title: Padomes Lēmums (2011. gada 7. marts) par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Protokolu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā saistībā ar kontroles atcelšanu pie iekšējām robežām un personu pārvietošanos

text:
               18.6.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 160/19

         PADOMES LĒMUMS
   (2011. gada 7. marts)
   par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Protokolu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā saistībā ar kontroles atcelšanu pie iekšējām robežām un personu pārvietošanos
   (2011/350/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 16. pantu, 74. pantu, 77. panta 2. punktu un 79. panta 2. punkta a) un c) apakšpunktu saistībā ar 218. panta 6. punkta a) apakšpunktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar pilnvarām, kas 2006. gada 27. februārī piešķirtas Komisijai, ir pabeigtas sarunas ar Lihtenšteinas Firstisti un Šveices Konfederāciju par Protokolu par Lihtenšteinas pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā.

               (2)

               Saskaņā ar Padomes Lēmumu 2008/261/EK (1) un Padomes Lēmumu 2008/262/TI (2) un ņemot vērā protokola noslēgšanu vēlāk, protokols ir parakstīts Eiropas Kopienas vārdā 2008. gada 28. februārī.

               (3)

               Līdz ar Lisabonas līguma stāšanos spēkā 2009. gada 1. decembrī Eiropas Savienība ir aizstājusi un nomainījusi Eiropas Kopienu.

               (4)

               Šis protokols būtu jāapstiprina.

               (5)

               Attiecībā uz Šengenas acquis pilnveidošanu, uz ko attiecas Līguma par Eiropas Savienības darbību trešās daļas V sadaļa, ir lietderīgi Padomes Lēmumu 1999/437/EK (1999. gada 17. maijs) par dažiem pasākumiem, lai piemērotu Eiropas Savienības Padomes, Islandes Republikas un Norvēģijas Karalistes Nolīgumu par abu minēto valstu iesaistīšanos Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un izstrādē (3), mutatis mutandis piemērot attiecībām ar Lihtenšteinu.

               (6)

               Šis lēmums papildina tos Šengenas acquis noteikumus, kas nav saistoši Apvienotajai Karalistei saskaņā ar Padomes Lēmumu 2000/365/EK (2000. gada 29. maijs) par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (4), tāpēc Apvienotā Karaliste nepiedalās tā pieņemšanā, tas nav tai saistošs un nav jāpiemēro.

               (7)

               Šis lēmums papildina tos Šengenas acquis noteikumus, kuru īstenošanā Īrija nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2002/192/EK (2002. gada 28. februāris) par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (5), tāpēc Īrija nepiedalās tā pieņemšanā un Īrijai tas nav saistošs un nav jāpiemēro.

               (8)

               Šis lēmums neskar Dānijas nostāju saskaņā ar Protokolu par Dānijas nostāju, kurš pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Protokols starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā un saistītie dokumenti ar šo tiek apstiprināti Eiropas Savienības vārdā.
   Protokola un saistīto dokumentu teksti ir pievienoti šim lēmumam.
   2. pants
   Šo lēmumu piemēro jomās, kas aptvertas protokola 2. panta 1. un 2. punktā uzskaitītajos noteikumos, kā arī to pilnveidošanā, ja minētie noteikumi nav uzskaitīti Lēmumā 2000/365/EK un 2002/192/EK.
   3. pants
   Lēmuma 1999/437/EK 1. līdz 4. panta noteikumi tādā pašā veidā attiecas uz Lihtenšteinas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā.
   4. pants
   Padomes priekšsēdētājs ar šo tiek pilnvarots norīkot personu, kas Eiropas Savienības vārdā ir tiesīga deponēt protokola 9. pantā paredzēto apstiprinājuma dokumentu, lai paustu Eiropas Savienības piekrišanu atzīt to par sev saistošu, un sniegt šādu paziņojumu:

      “Tā kā 2009. gada 1. decembrī stājās spēkā Lisabonas līgums, Eiropas Savienība ir aizstājusi Eiropas Kopienu un ir tās pēctece, un no minētās dienas īsteno visas Eiropas Kopienas tiesības un uzņemas visus tās pienākumus. Tādēļ atsauces uz “Eiropas Kopienu” protokolā, kā arī nolīgumā attiecīgā gadījumā jālasa kā atsauces uz “Eiropas Savienību”.”

   5. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
   6. pants
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2011. gada 7. martā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         CZOMBA S.

      (1)  Padomes Lēmums 2008/261/EK (2008. gada 28. februāris) par Protokola parakstīšanu Eiropas Kopienas vārdā starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (OV L 83, 26.3.2008., 3. lpp.).

      (2)  Padomes Lēmums 2008/262/TI (2008. gada 28. februāris) par Protokola parakstīšanu Eiropas Savienības vārdā starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (OV L 83, 26.3.2008., 5. lpp.).

      (3)  OV L 176, 10.7.1999., 31. lpp.

      (4)  OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp.

      (5)  OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp.
   NOBEIGUMA AKTS
   Pilnvarotie, ko iecēlušas
   EIROPAS SAVIENĪBA
   un
   EIROPAS KOPIENA,
   un
   ŠVEICES KONFEDERĀCIJA,
   un
   LIHTENŠTEINAS FIRSTISTE,
   turpmāk – “Līgumslēdzējas puses”,
   sapulcējušies Briselē 2008. gada divdesmit astotajā februārī, lai parakstītu Protokolu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, ir pieņēmuši šo protokolu.
   Līgumslēdzēju pušu pilnvarotie ir ņēmuši vērā šādas turpmāk uzskaitītās deklarācijas, kas pievienotas šim nobeiguma aktam:

               —

               Līgumslēdzēju pušu kopīgā deklarācija par Eiropas Aģentūru operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām,

               —

               Līgumslēdzēju pušu kopīgā deklarācija par 23. panta 7. punktu 2000. gada 29. maija Konvencijā par Eiropas Savienības dalībvalstu savstarpējo palīdzību krimināllietās (1),

               —

               Eiropas Kopienas un Lihtenšteinas deklarācija par ārējām attiecībām,

               —

               Lihtenšteinas deklarācija par savstarpēju palīdzību krimināllietās,

               —

               Lihtenšteinas deklarācija par 5. panta 2. punkta b) apakšpunktu,

               —

               Lihtenšteinas deklarācija par Eiropas Konvencijas par savstarpējo palīdzību krimināllietās un Eiropas Konvencijas par izdošanu piemērošanu,

               —

               Eiropas Kopienas deklarācija par Ārējo robežu fondu 2007.–2013. gada periodam,

               —

               Eiropas Komisijas deklarācija par priekšlikumu nosūtīšanu,

               —

               Kopēja deklarācija par apvienotām sanāksmēm.

         За Европейския съюз
         Por la Unión Europea
         Za Evropskou unii
         For Den Europæiske Union
         Für die Europäische Union
         Euroopa Liidu nimel
         Για την Ευρωπαϊκή Ένωση
         For the European Union
         Pour l'Union européenne
         Per l'Unione europea
         Eiropas Savienības vārdā
         Europos Sąjungos vardu
         Az Európai Unió részéről
         Għall-Unjoni Ewropea
         Voor de Europese Unie
         W imieniu Unii Europejskiej
         Pela União Europeia
         Pentru Uniunea Europeană
         Za Európsku úniu
         Za Evropsko unijo
         Euroopan unionin puolesta
         På Europeiska unionens vägnar

         За Европейската общност
         Por la Comunidad Europea
         Za Evropské společenství
         For Det Europæiske Fællesskab
         Für die Europäische Gemeinschaft
         Euroopa Ühenduse nimel
         Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα
         For the European Community
         Pour la Communauté européenne
         Per la Comunità europea
         Eiropas Kopienas vārdā
         Europos bendrijos vardu
         az Európai Közösség részéről
         Għall-Komunità Ewropea
         Voor de Europese Gemeenschap
         W imieniu Wspólnoty Europejskiej
         Pela Comunidade Europeia
         Pentru Comunitatea Europeană
         Za Európske spoločenstvo
         Za Evropsko skupnost
         Euroopan yhteisön puolesta
         På Europeiska gemenskapens vägnar

         За Конфедерация Швейцария
         Por la Confederación Suiza
         Za Švýcarskou konfederaci
         For Det Schweiziske Forbund
         Für die Schweizerische Eidgenossenschaft
         Šveitsi Konföderatsiooni nimel
         Για την Ελβετική Συνομοσπονδία
         For the Swiss Confederation
         Pour la Confédération suisse
         Per la Confederazione svizzera
         Šveices Konfederācijas vārdā
         Šveicarijos Konfederacijos vardu
         A Svájci Államszövetség részéről
         Għall-Konfederazzjoni Żvizzera
         Voor de Zwitserse Bondsstaat
         W imieniu Konfederacji Szwajcarskiej
         Pela Confederação Suíça
         Pentru Confederația Elvețiană
         Za Švajčiarsku konfederáciu
         Za Švicarsko konfederacijo
         Sveitsin valaliiton puolesta
         För Schweiziska edsförbundet

         За Княжество Лихтенщайн
         Por el Principado de Liechtenstein
         Za Lichtenštejnské knížectví
         For Fyrstendømmet Liechtenstein
         Für das Fürstentum Liechtenstein
         Liechtensteini Vürstiriigi nimel
         Για το Πριγκιπάτο του Λιχτενστάιν
         For the Principality of Liechtenstein
         Pour la Principauté de Liechtenstein
         Per il Principato del Liechtenstein
         Lihtenšteinas Firstistes vārdā
         Lichtenšteino Kunigaikštystės vardu
         A Liechtensteini Hercegség részéről
         Għall-Prinċipat ta' Liechtenstein
         Voor het Vorstendom Liechtenstein
         W imieniu Księstwa Liechtensteinu
         Pelo Principado do Liechtenstein
         Pentru Principatul Liechtenstein
         Za Lichtenštajnské kniežatstvo
         Za Kneževino Lihtenštajn
         Liechtensteinin ruhtinaskunnan puolesta
         För Furstendömet Liechtenstein

      (1)  OV C 197, 12.7.2000., 1. lpp.
   LĪGUMSLĒDZĒJU PUŠU KOPĪGĀS DEKLARĀCIJAS

      LĪGUMSLĒDZĒJU PUŠU KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA PAR EIROPAS AĢENTŪRU OPERATĪVĀS SADARBĪBAS VADĪBAI PIE EIROPAS SAVIENĪBAS DALĪBVALSTU ĀRĒJĀM ROBEŽĀM
      Līgumslēdzējas puses ņem vērā, ka turpmākas vienošanās Šveices un Lihtenšteinas asociēšanai Eiropas Aģentūrā operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām noslēdz pēc vienošanos parauga ar Norvēģiju un Islandi.

      LĪGUMSLĒDZĒJU PUŠU KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA PAR 23. PANTA 7. PUNKTU 2000. GADA 29. MAIJA KONVENCIJĀ PAR EIROPAS SAVIENĪBAS DALĪBVALSTU SAVSTARPĒJO PALĪDZĪBU KRIMINĀLLIETĀS
      Līgumslēdzējas puses vienojas, ka, ievērojot Konvencijas par Eiropas Savienības dalībvalstu savstarpējo palīdzību krimināllietās 23. panta 1. punkta c) apakšpunkta noteikumus, Lihtenšteina īpašā gadījumā var pieprasīt, ja vien attiecīgā dalībvalsts ir saņēmusi datu subjekta piekrišanu, lai personas datus neizmantotu 23. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā minētajiem mērķiem bez Lihtenšteinas iepriekšējas piekrišanas tādu procesu ietvaros, kuros Lihtenšteina būtu varējusi atteikt vai ierobežot personas datu nosūtīšanu vai izmantošanu saskaņā ar konvenciju vai tās 1. pantā minētajiem dokumentiem.
      Ja īpašā gadījumā Lihtenšteina atsakās dot savu piekrišanu dalībvalsts pieprasījumam saskaņā ar iepriekšminētajiem noteikumiem, tai ir jāpamato savs lēmums rakstiski.

   CITAS DEKLARĀCIJAS

      EIROPAS KOPIENAS UN LIHTENŠTEINAS DEKLARĀCIJA PAR ĀRĒJĀM ATTIECĪBĀM
      Eiropas Kopiena un Lihtenšteina vienojas, ka Eiropas Kopiena uzņemas rosināt trešās valstis vai starptautiskas organizācijas, ar kurām tā noslēdz nolīgumus ar Šengenas sadarbību saistītās jomās, ietverot vīzu politiku, noslēgt līdzīgus nolīgumus ar Lihtenšteinas Firstisti, neskarot Lihtenšteinas kompetenci noslēgt šādus nolīgumus.

      LIHTENŠTEINAS DEKLARĀCIJA PAR SAVSTARPĒJU PALĪDZĪBU KRIMINĀLLIETĀS
      Lihtenšteina deklarē, ka Lihtenšteinas iestāžu izmeklētie nodarījumi nodokļu jomā nevar izraisīt apelāciju tiesā, kura ir kompetenta cita starpā iztiesāt krimināllietas.

      LIHTENŠTEINAS DEKLARĀCIJA PAR 5. PANTA 2. PUNKTA B) APAKŠPUNKTU
      (Termiņš Šengenas acquis jaunu pilnveidojumu pieņemšanai)
      Maksimālais 5. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētais astoņpadsmit mēnešu termiņš attiecas gan uz tiesību akta vai pasākuma apstiprināšanu, gan īstenošanu. Tajā ietverti šādi posmi:

                  —

                  sagatavošanas posms,

                  —

                  parlamentārā procedūra,

                  —

                  referenduma trīsdesmit dienu termiņš,

                  —

                  attiecīgā gadījumā referendums (organizēšana un balsošana),

                  —

                  apstiprināšana, ko veic valdošais firsts.

            Lihtenšteinas valdība nekavējoties informē Padomi un Komisiju par katra posma pabeigšanu.
      Lihtenšteinas valdība apņemas izmantot visus tās rīcībā esošos līdzekļus, lai nodrošinātu, ka iepriekšminētie posmi tiek pabeigti pēc iespējas ātrāk.

      LIHTENŠTEINAS DEKLARĀCIJA PAR EIROPAS KONVENCIJAS PAR SAVSTARPĒJO PALĪDZĪBU KRIMINĀLLIETĀS UN EIROPAS KONVENCIJAS PAR IZDOŠANU PIEMĒROŠANU
      Lihtenšteina apņemas atturēties no savu iebildumu un deklarāciju izmantošanas, kas izteikti, ratificējot 1957. gada 13. decembra Eiropas Konvenciju par izdošanu un 1959. gada 20. aprīļa Eiropas Konvenciju par savstarpējo palīdzību krimināllietās, ja tās nav saderīgas ar šo nolīgumu.

      EIROPAS KOPIENAS DEKLARĀCIJA PAR ĀRĒJO ROBEŽU FONDU 2007.–2013. GADA PERIODAM
      Eiropas Kopiena patlaban veido Ārējo robežu fondu 2007.–2013. gada periodam, par kuru noslēdzamas turpmākas vienošanās ar trešām valstīm, kas asociētas Šengenas acquis.

      EIROPAS KOMISIJAS DEKLARĀCIJA PAR PRIEKŠLIKUMU NOSŪTĪŠANU
      Nosūtot Eiropas Savienības Padomei un Eiropas Parlamentam priekšlikumus, kas saistīti ar šo nolīgumu, Komisija nosūta šo priekšlikumu kopijas Lihtenšteinai.
      Dalība komitejās, kas palīdz Eiropas Komisijai tās izpildvaras realizēšanā:
      Padome 2006. gada 1. jūnijā pilnvaroja Komisiju uzsākt sarunas ar Islandes Republiku, Norvēģijas Karalisti, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti, lai noslēgtu nolīgumu par minēto valstu asociēšanu komiteju darbā, kuras palīdz Eiropas Komisijai tās izpildvaras realizēšanā attiecībā uz Šengenas acquis īstenošanu, piemērošanu un pilnveidošanu.
      Līdz šāda nolīguma noslēgšanai nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienības Padomi un Šveices Konfederāciju par komitejām, kas palīdz Eiropas Komisijai tās izpildvaras realizēšanā, piemēro Lihtenšteinai, ņemot vērā to, ka attiecībā uz Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 95/46/EK (1995. gada 24. oktobris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (1) Lihtenšteinas dalība ir noteikta 100. pantā Līgumā par Eiropas Ekonomikas zonu.

      KOPĒJA DEKLARĀCIJA PAR APVIENOTĀM SANĀKSMĒM
      Delegācijas, kas pārstāv Eiropas Savienības dalībvalstu valdības,
      Eiropas Komisijas delegācija,
      delegācijas, kas pārstāv Islandes Republikas un Norvēģijas Karalistes valdības,
      delegācija, kas pārstāv Šveices Konfederācijas valdību,
      delegācija, kas pārstāv Lihtenšteinas Firstistes valdību,
      ievēro, ka Lihtenšteina pievienojas Jauktajai komitejai, kas izveidota ar Nolīgumu par Šveices asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, ar šā nolīguma protokola starpniecību;
      ir nolēmušas neatkarīgi no tā, kāda līmeņa sanāksme tā ir, kopīgi organizēt to Jaukto komiteju sanāksmes, kuras izveidotas ar Nolīgumu par Islandes un Norvēģijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, no vienas puses, un Nolīguma par Šveices asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, kas papildināts ar Protokolu par Lihtenšteinas asociēšanu, no otras puses;
      ievēro, ka šo sanāksmju kopīgai norisei ir nepieciešama praktiska kārtība attiecībā uz šādu sanāksmju vadītāja amatu, kad sanāksme ir jāvada asociētajām valstīm saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par pēdējās asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, kas papildināts ar Protokolu par Lihtenšteinas asociēšanu, vai arī saskaņā ar Nolīgumu, ko Eiropas Savienības Padome noslēgusi ar Islandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par minēto valstu iesaistīšanos Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā;
      ievēro asociēto valstu vēlmi nepieciešamības gadījumā nodot savu prezidentūru un rotēt to savā starpā nosaukumu alfabētiskā secībā, sākot no Eiropas Savienības, Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas nolīguma par pēdējās asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā spēkā stāšanās brīža un no Protokola par Lihtenšteinas asociēšanu spēkā stāšanās brīža.

      (1)  OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).
    ---documentbreak---

               18.6.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 160/19

         PROTOKOLS
   starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā
   EIROPAS SAVIENĪBA
   un
   EIROPAS KOPIENA,
   un
   ŠVEICES KONFEDERĀCIJA,
   un
   LIHTENŠTEINAS FIRSTISTE,
   turpmāk “Līgumslēdzējas puses”,
   ŅEMOT VĒRĀ 2004. gada 26. oktobrī parakstīto Nolīgumu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (1) (turpmāk “Asociācijas nolīgums”),
   ATGĀDINOT, ka tā 16. pantā paredzēta iespēja Lihtenšteinas Firstistei pievienoties Asociācijas nolīgumam ar protokola starpniecību,
   ŅEMOT VĒRĀ Lihtenšteinas Firstistes ģeogrāfisko stāvokli,
   ŅEMOT VĒRĀ ciešās saites starp Lihtenšteinas Firstisti un Šveices Konfederāciju, kuras izpaužas kā telpa bez iekšējo robežu kontroles starp Lihtenšteinas Firstisti un Šveices Konfederāciju,
   ŅEMOT VĒRĀ Lihtenšteinas Firstistes vēlmi uzturēt un izveidot telpu bez robežu kontroles ar visām Šengenas valstīm un tādēļ būt asociētai Šengenas acquis,
   TĀ KĀ ar nolīgumu, ko 1999. gada 18. maijā noslēdza Eiropas Savienības Padome ar Islandes Republiku un Norvēģijas Karalisti (2), šīs abas valstis tika asociētas Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā,
   TĀ KĀ ir vēlams, lai Lihtenšteinas Firstiste tiktu asociēta uz vienlīdzīgiem pamatiem ar Islandi, Norvēģiju un Šveici Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā,
   TĀ KĀ starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti būtu jānoslēdz protokols, kurā Lihtenšteinai paredzētas līdzīgas tiesības un pienākumi kā starp Eiropas Savienības Padomi, no vienas puses, un Islandi un Norvēģiju, un Šveici, no otras puses,
   TĀ KĀ Eiropas Kopienas dibināšanas līguma IV sadaļas un uz minētās sadaļas pamata pieņemto tiesību aktu noteikumi neattiecas uz Dānijas Karalisti saskaņā ar Protokolu par Dānijas nostāju, kurš pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, un tā kā lēmumi, kuru mērķis ir pilnveidot Šengenas acquis, piemērojot minēto sadaļu, un kurus Dānija ir transponējusi savos valsts tiesību aktos, var radīt vienīgi starptautisko tiesību pienākumus starp Dāniju un pārējām dalībvalstīm,
   TĀ KĀ Īrija un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotā Karaliste piedalās dažos Šengenas acquis noteikumos saskaņā ar lēmumiem, kas pieņemti, pamatojoties uz Protokolu, ar ko iekļauj Šengenas acquis Eiropas Savienības sistēmā, kurš pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam (3),
   TĀ KĀ ir vajadzīgs nodrošināt, ka valstis, ar kurām Eiropas Savienība ir izveidojusi asociāciju Šengenas acquis īstenošanai, piemērošanai un pilnveidošanai, piemēro minēto acquis arī savās savstarpējās attiecībās,
   TĀ KĀ Šengenas acquis sekmīgai darbībai ir nepieciešams šo protokolu piemērot līdztekus nolīgumiem starp dažādām pusēm, kuras asociētas vai piedalās Šengenas acquis īstenošanā un pilnveidošanā, kas nosaka to savstarpējās attiecības,
   ŅEMOT VĒRĀ Protokolu par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par kritērijiem un mehānismiem, lai noteiktu valsti, kas ir atbildīga par to patvēruma pieteikumu izskatīšanu, kuri iesniegti kādā dalībvalstī vai Šveicē (4),
   ŅEMOT VĒRĀ saikni starp Šengenas acquis un Kopienas acquis attiecībā uz tādu kritēriju un mehānismu izveidi, lai noteiktu valsti, kas ir atbildīga par to patvēruma pieteikumu izskatīšanu, kuri iesniegti kādā dalībvalstī, un attiecībā uz Eurodac sistēmas izveidi,
   TĀ KĀ šai saiknei ir vienlaicīgi jāpiemēro Šengenas acquis un Kopienas acquis attiecībā uz tādu kritēriju un mehānismu izveidi, lai noteiktu valsti, kas ir atbildīga par to patvēruma pieteikumu izskatīšanu, kuri iesniegti kādā dalībvalstī, un attiecībā uz Eurodac sistēmas izveidi,
   IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.
   1. pants
   Saskaņā ar 16. pantu Nolīgumā starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (turpmāk “Asociācijas nolīgums”) Lihtenšteinas Firstiste (turpmāk “Lihtenšteina”) pievienojas Asociācijas nolīgumam saskaņā ar šajā protokolā izklāstītajiem noteikumiem.
   Šī pievienošanās rada savstarpējas tiesības un pienākumus starp Līgumslēdzējām pusēm saskaņā ar turpmāk izklāstītajiem noteikumiem un procedūrām.
   2. pants
   1.   Asociācijas nolīguma A un B pielikumā uzskaitītos Šengenas acquis noteikumus, kurus piemēro Eiropas Savienības dalībvalstīm, Lihtenšteina īsteno un piemēro saskaņā ar minētajos pielikumos paredzētajiem nosacījumiem.
   2.   Turklāt Lihtenšteina īsteno un piemēro šā protokola pielikumā uzskaitīto Eiropas Savienības un Eiropas Kopienas tiesību aktu noteikumus, kuri ir aizstājuši vai pilnveidojuši Šengenas acquis noteikumus.
   3.   Lihtenšteina, neskarot 5. pantu, pieņem, īsteno un piemēro arī Eiropas Savienības un Eiropas Kopienas tiesību aktus un pasākumus, kuri groza vai papildina Šengenas acquis noteikumus, kam ir piemērotas Asociācijas nolīgumā izklāstītās procedūras, saistībā ar šo protokolu.
   3. pants
   Lihtenšteinai piemēro Asociācijas nolīguma 3. panta 1. līdz 4. punktā, 4. līdz 6. pantā, 8. līdz 10. pantā, 11. panta 2., 3. un 4. punktā un 13. pantā izklāstītās tiesības un pienākumus.
   4. pants
   Jauktās komitejas priekšsēdētāja amatu atbilstīgi Asociācijas nolīguma 3. pantam ekspertu līmenī ieņem Eiropas Savienības pārstāvis. Vecāko amatpersonu un ministru līmenī to sešus mēnešus pārmaiņus ieņem, attiecīgi, Eiropas Savienības pārstāvis un Lihtenšteinas vai Šveices valdības pārstāvis.
   5. pants
   1.   Jaunu tiesību aktu vai pasākumu pieņemšana, kas saistīti ar 2. pantā minētajiem jautājumiem, ir Eiropas Savienības kompetento iestāžu pārziņā. Ievērojot šā panta 2. punktu, šādi tiesību akti vai pasākumi stājas spēkā vienlaicīgi Eiropas Savienībā, Eiropas Kopienā un tās attiecīgajās dalībvalstīs, kā arī Lihtenšteinā, ja vien šajos tiesību aktos vai pasākumos nav skaidri noteikts citādi. Šajā ziņā pienācīgi ņem vērā laika periodu, ko Lihtenšteina norādījusi Jauktajai komitejai un kurš ir nepieciešams, lai tā varētu izpildīt savas konstitucionālās prasības.

               2.

                           a)

                           Eiropas Savienības Padome (“Padome”) nekavējoties paziņo Lihtenšteinai par 1. punktā minēto tiesību aktu vai pasākumu pieņemšanu, kuriem ir piemērotas šajā protokolā izklāstītās procedūras. Lihtenšteina pieņem lēmumu par to, vai piekrist to saturam un īstenot tos savā iekšējā tiesību sistēmā. Minēto lēmumu paziņo Padomei un Eiropas Kopienu Komisijai (“Komisija”) trīsdesmit dienu laikā pēc attiecīgo tiesību aktu vai pasākumu pieņemšanas.

                           b)

                           Ja šāda tiesību akta vai pasākuma saturs var kļūt saistošs Lihtenšteinai vienīgi pēc konstitucionālo prasību izpildes, Lihtenšteina paziņojumā par to informē Padomi un Komisiju. Lihtenšteina nekavējoties rakstiski informē Padomi un Komisiju par visu konstitucionālo prasību izpildi. Ja nav vajadzīgs referendums, paziņojumu sniedz vēlākais trīsdesmit dienas pēc referenduma termiņa beigām. Ja referendums ir vajadzīgs, Lihtenšteinas rīcībā, lai sniegtu paziņojumu, ir astoņpadsmit mēneši no Padomes paziņojuma dienas. Sākot ar dienu, kurā noteikta tāda tiesību akta vai pasākuma stāšanās spēkā, kas attiecas uz Lihtenšteinu, un līdz tam, kad tā ir sniegusi paziņojumu par konstitucionālo prasību izpildi, Lihtenšteina iespēju robežās provizoriski īsteno attiecīgo tiesību aktu vai pasākumu.

         Ja Lihtenšteina nevar provizoriski īstenot attiecīgo tiesību aktu vai pasākumu un ja šis fakts rada grūtības, kas traucē Šengenas sadarbības darbībai, situāciju izskata Jauktā komiteja. Eiropas Savienība un Eiropas Kopiena attiecībā pret Lihtenšteinu var veikt samērīgus un atbilstošus pasākumus, lai nodrošinātu Šengenas sadarbības labu darbību.
   3.   Tiesību aktu un pasākumu pieņemšana, kuri minēti 2. punktā, no Lihtenšteinas puses rada tiesības un pienākumus starp Lihtenšteinu, no vienas puses, un Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un dalībvalstīm, ja tām ir saistoši minētie tiesību akti un pasākumi, un Šveici, no otras puses.
   4.   Gadījumā ja:

               a)

               Lihtenšteina paziņo par lēmumu nepieņemt kāda 2. punktā minētā tiesību akta vai pasākuma saturu, kuram ir piemērotas šajā protokolā paredzētās procedūras; vai

               b)

               Lihtenšteina nesniedz paziņojumu 2. punkta a) apakšpunktā vai 5. punkta a) apakšpunktā minēto trīsdesmit dienu laikā; vai

               c)

               Lihtenšteina nesniedz paziņojumu vēlākais trīsdesmit dienas pēc referenduma termiņa beigām vai referenduma gadījumā – 2. punkta b) apakšpunktā noteiktā astoņpadsmit mēnešu termiņa laikā vai neparedz tajā pašā apakšpunktā minēto provizorisko īstenošanu, sākot ar dienu, kurā noteikta attiecīgā tiesību akta vai pasākuma stāšanās spēkā,

         šis protokols uzskatāms par izbeigtu, ja vien Jauktā komiteja pēc tam, kad ir uzmanīgi izskatīti protokola turpināšanas veidi, deviņdesmit dienu laikā nenolemj citādi. Šā protokola izbeigšana stājas spēkā trīs mēnešus pēc deviņdesmit dienu termiņa beigām.

               5.

                           a)

                           Ja jauna tiesību akta vai pasākuma noteikumi liedz dalībvalstīm piemērot Šengenas nolīguma īstenošanas konvencijas (5) 51. pantā iekļautos noteikumus pieprasījumu pēc savstarpējās palīdzības krimināllietās izpildei vai citu dalībvalstu izdotu kratīšanas un/vai pierādījumu konfiscēšanas orderu atzīšanai, Lihtenšteina var paziņot Padomei un Komisijai 2. punkta a) apakšpunktā minēto trīsdesmit dienu laikā, ka tā nepieņems vai neīstenos minētos noteikumus savā iekšējā tiesību sistēmā, ja tie attiecas uz kratīšanas un konfiskācijas pieprasījumiem vai orderiem saistībā ar izmeklēšanu vai tiesas procesa ierosināšanu par pārkāpumiem, kas saistīti ar tiešajiem nodokļiem un kas, ja tie būtu izdarīti Lihtenšteinā, saskaņā ar Lihtenšteinas tiesību aktiem nebūtu sodāmi ar brīvības atņemšanu. Tādā gadījumā pretēji 4. punkta noteikumiem šo protokolu neuzskata par izbeigtu.

                           b)

                           Jauktā komiteja sanāk divu mēnešu laikā pēc viena no tās locekļu pieprasījuma un, ņemot vērā starptautiskos notikumus, apspriež situāciju paziņojuma rezultātā, kurš sniegts saskaņā ar a) apakšpunktu.

         Kad Jauktā komiteja ir vienbalsīgi panākusi vienošanos par to, ka Lihtenšteina pilnībā pieņem un īsteno jaunā tiesību akta vai pasākuma attiecīgos noteikumus, tiek piemērots 2. punkta b) apakšpunkts, 3. un 4. punkts. Informāciju, kas minēta 2. punkta b) apakšpunkta pirmajā teikumā, sniedz trīsdesmit dienu laikā pēc Jauktās komitejas panāktās vienošanās.
   6. pants
   Pildot savus pienākumus saskaņā ar Šengenas Informācijas sistēmu un Vīzu informācijas sistēmu, Lihtenšteina var izmantot Šveices tehnisko infrastruktūru, lai piekļūtu minētajām sistēmām.
   7. pants
   Attiecībā uz administratīvajām izmaksām, kas saistītas ar šā protokola īstenošanu, Lihtenšteina Eiropas Savienības vispārējā budžetā veic ikgadēju iemaksu 0,071 % apmērā no EUR 8 100 000, ievērojot ikgadēju korekciju atkarībā no inflācijas līmeņa Eiropas Savienībā.
   8. pants
   1.   Šis protokols neietekmē Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu vai jebkuru citu nolīgumu, kas noslēgts starp Eiropas Kopienu un Lihtenšteinu.
   2.   Šis protokols neietekmē nolīgumus, kas ir saistoši Lihtenšteinai, no vienas puses, un vienai vai vairākām dalībvalstīm, no otras puses, ja tie ir saderīgi ar šo protokolu. Ja šādi nolīgumi nav saderīgi ar šo protokolu, noteicošais ir šis protokols.
   3.   Šis protokols nekādā ziņā neietekmē turpmākus nolīgumus, kas var tikt noslēgti starp Lihtenšteinu un Eiropas Kopienu vai starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Lihtenšteinu, no otras puses, vai nolīgumus, kas var tikt noslēgti, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienību 24. un 38. pantu.
   4.   Šis protokols neietekmē nolīgumus starp Lihtenšteinu un Šveici, ja tie ir saderīgi ar šo protokolu. Ja šie nolīgumi nav saderīgi ar šo protokolu, noteicošais ir šis protokols.
   9. pants
   1.   Šis protokols stājas spēkā vienu mēnesi pēc dienas, kurā Padomes ģenerālsekretārs kā depozitārs ir konstatējis, ka ir izpildītas visas formālās prasības, kas saistītas ar pušu vai to vārdā paustu piekrišanu atzīt šo protokolu sev par saistošu.
   2.   Šā protokola 1., 4. pantu un 5. panta 2. punkta a) apakšpunkta pirmo teikumu, kā arī Asociācijas nolīguma 3. panta 1. līdz 4. punktā un 4. līdz 6. pantā izklāstītās tiesības un pienākumus provizoriski piemēro Lihtenšteinai no šā protokola parakstīšanas dienas.
   3.   Attiecībā uz tiesību aktiem vai pasākumiem, kas pieņemti pēc šā protokola parakstīšanas, bet pirms tā stāšanās spēkā, 5. panta 2. punkta a) apakšpunkta pēdējā teikumā minētais trīsdesmit dienu periods sākas šā protokola spēkā stāšanās dienā.
   10. pants
   1.   Lihtenšteina īsteno 2. pantā minētos noteikumus dienā, ko Padome nosaka ar vienprātīgu to locekļu lēmumu, kuri pārstāv dalībvalstu valdības, kas piemēro visus 2. pantā minētos noteikumus, pēc tam, kad ir notikusi apspriešanās ar Jaukto komiteju un Padome ir pārliecinājusies, ka Lihtenšteina ir izpildījusi priekšnosacījumus attiecīgo noteikumu īstenošanai.
   Padomes locekļi, kas pārstāv, attiecīgi, Īrijas valdību un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes valdību, piedalās šā lēmuma pieņemšanā, ja tas attiecas uz Šengenas acquis noteikumiem un uz to balstītajiem vai ar to saistītajiem tiesību aktiem, kuros minētās dalībvalstis piedalās.
   Padomes locekļi, kas pārstāv to dalībvalstu valdības, kurām saskaņā ar to Pievienošanās līgumu piemēro tikai dažus 2. pantā minētos noteikumus, piedalās šā lēmuma pieņemšanā, ja tas attiecas uz Šengenas acquis noteikumiem, kas to attiecīgajām dalībvalstīm jau ir piemērojami.
   2.   To noteikumu īstenošana, kas minēti 1. punktā, rada tiesības un pienākumus starp Šveici un Lihtenšteinu, no vienas puses, un starp Lihtenšteinu un – atkarībā no gadījuma – Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un dalībvalstīm, ja tām ir saistoši šie noteikumi, no otras puses.
   3.   Šo protokolu piemēro tikai tad, ja tiek īstenoti arī nolīgumi, kas ir jānoslēdz Lihtenšteinai un kas ir minēti Asociācijas nolīguma 13. pantā.
   4.   Turklāt šo protokolu piemēro tikai tad, ja tiek īstenots arī Protokols starp Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par kritērijiem un mehānismiem, lai noteiktu valsti, kas ir atbildīga par to patvēruma pieteikumu izskatīšanu, kuri iesniegti kādā dalībvalstī vai Šveicē.
   11. pants
   1.   Šo protokolu var denonsēt Lihtenšteina vai Šveice, vai ar Padomes vienprātīgu lēmumu. Depozitāram paziņo par denonsēšanu, kas stājas spēkā sešus mēnešus pēc paziņojuma.
   2.   Ja Šveice denonsē šo protokolu vai Asociācijas nolīgumu vai tiek izbeigts Asociācijas nolīgums attiecībā uz Šveici, Asociācijas nolīgums un šis protokols paliek spēkā saistībā ar attiecībām starp Eiropas Savienību un Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Lihtenšteinu, no otras puses. Tādā gadījumā Padome pieņem lēmumu pēc apspriešanās ar Lihtenšteinu par vajadzīgajiem pasākumiem. Tomēr šie pasākumi ir saistoši Lihtenšteinai tikai tad, ja Lihtenšteina tos pieņem.
   3.   Šo protokolu uzskata par izbeigtu, ja Lihtenšteina izbeidz kādu no Asociācijas nolīguma 13. pantā minētajiem nolīgumiem, kurus ir noslēgusi Lihtenšteina, vai 10. panta 4. punktā minēto protokolu.
   12. pants
   Šis protokols ir sagatavots trīs oriģināleksemplāros angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru valodā, un visi teksti ir vienlīdz autentiski.
   To apliecinot, apakšā parakstījušies pilnvarotie ir parakstījuši šo protokolu.

      Съставено в Брюксел на двадесет и осми февруари две хиляди и осма година.
      Hecho en Bruselas, el veintiocho de febrero de dos mil ocho.
      V Bruselu dne dvacátého osmého února dva tisíce osm.
      Udfærdiget i Bruxelles den otteogtyvende februar to tusind og otte.
      Geschehen zu Brüssel am achtundzwanzigsten Februar zweitausendacht.
      Kahe tuhande kaheksanda aasta veebruarikuu kahekümne kaheksandal päeval Brüsselis.
      Έγινε στις Βρυξέλλες, στις είκοσι οκτώ Φεβρουαρίου δύο χιλιάδες οκτώ.
      Done at Brussels on the twenty-eighth day of February in the year two thousand and eight.
      Fait à Bruxelles, le vingt-huit février deux mille huit.
      Fatto a Bruxelles, addì ventotto febbraio duemilaotto.
      Briselē, divtūkstoš astotā gada divdesmit astotajā februārī.
      Priimta du tūkstančiai aštuntų metų vasario dvidešimt aštuntą dieną Briuselyje.
      Kelt Brüsszelben, a kétezer-nyolcadik év február huszonnyolcadik napján.
      Magħmul fi Brussell, fit-tmienja u għoxrin jum ta’ Frar tas-sena elfejn u tmienja.
      Gedaan te Brussel, de achtentwintigste februari tweeduizend acht.
      Sporządzono w Brukseli dnia dwudziestego ósmego lutego roku dwa tysiące ósmego.
      Feito em Bruxelas, em vinte e oito de Fevereiro de dois mil e oito.
      Încheiat la Bruxelles, la douăzeci și opt februarie în anul două mii opt.
      V Bruseli dňa dvadsiateho ôsmeho februára dvetisícosem.
      V Bruslju, dne osemindvajsetega februarja leta dva tisoč osem.
      Tehty Brysselissä kahdentenakymmenentenäkahdeksantena päivänä helmikuuta vuonna kaksituhattakahdeksan.
      Som skedde i Bryssel den tjugoåttonde februari tjugohundraåtta.

         За Европейския съюз
         Por la Unión Europea
         Za Evropskou unii
         For Den Europæiske Union
         Für die Europäische Union
         Euroopa Liidu nimel
         Για την Ευρωπαϊκή Ένωση
         For the European Union
         Pour l'Union européenne
         Per l'Unione europea
         Eiropas Savienības vārdā
         Europos Sajungos vardu
         Az Európai Unió részéről
         Għall-Unjoni Ewropea
         Voor de Europese Unie
         W imieniu Unii Europejskiej
         Pela União Europeia
         Pentru Uniunea Europeană
         Za Európsku úniu
         Za Evropsko unijo
         Euroopan unionin puolesta
         På Europeiska unionens vägnar

         За Европейската общност
         Por la Comunidad Europea
         Za Evropské společenství
         For Det Europæiske Fællesskab
         Für die Europäische Gemeinschaft
         Euroopa Ühenduse nimel
         Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα
         For the European Community
         Pour la Communauté européenne
         Per la Comunità europea
         Eiropas Kopienas vārdā
         Europos bendrijos vardu
         Az Európai Közösség részéről
         Għall-Komunità Ewropea
         Voor de Europese Gemeenschap
         W imieniu Wspólnoty Europejskiej
         Pela Comunidade Europeia
         Pentru Comunitatea Europeană
         Za Európske spoločenstvo
         Za Evropsko skupnost
         Euroopan yhteisön puolesta
         På Europeiska gemenskapens vägnar

         За Конфедерация Швейцария
         Por la Confederación Suiza
         Za Švýcarskou konfederaci
         For Det Schweiziske Forbund
         Für die Schweizerische Eidgenossenschaft
         Šveitsi Konföderatsiooni nimel
         Για την Ελβετική Συνομοσπονδία
         For the Swiss Confederation
         Pour la Confédération Suisse
         Per la Confederazione svizzera
         Šveices Konfederācijas vārdā
         Šveicarijos Konfederacijos vardu
         A Svájci Államszövetség részéről
         Għall-Konfederazzjoni Żvizzera
         Voor de Zwitserse Bondsstaat
         W imieniu Konfederacji Szwajcarskiej
         Pela Confederação Suíça
         Pentru Confederația Elvețiană
         Za Švajčiarskou konfederáciu
         Za Švicarsko konfederacijo
         Sveitsin valaliiton puolesta
         För Schweiziska edsförbundet

         За Княжество Лихтенщайн
         Por el Principado de Liechtenstein
         Za Lichtenštejnské knížectví
         For Fyrstendømmet Liechtenstein
         Für das Fürstentum Liechtenstein
         Liechtensteini Vürstiriigi nimel
         Για το Πριγκιπάτο του Λιχτενστάιν
         For the Principality of Liechtenstein
         Pour la Principauté de Liechtenstein
         Per il Principato del Liechtenstein
         Lihtenšteinas Firstistes vārdā
         Lichtenšteino Kunigaikštystės vardu
         A Liechtensteini Hercegség részéről
         Għall-Prinċipat ta’ Liechtenstein
         Voor het Vorstendom Liechtenstein
         W imieniu Księstwa Liechtensteinu
         Pelo Principado do Liechtenstein
         Pentru Principatul Liechtenstein
         Za Lichtenštajnské kniežatstvo
         Za Kneževino Lihtenštajn
         Liechtensleinin ruhtinaskunnan puolesta
         För Furstendömet Liechtenstein

      (1)  OV L 53, 27.2.2008., 52. lpp.

      (2)  OV L 176, 10.7.1999., 36. lpp.

      (3)  Attiecīgi OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp., un OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp.

      (4)  Skatīt šā Oficiālā Vēstneša 39. lpp.

      (5)  Konvencija, ar ko īsteno Šengenas nolīgumu (1985. gada 14. jūnijs) starp Beniluksa Ekonomikas savienības valstu valdībām, Vācijas Federatīvās Republikas valdību un Francijas Republikas valdību par pakāpenisku kontroles atcelšanu pie kopīgām robežām (OV L 239, 22.9.2000., 19. lpp.).
   PIELIKUMS

      Pielikums Protokolam par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā

   Protokola 2. panta 2. punktā minētie noteikumi, kas Lihtenšteinai jāpiemēro, sākot ar dienu, ko nosaka Padome saskaņā ar 10. pantu:

               —

               Padomes Regula (EK) Nr. 2007/2004 (2004. gada 26. oktobris), ar ko izveido Eiropas Aģentūru operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām (OV L 349, 25.11.2004., 1. lpp.),

               —

               Padomes Regula (EK) Nr. 2252/2004 (2004. gada 13. decembris) par drošības elementu un biometrijas standartiem dalībvalstu izdotās pasēs un ceļošanas dokumentos (OV L 385, 29.12.2004., 1. lpp.); Komisijas Lēmums (2005. gada 28. februāris), ar ko nosaka tehniskās specifikācijas drošības elementu un biometrijas standartiem dalībvalstu izdotās pasēs un ceļošanas dokumentos (C(2005) 409, galīgā redakcija), un Komisijas Lēmums (2006. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka tehniskās specifikācijas drošības elementu un biometrijas standartiem dalībvalstu izdotās pasēs un ceļošanas dokumentos (C(2006) 2909, galīgā redakcija),

               —

               Padomes Lēmums 2005/211/TI (2005. gada 24. februāris) par dažu jaunu funkciju ieviešanu Šengenas Informācijas sistēmā, tostarp attiecībā uz terorisma apkarošanu (OV L 68, 15.3.2005., 44. lpp.),

               —

               Padomes Lēmums 2005/719/TI (2005. gada 12. oktobris), ar ko nosaka datumu dažu noteikumu piemērošanai, kas paredzēti Lēmumā 2005/211/TI par dažu jaunu funkciju ieviešanu Šengenas Informācijas sistēmā, tostarp attiecībā uz terorisma apkarošanu (OV L 271, 15.10.2005., 54. lpp.),

               —

               Padomes Lēmums 2005/727/TI (2005. gada 12. oktobris), ar ko nosaka datumu dažu noteikumu piemērošanai, kas paredzēti Lēmumā 2005/211/TI par dažu jaunu Šengenas Informācijas sistēmas funkciju ieviešanu, tostarp attiecībā uz terorisma apkarošanu (OV L 273, 19.10.2005., 25. lpp.),

               —

               Padomes Lēmums 2006/228/TI (2006. gada 9. marts), ar ko nosaka datumu dažu noteikumu piemērošanai, kas paredzēti Lēmumā 2005/211/TI par dažu jaunu Šengenas Informācijas sistēmas funkciju ieviešanu, tostarp attiecība uz terorisma apkarošanu (OV L 81, 18.3.2006., 45. lpp.),

               —

               Padomes Lēmums 2006/229/TI (2006. gada 9. marts), ar ko nosaka datumu dažu noteikumu piemērošanai, kas paredzēti Lēmumā 2005/211/TI par dažu jaunu Šengenas Informācijas sistēmas funkciju ieviešanu, tostarp attiecībā uz terorisma apkarošanu (OV L 81, 18.3.2006., 46. lpp.),

               —

               Padomes Lēmums 2006/631/TI (2006. gada 24. jūlijs), ar ko nosaka piemērošanas dienu dažiem noteikumiem Lēmumā 2005/211/TI par dažu jaunu funkciju ieviešanu Šengenas Informācijas sistēmā, tostarp attiecībā uz terorisma apkarošanu (OV L 256, 20.9.2006., 18. lpp.),

               —

               Padomes Lēmums 2005/267/EK (2005. gada 16. marts), ar ko izveido drošu tīmeklī izvietotu informācijas un koordinācijas tīklu dalībvalstu migrācijas pārvaldes dienestiem (OV L 83, 1.4.2005., 48. lpp.),

               —

               Komisijas Lēmums (2005. gada 15. decembris), ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes Lēmumam 2005/267/EK, ar ko izveido drošu tīmeklī izvietotu informācijas un koordinācijas tīklu dalībvalstu migrācijas pārvaldes dienestiem (C(2005) 5159, galīgā redakcija),

               —

               Padomes Regula (EK) Nr. 851/2005 (2005. gada 2. jūnijs), ar kuru attiecībā uz savstarpības mehānismu groza Regulu (EK) Nr. 539/2001, ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas (OV L 141, 4.6.2005., 3. lpp.),

               —

               Padomes Lēmums 2005/451/TI (2005. gada 13. jūnijs), ar ko nosaka piemērošanas datumu dažiem noteikumiem Regulā (EK) Nr. 871/2004 par dažu jaunu Šengenas Informācijas sistēmas funkciju ieviešanu, tostarp terorisma apkarošanas jomā (OV L 158, 21.6.2005., 26. lpp.),

               —

               Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1160/2005 (2005. gada 6. jūlijs), ar kuru Konvenciju, ar ko īsteno 1985. gada 14. jūnija Šengenas Līgumu par pakāpenisku kontroles atcelšanu pie kopīgām robežām, groza attiecībā uz to, kā par transportlīdzekļu reģistrācijas dokumentu izdošanu atbildīgie dalībvalstu dienesti piekļūst Šengenas Informācijas sistēmai (OV L 191, 22.7.2005., 18. lpp.),

               —

               Eiropas Parlamenta un Padomes ieteikums 2005/761/EK (2005. gada 28. septembris), lai atvieglinātu dalībvalstu vienotu īstermiņa vīzu izsniegšanu trešo valstu pētniekiem, kuri zinātniskās pētniecības nolūkā pārvietojas Kopienā (OV L 289, 3.11.2005., 23. lpp.),

               —

               Komisijas Lēmums 2005/687/EK (2005. gada 29. septembris) par struktūru ziņojumiem par imigrācijas sadarbības koordinatoru tīkla darbībām un situāciju uzņemošajā valstī nelegālās imigrācijas jautājumos (OV L 264, 8.10.2005., 8. lpp.),

               —

               Padomes Lēmums 2005/728/TI (2005. gada 12. oktobris), ar ko nosaka datumu dažu noteikumu piemērošanai, kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 871/2004 par dažu jaunu Šengenas Informācijas sistēmas funkciju ieviešanu, tostarp attiecībā uz terorisma apkarošanu (OV L 273, 19.10.2005., 26. lpp.),

               —

               Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 2046/2005 (2005. gada 14. decembris) par pasākumiem, kas iecerēti, lai atvieglotu vīzu pieprasīšanas un izsniegšanas procedūras olimpiskās delegācijas locekļiem, kuri piedalās 2006. gada ziemas olimpiskajās un/vai paralimpiskajās spēlēs Turīnā (OV L 334, 20.12.2005., 1. lpp.),

               —

               Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 562/2006 (2006. gada 15. marts), ar kuru ievieš Kopienas Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss) (OV L 105, 13.4.2006., 1. lpp.),

               —

               Padomes Lēmums 2006/440/EK (2006. gada 1. jūnijs), ar ko Kopīgās konsulārās instrukcijas 12. pielikumu un Kopīgās rokasgrāmatas 14.a pielikumu groza attiecībā uz iekasējamām nodevām atbilstīgi vīzas pieteikuma izskatīšanas administratīvajām izmaksām (OV L 175, 29.6.2006., 77. lpp.),

               —

               Padomes Lēmums 2006/628/EK (2006. gada 24. jūlijs), ar ko nosaka datumu, kad sākt piemērot 1. panta 4. un 5. punktu Regulā (EK) Nr. 871/2004 par dažu jaunu Šengenas Informācijas sistēmas funkciju ieviešanu, tostarp terorisma apkarošanas jomā (OV L 256, 20.9.2006., 15. lpp.),

               —

               Komisijas Lēmums 2006/648/EK (2006. gada 22. septembris), ar ko nosaka tehniskās specifikācijas biometrisko pazīmju standartiem saistībā ar Vīzu informācijas sistēmas attīstību (OV L 267, 27.9.2006., 41. lpp.),

               —

               Labojums Padomes Lēmumā 2004/512/EK (2004. gada 8. jūnijs), ar ko izveido Vīzu informācijas sistēmu (VIS) (OV L 271, 30.9.2006., 85. lpp.),

               —

               Komisijas Lēmums 2006/757/EK (2006. gada 22. septembris) par grozījumu izdarīšanu Sirene rokasgrāmatā (OV L 317, 16.11.2006., 1. lpp.),

               —

               Komisijas Lēmums 2006/758/EK (2006. gada 22. septembris) par grozījumu izdarīšanu Sirene rokasgrāmatā (OV L 317, 16.11.2006., 41. lpp.),

               —

               Padomes Lēmums 2006/684/EK (2006. gada 5. oktobris), ar ko Kopīgās konsulārās instrukcijas 2. pielikuma A sarakstu groza attiecībā uz vīzu režīmu Indonēzijas diplomātisko un dienesta pasu turētājiem (OV L 280, 12.10.2006., 29. lpp.),

               —

               Komisijas Lēmums 2006/752/EK (2006. gada 3. novembris), ar ko nosaka Vīzu informācijas sistēmas atrašanās vietas tās izveides posmā (OV L 305, 4.11.2006., 13. lpp.),

               —

               Komisijas Ieteikums (2006. gada 6. novembris), ar ko tiek izveidota kopēja “Praktiskā robežsargu rokasgrāmata (Šengenas rokasgrāmata)”, ko jāizmanto dalībvalstu kompetentajām iestādēm, veicot personu robežkontroli (C(2006) 5186, galīgā redakcija),

               —

               Padomes Pamatlēmums 2006/960/TI (2006. gada 18. decembris) par Eiropas Savienības dalībvalstu tiesībaizsardzības iestāžu informācijas un izlūkdatu apmaiņas vienkāršošanu (OV L 386, 29.12.2006., 89. lpp., un labojumi OV L 75, 15.3.2007., 26. lpp.),

               —

               Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1986/2006 (2006. gada 20. decembris) par dalībvalstu dienestu, kas ir atbildīgi par transportlīdzekļu reģistrācijas apliecību izsniegšanu, piekļuvi otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmai (SIS II) (OV L 381, 28.12.2006., 1. lpp.),

               —

               Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1987/2006 (2006. gada 20. decembris) par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II) izveidi, darbību un izmantošanu (OV L 381, 28.12.2006., 4. lpp.),

               —

               Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1931/2006 (2006. gada 20. decembris), ar ko nosaka vietējās pierobežas satiksmes noteikumus pie dalībvalstu ārējām sauszemes robežām un ar ko groza Šengenas Konvencijas noteikumus (OV L 405, 30.12.2006., 1. lpp. Labotā versija OV L 29, 3.2.2007., 3. lpp.),

               —

               Padomes Regula (EK) Nr. 1932/2006 (2006. gada 21. decembris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 539/2001, ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas (OV L 405, 30.12.2006., 23. lpp. Labotā versija OV L 29, 3.2.2007., 10. lpp.),

               —

               Padomes Regula (EK) Nr. 1988/2006 (2006. gada 21. decembris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2424/2001 par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II) izstrādi (OV L 411, 30.12.2006., 1. lpp. Labotā versija OV L 27, 2.2.2007., 3. lpp.),

               —

               Padomes Lēmums 2006/1007/TI (2006. gada 21. decembris), ar ko groza Lēmumu 2001/886/TI par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II) izstrādi (OV L 411, 30.12.2006., 78. lpp. Labotā versija OV L 27, 2.2.2007., 43. lpp.),

               —

               Komisijas Lēmums 2007/170/EK (2007. gada 16. marts) par prasību noteikšanu Šengenas Informācijas sistēmas II tīklam (1. pīlārs) (OV L 79, 20.3.2007., 20. lpp.),

               —

               Komisijas Lēmums 2007/171/EK (2007. gada 16. marts) par prasību noteikšanu Šengenas Informācijas sistēmas II tīklam (3. pīlārs) (OV L 79, 20.3.2007., 29. lpp.),

               —

               Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 574/2007/EK (2007. gada 23. maijs), ar ko laikposmam no 2007. gada līdz 2013. gadam izveido Eiropas Ārējo robežu fondu kā daļu no vispārīgās programmas “Solidaritāte un migrācijas plūsmu pārvaldība” (OV L 144, 6.6.2007., 22. lpp.),

               —

               Padomes Lēmums 2007/533/TI (2007. gada 12. jūnijs) par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II) izveidi, darbību un izmantošanu (OV L 205, 7.8.2007., 63. lpp.),

               —

               Padomes Lēmums 2007/472/EK (2007. gada 25. jūnijs), ar ko groza Izpildu komitejas, kura izveidota ar 1990. gada Šengenas Konvenciju, lēmumu, ar ko groza Finanšu regulu par Šengenas Informācijas sistēmas (C.SIS) tehniskā atbalsta funkcijas ierīkošanas un darbības izmaksām (OV L 179, 7.7.2007., 50. lpp.),

               —

               Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 863/2007 (2007. gada 11. jūlijs), ar ko izveido mehānismu ātrās reaģēšanas robežapsardzes vienību izveidei un ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 2007/2004 attiecībā uz šo mehānismu, kā arī reglamentē pieaicināto amatpersonu pienākumus un pilnvaras (OV L 199, 31.7.2007., 30. lpp.),

               —

               Padomes Lēmums 2007/519/EK (2007. gada 16. jūlijs), ar ko groza Šengenas konsultāciju tīkla (tehnisko specifikāciju) 2. daļu (OV L 192, 24.7.2007., 26. lpp.),

               —

               Komisijas Lēmums 2007/599/EK (2007. gada 27. augusts), ar kuru Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 574/2007/EK īsteno attiecībā uz stratēģisko pamatnostādņu pieņemšanu 2007.–2013. gadam (OV L 233, 5.9.2007., 3. lpp.),

               —

               Padomes Lēmums 2007/866/EK (2007. gada 6. decembris), ar ko groza Šengenas Konsultāciju tīkla (tehnisko specifikāciju) 1. daļu (OV L 340, 22.12.2007., 92. lpp.).


title: Padomes Lēmums (ES) 2015/1025 (2015. gada 19. jūnijs), ar ko atceļ Lēmumu 2013/319/ES par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu Maltā

text:
               30.6.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 163/35

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2015/1025
   (2015. gada 19. jūnijs),
   ar ko atceļ Lēmumu 2013/319/ES par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu Maltā
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 126. panta 12. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,
   tā kā:

               (1)

               Ar Lēmumu 2013/319/ES (1), pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, Padome nolēma, ka Maltā pastāv pārmērīgs budžeta deficīts. Padome norādīja, ka vispārējās valdības budžeta deficīts Maltā 2012. gadā bija sasniedzis 3,3 % no IKP, tādējādi pārsniedzot Līgumā noteikto atsauces vērtību 3 % no IKP, savukārt vispārējās valdības bruto parāds pārsniedza Līgumā noteikto atsauces vērtību 60 % no IKP. Padome arī norādīja, ka Malta pēc pārmērīga budžeta deficīta novēršanas 2012. gadā (2) nav guvusi pietiekamu progresu parāda samazināšanas robežvērtības ievērošanā un tādējādi nav izpildījusi pārejas laika prasības (3).

               (2)

               Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 126. panta 7. punktu un Regulas (EK) Nr. 1467/97 3. panta 4. punktu Padome 2013. gada 21. jūnijā pēc Komisijas ieteikuma pieņēma Maltai adresētu ieteikumu novērst pārmērīgo valsts budžeta deficītu vēlākais līdz 2014. gadam. Ieteikums tika publiskots.

               (3)

               Saskaņā ar 4. pantu Protokolā (Nr. 12) par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un LESD, Komisija sniedz datus šīs procedūras īstenošanai. Piemērojot minēto protokolu, dalībvalstīm saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 479/2009 (4) 3. pantu divreiz gadā, proti, līdz 1. aprīlim un līdz 1. oktobrim, jāpaziņo valdības budžeta deficīta un parāda dati un citi saistītie rādītāji.

               (4)

               Ņemot vērā paziņotos datus, Padomei ir jālemj par to, vai lēmums par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu ir atceļams. Turklāt lēmums par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu jāatceļ tikai tad, ja Komisijas prognozes liecinātu, ka prognožu laikposmā budžeta deficīts nepārsniegs robežlīmeni – 3 % no IKP (5); un parāda attiecība atbilst prasībām par parāda robežvērtību nākotnē.

               (5)

               Pamatojoties uz Komisijas (Eurostat) datiem, kas sniegti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 479/2009 14. pantu, pēc Maltas 2015. gada aprīļa paziņojuma, kā arī pamatojoties uz 2015. gada stabilitātes programmu un Komisijas 2015. gada pavasara prognozi, pamatoti ir šādi secinājumi:

                           —

                           Pēc 3,6 % no IKP sasniegšanas 2012. gadā vispārējās valdības budžeta deficīts 2013. gadā tika samazināts līdz 2,6 % no IKP un 2014. gadā sasniedza 2,1 % no IKP. Deficīta samazinājums 2014. gadā galvenokārt bija saistīts ar ciklisko apstākļu uzlabošanos un budžeta pasākumiem, kas izraisīja ievērojamu pašreizējo ieņēmumu pieaugumu (par 2,5 % no IKP) un kas vairāk nekā kompensē kārtējo izdevumu palielinājumu (par 0,8 % no IKP), kā arī ar neto kapitāla izdevumu pieaugumu (par 0,1 % no IKP), ko izskaidro augstāks ES līdzekļu apgūšanas līmenis.

                           —

                           Maltas valdības 2015. gada 30. aprīlī iesniegtajā Stabilitātes programmā 2015.–2018. gadam paredzēts, ka deficīts 2015. gadā samazināsies līdz 1,6 % no IKP un pēc tam 2016. gadā sasniegs 1,1 % no IKP. Saskaņā ar Komisijas 2015. gada pavasara prognozi deficīts 2015. gadā būs 1,8 % no IKP, un 2016. gadā tas būs 1,5 % no IKP. Tādējādi ir gaidāms, ka prognožu laikposmā budžeta deficīts saglabāsies zem Līgumā noteiktās atsauces vērtības 3 % no IKP.

                           —

                           Strukturālā bilance, t. i., vispārējās valdības bilance, kurā veiktas korekcijas attiecībā uz ekonomikas ciklu un atskaitīti vienreizējie un citi pagaidu pasākumi, laikposmā no 2013. gada līdz 2014. gadam uzlabojās par 1,3 % no IKP.

                           —

                           Parādu palielinošas atlikumu un plūsmu pagaidu korekcijas dēļ parāda attiecība pret IKP 2013. gadā pieauga līdz 69,2 % no IKP, salīdzinot ar 67,4 % no IKP 2012. gadā. Pēc tam tā samazinājās līdz 68,0 % no IKP 2014. gadā. Tiek prognozēts, ka valdības bruto parāds turpinās samazināties līdz 65,4 % no IKP 2016. gadā arī labvēlīga makroekonomiskā scenārija dēļ. Turklāt 2014. gadā ir nodrošināta atbilstība noteikumam par parāda apmēru nākotnē.

               (6)

               Sākot no 2015. gada, kas ir gads pēc pārmērīgā deficīta novēršanas, Maltai tiek piemērota Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa, un tai būtu jāvirzās uz vidējā termiņa budžeta mērķu sasniegšanu atbilstīgā tempā, tostarp ievērojot izdevumu robežvērtību, un jāievēro parāda kritērijs saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1467/97 2. panta 1.a punktu. Šajā kontekstā, šķiet, pastāv risks nelielai novirzei no prasītās korekcijas 0,6 % apmērā no IKP virzībā uz vidējā termiņa budžeta mērķi gan 2015., gan 2016. gadā. Paredzams, ka 2015. gadā strukturālās bilances uzlabojums būs par 0,1 % no IKP mazāks, nekā prasīts. Kaut arī 2016. gadā plānotā korekcija ir saskaņā ar prasību, pastāv nelielas novirzes risks 2015. un 2016. gadā kopā. Tādēļ ir nepieciešami turpmāki pasākumi 2015. un 2016. gadā.

               (7)

               Saskaņā ar LESD 126. panta 12. punktu Padomes lēmums par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu jāatceļ, ja Padome atzīst, ka pārmērīgs budžeta deficīts attiecīgajā dalībvalstī ir novērsts.

               (8)

               Padome uzskata, ka pārmērīgais deficīts Maltā ir novērsts, un tāpēc Lēmums 2013/319/ES būtu jāatceļ,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   No vispārēja novērtējuma izriet, ka pārmērīga budžeta deficīta situācija Maltā ir novērsta.
   2. pants
   Ar šo atceļ Lēmumu 2013/319/ES.
   3. pants
   Šis lēmums ir adresēts Maltai.

      Luksemburgā, 2015. gada 19. jūnijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         J. REIRS

      (1)  Padomes Lēmums 2013/319/ES (2013. gada 21. jūnijs) par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu Maltā (OV L 173, 26.6.2013., 52. lpp.).

      (2)  Vispārējās valdības budžeta deficīts un parāds 2012. gadam vēlāk tika pārskatīts, attiecīgi nosakot pašreizējos 3,6 % no IKP un 67,4 % no IKP.

      (3)  Pēc pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras atcelšanas 2012. gada decembrī saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes paktu Maltai, sākot no 2012. gada, bija noteikts trīs gadu pārejas laiks, lai panāktu parāda samazināšanas robežvērtības izpildi. Pārejas laika prasības ir noteiktas Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 (1997. gada 7. jūlijs) par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu (OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp.), 2. panta 1.a punkta otrajā daļā un sīkāk izklāstītas 2012. gada 3. septembra“Specifikācijās par Stabilitātes un izaugsmes pakta īstenošanu un pamatnostādnēs par stabilitātes un konverģences programmu formātu un saturu” (skatīt: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf). Minimālā 2012. gadā vajadzīgā lineārā strukturālā korekcija (MLSA) bija 0,4 procentpunkti no IKP, bet strukturālais deficīts 2012. gadā pasliktinājās par  procentpunktu no IKP.

      (4)  Padomes Regula (EK) Nr. 479/2009 (2009. gada 25. maijs) par to, kā piemērot Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam pievienoto Protokolu par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru (OV L 145, 10.6.2009., 1. lpp.).

      (5)  Saskaņā ar Specifikācijām par Stabilitātes un izaugsmes pakta īstenošanu un pamatnostādnēm par stabilitātes un konverģences programmu formātu un saturu.


title: Padomes Lēmums (2009. gada 6. aprīlis) par to, lai parakstītu un provizoriski piemērotu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Maurīcijas Republiku par īstermiņa vīzu atcelšanu (2009/480/EK)

text:
               30.6.2009

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 169/16

         PADOMES LĒMUMS
   (2009. gada 6. aprīlis)
   par to, lai parakstītu un provizoriski piemērotu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Maurīcijas Republiku par īstermiņa vīzu atcelšanu
   (2009/480/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 62. panta 2. punkta b) apakšpunkta i) punktu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Regula (EK) Nr. 539/2001 (1), ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot Eiropas Savienības ārējās robežas, ir jābūt vīzām (negatīvais saraksts), kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas (pozitīvais saraksts), tika grozīta ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1932/2006 (2), inter alia Maurīcijas Republiku (turpmāk – “Maurīcija”) pārceļot no negatīvā saraksta uz pozitīvo sarakstu. Turklāt Regulā (EK) Nr. 1932/2006 paredzēts, ka atbrīvojums piemērojams vienīgi no dienas, kad stājas spēkā Eiropas Kopienas un Maurīcijas nolīgums par vīzu atcelšanu.

               (2)

               Padome ar 2008. gada 5. jūnija lēmumu pilnvaroja Komisiju risināt sarunas attiecībā uz Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Maurīciju par īstermiņa vīzu atcelšanu.

               (3)

               Sarunas par nolīgumu sākās 2008. gada 11. jūlijā un noslēdzās 2008. gada 16. oktobrī.

               (4)

               Briselē 2008. gada 12. novembrī parafētais nolīgums būtu jāparaksta un jāapstiprina pievienotās deklarācijas. Nolīgums būtu jāpiemēro provizoriski, kamēr tiek pabeigtas procedūras tā formālai noslēgšanai.

               (5)

               Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju, kurš pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, un neskarot minētā protokola 4. pantu, minētās dalībvalstis nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un minētajām valstīm šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Ar šo Kopienas vārdā tiek apstiprināta Nolīguma parakstīšana starp Eiropas Kopienu un Maurīcijas Republiku par īstermiņa vīzu atcelšanu (turpmāk – “nolīgums”), ņemot vērā tā noslēgšanu.
   Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   Ar šo Kopienas vārdā tiek apstiprinātas šim lēmumam pievienotās deklarācijas.
   3. pants
   Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas Kopienas vārdā parakstīt nolīgumu, ņemot vērā tā noslēgšanu.
   4. pants
   Nolīgumu provizoriski piemēro no tā parakstīšanas dienas (3), kamēr tiek pabeigtas procedūras tā formālai noslēgšanai.

      Luksemburgā, 2009. gada 6. aprīlī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         J. POSPÍŠIL

      (1)  OV L 81, 21.3.2001., 1. lpp.

      (2)  OV L 405, 30.12.2006., 23. lpp.

      (3)  Nolīguma parakstīšanas dienu Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA ATTIECĪBĀ UZ ISLANDI, NORVĒĢIJU, ŠVEICI UN LIHTENŠTEINU
   Līgumslēdzējas puses ņem vērā ciešās attiecības starp Eiropas Kopienu un Norvēģiju, Islandi, Šveici un Lihtenšteinu, jo īpaši ņemot vērā 1999. gada 18. maija un 2004. gada 26. oktobra nolīgumus par šo valstu iesaistīšanos Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā.
   Šādos apstākļos ir vēlams, ka Norvēģijas, Islandes, Šveices un Lihtenšteinas iestādes, no vienas puses, un Maurīcija, no otras puses, nekavējoties noslēdz divpusējus nolīgumus par īstermiņa vīzu atcelšanu ar tādiem pašiem nosacījumiem kā šajā nolīgumā.
   KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA PAR TO PERSONU KATEGORIJAS INTERPRETĀCIJU, KURAS CEĻO AR MĒRĶI VEIKT APMAKSĀTU DARBU, ATBILSTOŠI ŠĀ NOLĪGUMA 3. PANTA 2. PUNKTĀ PAREDZĒTAJAM
   Vēloties nodrošināt vienotu interpretāciju, Līgumslēdzējas puses vienojas, ka šajā nolīgumā to personu kategorija, kuras veic apmaksātu darbu, aptver personas, kas otras Līgumslēdzējas puses teritorijā ieceļo nolūkā veikt algotu darbu/atlīdzinātu darbību kā darbinieks vai pakalpojumu sniedzējs.
   Pie šīs personu kategorijas nepieder:

               —

               uzņēmēji, t. i., personas, kas ceļo uzņēmējdarbības apspriežu nolūkā (un nav nodarbinātas otras Līgumslēdzējas puses valstī),

               —

               sportisti un mākslinieki, kas veic darbību pēc ad hoc principa,

               —

               žurnālisti, kurus nosūtījuši viņu mītnes valsts plašsaziņas līdzekļi, un

               —

               uzņēmumu iekšējie praktikanti.

         Šīs deklarācijas īstenošanu uzrauga Apvienotā komiteja atbilstīgi savai kompetencei saskaņā ar šā nolīguma 6. pantu, un tā var ierosināt pielāgojumus, ja tā uzskata tos par vajadzīgiem, pamatojoties uz Līgumslēdzēju pušu pieredzi.
   KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA PAR TO, KĀ INTERPRETĒT TRĪS MĒNEŠU LAIKPOSMU SEŠU MĒNEŠU LAIKĀ PĒC DIENAS, KAD PIRMO REIZI IECEĻOTS, ATBILSTOŠI ŠĀ NOLĪGUMA 4. PANTA NOTEIKUMIEM
   Līgumslēdzējas puses vienojas, ka trīs mēnešu maksimālais laikposms sešu mēnešu laikā pēc dienas, kad pirmo reizi ieceļots Maurīcijas teritorijā vai Šengenas zonā, kā paredzēts šā nolīguma 4. pantā, nozīmē vai nu nepārtrauktu apmeklējumu, vai vairākus secīgus apmeklējumus, kuru ilgums jebkuru sešu mēnešu laikā kopā nepārsniedz trīs mēnešus.
   KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA PAR PILSOŅU INFORMĒŠANU PAR VĪZU ATCELŠANAS NOLĪGUMU
   Ņemot vērā pārskatāmības nozīmību Eiropas Savienības un Maurīcijas pilsoņiem, Līgumslēdzējas puses vienojas nodrošināt informācijas izplatīšanu pilnā apjomā par vīzu atcelšanas nolīguma saturu un sekām, kā arī par saistītajiem jautājumiem, piemēram, ieceļošanas nosacījumiem.
    ---documentbreak---

               30.6.2009

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 169/17

         NOLĪGUMS
   starp Eiropas Kopienu un Maurīcijas Republiku par īstermiņa vīzu atcelšanu
   EIROPAS KOPIENA, turpmāk “Kopiena”, un
   MAURĪCIJAS REPUBLIKA, turpmāk “Maurīcija”,
   turpmāk abas kopā “Līgumslēdzējas puses”,
   NOLŪKĀ vēl vairāk pilnveidot draudzīgās attiecības starp Līgumslēdzējām pusēm un vēloties atvieglot ceļošanu, nodrošinot bezvīzu ieceļošanu un īstermiņa uzturēšanos saviem pilsoņiem,
   ŅEMOT VĒRĀ Padomes Regulu (EK) Nr. 1932/2006 (2006. gada 21. decembris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 539/2001, ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas (1), inter alia sešas trešās valstis, tostarp Maurīciju, pārceļot uz to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņi ir atbrīvoti no īstermiņa uzturēšanās vīzas prasības Eiropas Savienības (ES) dalībvalstīs,
   ŅEMOT VĒRĀ to, ka Regulas (EK) Nr. 1932/2006 2. pantā paredzēts, ka attiecībā uz šīm sešām valstīm atbrīvojums no vīzas prasības ir piemērojams tikai no dienas, kad stājas spēkā nolīgums par vīzu atbrīvojumiem, kas noslēdzams starp Eiropas Kopienu un attiecīgo valsti,
   ATZĪSTOT, ka visu dalībvalstu pilsoņi ir atbrīvoti no vīzas prasības, ceļojot uz Maurīciju uz sešdesmit dienām,
   VĒLOTIES nodrošināt vienlīdzīgas attieksmes principu pret visiem ES pilsoņiem,
   ŅEMOT VĒRĀ to, ka šis nolīgums neattiecas uz personām, kas ceļo nolūkā veikt apmaksātu darbu savas īstermiņa uzturēšanās laikā, un tādējādi šai personu kategorijai turpina piemērot attiecīgos Kopienas tiesību aktu un dalībvalstu tiesību aktu, un Maurīcijas tiesību aktu noteikumus par vīzas prasību vai atbrīvojumu no tās, kā arī par piekļuvi nodarbinātībai,
   ŅEMOT VĒRĀ Protokolu par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju un Protokolu par Šengenas acquis iekļaušanu Eiropas Savienības sistēmā, kas pievienoti Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, un apstiprinot, ka šā nolīguma noteikumi neattiecas uz Apvienoto Karalisti un Īriju,
   IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.
   1. pants
   Mērķis
   Šis nolīgums paredz bezvīzu ceļošanu Eiropas Savienības pilsoņiem un Maurīcijas pilsoņiem, kas ceļo uz otras Līgumslēdzējas puses teritoriju, ne vairāk kā uz trīs mēnešiem sešu mēnešu laikā.
   2. pants
   Definīcijas
   Šajā nolīgumā:

               a)

               “dalībvalsts” ir jebkura Eiropas Savienības dalībvalsts, izņemot Apvienoto Karalisti un Īriju;

               b)

               “Eiropas Savienības pilsonis” ir dalībvalsts, kā tā definēta a) punktā, valstspiederīgais;

               c)

               “Maurīcijas pilsonis” ir jebkura persona, kurai ir Maurīcijas pilsonība;

               d)

               “Šengenas zona” ir zona bez iekšējām robežām, kas aptver to dalībvalstu teritorijas, kā tās definētas a) punktā, kurās Šengenas acquis tiek piemērots pilnībā.

         3. pants
   Piemērošanas joma
   1.   Eiropas Savienības pilsoņi, kuriem ir derīga dalībvalsts izsniegta parastā, diplomātiskā vai dienesta/oficiālā pase, Maurīcijas teritorijā var ieceļot un uzturēties bez vīzas tik ilgu laikposmu, kā noteikts 4. panta 1. punktā.
   Maurīcijas pilsoņi, kuriem ir derīga Maurīcijas izsniegta parastā, diplomātiskā vai dienesta/oficiālā pase, dalībvalstu teritorijā var ieceļot un uzturēties bez vīzas tik ilgu laikposmu, kā noteikts 4. panta 2. punktā.
   2.   Šā panta 1. punkts neattiecas uz personām, kas ceļo ar mērķi veikt apmaksātu darbu.
   Attiecībā uz šo personu kategoriju katra dalībvalsts var saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 539/2001 4. panta 3. punktu lemt par vīzas prasības piemērošanu vai tās atcelšanu Maurīcijas pilsoņiem.
   Attiecībā uz šo personu kategoriju Maurīcija var saskaņā ar saviem tiesību aktiem lemt par vīzas prasības piemērošanu vai atcelšanu katras dalībvalsts pilsoņiem atsevišķi.
   3.   Šajā nolīgumā paredzēto vīzu atcelšanu piemēro, neskarot Līgumslēdzēju pušu tiesību aktus, kas saistīti ar ieceļošanas un īstermiņa uzturēšanās nosacījumiem. Dalībvalstis un Maurīcija patur tiesības atteikt ieceļošanu un īstermiņa uzturēšanos savā teritorijā, ja viens vai vairāki no šiem nosacījumiem nav izpildīti.
   4.   Vīzu atcelšana ir piemērojama neatkarīgi no transporta veida, kas izmantots Līgumslēdzēju pušu robežu šķērsošanai.
   5.   Šajā nolīgumā neaptvertos jautājumus reglamentē Kopienas tiesību akti, dalībvalstu tiesību akti vai Maurīcijas tiesību akti.
   4. pants
   Uzturēšanās ilgums
   1.   Eiropas Savienības pilsoņi Maurīcijas teritorijā var uzturēties ne ilgāk kā trīs mēnešus sešu mēnešu laikā pēc dienas, kad pirmo reizi ieceļots valsts teritorijā.
   2.   Maurīcijas pilsoņi Šengenas zonā var uzturēties ne ilgāk kā trīs mēnešus sešu mēnešu laikā pēc dienas, kad pirmo reizi ieceļots jebkuras tādas dalībvalsts teritorijā, kura pilnībā piemēro Šengenas acquis. Trīs mēnešu laikposmu sešu mēnešu laikā aprēķina neatkarīgi no jebkuras uzturēšanās reizes dalībvalstī, kura Šengenas acquis vēl nepiemēro pilnībā.
   Maurīcijas pilsoņi var uzturēties ne ilgāk kā trīs mēnešus sešu mēnešu laikā pēc dienas, kad pirmo reizi ieceļots katras tādas dalībvalsts teritorijā, kura Šengenas acquis vēl pilnībā nepiemēro, neatkarīgi no uzturēšanās laika, kas aprēķināts attiecībā uz Šengenas zonu.
   3.   Šis nolīgums neietekmē Maurīcijas un dalībvalstu iespējas saskaņā ar valsts tiesību aktiem un Kopienas tiesību aktiem noteikt uzturēšanās laiku, kas ir ilgāks par trim mēnešiem.
   5. pants
   Teritoriālā piemērošana
   1.   Attiecībā uz Francijas Republiku šā nolīguma noteikumus piemēro vienīgi Francijas Republikas Eiropas teritorijā.
   2.   Attiecībā uz Nīderlandes Karalisti šā nolīguma noteikumus piemēro vienīgi Nīderlandes Karalistes Eiropas teritorijā.
   6. pants
   Apvienotā komiteja nolīguma pārvaldībai
   1.   Līgumslēdzējas puses izveido ekspertu apvienoto komiteju (turpmāk – “komiteja”), kurā ir Eiropas Kopienas pārstāvji un Maurīcijas pārstāvji. Kopienu pārstāv Eiropas Komisija.
   2.   Komitejai ir, inter alia, šādi uzdevumi:

               a)

               uzraudzīt šā nolīguma īstenošanu;

               b)

               ierosināt šā nolīguma grozījumus vai papildinājumus;

               c)

               risināt domstarpības, kas radušās sakarā ar šā nolīguma noteikumu interpretāciju vai piemērošanu.

         3.   Komiteju sasauc pēc vajadzības, ja to lūdz viena no Līgumslēdzējām pusēm.
   4.   Komiteja pieņem savu reglamentu.
   7. pants
   Saistība starp šo nolīgumu un divpusējiem vīzu atcelšanas nolīgumiem starp dalībvalstīm un Maurīciju
   Šis nolīgums prevalē pār jebkuru tādu divpusējo nolīgumu vai pasākumu noteikumiem, kuri noslēgti starp atsevišķām dalībvalstīm un Maurīciju, ciktāl to noteikumi aptver jautājumus, kas ir šā nolīguma darbības jomā.
   8. pants
   Nobeiguma noteikumi
   1.   Līgumslēdzējas puses šo nolīgumu ratificē vai apstiprina saskaņā ar to attiecīgajām iekšējām procedūrām, un tas stājas spēkā otrā mēneša pirmajā dienā pēc dienas, kad Līgumslēdzējas puses viena otrai ir paziņojušas par iepriekšminēto procedūru pabeigšanu.
   2.   Nolīgums ir noslēgts uz neierobežotu laiku, ja vien tas netiek izbeigts saskaņā ar 5. punktu.
   3.   Šo nolīgumu var grozīt, Līgumslēdzējām pusēm rakstiski vienojoties. Grozījumi stājas spēkā pēc tam, kad Līgumslēdzējas puses ir paziņojušas viena otrai par šim nolūkam vajadzīgo iekšējo procedūru pabeigšanu.
   4.   Katra Līgumslēdzēja puse var pilnīgi vai daļēji apturēt šā nolīguma darbību, jo īpaši sabiedriskās kārtības, valsts drošības vai sabiedrības veselības aizsardzības, nelegālās imigrācijas apsvērumu dēļ vai arī tad, ja jebkura Līgumslēdzēja puse atjauno vīzas prasību. Lēmumu par apturēšanu otrai Līgumslēdzējai pusei paziņo ne vēlāk kā divus mēnešus pirms tās stāšanās spēkā. Līgumslēdzēja puse, kas apturējusi šā nolīguma piemērošanu, nekavējoties informē otru Līgumslēdzēju pusi, tiklīdz apturēšanas iemesli vairs nepastāv.
   5.   Katra Līgumslēdzēja puse var izbeigt šā nolīguma darbību, par to rakstiski paziņojot otrai Līgumslēdzējai pusei. Šis nolīgums zaudē spēku 90 dienas pēc minētā paziņojuma dienas.
   6.   Maurīcija var apturēt vai izbeigt šā nolīguma darbību vienīgi attiecībā uz visām dalībvalstīm.
   7.   Kopiena var apturēt vai izbeigt šā nolīguma darbību vienīgi attiecībā uz visām tās dalībvalstīm.

      Briselē, divos eksemplāros, 2009. gada 28. maijā, angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru valodā; visi teksti ir vienlīdz autentiski.

         За Европейската общност
         Por la Comunidad Europea
         Za Evropské společenství
         For Det Europæiske Fællesskab
         Für die Europäische Gemeinschaft
         Euroopa Ühenduse nimel
         Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα
         For the European Community
         Pour la Communauté européenne
         Per la Comunità europea
         Eiropas Kopienas vārdā
         Europos bendrijos vardu
         Az Európai Közösség részéről
         Għall-Komunità Ewropea
         Voor de Europese Gemeenschap
         W imieniu Wspólnoty Europejskiej
         Pela Comunidade Europeia
         Pentru Comunitatea Europeană
         Za Európske spoločenstvo
         Za Evropsko skupnost
         Euroopan yhteisön puolesta
         För Europeiska gemenskapen

         За Република Мавриций
         Por la República de Mauricio
         Za Mauricijskou republiku
         For Republikken Mauritius
         Für die Republik Mauritius
         Mauritiuse Vabariigi nimel
         Για τη Δημοκρατία του Μαυρίκιου
         For the Republik of Mauritius
         Pour la République de Maurice
         Per la Repubblica di Mauritius
         Maurīcijas Republikas vārdā
         Mauricijaus Respublikos vardu
         A Mauritiusi Köztársaság részéről
         Għar-Repubblika tal-Mawrizju
         Voor de Republiek Mauritius
         W imieniu Republiki Mauritiusu
         Pela República da Maurícia
         Pentru Republica Mauritius
         Za Maurícijskú republiku
         Za Republiko Mauritius
         Mauritiuksen tasavallan puolesta
         För Republiken Mauritius

      (1)  OV L 405, 30.12.2006., 23. lpp.