes protokolēšanu un protokola nodošanu domstarpībās iesaistītajām pusēm pēc iespējas īsākā laikā.

                     37.

                     Katra domstarpībās iesaistītā puse 10 dienu laikā no uzklausīšanas pēdējās dienas drīkst iesniegt papildu rakstisku iesniegumu par jebkuru tiesas sēdes laikā radušos jautājumu.

               RAKSTISKIE JAUTĀJUMI

                     38.

                     Šķīrējtiesa jebkurā procedūras posmā drīkst rakstveidā uzdot jautājumus vienai vai abām pusēm. Katra domstarpībās iesaistītā puse no šķīrējtiesas saņem visu jautājumu kopijas.

                     39.

                     Savas rakstiskās atbildes kopiju uz šķīrējtiesas jautājumu domstarpībās iesaistītā puse vienlaikus nosūta otrai domstarpībās iesaistītajai pusei. Katrai domstarpībās iesaistītajai pusei ir dota iespēja sniegt rakstiskas atsauksmes uz otras domstarpībās iesaistītās puses atbildi 5 dienu laikā pēc saņemšanas dienas.

               PIERĀDĪJUMI

                     40.

                     Ciktāl iespējams, domstarpībās iesaistītās puses iesniedz pierādījumus līdz ar sākotnējo rakstisko iesniegumu un rakstisko atbildes iesniegumu, lai pamatotu tajā izvirzītos argumentus. Lai pamatotu atspēkojuma un pretatspēkojuma iesniegumos izvirzītos argumentus, domstarpībās iesaistītās puses var arī iesniegt papildu pierādījumus. Izņēmuma kārtā domstarpībās iesaistītās puses var iesniegt papildu pierādījumus, ja šādi pierādījumi kādai domstarpībās iesaistītajai pusei kļūst pieejami vai zināmi tikai pēc tam, kad notikusi rakstisko iesniegumu iesniegšana, vai ja šķīrējtiesa uzskata šādu pierādījumu par derīgu, un dod iespēju otrai domstarpībās iesaistītajai pusei par to sniegt atsauksmes.

               KONFIDENCIALITĀTE

                     41.

                     Domstarpībās iesaistītās puses un to padomdevēji nodrošina šķīrējtiesas sēdes konfidencialitāti, ja saskaņā ar 33. punktu tiesas sēde ir pilnībā vai daļēji slēgta. Katra domstarpībās iesaistītā puse un tās padomdevēji ievēro konfidencialitāti attiecībā uz otras domstarpībās iesaistītās puses šķīrējtiesai iesniegto informāciju, ko šī domstarpībās iesaistītā puse ir norādījusi kā konfidenciālu. Ja domstarpībās iesaistītā puse iesniedz šķīrējtiesai rakstisko iesniegumu konfidenciālu redakciju, tai pēc otras domstarpībās iesaistītās puses lūguma ir jānodrošina arī nekonfidenciāls attiecīgās iesniegumos ietvertās informācijas kopsavilkums, kuru var izpaust plašākai sabiedrībai, ne vēlāk kā 15 dienu laikā pēc lūguma vai iesnieguma dienas, atkarībā no tā, kas ir vēlāk. Šis reglaments neliedz kādai domstarpībās iesaistītajai pusei izpaust plašākai sabiedrībai paziņojumus par savu viedokli, ja tie nesatur konfidenciālu komercinformāciju.

            EX PARTE SAKARI

                     42.

                     Šķīrējtiesa netiekas un nesazinās ar kādu no domstarpībās iesaistītajām pusēm, neesot klāt otrai pusei.

                     43.

                     Neviens no šķīrējtiesnešiem nedrīkst apspriest izskatāmās lietas priekšmeta aspektus nedz ar vienu domstarpībās iesaistīto pusi, nedz abām, neesot klāt pārējiem šķīrējtiesnešiem.

               INFORMĀCIJA UN TEHNISKĀS KONSULTĀCIJAS

                     44.

                     Kad tiek pieprasīta informāciju un tehniskās konsultācijas, ievērojot 320. panta 2. punktu, šķīrējtiesa šādu informāciju un tehniskās konsultācijas pieprasa pēc iespējas agrāk un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā 15 dienu laikā no tiesas sēdes pēdējās dienas, izņemot gadījumus, kad šķīrējtiesa var pierādīt ārkārtas apstākļu esamību.

                     45.

                     Pirms pieprasīt informāciju vai tehniskās konsultācijas, šķīrējtiesa nosaka procedūras, ko tā ievēros, lai iegūtu informāciju, un informē par šīm procedūrām domstarpībās iesaistītās puses. Šādas procedūras ietver:

                                 a)

                                 iespēju domstarpībās iesaistītajām pusēm iesniegt šķīrējtiesai rakstiskus apsvērumus par jautājumiem, kurus jārisina ekspertiem, struktūrām vai citiem avotiem;

                                 b)

                                 ekspertu vai padomdevēju izraudzīšanu un iecelšanu, ko veic šķīrējtiesa, un termiņa noteikšanu informācijas vai tehnisko konsultāciju sniegšanai; un

                                 c)

                                 adekvātus termiņus, lai domstarpībās iesaistītās puses varētu sniegt atsauksmes par informāciju vai tehniskajām konsultācijām, ko snieguši eksperti, iestādes vai citi avoti.

                     46.

                     Šķīrējtiesa nedrīkst izraudzīties par tehniskajiem padomdevējiem personas, kurām ir finansiāla vai personīga ieinteresētība procedūras jautājumā, vai kuru darba devējam, partnerim, līdzstrādniekiem vai radiniekam ir līdzīga ieinteresētība. Jebkurā gadījumā prasības, kas noteiktas 325. panta 2. punktā, piemēro, lai izraudzītos ekspertus, struktūras vai citus avotus.

                     47.

                     Kad tiek pieprasīta informācija un tehniskās konsultācijas, ievērojot 320. panta 2. punktu, šķīrējtiesa apsver, vai apturēt termiņu piemērošanu uz laiku, līdz tiks saņemta attiecīgā informāciju.

            AMICUS CURIAE PAZIŅOJUMI

                     48.

                     Ja vien domstarpībās iesaistītās puses nevienojas citādi, šķīrējtiesa var saņemt amicus curiae paziņojumus no ieinteresētajām fiziskajām vai juridiskajām personām, kas veic uzņēmējdarbību domstarpībās iesaistīto pušu teritorijā, ja vien tie ir iesniegti 10 dienu laikā no šķīrējtiesas izveidošanas dienas.

                     49.

                     Paziņojumiem jābūt:

                                 a)

                                 datētiem, un tos jāparaksta ieinteresētajām personām vai to pārstāvjiem;

                                 b)

                                 rakstītiem valodā vai valodās, kuras saskaņā ar 55. noteikumu ir izvēlējušās domstarpībās iesaistītās puses;

                                 c)

                                 kodolīgiem – tie nekādā gadījumā nedrīkst pārsniegt 15 drukātas lapas, ietverot pielikumus; un

                                 d)

                                 tieši attiecināmiem uz šķīrējtiesā izskatāmajiem faktiskajiem un juridiskajiem jautājumiem.

                     50.

                     Paziņojumiem pievieno rakstisku deklarāciju, skaidri norādot:

                                 a)

                                 to ieinteresēto personu aprakstu, kas iesniedz paziņojumus, tostarp to reģistrācijas vietu un atrašanās vietu, darbības raksturu, finansējuma avotus un nepieciešamības gadījumā dokumentus, kas apstiprina paziņojumā sniegto informāciju;

                                 b)

                                 vai ieinteresētās personas ir tieši vai netieši saistītas ar kādu no domstarpībās iesaistītajām pusēm, kā arī vai tās ir saņēmušas vai gatavojas saņemt kādu finansiālu vai cita veida atbalstu no kādas domstarpībās iesaistītās puses, citas valsts, personas vai organizācijas vispārīgi vai paziņojuma sagatavošanas laikā; un

                                 c)

                                 īsu kopsavilkumu par to, kā ieinteresētās personas paziņojumi palīdzētu atrisināt domstarpības.

                     51.

                     Paziņojumus 49. punktā noteiktajās valodās iesniedz šķīrējtiesas priekšsēdētājam.

                     52.

                     Šķīrējtiesa neizskata amicus curiae paziņojumus, kas neatbilst iepriekš minētajiem noteikumiem.

                     53.

                     Šķīrējtiesa nolēmumā par attiecīgo jautājumu uzskaita visus amicus curiae paziņojumus, ko tā ir saņēmusi un kas atbilst iepriekšminētajiem noteikumiem. Šķīrējtiesai nav pienākuma savā nolēmumā par attiecīgo jautājumu pievērsties faktiskajiem vai juridiskajiem argumentiem, kas iekļauti šādos paziņojumos. Katru paziņojumu, ko šķīrējtiesa saņēmusi saskaņā ar šo reglamentu dara zināmu domstarpībās iesaistītajām pusēm, lai tās varētu sniegt atsauksmes.

               STEIDZAMI GADĪJUMI

                     54.

                     Steidzamos gadījumos, kas norādīti 313. panta 3. punktā, šķīrējtiesa var attiecīgi mainīt šajā reglamentā minētos termiņus.

               PROCEDŪRAS VALODA, RAKSTISKĀ UN MUTISKĀ TULKOŠANA

                     55.

                     To apspriežu laikā, kas minētas 310. pantā, un ne vēlāk kā 11. punktā minētajā sanāksmē, domstarpībās iesaistītās puses cenšas vienoties par procedūras darba valodu vai valodām, kas ir angļu vai spāņu valoda, vai abas.

                     56.

                     Šķīrējtiesas nolēmumus, to skaitā šķīrējtiesas nolēmumus par konkrēto jautājumu, sagatavo un dara zināmus valodā vai valodās, kuras izvēlējušās domstarpībās iesaistītās puses. Izmaksas par šķīrējtiesas nolēmumu tulkojumu domstarpībās iesaistītās puses sedz vienādās daļās.

                     57.

                     Katra domstarpībās iesaistītā puse sedz izmaksas par turpmāko tulkošanas, ko tā uzskata par nepieciešamu.

               PROCESUĀLO TERMIŅU APRĒĶINĀŠANA

                     58.

                     Ja kādai darbībai, procesuālam posmam vai tiesas sēdei saskaņā ar sadaļu, šo reglamentu vai šķīrējtiesas lēmumu ir jānotiek kādā noteiktā dienā, pirms vai pēc tās, šī noteiktā diena vai notikuma diena, kas noteikta sadaļā, šajos noteikumos vai ar šķīrējtiesas lēmumu, netiek ieskaitīta termiņa aprēķinā.

                     59.

                     Visi sadaļā un šajā reglamentā noteiktie termiņi tiek aprēķināti no dienas, kad tiek izsniegts pieprasījums, paziņojums, rakstisks iesniegums vai citi dokumenti pusei, kas šo dokumentu saņem.

                     60.

                     Ievērojot 4. punktu, procesuālā termiņa aprēķinā neieskaita laiku, kas pagājis no piegādes dienas līdz saņemšanas brīdim.

                     61.

                     Ja puse saņem dokumentu dienā, kas nav diena, kurā šo dokumentu saņem otra puse, jebkādu termiņu, kas aprēķināts, pamatojoties uz minētā dokumenta saņemšanas dienu, aprēķina no minētā dokumenta pēdējās saņemšanas dienas.

                     62.

                     Ja termiņš iestājas vienas vai abu domstarpībās iesaistīto pušu oficiālā brīvdienā, šāds termiņš tiek pagarināts līdz nākamajai darba dienai.

               IZMAKSAS

                     63.

                     Ja vien šķīrējtiesa nav konstatējusi, ka pastāv īpaši apstākļi (4), samaksa ekspertu grupas locekļiem, palīgiem, ekspertiem, struktūrām vai citiem avotiem, kas izraudzīti saskaņā ar 320. pantu, to transporta, izmitināšanas un citas attaisnotās izmaksas, kā arī vispārējās šķīrējtiesas procedūras administratīvās izmaksas, saskaņā ar šķīrējtiesas iesniegto izmaksu segšanas pieprasījumu vienlīdzīgās daļās sedz domstarpībās iesaistītās puses.

                     64.

                     Atlīdzības saņemšanas un izdevumu kompensēšanas nolūkā šķīrējtiesneši veic pilnīgu un sīku visu attiecīgo radušos izdevumu uzskaiti, un izmaksu segšanas pieprasījumu kopā ar apliecinošiem dokumentiem iesniedz pušu norādītajos birojos, ievērojot 67. punktu. Tas pats attiecas uz palīgiem un personām, kas izraudzītas saskaņā ar 320. pantu, ciktāl tas attiecas uz šķīrējtiesneša vai šķīrējtiesas palīga, ekspertu, struktūru vai citu avotu īpašo nozīmi informācijas un tehnisko konsultāciju sniegšanā.

                     65.

                     Asociācijas padome attiecībā uz 63. punktā minētajām personām nosaka visas attaisnotās izmaksas, kā arī izmaksājamo atlīdzību un pabalstus, kas atbilst PTO standartiem.

                     66.

                     Iepriekšējie noteikumi tāpat attiecas uz visiem starpniekiem, kas darbojas saskaņā ar starpniecības mehānismu.

               BIROJS, KAS IZRAUDZĪTS SAISTĪBĀ AR DOMSTARPĪBU IZŠĶIRŠANAS PROCEDŪRĀM UN STARPNIECĪBAS MEHĀNISMU

                     67.

                     Katra puse:

                                 a)

                                 izraugās biroju šā reglamenta attiecīgajās daļās paredzēto funkciju veikšanai; un

                                 b)

                                 informē Asociācijas komiteju par tās izraudzītā biroja atrašanās vietu.

                     68.

                     Šajā birojā iesniedz katru paziņojumu un dokumentus, kas minēti sadaļā par domstarpību izšķiršanu, reglamentā un sadaļā par starpniecības mehānismu.

               CITAS PROCEDŪRAS

                     69.

                     Šis reglaments ir jāpiemēro arī procedūrām, kas noteiktas 315. panta 3. punktā, 316. panta 2. punktā, 317. panta 3. punktā un 318. panta 2. punktā. Tomēr šajā reglamentā noteiktos termiņus pielāgo atbilstīgi īpašiem termiņiem, kurus šķīrējtiesa noteikusi nolēmuma pieņemšanai minētajās citās procedūrās.

               ATBILSTĪBA SADAĻAI UN REGLAMENTAM

                     70.

                     Puses un šķīrējtiesa nodrošina, ka to pārstāvji, padomdevēji, palīgi un citas personas, kas piedalās jebkurā procedūras daļā saskaņā ar sadaļu un šo reglamentu, atbilst attiecīgajiem noteikumiem, kā arī jebkuriem papildu noteikumiem, par kuriem puses vienojušās vai kurus pieņēmusi šķīrējtiesa.

            (1)  To skaitā pastāvīgās brīvdienas, tostarp (bet ne tikai) reliģiskie svētki vai piemiņas dienas, kā arī jebkuras citas brīvdienas, kurām nav pastāvīgs raksturs.

            (2)  Sarunu dalībnieku piezīme: Centrālamerikas puse turpinās apsvērt, vai būtu nepieciešams alternatīvs noteikums gadījumiem, kad nosūtīšanas vai saņemšanas fakts netiek reģistrēts.

            (3)  Šajā punktā minētās apspriešanās rezultāts nav šķīrējtiesai saistošs.

            (4)  Sarunu dalībnieku piezīme: Sarunu dalībnieki vienojas, ka visas izmaksas, kas saistītas ar šķīrējtiesu un tās darbu, domstarpībās iesaistītajām pusēm būtu jāsedz vienlīdzīgi. Domstarpībās iesaistītās puses tālāk vienojas, ka, ja viena puse ir apzināti mēģinājusi traucēt vai citādi ļaunprātīgi izmantot domstarpību izšķiršanas procedūru, šķīrējtiesa var nolemt, ka šai pusei būtu jāsedz izmaksu lielākā daļa.

         B PIELIKUMS
         Rīcības kodekss šķīrējtiesas locekļiem un starpniekiem
         DEFINĪCIJAS

                     1.

                     Rīcības kodeksa nolūkā turpmāk izklāstītos terminus saprot šādi:

                                 a)

                                 “nolīgums”: nolīgums, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālameriku, no otras puses;

                                 b)

                                 “sadaļa”: nolīguma X sadaļa par domstarpību izšķiršanu;

                                 c)

                                 “pants”: atsauce uz atbilstīgo nolīguma pantu kopumā;

                                 d)

                                 “palīgs”: persona, kas saskaņā ar noteikumiem par šķīrējtiesnešu iecelšanu un šķīrējtiesas izveidi, veic izpēti vai palīdz šķīrējtiesnesim vai šķīrējtiesai risināt ar domstarpību izšķiršanu saistītos jautājumus;

                                 e)

                                 “kandidāts”: persona, kuras kandidatūra šķīrējtiesas locekļa amatam tiek apsvērta saskaņā ar 310. pantu;

                                 f)

                                 “starpnieks”: persona, kas veic starpniecības procedūru saskaņā ar nolīguma XI sadaļu par starpniecības mehānismu attiecībā uz netarifa pasākumiem;

                                 g)

                                 “loceklis” jeb “šķīrējtiesnesis”: saskaņā ar 312. pantu izveidotās šķīrējtiesas loceklis;

                                 h)

                                 “procedūra”, ja nav norādīts citādi, šķīrējtiesas procedūra saskaņā ar sadaļu; un

                                 i)

                                 “personāls” attiecībā uz locekli ir personas, kas strādā locekļa vadībā un pakļautībā un kuras nav locekļa palīgi.

               PROCESUĀLIE PIENĀKUMI

                     2.

                     Ikviens šķīrējtiesneša kandidāts un šķīrējtiesnesis atturas no nepiemērotas uzvedības un darbībām, kas varētu šķist nepiemērotas, ir neatkarīgs un objektīvs, izvairās no tiešiem un netiešiem interešu konfliktiem un rīkojas atbilstīgi visaugstākajām uzvedības kultūras normām tā, lai tiktu saglabāts domstarpību izšķiršanas procedūras un domstarpību izšķiršanas mehānisma godīgums un objektivitāte. Bijušajiem locekļiem jāievēro saistības, kas noteiktas šā rīcības kodeksa iedaļās par bijušo locekļu saistībām un par konfidencialitāti.

               IZPAUŠANAS PIENĀKUMI

                     3.

                     Pirms kandidāts paziņo par savu akceptu viņa izraudzīšanai par šķīrējtiesnesi, viņš apsver un vajadzības gadījumā informē par jebkādu ieinteresētību, attiecībām vai jautājumu, kas varētu ietekmēt viņa objektivitāti vai varētu pamatoti radīt iespaidu, ka procedūra ir nepienācīga vai neobjektīva. Tādēļ kandidāts dara visu iespējamo, lai uzzinātu par šādas ieinteresētības, attiecību un jautājumu iespējamību.

                     4.

                     Neierobežojot iepriekšminēto nosacījumu vispārīgo raksturu, kandidāts godprātīgi atklāj šādu informāciju:

                                 a)

                                 jebkāda finansiālā vai personīgā ieinteresētība:

                                             i)

                                             procedūrā vai tās iznākumā; un

                                             ii)

                                             tiesas, administratīvā vai šķīrējtiesas procedūrā, kas ietver jautājumus, kurus tieši vai netieši varētu ietekmēt procedūra, attiecībā uz kuru kandidāta kandidatūra tiek apsvērta;

                                 b)

                                 kandidāta darba devēja, partnera, līdzstrādnieka vai ģimenes locekļa jebkāda finansiāla ieinteresētība:

                                             i)

                                             procedūrā vai tās iznākumā; un

                                             ii)

                                             tiesas, administratīvā vai šķīrējtiesas procedūrā, kas ietver jautājumus, kurus tieši vai netieši varētu ietekmēt procedūra, attiecībā uz kuru kandidāta kandidatūra tiek apsvērta;

                                 c)

                                 visas esošās vai pagātnes finanšu, tirdzniecības, profesionālās, ģimenes, sabiedriskās vai darba attiecības ar kādu no pusēm vai to pārstāvjiem vai konsultantiem, vai jebkāda šāda saistība ar kandidāta darba devēju, partneri, līdzstrādnieku vai ģimenes locekli; un

                                 d)

                                 jebkādi citi apstākļi, kuri rezultātā varētu izraisīt tendenciozu vai neobjektīvu rīcību vai radīt tendenciozas rīcības iespaidu.

                     5.

                     Lai izpildītu 3. un 4. punktu, visiem kandidātiem, kuri ir izraudzīti par šķīrējtiesnešiem un akceptējuši iecelšanu amatā, ir jāaizpilda sākotnējā deklarācija attiecībā uz informācijas izpaušanu. Deklarācija kopā ar akceptu viņu iecelšanai jāpārsūta pusēm izskatīšanai.

                     6.

                     Pēc iecelšanas loceklis turpina darīt visu iespējamo, lai uzzinātu par šā rīcības kodeksa 3. un 4. punktā minēto ieinteresētību, attiecībām vai citiem apstākļiem, un informē par to esamību. Izpaušanas pienākums ir ilgstošs pienākums, kas liek šķīrējtiesnesim informēt par šādas ieinteresētības, attiecību vai citu apstākļu rašanos jebkurā procedūras posmā. Par šādu ieinteresētību, attiecībām vai citiem apstākļiem loceklis rakstveidā informē puses, lai tās to izskatītu, kopiju nosūtot Asociācijas komitejai.

                     7.

                     Jautājumus saistībā ar faktiskiem vai iespējamiem šā rīcības kodeksa pārkāpumiem loceklis dara zināmus vienīgi Asociācijas komitejai, lai tos izskatītu puses.

               LOCEKĻU PIENĀKUMI

                     8.

                     Akceptējot savu iecelšanu, loceklis visā procedūras gaitā pilda savus pienākums rūpīgi, godprātīgi, centīgi un bez kavēšanās.

                     9.

                     Loceklis izskata un lemj tikai par tiem jautājumiem, kas izvirzīti procedūras gaitā un ir vajadzīgi nolēmuma pieņemšanai, un neuztic šo pienākumu nevienam citam.

                     10.

                     Loceklis veic visus pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka viņa palīgs un personāls zina un ievēro šā rīcības kodeksa iedaļas, kas veltītas procesuālajiem pienākumiem, informācijas izpaušanas pienākumam, locekļu neatkarībai, objektivitātei un tiesībām, bijušo locekļu saistībām un konfidencialitātei.

                     11.

                     Loceklis neiesaistās ex parte sakaros saistībā ar procedūru.

               LOCEKĻU NEATKARĪBA, OBJEKTIVITĀTE UN TIESĪBAS

                     12.

                     Loceklim ir jābūt neatkarīgam un objektīvam un jāatturas no tādu darbību veikšanas, kas varētu radīt iespaidu, ka rīcība ir nepiedienīga, neobjektīva vaitendencioza, un viņu neietekmē savtīgas vai citu personu intereses, ārējs spiediens, politiski apsvērumi, sabiedrības protesti, lojalitāte pret kādu pusi vai bailes no kritikas.

                     13.

                     Loceklis ne tieši, ne netieši neuzņemas nekādas saistības un nepieņem nekādas priekšrocības, kas jebkāda veidā traucētu vai šķietami traucētu locekļa pienākumu pienācīgu izpildi.

                     14.

                     Loceklis neizmanto savu atrašanos šķīrējtiesas kolēģijā, lai apmierinātu kādas personiskās vai privātās intereses, un atturas no tādu darbību veikšanas, kas varētu radīt iespaidu par to, ka kāds locekli var īpaši ietekmēt.

                     15.

                     Loceklis nepieļauj, ka finanšu, darījumdarbības, profesionālās, ģimenes vai sociālās attiecības vai pienākumi varētu iespaidot locekļa rīcību vai vērtējumu.

                     16.

                     Loceklim jāatturas no stāšanās tādās attiecībās vai jebkādas finansiālas ieinteresētības iegūšanas, kas varētu iespaidot locekļa objektivitāti vai kas pamatoti varētu radīt nepiedienīguma, neobjektīvitātes vai tendenciozitātes iespaidu.

                     17.

                     Neviens loceklis neierobežo vai neatņem citiem locekļiem to tiesības un pienākumu pilnībā piedalīties visās atbilstīgajās procedūras darbībās.

               BIJUŠO LOCEKĻU SAISTĪBAS

                     18.

                     Visiem bijušajiem locekļiem ir jāizvairās no tādu darbību veikšanas, kas varētu radīt iespaidu, ka viņi savu pienākumu izpildē būtu bijuši tendenciozi vai ieinteresēti šķīrējtiesas lēmumā vai nolēmumā.

               KONFIDENCIALITĀTE

                     19.

                     Nedz esošais, nedz bijušais loceklis nekādā gadījumā neizpauž un neizmanto slepenu informāciju, kas saistīta ar procedūru vai iegūta tās gaitā, citādi kā vien attiecīgās procedūras vajadzībām un nekādā gadījumā šādu informāciju neizpauž un neizmanto, lai gūtu personīgu labumu sev vai citām personām vai kaitētu citu personu interesēm.

                     20.

                     Loceklis neizpauž šķīrējtiesas nolēmumu konkrētā jautājumā vai tā daļas, pirms tas nav publicēts saskaņā ar sadaļu.

                     21.

                     Nedz esošais, nedz bijušais loceklis nekādā gadījumā neizpauž informāciju par šķīrējtiesas apspriedēm, kāda locekļa viedokli vai jebkuru citu ar procedūru saistītu aspektu, kas nav publiska rakstura.

               Starpnieki

                     22.

                     Šajā rīcības kodeksā izklāstītos disciplīnas noteikumus, kas piemērojami esošajiem vai bijušajiem šķīrējtiesnešiem, mutatis mutandis piemēro arī starpniekiem.

      PROJEKTS
      ES UN CENTRĀLAMERIKAS ASOCIĀCIJAS PADOMES LĒMUMS Nr. 3/2014
      (2014. gada …),
      ar ko pieņem šķīrējtiesnešu sarakstu
      ES un Centrālamerikas Asociācijas padome,
      Ņemot vērā Nolīgumu, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālameriku, no otras puses (“nolīgums”), un jo īpaši tā 6. un 325. pantu,
      tā kā:

                  (1)

                  Ievērojot 6. panta 1. punktu, Asociācijas padome ir tiesīga pieņemt lēmumus nolīgumā paredzētajos gadījumos.

                  (2)

                  Ievērojot 325. panta 1. punktu, Asociācijas padome izveido trīsdesmit sešu tādu personu sarakstu, kuras vēlas un spēj būt par šķīrējtiesnešiem saskaņā ar nolīguma X sadaļu par domstarpību izšķiršanu,

            IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
      Vienīgais pants
      Ar šo pieņem šķīrējtiesnešu sarakstu, kā noteikts pielikumā.
      Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

         …,

               Asociācijas padomes vārdā

               Centrālamerikas puses republiku vārdā

               ES puses vārdā

         PIELIKUMS
         Šķīrējtiesnešu saraksts

                     Kostarikas ierosinātie šķīrējtiesneši

                                 1.

                                 Ernesto Fernández Monge

                                 2.

                                 Federico Valerio de Ford

                     Salvadoras ierosinātie šķīrējtiesneši

                                 1.

                                 Cesar Ernesto Salazar Grande

                                 2.

                                 Harold C. Lantan

                     Gvatemalas ierosinātie šķīrējtiesneši

                                 1.

                                 Ada Lissette Redondo Aguilera

                                 2.

                                 Julio Roberto Bermejo Quiñones

                     Hondurasas ierosinātie šķīrējtiesneši

                                 1.

                                 Ulises Mejía León-Gómez

                                 2.

                                 Roberto Herrera Cáceres

                     Nikaragvas ierosinātie šķīrējtiesneši

                                 1.

                                 Mauricio Herdocia

                                 2.

                                 José René Orúe

                     Panamas ierosinātie šķīrējtiesneši

                                 1.

                                 Yavel Francis Lanuza

                                 2.

                                 Carlos Ernesto González Ramirez

                     ES ierosinātie šķīrējtiesneši

                                 1.

                                    Giorgio Sacerdoti (Itālija)

                                 2.

                                    Ramon Torrent (Spānija)

                                 3.

                                    Jacques Bourgeois (Beļģija)

                                 4.

                                    Pieter Jan Kuijper (Nīderlande)

                                 5.

                                    Claus-Dieter Ehlermann (Vācija)

                                 6.

                                    Jan Wouters (Beļģija)

                                 7.

                                    Laurence Boisson de Chazournes (Francija)

                                 8.

                                    Hélène Ruiz Fabri (Francija)

                                 9.

                                    Meinhard Hild (Vācija)

                                 10.

                                    Claudio Dordi (Itālija)

                                 11.

                                    Kim Van der Borght (Beļģija)

                                 12.

                                    Markus Krajewski (Vācija)

                     Priekšsēdētāji

                                 1.

                                    Craig Van Graastek (ASV)

                                 2.

                                    Miriam Mercedes Maroun Marun (Venecuēla)

                                 3.

                                    Hugo Perezcano Díaz (Meksika)

                                 4.

                                    Ignacio Suárez Anzorena (Argentīna)

                                 5.

                                    Carlos Vejar (Meksika)

                                 6.

                                    Didier Chambovey (Šveice)

                                 7.

                                    Shotaro Oshima (Japāna)

                                 8.

                                    Jenniffer Hilman (ASV)

                                 9.

                                    Luiz Olavo Baptista (Brazīlija)

                                 10.

                                    Kirsten Hilman (Kanāda)

                                 11.

                                    Juan Antonio Buencamino (Filipīnas)

                                 12.

                                    David Unterhalter (Dienvidāfrika)

      PROJEKTS
      ES UN CENTRĀLAMERIKAS ASOCIĀCIJAS PADOMES LĒMUMS Nr. 4/2014
      (2014. gada …),
      ar ko pieņem tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības ekspertu sarakstu
      ES un Centrālamerikas Asociācijas padome,
      Ņemot vērā Nolīgumu, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālameriku, no otras puses (“nolīgums”), un jo īpaši tā 6. un 297. pantu,
      tā kā:

                  (1)

                  Ievērojot 6. panta 1. punktu, Asociācijas padome ir tiesīga pieņemt lēmumus nolīgumā paredzētajos gadījumos.

                  (2)

                  Ievērojot 297. panta 2. punktu, Asociācijas padome apstiprina tādu septiņpadsmit ekspertu sarakstu, kuriem ir īpašas zināšanas vides tiesībās, starptautiskajā tirdzniecībā vai tādu domstarpību izšķiršanā, kas izriet no starptautiskiem nolīgumiem, un tādu septiņpadsmit ekspertu sarakstu, kuriem ir īpašas zināšanas darba tiesībās, starptautiskajā tirdzniecībā vai tādu domstarpību izšķiršanā, kas izriet no starptautiskiem nolīgumiem,

            IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
      Vienīgais pants
      Ar šo apstiprina tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības ekspertu sarakstu, kā noteikts pielikumā.
      Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

         …,

               Asociācijas padomes vārdā –

               Centrālamerikas puses republiku vārdā

               ES puses vārdā

         PIELIKUMS
         Tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības ekspertu saraksts
         Eksperti vides tiesībās, starptautiskajā tirdzniecībā vai no starptautiskajiem nolīgumiem izrietošu domstarpību izšķiršanā

                     Valsts ekspertu saraksts

                                 1.

                                 Marieta Lizano Martínez

                                 2.

                                 Alma Carolina Sánchez Fuentes

                                 3.

                                 Francisco Khalil de León Barrios

                                 4.

                                 Mario Noel Vallejo Larios

                                 5.

                                 Javier Guillermo Hernández Munguía

                                 6.

                                 Alexis Xavier Rodríguez Almanza

                                 7.

                                 Joost Pauwelyn

                                 8.

                                 Jorge Cardona

                                 9.

                                 Karin Lukas

                                 10.

                                 Hélène Ruiz Fabri

                                 11.

                                 Laurence Boisson de Chazournes

                                 12.

                                 Geert Van Calster

                     Priekšsēdētāji (kuri nav nevienas puses valstspiederīgie)

                                 1.

                                 Claudia de Windt

                                 2.

                                 Juan Carlos Urquidi Fell

                                 3.

                                 Elizabeth Jaramillo Escobar

                                 4.

                                 Janice Bellace

                                 5.

                                 Arthur Appleton

               Eksperti darba tiesībās, starptautiskajā tirdzniecībā vai no starptautiskajiem nolīgumiem izrietošu domstarpību izšķiršanā

                     Valsts ekspertu saraksts

                                 1.

                                 Manuel Francisco Umaña Soto

                                 2.

                                 Carolina Morán

                                 3.

                                 Mario Fuentes Destarac

                                 4.

                                 Arnando Urtecho López

                                 5.

                                 Adrián Meza

                                 6.

                                 Rolando Murgas Torraza

                                 7.

                                 Eddy Laurijssen

                                 8.

                                 Jorge Cardona

                                 9.

                                 Karin Lukas

                                 10.

                                 Hélène Ruiz Fabri

                                 11.

                                 Laurence Boisson de Chazournes

                                 12.

                                 Geert Van Calster

                     Priekšsēdētāji (kuri nav nevienas puses valstspiederīgie)

                                 1.

                                 Emilio Morgado Velenzuela

                                 2.

                                 Juan Mailhos Gutiérrez

                                 3.

                                 Jill Murray

                                 4.

                                 Ross Wilson

                                 5.

                                 Janice Bellace


title: Izpildu Komitejas lēmums (1995. gada 20. decembris) par Šengenas Līguma īstenošanas konvencijas 2. panta 2. punkta piemērošanas procedūru (SCH/Com–ex (95)20 rev. 2)

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

41995D0020

Oficiālais Vēstnesis L 239 , 22/09/2000 Lpp. 0133 - 0134

		Izpildu Komitejas lēmums(1995. gada 20. decembris)par Šengenas Līguma īstenošanas konvencijas 2. panta 2. punkta piemērošanas procedūru(SCH/Com–ex (95)20 rev. 2)IZPILDU KOMITEJA,ņemot vērā Šengenas Līguma īstenošanas konvencijas 132. pantu,ņemot vērā iepriekšminētās Konvencijas 2. pantu,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.Ar šo apstiprina Dokumentu SCH/I (95)40 rev. 6 par Konvencijas 2. panta 2. punkta piemērošanas procedūru. Ikviena Līgumslēdzēja Puse, kura vēlas izmantot izņēmuma noteikumu, kas paredzēts konvencijas 2. panta 2. punktā, un uz laiku apturēt kontroli pie savām iekšējām robežām, ievēro šeit izklāstītos principus un procedūras.Ostendē, 1995. gada 20. decembrīPriekšsēdētājsJohan Vande Lanotte--------------------------------------------------SCH/I (95) 40 rev. 6Konvencijas 2. panta 2. punkta piemērošanas procedūra"2. pants1. Iekšējās robežas var šķērsot jebkurā vietā bez personu kontroles.2. Līgumslēdzēja Puse, apspriedusies ar citām Līgumslēdzējām Pusēm, tomēr var nolemt, ka noteiktu laiku pie valsts iekšējās robežas veiks situācijai piemērotu robežkontroli, ja tas vajadzīgs sabiedriskās kārtības vai valsts drošības apsvērumu dēļ. Ja sabiedriskās kārtības vai valsts drošības apsvērumu dēļ vajadzīga tūlītēja rīcība, attiecīgā Līgumslēdzēja Puse veic vajadzīgos pasākumus un pēc iespējas ātrāk par to informē pārējās Līgumslēdzējas Puses."Šengenas Konvencijā paredzēto pasākumu vispārējais mērķis ir izvairīties izmantot 2. panta 2. punktu. Kontrole jāatjauno tikai izņēmuma gadījumos.1. Iepriekšējas apspriešanās procedūra (2. panta 2. punkta pirmais teikums)Valstij, kas iecerējusi atjaunot kontroli pie iekšējās robežas, tūlīt jānosūta pārējām valstīm paziņojums par to kopā ar šādu informāciju:ieplānotā pasākuma pamatojums : attiecīgajai valstij jānorāda, kādi apstākļi rada draudus tās sabiedriskajai kārtībai vai valsts drošībai;ieplānotā pasākuma apmērs : attiecīgajai valstij jānorāda, vai kontrole tiks atjaunota gar visu robežu vai tikai noteiktos apgabalos;ieplānotā pasākuma ilgums : valstij jānorāda datums, sākot ar kuru pasākums tiks piemērots (pēc apspriešanās), un kāds būs tā iespējamais ilgums;apspriešanās pieprasījums : valstij jānorāda, kādus pasākumus tā vēlas, lai citas valstis pieņem atsevišķi vai kopā, lai izvairītos no kontroles atjaunošanas vai, ja kontrole jau ir atjaunota, lai papildinātu pasākumus, ko pieņēmusi pieprasītāja valsts.Paziņojums par lēmumu jāsūta: Izpildu komitejas locekļiem un Centrālajai grupai, kā arī Ģenerālsekretariātam.Saskaņā ar 131. panta 2. punktu prezidējošā valsts ātri sasauc Izpildu komitejas sanāksmi kā plenārsēdi vai kā ierobežotu sēdi, pirms kuras, iespējams, notikusi Centrālās grupas sēde, lai valstis apspriestos savā starpā. Ja tuvākajā laikā jau ir ieplānota Izpildu komitejas sēde, nav nepieciešams rīkot ārkārtas sanāksmi. Šādā gadījumā jautājums attiecīgi jāiekļauj dienas kārtībā.Ja lēmumu atjaunot robežkontroli turpina piemērot pēc apspriešanās stadijas, pieprasītājai valstij jāinformē iepriekšminētie saņēmēji par pasākumu piemērošanas datumu un nosacījumiem saistībā ar 2. panta 2. punktu.Saskaņā ar līgumiem par policijas pārrobežu sadarbību, pieprasītājas valsts robežkontroles dienestiem jāinformē attiecīgo valstu robežkontroles dienesti, lai veicinātu jebkādu darbību šajā jomā.2. Procedūra, ja lēmums jāpieņem nekavējoties (2. panta 2. punkta otrais teikums)Valstij, kas uzskata par nepieciešamu nekavējoties atjaunot robežkontroli, lai uzturētu sabiedrisko kārtību vai valsts drošību, jānosūta citām valstīm paziņojums, kurā ietverti 1. punktā uzskaitītie elementi, tas ir, pasākuma pamatojums, apmērs un iespējamais ilgums.Piemēro arī pārējos 1. punktā minētos kritērijus (paziņojuma saņēmēji, divpusējās sarunas utt.).Valstij jānorāda, vai tai ir nepieciešams, lai citas valstis tai sniegtu palīdzību un sadarbotos ar to.Ņemot vērā apstākļus, Izpildu komitejas sanāksmi sasauc, cik drīz vien iespējams, pēc lēmuma paziņošanas.3. Procedūra, lai pagarinātu pasākumus vai atgrieztos pie parastās kārtībasValsts, kas piemēro 2. panta 2. punktā minēto procedūru, apstiprina datumu, kurā kontrole jāatceļ, un, vai nu tajā pašā laikā vai drīz vien pēc tam, iesniedz ziņojumu par lēmuma izpildi.Tomēr, ja valsts uzskata, ka sākotnējā lēmuma spēkā esamības ilgums ir jāpagarina, tā paziņo par šādu savu lēmumu saskaņā ar procedūrām, kas izklāstītas 1. vai 2. punktā.--------------------------------------------------


title: Padomes Lēmums 2014/98/KĀDP ( 2014. gada 17. februāris ), ar ko groza Lēmumu 2011/101/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Zimbabvi

text:
               20.2.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 50/20

      PADOMES LĒMUMS 2014/98/KĀDP
   (2014. gada 17. februāris),
   ar ko groza Lēmumu 2011/101/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Zimbabvi
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 29. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2011. gada 15. februārī pieņēma Lēmumu 2011/101/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Zimbabvi (1).

               (2)

               Padome ir pārskatījusi Lēmumu 2011/101/KĀDP, ņemot vērā politiskās situācijas attīstību Zimbabvē.

               (3)

               Ierobežojošie pasākumi būtu jāatjauno līdz 2015. gada 20. februārim.

               (4)

               Būtu arī jāatjauno ceļošanas aizlieguma un aktīvu iesaldēšanas pārtraukšana attiecībā uz lielāko daļu personu un vienību, kuras norādītas Lēmuma 2011/101/KĀDP I pielikumā. Minētie pasākumi būtu jāpārtrauc arī attiecībā pret dažām citām papildu personām, kas uzskaitītas minētajā pielikumā. Ceļošanas aizliegumu un aktīvu iesaldēšanu būtu jāturpina piemērot attiecībā pret divām personām un vienu vienību, kas iekļautas minētajā pielikumā.

               (5)

               Attiecīgi būtu jāgroza Lēmums 2011/101/KĀDP,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Lēmumu 2011/101/KĀDP groza šādi.

               1)

               lēmuma 4. panta 5. punktu aizstāj ar šādu:
               “5.   Dalībvalstis var paredzēt izņēmumus pasākumu piemērošanai, kas paredzēti 1. punktā, ja ieceļošana ir pamatota steidzamu un neatliekamu humānās palīdzības iemeslu dēļ, vai izņēmuma kārtā, lai apmeklētu starpvaldību sanāksmes un tās, kuras atbalsta Eiropas Savienība vai attiecībā uz kurām tā ir uzņēmēja, ja notiek politiskais dialogs, kas tieši veicina politiskos mērķus saistībā ar ierobežojošiem pasākumiem, ietverot demokrātiju, cilvēktiesības un tiesiskumu Zimbabvē.”;

               2)

               lēmuma 10. pantu aizstāj ar šādu:
               “10. pants
               1.   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
               2.   Šo lēmumu piemēro līdz 2015. gada 20. februārim.
               3.   Lēmuma 4. panta 1. punktā un 5. panta 1. un 2. punktā minētie pasākumi, ciktāl tos piemēro II pielikumā uzskaitītajām personām un vienībām, tiek pārtraukti līdz 2015. gada 20. februārim.
               Apturēšanu pārskata reizi trijos mēnešos.
               4.   Šo lēmumu regulāri pārskata un attiecīgi atjauno vai groza, ja Padome uzskata, ka lēmuma mērķi nav sasniegti.”

         2. pants
   Lēmuma 2011/101/KĀDP I pielikumā iekļautās personas, kas ir uzskaitītas šā lēmuma pielikumā, tiek pievienotas Lēmuma 2011/101/KĀDP II pielikumā.
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2014. gada 17. februārī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         A. TSAFTARIS

      (1)  OV L 42, 16.2.2011., 6. lpp.

      PIELIKUMS

                  Vārds, uzvārds (un iespējamie pieņemtie vārdi)

                  1.

                     Bonyongwe, Happyton

                  2.

                     Chihuri, Augustine

                  3.

                     Chiwenga, Constantine

                  4.

                     Mutasa, Didymus Noel Edwin

                  5.

                     Nyikayaramba, Douglas

                  6.

                     Shiri, Perence (pazīstams arī kā Bigboy) Samson Chikerema

                  7.

                     Sibanda, Jabulani

                  8.

                     Sibanda, Phillip Valerio (pazīstams arī kā Valentine)


title: Padomes Lēmums 2014/157/KĀDP ( 2014. gada 20. marts ), ar ko groza Lēmumu 2011/173/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Bosnijā un Hercegovinā

text:
               22.3.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 87/95

      PADOMES LĒMUMS 2014/157/KĀDP
   (2014. gada 20. marts),
   ar ko groza Lēmumu 2011/173/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Bosnijā un Hercegovinā
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 29. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2011. gada 21. martā pieņēma Lēmumu 2011/173/KĀDP (1).

               (2)

               Pamatojoties uz Lēmuma 2011/173/KĀDP pārskatīšanu, minētajā lēmumā ietvertie ierobežojošie pasākumi būtu jāatjauno līdz 2015. gada 22. martam.

               (3)

               Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Lēmums 2011/173/KĀDP,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Lēmuma 2011/173/KĀDP 6. panta otro daļu aizstāj ar šādu:

      “Šo lēmumu piemēro līdz 2015. gada 22. martam.”

   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2014. gada 20. martā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         D. KOURKOULAS

      (1)  Padomes Lēmums 2011/173/KĀDP (2011. gada 21. marts) par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Bosnijā un Hercegovinā (OV L 76, 22.3.2011., 68. lpp.).


title: 2012/597/ES: Eiropas Parlamenta Lēmums ( 2012. gada 10. maijs ) par Eiropas Policijas biroja kontu slēgšanu attiecībā uz 2010. finanšu gadu

text:
               17.10.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 286/280

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS
   (2012. gada 10. maijs)
   par Eiropas Policijas biroja kontu slēgšanu attiecībā uz 2010. finanšu gadu
   (2012/597/ES)
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Eiropas Policijas biroja 2010. finanšu gada galīgos pārskatus,

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Policijas biroja (Europol) 2010. finanšu gada pārskatiem, ar Biroja atbildēm (1),

               —

               ņemot vērā Padomes 2012. gada 21. februāra ieteikumu (06083/2012 – C7-0051/2012),

               —

               ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 185. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2009. gada 6. aprīļa Lēmumu 2009/371/TI, ar ko izveido Eiropas Policijas biroju (Eiropolu) (3), un jo īpaši tā 43. pantu,

               —

               ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (4), un jo īpaši tās 94. pantu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumu (A7-0111/2012),

               1.

               apstiprina Eiropas Policijas biroja kontu slēgšanu attiecībā uz 2010. finanšu gadu;

               2.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu nosūtīt Eiropas Policijas biroja direktoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Martin SCHULZ

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV C 366, 15.12.2011., 179. lpp.

      (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (3)  OV L 121, 15.5.2009., 37. lpp.

      (4)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.