title: Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2021/752 (2021. gada 30. aprīlis), ar ko groza Lēmumu (ES) 2019/1311 par ilgāka termiņa refinansēšanas mērķoperāciju trešo kopumu (ECB/2021/21)

text:
                  7.5.2021

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 161/1

         EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS LĒMUMS (ES) 2021/752
         (2021. gada 30. aprīlis),
         ar ko groza Lēmumu (ES) 2019/1311 par ilgāka termiņa refinansēšanas mērķoperāciju trešo kopumu (ECB/2021/21)
         EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 127. panta 2. punkta pirmo ievilkumu,
         ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 3.1. panta pirmo ievilkumu, 12.1. pantu, 18.1. panta otro ievilkumu un 34.1. panta otro ievilkumu,
         ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādni (ES) 2015/510 (2014. gada 19. decembris) par Eurosistēmas monetārās politikas regulējuma īstenošanu (Vispārējās dokumentācijas Pamatnostādne) (ECB/2014/60) (1),
         tā kā:

                     (1)

                     Saskaņā ar Pamatnostādnes (ES) 2015/510 (ECB/2014/60) 1. panta 4. punktu ECB Padome jebkurā laikā var mainīt Eurosistēmas monetārās politikas operāciju īstenošanas instrumentus, prasības, kritērijus un procedūras.

                     (2)

                     Īstenojot savu uzdevumu nodrošināt cenu stabilitāti un lai palīdzētu saglabāt labvēlīgus banku kreditēšanas nosacījumus un atbalstītu stimulējošas monetārās politikas nostāju dalībvalstīs, kuru valūta ir euro, ECB Padome 2019. gada 22. jūlijā pieņēma Eiropas Centrālās bankas Lēmumu (ES) 2019/1311 (ECB/2019/21) (2). Šajā lēmumā paredzēts periodā no 2019. gada septembra līdz 2021. gada martam veikt ilgāka termiņa refinansēšanas mērķoperāciju trešo kopumu (ITRMO III).

                     (3)

                     Lai atbalstītu banku kredītus tiem, kurus visvairāk skārusi koronavīrusa izraisītā slimība (Covid-19), jo īpaši maziem un vidējiem uzņēmumiem, ECB Padome 2020. gada 12. martā nolēma mainīt dažus svarīgākos ITRMO III parametrus. Turklāt 2020. gada 30. aprīlī, lai sniegtu papildu atbalstu atbalstītu mājsaimniecību un uzņēmumu kreditēšanai, ņemot vērā traucējumus tautsaimniecībā un paaugstinātu nenoteiktību, ECB Padome pieņēma lēmumu par dažām turpmākām izmaiņām šajos parametros. Šīs izmaiņas tiek īstenotas ar Eiropas Centrālās bankas Lēmumu (ES) 2020/407 (ECB/2020/13) (3) un Eiropas Centrālās bankas Lēmumu (ES) 2020/614 (ECB/2020/25) (4).

                     (4)

                     ECB Padome 2020. gada 10. decembrī nolēma apstiprināt monetārās politikas papildu pasākumus, kuru mērķis ir veicināt labvēlīgu finansēšanas nosacījumu saglabāšanu pandēmijas periodā, tādējādi atbalstot kredītu plūsmu visiem tautsaimniecības sektoriem, kas nostiprinās ekonomisko aktivitāti un ļaus saglabāt cenu stabilitāti vidējā termiņā. Šo pasākumu ietvaros ECB Padome nolēma turpmāk pārkalibrēt ITRMO III nosacījumus. Tā jo īpaši nolēma pagarināt periodu, kurā līdz 2022. gada jūnijam tiks piemēroti ievērojami izdevīgāki nosacījumi, un nolēma, ka periodā no 2021. gada jūnija līdz decembrim tiks veiktas trīs papildu operācijas, un nolēma kopējo summu, ko Eurosistēmas darījuma partneri būs tiesīgi aizņemties ITRMO III ietvaros, palielināt no 50 % līdz 55 % no to atbilstošo aizdevumu apjoma. Lai motivētu bankas saglabāt pašreizējo banku kredītu izsniegšanas līmeni, ECB Padome arī nolēma, ka labvēlīgāku ITRMO III nosacījumu pagarināšana līdz 2022. gada jūnijam būs pieejama tikai tām bankām, kuras sasniegušas jaunu kredītu izsniegšanas mērķi. Šīs izmaiņas īstenotas ar Eiropas Centrālās bankas Lēmumu (ES) 2021/124 (ECB/2021/3) (5).

                     (5)

                     Sankcijas, kas saistītas ar pārskatu un revidentu novērtējumu iesniegšanas termiņu neievērošanu, būtu jāpielāgo, lai sankciju režīmu padarītu samērīgāku, vienlaikus cenšoties nodrošināt, ka dalībnieki ievēro noteiktos termiņus. Turklāt būtu jāprecizē gadījumi, kuros dalībniekiem atļauts pāriet no individuālas dalības uz dalību grupā vai pievienoties esošām ITRMO III grupām, kā arī procedūra, kas jāievēro šādos gadījumos. Tāpat būtu jāparedz atbrīvojums no pienākuma iesniegt papildu revidenta novērtējumu attiecībā uz pārskatiem, kas laboti saistībā ar korporatīvo reorganizāciju vai izmaiņām ITRMO III grupu sastāvā. Visbeidzot, būtu jāprecizē pārskatu sniegšanas prasības un attiecīgie procentu likmju aprēķini tādu ITRMO III grupas sastāva izmaiņu vai korporatīvās reorganizācijas gadījumā, kas notiek periodā no 2021. gada 1. aprīļa līdz 2021. gada 31. decembrim.

                     (6)

                     Ar šo lēmumu ieviestās izmaiņas sankcijās par pārskatu sniegšanas un revīzijas prasību neievērošanu un noteikumi par to, kā attiecībā uz korporatīvo reorganizāciju, kas notiek pēc 2021. gada 31. marta, rīkoties, aprēķinot ITRMO III procentu likmes, būtu jādara zināmi kredītiestādēm pēc iespējas ātrāk. Tādēļ šim lēmumam būtu jāstājas spēkā nekavējoties.

                     (7)

                     Tādēļ attiecīgi jāgroza Lēmums (ES) 2019/1311 (ECB/2019/21),

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Grozījumi
            Lēmumu (ES) 2019/1311 (ECB/2019/21) groza šādi:

                        1)

                        ar šādu punktu aizstāj 1. panta 17) punktu:

                                    “17)

                                    “dalībnieks” ir darījuma partneris, kurš ir tiesīgs piedalīties Eurosistēmas atklātā tirgus operācijās saskaņā ar Pamatnostādni (ES) 2015/510 (ECB/2014/60), kurš iesniedz pieteikumus ITRMO III izsoļu procedūrās individuāli vai kā vadošā iestāde grupā un kuram ir visas tiesības un visi pienākumi saistībā ar tā dalību ITRMO III izsoļu procedūrās, izņemot kredītiestādi, kura pilnībā atmaksājusi visus ITRMO III aizņēmumus;”;

                        2)

                        ar šādu punktu aizstāj 3. panta 2. punkta d) apakšpunktu:

                                    “d)

                                    ITRMO III grupas sastāvs un vadošā iestāde paliek nemainīga visās ITRMO III, ievērojot šā panta 5., 5.a, 6. un 6.a punkta nosacījumus.”;

                        3)

                        ar šādu punktu aizstāj 3. panta 5.a punktu:

                           “5.a   Izņēmuma gadījumos, pastāvot objektīviem iemesliem, ECB Padome var nolemt atļaut iestādēm, kuras ITRMO III piedalās individuāli, tā vietā turpmākajās ITRMO III piedalīties grupā, pievienojoties esošai ITRMO III grupai vai veidojot jaunu ITRMO III grupu. Šāda ITRMO III grupa un katrs no tās dalībniekiem atbilst 3. panta noteikumu prasībām.”;

                        4)

                        ar šādu ievadfrāzi aizstāj 3. panta 6. punkta b) apakšpunkta ievadfrāzi:
                        “Ja attiecībā uz ITRMO III grupu kāda kredītiestāde, kura nav dalībnieks vai ITRMO III grupas dalībnieks, atbilst 3. panta 3. punkta a) apakšpunkta i) vai ii) punktā izklāstītajiem nosacījumiem pēc tā mēneša pēdējās dienas (bet ne pēdējā dienā vai pirms tās), kas ir pirms 3. punkta d) apakšpunktā minētās pieteikšanās mēneša, ITRMO III grupas sastāvs var mainīties, lai atspoguļotu šādas kredītiestādes kā jauna dalībnieka pievienošanos, ar noteikumu, ka:”;

                        5)

                        šādu 6.a punktu iekļauj 3. pantā:

                           “6.a   Neskarot 5.a punktu, iestāde, kas ITRMO III piedalās individuāli, tā vietā turpmākajās ITRMO III var piedalīties grupā, izveidojot ITRMO III grupu, ar noteikumu, ka:

                                       a)

                                       šādas ITRMO III grupas dalībnieki ir kredītiestādes, kas individuāli vai kā citas ITRMO III grupas dalībnieki nepiedalās ITRMO III un kas atbilst 3. panta 3. punkta a) apakšpunkta i) vai ii) punktā izklāstītajiem nosacījumiem pēc tā mēneša pēdējās dienas (bet ne pēdējā dienā vai pirms tās), kas ir pirms 3. punkta d) apakšpunktā minētās pieteikšanās mēneša; un

                                       b)

                                       šāda ITRMO III grupa un katrs no tās dalībniekiem atbilst 3. panta noteikumu prasībām.”;

                        6)

                        ar šādu ievadfrāzi aizstāj 3. panta 7. punkta ievadfrāzi:
                        “Ja ITRMO III grupas sastāva izmaiņas apstiprinājusi ECB Padome saskaņā ar 5. punktu, izveidota jauna ITRMO III grupa saskaņā ar 5.a vai 6.a punktu vai ITRMO III grupas sastāva izmaiņas veiktas saskaņā ar 6. punktu, piemēro šādas prasības, ja vien ECB Padome nav nolēmusi citādi:”;

                        7)

                        ar šādu daļu aizstāj 5. panta 6. punkta otro daļu:
                        “Ja NCB piemēro tās rīcībā esošos tiesiskās aizsardzības līdzekļus saskaņā ar līgumu vai regulējošiem nosacījumiem un dalībniekam tāpēc ITRMO III atlikumi jāatmaksā astotās vai turpmāko ITRMO III laikā pirms dalībniekam paziņota procentu likme par papildu īpašo atsauces periodu, procentu likmi, kas piemērojama summām, kuras šis dalībnieks aizņēmies astotās vai turpmāko ITRMO III ietvaros, ievērojot obligātu atmaksu, nosaka saskaņā ar 3.c punktu. Ja šāda atmaksa tiek prasīta pēc tam, kad dalībniekam paziņoti ar procentiem saistītie dati par papildu īpašo atsauces periodu, procentu likmi, kas piemērojama summām, kuras šis dalībnieks aizņēmies astotās vai turpmāko ITRMO III ietvaros, ievērojot obligātu atmaksu, nosaka saskaņā ar 3.b un 3.c punktu.”;

                        8)

                        šādu 7.a punktu iekļauj 6. pantā:

                           “7.a   Ja izmaiņu ITRMO III grupas sastāvā vai korporatīvās reorganizācijas dēļ iesniegts labots pirmais pārskats saskaņā ar 7. punkta a) apakšpunktu, šādas ITRMO III grupas sastāva izmaiņas vai korporatīvo reorganizāciju ņem vērā, iesniedzot otro un trešo pārskatu saskaņā ar 1. punktu.
                           Ja izmaiņu ITRMO III grupas sastāvā vai korporatīvās reorganizācijas dēļ iesniegts labots pirmais pārskats saskaņā ar 7. punkta b) un c) apakšpunktu, šādas ITRMO III grupas sastāva izmaiņas vai korporatīvo reorganizāciju ņem vērā, iesniedzot trešo pārskatu saskaņā ar 1. punktu, bet otro pārskatu nelabo.”;

                        9)

                        ar šādu punktu aizstāj 6. panta 8.a punktu:

                           “8.a   Dalībnieks, kas iesniedz labotu pirmo pārskatu saskaņā ar 7. punktu, nodrošina, ka minētajā labotajā pirmajā pārskata sniegto datu kvalitāti novērtē ārējs revidents saskaņā ar 6. punktā norādītajiem noteikumiem. Revidenta novērtējumu par laboto pirmo pārskatu šādi dara pieejamu attiecīgajai NCB:

                                       a)

                                       ja labojumi attiecas uz papildu posteņiem, revidenta novērtējumu par šiem papildu posteņiem iesniedz kopā ar laboto pirmo pārskatu;

                                       b)

                                       ja dalībnieks iesniedz labotu pirmo pārskatu saskaņā ar 7. punkta a) apakšpunktu, revidenta novērtējumu par šiem labojumiem dara pieejamu attiecīgajai NCB līdz 2021. gada 30. jūlijam, kā noteikts ECB interneta vietnē publicētajā ITRMO III indikatīvajā kalendārā;

                                       c)

                                       ja dalībnieks iesniedz labotu pirmo pārskatu saskaņā ar 7. punkta b) apakšpunktu vai 7. punkta c) apakšpunktu, revidenta novērtējumu par šiem labojumiem dara pieejamu attiecīgajai NCB termiņā, kas ECB interneta vietnē publicētajā ITRMO III indikatīvajā kalendārā noteikts revidenta novērtējuma rezultātu iesniegšanai par dalībniekiem, kas pirmo reizi piedalās astotajā vai turpmākajās ITRMO III operācijās.”;

                        10)

                        šādu 8.b punktu iekļauj 6. pantā:

                           “8.b   Dalībniekam, kas darījis pieejamus pirmā pārskata revidenta novērtējuma rezultātus attiecīgajai NCB un pēc tam iesniedz labotu pirmo pārskatu saskaņā ar 7. punktu, attiecīgajai NCB nav jādara pieejams jauns revidenta novērtējums par šādu labotu pirmo pārskatu, ja izpildīti visi turpmāk norādītie kritēriji:

                                       a)

                                       korporatīvā reorganizācija ir apvienošanās vai pārņemšana, kurā iesaistīta viena vai vairākas pārņemtās kredītiestādes, kas visas ir ITRMO III dalībnieki individuāli, vai iesaistītas kredītiestādes, kas veido visu ITRMO III grupu;

                                       b)

                                       revidenta novērtējums par pirmo pārskatu par katru pārņemto dalībnieku individuāli vai par pārņemto ITRMO III grupu bija atsevišķi pieejams attiecīgajai NCB pirms korporatīvās reorganizācijas; un

                                       c)

                                       labojumi neattiecas uz pirmajā pārskatā minētajiem papildu posteņiem.”;

                        11)

                        iekļauj šādu 6.a pantu:

                           “6.a pants
                           Procentu likmes aprēķināšana tādu ITRMO III grupas sastāva izmaiņu vai korporatīvās reorganizācijas gadījumā, kas notiek periodā no 2021. gada 1. aprīļa līdz 2021. gada 31. decembrim.

                              1.   Ja notikušas izmaiņas ITRMO III grupas sastāvā vai korporatīvā reorganizācija, kurā iesaistīti pirmo septiņu ITRMO III dalībnieki individuāli vai grupā, šādām izmaiņām notiekot periodā no 2021. gada 1. aprīļa līdz 2021. gada 31. decembrim, procentu likmi, ko piemēro summām, kas aizņemtas katras no pirmajām septiņām ITRMO III ietvaros, aprēķina šādi:

                                          a)

                                          periodā līdz 2021. gada 23. jūnijam procentu likmi aprēķina, pamatojoties uz procentu likmju datiem, kas attiecas uz otro atsauces periodu un īpašo atsauces periodu, ņemot vērā katra dalībnieka individuālo kreditēšanas sniegumu, kā arī ņemot vērā šī lēmuma 5. panta noteikumus attiecībā uz procentu likmes aprēķināšanu;

                                          b)

                                          periodā, kas sākas 2021. gada 24. jūnijā un turpinās līdz termiņa beigām, procentu likmi aprēķina, pamatojoties uz procentu likmju datiem par papildu īpašo atsauces periodu attiecībā uz iestādi, kura radusies korporatīvās reorganizācijas rezultātā, vai attiecībā uz ITRMO III grupu pēc izmaiņām grupas sastāvā (ja vien, pamatojoties uz procentu likmju datiem par otro atsauces periodu un īpašo atsauces periodu, nebūtu pamatota labvēlīgāka likme atkarībā no dalībnieka individuālajiem kreditēšanas rezultātiem), attiecībā uz procentu likmes aprēķināšanu ņemot vērā šī lēmuma 5. panta noteikumus.

                              2.   Ja notikušas izmaiņas ITRMO III grupas sastāvā vai korporatīvā reorganizācija, kurā iesaistīti pirmo septiņu ITRMO III dalībnieki individuāli vai grupā, šādām izmaiņām notiekot periodā no 2021. gada 1. aprīļa līdz 2021. gada 31. decembrim, procentu likmi, ko piemēro summām, kas aizņemtas astotās vai katras turpmākās ITRMO III ietvaros, aprēķina, pamatojoties uz procentu likmju datiem par papildu īpašo atsauces periodu attiecībā uz iestādi, kura radusies korporatīvās reorganizācijas rezultātā vai attiecībā uz ITRMO III grupu pēc izmaiņām grupas sastāvā.”;

                        12)

                        ar šādu pantu aizstāj 7. pantu:

                           “7. pants
                           Pārskatu sniegšanas prasību neizpilde

                              1.   Ja dalībnieks neiesniedz pārskatu vai neizpilda audita prasības vai ja sniegtajos datos konstatē kļūdas, piemēro šādus noteikumus:

                                          a)

                                          ja dalībnieks pirmo pārskatu nedara pieejamu attiecīgajai NCB līdz attiecīgā termiņa beigām, tam nosaka aizņemšanās limitu “nulle”;

                                          b)

                                          ja dalībnieks līdz attiecīgajam termiņam, kas noteikts ECB interneta vietnē publicētajā ITRMO III indikatīvajā grafikā, attiecīgajai NCB nedara pieejamus revidenta novērtējuma rezultātus par pirmo pārskatu, piemēro šādus noteikumus:

                                                      i)

                                                      ja attiecīgā NCB saņem revidenta novērtējumu par pirmo pārskatu 14 kalendāra dienu laikā, sākot no nākamās dienas pēc attiecīgā termiņa beigām, dalībniekam par katru dienu līdz šāda novērtējuma saņemšanai piemēro naudas sodu, kas vienāds ar kopējo neatmaksāto summu, kuru dalībnieks aizņēmies ITRMO III ietvaros, kas dalīta ar 1 000 000 (vai, ja šī summa ir mazāka par EUR 1 000, naudas sodu EUR 1 000 apmērā par katru dienu līdz brīdim, kad saņemts revidenta novērtējums par pirmo pārskatu). Naudas sodus, kas uzlikti par dienu, attiecīgā NCB uzkrāj un iekasē no dalībnieka pēc tam, kad saņemts revidents novērtējums par pirmo pārskatu;

                                                      ii)

                                                      ja attiecīgā NCB nesaņem revidenta novērtējumu par pirmo pārskatu i) apakšpunktā noteiktajā 14 kalendāra dienu laikā, dalībnieks atmaksā šo ITRMO III operāciju ietvaros aizņemtās neatmaksātās summas, attiecībā uz kurām aizņemšanās kvota aprēķināta, pamatojoties uz pirmo pārskatu, par kuru nav saņemts revidenta novērtējums. Dalībnieks atmaksā šīs summas nākamās galvenās refinansēšanas operācijas norēķinu dienā pēc galvenās refinansēšanas operācijas vidējās procentu likmes katras attiecīgās ITRMO III darbības laikā līdz atmaksas norēķinu dienai, izņemot īpašās procentu likmes periodā un papildu īpašās procentu likmes periodā, kad piemēro galveno refinansēšanas operāciju vidējo procentu likmi katrā šādā periodā, no kuras atņemti 50 bāzes punkti;

                                          c)

                                          ja līdz attiecīgajam termiņam, kas noteikts ECB interneta vietnē publicētajā ITRMO III indikatīvajā grafikā, kādas no pirmo septiņu ITRMO III dalībnieks attiecīgajai NCB nedara pieejamus otrā pārskata datus par otro atsauces periodu vai šo datu revidenta novērtējuma rezultātus, piemēro šādus noteikumus:

                                                      i)

                                                      ja otrā pārskata datus par otro atsauces periodu vai šo datu revidenta novērtējuma rezultātus attiecīgā NCB saņem 14 kalendāra dienu laikā, sākot no nākamās dienas pēc attiecīgā termiņa beigām, dalībniekam par katru dienu līdz to saņemšanai piemēro naudas sodu, kas vienāds ar kopējo neatmaksāto summu, kuru dalībnieks aizņēmies ITRMO III ietvaros, kas dalīta ar 1 000 000 (vai, ja šī summa ir mazāka par EUR 1 000, naudas sodu EUR 1 000 apmērā par katru dienu līdz brīdim, kad tie saņemti). Naudas sodus, kas uzlikti par dienu, attiecīgā NCB uzkrāj un iekasē no dalībnieka pēc tam, kad saņemti visi otrā pārskata dati par otro atsauces periodu vai revidenta veiktā šo datu novērtējuma rezultāti. Procentu likmju datus par otro atsauces periodu attiecīgā NCB paziņo dalībniekam 2021. gada 1. oktobrī;

                                                      ii)

                                                      ja otrā pārskata datus par otro atsauces periodu vai šo datu revidenta novērtējuma rezultātus attiecīgā NCB nesaņem i) apakšpunktā noteiktajā 14 kalendāra dienu laikā, summām, ko šis dalībnieks aizņēmies ITRMO III ietvaros, piemēro galvenās refinansēšanas operācijas vidējo procentu likmi katras attiecīgās ITRMO III darbības laikā, izņemot īpašās procentu likmes perioda un papildu īpašās procentu likmes perioda laikā, kad piemēro galveno refinansēšanas operāciju vidējo procentu likmi katrā šādā periodā, no kuras atņemti 50 bāzes punkti, ja vien trešā atsauces perioda kreditēšanas rezultātu dēļ dalībniekam nav piešķirta labāka likme. Ja attiecīgā NCB nesaņem otrā pārskata datus par otro atsauces periodu i) apakšpunktā noteiktajā 14 kalendāra dienu laikā, dalībniekam piemēro arī naudas sodu EUR 5 000 apmērā, ko attiecīgā NCB iekasē no dalībnieka pēc tam, kad saņemti visi otrā pārskata dati par otro atsauces periodu.
                                                      Neierobežojot šī punkta iepriekšējo apakšpunktu, ja dalībnieks sniedz datus tikai par otrā pārskata īpašo atsauces periodu un šo datu revidenta novērtējumu un dalībnieka atbilstošo neto aizdevumu apjoms īpašajā atsauces periodā sasniedzis tā neto aizdevumu etalonsummu vai pārsniedzis to, procentu likmi, ko piemēro dalībnieka aizņemtajām summām, aprēķina saskaņā ar 5. panta 1. punktu vai 5. panta 3.a punktu, ievērojot attiecīgi 6. panta 3.a punktā un 6. panta 3.b punktā noteiktos nosacījumus;

                                          d)

                                          ja līdz attiecīgajam termiņam, kas noteikts ECB interneta vietnē publicētajā ITRMO III indikatīvajā grafikā, kādas no pirmo septiņu ITRMO III dalībnieks attiecīgajai NCB nedara pieejamus otrā pārskata datus par īpašo atsauces periodu vai šo datu revidenta novērtējuma rezultātus, piemēro šādus noteikumus:

                                                      i)

                                                      ja otrā pārskata datus par īpašo atsauces periodu vai šo datu revidenta novērtējuma rezultātus attiecīgā NCB saņem 14 kalendāra dienu laikā, sākot no nākamās dienas pēc attiecīgā termiņa beigām, dalībniekam par katru dienu līdz to saņemšanai piemēro naudas sodu, kas vienāds ar kopējo neatmaksāto summu, kuru dalībnieks aizņēmies ITRMO III ietvaros, kas dalīta ar 1 000 000 (vai, ja šī summa ir mazāka par EUR 1 000, naudas sodu EUR 1 000 apmērā par katru dienu līdz brīdim, kad tie saņemti). Naudas sodus, kas uzlikti par dienu, attiecīgā NCB uzkrāj un iekasē no dalībnieka pēc tam, kad saņemti visi otrā pārskata dati par īpašo atsauces periodu vai revidenta veiktā šo datu novērtējuma rezultāti. Procentu likmju datus par otro atsauces periodu attiecīgā NCB paziņo dalībniekam 2021. gada 1. oktobrī;

                                                      ii)

                                                      ja otrā pārskata datus par īpašo atsauces periodu vai šo datu revidenta novērtējuma rezultātus attiecīgā NCB nesaņem i) apakšpunktā noteiktajā 14 kalendāra dienu laikā, uzskata, ka dalībnieka atbilstošo neto aizdevumu apjoms īpašajā atsauces periodā ir zemāks par tā neto aizdevumu etalonsummu, un dalībnieks nevar izmantot 5. panta 1. punktā noteikto procentu likmi;

                                          e)

                                          ja attiecīgā NCB iekasē naudas sodu saskaņā ar c) apakšpunkta i) punktu, naudas sodu saskaņā ar d) apakšpunkta i) punktu neiekasē. Tāpat, ja attiecīgā NCB iekasē naudas sodu saskaņā ar d) apakšpunkta i) punktu, naudas sodu saskaņā ar c) apakšpunkta i) punktu neiekasē;

                                          f)

                                          ja dalībnieks līdz attiecīgajam termiņam, kas noteikts ECB interneta vietnē publicētajā ITRMO III indikatīvajā grafikā, attiecīgajai NCB nedara pieejamus trešā pārskata datus vai revidenta novērtējuma rezultātus par trešā pārskata datiem, piemēro šādus noteikumus:

                                                      i)

                                                      ja trešā pārskata datus vai šo datu revidenta novērtējuma rezultātus attiecīgā NCB saņem 14 kalendāra dienu laikā, sākot no nākamās dienas pēc attiecīgā termiņa beigām, dalībniekam par katru dienu līdz to saņemšanai piemēro naudas sodu, kas vienāds ar kopējo neatmaksāto summu, kuru dalībnieks aizņēmies ITRMO III ietvaros, kas dalīta ar 1 000 000 (vai, ja šī summa ir mazāka par EUR 1 000, naudas sodu EUR 1 000 apmērā par katru dienu līdz brīdim, kad tie saņemti). Naudas sodus, kas uzlikti par dienu, attiecīgā NCB uzkrāj un iekasē no dalībnieka pēc tam, kad saņemti visi trešā pārskata dati vai revidenta veiktā šo datu novērtējuma rezultāti. Procentu likmju datus par otro atsauces periodu attiecīgā NCB paziņo dalībniekam 2022. gada 1. jūlijā;

                                                      ii)

                                                      ja trešā pārskata datus vai šo datu revidenta novērtējuma rezultātus attiecīgā NCB nesaņem i) apakšpunktā noteiktajā 14 kalendāra dienu laikā, procentu likmi, kas aprēķināta saskaņā ar 5. panta 1. punkta b) apakšpunktu, 5. panta 2. punkta b) apakšpunktu vai 5. panta 3. punkta b) apakšpunktu (ja dalībnieks jau piedalījies kādā no pirmajām septiņām ITRMO III), vai saskaņā ar 5. panta 3.c punkta a) apakšpunktu (ja dalībnieks piedalījies astotajā vai kādā no turpmākajām ITRMO III), papildu īpašās procentu likmes periodā piemēro summām, ko minētais dalībnieks aizņēmies minēto ITRMO III ietvaros, savukārt periodā pēc papildu īpašās procentu likmes perioda procentu likmi aprēķina saskaņā ar 5. panta 1. punkta c) apakšpunktu, 5. panta 2. punkta c) apakšpunktu, 5. panta 3. punkta c) apakšpunktu vai 5. panta 3.c punkta b) apakšpunktu. Ja attiecīgā NCB nesaņem trešā pārskata datus i) apakšpunktā noteiktajā 14 kalendāra dienu laikā, dalībniekam piemēro arī naudas sodu EUR 5 000 apmērā, ko attiecīgā NCB iekasē no dalībnieka pēc tam, kad saņemti visi trešā pārskata dati;

                                          g)

                                          ja dalībnieks kā citādi nepilda 6. panta 6. punktā, 6. panta 7. punktā vai 6. panta 8.a punktā noteiktos pienākumus, summām, ko šis dalībnieks aizņēmies saskaņā ar ITRMO III, piemēro galveno refinansēšanas operāciju vidējo procentu likmi katras attiecīgās ITRMO III darbības laikā, izņemot īpašās procentu likmes perioda, papildu īpašās procentu likmes perioda laikā, kad piemēro galveno refinansēšanas operāciju vidējo procentu likmi katrā šādā periodā, no kuras atņemti 50 bāzes punkti;

                                          h)

                                          ja dalībnieks saistībā ar 6. panta 6. punktā un 6. panta 8.a punktā minēto revīziju vai ar jebkuriem citiem līdzekļiem konstatē kļūdas pārskatos sniegtajos datos, t. sk. neprecīzus vai nepilnīgus datus, tas paziņo par to attiecīgajai NCB pēc iespējas visīsākā periodā. Ja attiecīgajai NCB ir paziņots par šādām kļūdām, neprecizitātēm vai izlaidumiem vai ja tā uzzina par šādām kļūdām, neprecizitātēm vai izlaidumiem ar jebkuriem citiem līdzekļiem, tad i) dalībnieks pēc iespējas visīsākā periodā sniedz jebkādu papildu informāciju, ko pieprasījusi attiecīgā NCB, lai palīdzētu veikt attiecīgo kļūdu, neprecizitāšu vai izlaidumu ietekmes novērtēšanu, un ii) attiecīgā NCB var atbilstoši rīkoties, piemēram, pārrēķinot attiecīgās vērtības, tādējādi ietekmējot procentu likmi, kas piemērota dalībnieka aizņēmumam ITRMO III ietvaros, un pieprasot atmaksāt summas, kuras attiecīgais dalībnieks ir aizņēmies un kuras pārsniedz dalībnieka aizņemšanās kvotu kļūdas, neprecizitātes vai izlaiduma dēļ. Dalībnieki pierāda, ka visi 6. panta 6. punktā un 6. panta 8.a punktā minētajā revīzijā konstatētie trūkumi ir novērsti datos, kurus iesniedz NCB attiecīgās NCB noteiktajā termiņā, un, ja trūkumi konstatēti revidenta veiktajā otrā pārskata vai trešā pārskata novērtējumā, termiņā, kas ļauj attiecīgajai NCB, pamatojoties uz attiecīgajiem datiem, laikus paziņot procentu likmju datus atbilstoši ECB interneta vietnē publicētajam indikatīvajam grafikam.

                              2.   Šā panta 1. punkts neskar nekādas sankcijas, kas var tikt piemērotas saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas Lēmumu ECB/2010/10 (*1) attiecībā uz Regulā (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) noteiktajiem pārskatu sniegšanas pienākumiem.

                              3.   Lai novērstu neskaidrības, 1. punktā noteiktās pārskatu sniegšanas prasības un saistītās sankcijas par prasību neievērošanu piemēro tikai tad, ja dalībnieks piedalās ITRMO III.

                           (*1)  Eiropas Centrālās bankas Lēmums ECB/2010/10 (2010. gada 19. augusts) par statistikas pārskatu sniegšanas prasību neievērošanu (OV L 226, 28.8.2010., 48. lpp.).”;"

                        13)

                        ar šādu punktu aizstāj II pielikuma 4. iedaļas c) punkta ii) apakšpunkta trešā ievilkuma (Pārklasificēšana (3.2.C)) 3. punktu:

                                    “3)

                                    korekcijas, kas tiek veiktas pārskatu kļūdu labojumu dēļ, saskaņā ar attiecīgo NCB sniegtajām norādēm atbilstoši 7. panta 1. punkta h) apakšpunktam;”.

            2. pants
            Stāšanās spēkā
            Šis lēmums stājas spēkā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

            Frankfurtē pie Mainas, 2021. gada 30. aprīlī.

                  ECB Padomes vārdā –

                  ECB prezidente

               Christine LAGARDE

            (1)  OV L 91, 2.4.2015., 3. lpp.

            (2)  Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2019/1311 (2019. gada 22. jūlijs) par ilgāka termiņa refinansēšanas mērķoperāciju trešo kopumu (ECB/2019/21) (OV L 204, 2.8.2019., 100. lpp.).

            (3)  Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2020/407 (2020. gada 16. marts), ar ko groza Lēmumu (ES) 2019/1311 par ilgāka termiņa refinansēšanas mērķoperāciju trešo kopumu (ECB/2020/13) (OV L 80, 17.3.2020., 23. lpp.).

            (4)  Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2020/614 (2020. gada 30. aprīlis), ar ko groza Lēmumu (ES) 2019/1311 par ilgāka termiņa refinansēšanas mērķoperāciju trešo kopumu (ECB/2020/25) (OV L 141, 5.5.2020., 28. lpp.).

            (5)  Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2021/124 (2021. gada 29. janvāris), ar ko groza Lēmumu (ES) 2019/1311 par ilgāka termiņa refinansēšanas mērķoperāciju trešo kopumu (ECB/2021/3) (OV L 38, 3.2.2021., 93. lpp.).


title: Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2021/1437 (2021. gada 3. augusts), ar ko groza Lēmumu (ES) 2017/934 par uzraudzīto iestāžu nozīmīguma lēmumu deleģēšanu (ECB/2021/33)

text:
                  6.9.2021

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 314/1

         EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS LĒMUMS (ES) 2021/1437
         (2021. gada 3. augusts),
         ar ko groza Lēmumu (ES) 2017/934 par uzraudzīto iestāžu nozīmīguma lēmumu deleģēšanu (ECB/2021/33)
         EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
         ņemot vērā Padomes Regulu (ES) Nr. 1024/2013 (2013. gada 15. oktobris), ar ko Eiropas Centrālajai bankai uztic īpašus uzdevumus saistībā ar politikas nostādnēm, kas attiecas uz kredītiestāžu prudenciālo uzraudzību (1), un jo īpaši tās 6. pantu,
         ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas Lēmumu (ES) 2017/933 (2016. gada 16. novembris) par ar uzraudzības uzdevumiem saistītu juridisku instrumentu pieņemšanas pilnvaru deleģēšanas vispārējo regulējumu (ECB/2016/40) (2) un jo īpaši tā 4. pantu,
         tā kā:

                     (1)

                     Eiropas Centrālās bankas Lēmumā (ES) 2017/934 (ECB/2016/41) (3) noteikti kritēriji lēmumu pieņemšanas pilnvaru deleģēšanai Eiropas Centrālās bankas (ECB) struktūrvienību vadītājiem uzraudzīto iestāžu nozīmīguma lēmumu pieņemšanai. Minētā lēmuma piemērošanā gūtā pieredze liecina, ka vajadzīgi daži precizējumi un tehniski grozījumi, jo īpaši minēto kritēriju piemērošanas konsekvences un noteiktības dēļ.

                     (2)

                     Būtu jāprecizē procedūra, saskaņā ar kuru deleģē lēmumu pieņemšanas pilnvaras, attiecībā uz grozījumiem lēmumos par nozīmīgumu, ja struktūrvienību vadītājiem ir bažas par šāda lēmuma saistību ar vienu vai vairākiem citiem lēmumiem, kuriem vajadzīgs uzraudzības iestāžu apstiprinājums. Tā tas var būt gadījumos, kuros attiecīgā uzraudzības novērtējuma rezultāts tieši ietekmē vienu vai vairākus no šiem citiem lēmumiem, un tādēļ, lai novērstu pretrunīgus rezultātus, lēmumi būtu jāizskata vienlaikus vienam lēmumu pieņēmējam.

                     (3)

                     ECB Padome 2020. gada 24. jūnijā nolēma uzsākt ciešu ECB un Bulgārijas Republikas sadarbību (4), kā arī ECB un Horvātijas Republikas sadarbību (5). Regulas (ES) Nr. 1024/2013 7. panta 1. punktā noteikts, ka, lai veiktu konkrētus uzdevumus attiecībā uz dalībvalstī, kuras valūta nav euro, iedibinātām kredītiestādēm gadījumos, kuros saskaņā ar minēto pantu izveidota cieša sadarbība, ECB var dot norādījumus attiecīgās dalībvalsts nacionālajai kompetentajai iestādei. Tāpēc ir lietderīgi šādus norādījumus iekļaut to aktu lokā, kurus ECB, deleģējot tos struktūrvienību vadītājiem, var pieņemt saskaņā ar attiecīgajiem Lēmuma (ES) 2017/933 (ECB/2016/40) noteikumiem.

                     (4)

                     Turklāt, ja struktūrvienību vadītājiem ir bažas par grozījuma lēmumā par nozīmīgumu sarežģītību vai sensitivitāti – saistībā ar ietekmi uz ECB reputāciju un/vai vienotā uzraudzības mehānisma darbību –, šāds grozījums lēmumā par nozīmīgumu būtu jāpieņem saskaņā ar iebildumu neizteikšanas procedūru, nevis ar deleģētu lēmumu. Šis grozījums nodrošina saskaņotību ar procedūrām, kas attiecībā uz citiem uzraudzības lēmumu veidiem noteiktas deleģēšanas lēmumos, kurus ECB Padome pieņēmusi saskaņā ar Lēmuma (ES) 2017/933 (ECB/2016/40) 4. pantu.

                     (5)

                     Tādēļ attiecīgi jāgroza Lēmums (ES) 2017/934 (ECB/2016/41),

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Grozījumi
            Lēmumu (ES) 2017/934 (ECB/2016/41) groza šādi:

                        1)

                        šādu 9) punktu pievieno 1. pantam:

                           “9)   “sensitivitāte” ir īpašība vai faktors, kas var negatīvi ietekmēt ECB reputāciju un/vai vienotā uzraudzības mehānisma efektīvu un konsekventu darbību, tostarp, bet ne tikai: a) attiecīgajai uzraudzītajai iestādei iepriekš piemēroti vai pašlaik tiek piemēroti stingri uzraudzības pasākumi, piemēram, agrīnas intervences pasākumi; b) lēmuma projekts pēc pieņemšanas radīs jaunu precedentu, kas nākotnē varētu būt saistošs ECB; c) lēmuma projekts pēc pieņemšanas var piesaistīt negatīvu plašsaziņas līdzekļu vai sabiedrības uzmanību; vai d) nacionālā kompetentā iestāde, kas uzsākusi ciešu sadarbību ar ECB, paziņo ECB, ka nepiekrīt ierosinātajam lēmuma projektam.”;

                        2)

                        šādu 3.–5. punktu pievieno 2. pantam:

                           “3.   Grozījumu lēmumā par nozīmīgumu nepieņem ar deleģēta lēmuma palīdzību, ja novērtējuma sarežģītība vai jautājuma sensitivitāte prasa to pieņemt saskaņā ar iebildumu neizteikšanas procedūru.

                           4.   Lēmumu pieņemšanas tiesību deleģēšana saskaņā ar 1. punktu attiecas uz:

                                       a)

                                       ECB uzraudzības lēmumu pieņemšanu;

                                       b)

                                       tādu ECB norādījumu pieņemšanu, kas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1024/2013 7. pantu adresēti nacionālajām kompetentajām iestādēm, ar kurām ECB izveidojusi ciešu sadarbību.

                           5.   Grozījumu lēmumā par nozīmīgumu, kas atbilst 3. pantā izklāstītajiem deleģēto lēmumu pieņemšanas kritērijiem, struktūrvienību vadītāji var iesniegt Uzraudzības valdei un ECB Padomei pieņemšanai saskaņā ar iebildumu neizteikšanas procedūru, ja minētā grozījuma lēmumā par nozīmīgumu uzraudzības novērtējumam ir tieša ietekme uz cita tāda lēmuma uzraudzības novērtējumu, kas jāpieņem saskaņā ar iebildumu neizteikšanas procedūru.”

            2. pants
            Stāšanās spēkā
            Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

            Frankfurtē pie Mainas, 2021. gada 3. augustā

                  ECB prezidente

               Christine LAGARDE

            (1)  OV L 287, 29.10.2013., 63. lpp.

            (2)  OV L 141, 1.6.2017., 14. lpp.

            (3)  Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2017/934 (2016. gada 16. novembris) par uzraudzīto iestāžu nozīmīguma lēmumu deleģēšanu (ECB/2016/41) (OV L 141, 1.6.2017., 18. lpp.).

            (4)  Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2020/1015 (2020. gada 24. jūnijs) par Eiropas Centrālās bankas un Българска народна банка (Bulgārijas Nacionālās bankas) ciešas sadarbības izveidošanu (ECB/2020/30) (OV L 224 I, 13.7.2020., 1. lpp.).

            (5)  Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2020/1016 (2020. gada 24. jūnijs) par Eiropas Centrālās bankas un Hrvatska Narodna Banka ciešas sadarbības izveidošanu (ECB/2020/31) (OV L 224 I, 13.7.2020., 4. lpp.).


title: Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2021/1438 (2021. gada 3. augusts), ar ko groza Lēmumu (ES) 2017/935 par pilnvaru pieņemt lēmumus par atbilstību un piemērotību deleģēšanu un atbilstības un piemērotības prasību novērtējumu (ECB/2021/34)

text:
                  6.9.2021

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 314/3

         EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS LĒMUMS (ES) 2021/1438
         (2021. gada 3. augusts),
         ar ko groza Lēmumu (ES) 2017/935 par pilnvaru pieņemt lēmumus par atbilstību un piemērotību deleģēšanu un atbilstības un piemērotības prasību novērtējumu (ECB/2021/34)
         EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
         ņemot vērā Padomes Regulu (ES) Nr. 1024/2013 (2013. gada 15. oktobris), ar ko Eiropas Centrālajai bankai uztic īpašus uzdevumus saistībā ar politikas nostādnēm, kas attiecas uz kredītiestāžu prudenciālo uzraudzību (1), un jo īpaši tās 4. panta 1. punkta e) apakšpunktu,
         ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas Lēmumu (ES) 2017/933 (2016. gada 16. novembris) par ar uzraudzības uzdevumiem saistītu juridisku instrumentu pieņemšanas pilnvaru deleģēšanas vispārējo regulējumu (ECB/2016/40) (2) un jo īpaši tā 4. pantu,
         tā kā:

                     (1)

                     Eiropas Centrālās bankas Lēmumā (ES) 2017/935 (ECB/2016/42) (3) noteikti kritēriji lēmumu pieņemšanas pilnvaru deleģēšanai Eiropas Centrālās bankas (ECB) struktūrvienību vadītājiem lēmumu pieņemšanai par atbilstību un piemērotību un atbilstības un piemērotības prasību novērtējumu. Minētā lēmuma piemērošanā gūtā pieredze liecina, ka vajadzīgi daži precizējumi un tehniski grozījumi, jo īpaši minēto kritēriju piemērošanas konsekvences un noteiktības dēļ.

                     (2)

                     Būtu jāprecizē procedūra, saskaņā ar kuru deleģē lēmumu pieņemšanas pilnvaras, attiecībā uz atbilstības un piemērotības lēmumiem, ja struktūrvienību vadītājiem ir bažas par šāda lēmuma saistību ar vienu vai vairākiem citiem lēmumiem, kuriem vajadzīgs uzraudzības iestāžu apstiprinājums. Tā tas var būt gadījumos, kuros attiecīgā uzraudzības novērtējuma rezultāts tieši ietekmē vienu vai vairākus no šiem citiem lēmumiem, un tādēļ, lai novērstu pretrunīgus rezultātus, lēmumi būtu jāizskata vienlaikus vienam lēmumu pieņēmējam. Tomēr šim lēmumu pieņemšanas pilnvaru deleģēšanas procedūras precizējumam nevajadzētu kavēt iespēju sadalīt lēmumu par vairāku vadības struktūras locekļu iecelšanu, ja attiecībā uz vienu vai vairākiem ieceltajiem nav izpildīti deleģēšanas kritēriji.

                     (3)

                     ECB Padome 2020. gada 24. jūnijā nolēma uzsākt ciešu ECB un Bulgārijas Republikas sadarbību (4), kā arī ECB un Horvātijas Republikas sadarbību (5). Regulas (ES) Nr. 1024/2013 7. panta 1. punktā noteikts, ka, lai veiktu konkrētus uzdevumus attiecībā uz dalībvalstī, kuras valūta nav euro, iedibinātām kredītiestādēm gadījumos, kuros saskaņā ar minēto pantu izveidota cieša sadarbība, ECB var dot norādījumus attiecīgās dalībvalsts nacionālajai kompetentajai iestādei. Tāpēc ir lietderīgi šādus norādījumus iekļaut to aktu lokā, kurus ECB, deleģējot tos struktūrvienību vadītājiem, var pieņemt saskaņā ar attiecīgajiem Lēmuma (ES) 2017/935 (ECB/2016/42) noteikumiem.

                     (4)

                     Gadījumos, kuros tas nepieciešams novērtējuma sarežģītības dēļ, atbilstības un piemērotības lēmums netiek pieņemts ar deleģētu lēmumu, bet gan tiek pieņemts saskaņā ar iebildumu neizteikšanas procedūru. Būtu jāprecizē, ka turklāt var būt gadījumi, kuros jautājuma sensitivitātes dēļ – saistībā ar ietekmi uz ECB reputāciju un/vai vienotā uzraudzības mehānisma darbību – atbilstības un piemērotības lēmums var tikt pieņemts saskaņā ar iebildumu neizteikšanas procedūru, nevis ar deleģēta lēmuma palīdzību.

                     (5)

                     Deleģēto atbilstības un piemērotības lēmumu piemērošanas joma būtu jāpaplašina, lai iekļautu a) lēmumus, ar kuriem atļauj ieņemt papildu direktora bez izpildpilnvarām amata vietu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2013/36/ES (6) 91. panta 6. punkta izpratnē; b) lēmumus par to, vai filiāļu vadītāji, kas definēti saskaņā ar piemērojamiem tiesību aktiem, pilda atbilstības un piemērotības prasības; un c) lēmumus par to, vai personas, kurām vadības struktūra daļēji vai pilnībā deleģē izpildfunkcijas – neatkarīgi no tā, vai personas ir vai nav izvirzītas vai ieceltas par iestādes vadības struktūras vai struktūru oficiāliem locekļiem saskaņā ar nacionālajiem tiesību aktiem – pilda atbilstības un piemērotības prasības. Šāda deleģēto atbilstības un piemērotības lēmumu piemērošanas jomas paplašināšana ir lietderīga, jo šādu lēmumu pamatā esošie novērtējumi pēc būtības ir līdzīgi novērtējumiem, ko veic saistībā ar standarta atbilstības un piemērotības lēmumiem.

                     (6)

                     Turklāt deleģēto atbilstības un piemērotības lēmumu piemērošanas joma būtu jāpaplašina, lai iekļautu lēmumus par atkārtotu iecelšanu amatā, ja ECB nav iebildusi pret iepriekšējo iecelšanu amatā un kopš pēdējā novērtējuma nav atklājušies nekādi būtiski jauni fakti, kas ietekmē vienu vai vairākus vērtēšanas kritērijus.

                     (7)

                     Lai vienkāršotu kritērijus, ko piemēro, lai noteiktu, vai atbilstības un piemērotības lēmums tiek deleģēts, un lai pašreizējo deleģēšanas sistēmu saskaņotu ar citām deleģēšanas sistēmām, būtu jāpievieno “negatīva lēmuma” definīcija. Tāpat saskaņošanas ar citām deleģēšanas sistēmām nolūkā būtu jāsvītro prasība – kas piemērojama gadījumos, kuros atbilstības un piemērotības lēmums tiek pieņemts ar deleģētu lēmumu, – ka attiecīgā nacionālā kompetentā iestāde iesniedz ECB deleģētā lēmuma projektu 20 darbdienas pirms tam, kad beidzies termiņš, kurā saskaņā ar piemērojamiem tiesību aktiem jāpieņem lēmums par atbilstību un piemērotību.

                     (8)

                     Kritērijs, ko piemēro, lai noteiktu, vai lēmums, kas saistīts ar kriminālprocesu vai administratīvu procesu, tiek deleģēts, būtu jāgroza, lai pievērstu uzmanību procesiem, kas ietekmē ieceltās personas piemērotību. Gadījumos, kuros ar kriminālprocesu vai administratīvo procesu saistīts fakts vai fakti tiek iesniegti ECB attiecībā uz atbilstības un piemērotības lēmumu, būtu jāprecizē kritērijs, kuru piemēro, lai noteiktu, vai attiecīgais lēmums tiek pieņemts ar deleģētu lēmumu, lai koncentrētos uz procesiem, kas ietekmē ieceltās personas piemērotību.

                     (9)

                     Tādēļ attiecīgi jāgroza Lēmums (ES) 2017/935 (ECB/2016/42),

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Grozījumi

               1.   Šādi groza 1. pantu:

                           a)

                           ar šādu punktu aizstāj 2) punktu:

                                       “2)

                                       “lēmums par atbilstību un piemērotību" ir ECB lēmums, ar kuru i) nosaka, vai persona izpilda atbilstības un piemērotības prasības, vai ii) vadības struktūras loceklim atļauj ieņemt vēl vienu direktora bez izpildpilnvarām amata vietu saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 91. panta 6. punktu;”;

                           b)

                           ar šādu punktu aizstāj 10) punktu:

                                       “10)

                                       “loceklis” ir viens vai vairāki no turpmāk norādītajiem: i) izvirzīts vai iecelts vadības struktūras loceklis; ii) attiecīgā gadījumā – izvirzīts vai iecelts pamatfunkcijas veicējs, kā noteikts saskaņā ar piemērojamiem tiesību aktiem; iii) izvirzīts vai iecelts filiāles vadītājs, kā noteikts saskaņā ar piemērojamiem tiesību aktiem; un iv) persona, kurai vadības struktūra daļēji vai pilnībā deleģē izpildfunkcijas neatkarīgi no tā, vai šī persona ir vai nav izvirzīta vai iecelta par iestādes vadības struktūras vai struktūru oficiālu locekli saskaņā ar nacionālajiem tiesību aktiem;”;

                           c)

                           ar šādu punktu aizstāj 14) punktu:

                                       “14)

                                       “Norādījumi par atbilstības un piemērotības novērtējumu" ir dokuments ar šādu nosaukumu, t. sk. tā turpmākās redakcijas, un jebkāds cits dokuments, kurā ietverti atbilstības un piemērotības novērtēšanas pamatprincipi, ar kuru to nākotnē varētu aizstāt vai papildināt un kas pieņemts un tiek periodiski grozīts saskaņā ar iebildumu neizteikšanas procedūru, kā arī publicēts ECB interneta vietnē;”;

                           d)

                           pievieno šādu 16) punktu:

                                       “16)

                                       “negatīvs lēmums” ir lēmums, ar kuru nepiešķir atļauju, kuru lūgusi nozīmīga uzraudzītā iestāde vai loceklis, vai nepiešķir to pilnībā. Lēmumu ar papildu noteikumiem, piem., nosacījumiem vai pienākumiem, uzskata par negatīvu lēmumu, izņemot, ja šādi papildu noteikumi: a) nodrošina, ka uzraudzītā iestāde atbilst attiecīgo Savienības tiesību aktu prasībām, kas minētas 4. pantā, un par tām notikusi rakstiska vienošanās; vai b) tikai atkārto vienu vai vairākas esošās prasības, kuras iestādei jāievēro saskaņā ar 4. pantā minētajiem noteikumiem vai attiecībā uz kurām nepieciešama informācija par vienas vai vairāku prasību izpildi.”;

                           e)

                           pievieno šādu 17) punktu:

                                       “17)

                                       “ECB norādījumi par Savienības tiesību aktos pieejamām iespējām un rīcības brīvībām“ ir dokuments ar šo nosaukumu, t. sk. tā turpmākās redakcijas, un jebkāds cits dokuments, kurā ietverti pamatprincipi attiecībā uz Savienības tiesību aktos pieejamām izvēles iespējām un rīcības brīvībām, ar kuru to nākotnē varētu aizstāt vai papildināt un kas pieņemts un tiek periodiski grozīts saskaņā ar iebildumu neizteikšanas procedūru, kā arī publicēts ECB interneta vietnē.”;

                           f)

                           pievieno šādu 18) punktu:

                                       “18)

                                       “sensitivitāte” ir īpašība vai faktors, kas var negatīvi ietekmēt ECB reputāciju un/vai vienotā uzraudzības mehānisma efektīvu un konsekventu darbību, tostarp, bet ne tikai: a) attiecīgajai uzraudzītajai iestādei iepriekš piemēroti vai pašlaik tiek piemēroti stingri uzraudzības pasākumi, piemēram, agrīnas intervences pasākumi; b) lēmuma projekts pēc pieņemšanas radīs jaunu precedentu, kas nākotnē varētu būt saistošs ECB; c) lēmuma projekts pēc pieņemšanas var piesaistīt negatīvu plašsaziņas līdzekļu vai sabiedrības uzmanību; vai d) nacionālā kompetentā iestāde, kas uzsākusi ciešu sadarbību ar ECB, paziņo ECB, ka nepiekrīt ierosinātajam lēmuma projektam.”

               2.   Šādu 3. punktu pievieno 2. pantam:

                     2.“3.   Lēmumu pieņemšanas tiesību deleģēšana saskaņā ar 1. punktu attiecas uz:

                                 a)

                                 ECB uzraudzības lēmumu pieņemšanu;

                                 b)

                                 tādu ECB norādījumu pieņemšanu, kas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1024/2013 7. pantu adresēti nacionālajām kompetentajām iestādēm, ar kurām ECB izveidojusi ciešu sadarbību.”

               3.   Ar šādu pantu aizstāj 3. pantu:

                     “3. pants
                     Deleģēšanas apjoms

                        3.1.   Lēmumu par atbilstību un piemērotību ar deleģēta lēmuma palīdzību nepieņem, ja izpildīts kāds no šiem kritērijiem:

                                    a)

                                    attiecīgā uzraudzītā iestāde ir viena no šādām iestādēm:

                                                i)

                                                uzraudzītā iestāde nozīmīgas uzraudzītās grupas augstākajā konsolidācijas līmenī iesaistītajās dalībvalstīs;

                                                ii)

                                                kredītiestāde ar lielāko kopējo aktīvu vērtību nozīmīgā uzraudzītajā grupā, ja šī iestāde nav i) apakšpunktā minētā iestāde;

                                                iii)

                                                nozīmīga uzraudzītā iestāde, kas nav daļa no nozīmīgas uzraudzītās grupas;

                                    b)

                                    lēmums ir negatīvs lēmums;

                                    c)

                                    ECB tiek atklāts jebkāds no šādiem faktiem:

                                                i)

                                                attiecībā pret locekli tiek izskatīta krimināllieta tiesā vai tas notiesāts par noziedzīgu nodarījumu pirmās vai pēdējās instances tiesā; vai

                                                ii)

                                                saistībā ar locekli tikusi vai tiek veikta izmeklēšana, tam piemēroti vai tiks piemēroti piespiedu izpildes pasākumi vai administratīvais sods par finanšu pakalpojumu tiesību aktu vai regulatīvo noteikumu neievērošanu;

                                          izņemot gadījumus, kuros attiecīgais fakts neietekmē locekļa reputāciju, pamatojoties uz novērtējumu, kas veikts saskaņā ar Norādījumu par atbilstības un piemērotības novērtējumu kritērijiem, jo īpaši attiecībā uz apsūdzības būtību, soda smagumu un pagājušo laiku (vismaz pieci gadi pēc sankcijas vai citu pasākumu noteikšanas);

                                    d)

                                    novērtējuma sarežģītība vai jautājuma sensitivitāte prasa lēmumu par atbilstību un piemērotību pieņemt saskaņā ar iebildumu neizteikšanas procedūru.

                        2.   Neierobežojot 1. punktu, lēmumu par atbilstību un piemērotību pieņem ar deleģētu lēmumu, ja tas attiecas uz tās pašas personas atkārtotu iecelšanu tajā pašā amatā tajā pašā uzraudzītajā iestādē, ECB nav iebildusi pret iepriekšējo iecelšanu amatā un kopš pēdējā novērtējuma nav atklājušies nekādi būtiski jauni fakti, kas ietekmē vienu vai vairākus vērtēšanas kritērijus.

                        3.   Ja saskaņā ar 1. un 2. punktu lēmumu par atbilstību un piemērotību nevar pieņemt ar deleģēta lēmuma palīdzību, to pieņem saskaņā ar piemērojamiem tiesību aktiem un iebildumu neizteikšanas procedūru.

                        4.   Lēmumu par atbilstību un piemērotību, kas atbilst šajā pantā izklāstītajiem deleģēto lēmumu pieņemšanas kritērijiem, struktūrvienību vadītāji iesniedz Uzraudzības valdei un ECB Padomei pieņemšanai saskaņā ar iebildumu neizteikšanas procedūru, ja minētā lēmuma par atbilstību un piemērotību uzraudzības novērtējumam ir tieša ietekme uz cita tāda lēmuma uzraudzības novērtējumu, kas jāpieņem saskaņā ar iebildumu neizteikšanas procedūru.

                        5.   Neierobežojot 4. punktu, ja atbilstības un piemērotības prasību novērtējums attiecas uz vairāk nekā vienu vadības struktūras locekli un saskaņā ar 1. un 2. punktu attiecībā uz vienu vai vairākiem no tiem lēmumu nevar pieņemt ar deleģēta lēmuma palīdzību, novērtējuma rezultātā pieņem divus atbilstības un piemērotības lēmumus. Vienu lēmumu pieņem ar iebildumu neizteikšanas procedūras palīdzību, bet otru ar deleģēta lēmuma palīdzību.”

               4.   Šādi groza 4. pantu:

                           a)

                           ar šādu tekstu aizstāj ievadfrāzi:

                              “1.   Vadības struktūras locekļu atbilstības un piemērotības prasību novērtējumu veic saskaņā ar piemērojamiem tiesību aktiem, ņemot vērā Norādījumus par atbilstības un piemērotības novērtējumu (nodaļas par novērtējuma kritērijiem un nodaļas par ar atbilstību un piemērotību saistītajām atļaujām) un attiecīgos gadījumos aptverot šādus kritērijus:”;

                           b)

                           pievieno šādu 2. punktu:

                              “2.   Vadības struktūras loceklim piešķirtā atļauja ieņemt vēl vienu direktora bez izpildpilnvarām amata vietu novērtējumu veic saskaņā ar piemērojamajiem tiesību aktiem, ar kuriem īsteno Direktīvas 2013/36/ES 91. panta 6. punktu, un ņemot vērā Norādījumus par atbilstības un piemērotības novērtējumu (nodaļa par pienākumu izpildei nepieciešamo laika patēriņu) un kritērijus ECB norādījumus par Savienības tiesību aktos pieejamām iespējām un rīcības brīvībām.”

            2. pants
            Pārejas noteikums
            Lēmuma (ES) 2017/935 (ECB/2016/42) noteikumus turpina piemērot negrozītā veidā gadījumos, kuros nacionālā kompetentā iestāde lēmuma par atbilstību un piemērotību priekšlikumu iesniegusi ECB pirms šā lēmuma stāšanās spēkā.

            3. pants
            Stāšanās spēkā
            Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

            Frankfurtē pie Mainas, 2021. gada 3. augustā

                  ECB prezidente

               Christine LAGARDE

            (1)  OV L 287, 29.10.2013., 63. lpp.

            (2)  OV L 141, 1.6.2017., 14. lpp.

            (3)  Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2017/935 (2016. gada 16. novembris) par pilnvaru pieņemt lēmumus par atbilstību un piemērotību deleģēšanu un atbilstības un piemērotības prasību novērtējumu (ECB/2016/42) (OV L 141, 1.6.2017., 21. lpp.).

            (4)  Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2020/1015 (2020. gada 24. jūnijs) par Eiropas Centrālās bankas un Българска народна банка (Bulgārijas Nacionālās bankas) ciešas sadarbības izveidošanu (ECB/2020/30) (OV L 224 I, 13.7.2020., 1. lpp.).

            (5)  Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2020/1016 (2020. gada 24. jūnijs) par Eiropas Centrālās bankas un Hrvatska Narodna Banka ciešas sadarbības izveidošanu (ECB/2020/31) (OV L 224 I, 13.7.2020., 4. lpp.).

            (6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/36/ES (2013. gada 26. jūnijs) par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu prudenciālo uzraudzību, ar ko groza Direktīvu 2002/87/EK un atceļ Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK (OV L 176, 27.6.2013., 338. lpp.).


title: Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2021/1439 (2021. gada 3. augusts), ar ko groza Lēmumu (ES) 2018/546 par pašu kapitāla lēmumu pieņemšanas pilnvaru deleģēšanu (ECB/2021/35)

text:
                  6.9.2021

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 314/8

         EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS LĒMUMS (ES) 2021/1439
         (2021. gada 3. augusts),
         ar ko groza Lēmumu (ES) 2018/546 par pašu kapitāla lēmumu pieņemšanas pilnvaru deleģēšanu (ECB/2021/35)
         EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
         ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 (2013. gada 26. jūnijs) par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (1), un jo īpaši tās 26. panta 2. un 3. punktu, kā arī 28., 29., 77., 78. un 78.a pantu,
         ņemot vērā Padomes Regulu (ES) Nr. 1024/2013 (2013. gada 15. oktobris), ar ko Eiropas Centrālajai bankai uztic īpašus uzdevumus saistībā ar politikas nostādnēm, kas attiecas uz kredītiestāžu prudenciālo uzraudzību (2), un jo īpaši tās 4. panta 1. punkta d) apakšpunktu,
         ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas Lēmumu (ES) 2017/933 (2016. gada 16. novembris) par ar uzraudzības uzdevumiem saistītu juridisku instrumentu pieņemšanas pilnvaru deleģēšanas vispārējo regulējumu (ECB/2016/40) (3) un jo īpaši tā 4. pantu,
         tā kā:

                     (1)

                     Eiropas Centrālās bankas Lēmumā (ES) 2018/546 (ECB/2018/10) (4) noteikti kritēriji lēmumu pieņemšanas pilnvaru deleģēšanai Eiropas Centrālās bankas (ECB) struktūrvienību vadītājiem pašu kapitāla lēmumu pieņemšanai. Minētā lēmuma piemērošanā gūtā pieredze liecina, ka vajadzīgi daži precizējumi un tehniski grozījumi, jo īpaši minēto kritēriju piemērošanas konsekvences un noteiktības dēļ.

                     (2)

                     Būtu jāprecizē procedūra, saskaņā ar kuru deleģē lēmumu pieņemšanas pilnvaras, attiecībā uz pašu kapitāla lēmumiem, ja struktūrvienību vadītājiem ir bažas par šāda lēmuma saistību ar vienu vai vairākiem citiem lēmumiem, kuriem vajadzīgs uzraudzības iestāžu apstiprinājums. Tā tas var būt gadījumos, kuros attiecīgā uzraudzības novērtējuma rezultāts tieši ietekmē vienu vai vairākus no šiem citiem lēmumiem, un tādēļ, lai novērstu pretrunīgus rezultātus, lēmumi būtu jāizskata vienlaikus vienam lēmumu pieņēmējam.

                     (3)

                     ECB Padome 2020. gada 24. jūnijā nolēma uzsākt ciešu ECB un Bulgārijas Republikas sadarbību (5), kā arī ECB un Horvātijas Republikas sadarbību (6). Regulas (ES) Nr. 1024/2013 7. panta 1. punktā noteikts, ka, lai veiktu konkrētus uzdevumus attiecībā uz dalībvalstī, kuras valūta nav euro, iedibinātām kredītiestādēm gadījumos, kuros saskaņā ar minēto pantu izveidota cieša sadarbība, ECB var dot norādījumus attiecīgās dalībvalsts nacionālajai kompetentajai iestādei. Tāpēc ir lietderīgi šādus norādījumus iekļaut to aktu lokā, kurus ECB, deleģējot tos struktūrvienību vadītājiem, var pieņemt saskaņā ar attiecīgajiem Lēmuma (ES) 2018/546 (ECB/2018/10) noteikumiem.

                     (4)

                     Gadījumos, kuros tas nepieciešams novērtējuma sarežģītības dēļ, pašu kapitāla lēmums netiek pieņemts ar deleģētu lēmumu, bet gan tiek pieņemts saskaņā ar iebildumu neizteikšanas procedūru. Būtu jāprecizē, ka turklāt var būt gadījumi, kuros jautājuma sensitivitātes dēļ – saistībā ar ietekmi uz ECB reputāciju un/vai vienotā uzraudzības mehānisma darbību – pašu kapitāla lēmums var tikt pieņemts saskaņā ar iebildumu neizteikšanas procedūru, nevis ar deleģēta lēmuma palīdzību.

                     (5)

                     Lai atvieglotu lēmumu pieņemšanas procesu, jādeleģē lēmumu pieņemšanas pilnvaras attiecībā uz tādu atļauju pieņemšanu, ar kurām atļauj 1. līmeņa pamatkapitālā iekļaut starpposma vai gada beigu peļņu, pirms iestāde pieņēmusi oficiālu lēmumu, ar ko apstiprina iestādes gada galīgo peļņu vai zaudējumus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 26. panta 2. punktu. Tomēr, ja izpildītas Eiropas Centrālās bankas Lēmuma (ES) 2015/656 (ECB/2015/4) (7) piemērošanas prasības, minētais lēmums būtu jāpiemēro.

                     (6)

                     Turklāt, lai atvieglotu lēmumu pieņemšanas procesu, jādeleģē lēmumu pieņemšanas pilnvaras saistībā ar ECB atbildi uz apspriešanās lūgumu, kas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 78.a pantu no noregulējuma iestādes saņemts attiecībā uz rezervi, ar kādu iestādei būtu jāpārsniedz Regulā (ES) Nr. 575/2013 un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2013/36/ES (8) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2014/59/ES (9) noteiktās prasības pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām pēc iestādes rīcības, kā norādīts Regulas (ES) Nr. 575/2013 77. panta 2. punktā.

                     (7)

                     Tādēļ attiecīgi jāgroza Lēmums (ES) 2018/546 (ECB/2018/10),

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Grozījumi
            Lēmumu (ES) 2018/546 (ECB/2018/10) groza šādi:

                        1)

                        šādi groza 1. pantu:

                                    a)

                                    ar šādu punktu aizstāj 1) punktu:

                                                “1)

                                                “pašu kapitāla lēmums” ir jebkurš no šādiem lēmumiem: a) ECB lēmums par atļauju klasificēt instrumentu kā 1. līmeņa pamatkapitālu; b) ECB lēmums par atļauju klasificēt instrumentu kā 1. līmeņa papildu kapitāla vai 2. līmeņa instrumentu; c) ECB lēmums par atļauju iekļaut starpposma vai gada beigu peļņu; un d) ECB lēmums par atļauju samazināt pašu kapitālu. Šajā lēmumā pašu kapitāla lēmums ietver arī apstiprinājumu ECB atbildei uz noregulējuma iestādes apspriešanās lūgumu par atbilstīgo saistību instrumentu samazināšanu;”;

                                    b)

                                    pievieno šādu 16), 17) un 18) punktu:

                                                “16)

                                                “nozīmīga uzraudzītā grupa” ir nozīmīga uzraudzītā grupa, kas definēta Eiropas Centrālās bankas Regulas (ES) Nr. 468/2014 (ECB/2014/17) (*) 2. panta 22) punktā;

                                                17)

                                                “vispārēja iepriekšēja atļauja" ir vispārēja atļauja veikt jebkuru no Regulas (ES) Nr. 575/2013 77. panta 1. punktā noteiktajām darbībām pašu kapitāla samazināšanai, kas piešķirta saskaņā ar minētās regulas 78. panta 1. punkta otro daļu;

                                                18)

                                                “sensitivitāte” ir īpašība vai faktors, kas var negatīvi ietekmēt ECB reputāciju un/vai vienotā uzraudzības mehānisma efektīvu un konsekventu darbību, tostarp, bet ne tikai: a) attiecīgajai uzraudzītajai iestādei iepriekš piemēroti vai pašlaik tiek piemēroti stingri uzraudzības pasākumi, piemēram, agrīnas intervences pasākumi; b) lēmuma projekts pēc pieņemšanas radīs jaunu precedentu, kas nākotnē varētu būt saistošs ECB; c) lēmuma projekts pēc pieņemšanas var piesaistīt negatīvu plašsaziņas līdzekļu vai sabiedrības uzmanību; vai d) nacionālā kompetentā iestāde, kas uzsākusi ciešu sadarbību ar ECB, paziņo ECB, ka nepiekrīt ierosinātajam lēmuma projektam.

                                       (*)  Eiropas Centrālās bankas Regula (ES) Nr. 468/2014 (2014. gada 16. aprīlis), ar ko izveido Vienotā uzraudzības mehānisma pamatstruktūru Eiropas Centrālās bankas sadarbībai ar nacionālajām kompetentajām un norīkotajām iestādēm (VUM pamatregula) (ECB/2014/17) (OV L 141, 14.5.2014., 1. lpp.).”;"

                        2)

                        šādi groza 2. pantu:

                                    a)

                                    ar šādu punktu aizstāj 1. punktu:

                                       “1.   Saskaņā ar Lēmuma (ES) 2017/933 (ECB/2016/40) 4. pantu ECB Padome deleģē ECB Valdes saskaņā ar minētā lēmuma 5. pantu nominētiem struktūrvienību vadītājiem tiesības pieņemt šādus pašu kapitāla lēmumus:

                                                   a)

                                                   par atļauju klasificēt kapitāla instrumentus kā 1. līmeņa pamatkapitāla instrumentus, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 575/2013 26. panta 3. punktā;

                                                   b)

                                                   par atļauju klasificēt kapitāla instrumentus kā 1. līmeņa papildu kapitāla vai 2. līmeņa instrumentus, ja to prasa nacionālie tiesību akti;

                                                   c)

                                                   par atļauju saistībā ar pašu kapitāla samazināšanu, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 575/2013 77. panta 1. punktā;

                                                   d)

                                                   par atļauju iestādei 1. līmeņa pamatkapitālā iekļaut starpposma vai gada beigu peļņu, pirms iestāde pieņēmusi oficiālu lēmumu, ar ko apstiprina iestādes gada galīgo peļņu vai zaudējumus, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 575/2013 26. panta 2. punktā;

                                                   e)

                                                   par atbildēm uz noregulējuma iestādes apspriešanās lūgumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 78.a pantu, tostarp vienošanos par ierosināto rezervi, kuru noregulējuma iestāde pēc Regulas (ES) Nr. 575/2013 77. panta 2. punktā minētās rīcības uzskata par nepieciešamu, lai iestādes pašu kapitāls un atbilstīgās saistības pārsniegtu tās prasības.”;

                                    b)

                                    ar šādu punktu aizstāj 2. punktu:

                                       “2.   Pašu kapitāla lēmumus, kas minēti 1. punktā, ar deleģēta lēmuma palīdzību pieņem, ja izpildīti 3., 4., 5., 5.a un 5.b pantā noteiktie kritēriji deleģētu lēmumu pieņemšanai.”;

                                    c)

                                    ar šādu punktu aizstāj 3. punktu:

                                       “3.   Pašu kapitāla lēmumus nepieņem ar deleģēta lēmuma palīdzību, ja novērtējuma sarežģītība vai jautājuma sensitivitāte prasa tos pieņemt saskaņā ar iebildumu neizteikšanas procedūru.”;

                                    d)

                                    pievieno šādu 4. un 5. punktu:

                                       “4.   Pašu kapitāla lēmumu, kas atbilst 3.–5.b pantā izklāstītajiem deleģēto lēmumu pieņemšanas kritērijiem, struktūrvienību vadītāji iesniedz Uzraudzības valdei un ECB Padomei pieņemšanai saskaņā ar iebildumu neizteikšanas procedūru, ja minētā pašu kapitāla lēmuma uzraudzības novērtējumam ir tieša ietekme uz cita tāda lēmuma uzraudzības novērtējumu, kas jāpieņem saskaņā ar iebildumu neizteikšanas procedūru.

                                       5.   Lēmumu pieņemšanas tiesību deleģēšana saskaņā ar 1. punktu attiecas uz:

                                                   a)

                                                   ECB uzraudzības lēmumu pieņemšanu;

                                                   b)

                                                   tādu ECB norādījumu pieņemšanu, kas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1024/2013 7. pantu adresēti nacionālajām kompetentajām iestādēm, ar kurām ECB izveidojusi ciešu sadarbību;

                                                   c)

                                                   apstiprinājumu ECB atbildei uz noregulējuma iestādes apspriešanās lūgumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 78.a pantu, tostarp vienošanos par ierosināto rezervi, kuru noregulējuma iestāde pēc Regulas (ES) Nr. 575/2013 77. panta 2. punktā minētās rīcības uzskata par nepieciešamu, lai iestādes pašu kapitāls un atbilstīgās saistības pārsniegtu tās prasības.”;

                        3)

                        ar šādu virsrakstu aizstāj 3. panta virsrakstu:
                        “Kritēriji deleģētu lēmumu pieņemšanai par atļauju klasificēt instrumentus kā 1. līmeņa pamatkapitāla instrumentus”;

                        4)

                        ar šādu punktu aizstāj 3. panta 1. punktu:

                           “1.   Lēmumus kapitāla instrumentus klasificēt kā 1. līmeņa pamatkapitāla instrumentus ar deleģēta lēmuma palīdzību pieņem, ja instrumentu veids, attiecībā uz kuriem lūgta atļauja, iekļauts EBI sarakstā laikā, kurā ECB saņem pieteikumu.”;

                        5)

                        ar šādu virsrakstu aizstāj 4. panta virsrakstu:
                        “Kritēriji deleģētu lēmumu pieņemšanai par atļauju klasificēt instrumentus kā 1. līmeņa papildu kapitāla vai 2. līmeņa instrumentus”;

                        6)

                        ar šādu punktu aizstāj 4. panta 1. punktu:

                           “1.   Ja nepieciešama atļauja saskaņā ar nacionālajiem tiesību aktiem, lēmumus par atļauju kapitāla instrumentus klasificēt kā 1. līmeņa papildu kapitāla vai 2. līmeņa instrumentus pieņem ar deleģēta lēmuma palīdzību.”;

                        7)

                        ar šādu punktu aizstāj 4. panta 2. punktu:

                           “2.   Negatīvus lēmumus ar deleģēta lēmuma palīdzību nepieņem.”;

                        8)

                        šādi groza 5. pantu:

                                    a)

                                    ar šādu tekstu aizstāj virsrakstu:
                                    “Kritēriji deleģētu lēmumu pieņemšanai par piekrišanu pašu kapitāla samazināšanai”;

                                    b)

                                    ar šādu punktu aizstāj 1. punktu:

                                       “1.   Lēmumus par atļauju pašu kapitāla samazināšanai ar deleģēta lēmuma palīdzību pieņem saskaņā ar 2., 3., 3.a, 4. un 4.a punkta noteikumiem.”;

                                    c)

                                    ar šādu punktu aizstāj 2. punktu:

                                       “2.   Attiecībā uz samazināšanu ar aizstāšanu lēmumus ar deleģēta lēmuma palīdzību pieņem, ja:

                                                   a)

                                                   aizstājošais instruments ir 1. līmeņa pamatkapitāla instruments ar nominālvērtību, kas ir vismaz līdzvērtīga aizstātā instrumenta nominālvērtībai; vai

                                                   b)

                                                   aizstājošais instruments ir 1. līmeņa papildu kapitāla instruments ar nominālvērtību, kas ir vismaz līdzvērtīga aizstātā instrumenta nominālvērtībai, ja aizstātais instruments ir 1. līmeņa papildu kapitāla instruments; vai

                                                   c)

                                                   aizstājošais instruments ir 1. līmeņa papildu kapitāla vai 2. līmeņa instruments ar nominālvērtību, kas ir vismaz līdzvērtīga aizstātā instrumenta nominālvērtībai, ja aizstātais instruments ir 2. līmeņa instruments.
                                                   Ja aizstājošajam instrumentam vai aizstātajam instrumentam, kas minēts a) līdz c) apakšpunktā, nav nominālvērtības, minētā summa ir attiecīgā instrumenta nosacītā summa.
                                                   Ja aizstātā instrumenta nominālvērtība (vai iepriekšējā daļā minētajos apstākļos – nosacītā summa) ir lielāka nekā tā instrumenta summa, kas kvalificējams kā pašu kapitāls, tā vietā minētā summa ir summa, kas kvalificēja kā pašu kapitāls.”;

                                    d)

                                    ar šādu apakšpunktu aizstāj 3. punkta a) apakšpunktu:

                                                “a)

                                                pašu kapitāls pēc samazināšanas pārsniedz, vai tiek lēsts, ka pēc piemērošanas dienas tas vismaz trīs finanšu gadus turpinās pārsniegt prasības, kas noteiktas Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā, pašu kapitālu, kuru prasīts turēt saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1024/2013 16. panta 2. punkta a) apakšpunktu, apvienoto rezervju prasību, kas definēta Direktīvas 2013/36/ES 128. panta 6. punktā, un 2. pīlāra kapitāla norādes, kas noteiktas jaunākajā pieejamā UPNP lēmumā; un”;

                                    e)

                                    ar šādu apakšpunktu aizstāj 3. punkta b) apakšpunktu:

                                                “b)

                                                samazinājuma ietekme uz 1. līmeņa pamatkapitāla rādītāju, 1. līmeņa kapitāla rādītāju un kopējo kapitāla rādītāju ir mazāka par 100 bāzes punktiem nozīmīgas uzraudzītās grupas konsolidētā līmenī vai nozīmīgas uzraudzītās iestādes individuālā līmenī, ja šāda nozīmīga uzraudzītā iestāde nav daļa no nozīmīgas uzraudzītās grupas. Ja samazinājuma mērķis ir segt esošos zaudējumus vai negatīvās rezerves un šāds samazinājums neietekmē pašu kapitāla līmeni, šo 100 bāzes punktu sliekšņa kritēriju uzskata par izpildītu.”;

                                    f)

                                    iekļauj šādu 3.a punktu:

                                       “3.a   Lēmumus par vispārēju iepriekšēju atļauju saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 78. panta 1. punkta otro daļu un lēmumus par atļauju attiecībā uz konkrētu iepriekš noteiktu summu saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 241/2014 (*) 32. panta 2. punktu pieņem ar deleģētu lēmumu, ja izpildīti 3. punktā noteiktie nosacījumi vai ja lēmums ir spēkā esoša lēmuma pārjaunojums un piešķirts par tādu pašu vai mazāku iepriekš noteiktu summu.

                                       (*)  (*) Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 241/2014 (2014. gada 7. janvāris), ar kuru Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 papildina saistībā ar regulatīvajiem tehniskajiem standartiem, kas attiecas uz iestāžu pašu kapitāla prasībām (OV L 74, 14.3.2014., 8. lpp.).”;"

                                    g)

                                    iekļauj šādu 4.a punktu:

                                       “4.a   Lēmumus par atļauju pašu kapitāla samazināšanai var atcelt ar deleģētu lēmumu, ja atsaukšanu pieprasa lēmuma adresāts.”;

                                    h)

                                    ar šādu punktu aizstāj 5. punktu:

                                       “5.   Ja saskaņā ar 1.–4.a punktu lēmumu par pašu kapitāla samazināšanu nevar pieņemt ar deleģēta lēmuma palīdzību, to pieņem saskaņā ar iebildumu neizteikšanas procedūru.”;

                        9)

                        iekļauj šādu 5.a pantu:

                           “5.a pants
                           Kritēriji deleģētu lēmumu pieņemšanai par atļauju 1. līmeņa pamatkapitālā iekļaut starpposma un gada beigu peļņu

                              1.   Lēmumus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 26. panta 2. punktu par atļauju 1. līmeņa pamatkapitālā iekļaut starpposma vai gada beigu peļņu, pirms iestāde pieņēmusi oficiālu lēmumu, ar ko apstiprina iestādes gada galīgo peļņu vai zaudējumus, tostarp lēmumus, kas neatbilst Lēmuma (ES) 2015/656 (ECB/2015/4) 3. panta 2. punkta prasībām, pieņem ar deleģētu lēmumu, ja izpildīti šādi kritēriji:

                                          a)

                                          pārbaudes prasība saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 26. panta 2. punkta a) apakšpunktu ir izpildīta atbilstoši Lēmuma (ES) 2015/656 (ECB/2015/4) 4. pantam;

                                          b)

                                          iestāde pierādījusi, ka visas paredzamās maksas vai dividendes ir atskaitītas no peļņas summas saskaņā ar attiecīgi Lēmuma (ES) 2015/656 (ECB/2015/4) 5. panta 1., 2. un 5. punktu un c) apakšpunktu;

                                          c)

                                          prognozēto dividenžu summu, ko iestāde atskaita no starpposma vai gada beigu peļņas, nosaka saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) Nr. 241/2014 2. panta 2., 4., 5. un 6. punktu, vai – Lēmuma (ES) 2015/656 (ECB/2015/4) 5. panta 3. punktā norādītajos apstākļos – tiek atskaitīta lielāka summa, kas aprēķināta saskaņā ar minēto pantu.

                              2.   Negatīvus lēmumus ar deleģēta lēmuma palīdzību nepieņem.”;

                        10)

                        iekļauj šādu 5.b pantu:

                           “5.b pants
                           Kritēriji, saskaņā ar kuriem apstiprina atbildes uz noregulējuma iestādes apspriešanās lūgumiem par atbilstīgo saistību instrumentu samazināšanu

                              1.   Ja noregulējuma iestāde apspriežas ar ECB vai lūdz tās piekrišanu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 78.a panta 1. punktu, lēmumu par ECB atbildes uz šādu apspriešanās lūgumu apstiprināšanu pieņem ar deleģējuma palīdzību, izņemot gadījumus, kuros nav izpildīti 2. punkta nosacījumi.

                              2.   Ja ECB nepiekrīt vai daļēji nepiekrīt noregulējuma iestādei jautājumā, par kuru notikusi apspriešanās ar ECB vai lūgta tās piekrišana saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 78.a panta 1. punktu, lēmumu par ECB atbildes apstiprināšanu nepieņem ar deleģētu lēmumu.”

            2. pants
            Pārejas noteikums
            Lēmuma (ES) 2018/546 (ECB/2018/10) noteikumus turpina piemērot negrozītā veidā gadījumos, kad pieteikums, kurā lūgts apstiprinājums jebkurai no minētā lēmuma negrozītajā 2. panta 1. punktā minētajām operācijām, iesniegts ECB pirms šā lēmuma stāšanās spēkā.

            3. pants
            Stāšanās spēkā
            Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

            Frankfurtē pie Mainas, 2021. gada 3. augustā

                  ECB prezidente

               Christine LAGARDE

            (1)  OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.

            (2)  OV L 287, 29.10.2013., 63. lpp.

            (3)  OV L 141, 1.6.2017., 14. lpp.

            (4)  Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2018/546 (2018. gada 15. marts) par pašu kapitāla lēmumu pieņemšanas pilnvaru deleģēšanu (ECB/2018/10) (OV L 90, 6.4.2018., 105. lpp.).

            (5)  Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2020/1015 (2020. gada 24. jūnijs) par Eiropas Centrālās bankas un Българска народна банка (Bulgārijas Nacionālās bankas) ciešas sadarbības izveidošanu (ECB/2020/30) (OV L 224 I, 13.7.2020., 1. lpp.).

            (6)  Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2020/1016 (2020. gada 24. jūnijs) par Eiropas Centrālās bankas un Hrvatska Narodna Banka ciešas sadarbības izveidošanu (ECB/2020/31) (OV L 224 I, 13.7.2020., 4. lpp.).

            (7)  Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2015/656 (2015. gada 4. februāris) par nosacījumiem, kurus ievērojot kredītiestādēm ļauts 1. līmeņa pamatkapitālā iekļaut starpposma vai gada beigu peļņu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 26. panta 2. punktu (ECB/2015/4) (OV L 107, 25.4.2015., 76. lpp.).

            (8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/36/ES (2013. gada 26. jūnijs) par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu prudenciālo uzraudzību, ar ko groza Direktīvu 2002/87/EK un atceļ Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK (OV L 176, 27.6.2013., 338. lpp.).

            (9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/59/ES (2014. gada 15. maijs), ar ko izveido kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību atveseļošanas un noregulējuma režīmu un groza Padomes Direktīvu 82/891/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK, 2011/35/ES, 2012/30/ES un 2013/36/ES, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 un (ES) Nr. 648/2012 (OV L 173, 12.6.2014., 190. lpp.).


title: Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2021/1440 (2021. gada 3. augusts), ar ko groza Lēmumu (ES) 2019/1376 par tiesību pieņemt lēmumus, kuri attiecas uz pārrobežu darbības atļaujas piešķiršanu kredītiestādēm, būtiskas līdzdalības iegūšanu kredītiestādēs un atļauju anulēšanu kredītiestādēm, deleģēšanu (ECB/2021/36)

text:
                  6.9.2021

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 314/14

         EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS LĒMUMS (ES) 2021/1440
         (2021. gada 3. augusts),
         ar ko groza Lēmumu (ES) 2019/1376 par tiesību pieņemt lēmumus, kuri attiecas uz pārrobežu darbības atļaujas piešķiršanu kredītiestādēm, būtiskas līdzdalības iegūšanu kredītiestādēs un atļauju anulēšanu kredītiestādēm, deleģēšanu (ECB/2021/36)
         EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
         ņemot vērā Padomes Regulu (ES) Nr. 1024/2013 (2013. gada 15. oktobris), ar ko Eiropas Centrālajai bankai uztic īpašus uzdevumus saistībā ar politikas nostādnēm, kas attiecas uz kredītiestāžu prudenciālo uzraudzību (1), un jo īpaši tās 4. panta 1. punkta a), b), c) un d) apakšpunktu, kā arī 4. panta 3. punktu, 6. panta 4. punktu, 14. panta 3. punktu, 14. panta 5. punktu,15. panta 3. punktu un 17. panta 1. punktu,
         ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas Lēmumu (ES) 2017/933 (2016. gada 16. novembris) par ar uzraudzības uzdevumiem saistītu juridisku instrumentu pieņemšanas pilnvaru deleģēšanas vispārējo regulējumu (ECB/2016/40) (2) un jo īpaši tā 4. pantu,
         tā kā:

                     (1)

                     Eiropas Centrālās bankas Lēmumā (ES) 2019/1376 (ECB/2019/23) (3) noteikti kritēriji lēmumu pieņemšanas pilnvaru deleģēšanai Eiropas Centrālās bankas (ECB) struktūrvienību vadītājiem lēmumu pieņemšanai par pases iespējām kredītiestādēm, būtiskas līdzdalības iegūšanu kredītiestādēs un atļauju anulēšanu kredītiestādēm. Minētā lēmuma piemērošanā gūtā pieredze liecina, ka vajadzīgi daži precizējumi un tehniski grozījumi, jo īpaši minēto kritēriju piemērošanas konsekvences un noteiktības dēļ.

                     (2)

                     Būtu jāprecizē procedūra, saskaņā ar kuru deleģē lēmumu pieņemšanas pilnvaras, attiecībā uz lēmumiem par pārrobežu darbības atļaujas piešķiršanu, būtiskas līdzdalības iegūšanu un atļauju anulēšanu, ja struktūrvienību vadītājiem ir bažas par šāda lēmuma saistību ar vienu vai vairākiem citiem lēmumiem, kuriem vajadzīgs uzraudzības iestāžu apstiprinājums. Tā tas var būt gadījumos, kuros attiecīgā uzraudzības novērtējuma rezultāts tieši ietekmē vienu vai vairākus no šiem citiem lēmumiem, un tādēļ, lai novērstu pretrunīgus rezultātus, lēmumi būtu jāizskata vienlaikus vienam lēmumu pieņēmējam.

                     (3)

                     ECB Padome 2020. gada 24. jūnijā nolēma uzsākt ciešu ECB un Bulgārijas Republikas sadarbību (4), kā arī ECB un Horvātijas Republikas sadarbību (5). Regulas (ES) Nr. 1024/2013 7. panta 1. punktā noteikts, ka, lai veiktu konkrētus uzdevumus attiecībā uz dalībvalstī, kuras valūta nav euro, iedibinātām kredītiestādēm gadījumos, kuros saskaņā ar minēto pantu izveidota cieša sadarbība, ECB var dot norādījumus attiecīgās dalībvalsts nacionālajai kompetentajai iestādei. Tāpēc ir lietderīgi šādus norādījumus iekļaut to aktu lokā, kurus ECB, deleģējot tos struktūrvienību vadītājiem, var pieņemt saskaņā ar attiecīgajiem Lēmuma (ES) 2019/1376 (ECB/2019/23) noteikumiem.

                     (4)

                     Gadījumos, kuros tas nepieciešams novērtējuma sarežģītības dēļ, lēmums par pārrobežu darbības atļaujas piešķiršanu, būtiskas līdzdalības iegūšanu un atļaujas anulēšanu netiek pieņemts ar deleģētu lēmumu, bet gan tiek pieņemts saskaņā ar iebildumu neizteikšanas procedūru. Būtu jāprecizē, ka turklāt var būt gadījumi, kuros jautājuma sensitivitātes dēļ – saistībā ar ietekmi uz ECB reputāciju un/vai vienotā uzraudzības mehānisma darbību – lēmums par pārrobežu darbības atļaujas piešķiršanu, būtiskas līdzdalības iegūšanu un atļaujas anulēšanu var tikt pieņemts saskaņā ar iebildumu neizteikšanas procedūru, nevis ar deleģēta lēmuma palīdzību.

                     (5)

                     Deleģētu lēmumu par būtiskas līdzdalības iegūšanu piemērošanas joma būtu jāpaplašina, lai iekļautu gadījumus, kuros grupai, kurai potenciālais līdzdalības ieguvējs pieder, jau ir būtiska līdzdalība mērķuzņēmumā, netiek pārsniegts attiecīgais slieksnis grupas līmenī un pārdevējs neietilpst grupā. Šādos gadījumos pamatnovērtējums parasti būtu vienkāršs, jo attiecīgie apstākļi neietver būtiskas izmaiņas mērķuzņēmuma īpašumtiesību struktūrā, un tāpēc novērtējums ir līdzīgs pamatā esošajam novērtējumam gadījumos, kuros būtiska līdzdalība izriet no grupas iekšējās reorganizācijas, attiecībā uz kuru lēmumi pašlaik ir deleģēti.

                     (6)

                     Tādēļ attiecīgi jāgroza Lēmums (ES) 2019/1376 (ECB/2019/23),

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Grozījumi
            Lēmumu (ES) 2019/1376 (ECB/2019/23) groza šādi:

                        1)

                        šādu 15) punktu pievieno 1. pantam:

                           “15)   “sensitivitāte” ir īpašība vai faktors, kas var negatīvi ietekmēt ECB reputāciju un/vai vienotā uzraudzības mehānisma efektīvu un konsekventu darbību, tostarp, bet ne tikai: a) attiecīgajai uzraudzītajai iestādei iepriekš piemēroti vai pašlaik tiek piemēroti stingri uzraudzības pasākumi, piemēram, agrīnas intervences pasākumi; b) lēmuma projekts pēc pieņemšanas radīs jaunu precedentu, kas nākotnē varētu būt saistošs ECB; c) lēmuma projekts pēc pieņemšanas var piesaistīt negatīvu plašsaziņas līdzekļu vai sabiedrības uzmanību; vai d) nacionālā kompetentā iestāde, kas uzsākusi ciešu sadarbību ar ECB, paziņo ECB, ka nepiekrīt ierosinātajam lēmuma projektam.”;

                        2)

                        šādi groza 3. pantu:

                                    a)

                                    ar šādu punktu aizstāj 3. punktu:

                                       “3.   Lēmumus par pārrobežu darbības atļaujas piešķiršanu, būtiskas līdzdalības iegūšanu un atļauju anulēšanu nepieņem ar deleģēta lēmuma palīdzību, ja novērtējuma sarežģītība vai jautājuma sensitivitāte prasa tos pieņemt saskaņā ar iebildumu neizteikšanas procedūru.”;

                                    b)

                                    ar šādu punktu aizstāj 4. punktu:

                                       “4.   Lēmumu pieņemšanas tiesību deleģēšana saskaņā ar 1. punktu attiecas uz:

                                                   a)

                                                   ECB uzraudzības lēmumu pieņemšanu;

                                                   b)

                                                   ECB apstiprinājumu pozitīvam novērtējumam, ja nav vajadzīgs uzraudzības lēmums;

                                                   c)

                                                   tādu ECB norādījumu pieņemšanu, kas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1024/2013 7. pantu adresēti nacionālajām kompetentajām iestādēm, ar kurām ECB izveidojusi ciešu sadarbību.”;

                                    c)

                                    pievieno šādu 7. punktu:

                                       “7.   Lēmumus par pārrobežu darbības atļaujas piešķiršanu, būtiskas līdzdalības iegūšanu un atļauju anulēšanu, kas atbilst 4.–6. pantā izklāstītajiem deleģēto lēmumu pieņemšanas kritērijiem, struktūrvienību vadītāji iesniedz Uzraudzības valdei un ECB Padomei pieņemšanai saskaņā ar iebildumu neizteikšanas procedūru, ja attiecīgā lēmuma uzraudzības novērtējumam ir tieša ietekme uz cita tāda lēmuma uzraudzības novērtējumu, kas jāpieņem saskaņā ar iebildumu neizteikšanas procedūru.”;

                        3)

                        šādi groza 4. panta 1. punktu:

                                    a)

                                    ar šādu apakšpunktu aizstāj b) apakšpunktu:

                                                “b)

                                                būtiskas līdzdalības iegūšana ir rezultāts tam, ka viena pārvaldītājsabiedrības struktūrvienība nodod savas īpašumtiesības mērķuzņēmumā citai pārvaldītājsabiedrības struktūrvienībai tās pašas grupas struktūras ietvaros;”;

                                    b)

                                    pievieno šādu d) apakšpunktu:

                                                “d)

                                                būtiskas līdzdalības iegūšanu veic juridiska persona, kas pieder uzņēmumu grupai, kurai jau kopā ir būtiska līdzdalība mērķsuzņēmumā, un grupas konsolidētajā līmenī netiek pārsniegta attiecīgā robežvērtība, kas noteikta Direktīvas 2013/36/ES 22. panta 1. punktā, kā tas transponēts nacionālajos tiesību aktos.”;

                        4)

                        ar šādu apakšpunktu aizstāj 5. panta 1. punkta a) apakšpunktu:

                                    “a)

                                    lēmumu pieņem pēc uzraudzītās iestādes lūguma vai tādas apvienošanās dēļ, pēc kuras uzraudzītā iestāde pārstāj pastāvēt;”.

            2. pants
            Pārejas noteikums
            Lēmuma (ES) 2019/1376 (ECB/2019/23) noteikumus turpina piemērot negrozītā veidā gadījumos, kuros nacionālā kompetentā iestāde lēmuma par būtiskas līdzdalības iegūšanu un atļauju anulēšanu priekšlikumu iesniegusi ECB pirms šā lēmuma stāšanās spēkā vai ja nacionālā kompetentā iestāde pirms šā lēmuma stāšanās spēkā iesniegusi ECB paziņojumu par nozīmīgas uzraudzītās iestādes nodomu izveidot filiāli vai garantēt saistības, ko uzņēmusies to meitasuzņēmums, kas ir finanšu iestāde.

            3. pants
            Stāšanās spēkā
            Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

            Frankfurtē pie Mainas, 2021. gada 3. augustā

                  ECB prezidente

               Christine LAGARDE

            (1)  OV L 287, 29.10.2013., 63. lpp.

            (2)  OV L 141, 1.6.2017., 14. lpp.

            (3)  Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2019/1376 (2019. gada 23. jūlijs) par tiesību pieņemt lēmumus, kuri attiecas uz pārrobežu darbības atļaujas piešķiršanu kredītiestādēm, būtiskas līdzdalības iegūšanu kredītiestādēs un atļauju anulēšanu kredītiestādēm, deleģēšanu (ECB/2019/23) (OV L 224, 28.8.2019., 1. lpp.).

            (4)  Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2020/1015 (2020. gada 24. jūnijs) par Eiropas Centrālās bankas un Българска народна банка (Bulgārijas Nacionālās bankas) ciešas sadarbības izveidošanu (ECB/2020/30) (OV L 224 I, 13.7.2020., 1. lpp.).

            (5)  Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2020/1016 (2020. gada 24. jūnijs) par Eiropas Centrālās bankas un Hrvatska Narodna Banka ciešas sadarbības izveidošanu (ECB/2020/31) (OV L 224 I, 13.7.2020., 4. lpp.).