title: 2012/780/: Komisijas Lēmums ( 2012. gada 5. decembris ) par tiesībām piekļūt Eiropas centrālajam drošības rekomendāciju un attiecīgo atbildes pasākumu repozitorijam, kurš izveidots ar 18. panta 5. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 996/2010 par nelaimes gadījumu un incidentu izmeklēšanu un novēršanu civilajā aviācijā un ar ko atceļ Direktīvu 94/56/EK Dokuments attiecas uz EEZ

text:
               14.12.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 342/46

         KOMISIJAS LĒMUMS
   (2012. gada 5. decembris)
   par tiesībām piekļūt Eiropas centrālajam drošības rekomendāciju un attiecīgo atbildes pasākumu repozitorijam, kurš izveidots ar 18. panta 5. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 996/2010 par nelaimes gadījumu un incidentu izmeklēšanu un novēršanu civilajā aviācijā un ar ko atceļ Direktīvu 94/56/EK
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   (2012/780/ES)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 20. oktobra Regulu (ES) Nr. 996/2010 par nelaimes gadījumu un incidentu izmeklēšanu un novēršanu civilajā aviācijā un ar ko atceļ Direktīvu 94/56/EK (1) un jo īpaši tās 18. panta 5. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Eiropas Komisija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 996/2010 18. panta 5. punktu ir izveidojusi Eiropas drošības rekomendāciju datubāzi, kas sāka darboties 2012. gada februārī.

               (2)

               Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 996/2010 18. panta 5. punktu šā lēmuma 1. apsvērumā minētajā datubāzē ir ietvertas visas drošības rekomendācijas, ko saskaņā ar 17. panta 1. un 2. punktu izdevušas drošības izmeklēšanas iestādes, kā arī atbildes pasākumi. Tajā ir ietvertas arī visas drošības rekomendācijas, ko drošības izmeklēšanas iestādes ir saņēmušas no trešām valstīm.

               (3)

               Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 996/2010 7. panta 3. punkta g) apakšpunktu drošības izmeklēšanas iestādēm ir pilnīga piekļuve 1. apsvērumā minētajai datubāzei.

               (4)

               Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 996/2010 7. panta 3. punkta a) apakšpunktu Komisija lūdza Eiropas Civilās aviācijas drošības izmeklēšanas iestāžu tīklam izteikt savu atzinumu.

               (5)

               Drošības rekomendācijas netiešā veidā ir publiski pieejamas, jo ar tām bieži vien tiek noslēgti drošības izmeklēšanas ziņojumi, kam saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 996/2010 ir publiskas pieejamības statuss. Drošības rekomendācijas turklāt var paust arī vēstulēs, starpposma ziņojumos vai drošības pētījumos. Visos šajos gadījumos to publiskā pieejamība rada to adresātiem spēcīgu motivāciju veikt atbildes pasākumus un uzlabot aviācijas sistēmas drošību.

               (6)

               Regula (ES) Nr. 996/2010 nereglamentē to, kāds ir drošības rekomendāciju atbildes pasākumu statuss,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Priekšmets
   Ar šo lēmumu tiek paredzēti noteikumi par tiesībām piekļūt Eiropas drošības rekomendāciju datubāzei, kas izveidota ar 18. panta 5. punktu Regulā (ES) Nr. 996/2010 par nelaimes gadījumu un incidentu izmeklēšanu un novēršanu civilajā aviācijā; šajā datubāzē ir ietvertas drošības izmeklēšanas iestāžu izdotās vai saņemtās drošības rekomendācijas, kā arī izdoto drošības rekomendāciju atbildes pasākumi.
   2. pants
   Drošības rekomendāciju statuss
   Visas 1. pantā minētajā datubāzē ietvertās drošības rekomendācijas jādara pieejamas sabiedrībai, tās publicējot publiski pieejamā tīmekļa vietnē.
   3. pants
   Drošības rekomendāciju atbildes pasākumu statuss
   1.   Piekļuve drošības rekomendāciju atbildes pasākumiem ir piešķirama tikai drošības rekomendāciju adresātiem.
   2.   Jebkuram drošības rekomendācijas adresātam – jo īpaši dalībvalstu civilās aviācijas iestādēm un Eiropas Aviācijas drošības aģentūrai – ir tiesības lūgt piekļuvi 1. pantā minētajā datubāzē ietvertajiem atbildes pasākumiem. Arī drošības izmeklēšanas iestādes no valstīm ārpus Eiropas Savienības var lūgt piekļuvi 1. pantā minētajā datubāzē ietvertajiem atbildes pasākumiem.
   3.   Drošības rekomendāciju adresāti savu lūgumu iesniedz Eiropas Komisijai.
   4.   Eiropas Komisija lūgumu izvērtē un katrā gadījumā atsevišķi lemj par to, vai lūgums ir pamatots un izpildāms.
   4. pants
   Datubāzē ietvertās informācijas izmantošana
   Drošības rekomendācijas un atbildes uz tām neizmanto, lai noteiktu vainu vai atbildību.
   5. pants
   Ar drošības rekomendācijām saistītu civilās aviācijas notikumu statuss
   Piekļuve tiem notikumiem civilajā aviācijā, kas ir saistīti ar 1. pantā minētajām drošības rekomendācijām, ir noteikta Komisijas 2007. gada 12. novembra Regulā (EK) Nr. 1321/2007, ar kuru nosaka īstenošanas noteikumus attiecībā uz to, kā centrālajā repozitārijā integrējama informācija par notikumiem civilajā aviācijā, kuras apmaiņu veic saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/42/EK (2), un Komisijas 2007. gada 24. septembra Regulā (EK) Nr. 1330/2007, ar kuru nosaka īstenošanas noteikumus attiecībā uz to, kā ieinteresētajām personām izplatāma Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/42/EK 7. panta 2. punktā minētā informācija par notikumiem civilajā aviācijā (3).
   6. pants
   Piekļuve dokumentiem un personas datu aizsardzība
   Šo lēmumu piemēro, neskarot Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 30. maija Regulu (EK) Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (4).
   Šo lēmumu piemēro saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīvu 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (5) un Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (6).
   7. pants
   Stāšanās spēkā
   Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2012. gada 5. decembrī

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         José Manuel BARROSO

      (1)  OV L 295, 12.11.2010., 35. lpp.

      (2)  OV L 294, 13.11.2007., 3. lpp.

      (3)  OV L 295, 14.11.2007., 7. lpp.

      (4)  OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.

      (5)  OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.

      (6)  OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.


title: Dalībvalstu valdību pārstāvju Lēmums (ES, Euratom) 2015/934 (2015. gada 12. jūnijs), ar ko ieceļ amatā Tiesas ģenerāladvokātu

text:
               18.6.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 151/24

         DALĪBVALSTU VALDĪBU PĀRSTĀVJU LĒMUMS (ES, Euratom) 2015/934
   (2015. gada 12. jūnijs),
   ar ko ieceļ amatā Tiesas ģenerāladvokātu
   EIROPAS SAVIENĪBAS DALĪBVALSTU VALDĪBU PĀRSTĀVJI,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 19. pantu,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 253. un 255. pantu,
   ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 106.a panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Tiesas četrpadsmit tiesnešu un četru ģenerāladvokātu pilnvaru termiņš beigsies 2015. gada 6. oktobrī. Turklāt ar Padomes Lēmumu 2013/336/ES (1) Tiesas ģenerāladvokātu skaits no 2015. gada 7. oktobra ir palielināts līdz vienpadsmit. Līdz ar to būtu jāieceļ jauni ģenerāladvokāti laikposmam no 2015. gada 7. oktobra līdz 2021. gada 6. oktobrim.

               (2)

               Tiesas ģenerāladvokāta amatam ir ierosināta Michal BOBEK kunga kandidatūra.

               (3)

               Komiteja, kas izveidota saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 255. pantu, ir sniegusi atzinumu par Michal BOBEK kunga atbilstību Tiesas ģenerāladvokāta pienākumu veikšanai,

         IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo par ģenerāladvokātu Tiesā laikposmam no 2015. gada 7. oktobra līdz 2021. gada 6. oktobrim ieceļ Michal BOBEK kungu.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2015. gada 12. jūnijā

            priekšsēdētāja

         I. JUHANSONE

      (1)  Padomes Lēmums 2013/336/ES (2013. gada 25. jūnijs), ar ko Eiropas Savienības Tiesā palielina ģenerāladvokātu skaitu (OV L 179, 29.6.2013., 92. lpp.).


title: 2007/768/EK: Padomes Lēmums ( 2007. gada 19. novembris ), lai Eiropas Kopienas vārdā pieņemtu Protokolu par TRIPS līguma grozījumiem, kas noslēgts Ženēvā 2005. gada 6. decembrī

text:
               29.11.2007

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 311/35

         PADOMES LĒMUMS
   (2007. gada 19. novembris),
   lai Eiropas Kopienas vārdā pieņemtu Protokolu par TRIPS līguma grozījumiem, kas noslēgts Ženēvā 2005. gada 6. decembrī
   (2007/768/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 133. panta 5. punktu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu un 300. panta 3. punkta otro daļu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu (1),
   tā kā:

               (1)

               Dohā 2001. gada 14. novembrī Pasaules Tirdzniecības organizācijas (turpmāk – “PTO”) Ministru konferences ceturtā sesija pieņēma Deklarāciju par TRIPS līgumu un sabiedrības veselību (PTO dokuments WT/MIN(01)/DEC/2).

               (2)

               Minētās deklarācijas 6. punkts uzdod TRIPS Padomei rast tūlītēju risinājumu problēmai, ko rada grūtības, ar kurām PTO dalībvalstis, kam farmācijas nozarē nav ražošanas jaudu vai arī tās nav pietiekamas, varētu saskarties, faktiski izmantojot piespiedu licencēšanu atbilstoši Līgumam par ar tirdzniecību saistītajām intelektuālā īpašuma tiesībām komercaspektiem (turpmāk – “TRIPS līgums”).

               (3)

               PTO Ģenerālpadome 2003. gada 30. augustā pieņēma pagaidu lēmumu, ar ko īsteno 6. punktu Deklarācijā par TRIPS līgumu un sabiedrības veselību.

               (4)

               Minētā lēmuma 11. punktā paredzēts, ka lēmums, tostarp tajā paredzētie atbrīvojumi, katrā PTO dalībvalstī vairs nav spēkā dienā, kad attiecībā uz šo dalībvalsti stājas spēkā grozījums TRIPS līgumā, kas aizstāj tā noteikumus.

               (5)

               Lai 2003. gada 30. augusta lēmumu pārveidotu par TRIPS līguma grozījumu, PTO Ģenerālpadome 2005. gada 6. decembrī pieņēma Protokolu, ar ko groza TRIPS līgumu, un iesniedza to PTO dalībvalstīm pieņemšanai.

               (6)

               Protokola 3. pants nosaka, ka protokols ir atvērts dalībvalstīm pieņemšanai līdz 2007. gada 1. decembrim vai tādai vēlākai dienai, par ko var lemt Ministru konference.

               (7)

               Komisija Eiropas Kopienas vārdā piedalījās sarunās par protokolu.

               (8)

               Saskaņā ar Līguma 133. panta 5. punktu Kopienas kompetencē ir slēgt nolīgumus intelektuālā īpašuma komercaspektu jomā.

               (9)

               Protokols būtu jāpieņem Kopienas vārdā.

               (10)

               Tāpat pieņemšanas instrumentā Kopienai būtu atbilstoši Līguma 300. panta 7. punktam jāapstiprina, ka protokols būs saistošs Kopienas dalībvalstīm,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Kopienas vārdā tiek pieņemts Protokols par TRIPS līguma grozījumiem, kas noslēgts Ženēvā, 2005. gada 6. decembrī.
   Protokola teksts ir pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu, kas tiesīga protokola pieņemšanas instrumentu deponēt PTO ģenerāldirektoram.
   3. pants
   Savā pieņemšanas instrumentā Kopiena atbilstoši Līguma 300. panta 7. punktam apstiprina, ka protokols ir saistošs tās dalībvalstīm.

      Briselē, 2007. gada 19. novembrī

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         L. AMADO

      (1)  2007. gada 24. oktobra Piekrišana (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta).
    ---documentbreak---

               29.11.2007

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 311/37

         TULKOJUMS
   PROTOKOLS,
   ar ko groza TRIPS līgumu
   PASAULES TIRDZNIECĪBAS ORGANIZĀCIJAS DALĪBVALSTIS,
   ņemot vērā Ģenerālpadomes lēmumu dokumentā WT/L/641, ko pieņēma atbilstoši X panta 1. punktam Marakešas nolīgumā, ar ko izveido Pasaules Tirdzniecības organizāciju (“PTO nolīgums”),
   IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.

               1)

               Līgums par ar tirdzniecību saistītajām intelektuālā īpašuma tiesībām (“TRIPS līgums”) pēc protokola stāšanās spēkā atbilstoši 4. punktam tiek grozīts atbilstoši šā protokola pielikumam, pēc 31. panta iekļaujot 31.a pantu un pievienojot pielikumu TRIPS līgumam pēc 73. panta.

               2)

               Bez pārējo dalībvalstu piekrišanas uz šā protokola noteikumiem nedrīkst attiecināt atrunas.

               3)

               Šis protokols ir atvērts dalībvalstīm pieņemšanai līdz 2007. gada 1. decembrim vai vēlākai dienai, par ko lemj Ministru konference.

               4)

               Šis protokols stājas spēkā atbilstoši PTO nolīguma X panta 3. punktam.

               5)

               Šo protokolu deponē Pasaules Tirdzniecības organizācijas ģenerāldirektoram, kurš nekavējoties izsniedz katrai dalībvalstij apliecinātu kopiju un paziņojumu par tā pieņemšanu atbilstoši 3. pantam.

               6)

               Šo protokolu reģistrē saskaņā ar ANO Statūtu 102. pantu.

      Ženēvā, divtūkstoš piektā gada sestajā decembrī vienā eksemplārā angļu, franču un spāņu valodā; visi teksti ir autentiski.

   PIELIKUMS PROTOKOLAM, AR KO GROZA TRIPS LĪGUMU
   31.a pants
   1.   Eksportētājas dalībvalsts pienākumi atbilstoši 31. panta f) punktam neattiecas uz tās piešķirtajām piespiedu licencēm tādā apjomā, kas nepieciešams farmaceitiskā produkta (produktu) ražošanas mērķiem un tā eksportam uz importētāju dalībvalsti, kam ir tiesības tikt izvēlētai atbilstoši šā nolīguma pielikuma 2. punktā minētajiem noteikumiem.
   2.   Ja eksportētāja dalībvalsts ir izsniegusi piespiedu licenci saskaņā ar šajā pantā un šā nolīguma pielikumā noteikto sistēmu, tad šai dalībvalstij jāizmaksā adekvāta atlīdzība atbilstoši 31. panta h) punktam, ņemot vērā eksportētājas dalībvalsts apstiprināto izmantojuma ekonomisko vērtību importētājai dalībvalstij. Ja ir piešķirta piespiedu licence tiem pašiem produktiem importētājai dalībvalstij, kam ir tiesības tikt izvēlētai, tad šīs dalībvalsts pienākums atbilstoši 31. panta h) punktam neattiecas uz produktiem, par kuriem atlīdzība atbilstoši šā panta pirmajam teikumam ir izmaksāta eksportējošajai dalībvalstij.
   3.   Nolūkā izmantot apjomekonomijas efektu, lai veicinātu farmaceitisko produktu pirktspēju un atvieglotu to vietējo ražošanu: ja attīstības valsts vai vismazāk attīstīta dalībvalsts ir dalībniece reģionālā tirdzniecības nolīgumā 1994. gada VVTT XXIV panta un 1979. gada 28. novembra Lēmuma (L/4903) par diferencētu un labvēlīgāku režīmu attiecībā uz attīstības valstīm, attīstības valstu savstarpīgumu un pilnīgāku līdzdalību izpratnē, vismaz puse no esošajām dalībvalstīm pašlaik ir ANO vismazāk attīstīto valstu sarakstā, tad to dalībvalstu pienākums atbilstoši 31. panta f) punktam neattiecas uz apjomu, kāds nepieciešams, lai farmaceitiskie produkti, kas ražoti vai importēti atbilstoši piespiedu licencei, šajā dalībvalstī tiktu eksportēti uz citu attīstības vai vismazāk attīstīto valstu tirgiem, kuras ir dalībnieces reģionālos tirdzniecības nolīgumos, kuri attiecas uz aplūkojamo veselības problēmu. Jāsaprot, ka tas neietekmē aplūkojamo patentu tiesību teritoriālo raksturu.
   4.   Dalībvalstis neapstrīdēs pasākumus, ko veic atbilstoši šā panta un šā nolīguma pielikuma 1994. gada VVTT XXIII panta 1. punkta b) un c) apakšpunktam.
   5.   Šis pants un pielikums šim nolīgumam neietekmē dalībvalstu tiesības, pienākumus un elastīgumu atbilstoši šā nolīguma noteikumiem ārpus 31. panta f) un h) punkta, tostarp tos, kurus apstiprina Deklarācija par TRIPS līgumu un sabiedrības veselību (WT/MIN(01)/DEC/2) un tās skaidrojumi. Tāpat tie neietekmē apjomu, kādā farmaceitiskos produktus, ko ražo pēc piespiedu licences, var eksportēt atbilstoši 31. panta f) punktam.

      TRIPS LĪGUMA PIELIKUMS

                  1.

                  Šā pielikuma un 31.a panta nolūkā:

                              a)

                              “farmaceitiskais produkts” ir jebkurš patentēts produkts vai produkts, kas ražots farmācijas nozarē, izmantojot patentētu procesu, un kas nepieciešams sabiedrības veselības problēmu risināšanai, kā atzīts deklarācijas par TRIPS līgumu un sabiedrības veselību (WT/MIN(01)/DEC/2) 1. punktā. Jāsaprot, ka jāietver šādai ražošanai nepieciešamās aktīvās sastāvdaļas un diagnostikas komplekti to lietošanai (1);

                              b)

                              “importētāja dalībvalsts, kam ir tiesības tikt izvēlētai” ir jebkura vismazāk attīstītā dalībvalsts un jebkura cita dalībvalsts, kas TRIPS Padomei ir sniegusi paziņojumu (2) par savu nodomu izmantot 31.a pantā un šajā pielikumā noteikto sistēmu (“sistēma”) kā importētāja, saprotot, ka dalībvalsts jebkurā laikā var paziņot, ka tā izmantos sistēmu kopumā vai ierobežotā veidā, piemēram, tikai valsts ārkārtas gadījumos vai citos ārkārtējos apstākļos, vai sabiedriskai nekomerciālai lietošanai. Atzīmēts, ka dažas dalībvalstis neizmantos sistēmu kā importētājas dalībvalstis (3) un ka dažas citas dalībvalstis ir paziņojušas, ka tās izmantos sistēmu tikai, lai atrisinātu valsts ārkārtas gadījumus vai citas ārkārtīgi steidzamus apstākļus;

                              c)

                              “eksportētāja dalībvalsts” ir dalībvalsts, kas izmanto sistēmu, lai ražotu farmaceitiskos produktus, kas paredzēti un tiek eksportēti uz dalībvalsti, kam ir tiesības tikt izvēlētai.

                  2.

                  Termini, uz kuriem atsaucas 31.a panta 1. punktā, ir šādi:

                              a)

                              importētāja dalībvalsts (dalībvalstis), kam ir tiesības tikt izvēlētai (izvēlētām) (4) ir iesniegusi (iesniegušas) TRIPS Padomei paziņojumu (5), kurā:

                                          i)

                                          norādīti vajadzīgo produktu nosaukumi un paredzētie daudzumi (5);

                                          ii)

                                          apstiprināts, ka attiecīgā importētāja dalībvalsts, kam ir tiesības tikt izvēlētai, kura nav vismazāk attīstītā dalībvalsts, vienā no veidiem, kas noteikti šā pielikuma papildinājumā, ir noteikusi, ka tai ir nepietiekama vai nav attiecīgo produktu ražošanas jaudas farmācijas nozarē; un

                                          iii)

                                          apstiprināts, ka, ja farmaceitiskais produkts ir patentēts tās teritorijā, tā ir piešķīrusi vai gatavojas piešķirt piespiedu licenci atbilstoši šā nolīguma 31. un 31.a pantam un šā pielikuma noteikumiem (6);

                              b)

                              sistēmas ietvaros eksportētājas dalībvalsts izsniegtajai piespiedu licencei jāietver šādi nosacījumi:

                                          i)

                                          pēc licences var ražot tikai importētāja dalībvalsts, kam ir tiesības tikt izvēlētai, vajadzību apmierināšanai nepieciešamo daudzumu un visa saražotā produkcija ir jāeksportē uz dalībvalsti, kura ir paziņojusi savas vajadzības TRIPS Padomei;

                                          ii)

                                          produktiem, kas ražoti pēc licences, skaidri norāda ar īpašām etiķetēm vai marķējumu, ka tie ir ražoti arī atbilstoši sistēmai. Piegādātājiem šādi produkti ir jāatšķir ar īpašu iesaiņojumu un/vai īpašu pašu produktu krāsu/formu, nodrošinot, ka šī atšķirība ir ekonomiski pamatota un būtiski neietekmē cenu; un

                                          iii)

                                          pirms produkti tiek eksportēti, licences ņēmējs tīmekļa vietnē (7) publicē šādu informāciju:

                                                      —

                                                      apjomi, ko nosūta uz katru galamērķi, kā minēts i) punktā, un

                                                      —

                                                      produkta atšķirošās īpašības, kas minētas ii) punktā;

                              c)

                              eksportētāja dalībvalsts paziņo (8)
                                 TRIPS Padomei par licences piešķiršanu, tostarp tās noteikumus (9). Sniegtajai informācijai jāietver licences ņēmēja nosaukums un adrese, produkts (produkti), par ko licence izsniegta, daudzums, par kādu licence izsniegta, valstis, uz kurām produktu (produktus) piegādās, un licences termiņš. Paziņojumā jānorāda arī b) apakšpunkta iii) punktā minētā tīmekļa vietnes adrese.

                  3.

                  Lai nodrošinātu, ka produktus, ko importē saskaņā ar sistēmu, izmanto sabiedrības veselības mērķiem, kuru dēļ tās importē, dalībvalstis, kurām ir tiesības tikt izvēlētām importēšanai, veic pasākumus atbilstoši savām iespējām, proporcionāli administratīvajai jaudai un tirdzniecības plūsmas novirzīšanās riskam, lai novērstu to produktu reeksportu, kuri faktiski importēti viņu teritorijā atbilstoši sistēmai. Gadījumā, ja dalībvalsts, kurai ir tiesības tikt izvēlētai importēšanai, ir attīstības valsts vai vismazāk attīstīta valsts, kam grūti īstenot šos noteikumus, attīstītās dalībvalstis pēc to lūguma un pēc savstarpēji saskaņotiem noteikumiem un nosacījumiem nodrošina tehnisko un finanšu sadarbību, lai atvieglotu to īstenošanu.

                  4.

                  Dalībvalstis nodrošina efektīvu likumīgu līdzekļu pieejamību, lai novērstu produktu, kas ražoti sistēmas ietvaros un novirzīti uz to tirgu neatbilstoši noteikumiem, importu un pārdošanu savās teritorijās, izmantojamo līdzekļu pieejamība šajā nolīgumā jau ir pieprasīta. Ja kāda dalībvalsts uzskata, ka šie pasākumi nav pietiekami mērķa sasniegšanai, pēc šīs dalībvalsts pieprasījuma lietu var izskatīt TRIPS Padomē.

                  5.

                  Nolūkā izmantot apjomekonomijas efektu, lai veicinātu farmaceitisko produktu pirktspēju un atvieglotu to vietējo ražošanu, ir atzīts, ka jāveicina to sistēmu attīstība, kas nodrošina reģionālo patentu piešķiršanu dalībvalstīs, kā aprakstīts 31.a panta 3. punktā. Tādēļ attīstītās dalībvalstis uzņemas nodrošināt tehnisko sadarbību atbilstoši šā nolīguma 67. pantam, tostarp sadarbībā ar citām atbilstošām starpvaldību organizācijām.

                  6.

                  Dalībvalstis atzīst, ka vēlams veicināt tehnoloģiju nodošanu un jaudas radīšanu farmācijas nozarē, lai pārvarētu problēmas, ar kurām saskaras dalībvalstis, kam ir nepietiekama vai nav ražošanas jaudas farmācijas nozarē. Tādēļ dalībvalstis, kurām ir tiesības tikt izvēlētām importēšanai, un eksportētājas dalībvalstis tiek mudinātas izmantot sistēmu tā, lai sasniegtu šo mērķi. Dalībvalstis apņemas sadarboties, pievēršot īpašu uzmanību tehnoloģiju nodošanai un jaudas radīšanai farmācijas nozarē, darbā, kas veicams atbilstoši šā nolīguma 66. panta 2. punktam, Deklarācijas par TRIPS līgumu un sabiedrības veselību 7. pantam un citā attiecīgā TRIPS Padomes darbā.

                  7.

                     TRIPS Padome katru gadu pārskata sistēmu, lai nodrošinātu tās efektīvu darbību, un reizi gadā Ģenerālpadomei iesniedz ziņojumu par tās darbību.

      TRIPS LĪGUMA PIELIKUMA PAPILDINĀJUMS
      Farmācijas nozares ražošanas jaudas novērtēšana
      Uzskata, ka vismazāk attīstītajām dalībvalstīm ir nepietiekama vai nav ražošanas jaudas farmācijas nozarē.
      Citām dalībvalstīm, kam ir tiesības tikt izvēlētām importēšanai, to, ka attiecīgo produktu ražošanas jauda ir nepietiekama vai tās nav, var konstatēt vienā no šiem veidiem:

                  i)

                  attiecīgā dalībvalsts ir pierādījusi, ka tai nav ražošanas jaudas farmācijas nozarē;
                  vai

                  ii)

                  ja dalībvalstij ir neliela ražošanas jauda šajā nozarē, tā ir pārbaudījusi šo jaudu un konstatējusi, ka, neskaitot jaudu, kas pieder patenta īpašniekam vai ko tas kontrolē, tā nav pietiekama, lai apmierinātu tās vajadzības. Kad ir konstatēts, ka šī jauda ir kļuvusi pietiekama dalībvalsts vajadzību apmierināšanai, sistēmu vairs neizmanto.

      (1)  Šis apakšpunkts neskar 1. punkta b) apakšpunktu.

      (2)  Jāsaprot, ka šo paziņojumu nav jāapstiprina PTO iestādē, lai izmantotu sistēmu.

      (3)  Austrālija, Kanāda, Eiropas Kopiena un – 31.a panta un šā pielikuma mērķiem – tās dalībvalstis, Īslande, Japāna, Jaunzēlande, Norvēģija, Šveice un Amerikas Savienotās Valstis.

      (4)  Apvienotos paziņojumus, kas sniedz šajā apakšpunktā prasīto informāciju, var sniegt reģionālās organizācijas, kas minētas 31.a panta 3. punktā par importētājām valstīm – PTO loceklēm, kurām ir tiesības tikt izvēlētām, kas izmanto sistēmu, kuras ir šo organizāciju dalībnieces, ar šo dalībnieču piekrišanu.

      (5)  Paziņojumi būs publiski pieejami PTO Sekretariātā, izmantojot tīmekļa vietni, kas veltīta sistēmai.

      (6)  Šis apakšpunkts neskar šā nolīguma 66. panta 1. punktu.

      (7)  Licences ņēmējs var šim mērķim izmantot savu tīmekļa vietni vai ar PTO Sekretariāta palīdzību izmantot sistēmai veltīto PTO tīmekļa vietni.

      (8)  Jāsaprot, ka šo paziņojumu nav jāapstiprina PTO iestādē, lai izmantotu sistēmu.

      (9)  Paziņojumi būs publiski pieejami PTO Sekretariātā, izmantojot tīmekļa vietni, kas veltīta sistēmai.


title: 2013/457/ES: Padomes Lēmums ( 2013. gada 16. septembris ), ar ko ieceļ Eiropas Savienības Civildienesta tiesas tiesnesi

text:
               18.9.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 247/37

         PADOMES LĒMUMS
   (2013. gada 16. septembris),
   ar ko ieceļ Eiropas Savienības Civildienesta tiesas tiesnesi
   (2013/457/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 257. panta ceturto daļu,
   ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 106.a panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Protokola Nr. 3 par Eiropas Savienības Tiesas Statūtiem, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību, Līgumam par Eiropas Savienības darbību un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumam, I pielikuma 2. pantu un 3. panta 1. punktu pēc tam, kad 2013. gada 1. oktobrī no amata būs atkāpusies Irena BORUTA kundze, laikposmam no 2013. gada 1. oktobra līdz 2019. gada 30. septembrim būtu jāieceļ Eiropas Savienības Civildienesta tiesas (turpmāk “Civildienesta tiesa”) tiesnesis.

               (2)

               Tika publicēts publisks aicinājums (1) pieteikties konkursam.

               (3)

               Protokola Nr. 3 I pielikuma 3. panta 3. punktā paredzētās komitejas sanāksmes notika 2013. gada 4. un 5. jūnijā un 2. un 3. jūlijā. Pēc diskusijām tā nāca klajā ar atzinumu par pretendentu piemērotību veikt Civildienesta tiesas tiesneša pienākumus, kam pievienoja to pretendentu sarakstu, kuriem ir vispiemērotākā augstos amatos gūta darba pieredze.

               (4)

               Tāpēc ir atbilstīgi laikposmam no 2013. gada 1. oktobra līdz 2019. gada 30. septembrim par Civildienesta tiesas tiesnesi iecelt vienu no minētajā sarakstā iekļautajām personām, nodrošinot Civildienesta tiesas sastāva līdzsvarotību, lai tajā būtu pārstāvēti dalībvalstu valstspiederīgie no ģeogrāfiski pēc iespējas plašākas teritorijas, ņemot vērā arī valstu tiesību sistēmu pārstāvību,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Eiropas Savienības Civildienesta tiesas tiesneša amatā laikposmam no 2013. gada 1. oktobra līdz 2019. gada 30. septembrim ieceļ Jesper SVENNINGSEN kungu.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2013. gada 16. septembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         L. LINKEVIČIUS

      (1)  OV C 82, 21.3.2013., 5. lpp.


title: Padomes Lēmums (KĀDP) 2016/2382 (2016. gada 21. decembris), ar ko izveido Eiropas Drošības un aizsardzības koledžu (EDAK) un atceļ Lēmumu 2013/189/KĀDP

text:
               23.12.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 352/60

         PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2016/2382
   (2016. gada 21. decembris),
   ar ko izveido Eiropas Drošības un aizsardzības koledžu (EDAK) un atceļ Lēmumu 2013/189/KĀDP
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 28. panta 1. punktu un 42. panta 4. punktu, un 43. panta 2. punktu,
   ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2005. gada 18. jūlijā pieņēma Vienoto rīcību 2005/575/KĀDP, ar ko izveido Eiropas Drošības un aizsardzības koledžu (“EDAK”) (1). Minēto vienoto rīcību aizstāja ar Vienoto rīcību 2008/550/KĀDP (2). Savukārt minēto vienoto rīcību atcēla ar Padomes Lēmumu 2013/189/KĀDP (3).

               (2)

               Padome 2008. gada novembrī pieņēma Eiropas jauno virsnieku apmaiņas sistēmu, kas veidota pēc Erasmus
                   (4) parauga, un vienojās, ka īstenošanas darba grupa sanāks EDAK Akadēmiskajā valdē.

               (3)

               2016. gada 15. jūlijā EDAK Vadības komiteja vienojās par ieteikumiem saistībā ar turpmākajām EDAK perspektīvām.

               (4)

               Apmācības un izglītošanas pasākumi EDAK sistēmā ir jāveic EDAP/KĀDP jomā, tostarp konfliktu stabilizēšanas, konfliktu risināšanas un attiecībā uz nepieciešamajiem apstākļiem ilgtspējīgas attīstības jomā.

               (5)

               Kamēr EDAK personālam būtu pārsvarā jābūt norīkotam, var būt nepieciešami, ka administratīvā un finanšu asistenta amatu ieņem līgumdarbinieks.

               (6)

               Saskaņā ar Padomes Lēmumu 2010/427/ES (5) EĀDD būtu jāsniedz EDAK atbalsts, ko iepriekš sniedza Padomes Ģenerālsekretariāts,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   I NODAĻA

      IZVEIDE, MISIJA, MĒRĶI UN UZDEVUMI

   1. pants
   Izveide
   Ar šo tiek izveidota Eiropas Drošības un aizsardzības koledža (“EDAK”).
   2. pants
   Misija
   EDAK nodrošina apmācību un izglītību Savienības kopējās drošības un aizsardzības politikas (KDAP) jomā, ņemot vērā kopējo ārpolitiku un drošības politiku (KĀDP) plašākā Eiropas līmenī, lai veidotu un veicinātu civilā un militārā personāla vienotu izpratni par KDAP un KĀDP un lai ar saviem apmācības un izglītības pasākumiem (“EDAK apmācības un izglītības pasākumi”) noteiktu un izplatītu paraugpraksi saistībā ar dažādiem KDAP un KĀDP jautājumiem.
   3. pants
   Mērķi
   EDAK ir šādi mērķi:

               a)

               turpmāk stiprināt Eiropas kopējo drošības un aizsardzības kultūru Savienībā un LES 21. panta 1. punktā izklāstītos principus popularizēt ārpus Savienības;

               b)

               veicināt labāku izpratni par KDAP kā par KĀDP būtisku sastāvdaļu;

               c)

               nodrošināt Savienības iestādes un struktūras ar zinošu personālu, kas spēj efektīvi risināt visus ar KDAP un KĀDP saistītos jautājumus;

               d)

               nodrošināt dalībvalstu administrācijas un personālu ar zinošiem darbiniekiem, kuri pārzina Savienības politiku, iestādes un procedūras KDAP un KĀDP jomā;

               e)

               nodrošināt KDAP misiju un operāciju personālam kopīgu izpratni par KDAP misiju un operāciju darbības principiem un veidot apziņu par kopīgu Eiropas identitāti;

               f)

               nodrošināt apmācību un izglītību, kas atbilst KDAP misiju un operāciju vajadzībām apmācības un izglītības jomā;

               g)

               atbalstīt Savienības partnerattiecības KDAP un KĀDP jomā, jo īpaši partnerattiecības ar tām valstīm, kas piedalās KDAP misijās;

               h)

               atbalstīt krīžu civilo pārvarēšanu, tostarp konfliktu novēršanas, un nodrošināt vai saglabāt apstākļus, kas nepieciešami ilgtspējīgai attīstībai;

               i)

               popularizēt Eiropas ierosmi jauno virsnieku apmaiņai;

               j)

               palīdzēt veidot profesionālas attiecības un kontaktus starp apmācības un izglītības pasākumu dalībniekiem.

         Attiecīgā gadījumā uzmanību pievērš konsekvences nodrošināšanai ar citām Savienības darbībām.
   4. pants
   EDAK uzdevumi
   1.   Saskaņā ar EDAK misiju un mērķiem tās galvenie uzdevumi ir rīkot un vadīt EDAK apmācības un izglītības pasākumus KDAP un KĀDP jomā.
   2.   EDAK apmācības un izglītības pasākumi ietver:

               a)

               pamata un paaugstināta līmeņa kursus, ar kuriem veicina vispārēju izpratni par KDAP un KĀDP;

               b)

               kursus, kuros attīsta līdera iemaņas;

               c)

               kursus, ar kuriem sniedz tiešu atbalstu KDAP misijām un operācijām, tostarp apmācību un izglītību pirms misijas vai operācijas izvēršanas un tās gaitā;

               d)

               kursus, ar kuriem sniedz atbalstu ES partnerorganizācijām un valstīm, kuras piedalās KDAP misijās un operācijās;

               e)

               moduļus, ar kuriem atbalsta civilo un militāro apmācību un izglītību KDAP un KĀDP jomā;

               f)

               KDAP un KĀDP kursus, seminārus, programmas un konferences, kas paredzētas specializētai auditorijai vai ir ar speciālu ievirzi;

               g)

               kopīgus moduļus, ko vada saskaņā ar Eiropas ierosmi jauno virsnieku apmaiņai, kas veidota pēc Erasmus programmas parauga.

         Kaut gan oficiāli tās nav EDAK apmācības un izglītības darbības, EDAK atbalsta un popularizē arī Eiropas pusgadus un kopīgas programmas maģistra grāda ieguvei, izmantojot pirmajā daļā minētos kopīgos moduļus.
   Citus apmācības un izglītības pasākumus veic saskaņā ar 9. pantā minētās Vadības komitejas (“Vadības komiteja”) lēmumu.
   3.   Papildus 2. punktā minētajām darbībām EDAK jo īpaši:

               a)

               veicina kontaktu veidošanu starp 5. panta 1. punktā minētajā tīklā (“tīkls”) iesaistītajiem attiecīgajā punktā minētajiem institūtiem;

               b)

               vada un pilnveido e-mācību sistēmu, lai atbalstītu KDAP un KĀDP apmācības un izglītības pasākumus vai, izņēmuma gadījumos, lai to varētu lietot neatkarīgos apmācības un izglītības pasākumos;

               c)

               izstrādā un izdod apmācības un izglītības materiālus KDAP un KĀDP jomā, arī – balstoties uz jau esošiem attiecīgiem materiāliem;

               d)

               atbalsta absolventu asociāciju bijušajiem apmācības dalībniekiem;

               e)

               atbalsta apmaiņas programmas KDAP un KĀDP jomā, kas notiek starp dalībvalstu apmācības un izglītības institūtiem;

               f)

               darbojas kā Goalkeeper projekta Schoolmaster moduļa atsevišķu daļu administrators un ar minētā moduļa starpniecību sniedz ieguldījumu ikgadējā Savienības apmācības programmā KDAP jomā;

               g)

               sniedz atbalstu apmācības un izglītības pārvaldībai konfliktu novēršanas, krīžu civilās pārvarēšanas jomā, nodrošina vai saglabā apstākļus, kas nepieciešami ilgtspējīgai attīstībai un drošības sektora reformas ierosmju jomā, kā arī lai uzlabotu kiberdrošību un informētību par hibrīddraudiem;

               h)

               rīko un vada ikgadēju tīkla konferenci, attiecīgi sapulcinot civilās un militārās apmācības un izglītības ekspertus KDAP jomā no dalībvalstu apmācības un izglītības institūtiem un ministrijām, kā arī attiecīgā ārējā apmācībā un izglītībā iesaistītās personas; un

               i)

               uztur kontaktus ar attiecīgiem dalībniekiem brīvības, drošības un tiesiskuma jomā, attīstības un sadarbības jomā un ar attiecīgām starptautiskām organizācijām.

         II NODAĻA

      ORGANIZĀCIJA

   5. pants
   Tīkls
   1.   EDAK organizē kā tīklu, kas ietver civilus un militārus institūtus, koledžas, akadēmijas, universitātes, iestādes un citas iesaistītās personas, kas Savienībā nodarbojas ar drošības un aizsardzības politikas jautājumiem, ko noteikušas dalībvalstis, kā arī Eiropas Savienības Drošības izpētes institūtu (EUISS).
   EDAK veido ciešas saites ar Savienības iestādēm un attiecīgām Savienības aģentūrām, jo īpaši:

               a)

               ar ES Tiesībaizsardzības apmācības aģentūru (CEPOL);

               b)

               ar Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūru (Frontex);

               c)

               ar Eiropas Aizsardzības aģentūru (EAA);

               d)

               ar Eiropas Satelītcentru (ES SatCen); un

               e)

               ar Eiropas Policijas biroju (Eiropolu).

         2.   Attiecīgā gadījumā starptautiskas, starpvaldību, valdību un nevalstiskas organizācijas var iegūt asociētā tīkla partnera (ANP) statusu, par kura detalizētiem pasākumiem vienosies Vadības komiteja.
   3.   EDAK strādā Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos (“AP”) vispārējā vadībā.
   6. pants
   Eiropas Savienības drošības pētījumu institūta loma
   1.   EUISS kā daļa no EDAK tīkla sadarbojas ar EDAK, atbilstīgi savām iespējām darot pieejamas savas speciālās zināšanas un zināšanu apkopošanas spējas EDAK apmācības pasākumiem, tostarp – ar EUISS publikācijām.
   2.   Jo īpaši EUISS nodrošina lekcijas, ko sniedz EUISS analītiķi, un sniedz ieguldījumu EDAK e-mācību satura turpmākā pilnveidošanā.
   3.   EUISS atbalsta arī EDAK absolventu asociāciju.
   7. pants
   Tiesībspēja
   1.   EDAK ir vajadzīgā tiesībspēja, lai:

               a)

               pildītu savus uzdevumus un sasniegtu savus mērķus;

               b)

               slēgtu līgumus un administratīvas vienošanās, kas vajadzīgas tās darbībai, tostarp lai īstenotu personāla norīkošanu un pieņemtu darbā līgumdarbiniekus; iegūtu iekārtas, jo īpaši mācību iekārtas;

               c)

               turētu bankas kontus; un

               d)

               būtu par pusi tiesvedībā.

         2.   Saistības, ko varētu radīt EDAK noslēgti līgumi, sedz ar finansējumu, kas tai pieejams saskaņā ar 16. un 17. pantu.
   8. pants
   Struktūra
   EDAK paspārnē izveido šādu struktūru:

               a)

               Vadības komiteja, kas ir atbildīga par EDAK apmācības un izglītības pasākumu vispārējo koordināciju un ievirzi;

               b)

               Akadēmiskā valde (“valde”), kas ir atbildīga par EDAK apmācības un izglītības pasākumu kvalitātes un saskaņotības nodrošināšanu;

               c)

               EDAK vadītājs (“vadītājs”), vienīgais EDAK juridiskais pārstāvis, kas ir atbildīgs par EDAK finanšu un administratīvo pārvaldību, kā arī sniedz konsultācijas komitejai un valdei par EDAK pasākumu organizēšanu un pārvaldību;

               d)

               EDAK sekretariāts (“sekretariāts”), kam jāpalīdz vadītājam veikt tā pienākumus un jo īpaši jāpalīdz valdei nodrošināt EDAK apmācības un izglītības pasākumu vispārējo kvalitāti un saskaņotību.

         9. pants
   Vadības komiteja
   1.   EDAK lēmējinstitūcija ir Vadības komiteja, kurā no katras dalībvalsts ir iecelts viens pārstāvis. Katru komitejas locekli var pārstāvēt vai pavadīt vietnieks.
   2.   Kopā ar Vadības komitejas locekļiem komitejas sanāksmēs var piedalīties arī eksperti.
   3.   Vadības komitejas priekšsēdētājs ir AP pārstāvis ar atbilstīgu pieredzi. Komiteja sanāk vismaz četras reizes gadā.
   4.   To valstu, kas pievienojas Savienībai, pārstāvji var apmeklēt Vadības komitejas sanāksmes kā aktīvi novērotāji.
   5.   Vadītājs, citi EDAK personāla pārstāvji, valdes priekšsēdētājs un attiecīgā gadījumā tās dažādo sastāvu priekšsēdētāji, kā arī Komisijas un citu ES iestāžu, tostarp EĀDD, pārstāvji piedalās Vadības komitejas sanāksmēs bez balsstiesībām.
   6.   Vadības komitejai ir šādi uzdevumi:

               a)

               apstiprināt un regulāri pārskatīt EDAK apmācības un izglītības pasākumus, kas atbilst apstiprinātajām EDAK apmācības un izglītības prasībām;

               b)

               apstiprināt EDAK gada akadēmisko programmu;

               c)

               atlasīt apmācības un izglītības pasākumus, ko paredzēts vadīt EDAK, un noteikt minēto pasākumu prioritāti, ņemot vērā līdzekļus, kas ir pieejami EDAK, un noteiktās apmācības un izglītības prasības;

               d)

               izvēlēties dalībvalsti(-is), kurā(-ās) notiek EDAK apmācības un izglītības pasākumi, un institūtus, kuri tos īsteno;

               e)

               lemt par trešo valstu dalības iespēju attiecībā uz konkrētiem EDAK apmācības un izglītības pasākumiem Politikas un drošības komitejas noteiktajā vispārējās politikas satvarā;

               f)

               pieņemt mācību plānu visiem EDAK apmācības un izglītības pasākumiem;

               g)

               pieņemt zināšanai kursu novērtējuma ziņojumus;

               h)

               pieņemt zināšanai vispārīgo gada ziņojumu par EDAK apmācības un izglītības pasākumiem un pieņemt tajā iekļautos ieteikumus, kas nosūtāmi attiecīgajām Padomes struktūrām;

               i)

               sniegt vispārējas norādes attiecībā uz valdes darbu;

               j)

               iecelt Akadēmiskās valdes un tās dažādo sastāvu priekšsēdētājus;

               k)

               pieņemt vajadzīgos lēmumus par EDAK darbību, ja vien nav paredzēts, ka tos pieņem citas struktūras;

               l)

               pamatojoties uz vadītāja priekšlikumiem, apstiprināt gada budžetu un visus budžeta grozījumus;

               m)

               apstiprināt gada pārskatus un sniegt vadītājam apstiprinājumu par budžeta izpildi;

               n)

               apstiprināt papildu noteikumus, kas piemērojami EDAK pārvaldītajiem izdevumiem;

               o)

               apstiprināt visus finansēšanas nolīgumus un tehniskas vienošanās ar Komisiju, EĀDD, Savienības aģentūru vai kādu no dalībvalstīm attiecībā uz finansēšanu vai EDAK izdevumu īstenošanu;

               p)

               piedalīties vadītāja atlases procedūrā, kā norādīts 11. panta 3. punktā.

         7.   Vadības komiteja apstiprina savu reglamentu.
   8.   Izņemot 2. panta 6. punktā paredzēto gadījumu par finanšu noteikumiem, ko piemēro EDAK finansētajiem izdevumiem un tās finansējumam, Vadības komiteja lēmumus pieņem ar kvalificētu balsu vairākumu, kā noteikts Līguma par Eiropas Savienību 16. panta 4. punktā.
   10. pants
   Akadēmiskā valde
   1.   Valdes sastāvā ir augsta līmeņa pārstāvji no tiem civilajiem un militārajiem institūtiem un citām struktūrām, ko dalībvalstis noteikušas, lai palīdzētu veikt EDAK apmācības un izglītības pasākumus, kā arī EUISS direktors vai direktora pārstāvis.
   2.   Valdes priekšsēdētāju ieceļ Vadības komiteja no valdes locekļu vidus.
   3.   Komisijas un EĀDD pārstāvjus aicina piedalīties valdes sanāksmēs.
   4.   Asociēto tīkla partneru augstākā ranga pārstāvjus uzaicina piedalīties valdes sanāksmēs kā aktīvus novērotājus.
   5.   Valdes sanāksmēs var uzaicināt piedalīties kā novērotājus arī akadēmiskos ekspertus un augstākās amatpersonas no Savienības un valstu iestādēm. Piemērotā gadījumā un izvērtējot katru gadījumu atsevišķi, valdes sanāksmēs var uzaicināt piedalīties arī akadēmiskos ekspertus un augstākās amatpersonas, kas pārstāv tādas iestādes, kuras nav iekļautas tīklā.
   6.   Valdei ir šādi uzdevumi:

               a)

               sniegt Vadības komitejai akadēmiskas konsultācijas un ieteikumus;

               b)

               ar tīkla starpniecību īstenot pieņemto gada akadēmisko programmu;

               c)

               pārraudzīt e-mācību sistēmu;

               d)

               izstrādāt mācību plānu visiem EDAK apmācības un izglītības pasākumiem;

               e)

               nodrošināt EDAK apmācības un izglītības pasākumu vispārēju koordināciju starp visiem institūtiem;

               f)

               pārbaudīt iepriekšējā akadēmiskajā gadā īstenoto apmācības un izglītības pasākumu līmeni;

               g)

               iesniegt Vadības komitejai ierosinājumus par apmācības un izglītības pasākumiem nākamajam akadēmiskajam gadam;

               h)

               nodrošināt visu EDAK apmācības un izglītības pasākumu sistemātisku vērtēšanu un apstiprināt kursu novērtējuma ziņojumus;

               i)

               piedalīties vispārējā gada ziņojuma par EDAK darbu sagatavošanā;

               j)

               atbalstīt to, lai tiktu īstenota Eiropas ierosme jauno virsnieku apmaiņai, kas veidota pēc Erasmus programmas parauga.

         7.   Lai izpildītu savus pienākumus, valde var sanākt dažādos noteiktiem projektiem pielāgotos sastāvos. Vadības komiteja piekrīt minētajiem sastāviem un valde paredz noteikumus un pasākumus, ar ko reglamentē minēto sastāvu izveidi un darbību. Katrs sastāvs vismaz reizi gadā ziņos par savām darbībām kopējai valdei, un pēc tam tā pilnvaras var pagarināt.
   8.   EDAK sekretariāta loceklis atbalstīs valdi un katru no tās sastāviem un sniegs tiem palīdzību. Viņš vai viņa piedalīsies sanāksmēs bez balsstiesībām. Ja nevar atrast citu kandidātu, viņš vai viņa tajā pašā laikā var vadīt sanāksmes.
   9.   Valdes un katra tās sastāva reglamentu pieņem Vadības komiteja.
   11. pants
   Vadītājs
   1.   Vadītājs:

               a)

               ir atbildīgs par EDAK pasākumiem;

               b)

               ir EDAK vienīgais juridiskais pārstāvis;

               c)

               ir atbildīgs par EDAK finanšu un administratīvo pārvaldību;

               d)

               konsultē Vadības komiteju un valdi un palīdz tām darbā; un

               e)

               darbojas kā EDAK pārstāvis apmācības un izglītības pasākumos tīklā un ārpus tā.

         2.   Vadītāja amata kandidāti ir personas, kam piemīt vispāratzītas ilgā laikposmā uzkrātas speciālās zināšanas un pieredze apmācības un izglītības jomā. Dalībvalstis var izvirzīt kandidātus vadītāja amatam. Savienības iestāžu un EĀDD darbinieki var pieteikties šim amatam saskaņā ar piemērojamiem noteikumiem.
   3.   Priekšatlases procesu rīko AP vadībā. Priekšatlases komisija sastāv no trim EĀDD pārstāvjiem. To vada Vadības komitejas priekšsēdētājs. Pamatojoties uz priekšatlases rezultātiem, AP sniedz Vadības komitejai ieteikumu ar vismaz trīs kandidātu sarakstu, kas sastādīts priekšatlases komisijas izvēles secībā. Vismaz pusei kandidātu šajā priekšatlases rezultātu sarakstā būtu jānāk no dalībvalstīm. Kandidāti savu redzējumu par EDAK iesniegs Vadības komitejai, un pēc tam dalībvalstis tiks aicinātas sarindot kandidātus rakstiskā, slepenā balsojumā. Vadītāju no EĀDD personāla vidus ieceļ AP.
   4.   Vadītāja uzdevumi ir, jo īpaši:

               a)

               veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu efektīvu EDAK pasākumu darbību, tostarp pieņem iekšējas administratīvas instrukcijas un publicē paziņojumus;

               b)

               pamatojoties uz valdes iesniegtiem priekšlikumiem, sagatavot EDAK gada pārskata sākotnēju projektu un darba programmas sākotnēju projektu, ko iesniedz Vadības komitejai;

               c)

               koordinēt EDAK darba programmas īstenošanu;

               d)

               uzturēt kontaktus ar attiecīgajām dalībvalstu iestādēm;

               e)

               uzturēt kontaktus ar attiecīgiem ārējiem apmācības un izglītības dalībniekiem KDAP un KĀDP jomā;

               f)

               vajadzības gadījumā slēgt tehniskas vienošanās par EDAK apmācības un izglītības pasākumiem ar attiecīgām iestādēm un apmācības un izglītības dalībniekiem KDAP un KĀDP jomā;

               g)

               veikt jebkādus citus uzdevumus, ko viņam vai viņai uzticējusi Vadības komiteja.

         5.   Vadītājs ir atbildīgs par EDAK finanšu un administratīvo pārvaldību un jo īpaši:

               a)

               izstrādā un iesniedz Vadības komitejai visus budžeta projektus;

               b)

               pieņem budžetus, kad tos apstiprinājusi Vadības komiteja;

               c)

               ir EDAK budžeta kredītrīkotājs;

               d)

               EDAK vārdā atver vienu vai vairākus bankas kontus;

               e)

               risina sarunas par jebkādu finansēšanas nolīgumu un/vai tehnisku vienošanos ar Komisiju, EĀDD vai kādu no dalībvalstīm attiecībā uz EDAK izdevumu finansēšanu un/vai īstenošanu, iesniedz minētos nolīgumus Vadības komitejai un noslēdz tos;

               f)

               ar atlases komisijas palīdzību veic sekretariāta personāla atlasi;

               g)

               EDAK vārdā risina sarunas par jebkādu vēstuļu apmaiņu attiecībā uz sekretariāta personāla norīkošanu uz EDAK un paraksta tās;

               h)

               EDAK vārdā risina sarunas par jebkādu darba līgumu attiecībā uz personālu, ko apmaksā no EDAK budžeta, un paraksta tos;

               i)

               kopumā – pārstāv EDAK saistībā ar visiem tiesību aktiem, kuriem ir finansiālas sekas;

               j)

               iesniedz Vadības komitejai EDAK gada pārskatus.

         6.   Vadītājs par savām darbībām atbild Vadības komitejai.
   12. pants
   EDAK sekretariāts
   1.   Sekretariāts palīdz vadītājam pildīt vadītāja uzdevumus.
   2.   Sekretariāts EDAK apmācības un izglītības pasākumu vadīšanā, koordinēšanā un organizēšanā sniedz atbalstu Vadības komitejai, valdei, tostarp tās sastāviem, un institūtiem.
   3.   Sekretariāts atbalsta valdi un palīdz tai nodrošināt EDAK apmācības un izglītības pasākumu vispārējo kvalitāti un saskaņotību un to, lai tie saglabātu atbilstību Savienības politikas virzībai. Jo īpaši tie palīdz nodrošināt, lai visi soļi apmācības un izglītības pasākumu īstenošanā – no mācību programmu izstrādes un satura līdz metodoloģiskai pieejai – atbilstu visaugstākajiem iespējamiem standartiem.
   4.   Katrs EDAK tīklā iekļautais institūts ieceļ kontaktpersonu, ar kuru sekretariāts risina visus organizatoriskos un administratīvos jautājumus, kas saistīti ar EDAK apmācības un izglītības pasākumu rīkošanu.
   5.   Sekretariāts cieši sadarbojas ar Komisiju un EĀDD.
   13. pants
   EDAK personāls
   1.   EDAK personāls sastāv no:

               a)

               personāla, kuru darbam EDAK norīkojušas Savienības iestādes, EĀDD un Savienības aģentūras;

               b)

               valstu ekspertiem, kurus darbam EDAK norīkojušas dalībvalstis;

               c)

               gadījumā, ja administratīvā un finanšu asistenta amatam neviens valsts eksperts nav atrasts, – no līgumdarbiniekiem un saņemot apstiprinājumu no Vadības komitejas.

         2.   EDAK var uzņemt praktikantus un vizītēs ieradušos stipendiātus.
   3.   Lēmumu par EDAK personāla apjomu pieņem Vadības komiteja kopā ar lēmumu par nākamā gada budžetu, un personāla apjoms ir tieši saistīts ar EDAK apmācības un izglītības pasākumu skaitu un ar citiem uzdevumiem, kas noteikti 4. pantā.
   4.   AP Lēmums (6), ar kuru paredz noteikumus, kas piemērojami valstu ekspertiem, kuri norīkoti darbam EĀDD, mutatis mutandis piemērojams valstu ekspertiem, kurus dalībvalstis norīkojušas darbam EDAK. Personālam, kuru darbam EDAK norīkojušas Eiropas Savienības iestādes, tostarp līgumdarbiniekiem, kuriem maksā no EDAK budžeta, turpina piemērot Savienības Civildienesta noteikumus.
   5.   Vadības komiteja, pamatojoties uz AP priekšlikumu, ja vajadzīgs, definē nosacījumus, kas piemērojami praktikantiem un vizītēs esošiem stipendiātiem.
   6.   EDAK personāla pārstāvji bez iepriekšējas rakstiskas vadītāja atļaujas nedrīkst EDAK vārdā slēgt līgumus vai uzņemties jebkāda veida finansiālas saistības.
   III NODAĻA

      FINANSĒJUMS

   14. pants
   Ieguldījums natūrā apmācības un izglītības pasākumos
   1.   Katra dalībvalsts, Savienības iestāde, Savienības aģentūra un institūts, kā arī EĀDD sedz visas izmaksas, kas saistītas ar to dalību EDAK, tostarp algas, pabalstus, ceļa un uzturēšanās izdevumus un izmaksas, kas saistītas ar EDAK apmācības un izglītības pasākumu organizatorisko un administratīvo nodrošinājumu.
   2.   Katrs EDAK apmācības un izglītības pasākumu dalībnieks sedz visas izmaksas, kas saistītas ar viņa vai viņas dalību.
   15. pants
   EĀDD atbalsts
   1.   EĀDD sedz izmaksas, kas izriet no vadītāja un EDAK sekretariāta izmitināšanas tā telpās, tostarp izdevumus, kas saistīti ar informāciju tehnoloģijām, vadītāja norīkošanu un viena asistenta norīkošanu darbam EDAK sekretariātā.
   2.   EĀDD sniedz EDAK administratīvu atbalstu, kas vajadzīgs, lai pieņemtu darbā un pārvaldītu tās personālu un īstenotu tās budžetu.
   16. pants
   Iemaksa no Savienības budžeta
   1.   EDAK saņem ikgadēju vai daudzgadu iemaksu no Eiropas Savienības vispārējā budžeta. Ar minēto iemaksu var jo īpaši segt izmaksas saistībā ar atbalstu apmācības un izglītības pasākumiem un izmaksas saistībā ar ekspertiem, ko darbam EDAK norīkojušas dalībvalstis, un līdz vienam līgumdarbiniekam.
   2.   Finanšu atsauces summa EDAK izdevumu segšanai laikposmam no 2017. gada 1. janvāra līdz 2017. gada 31. decembrim ir EUR 700 000. Finanšu atsauces summu turpmākiem laikposmiem nosaka Padome pēc Vadības komitejas ieteikuma.
   3.   Kad Padome pieņēmusi 2. punktā minēto lēmumu, sarunas par finansēšanas nolīgumu ar Komisiju risina vadītājs.
   17. pants
   Brīvprātīgas iemaksas
   1.   Konkrētu darbību finansēšanas nolūkos EDAK var saņemt un pārvaldīt brīvprātīgas iemaksas no dalībvalstīm un institūtiem vai citiem līdzekļu devējiem. Šādas iemaksas EDAK īpaši iezīmē.
   2.   Sarunas par tehniskiem nosacījumiem 1. punktā minētajām iemaksām risina vadītājs.
   18. pants
   Projektu īstenošana
   1.   EDAK var pieteikties pētniecības un citiem projektiem KĀDP jomā. EDAK var darboties kā projekta koordinatore vai dalībniece. Vadītāju var iekļaut šāda projekta “konsultatīvajā valdē”. Šo uzdevumu viņš var deleģēt kādam no EAB sastāvu priekšsēdētājiem vai EDAK sekretariāta loceklim.
   2.   Iemaksas, kas saistītas ar šādiem projektiem, ir jāatklāj (grozītajā) EDAK budžetā, jāiezīmē un jāizmanto atbilstīgi EDAK uzdevumiem un mērķiem.
   19. pants
   Finanšu noteikumi
   Pielikumā izklāstītos finanšu noteikumus piemēro EDAK finansētajiem izdevumiem un šādu izdevumu finansējumam.
   IV NODAĻA

      DAŽĀDI NOTEIKUMI

   20. pants
   Dalība EDAK apmācības un izglītības pasākumos
   1.   Visos EDAK apmācības un izglītības pasākumos drīkst piedalīties visu dalībvalstu un valstu, kas pievienojas, valstspiederīgie. Organizējošie un vadošie institūti nodrošina, ka šo principu piemēro bez izņēmumiem.
   2.   Principā EDAK apmācības un izglītības pasākumos drīkst piedalīties arī to valstu valstspiederīgie, kuras kandidē uz pievienošanos Savienībai, un, vajadzības gadījumā, citu trešo valstu un organizāciju pārstāvji, jo īpaši 4. panta 2. punkta d) apakšpunktā minētajos apmācības un izglītības pasākumos.
   3.   Dalībnieki ir civilais, diplomātiskais/policijas/militārais personāls, kas strādā ar KDAP un KĀDP jomas aspektiem, un eksperti, kurus plānots norīkot darbam KDAP misijās vai operācijās.
   EDAK apmācības un izglītības pasākumos var inter alia uzaicināt piedalīties starptautisku organizāciju, nevalstisko organizāciju, akadēmisko institūtu un plašsaziņas līdzekļu, kā arī uzņēmēju aprindu pārstāvjus.
   4.   Dalībniekam, kurš pabeidzis EDAK kursu, izsniedz AP parakstītu sertifikātu. Sertifikāta formu un saturu regulāri pārskata Vadības komiteja. Šo sertifikātu atzīst dalībvalstis un Savienības iestādes.
   21. pants
   Sadarbība
   EDAK sadarbojas ar starptautiskām organizācijām un citām atbilstīgām struktūrām, piemēram, trešo valstu valsts mācību un izglītības institūtiem, jo īpaši ar 5. panta 2. punktā minētajiem, bet ne tikai ar tiem, kā arī izmanto to speciālās zināšanas.
   22. pants
   Drošības reglaments
   EDAK pasākumiem piemēro Padomes Lēmumu 2013/488/ES (7).
   V NODAĻA

      NOBEIGUMA NOTEIKUMI

   23. pants
   Nepārtrauktība
   Šā lēmuma īstenošanas nolūkos spēkā paliek normas un noteikumi, kas pieņemti, lai īstenotu Lēmumu 2013/189/KĀDP, tiktāl, ciktāl tie ir saderīgi ar šā lēmuma noteikumiem, un līdz tos groza vai atceļ.
   24. pants
   Atcelšana
   Ar šo atceļ Lēmumu 2013/189/KĀDP.
   25. pants
   Stāšanās spēkā un spēka zaudēšana
   1.   Šis lēmums stājas spēkā 2017. gada 1. janvārī. To pārskata pēc vajadzības un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā sešus mēnešus, pirms tas zaudē spēku.
   2.   Šis lēmums zaudē spēku 2021. gada 2. janvārī.

      Briselē, 2016. gada 21. decembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         M. LAJČÁK

      (1)  Padomes Vienotā rīcība 2005/575/KĀDP (2005. gada 18. jūlijs), ar ko izveido Eiropas Drošības un aizsardzības koledžu (EDAK) (OV L 194, 26.7.2005., 15. lpp.).

      (2)  Padomes Vienotā rīcība 2008/550/KĀDP (2008. gada 23. jūnijs), ar ko izveido Eiropas Drošības un aizsardzības koledžu (EDAK) un atceļ Vienoto rīcību 2005/575/KĀDP (OV L 176, 4.7.2008., 20. lpp.).

      (3)  Padomes Lēmums 2013/189/KĀDP (2013. gada 22. aprīlis), ar ko izveido Eiropas Drošības un aizsardzības koledžu (EDAK) un atceļ Vienoto rīcību 2008/550/KĀDP (OV L 112, 24.4.2013., 22. lpp.).

      (4)  Padomes Secinājumi par EDAK, Ārējo sakaru padomes 2903. sanāksme.

      (5)  Padomes Lēmums 2010/427/ES (2010. gada 26. jūlijs), ar ko nosaka Eiropas Ārējās darbības dienesta organizatorisko struktūru un darbību (OV L 201, 3.8.2010., 30. lpp.).

      (6)  Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos Lēmums (2011. gada 23. marts), ar ko izveido noteikumus, kurus piemēro valstu ekspertiem, kas norīkoti uz Eiropas Ārējās darbības dienestu (OV C 12, 14.1.2012., 8. lpp.).

      (7)  Padomes Lēmums 2013/488/ES (2013. gada 23. septembris) par drošības noteikumiem ES klasificētas informācijas aizsardzībai (OV L 274, 15.10.2013., 1. lpp.).

      PIELIKUMS

         Finanšu noteikumi, kas piemērojami EDAK finansētiem izdevumiem un EDAK izdevumu finansējumam

      1. pants
      Budžeta principi
      1.   EDAK budžets, ko sastāda euro, ir dokuments, ar kuru katram finanšu gadam nosaka un apstiprina EDAK ieņēmumus un visus EDAK finansētos izdevumus.
      2.   Budžeta ieņēmumi un izdevumi ir līdzsvarā.
      3.   EDAK ieņēmumus un izdevumus nav atļauts īstenot nekādā citā veidā, kā vien iekļaujot tos kādā budžeta pozīcijā.
      2. pants
      Budžetu pieņemšana
      1.   Katru gadu vadītājs izstrādā budžeta projektu nākamajam finanšu gadam, kas sākas 1. janvārī un beidzas tā paša gada 31. decembrī. Budžeta projektā iekļauj apropriācijas, ko uzskata par vajadzīgām, lai segtu EDAK finansējamos izdevumus minētajā laikposmā, un prognozi par ieņēmumiem, ar kuriem paredzēts segt tādus izdevumus.
      2.   Apropriācijas vajadzības gadījumā klasificē pēc veida vai mērķa nodaļās un pantos. Projektā iekļauj sīki izklāstītas piezīmes par katru pantu.
      3.   Ieņēmumus veido dalībvalstu vai citu līdzekļu devēju brīvprātīgas iemaksas, kā arī ikgadējā iemaksa no Eiropas Savienības budžeta.
      4.   Vadītājs līdz 31. martam iesniedz sīki izstrādātu budžeta ziņojumu par iepriekšējo finanšu gadu. Viņš vai viņa līdz 31. jūlijam Vadības komitejai ierosina budžeta projektu nākamajam finanšu gadam.
      5.   Vadības komiteja budžeta projektu apstiprina līdz 31. oktobrim.
      6.   Gadījumā, ja EDAK saņem daudzgadu iemaksu no Savienības vispārējā budžeta, Vadības komiteja gada budžetu apstiprina ar konsensu.
      3. pants
      Apropriāciju pārvietošana
      Neparedzamu apstākļu gadījumā vadītājs var lemt par 16. pantā minētās iemaksas apropriāciju pārvietošanu starp budžeta pozīcijām vai izdevumu kategorijām, nepārsniedzot 25 % no minētajām budžeta pozīcijām vai izdevumu kategorijām, un par tādu pārvietošanu vadītājs informē Vadības komiteju. Ja apropriāciju pārvietošana starp budžeta pozīcijām vai izdevumu kategorijām pārsniedz 25 % no minētajām budžeta pozīcijām vai izdevumu kategorijām, to iesniedz Vadības komitejai apstiprināšanai kā grozītu budžetu.
      4. pants
      Apropriāciju pārnešana
      1.   Apropriācijas, kas vajadzīgas, lai samaksātu par juridiskajām saistībām, kuras EDAK uzņēmusies līdz finanšu gada 31. decembrim, pārnes uz nākamo finanšu gadu.
      2.   Apropriācijas no brīvprātīgām iemaksām pārnes uz nākamo finanšu gadu.
      3.   Apropriācijas saistībā ar projektiem pārnes uz nākamo finanšu gadu.
      4.   Vadītājs ar Vadības komitejas apstiprinājumu var pārnest citas apropriācijas budžetā uz nākamo finanšu gadu.
      5.   Pārējās apropriācijas anulē finanšu gada beigās.
      5. pants
      Budžeta īstenošana un personāla pārvaldība
      EDAK tās budžeta īstenošanas un personāla pārvaldības nolūkos, cik vien tas iespējams, izmanto Savienības pastāvošās administratīvās struktūras, jo īpaši EĀDD.
      6. pants
      Bankas konti
      1.   EDAK bankas kontu, kas ir norēķinu vai īstermiņa konts euro valūtā, atver kādā no labākajām finanšu iestādēm, kuras galvenais birojs atrodas kādā no dalībvalstīm.
      2.   Nevienu bankas kontu nepārtērē.
      7. pants
      Maksājumi
      Visi maksājumi no EDAK bankas konta kopīgi jāparaksta EDAK vadītājam un vēl kādam EDAK personāla loceklim.
      8. pants
      Grāmatvedība
      1.   Vadītājs nodrošina, ka pārskati, kuros uzrādīti EDAK ieņēmumi, izdevumi un aktīvu uzskaite, tiek glabāti saskaņā ar starptautiski atzītiem grāmatvedības standartiem publiskajam sektoram.
      2.   Vadītājs iesniedz Vadības komitejai gada pārskatus par attiecīgo finanšu gadu kopā ar 2. panta 4. punktā minēto sīki izstrādāto ziņojumu ne vēlāk kā nākamā gada 31. martā.
      3.   Vajadzīgo grāmatvedības pakalpojumu veikšanu uztic ārējām struktūrām.
      9. pants
      Revīzijas
      1.   Reizi gadā tiek veikta EDAK grāmatvedības revīzija.
      2.   Vajadzīgo revīzijas pakalpojumu veikšanu var uzticēt ārējām struktūrām.
      3.   Revīzijas ziņojumus kopā ar 2. panta 4. punktā minēto sīki izstrādāto ziņojumu dara pieejamus Vadības komitejai.
      10. pants
      Izpildes apstiprinājums
      1.   Vadības komiteja, pamatojoties uz sīki izstrādāto ziņojumu, gada pārskatiem un ņemot vērā gada revīzijas ziņojumu, lemj par to, vai sniegt vadītājam apstiprinājumu attiecībā uz EDAK budžeta izpildi.
      2.   Vadītājs veic visus vajadzīgos pasākumus, lai pārliecinātu Vadības komiteju, ka apstiprinājumu var sniegt, un lai reaģētu uz konstatējumiem, kuri iekļauti lēmumos par apstiprinājumu, ja tādi ir doti.


title: 2007/271/EK: Komisijas Lēmums ( 2007. gada 23. aprīlis ) par Kopienas finansiālo ieguldījumu 2007. gada OIE konferencei Par trakumsērgas izskaušanu Eirāzijā

text:
               3.5.2007

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 115/22

      KOMISIJAS LĒMUMS

   (2007. gada 23. aprīlis)
   par Kopienas finansiālo ieguldījumu 2007. gada OIE konferencei “Par trakumsērgas izskaušanu Eirāzijā”
   (2007/271/EK)
   EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā Padomes 1990. gada 26. jūnija Lēmumu 90/424/EEK par izdevumiem veterinārijas jomā (1), un jo īpaši tā 20. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Lēmumā 90/424/EEK ir noteiktas procedūras, kas reglamentē Kopienas finansiālo ieguldījumu īpašiem veterināriem pasākumiem, tostarp tehniskiem un zinātniskiem pasākumiem. Turklāt Kopienai jāveic pašai vai jāpalīdz dalībvalstīm vai starptautiskām organizācijām veikt tehniskus un zinātniskus pasākumus, kas vajadzīgi, lai izstrādātu Kopienas tiesību aktus veterinārijas jomā, kā arī sekmētu veterināro izglītību vai mācības.

               (2)

               Pasaules Dzīvnieku veselības organizācija (“OIE”) ir uzņēmusies iniciatīvu organizēt plaša mēroga konferenci “Par trakumsērgas izskaušanu Eirāzijā”, kas notiks 2007. gada maijā Parīzē (“OIE konference”). Tā kā OIE konferences mērķis ir turpināt izstrādāt ieteikumus, kas izteikti OIE konferencē 2005. gadā Kijevā, OIE ir de facto monopols, kā minēts 168. panta c) punktā Komisijas 2002. gada 23. decembra Regulā (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2); tādējādi aicinājums iesniegt priekšlikumus nav vajadzīgs.

               (3)

               Vairākās dalībvalstīs trakumsērga jau daudzus gadus ir sastopama savvaļas dzīvniekiem, kas ir kā infekcijas perēklis citiem dzīvniekiem, un tādējādi rada nopietnu apdraudējumu cilvēku veselībai. Šīs dalībvalstis ir īstenojušas slimības izskaušanas un orālās vakcinācijas programmas savvaļas dzīvniekiem. Šo pasākumu rezultātā slimību izskauda dažās dalībvalstīs, bet tā aizvien ir sastopama pārējās dalībvalstīs, kurās izskaušanas programmas uzsāka tikai nesen.

               (4)

               Šīs programmas jāīsteno, līdz trakumsērga ir pilnībā izskausta. Turklāt programmas jāturpina īstenot tajās dalībvalstīs, kuras robežojas ar trešām valstīm, kur trakumsērga joprojām ir sastopama savvaļas dzīvniekiem.

               (5)

               Dzīvnieku veselības labad jāveicina ikviena rīcība, kas varētu sekmēt politiskus lēmumus, ar ko atbalsta trakumsērgas kontroli un izskaušanu Austrumeiropā un Centrālās Āzijas valstīs.

               (6)

               Ar OIE konferenci varētu uzlabot spēkā esošos tiesību aktus veterinārajā jomā un sekmēt veterināro izglītību un mācības līdzdalības valstīs.

               (7)

               Tādēļ ir lietderīgi sniegt Kopienas finansiālu ieguldījumu OIE konferencei. Jānosaka šāda ieguldījuma maksimālā summa un likme. Kopienas finansiālais ieguldījums ir no budžeta pozīcijas 17 04 02 01.

               (8)

               Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU.
   Vienīgais pants
   Pasaules Dzīvnieku veselības organizācijai (“OIE”) ar konferenci “Par trakumsērgas izskaušanu Eirāzijā”, kas notiks Parīzē 2007. gada maijā, saistītiem tehniskiem un zinātniskiem materiāliem saskaņā ar Lēmuma 90/424/EEK 19. pantu piešķir Kopienas finansiālu ieguldījumu, kura maksimālā likme ir 25 % no attaisnotajām izmaksām, un summa nepārsniedz EUR 50 000.

      Briselē, 2007. gada 23. aprīlī

            Komisijas vārdā —

            Komisijas loceklis

         Markos KYPRIANOU

      (1)  OV L 224, 18.8.1990., 19. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1791/2006 (OV L 363, 20.12.2006., 1. lpp.).

      (2)  OV L 357, 31.12.2002., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1248/2006 (OV L 227, 19.8.2006., 3. lpp.).


title: EBTA Uzraudzības iestādes Lēmums Nr. 637/08/COL ( 2008. gada 8. oktobris ), ar ko sešdesmit sesto reizi groza procedūras un materiālo tiesību noteikumus valsts atbalsta jomā

text:
               11.6.2009

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 148/55

         EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDES LĒMUMS

   Nr. 637/08/COL
   (2008. gada 8. oktobris),
   ar ko sešdesmit sesto reizi groza procedūras un materiālo tiesību noteikumus valsts atbalsta jomā
   EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDE (1),
   ŅEMOT VĒRĀ Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (2) un jo īpaši tā 61. līdz 63. pantu un 26. protokolu,
   ŅEMOT VĒRĀ EBTA valstu nolīgumu par Uzraudzības iestādes un Tiesas dibināšanu (3) un jo īpaši tā 24. pantu un 5. panta 2. punkta b) apakšpunktu,
   TĀ KĀ saskaņā ar Uzraudzības un Tiesas nolīguma 24. pantu Iestāde īsteno EEZ līguma noteikumus par valsts atbalstu,
   TĀ KĀ saskaņā ar Uzraudzības un Tiesas nolīguma 5. panta 2. punkta b) apakšpunktu Iestāde sniedz paziņojumus vai izdod vadlīnijas par EEZ līgumā regulētajiem jautājumiem, ja šis līgums vai Uzraudzības iestādes un Tiesas nolīgums to skaidri paredz vai ja Iestāde to uzskata par nepieciešamu,
   ATGĀDINOT procedūras un materiālo tiesību noteikumus valsts atbalsta jomā, ko Iestāde pieņēma 1994. gada 19. janvārī (4),
   TĀ KĀ 2008. gada 8. jūlijā Eiropas Kopienu Komisija (5) pieņēma paziņojumu attiecībā uz Valsts atbalsta programmas kuģu būvei termiņa pagarināšanu līdz 2011. gada 31. decembrim (6),
   TĀ KĀ šis paziņojums attiecas arī uz Eiropas Ekonomikas zonu,
   TĀ KĀ visā Eiropas Ekonomikas zonā ir jānodrošina EEZ valsts atbalsta noteikumu vienāda piemērošana,
   TĀ KĀ saskaņā ar EEZ līguma XV pielikuma beigu daļā iekļautās nodaļas “VISPĀRĒJAIS” II punktu EBTA Iestādei pēc apspriešanās ar EK Komisiju ir jāpieņem tiesību akti atbilstoši tiem, ko pieņēmusi EK Komisija,
   APSPRIEDUSIES ar EK Komisiju 2008. gada 9. septembrī,
   ATGĀDINOT, ka Iestāde ar 2008. gada 9. septembra vēstuli aicināja EBTA valstis iesniegt piezīmes par šo tematu un EBTA valstis nav iesniegušas iebildumus,
   IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Darbības termiņš EBTA Uzraudzības iestādes pamatnostādņu nodaļai par valsts atbalstu kuģu būvei tiek pagarināts līdz 2011. gada 31. decembrim. Valsts atbalsta pamatnostādņu 31. punkts tiek izteikts šādā redakcijā:

      “Šo programmu piemēro no 2004. gada 1. janvāra līdz vēlākais 2011. gada 31. decembrim. Šajā laikposmā Iestāde to var pārskatīt.”

   Valsts atbalsta kuģu būvei pamatnostādņu 1. zemsvītras piezīme tiek izteikta šādā redakcijā:

      “Šī nodaļa atbilst Kopienas valsts atbalsta programmai kuģu būvei (OV C 317, 30.12.2003., 11. lpp.), kurā Komisija izdarīja grozījumus 2006. gada 24. oktobrī (OV C 260, 28.10.2006., 7. lpp.) un 2008. gada 8. jūlijā (OV C 173, 8.7.2008., 3. lpp.).”

   2. pants
   Autentisks ir tikai teksts angļu valodā.

      Briselē, 2008. gada 8. oktobrī

            EBTA Uzraudzības iestādes vārdā —

            priekšsēdētājs

         Per SANDERUD

            Kolēģijas loceklis

         Kristján Andri STEFÁNSSON

      (1)  Turpmāk tekstā – “Iestāde”.

      (2)  Turpmāk tekstā – “EEZ līgums”.

      (3)  Turpmāk tekstā – “Uzraudzības un Tiesas nolīgums”.

      (4)  EEZ līguma 61. un 62. panta un Uzraudzības un Tiesas nolīguma 3. protokola 1. panta piemērošanas un interpretācijas pamatnostādnes, ko Iestāde pieņēma un izdeva 1994. gada 19. janvārī, publicētas OV L 231, 3.9.1994., 1. lpp., un EEZ papildinājumā Nr. 32, 3.9.1994., 1. lpp. Pamatnostādnes tika pēdējo reizi grozītas 2008. gada 16. jūlijā. Turpmāk tekstā – Valsts atbalsta pamatnostādnes. Valsts atbalsta pamatnostādņu atjauninātā versija ir pieejama Iestādes tīmekļa vietnē: http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldstateaid/state_aid_guidelines/

      (5)  Turpmāk tekstā – “EK Komisija”.

      (6)  OV C 173, 8.7.2008., 3. lpp.


title: 2010/685/ES: Komisijas Lēmums ( 2010. gada 10. novembris ), ar ko groza I pielikuma 3. nodaļu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 715/2009 par nosacījumiem attiecībā uz piekļuvi dabasgāzes pārvades tīkliem  Dokuments attiecas uz EEZ

text:
               11.11.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 293/67

         KOMISIJAS LĒMUMS
   (2010. gada 10. novembris),
   ar ko groza I pielikuma 3. nodaļu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 715/2009 par nosacījumiem attiecībā uz piekļuvi dabasgāzes pārvades tīkliem
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   (2010/685/ES)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Regulu (EK) Nr. 715/2009 par nosacījumiem attiecībā uz piekļuvi dabasgāzes pārvades tīkliem (1) un jo īpaši tās 23. panta 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Regulā (EK) Nr. 715/2009 ir noteiktas pamatnostādnes tehniskās informācijas definīcijai, kas tīkla lietotājiem vajadzīga, lai gūtu efektīvu piekļuvi sistēmai.

               (2)

               Pamatnostādnēs vajadzētu noteikt pārskatāmības prasības, lai praksē nodrošinātu efektīvu piekļuvi dabasgāzes pārvades sistēmām un garantiju minimumu vienādiem tirgus piekļuves nosacījumiem.

               (3)

               Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 715/2009 28. pantā minētās komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Regulas (EK) Nr. 715/2009 I pielikuma 3. nodaļu aizstāj ar šā lēmuma pielikuma tekstu.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   To piemēro no 2011. gada 3. marta.

      Briselē, 2010. gada 10. novembrī

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         José Manuel BARROSO

      (1)  OV L 211, 14.8.2009., 36. lpp.

      PIELIKUMS

         “3.   Definīcija tehniskai informācijai, kas tīkla lietotājiem vajadzīga, lai iegūtu efektīvu piekļuvi sistēmai, definīcija visiem būtiskiem pārskatāmības prasību punktiem un informācija, kas jāpublicē visos būtiskos punktos, un laika grafiks, kādā publicē šo informāciju

         3.1.   Definīcija tehniskai informācijai, kas tīkla lietotājiem vajadzīga, lai gūtu efektīvu piekļuvi sistēmai

         3.1.1.   Publicēšanas veids

                     1.

                     Pārvades sistēmu operatori visu informāciju, kas minēta 3.1.2. punktā un no 3.3.1. punkta līdz 3.3.5. punktam, sniedz šādā veidā:

                                 a)

                                 publiski pieejamā tīmekļa vietnē bez maksas un nepieciešamības reģistrēties vai citādi pieteikties pie pārvades sistēmu operatora;

                                 b)

                                 regulāri/pastāvīgi; publicēšanas biežums ir saskaņā ar notiekošajām izmaiņām un pakalpojuma ilgumu;

                                 c)

                                 viegli izmantojamā formā;

                                 d)

                                 kvantitatīvi skaidrā, viegli pieejamā veidā un bez diskriminācijas;

                                 e)

                                 lejupielādējamā formātā, kas ļauj veikt kvantitatīvo analīzi;

                                 f)

                                 vienotas sistēmas mērvienībās, t. i., kWh (ar degšanas standarta temperatūru 298,15 K) ir energoietilpības mērvienība, un m3 (pie 273,15 K un 1,01325 bāriem) ir tilpuma mērvienība. Jānorāda konstants koeficients pārvēršanai energoietilpībā. Papildus iepriekš norādītajam formātam publicēšanai var izmantot arī citas mērvienības;

                                 g)

                                 dalībvalsts oficiālajā valodā(-ās) un angļu valodā.

                     2.

                     Pārvades sistēmu operatori savlaicīgi izklāsta faktiskos grozījumus informācijā, kas minēta 3.1.2. punktā un no 3.3.1. punkta līdz 3.3.5. punktam, tiklīdz dati ir to rīcībā.

               3.1.2.   Publikāciju saturs

         Pārvades sistēmu operatori publicē vismaz šo informāciju par savām sistēmām un pakalpojumiem:

                     a)

                     sīku un pilnīgu aprakstu par dažādiem piedāvātiem pakalpojumiem un maksājumiem par tiem;

                     b)

                     dažāda tipa transportēšanas līgumus, kas pieejami šiem pakalpojumiem;

                     c)

                     tīkla kodeksu un/vai standartnosacījumus, ar ko pamatvilcienos nosaka visu tīkla lietotāju tiesības un pienākumus, tostarp:

                                 1)

                                 saskaņotus transportēšanas līgumus un citus būtiskus dokumentus;

                                 2)

                                 ja nepieciešams sistēmas piekļuvei, visos būtiskos punktos, kas definēti šā pielikuma 3.2. punktā, attiecīgo gāzes kvalitātes parametru specifikāciju, tostarp vismaz bruto siltumietilpību un Vobbes indeksu, un atbildību par pārveidošanu vai tās izmaksas tīkla lietotājiem, ja gāze neatbilst šīm specifikācijām;

                                 3)

                                 ja nepieciešams sistēmas piekļuvei, visos būtiskajos punktos informāciju par spiediena prasībām;

                                 4)

                                 procedūru atslēdzamās jaudas pārrāvuma gadījumā, tostarp vajadzības gadījumā atsevišķu pārrāvumu laiku, apjomu un kārtību (piemēram, proporcionāli vai apgrieztā secībā);

                     d)

                     saskaņotās procedūras, ko piemēro, izmantojot pārvades sistēmu, tostarp svarīgāko terminu definīcijas;

                     e)

                     noteikumus jaudu atvēlēšanas, pārslodzes novēršanas, uzkrājumu novēršanas un atkārtotas izmantošanas procedūrai;

                     f)

                     noteikumus, kas piemērojami jaudu tirdzniecībai sekundārā tirgū vis-à-vis pārvades sistēmu operatoriem;

                     g)

                     līdzsvarošanas noteikumus un nelīdzsvarotības maksājumu aprēķināšanas metodi;

                     h)

                     vajadzības gadījumā – pielāgojamības un pielaižu apjomus, kas transporta un citos pakalpojumos iekļauti bez īpašas maksas, kā arī visus pielāgojumus, ko piedāvā papildus, un attiecīgos maksājumus;

                     i)

                     sīku aprakstu par pārvades sistēmas operatora izmantoto gāzes sistēmu un tās būtiskajiem saslēgumu punktiem, kas definēti šā pielikuma 3.2. punktā, un saslēgto sistēmu vai iekārtu operatoru nosaukumus;

                     j)

                     noteikumus, kas piemērojami, lai pievienotos sistēmai, ko izmanto pārvades sistēmas operators;

                     k)

                     informāciju par ārkārtas mehānismiem, ciktāl tie ir pārvades sistēmas operatora atbildībā, piemēram, tādiem, kas var novest pie patērētāju grupu atvienošanas, un citus vispārējās atbildības noteikumus, kas attiecas uz pārvades sistēmas operatoru;

                     l)

                     procedūras saslēgumu punktos, par kurām vienojušies pārvades sistēmu operatori un kuras attiecas uz tīkla lietotāju piekļuvi attiecīgajām pārvades sistēmām, saistībā ar tīkla savstarpēju izmantojamību, pieņemtās nominācijas procedūras un saskaņošanas procedūras, un citas pieņemtās procedūras, kas paredz noteikumus saistībā ar gāzes plūsmas sadalījumu un līdzsvarošanu, tostarp izmantotās metodes;

                     m)

                     pārvades sistēmu operatori publicē sīku un izsmeļošu metodoloģijas un procesa aprakstu, tostarp informāciju par izmantotajiem rādītājiem un pamatpieņēmumiem, aprēķinot tehnisko jaudu.

               3.2.   Visu būtisko pārskatāmības prasību punktu definīcija

                     1.

                     Pie būtiskiem punktiem pieder vismaz:

                                 a)

                                 visi ieejas un izejas punkti uz pārvades tīklu un no tā, ko izmanto pārvades sistēmas operators, izņemot izejas punktus, kas savienoti ar vienīgo galapatērētāju, un izņemot ieejas punktus, kas tieši savienoti ar individuālā ražotāja, kas atrodas ES teritorijā, ražošanas iekārtu;

                                 b)

                                 visi ieejas un izejas punkti, kas savieno pārvades sistēmas operatora līdzsvarošanas zonas;

                                 c)

                                 visi punkti, kas savieno kāda pārvades sistēmas operatora tīklu ar sašķidrinātas dabasgāzes tīkla galiekārtu, fiziskām gāzes glabātavām, glabāšanas un ražošanas iekārtām, izņemot gadījumus, kad uz šīm ražošanas iekārtām attiecas atbrīvojums atbilstīgi a) apakšpunktam;

                                 d)

                                 visi punkti, kas konkrēta pārvades sistēmas operatora tīklu savieno ar infrastruktūru, kura vajadzīga, lai sniegtu palīgpakalpojumus, kuri definēti Direktīvas 2009/73/EK 2. panta 14. punktā.

                     2.

                     Informāciju vienīgajiem galapatērētājiem un ražošanas iekārtām, kas nav ietverti būtisko punktu definīcijā 3.2.1. punkta a) apakšpunktā, publicē kopsavilkuma veidā vismaz par katru līdzsvarošanas zonu. Šā pielikuma piemērošanas nolūkā informācijas apkopojumu, kas attiecas uz vienīgajiem galapatērētājiem un ražošanas iekārtām, kuras nav iekļautas būtisko punktu definīcijā, kā aprakstīts 3.2.1. punkta a) apakšpunktā, uzskata par vienu būtisko punktu.

                     3.

                     Ja punktus starp diviem vai vairākiem pārvades operatoriem pārvalda vienīgi attiecīgie pārvades operatori, sistēmu lietotājiem nekādi neiesaistoties ne līgumiski, ne operatīvi, vai ja punkti sasaista pārvades sistēmu ar sadales sistēmu un šajos punktos nav līgumpārslodzes, pārvades sistēmas operatorus atbrīvo no pienākuma par šiem punktiem publicēt informāciju saskaņā ar šā pielikuma 3.3. punktu. Valsts regulatīvā iestāde var pieprasīt pārvades sistēmas operatoriem publicēt prasības saskaņā ar šā pielikuma 3.3. punktu attiecībā uz visiem izņēmuma punktiem vai to grupām. Šādā gadījumā, ja pārvades sistēmas operatoriem šī informācija ir pieejama, to publicē kopsavilkuma veidā pamatotā apjomā vismaz par katru līdzsvarošanas zonu. Šā pielikuma piemērošanas nolūkā informācijas apkopojumu, kas attiecas uz minētajiem punktiem, uzskata par vienu būtisko punktu.

               3.3.   Informācija, kas jāpublicē visos būtiskajos punktos, un laika grafiks, kurā jāpublicē šī informācija

                     1.

                     Visos būtiskajos punktos pārvades sistēmu operatori par visiem sniegtajiem pakalpojumiem un palīgpakalpojumiem publicē informāciju, kā uzskaitīts a) līdz g) apakšpunktā (it sevišķi informāciju par jaukšanu, balastēšanu un pārveidošanu). Šādu skaitlisku informāciju publicē par stundas vai dienas periodu atbilstoši mazākajam jaudas rezervācijas un (re-)nominācijas atskaites periodam un mazākajam norēķinu periodam, par kuru tiek aprēķināti nelīdzsvarotības maksājumi. Ja mazākais atskaites periods atšķiras no dienas perioda, informāciju, kā uzskaitīts a) līdz g) apakšpunktā, publicē arī par dienas periodu. Šādu informāciju un tās atjauninājumus publicē, tiklīdz tā ir sistēmas operatora rīcībā (gandrīz reālā laikā):

                                 a)

                                 tehniskā jauda plūsmām abos virzienos;

                                 b)

                                 kopējā konstantā un atslēdzamā jauda abos virzienos, par ko ir noslēgts līgums;

                                 c)

                                 nominācijas un renominācijas abos virzienos;

                                 d)

                                 pieejamā konstantā un atslēdzamā jauda abos virzienos;

                                 e)

                                 faktiskās fiziskās plūsmas;

                                 f)

                                 plānotais un faktiskais atslēdzamās jaudas pārrāvums;

                                 g)

                                 plānotie un neplānotie konstanto pakalpojumu pārrāvumi, kā arī informācija par konstanto pakalpojumu atjaunošanu (un citu sistēmas profilaksi un paredzēto pārrāvuma ilgumu sakarā ar profilaksi). Informāciju par plānotajiem pārrāvumiem publicē vismaz 42 dienas iepriekš.

                     2.

                     Par visiem būtiskajiem punktiem informāciju, kas uzskaitīta 3.3.1. punkta a), b) un d) apakšpunktā, publicē iepriekš vismaz 18 mēnešus ilgam laikam.

                     3.

                     Pārvades sistēmu operatori secīgi publicē vēsturisku informāciju visos būtiskajos punktos par pēdējiem pieciem gadiem saskaņā ar 3.3.1. punkta a) līdz g) apakšpunkta prasībām.

                     4.

                     Pārvades sistēmu operatori ik dienu publicē bruto siltumietilpības vai Vobbes indeksa izmērītās vērtības visos būtiskajos punktos. Provizoriskos skaitļus publicē ne vēlāk kā trīs dienu laikā pēc attiecīgās gāzes dienas. Galīgos skaitļus publicē trīs mēnešu laikā pēc attiecīgā mēneša beigām.

                     5.

                     Pārvades sistēmu operatori visos būtiskajos punktos ik gadus publicē pieejamās jaudas, rezervētās un tehniskās jaudas par visiem gadiem, kuros jauda ir paredzēta līgumos, un vēl par vienu gadu, un vismaz par nākamajiem 10 gadiem. Šo informāciju atjaunina vismaz katru mēnesi vai vēl biežāk, ja kļūst pieejama jauna informācija. Publikācija atspoguļo periodu, kurā jauda ir piedāvāta tirgū.

               3.4.   Informācija, kas jāpublicē par pārvades sistēmu, un laika grafiks, kurā publicē šo informāciju

                     1.

                     Pārvades sistēmu operatori ik dienu publicē atjauninātas, sekundārajā tirgū piedāvātās un līgumos paredzētās jaudas kopējos apjomus (t. i., kurus viens tīkla lietotājs pārdod citam tīkla lietotājam), ja pārvades sistēmas operatoriem šāda informācija ir pieejama. Šī informācija ietver šādas specifikācijas:

                                 a)

                                 starpsavienojuma punktu, kurā jauda ir pārdota;

                                 b)

                                 jaudas tipu, t. i., ieejošā, izejošā, konstantā, atslēdzamā;

                                 c)

                                 jaudas izmantošanas tiesību kvantitāti un ilgumu;

                                 d)

                                 pārdošanas veidu, piemēram, nodošana (transfer) vai pārņemšana (assignment);

                                 e)

                                 darījumu/nodošanu kopējo skaitu;

                                 f)

                                 citus apstākļus, kas zināmi pārvades sistēmu operatoram, kā minēts 3.3. punktā.

                           Ja šādu informāciju sniedz trešā persona, pārvades sistēmu operatorus atbrīvo no šā pienākuma.

                     2.

                     Pārvades sistēmu operatori publicē saskaņotus nosacījumus, pēc kuriem tie akceptēs darījumus ar jaudu (piemēram, nodošanu vai pārņemšanu). Šiem nosacījumiem jāietver:

                                 a)

                                 standartizētu produktu apraksts, kurus var pārdot sekundārajā tirgū;

                                 b)

                                 sagatavošanās laiks sekundārās tirdzniecības īstenošanai, akceptēšanai un reģistrēšanai. Kavējumu gadījumos jāpublicē iemesli;

                                 c)

                                 pārdevēja vai trešās personas, kas minēta 3.4.1. punktā, paziņojums pārvades sistēmu operatoram, norādot pārdevēja un pircēja nosaukumu un jaudas specifikācijas, kā izklāstīts 3.4.1. punktā.

                           Ja šādu informāciju sniedz trešā persona, pārvades sistēmu operatorus atbrīvo no šā pienākuma.

                     3.

                     Attiecībā uz sistēmas līdzsvarošanas pakalpojumu katrs pārvades sistēmu operators uz katru līdzsvarošanas laikposmu nodrošina katram tīkla lietotājam tā specifiskos provizoriskos nelīdzsvarotības apjomus un izmaksu datus katram tīkla lietotājam ne vēlāk kā vienu mēnesi pēc līdzsvarošanas laikposma beigām. Galīgos ar klientiem saistītos datus, kuri sniegti saskaņā ar standartizētiem slodzes profiliem, var dot līdz pat 14 mēnešiem. Ja šādu informāciju sniedz trešā persona, pārvades sistēmu operatorus atbrīvo no šā pienākuma. Sniedzot šo informāciju, jārespektē komerciāli svarīgas informācijas konfidencialitāte.

                     4.

                     Ja pielāgojamības pakalpojumus, izņemot pielaižu apjomus, piedāvā trešo personu piekļuvei, pārvades sistēmu operatori ik dienu publicē prognozes par nākamo dienu par pielāgojamības maksimālo apjomu, pielāgojamības rezervācijas līmeni un pielāgojamības pieejamību tirgū nākamajā gāzes dienā. Katras gāzes dienas beigās pārvades sistēmas operators publicē arī informāciju par faktisko katra pielāgojamības pakalpojuma izmantojumu kopapjomā. Ja valsts regulatīvā iestāde uzskata, ka šāda informācija tīkla lietotājiem paver iespējas ļaunprātīgai izmantošanai, minētā iestāde var nolemt atbrīvot pārvades sistēmas operatoru no šā pienākuma.

                     5.

                     Pārvades sistēmu operatori par katru līdzsvarošanas zonu publicē gāzes apjomu pārvades sistēmā katras gāzes dienas sākumā un prognozi par gāzes apjomu pārvades sistēmā katras gāzes dienas beigās. Prognozēto gāzes apjomu gāzes dienas beigās atjaunina katru stundu visas gāzes dienas laikā. Ja nelīdzsvarotības maksājumus aprēķina par stundu, pārvades sistēmas operators katru stundu publicē gāzes apjomu pārvades sistēmā. Kā alternatīvu pārvades sistēmas operators par katru līdzsvarošanas zonu publicē kopsavilkumu par visu lietotāju nelīdzsvarotības stāvokli katra līdzsvarošanas laikposma sākumā un prognozi kopsavilkumam par visu lietotāju nelīdzsvarotības stāvokli katras gāzes dienas beigās. Ja valsts regulatīvā iestāde uzskata, ka šāda informācija tīkla lietotājiem paver iespējas ļaunprātīgai izmantošanai, minētā iestāde var nolemt atbrīvot pārvades sistēmas operatoru no šā pienākuma.

                     6.

                     Pārvades sistēmu operatori nodrošina viegli izmantojamus līdzekļus, ar ko aprēķināt tarifus.

                     7.

                     Pārvades sistēmu operatori par visiem jaudas līgumiem un visu citu būtisko informāciju, kas attiecas uz pieejamo jaudu aprēķināšanu un piekļuves nodrošināšanu tām, jo īpaši par atsevišķām nominācijām un pārrāvumiem, glabā izmantojamus datus, kuri ir pieejami attiecīgām valsts iestādēm. Pārvades sistēmu operatoriem visas būtiskās informācijas dokumentācija, kas minēta 3.3.4. un 3.3.5. punktā, jāsaglabā vismaz piecus gadus, un tai jābūt pieejamai regulatīvai iestādei pēc pieprasījuma. Abas puses ievēro komercnoslēpumu.”


title: Padomes Lēmums 2004/795/KĀDP (2004. gada 22. novembris), ar ko pagarina Eiropas Savienības Uzraudzības misijas (ESUM) vadītāja pilnvaru termiņu

text:
               25.11.2004

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 349/56

      PADOMES LĒMUMS 2004/795/KĀDP
   (2004. gada 22. novembris),
   ar ko pagarina Eiropas Savienības Uzraudzības misijas (ESUM) vadītāja pilnvaru termiņu
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 23. panta 2. punktu,
   ņemot vērā Padomes Vienoto rīcību 2002/921/KĀDP (2002. gada 26. novembris), ar ko pagarina Eiropas Savienības Uzraudzības misijas pilnvaru termiņu (1), un jo īpaši tās 5. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2003. gada 5. decembrī pieņēma Lēmumu 2003/853/KĀDP (2), ar ko pagarina Eiropas Savienības Uzraudzības misijas (ESUM) vadītājas Maryse DAVIET kundzes pilnvaru termiņu. Šis lēmums zaudē spēku 2004. gada 31. decembrī.

               (2)

               Padome 2004. gada 22. novembra pieņēma Vienoto rīcību 2004/794/KĀDP, ar ko pagarina darbības termiņu Vienotajai rīcībai 2002/921/KĀDP, ar kuru pagarina Eiropas Savienības Uzraudzības misijas (ESUM) pilnvaru termiņu (3).

               (3)

               Tādējādi būtu jāpagarina ESUM vadītāja pilnvaru termiņš,

         IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo ir pagarināts Eiropas Savienības Uzraudzības misijas (ESUM) vadītājas Maryse DAVIET kundzes pilnvaru termiņš.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
   To piemēro līdz 2005. gada 31. decembrim.
   3. pants
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2004. gada 22. novembrī

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         B. R. BOT

      (1)  OV L 321, 26.11.2002., 51. lpp. un kļūdu labojums (OV L 324, 29.11.2002., 76. lpp.). Vienotajā rīcībā grozījumi izdarīti ar Vienoto rīcību 2003/852/KĀDP (OV L 322, 9.12.2003., 31. lpp.).

      (2)  OV L 322, 9.12.2003., 32. lpp.

      (3)  Sk. šo 55. lpp. OV.


title: EBTA valstu Pastāvīgās komitejas Lēmums Nr. 6/2010/PK ( 2010. gada 9. decembris ), ar ko paplašina EEZ finanšu mehānisma un Norvēģijas finanšu mehānisma biroja uzdevumus

text:
               24.3.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 78/58

         EBTA VALSTU PASTĀVĪGĀS KOMITEJAS LĒMUMS
   Nr. 6/2010/PK
   (2010. gada 9. decembris),
   ar ko paplašina EEZ finanšu mehānisma un Norvēģijas finanšu mehānisma biroja uzdevumus
   EBTA VALSTU PASTĀVĪGĀ KOMITEJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, kas pielāgots ar Protokolu, ar ko pielāgo Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, turpmāk “EEZ līgums”,
   ņemot vērā EBTA valstu Pastāvīgās komitejas 2004. gada 5. februāra Lēmumu Nr. 1/2004/PK, ar ko izveido EEZ finanšu mehānisma un Norvēģijas finanšu mehānisma biroju,
   ņemot vērā Nolīgumu starp Eiropas Savienību, Īslandi, Lihtenšteinas Firstisti un Norvēģijas Karalisti par EEZ finanšu mehānismu laikposmam no 2009. gada līdz 2014. gadam,
   ņemot vērā 38.b protokolu par EEZ Finanšu mehānismu, kas EEZ līgumā iekļauts ar iepriekšminēto Nolīgumu starp Eiropas Savienību, Īslandi, Lihtenšteinas Firstisti un Norvēģijas Karalisti par EEZ Finanšu mehānismu laikposmam no 2009. gada līdz 2014. gadam,
   ņemot vērā Nolīgumu starp Norvēģijas Karalisti un Eiropas Savienību par Norvēģijas finanšu mehānismu laikposmam no 2009. gada līdz 2014. gadam,
   atgādinot, ka EBTA valstu Pastāvīgās komitejas Lēmuma Nr. 1/2004/PK 1. panta 1. punktā EEZ finanšu mehānisma un Norvēģijas finanšu mehānisma birojam piešķirtas pilnvaras pārvaldīt tikai finanšu mehānismus laikposmam no 2004. gada līdz 2009. gadam,
   ņemot vērā vajadzību izveidot sekretariātu, kas pārvaldītu EEZ finanšu mehānismu un Norvēģijas finanšu mehānismu laikposmam no 2009. gada līdz 2014. gadam,
   IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   1.   Ar Pastāvīgās komitejas Lēmumu Nr. 1/2004/PK izveidotajam EEZ finanšu mehānisma un Norvēģijas finanšu mehānisma birojam ar šo uztic papildu uzdevumu, proti, pildīt sekretariāta funkcijas saistībā ar EEZ finanšu mehānisma laikposmam no 2009. gada līdz 2014. gadam un Norvēģijas finanšu mehānisma laikposmam no 2009. gada līdz 2014. gadam pārvaldību.
   2.   Par EEZ finanšu mehānismu laikposmam no 2009. gada līdz 2014. gadam birojs sniedz ziņojumus EEZ Finanšu mehānisma komitejai.
   3.   Par Norvēģijas finanšu mehānismu laikposmam no 2009. gada līdz 2014. gadam birojs ziņo Norvēģijas Ārlietu ministrijai.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā vai dienā, kad stājas spēkā tiesību akts, ar ko izveido EEZ finanšu mehānismu laikposmam no 2009. gada līdz 2014. gadam.
   3. pants
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

      Briselē, 2010. gada 9. decembrī

            Pastāvīgās komitejas vārdā –

            priekšsēdētājs

         Stefán Haukur JÓHANNESSON

            ģenerālsekretārs

         Kåre BRYN


title: Eiropas Parlamenta Lēmums (ES) 2016/1543 (2016. gada 28. aprīlis) par Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūras 2014. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu

text:
               14.9.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 246/302

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS (ES) 2016/1543
   (2016. gada 28. aprīlis)
   par Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūras 2014. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūras 2014. finanšu gada galīgos pārskatus,

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūras 2014. finanšu gada pārskatiem ar Aģentūras atbildi (1),

               —

               ņemot vērā deklarāciju (2) par pārskatu ticamību, kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību, kuru Revīzijas palāta sniegusi par 2014. finanšu gadu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 287. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2016. gada 12. februāra ieteikumu par apstiprinājumu, ko sniedz Aģentūrai par 2014. finanšu gada budžeta izpildi (05584/2016 – C8-0076/2016),

               —

               ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (3) un jo īpaši tās 208. pantu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 21. maija Regulu (ES) Nr. 526/2013 par Eiropas Savienības Tīklu un informācijas drošības aģentūru (ENISA) un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 460/2004 (4), un jo īpaši tās 21. pantu,

               —

               ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5),

               —

               ņemot vērā Komisijas 2013. gada 30. septembra Deleģēto regulu (ES) Nr. 1271/2013 par finanšu pamatregulu struktūrām, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 208. pantā (6), un jo īpaši tās 108. pantu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 94. pantu un V pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A8-0098/2016),

               1.

               sniedz Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūras izpilddirektoram apstiprinājumu par Aģentūras 2014. finanšu gada budžeta izpildi;

               2.

               izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, nosūtīt Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūras izpilddirektoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai un nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Martin SCHULZ

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV C 409, 9.12.2015., 223. lpp.

      (2)  Skatīt 1. zemsvītras piezīmi.

      (3)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

      (4)  OV L 165, 18.6.2013., 41. lpp.

      (5)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

      (6)  OV L 328, 7.12.2013., 42. lpp.