title: EBTA Uzraudzības iestādes Lēmums Nr. 321/14/COL (2014. gada 10. septembris), ar ko simto reizi groza procesuālo un materiālo tiesību noteikumus valsts atbalsta jomā, ieviešot jaunas pamatnostādnes par valsts atbalstu grūtībās nonākušu nefinanšu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai [2015/1856]

text:
               16.10.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 271/35

         EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDES LĒMUMS
   Nr. 321/14/COL
   (2014. gada 10. septembris),
   ar ko simto reizi groza procesuālo un materiālo tiesību noteikumus valsts atbalsta jomā, ieviešot jaunas pamatnostādnes par valsts atbalstu grūtībās nonākušu nefinanšu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai [2015/1856]
   EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDE (turpmāk “Iestāde”),
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”), jo īpaši tā 61.–63. pantu un 26. protokolu,
   ņemot vērā EBTA valstu Nolīgumu par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidi (“Uzraudzības iestādes un Tiesas nolīgums”), jo īpaši tā 5. panta 2. punkta b) apakšpunktu un 24. pantu un 3. protokola I daļas 1. pantu,
   tā kā:
   Saskaņā ar Uzraudzības iestādes un Tiesas nolīguma 24. pantu Iestāde īsteno EEZ līguma noteikumus par valsts atbalstu.
   Saskaņā ar Uzraudzības iestādes un Tiesas nolīguma 5. panta 2. punkta b) apakšpunktu Iestāde sniedz paziņojumus vai izdod pamatnostādnes par EEZ līgumā regulētajiem jautājumiem, ja šis Līgums vai Uzraudzības iestādes un Tiesas nolīgums to skaidri paredz vai ja Iestāde to uzskata par nepieciešamu.
   2014. gada 9. jūlijā Eiropas Komisija pieņēma “Pamatnostādnes par valsts atbalstu grūtībās nonākušu nefinanšu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai” (1). Pamatnostādnēs ir izklāstīti nosacījumi, saskaņā ar kuriem valsts atbalstu grūtībās nonākušu nefinanšu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai var uzskatīt par saderīgu. Tās piemēro no 2014. gada 1. augusta.
   Šīs pamatnostādnes attiecas uz Eiropas Ekonomikas zonu.
   Visā Eiropas Ekonomikas zonā ir jānodrošina EEZ valsts atbalsta noteikumu vienāda piemērošana saskaņā ar EEZ līguma 1. pantā noteikto viendabīguma mērķi.
   Saskaņā ar EEZ līguma XV pielikumā iekļautās nodaļas “VISPĀRĒJAIS” II punktu Iestādei pēc apspriešanās ar Komisiju ir jāpieņem jaunas pamatnostādnes atbilstoši tām, ko pieņēmusi Komisija.
   Apspriedusies ar Eiropas Komisiju,
   Apspriedusies ar EBTA valstīm, sūtot 2014. gada 1. augustā vēstuli par šo jautājumu,
   IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Materiālo tiesību noteikumi valsts atbalsta jomā ir grozīti, ieviešot jaunas pamatnostādnes par valsts atbalstu grūtībās nonākušu nefinanšu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai. Jaunās pamatnostādnes ir pievienotas šā lēmuma pielikumā un ir tā neatņemama sastāvdaļa.
   2. pants
   Autentisks ir tikai teksts angļu valodā.

      Briselē, 2014. gada 10. septembrī

            EBTA Uzraudzības iestādes vārdā –

            priekšsēdētāja

         Oda Helen SLETNES

            Kolēģijas locekle

         Helga JÓNSDÓTTIR

      (1)  OV C 249, 31.7.2014., 1. lpp.

      PIELIKUMS

         PAMATNOSTĀDNES PAR VALSTS ATBALSTU GRŪTĪBĀS NONĀKUŠU NEFINANŠU UZŅĒMUMU GLĀBŠANAI UN PĀRSTRUKTURĒŠANAI

      “III DAĻA

            HORIZONTĀLIE NOTEIKUMI

            Pamatnostādnes par valsts atbalstu grūtībās nonākušu nefinanšu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai
             (1)

            Saturs

                     1.

                  IEVADS
                  38

                     2.

                  PAMATNOSTĀDŅU DARBĪBAS JOMA
                  41

                     2.1.

                  Nozaru tvērums
                  41

                     2.2.

                  Materiāltiesiskā piemērošanas joma – jēdziens “grūtībās nonācis uzņēmums”
                  41

                     2.3.

                  Glābšanas atbalsts, pārstrukturēšanas atbalsts un pārstrukturēšanas pagaidu atbalsts
                  42

                     2.4.

                  Atbalsts pārstrukturēšanas sociālo izmaksu segšanai
                  42

                     3.

                  SADERĪBA AR EEZ LĪGUMA DARBĪBU
                  43

                     3.1.

                  Ieguldījums vispārējas nozīmes mērķa sasniegšanā
                  44

                     3.1.1.

                  Sociālo grūtību vai tirgus nepilnības pierādīšana
                  44

                     3.1.2.

                  Pārstrukturēšanas plāns un ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošana
                  45

                     3.2.

                  Valsts iejaukšanās nepieciešamība
                  46

                     3.3.

                  Piemērotība
                  46

                     3.3.1.

                  Glābšanas atbalsts
                  46

                     3.3.2.

                  Pārstrukturēšanas atbalsts
                  47

                     3.4.

                  Stimulējošā iedarbība
                  47

                     3.5.

                  Atbalsta samērīgums/līdz minimumam ierobežots atbalsts
                  47

                     3.5.1.

                  Glābšanas atbalsts
                  47

                     3.5.2.

                  Pārstrukturēšanas atbalsts
                  47

                     3.6.

                  Negatīvā ietekme
                  49

                     3.6.1.

                  Princips “vienreiz un pēdējoreiz”
                  49

                     3.6.2.

                  Konkurences kropļojumu ierobežošanas pasākumi
                  50

                     3.6.3.

                  Iepriekšēja nelikumīga atbalsta saņēmēji
                  52

                     3.6.4.

                  Atbalsta apstiprināšanas īpašie nosacījumi
                  52

                     3.7.

                  Pārredzamība
                  52

                     4.

                  PĀRSTRUKTURĒŠANAS ATBALSTS ATBALSTĀMAJOS APGABALOS
                  53

                     5.

                  ATBALSTS GRŪTĪBĀS NONĀKUŠIEM VTNP SNIEDZĒJIEM
                  53

                     6.

                  ATBALSTA SHĒMAS NELIELIEM ATBALSTA APJOMIEM UN SAŅĒMĒJIEM
                  54

                     6.1.

                  Vispārīgie nosacījumi
                  54

                     6.2.

                  Kopīgu interešu mērķis
                  55

                     6.3.

                  Piemērotība
                  55

                     6.4.

                  Atbalsta samērīgums/līdz minimumam ierobežots atbalsts
                  55

                     6.5.

                  Negatīvā ietekme
                  56

                     6.6.

                  Pārstrukturēšanas pagaidu atbalsts
                  56

                     6.7.

                  Ilgums un novērtēšana
                  57

                     7.

                  PROCEDŪRAS
                  57

                     7.1.

                  Glābšanas atbalsta paātrinātā procedūra
                  57

                     7.2.

                  Procedūras attiecībā uz pārstrukturēšanas plāniem
                  58

                     7.2.1.

                  Pārstrukturēšanas plāna īstenošana
                  58

                     7.2.2.

                  Pārstrukturēšanas plāna grozījumi
                  58

                     7.2.3.

                  Nepieciešamība paziņot Iestādei par atbalstu, ko saņēmējam piešķir pārstrukturēšanas periodā
                  58

                     8.

                  ZIŅOJUMU SNIEGŠANA UN UZRAUDZĪBA
                  59

                     9.

                  ATTIECĪGIE PASĀKUMI SASKAŅĀ AR 3. PROTOKOLA I DAĻAS 1. PANTA 1. PUNKTU
                  59

                     10.

                  PIEMĒROŠANAS DATUMS UN ILGUMS
                  59
               1.   Ievads

                     1.

                     Šajās pamatnostādnēs EBTA Uzraudzības iestāde (“Iestāde”) ir izklāstījusi nosacījumus, saskaņā ar kuriem valsts atbalstu grūtībās nonākušu nefinanšu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai var uzskatīt par saderīgu ar Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”), pamatojoties uz EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunktu.

                     2.

                     Iestāde savas sākotnējās pamatnostādnes par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (2) pieņēma 1994. gadā. Grozīta pamatnostādņu versija tika pieņemta 1999. gadā (3). Iestāde 2004. gadā pieņēma jaunas pamatnostādnes (4), kuru spēkā esamība vispirms tika pagarināta līdz 2012. gada 30. novembrim (5) un pēc tam – līdz to aizstāšanai ar jauniem noteikumiem (6).

                     3.

                     Savā 2012. gada 8. maija paziņojumā par ES valsts atbalsta modernizāciju (7) Eiropas Komisija (“Komisija”) noteica trīs mērķus attiecībā uz valsts atbalsta kontroles modernizāciju:

                                 a)

                                 veicināt ilgtspējīgu, viedu un iekļaujošu izaugsmi konkurētspējīgā iekšējā tirgū;

                                 b)

                                 Komisijas ex ante pārbaudes mērķtiecīgi vērst uz lietām, kurām ir vislielākā ietekme uz iekšējo tirgu, vienlaikus stiprinot dalībvalstu sadarbību valsts atbalsta noteikumu izpildē;

                                 c)

                                 vienkāršot noteikumus un paātrināt lēmumu pieņemšanas procesu.

                     4.

                     Minētajā paziņojumā bija pausts aicinājums izmantot kopīgu pieeju dažādu pamatnostādņu un regulējuma pārskatīšanā, lai stiprinātu iekšējo tirgu, palielinātu valsts izdevumu efektivitāti, valsts atbalstu labāk izmantojot kopīgu interešu mērķu sasniegšanai un rūpīgāk pārbaudot stimulējošo ietekmi, ierobežotu atbalstu līdz minimumam un novērstu atbalsta iespējamo negatīvo ietekmi uz konkurenci un tirdzniecību. Iestāde arī atbalsta šo pieeju.

                     5.

                     Iestāde pamatnostādnes par grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanu un pārstrukturēšanu ir pārskatījusi, balstoties uz savu pieredzi esošo noteikumu piemērošanā un ievērojot iepriekš minēto kopīgo pieeju. Pārskatīšanā ņemta vērā arī Komisijas pieņemtā stratēģija “Eiropa 2020” (8) un tas, ka valsts atbalsta negatīva ietekme varētu būt pretrunā nepieciešamībai veicināt produktivitāti un izaugsmi, saglabāt vienlīdzīgas iespējas uzņēmumiem un apkarot valsts protekcionismu.

                     6.

                     Glābšanas un pārstrukturēšanas atbalsts ir viens no visvairāk kropļojošiem valsts atbalsta veidiem. Ir skaidri pierādījies, ka veiksmīgo ekonomikas nozaru produktivitātes izaugsme notiek nevis tāpēc, ka visi uzņēmumi, kas darbojas tirgū, kļūst produktīvāki, bet gan tāpēc, ka efektīvākie un tehnoloģiski attīstītākie uzņēmumi aug uz to uzņēmumu rēķina, kuri ir mazāk efektīvi vai kuru produkti ir novecojuši. Mazāk efektīvu uzņēmumu iziešana no tirgus ļauj to efektīvākajiem konkurentiem augt, un to aktīvi atgriežas tirgū, kur tos var izmantot produktīvāk. Glābšanas un pārstrukturēšanas atbalsts, iejaucoties šajā procesā, var ievērojami palēnināt ekonomikas izaugsmi attiecīgajās nozarēs.

                     7.

                     Ja neveiksmīga uzņēmuma atsevišķas daļas būtībā paliek dzīvotspējīgas, uzņēmums var veikt pārstrukturēšanu, kā rezultātā tas atsakās no konkrētām strukturāli zaudējumus radošām darbībām, un var pārorganizēt paliekošās darbības uz tādiem pamatiem, kas paver pamatotas ilgtermiņa dzīvotspējas izredzes. Šādu pārstrukturēšanu parasti būtu jāvar veikt bez valsts atbalsta, vienojoties ar kreditoriem vai izmantojot maksātnespējas vai reorganizācijas procedūras. Mūsdienīgiem maksātnespējas tiesību aktiem būtu jāpalīdz spēcīgiem uzņēmumiem izdzīvot, jāpalīdz saglabāt darbvietas, jāpalīdz piegādātājiem paturēt savus klientus un īpašniekiem – nezaudēt dzīvotspējīgo uzņēmumu vērtību (9). Maksātnespējas procedūras var arī atgriezt dzīvotspējīgu uzņēmumu tirgū, ja trešās personas iegādājas šo uzņēmumu tā darbības turpināšanai vai iegādājas tā ražošanas līdzekļus.

                     8.

                     Tātad uzņēmumiem būtu jābūt tiesīgiem saņemt valsts atbalstu tikai tad, kad tie ir izsmēluši visus tirgus risinājumus, un ja šāds atbalsts ir nepieciešams skaidri noteikta kopīgu interešu mērķa sasniegšanai. Uzņēmumiem būtu jāļauj saņemt atbalstu saskaņā ar šīm pamatnostādnēm tikai vienu reizi desmit gados (princips “vienreiz un pēdējoreiz”).

                     9.

                     Vēl viena problēma ir valsts atbalsta radītais bezrūpīgas rīcības risks. Ja uzņēmumi paļaujas uz to, ka grūtību gadījumā tie varētu tikt glābti, tie var aizrauties ar pārāk riskantām un neilgtspējīgām darījumdarbības stratēģijām. Turklāt izredzes saņemt glābšanas un pārstrukturēšanas atbalstu var konkrētam uzņēmumam mākslīgi samazināt tā kapitāla izmaksas, radot tam nepamatotas konkurences priekšrocības tirgū.

                     10.

                     Valsts atbalsts grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai var arī negatīvi ietekmēt iekšējo tirgu, netaisnīgā apmērā novirzot uz citām līgumslēdzējām pusēm strukturālo pielāgojumu slogu un saistītās sociālās un ekonomiskās problēmas. Tas jau pats par sevi nav vēlams un turklāt var izraisīt izšķērdīgu subsidēšanas sacensību starp līgumslēdzējām pusēm. Šāds atbalsts var arī radīt šķēršļus ieiešanai tirgū un mazināt stimulus pārrobežu darbībām pretēji iekšējā tirgus mērķiem.

                     11.

                     Tāpēc ir svarīgi nodrošināt, ka atbalsts tiek pieļauts vienīgi ar nosacījumiem, kas ierobežo iespējamo kaitīgo ietekmi un veicina valsts izdevumu efektivitāti. Attiecībā uz pārstrukturēšanas atbalstu prasības par dzīvotspējas atjaunošanu, pašu ieguldījumu un pasākumiem konkurences kropļojumu ierobežošanai ir pierādījušas savu nozīmi šāda atbalsta iespējamās kaitīgās ietekmes mazināšanā. Šīs prasības ir joprojām piemērojamas šo pamatnostādņu kontekstā, ar nepieciešamajiem pielāgojumiem, lai ņemtu vērā Iestādes jaunāko pieredzi. Ir ieviesta sloga sadales koncepcija, tostarp ar mērķi efektīvāk risināt bezrūpīgas rīcības problēmu. Glābšanas atbalsta un pārstrukturēšanas pagaidu atbalsta gadījumā iespējamo kaitīgo ietekmi mazina ierobežojumi attiecībā uz atbalsta ilgumu un veidu.

                     12.

                     Ja atbalsts izpaužas kā likviditātes atbalsts, kuram ir ierobežots apjoms un ilgums, bažas par tā iespējamo kaitīgo ietekmi ir daudz mazākas, tāpēc to var apstiprināt ar mazāk stingriem nosacījumiem. Lai gan šādu atbalstu principā varētu izmantot, lai atbalstītu visu pārstrukturēšanas procesu, glābšanas atbalsta perioda ierobežojums līdz sešiem mēnešiem nozīmē, ka praksē tas reti ir iespējams, un glābšanas atbalstam parasti seko pārstrukturēšanas atbalsts.

                     13.

                     Lai mudinātu izmantot mazāk kropļojošus atbalsta veidus, šajās pamatnostādnēs ieviests jauns jēdziens “pārstrukturēšanas pagaidu atbalsts”. Tāpat kā glābšanas atbalsts, arī pārstrukturēšanas pagaidu atbalsts var izpausties vienīgi kā likviditātes atbalsts, kuram ir ierobežots apjoms un ilgums. Tomēr, lai ar to varētu atbalstīt visu pārstrukturēšanas procesu, maksimālais pārstrukturēšanas pagaidu atbalsta ilgums ir 18 mēneši. Pārstrukturēšanas pagaidu atbalstu var piešķirt vienīgi MVU (10) un nelieliem valsts uzņēmumiem (11), kuriem ir lielākas grūtības nodrošināt likviditāti nekā lieliem uzņēmumiem.

                     14.

                     Ja šīs pamatnostādnes attiecas uz atbalstu grūtībās nonākušiem vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu (VTNP) sniedzējiem, novērtējums jāveic saskaņā ar pamatnostādņu standartprincipiem. Tomēr vajadzības gadījumā konkrētā minēto principu piemērošana jāpielāgo, ņemot vērā VTNP konkrētās īpatnības un jo īpaši nepieciešamību nodrošināt pakalpojumu sniegšanas nepārtrauktību saskaņā ar EEZ līguma 59. panta 2. punktu.

                     15.

                     Pašreizējos būtiska jaudas pārpalikuma apstākļos Eiropā un pasaulē valsts atbalsts grūtībās nonākušu tērauda nozares uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai nav attaisnojams. Tāpēc tērauda nozare būtu jāizslēdz no šo pamatnostādņu darbības jomas.

                     16.

                     Eiropas Savienībā Padomes Lēmumā 2010/787/ES (12) ir paredzēti nosacījumi, saskaņā ar kuriem nekonkurētspējīgiem ražotājiem ogļrūpniecības nozarē līdz 2027. gadam var piešķirt darbības, sociālo un vides aizsardzības atbalstu (13). Pašreizējie noteikumi aizstāj iepriekšējos nozares noteikumus, kuri tika piemēroti no 2002. gada līdz 2010. gadam (14) un no 1993. gada līdz 2002. gadam (15) un ar kuriem tika veicināta ogļrūpniecības nozarē strādājošu nekonkurētspējīgu uzņēmumu pārstrukturēšana. Tā rezultātā, un ņemot vērā joprojām pastāvošo nepieciešamību nodrošināt atbalstu Savienības ogļrūpniecības strukturālajiem pielāgojumiem, pašreizējie noteikumi ir stingrāki nekā iepriekšējie un prasa pilnībā pārtraukt atbalstāmo ogļrūpniecības ražotņu darbību un to produkcijas pārdošanu un nekonkurētspējīgās ražotnes neatgriezeniski slēgt vēlākais līdz 2018. gada 31. decembrim. Saskaņā ar minētajiem noteikumiem vairākas Eiropas Savienības dalībvalstis ir pieņēmušas un pašlaik ievieš plānus, kuru mērķis ir neatgriezeniski slēgt grūtībās nonākušas ogļraktuves, ko ekspluatē šīs nozares uzņēmumi (16). Iestāde atzīmē, ka Lēmums 2010/787/ES neattiecas uz EEZ/EBTA valstīm. Iestāde ir nolēmusi ogļrūpniecības nozari, ņemot vērā tās īpašās iezīmes, neiekļaut šo pamatnostādņu darbības jomā.

                     17.

                     Iestādes pieredze ar finanšu iestāžu glābšanu un pārstrukturēšanu finanšu un ekonomikas krīzes situācijā ir pierādījusi, ka īpaši noteikumi, kas piemērojami finanšu nozarei, var būt lietderīgi, ņemot vērā finanšu iestāžu un finanšu tirgu konkrētās īpatnības. Tāpēc uzņēmumi, uz kuriem attiecas speciāli noteikumi, ko piemēro finanšu nozarē, ir izslēgti no šo pamatnostādņu darbības jomas.

               2.   Pamatnostādņu darbības joma

         2.1.   Nozaru tvērums

                     18.

                     Iestāde šīs pamatnostādnes piemēros atbalstam visiem grūtībās nonākušiem uzņēmumiem, izņemot ogļrūpniecības nozares (17) un tērauda nozares (18) uzņēmumus un tos, uz kuriem attiecas konkrēti noteikumi finanšu iestādēm (19), neskarot īpašos noteikumus, kas attiecas uz grūtībās nonākušiem uzņēmumiem konkrētā nozarē (20).

               2.2.   Materiāltiesiskā piemērošanas joma – jēdziens “grūtībās nonācis uzņēmums”

                     19.

                     Līgumslēdzējai pusei, kas kādam uzņēmumam vēlas piešķirt atbalstu saskaņā ar šīm pamatnostādnēm, ar objektīvu pamatojumu jāpierāda, ka attiecīgais uzņēmums ir nonācis grūtībās šīs iedaļas nozīmē, ievērojot īpašos 29. punkta noteikumus par glābšanas atbalstu un pārstrukturēšanas pagaidu atbalstu.

                     20.

                     Šajās pamatnostādnēs uzņēmums tiek uzskatīts par nonākušu grūtībās, ja bez valsts iejaukšanās tas gandrīz noteikti īstermiņā vai vidējā termiņā būs spiests beigt darbību. Tādējādi uzņēmumu uzskata par nonākušu grūtībās, ja pastāv vismaz viena no šādām situācijām:

                                 a)

                                 attiecībā uz kapitālsabiedrībām/sabiedrībām ar ierobežotu atbildību/uzņēmējsabiedrībām (21) – ja uzkrāto zaudējumu dēļ ir zaudēta vairāk nekā puse no to parakstītā kapitāla (22). Tā tas ir gadījumā, ja, uzkrātos zaudējumus atskaitot no rezervēm (un visām pārējām pozīcijām, kuras vispārpieņemts uzskatīt par daļu no sabiedrības pašu kapitāla), rodas negatīvs rezultāts, kas pārsniedz pusi no parakstītā kapitāla;

                                 b)

                                 attiecībā uz sabiedrībām, kurās vismaz dažiem dalībniekiem ir neierobežota atbildība par sabiedrības parādsaistībām (23) – ja uzkrāto zaudējumu dēļ ir zaudēta vairāk nekā puse no sabiedrības grāmatvedības uzskaitē uzrādītā kapitāla;

                                 c)

                                 uzņēmumam tiek piemērota kolektīva maksātnespējas procedūra vai tas atbilst savas valsts tiesību aktos noteiktiem kritērijiem, lai tam pēc kreditoru pieprasījuma piemērotu kolektīvu maksātnespējas procedūru;

                                 d)

                                 attiecībā uz uzņēmumu, kas nav MVU, pēdējos divus gadus:

                                             i)

                                             uzņēmuma parādsaistību un pašu kapitāla bilances vērtību attiecība ir pārsniegusi 7,5; un

                                             ii)

                                             uzņēmuma procentu seguma attiecība, kas rēķināta pēc EBITDA, ir bijusi mazāka par 1,0.

                     21.

                     Jaunizveidots uzņēmums nav tiesīgs saņemt atbalstu saskaņā ar šīm pamatnostādnēm pat tad, ja tā sākotnējais finansiālais stāvoklis ir nedrošs. Tas attiecas, piemēram, uz gadījumiem, kad iepriekšēja uzņēmuma likvidācijas rezultātā rodas jauns uzņēmums vai kad tas vienkārši pārņem šāda iepriekšēja uzņēmuma aktīvus. Uzņēmumu principā uzskata par jaunizveidotu pirmos trīs gadus pēc tā darbības sākšanas attiecīgajā darbības jomā. Tikai pēc šā laikposma tas kļūst tiesīgs saņemt atbalstu saskaņā ar šīm pamatnostādnēm, ja:

                                 a)

                                 tas atbilst grūtībās nonākuša uzņēmuma kritērijiem šo pamatnostādņu nozīmē; un

                                 b)

                                 tas neietilpst uzņēmumu grupā (24), izņemot gadījumus, kad ir izpildīti 22. punktā paredzētie nosacījumi.

                     22.

                     Uzņēmums, kas pieder uzņēmumu grupai vai ko pārņem uzņēmumu grupa, parasti nav tiesīgs saņemt atbalstu saskaņā ar šīm pamatnostādnēm, izņemot, ja var pierādīt, ka uzņēmumam ir iekšēja rakstura grūtības, kas neizriet no izmaksu patvaļīgas sadales starp grupas dalībniekiem, un grūtības ir pārāk nopietnas, lai tās varētu novērst pati grupa. Ja grūtībās nonākušais uzņēmums izveido meitasuzņēmumu, to kopā ar grūtībās nonākušo uzņēmumu, kurš to kontrolē, uzskata par grupu, un tā var saņemt atbalstu saskaņā ar šajā punktā paredzētajiem nosacījumiem.

                     23.

                     Ņemot vērā to, ka ir apdraudēta pati grūtībās nonākušā uzņēmuma pastāvēšana, šādu uzņēmumu nevar uzskatīt par piemērotu instrumentu citu sabiedriskās kārtības mērķu sasniegšanai, kamēr nav nodrošināta tā dzīvotspēja. Līdz ar to Iestāde uzskata, ka atbalsts grūtībās nonākušiem uzņēmumiem var sekmēt saimnieciskās darbības attīstību, neietekmējot tirdzniecību negatīvā veidā tādā mērā, ka tas būtu pretrunā kopīgajām interesēm, vienīgi tad, ja ir izpildīti šajās pamatnostādnēs paredzētie nosacījumi, pat ja šo atbalstu piešķir saskaņā ar jau apstiprinātu shēmu.

                     24.

                     Tāpēc vairākās regulās un paziņojumos valsts atbalsta jomā un citās jomās ir aizliegts, ka grūtībās nonākuši uzņēmumi saņem atbalstu. Šo regulu un paziņojumu mērķiem un ja vien tajos nav noteikts citādi:

                                 a)

                                 “grūtībās nonākuši uzņēmumi” ir grūtībās nonākuši uzņēmumi šo pamatnostādņu 20. punkta nozīmē; un

                                 b)

                                 tādus MVU, kas ir pastāvējuši mazāk nekā trīs gadus, neuzskata par grūtībās nonākušiem uzņēmumiem, izņemot, ja tie atbilst 20. punkta c) apakšpunkta nosacījumam.

               2.3.   Glābšanas atbalsts, pārstrukturēšanas atbalsts un pārstrukturēšanas pagaidu atbalsts

                     25.

                     Šajās pamatnostādnēs ir apskatīti trīs atbalsta veidi: glābšanas atbalsts, pārstrukturēšanas atbalsts un pārstrukturēšanas pagaidu atbalsts.

                     26.

                     Glābšanas atbalsts pēc savas būtības ir neatliekams un pagaidu atbalsts. Tā galvenais mērķis ir dot grūtībās nonākušam uzņēmumam iespēju turpināt darbību to neilgo laiku, kas nepieciešams pārstrukturēšanas vai likvidācijas plāna izstrādei. Vispārīgais princips ir tāds, ka glābšanas atbalsts dod iespēju īslaicīgi atbalstīt uzņēmumu, ko skārusi finansiālā stāvokļa nopietna pasliktināšanās, par ko liecina akūta likviditātes krīze vai tehniska maksātnespēja. Šādam pagaidu atbalstam būtu jādod laiks izanalizēt apstākļus, kuru dēļ radušās grūtības, un izstrādāt piemērotu plānu minēto grūtību novēršanai.

                     27.

                     Pārstrukturēšanas atbalsts bieži nozīmē ilgāku atbalstu, un tam jāatjauno saņēmēja ilgtermiņa dzīvotspēja, balstoties uz realizējamu, konsekventu un vērienīgu pārstrukturēšanas plānu, līdztekus paredzot pietiekamu pašu ieguldījumu un sloga sadali un ierobežojot iespējamos konkurences kropļojumus.

                     28.

                     Pārstrukturēšanas pagaidu atbalsts ir likviditātes atbalsts, kura mērķis ir atbalstīt uzņēmuma pārstrukturēšanu, nodrošinot saņēmējam nepieciešamos apstākļus, lai tas varētu izstrādāt un īstenot piemērotu rīcību tā ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanai. Pārstrukturēšanas pagaidu atbalstu var piešķirt vienīgi MVU un nelieliem valsts uzņēmumiem.

                     29.

                     Atkāpjoties no 19. punkta, glābšanas atbalstu un – attiecībā uz MVU un nelieliem valsts uzņēmumiem – pārstrukturēšanas pagaidu atbalstu var piešķirt arī uzņēmumiem, kas nav nonākuši grūtībās 20. punkta nozīmē, bet kuri saskaras ar akūtām likvīdu vajadzībām ārkārtas un neparedzētu apstākļu dēļ.

               2.4.   Atbalsts pārstrukturēšanas sociālo izmaksu segšanai

                     30.

                     Pārstrukturēšana parasti ietver skarto darbību apjoma samazināšanu vai izbeigšanu. Tas bieži ir vajadzīgs racionalizācijas un efektivitātes interesēs, pilnīgi neatkarīgi no jaudas samazinājumiem, kurus var pieprasīt kā nosacījumu atbalsta piešķiršanai. Neatkarīgi no attiecīgajiem iemesliem šie pasākumi parasti izraisa saņēmēja darbaspēka samazināšanu.

                     31.

                     Līgumslēdzēju pušu darba tiesību aktos var būt ietvertas vispārējas sociālā nodrošinājuma shēmas, saskaņā ar kurām noteiktus pabalstus izmaksā tieši atlaistajiem darbiniekiem. Šādas shēmas nevar uzskatīt par valsts atbalstu atbilstoši EEZ līguma 61. panta 1. punkta darbības jomai.

                     32.

                     Papildus šādiem sociālā nodrošinājuma pabalstiem darbiniekiem vispārējās sociālā atbalsta shēmas bieži paredz, ka valdība sedz izmaksas par pabalstiem, kurus uzņēmums piešķir atlaistajiem darbiniekiem, bet kuri nav paredzēti šim uzņēmumam likumā noteiktajās saistībās vai līgumsaistībās. Ja šādas shēmas ir vispārēji un bez nozaru ierobežojumiem pieejamas jebkuram darbiniekam, kas atbilst iepriekš noteiktiem un automātiskiem atbilstības nosacījumiem, uzskata, ka tās neietver atbalstu saskaņā ar EEZ līguma 61. panta 1. punktu tiem uzņēmumiem, kuri veic pārstrukturēšanu. Savukārt, ja shēmas izmanto, lai atbalstītu pārstrukturēšanu konkrētās nozarēs, tās var ietvert atbalstu selektīvā veida dēļ, kādā tās izmanto (25).

                     33.

                     Uzņēmuma paša saistības saskaņā ar nodarbinātības tiesību aktiem vai koplīgumiem ar arodbiedrībām, kas paredz atlaistajiem darbiniekiem nodrošināt noteiktus labumus, piemēram, atlaišanas pabalstus vai nodarbināmības palielināšanas pasākumus, pieder pie parastajām darījumdarbības izmaksām, kuras uzņēmumam jāsedz no paša resursiem. Tādējādi valsts ieguldījums minēto izmaksu segšanā ir uzskatāms par atbalstu. Tas attiecas gan uz gadījumiem, kad maksājumus veic tieši uzņēmumam, gan gadījumiem, kad tos darbiniekiem piešķir ar valsts iestādes starpniecību.

                     34.

                     Iestādei nav a priori iebildumu pret šādu atbalstu, ja to piešķir grūtībās nonākušiem uzņēmumiem, jo tas nodrošina saimnieciskus labumus, kas pārsniedz attiecīgā uzņēmuma intereses un tādējādi atvieglo strukturālās pārmaiņas un samazina sociālās grūtības.

                     35.

                     Papildus tieša finansiālā atbalsta nodrošināšanai šādu atbalstu konkrētas pārstrukturēšanas shēmas ietvaros bieži sniedz apmācībai, konsultācijām un praktiskai palīdzībai atrast citu darbu, pārcelšanās palīdzībai un profesionālai apmācībai un palīdzībai darbiniekiem, kas vēlas veidot jaunus uzņēmumus. Tā kā šādi pasākumi, kas palielina atlaisto darbinieku nodarbināmību, palīdz sasniegt sociālo grūtību mazināšanas mērķi, Iestāde šādu atbalstu konsekventi vērtē pozitīvi, ja to piešķir grūtībās nonākušiem uzņēmumiem.

               3.   Saderība ar EEZ līguma darbību

                     36.

                     Apstākļi, kādos valsts atbalstu grūtībās nonākušiem uzņēmumiem var apstiprināt kā saderīgu ar EEZ līguma darbību, ir noteikti EEZ līguma 61. panta 2. un 3. punktā. Saskaņā ar 61. panta 3. punkta c) apakšpunktu Iestāde ir pilnvarota atļaut “atbalstu, kas veicina konkrētu saimniecisko darbību (..) attīstību, ja šādam atbalstam nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas ir pretrunā kopīgām interesēm”. Tas jo īpaši var attiekties uz gadījumiem, kad atbalsts ir vajadzīgs, lai novērstu tirgus nepilnību izraisītu nevienlīdzību vai nodrošinātu ekonomisko un sociālo kohēziju.

                     37.

                     Par atbalsta pasākumiem par labu lieliem uzņēmumiem Iestādei jāpaziņo individuāli. Noteiktos apstākļos Iestāde var apstiprināt shēmas, kas paredz nelielas atbalsta summas MVU un nelieliem valsts uzņēmumiem; apstākļi ir noteikti 6. nodaļā (26).

                     38.

                     Vērtējot, vai paziņoto atbalstu var atzīt par saderīgu ar EEZ līguma darbību, Iestāde izvērtē, vai ir izpildīts ikviens no turpmāk minētajiem kritērijiem:

                                 a)

                                 ieguldījums precīzi definēta kopīgu interešu mērķa sasniegšanā – valsts atbalsta pasākuma mērķim jābūt kopīgu interešu mērķim saskaņā ar EEZ līguma 61. panta 3. punktu (3.1. iedaļa);

                                 b)

                                 valsts iejaukšanās nepieciešamība – valsts atbalsta pasākumam jābūt vērstam uz tādu situāciju, kurā atbalsts var panākt būtisku uzlabojumu, ko tirgus pats nespētu nodrošināt, piemēram, novēršot tirgus nepilnību vai atrisinot taisnīguma vai kohēzijas problēmu (3.2. iedaļa);

                                 c)

                                 atbalsta pasākuma piemērotība – atbalsta pasākumu uzskata par nesaderīgu, ja citi mazāk kropļojoši pasākumi ļauj sasniegt to pašu mērķi (3.3. iedaļa);

                                 d)

                                 stimulējošā iedarbība – jāpierāda, ka bez konkrētā atbalsta saņēmējs tiktu pārstrukturēts, pārdots vai likvidēts tādā veidā, ka netiktu sasniegts kopīgu interešu mērķis (3.4. iedaļa);

                                 e)

                                 atbalsta samērīgums (līdz minimumam ierobežots atbalsts) – atbalsta summa nedrīkst pārsniegt minimālo summu, kas nepieciešama, lai sasniegtu kopīgu interešu mērķi (3.5. iedaļa);

                                 f)

                                 izvairīšanās no nepamatotas negatīvas ietekmes uz konkurenci un tirdzniecību starp līgumslēdzējām pusēm – atbalsta negatīvajai ietekmei jābūt pietiekami ierobežotai, lai pasākuma ietekmes kopējais samērs būtu pozitīvs (3.6. iedaļa);

                                 g)

                                 atbalsta pārredzamība: līgumslēdzējām pusēm, Iestādei, ekonomikas dalībniekiem un sabiedrībai ir jābūt vienkāršai piekļuvei visiem attiecīgajiem tiesību aktiem un derīgai informācijai par piešķirto atbalstu (3.7. iedaļa).

                     39.

                     Ja kāds no iepriekš minētajiem kritērijiem nav izpildīts, atbalstu neuzskata par saderīgu ar EEZ līguma darbību.

                     40.

                     Attiecībā uz konkrētu shēmu kategoriju ietekmes kopējo samēru var noteikt arī prasību veikt ex post vērtējumu, kā aprakstīts šo pamatnostādņu 118., 119. un 120. punktā.

                     41.

                     Turklāt, ja atbalsta pasākums vai tā nosacījumi (tostarp finansēšanas metode, ja tā ir atbalsta pasākuma neatņemama sastāvdaļa) nozīmētu EEZ tiesību nenodalāmu pārkāpumu, attiecīgo atbalstu nevar atzīt par saderīgu ar EEZ līguma darbību (27).

                     42.

                     Šajā nodaļā Iestāde ir izklāstījusi nosacījumus, saskaņā ar kuriem tā novērtē katru 38. punktā minēto kritēriju.

               3.1.   Ieguldījums vispārējas nozīmes mērķa sasniegšanā

                     43.

                     Ņemot vērā iziešanas no tirgus nozīmi produktivitātes pieauguma procesā, uzņēmuma iziešanas no tirgus novēršana nav pietiekams atbalsta pamatojums. Jāsniedz skaidri pierādījumi, ka atbalstam ir kopīgu interešu mērķis, jo tas ir vērsts uz sociālo grūtību vai tirgus nepilnību novēršanu (3.1.1. iedaļa), atjaunojot uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspēju (3.1.2. iedaļa).

               3.1.1.   Sociālo grūtību vai tirgus nepilnības pierādīšana

                     44.

                     Līgumslēdzējām pusēm jāpierāda, ka saņēmēja iziešana no tirgus, visticamāk, radītu būtiskas sociālās grūtības vai nopietnu tirgus nepilnību, konkrēti, jāpierāda, ka:

                                 a)

                                 bezdarba līmenis attiecīgajā(-os) reģionā(-os) (NUTS II līmenī) ir:

                                             i)

                                             augstāks par EEZ vidējo līmeni un pastāvīgs, un attiecīgajā(-os) reģionā(-os) pastāv arī grūtības radīt jaunas darbvietas; vai

                                             ii)

                                             augstāks par valsts vidējo līmeni un pastāvīgs, un attiecīgajā(-os) reģionā(-os) pastāv arī grūtības radīt jaunas darbvietas;

                                 b)

                                 pastāv risks pārtraukt tāda būtiska pakalpojuma sniegšanu, ko ir grūti dublēt, un jebkuram konkurentam būtu grūti pārņemt tā sniegšanu (piemērs: valsts infrastruktūras pakalpojumu sniedzējs);

                                 c)

                                 uzņēmuma, kam ir būtiska sistēmiskā loma konkrētā reģionā vai nozarē, iziešanai no tirgus būtu potenciālas negatīvās sekas (piemērs: būtisku resursu piegādātājs);

                                 d)

                                 pastāv risks pārtraukt VTNP pastāvīgu sniegšanu;

                                 e)

                                 kredīttirgu nepilnība vai šo tirgu negatīvi stimuli izraisītu citādi dzīvotspējīga uzņēmuma maksātnespēju;

                                 f)

                                 attiecīgā uzņēmuma iziešana no tirgus radītu būtisku tehnisko zināšanu vai kompetenču neatgriezenisku zudumu; vai

                                 g)

                                 rastos līdzīgas nopietnu grūtību situācijas, ko attiecīgā līgumslēdzēja puse pienācīgi pamatojusi.

               3.1.2.   Pārstrukturēšanas plāns un ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošana

                     45.

                     Pārstrukturēšanas atbalsts, kas ietilpst šo pamatnostādņu darbības jomā, nevar aprobežoties ar finansiālo atbalstu, kura mērķis ir segt līdzšinējos zaudējumus, nepievēršoties šo zaudējumu iemesliem. Tāpēc pārstrukturēšanas atbalsta gadījumā Iestāde pieprasa, lai attiecīgā līgumslēdzēja puse iesniegtu realizējamu, konsekventu un vērienīgu pārstrukturēšanas plānu, kas vērsts uz saņēmēja ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu (28). Pārstrukturēšanā var iekļaut vienus vai vairākus šādus elementus: saņēmēja darbība tiek reorganizēta un racionalizēta, lai to padarītu efektīvāku, parasti tiek pārtrauktas zaudējumus nesošās darbības, pārstrukturētas tās darbības, kuras var atkal kļūt konkurētspējīgas, un, iespējams, tiek veikta uzņēmuma diversifikācija, lai apgūtu jaunas un dzīvotspējīgas darbības. Parasti tā ietver arī finanšu pārstrukturēšanu, kas izpaužas kā jaunu vai esošo dalībnieku/akcionāru kapitāla ieguldījumi un esošo kreditoru parāda samazinājums.

                     46.

                     Tāpēc atbalsta piešķiršanai jāizvirza nosacījums, ka tiek īstenots pārstrukturēšanas plāns, kas visos ad hoc atbalsta gadījumos jāapstiprina Iestādei.

                     47.

                     Pārstrukturēšanas plānam jāļauj atjaunot saņēmēja ilgtermiņa dzīvotspēju pieņemamā termiņā un pamatojoties uz reāliem pieņēmumiem attiecībā uz turpmākajiem darbības apstākļiem, izslēdzot jebkādu papildu valsts atbalstu, kas nav paredzēts pārstrukturēšanas plānā. Pārstrukturēšanas periodam jābūt pēc iespējas īsākam. Pārstrukturēšanas plāns, kas ietver visu būtisko informāciju, jāiesniedz Iestādei, un tajā jo īpaši jāietver šajā iedaļā (3.1.2. iedaļa) noteiktā informācija.

                     48.

                     Pārstrukturēšanas plānā jāapzina saņēmēja grūtību iemesli un saņēmēja paša vājās puses un jāapraksta, kā ierosinātie pārstrukturēšanas pasākumi novērsīs attiecīgās pamatā esošās saņēmēja problēmas.

                     49.

                     Pārstrukturēšanas plānā ir jāsniedz informācija par saņēmēja darījumdarbības modeli, uzskatāmi parādot, kā šis plāns sekmēs tā ilgtermiņa dzīvotspēju. Tajā jo īpaši jāiekļauj informācija par saņēmēja organizatorisko struktūru, finansējumu, korporatīvo pārvaldību un visiem citiem būtiskajiem aspektiem. Pārstrukturēšanas plānā jānovērtē, vai saņēmēja grūtības būtu bijis iespējams novērst ar atbilstīgu un laicīgu vadības rīcību, un, ja tā ir, uzskatāmi jāparāda, ka ir veiktas atbilstīgas izmaiņas pārvaldībā. Ja saņēmēja grūtības izriet no trūkumiem tā darījumdarbības modelī vai korporatīvās pārvaldības sistēmā, nepieciešams veikt atbilstīgas izmaiņas.

                     50.

                     Plānotās pārstrukturēšanas paredzamie rezultāti uzskatāmi jāparāda pamatscenārija gadījumā, kā arī pesimistiskā (jeb ļaunākā) scenārija gadījumā. Tāpēc pārstrukturēšanas plānā cita starpā jāņem vērā pašreizējais stāvoklis un nākotnes izredzes attiecībā uz piedāvājumu un pieprasījumu konkrētajā produktu tirgū un nozares galvenie izmaksu faktori, atspoguļojot pamata un negatīvā scenārija pieņēmumus, kā arī saņēmēja stiprās un vājās puses. Pieņēmumi jāsalīdzina ar atbilstīgiem nozares rādītājiem, kas attiecīgi jāpielāgo valsts un nozares apstākļiem. Saņēmējam jāsniedz tirgus apsekojums un jutīguma analīze, kas apkopo saņēmēja darbības noteicošos parametrus un galvenos paredzamos riska faktorus.

                     51.

                     Saņēmēja dzīvotspējas atjaunošanai galvenokārt jābalstās uz iekšējiem pasākumiem, kas jo īpaši paredz pārtraukt tādas darbības, kas vidējā termiņā turpinātu strukturāli radīt zaudējumus. Dzīvotspējas atjaunošana nedrīkst balstīties uz optimistiskiem pieņēmumiem par ārējiem faktoriem, piemēram, ierobežoto resursu cenu, pieprasījuma vai piedāvājuma svārstībām, ne uz pieņēmumiem, ka saņēmēja darbības rezultāti būs labāki nekā tirgus un tā konkurentu rezultāti vai ka tas sāks un izvērsīs jaunas darbības tādās jomās, kurās tam nav pieredzes un konkrētu rezultātu (ja vien tas nav pienācīgi pamatots un nepieciešams diversifikācijas un dzīvotspējas iemeslu dēļ).

                     52.

                     Ilgtermiņa dzīvotspēja ir sasniegta, kad uzņēmums pēc visu savu izmaksu segšanas, ieskaitot nolietojuma un finansējuma izmaksas, spēj gūt atbilstīgu plānoto peļņu no kapitāla. Pārstrukturētajam uzņēmumam ir jāspēj konkurēt tirgū pašam saviem spēkiem.

               3.2.   Valsts iejaukšanās nepieciešamība

                     53.

                     Līgumslēdzējām pusēm, kas plāno piešķirt pārstrukturēšanas atbalstu, jāiesniedz salīdzinājums ar ticamu alternatīvu scenāriju, kas neietver valsts atbalstu, uzskatāmi parādot, ka alternatīvā scenārija gadījumā netiktu sasniegts 3.1.1. iedaļā minētais attiecīgais mērķis vai mērķi vai ka tie tiktu sasniegti mazākā mērā. Šie scenāriji var ietvert, piemēram, parāda pārstrukturēšanu, aktīvu atsavināšanu, privātā kapitāla piesaistīšanu, pārdošanu konkurentam vai sadalīšanu, katrā konkrētajā gadījumā izmantojot maksātnespējas vai reorganizācijas procedūru vai to panākot citā veidā.

               3.3.   Piemērotība

                     54.

                     Līgumslēdzējām pusēm būtu jānodrošina, ka atbalsts tiek piešķirts tādā veidā, kas dod iespēju sasniegt attiecīgo mērķi ar vismazākajiem kropļojumiem. Grūtībās nonākušu uzņēmumu gadījumā to var panākt, nodrošinot, ka atbalsta veids ir piemērots, lai risinātu saņēmēja grūtības, un atbalsts ir pienācīgi atlīdzināts. Šajā iedaļā noteiktas prasības, kas jāievēro, lai pierādītu, ka atbalsta pasākums ir piemērots.

               3.3.1.   Glābšanas atbalsts

                     55.

                     Lai Iestāde apstiprinātu glābšanas atbalstu, tam jāatbilst šādiem nosacījumiem:

                                 a)

                                 tam ir jābūt likviditātes pagaidu atbalstam aizdevumu garantiju vai aizdevumu veidā;

                                 b)

                                 aizdevuma finanšu izmaksām vai – aizdevuma garantiju gadījumā – garantētā aizdevuma kopējām finanšu izmaksām, ieskaitot aizdevuma procentu likmi un garantijas prēmiju, jāatbilst 56. punktam;

                                 c)

                                 ja d) apakšpunktā nav noteikts citādi, visi aizdevumi jāatmaksā un visām garantijām jābeidzas periodā, kas nepārsniedz sešus mēnešus no pirmā maksājuma veikšanas saņēmējam;

                                 d)

                                 Līgumslēdzējām pusēm jāapņemas ne vēlāk kā sešos mēnešos no glābšanas atbalsta pasākuma atļaušanas vai – nepaziņota atbalsta gadījumā – ne vēlāk kā sešos mēnešos no pirmā maksājuma veikšanas saņēmējam iesniegt Iestādei;

                                             i)

                                             pierādījumu, ka aizdevums ir pilnā mērā atmaksāts un/vai garantija ir izbeigta; vai

                                             ii)

                                             pārstrukturēšanas plānu, kā paredzēts 3.1.2. iedaļā, ja saņēmējs kvalificējas kā grūtībās nonācis uzņēmums (nevis tikai saskaras ar akūtām likvīdu vajadzībām 29. punktā paredzēto apstākļu dēļ). Iesniedzot pārstrukturēšanas plānu, glābšanas atbalsta apstiprinājums tiek automātiski pagarināts līdz brīdim, kad Iestāde pieņem savu galīgo lēmumu par pārstrukturēšanas plānu, ja vien tā nenolemj, ka šāds pagarinājums nav pamatots vai ir jāierobežo tā termiņš vai darbības joma. No brīža, kad pārstrukturēšanas plāns, attiecībā uz kuru ir pieprasīts atbalsts, ir ieviests un tiek īstenots, visu turpmāko atbalstu uzskata par pārstrukturēšanas atbalstu; vai

                                             iii)

                                             likvidācijas plānu, kurā pamatotā veidā noteikta saņēmēja likvidācijas kārtība pieņemamā laikposmā bez papildu atbalsta;

                                 e)

                                 glābšanas atbalstu nedrīkst izmantot tādu strukturālo pasākumu finansēšanai kā nozīmīgu uzņēmuma daļu vai aktīvu iegāde, izņemot, ja tie glābšanas periodā ir nepieciešami saņēmēja izdzīvošanai.

                     56.

                     Atlīdzībai, kas saņēmējam ir jāmaksā par glābšanas atbalstu, jāatspoguļo saņēmēja attiecīgā kredītspēja, neņemot vērā likviditātes grūtību un valsts atbalsta pagaidu ietekmi, un tai jārada saņēmējam stimuls pēc iespējas drīz atmaksāt atbalstu. Tāpēc Iestādes prasība ir, ka atlīdzības likme nedrīkst būt mazāka par atsauces likmi, kas atsauces likmju pamatnostādnēs (29) noteikta vājiem uzņēmumiem, kuri piedāvā parastu nodrošinājuma līmeni (pašlaik viena gada IBOR likme plus 400 bāzes punkti), (30) un ka tā jāpalielina par vismaz 50 bāzes punktiem tādam glābšanas atbalstam, kura apstiprinājums ir pagarināts saskaņā ar 55. punkta d) apakšpunkta ii) punktu.

                     57.

                     Ja pastāv pierādījumi, ka iepriekš 56. punktā noteiktā likme nav atbilstīgs atsauces rādītājs, piemēram, ja tā ievērojami atšķiras no saņēmēja nesen emitētu līdzīgu instrumentu tirgus cenām, Iestāde var attiecīgi pielāgot nepieciešamo atlīdzības līmeni.

               3.3.2.   Pārstrukturēšanas atbalsts

                     58.

                     Līgumslēdzējas puses var pēc saviem ieskatiem izvēlēties pārstrukturēšanas atbalsta veidu. Tomēr tām ir jānodrošina, ka izvēlētais instruments ir piemērots problēmai, kuru ar to ir paredzēts risināt. Jo īpaši līgumslēdzējām pusēm būtu jānovērtē, vai saņēmēju problēmas ir saistītas ar likviditāti vai maksātspēju, un jāizvēlas piemēroti instrumenti, lai risinātu apzinātās problēmas. Piemēram, maksātspējas problēmu gadījumā piemērots risinājums varētu būt aktīvu palielināšana, izmantojot rekapitalizāciju, bet situācijā, kurā problēmas galvenokārt saistītas ar likviditāti, var būt pietiekami nodrošināt palīdzību ar aizdevumiem vai aizdevumu garantijām.

               3.4.   Stimulējošā iedarbība

                     59.

                     Līgumslēdzējai pusei, kas plāno piešķirt pārstrukturēšanas atbalstu, jāpierāda, ka bez šā atbalsta saņēmējs tiktu pārstrukturēts, pārdots vai likvidēts tādā veidā, ka netiktu sasniegts 3.1.1. iedaļā noteiktais kopīgu interešu mērķis. Šis pierādījums var būt ietverts analīzē, kas iesniegta saskaņā ar 53. punktu.

               3.5.   Atbalsta samērīgums/līdz minimumam ierobežots atbalsts

         3.5.1.   Glābšanas atbalsts

                     60.

                     Glābšanas atbalstam jābūt ierobežotam līdz apjomam, kas nepieciešams, lai saņēmējs varētu turpināt darbību sešus mēnešus. Nosakot minēto apjomu, ņem vērā I pielikumā noteiktās formulas rezultātu. Atbalstu, kas pārsniedz šā aprēķina rezultātu, apstiprina vienīgi tad, ja tas ir pienācīgi pamatots ar iesniegtu likviditātes plānu, kurā uzskaitītas saņēmēja likvīdu vajadzības turpmākajos sešos mēnešos.

               3.5.2.   Pārstrukturēšanas atbalsts

                     61.

                     Pārstrukturēšanas atbalsta apjoms un intensitāte jāierobežo līdz stingram minimumam, kas nepieciešams, lai veiktu pārstrukturēšanu, ņemot vērā saņēmēja, tā dalībnieku/akcionāru vai uzņēmumu grupas, kurā tas ietilpst, esošos finanšu resursus. Jo īpaši jānodrošina pietiekams pašu ieguldījums pārstrukturēšanas izmaksās un pietiekams sloga sadales līmenis, kā sīkāk noteikts šajā iedaļā (3.5.2.). Šajā novērtējumā ņem vērā visu iepriekš piešķirto glābšanas atbalstu.

               3.5.2.1.   Pašu ieguldījums

                     62.

                     Būtisks ieguldījums (31) pārstrukturēšanas izmaksās jāveic no pašu resursiem, kas ir atbalsta saņēmēja, tā dalībnieku/akcionāru, kreditoru, uzņēmumu grupas, kuram tas pieder, vai jaunu ieguldītāju rīcībā. Šim pašu ieguldījumam parasti būtu jābūt līdzīgam piešķiramajam atbalstam tā ietekmes ziņā uz saņēmēja maksātspēju vai likviditāti. Piemēram, ja piešķiramais atbalsts uzlabo saņēmēja pašu kapitāla pozīciju, arī pašu ieguldījumam būtu jāietver pasākumi, kas uzlabo pašu kapitāla pozīciju, piemēram, jauna pašu kapitāla piesaistīšana no saviem dalībniekiem/akcionāriem, esošā parāda un kapitāla parādzīmju norakstīšana, esošā parāda konvertēšana pašu kapitālā vai jauna ārēja kapitāla piesaistīšana atbilstoši tirgus nosacījumiem. Iestāde, saskaņā ar 90. punktu vērtējot konkurences kropļojumu ierobežošanas pasākumu nepieciešamo apmēru, ņem vērā, kādā mērā pašu ieguldījuma ietekme ir līdzīga piešķiramā atbalsta ietekmei.

                     63.

                     Šim ieguldījumam jābūt reālam, tas ir, faktiskam, kas izslēdz nākotnē plānoto peļņu, piemēram, naudas plūsmas, un tam jābūt pēc iespējas lielam. Valsts vai publiska uzņēmuma ieguldījumu var ņemt vērā vienīgi tad, ja tas neietver nekādu atbalstu. Šāds gadījums varētu būt īpaši tad, ja ieguldījumu veic no atbalsta piešķīrējas iestādes neatkarīgs subjekts (piemēram, valsts īpašumā esoša banka vai publiska pārvaldītājsabiedrība) un tas savu ieguldījumu lēmumu pieņem, pamatojoties uz savām komercinteresēm (32).

                     64.

                     Pašu ieguldījumu parasti uzskata par pietiekamu, ja tā apjoms ir vismaz 50 % no pārstrukturēšanas izmaksām. Ārkārtas apstākļos un īpašu grūtību gadījumā, kas līgumslēdzējai pusei jāpierāda, Iestāde var piekrist ieguldījumam, kas ir mazāks par 50 % no pārstrukturēšanas izmaksām, ja šā ieguldījuma apjoms tik un tā ir būtisks.

               3.5.2.2.   Sloga sadale

                     65.

                     Ja valsts atbalstu nodrošina tādā veidā, kas uzlabo saņēmēja pašu kapitāla pozīciju, piemēram, ja valsts piešķir dotācijas, iepludina kapitālu vai noraksta parādu, tas var aizsargāt dalībniekus/akcionārus un subordinētos kreditorus pret sekām, ko rada to izvēle ieguldīt saņēmējā. Tas var radīt bezrūpīgas rīcības risku un nelabvēlīgi ietekmēt tirgus disciplīnu. Attiecīgi atbalstu zaudējumu segšanai var piešķirt vienīgi ar noteikumiem, kas paredz atbilstīgu sloga sadali ar esošajiem ieguldītājiem.

                     66.

                     Atbilstīga sloga sadale parasti nozīmē to, ka esošajiem dalībniekiem/akcionāriem un attiecīgā gadījumā subordinētajiem kreditoriem pilnībā jāsedz attiecīgie zaudējumi. Subordinētajiem kreditoriem zaudējumu segšanā jāpiedalās vai nu ar attiecīgo instrumentu konvertēšanu pašu kapitālā, vai to pamatsummas norakstīšanu. Tādējādi valsts iejaukšanās var notikt vienīgi tad, kad ir pilnībā ņemti vērā attiecīgie zaudējumi un tie sadalīti starp esošajiem dalībniekiem/akcionāriem un subordinētajiem parāda turētājiem (33). Jebkurā gadījumā pārstrukturēšanas periodā juridiski iespējamajā apjomā jānovērš naudas aizplūšana no saņēmēja uz pašu kapitāla vai subordinētā parāda turētājiem, izņemot, ja tas nesamērīgi ietekmētu tos, kuri iepludinājuši jaunu pašu kapitālu.

                     67.

                     Atbilstīga sloga sadale cita starpā nozīmē, ka valsts atbalsts, kas uzlabo saņēmēja pašu kapitāla pozīciju, jāpiešķir ar noteikumiem, kuri valstij nodrošina samērīgu daļu no saņēmēja vērtības turpmākā pieauguma, ievērojot valsts ieguldītā pašu kapitāla summu attiecībā pret uzņēmuma pašu kapitālu, kas paliek pēc zaudējumu ņemšanas vērā.

                     68.

                     Iestāde var pieļaut izņēmumus attiecībā uz 66. punktā noteikto pasākumu pilnīgu īstenošanu, ja šie pasākumi radītu nesamērīgus rezultātus. Šādas situācijas varētu ietvert gadījumus, kad atbalsta apjoms salīdzinājumā ar pašu ieguldījumu ir neliels, vai ja attiecīgā līgumslēdzēja puse pierāda, ka subordinētie kreditori ekonomiskā izteiksmē saņemtu mazāk nekā tad, ja īstenotu parastu maksātnespējas procedūru un valsts atbalsts netiktu piešķirts.

                     69.

                     Iestāde neizvirza sistemātisku prasību augstākas prioritātes parāda turētājiem veikt ieguldījumu saņēmēja pašu kapitāla pozīcijas atjaunošanā. Tomēr tā var uzskatīt šādu ieguldījumu par pamatu konkurences kropļojumu ierobežošanas pasākumu nepieciešamā apmēra samazināšanai saskaņā ar 90. punktu.

               3.6.   Negatīvā ietekme

         3.6.1.   Princips “vienreiz un pēdējoreiz”

                     70.

                     Lai samazinātu bezrūpīgas rīcības risku, pārlieku liela riska uzņemšanās stimulus un iespējamos konkurences kropļojumus, atbalstu grūtībās nonākušiem uzņēmumiem drīkst piešķirt tikai vienai pārstrukturēšanas darbībai. Tas ir princips “vienreiz un pēdējoreiz”. Ja uzņēmumam, kas jau ir saņēmis atbalstu saskaņā ar šīm pamatnostādnēm, vajadzīgs vēl papildu šāda veida atbalsts, tas nozīmē, ka uzņēmuma grūtībām ir tendence atkārtoties vai tās netika pienācīgi risinātas, kad tika piešķirts iepriekšējais atbalsts. Atkārtota valsts iejaukšanās, visticamāk, radītu bezrūpīgas rīcības problēmas un konkurences kropļojumus, kas ir pretrunā kopīgām interesēm.

                     71.

                     Paziņojot Iestādei par plānotu glābšanas vai pārstrukturēšanas atbalstu, līgumslēdzējai pusei jānorāda, vai attiecīgais uzņēmums jau iepriekš ir saņēmis glābšanas atbalstu, pārstrukturēšanas atbalstu vai pārstrukturēšanas pagaidu atbalstu, tostarp šāda veida atbalstu, kas piešķirts pirms šo pamatnostādņu spēkā stāšanās dienas, vai nepaziņotu atbalstu (34). Ja tā ir un ja pagājis mazāk nekā 10 gadu kopš atbalsta piešķiršanas, pārstrukturēšanas perioda beigām vai pārstrukturēšanas plāna īstenošanas apstādināšanas (ņemot vērā visnesenāko no šiem notikumiem), Iestāde neatļauj piešķirt papildu atbalstu saskaņā ar šīm pamatnostādnēm.

                     72.

                     Izņēmumi no šā noteikuma ir atļauti šādos gadījumos:

                                 a)

                                 ja pārstrukturēšanas atbalsts seko glābšanas atbalstam un ietilpst vienotā pārstrukturēšanas procesā;

                                 b)

                                 ja glābšanas atbalsts vai pārstrukturēšanas pagaidu atbalsts ir piešķirts saskaņā ar šīm pamatnostādnēm un pēc šā atbalsta nav sekojis pārstrukturēšanas atbalsts, ja:

                                             i)

                                             laikā, kad tika piešķirts attiecīgais atbalsts saskaņā ar šīm pamatnostādnēm, varēja pamatoti uzskatīt, ka saņēmējs ilgtermiņā būs dzīvotspējīgs; un

                                             ii)

                                             vajadzība pēc jauna glābšanas vai pārstrukturēšanas atbalsta rodas ne mazāk kā pēc pieciem gadiem sakarā ar neparedzētiem apstākļiem (35), par ko saņēmējs nav atbildīgs;

                                 c)

                                 ārkārtas un neparedzētu apstākļu gadījumā, par ko saņēmējs nav atbildīgs.

                     73.

                     Principa “vienreiz un pēdējoreiz” piemērošanu nekādā veidā neskar saņēmēja īpašnieku maiņa pēc atbalsta piešķiršanas, ne arī tiesas vai administratīvi procesi, kā rezultātā tiek uzlabota saņēmēja bilance, samazinātas tā saistības vai nokārtoti iepriekšējie parādi, ja darījumdarbību turpina tas pats uzņēmums.

                     74.

                     Ja glābšanas atbalstu, pārstrukturēšanas atbalstu vai pārstrukturēšanas pagaidu atbalstu saņēmusi uzņēmumu grupa, Iestāde parasti neatļauj turpmāku glābšanas vai pārstrukturēšanas atbalstu pašai grupai vai kādam no grupai piederošajiem subjektiem, ja nav pagājis 10 gadu kopš atbalsta piešķiršanas, pārstrukturēšanas perioda beigām vai pārstrukturēšanas plāna īstenošanas apstādināšanas (ņemot vērā visnesenāko no šiem notikumiem). Ja glābšanas atbalstu, pārstrukturēšanas atbalstu vai pārstrukturēšanas pagaidu atbalstu saņēmis kāds uzņēmumu grupai piederošs subjekts, tad grupa kopumā, kā arī pārējie grupai piederošie subjekti, izņemot iepriekšējo atbalsta saņēmēju, var saņemt glābšanas vai pārstrukturēšanas atbalstu (ievērojot pārējos šo pamatnostādņu noteikumus). Līgumslēdzējām pusēm jāpierāda, ka grupa vai citi grupai piederošie subjekti iepriekšējam atbalsta saņēmējam nenodos nekādu atbalstu.

                     75.

                     Ja uzņēmums pārņem kāda cita uzņēmuma aktīvus un jo īpaši tāda uzņēmuma aktīvus, uz kuru ir attiecināta kāda no 73. punktā minētajām procedūrām vai kolektīvas maksātnespējas procedūras saskaņā ar valstu tiesību aktiem un kurš jau ir saņēmis glābšanas vai pārstrukturēšanas atbalstu vai pārstrukturēšanas pagaidu atbalstu, princips “vienreiz un pēdējoreiz” uz pircēju neattiecas, ar nosacījumu, ka starp veco uzņēmumu un pircēju nepastāv ekonomiska pēctecība (36).

               3.6.2.   Konkurences kropļojumu ierobežošanas pasākumi

                     76.

                     Piešķirot pārstrukturēšanas atbalstu, ir jāveic konkurences kropļojumu ierobežošanas pasākumi, lai tādējādi panāktu, ka pēc iespējas tiek samazināta negatīvā ietekme uz tirdzniecības apstākļiem un pozitīvā ietekme pārsniedz negatīvo ietekmi. Iestāde šo pasākumu formas piemērotību un darbības jomu novērtē saskaņā ar šo iedaļu (3.6.2.).

               3.6.2.1.   Konkurences kropļojumu ierobežošanas pasākumu raksturs un forma

                     77.

                     Neskarot 84. punktu, konkurences kropļojumu ierobežošanas pasākumu parastā forma ir strukturālu pasākumu veidā. Attiecīgos apstākļos Iestāde konkurences kropļojumu mazināšanai konkrētos gadījumos var akceptēt tādus rīcības pasākumus, kas nav noteikti 84. punktā, vai arī dažu vai visu parasti prasīto strukturālo pasākumu vietā akceptēt tirgus atvēršanas pasākumus.

               Strukturālie pasākumi – atsavināšana un darījumdarbības samazināšana

                     78.

                     Balstoties uz novērtējumu saskaņā ar konkurences kropļojumu ierobežošanas pasākumu kalibrēšanas kritērijiem (noteikti 3.6.2.2. iedaļā), uzņēmumiem, kas saņem pārstrukturēšanas atbalstu, var noteikt prasību atsavināt aktīvus vai samazināt jaudu vai tirgus daļu. Šādi pasākumi jo īpaši būtu jāveic tādā tirgū vai tirgos, kur uzņēmumam pēc pārstrukturēšanas būs nozīmīgs stāvoklis, sevišķi tādos, kuros ir būtisks jaudas pārpalikums. Atsavināšana konkurences kropļojumu ierobežošanas nolūkā jāveic bez liekas kavēšanās, ņemot vērā atsavināmo aktīvu veidu un jebkādus šķēršļus to atsavināšanai (37), un jebkurā gadījumā pārstrukturēšanas plāna īstenošanas laikā. Tāda atsavināšana, norakstīšana un zaudējumus nesošu darbību izbeigšana, kas jebkurā gadījumā būtu vajadzīga ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanai, parasti nav uzskatāma par pietiekamu konkurences kropļojumu mazināšanai, ņemot vērā 3.6.2.2. iedaļā noteiktos principus.

                     79.

                     Lai šādi pasākumi stiprinātu konkurenci un veicinātu pienācīgu iekšējā tirgus darbību, tiem būtu jāveicina jaunu konkurentu ienākšana tirgū un esošo mazo konkurentu izaugsme vai pārrobežu darbības paplašināšana. Jāizvairās no savrupēšanās valsts robežās un iekšējā tirgus sadrumstalošanas.

                     80.

                     Konkurences kropļojumu ierobežošanas pasākumi nedrīkst izraisīt tirgus struktūras pasliktināšanos. Tāpēc strukturālajiem pasākumiem parasti būtu jāizpaužas kā tādu dzīvotspējīgu, autonomu uzņēmuma daļu atsavināšanai pēc darbības turpināšanas principa, kas var efektīvi konkurēt ilgtermiņā, ja tās izmanto atbilstīgs pircējs. Gadījumā, ja šāda subjekta nav, saņēmējs var nodalīt un pēc tam atsavināt esošu un atbilstoši finansētu darbību, izveidojot jaunu un dzīvotspējīgu subjektu, kuram būtu jāspēj konkurēt tirgū. Strukturālie pasākumi tikai aktīvu atsavināšanas veidā, kas neparedz tāda dzīvotspējīga subjekta izveidi, kurš spētu konkurēt tirgū, ir mazāk efektīvi no konkurences saglabāšanas viedokļa, un tāpēc tie tiek akceptēti tikai izņēmuma gadījumos, ja attiecīgā līgumslēdzēja puse pierāda, ka neviena cita strukturālo pasākumu forma nav iespējama vai ka citi strukturālie pasākumi nopietni apdraudētu uzņēmuma ekonomisko dzīvotspēju.

                     81.

                     Saņēmējam jāveicina atsavināšanas pasākumu īstenošana, piemēram, nodalot attiecīgās darbības un apņemoties nepiesaistīt atsavinātās uzņēmuma daļas klientus.

                     82.

                     Ja šķiet, ka varētu būt grūti atrast pircēju aktīviem, ko saņēmējs piedāvā atsavināt, tam, kolīdz tas apzinās šīs grūtības, jāapzina alternatīvi atsavināšanas pasākumi vai veicamie pasākumi saistībā ar attiecīgo tirgu vai tirgiem gadījumam, ja sākotnēji plānotā aktīvu atsavināšana neizdotos.

               Ar rīcību saistīti pasākumi

                     83.

                     Ar rīcību saistīto pasākumu mērķis ir nodrošināt, ka atbalstu izmanto vienīgi tam, lai finansētu ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu, un tas netiek nepamatoti izmantots, lai uzturētu nopietnus un pastāvīgus tirgus struktūras kropļojumus vai aizsargātu saņēmēju no veselīgas konkurences.

                     84.

                     Lai novērstu strukturālo pasākumu ietekmes apdraudēšanu, visos gadījumos jāveic turpmāk minētie ar rīcību saistītie pasākumi, un tie principā ir jānosaka uz visu pārstrukturēšanas plāna īstenošanas laiku:

                                 a)

                                 pārstrukturēšanas periodā saņēmējiem jāatturas no daļu/akciju iegādāšanās citos uzņēmumos, izņemot gadījumus, kad tas ir absolūti nepieciešams saņēmēja ilgtermiņa dzīvotspējas nodrošināšanai. Tā mērķis ir nodrošināt, ka atbalstu izmanto, lai atjaunotu dzīvotspēju, nevis finansētu ieguldījumus vai paplašinātu saņēmēja klātbūtni esošajā tirgū vai jaunos tirgos. Pēc paziņošanas par šādu iegādi Iestāde to var apstiprināt kā daļu no pārstrukturēšanas plāna;

                                 b)

                                 saņēmējiem savu produktu un pakalpojumu tirgvedībā jāatturas no valsts atbalsta kā konkurences priekšrocības publiskošanas.

                     85.

                     Izņēmuma apstākļos var būt nepieciešams likt saņēmējiem atturēties no iesaistīšanās komerciālā rīcībā ar mērķi strauji paplašināt savu tirgus daļu attiecībā uz konkrētiem produktiem vai ģeogrāfiskajiem tirgiem, piedāvājot nosacījumus (piemēram, attiecībā uz cenām un citiem komerciāliem nosacījumiem), ko nespēj piedāvāt konkurenti, kuri nesaņem valsts atbalstu. Šādus ierobežojumus piemēro tikai tad, ja ne ar kādu citu strukturālu vai ar rīcību saistītu līdzekli nevar pienācīgi novērst apzinātos konkurences kropļojumus un ja šāds pasākums pats neierobežotu konkurenci attiecīgajā tirgū. Piemērojot šo prasību, Iestāde salīdzina saņēmēja piedāvātos nosacījumus ar nosacījumiem, ko piedāvā ticami konkurenti, kuriem ir būtiska tirgus daļa.

               Tirgus atvēršanas pasākumi

                     86.

                     Iestāde savā vispārīgajā novērtējumā ņem vērā līgumslēdzējas puses iespējamās saistības par tādu pasākumu veikšanu no pašas līgumslēdzējas puses vai no saņēmēja puses, kuru mērķis ir sekmēt atvērtākus, stabilākus un konkurenci vairāk veicinošus tirgus, piemēram, atvieglojot ieiešanu tirgū un iziešanu no tā. Jo īpaši tas var ietvert pasākumus, kas paredz saskaņā ar EEZ tiesību aktiem atvērt citiem EEZ tirgus dalībniekiem konkrētus tirgus, kuri ir tieši vai netieši saistīti ar saņēmēja darbībām. Šādas iniciatīvas var aizstāt citus konkurences kropļojumu ierobežošanas pasākumus, kas parasti jāveic saņēmējam.

               3.6.2.2.   Konkurences kropļojumu ierobežošanas pasākumu kalibrēšana

                     87.

                     Konkurences kropļojumu ierobežošanas pasākumiem jābūt vērstiem gan uz bezrūpīgas rīcības riskiem, gan iespējamiem kropļojumiem tirgos, kuros darbojas saņēmējs. Šo pasākumu apjoms ir atkarīgs no vairākiem faktoriem, kuru vidū cita starpā ir šādi: atbalsta apjoms un raksturs un tā piešķiršanas nosacījumi un apstākļi; saņēmēja lielums (38) un relatīvais nozīmīgums tirgū un attiecīgā tirgus iezīmes; apmērs, kādā pēc pašu ieguldījuma un sloga sadales pasākumu īstenošanas saglabājas bezrūpīgas rīcības riski.

                     88.

                     Konkrētāk, atbalsta apjomu (attiecīgā gadījumā izmantojot aproksimācijas) un raksturu Iestāde novērtē gan absolūtā izteiksmē, gan attiecībā pret saņēmēja aktīviem un tirgus kopējo apjomu.

                     89.

                     Attiecībā uz saņēmēja lielumu un relatīvo nozīmīgumu tā tirgos pirms un pēc pārstrukturēšanas Iestāde novērtē ietekmi, kāda atbalstam varētu būt uz šiem tirgiem, salīdzinājumā ar iespējamo rezultātu situācijā bez valsts atbalsta. Lai nodrošinātu efektīvas konkurences saglabāšanu, pasākumus pielāgo attiecīgā tirgus īpatnībām (39).

                     90.

                     Attiecībā uz bezrūpīgas rīcības riskiem Iestāde novērtē arī pašu ieguldījuma un sloga sadales apmēru. Ja pašu ieguldījuma un sloga sadales apmērs ir lielāks nekā prasīts 3.5.2. iedaļā un tādējādi ierobežo atbalsta apjomu un bezrūpīgas rīcības riskus, tas var nozīmēt mazāku apmēru, kādā jāveic konkurences kropļojumu ierobežošanas pasākumi.

                     91.

                     Tā kā pārstrukturēšanas darbības var apdraudēt iekšējā tirgus darbību, pozitīvi tiek vērtēti tādi konkurences kropļojumu ierobežošanas pasākumi, kas palīdz nodrošināt to, ka valstu tirgi paliek atvērti konkurencei.

                     92.

                     Konkurences kropļojumu ierobežošanas pasākumi nedrīkst apdraudēt saņēmēja dzīvotspējas atjaunošanas izredzes, kas var notikt gadījumā, ja pasākuma īstenošana ir ļoti dārga vai ja izņēmuma gadījumos, ko attiecīgā līgumslēdzēja puse pienācīgi pamatojusi, šie pasākumi samazinātu saņēmēja darbību tādā mērā, ka tiktu apdraudēta tā dzīvotspējas atjaunošana, un tāpat tos nedrīkst veikt uz patērētāju un konkurentu rēķina.

                     93.

                     Atbalsts, kas sedz pārstrukturēšanas sociālās izmaksas, kuras minētas 32.–35. punktā, skaidri jānorāda pārstrukturēšanas plānā, jo konkurences kropļojumu ierobežošanas pasākumu apmēra noteikšanā neņem vērā atbalstu sociāliem pasākumiem, ko veic vienīgi štatu samazināšanas dēļ atlaisto darbinieku labā. Kopīgo interešu labad Iestāde pārstrukturēšanas plāna kontekstā raugās, lai pārstrukturēšanas sociālā ietekme citās līgumslēdzējās pusēs, kas nav atbalsta piešķīrēja līgumslēdzēja puse, būtu minimāla.

               3.6.3.   Iepriekšēja nelikumīga atbalsta saņēmēji

                     94.

                     Ja grūtībās nonākušam uzņēmumam iepriekš sniegts nelikumīgs atbalsts, par ko Iestāde ir pieņēmusi negatīvu lēmumu ar rīkojumu par atbalsta atgūšanu, un atgūšana nav notikusi, tādējādi pārkāpjot 3. protokola II daļas 14. pantu (40), tad, saskaņā ar šīm pamatnostādnēm novērtējot jebkādu atbalstu, ko gatavojas piešķirt tam pašam uzņēmumam, ņem vērā, pirmkārt, vecā un jaunā atbalsta kumulatīvo ietekmi un, otrkārt, to, ka vecais atbalsts nav atmaksāts (41).

               3.6.4.   Atbalsta apstiprināšanas īpašie nosacījumi

                     95.

                     Iestāde var noteikt jebkādus nosacījumus un saistības, ko tā uzskata par vajadzīgiem, lai nodrošinātu, ka atbalsts nekropļo konkurenci tādā mērā, ka tas būtu pretrunā kopīgām interesēm, ja attiecīgā līgumslēdzēja puse nav apņēmusies pieņemt šādus noteikumus. Piemēram, tā var prasīt no līgumslēdzēja puses, lai tā pati veiktu konkrētus pasākumus, uzliktu konkrētas saistības saņēmējam vai pārstrukturēšanas periodā atturētos no cita veida atbalsta sniegšanas saņēmējam.

               3.7.   Pārredzamība

                     96.

                     Līgumslēdzēja pusēm ir jānodrošina, ka valsts atbalstam veltītā valsts vai reģionāla līmeņa tīmekļa vietnē tiek publicēta šāda informācija:

                                 —

                                 apstiprinātās atbalsta shēmas vai individuālā atbalsta piešķiršanas lēmuma un tā īstenošanas noteikumu pilns teksts vai saite uz to,

                                 —

                                 atbalsta piešķīrēja(-as) iestāde(-es),

                                 —

                                 individuālo saņēmēju vārdi vai nosaukumi, katram saņēmējam piešķirtā atbalsta veids un summa, piešķiršanas datums, uzņēmuma veids (MVU/liels uzņēmums), saņēmēja atrašanās vietas reģions (NUTS II līmenī) un saņēmēja darbības galvenā ekonomikas nozare (NACE grupu līmenī) (42).

                           No šīs prasības var atbrīvot, ja individuālais atbalsts ir mazāks par EUR 500 000. Attiecībā uz shēmām nodokļu atvieglojumu veidā informāciju par individuālā atbalsta summām (43) var norādīt pa šādiem diapazoniem (miljonos EUR): [0,5–1]; [1–2]; [2–5]; [5–10]; [10–30]; [30 un vairāk].
                     Šī informācija jāpublicē pēc tam, kad ir pieņemts lēmums par atbalsta piešķiršanu, tā jāglabā vismaz 10 gadus, un tai ir bez ierobežojumiem jābūt pieejamai sabiedrībai (44).Līgumslēdzējām pusēm tiks prasīts publicēt iepriekš minēto informāciju ne agrāk kā 2016. gada 1. jūlijā (45).

               4.   Pārstrukturēšanas atbalsts atbalstāmajos apgabalos

                     97.

                     Pamatojoties uz EEZ līguma 61. panta 3. punkta a) un c) apakšpunktu, tādu valsts atbalstu, kura mērķis ir veicināt atsevišķu EEZ mazāk attīstītu teritoriju ekonomisko attīstību, Iestāde var uzskatīt par saderīgu ar EEZ līguma darbību. Tāpēc Iestāde, novērtējot pārstrukturēšanas atbalstu atbalstāmajos apgabalos, ņem vērā arī reģionālās attīstības vajadzības. Tomēr fakts, ka grūtībās nonācis uzņēmums atrodas atbalstāmā reģionā, vien nav pamats, lai varētu saņemt atbalstu pārstrukturēšanai: vidējā vai ilgā laika posmā šādam reģionam nepalīdzēs mākslīga uzņēmumu uzturēšana. Turklāt, lai veicinātu reģionālo attīstību, pašu reģionu interesēs ir izmantot savus resursus tā, lai ātri attīstītu darbības, kas ir dzīvotspējīgas un ilgtspējīgas. Visbeidzot, konkurences kropļojumi jāsamazina pat attiecībā uz atbalstu uzņēmumiem atbalstāmos apgabalos. Šajā kontekstā jāņem vērā arī varbūtēja negatīvā blakusietekme attiecīgajā apgabalā un citos atbalstāmajos apgabalos.

                     98.

                     Tādējādi 3. nodaļā minētie kritēriji ir vienlīdz piemērojami arī atbalstāmajiem apgabaliem, pat ja tiek ņemtas vērā reģionālās attīstības vajadzības. Ja vien noteikumos par valsts atbalstu konkrētajā nozarē nav noteikts citādi, Iestāde atbalstāmajos apgabalos 3.6.2. iedaļas noteikumus par konkurences kropļojumu ierobežošanas pasākumiem tomēr piemēro tādā veidā, lai ierobežotu negatīvu sistēmisko ietekmi uz reģionu. Tas jo īpaši var nozīmēt mazāk stingras prasības attiecībā uz jaudas vai tirgus daļas samazināšanu. Šādos gadījumos tiks ievērots nošķīrums starp apgabaliem, kas var saņemt reģionālo atbalstu saskaņā ar EEZ līguma 61. panta 3. punkta a) apakšpunktu, un apgabaliem, kas to var saņemt saskaņā ar 61. panta 3. punkta c) apakšpunktu, lai ņemtu vērā to, ka pirmajos no šiem minētajiem apgabaliem reģionālās problēmas ir smagākas. Ja tas nepieciešams atbalstāmo apgabalu īpašo apstākļu dēļ, piemēram, ja saņēmējam ir īpašas grūtības piesaistīt jaunu tirgus finansējumu tāpēc, ka tas atrodas atbalstāmajā apgabalā, Iestāde saskaņā ar 64. punktu var apstiprināt ieguldījumu, kas ir mazāks par 50 % no pārstrukturēšanas izmaksām.

               5.   Atbalsts grūtībās nonākušiem VTNP sniedzējiem

                     99.

                     Novērtējot valsts atbalstu grūtībās nonākušiem VTNP sniedzējiem, Iestāde ņem vērā VTNP konkrētās īpatnības un jo īpaši nepieciešamību nodrošināt pakalpojuma sniegšanas nepārtrauktību saskaņā ar EEZ līguma 59. panta 2. punktu.

                     100.

                     VTNP sniedzējiem valsts atbalsts var būt nepieciešams, lai turpinātu sniegt VTNP ar tādiem nosacījumiem, kas ir saderīgi ar to ilgtermiņa dzīvotspēju. Tāpēc 47. punkta nolūkā ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošana jo īpaši var tikt balstīta uz pieņēmumu, ka valsts atbalsts, kas atbilst saderības prasībām, kuras noteiktas VTNP nostādnēs (46), VTNP lēmumā (47), Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1370/2007 (48), Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1008/2008 (49) un Aviācijas pamatnostādnēs (50) vai Padomes Regulā (EEK) Nr. 3577/92 (51) un Jūras transporta pamatnostādnēs (52), aizvien būs pieejams visā tāda pilnvarojuma darbības laikā, kas noslēgts pirms pārstrukturēšanas vai tās laikā.

                     101.

                     Novērtējot atbalstu grūtībās nonākušiem VTNP sniedzējiem saskaņā ar šīm pamatnostādnēm, Iestāde ņem vērā visu valsts atbalstu, ko ir saņēmis attiecīgais pakalpojumu sniedzējs, tostarp kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām. Tomēr, tā kā VTNP sniedzēji lielu daļu no saviem parastajiem ienākumiem var gūt no kompensācijas par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu, šādā veidā noteiktais kopējais atbalsta apjoms var būt ļoti liels salīdzinājumā ar saņēmēja lielumu un var tikt pārspīlēti novērtēts valsts slogs saistībā ar saņēmēja pārstrukturēšanu. Tāpēc, nosakot 3.5.2.1. iedaļā prasīto pašu ieguldījumu, Iestāde neņems vērā kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu, kas atbilst saderības prasībām saskaņā ar VTNP nostādnēm, VTNP lēmumu, Regulu (EK) Nr. 1370/2007, Regulu (EK) Nr. 1008/2008 un Aviācijas pamatnostādnēm vai Padomes Regulu (EEK) Nr. 3577/92 un Jūras transporta pamatnostādnēm.

                     102.

                     Ja aktīvi ir nepieciešami VTNP sniegšanai, tad, nosakot konkurences kropļojumu ierobežošanas pasākumus saskaņā ar 3.6.2. iedaļu, nebūtu racionāli prasīt šo aktīvu atsavināšanu. Šādos gadījumos Iestāde var pieprasīt veikt alternatīvus pasākumus, lai nodrošinātu, ka konkurence netiek kropļota tādā mērā, ka tas būtu pretrunā kopīgām interesēm, jo īpaši pēc iespējas ātrāk ieviest taisnīgu konkurenci attiecībā uz konkrēto VTNP.

                     103.

                     Ja VTNP sniedzējs nespēj ievērot šo pamatnostādņu nosacījumus, attiecīgo atbalstu nevar uzskatīt par saderīgu. Tomēr Iestāde šādos gadījumos var atļaut atbalsta izmaksāšanu tādā apmērā, kāds nepieciešams VTNP nepārtrauktības nodrošināšanai, līdz attiecīgā pakalpojuma sniegšanai pilnvaro jaunu sniedzēju. Iestāde atbalstu apstiprina vienīgi tad, ja attiecīgā līgumslēdzēja puse ar objektīvu pamatojumu pierāda, ka atbalsta apjoms un ilgums ir stingri ierobežoti tādā mērā, kāds nepieciešams, lai pilnvarotu jaunu pakalpojuma sniedzēju.

               6.   Atbalsta shēmas nelieliem atbalsta apjomiem un saņēmējiem

         6.1.   Vispārīgie nosacījumi

                     104.

                     Ja līgumslēdzējas puses vēlas atbalstu saskaņā ar šīm pamatnostādnēm sniegt MVU vai nelieliem valsts uzņēmumiem, šāds atbalsts parasti būtu jāpiešķir saskaņā ar shēmām. Shēmu izmantošana palīdz ierobežot konkurences kropļojumus, kas saistīti ar bezrūpīgas rīcības risku, jo dod līgumslēdzējai pusei iespēju skaidri iepriekš paredzēt noteikumus, saskaņā ar kuriem tā var lemt par atbalsta piešķiršanu grūtībās nonākušiem uzņēmumiem.

                     105.

                     Shēmās jānorāda maksimālais atbalsta apjoms, ko var piešķirt vienam uzņēmumam glābšanas atbalsta, pārstrukturēšanas atbalsta vai pārstrukturēšanas pagaidu atbalsta sniegšanas procesā, tostarp tad, ja plāns tiek grozīts. Maksimālais atbalsta kopapjoms, ko var piešķirt vienam uzņēmumam, nedrīkst pārsniegt EUR 10 miljonus, ietverot atbalstu, kas iegūts no citiem avotiem vai saskaņā ar citām shēmām.

                     106.

                     Kaut arī šo shēmu saderību vispārīgi novērtē, ņemot vērā 3., 4. un 5. nodaļā paredzētos nosacījumus, ir lietderīgi attiecībā uz noteiktiem aspektiem paredzēt vienkāršotus nosacījumus, lai līgumslēdzējas puses minētos nosacījumus varētu piemērot, nevēršoties pie Iestādes, un lai samazinātu slogu, ko MVU un nelieliem valsts uzņēmumiem rada prasītās informācijas sniegšana. Tā kā attiecīgās atbalsta summas un saņēmēji ir nelieli, Iestāde uzskata, ka šajos gadījumos nopietnu konkurences kropļojumu iespēja ir mazāka. Tāpēc 3., 4. un 5. nodaļas noteikumus šādām shēmām piemēro mutatis mutandis, izņemot, ja 6.2., 6.3., 6.4. un 6.5. iedaļā ir paredzēts citādi. Šajā nodaļā ir ietverti arī noteikumi par pārstrukturēšanas pagaidu atbalstu un par shēmu ilgumu un novērtēšanu.

               6.2.   Kopīgu interešu mērķis

                     107.

                     Kaut arī ir maz ticams, ka atsevišķa MVU (53) iziešana no tirgus radītu sociālās grūtības vai tirgus nepilnības tādā apmērā, kāds paredzēts 44. punktā, attiecībā uz MVU pastāv lielākas bažas, ka var tikt iznīcinātas vērtības, ja tādiem MVU, kuri spētu veikt pārstrukturēšanu, lai atjaunotu savu ilgtermiņa dzīvotspēju, šāda iespēja tiek liegta to likviditātes problēmu dēļ. Tāpēc attiecībā uz atbalsta piešķiršanu saskaņā ar shēmām pietiek, ja līgumslēdzēja puse nosaka, ka saņēmēja iziešana no tirgus, visticamāk, radītu sociālas grūtības vai tirgus nepilnību, konkrēti:

                                 a)

                                 novatoriska MVU vai MVU ar augstu izaugsmes potenciālu iziešana no tirgus varētu radīt negatīvas sekas;

                                 b)

                                 uzņēmuma ar spēcīgu saikni ar citiem vietējiem vai reģiona uzņēmumiem, jo īpaši citiem MVU, iziešana no tirgus varētu radīt negatīvas sekas;

                                 c)

                                 kredīttirgu nepilnība vai šo tirgu negatīvi stimuli izraisītu citādi dzīvotspējīga uzņēmuma maksātnespēju; vai

                                 d)

                                 rastos līdzīgas grūtību situācijas, ko attiecīgais saņēmējs pienācīgi pamatojis.

                     108.

                     Atkāpjoties no 50. punkta, saskaņā ar shēmām piešķirta atbalsta saņēmējiem nav jāiesniedz tirgus apsekojums.

               6.3.   Piemērotība

                     109.

                     Prasību, kas paredzēta 55. punkta d) apakšpunktā, uzskata par ievērotu, ja glābšanas atbalsts ir piešķirts uz laiku, kas nepārsniedz sešus mēnešus, kuru laikā jāveic saņēmēja stāvokļa analīze. Līdz minētā perioda beigām:

                                 a)

                                 līgumslēdzējai pusei jāapstiprina pārstrukturēšanas vai likvidācijas plāns vai

                                 b)

                                 saņēmējam jāiesniedz vienkāršots pārstrukturēšanas plāns saskaņā ar 115. punktu, vai

                                 c)

                                 aizdevumam jābūt atmaksātam vai garantijai jābūt izbeigtai.

                     110.

                     Atkāpjoties no 57. punkta, līgumslēdzējām pusēm nav jānovērtē, vai saskaņā ar 56. punktu noteiktā atlīdzība ir atbilstīgs atsauces rādītājs.

               6.4.   Atbalsta samērīgums/līdz minimumam ierobežots atbalsts

                     111.

                     Atkāpjoties no 64. punkta, līgumslēdzējas puses pašu ieguldījumu var uzskatīt par pietiekamu, ja tas atbilst vismaz 40 % no pārstrukturēšanas izmaksām attiecībā uz vidējiem uzņēmumiem un 25 % no pārstrukturēšanas izmaksām attiecībā uz maziem uzņēmumiem.

               6.5.   Negatīvā ietekme

                     112.

                     Līgumslēdzējai pusei, kura plāno piešķirt glābšanas atbalstu, pārstrukturēšanas atbalstu vai pārstrukturēšanas pagaidu atbalstu, jāpārbauda, vai ir ievērots 3.6.1. iedaļā paredzētais princips “vienreiz un pēdējoreiz”. Šajā nolūkā līgumslēdzējai pusei jānosaka, vai attiecīgais uzņēmums jau iepriekš ir saņēmis glābšanas atbalstu, pārstrukturēšanas atbalstu vai pārstrukturēšanas pagaidu atbalstu, tostarp šāda veida atbalstu, kas piešķirts pirms šo pamatnostādņu spēkā stāšanās dienas, vai nepaziņotu atbalstu. Ja tā ir un ja pagājis mazāk nekā 10 gadu kopš glābšanas vai pārstrukturēšanas pagaidu atbalsta piešķiršanas, pārstrukturēšanas perioda beigām vai pārstrukturēšanas plāna īstenošanas apstādināšanas (ņemot vērā visnesenāko no šiem notikumiem), papildu glābšanas, pārstrukturēšanas vai pārstrukturēšanas pagaidu atbalstu nedrīkst piešķirt, izņemot:

                                 a)

                                 ja pārstrukturēšanas pagaidu atbalsts seko glābšanas atbalstam un ietilpst vienotā pārstrukturēšanas procesā;

                                 b)

                                 ja pārstrukturēšanas atbalsts seko glābšanas atbalstam vai pārstrukturēšanas pagaidu atbalstam un ietilpst vienotā pārstrukturēšanas procesā;

                                 c)

                                 ja glābšanas atbalsts vai pārstrukturēšanas pagaidu atbalsts ir piešķirts saskaņā ar šīm pamatnostādnēm un pēc šā atbalsta nav sekojis pārstrukturēšanas atbalsts, ja:

                                             i)

                                             laikā, kad tika piešķirts attiecīgais atbalsts saskaņā ar šīm pamatnostādnēm, varēja pamatoti uzskatīt, ka saņēmējs ilgtermiņā būs dzīvotspējīgs; un

                                             ii)

                                             vajadzība pēc jauna glābšanas, pārstrukturēšanas vai pārstrukturēšanas pagaidu atbalsta rodas ne mazāk kā pēc pieciem gadiem sakarā ar neparedzētiem apstākļiem, par ko saņēmējs nav atbildīgs;

                                 d)

                                 ārkārtas un neparedzētu apstākļu gadījumā, par ko saņēmējs nav atbildīgs.

                     113.

                     Konkurences kropļojumu ierobežošanas pasākumi var nesamērīgi ietekmēt mazos uzņēmumus, jo īpaši ņemot vērā šādu pasākumu īstenošanas slogu. Tāpēc, atkāpjoties no 76. punkta, līgumslēdzējām pusēm šādi pasākumi maziem uzņēmumiem nav jāpiemēro, izņemot gadījumus, kad noteikumos par valsts atbalstu konkrētā nozarē ir noteikts citādi. Tomēr mazi uzņēmumi pārstrukturēšanas periodā parasti nedrīkst palielināt savu jaudu.

               6.6.   Pārstrukturēšanas pagaidu atbalsts

                     114.

                     Atsevišķos gadījumos uzņēmums var spēt īstenot pārstrukturēšanu bez pārstrukturēšanas atbalsta, ja tas var saņemt likviditātes atbalstu ilgāku laiku, nekā tas ir pieejams saskaņā ar glābšanas atbalsta noteikumiem. Līgumslēdzējas puses atbilstoši turpmāk paredzētajiem nosacījumiem var ieviest shēmas, ar kurām likviditātes atbalstu atļauj ilgāk nekā uz sešiem mēnešiem (“pārstrukturēšanas pagaidu atbalsts”).

                     115.

                     Pārstrukturēšanas pagaidu atbalstam jāatbilst šādiem nosacījumiem:

                                 a)

                                 atbalstam jābūt aizdevumu garantiju vai aizdevumu veidā;

                                 b)

                                 aizdevuma finanšu izmaksām vai – aizdevuma garantiju gadījumā – garantētā aizdevuma kopējām finanšu izmaksām, ieskaitot aizdevuma procentu likmi un garantijas prēmiju, jāatbilst 116. punktam;

                                 c)

                                 pārstrukturēšanas pagaidu atbalstam jāatbilst šo pamatnostādņu 3. nodaļas noteikumiem, ievērojot šajā nodaļā paredzētos pielāgojumus;

                                 d)

                                 pārstrukturēšanas pagaidu atbalstu var piešķirt uz ilgākais 18 mēnešiem (no šā perioda attiecīgā gadījumā jāatņem tieši pirms tam sniegtā glābšanas atbalsta periods). Līdz minētā perioda beigām:

                                             i)

                                             līgumslēdzējai pusei jāapstiprina pārstrukturēšanas plāns, kā paredzēts 55. punkta d) apakšpunkta ii) punktā, vai likvidācijas plāns; vai

                                             ii)

                                             aizdevumam jābūt atmaksātam vai garantijai jābūt izbeigtai;

                                 e)

                                 ne vēlāk kā sešu mēnešu laikā no pirmā maksājuma veikšanas saņēmējam (no šā perioda attiecīgā gadījumā jāatņem tieši pirms tam sniegtā glābšanas atbalsta periods) līgumslēdzējai pusei jāapstiprina vienkāršots pārstrukturēšanas plāns. Šajā plānā nav noteikti jābūt visiem 47.–52. punktā minētajiem elementiem, bet vismaz jānorāda darbības, kas saņēmējam jāveic, lai atjaunotu tā ilgtermiņa dzīvotspēju bez valsts atbalsta.

                     116.

                     Pārstrukturēšanas pagaidu atbalsta atlīdzības likme nedrīkst būt mazāka par atsauces likmi, kas atsauces likmju pamatnostādnēs noteikta vājiem uzņēmumiem, kuri piedāvā parastu nodrošinājuma līmeni (pašlaik viena gada IBOR likme plus 400 bāzes punkti) (54). Lai stimulētu atbalsta izmantojuma izbeigšanu, likme pēc 12 mēnešiem no pirmā maksājuma veikšanas saņēmējam (no šā perioda attiecīgā gadījumā jāatņem tieši pirms tam sniegtā glābšanas atbalsta periods) jāpalielina par vismaz 50 bāzes punktiem.

                     117.

                     Pārstrukturēšanas pagaidu atbalstam jābūt ierobežotam līdz apjomam, kas ir nepieciešams, lai saņēmējs varētu turpināt darbību 18 mēnešus; nosakot šo apjomu, ņem vērā I pielikumā noteiktās formulas rezultātu; atbalstu, kas pārsniedz šā aprēķina rezultātu, var piešķirt vienīgi tad, ja tas ir pienācīgi pamatots ar iesniegtu likviditātes plānu, kurā uzskaitītas saņēmēja likvīdu vajadzības turpmākajos 18 mēnešos.

               6.7.   Ilgums un novērtēšana

                     118.

                     Iestāde var pieprasīt līgumslēdzējām pusēm ierobežot konkrētu shēmu darbības ilgumu (parasti uz laikposmu līdz četriem gadiem vai mazāk) un veikt šo shēmu novērtējumu.

                     119.

                     Novērtējums ir nepieciešams attiecībā uz shēmām, kuru potenciāli radītie izkropļojumi ir īpaši lieli, tas ir, shēmām, kuras varētu būtiski ierobežot konkurenci, ja to īstenošana netiek laikus pārskatīta.

                     120.

                     Ņemot vērā attiecīgos mērķus un lai līgumslēdzējām pusēm neradītu nesamērīgu slogu saistībā ar nelieliem atbalsta projektiem, minēto pienākumu attiecina vienīgi uz atbalsta shēmām ar lielu budžetu vai jaunām iezīmēm vai tad, ja ir paredzamas būtiskas pārmaiņas tirgū, tehnoloģijās vai regulējumā. Novērtējums jāveic no valsts atbalsta piešķīrējas iestādes neatkarīgam ekspertam, pamatojoties uz kopēju metodiku (55), un tas ir jāpublisko. Novērtējums jāiesniedz Iestādei laikus, lai varētu izvērtēt atbalsta shēmas iespējamo pagarināšanu, un jebkurā gadījumā pēc shēmas darbības beigām. Šā novērtējuma konkrēto tvērumu un veikšanas kārtību nosaka lēmumā, ar ko apstiprina atbalsta pasākumu. Ja pēc tam tiek īstenots atbalsta pasākums ar līdzīgu mērķi, tajā jāņem vērā minētā novērtējuma rezultāti.

               7.   Procedūras

         7.1.   Glābšanas atbalsta paātrinātā procedūra

                     121.

                     Ciktāl iespējams, Iestāde attiecībā uz glābšanas atbalstu centīsies pieņemt lēmumu viena mēneša laikā, ja šis atbalsts atbilst visiem 3. nodaļā paredzētajiem nosacījumiem un šādām kumulatīvām prasībām:

                                 a)

                                 glābšanas atbalsts nepārsniedz summu, kas izriet no I pielikumā norādītās formulas, un nepārsniedz EUR 10 miljonus;

                                 b)

                                 atbalsts netiek piešķirts 72. punkta b) vai c) apakšpunktā minētajās situācijās.

               7.2.   Procedūras attiecībā uz pārstrukturēšanas plāniem

         7.2.1.   Pārstrukturēšanas plāna īstenošana

                     122.

                     Saņēmējam pilnībā jāīsteno pārstrukturēšanas plāns un jāizpilda visas citas saistības, kas paredzētas Iestādes lēmumā, ar kuru atļauj piešķirt atbalstu. Iestāde uzskata, ka jebkuras kļūdas plāna īstenošanā vai saistību izpildē ir atbalsta nepareiza izmantošana, neskarot 3. protokola II daļas 23. pantu vai iespēju celt prasību EBTA tiesā saskaņā ar 3. protokola I daļas 1. panta 2. punktu.

                     123.

                     Ja pārstrukturēšanas darbības ilgst vairākus gadus un paredz ievērojamu atbalsta apjomu, Iestāde var noteikt, ka pārstrukturēšanas atbalsta maksājumi sadalāmi un katrs maksājums veicams tikai pēc tam, kad saņemts:

                                 a)

                                 pirms katra maksājuma ir iegūts apliecinājums par katra pārstrukturēšanas plāna posma apmierinošu īstenojumu saskaņā ar plānoto grafiku; vai

                                 b)

                                 pēc plāna apmierinoša īstenojuma pārbaudes pirms katra maksājuma ir saņemts Iestādes apstiprinājums.

               7.2.2.   Pārstrukturēšanas plāna grozījumi

                     124.

                     Ja pārstrukturēšanas atbalsts ir apstiprināts, attiecīgā līgumslēdzēja puse pārstrukturēšanas periodā var lūgt Iestādes piekrišanu mainīt pārstrukturēšanas plānu un atbalsta apjomu. Iestāde var atļaut šādas pārmaiņas, ja tās atbilst šādiem nosacījumiem:

                                 a)

                                 grozītajam plānam joprojām jāļauj pieņemamā termiņā atjaunot uzņēmuma dzīvotspēju;

                                 b)

                                 ja tiek palielinātas pārstrukturēšanas izmaksas, attiecīgi jāpalielinās pašu ieguldījumam;

                                 c)

                                 ja tiek palielināts atbalsta apjoms, konkurences kropļojumu ierobežošanas pasākumiem jābūt plašākiem nekā sākotnēji noteiktajiem;

                                 d)

                                 ja ierosinātie konkurences kropļojumu ierobežošanas pasākumi ir ierobežotāki nekā sākotnēji noteiktie, attiecīgi jāsamazina atbalsta apjoms;

                                 e)

                                 jaunā konkurences kropļojumu ierobežošanas pasākumu ieviešanas grafika īstenošanu var salīdzinājumā ar sākotnēji pieņemto grafiku aizkavēt vienīgi tādu iemeslu dēļ, kurus saņēmējs un līgumslēdzēja puse nespēj ietekmēt; pretējā gadījumā attiecīgi jāsamazina atbalsta apjoms.

                     125.

                     Ja tiek mīkstināti Iestādes noteikumi vai līgumslēdzējas puses apņemšanās, vai nu atbilstoši jāsamazina atbalsta apjoms, vai arī jāparedz citi nosacījumi.

                     126.

                     Ja attiecīgā līgumslēdzēja puse apstiprinātā pārstrukturēšanas plānā ievieš izmaiņas, par to attiecīgi neinformējot Iestādi, vai ja saņēmējs atkāpjas no apstiprinātā pārstrukturēšanas plāna, Iestāde sāk procedūru saskaņā ar 3. protokola II daļas 4. panta 4. punktu, kā paredzēts 3. protokola II daļas 16. pantā (atbalsta ļaunprātīga izmantošana), neskarot 3. protokola II daļas 23. pantu un iespēju celt prasību EBTA Tiesā saskaņā ar 3. protokola I daļas 1. panta 2. punktu.

               7.2.3.   Nepieciešamība paziņot Iestādei par atbalstu, ko saņēmējam piešķir pārstrukturēšanas periodā

                     127.

                     Ja pārstrukturēšanas atbalstu izskata saskaņā ar šīm pamatnostādnēm, cita atbalsta piešķiršana pārstrukturēšanas periodā, pat tad, ja tas notiek saskaņā ar jau atļautu shēmu, var ietekmēt Iestādes novērtējumu attiecībā uz konkurences kropļojumu ierobežošanas pasākumu nepieciešamo apmēru.

                     128.

                     Tāpēc paziņojumos par pārstrukturēšanas atbalstu jānorāda viss pārējais jebkāda veida atbalsts, ko pārstrukturēšanas periodā plāno piešķirt saņēmējam, ja vien uz to neattiecas de minimis noteikums vai atbrīvojuma regulas. Iestāde ņem vērā šādu palīdzību, kad tā novērtē pārstrukturēšanas atbalstu.

                     129.

                     Par visu pārstrukturēšanas periodā faktiski piešķirto atbalstu, tostarp atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar apstiprinātu shēmu, individuāli jāpaziņo Iestādei, ja tā nebija par to informēta tad, kad pieņēma lēmumu par pārstrukturēšanas atbalstu.

                     130.

                     Iestāde nodrošina, ka atbalsts, kuru piešķir saskaņā ar apstiprinātām shēmām, nevar apiet šo pamatnostādņu prasības.

               8.   Ziņojumu sniegšana un uzraudzība

                     131.

                     Saskaņā ar 3. protokolu līgumslēdzējām pusēm jāiesniedz Iestādei gada ziņojumi. Šos gada ziņojumus publicē Iestādes tīmekļa vietnē.

                     132.

                     Pieņemot lēmumu saskaņā ar šīm pamatnostādnēm, Iestāde attiecībā uz piešķirto atbalstu var uzlikt papildu ziņojumu sniegšanas pienākumus, lai varētu pārbaudīt, vai ir ievērots lēmums, ar kuru apstiprināts attiecīgais atbalsta pasākums. Konkrētos gadījumos Iestāde var prasīt iecelt uzraudzības pilnvaroto vai atsavināšanas pilnvaroto, vai abus, lai nodrošinātu atbilstību visiem atbalsta apstiprināšanas nosacījumiem un saistībām.

               9.   Attiecīgie pasākumi saskaņā ar 3. protokola I daļas 1. panta 1. punktu

                     133.

                     Saskaņā ar EEZ līguma 62. panta 1. punktu un 3. protokola I daļas 1. panta 1. punktu, Iestāde iesaka līgumslēdzējām pusēm vajadzības gadījumā grozīt pastāvošās atbalsta shēmas, lai vēlākais līdz 2015. gada 1. februārim panāktu to atbilstību šīm pamatnostādnēm Iestāde atļauj ikvienu turpmāku shēmu tikai tad, ja tiek nodrošināta atbilstība šiem noteikumiem.

                     134.

                     Līgumslēdzējas puses tiek aicinātas paust skaidru beznosacījumu piekrišanu 133. punktā ierosinātajiem attiecīgajiem pasākumiem divu mēnešu laikā no dienas, kurā šīs pamatnostādnes publicētas Iestādes tīmekļa vietnē. Ja kāda līgumslēdzēja puse nebūs atbildējusi, Iestāde uzskatīs, ka attiecīgā līgumslēdzēja puse ierosinātajiem pasākumiem nepiekrīt.

               10.   Piemērošanas datums un ilgums

                     135.

                     Iestāde šīs pamatnostādnes piemēros no to pieņemšanas brīža līdz 2020. gada 31. decembrim.

                     136.

                     Paziņojumi, kurus Iestāde reģistrējusi pirms pieņemšanas dienas, jāpārbauda, ņemot vērā paziņojuma laikā spēkā esošos kritērijus.

                     137.

                     Ja saskaņā ar šīm pamatnostādnēm glābšanas vai pārstrukturēšanas atbalsts pilnībā vai daļēji ir piešķirts bez Iestādes atļaujas un tādējādi pārkāpjot 3. protokola I daļas 1. panta 3. punktu, Iestāde tā saderību ar EEZ līguma darbību izskata saskaņā ar šīm pamatnostādnēm.

                     138.

                     Visos pārējos gadījumos tā šo izskatīšanu veic, pamatojoties uz pamatnostādnēm, kas bija piemērojamas atbalsta piešķiršanas laikā.

                     139.

                     Neskarot 136., 137. un 138. punkta noteikumus, Iestāde, izskatot atbalstu grūtībās nonākušiem VTNP sniedzējiem, 5. nodaļas noteikumus piemēros no pamatnostādņu pieņemšanas brīža neatkarīgi no tā, kad par šo atbalstu ir paziņots vai kad tas ir piešķirts.

                     140.

                     Ja Iestāde atbilstoši VTNP nostādņu 9. punktam saskaņā ar šīm pamatnostādnēm izskata atbalstu, kas līdz 2012. gada 31. janvārim piešķirts grūtībās nonākušam VTNP sniedzējam, tā šo atbalstu uzskatīs par saderīgu ar EEZ līguma darbību, ja tas atbilst VTNP nostādņu noteikumiem, izņemot 9., 14., 19., 20., 24., 39. un 60. punktu.

            I PIELIKUMS

               FORMULA
                (56), AR KO APRĒĶINA GLĀBŠANAS ATBALSTA VAI PĀRSTRUKTURĒŠANAS PAGAIDU ATBALSTA MAKSIMĀLO SUMMU SEŠU MĒNEŠU PERIODAM

            Formula balstās uz saņēmēja darbības rezultātiem (EBIT: peļņa pirms procentiem un nodokļiem) gadā pirms atbalsta piešķiršanas/paziņošanas (apzīmēts ar t). Šai summai pieskaita nolietojumu. Tad no summas atņem izmaiņas apgrozāmajā kapitālā. Izmaiņas apgrozāmajā kapitālā aprēķina kā starpību starp apgrozāmajiem līdzekļiem un īstermiņa saistībām (57) pēdējā noslēgtajā grāmatvedības pārskata periodā. Tāpat skaidri jānorāda jebkādas rezerves peļņas līmenī, un tās nedrīkst būt ietvertas rezultātā.
            Formulas mērķis ir noteikt saņēmēja negatīvo pamatdarbības naudas plūsmu gadā pirms atbalsta pieteikuma (vai pirms atbalsta piešķiršanas attiecībā uz nepaziņotu atbalstu). Pusei no šīs summas vajadzētu dot iespēju saņēmējam turpināt darbību sešus mēnešus. Tādēļ 60. punkta mērķiem formulas rezultāts jādala ar 2. Savukārt 117. punkta mērķiem formulas rezultāts jāreizina ar 1,5.
            Šo formulu var piemērot tikai tad, ja rezultāts ir negatīvs. Ja šīs formulas rezultāts ir pozitīvs, jāiesniedz sīks skaidrojums, kurā tiek pierādīts, ka saņēmējs ir grūtībās nonācis uzņēmums, kā definēts 20. punktā.
            Piemērs:

                        Peļņa pirms procentiem un nodokļiem (miljoni EUR)

                        (12)

                        Nolietojums (miljoni EUR)

                        2

                        Bilance (miljoni EUR)

                        31. decembris, t

                        31. decembris, t – 1

                           Apgrozāmie līdzekļi

                        Nauda vai tās ekvivalenti

                        10

                        5

                        Debitoru parādi

                        30

                        20

                        Krājumi

                        50

                        45

                        Nākamo periodu izdevumi

                        20

                        10

                        Citi apgrozāmie līdzekļi

                        20

                        20

                        Apgrozāmie līdzekļi kopā

                        130

                        100

                           Īstermiņa saistības

                        Kreditoru parādi

                        20

                        25

                        Uzkrātie izdevumi

                        15

                        10

                        Nākamo periodu ienākumi

                        5

                        5

                        Īstermiņa saistības kopā

                        40

                        40

                        Apgrozāmais kapitāls

                        90

                        60

                        Izmaiņas apgrozāmajā kapitālā

                        30

                  [– 12 + 2 – 30]/2 = – EUR 20 miljoni
            Tā kā formulas iznākums ir lielāks nekā EUR 10 miljoni, nevar izmantot 121. punktā aprakstīto paātrināto procedūru. Turklāt, ja šajā piemērā glābšanas atbalsta summa pārsniedz EUR 20 miljonus vai pārstrukturēšanas pagaidu atbalsta summa pārsniedz EUR 60 miljonus, atbalsta summa ir pienācīgi jāpamato, iesniedzot likviditātes plānu, kurā uzskaitītas saņēmēja likvīdu vajadzības.

            II PIELIKUMS

               Indikatīvs pārstrukturēšanas plāna paraugs

            Šajā pielikumā sniegts indikatīvs pārstrukturēšanas plāna saturs, lai līgumslēdzējām pusēm un Iestādei palīdzētu pēc iespējas efektīvāk sagatavot un izskatīt pārstrukturēšanas plānus.
            Turpmāk norādītā informācija neskar pamatnostādnēs noteiktās sīkāk izstrādātās prasības attiecībā uz pārstrukturēšanas plāna saturu un citiem jautājumiem, kas attiecīgajai līgumslēdzējai pusei jāpierāda.

                        1.

                        Saņēmēja apraksts

                        2.

                        Tā tirgus vai to tirgu apraksts, kuros saņēmējs darbojas

                        3.

                        Pierādījumi par sociālajām grūtībām vai tirgus nepilnībām, kā novēršana ir atbalsta mērķis, un salīdzinājums ar ticamu alternatīvu scenāriju bez valsts atbalsta, pierādot, ka alternatīvā scenārija gadījumā attiecīgais mērķis vai mērķi netiktu sasniegti vai tiktu sasniegti mazākā apmērā

                        4.

                        Saņēmēja grūtību iemeslu apraksts (tostarp novērtējums par nozīmi, kāda saņēmēja darījumdarbības modeļa vai korporatīvās vadības sistēmas nepilnībām bijusi šo grūtību izraisīšanā, un apmērs, kādā no grūtībām būtu bijis iespējams izvairīties ar atbilstīgu un laicīgu vadības rīcību) un SWOT analīze

                        5.

                        Iespējamo plānu apraksts saņēmēja problēmu risināšanai un šo plānu salīdzinājums, ņemot vērā nepieciešamo valsts atbalsta apjomu un šo plānu paredzamos rezultātus

                        6.

                        Valsts iejaukšanās apraksts, katra valsts pasākuma sīks apraksts (tostarp katra pasākuma veids, apjoms un atlīdzība) un pierādījumi, ka izvēlētie valsts atbalsta instrumenti ir atbilstīgi problēmām, ko ar tiem paredzēts risināt

                        7.

                        Procesa apraksts vēlamā plāna īstenošanai, lai pieņemamā laikposmā (principā ne ilgāk kā triju gadu laikā) atjaunotu saņēmēja ilgtermiņa dzīvotspēju, ietverot darbību grafiku un katras darbības izmaksu aprēķinu

                        8.

                        Darījumdarbības plāns, kurā norādītas finanšu prognozes nākamajiem pieciem gadiem un pierādīta ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošana

                        9.

                        Dzīvotspējas atjaunošanas pierādījumu apraksts saskaņā gan ar pamatscenāriju, gan pesimistisko scenāriju, izmantoto pieņēmumu izklāsts un pamatojums, balstoties uz tirgus apsekojumu, un jutīguma analīze

                        10.

                        Ierosinātais pašu ieguldījums un sloga sadales pasākumi

                        11.

                        Ierosinātie konkurences kropļojumu ierobežošanas pasākumi

                  ”

         (1)  Šīs pamatnostādnes atbilst Eiropas Komisijas pamatnostādnēm par valsts atbalstu grūtībās nonākušu nefinanšu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai, kas pieņemtas 2014. gada 9. jūlijā (OV C 249, 31.7.2014., 1. lpp.).

         (2)  Lēmums Nr. 4/94/COL (OV L 231, 3.9.1994., 1. lpp., un EEZ papildinājums Nr. 32, 3.9.1994., 1. lpp.). Šo pamatnostādņu spēkā esība vispirms tika pagarināta līdz 1998. gada 31. decembrim un pēc tam līdz 1999. gada 31. decembrim.

         (3)  Lēmums Nr. 329/99/COL (OV L 274, 26.10.2000., 1. lpp., un EEZ papildinājums Nr. 48, 26.10.2000., 14. lpp.).

         (4)  Lēmums Nr. 305/04/COL (OV L 107, 28.4.2005., 28. lpp., un EEZ papildinājums Nr. 21, 28.4.2005., 1. lpp.).

         (5)  Lēmums Nr. 433/09/COL (OV L 48, 25.2.2010., 27. lpp., un EEZ papildinājums Nr. 9, 25.2.2010., 12. lpp.).

         (6)  Lēmums Nr. 438/12/COL (OV L 190, 11.7.2013., 91. lpp., un EEZ papildinājums Nr. 40, 11.7.2013., 15. lpp.).

         (7)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “ES valsts atbalsta modernizācija (VAM)”, COM(2012) 209 final.

         (8)  Komisijas paziņojums “Eiropa 2020. Stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei”, COM(2010) 2020 galīgā redakcija.

         (9)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai “Jauna Eiropas pieeja neveiksmīgai uzņēmējdarbībai un maksātnespējai”, COM(2012) 742 final. Skatīt arī Komisijas 2014. gada 12. marta ieteikumu par jaunu pieeju neveiksmīgai darījumdarbībai un maksātnespējai, C(2014) 1500 final, jo īpaši tā 12. apsvērumu.

         (10)  Šajās pamatnostādnēs jēdzieni “MVU”, “mazs uzņēmums” un “vidējs uzņēmums” atbilst to definējumam Komisijas 2003. gada 6. maija Ieteikumā 2003/361/EK par mikro, mazo un vidējo uzņēmumu definīciju (OV L 124, 20.5.2003., 36. lpp.). Iestādes pamatnostādnēs par atbalstu mikrouzņēmumiem, maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), kas pieņemts ar Lēmumu Nr. 94/06/COL (OV L 36, 5.2.2009., 62. lpp.), iekļauta Komisijas ieteikumā izklāstītā definīcija. “Liels uzņēmums” ir uzņēmums, kas nav MVU.

         (11)  Šajās pamatnostādnēs nolūkā novērst diskrimināciju starp publiskā un privātā īpašumā esošiem uzņēmumiem “nelieli valsts uzņēmumi” ir saimnieciskās darbības vienības ar neatkarīgas lemšanas pilnvarām, kas kvalificētos kā mazi vai vidēji uzņēmumi saskaņā ar Ieteikumu 2003/361/EK, izņemot to, ka 25 % vai vairāk no to kapitāla vai balsstiesībām tieši vai netieši un kopā vai atsevišķi kontrolē viena vai vairākas publiskās struktūras.

         (12)  Padomes 2010. gada 10. decembra Lēmums 2010/787/ES par valsts atbalstu nekonkurētspējīgu ogļraktuvju slēgšanas atvieglošanai (OV L 336, 21.12.2010., 24. lpp.).

         (13)  OV L 336, 21.12.2010., 24. lpp.

         (14)  Padomes 2002. gada 23. jūlija Regula (EK) Nr. 1407/2002 par valsts atbalstu ogļu rūpniecībai (OV L 205, 2.8.2002., 1. lpp.).

         (15)  Komisijas 1993. gada 28. decembra Lēmums Nr. 3632/93/EOTK, ar ko nosaka Kopienas noteikumus valsts atbalstam ogļu rūpniecībai (OV L 329, 30.12.1993., 12. lpp.).

         (16)  Sk. Komisijas lēmumus lietās N 175/10 – Slovēnija, SA 33013 – Polija, N 708/07 – Vācija, SA 33033 – Rumānija un SA 33861 – Ungārija.

         (17)  Kā tā definēta Lēmumā 2010/787/ES.

         (18)  Kā tā definēta Reģionālā atbalsta pamatnostādņu 2014.–2020. gadam II pielikumā, Lēmums Nr. 407/13/COL (OV L 166, 5.6.2014., 44. lpp., un EEZ papildinājums Nr. 33, 5.6.2014., 1. lpp.).

         (19)  Pamatnostādnes par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu no 2013. gada 1. decembra atbalsta pasākumiem banku labā saistībā ar finanšu krīzi (“2013. gada Banku darbības pamatnostādnes”), Lēmums Nr. 464/13/COL (OV L 264, 4.9.2014., 6. lpp.).

         (20)  Šāda veida konkrēti noteikumi ir dzelzceļa kravu pārvadājumu nozarē – skatīt Komisijas vadlīnijas valsts atbalstam dzelzceļa uzņēmumiem, Lēmums Nr. 788/08/COL (OV L 105, 21.4.2011., 32. lpp., un EEZ papildinājums Nr. 23, 21.4.2011., 1. lpp.).

         (21)  Tas jo īpaši attiecas uz tiem sabiedrību veidiem, kas minēti I pielikumā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Direktīvā 2013/34/ES par noteiktu veidu uzņēmumu gada finanšu pārskatiem, konsolidētajiem finanšu pārskatiem un saistītiem ziņojumiem, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/43/EK un atceļ Padomes Direktīvas 78/660/EEK un 83/349/EEK (OV L 182, 29.6.2013., 19. lpp.).

         (22)  Attiecīgā gadījumā “kapitāls” ietver daļu/akciju uzcenojumu.

         (23)  Tas jo īpaši attiecas uz tiem sabiedrību veidiem, kas minēti Direktīvas 2013/34/ES II pielikumā.

         (24)  Lai noteiktu, vai uzņēmums ir neatkarīgs vai ietilpst grupā, ņem vērā Ieteikuma 2003/361/EK I pielikumā noteiktos kritērijus.

         (25)  Savā spriedumā lietā C-241/94 Francija/Komisija, ECLI:EU:C:1996:353 (Kimberly Clark Sopalin) Tiesa apstiprināja, ka Francijas iestāžu diskrecionāri īstenotā finansēšanas sistēma no Valsts nodarbinātības fonda varēja ļaut dažiem uzņēmumiem nonākt labvēlīgākā stāvoklī nekā citiem, un tādējādi tā uzskatāma par atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. Tiesas spriedums neapšaubīja Komisijas secinājumu, ka atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu.

         (26)  Lai novērstu jebkādas šaubas, tas neliedz līgumslēdzējām pusēm individuāli paziņot par atbalstu MVU un nelieliem valsts uzņēmumiem. Šādos gadījumos Iestāde attiecīgo atbalstu vērtēs saskaņā ar šajās pamatnostādnēs noteiktajiem principiem.

         (27)  Skatīt, piemēram, spriedumu lietā C-156/98 Vācija/Komisija, EU:C:2000:467, 78. punkts, un spriedumu lietā C-333/07 Régie Networks/Rhone Alpes Bourgogne, EU:C:2008:764, 94.–116. punkts.

         (28)  Indikatīvs pārstrukturēšanas plāna paraugs ir sniegts II pielikumā.

         (29)  Noteikumi par piemērojamajām likmēm: atsauces likmes un diskonta likmes (“atsauces likmju pamatnostādnes”), Lēmums Nr. 788/08/COL.

         (30)  Lai novērstu jebkādas šaubas, minētā paziņojuma aizdevumu rezervju tabulā ietvertā piezīme attiecībā uz glābšanas atbalsta atlīdzību neattiecas uz atbalstu, ko novērtē saskaņā ar šīm pamatnostādnēm.

         (31)  Šis ieguldījums nedrīkst ietvert nekādu atbalstu. Piemēram, tas nevar būt aizdevums ar subsidētu procentu likmi vai aizdevums, kurš ir segts ar valdības garantijām, kas ietver atbalsta elementus.

         (32)  Skatīt, piemēram, Komisijas lēmumu lietā SA.32698 Air Åland.

         (33)  Šajā nolūkā jāsagatavo uzņēmuma bilance uz datumu, kad tiek nodrošināts atbalsts.

         (34)  Attiecībā uz nepaziņotu atbalstu Iestāde savā vērtējumā ņem vērā iespēju, ka atbalstu varēja pasludināt par saderīgu ar EEZ līguma darbību kā cita veida atbalstu, nevis kā glābšanas vai pārstrukturēšanas atbalstu.

         (35)  Neparedzēts apstāklis ir tāds apstāklis, ko saņēmēja vadība nekādi nebūtu spējusi paredzēt pārstrukturēšanas plāna izstrādes laikā un ko nav radījusi saņēmēja vadības nolaidība vai kļūmes vai tās grupas lēmumi, kurai saņēmējs pieder.

         (36)  Skatīt spriedumu apvienotajās lietās Itālija un SIM 2 Multimedia pret Komisiju, C-328/99 un C-399/00, EU:C:2003:252; Apvienotajās lietās Grieķija un citi pret Komisiju, T-415/05, T-416/05 un T-423/05, EU:T:2010:386; Lietā Ryanair pret Komisiju, T-123/09, EU:T:2012:164 (to apstiprina pārsūdzība Eiropas Kopienu Tiesas spriedums lietā C-287/12 P, EU:C:2013:395).

         (37)  Piemēram, portfeli vai atsevišķus aktīvus var būt iespējams un tāpēc būtu nepieciešams pārdot ievērojami īsākā laikā nekā pārdot funkcionējošu uzņēmumu, jo īpaši gadījumā, ja šis uzņēmums vispirms jānodala no lielāka subjekta.

         (38)  Šajā saistībā Iestāde var ņemt vērā arī to, vai saņēmējs ir vidējs vai liels uzņēmums.

         (39)  Jo īpaši var tikt ņemts vērā koncentrācijas līmenis, jaudas ierobežojumi, ienesīguma līmenis un šķēršļi ieiešanai tirgū un darbības paplašināšanai.

         (40)  EBTA valstu Nolīgumu par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidi 3. protokols (“3. protokols”).

         (41)  Lieta Textilwerke Deggendorf/Komisija un citi, C-355/95 P, EU:C:1997:241.

         (42)  Izņemot komercnoslēpumus un citu konfidenciālu informāciju, ja ir sniegts pietiekams pamatojums un Iestāde tam ir piekritusi (Nodaļa “Dienesta noslēpums valsts atbalsta lēmumu jomā”, Lēmums Nr. 15/04/COL (OV L 154, 8.6.2006., 27. lpp., un EEZ papildinājums Nr. 29, 8.6.2006., 1. lpp.).

         (43)  Publicējamā summa ir maksimālais atļautais nodokļu atvieglojums, nevis katru gadu atskaitītā summa (piemēram, nodokļu kredīta gadījumā publicē maksimālo atļauto nodokļu kredīta summu, nevis faktisko summu, kura var būt atkarīga no apliekamajiem ienākumiem un katru gadu var mainīties).

         (44)  Šo informāciju publicē 6 mēnešu laikā no piešķiršanas dienas (vai atbalstam nodokļu atvieglojumu veidā – viena gada laikā no dienas, kad jāiesniedz nodokļu deklarācija). Nelikumīga atbalsta gadījumā līgumslēdzējām pusēm būs jānodrošina, ka šī informācija tiek publicēta ex post vēlākais sešu mēnešu laikā no Iestādes lēmuma datuma. Informāciju dara pieejamu formātā, kas nodrošina iespēju datus meklēt, izgūt un viegli publicēt internetā, piemēram, CSV vai XML formātā.

         (45)  Nav prasīts publicēt informāciju par atbalstu, kas piešķirts līdz 2016. gada 1. jūlijam, un fiskālā atbalsta gadījumā – par atbalstu, kas pieprasīts vai piešķirts līdz 2016. gada 1. jūlijam.

         (46)  Nostādnes par valsts atbalstu, ko piešķir kā kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu, Lēmums Nr. 12/12/COL (OV L 161, 13.6.2013., 12. lpp., un EEZ papildinājums Nr. 34, 13.6.2013., 1. lpp.).

         (47)  Valsts atbalsta noteikumu piemērošana kompensācijai, kas piešķirta par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu sniegšanu, Lēmums Nr. 12/12/COL.

         (48)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 23. oktobra Regula (EK) Nr. 1370/2007 par sabiedriskā pasažieru transporta pakalpojumiem, izmantojot dzelzceļu un autoceļus, un ar ko atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 1191/69 un Padomes Regulu (EEK) Nr. 1107/70 (OV L 315, 3.12.2007., 1. lpp.), kas iekļauta EEZ līguma XIII pielikuma 4.a punktā ar Apvienotās komitejas Lēmumu Nr. 85/2008 (OV L 280, 23.10.2008., 20. lpp., un EEZ papildinājums Nr. 64, 23.10.2008., 13. lpp.).

         (49)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 24. septembra Regula (EK) Nr. 1008/2008 par kopīgiem noteikumiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanai Kopienā (OV L 293, 31.10.2008., 3. lpp.) (16., 17. un 18. pants), kas iekļauta EEZ līguma XIII pielikuma 64.a punktā ar Apvienotās komitejas Lēmumu Nr. 90/2011 (OV L 262, 6.10.2011., 62. lpp., un EEZ papildinājums Nr. 54, 6.10.2011., 78. lpp.).

         (50)  Komisijas paziņojums “Pamatnostādnes par valsts atbalstu lidostām un aviokompānijām”, Lēmums Nr. 216/14/COL.

         (51)  Eiropas Parlamenta un Padomes 1992. gada 7. decembra Regula (EEK) Nr. 3577/92 ar ko piemēro principu, kurš paredz jūras transporta pakalpojumu sniegšanas brīvību dalībvalstīs (jūras kabotāža) (OV L 364, 12.12.1992., 7. lpp.), kas iekļauta EEZ līguma XIII pielikuma 53.a punktā ar Apvienotās komitejas Lēmumu Nr. 70/1997 (OV L 30, 5.2.1998., 42. lpp., un EEZ papildinājums Nr. 5, 5.2.1998., 175. lpp.).

         (52)  Pamatnostādnes par valsts atbalstu jūras transportam, Lēmums Nr. 62/04/COL (OV L 240, 13.9.2007., 9. lpp., un EEZ papildinājums Nr. 43, 13.9.2007., 1. lpp.).

         (53)  6. nodaļas vajadzībām termins “MVU” ietver nelielus valsts uzņēmumus.

         (54)  Lai novērstu jebkādas šaubas, minētā paziņojuma aizdevumu rezervju tabulā ietvertā piezīme attiecībā uz glābšanas atbalsta atlīdzību neattiecas uz atbalstu, ko novērtē saskaņā ar šīm pamatnostādnēm.

         (55)  Šādu kopēju metodiku var nodrošināt Iestāde.

         (56)  Pie EBIT jāpieskata nolietojums tajā pašā laikposmā un jāatņem izmaiņas apgrozāmajā kapitālā divu gadu periodā (gads pirms pieteikuma un iepriekšējais gads), dalot to visu ar divi, lai noteiktu summu sešiem mēnešiem.

         (57)  Apgrozāmie līdzekļi: likvīdie līdzekļi, debitoru parādi (klientu un debitoru rēķini), citi apgrozāmie līdzekļi un nākamo periodu izdevumi, krājumi. Īstermiņa saistības: finansiālais parāds, kreditoru parādi (piegādātāju un kreditoru rēķini) un citas īstermiņa saistības, nākamo periodu ienākumi, citas uzkrātās saistības, nodokļu saistības.