title: 2009/327/EK: Komisijas Lēmums ( 2009. gada 16. aprīlis ), ar ko izbeidz antidempinga procedūru, kas attiecas uz Ķīnas Tautas Republikas, Korejas Republikas un Taivānas izcelsmes plakanu nerūsējošā tērauda auksti velmētu ražojumu importu

text:
               17.4.2009

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 98/39

      KOMISIJAS LĒMUMS

   (2009. gada 16. aprīlis),
   ar ko izbeidz antidempinga procedūru, kas attiecas uz Ķīnas Tautas Republikas, Korejas Republikas un Taivānas izcelsmes plakanu nerūsējošā tērauda auksti velmētu ražojumu importu
   (2009/327/EK)
   EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. pantu,
   pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
   tā kā:
   1.   KĀRTĪBA

   1.1.   Procedūras sākšana

               (1)

               Saskaņā ar pamatregulas 5. pantu, publicējot paziņojumu (“paziņojums par procedūras sākšanu”) Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                   (2), Komisija 2008. gada 1. februārī paziņoja par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”), Korejas Republikas un Taivānas (“attiecīgās valstis”) izcelsmes plakanu nerūsējošā tērauda auksti velmētu ražojumu (“SSCR”) importu Kopienā.

               (2)

               Procedūru sāka pēc tam, kad 2007. gada 21. decembrīEurofer (“sūdzības iesniedzējs”) iesniedza sūdzību ražotāju vairākuma vārdā, kas šajā gadījumā pārstāv vairāk nekā 25 % no SSCR ražošanas Kopienā. Sūdzībā bija iekļauti prima facie pierādījumi par attiecīgo valstu izcelsmes SSCR dempingu un būtisko kaitējumu, ko tas izraisījis, un šos pierādījumus atzina par pietiekamiem, lai pamatotu procedūras sākšanu.

         1.2.   Iesaistītās personas un pārbaudes apmeklējumi

               (3)

               Komisija par procedūras uzsākšanu oficiāli informēja sūdzības iesniedzēju, visus zināmos iesaistītos Kopienas ražotājus, importētājus/tirgotājus un lietotājus, kā arī to apvienības un attiecīgo valstu ražotājus eksportētājus un iestādes. Ieinteresētajām personām bija dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstveidā darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja, norādot konkrētus iemeslus, kādēļ tās būtu jāuzklausa.

               (4)

               Lai ĶTR ražotāji eksportētāji saskaņā ar pašu vēlēšanos varētu iesniegt pieprasījumu piemērot tirgus ekonomikas režīmu (“TER”) vai atsevišķu režīmu (“AR”), Komisija ĶTR zināmajiem iesaistītajiem ražotājiem eksportētājiem un iestādēm nosūtīja pieprasījuma veidlapas. Četras ĶTR uzņēmumu grupas pieprasīja TER atbilstīgi pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktam vai AR gadījumā, ja izmeklēšanā tiktu konstatēts, ka uzņēmums neatbilst TER nosacījumiem.

               (5)

               Ņemot vērā acīmredzami lielo attiecīgā ražojuma ĶTR, Korejas Republikas un Taivānas ražotāju eksportētāju skaitu, kā arī importētāju Kopienā un Kopienas ražotāju skaitu, paziņojumā par procedūras sākšanu attiecībā uz šīm pusēm bija paredzēta izlases veida pārbaude saskaņā ar pamatregulas 17. pantu.

               (6)

               Tomēr ĶTR un Korejas Republikas gadījumā uzskatīja, ka visu sadarbojošos uzņēmumu vai uzņēmumu grupu izmeklēšanu būtu iespējams veikt noteiktajā termiņā un tā nebūtu pārmērīgi apgrūtinoša, tāpēc nolēma, ka izlases veida pārbaude nebūs vajadzīga. Attiecībā uz Taivānu izveidoja izlasi ar četriem uzņēmumiem vai uzņēmumu grupām no desmit uzņēmumiem vai uzņēmumu grupām (vienā grupā bija divi uzņēmumi), kuras bija atbildējušas uz atlases jautājumiem. Tomēr viena no tām vēlāk atsauca sadarbību, tāpēc galīgajā izlasē bija trīs uzņēmumi vai uzņēmumu grupas. Visbeidzot, viens Taivānas uzņēmums, kas nebija iekļauts izlasē, pieprasīja individuālu pārbaudi atbilstīgi pamatregulas 17. panta 3. punktam. Tomēr uzskatīja, ka minētais uzņēmums nesadarbojās, jo tas neiesniedza pietiekamu informāciju.

               (7)

               Attiecībā uz SSCR importētājiem Komisija visiem zināmajiem importētājiem lūdza sniegt informāciju par attiecīgā ražojuma importu un tirdzniecību. Daudzi importētāji piedāvāja sadarboties. Izlasei izraudzīja piecus importa apjoma ziņā lielākos importētājus. Šie importētāji veido aptuveni 16 % Kopienas importa no attiecīgajām valstīm. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu notika apspriedes ar attiecīgajām pusēm, un tām nebija iebildumu. Tomēr trīs no izraudzītajiem importētājiem neiesniedza atbildes uz anketas jautājumiem un nolēma izmeklēšanā turpmāk nesadarboties. Divi atlikušie importētāji izmeklēšanas periodā veidoja no 2 līdz 4 % Kopienas kopējā importa no attiecīgajām valstīm. Iekļaujot dažus no importētājiem, kuri piedāvāja sadarboties, izlases reprezentativitāte tiktu ietekmēta tikai nedaudz, tāpēc nolēma neaizvietot trīs importētājus, kuri pārtrauca sadarbību ar izmeklēšanu.

               (8)

               Attiecībā uz Kopienas ražotājiem saskaņā ar pamatregulas 17. pantu izveidoja izlasi, pamatojoties uz lielāko reprezentatīvo SSCR ražošanas un EK tirdzniecības apjomu Kopienā, ko pieejamā laikā varēja pamatoti pārbaudīt. Pamatojoties uz informāciju, ko saņēma no Kopienas ražotājiem, Komisija izraudzīja četrus uzņēmumus (divas saistītu uzņēmumu grupas), kuriem bija vislielākais ražošanas un tirdzniecības apjoms Kopienā. Kopienas ražošanas ziņā izlasē iekļautie uzņēmumi veidoja 62 % no lēstā SSCR kopējā ražošanas apjoma Kopienā un 99 % no to ražotāju tirdzniecības apjoma Kopienā, kuri piedāvāja sadarbību. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu notika apspriedes ar attiecīgajām pusēm, un tām nebija iebildumu. Turklāt pārējos Kopienas ražotājus lūdza iesniegt atsevišķus vispārējus datus kaitējuma analīzes veikšanai.

               (9)

               Komisija nosūtīja aptaujas anketas izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, Kopienas ražotājiem un importētājiem, kā arī visiem zināmiem lietotājiem un to apvienībām. Pilnīgas atbildes uz aptaujas jautājumiem saņēma no četriem Kopienas ražotājiem, 25 uzņēmumiem četrās ĶTR uzņēmumu grupās, astoņiem uzņēmumiem trijās uzņēmumu grupās Korejas Republikā, trim izlasē iekļautajiem Taivānas ražotājiem eksportētājiem, viena Taivānas uzņēmuma, kurš pieprasīja individuālu pārbaudi, diviem importētājiem un pieciem lietotājiem Kopienā. Turklāt atlikušie seši Kopienas ražotāji sniedza prasītos vispārīgos datus.

               (10)

               Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, kuru tā uzskatīja par vajadzīgu, lai pārbaudītu TER/AR pieprasījumus attiecībā uz ĶTR un lai par attiecīgajām valstīm noteiktu dempingu, izrietošo kaitējumu un Kopienas intereses. Pārbaudes apmeklējumus veica šādos uzņēmumos:

                           a)

                           Kopienas ražotāji:

                                       —

                                          ArcelorMittal, Genk, Belgium,

                                       —

                                          ArcelorMittal, Paris, France,

                                       —

                                          ThyssenKrupp Nirosta, Krefeld, Germany,

                                       —

                                          ThyssenKrupp Terni, Terni, Italy;

                           b)

                           Taivānas ražotāji eksportētāji:

                                       —

                                          Chia Far Industrial Factory Co., Ltd, Taipei,

                                       —

                                          Jie Jin Material Science Technology Co. Ltd, Yung Kang City,

                                       —

                                          Yeun Chyang Industrial Co., Ltd, Shijou Shiang, Chang-Hwa,

                                       —

                                          YUSCO Group (Yieh United Steel Corporation un saistītie uzņēmumi), Kaohsiung;

                           c)

                           Korejas Republikas ražotāji eksportētāji:

                                       —

                                          Daiyang Metal Co., Ltd; Seoul,

                                       —

                                          BNG Steel Co., Ltd grupa un Hyundai Steel Company; Changwon un Seoul,

                                       —

                                          POSCO un Daimyung TMS CO., Ltd grupa; Seoul;

                           d)

                           ĶTR ražotāji eksportētāji:

                                       —

                                          Lianzhong Stainless Steel Corp. (LISCO), Guangzhou,

                                       —

                                          Ningbo Qiyi Precision Metals Co., Ltd; Ningbo,

                                       —

                                          POSCO China Group (astoņu uzņēmumu grupa); Zhangjiagang, Qingdao un Hong Kong SAR,

                                       —

                                          STSS Group (Shanxi Taigang Stainless Steel Co. Ltd un 14 saistītie uzņēmumi); Taiyuan, Tianjin, Wuxi, Foshan, Hong Kong SAR un Willich, Germany;

                           e)

                           nesaistītie importētāji Kopienā:

                                       —

                                          Minmetals Germany GmbH, Düsseldorf, Germany,

                                       —

                                          Nord Est Metalli Srl, San Vito al Tagliamento, Italy;

                           f)

                           lietotāji Kopienā:

                                       —

                                          BSH Bosch Siemens Hausgeräte GmbH, München, Germany,

                                       —

                                          Eberspächer GmbH & Co. KG, Neunkirchen, Germany,

                                       —

                                          Lowara Srl, Montecchio Maggiore, Italy.

               (11)

               Ņemot vērā vajadzību noteikt normālo vērtību ražotājiem eksportētājiem ĶTR, kuriem TER varētu netikt piešķirts, izraudzītajā pagaidu analogajā valstī (ASV) veica pārbaudi šādu ražotāju telpās:

                           —

                              AK Steel; West Chester, OH, Coshocton, OH and Butler, PA,

                           —

                              Theis Precision Metal; Bristol, CT.

         1.3.   Izmeklēšanas periods

               (12)

               Dempinga un kaitējuma izmeklēšana attiecās uz laiku no 2007. gada 1. janvāra līdz 2007. gada 31. decembrim (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma noteikšanai būtisko tendenču pārbaude attiecās uz laikposmu no 2004. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

         1.4.   Attiecīgais ražojums

               (13)

               Ražojums, kuru, domājams, pārdod par dempinga cenām, ir plakani nerūsējošā tērauda auksti velmēti ražojumi, pēc aukstās velmēšanas (presēšanas aukstā stāvoklī) tālāk neapstrādāti, ar izcelsmi Ķīnas Tautas Republikā, Korejas Republikā un Taivānā (“attiecīgais ražojums”), ko parasti deklarē ar KN kodiem 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81 un 7220 20 89.

               (14)

                  SSCR plaši izmanto rūpnieciskie patērētāji, un to izmanto daudzos galaproduktos. Piemēram:

                           —

                           automobiļu ražošanā: izplūdes sistēmās, apdarē, drošības un struktūras sastāvdaļās,

                           —

                           ķīmisku vielu, petroķīmijas produktu, papīra ražošanas un pārtikas pārstrādes iekārtās un farmācijas nozarē,

                           —

                           mājsaimniecības ierīcēm, virtuves piederumiem, traukiem un galda piederumiem,

                           —

                           medicīnas iekārtu ražošanā,

                           —

                           sabiedrisko vietu apgaismošanā un āra mēbeļu aprīkojumā,

                           —

                           šķidrumu pārvadāšanai paredzētu cauruļu ražošanā, apdarē, struktūriekārtās, siltummaiņos,

                           —

                           kuģubūvē,

                           —

                           atsāļošanas iekārtās,

                           —

                           vilciena vagonu, autocisternu, saldēšanas konteineru ražošanā,

                           —

                           apdarē un struktūriekārtās celtniecības nozarē.

         1.5.   Starpposma ziņojums un turpmākā procedūra

               (15)

               Komisija 2008. gada 4. novembrī ļāva ieinteresētajām personām iepazīties ar starpposma ziņojumu, kurā izklāstīti šajā procedūrā gūtie pagaidu konstatējumi, proti, tas, ka pagaidu kārtā izmeklēšana konstatēja dempingu, bet ziņojumā nesecināja, ka pastāv būtiska saikne starp importu par dempinga cenām un jebkuru Kopienas nozarei nodarītu kaitējumu, un uzsvērts, ka jāturpina izmeklēt situāciju un iespējama kaitējuma risku. Pamatojoties uz pagaidu konstatējumiem, uzskatīja par lietderīgu turpināt izmeklēšanu, nevis veikt pagaidu pasākumus. Visām pusēm bija iespēja iesniegt attiecīgus pierādījumus un komentārus par pagaidu konstatējumiem. Puses, kuras to pieprasīja, tika uzklausītas. Komisija turpināja ievākt un pārbaudīt visu informāciju, ko uzskatīja par vajadzīgu galīgajiem secinājumiem.

         2.   SŪDZĪBAS ATSAUKŠANA UN PROCEDŪRAS IZBEIGŠANA

               (16)

               Sūdzības iesniedzējs ar 2009. gada 4. marta vēstuli Komisijai oficiāli atsauca sūdzību. Sūdzības iesniedzējs norādīja, ka sūdzības atsaukuma iemesls ir fakts, ka pašreizējā Kopienas nozares tirgus situācija būtiski atšķiras no tirgus situācijas sūdzības iesniegšanas laikā, jo reālais un šķietamais pieprasījums ES nesen sabrucis un tādēļ samazinājies arī imports. Ņemot vērā minētās tirgus svārstības, sūdzības iesniedzējs nevēlas turpināt savu lietu, jo tās pamatā bija vēsturisko datu analīze, kuri vairs pilnībā neatbilst pašreizējiem tirgus apstākļiem. Sūdzības iesniedzējs uzskata, ka šajos apstākļos jebkura negodīga un kaitējoša tirdzniecības darbība būtu labāk novēršama, sākot jaunu lietu, ja nākotnē tam būtu pamats, un tādējādi tiktu risināti visi minētie jautājumi.

               (17)

               Sūdzības iesniedzējs uzskatīja arī, ka pašreizējos apstākļos varētu tikt apdraudēta Kopienas nozares dzīvotspēja, ja importa apjomi atkal palielinātos.

               (18)

               Jānorāda, ka patlaban attiecīgo ražojumu EK un attiecīgajās valstīs ietekmē nepieredzēti dziļas ekonomisko apstākļu pārmaiņas. Šādos apstākļos ir grūti izteikt pamatotus pieņēmumus par tirgus attīstību īsā un vidējā termiņā, tomēr arī šķiet, ka ekonomiskā situācija ir nepastāvīga un nevar izslēgt kaitējošu dempingu. Ņemot vērā to, ka vismaz vienā izmeklēšanas perioda posmā konstatēja ievērojamu attiecīgā ražojuma importa pieaugumu salīdzinoši īsā laikā, un ņemot vērā noteikto cenu samazināšanos, uzskata par lietderīgu uzraudzīt attiecīgā ražojuma importu ES. Šādas uzraudzības procesā iegūta informācija vajadzības gadījumā ļautu Komisijai ātri reaģēt. Piemēram, to varētu izmantot jaunas procedūras uzsākšanai, ja ir izpildītas pamatregulas 5. panta prasības, proti, ir pietiekami prima facie pierādījumi par kaitējošu dempingu.

               (19)

               Komisija arī norāda, ka gadījumā, ja sāk jaunu procedūru par attiecīgo ražojumu un apstākļi to pamato, būtu lietderīgi veikt paātrinātu izmeklēšanu. Pamatregulas 7. panta 1. punktā tiešām paredzēta šāda iespēja, jo tajā atļauta pagaidu pasākumu piemērošana visai drīz pēc uzsākšanas.

               (20)

               Uzraudzības periodam nevajadzētu pārsniegt 24 mēnešus, kopš publiskots, ka tiek izbeigta pašreizējā procedūra.

               (21)

               Saskaņā ar pamatregulas 9. panta 1. punktu procedūru var izbeigt, ja ir atsaukta sūdzība, izņemot gadījumus, kad šāda izbeigšana nav Kopienas interesēs.

               (22)

               Komisija uzskatīja, ka pašreizējā procedūra jāizbeidz, jo izmeklēšanā neatklāja apsvērumus, kas norādītu, ka šī procedūras izbeigšana būtu pretrunā Kopienas interesēm. Ieinteresētajām personām sniedza attiecīgu informāciju un iespēju izteikt komentārus. Tomēr netika saņemtas piezīmes, kas varētu ietekmēt šo lēmumu.

               (23)

               Tāpēc Komisija secina, ka antidempinga procedūra, kas attiecas uz Ķīnas Tautas Republikas, Korejas Republikas un Taivānas izcelsmes plakanu nerūsējošā tērauda auksti velmētu ražojumu importu Kopienā, ir jāizbeidz, nepiemērojot antidempinga pasākumus,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Ar šo izbeidz antidempinga procedūru attiecībā uz plakaniem nerūsējošā tērauda auksti velmētiem ražojumiem, pēc aukstās velmēšanas (presēšanas aukstā stāvoklī) tālāk neapstrādātiem, ar izcelsmi Ķīnas Tautas Republikā, Korejas Republikā un Taivānā, ko parasti deklarē ar KN kodiem 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81 un 7220 20 89.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2009. gada 16. aprīlī

            Komisijas vārdā —

            Komisijas locekle

         Catherine ASHTON

      (1)  OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp.

      (2)  OV C 29, 1.2.2008., 13. lpp.


title: 2012/265/ES: Komisijas Lēmums ( 2012. gada 21. maijs ), ar ko izbeidz antidempinga procedūru attiecībā uz konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes austas un/vai sašūtas stiklšķiedras audumu importu

text:
               22.5.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 131/7

         KOMISIJAS LĒMUMS
   (2012. gada 21. maijs),
   ar ko izbeidz antidempinga procedūru attiecībā uz konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes austas un/vai sašūtas stiklšķiedras audumu importu
   (2012/265/ES)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (turpmāk “pamatregula”), un jo īpaši tās 9. pantu,
   pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju,
   tā kā:
   A.   PROCEDŪRA

               (1)

               Eiropas Komisija (turpmāk “Komisija”) 2011. gada 16. jūnijā saņēma sūdzību par konkrētu Ķīnas Tautas Republikas (turpmāk “ĶTR”) izcelsmes austas un/vai sašūtas stiklšķiedras audumu importu par dempinga cenām, kas, iespējams, rada kaitējumu, un šo sūdzību saskaņā ar pamatregulas 5. pantu iesniedza Eiropas stiklšķiedras ražotāju asociācija (GFFDC) (turpmāk “sūdzības iesniedzējs”) to ražotāju vārdā, kas pārstāv lielu daļu – šajā gadījumā vairāk nekā 25 % – no konkrētu austas un/vai sašūtas stiklšķiedras audumu kopējā ražošanas apjoma Savienībā.

               (2)

               Sūdzībā bija pirmšķietami pierādījumi par dempinga esamību un tā dēļ radīto būtisko kaitējumu, un tie tika atzīti par pietiekamiem, lai pamatotu antidempinga procedūras sākšanu.

               (3)

               Komisija 2011. gada 28. jūlijā pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju ar paziņojumu, kas publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                   (2), informēja par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz konkrētu ĶTR izcelsmes austas un/vai sašūtas stiklšķiedras audumu importu Eiropas Savienībā.

               (4)

               Par procedūras sākšanu Komisija oficiāli paziņoja zināmajiem iesaistītajiem ĶTR ražotājiem/eksportētājiem, importētājiem, lietotājiem un apvienībām, kā arī ĶTR iestādēm un visiem zināmajiem Savienības ražotājiem. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu.

               (5)

               Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to lūdza un minēja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa.

         B.   SŪDZĪBAS ATSAUKŠANA UN PROCEDŪRAS IZBEIGŠANA

               (6)

               Sūdzības iesniedzējs ar 2012. gada 12. marta vēstuli Komisijai oficiāli atsauca sūdzību.

               (7)

               Saskaņā ar pamatregulas 9. panta 1. punktu procedūru var izbeigt, ja sūdzība ir atsaukta, ja vien šāda izbeigšana nav pretrunā Savienības interesēm.

               (8)

               Izmeklēšanā netika atklāti apsvērumi, kas liecinātu, ka izbeigšana nav Savienības interesēs. Tāpēc Komisija uzskatīja, ka pašreizējā procedūra būtu jāizbeidz. Par to tika attiecīgi informētas ieinteresētās personas, un tām tika dota iespēja sniegt piezīmes. Tika saņemtas piezīmes no vienas ieinteresētās personas. Tomēr šīs piezīmes nemainīja secinājumus par to, ka procedūras izbeigšana nebūtu pretrunā Savienības interesēm.

               (9)

               Tāpēc Komisija secina, ka antidempinga procedūra attiecībā uz konkrētu ĶTR izcelsmes austas un/vai sašūtas stiklšķiedras audumu importu Eiropas Savienībā būtu jāizbeidz,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo izbeidz antidempinga procedūru attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes tādu audumu importu, ko pašlaik klasificē ar KN kodiem ex 7019 39 00, ex 7019 40 00 un ex 7019 90 00 un kas sastāv no austām vai sašūtām vai no austām un sašūtām nepārtrauktas stikla elementāršķiedras grīstēm, izņemot ražojumus, kuri ir piesūcināti vai sākotnēji piesūcināti (pre-preg), un izņemot stiklšķiedras sieta audumus ar šūnām, kā izmērs pārsniedz 1,8 mm garumā un platumā un kas sver vairāk nekā 35 g/m2.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2012. gada 21. maijā

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         José Manuel BARROSO

      (1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

      (2)  OV C 222, 28.7.2011., 12. lpp.


title: Eiropas Parlamenta Lēmums (ES) 2017/1711 (2017. gada 27. aprīlis) par Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda 2015. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu

text:
               29.9.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 252/303

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS (ES) 2017/1711
   (2017. gada 27. aprīlis)
   par Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda 2015. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda 2015. finanšu gada galīgos pārskatus,

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda 2015. finanšu gada pārskatiem ar Fonda atbildi (1),

               —

               ņemot vērā deklarāciju par pārskatu ticamību (2), kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību, kuru Revīzijas palāta sniegusi par 2015. finanšu gadu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 287. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2017. gada 21. februāra ieteikumu par apstiprinājumu, ko sniedz Fondam par 2015. finanšu gada budžeta izpildi (05873/2017 – C8-0049/2017),

               —

               ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (3) un jo īpaši tās 208. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 1975. gada 26. maija Regulu (EEK) Nr. 1365/75 par Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda izveidi (4), un jo īpaši tās 16. pantu,

               —

               ņemot vērā Komisijas 2013. gada 30. septembra Deleģēto regulu (ES) Nr. 1271/2013 par finanšu pamatregulu struktūrām, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 208. pantā (5), un jo īpaši tās 108. pantu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 94. pantu un IV pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumu (A8-0111/2017),

               1.

               sniedz Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda direktoram apstiprinājumu par Fonda 2015. finanšu gada budžeta izpildi;

               2.

               izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, nosūtīt Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda direktoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai un nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Antonio TAJANI

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV C 449, 1.12.2016., 188. lpp.

      (2)  Skatīt 1. zemsvītras piezīmi.

      (3)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

      (4)  OV L 139, 30.5.1975., 1. lpp.

      (5)  OV L 328, 7.12.2013., 42. lpp.


title: Izpildu Komitejas lēmums (1994. gada 21. novembris) par kopīgu ieceļošanas un izceļošanas zīmogu iegādi (SCH/Com–ex (94)16 rev.)

text:
Avis juridique important

|

41994D0016

Official Journal L 239 , 22/09/2000 P. 0166 - 0167

IZPILDU KOMITEJAS LĒMUMS(1994. gada 21. novembris)par kopīgu ieceļošanas un izceļošanas zīmogu iegādi(SCH/Com-ex (94)16 rev.)IZPILDU KOMITEJA,ņemot vērā Šengenas Līguma īstenošanas konvencijas 132. pantu,ņemot vērā iepriekšminētās konvencijas 6. pantu,ir pieņēmusi zināšanai un apstiprinājusi dokumentu SCH/I-Front (94)43 unIR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.Līgumslēdzējas puses kopīgus ieceļošanas un izceļošanas zīmogus iegādājas saskaņā ar dokumentā SCH/Gem-handb (93)15[1] paredzētajiem principiem.Heidelbergā, 1994. gada 21. novembrīpriekšsēdētājs -Bernd SchmidbauerSCH/I-Front (94)43KOPĪGU IECEĻOŠANAS UN IZCEĻOŠANAS ZĪMOGU IEGĀDEKopīgu ieceļošanas un izceļošanas zīmogu izgatavošanā Līgumslēdzējas Puses izmanto instrukcijas, kuras datētas ar 1993. gada 17. septembri (SCH/Gem-handb (93)15), lai iegādātos tādus zīmogus, kas pie Šengenas teritorijas ārējām robežām apliecina ieceļošanu un izceļošanu. Šīs instrukcijas paredz izmantot divu krāsu tintes zīmogus.Izņēmuma kārtā līdz to nomaiņai var izmantot jau saražotos un robežkontroles dienestiem piegādātos kopīgos ieceļošanas un izceļošanas zīmogus, kuros izmanto vienu krāsu. Jaunajiem zīmogiem noteikti jābūt ar divām krāsām.[1] Konfidenciāls dokuments. Sk. SCH/Com-ex (98) 17.


title: 2005/405/EK: Komisijas Lēmums (2005. gada 4. maijs), ar ko Eiropas Kopienas vārdā apstiprina pielikumu grozījumus Eiropas Kopienas un Amerikas Savienoto Valstu nolīgumā par sanitārajiem pasākumiem, kas veicami, lai aizsargātu sabiedrības un dzīvnieku veselību attiecībā uz tirdzniecību ar dzīviem dzīvniekiem un dzīvnieku izcelsmes produktiem (izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 1369)   (Dokuments attiecas uz EEZ)

text:
               31.5.2005

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 137/31

         KOMISIJAS LĒMUMS
   (2005. gada 4. maijs),
   ar ko Eiropas Kopienas vārdā apstiprina pielikumu grozījumus Eiropas Kopienas un Amerikas Savienoto Valstu nolīgumā par sanitārajiem pasākumiem, kas veicami, lai aizsargātu sabiedrības un dzīvnieku veselību attiecībā uz tirdzniecību ar dzīviem dzīvniekiem un dzīvnieku izcelsmes produktiem
   (izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 1369)
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   (2005/405/EK)
   EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā Padomes 1998. gada 16. marta Lēmumu 98/258/EK par Eiropas Kopienas un Amerikas Savienoto Valstu vienošanās noslēgšanu par sanitārajiem pasākumiem, lai aizsargātu sabiedrības un dzīvnieku veselību tirdzniecībā ar dzīviem dzīvniekiem un dzīvnieku produktiem (1), un jo īpaši tā 4. panta trešo punktu,
   tā kā:

               (1)

               Kopienas standarta Enterobacteriaceae un kopējā dzīvotspējīgu šūnu skaita noteikšanas metode gaļā ir atzīta par līdzvērtīgu ASV Escherichia coli noteikšanas metodei.

               (2)

               Kopiena un ASV ir veikušas sarunas par papildu pārbaudes pamatnostādņu komplektu, ieskaitot dzīvnieku veselības pētījuma pamatnostādnes. Šo sarunu rezultātā radās minēto pamatnostādņu teksts, par kuru abas puses ir vienojušās.

               (3)

               Nolīguma Apvienotā pārvaldības komiteja (“Komiteja”) nāca klajā ar ieteikumiem attiecībā uz līdzvērtīguma noteikšanu starp šīm divām noteikšanas metodēm un attiecībā uz papildu pārbaudes pamatnostādņu pieņemšanu. Šo ieteikumu rezultātā ir atbilstīgi grozīt nolīguma V un VI pielikumu un 1. zemsvītras piezīmi.

               (4)

               Minētie grozījumi ir jāapstiprina Kopienas vārdā.

               (5)

               Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pastāvīgās pārtikas aprites un dzīvnieku veselības komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Eiropas Kopienas vārdā ir apstiprināti nolīguma V pielikuma 6. punkta, VI pielikuma un 1. zemsvītras piezīmes grozījumi atbilstoši ieteikumiem, uz ko norāda Apvienotā pārvaldības komiteja, kura izveidota saskaņā ar 14. pantu Eiropas Kopienas un Amerikas Savienoto Valstu nolīgumā par sanitārajiem pasākumiem, kas veicami, lai aizsargātu sabiedrības un dzīvnieku veselību attiecībā uz tirdzniecību ar dzīviem dzīvniekiem un dzīvnieku izcelsmes produktiem.
   Nolīguma teksts vēstuļu apmaiņas formā, ieskaitot nolīguma V pielikuma 6. punkta, 1. zemsvītras piezīmes un VI pielikuma grozījumus, ir pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   Ar šo Veselības aizsardzības un patērētāju tiesību aizsardzības ģenerāldirektors ir pilnvarots parakstīt nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā, lai tas būtu saistošs Kopienai.
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā pirmajā dienā pēc tam, kad ir pagājis mēnesis, kopš Amerikas Savienotās Valstis rakstveidā paziņojušas Komisijai, ka ir izpildītas 1. pantā minēto grozījumu apstiprināšanas iekšējās procedūras.

      Briselē, 2005. gada 4. maijā

            Komisijas vārdā —

            Komisijas loceklis

         Markos KYPRIANOU

      (1)  OV L 118, 21.4.1998, 1. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Lēmumu 2003/833/EK (OV L 316, 29.11.2003., 20. lpp.).
   NOLĪGUMS VĒSTUĻU APMAIŅAS FORMĀ
   par grozījumiem pielikumos Eiropas Kopienas un Amerikas Savienoto Valstu nolīgumam par sanitārajiem pasākumiem, kas veicami, lai aizsargātu sabiedrības un dzīvnieku veselību attiecībā uz tirdzniecību ar dzīviem dzīvniekiem un dzīvnieku izcelsmes produktiem
   Briselē, 2004. gada 7. oktobrī
   Kungs,
   atsaucoties uz Eiropas Kopienas un Amerikas Savienoto Valstu nolīgumu par sanitārajiem pasākumiem, kas veicami, lai aizsargātu sabiedrības un dzīvnieku veselību attiecībā uz tirdzniecību ar dzīviem dzīvniekiem un dzīvnieku izcelsmes produktiem, man ir gods ierosināt nolīguma pielikumus grozīt šādi:
   kā ieteikusi Apvienotā pārvaldības komiteja, kas izveidota saskaņā ar nolīguma 14. panta 1. punktu, aizstāt nolīguma V pielikuma 6. punkta un 1. zemsvītras piezīmes tekstus ar šīs vēstules A papildinājuma tekstu un aizstāt nolīguma VI pielikuma tekstu ar šīs vēstules B papildinājuma tekstu.
   Es būšu pateicīgs, ja apliecināsiet, ka Amerikas Savienotās Valstis piekrīt šādi grozīt nolīguma V pielikuma 6. punktu, 1. zemsvītras piezīmi un VI pielikumu.
   Lūdzu pieņemiet manus visdziļākās cieņas apliecinājumus.

       (1)

         Eiropas Kopienas vārdā —

      Jaana HUSU-KALLIO

   Briselē, 2005. gada 6. aprīlī
   Kungs,
   man ir gods atbildēt uz jūsu 2004. gada 7. oktobra vēstuli attiecībā uz ierosinātajiem grozījumiem A papildinājumā, ar ko aizstājams V pielikuma 6. punkts, 1. zemsvītras piezīme, un B papildinājumā, ar ko aizstājams VI pielikums Eiropas Kopienas un Amerikas Savienoto Valstu 1999. gada 20. jūlija nolīgumam par sanitārajiem pasākumiem, kas veicami, lai aizsargātu sabiedrības un dzīvnieku veselību attiecībā uz tirdzniecību ar dzīviem dzīvniekiem un dzīvnieku izcelsmes produktiem.
   Saistībā ar to man ir gods apliecināt, ka Amerikas Savienotajām Valstīm ir pieņemami ierosinātie grozījumi, ko ieteikusi Apvienotā pārvaldības komiteja, kas izveidota saskaņā ar nolīguma 14. panta 1. punktu; grozījumu kopija pievienota šai vēstulei.
   Lūdzu pieņemiet manus visdziļākās cieņas apliecinājumus.

       (2)

         Amerikas Savienoto Valstu kompetentās iestādes vārdā —

      Norval E. FRANCIS

      (1)

               Vēstulei pievienots: A papildinājums, ar ko aizstājams nolīguma V pielikuma 6. punkts un 1. zemsvītras piezīme, un B papildinājums, ar ko aizstājams nolīguma VI pielikums.

      (2)

               Vēstulei pievienots: A papildinājums, ar ko aizstājams nolīguma V pielikuma 6. punkts un 1. zemsvītras piezīme, un B papildinājums, ar ko aizstājams nolīguma VI pielikums.

         A PAPILDINĀJUMS

         “V PIELIKUMS

                                 —

                                 Izstrādājums

                                 —

                                 Suga

                                 —

                                 Dzīvnieku vai sabiedrības veselība

                     Izvedumi no Eiropas Kopienas uz Amerikas Savienotajām Valstīm

                     Izvedumi no Amerikas Savienotajām Valstīm uz Eiropas Kopienu

                     Tirdzniecības nosacījumi

                     Līdzvērtīgums

                     Īpaši nosacījumi

                     Rīcība

                     Tirdzniecības nosacījumi

                     Līdzvērtīgums

                     Īpaši nosacījumi

                     Rīcība

                     EK standarti

                     ASV standarti

                     ASV standarti

                     EK standarti

               6.   Svaiga gaļa

                     Dzīvnieku veselība

                                 —

                                 Atgremotāji

                     64/432
                     72/461
                     72/462

                     9 CFR 94

                     Jā 2

                     Papildus sertificē liellopus no GSE skartajām valstīm

                     ASV pārskata noteikumus par GSE attiecībā uz reģioniem, kur šī slimība bieži/reti sastopama

                     9 CFR 53
                     (eksotiskas slimības uzliesmojuma gadījumā)

                     72/462
                     82/426

                     Jā 2

                      Trīs mēnešus ilga uzturēšanās
                     Saimniecības, kurās audzē aitas un kazas, ir brīvas no brucelozes

                                 —

                                 Zirgu dzimta

                     64/432
                     72/461
                     72/462

                     9 CFR 94

                     Jā 1

                     9 CFR 53

                     72/462
                     82/426

                     Jā 2

                     Trīs mēnešus ilga uzturēšanās

                                 —

                                 Cūku dzimtas dzīvnieki

                     64/432
                     72/461
                     72/462

                     9 CFR 94

                     Jā 1

                     9 CFR 53

                     72/462
                     82/426

                     Jā 2

                      Trīs mēnešus ilga uzturēšanās
                     Saimniecības ir brīvas no brucelozes

                     Sabiedrības veselība

                     Atgremotāji (8)
                     Zirgi
                     Cūkas
                     Aitas
                     Kazas
                     Atgremotāji (8)
                     Zirgi
                     Cūkas
                     Aitas
                     Kazas

                        (turp.)

                     64/433
                     96/22
                     96/23

                     9 CFR
                     301–381, 416, 417

                     Jā 3

                      Uzņēmumu saraksti saskaņā ar 7. zemsvītras piezīmi un attiecīgo 1. zemsvītras piezīmes noteikumu izpilde

                        Enterobacteriaceae un kopējā dzīvotspējīgu šūnu skaita testēšana veikta atbilstīgi 2001. gada 8. jūnija Lēmumam 2001/471/EK, izņemot to, ka:

                                 —

                                 nejauša paraugu ņemšana ir jāveic visā kaušanas periodā

                                 —

                                 Lēmumā 2001/471/EK minētās četras paraugu savākšanas vietas liellopiem, cūkām, aitām, kazām un zirgiem nevar mainīt pret citām

                     Līdzvērtīgumu (Jā 2) atzīst pēc tam, kad ASV ir pabeigušas veterināro piegāžu sistēmas pārbaudes.
                     Šo procesu pabeidz 12 mēnešos pēc šā nolīguma spēkā stāšanās dienas.

                     9 CFR
                     301–381, 416, 417

                     72/462
                     93/158
                     96/22
                     96/23

                     Jā 3

                     Uzņēmumu saraksti saskaņā ar 7. zemsvītras piezīmi un attiecīgo 2., 3., 4. un 5. zemsvītras piezīmes noteikumu izpilde

                     EK izvērtē ASV atlieku programmu, un ASV iesniedz papildu informāciju, lai noteiktu, vai ir ievērots EK noteiktais aizsardzības līmenis. Šo izvērtējumu pabeidz sešos mēnešos pēc šā nolīguma spēkā stāšanās dienas
                      EK izvērtē ASV ūdens kvalitātes standartus, lai noteiktu, vai ir ievērots EK noteiktais aizsardzības līmenis. Šo izvērtējumu pabeidz sešos mēnešos pēc šā nolīguma spēkā stāšanās dienas
                     Pēc attiecīga ASV lūguma iesniegšanas EK izvērtē vajadzību turpināt trihīnu noteikšanu zirga gaļā
                     Attiecībā uz 5. zemsvītras piezīmes e) punktu pēc cūku siržu iegriešanas veikto pārbaužu rezultātus kopā izvērtē pēc 12 mēnešiem, lai noteiktu, vai 5. zemsvītras piezīmes e) punkta noteikumi ir jāgroza
                     Līdzvērtīgumu (Jā 2) atzīst pēc tam, kad EK ir pabeigusi īpašo nosacījumu piemērošanas pārbaudi. Šo procesu pabeidz 12 mēnešos pēc šā nolīguma spēkā stāšanās dienas ”

   1. ZEMSVĪTRAS PIEZĪME

                  “(1)

                   Patogēnu koncentrācijas samazināšana: riska analīzes un kritisko kontrolpunktu noteikšanas (HACCP) sistēmas; galīgie noteikumi bija publicēti 61. federālajā reģistrā (38806–38989), un ar tiem groza dažādus noteikumus CFR 304., 310., 320., 327., 381., 416. un 417. daļā.
                  Jāpiemēro standartizētas sanitārijas operatīvās procedūras (SSOPs).
                  Pirms ieviešanas ASV un EK jau laikus apspriež šo noteikumu piemērošanas posmus, lai noteiktu to, vai jāparedz vēl kādi īpaši nosacījumi.”

   B PAPILDINĀJUMS

         “VI PIELIKUMS
         PĀRBAUDES PAMATNOSTĀDNES
         Ja kāda no attiecīgajām starptautiskajām standartizācijas organizācijām pieņem standartus, pamatnostādnes vai ieteikumus attiecībā uz pārbaužu veikšanu, tad puses pārskata šo pielikumu un veic vajadzīgos labojumus.
         Vispārīgi noteikumi
         1.   Definīcijas
         Šajā pielikumā izmantoto terminu definīcijas ir šādas:

                     1.1.

                     Pārbaude: veikuma novērtējums.

                     1.2.

                     Pārbaudāmais: eksportētāja puse, uz kuras īstenoto izpildes un kontroles programmu attiecas pārbaude.

                     1.3.

                     Pārbaudes veicējs: importētāja puse, kas veic pārbaudi.

                     1.4.

                     Uzņēmums: dzīvnieku vai dzīvnieku izcelsmes produktu pārstrādes uzņēmums.

                     1.5.

                     Objekts: vieta, kurā varētu apstrādāt dzīvniekus vai dzīvnieku izcelsmes produktus, bet kas nav ne pārstrādes uzņēmums, ne mazumtirdzniecības telpas.

                     1.6.

                     Dzīvnieku veselības pētījums: vietas apmeklējums, kas veikts, lai savāktu vai pārbaudītu informāciju attiecībā uz atsevišķa reģiona statusu vai nosacījumiem saistībā ar vienu vai vairākām III pielikumā minētajām dzīvnieku slimībām.

               2.   Vispārīgi principi
         2.1.   Pārbaudes veicējam un pārbaudāmajam, veicot pārbaudes, jāsadarbojas atbilstīgi šā pielikuma noteikumiem. Pārbaudes grupas sastāvā jābūt gan pārbaudes veicēja, gan pārbaudāmā pārstāvjiem, un pārbaudāmajam jānorīko personāls, kas atbild par pārbaudes atvieglošanu. Lai pārbaudītu specializētās sistēmas un programmas, var būt vajadzīgas īpašas profesionālas prasmes.
         Informāciju vāc no intervijām, dokumentu un uzskaites datu pārskatiem un vietas apmeklējumiem. Ir ietvertas kontroles pārmaiņas kopš nolīguma pieņemšanas vai kopš iepriekšējās pārbaudes. Informāciju var pārbaudīt no aptaujām un citu avotu pārbaudēm; tie var ietvert fizisku apskati, mērījumus, paraugu ņemšanu un uzskaites datus. Pārbaudes gaitā iegūto informāciju dokumentē.
         2.2.   Jāpārbauda pārbaudāmā īstenoto izpildes un kontroles programmu efektivitāte, nevis jābrāķē atsevišķi dzīvnieki, pārtikas sūtījumi vai uzņēmumi. Ir atbilstīgi jānovērtē pārbaudāmā nolīgumā ietvertā izpildes un kontroles programma.
         2.2.1.   Visu veikto pārbaužu novērtējuma pamatu saskaņā ar nolīgumu paredz vai nu eksportētājas puses standarti, vai eksportētājas puses un importētājas puses standartu kombinācija, un jebkādi īpaši nosacījumi, kas ir atbilstīgi tieši šai pārbaudei. Šādi standarti un atbilstīgi īpaši nosacījumi ir aprakstīti V pielikumā un paredzēti 6. pantā.
         2.2.2.   Ir atzīts, ka pārbaudes uz vietas, lai noteiktu sākotnējo līdzvērtīgumu, parasti veiks, izmantojot tikai eksportētājas valsts standartus, kamēr turpmākās veiktās pārbaudes uz vietas ar mērķi pārbaudīt iepriekš izveidotā līdzvērtīguma nosacījuma nodrošināšanu veiks, izmantojot eksportētājas puses standartus, tādus atbilstošus importētājas puses standartus, kuri nav atzīti par līdzvērtīgiem un kuriem ir nepieciešama atbilstība, un jebkādus V pielikumā minētos īpašos saskaņotos nosacījumus.
         2.3.   Pārbaudāmajam jāizmanto dokumentēta programma, lai pārbaudes veicējam pierādītu, ka standarti tiek ievēroti vienmēr.
         2.4.   Pārbaužu biežumam jābūt atkarīgam no eksportētājas puses veikuma, īstenojot attiecīgo izpildes un kontroles programmu. Ja sniegums ir vājš, pārbaudes jāveic biežāk, piemēram, lai nodrošinātu neapmierinošā veikuma uzlabošanu.
         2.4.1.   Informācijā, kas jāizmanto pārbaužu biežumu izveidē, cita starpā var ietvert:

                     —

                     epidemioloģisko analīzi,

                     —

                     iepriekšējo pārbaužu rezultātus,

                     —

                     veterināro pārbaužu rezultātus uz robežas (ieskaitot rezultātus no importa sūtījumu paraugu savākšanas un analīzes),

                     —

                     periodu no iepriekšējās pārbaudes,

                     —

                     tirdzniecības apjomu,

                     —

                     sabiedrības veselības uzraudzības rezultātus,

                     —

                     to dzīvnieku slimību sarakstu, no kurām uzņēmums ir brīvs,

                     —

                     un vides un ģeogrāfiskos faktorus.

               2.5.   Pārbaudes jāveic un ar tām pamatotie lēmumi jāpieņem pārredzami un konsekventi.
         Pārbaudes veicējam ir:

                     2.5.1.

                     jānodrošina, ka pārbaudes slēdzieni balstās uz objektīvu pierādījumu vai datiem un novērojumiem, ko var pārbaudīt kā precīzus un drošus;

                     2.5.2.

                     jābūt brīvam no jebkādas pretrunīgas intereses vai neatbilstīgas ietekmes;

                     2.5.3.

                     jānodrošina, ka pārbaudes procedūras veic ar mērķi:

                                 —

                                 pārbaudīt, vai eksportētāja puse nodrošina iepriekš atzītos līdzvērtīguma nosacījumus, un

                                 —

                                 norādīt pārbaudāmajam tās zonas, kur var ieviest uzlabojumus, lai sekmētu pārbaudāmā dokumentētās kontroles programmas veikumu tā, ka tā var nodrošināt sākotnēji vai turpināt nodrošināt nepieciešamo līdzvērtīguma nosacījumu, lai atbilstu importētājas puses atbilstīgajam aizsardzības līmenim;

                     2.5.4.

                     jānodrošina, ka visus pārbaudes laikā saņemtos dokumentus un uzskaites datus saglabā un nodrošina pēc abu pušu vienošanās un saskaņā ar katras puses piemērotajiem tiesību aktiem un regulām;

                     2.5.5.

                     jānodrošina, ka komercnoslēpumu ievēro saskaņā ar katras puses piemērotajiem tiesību aktiem un regulām.

               Pārbaudāmajam ir:

                     2.5.6.

                     savlaicīgi jānodrošina informācija pārbaudes jomas ietvaros, ko pieprasa pārbaudes veicējs pārbaudes laikā vai 20 darba dienās pēc tās, lai garantētu pārbaudes mērķu sasniegšanu;

                     2.5.7.

                     jāsadarbojas ar un jāpalīdz pārbaudes veicējam viņa/viņas pienākumu veikšanā tā, lai sasniegtu pārbaudes mērķus. Tas ietver:

                                 —

                                 pārbaudē iesaistītā personāla informēšanu par tās mērķiem,

                                 —

                                 piemērota kvalificēta personāla iecelšanu pārbaudes grupas pavadīšanai,

                                 —

                                 nepieciešamā aprīkojuma nodrošināšanu pārbaudes grupai, lai garantētu efektīvu un produktīvu pārbaudes procesu,

                                 —

                                 pēc pārbaudes veicēja pieprasījuma piekļūšanas nodrošināšanu nepieciešamajiem objektiem un dokumentiem pārbaudes veikšanai.

               2.6.   Dzīvnieku veselības pētījums
         Dzīvnieku veselības pētījumu veic, lai savāktu atbilstošu epidemioloģisko un citu informāciju par atsevišķa reģiona (vai nu dalībvalsts/valsts, dalībvalsts/valsts daļas vai vairāk nekā vienas dalībvalsts/valsts daļas) slimību statusu. Dzīvnieku veselības pētījumu var veikt viena puse (šeit saukta par “importētāju pusi”), lai atbalstītu sākotnējo otras puses veikto (šeit saukta par “eksportētāju pusi”) reģiona slimības statusa noteikšanu (t. i., pirmreizēja atzīšana, ka tas ir brīvs no norādītās slimības) vai pēc slimības uzliesmojuma.
         DARBA PAMATNOSTĀDNES
         Sagatavošanās pārbaudēm
         3.   Iepriekšēja sagatavošanās
         3.1.   Pārbaudes programmas sagatavošana
         Lai garantētu pārbaužu adekvātu sagatavošanu un visefektīvāko veikšanu, pusēm ir:

                     —

                     jāizstrādā iepriekšēja pārbaudes programma, ietverot, kur vajadzīgs, divpadsmit mēnešu periodu, pienācīgi ņemot vērā, cita starpā, nolīguma VI pielikuma 2.4. punktā aprakstīto analīzi un nolīguma V pielikumā noteikto rīcību; šī norādošā programma ir jāpārskata katru sesto mēnesi, lai izveidotu tādu pārbaudes programmu, kas turpinās,

                     —

                     jāapstiprina pēc iespējas agrāk, labāk 60 dienas iepriekš, nodomu veikt plānotajā programmā paredzētās pārbaudes,

                     —

                     jāpaziņo pārbaudāmajam pēc iespējas agrāk par jebkādām sagaidāmajām izmaiņām plānotajā programmā,

                     —

                     jāapmainās ar informāciju par paredzamo pārbaužu programmām, ko veiks ārpus nolīguma darbības sfēras, kā var būt nepieciešami un atbilstīgi, lai atvieglotu 6.3. punkta noteikumus.

               3.2.   Pārbaudes ierosināšana
         Tālākminētais parasti veidos pārbaužu ierosināšanas pamatu:

                     —

                     pārbaudes noteiktas plānotajā programmā,

                     —

                     pārbaudes pēc pārbaudāmā uzaicinājuma,

                     —

                     pārbaudes pēc pamatota abu nolīguma pušu lūguma, kā, piemēram, pārbaudes, kas veiktas nopietnu abu pušu bažu gadījumā attiecībā uz tikko identificētiem vai jauniem sabiedrības vai dzīvnieku veselības riskiem.

               Visos gadījumos pārbaudes veicējam pārbaudāmajam ir jānodrošina savlaicīga informācija par paredzēto pārbaudi, lai dotu iespēju veikt nepieciešamos pasākumus pārbaudes apmierinošai pabeigšanai. Šā paziņojuma savlaicīgumam ir jāatspoguļo steidzamība saistībā ar sabiedrības un dzīvnieku veselību attiecībā uz tā veikumu.
         Pārbaudes veicēja paziņojums pārbaudāmajam
         3.3.   Pirmspārbaudes darbības
         3.3.1.   Pārbaudes plāna sagatavošana
         Apspriežoties ar pārbaudāmo, pārbaudes veicējam jāizstrādā pārbaudes plāns. Pārbaudes plānu pārbaudes veicējs iesniedz pārbaudāmajam savlaicīgi pirms pārbaudes, lai dotu laiku pārbaudāmajam nodrošināt informāciju, vēlams 60 dienas pirms paredzētās pārbaudes sākuma dienas. Pārbaudi plāno tā, lai tā būtu elastīga, pieļaujot pārmaiņas tās programmā, balstoties uz iepriekš vai pārbaudes laikā savākto informāciju.
         Plānā ir jāietver:

                     —

                     pārbaudes priekšmets, apjoms un joma,

                     —

                     pārbaudes mērķi,

                     —

                     atbilstīgo V pielikumā minēto standartu identifikācija, saskaņā ar kuriem veiks pārbaudi. Attiecīgi tie ir eksportētājas puses standarti, kad pārbaudi veic kā sākotnējo pārbaudāmā kontroles programmas veikuma izvērtējumu uz vietas kā noteikšanas daļu attiecībā uz to, vai pastāv līdzvērtīguma nosacījums, vai eksportētājas puses standartu un importētājas puses standartu kombinācija, kurus grozīja atbilstīgi īpašie V pielikumā minētie nosacījumi, kad veic turpmāku pārbaudi, lai pārbaudītu iepriekšnoteikto līdzvērtīguma nosacījumu,

                     —

                     pārbaudes diena un vieta, kā arī apmeklējamo uzņēmumu vai objektu veidi, lai varētu izraudzīties piemērotākos pārbaudes grupas dalībniekus,

                     —

                     darba grafiks līdz nobeiguma ziņojuma iesniegšanai un to ieskaitot,

                     —

                     pārbaudes un ziņojuma sagatavošanas valoda vai valodas,

                     —

                     pārbaudes grupas personālsastāvs, norādot vadītāju,

                     —

                     attiecīgā gadījumā – tikšanās ar amatpersonām un uzņēmumu vai objektu apmeklējumu, tostarp nepieteiktu apmeklējumu grafiki,

                     —

                     noteikumi attiecībā uz komercnoslēpuma ievērošanu un interešu konflikta novēršanu.

               3.3.2.   Nolīgums ar pārbaudāmo par plānu un dienām
         Ja pārbaudāmais iebilst pret jebkādiem noteikumiem, kas izklāstīti pārbaudes plānā, par šādiem iebildumiem nekavējoties ir jāpaziņo pārbaudes veicējam, parasti 10 darba dienu laikā pēc pārbaudes plāna saņemšanas. Iebildumus pārbaudes veicējs un pārbaudāmais risina savstarpēji vienojoties. Par pārbaudes plānā ierosināto(-ajiem) grozījumu(-iem), kas rodas pirms pārbaudes vai pārbaudes laikā iegūtās informācijas rezultātā, ierosinātājai pusei pēc iespējas agrāk ir jāpaziņo otrai pusei.
         3.3.3.   Nepieciešamās informācijas iegūšana no pārbaudāmā
         Pirms pārbaudes pārbaudes veicējs drīkst pieprasīt no pārbaudāmā dokumentus, kas ir svarīgi tās sagatavošanā un izpildē. Šādi dokumenti var ietvert, piemēram:

                     —

                     tiesību aktus un attiecīgos tehniskos standartus un specifikācijas,

                     —

                     pārbaudāmā vadības struktūru,

                     —

                     pārbaudāmā reglamentējošās funkcijas un pilnvaras un jebkādu izpildes darbību rezultātus,

                     —

                     pārbaudāmā izmantotās apstiprināšanas procedūras,

                     —

                     ziņas par kontroles programmām, ieskaitot darba dokumentu, rokasgrāmatu un līdzīgu darbības pamatnostādņu kopijas.

               Pārbaudes veicējs drīkst pieprasīt skaidrojumu no pārbaudāmā par jebkādu iesniegto dokumentu.
         Pārbaudes veikšana
         4.   Atklāšanas sēde
         Pārbaudāmajam un pārbaudes veicējam ir jāsatiekas atklāšanas sēdē vietā, par kuru abas puses ir vienojušās iepriekš. Ja ir nepieciešams un atbilstīgi noskaidrot jautājumus attiecībā uz pārbaudi, atklāšanas sēde var notikt Vašingtonā, Kolumbijas apgabalā, Eiropas Komisijas grupu veiktajām pārbaudēm, vai Briselē, Beļģijā, vai Greindžā, Īrijā, ASV grupu veiktajām pārbaudēm. Citos gadījumos atklāšanas sēdes var notikt attiecīgās vietās, kā, piemēram, ES dalībvalstu galvaspilsētās vai ASV pilsētās, kā var būt praktiski un ērti atsevišķai pārbaudei. Lai kad arī notiktu atklāšanas sēde, tā ir jāvada atbilstīgam pārbaudāmā kompetentas(-u) iestādes(-žu) pārstāvim. Atklāšanas sēdes mērķis ir:

                     —

                     iepazīstināt pārbaudes grupu ar pārbaudāmo,

                     —

                     apstiprināt pārbaudes priekšmetu, apjomu, jomu, pārbaudes standartus un mērķus,

                     —

                     ieskicēt pārbaudē izmantojamās darba metodes un procedūras,

                     —

                     apstiprināt oficiālās sazināšanās saiknes starp pārbaudes grupu un pārbaudāmo pārbaudes gaitā, ieskaitot to oficiālo pakalpojumu pārstāvju nozīmēšanu, kuri pavadīs pārbaudes grupu katra apmeklējuma laikā,

                     —

                     apstiprināt apmeklējamos pārvaldāmos un nepārvaldāmos objektus,

                     —

                     apstiprināt atbilstīgu pārbaudes grupas dalībnieku skaitu un lomas, kuri piedalīsies vai novēros vietu apmeklējumus ražošanas uzņēmumos vai objektos,

                     —

                     apstiprināt noslēguma sanāksmes laiku, dienu un vietu un jebkādas starpsanāksmes ar pārbaudāmo,

                     —

                     apstiprināt ceļošanas un apmešanās kārtību,

                     —

                     apstiprināt, ka būs pieejami pārbaudes grupai nepieciešamie resursi un objekti,

                     —

                     apstiprināt izmantojamās ziņošanas metodes,

                     —

                     lūgt jebkādu papilddokumentāciju, kas noteikta pirmspārbaudes posmā kā nepieciešama pārbaudes veikšanai,

                     —

                     atbildēt uz jebkādiem pārbaudāmā jautājumiem attiecībā uz pārbaudes procesu.

               5.   Dokumentu izskatīšana
         5.1.   Izskatāmie dokumenti var būt, piemēram, šādi:

                     —

                     dokumentācija par atbilstības programmām,

                     —

                     inspekcijas un iekšējās revīzijas ziņojumi,

                     —

                     dokumentācija par uzlabošanas pasākumiem un sankcijām,

                     —

                     dokumentācija par veiktajiem atbilstības pasākumiem,

                     —

                     paraugu ņemšanas plāni un iegūtie rezultāti,

                     —

                     ar verifikāciju saistītā dokumentācija,

                     —

                     pārbaudāmā ievērotās reglamentējošās procedūras.

               5.2.   Ja pārbaude notiek pēc līdzvērtīguma noteikšanas, tad veicamajos dokumentu pārskatos var iekļaut arī to attiecīgo izmaiņu pārskatu, kas kopš līdzvērtīguma noteikšanas vai kopš iepriekšējās pārbaudes izdarītas inspekcijas un sertifikācijas sistēmā.
         5.3.   Dokumentu izskatīšanas procesā pārbaudāmajam pilnībā jāsadarbojas ar pārbaudes veicēju un jāpalīdz nodrošināt to, lai pārbaudes veicējam būtu pieejami pieprasītie dokumenti un uzskaites dati.
         6.   Pārbaude uz vietas
         6.1.   Pārbaudes veicējam lemjot par pārbaudes veikšanas uz vietas veidu un apjomu, jāņem vērā tādi faktori kā attiecīgā zona, atbilstības vēsture eksportētājas valsts vai nozares prasībām, kā noteikts iepriekšējās pārbaudēs un/vai veterinārajās apskatēs uz robežas (ieskaitot paraugu ņemšanas rezultātus un ievešanas sūtījumu analīzi), saražoto un ievesto vai izvesto produktu daudzums, izmaiņas infrastruktūrā un valstu inspekcijas un sertifikācijas sistēmu veids un darbība.
         6.2.   Pārbaude uz vietas var ietvert apmeklējumus ražošanas uzņēmumos un objektos, pārtikas apstrādes vai uzglabāšanas zonās un kontroles laboratorijās, lai pārbaudītu 5.1. punktā minētajos dokumentos ietvertās informācijas precizitāti.
         6.3.   Pārbaudes uzņēmumos vai objektos norisinās tā, ka pārbaudāmais pats pārbauda konkrēto uzņēmumu vai objektu, ievērojot parasto kārtību, bet pārbaudes veicējs visbiežāk piedalās kā novērotājs, kaut arī viņš vajadzības gadījumā drīkst bez ierobežojumiem pārbaudīt citus darbības aspektus. Laika limita dēļ pārbaudes veicējs drīkst izlemt neveikt pilnu, visaptverošu pārbaudāmā apskati, bet drīkst tā vietā pārbaudīt atsevišķas inspekcijas prakses ar interviju palīdzību ārpus objekta ar pārbaudāmā personāla palīdzību.
         6.4.   Veicot pārbaudes uz vietas, pārbaudāmais pilnībā sadarbojas ar pārbaudes veicēju un atvieglina viņam iekļūšanu uzņēmumos un objektos, kuros jāveic attiecīgā pārbaude uz vietas.
         6.5.   Ja apskatē uz vietas atklāj nopietnu potenciālu vai faktisku risku cilvēku vai dzīvnieku veselībai, pārbaudes veicējam ir nekavējoties jāinformē pārbaudāmais par šādu novērtējumu, kuram ir jāveic atbilstīga darbība, lai novērstu atklāto un apstiprināto risku.
         7.   Izpildes pārbaude
         Lai pārliecinātos par sākotnējā pārbaudē atklāto trūkumu labošanu, var veikt izpildes pārbaudi.
         8.   Darba dokumenti
         Darba dokumenti var ietvert sarakstus ar izvērtējamiem elementiem, kas var būt, piemēram:

                     —

                     tiesību akti,

                     —

                     inspekcijas un sertifikācijas dienestu struktūra un darbība,

                     —

                     uzņēmumu un objektu struktūra, iekārtojums, darbība un darba procedūras,

                     —

                     veselības statistika, paraugu ņemšanas plāni un rezultāti,

                     —

                     rīcība un procedūras atbilstības nodrošināšanai,

                     —

                     ziņošanas un sūdzību iesniegšanas procedūras,

                     —

                     mācību programmas.

               8.1.   Apliecinoši dokumenti
         Cik vien iespējams, dokumenti, kas apliecina pārbaudes atklājumus, secinājumus un ieteikumus, ir standartizēti, lai pārbaudes veikums un iepazīstināšana ar tās atklājumiem ir vienveidīga, pārredzama un droša. Apliecinošie dokumenti var ietvert jebkādas atgādnes vai dokumentus vai citus izvērtējamus informācijas elementus.
         9.   Noslēguma sanāksme
         Tāpat kā atklāšanas sēde, noslēguma sanāksme var notikt vietā, kas ir abpusēji ērta gan pārbaudāmajam, gan pārbaudes veicējam. Noslēguma sanāksmi arī vada atbilstīgs pārbaudāmā kompetentas(-u) iestādes(-žu) pārstāvis.
         Noslēguma sanāksmes mērķis ir:

                     —

                     vēlreiz apstiprināt pārbaudes priekšmetu, apjomu, jomu, pārbaudes standartus un mērķus,

                     —

                     atgādināt pārbaudāmajam, ka pārbaude balstās uz sistēmas kontroles paraugu ņemšanu un nenozīmē visu sistēmas trūkumu atspoguļošanu,

                     —

                     nodrošināt pārbaudāmo ar pārbaudes veicēja iepriekšējiem atklājumiem un/vai vispārīgu pārbaudes veicēja atklājumu pārskatu,

                     —

                     parādīt būtiskus trūkumus, kas atklāti līdz ar šādu trūkumu objektīviem pierādījumiem,

                     —

                     piedāvāt jebkādus nepieciešamos papildu skaidrojumus, lai pārbaudāmais saprot būtisko trūkumu raksturu,

                     —

                     apstiprināt, ka pilnu pārbaudes pārskatu sniegs pārbaudes ziņojuma formā un ka pārbaudāmajam būs iespēja komentēt ziņojumu,

                     —

                     ļaut pārbaudāmajam komentēt pārbaudes atklājumus vai pieprasīt jebkādu punktu skaidrojumu.

               Darbības pēc pārbaudes
         10.   Pārbaudes ziņojums
         Pārbaudes ziņojumam ir jāsniedz līdzsvarots pārbaudes atklājumu apraksts un jāietver secinājumi un ieteikumi, kas precīzi atspoguļo šos atklājumus. Tajā parasti ir jāietver tālākminētais:

                     —

                     pārbaudes priekšmets, apjoms, joma, pārbaudes standarti un mērķi,

                     —

                     detalizēts pārbaudes plāns,

                     —

                     norāde par atsauces dokumentiem, saskaņā ar kuriem veica pārbaudi,

                     —

                     pārbaudes veicēja atklājumu izvērtējums attiecībā uz pārbaudes priekšmeta standartiem,

                     —

                     joma(-as), kurās ir domstarpības starp pārbaudes veicēju un pārbaudāmo,

                     —

                     pārbaudes veicēja ieteikumi, kā uzlabot būtiskos trūkumus,

                     —

                     reakcija uz iepazīstināšanu ar atklājumiem, ieskaitot jebkādus ieteiktos pasākumus, lai novērstu atklātos trūkumus.

               10.1.   Ir jāievēro komercnoslēpums, sagatavojot un tālāk izdalot pārbaudes ziņojumu. Pirms pārbaudes katra puse informēs otru par tās tiesību aktiem un procedūrām, lai aizsargātu slepenu komercinformāciju un citu informāciju, ko viena vai abas puses var uzskatīt par slepenu. Katra puse pilnīgi ievēros pati savas slepenas informācijas aizsardzības prasības. Ja pastāv būtiskas atšķirības starp pusēm par aizsargājamās informācijas raksturu, puses atklās savas atšķirības pirms pārbaudes un vienosies par atbilstīgajām procedūrām, kas jāievēro.
         10.2.   Ziņojuma projekti ir jāsūta pārbaudāmajam nolīgumā minētajā laika posmā. Pārbaudāmais drīkst iesniegt komentārus 60 dienu laikā, un viņam ir jāapraksta jebkādi uzlabošanas pasākumi, kas būs vai ir veikti, lai sākotnēji nodrošinātu līdzvērtīgumu vai turpinātu nodrošināt līdzvērtīgumu, ieskaitot pabeigšanas gala termiņu.
         10.3.   Nobeiguma ziņojuma teksta grozījumi, atbildot uz kompetentas iestādes komentāriem, ir ierobežoti līdz faktisko trūkumu novēršanai. Tomēr citus pārbaudāmā komentārus var atsevišķi norādīt ziņojumā, ja tie kalpo ziņojuma satura skaidrošanai. Jebkādā gadījumā pārbaudāmā komentāri ir pievienojami nobeiguma ziņojumam.
         11.   Uzlabošanas pasākumu izpilde
         Nepieciešamā uzlabošanas pasākumu pārbaude līdzvērtīguma nodrošināšanā atšķirsies saskaņā ar sākotnējo trūkumu raksturu. Pārbaudāmā izlabošanas pasākumu pārbaude var ietvert tālākminēto:

                     —

                     pārbaudāmā sniegto garantiju pārskatu,

                     —

                     pārbaudāmā iesniegtās dokumentācijas pārskatu,

                     —

                     izpildes pārbaudes,

                     —

                     noteikto uzlabošanas pasākumu pārskatu turpmākajā pārbaudē.

               Izpildes pārbaudes process ir līdzīgs parastajai pārbaudei, tomēr lielāku uzmanību veltot tam, vai pārbaudāmais veltījis pietiekamas pūles atklāto trūkumu novēršanai. Izpildes ziņojumu par uzlabošanas pasākumiem sagatavo un izdala līdzīgi kā sākotnējo pārbaudes ziņojumu.
         Dzīvnieku veselības pētījums
         12.   Dzīvnieku veselības pētījums
         12.1.   Vispārīgie principi
         Visām dzīvnieku veselības pētījumā iesaistītajām pusēm ir jāsadarbojas, veicot pētījumu atvērtā un pārskatāmā veidā, lai visas nepieciešamās procedūras pabeigtu pēc iespējas ātrāk.
         12.2.   Procedūras
         12.2.1.   Dzīvnieku veselības pētījuma programmas izveide un dzīvnieku veselības pētījuma ierosināšana
         Vairumā gadījumos šo pētījumu veiks pēc eksportētājas puses lūguma. Dzīvnieku veselības pētījumam ir jānodrošina būtiska informācija par slimību risku saistībā ar norādīto izstrādājumu eksportu no minētā reģiona. Importētāja puse savlaicīgi atzīst šādu lūgumu un nozīmē kontaktpersonu ciešam darbam ar eksportētājas puses pārstāvjiem. Nepieciešamos vietu apmeklējumus būs ātri jāplāno ar visu pušu iesaistīšanos.
         Vienas no III pielikumā minēto slimību uzliesmojuma gadījumā un ja ir pieņemti drošības vai reģionalizācijas pasākumi, importētāja puse drīkst pieprasīt, lai dzīvnieku veselības pētījums notiek, pirms var atjaunot tirdzniecību ar skartajiem produktiem. Lai samazinātu tirdzniecības pārtraukumu un atvieglotu atzīšanu par slimības neesamību vai identifikāciju, vai atbilstīga riska novēršanas pasākumiem, atbilstīgi abu importētājas un eksportētājas puses pārstāvji strādās, lai pētījumu izplānotu pēc iespējas ātrāk. Ja apmeklējuma laika noteikšana būs atkarīga no tā, kā attīstīsies uzliesmojuma pakļaušana kontrolei, abām pusēm ir jāiesaistās diskusijās pēc iespējas agrāk.
         12.2.2.   Darbības pirms apmeklējuma
         Importētāja puse noteiks apmeklējamos reģionus kā daļu no vietas apmeklējuma, kā arī ietverto objektu veidus, tieši sazinoties ar eksportētāju pusi. Abām pusēm ir savstarpēji jākonsultējas, lai kopīgi sagatavotu pētījuma plānu, kurā ietilpst šādi punkti:

                     —

                     ierosinātās vietas apmeklējuma dienas,

                     —

                     apmeklējamais(-ie) rajons(-i) un iegūstamie informācijas veidi,

                     —

                     pētījuma grupas dalībnieku vārdi, ieskaitot pētījuma grupas vadītāju,

                     —

                     sanāksmju ar amatpersonām un saimniecību vai citu vietu apmeklējumu grafiks,

                     —

                     īpaši dokumenti, ko pieprasīs kā pētījuma daļu, piemēram, piemērojamie slimību apkarošanas un kontroles tiesību akti, uzraudzības un kontroles dati, ziņojumi par izcelsmi un izsekojamību, vakcinācijas uzskaites dati, ja tā ir veikta, epidemioloģiskie dati attiecībā uz minēto uzliesmojumu vai pēdējiem uzliesmojumiem, laboratorijas ziņojumi utt.,

                     —

                     eksportētājas puses attiecīgo kontaktpersonu vārdi (tie ietver pārstāvjus no visu iesaistīto dalībvalstu/valstu attiecīgajiem dienestiem), kā arī atbildīgās abu pušu reglamentējošās iestādes.

               Pētījuma plānu pabeidz pirms pētījuma grupas aizbraukšanas un nosūta visām dzīvnieku veselības pētījumā iesaistītajām pusēm.
         12.2.3.   Pētījuma veikšana
         12.2.3.1.   Atklāšanas sēde
         Visu pušu pārstāvjiem klātesot, notiek atklāšanas sēde. Šajā sēdē puse, kas veic pētījumu, pārskatīs pētījuma plānu un apstiprinās, ka ir veikti nepieciešamie pasākumi pētījuma veikšanai.
         Atklāšanas sēdes vietu noteiks kā pētījuma plāna daļu, un tā drīkst attiecīgā gadījumā būt attiecīgo reglamentējošo iestāžu pārstāvju telpās.
         Šīs atklāšanas sēdes mērķis ir:

                     —

                     iepazīstināt pētījuma grupu ar eksportētājas puses pārstāvjiem,

                     —

                     ieskicēt pētījuma pamata zonas un procedūras, kuras ir jāievēro,

                     —

                     apstiprināt oficiālās sazināšanās saiknes starp pētījuma grupu un eksportētājas puses pārstāvjiem,

                     —

                     apstiprināt grafiku un apmeklējamās vietas,

                     —

                     apstiprināt noslēguma sanāksmes dienu, laiku un vietu,

                     —

                     apstiprināt ceļošanas un uzturēšanās kārtību,

                     —

                     apstiprināt, kādā veidā pētījuma grupai tiks nodrošināta piekļūšana nepieciešamajiem resursiem un dokumentiem,

                     —

                     atbildēt uz jebkādiem eksportētājas puses pārstāvju jautājumiem attiecībā uz pētījumu.

               12.2.3.2.   Pētījuma protokolēšana
         Amatpersonas, kas veic pētījumu, glabās rakstiskus pierakstus par saviem atklājumiem kopā ar uzņemšanas puses pārstāvju piegādātajiem dokumentiem. Ziņojums ietvers apmeklētās vietas, ieskaitot saimniecības un intervēto amatpersonu vārdus un amatus kā pētījuma daļu.
         12.2.3.3.   Noslēguma sanāksme
         Noslēguma sanāksme notiek, piedaloties abu pušu pārstāvjiem. Sanāksmes vietu noteiks kā pētījuma plāna daļu, un tā drīkst attiecīgā gadījumā atrasties attiecīgo reglamentējošo iestāžu amatpersonu telpās.
         Sanāksmes mērķis ir:

                     —

                     izskatīt pētījuma galvenos punktus un procedūras, kas jāievēro,

                     —

                     nodrošināt iespēju eksportētājas puses pārstāvjiem noskaidrot jebkādus jautājumus par izpēti vai sagādātajiem dokumentiem,

                     —

                     norādīt jebkādu izvērtējuma pabeigšanai nepieciešamo papildinformāciju,

                     —

                     atbildēt uz jebkādiem jautājumiem par izvērtējumu un turpmākajām darbībām,

                     —

                     sastādīt norādošu sarakstu dzīvnieku veselības pētījuma izvērtējuma un/vai ziņojuma nodrošināšanai eksportētājai pusei.

               12.2.4.   Izvērtējums
         Izvērtējumam ir jābūt zinātniski pamatotam, pārredzamam un saskaņā ar svarīgiem starptautiskiem standartiem un līdzīgiem izvērtējumiem, ko sniegusi importētāja puse.
         Atkarībā no importētājas puses procedūrām vērtējumu un/vai ziņojumu var nodot atklātībā. Eksportētājas valsts vērtējuma un ziņojuma komentārus pārvaldīs saskaņā ar spēkā esošām importētājas puses reglamentējošām prasībām.”


title: Komisijas Lēmums (ES) 2017/1583 (2017. gada 1. septembris) par standarta EN ISO 17994:2014 izmantošanu mikrobioloģisko analīžu metožu līdzvērtības noteikšanai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/7/EK (izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 5843)

text:
               19.9.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 239/34

         KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2017/1583
   (2017. gada 1. septembris)
   par standarta EN ISO 17994:2014 izmantošanu mikrobioloģisko analīžu metožu līdzvērtības noteikšanai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/7/EK

         (izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 5843)

   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. februāra Direktīvu 2006/7/EK par peldvietu ūdens kvalitātes pārvaldību un Direktīvas 76/160/EEK atcelšanu (1) un jo īpaši tās 15. panta 2. punkta a) apakšpunktu,
   tā kā:

               (1)

               Komisijas Lēmums 2009/64/EK (2) nosaka, ka mikrobioloģisko analīžu metožu līdzvērtības noteikšanai Direktīvas 2006/7/EK nolūkos tiek izmantots starptautiskais standarts EN ISO 17994:2004(E) “Ūdens kvalitāte – Kritēriji mikrobioloģisko metožu līdzvērtībai”.

               (2)

               Standarts ISO 17994:2004(E) ir novecojis, un tas ir tehniski atjaunināts (piemēram, atjaunināta terminoloģija, ietvertas skaidrākas specifikācijas, un pievienots jauns pielikums par tehniskajiem aprēķiniem).

               (3)

               Tādēļ standarts ISO 17994:2004(E) ir aizstāts ar jaunāku redakciju ISO 17994:2014 “Ūdens kvalitāte. Prasības mikroorganismu relatīvās atgūšanās salīdzināšanai ar divām kvantitatīvām metodēm”. Šo starptautisko standartu Eiropas Standartizācijas komiteja ir transponējusi kā Eiropas standartu EN ISO 17994:2014. Tādēļ ir lietderīgi norādīt standartu EN ISO 17994:2014 kā standartu mikrobioloģisko analīžu metožu līdzvērtības noteikšanai Direktīvas 2006/7/EK nolūkos.

               (4)

               Lēmums 2009/64/EK tādēļ būtu jāatceļ.

               (5)

               Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi ar Direktīvas 2006/7/EK 16. panta 1. punktu izveidotā komiteja,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Direktīvas 2006/7/EK 3. panta 9. punkta nolūkos standartu EN ISO 17994:2014 “Ūdens kvalitāte. Prasības mikroorganismu relatīvās atgūšanās salīdzināšanai ar divām kvantitatīvām metodēm” norāda kā standartu mikrobioloģisko analīžu metožu līdzvērtības noteikšanai.
   2. pants
   Lēmums 2009/64/EK tiek atcelts.
   3. pants
   Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

      Briselē, 2017. gada 1. septembrī

            Komisijas vārdā –

            Komisijas loceklis

         Karmenu VELLA

      (1)  OV L 64, 4.3.2006., 37. lpp.

      (2)  Komisijas 2009. gada 21. janvāra Lēmums 2009/64/EK par standarta ISO 17994:2004(E) izmantošanu mikrobioloģisko analīžu metožu līdzvērtības noteikšanai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/7/EK (OV L 23, 27.1.2009., 32. lpp.).


title: Lēmums Nr. S1 ( 2009. gada 12. jūnijs ) par Eiropas veselības apdrošināšanas karti (Dokuments attiecas uz EEZ un uz EK un Šveices nolīgumu)

text:
               24.4.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 106/23

         LĒMUMS Nr. S1
   (2009. gada 12. jūnijs)
   par Eiropas veselības apdrošināšanas karti
   (Dokuments attiecas uz EEZ un uz EK un Šveices nolīgumu)
   2010/C 106/08
   ADMINISTRATĪVĀ KOMISIJA SOCIĀLĀS NODROŠINĀŠANAS SISTĒMU KOORDINĀCIJAI,
   ņemot vērā 72. panta a) punktu Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulā (EK) Nr. 883/2004 par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu (1), kurā paredzēts, ka Administratīvā komisija nodarbojas ar visiem administratīviem jautājumiem vai interpretācijas jautājumiem, kas izriet no Regulas (EK) Nr. 883/2004 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 987/2009, ar ko nosaka īstenošanas kārtību Regulai (EK) Nr. 883/2004 par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu (2),
   ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 883/2004 19. pantu par apdrošinātās personas un viņas ģimenes locekļu, kas uzturas dalībvalstī, kura nav kompetentā dalībvalsts, tiesībām uz tādiem pabalstiem natūrā, kas viņu uzturēšanās laikā ir vajadzīgi medicīnisku iemeslu dēļ, ievērojot pabalstu veidu un paredzamo uzturēšanās ilgumu,
   ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 883/2004 27. panta 1. punktu,
   ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 987/2009 25. panta A) un C) punktu,
   tā kā:

               (1)

               Barselonas Eiropadomes sanāksmē, kas notika 2002. gada 15. un 16. martā, nolēma, ka “ar Eiropas veselības apdrošināšanas karti aizstās pašreiz papīra formātā esošās kartes, kas vajadzīgas veselības aprūpes pakalpojuma saņemšanai citā dalībvalstī. Tālab Komisija līdz Eiropadomes 2003. gada pavasara sesijai iesniegs priekšlikumu. Ar šādu karti vienkāršos procedūras, taču ar to negrozīs pašreizējās tiesības un saistības” (34. punkts).

               (2)

               Ievērojot to, ka veselības apdrošināšanas un sociālā nodrošinājuma kartes atšķiras dalībvalstu starpā, sākotnēji Eiropas veselības apdrošināšanas karti ieviesa tādā formātā, kurā veselības aprūpes pakalpojumu sniegšanai vajadzīgos datus un informāciju par izmaksu atmaksāšanu varēja izlasīt ar “neapbruņotu aci”. Šo informāciju var papildus iekļaut elektroniskā datu nesējā. Turklāt elektroniska datu nesēja lietošanu vēlākā posmā vispārinās.

               (3)

               Eiropas veselības apdrošināšanas kartei jāatbilst vienotam modelim, ko nosaka Administratīvā komisija, kam būtu jāatbalsta gan vieglāka piekļuve veselības aprūpei, gan jāpalīdz novērst nelikumīgu, ļaunprātīgu vai krāpniecisku kartes izmantošanu.

               (4)

               Dalībvalstu iestādes nosaka Eiropas veselības apdrošināšanas kartes derīguma termiņu. Nosakot Eiropas veselības apdrošināšanas kartes derīguma termiņu, jāņem vērā tas, cik ilgi apdrošinātajai personai paredzamas attiecīgās tiesības.

               (5)

               Aizstājējapliecība uz noteiktu termiņu jāizdod gadījumā, ja ir ārkārtēji apstākļi. “Ārkārtēji apstākļi” var būt tad, ja Eiropas veselības apdrošināšanas karte ir nozagta vai pazaudēta, vai gadījumā, ja laikposms līdz aizbraukšanai, par kuru paziņots, ir pārāk īss, lai izdotu Eiropas veselības apdrošināšanas karti. Pagaidu aizstājējapliecību var pieprasīt apdrošinātā persona vai uzturēšanās valsts iestāde.

               (6)

               Eiropas veselības apdrošināšanas karte būtu jālieto visās situācijās, kad apdrošinātā persona uz laiku uzturas kādā dalībvalstī un šai personai ir vajadzīga veselības aprūpe, neatkarīgi no uzturēšanas mērķa – tūrisma, profesionālas darbības vai studijām. Tomēr Eiropas veselības apdrošināšanas karti nevar izmantot, ja persona ārvalstīs uzturas vienīgi tādēļ, lai saņemtu veselības aprūpi.

               (7)

               Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 883/2004 76. pantu dalībvalstīm jāsadarbojas, lai ieviestu procedūras, kas vērstas uz to, lai izvairītos no situācijas, ka gadījumā, ja tiek pārtrauktas personas tiesības uz slimības pabalstu natūrā, ko maksā viena dalībvalsts, un tā iegūst tiesības uz pabalstiem natūrā, ko maksā kāda cita dalībvalsts, persona turpmāk izmanto Eiropas veselības apdrošināšanas karti, ko pirmās dalībvalsts iestāde izdevusi pirms dienas, kad šī persona zaudē tiesības uz pabalstu natūrā, ko maksā šī dalībvalsts.

               (8)

               Eiropas veselības apdrošināšanas karte, kas izdota pirms Regulas (EK) Nr. 883/2004 un Regulas (EK) Nr. 987/2009 spēkā stāšanas dienas, joprojām būs derīga līdz termiņa beidzamajai dienai, kas norādīta uz kartes.
               Rīkojoties saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 883/2004 71. panta 2. punktā izklāstītajiem nosacījumiem,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

      Vispārīgie principi

               1.

               Ar Eiropas veselības apdrošināšanas karti apstiprina, ka apdrošinātajai personai un pensionāram, kā arī šo personu ģimenes locekļiem, kas uzturas dalībvalstī, kura nav kompetentā dalībvalsts, ir tiesības uz pabalstiem natūrā, kuri ir vajadzīgi medicīnisku iemeslu dēļ, ievērojot pabalstu veidu un paredzamo uzturēšanās ilgumu.
               Eiropas veselības apdrošināšanas karti nevar izmantot situācijā, kad pagaidu uzturēšanās mērķis ir saņemt ārstēšanu.

               2.

               Eiropas veselības apdrošināšanas kartei jābūt izgatavotai kā individuālai kartei, kurā norādīts turētāja vārds, uzvārds.

               3.

               Eiropas veselības apdrošināšanas kartes derīguma termiņš jānosaka izdevējiestādei.

               4.

               Pabalsti natūrā, ko sniegusi uzturēšanās valsts institūcija, pamatojoties uz derīgu Eiropas veselības apdrošināšanas karti, ir jāatmaksā kompetentai institūcijai saskaņā ar spēkā esošiem noteikumiem. Eiropas veselības apdrošināšanas karte ir derīga, ja nav beidzies uz tās norādītais derīguma termiņš.
               Kompetentajai iestādei nav atļauts noraidīt pieprasījumu atmaksāt ar pabalstu saistītos izdevumus tāpēc, ka persona vairs nav apdrošināta iestādē, kas izdevusi Eiropas veselības apdrošināšanas karti, ja pabalsti tika sniegti kartes vai pagaidu aizstājējapliecības turētājam minētās kartes vai apliecības derīguma termiņa laikā.

               5.

               Ja ārkārtējos apstākļos nav iespējams izdot Eiropas veselības apdrošināšanas karti, kompetentā iestāde izdod pagaidu aizstājējapliecību, kurai ir ierobežots derīguma termiņš. Pagaidu aizstājējapliecību var pieprasīt apdrošinātā persona vai uzturēšanās valsts iestāde.

               6.

               Eiropas veselības apdrošināšanas kartei un pagaidu aizstājējapliecībai jāatbilst vienotam paraugam, kura tehniskā specifikācija un iezīmes ir noteiktas Administratīvās komisijas lēmumā.

      Eiropas veselības apdrošināšanas kartē ietvertie dati

               7.

               Eiropas veselības apdrošināšanas kartei ir jāietver šādi dati:

                           —

                           kartes turētāja uzvārds un vārds,

                           —

                           kartes turētāja personas identifikācijas numurs vai, ja šāda numura nav, apdrošinātās personas numurs, no kā izriet kartes turētāja tiesības,

                           —

                           kartes turētāja dzimšanas dati,

                           —

                           kartes derīguma termiņš,

                           —

                           tās dalībvalsts ISO kods, kura izdevusi minēto karti,

                           —

                           kompetentās iestādes identifikācijas numurs un nosaukuma saīsinājums,

                           —

                           kartes loģiskais numurs.

      Eiropas Veselības apdrošināšanas kartes izmantošana

               8.

               Eiropas veselības apdrošināšanas karti var lietot visās situācijās, kad apdrošinātā persona uz laiku uzturas kādā dalībvalstī un šai personai ir vajadzīgi pabalsti natūrā, neatkarīgi no uzturēšanās mērķa – tūrisma, profesionālas darbības vai studijām.

               9.

               Ar Eiropas veselības apdrošināšanas karti pierāda, ka tās turētājam uzturēšanās valstī ir tiesības uz pabalstiem natūrā, kuri nepieciešami medicīnisku iemeslu dēļ un kurus piešķir, uz laiku uzturoties citā dalībvalstī, lai novērstu situāciju, ka kartes turētājam pirms plānotā uzturēšanās termiņa beigām jāatgriežas kompetentajā dalībvalstī vai dzīvesvietas valstī ar mērķi saņemt vajadzīgo ārstēšanu.
               Šāda veida pabalstu mērķis ir veicināt, ka apdrošinātā persona turpina uzturēšanos medicīniskā ziņā drošos apstākļos.

               10.

               Eiropas veselības apdrošināšanas karte nesedz slimības pabalstus natūrā gadījumos, kad pagaidu uzturēšanās mērķis ir saņemt ārstēšanu.

               11.

               Eiropas veselības apdrošināšanas karte garantē, ka tās turētājs uzturēšanās dalībvalstī ārstēšanu saņem tādā pašā līmenī (procedūras un tarifi) kā persona, kura ir apdrošināta saskaņā ar šīs valsts veselības apdrošināšanas shēmu.

      Sadarbība starp iestādēm, lai izvairītos no Eiropas veselības apdrošināšanas kartes ļaunprātīgas izmantošanas

               12.

               Gadījumā, kad tiek pārtrauktas personas tiesības uz slimības pabalstu natūrā, ko maksā saskaņā ar dalībvalsts tiesību aktiem, un šī persona iegūst tiesības uz pabalstiem natūrā saskaņā ar kādas citas dalībvalsts tiesību aktiem, attiecīgo dalībvalstu iestādēm jāsadarbojas, lai novērstu, ka apdrošinātā persona turpmāk izmanto Eiropas veselības apdrošināšanas karti, ko pirmās dalībvalsts iestāde izdevusi pirms dienas, kad šī persona zaudē tiesības uz pabalstu natūrā, ko maksā šī dalībvalsts. Ja vajadzīgs, pēdējā no iepriekš minētajām iestādēm izsniedz jaunu Eiropas veselības apdrošināšanas karti.

               13.

               Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. To piemēro no Regulas (EK) Nr. 987/2009 spēkā stāšanās dienas.

            Administratīvās komisijas priekšsēdētāja

         Gabriela PIKOROVÁ

      (1)  OV L 166, 30.4.2004., 1. lpp.

      (2)  OV L 284, 30.10.2009., 1. lpp.


2. Eiropas Parlamenta 2007. gada 24. aprīļa lēmums par Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūras kontu slēgšanu attiecībā uz 2005. finanšu gadu (C6-0401/2006 - 2006/2168(DEC))


title: 2013/244/ES: Komisijas Lēmums ( 2013. gada 7. maijs ), ar ko par katru mēnesi laika posmā no 2011. gada 1. augusta līdz 2012. gada 1. jūnijam pielāgo korekcijas koeficientus, ko piemēro trešās valstīs strādājošu Eiropas Savienības ierēdņu, pagaidu darbinieku un līgumdarbinieku atalgojumam

text:
               29.5.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 142/5

         KOMISIJAS LĒMUMS
   (2013. gada 7. maijs),
   ar ko par katru mēnesi laika posmā no 2011. gada 1. augusta līdz 2012. gada 1. jūnijam pielāgo korekcijas koeficientus, ko piemēro trešās valstīs strādājošu Eiropas Savienības ierēdņu, pagaidu darbinieku un līgumdarbinieku atalgojumam
   (2013/244/ES)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 336. pantu,
   ņemot vērā Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumus un Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību, kas noteikti ar Padomes Regulu (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 259/68 (1), un jo īpaši tās X pielikuma 13. panta otro daļu,
   tā kā:

               (1)

               Komisijai pieejamie statistikas dati liecina, ka dažās trešās valstīs dzīves dārdzības izmaiņas, tās nosakot ar korekcijas koeficienta un atbilstošā valūtas maiņas kursa palīdzību, pārsniedz 5 % kopš pēdējās reizes, kad tika noteikti korekcijas koeficienti, ko piemēro trešās valstīs strādājošu Eiropas Savienības ierēdņu, pagaidu darbinieku un līgumdarbinieku darba vietas valsts valūtā izmaksātam atalgojumam.

               (2)

               Saskaņā ar Civildienesta noteikumu X pielikuma 13. panta otro daļu šādos gadījumos korekcijas koeficientus pielāgo par katru mēnesi no 2011. gada 1. augusta, 1. septembra, 1. oktobra, 1. novembra, 1. decembra un 2012. gada 1. janvāra, 1. februāra, 1. marta, 1. aprīļa, 1. maija un 1. jūnija,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Korekcijas koeficienti, ko piemēro trešās valstīs strādājošu Eiropas Savienības ierēdņu, pagaidu darbinieku un līgumdarbinieku darba vietas valsts valūtā izmaksātam atalgojumam, tiek pielāgoti dažām valstīm, kā tas norādīts pielikumā. Pielikumā iekļautas tabulas vienpadsmit mēnešiem, kurās precizēts, uz kurām valstīm pielāgojums attiecas un kādi ir piemērošanas datumi katrai valstij.
   Atalgojuma aprēķināšanā izmantoto valūtas maiņas kursu nosaka saskaņā ar Finanšu regulas īstenošanas kārtību (2), un tas atbilst maiņas kursiem, kas ir spēkā pirmajā daļā minētajos datumos.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2013. gada 7. maijā

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         José Manuel BARROSO

      (1)  OV L 56, 4.3.1968., 1. lpp.

      (2)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

      PIELIKUMS

         2011. gada augusts

                  NODARBINĀTĪBAS VIETA

                  Ekonomiskā paritāte
                  2011. gada augusts

                  Valūtas maiņas kurss
                  2011. gada augusts (1)

                  Korekcijas koeficients
                  2011. gada augusts (2)

                  Baltkrievija

                  3 838

                  7 116,11

                  53,9

                  Benina

                  639,0

                  655,957

                  97,4

                  Čada

                  756,5

                  655,957

                  115,3

                  Gruzija

                  1,561

                  2,36590

                  66,0

                  Indija

                  44,31

                  62,8840

                  70,5

                  Kenija

                  83,54

                  129,752

                  64,4

                  Libērija

                  1,467

                  1,42600

                  102,9

                  Malāvija

                  169,9

                  217,528

                  78,1

                  Maurīcija

                  31,10

                  40,5968

                  76,6

                  Mozambika

                  30,25

                  38,5900

                  78,4

                  Nikaragva

                  16,76

                  32,1014

                  52,2

                  Šrilanka

                  111,7

                  157,915

                  70,7

                  Sudāna

                  3,610

                  3,99934

                  90,3

                  Sīrija

                  48,30

                  68,7600

                  70,2

                  Tanzānija

                  1 277

                  2 238,61

                  57,0

                  Trinidāda un Tobāgo

                  6,634

                  9,08750

                  73,0

                  Urugvaja

                  23,84

                  26,4790

                  90,0

                  Venecuēla

                  5,027

                  6,12417

                  82,1

                  Vjetnama

                  14 308

                  29 354,2

                  48,7

         2011. gada septembris

                  NODARBINĀTĪBAS VIETA

                  Ekonomiskā paritāte
                  2011. gada septembris

                  Valūtas maiņas kurss
                  2011. gada septembris (3)

                  Korekcijas koeficients
                  2011. gada septembris (4)

                  Albānija

                  81,44

                  140,420

                  58,0

                  Baltkrievija

                  4 171

                  7 268,69

                  57,4

         2011. gada oktobris

                  NODARBINĀTĪBAS VIETA

                  Ekonomiskā paritāte
                  2011. gada oktobris

                  Valūtas maiņas kurss
                  2011. gada oktobris (5)

                  Korekcijas koeficients
                  2011. gada oktobris (6)

                  Bangladeša

                  55,17

                  101,524

                  54,3

                  Baltkrievija

                  4 735

                  7 491,43

                  63,2

                  Sjerraleone

                  6 007

                  5 998,80

                  100,1

                  Uganda

                  2 199

                  3 815,54

                  57,6

                  Jemena

                  228,2

                  291,089

                  78,4

         2011. gada novembris

                  NODARBINĀTĪBAS VIETA

                  Ekonomiskā paritāte
                  2011. gada novembris

                  Valūtas maiņas kurss
                  2011. gada novembris (7)

                  Korekcijas koeficients
                  2011. gada novembris (8)

                  Baltkrievija

                  5 108

                  11 830,0

                  43,2

                  Senegāla

                  625,1

                  655,957

                  95,3

                  Togo

                  542,5

                  655,957

                  82,7

         2011. gada decembris

                  NODARBINĀTĪBAS VIETA

                  Ekonomiskā paritāte
                  2011. gada decembris

                  Valūtas maiņas kurss
                  2011. gada decembris (9)

                  Korekcijas koeficients
                  2011. gada decembris (10)

                  Baltkrievija

                  5 507

                  11 670,0

                  47,2

                  Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika

                  35,27

                  61,5050

                  57,3

                  Turcija

                  2,072

                  2,46920

                  83,9

         2012. gada janvāris

                  NODARBINĀTĪBAS VIETA

                  Ekonomiskā paritāte
                  2012. gada janvāris

                  Valūtas maiņas kurss
                  2012. gada janvāris (11)

                  Korekcijas koeficients
                  2012. gada janvāris (12)

                  Baltkrievija

                  5 834

                  10 930,0

                  53,4

                  Gvineja

                  6 191

                  9 155,86

                  67,6

                  Kenija

                  88,45

                  109,362

                  80,9

         2012. gada februāris

                  NODARBINĀTĪBAS VIETA

                  Ekonomiskā paritāte
                  2012. gada februāris

                  Valūtas maiņas kurss
                  2012. gada februāris (13)

                  Korekcijas koeficients
                  2012. gada februāris (14)

                  Kaboverde

                  77,80

                  110,265

                  70,6

                  Eritreja

                  22,99

                  19,8798

                  115,6

                  Gana

                  1,791

                  2,11115

                  84,8

                  Malāvija

                  192,3

                  217,304

                  88,5

                  Sīrija

                  52,75

                  75,1350

                  70,2

                  Taizeme

                  32,29

                  40,9030

                  78,9

                  Venecuēla

                  5,464

                  5,63029

                  97,0

         2012. gada marts

                  NODARBINĀTĪBAS VIETA

                  Ekonomiskā paritāte
                  2012. gada marts

                  Valūtas maiņas kurss
                  2012. gada marts (15)

                  Korekcijas koeficients
                  2012. gada marts (16)

                  Libērija

                  1,557

                  1,34540

                  115,7

                  Sudāna

                  3,824

                  3,77329

                  101,3

                  Tanzānija

                  1 359

                  2 088,03

                  65,1

         2012. gada aprīlis

                  NODARBINĀTĪBAS VIETA

                  Ekonomiskā paritāte
                  2012. gada aprīlis

                  Valūtas maiņas kurss
                  2012. gada aprīlis (17)

                  Korekcijas koeficients
                  2012. gada aprīlis (18)

                  Maroka

                  7,934

                  11,1375

                  71,2

                  Nigērija

                  200,4

                  205,899

                  97,3

                  Sīrija

                  56,30

                  79,3900

                  70,9

         2012. gada maijs

                  NODARBINĀTĪBAS VIETA

                  Ekonomiskā paritāte
                  2012. gada maijs

                  Valūtas maiņas kurss
                  2012. gada maijs (19)

                  Korekcijas koeficients
                  2012. gada maijs (20)

                  Centrālāfrikas Republika

                  707,5

                  655,957

                  107,9

                  Šrilanka

                  117,5

                  173,829

                  67,6

                  Sudāna

                  4,082

                  3,71019

                  110,0

                  Uganda

                  2 317

                  3 317,44

                  69,8

         2012. gada jūnijs

                  NODARBINĀTĪBAS VIETA

                  Ekonomiskā paritāte
                  2012. gada jūnijs

                  Valūtas maiņas kurss
                  2012. gada jūnijs (21)

                  Korekcijas koeficients
                  2012. gada jūnijs (22)

                  Alžīrija

                  75,30

                  100,391

                  75,0

                  Angola

                  158,2

                  120,712

                  131,1

                  Etiopija

                  20,54

                  22,2818

                  92,2

                  Gana

                  1,894

                  2,32615

                  81,4

                  Indija

                  46,58

                  69,9420

                  66,6

                  Mali

                  669,2

                  655,957

                  102,0

                  Sjerraleone

                  6 350

                  5 403,82

                  117,5

                  Zambija

                  6 442

                  6 625,66

                  97,2

         (1)  EUR 1 = x vienības vietējā valūtā, izņemot USD, šādās valstīs – Kuba, Salvadora, Ekvadora, Libērija, Panama, Kongo Demokrātiskā Republika, Austrumtimora.

         (2)  Brisele = 100.

         (3)  EUR 1 = x vienības vietējā valūtā, izņemot USD, šādās valstīs – Kuba, Salvadora, Ekvadora, Libērija, Panama, Kongo Demokrātiskā Republika, Austrumtimora.

         (4)  Brisele = 100.

         (5)  EUR 1 = x vienības vietējā valūtā, izņemot USD, šādās valstīs – Kuba, Salvadora, Ekvadora, Libērija, Panama, Kongo Demokrātiskā Republika, Austrumtimora.

         (6)  Brisele = 100.

         (7)  EUR 1 = x vienības vietējā valūtā, izņemot USD, šādās valstīs – Kuba, Salvadora, Ekvadora, Libērija, Panama, Kongo Demokrātiskā Republika, Austrumtimora.

         (8)  Brisele = 100.

         (9)  EUR 1 = x vienības vietējā valūtā, izņemot USD, šādās valstīs – Kuba, Salvadora, Ekvadora, Libērija, Panama, Kongo Demokrātiskā Republika, Austrumtimora.

         (10)  Brisele = 100.

         (11)  EUR 1 = x vienības vietējā valūtā, izņemot USD, šādās valstīs – Kuba, Salvadora, Ekvadora, Libērija, Panama, Kongo Demokrātiskā Republika, Austrumtimora.

         (12)  Brisele = 100.

         (13)  EUR 1 = x vienības vietējā valūtā, izņemot USD, šādās valstīs – Kuba, Salvadora, Ekvadora, Libērija, Panama, Kongo Demokrātiskā Republika, Austrumtimora.

         (14)  Brisele = 100.

         (15)  EUR 1 = x vienības vietējā valūtā, izņemot USD, šādās valstīs – Kuba, Salvadora, Ekvadora, Libērija, Panama, Kongo Demokrātiskā Republika, Austrumtimora.

         (16)  Brisele = 100.

         (17)  EUR 1 = x vienības vietējā valūtā, izņemot USD, šādās valstīs – Kuba, Salvadora, Ekvadora, Libērija, Panama, Kongo Demokrātiskā Republika, Austrumtimora.

         (18)  Brisele = 100.

         (19)  EUR 1 = x vienības vietējā valūtā, izņemot USD, šādās valstīs – Kuba, Salvadora, Ekvadora, Libērija, Panama, Kongo Demokrātiskā Republika, Austrumtimora.

         (20)  Brisele = 100.

         (21)  EUR 1 = x vienības vietējā valūtā, izņemot USD, šādās valstīs – Kuba, Salvadora, Ekvadora, Libērija, Panama, Kongo Demokrātiskā Republika, Austrumtimora.

         (22)  Brisele = 100.