title: Padomes Lēmums (ES) 2017/189 (2017. gada 16. janvāris) par nostājām, kas Savienības vārdā jāieņem Sanitārās un fitosanitārās pārvaldības apakškomitejā, Tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības apakškomitejā, Muitas apakškomitejā un Apakškomitejā jautājumos par ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, kas izveidotas saskaņā ar Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ukrainu, no otras puses, attiecībā uz minēto apakškomiteju reglamentu pieņemšanu

text:
               3.2.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 29/40

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2017/189
   (2017. gada 16. janvāris)
   par nostājām, kas Savienības vārdā jāieņem Sanitārās un fitosanitārās pārvaldības apakškomitejā, Tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības apakškomitejā, Muitas apakškomitejā un Apakškomitejā jautājumos par ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, kas izveidotas saskaņā ar Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ukrainu, no otras puses, attiecībā uz minēto apakškomiteju reglamentu pieņemšanu
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 4. punktu saistībā ar 218. panta 9. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Asociācijas nolīguma starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ukrainu, no otras puses (“nolīgums”) (1) 486. pantā ir paredzēts, ka nolīgums daļēji tiek piemērots provizoriski.

               (2)

               Padomes Lēmuma 2014/668/ES (2) 4. pantā ir norādīti konkrēti nolīguma noteikumi, kuri jāpiemēro provizoriski. Tajos ietilpst noteikumi par Sanitārās un fitosanitārās pārvaldības apakškomitejas (“SFP apakškomiteja”), Tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības apakškomitejas (“TIA apakškomiteja”), Muitas apakškomitejas un Apakškomitejas jautājumos par ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm (“ĢIN apakškomiteja”) izveidi un darbību.

               (3)

               Nolīguma 74. pantā ir noteikts, ka SFP apakškomitejai pirmajā sanāksmē ir jāpieņem savs reglaments.

               (4)

               Nolīguma 300. pantā noteikts, ka TIA apakškomitejai ir jāpieņem savs reglaments.

               (5)

               Nolīguma 83. pantā ir noteikts, ka Muitas apakškomitejai ir jāpieņem savs reglaments.

               (6)

               Nolīguma 211. pantā ir noteikts, ka ĢIN apakškomitejai ir jāpieņem savs reglaments.

               (7)

               Ir lietderīgi noteikt nostājas, kas Savienības vārdā ir jāieņem SFP apakškomitejā, TIA apakškomitejā, Muitas apakškomitejā un ĢIN apakškomitejā attiecībā uz minēto apakškomiteju reglamentu pieņemšanu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   1.   Nostājas, kas Savienības vārdā ir jāieņem SFP apakškomitejā, kura izveidota saskaņā ar 74. pantu Asociācijas nolīgumā starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ukrainu, no otras puses (“nolīgums”), pamatā ir SFP apakškomitejas lēmuma projekts, kas pievienots šim lēmumam.
   2.   Savienības pārstāvji SFP apakškomitejā var vienoties par nelieliem tehniskiem labojumiem lēmuma projektā bez Padomes papildu lēmuma.
   2. pants
   1.   Nostājas, kas Savienības vārdā ir jāieņem TAI apakškomitejā, kura izveidota saskaņā ar nolīguma 300. pantu, pamatā ir TAI apakškomitejas lēmuma projekts, kas pievienots šim lēmumam.
   2.   Savienības pārstāvji TAI apakškomitejā var vienoties par nelieliem tehniskiem labojumiem lēmuma projektā bez Padomes papildu lēmuma.
   3. pants
   1.   Nostājas, kas Savienības vārdā ir jāieņem Muitas apakškomitejā, kura izveidota saskaņā ar nolīguma 83. pantu, pamatā ir Muitas apakškomitejas lēmuma projekts, kas pievienots šim lēmumam.
   2.   Savienības pārstāvji Muitas apakškomitejā var vienoties par nelieliem tehniskiem labojumiem lēmuma projektā bez Padomes papildu lēmuma.
   4. pants
   1.   Nostājas, kas Savienības vārdā ir jāieņem ĢIN apakškomitejā, kura izveidota saskaņā ar nolīguma 211. pantu, pamatā ir ĢIN apakškomitejas lēmuma projekts, kas pievienots šim lēmumam.
   2.   Savienības pārstāvji ĢIN apakškomitejā var vienoties par nelieliem tehniskiem labojumiem lēmuma projektā bez Padomes papildu lēmuma.
   5. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2017. gada 16. janvārī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         F. MOGHERINI

      (1)  OV L 161, 29.5.2014., 3. lpp.

      (2)  Padomes Lēmums 2014/668/ES (2014. gada 23. jūnijs) par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ukrainu, no otras puses, attiecībā uz nolīguma III sadaļu (izņemot noteikumus par attieksmi pret trešo valstu valstspiederīgajiem, kas kā darba ņēmēji likumīgi nodarbināti otras Puses teritorijā) un IV, V, VI un VII sadaļu, kā arī saistītajiem pielikumiem un protokoliem (OV L 278, 20.9.2014., 1. lpp.).

      PROJEKTS
      ES UN UKRAINAS SANITĀRĀS UN FITOSANITĀRĀS PĀRVALDĪBAS APAKŠKOMITEJAS LĒMUMS Nr. …
      (… gada …),
      ar ko pieņem tās reglamentu
      ES UN UKRAINAS SANITĀRĀS UN FITOSANITĀRĀS PĀRVALDĪBAS APAKŠKOMITEJA,
      ņemot vērā Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ukrainu, no otras puses (1), un jo īpaši tā 74. pantu,
      tā kā:

                  (1)

                  Saskaņā ar 486. pantu Asociācijas nolīgumā starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ukrainu, no otras puses (“nolīgums”), atsevišķas tā daļas, tostarp IV sadaļas (Tirdzniecība un ar tirdzniecību saistīti jautājumi) 4. nodaļu (Sanitārie un fitosanitārie pasākumi), no 2016. gada 1. janvāra piemēro provizoriski.

                  (2)

                  Nolīguma 74. pantā ir noteikts, ka Sanitārās un fitosanitārās pārvaldības apakškomitejai (“SFP apakškomiteja”) ir jāizskata jautājumi, kas saistīti ar nolīguma IV sadaļas 4. nodaļas īstenošanu.

                  (3)

                  Nolīguma 74. panta 5. punktā ir noteikts, ka SFP apakškomitejai ir jāpieņem savs reglaments,

            IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
      1. pants
      Ar šo tiek pieņemts SFP apakškomitejas reglaments, kas izklāstīts šā lēmuma pielikumā.
      2. pants
      Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

         [Vieta, datums]

               ES un Ukrainas Sanitārās un fitosanitārās pārvaldības apakškomitejas vārdā –

               priekšsēdētājs

         (1)  OV L 161, 29.5.2014., 3. lpp.

         PIELIKUMS
         ES UN UKRAINAS SANITĀRĀS UN FITOSANITĀRĀS PĀRVALDĪBAS APAKŠKOMITEJAS REGLAMENTS
         1. pants
         Vispārīgi noteikumi
         1.   Sanitārās un fitosanitārās pārvaldības apakškomiteja (“SFP apakškomiteja”), kas izveidota saskaņā ar 74. panta 1. punktu Asociācijas nolīgumā starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ukrainu, no otras puses (1) (“nolīgums”), palīdz nolīguma 465. panta 4. punktā minētajai Asociācijas komitejai tās Tirdzniecības komitejas sastāvā veikt tās pienākumus.
         2.   SFP apakškomiteja veic nolīguma 74. panta 2. punktā noteiktos uzdevumus, ņemot vērā mērķus, kas izklāstīti nolīguma 59. pantā.
         3.   SFP apakškomitejas sastāvā ietilpst to Pušu kompetento iestāžu pārstāvji, kas ir atbildīgas par sanitārajiem un fitosanitārajiem jautājumiem.
         4.   Eiropas Komisijas pārstāvis vai Ukrainas pārstāvis, kas ir atbildīgs par sanitārajiem un fitosanitārajiem jautājumiem, saskaņā ar 2. pantu veic priekšsēdētāja funkcijas.
         5.   Šajā reglamentā piemēro nolīguma 482. pantā izklāstīto termina “Puses” definīciju.
         2. pants
         Vadība
         Puses pārmaiņus ik pēc 12 mēnešiem uzņemas SFP apakškomitejas vadību. Pirmais 12 mēnešu laikposms sākas Asociācijas padomes pirmās sanāksmes dienā un beidzas tā paša gada 31. decembrī.
         3. pants
         Sanāksmes
         1.   Ja vien Puses nevienojas citādi, SFP apakškomiteja tiekas trīs mēnešu laikā no nolīguma stāšanās spēkā un pēc tam pēc jebkuras Puses pieprasījuma vai vismaz vienu reizi gadā.
         2.   SFP apakškomitejas priekšsēdētājs ikvienu apakškomitejas sanāksmi sasauc Pušu saskaņotā dienā un vietā. Ja vien Puses nevienojas citādi, priekšsēdētājs paziņojumu par sanāksmes sasaukšanu nosūta vismaz 28 kalendārās dienas pirms sanāksmes sākuma.
         3.   Kad vien tas ir iespējams, SFP apakškomitejas kārtējās sanāksmes sasauc laikus pirms Asociācijas komitejas tās Tirdzniecības komitejas sastāvā kārtējās sanāksmes.
         4.   SFP apakškomitejas sanāksmes var rīkot, izmantojot saskaņotus tehniskos līdzekļus, piemēram, videokonferenci vai audiokonferenci.
         5.   Ārpus sanāksmēm SFP apakškomiteja jautājumus var izskatīt, izmantojot saraksti.
         4. pants
         Delegācijas
         Pirms katras sanāksmes katra Puse ar 5. pantā paredzētā SFP apakškomitejas sekretariāta starpniecību informē otru Pusi par savas delegācijas plānoto sastāvu.
         5. pants
         Sekretariāts
         Eiropas Komisijas amatpersona un Ukrainas amatpersona kopīgi pilda SFP apakškomitejas sekretāru funkcijas un savstarpējas uzticēšanās un sadarbības gaisotnē kopīgi veic sekretariāta uzdevumus.
         6. pants
         Sarakste
         1.   SFP apakškomitejai adresēto saraksti nosūta vienas vai otras Puses sekretāram, kas savukārt informē otru sekretāru.
         2.   Sekretariāts nodrošina, ka SFP apakškomitejai adresētā sarakste tiek pārsūtīta priekšsēdētājam un vajadzības gadījumā tiek izplatīta saskaņā ar 7. pantu.
         3.   SFP apakškomitejas sekretariāts priekšsēdētāja saraksti priekšsēdētāja uzdevumā nosūta Pusēm. Šāda sarakste vajadzības gadījumā tiek izplatīta saskaņā ar 7. pantu.
         7. pants
         Dokumenti
         1.   Dokumentus izplata ar SFP apakškomitejas sekretariāta starpniecību.
         2.   Puse savus dokumentus nosūta savam sekretāram. Minētais sekretārs šos dokumentus nosūta otras Puses sekretāram.
         3.   Savienības sekretārs dokumentus nosūta Savienības attiecīgajiem pārstāvjiem un sistemātiski šādas sarakstes kopiju nosūta Ukrainas sekretāram un Asociācijas komitejas tās Tirdzniecības komitejas sastāvā sekretāriem.
         4.   Ukrainas sekretārs dokumentus nosūta Ukrainas attiecīgajiem pārstāvjiem un sistemātiski šādas sarakstes kopiju nosūta Savienības sekretāram un Asociācijas komitejas tās Tirdzniecības komitejas sastāvā sekretāriem.
         5.   SFP apakškomitejas sekretāri veic kontaktpersonu funkcijas saistībā ar nolīguma 67. pantā paredzēto informācijas apmaiņu.
         8. pants
         Konfidencialitāte
         Ja vien Puses nenolemj citādi, SFP apakškomitejas sanāksmes nav atklātas.
         Ja viena Puse iesniedz SFP apakškomitejai informāciju ar norādi “konfidenciāli”, arī otra Puse šādu informāciju atzīst par konfidenciālu.
         9. pants
         Sanāksmju darba kārtība
         1.   SFP apakškomitejas sekretariāts, balstoties uz Pušu iesniegtiem priekšlikumiem, ikvienai sanāksmei sagatavo pagaidu darba kārtību un 10. pantā paredzēto secinājumu par turpmāku darbību projektu. Pagaidu darba kārtība ietver jautājumus, par kuriem sekretariāts vismaz 21 kalendāro dienu pirms sanāksmes dienas ir saņēmis kādas Puses lūgumu par iekļaušanu darba kārtībā un attiecīgus pievienotus dokumentus.
         2.   Pagaidu darba kārtību kopā ar attiecīgajiem dokumentiem izplata saskaņā ar 7. pantu un vismaz 15 kalendārās dienas pirms sanāksmes sākuma.
         3.   Katras sanāksmes sākumā SFP apakškomiteja pieņem sanāksmes darba kārtību. Ja Puses par to vienojas, darba kārtībā var iekļaut arī provizoriskajā darba kārtībā neiekļautus jautājumus.
         4.   Pēc ad hoc principa un ja otra Puse piekrīt, priekšsēdētājs var pieaicināt Pušu citu struktūru pārstāvjus vai neatkarīgus nozares ekspertus piedalīties SFP apakškomitejas sanāksmēs kā novērotājiem, lai sniegtu informāciju par konkrētām tēmām. Puses nodrošina, ka minētie novērotāji ievēro attiecīgās konfidencialitātes prasības.
         5.   Pēc apspriešanās ar Pusēm, ņemot vērā konkrētā gadījuma īpašos apstākļus, priekšsēdētājs var saīsināt 1. un 2. punktā minētos termiņus.
         10. pants
         Protokols un secinājumi par turpmāku darbību
         1.   Katras sanāksmes protokola projektu kopīgi sagatavo abi sekretāri.
         2.   Protokolā par katru darba kārtības jautājumu parasti tiek norādīts turpmākais:

                     a)

                     sanāksmes dalībnieki, viņus pavadošās amatpersonas un sanāksmi apmeklējošie novērotāji;

                     b)

                     SFP apakškomitejai iesniegtie dokumenti;

                     c)

                     paziņojumi, kurus ir lūgusi iekļaut SFP apakškomiteja; kā arī

                     d)

                     šā panta 4. punktā minētie sanāksmes secinājumi par turpmāku darbību.

               3.   Protokola projektu iesniedz apstiprināšanai SFP apakškomitejā. To apstiprina 28 kalendāro dienu laikā pēc attiecīgās SFP apakškomitejas sanāksmes. Apstiprinātā protokola kopiju nosūta ikvienam 7. pantā minētajam adresātam.
         4.   Ikvienas sanāksmes secinājumu par turpmāku darbību projektu sagatavo tās Puses sekretārs, kura veic priekšsēdētāja funkcijas, un parasti ne vēlāk kā 15 kalendārās dienas pirms sanāksmes sākuma to kopā ar darba kārtību izsūta Pusēm. Sanāksmes gaitā secinājumu par turpmāku darbību projektu atbilstoši atjaunina, lai sanāksmes beigās, ja vien netiek panākta citāda vienošanās, SFP apakškomiteja varētu pieņemt secinājumus par turpmāku darbību, kuros atspoguļoti Pušu pieņemtie pēcpasākumi. Tiklīdz secinājumi par turpmāku darbību ir pieņemti, tos iekļauj protokolā un to īstenošanu pārskata nākamajās SFP apakškomitejas sanāksmēs. Šajā nolūkā SFP apakškomiteja pieņem veidni, ar ko var izsekot ikvienai veicamajai darbībai un tās termiņam.
         11. pants
         Lēmumi un ieteikumi
         1.   SFP apakškomiteja pieņem lēmumus, atzinumus, ieteikumus, ziņojumus un kopīgas darbības, kā paredzēts nolīguma 74. pantā. Minētos lēmumus, atzinumus, ieteikumus, ziņojumus un kopīgas darbības Puses pieņem vienprātīgi pēc attiecīgu iekšējo pieņemšanas procedūru pabeigšanas. Lēmumi Pusēm ir saistoši, un tās veic atbilstošus īstenošanas pasākumus.
         2.   Ikvienu lēmumu, atzinumu, ieteikumu un ziņojumu paraksta priekšsēdētājs, un attiecīgā dokumenta autentiskumu apliecina abi sekretāri. Neskarot 3. punktu, priekšsēdētājs minētos dokumentus paraksta sanāksmē, kurā attiecīgais lēmums, atzinums, ieteikums vai ziņojums tiek pieņemts.
         3.   Ja Puses attiecīgi vienojas, SFP apakškomiteja var pieņemt lēmumus, ieteikumus un atzinumus vai ziņojumus, izmantojot rakstveida procedūru, pēc attiecīgu iekšējo procedūru pabeigšanas. Rakstveida procedūra sastāv no piezīmju apmaiņas starp abiem sekretāriem, kas savas darbības saskaņo ar Pusēm. Šajā nolūkā priekšlikuma tekstu izplata saskaņā ar 7. pantu, norādot termiņu, kurš ir vismaz 21 kalendārās dienas un kurā ir jādara zināmas iespējamās atrunas vai grozījumi. Pēc apspriešanās ar Pusēm, ņemot vērā konkrētā gadījuma īpašos apstākļus, priekšsēdētājs var saīsināt šajā punktā minētos termiņus. Tiklīdz teksts ir saskaņots, attiecīgo lēmumu, atzinumu, ieteikumu vai ziņojumu paraksta priekšsēdētājs, un attiecīgā dokumenta autentiskumu apliecina abi sekretāri.
         4.   SFP apakškomitejas akts tiek dēvēts par “lēmumu”, “atzinumu”, “ieteikumu” vai “ziņojumu”. Ja vien attiecīgajā lēmumā nav noteikts citādi, tas stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
         5.   Lēmumus, atzinumus, ieteikumus un ziņojumus nosūta abām Pusēm.
         6.   Asociācijas komitejas tās Tirdzniecības komitejas sastāvā sekretariāts tiek informēts par jebkuriem SFP apakškomitejas lēmumiem, atzinumiem, ieteikumiem, ziņojumiem un citām pieņemtām darbībām.
         7.   Katra Puse var lemt par to, vai publicēt SFP apakškomitejas lēmumus, atzinumus un ieteikumus savā attiecīgajā oficiālajā izdevumā.
         12. pants
         Ziņojumi
         SFP apakškomiteja iesniedz Asociācijas komitejai tās Tirdzniecības komitejas sastāvā ziņojumu par savām darbībām un SFP apakškomitejas izveidoto tehnisko darba grupu vai ad hoc grupu darbībām. Ziņojumu iesniedz 25 dienas pirms Asociācijas komitejas tās Tirdzniecības komitejas sastāvā kārtējās ikgadējās sanāksmes.
         13. pants
         Valodas
         1.   SFP apakškomitejas darba valodas ir angļu valoda un ukraiņu valoda.
         2.   Ja vien netiek nolemts citādi, SFP apakškomiteja apspriežas, balstoties uz minētajās valodās sagatavotiem dokumentiem.
         14. pants
         Izdevumi
         1.   Katra Puse sedz izdevumus, kas tai ir radušies saistībā ar dalību SFP apakškomitejas sanāksmēs – gan personāla, gan komandējuma un uzturēšanās izdevumus, gan arī izdevumus par pasta un telesakaru pakalpojumiem.
         2.   Izdevumus saistībā ar sanāksmju organizēšanu un dokumentu pavairošanu sedz tā Puse, kas rīko sanāksmi.
         3.   Izdevumus, kuri saistīti ar mutvārdu tulkošanu sanāksmēs un dokumentu tulkošanu angļu vai ukraiņu valodā vai no tām, lai pildītu 13. panta 1. punktu, sedz Puse, kas rīko attiecīgo sanāksmi.
         Izdevumus, kas saistīti ar mutvārdu un rakstveida tulkošanu citās valodās vai no tām, tieši sedz Puse, kura to ir lūgusi.
         15. pants
         Tehniskās darba grupas un ad hoc grupas
         1.   SFP apakškomiteja var ar savu lēmumu, kas pieņemts saskaņā ar nolīguma 74. panta 3. punktu, izveidot vai vajadzības gadījumā izformēt tehniskas darba grupas un ad hoc darba grupas, tostarp zinātnisku jautājumu grupas.
         2.   Šādu ad hoc grupu darbā var piedalīties ne tikai Pušu pārstāvji. Puses nodrošina, ka jebkuras SFP apakškomitejas izveidotas darba grupas dalībnieki ievēro attiecīgās konfidencialitātes prasības.
         3.   Ja vien netiek nolemts citādi, SFP apakškomitejas izveidotās darba grupas darbojas SFP apakškomitejas pakļautībā un sniedz tai ziņojumus.
         4.   Darba grupu sanāksmes var sasaukt pēc vajadzības gan klātienē, gan izmantojot videokonferenci vai audiokonferenci.
         5.   SFP apakškomitejas sekretariātam tiek iesniegtas kopijas no attiecīgās sarakstes, dokumentiem un saziņas par darba grupu darbību.
         6.   Darba grupas ir pilnvarotas rakstveidā sniegt ieteikumus SFP apakškomitejai. Ieteikumi tiek pieņemti vienprātīgi un tiek darīti zināmi priekšsēdētājam, kas ieteikumus izplata saskaņā ar 7. pantu.
         7.   Ja vien šajā pantā nav noteikts citādi, šo reglamentu mutatis mutandis piemēro attiecībā uz jebkuru tehnisko darba grupu vai ad hoc darba grupu, ko izveidojusi SFP apakškomiteja. Atsauces uz Asociācijas komiteju tās Tirdzniecības komitejas sastāvā ir uzskatāmas par atsaucēm uz SFP apakškomiteju.
         16. pants
         Grozīšana
         Šo reglamentu var grozīt ar SFP apakškomitejas lēmumu saskaņā ar nolīguma 74. panta 5. punktu.

            (1)  OV L 161, 29.5.2014., 3. lpp.

      PROJEKTS
      ES UN UKRAINAS TIRDZNIECĪBAS UN ILGTSPĒJĪGAS ATTĪSTĪBAS APAKŠKOMITEJAS LĒMUMS Nr. …
      (… gada …),
      ar ko pieņem tās reglamentu
      ES UN UKRAINAS TIRDZNIECĪBAS UN ILGTSPĒJĪGAS ATTĪSTĪBAS APAKŠKOMITEJA,
      ņemot vērā Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ukrainu, no otras puses (1), un jo īpaši tā 300. pantu,
      tā kā:

                  (1)

                  Saskaņā ar 486. pantu Asociācijas nolīgumā starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ukrainu, no otras puses (“nolīgums”) atsevišķas tā daļas, tostarp IV sadaļas (Tirdzniecība un ar tirdzniecību saistīti jautājumi) 13. nodaļu (Tirdzniecība un ilgtspējīga attīstība), no 2016. gada 1. janvāra piemēro provizoriski.

                  (2)

                  Nolīguma 300. pantā noteikts, ka Tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības apakškomitejai (“TIA apakškomiteja”) ir jāpārrauga nolīguma IV sadaļas 13. nodaļas īstenošana.

                  (3)

                  Nolīguma 300. panta 1. punktā noteikts, ka TIA apakškomitejai ir jāpieņem savs reglaments,

            IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
      1. pants
      Ar šo tiek pieņemts Tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības apakškomitejas reglaments, kas izklāstīts šā lēmuma pielikumā.
      2. pants
      Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

         [Vieta, datums]

               ES un Ukrainas Tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības apakškomitejas vārdā –

               priekšsēdētājs

         (1)  OV L 161, 29.5.2014., 3. lpp.

         PIELIKUMS
         ES UN UKRAINAS TIRDZNIECĪBAS UN ILGTSPĒJĪGAS ATTĪSTĪBAS APAKŠKOMITEJAS REGLAMENTS
         1. pants
         Vispārīgi noteikumi
         1.   Tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības apakškomiteja (“TIA apakškomiteja”), kas izveidota saskaņā ar 300. pantu Asociācijas nolīgumā starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ukrainu, no otras puses (1) (“nolīgums”), palīdz nolīguma 465. panta 4. punktā minētajai Asociācijas komitejai īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai veikt tās pienākumus.
         2.   TIA apakškomiteja veic funkcijas, kas noteiktas nolīguma IV sadaļas (Tirdzniecība un ar tirdzniecību saistīti jautājumi) 13. nodaļā (Tirdzniecība un ilgtspējīga attīstība).
         3.   TIA apakškomitejas sastāvā ietilpst tās katras Puses administrācijas pārstāvji, kas ir atbildīga par tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības jautājumiem.
         4.   Eiropas Komisijas pārstāvis vai Ukrainas pārstāvis, kas ir atbildīgs par tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības jautājumiem, pilda TIA apakškomitejas priekšsēdētāja funkcijas.
         5.   Šajā reglamentā piemēro nolīguma 482. pantā izklāstīto termina “Puses” definīciju.
         2. pants
         Īpaši noteikumi
         1.   Ja vien šajā reglamentā nav noteikts citādi, mutatis mutandis piemēro ES un Ukrainas Asociācijas komitejas reglamenta 2.–14. pantu.
         2.   Atsauces uz Asociācijas padomi ir uzskatāmas par atsaucēm uz Asociācijas komiteju tās Tirdzniecības komitejas sastāvā. Atsauces uz Asociācijas komiteju vai Asociācijas komiteju tās Tirdzniecības komitejas sastāvā ir uzskatāmas par atsaucēm uz TIA apakškomiteju.
         3. pants
         Sanāksmes
         TIA apakškomitejas sanāksmes notiek pēc vajadzības. Pušu mērķis ir organizēt sanāksmi vienu reizi gadā.
         4. pants
         Grozīšana
         Šo reglamentu var grozīt ar TIA apakškomitejas lēmumu saskaņā ar nolīguma 300. panta 1. punktu.

            (1)  OV L 161, 29.5.2014., 3. lpp.

      PROJEKTS
      ES UN UKRAINAS MUITAS APAKŠKOMITEJAS LĒMUMS Nr. …
      (… gada …),
      ar ko pieņem tās reglamentu
      ES UN UKRAINAS MUITAS APAKŠKOMITEJA,
      ņemot vērā Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ukrainu, no otras puses (1), un jo īpaši tā 83. pantu,
      tā kā:

                  (1)

                  Saskaņā ar 486. pantu Asociācijas nolīgumā starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ukrainu, no otras puses (“nolīgums”), atsevišķas tā daļas, tostarp IV sadaļas (Tirdzniecība un ar tirdzniecību saistīti jautājumi) 5. nodaļu (Muita un tirdzniecības veicināšana), no 2016. gada 1. janvāra piemēro provizoriski.

                  (2)

                  Nolīguma 83. pantā ir noteikts, ka Muitas apakškomitejai jāuzrauga nolīguma IV sadaļas 5. nodaļas īstenošana un administrēšana.

                  (3)

                  Nolīguma 83. panta e) punktā ir noteikts, ka Muitas apakškomitejai ir jāpieņem savs reglaments,

            IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
      1. pants
      Ar šo tiek pieņemts Muitas apakškomitejas reglaments, kas izklāstīts šā lēmuma pielikumā.
      2. pants
      Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

         [Vieta, datums]

               ES un Ukrainas Muitas apakškomitejas vārdā –

               priekšsēdētājs

         (1)  OV L 161, 29.5.2014., 3. lpp.

         PIELIKUMS
         ES UN UKRAINAS MUITAS APAKŠKOMITEJAS REGLAMENTS
         1. pants
         Vispārīgi noteikumi
         1.   Muitas apakškomiteja, kas izveidota saskaņā ar 83. pantu Asociācijas nolīgumā starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ukrainu, no otras puses (1) (“nolīgums”), veic pienākumus, kā paredzēts minētajā pantā.
         2.   Muitas apakškomitejas sastāvā ietilpst Eiropas Komisijas un Ukrainas pārstāvji, kas ir atbildīgi par muitu un ar muitu saistītiem jautājumiem.
         3.   Eiropas Komisijas pārstāvis vai Ukrainas pārstāvis, kas ir atbildīgs par muitu un ar muitu saistītiem jautājumiem, saskaņā ar 2. pantu veic priekšsēdētāja funkcijas.
         4.   Šajā reglamentā piemēro nolīguma 482. pantā izklāstīto termina “Puses” definīciju.
         2. pants
         Vadība
         Puses pārmaiņus ik pēc 12 mēnešiem uzņemas Muitas apakškomitejas vadību. Pirmais 12 mēnešu laikposms sākas Asociācijas padomes pirmās sanāksmes dienā un beidzas tā paša gada 31. decembrī.
         3. pants
         Sanāksmes
         1.   Ja vien Puses nevienojas citādi, Muitas apakškomiteja tiekas vienu reizi gadā vai pēc jebkuras Puses pieprasījuma.
         2.   Muitas apakškomitejas priekšsēdētājs ikvienu apakškomitejas sanāksmi sasauc Pušu saskaņotā laikā un vietā. Ja vien Puses nevienojas citādi, priekšsēdētājs paziņojumu par sanāksmes sasaukšanu nosūta vismaz 28 kalendārās dienas pirms sanāksmes sākuma.
         3.   Muitas apakškomitejas sanāksmes var rīkot, izmantojot saskaņotus tehniskos līdzekļus, piemēram, videokonferenci vai audiokonferenci.
         4.   Ārpus sanāksmēm Muitas apakškomiteja jautājumus var izskatīt, izmantojot saraksti.
         4. pants
         Delegācijas
         Pirms katras sanāksmes katra Puse ar 5. pantā paredzētā Muitas apakškomitejas sekretariāta starpniecību informē otru Pusi par savas delegācijas plānoto sastāvu.
         5. pants
         Sekretariāts
         Eiropas Komisijas amatpersona un Ukrainas amatpersona, kas ir atbildīgas par muitu un ar muitu saistītiem jautājumiem, kopīgi pilda Muitas apakškomitejas sekretāru funkcijas un savstarpējas uzticēšanās un sadarbības gaisotnē kopīgi veic sekretariāta uzdevumus.
         6. pants
         Sarakste
         1.   Muitas apakškomitejai adresēto saraksti nosūta vienas vai otras Puses sekretāram, kas savukārt informē otru sekretāru.
         2.   Sekretariāts nodrošina, ka Muitas apakškomitejai adresētā sarakste tiek pārsūtīta priekšsēdētājam un vajadzības gadījumā tiek izplatīta saskaņā ar 7. pantu.
         3.   Muitas apakškomitejas sekretariāts priekšsēdētāja saraksti priekšsēdētāja uzdevumā nosūta Pusēm. Šāda sarakste vajadzības gadījumā tiek izplatīta saskaņā ar 7. pantu.
         7. pants
         Dokumenti
         1.   Dokumentus izplata ar Muitas apakškomitejas sekretariāta starpniecību.
         2.   Puse savus dokumentus nosūta savam sekretāram. Minētais sekretārs šos dokumentus nosūta otras Puses sekretāram.
         3.   Savienības Puses sekretārs dokumentus nosūta Savienības attiecīgajiem pārstāvjiem un sistemātiski šādas sarakstes kopiju nosūta Ukrainas Puses sekretāram. Savienības Puses sekretārs galīgo dokumentu kopijas nosūta Asociācijas komitejas tās Tirdzniecības komitejas sastāvā sekretāriem.
         4.   Ukrainas Puses sekretārs dokumentus nosūta Ukrainas attiecīgajiem pārstāvjiem un sistemātiski šādas sarakstes kopiju nosūta Savienības Puses sekretāram. Ukrainas Puses sekretārs galīgo dokumentu kopijas nosūta Asociācijas komitejas tās Tirdzniecības komitejas sastāvā sekretāriem.
         8. pants
         Konfidencialitāte
         Ja vien Puses nenolemj citādi, Muitas apakškomitejas sanāksmes nav atklātas.
         Ja viena Puse iesniedz Muitas apakškomitejai informāciju ar norādi “konfidenciāli”, arī otra Puse šādu informāciju atzīst par konfidenciālu.
         9. pants
         Sanāksmju darba kārtība
         1.   Muitas apakškomitejas sekretariāts, balstoties uz Pušu iesniegtiem priekšlikumiem, ikvienai sanāksmei sagatavo pagaidu darba kārtību. Pagaidu darba kārtība ietver jautājumus, par kuriem sekretariāts vismaz 21 kalendāro dienu pirms sanāksmes dienas ir saņēmis kādas Puses lūgumu par iekļaušanu darba kārtībā un attiecīgus pievienotus dokumentus.
         2.   Pagaidu darba kārtību kopā ar attiecīgajiem dokumentiem izplata saskaņā ar 7. pantu un vismaz 15 kalendārās dienas pirms sanāksmes sākuma.
         3.   Katras sanāksmes sākumā Muitas apakškomiteja pieņem sanāksmes darba kārtību. Ja Puses par to vienojas, darba kārtībā var iekļaut arī provizoriskajā darba kārtībā neiekļautus jautājumus.
         4.   Pēc ad hoc principa un ja otra Puse piekrīt, priekšsēdētājs var pieaicināt Pušu citu struktūru pārstāvjus vai neatkarīgus ekspertus piedalīties SFP apakškomitejas sanāksmēs kā novērotājiem, lai sniegtu informāciju par konkrētām tēmām. Puses nodrošina, ka minētie novērotāji ievēro attiecīgās konfidencialitātes prasības.
         5.   Pēc apspriešanās ar Pusēm, ņemot vērā konkrētā gadījuma īpašos apstākļus, priekšsēdētājs var saīsināt 1. un 2. punktā minētos termiņus.
         10. pants
         Protokols un secinājumi par turpmāku darbību
         1.   Tās Puses sekretārs, kura veic Muitas apakškomitejas priekšsēdētāja funkcijas, sagatavo katras sanāksmes protokola projektu, tai skaitā secinājumus par turpmāku darbību.
         2.   Protokola projektu, tostarp secinājumus par turpmāku darbību, iesniedz apstiprināšanai Muitas apakškomitejā. To apstiprina 28 kalendāro dienu laikā no attiecīgās Muitas apakškomitejas sanāksmes. Apstiprinātā protokola kopiju nosūta ikvienam 7. pantā minētajam adresātam.
         11. pants
         Lēmumi un ieteikumi
         1.   Muitas apakškomiteja pieņem praktisku kārtību, pasākumus, lēmumus un ieteikumus, kā paredzēts nolīguma 83. pantā. Tos Puses pieņem vienprātīgi pēc attiecīgu iekšējo pieņemšanas procedūru pabeigšanas. Lēmumi Pusēm ir saistoši, un tās veic atbilstošus īstenošanas pasākumus.
         2.   Ikvienu lēmumu un ieteikumu paraksta katras Puses pārstāvis. Neskarot 3. punktu, pārstāvji minētos dokumentus paraksta sanāksmē, kurā tiek pieņemts attiecīgais lēmums vai ieteikums.
         3.   Ja Puses attiecīgi vienojas, Muitas apakškomiteja var pieņemt lēmumus vai ieteikumus, izmantojot rakstveida procedūru, pēc attiecīgu iekšējo procedūru pabeigšanas. Rakstveida procedūra sastāv no piezīmju apmaiņas starp abiem sekretāriem, kas savas darbības saskaņo ar Pusēm. Šajā nolūkā priekšlikuma tekstu izplata saskaņā ar 7. pantu, norādot termiņu, kurš ir vismaz 21 kalendārās dienas un kurā ir jādara zināmas iespējamās atrunas vai grozījumi. Pēc apspriešanās ar Pusēm, ņemot vērā konkrētā gadījuma īpašos apstākļus, priekšsēdētājs var saīsināt šajā punktā minētos termiņus. Tiklīdz teksts ir saskaņots, attiecīgo lēmumu vai ieteikumu paraksta katras Puses pārstāvis.
         4.   Muitas apakškomitejas akti tiek dēvēti par “lēmumiem” vai “ieteikumiem”. Ja vien attiecīgajā lēmumā nav noteikts citādi, tas stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
         5.   Muitas apakškomitejas lēmumu un ieteikumu autentiskumu apliecina abi sekretāri.
         6.   Lēmumus un ieteikumus nosūta abām Pusēm.
         7.   Asociācijas komitejas tās Tirdzniecības komitejas sastāvā sekretariāts tiek informēts par jebkuriem Muitas apakškomitejas lēmumiem, atzinumiem, ieteikumiem, ziņojumiem vai citām pieņemtām darbībām.
         8.   Katra Puse var lemt par to, vai publicēt Muitas apakškomitejas lēmumus un ieteikumus savā attiecīgajā oficiālajā izdevumā.
         12. pants
         Ziņojumi
         Muitas apakškomiteja ziņo Asociācijas komitejai tās Tirdzniecības komitejas sastāvā katrā kārtējā, ikgadējā Asociācijas komitejas tās Tirdzniecības komitejas sastāvā sanāksmē.
         13. pants
         Valodas
         1.   Muitas apakškomitejas darba valodas ir angļu valoda un ukraiņu valoda.
         2.   Ja vien netiek nolemts citādi, Muitas apakškomiteja apspriežas, balstoties uz minētajās valodās sagatavotiem dokumentiem.
         14. pants
         Izdevumi
         1.   Katra Puse sedz izdevumus, kas tai ir radušies saistībā ar dalību Muitas apakškomitejas sanāksmēs – gan personāla, gan komandējuma un uzturēšanās izdevumus, gan arī izdevumus par pasta un telesakaru pakalpojumiem.
         2.   Izdevumus saistībā ar sanāksmju organizēšanu un dokumentu pavairošanu sedz tā Puse, kas rīko sanāksmi.
         3.   Izdevumus, kuri saistīti ar mutvārdu tulkošanu sanāksmēs un dokumentu tulkošanu angļu vai ukraiņu valodā vai no tām, lai pildītu13. panta 1. punktu, sedz Puse, kas rīko attiecīgo sanāksmi.
         Izdevumus, kas saistīti ar mutvārdu un rakstveida tulkošanu citās valodās vai no tām, tieši sedz Puse, kura to ir lūgusi.
         15. pants
         Grozīšana
         Šo reglamentu var grozīt ar Muitas apakškomitejas lēmumu saskaņā ar nolīguma 83. panta e) punktu.

            (1)  OV L 161, 29.5.2014., 3. lpp.

      PROJEKTS
      ES UN UKRAINAS APAKŠKOMITEJAS JAUTĀJUMOS PAR ĢEOGRĀFISKĀS IZCELSMES NORĀDĒM LĒMUMS Nr. …
      (… gada …),
      ar ko pieņem tās reglamentu
      ES UN UKRAINAS APAKŠKOMITEJA JAUTĀJUMOS PAR ĢEOGRĀFISKĀS IZCELSMES NORĀDĒM,
      ņemot vērā Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ukrainu, no otras puses (1), un jo īpaši tā 211. pantu,
      tā kā:

                  (1)

                  Saskaņā ar 486. pantu Asociācijas nolīgumā starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ukrainu, no otras puses (“nolīgums”), atsevišķas tā daļas, tostarp IV sadaļas (Tirdzniecība un ar tirdzniecību saistīti jautājumi) 9. nodaļas (Intelektuālais īpašums) 2. iedaļas 3. apakšiedaļu (Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes), no 2016. gada 1. janvāra piemēro provizoriski.

                  (2)

                  Nolīguma 211. pantā ir noteikts, ka Apakškomitejai jautājumos par ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm (“ĢIN apakškomiteja”) ir jāuzrauga nolīguma īstenošanas gaitu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu jomā un jādarbojas kā forumam, kas nodrošina sadarbību un dialogu par ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm.

                  (3)

                  Nolīguma 211. panta 2. punktā ir noteikts, ka ĢIN apakškomitejai ir jāizstrādā savs reglaments,

            IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
      1. pants
      Ar šo tiek pieņemts ĢIN apakškomitejas reglaments, kas izklāstīts šā lēmuma pielikumā.
      2. pants
      Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

         [Vieta, datums]

               ES un Ukrainas Apakškomitejas jautājumos par ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm vārdā –

               priekšsēdētājs

         (1)  OV L 161, 29.5.2014., 3. lpp.

         PIELIKUMS
         ES UN UKRAINAS APAKŠKOMITEJAS JAUTĀJUMOS PAR ĢEOGRĀFISKĀS IZCELSMES NORĀDĒM REGLAMENTS
         1. pants
         Vispārīgi noteikumi
         1.   Apakškomiteja jautājumos par ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm (“ĢIN apakškomiteja”), kas izveidota saskaņā ar 211. pantu Asociācijas nolīgumā starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ukrainu, no otras puses (1) (“nolīgums”), palīdz nolīguma 465. panta 4. punktā minētajai Asociācijas komitejai tās Tirdzniecības komitejas sastāvā veikt tās pienākumus.
         2.   ĢIN apakškomiteja veic nolīguma 211. pantā izklāstītās funkcijas.
         3.   ĢIN apakškomitejas sastāvā ietilpst Eiropas Komisijas un Ukrainas amatpersonas, kas ir atbildīgas par jautājumiem par ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm.
         4.   Katra Puse ieceļ delegācijas vadītāju, kas ir kontaktpersona visos ar ĢIN apakškomiteju saistītos jautājumos.
         5.   Delegāciju vadītāji saskaņā ar 2. pantu veic priekšsēdētāja funkcijas.
         6.   Katrs delegācijas vadītājs atsevišķas vai visas funkcijas var deleģēt izvirzītam vietniekam; šādā gadījumā turpmāk tekstā ikviena atsauce uz delegācijas vadītāju attiecas arī uz šādu izvirzīto vietnieku.
         7.   Šajā reglamentā piemēro nolīguma 482. pantā izklāstīto termina “Puses” definīciju.
         2. pants
         Vadība
         Puses pārmaiņus ik pēc 12 mēnešiem uzņemas ĢIN apakškomitejas vadību. Pirmais 12 mēnešu laikposms sākas Asociācijas padomes pirmās sanāksmes dienā un beidzas tā paša gada 31. decembrī.
         3. pants
         Sanāksmes
         1.   Ja vien Puses nevienojas citādi, ĢIN apakškomiteja tiekas pārmaiņus Savienībā un Ukrainā pēc jebkuras Puses pieprasījuma, un ne vēlāk kā 90 dienu laikā pēc attiecīgā pieprasījuma.
         2.   ĢIN apakškomitejas priekšsēdētājs ikvienu apakškomitejas sanāksmi sasauc Pušu saskaņotā dienā un vietā. Ja vien Puses nevienojas citādi, priekšsēdētājs paziņojumu par sanāksmes sasaukšanu nosūta vismaz 28 kalendārās dienas pirms sanāksmes sākuma.
         3.   Kad vien tas ir iespējams, ĢIN apakškomitejas kārtējās sanāksmes sasauc laikus pirms Asociācijas komitejas tās Tirdzniecības komitejas sastāvā kārtējās sanāksmes.
         4.   Izņēmuma kārtā ĢIN apakškomitejas sanāksmes var rīkot, izmantojot Pušu saskaņotus tehniskos līdzekļus, piemēram, videokonferenci.
         4. pants
         Delegācijas
         Pirms katras sanāksmes katra Puse ar 5. pantā paredzētā ĢIN apakškomitejas sekretariāta starpniecību informē otru Pusi par savas delegācijas plānoto sastāvu.
         5. pants
         Sekretariāts
         Eiropas Komisijas pārstāvi un Ukrainas pārstāvi iecelattiecīgo delegāciju vadītāji, lai tie kopīgi pildītu ĢIN apakškomitejas sekretāru funkcijas un savstarpējas uzticēšanās un sadarbības gaisotnē kopīgi veic sekretariāta uzdevumus.
         6. pants
         Sarakste
         1.   ĢIN apakškomitejai adresēto saraksti nosūta vienas vai otras Puses sekretāram, kas savukārt informē otru sekretāru.
         2.   Sekretariāts nodrošina, ka ĢIN apakškomitejai adresētā sarakste tiek pārsūtīta priekšsēdētājam un vajadzības gadījumā tiek izplatīta saskaņā ar7. pantu.
         3.   ĢIN apakškomitejas sekretariāts priekšsēdētāja saraksti priekšsēdētāja uzdevumā nosūta Pusēm. Šāda sarakste vajadzības gadījumā tiek izplatīta saskaņā ar 7. pantu.
         7. pants
         Dokumenti
         1.   Dokumentus izplata ar ĢIN apakškomitejas sekretariāta starpniecību.
         2.   Puse savus dokumentus nosūta savam sekretāram. Sekretārs minētos dokumentus nosūta otras Puses sekretāram.
         3.   Savienības sekretārs dokumentus nosūta Savienības attiecīgajiem pārstāvjiem un sistemātiski šādas sarakstes kopiju nosūta Ukrainas sekretāram un Asociācijas komitejas tās Tirdzniecības komitejas sastāvā sekretāriem.
         4.   Ukrainas sekretārs dokumentus nosūta Ukrainas attiecīgajiem pārstāvjiem un sistemātiski šādas sarakstes kopiju nosūta Savienības sekretāram un Asociācijas komitejas tās Tirdzniecības komitejas sastāvā sekretāriem.
         8. pants
         Konfidencialitāte
         Ja vien Puses nenolemj citādi, ĢIN apakškomitejas sanāksmes nav atklātas.
         Ja viena Puse iesniedz ĢIN apakškomitejai informāciju ar norādi “konfidenciāli”, arī otra Puse šādu informāciju atzīst par konfidenciālu.
         9. pants
         Sanāksmju darba kārtība
         1.   ĢIN apakškomitejas sekretariāts, balstoties uz Pušu iesniegtiem priekšlikumiem, ikvienai sanāksmei sagatavo pagaidu darba kārtību un 10. pantā paredzēto secinājumu par turpmāku darbību projektu. Pagaidu darba kārtība ietver jautājumus, par kuriem ĢIN apakškomitejas sekretariāts vismaz 21 kalendāro dienu pirms sanāksmes dienas ir saņēmis kādas Puses lūgumu par iekļaušanu darba kārtībā un attiecīgus pievienotus dokumentus.
         2.   Pagaidu darba kārtību kopā ar attiecīgajiem dokumentiem izplata saskaņā ar 7. pantu un vismaz 15 kalendārās dienas pirms sanāksmes sākuma.
         3.   Katras sanāksmes sākumā priekšsēdētājs un otrs delegācijas vadītājs pieņem darba kārtību. Ja Puses par to vienojas, darba kārtībā var iekļaut arī provizoriskajā darba kārtībā neiekļautus jautājumus.
         4.   Pēc ad hoc principa un ja otra Puse piekrīt, priekšsēdētājs var pieaicināt Pušu citu struktūru pārstāvjus vai neatkarīgus ekspertus piedalīties ĢIN apakškomitejas sanāksmēs kā novērotājiem, lai sniegtu informāciju par konkrētām tēmām. Puses nodrošina, ka minētie novērotāji ievēro attiecīgās konfidencialitātes prasības.
         5.   Priekšsēdētājs pēc apspriešanās ar Pusēm, ņemot vērā konkrētā gadījuma īpašos apstākļus, var saīsināt 1. un 2. punktā minētos termiņus.
         10. pants
         Protokols un secinājumi par turpmāku darbību
         1.   Katras sanāksmes protokola projektu kopīgi sagatavo abi sekretāri.
         2.   Protokolā par katru darba kārtības jautājumu parasti tiek norādīts turpmākais:

                     a)

                     sanāksmes dalībnieki, viņus pavadošās amatpersonas un sanāksmi apmeklējošie novērotāji;

                     b)

                     ĢIN apakškomitejai iesniegtie dokumenti;

                     c)

                     paziņojumi, kurus ir lūgusi iekļaut ĢIN apakškomiteja; kā arī

                     d)

                     vajadzības gadījumā – šā panta 4. punktā minētie sanāksmes secinājumi par turpmāku darbību.

               3.   Protokola projektu iesniedz apstiprināšanai ĢIN apakškomitejā. To apstiprina 28 kalendāro dienu laikā pēc attiecīgās ĢIN apakškomitejas sanāksmes. Apstiprinātā protokola kopiju nosūta ikvienam 7. pantā minētajam adresātam.
         4.   Ikvienas sanāksmes secinājumu par turpmāku darbību projektu sagatavo tās Puses ĢIN apakškomitejas sekretārs, kura veic priekšsēdētāja funkcijas, un parasti vismaz 15 kalendārās dienas pirms sanāksmes sākuma to kopā ar darba kārtību izsūta Pusēm. Sanāksmes gaitā secinājumu par turpmāku darbību projektu atbilstoši atjaunina, lai sanāksmes beigās, ja vien netiek panākta citāda vienošanās, ĢIN apakškomiteja varētu pieņemt secinājumus par turpmāku darbību, kuros atspoguļoti Pušu pieņemtie pēcpasākumi. Tiklīdz secinājumi par turpmāku darbību ir pieņemti, tos iekļauj protokolā un to īstenošanu pārskata kādā no nākamajām ĢIN apakškomitejas sanāksmēm. Šajā nolūkā ĢIN apakškomiteja pieņem veidni, ar ko var izsekot ikvienai veicamajai darbībai un tās termiņam.
         11. pants
         Lēmumi
         1.   ĢIN apakškomiteja ir pilnvarota pieņemt lēmumus nolīguma 211. panta 3. punktā paredzētajos gadījumos. Minētos lēmumus Puses pieņem vienprātīgi pēc attiecīgu iekšējo pieņemšanas procedūru pabeigšanas. Lēmumi Pusēm ir saistoši, un tās veic atbilstošus īstenošanas pasākumus.
         2.   Ikvienu lēmumu paraksta katras Puses pārstāvis. Neskarot 3. punktu, pārstāvji minētos dokumentus paraksta sanāksmē, kurā tiek pieņemts attiecīgais lēmums.
         3.   Ja Puses attiecīgi vienojas, ĢIN apakškomiteja var pieņemt lēmumus, izmantojot rakstveida procedūru, pēc attiecīgu iekšējo procedūru pabeigšanas. Rakstveida procedūra sastāv no piezīmju apmaiņas starp abiem sekretāriem, kas savas darbības saskaņo ar Pusēm. Šajā nolūkā priekšlikuma tekstu izplata saskaņā ar 7. pantu, norādot termiņu, kurš ir vismaz 21 kalendārās dienas un kurā ir jādara zināmas iespējamās atrunas vai grozījumi. Priekšsēdētājs pēc apspriešanās ar Pusēm, ņemot vērā konkrētā gadījuma īpašos apstākļus, var saīsināt šajā punktā minētos termiņus. Tiklīdz teksts ir saskaņots, lēmumu paraksta katras Puses pārstāvis.
         4.   ĢIN apakškomitejas aktus dēvē par “lēmumiem”. Ja vien attiecīgajā lēmumā nav noteikts citādi, tas stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
         5.   ĢIN apakškomitejas lēmumu autentiskumu apliecina abi sekretāri.
         6.   Lēmumus nosūta abām Pusēm.
         7.   Asociācijas komitejas tās Tirdzniecības komitejas sastāvā sekretariāts tiek informēts par jebkuriem ĢIN apakškomitejas lēmumiem, ziņojumiem vai citām pieņemtām darbībām.
         8.   Katra Puse var lemt par to, vai publicēt ĢIN apakškomitejas lēmumus savā attiecīgajā oficiālajā izdevumā.
         12. pants
         Ziņojumi
         1.   ĢIN apakškomiteja katrā Asociācijas komitejas tās Tirdzniecības komitejas sastāvā kārtējā sanāksmē ziņo par savu darbību.
         2.   Ziņojumus Puses pieņem vienprātīgi, un tos dēvē par “ziņojumiem”. Ziņojumus nosūta abām Pusēm.
         3.   Lēmumu pieņemšanas procedūru, kas izstrādāta 11. panta 2. un 3. punktā, mutatis mutandis piemēro attiecībā uz ziņojumiem.
         13. pants
         Valodas
         1.   ĢIN apakškomitejas darba valodas ir angļu valoda un ukraiņu valoda.
         2.   Ja vien netiek nolemts citādi, ĢIN apakškomiteja apspriežas, balstoties uz šajās valodās sagatavotiem dokumentiem.
         14. pants
         Izdevumi
         1.   Katra Puse sedz izdevumus, kas tai ir radušies saistībā ar dalību ĢIN apakškomitejas sanāksmēs – gan personāla, gan komandējuma un uzturēšanās izdevumus, gan arī izdevumus par pasta un telesakaru pakalpojumiem.
         2.   Izdevumus saistībā ar sanāksmju organizēšanu un dokumentu pavairošanu sedz tā Puse, kas rīko sanāksmi.
         3.   Izdevumus, kuri saistīti ar mutvārdu tulkošanu sanāksmēs un dokumentu tulkošanu angļu vai ukraiņu valodā vai no tām, lai pildītu 13. panta 1. punktu, sedz Puse, kas rīko attiecīgo sanāksmi.
         Izdevumus, kas saistīti ar mutvārdu un rakstveida tulkošanu citās valodās vai no tām, tieši sedz Puse, kura to ir lūgusi.
         15. pants
         Grozīšana
         Šo reglamentu var grozīt ar ĢIN apakškomitejas lēmumu saskaņā ar nolīguma 211. panta 2. punktu.

            (1)  OV L 161, 29.5.2014., 3. lpp.


title: 2005/541/EK: Eiropas Parlamenta Lēmums (2005. gada 12. aprīlis) par Eiropas Vides aģentūras 2003. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu tās izpilddirektoram

text:
               27.7.2005

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 196/80

      EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS

   (2005. gada 12. aprīlis)
   par Eiropas Vides aģentūras 2003. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu tās izpilddirektoram
   (2005/541/EK)
   EIROPAS PARLAMENTS,
   ņemot vērā Revīzijas Palātas ziņojumu par Eiropas Vides aģentūras 2003. finanšu gada pārskatiem kopā ar aģentūras sniegtajām atbildēm (1),
   ņemot vērā Padomes, 2005. gada 8. marta ieteikumu (6852/2005 – C6-0073/2005),
   ņemot vērā EK līgumu, īpaši tā 276. pantu,
   ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par finanšu regulu, kas piemērojama Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), īpaši tās 185. pantu, un arī Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. jūlija Regulu (EK) Nr. 1641/2003, ar kuru groza Regulu (EEK) Nr. 1210/90 Par Eiropas Vides aģentūras dibināšanu un Eiropas vides informācijas un Novērošanas tīklu (3), īpaši tās 13. pantu,
   ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par finanšu ietvarregulu iestādēm, kuras uzskaitītas Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 185. pantā par Finanšu regulu, kas piemērojama Eiropas Kopienu kopbudžetam (4), un īpaši tās 94. pantu,
   ņemot vērā tā Reglamenta 70. un 71. noteikumu, kā arī V pielikumu,
   ņemot vērā Budžeta kontroles komisijas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas drošības komitejas atzinumu (A6-0074/2005),

               1.

               apstiprina budžeta izpildi Eiropas Vides aģentūras izpilddirektoram 2003. finanšu gada ietvaros;

               2.

               ieraksta savas piezīmes pievienotajā rezolūcijā;

               3.

               uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu un pavadošo rezolūciju Eiropas Vides aģentūras direktoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas Palātai, un publicēt šos dokumentus Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

         Josep BORRELL FONTELLES

            priekšsēdētājs

         Julian PRIESTLEY

            ģenerālsekretārs

      (1)  OV C 324, 30.12.2004., 23. lpp.

      (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (3)  OV L 245, 29.9.2003., 1. lpp.

      (4)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

         EIROPAS PARLAMENTA REZOLŪCIJA

      ar piezīmēm lēmumam par budžeta izpildes apstiprināšanu Eiropas Vides aģentūras izpilddirektoram 2003. finanšu gada ietvaros
      EIROPAS PARLAMENTS,
      ņemot vērā Revīzijas Palātas ziņojumu par Eiropas Vides aģentūras pārskatiem par 2003. finanšu gadu kopā ar aģentūras sniegtajām atbildēm (1),
      ņemot vērā Padomes, 2005. gada 8. marta ieteikumu (6852/2005 – C6-0073/2005),
      ņemot vērā EK līgumu, īpaši tā 276. pantu,
      ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par finanšu regulu, kas piemērojama Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), īpaši tās 185. pantu, un arī Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. jūlija Regulu (EK) Nr. 1641/2003, kura groza regulu (EEK) Nr. 1210/90 par Eiropas Vides aģentūras dibināšanu un Eiropas vides informācijas un Novērošanas tīklu (3), īpaši tās 13. pantu,
      ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par finanšu ietvarregulu iestādēm, kuras uzskaitītas Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 185. pantā par finanšu regulu, kas piemērojama Eiropas Kopienu kopbudžetam (4) un īpaši tās 94. pantu,
      ņemot vērā tā Reglamenta 70. un 71. noteikumu, kā arī V pielikumu,
      ņemot vērā Budžeta kontroles komisijas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas drošības komitejas atzinumu (A6-0074/2005),

                  A.

                  Tā kā Eiropas Revīzijas palāta (ERP) savā augstākminētajā īpašajā ziņojumā ir konstatējusi ar būtiski nepieciešamo pārliecību, ka gada pārskati finanšu gadam, kas beidzies 2003. gada 31. decembrī ir bijuši uzticami un, ka pamatdarbības to kopumā ir bijušas likumīgas un plānveidīgas,

                  B.

                  Tā kā 2004. gada 21. aprīlī Eiropas Parlaments, pamatojoties uz Palātas ziņojumu, ir apstiprinājis budžeta izpildi (5) Eiropas Vides aģentūras direktoram 2002. finanšu gadam, un inter alia savā pievienotajā rezolūcijā

                              —

                              ir apsveicis to, ka aģentūra nodibinājusi savu iekšējā audita vienību,

                              —

                              ir aicinājis aģentūru iesniegt analīzi par diferencētajām apropriācijām, finansējot līgumus ar Eiropas Tematiskajiem centriem, lai samazinātu līdzekļu pārnesumu uz nākamo finanšu gadu,

                              —

                              ir aicinājis aģentūru ātri izlabot situāciju, kas izveidojusies saistībā ar tās lietvedības un datu arhivēšanas sistēmu un novērst tos trūkumus maksājumu dokumentos, kurus Palāta ir atkārtoti kritizējusi,

            1.   Atzīmē sekojošus skaitļus Eiropas Vides aģentūras 2003. gada un 2004. gada pārskatos;
      Ieņēmumu un izdevumu pārskati 2003. un 2002. finanšu gadam

                  (in EUR 1000)

                  2003

                  2002

                  Revenue

                  Community subsidies

                  21 380

                  18 749

                  Other subsidies

                  8 423

                  1 136

                  Other revenue

                  89

                  198

                  Total revenue (a)

                  29 891

                  20 083

                  Expenditure

                  Staff — Title I of the budget

                  Payments

                  11 123

                  9 714

                  Appropriations carried over

                  315

                  1 018

                  Administration — Title II of the budget

                  Payments

                  2 447

                  2 054

                  Appropriations carried over

                  395

                  247

                  Operating activities — Title III of the budget

                  Payments

                  5 997

                  6 493

                  Appropriations carried over

                  7 008

                  5 611

                  Total expenditure (b)

                  27 284

                  25 136

                  Outturn for the financial year (a – b)

                  2 607

                  – 5 053

                  Balance carried over from the previous financial year

                  – 7 427

                  – 3 275

                  Appropriations carried over and cancelled

                  617

                  889

                  Sums for re-use from the previous financial year not used

                  36

                  8

                  Exchange rate differences

                  – 4

                  4

                  Adjustments

                  – 18

                  0

                  Balance for the financial year

                  – 4 190

                  – 7 427

                     NB: The totals may include differences due to rounding.

                     Source: Information supplied by the Agency. These tables summarise the data provided by the Agency in its own accounts.

            2.   Atzīmē Palātas novērojumus par to, aģentūra nesistemātiski izsniedz zaudējumu atgūšanas rīkojumus, kaut arī prasību apjoms ir ticis noteikts, un aģentūras atbildi uz šo novērojumu; sagaida, ka turpmāk aģentūra šajā jomā stingri ievēros finanšu regulā definētos nosacījumus;
      3.   Apsveic pasākumus, kurus aģentūra ir veikusi, lai stiprinātu savu finanšu operāciju pārvaldības kapacitāti, ieskaitot sagatavošanās darbus pārejai no naudas plūsmas grāmatvedības sistēmas uz uzkrājumu principa grāmatvedības sistēmu; sagaida, ka aģentūra nodos Parlamenta rīcībā visu informāciju, kas pieejama pēc direktora ikgadējās plānu un finanšu pārskata prezentācijas par 2004. gadu;
      4.   Apsveic fonda īstenoto vienlīdzības politiku un aktivitāšu ģenerālplānošanu un mudina regulāri izvērtēt šo politiku piemērošanu, lai nodrošinātu to ieviešanu;
      5.   Ar nožēlu konstatē, ka aģentūrā pastāvošais personāla iedalījums pēc dzimuma, kategorijas, nacionalitātes un akadēmiskā grāda neļauj Eiropas Parlamentam pienācīgi izvērtēt līdzsvaru starp nodarbinātajām sievietēm un vīriešiem; pieprasa, lai šādi dati tiktu iesniegti nākotnē, jo tas ir svarīgākais instruments vienlīdzības plānošanai un dzimumu pārstāvības līdzsvara nodrošināšanai organizācijas ietvaros;
      6.   Uzskata Eiropas Vides aģentūru par nozīmīgas vides informācijas avotu visām ES iestādēm un politikas veidošanai; atzinīgi novērtēto, ka aģentūra ir spējusi pārveidot dažus sarežģītus tehniskos datus lietotājiem saprotamā formā un to, ka tā par saviem secinājumiem informē sabiedrību;
      7.   Atbalsta Eiropas Vides aģentūras sazināšanās stratēģiju ar iedzīvotājiem un mudina aģentūru to nepārtraukti attīstīt un novērtēt;
      8.   Uzsver to, ka vides programmu īstenošanai bieži traucē citu Kopienas likumdošanas un programmu ietekmes uz apkārtējo vidi novērtējuma trūkums; cer, ka Eiropas Vides aģentūra var sniegt atbalstu politikas veidošanā, turpmāk attīstot darbu pie ietekmes uz vidi novērtējuma;
      Vispārīgi jautājumi, kas attiecas uz Komisiju un aģentūrām

                  9.

                  Atgādina savu nostāju, ka, lai gan Parlaments atbalstīja Komisijas centienus izstrādāt nedaudzus modeļus vismaz nākotnes “regulatīvajām” aģentūrām, tas uzskatīja, ka pašreizējo un nākotnes aģentūru struktūra pelna pamatīgu apspriešanu starpinstitucionālā līmenī; arī uzsver, ka, pirms tam, kad Komisija formulēs ietvarnosacījumus regulatīvo aģentūru izmantošanai, starpinstitucionālam līgumam jānosaka kopējas pamatnostādnes; tam jānotiek pirms saskaņota ietvara izveidošanas aģentūrām;

                  10.

                  Atzīmē Komisijas nostāju (6) attiecībā uz atbildības deleģēšanu par uzdevumu izpildi citām institūcijām, ieskaitot aģentūras, nevis Komisijas galvenajai administrācijai; uzskata, ka tas neatbilst Parlamenta prasībai nopietni izskatīt starpinstitucionālā līmenī pašreizējo aģentūru struktūru; tādēļ aicina Komisiju sniegt paskaidrojumus par šo jautājumu un par turpmāko vispārējo starpinstitucionālo līgumu saistībā ar jauniem pasākumiem, kas jāveic finanšu plāna (7) ietvaros vai paralēli tam;

                  11.

                  Aicina Komisiju organizēt un veikt vidējā termiņā, piemēram, standarta trīs gadu ciklā, šķērsgriezuma analīzi par individuālu aģentūru novērtējumiem, lai

                              a)

                              nonāktu pie secinājumiem attiecībā uz aģentūras darbības saskaņotību ar ES politiku kopumā un attiecībā uz pašreizējām vai izveidojamajām sinerģijām starp aģentūrām un Komisijas departamentiem;

                              b)

                              novērtētu plašāko Eiropas pievienoto vērtību, ko rada aģentūru darba rezultāti to atbilstošajās darbības sfērās, kā arī aģentūras modeļa efektivitāti un lietderību ES politikas īstenošanā vai īstenošanas veicināšanā;

                              c)

                              novērtētu un pastiprinātu aģentūru darbības ietekmi tajos virzienos, kas nosaka ES tuvumu un pārredzamību tās pilsoņiem;

                  12.

                  Sagaida, ka šāda vispārēja analīze būs pieejama pirms 2005. gada beigām, un tā aptvers trīs gadu periodu, sākot no jaunās finanšu regulas ieviešanas, un ar to saistīto jauno struktūru aģentūru sistēmā;

                  13.

                  Aicina aģentūras aktīvi piedalīties šādā procesā un sadarboties ar Komisiju, sniedzot ieguldījumu jomās, kuras, viņuprāt, ir būtiskas to darbībai, lomai, finanšu plūsmai un vajadzībām, kā arī jebkurā jautājumā, kas varētu palīdzēt uzlabot visu budžeta izpildes apstiprināšanas procedūru kopumā, ar nolūku veicināt šā procesa veiksmi; aicina aģentūras uzrādīt šādu ieguldījumu arī savām kompetentajām komitejām;

                  14.

                  Aicina Komisiju paralēli šai darbībai ne vēlāk kā līdz 2005. gada beigām iesniegt priekšlikumus veicamajām maiņām pašreizējos aģentūru dibināšanas aktos ar nolūku, cita starpā, optimizēt tās attiecības ar aģentūrām; šādu priekšlikumu mērķim ir jābūt orientētam uz

                              a)

                              saskarsmes uzlabošanos starp Komisiju un aģentūrām;

                              b)

                              sadarbības nodibināšanu vai paplašināšanu, formulējot vajadzības, mērķus, sasniedzamos darba rezultātus un stratēģiju, lai šos mērķus sasniegtu, un standartu noteikšanu uzraudzībai un novērtēšanai;

                              c)

                              komplementārās darbības pastiprināšanu, labāku nepieciešamo resursu organizēšanu un šo resursu efektīvu piešķiršanu rezultātu sasniegšanai, kā arī sazināšanās stratēģijas izstrādāšanai šo rezultātu izplatīšanai;

                  15.

                  Uzsver to, ka pirms tiek pieņemts jebkurš lēmums ierosināt jaunas aģentūras izveidi, Komisijai ir jāuzņemas veikt šīs aģentūras un tās funkciju nepieciešamības stingru izvērtējumu, ņemot vērā esošās struktūras, subsidiaritātes principus, ekonomisko vajadzību un procedūru vienkāršošanu;

                  16.

                  Sagaida, ka Komisija drīz iesniegs pieprasītās pamatnostādnes attiecībā uz aģentūru personāla politiku pirms 2005. gada budžeta procedūras;

            Vispārējie jautājumi, kas attiecas uz aģentūrām

                  17.

                  Cer turpmāk saņemt no katras aģentūras ziņojumu, kurā apkopota informācija par iekšējā auditora veiktajiem auditiem, par ieteikumiem un rīcību, kas veikta sakarā ar šiem ieteikumiem saskaņā ar Finanšu Regulas (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 72. panta 5. punktu;

                  18.

                  Aicina aģentūras veikt turpmākus pasākumus, lai pareizi piemērotu savam personālam noteikumus un lēmumus, kas piemērojami citiem ierēdņiem, (darbinieku darbā pieņemšanas procedūra un atbilstošu lēmumu pieņemšana, personas lietas, atalgojuma aprēķināšana un citas tiesības paaugstināšanas politiku, vakanču procentuālo sastāvu, prasību ievērot dzimumu līdztiesību, utt.);

                  19.

                  Atzīmē, ka visumā vīriešu un sieviešu dzimuma darbinieku procentuālā attiecība kopējā aģentūru personālsastāvā rāda, ka pastāv neatbilstība starp vīriešiem un sievietēm; izsaka nožēlu, ka vīrieši ir apmēram viena trešdaļa no personāla un ir galvenokārt pārstāvēti augstos amatos, kurpretim sievietes pārsvarā ieņem zemus amatus; sagaida, ka aģentūras veiks pasākumus, lai mainītu šo situāciju;

                  20.

                  Pieprasa aģentūrām nodrošināt to, lai visi atbilstošie Eiropas Parlamenta Direktīvas 2002/73/EK un Padomes 2002. gada 23. septembra noteikumi, kas groza Padomes Direktīvu 76/207/EEK par vienlīdzīgas attieksmes principa ieviešanu pret vīriešiem un sievietēm attiecībā uz nodarbinātību, arodapmācību un paaugstināšanu, un darba apstākļiem (8), tiek ieviesti to personāla politikā;

                  21.

                  Sagaida, ka aģentūras, reaģējot uz atbilstošajiem Revīzijas Palātas novērojumiem, pilnībā ievēros finanšu regulas budžeta principus, īpaši tos, kas attiecas uz vienotību un budžeta precizitāti; aicina aģentūras, kuras to vēl nav izdarījušas, izpildīt finanšu regulas prasības grāmatvedības jautājumos un turpināt nostiprināt savas iekšējās pārvaldības un kontroles procedūras;

                  22.

                  Mudina aģentūras, īpaši tās, kuru darbībām ir kopēji punkti ar citu aģentūru darbībām vai uzdevumiem, stiprināt savstarpējo sadarbību, tādējādi radot iespējas attīstīt sinerģijas; aicina savu sadarbību pienācīgi noformēt ar specifiskiem līgumiem (kopīgām deklarācijām, saprašanās memorandiem, lēmumiem par kopēju plānošanu un rīcību vai programmām, kurām ir komplementāras iezīmes), lai novērstu darba dublēšanos un nodrošinātu, ka katras aģentūras darba rezultāts ir skaidri nosakāms, un ka kopējo centienu rezultāts palielina pievienoto vērtību un šo aģentūru darba ietekmi; sagaida regulāru informāciju šajā jautājumā;

                  23.

                  Aicina aģentūras veltīt īpašu uzmanību līgumu piešķiršanas procedūrām un līgumu pārvaldībai; aicina veikt visus vajadzīgos pasākumus attiecībā uz to administratīvajām struktūrām, lai nostiprinātu iekšējās kontroles procedūras, informācijas avotus un pārvaldību; uzskata, ka šādi pasākumi varētu ietvert, kur tas ir nepieciešams vai izpildāms, īpašu vienību izveidošanu ar padomdevēja funkcijām, kas, pamatojoties uz riska analīzi, konsultētu, kā vislabāk sagatavot līguma piešķiršanas procedūras, kā nodrošināt pārraudzību un veikt papildu pasākumus saskaņā ar prasībām; šajā jautājumā pieprasa Komisijai un Revīzijas Palātai nostiprināt sadarbību ar aģentūrām;

                  24.

                  Atzīmē grūtības, uz kurām atsaucās daži direktori attiecībā uz aģentūrām noteikto termiņu izpildi ziņojumu iesniegšanai, kā noteikts finanšu regulā; aicina aģentūru direktorus, ņemot vērā gaidāmo finanšu regulas pārskatīšanu 2005. gadā, informēt Budžeta komiteju un Budžeta kontroles komiteju par līdz šim pieredzētajām grūtībām, lai tās varētu apspriest pārskatīšanas ietvaros; sagaida, ka direktori izteiks specifiskus priekšlikumus alternatīviem izkārtojumiem attiecībā uz termiņiem, kas varētu vislabāk atbilst viņu darbības prasībām, vienlaikus ievērojot aģentūru ziņošanas saistības kā paredzēts finanšu regulā;

                  25.

                  Atzīmē aģentūru direktoru pozitīvo reakciju uz tās Parlamenta komitejas aicinājumu, kas ir atbildīga par budžeta izpildes apstiprināšanas procedūras sagatavošanu, izveidot precīzāku komunikācijas sistēmu, īpaši, lai nodrošinātu to dokumentu nosūtīšanu komitejai no aģentūrām, kas attiecas uz aģentūru ziņošanas saistībām; uzskata, ka šādas komunikācijas labāka ierīcība stiprinās tā sadarbību ar aģentūrām un veicinās demokrātisku kontroli;

                  26.

                  Aicina aģentūru direktorus turpmāk papildināt savu gada darbības pārskatu, kuru iesniedz kopā ar finanšu un pārvaldības informāciju, ar tādu garantijas deklarāciju attiecībā uz darbību likumību un regularitāti, kas ir līdzīga deklarācijām, ko paraksta Komisijas ģenerāldirektori;

                  27.

                  Aicina aģentūras izveidot vispusīgu komunikācijas stratēģiju, lai sava darba rezultātus piemērotā veidā darītu pieejamus vispārējai sabiedrībai, papildus šo rezultātu iesniegšanai institūcijām, dalībvalstu kompetentiem dienestiem, speciālistiem, partneriem vai īpašiem beneficiāriem; aicina aģentūras, ņemot vērā šādas stratēģijas izveidošanu, pastiprināt viņu sadarbību un informācijas apmaiņu par labāko praksi šī mērķa sasniegšanai; sagaida, ka aģentūras pienācīgā veidā informēs Parlamenta kompetentās komitejas par sekmēm šādas stratēģijas izstrādāšanā pirms nākamās budžeta izpildes apstiprināšanas procedūras;

            Vispārējie jautājumi, kas attiecas uz Revīzijas palātu un aģentūrām

                  28.

                  Atbalsta Palātas iniciatīvu pievienot tabulu saviem īpašajiem ziņojumiem par aģentūru sniegto kopsavilkuma informāciju par konkrētās aģentūras kompetencēm, vadīšanu, pieejamajiem resursiem un darba rezultātiem; uzskata, ka tas veicinās šo Kopienas institūciju darba skaidrību un pārredzamību, atbilstoši nodrošinot noderīgu pamatu salīdzināšanai ar nolūku izveidot aģentūrām saskaņotu darbības ietvaru, ko ir prasījis Parlaments;

                  29.

                  Aicina Palātu un aģentūras stiprināt sadarbību, lai veicinātu visu budžeta un finanšu jautājumu procedūru un tehnisko līdzekļu rūpīgu pārvaldīšanu ar nolūku izveidot metodiku, kas sagatavotu pamatu pozitīvai budžeta atbrīvošanai pašā procesa sākumā; sagaida regulāru informāciju par panākumiem un labākās pieredzes īstenošanu;

                  30.

                  Aicina Palātu un aģentūras uzlabot pretrunīgās procedūras pārredzamību pirms Palātas galīgā ziņojuma par budžeta izpildes apstiprināšanu, lai izvairītos no jebkādām pretrunām vai neskaidrības, kas varētu apdraudēt visas procedūras ticamību; šajā ziņā aicina Palātu un Komisiju sagatavot priekšlikumu par realizējamu veidu, kā uzlabot informāciju par veiktajiem uzlabojumiem un/vai atklātajām problēmām no laika, kad pirmo reizi tiek apspriests Palātas sagatavošanas ziņojums, līdz lēmuma pieņemšanas laikam par budžeta izpildes apstiprināšanu, lai sniegtu visprecīzāko priekšstatu par situāciju aģentūrās.

         (1)  OV C 324, 30.12.2004., 23. lpp.

         (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

         (3)  OV L 245, 29.9.2003., 1. lpp.

         (4)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

         (5)  OV L 330, 4.11.2004., 14. lpp.

         (6)  Kā izklāstīts 1. pielikumā Komisijas paziņojumam Padomei un Eiropas Parlamentam “Mūsu kopīgās nākotnes veidošana. Paplašinātās Eiropas Savienības politiski risināmie jautājumi un budžeta līdzekļi 2007.–2013. gadā”, (KOM(2004) 0101, 38. lpp.).

         (7)  Skatīt pielikumu Komisijas ziņojumam par 2002. gada budžeta izpildes kontroli (KOM(2004) 0648, 108. lpp.).

         (8)  OV L 269, 5.10.2002., 15. lpp.


title: Padomes Lēmums 2010/677/KĀDP ( 2010. gada 8. novembris ), ar ko atceļ Kopējo nostāju 98/409/KĀDP par Sjerraleoni

text:
               10.11.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 292/39

         PADOMES LĒMUMS 2010/677/KĀDP
   (2010. gada 8. novembris),
   ar ko atceļ Kopējo nostāju 98/409/KĀDP par Sjerraleoni
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 29. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 1998. gada 29. jūnijā pieņēma Kopējo nostāju 98/409/KĀDP par Sjerraleoni (1), lai īstenotu pasākumus, kas noteikti ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Rezolūciju (turpmāk “ANO DPR”) 1171 (1998).

               (2)

               Padome 2008. gada 28. janvārī pieņēma Kopējo nostāju 2008/81/KĀDP, ar ko groza Kopējo nostāju 98/409/KĀDP (2), lai īstenotu pasākumus, kas noteikti ar ANO DPR 1793 (2007), ar ko paredz atbrīvojumu no ANO DPR 1171 (1998) 5. punktā noteiktajiem pasākumiem.

               (3)

               Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padome 2010. gada 29. septembrī pieņēma ANO DPR 1940 (2010), ar ko atceļ ANO DPR 1171 (1998).

               (4)

               Tādēļ būtu jāatceļ Kopējā nostāja 98/409/KĀDP,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo ir atcelta Kopējā nostāja 98/409/KĀDP.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2010. gada 8. novembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         M. WATHELET

      (1)  OV L 187, 1.7.1998., 1. lpp.

      (2)  OV L 24, 29.1.2008., 54. lpp.


title: 2007/424/EK: Komisijas Lēmums ( 2007. gada 18. jūnijs ), ar ko pieņem saistības, kuras piedāvātas sakarā ar antidempinga procedūru attiecībā uz konkrētu Taizemes izcelsmes sagatavotu vai konservētu cukurkukurūzas graudu importu

text:
               20.6.2007

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 159/42

      KOMISIJAS LĒMUMS

   (2007. gada 18. jūnijs),
   ar ko pieņem saistības, kuras piedāvātas sakarā ar antidempinga procedūru attiecībā uz konkrētu Taizemes izcelsmes sagatavotu vai konservētu cukurkukurūzas graudu importu
   (2007/424/EK)
   EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 8. panta 9. punktu,
   apspriedusies ar Padomdevēju komiteju,
   tā kā:
   A.   PROCEDŪRA

               (1)

               Komisija ar Regulu (EK) Nr. 1888/2006 (2) piemēroja antidempinga pagaidu maksājumus konkrētu Taizemes izcelsmes sagatavotu vai konservētu cukurkukurūzas graudu importam uz Kopienu.

               (2)

               Pēc antidempinga pagaidu maksājumu pieņemšanas Komisija turpināja izmeklēšanu attiecībā uz dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Kopienas interesēm. Izmeklēšanas galīgie atzinumi un secinājumi ir izklāstīti Padomes Regulā (EK) Nr. 682/2007 (3), ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kurš uzlikts konkrētu Taizemes izcelsmes sagatavotu vai konservētu cukurkukurūzas graudu importam.

               (3)

               Izmeklēšana apstiprināja pagaidu atzinumus par iespējamu dempingu saistībā ar konkrētu Taizemes izcelsmes sagatavotu vai konservētu cukurkukurūzas graudu importu.

         B.   SAISTĪBAS

               (4)

               Pēc antidempinga pagaidu maksājumu pieņemšanas divi Taizemes ražotāji eksportētāji, kas sadarbojas, piedāvāja cenu saistības saskaņā ar pamatregulas 8. panta 1. punktu.

               (5)

               Šajās saistībās ražotāji eksportētāji piedāvāja pārdot attiecīgo izstrādājumu, kā definēts Regulā (EK) Nr. 682/2007, noteiktās daudzuma robežās tādā cenu līmenī, kas novērš dempinga kaitējošo ietekmi, vai augstākā cenu līmenī. To izstrādājumu veidu skaits, uz kuriem saistības attiecas, ir ierobežots ar tiem izstrādājumu veidiem, kurus katrs no attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem reprezentatīvā daudzumā izveda izmeklēšanas periodā. Katram izstrādājumu veidam, uz kuru attiecas saistības, tika piedāvāta atšķirīga minimālā importa cena, ņemot vērā, ka izmeklēšanas periodā dažādu produktu veidiem cenas ievērojami atšķīrās.

               (6)

               Atbilstoši saistībām ražotāji eksportētāji piedāvāja ierobežot eksportu uz Kopienu noteikta daudzuma robežās, jo izmeklēšanas periodā viņi pārdeva ne tikai attiecīgos sevis saražotos izstrādājumus, bet arī attiecīgos izstrādājumus, kurus saražojuši citi ražotāji. Noteiktās daudzuma robežas katram ražotājam eksportētājam tika noteiktas līmenī, kas atbilda daudzumam, kuru tas no sevis paša saražotajiem attiecīgajiem izstrādājumiem izveda uz Kopienu izmeklēšanas periodā. Attiecīgā izstrādājuma importam, kas pārsniedz šīs daudzuma robežas vai uz kuru neattiecas saistības, piemēro attiecīgo antidempinga maksājumu.

               (7)

               Turklāt, lai novērstu cenu pārkāpuma risku, ko rada šķērskompensācija, ražotāji eksportētāji piedāvājās nepārdot izstrādājumu, uz ko attiecas saistības, Eiropas Kopienā tiem pašiem klientiem, kuriem tie pārdod citus izstrādājumus.

               (8)

               Ražotāji eksportētāji arī regulāri sniedz Komisijai sīku informāciju par savu eksportu uz Kopienu, kas nozīmē, ka Komisija var efektīvi uzraudzīt saistību izpildi. Turklāt, ievērojot šo uzņēmumu tirdzniecības struktūru, Komisija uzskata, ka risks apiet saskaņotās saistības ir neliels.

               (9)

               Pēc piedāvāto saistību atklāšanas sūdzību iesniegusī Kopienas ražošanas nozare iebilda pret piedāvātajām saistībām. Kopienas ražošanas nozare iebilda, ka attiecīgā izstrādājuma cenas ir nepastāvīgas un tāpēc attiecīgais izstrādājums neatbilst saistībām. Turklāt Kopienas ražošanas nozare iebilda, ka, tāpēc ka ražotāji eksportētāji pārdeva citus izstrādājumus kopā ar izstrādājumu, uz kuru attiecas saistības, Eiropas Kopienā vieniem un tiem pašiem klientiem, pastāv liels šķērkompensācijas risks, t. i., izstrādājumi, uz kuriem neattiecas saistības, var tikt pārdoti par mākslīgi zemām cenām, lai kompensētu minimālās cenas izstrādājumiem, uz kuriem attiecas saistības. Šo iemeslu dēļ Kopienas ražošanas nozare secināja, ka saistības šajā gadījumā nebūtu piemērots pasākums.

               (10)

               Jāatzīmē, ka Kopienas ražošanas nozares sniegtā informācija par cenas nestabilitāti nebija pārliecinoša. Patiesi, Kopienas ražotāja piemērotā vidējā cena Kopienā periodā, uz ko attiecas šī antidempinga izmeklēšana, saglabājās salīdzinoši zema. Kaut arī Kopienas ražošanas nozare apstiprināja, ka cenas dažās dalībvalstīs bija nestabilākas nekā citās, tā atzina, ka šos datus ievērojami iespaidoja Taizemes eksportētāju dempinga cenas. Šajā sakarā jāatzīmē, kā tas norādīts 5. apsvērumā, ka piedāvātās minimālās importa cenas un antidempinga maksājumi, kas piemērojami, pārsniedzot šo daudzuma ierobežojumu, vai uz kuriem neattiecas saistības, novērš dempinga kaitējošo ietekmi un var faktiski darboties kā stabilizējošs tirgus faktors.

               (11)

               Saistībā ar 7. apsvērumā norādīto šķērskompensācijas risku saistības ietver nosacījumu, atbilstoši kuram ražotāji eksportētāji piedāvājās nepārdot citus izstrādājumus Eiropas Kopienā tam pašam klientam, kuram tie pārdod izstrādājumu, uz kuru attiecas saistības. Tādēļ piedāvātās saistības pietiekami ierobežo šādu risku.

               (12)

               Ņemot to vērā, Taizemes ražotāju eksportētāju piedāvātās saistības ir pieņemamas.

               (13)

               Lai Komisija varētu efektīvi uzraudzīt to, kā uzņēmums ievēro saistības, kad attiecīgajam muitas dienestam tiek iesniegts pieprasījums par laišanu brīvā apgrozībā atbilstīgi saistībām, atbrīvojumu no antidempinga maksājuma saņem ar noteikumu, ka i) ir iesniegts saistību faktūrrēķins, kurā norādīta vismaz tā informācija, kas minēta Regulas (EK) Nr. 682/2007 II pielikumā; ii) importētos izstrādājumus ir tieši ražojuši, nosūtījuši un par tiem izrakstījuši rēķinu minētie uzņēmumi pirmajam neatkarīgajam klientam Kopienā; un iii) muitā deklarētās un uzrādītās preces precīzi atbilst aprakstam saistību faktūrrēķinā. Ja šāds faktūrrēķins netiek iesniegts vai tas neatbilst muitā uzrādītajiem izstrādājumiem, tad jāmaksā attiecīgais antidempinga maksājums.

               (14)

               Lai nodrošinātu saistību ievērošanu, importētājiem ar minēto regulu ir darīts zināms, ka minētajā regulā paredzēto nosacījumu neizpildīšana vai tas, ka Komisija atsauc saistību pieņemšanu, var par attiecīgajiem darījumiem radīt muitas parādu.

               (15)

               Saistību pārkāpuma vai atsaukšanas gadījumā vai tad, ja Komisija atsauc saistību pieņemšanu, saskaņā ar pamatregulas 8. panta 9. punktu automātiski piemēro pamatregulas 9. panta 4. punktā noteikto antidempinga maksājumu,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Saistības, ko piedāvājuši iepriekš minētie ražotāji eksportētāji sakarā ar antidempinga procedūru attiecībā uz konkrētu Taizemes izcelsmes sagatavotu vai konservētu cukurkukurūzas graudu importu, ar šo ir pieņemtas.

               Valsts

               Uzņēmums

                  Taric papildkods

               Taizeme

                  Malee Sampran Public Co., Ltd, Abico Bldg. 401/1 Phaholyothin Rd., Lumlookka, Pathumthani 12130

               A790

                              Sun Sweet Co., Ltd, 9 M 1, Sanpatong, Chiangmai,

                              Taizeme 50120

               A792

         2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2007. gada 18. jūnijā

            Komisijas vārdā —

            Komisijas loceklis

         Peter MANDELSON

      (1)  OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2117/2005 (OV L 340, 23.12.2005., 17. lpp.).

      (2)  OV L 364, 20.12.2006., 68. lpp.

      (3)  Skatīt šā Oficiālā Vēstneša 14 lpp.


title: 2005/535/EK: Eiropas Parlamenta Lēmums (2005. gada 12. aprīlis) par Eiropas Savienības 2003. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu, VI iedaļa – Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

text:
               27.7.2005

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 196/50

      EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS

   (2005. gada 12. aprīlis)
   par Eiropas Savienības 2003. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu, VI iedaļa – Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja
   (2005/535/EK)
   EIROPAS PARLAMENTS,
   ņemot vērā Eiropas Savienības 2003. finanšu gada vispārējo budžetu (1),
   ņemot vērā 2003. finanšu gada ieņēmumu un izdevumu pārskatu un bilanci (C6-0019/2005),
   ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas gada pārskatu par 2003. finanšu gadu un iestāžu atbildes (2),
   ņemot vērā deklarāciju par pārskatu ticamību, kā arī par notikušo darījumu likumību un pareizību, ko Revīzijas palāta ir sniegusi saskaņā ar EK līguma 248. pantu (3),
   ņemot vērā EK līguma 272. panta 10. punktu, 275. un 276. pantu,
   ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (4), it īpaši tās 50. pantu, 86. panta 4. punktu, 145., 146. un 147. pantu,
   ņemot vērā 1977. gada 21. decembra Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5),
   ņemot vērā Reglamenta 71. pantu un V pielikumu,
   ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A6-0066/2005),

               1.

               Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas ģenerālsekretāram apstiprina 2003. finanšu gada budžeta izpildi;

               2.

               Ieraksta Eiropas Parlamenta komentārus pievienotajā rezolūcijā;

               3.

               Uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu un pievienoto rezolūciju Padomei, Komisijai, Eiropas Kopienu Tiesai, Revīzijas palātai, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, Reģionu komitejai un ombudam, kā arī publicēt tekstus Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

         Josep BORRELL FONTELLES

            priekšsēdētājs

         Julian PRIESTLEY

            ģenerālsekretārs

      (1)  OV L 54, 28.2.2003., 1. lpp.

      (2)  OV C 293, 30.11.2004., 1. lpp.

      (3)  OV C 294, 30.11.2004., 99. lpp.

      (4)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (5)  OV L 356, 31.12.1977., 1. lpp.

         EIROPAS PARLAMENTA REZOLŪCIJA

      ar komentāriem, kuri ir daļa no lēmuma par Eiropas Savienības 2003. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, VI iedaļa – Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja
      EIROPAS PARLAMENTS,
      ņemot vērā Eiropas Savienības 2003. finanšu gada vispārējo budžetu (1),
      ņemot vērā 2003. finanšu gada ieņēmumu un izdevumu pārskatu un bilanci (C6-0019/2005),
      ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas gada pārskatu par 2003. finanšu gadu un iestāžu atbildes (2),
      ņemot vērā deklarāciju par pārskatu ticamību, kā arī par notikušo darījumu likumību un pareizību, ko Revīzijas palāta ir sniegusi saskaņā ar EK līguma 248. pantu (3),
      ņemot vērā EK līguma 272. panta 10. punktu, 275. un 276. pantu,
      ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (4), it īpaši tās 50. pantu, 86. panta 4. punktu, 145., 146. un 147. pantu,
      ņemot vērā 1977. gada 21. decembra Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5),
      ņemot vērā Reglamenta 71. pantu un V pielikumu,
      ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A6-0066/2005),
      Eiropas Revīzijas palātas gada pārskats

                  1.

                  atzīmē, ka Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja pārvaldīja EUR 81 166 960 budžetu, no kura bija piešķirti 98,12 % (EUR 79 642 494) un līdz 2003. gada 31. decembrim bija iztērēti 92,77 % (EUR 73 889 949,11);

                  2.

                  atzinīgi vērtē to, ka Revīzijas palāta pirmo reizi ir atsevišķi novērtējusi visu iestāžu kontroles vidi un ir publicējusi to apsvērumus atsevišķā nodaļā;

                  3.

                  atzīmē, ka vairāki noteikumi, kas nodrošina uzraudzības un kontroles vides pareizu darbību, līdz 2004. gadam nebija ieviesti;

                  4.

                  pieņem zināšanai Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas paskaidrojumu, ka “(…) prioritāte ir jāpiešķir reglamentējošās sistēmas galveno sastāvdaļu (piemēram, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas iekšējo finanšu noteikumu) izstrādei un finanšu dalībnieku iecelšanai”; atzīmē, ka iekšējos finanšu noteikumus pieņēma 2003. gada 8. janvārī;

                  5.

                  atzīmē, ka publiskā iepirkuma jomā 2003. gadā nav izpildītas Finanšu regulas vairākas prasības; aicina Revīzijas palātu 2004. gada revīzijas pārskatā pārbaudīt paziņotos uzlabojumus;

                  6.

                  atzinīgi vērtē to, ka 2004. gada sākumā ir ieviesta jauna personāla pārvaldības un algu izmaksas sistēma;

                  7.

                  atzinīgi vērtē to, ka Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja, lai gan ar novēlošanos, 2004. gada sākumā ir atcēlusi avansa kontu komitejas locekļu piemaksu maksājumiem;

                  8.

                  atgādina Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, ka pagājušā gada budžeta izpildes apstiprināšanas procedūras laikā tā deva publisku garantiju, ka “(…) vairs nav notikušas nelikumības attiecībā uz ceļa izdevumu norēķiniem” (6); tāpēc kritizē Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par to, ka Revīzijas palāta ir atradusi pierādījumus faktam, ka trijos gadījumos komitejas locekļiem samaksātie ceļa izdevumi divreiz pārsnieguši summu, kas noteikta pašas komitejas noteikumos; atzīmē, ka tajā pašā laikā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja ir noskaidrojusi ceļa izdevumu atmaksas noteikumus; aicina Eiropas Revīzijas palātu 2004. gada budžeta izpildes apstiprinājuma ziņojumā novērtēt savu konstatējumu izpildi;

                  9.

                  atzīmē, ka Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) ir pabeidzis izmeklēt apsūdzības, ka kāds komitejas loceklis, iespējams, ir nepareizi izmantojis komitejas ceļa izdevumu atmaksas shēmu; OLAF ir atklājis pierādījumus “dubultapmaksai” un tāpēc nosūtījis izmeklēšanas rezultātus Beļģijas prokuratūrai; visā izmeklēšanas laikā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja pilnībā sadarbojās ar OLAF; OLAF neapšaubīja Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas finanšu pārvaldības sistēmu;

            2002. gada budžeta izpildes apstiprināšanas procedūras pārraudzība

                  10.

                  attiecībā uz Belliard ielas ēku atzīmē, ka iekšējā revidenta pārskats “(…) neatklāja nekādas krāpšanas darbības (…). Tas arī atzina, ka celtniecības projekts ir komitejām svarīgs un ka ēka ir iegūta par atbilstīgu cenu” (7); tomēr revīzija konstatēja dažus trūkumus specifisku darbu vadībā;

                  11.

                  atzinīgi vērtē Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas gatavību atskaitīties par papildu pasākumiem, kas veikti atbilstīgi iekšējā revidenta ieteikumiem; turklāt Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja sniegs Parlamenta kompetentai komitejai 9. progresa ziņojumu par ēku Belliard ielā;

            Kredītrīkotāja gada darbības pārskats un iekšējā revidenta gada pārskats

                  12.

                  atzinīgi vērtē to, ka Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja nosūtīja kredītrīkotāja gada pārskatu kopā ar parakstītu ticamības deklarāciju;

                  13.

                  atzinīgi vērtē to, ka Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja ir nosūtījusi iekšējā revidenta gada pārskata kopsavilkumu Budžeta kontroles komitejai; šajā sakarā atzīmē, ka iekšējais revidents ir

                              —

                              izveidojis kontrollapu Finanšu regulas noteikumu īstenošanai,

                              —

                              ieteicis pastiprināt finanšu dalībnieku izraudzīšanās procedūru,

                              —

                              ieteicis izveidot ceturkšņa izdevumu plānu,

                              —

                              ieteicis izveidot pilnīgus finanšu un līguma dokumentu sējumus,

                              —

                              ieteicis publicēt iekštīklā pilnīgu finansiālo un juridisko regulējumu, lai vienkāršotu finanšu pārvaldību,

                              —

                              izstrādājis īpašus ieteikumus nozarēm, kas saistītas ar budžeta darbībām, tostarp rīcības plānus 2004. gadam;

                  14.

                  izvērtēs šo ieteikumu izpildi savā 2004. gada budžeta izpildes apstiprinājuma ziņojumā;

            Citas piezīmes

                  15.

                  aicina Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju arī turpmāk uzlabot savu sabiedrisko tēlu, pozicionējot sevi kā struktūrvienību, kas pārstāv pilsonisku sabiedrību; aicina Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju izmantot standartizētus līdzekļus, lai sasniegtu ievērojamus panākumus;

                  16.

                  izsaka atzinību Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai par vispusīga sagatavošanas darba sākšanu 2003. gadā, lai sagatavotos paplašināšanai; 2004. gada budžeta izpildes apstiprinājuma ziņojumā izvērtēs veiktos pasākumus;

                  17.

                  aicina Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju laikus izvērtēt jaunās Finanšu regulas iespaidu uz komitejas administratīvo un politisko darbību, lai to ņemtu vērā savā 2005./2006. gada pārskatā, un iesniegt savus konstatējumus Eiropas Parlamentam.

         (1)  OV L 54, 28.2.2003., 1. lpp.

         (2)  OV C 293, 30.11.2004., 1. lpp.

         (3)  OV C 294, 30.11.2004., 99. lpp.

         (4)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

         (5)  OV L 356, 31.12.1977., 1. lpp.

         (6)  Pieņemtie teksti, 21.4.2004., P5_TA(2004) 0342.

         (7)  Atbilde uz 3. rakstisko jautājumu.