title: Komisijas Lēmums (ES) 2017/2112 (2017. gada 6. marts) par pasākumu / atbalsta shēmu / valsts atbalstu SA.38454 – 2015/C (ex 2015/N), ko Ungārija plāno īstenot, lai atbalstītu divu jaunu kodolreaktoru izveidi Pakšas II atomelektrostacijā (izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 1486) (Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)Dokuments attiecas uz EEZ.

text:
                  1.12.2017

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 317/45

            KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2017/2112
      (2017. gada 6. marts)
      par pasākumu / atbalsta shēmu / valsts atbalstu SA.38454 – 2015/C (ex 2015/N), ko Ungārija plāno īstenot, lai atbalstītu divu jaunu kodolreaktoru izveidi Pakšas II atomelektrostacijā
      (izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 1486)
      (Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)
      (Dokuments attiecas uz EEZ)
      EIROPAS KOMISIJA,
      ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,
      ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,
      pēc ieinteresēto personu uzaicināšanas iesniegt piezīmes (1) un ņemot vērā to piezīmes,
      tā kā:
      1.   PROCEDŪRA

                  (1)

                  Pamatojoties uz rakstiem presē un neoficiālo saziņu ar Ungārijas iestādēm, Komisija 2014. gada 13. martā sāka sākotnējo izmeklēšanu par iespējamu valsts atbalstu Pakšas II (Paks II) atomelektrostacijas būvniecībai lietā Nr. SA.38454 (2014/CP).

                  (2)

                  Pēc vairākkārtējas informācijas apmaiņas un oficiālām sanāksmēm Ungārijas iestādes 2015. gada 22. maijā juridiskās noteiktības labad paziņoja par pasākumu, norādot, ka projekts neietver nekādu valsts atbalstu Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 107. panta izpratnē.

                  (3)

                  Ungārija 2015. gada 22. maija vēstulē paziņoja Komisijai par pasākumu, kas ir finansiāls ieguldījums divu jaunu kodolreaktoru izveidē Pakšā.

                  (4)

                  Komisija 2015. gada 23. novembra vēstulē informēja Ungāriju par to, ka tā ir nolēmusi sākt LESD 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru attiecībā uz pasākumu (“Lēmums par procedūras sākšanu”). Šis Komisijas lēmums tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                      (2). Komisija uzaicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes.

                  (5)

                  Ungārija 2016. gada 29. janvārī nosūtīja savas piezīmes par Lēmumu par procedūras sākšanu.

                  (6)

                  Komisija saņēma piezīmes no ieinteresētajām personām. Tā pārsūtīja šīs piezīmes Ungārijai, kurai bija dota iespēja atbildēt. Tās piezīmes tika saņemtas 2016. gada 7. aprīļa vēstulē.

                  (7)

                  Ungārija iesniedza papildu informāciju 2016. gada 21. aprīlī, 27. maijā, 9. jūnijā, 16. jūnijā, 28. jūlijā, 2017. gada 16. janvārī un 20. februārī.

                  (8)

                  Ungārijas iestādes 2016. gada 12. septembrī iesniedza atteikumu no valodas prasībām un piekrita tam, ka lēmumu pieņems angļu valodā, kas būs lēmuma autentiskā valoda.

            2.   PASĀKUMA SĪKS APRAKSTS

      2.1.   PROJEKTA APRAKSTS

                  (9)

                  Pasākums ir divu jaunu kodolreaktoru (5. un 6. bloka) izveide Ungārijā, un to būvniecību pilnīgi finansē Ungārijas valsts par labu struktūrai Paks II (MVM Paks II Nuclear Power Plant Development Private Company Limited by Shares), kurai piederēs jaunie reaktori un kura tos ekspluatēs.

                  (10)

                  Krievijas Federācija un Ungārija 2014. gada 14. janvārī noslēdza starpvaldību nolīgumu (SVN) par kodolprogrammu (3). Pamatojoties uz SVN, abas valstis sadarbojas pašreizējās Pakšas atomelektrostacijas (Pakšas AES) uzturēšanā un turpmākā attīstībā. Tas nozīmē, ka papildus pašreizējam 1.–4. energoblokam tiks projektēti, būvēti un nodoti ekspluatācijā/izņemti no ekspluatācijas divi jauni energobloki, proti, 5. un 6., ar VVER (ar ūdeni dzesētiem, ar ūdeni palēnināmiem) tipa reaktoriem, turklāt katra energobloka uzstādītā jauda būs vismaz 1 000 MW (4). Izmantojot 5. un 6. bloku ir plānots kompensēt jaudas zudumu, kad 1.–4. bloka (kopā 2 000 MW) ekspluatācija tiks pārtraukta. Ungārija norādīja, ka 1.–4. bloks darbosies attiecīgi līdz 2032., 2034., 2036. un 2037. gada beigām un nav paredzēta to darbmūža pagarināšana.

                  (11)

                  Saskaņā ar SVN (5) gan Krievija, gan Ungārija izraugās vienu pieredzējušu valstij piederošu un valsts kontrolētu organizāciju, kas būs finansiāli un tehniski atbildīga par līgumslēdzējas puses/īpašnieka pienākumu izpildi saistībā ar projektu.

                  (12)

                  Abu jauno reaktoru (5. un 6. bloka) būvniecībai Krievija ir izraudzījusies akciju sabiedrību Nizhny Novgorod Engineering Company Atomenergoproekt (JSC NIAEP), un Ungārija ir izraudzījusies MVM Paks II Nuclear Power Plant Development Private Company Limited by Shares
                      (1)) (Paks II) par abu reaktoru īpašnieci un ekspluatētāju.

                  (13)

                  SVN ir izklāstītas vispārīgās tiesības un pienākumi sadarbībai kodolenerģijas jomā starp abām valstīm, savukārt SVN īstenošana ir sīki noteikta atsevišķos nolīgumos, sauktos “Īstenošanas nolīgumi” (6), šādi:

                              a)

                              Inženiertehniskais, iepirkuma un būvniecības līgums attiecībā uz abu jauno VVER 1200 (V491) – 5. un 6. – bloku būvniecību Pakšā, saukts “IIB līgums”;

                              b)

                              Līgums, kurā paredzēti sadarbības noteikumi un nosacījumi attiecībā uz abu jauno reaktoru ekspluatāciju un uzturēšanu, saukts “E&U līgums”;

                              c)

                              Nolīgums par degvielas piegādes noteikumiem un izlietotās degvielas pārvaldīšanu.

                  (14)

                  AS NIAEP un Paks II noslēdza IIB līgumu 2014. gada 9. decembrī, un tajā ir noteikts, ka abiem jaunajiem blokiem, proti, 5. un 6. blokam, ir jāsāk darboties attiecīgi 2025. un 2026. gadā.

                  (15)

                  Atsevišķi Krievija apņēmās piešķirt Ungārijai valsts aizdevumu, lai finansētu Paks II attīstību. Šo aizdevumu reglamentē Starpvaldību nolīgums par finansējumu (“SVN par finansējumu”) (7), un tajā ir paredzēta atjaunojama kredītiespēja 10 miljardu EUR apmērā vienīgi Paks II 5. un 6. energobloka projektēšanai, būvniecībai un nodošanai ekspluatācijā. Ungārija izmantos šo atjaunojamo kredītiespēju, lai tieši finansētu tos ieguldījumus Paks II, kas vajadzīgi, lai projektētu, būvētu un nodotu ekspluatācijā jauno 5. un 6. energobloku, kā paredzēts SVN par finansējumu. Papildus SVN par finansējumu Ungārija nodrošinās finansējumu ne vairāk kā 2,5 miljardu EUR apmērā no sava budžeta, lai finansētu ieguldījumus Paks II.

                  (16)

                  Papildus 15. apsvērumā minētajam atbalstam ieguldījumiem Ungārija neplāno piešķirt citu finansējumu Paks II pēc tam, kad būs uzbūvēts 5. un 6. energobloks. Jaunie bloki darbosies tirgus apstākļos bez noteikta ieņēmumu apmēra vai garantētas cenas. Ungārija uzskata, ka šajā posmā Paks II nebūs vajadzības tieši uzņemties kādas parādsaistības.

            2.2.   PASĀKUMA MĒRĶIS

                  (17)

                  Kā paskaidrots Lēmumā par procedūras sākšanu, Pakšas AES ir vienīgā atomelektrostacija, kas darbojas Ungārijā. Tā 100 % pieder valstij piederošajam elektroenerģijas tirgotājam un enerģijas ražotājam Magyar Villamos Művek Zártkörűen Működő Részvénytársaság (MVM grupa) (8). Tās četru bloku kopējā uzstādītā jauda ir 2000 MW, un katrs no tiem pašlaik ir aprīkots ar Krievijas tehnoloģiju (VVER-440/V213). Bloku ekspluatācija tiks pakāpeniski pārtraukta līdz 2037. gadam (skatīt 10. apsvērumu)).

                  (18)

                  Elektroenerģijas ražošanai no kodolresursiem ir stratēģiska nozīme Ungārijas energoresursu struktūrā, jo aptuveni 50 % visas elektroenerģijas valstī saražo četri pašreizējie reaktori Pakšas AES (9).

                  (19)

                  Pamatojoties uz šādiem mērķiem:

                              —

                              saglabāt saprātīgu daļu valsts resursu un

                              —

                              samazināt Ungārijas atkarību no importa, vienlaikus izpildot valsts klimata politiku,

                        valdība lūdza MVM grupai izpētīt alternatīvas elektroenerģijas ražošanas paplašināšanai atomelektrostacijās. MVM grupa veica priekšizpēti par tādas jaunas atomelektrostacijas būvniecību un finansēšanu, kuru varētu integrēt elektroenerģijas sistēmā un kura varētu darboties ekonomiski, droši un videi nekaitīgi. Pamatojoties uz priekšizpēti, ko MVM grupa iesniedza 2008. gadā, valdība ierosināja projektu Ungārijas parlamentam, kas piekrita sākt sagatavošanās darbus jaunu atomelektrostacijas bloku būvniecībai Pakšā (10). To pamatoja aprēķini, kas liecināja, ka līdz 2025. gadam ir plānots pārtraukt izmantot 6 000 MW no 8 000–9 000 MW bruto uzstādītās jaudas novecojušo elektrostaciju slēgšanas dēļ. Šīs stacijas bija plānots daļēji aizstāt, paplašinot Pakšas AES.

                  (20)

                  Valsts enerģētikas stratēģiju laikposmam līdz 2030. gadam ieviesa 2011. gadā (11). Šajā stratēģijā galvenā uzmanība ir pievērsta kodolenerģijas–ogļu–videi nekaitīgās enerģijas scenārijam Ungārijai. Ungārijas pārvades sistēmas operators (PSO) MAVIR prognozē, ka Ungārijā līdz 2026. gadam vajadzēs jaunu ražošanas jaudu vismaz 5,3 GW apmērā, bet līdz 2031. gadam – vairāk nekā 7 GW, jo pieaugs pieprasījums un tiks apturēta pašreizējā ražošana Ungārijā (12). MAVIR arī prognozē, ka Ungārijā no 2025. gada līdz 2030. gadam gandrīz pilnīgi tiks pārtraukta elektroenerģijas ražošana, izmantojot ogles, un elektroenerģijas ražošanas, izmantojot gāzi, uzstādītā jauda samazināsies par aptuveni 1 GW, kā redzams 1. tabulā, ko Ungārija iesniedza 2017. gada 16. janvārī. Ungārija paskaidroja, ka MAVIR pētījumā, prognozējot, ka būs vajadzīga jauna jauda 7 GW apmērā, nav ņemts vērā imports vai jauna uzstādītā jauda.

                     1. tabula

                     Plānotā iekšzemē uzstādītās jaudas pakāpeniska samazināšana līdz 2031. gadam

                              (ΜW)

                              Existing

                              Phase-out

                              Nuclear

                              2 000

                              Coal

                              1 292

                              1 222

                              Natural gas

                              3 084

                              960

                              Oil

                              410

                              Intermittent renewables/weather-dependent

                              455

                              100

                              Other renewables

                              259

                              123

                              Other non-renewables

                              844

                              836

                              Sum

                              8 344

                              3 241

                                 Avots: Ungārijas iestādes (Mavir).

                  (21)

                  Ungārija un Krievija parakstīja SVN, lai attīstītu jaunu jaudu Pakšā. Ungārija paskaidroja, ka, saglabājot kodolenerģijas ražošanu energoresursu struktūrā, tā varētu novērst vajadzību aizstāt pakāpeniski samazināto jaudu, attīstīt jaunu jaudu un izpildīt Ungārijas mērķi attiecībā uz Savienības klimata mērķiem (jo īpaši tiem, kas attiecas uz plānoto CO2 emisiju samazināšanu).

            2.3.   JAUNO BLOKU APRAKSTS – IZMANTOJAMĀ TEHNOLOĢIJA

                  (22)

                  Jaunais 5. un 6. bloks Paks II AES tiks aprīkots ar VVER 1200 (V491) tehnoloģiju, un tie būs modernāki III+ paaudzes reaktori. Ungārija paskaidro, ka Paks II izmantojamo bloku tehniskās specifikācijas dos acīmredzamas priekšrocības salīdzinājumā ar pašreizējiem Pakšas AES blokiem, piemēram, lielāku produktivitāti un ekonomiskāku darbību papildus labākiem drošības raksturlielumiem.

                  (23)

                  Papildus būtiski lielākai VVER 1200 (V491) uzstādītajai jaudai ļoti atšķiras arī plānotais darbmūžs (60 gadi VVER 1200 blokiem pretstatā 30 gadiem pašreizējiem blokiem Pakšas AES), un to manevrējamība ir lielāka, kas ļauj pielāgot katra bloka jaudu atkarībā no pieprasījuma tīklā noteiktā diapazonā.

                  (24)

                  Arī samazinātais degvielas daudzums, kas vajadzīgs jaunajiem blokiem, apliecina pēdējo gadu tehnoloģiskos uzlabojumus. Pašreizējā 12 mēnešu degvielas cikla vietā jaunie bloki var darboties 18 mēnešu ciklā. Tas nozīmē, ka jaunie bloki gada laikā būs jāizslēdz retāk, lai pārkrautu degvielu, un stacija varēs darboties ilgāk vidēji katru gadu un nezaudēt ražošanas laiku.

                  (25)

                  Tehniskās specifikācijas arī liecina, ka jaudas blīvums, ko nodrošinās jaunie degvielas agregāti, būs ievērojami lielāks nekā pašreizējiem degvielas agregātiem. Tas savukārt nozīmē, ka uz vienu degvielas materiāla masas vienību var sasniegt lielāku nodoto jaudu, un tas palielina stacijas ekonomiskumu.

            2.4.   LABUMA GUVĒJS

                  (26)

                  Kā paskaidrots Lēmuma par procedūras sākšanu 2.3. iedaļā, pasākuma labuma guvējs ir uzņēmums Paks II, kas pašlaik pieder Ungārijas valstij. Akcionāra tiesības izmanto premjerministra birojs. Par 5. un 6. reaktoru maksā Ungārijas valsts, savukārt uzņēmums Paks II ir to īpašnieks un operators.

                  (27)

                  Lēmuma par procedūras sākšanu 19. apsvērumā ir paskaidrots, kā Paks II akcijas, kas sākotnēji piederēja MVM grupai, tika nodotas Ungārijas valstij (13). Saskaņā ar informāciju, ko Ungārija iesniedza 2016. gada 30. janvārī, nodošanas pirkšanas cena bija 10,156 miljardi HUF, kas ir aptuveni 33 miljoni EUR.

            2.5.   PROJEKTA FINANSĒJUMA STRUKTŪRA UN TIESĪBAS UN PIENĀKUMI SASKAŅĀ AR IIB LĪGUMU

      2.5.1.   STARPVALDĪBU NOLĪGUMS PAR FINANSĒJUMU (“SVN PAR FINANSĒJUMU”)

                  (28)

                  Saskaņā ar SVN (14) Krievija piešķir Ungārijai valsts aizdevumu atjaunojamas kredītiespējas veidā 10 miljardu EUR apmērā Pakšas atomelektrostacijas 5. un 6. energobloka izveides finansēšanai. Aizdevuma procentu likme ir no 3,95 % līdz 4,95 % (15). Aizdevums ir piešķirts šo jauno energobloku projektēšanai, būvniecībai un nodošanai ekspluatācijā.

                  (29)

                  Saskaņā ar SVN par finansējumu Ungārijai ir jāizmanto aizdevums, lai finansētu 80 % IIB līguma vērtības par darbu izpildi, pakalpojumu sniegšanu un aprīkojuma piegādi, savukārt atlikušos 20 % IIB līguma vērtības maksā Ungārija (skatīt 15. apsvērumu). Ungārijai ir jāizmanto aizdevums līdz 2025. gadam.

                  (30)

                  Ungārijai ir jāatmaksā aizdevums 21 gada laikā no 15. marta vai 15. septembra pēc dienas, kad atomelektrostacijas abi jaunie energobloki – 5. un 6. bloks – tiks nodoti ekspluatācijā, taču ne vēlāk kā no 2026. gada 15. marta (16).

                  (31)

                  Maksājumus saskaņā ar SVN par finansējumu var veikt tikai pēc tam, kad ir izdots Ungārijas Valsts ekonomikas ministrijas pieprasījums un Krievijas Finanšu ministrijas apstiprinājums.

            2.5.2.   IIB LĪGUMS

                  (32)

                  Saskaņā ar IIB līgumu AS NIAEP ir jānodod abi reaktori atbilstoši sīki izklāstītajām tehniskajām specifikācijām līdz apstiprinātajam datumam un par apstiprināto kopsummu ([..] (*1) miljardi EUR). Jebkādas iepriekš nenoteiktas izmaksas ir uzskatāmas par iekļautām šajā cenā [..] (17).

                  (33)

                  Līgumā ir paredzēta atkāpšanās nauda (18), kas maksājama konkrētos apstākļos, [..].

                  (34)

                  [..]

                  (35)

                  [..]

            2.5.3.   VALSTS UN LABUMA GUVĒJA ATTIECĪBAS

                  (36)

                  Sākotnēji Ungārija bija paredzējusi, ka Paks II 100 % paliks meitasuzņēmums uzņēmumam MVM Hungarian Electricity Ltd, kas pieder Ungārijas valstij un pašvaldībām. Kopš 2014. gada novembra Paks II vairs nav MVM Hungarian Electricity Ltd meitasuzņēmums vai MVM grupas daļa, bet tā ir 100 % valstij tieši piederoša sabiedrība, kurai pašlaik nav tiesisku attiecību ar MVM grupu.

                  (37)

                  Attiecībā uz Paks II darbību, jo īpaši elektroenerģijas pārdošanu, Ungārija norādīja, ka nav noslēgts atsevišķs līgums ar kādu atsevišķu piegādātāju par enerģijas iepirkšanu un ka šajā posmā tāds nav plānots. Ungārijas iestādes paredz, ka Paks II saražotā elektroenerģija tiks pārdota tirgū un elektroenerģijas patērētājiem saskaņā ar parasto tirgus praksi, pamatojoties uz bāzes slodzes elektroenerģijas pārdošanas līgumiem. Saskaņā ar Ungārijas iestāžu sacīto Paks II kā bāzes slodzes ražotājs tam paredzētajā darbības periodā būtu cenas noteicējs līdzīgi kā pašreizējie kodolenerģijas ražotāji Eiropā.

                  (38)

                     Paks II piederēs Pakšas II atomelektrostacija, un abu reaktoru būvniecības laikā to pilnīgi finansēs Ungārijas valsts. Ungārijas iestādes uzskata, ka šajā posmā Paks II nevajadzēs tieši uzņemties kādas parādsaistības.

                  (39)

                  Ungārija nepārskaitīs līdzekļus, kas vajadzīgi, lai pārskaitītu Pakšas II atomelektrostacijas pirkuma cenu Paks II kontos. Lielāko daļu šo līdzekļu glabāsies Krievijas Attīstības un ārējās ekonomikas bankā (Vņešekonombank, Внешзкономбанк). Par katru paveikto nozīmīgo darbību Paks II iesniegs pieprasījumu Vņešekonombank, lai tā samaksātu 80 % izmaksājamās summas tieši AS NIAEP. Tā arī iesniegs pieprasījumu Ungārijas Valsts parāda pārvaldības aģentūrai, lai tā samaksātu atlikušos 20 %.

                  (40)

                     Paks II atlikušās finansiālās vajadzības būvniecības posmā tiks nodrošinātas, izmantojot pašu kapitālu no Ungārijas valsts budžeta. Sākotnēji piešķirtā summa būvniecības posmā būs līdz [..] miljardi EUR (starpība starp 12,5 miljardiem EUR, kas paredzēti SVN kodolprojektam, un faktisko Paks II AES pirkuma cenu, kas ir [..] miljardi EUR. Šo Ungārija uzskata par maksimālo ierobežojumu valsts līdzekļiem, kurus var izmantot Paks II atomelektrostacijas būvniecībai, vismaz bez papildu novērtējuma. Tomēr Ungārija apgalvo, ka gadījumā, ja pašu kapitāla vajadzības pārsniedz šo summu, tā ieguldīs vairāk, ja tajā laikā veiktajā novērtējumā tiks secināts, ka ir ekonomiski pamatoti tā rīkoties.

                  (41)

                  Ungārija apgalvo, ka jutīguma analīzē par iespējamām Paks II papildu izmaksām būvniecības posmā tika secināts, ka, lai plānotais iekšējās atdeves koeficients samazinātos par 1 %, papildu izmaksas būtu jāreizina ar 10. Tāpēc Ungārija paredz, ka izmaksu pieauguma ietekme būs niecīga.

            2.6.   UNGĀRIJAS ELEKTROENERĢIJAS TIRGUS

      2.6.1.   UNGĀRIJAS ELEKTROENERĢIJAS TIRGUS APRAKSTS

                  (42)

                  Pašreizējā Ungārijas elektroenerģijas tirgus struktūra izveidojās aptuveni 1995. gadā, kad vairums lielo elektrostaciju un sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju, kā arī sadales uzņēmumu tika privatizēti. Valsts saglabā galveno ietekmi nozarē ar valstij piederošās vertikāli integrētās enerģētikas uzņēmuma “MVM grupa” starpniecību.

                  (43)

                     MAVIR pētījumā, kas minēts 20. apsvērumā, ir paskaidrots, ka kopš 2014. gada kopējais iekšzemes patēriņš ir palielinājies par 2,7 %, sasniedzot kopējo iekšzemes patēriņu 43,75 TWh apjomā 2015. gadā. No šā patēriņa iekšzemē saražoja 30,06 TWh jeb 68,72 % kopējās patērētās elektroenerģijas (skatīt 1. attēlu). Importēja 13,69 TWh, kas ir 31,28 % kopējā patēriņa. Kā ražotājs valstij piederošā MVM grupa aizņem būtisku daļu tirgus, pateicoties tās svarīgākajam ražošanas aktīvam Pakšas AES, kas nodrošināja 52,67 % iekšzemē saražotās elektroenerģijas 2015. gadā, kā redzams 1. attēlā. Mātras elektrostacija ir ar brūnoglēm kurināma elektrostacija, kas galvenokārt pieder RWE Power AG (50,92 %), savukārt MVM grupai pieder 26,15 % tās akciju. Citām lielākām (többi nagyerőmű) un mazākām (kiserőművek) elektrostacijām ir neliela nozīme kopējā ražošanas struktūrā Ungārijas tirgū. Turklāt MVM grupas vertikāli integrētajam vairumtirdzniecības uzņēmumam MVM Partner ir noteicošā ietekme elektroenerģijas vairumtirdzniecības tirgū (19).

                     1. attēls

                     Kopējā elektroenerģijas patēriņa sastāvs Ungārijā 2015. gadā

                                 Avots:

                           Ungārijas elektroenerģijas sistēmas ražošanas aktīvu attīstība vidējā un ilgtermiņā (Mavir, 2016. gads) (20).

                     2. attēls

                     Bruto iekšzemē saražotā elektroenerģija Ungārijā 2015. gadā

                                 Avots:

                           Ungārijas elektroenerģijas sistēmas ražošanas aktīvu attīstība vidējā un ilgtermiņā (Mavir, 2016. gads).

                  (44)

                  Ungārijā vairums vairumtirdzniecības kopējo darījumu ir veikti, pamatojoties uz divpusējiem enerģijas pirkuma līgumiem (EPL), kad ražotāji piekrīt pārdot minimālu iepriekš noteiktu apjomu vairumtirgotājiem, bet tirgotājiem ir pienākums nopirkt minimālu apjomu. EPL pārsvarā noslēdz saskaņā ar Eiropas Energotirgotāju federācijas noteiktajiem standartiem.

                  (45)

                  Ungārijas Elektroenerģijas birža (HUPX) sāka darboties 2010. gada jūlijā, kā PSO MAVIR meitasuzņēmums. Tā piedāvā nākamās dienas darījumus, kā arī fiziskus nākotnes darījumus. Nākamās dienas tirdzniecība sākas plkst. 11.00 katru dienu, pamatojoties uz piedāvājumiem un piesolītajām cenām katrai stundai nākamajā dienā. Tirdzniecība beidzas ne vēlāk kā plkst. 11.40. Fiziskus nākotnes darījumus var veikt pirmajās četrās nedēļās, pirmajos trīs mēnešos, pirmajos četros ceturkšņos un pirmajos trīs gados. Šādiem darījumiem ir īpaši paredzētas tirdzniecības dienas, kad piedāvājumi un piesolītās cenas tiek noteikti konkrētā laika intervālā. Kopš 2016. gada marta HUPX vienas dienas tirgū tiek tirgoti gan 15 minūšu produkti, gan vienas stundas bloki. Papildus organizētajiem nākamās dienas un vienas dienas tirgiem HUPX ir noslēgusi sadarbības līgumus ar diviem mākleru uzņēmumiem, kuri nodrošina ārpusbiržas tīrvērtes darījumus kopējiem klientiem.

                  (46)

                  Papildus nākamās dienas izsolēm, ko neorganizē HUPX, elektroenerģiju tirgo biržās, pamatojoties uz ES vai ārpusbiržas platformām, kā arī tiešos divpusējos darījumos (skatīt 44. apsvērumu).

                  (47)

                  Kā redzams 1. attēlā 43. apsvērumā, Ungārija ir tīkla elektroenerģijas importētāja, un tās imports veido aptuveni 30 % Ungārijas elektroenerģijas patēriņa. Kā redzams 3. attēlā, vairumtirdzniecības elektroenerģijas cena ir bijusi augstākā Ungārijā saistītajā reģionā valsts kaimiņos (t. i., izņemot Poliju vai Slovēniju).

                     3. attēls

                     Mēneša vidējās nākamās dienas bāzes jaudas cenas CAE valstu reģionā (tostarp Ungārijā) un Vācijā (2010.–2016. gadā)

                                 Avots:

                           Eiropas Komisija.

                  (48)

                  Bāzes slodzes cenu īstermiņa prognozes reģionam liecina par tādu pašu tendenci, t. i., ka Ungārijas bāzes slodzes cenas būs augstākās reģionā (skatīt 4. attēlu).

                     4. attēls

                     Reģionālās bāzes slodzes nākotnes cenas 2017. gada janvārim–jūnijam

                                 Avots:

                           Eiropas Komisija (pamatojoties uz Centrāleiropas Elektroenerģijas biržas publicētajiem datiem; https://www.pxe.cz/Kurzovni-Listek/Oficialni-KL/).

                  (49)

                  Valsts ir labi saistīta ar kaimiņvalstīm – starpsavienojuma elektroenerģijas jauda bija 30 % 2014. gadā, kas pārsniedz 2020. gadam izvirzīto mērķi (21). 2014. gadā sāka darboties Čehijas–Slovākijas–Ungārijas–Rumānijas tirgus sasaiste, kas izraisīja HUPX likviditātes palielināšanos un cenas nestabilitātes samazināšanos. 5. attēlā ir apkopoti dati par elektroenerģijas apmaiņu ar kaimiņvalstīm 2014. gadā.

                     5. attēls

                     Elektroenerģijas apmaiņa starp Ungāriju un kaimiņvalstīm

                                 Avots:

                           Ungārijas Elektroenerģijas sistēmas dati (Mavir, 2014. gads).

            2.6.2.   UNGĀRIJAS ELEKTROENERĢIJAS TIRGUS PLĀNOTĀS ATTĪSTĪBAS APRAKSTS

                  (50)

                  Saskaņā ar 20. apsvērumā minēto pētījumu, ko veicis MAVIR
                      (22), gandrīz visas elektroenerģijas ražošanas iekārtas, kurās izmanto ogles, pārtrauks darboties laikposmā no 2025. līdz 2030. gadam, bet Ungārijas gāzes aprīkojuma jauda samazināsies par 1 GW. Pamatojoties uz maksimālā pieprasījuma pieauguma aplēsēm, paredzams, ka līdz 2021. gadam iekšzemes enerģijas ražotāju pieejamā ražošanas jauda samazināsies zem maksimumslodzes. Tādējādi PSO lēš, ka līdz 2026. gadam Ungārijas tirgum būs vajadzīgi vismaz 5,3 GW papildu jaunas elektroenerģijas ražošanas jaudas un nedaudz vairāk par 7 GW līdz prognožu perioda beigām 2031. gadā. Tas ir atainots 6. attēlā, kur redzams, ka būs vajadzīgs būtisks daudzums uzstādītās jaudas, kas pārsniedz pieaugošo maksimumslodzi. Ungārija 2017. gada 16. janvārī iesniegtajos dokumentos paskaidroja, ka ir jānodrošina noteikts atlikušās jaudas līmenis atbilstoši nozares ENTSO-E TSO standarta praksei. Atlikusī jauda ir starpība starp iekšzemē droši pieejamā jaudas, valsts ražošanas jaudas un maksimumslodzes kopsummu un sistēmas pakalpojumu rezervi. Atlikusī jauda ir daļa valsts ražošanas jaudas, kas palikusi sistēmā, lai nodrošinātu plānoto eksportu, neparedzētās slodzes svārstības, sistēmas pakalpojumu rezervi un neplānotos pārtraukumus enerģijas padevē atsauces punktā.

                     6. attēls

                     Papildu jaudas prasības Ungārijas elektroenerģijas nozarē

                                 Avots:

                           Ungārijas elektroenerģijas sistēmas ražošanas aktīvu vidējā un ilgtermiņa attīstība (Mavir, 2016. gads). “Csúcsterhelés” ir “maksimumslodze”.

                  (51)

                  Ungārija norāda, ka neatkarīgi no apgalvojumiem par salīdzinoši lielo jaunas ražošanas jaudas pieprasījumu Platts Powervision dati liecina, ka faktiski tiek saražots salīdzinoši mazs jaunas jaudas apjoms, kā redzams 2. tabulā. Ungārija arī apgalvo, ka saskaņā ar Platt datiem 44 MW atkritumu pārstrādes elektrostacija ir vienīgā elektrostacija, ko pašlaik būvē Ungārijā. Ungārija arī paskaidro, ka, lai gan ieguldītājiem ir plāni būvēt lielākas (ar gāzi darbināmas) stacijas, neviens no šiem projektiem nav uzskatāms par apstiprinātu, jo ieguldītājiem vēl nav radušies būtiski neatgūstami izdevumi, piemēram, būvniecības izmaksas, kas liecinātu par apņemšanos tiešām īstenot projektu.

                     2. tabula

                     Plānotā jaunas jaudas būvniecība Ungārijas elektroenerģijas nozarē

                              Plant

                              Plant Type

                              Primary Fuel

                              Nameplate MW

                              Online Year

                              Status

                              Dunaujvaros Chp

                              Waste

                              Biomass

                              44

                              2016

                              Under Constr

                              Szeged Ccgt

                              CC/Cogen

                              Natural Gas

                              460

                              2017

                              Advan Develop

                              Szeged Ccgt

                              CC/Cogen

                              Natural Gas

                              460

                              2017

                              Advan Develop

                              Csepel III

                              CC/Cogen

                              Natural Gas

                              430

                              2018

                              Advan Develop

                              Tolna

                              Wind

                              Wind

                              260

                              2018

                              Early Develop

                              Gyor Region

                              Wind

                              Wind

                              300

                              2019

                              Early Develop

                              Szazhalombatta — Dunai Refinery

                              CC

                              Natural Gas

                              860

                              2020

                              Advan Develop

                              Almasfuzito

                              Coal

                              Coal Generic

                              435

                              2020

                              Proposed

                                 Source: Platts Powervision, data accurate as of September 2015.

            2.7.   PAMATS PROCEDŪRAS SĀKŠANAI

                  (52)

                  Ungārija 2015. gada maijā paziņoja Komisijai par plāniem ieguldīt divu jaunu kodolreaktoru būvniecībā Pakšā, lai nodrošinātu tiesisko paļāvību, un apgalvoja, ka pasākums neietver nekādu valsts atbalstu, jo valsts darbojas kā tirgus ieguldītājs, kas vēlas gūt saprātīgu peļņu. Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija pauda bažas par to, ka saskaņā ar šajā posmā pieejamo informāciju pasākums varētu radīt valsts atbalstu LESD 107. panta izpratnē. Proti, Komisija pauda nopietnas bažas par to, vai pasākums radītu selektīvu priekšrocību Paks II, jo paziņošanas posmā Ungārija neapstrīdēja citu valsts atbalsta elementu esību.

                  (53)

                  Pamatu bažām izraisīja rezultāti, kas gūti tirgus ekonomikas ieguldītāja principa (TEIP) pārbaudē, kurā novērtē, vai tirgus ieguldītājs būtu ieguldījis projektā ar tādiem pašiem noteikumiem un nosacījumiem, kādi bija valsts ieguldītājam laikā, kad tika pieņemts lēmums veikt valsts ieguldījumu (23). TEIP pārbaude ir atzīta arī judikatūrā (24).

                  (54)

                  Oficiāli TEIP pārbaudes mērķis bija pamatot, vai paredzamā ieguldījumu iekšējās atdeves likme (IRR) būs lielāka nekā vidējās svērtās kapitāla cenas (WACC) tīrs tirgus etalons projektā, kurā plānoti ieguldījumi (25). Lai gan Ungārija ir aplēsusi, ka projekta IRR ir lielāka nekā WACC tīrais tirgus etalons, Komisija pauda bažas par to, vai WACC varētu būt lielāka.

                  (55)

                  Ņemot vērā šaubas par valsts atbalsta esību, Komisija padziļināti pārbaudīja, vai iespējamie valsts atbalsta pasākumi ir uzskatāmi par saderīgiem ar iekšējo tirgu. Tomēr, tā kā Ungārijas iestādes uzskatīja, ka pasākums neietver valsts atbalstu, sākotnējā posmā Ungārijas iestādes neiesniedza nekādu pamatojumu tam, kāpēc pasākums ir saderīgs ar iekšējo tirgu. Komisija arī pauda bažas par to, vai pasākums atbilst jomai, ko aptver Komisijas paziņojums “Pamatnostādnes par valsts atbalstu vides aizsardzībai un enerģētikai 2014.–2020. gadam” (26), jo šīs pamatnostādnes neattiecas uz pasākumiem kodolenerģijas un radioaktīvo atkritumu jomā. Lai gan Komisija secināja, ka paziņotā pasākuma novērtējumam nav piemērojamas citas pamatnostādnes, Komisija arī secināja, ka tā var paziņot, ka pasākums ir tieši saderīgs saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, ja pasākuma mērķis ir palīdzēt sasniegt kopīgu interešu mērķi, tas ir vajadzīgs un samērīgs un kopīgā mērķa sasniegšanas pozitīvā ietekme pārsniedz negatīvo ietekmi uz konkurenci un tirdzniecību.

                  (56)

                  Komisija pauda bažas par to, vai pasākumu var uzskatīt par samērīgu, proti, vai pasākumā tika ieguldīts tikai tik daudz līdzekļu, kas nepieciešams, lai veiksmīgi uzbūvētu papildu elektroenerģijas ražošanas blokus, lai sasniegtu kopīgo mērķi. Labuma guvējs saņemtu ražošanas aktīvus bez īpaša riska saistībā ar pārfinansēšanas izmaksām, ar ko saskartos citi tirgus dalībnieki. Komisijai netika iesniegti pierādījumi par to, kā Ungārija novērstu šādu pārmērīgu kompensāciju.

                  (57)

                  Komisija uzsvēra, ka Ungārijas elektroenerģijas ražošanas tirgum ir raksturīga salīdzinoši liela tirgus koncentrācija, kur pašreizējā Pakšas AES nodrošina aptuveni 50 % iekšzemē saražotās elektroenerģijas. Bez jaunas jaudas Pakšas AES un Paks II saražotā elektroenerģija nodrošinātu vēl lielāku daļu piegādes tirgus, kas varētu izkropļot Ungārijas elektroenerģijas tirgu. Ungārija nesniedza Komisijai sīki izklāstītus pierādījumus par to, kā tā nodrošinās pašreizējās un jaunās ražošanas jaudas pastāvīgu neatkarīgu darbību.

                  (58)

                  Visbeidzot, Komisija norādīja, ka Ungārijas elektroenerģijas tirgus īpašo iezīmju dēļ Paks II darbība varētu radīt arī vairumtirdzniecības tirgus likviditātes risku, ierobežojot tirgū pieejamo piegādes piedāvājumu skaitu. Atkarībā no tā, kā jauno reaktoru saražotā elektroenerģija tiks pārdota tirgū, likviditāte var tikt būtiski ietekmēta, varētu rasties šķēršļi ienākšanai tirgū un konkurence varētu samazināties dažādos tirgus līmeņos. Ungārija nesniedza sīkākus paskaidrojumus par to, kā Paks II tirgotu elektroenerģiju un kā tiktu nodrošināta tirgus likviditāte.

                  (59)

                  Tāpēc Komisija pauda šaubas par to, vai pasākums varētu ietvert valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta izpratnē.

                  (60)

                  Tā kā nebija pietiekami daudz pierādījumu, Komisija arī nevarēja izdarīt secinājumus par šāda pasākuma saderīgumu ar iekšējo tirgu atbilstoši 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam. Turklāt, pamatojoties uz Lēmumā par procedūras sākšanu paustajām bažām un nepietiekamiem pierādījumiem, ko tajā laikā iesniedza Ungārija, Komisija izpētīja vairākus aspektus saistībā ar bažām par konkurences kropļojumiem un iespējamību, ka Paks II varētu būt piešķirta pārmērīga kompensācija.

                  (61)

                  Saistībā ar 56. apsvērumā paustajām bažām par samērīgumu Komisija pārbaudīja, vai Paks II pēc atbalsta piešķiršanas varētu atkārtoti ieguldīt peļņu, ko tā nav samaksājusi valstij dividendēs, lai izveidotu vai iegādātos papildu ražošanas aktīvus un tādējādi stiprinātu savu pozīciju tirgū.

                  (62)

                  Attiecībā uz 56. apsvērumā paustajām bažām par samērīgumu Komisija arī izpētīja Ungārijas plānoto dividenžu politiku, jo īpaši to, vai tā pieprasīs dividendes (pēc saviem ieskatiem atkarībā no Paks II gūtās peļņas) vai atstās peļņu Paks II. Komisija bažījās par to, vai Paks II varētu izmanto savu peļņu, lai to ieguldītu atkārtoti papildu ražošanas aktīvu izveidē vai iegādē, tādējādi vēl vairāk izkropļojot konkurenci.

                  (63)

                  Kā norādīts 57. apsvērumā, ņemot vērā to, ka Ungārijas elektroenerģijas ražošanas tirgus koncentrācijas līmenis ir diezgan augsts un pašreizējā Pakšas AES (MVM grupa) nodrošina aptuveni 50 % iekšzemē saražotā apjoma, Komisijai bija bažas par to, vai Pakšas AES un Paks II būs nodalītas un vai tās varēs uzskatīt par neatkarīgām un nesaistītām. Komisija uzskatīja par nepietiekamu to, ka pašlaik Paks II ir neatkarīga no MVM grupas, jo paziņošanas posmā tā nesaņēma informāciju par to, vai Pakšas AES un Paks II turpinās darboties atsevišķi juridiski un strukturāli. Šādi precizējumi bija vajadzīgi, lai samazinātu tirgus koncentrācijas turpmākas palielināšanās risku.

                  (64)

                  Turklāt, kā paskaidrots 2.6. iedaļā, izplatītākie darījumi Ungārijas vairumtirdzniecības enerģētikas nozarē tiek veikti, pamatojoties uz divpusējiem EPL, un Ungārijas elektroenerģijas birža (HUPX) vēl nav sasniegusi piemērotu likviditātes līmeni. Tā kā Ungārijas paziņojumā nebija minētas plānotās metodes Paks II saražotās elektroenerģijas pārdošanai, Komisija izpētīja Paks II ietekmi uz Ungārijas pašreizējo likviditātes līmenis enerģijas vairumtirdzniecības nozarē.

                  (65)

                  Saistībā ar 58. apsvērumā paustajām bažām par tirgus likviditāti Komisija vēlējās pārliecināties, vai tirgū ir pieejams plašs piegādes piedāvājumu loks, jo īpaši, ņemot vērā MVM Partner noteicošo ietekmi elektroenerģijas vairumtirdzniecības tirgū (27). Komisijai bija bažas par to, vai likviditātes līmenis varētu tikt būtiski ietekmēts un vai pakārtoto konkurentu izmaksas varētu palielināties, jo tiktu ierobežota to piekļuve svarīgam izejmateriālam (norobežošana no izejmateriāliem). Tas varētu notikt, ja Paks II saražoto elektroenerģiju pārdotu, galvenokārt pamatojoties uz ilgtermiņa līgumiem, tikai noteiktiem piegādātājiem, un tādējādi Paks II gūtu ietekmi ne tikai ražošanas tirgū, bet arī mazumtirdzniecības tirgū.

                  (66)

                  Tāpēc Komisija lūdz papildu informāciju saistībā ar Paks II jaudas tirdzniecības stratēģiju, īpašu uzmanību pievēršot tam, vai, piedāvājot savu elektroenerģiju biržā vai kādā citā pārredzamā tirdzniecības platformā, Paks II nodrošinātu atbilstību godīgas konkurences noteikumiem.

            3.   UNGĀRIJAS VALDĪBAS NOSTĀJA

      3.1.   UNGĀRIJAS NOSTĀJA PAR ATBALSTA ESĪBU

      3.1.1.   EKONOMISKĀ PRIEKŠROCĪBA

                  (67)

                  Paziņojumā Ungārija apgalvo, ka ieguldījums nav valsts atbalsts LESD 107. panta izpratnē, jo tas nepiešķir ekonomisku priekšrocību Paks II. Ungārija pamato šo apgalvojumu, norādot, ka ieguldījums Paks II atbilst TEIP pārbaudei (skatīt 53. un 54. apsvērumu).

                  (68)

                  Proti, Ungārija apgalvo, ka TEIP pārbaude ir apmierinoša divējādi (28). Pirmkārt, projekta WACC ir zemāka nekā tā IRR. Otrkārt, tiek apgalvots, ka enerģijas ražošanas kopējās izlīdzinātās izmaksas (LCOE) ir pietiekami zemas, lai padarītu kodolenerģiju konkurētspējīgu salīdzinājumā ar citām ražošanas tehnoloģijām un piedāvātu saprātīgus ieņēmumus, ņemot vērā pašreizējās elektroenerģijas cenas (29).

                  (69)

                  Lai pamatotu savu nostāju, Ungārija iesniedza šādus pētījumus un pamatojošos dokumentus:

                              a)

                              tirgus ekonomikas ieguldītāja principa (TEIP) pamatojošo analīzi (“TEIP pētījums”, 2015. gada 18. februāris);

                              b)

                                 Paks II kodolenerģijas projekta ekonomisko analīzi (“ekonomikas pētījums”, 2015. gada 8. oktobris) (30);

                              c)

                              vēstules ģenerāldirektora vietniekam valsts atbalsta jautājumos par Komisijas sākotnējo analīzi (paskaidrojošās vēstules):

                                          —

                                          pirmo vēstuli (“pirmā paskaidrojošā vēstule”, 2015. gada 16. oktobris),

                                          —

                                          otro vēstuli (“otrā paskaidrojošā vēstule”, 2015. gada 29. oktobris);

                              d)

                              dokumentus saistībā ar Lēmumu par procedūras sākšanu (atbilde uz Lēmumu par procedūras sākšanu):

                                          —

                                          vēstuli ģenerāldirektora vietniekam valsts atbalsta jautājumos pēc tam, kad Komisija 2015. gada 3. decembrī publicēja Lēmumu par procedūras sākšanu (“vēstule, ar kuru atzīst Lēmumu par procedūras sākšanu”),

                                          —

                                          dokumentus, ko Ungārija 2016. gada 29. janvārī iesniedza Komisijai (“dokumenti saistībā ar Lēmumu par procedūras sākšanu”);

                              e)

                              Ungārijas valdības 2016. gada 7. aprīļa atbildi uz trešo personu piezīmēm par Lēmumu par procedūras sākšanu saistībā ar valsts atbalstu (“atbilde uz trešo personu piezīmēm”);

                              f)

                              2016. gada 21. aprīļa atbildi uz 2016. gada 18. marta informācijas pieprasījumu (“papildu skaidrojumi”).

                  (70)

                  Turklāt Ungārijas valdība iesniedza arī finanšu modeli, ko izmantoja, lai aprēķinātu projekta IRR rādītājus. Komisijai tika iesniegtas divas modeļa versijas:

                              a)

                              sākotnējā 2015. gada 16. marta versija (“sākotnējais finanšu modelis”);

                              b)

                              galīgā 2015. gada 16. oktobra versija (“finanšu modelis”).

                  (71)

                  Izņemot “Papildu skaidrojumus”, 69. apsvērumā minētie dokumenti ir par WACC un IRR aprēķināšanu, lai gan tajos sniegto datu detalizācijas pakāpe ir dažāda. Projekta IRR aprēķina, izmantojot finanšu modeli (31). LCOE pieeja ir apspriesta ekonomikas pētījumā un “Papildu skaidrojumos” (skatīt 69. apsvērumu).

                  (72)

                  Saistībā ar Ungārijas analīzi 69.c)–69.f) apsvērumā minētajos dokumentos ir iekļauti TEIP pētījumā un pēc tam ekonomikas pētījumā norādīto rādītāju dažādi atjauninājumi. Proti, daži atjauninājumi ir notikuši pēc 2014. gada 9. decembra IIB līguma, t. i., sākotnējā ieguldījumu līguma, parakstīšanas.

                  (73)

                  Lēmumā par procedūras sākšanu ir sniegts sīks Ungārijas nostājas novērtējums par katru svarīgo jautājumu, kas norādīts iepriekš iesniegtajos dokumentos līdz Lēmuma par procedūras sākšanu pieņemšanas dienai (32). Turpmāk šajā iedaļā ir sniegts Ungārijas nostājas izklāsts par svarīgākajiem jautājumiem, kas radušies pēc Lēmuma par procedūras sākšanu publicēšanas. Proti, tiek atsevišķi izklāstīta WACC un IRR, kā arī LCOE piemērošana.

            3.1.1.1.
            Ungārijas nostāja par WACC

                  (74)

                  Savā atbildē uz Lēmumu par procedūras sākšanu Ungārija atkārtoti norādīja aplēstās WACC6,2–7,7 % apmērā, kā minēts iepriekš iesniegtajos dokumentos. Tā arī atkārtoja savus iepriekšējos argumentos, ko tā minēja paskaidrojošajās vēstulēs, un norādīja, ka Komisija neizvērtēja šos argumentus Lēmumā par procedūras sākšanu.

            3.1.1.2.
            Ungārijas nostāja par IRR

                  (75)

                  Šajā iedaļā izklāstīta Ungārijas nostāja saistībā ar IRR aprēķināšanu, kurā tika izmantots finanšu modelis, lai aprēķinātu turpmākās brīvo naudas līdzekļus plūsmas projektā un noteiktu tā IRR. Finanšu modeļa galvenie elementi ir šādi:

                              1)

                              dažādas elektroenerģijas cenu ilgtermiņa prognozes; un

                              2)

                              dažādi pieņēmumi par atomelektrostacijas darbību.

            A.   Elektroenerģijas cenu prognozes

                  (76)

                  Ungārijas valdības prognozētās cenas bija izskatītas Lēmumā par procedūras sākšanu. Savā atbildē uz Lēmumu par procedūras sākšanu Ungārija kritizēja Komisiju par to, ka tā izmantoja tikai vienu publicēto cenas prognožu līkni (pamatojoties uz Starptautiskās enerģētikas aģentūras 2014. gada Pasaules enerģētikas pārskatu (IEA WEO 2014)), lai aprēķinātu projekta IRR
                      (33). Proti, tā norādīja, ka visas ekonomikas pētījumā iekļautās cenu prognozes ir jāizmanto, lai novērtētu IRR.

            B.   Pieņēmumi par darbību

                  (77)

                  Pieņēmumus par darbību finanšu modelim un IRR aprēķiniem iesniedza Paks II tehniskā komanda. Lai gan sākotnēji netika iesniegta sīkāka informācija, kas pamatotu šos pieņēmumus par darbību, Ungārija vēlāk iesniedza pamatojuma informāciju šiem pieņēmumiem savās atbildēs uz Komisijas informācijas pieprasījumiem. Galvenais dokuments šajā saistībā ir papildu skaidrojumi, kas tika iesniegti, atbildot uz informācijas pieprasījumu pēc Lēmuma par procedūras sākšanu pieņemšanas un trešo personu piezīmju iesniegšanas.

            C.   Projekta IRR

                  (78)

                  Atbildē uz Lēmumu par procedūras sākšanu Ungārija atkārtoti norādīja tās iepriekš veikto projekta IRR aprēķinu rezultātus, kas bija 8,6–12,0 %.

                  (79)

                  Ungārija savā atbildē uz Lēmumu par procedūras sākšanu kritizēja Komisijas novērtējumu par kavēšanās ietekmi uz projekta IRR (samazinājums par 0,9 % piecu gadu ilgas kavēšanās gadījumā). Rādītājs bija aprēķināts, pieņemot, ka darbības periodā notiek kavēšanās. Tomēr Ungārija apgalvoja, ka kavēšanās būvniecības periodā varētu palielināt projekta IRR, ja kavētos arī izmaksu rašanās.

            3.1.1.3.
            Ungārijas nostāja par LCOE

                  (80)

                  Šajā iedaļā izklāstīta Ungārijas nostāja par Paks II LCOE
                      (34).

            A.   Ekonomikas pētījums

                  (81)

                  Ekonomikas pētījumā Ungārija apgalvoja, ka Paks II LCOE ir pietiekami zemas, lai padarītu to konkurētspējīgu ar citām ražošanas tehnoloģijām. Proti, pētījumā minētas trīs LCOE aplēses attiecībā uz kodolprojektu Ungārijā. Pirmās 70 EUR/MWh aplēses pamatā bija diskonta likme 7 % (tajā pašā ekonomikas pētījumā minētās WACC aplēses augšējā robežvērtība), un tā bija iegūta no ESAO/IEA/NEA kopējās 2015. gada publikācijas “Elektroenerģijas ražošanas plānotās izmaksas” (“ESAO/IEA/NEA 2015. gada publikācija”) (35). Otrās LCOE 50–63 EUR/MWh aplēses pamatā bija Aszodi et al. pētījums (2014. gads), kurā bija izmantota diskonta likme, pamatojoties uz Krievijas aizdevuma procentu likmi 4–5 % diapazonā (36). Trešā LCOE 58–120 EUR/MWh aplēse (2013. gada reālajās cenās) bija aprēķināta, izmantojot salīdzinošo analīzi, pamatojoties uz dažādu starptautisku aģentūru publicētajiem rādītājiem, kas piedāvā iespējamo LCOE diapazonu (37). Pētījumā tika secināts, ka Ungārijas atomelektrostacijas LCOE ir 50,5–57,4 EUR/MWh (2013. gada reālajās cenās), kur pēdējās divas vērtības bija aprēķinātas, pieņemot procentu likmi, kas vienāda ar pēdējiem diviem WACC diapazona robežskaitļiem (6,2 % un 7,0 %), kuri bija minēti tajā pašā ekonomikas pētījumā (38). Salīdzinājumā ar turpmākajām elektroenerģijas cenām, kas minētas tajā pašā ekonomikas pētījumā, Ungārijas atomelektrostacijas projektu var uzskatīt par ienesīgu, tāpēc Ungārija apgalvo, ka privāts ieguldītājs uzskatītu, ka būtu pamatoti īstenot šo projektu.

            B.   Papildu skaidrojumi

                  (82)

                  Atbildot uz Komisijas jautājumu par to, kā LCOE diapazonu 50,5–57,4 EUR/MWh ekonomikas pētījuma pēdējā secinājumā var saskaņot ar ESAO/IEA/NEA pētījumā minēto diapazonu 89–94 USD/MWh, Ungārija “Papildu skaidrojumos” paskaidroja, ka atšķirība radās dažādo ekonomikas pētījumā un ESAO/IEA/NEA pētījumā izmantoto pieņēmumu dēļ, t. i., atšķirībām pieņemtajā atomelektrostaciju jaudas faktorā (85 % pret 92 %) un nodošanas ekspluatācijā datumā (2020. gads pret 2025. gadu).

            3.2.   UNGĀRIJAS NOSTĀJA PAR PASĀKUMA IESPĒJAMO SADERĪBU AR IEKŠĒJO TIRGU

                  (83)

                  Lai gan atbildē uz Lēmumu par procedūras sākšanu Ungārija uzsvēra, ka pasākums neietvēra valsts atbalstu, tā iesniedza piezīmes saistībā ar Komisijas bažām par pasākuma iespējamo saderību ar iekšējo tirgu, kas tika paustas Lēmumā par procedūras sākšanu, kad Komisija secināja, ka valsts atbalsts pastāv.

            3.2.1.   NOSTĀJA PAR KOPĪGU INTEREŠU MĒRĶI

                  (84)

                  Savā atbildē uz Lēmumu par procedūras sākšanu Ungārija izklāstīja vairākus politika apsvērumus, kurus tā uzskatīja par svarīgiem kopīgu interešu mērķa definēšanā, pamatojoties uz:

                              a)

                              Ungārijas enerģētikas politiku;

                              b)

                                 Euratom līguma (39) mērķiem;

                              c)

                              uzstādītās jaudas deficītu nākotnē;

                              d)

                              energoresursu dažādošanu;

                              e)

                              dekarbonizāciju;

                              f)

                              darbvietu izveidi;

                              g)

                              pieejamību.

                  (85)

                  Ungārija uzsvēra, ka, pamatojoties uz LESD 194. panta 2. punktu, katrai dalībvalstij ir suverēnas tiesības izvēlēties savu energoresursu struktūru, un tā atsaucas uz Valsts enerģētikas stratēģiju 2030. gadam (skatīt 20. apsvērumu), kurā ir noteikts, ka valsts vidēja termiņa stratēģijas virziens enerģētikas jomā ir kodolenerģija–ogļu izmantošana–videi nekaitīga enerģija.

                  (86)

                  Ungārija arī atsaucas uz Euratom līguma 2. panta c) punktu, kurā ir noteikts, ka Euratom kopiena veicina ieguldījumus un nodrošina tādu iekārtu uzstādīšanu, kas vajadzīgas, lai attīstītu kodolenerģiju Euratom kopienā. Ungārija uzsver, ka Euratom līguma noteikumi, kuri vieno visas tā parakstītājas dalībvalstis, jāuzskata par Savienības kopīgo mērķi.

                  (87)

                  Turklāt Ungārija paskaidro, ka PSO prognozē aptuveni 4 % lielu elektroenerģijas pieprasījuma pieaugumu līdz 2030. gadam galvenokārt ierosinātās Ungārijas transporta, ražošanas un apkures sistēmu elektrifikācijas dēļ. Tajā pašā PSO pētījumā ir secināts, ka daudzas Ungārijā pastāvošās vecās ogļu un gāzes stacijas kļūst novecojušas, un paredzams, ka tās tiks slēgtas līdz 2030. gadam. Pētījumā arī tika konstatēts, ka šajā laika posmā apritē tiks ieviesta tikai neliela jauna uzstādītā jauda. Tas izraisīs prognozēto pašreizējās jaudas samazinājumu par 32 %, un Ungārija apgalvo, ka Pakšas II būvniecība varēs labi novērst šo paredzamo ražošanas jaudas deficītu nākotnē.

                  (88)

                  Turklāt Ungārija uzsver, ka tās atkarība no ievestās gāzes ir lielāka nekā vidēji ES 28 valstīs. Vairāk nekā 95 % Ungārijā izlietotās gāzes ir ievesta, lielākoties no Krievijas. Tā apgalvo, ka bez kodolenerģijas energoresursu struktūrā Ungārijas atkarība no naftas un gāzes būtiski pieaugtu. Proti, tas notiktu pēc Pakšas AES pašreizējo iekārtu jaudas pakāpeniskas samazināšanas, jo papildu elektroenerģijas ražošanas blokiem būtu jāizmanto šī degviela, lai novērstu kopējās uzstādītajās jaudas deficītu valstī nākotnē, kā paskaidrots 50. apsvērumā. Attiecīgi Ungārija uzskata, ka pasākums veicinātu degvielas avotu dažādošanu energoresursu struktūrā un energoapgādes drošību valstī.

                  (89)

                  Ungārija apgalvo, ka projekts veicinās Savienības mērķu 2020. gadam sasniegšanu attiecībā uz siltumnīcefekta gāzu samazināšanu, jo kodolu skaldīšanu uzskata par energoresursu ar zemu oglekļa izmešu līmeni. Ungārijas iestādes uzskata, ka valsts topogrāfiskā un ģeogrāfiskā atrašanās vieta neļauj uzstādīt jūras vēja vai ūdens elektrostacijas. Atlikušās atjaunojamo energoresursu enerģijas ražošanas iespējas ir ražošanā izmantot sauszemes vēju, sauli un biomasu, taču ar šādu tehnoloģiju izmantošanu nebūtu pietiekami, lai novērstu paredzamo jaudas iztrūkumu nākotnē, kas minēts 50. apsvērumā, ja netiks plānota papildu ražošana, izmantojot kodolenerģiju. Attiecīgi Ungārija apgalvo, ka projekts palīdz īstenot dekarbonizācijas mērķi.

                  (90)

                  Ungārijas iestādes apgalvo, ka projekts (gan būvniecības laikā, gan pēc tam) būtiski veicinās jaunu darbvietu izveidi. Tas būs īpaši svarīgi, ņemot vērā Pakšas II atomelektrostacijas atrašanās vietu, kas ir NUTS II reģionā, kurā IKP ir par 45 % zemāks nekā vidēji uz vienu iedzīvotāju ES. Būtībā Ungārija uzskata, ka projekta īstenošana veicinātu izaugsmi un būtiski palielinātu jaunu darbvietu skaitu vairākās nozarēs.

                  (91)

                  Visbeidzot, Ungārija apgalvo, ka ieguldījumi jaunas kodolenerģijas ražošanas jaudā tieši pazeminās elektroenerģijas cenas rūpniecībai un patērētājiem, un tas atbilst ES mērķim par pakalpojumu pieejamību. Ungārija arī norāda, ka tas, ka Paks II darbības laikā tai netiks piešķirts atbalsts, pastiprina argumentu par pieejamību.

            3.2.2.   NOSTĀJA PAR PASĀKUMA NEPIECIEŠAMĪBU

                  (92)

                  Ungārija paskaidro, ka, ņemot vērā pieaugošo enerģijas deficītu, ko piedzīvo Ungārija, ir vajadzīgi būtiski ieguldījumi ražošanas jaudā un šiem ieguldījumiem ir jābūt lielākiem, nekā tie ir projektos, kuri pašlaik tiek īstenoti vai izstrādāti.

                  (93)

                  Šo iemeslu dēļ Ungārija ir piesaistījusi Nera Economic Consulting, lai analizētu elektroenerģijas tirgu attīstību Ungārijā un kaimiņvalstīs un definētu attiecīgo Paks II projekta tirgu, kad tā sāks darboties (“NERA pētījums”). Šis pētījums liecina, ka jauna 5. un 6. bloka būvniecība Paks II varētu būt komerciāli izdevīgāka par citiem ieguldījumiem enerģijas ražošanā, ņemot vērā Ungārijas tirgus apstākļus, piemēram, līdzīgo jaudu, ko nodrošina atvērtā cikla gāzturbīnas (ACGT) un kombinētā cikla gāzturbīnas (KCGT). Ungārija secina, ka tāpēc nav iespējams kāds hipotētisks scenārijs, kas izpildītu politikas mērķus.

            3.2.3.   NOSTĀJA PAR PASĀKUMA SAMĒRĪGUMU

                  (94)

                  Ungārija atkārto, ka tā cer saņemt kompensāciju pilnā apmērā par ieguldījumiem Paks II atomelektrostacijā – gan no kapitāla vērtības palielināšanās, gan dividendēm.

                  (95)

                  Turklāt 2016. gada 28. jūlijā iesniegtajā dokumentā, apgalvojot, ka projekts neietver valsts atbalstu un atbilst TEIP, Ungārija sniedza papildu informāciju, atbildot uz Lēmuma par procedūras sākšanu 3.3.6. iedaļā paustajām bažām par samērīgumu, ja Komisija secinātu, ka paziņotajā projektā ir iesaistīts valsts atbalsts.

                  (96)

                  Iesniegtajā dokumentā Ungārija apgalvo, ka Paks II jāizmanto visa Paks II 5. un 6. bloka radītā peļņa tikai šādiem mērķiem:

                              a)

                                 Paks II projektam, kas ir definēts kā divu jaunu atomelektrostacijas bloku – 5. un 6. bloka – ar VVER reaktoriem izveide, finansēšana, būvniecība, nodošana ekspluatācijā, ekspluatācija un tehniskā apkope, renovācija, atkritumu apsaimniekošana un izņemšana no ekspluatācijas Pakšā, Ungārijā. Peļņu nedrīkst izmantot, lai finansētu ieguldījumus darbībās, kas nav iepriekš definētā projekta darbības jomā;

                              b)

                              peļņas pārskaitīšanai Ungārijas valstij (piemēram, dividenžu veidā).

                  (97)

                  Ungārija arī apstiprināja, ka Paks II ir jāatturas no (atkārtotiem) ieguldījumiem Paks II pašas jaudas palielināšanā vai darbmūža pagarināšanā, kā arī papildu ražošanas jaudas ieviešanā, izņemot Paks II 5. un 6. reaktorā. Ja šādi jauni ieguldījumi tiek veikti, Ungārijai par to ir jāziņo Komisijai, lai saņemtu atsevišķu valsts atbalsta apstiprinājumu.

            3.2.4.   UNGĀRIJAS NOSTĀJA PAR PASĀKUMA IETEKMI UZ IEKŠĒJO TIRGU

                  (98)

                  Ungārijas iestādes piedāvā, ka gadījumā, ja rastos kāda kropļojoša ietekme, to varētu ierobežot laikposmā, kurā pārklājas pakāpeniska jauda samazināšana pašreizējos Pakšas AES reaktoros un sāk darboties abi jaunie Paks II reaktori. Ungārija uzskata, ka nav pamatoti pieņemt, ka Pakšas AES darbmūžs varētu pārsniegt 50 gadus, tāpēc pārklāšanās periods varētu būt ļoti īss.

                  (99)

                  Turklāt Ungārija uzskata, ka pārklāšanās periods ir vajadzīgs un pamatots, ņemot vērā to, ka Paks II ir jādarbojas jau tad, kad Pakšas AES darbība tuvosies pagarinātā darbmūža beigām, un ka Paks II izveidi un nodošanu ekspluatācijā var ietekmēt kavēšanās, ko izraisa jaunās atomelektrostacijas nodošanas ekspluatācijā tehniskā sarežģītība un tādi ārējie faktori, kurus puses nevar kontrolēt (piemēram, izmaiņas likumdošanā, drošības prasībās, tiesiskajā vidē). Ungārija arī norādīja, ka dažus blokus, kas aprīkoti ar VVER III un III+ paaudzes tehnoloģiju, ietekmē vai var ietekmēt kavēšanās plānotajos Paks II būvniecības termiņos, kā minēts turpmāk 3. tabulā.

                     3. tabula

                     Kopējā VVER III un III+ paaudzes bloku būvniecības kavēšanās

                                 Vieta (valsts)

                                 Kavēšanās (gadi)

                                 Statuss

                              Kudankulama – 1 (Indija)

                              +5,8

                              Pabeigts

                              Kudankulama – 2 (Indija)

                              +7,0

                              Turpinās

                              Novovoroneža II – 1 (Krievija)

                              +1,5

                              Pabeigts

                              Novovoroneža II – 2 (Krievija)

                              +2,5

                              Turpinās

                              Ļeņingrada II – 1 (Krievija)

                              +2,0

                              Turpinās

                              Ļeņingrada II – 2 (Krievija)

                              +2,5

                              Turpinās

                                             Avots:

                                          Ungārijas iestādes.

                  (100)

                  Turklāt Ungārija uzsver, ka Pakšas AES un divu jauno reaktoru Paks II īpašnieki un operatori ir atsevišķas struktūras un MVM grupa nekādā veidā nav saistīta ar Paks II projektu vai Paks II. Tā arī apgalvo, ka, ja tiktu apsvērta Paks II un MVM grupas koncentrācija, šādai koncentrācijai būtu jāpiemēro uzņēmumu apvienošanās kontroles noteikumi.

                  (101)

                  Ungārija apgalvo, ka tas, ka abi uzņēmumi pieder valstij, prima facie nenozīmē, ka to komerciālā autonomija ir apšaubāma. Tieši pretēji, var pierādīt, ka uzņēmumi ir neatkarīgi viens no otra, jo tiem ir neatkarīgas lēmējvaras.

                  (102)

                  Ungārija apgalvo, ka MVM grupa un Paks II ir neatkarīgas un nesaistītas, pamatojoties uz šādiem faktiem:

                              a)

                              tās pārvalda atšķirīgas valdības struktūras (MVM grupu pārvalda Valsts attīstības ministrija ar Ungārijas Valsts aktīvu pārvaldības korporācijas starpniecību, bet Paks II pārvalda premjerministra birojs);

                              b)

                              abu uzņēmumu valdēs nav dalītu vai kopēju direktoru amatu;

                              c)

                              pastāv aizsargpasākumi, lai nodrošinātu to, ka uzņēmumi neapmainās ar jutīgu un konfidenciālu informāciju;

                              d)

                              katram uzņēmumam ir atsevišķa un nodalīta lēmējvara.

                  (103)

                  Ungārija kritizē Komisijas konstatējumus Lēmumā par procedūras sākšanu attiecībā uz aprēķinu par MVM grupas tirgus daļu Ungārijas elektroenerģijas piegādes tirgū. Ungārija apgalvo, ka tirgus daļa netika pārbaudīta salīdzinājumā ar citiem ražotājiem Ungārijas tirgū un MVM grupas tirgus daļa tika aprēķināta, ņemot vērā tikai iekšzemē saražoto elektroenerģiju, neskaitot importu.

                  (104)

                  Pamatojoties uz NERA pētījumu, Ungārija apgalvo, ka jebkādi iespējamie konkurences kropļojumi ir jāinterpretē tirgus kontekstā, kas ir lielāks nekā Ungārijas valsts. NERA pētījuma tirgus novērtējumā ir ņemti vērā šādi ievaddati:

                              a)

                              pašreizējā ražošanas jauda un tehniskās iespējas (piemēram, stimuli, sākuma izmaksas);

                              b)

                              plānotais ražošanas jaudas palielinājums (piemēram, elektrostacija, kas tiek būvēta, un jauni atjaunojamie energoresursi);

                              c)

                              plānotā pašreizējo bloku darbības izbeigšana (piemēram, saistībā ar Direktīvu par lielām sadedzināšanas iekārtām);

                              d)

                              starpsavienojuma jauda;

                              e)

                              ģeneratora degviela, CO2 un mainīgas ekspluatācijas un uzturēšanas izmaksas;

                              f)

                              fiksētas ekspluatācijas un uzturēšanas izmaksas, kas netiktu iekļautas bloka slēgšanas gadījumā;

                              g)

                              jaunpienācēja izmaksas.

                  (105)

                  Pamats argumentam par to, ka novērtējamais tirgus neietver tikai Ungāriju, ir tas, ka no kaimiņvalstīm importētā elektroenerģija veidoja 31,4 % Ungārijā patērētās elektroenerģijas 2014. gadā. Ungārija arī apgalvo, ka šī lielā saikne ar kaimiņvalstīm vēl vairāk pastiprināsies, jo 2016. un 2021. gadā sāks darboties jauni starpsavienojumi ar Slovākiju (2 × 400 kV un 1 × 400 kV) un Slovēniju (1 × 400 kV). Ungārijas iesniegtajā 2017. gada 16. janvāra dokumentā ir norādīta sīkāka informācija par gaidāmajiem pārrobežu pārvades līniju projektiem, saskaņā ar kuriem līdz 2029. gadam tiks uzbūvēts jauns 2 × 400 kV starpsavienojums ar Slovākiju, bet līdz 2030. gadam viens 1 × 400 kV starpsavienojums ar Rumāniju. Plānotā kopējā starpsavienojumu importa un eksporta jauda ir norādīta 4. un 5. tabulā.

                     4. tabula

                        ENTSO-E prognozes par starpsavienojumu uzstādīto importa jaudu Ungārijā

                              Austria

                              Slovakia

                              Romania

                              Croatia

                              Serbia

                              Ukraine (*2)

                              Slovenia (*3)

                              Total

                              2015

                              600

                              800

                              1 000

                              1 200

                              1 000

                              450

                              0

                              5 050

                              2016

                              720

                              1 040

                              1 080

                              1 360

                              920

                              450

                              400

                              5 970

                              2017

                              840

                              1 280

                              1 160

                              1 520

                              840

                              450

                              800

                              6 890

                              2018

                              960

                              1 520

                              1 240

                              1 680

                              760

                              450

                              1 200

                              7 810

                              2019

                              1 080

                              1 760

                              1 320

                              1 840

                              680

                              450

                              1 600

                              8 730

                              2020

                              1 200

                              2 000

                              1 400

                              2 000

                              600

                              450

                              2 000

                              9 650

                              2021

                              1 200

                              2 000

                              1 400

                              2 000

                              600

                              450

                              2 000

                              9 650

                              …

                              2030

                              1 200

                              2 000

                              1 400

                              2 000

                              600

                              450

                              2 000

                              9 650

                     5. tabula

                        ENTSO-E prognozes par starpsavienojumu uzstādīto eksporta jaudu Ungārijā

                              Austria

                              Slovakia

                              Romania

                              Croatia

                              Serbia

                              Ukraine (*4)

                              Slovenia (*5)

                              Total

                              2015

                              600

                              800

                              1 000

                              1 200

                              1 000

                              450

                              0

                              5 050

                              2016

                              640

                              1 040

                              1 060

                              1 360

                              920

                              450

                              340

                              5 810

                              2017

                              680

                              1 280

                              1 120

                              1 520

                              840

                              450

                              680

                              6 570

                              2018

                              720

                              1 520

                              1 180

                              1 680

                              760

                              450

                              1 020

                              7 330

                              2019

                              760

                              1 760

                              1 240

                              1 840

                              680

                              450

                              1 360

                              8 090

                              2020

                              800

                              2 000

                              1 300

                              2 000

                              600

                              450

                              1 700

                              8 850

                              2021

                              800

                              2 000

                              1 300

                              2 000

                              600

                              450

                              1 700

                              8 850

                              …

                              2030

                              800

                              2 000

                              1 300

                              2 000

                              600

                              450

                              1 700

                              8 850

                  (106)

                  Pētījumā arī konstatēts veiksmīgs enerģijas piegādes tirgus savienojums ar Slovākiju, Čehijas Republiku un Rumāniju, kā arī ir minēta atsauce uz 2015. gada oktobrī publicētajiem ENTSO-E priekšlikumiem, kur Ungārija ir definēta kā daļa no Centrālās Eiropas un Austrumeiropas koordinētā jaudas aprēķina reģiona, ar kura vairākām valstīm tai vēl nav izveidots savienojums, tostarp Austriju, Vāciju un Poliju (40). Ungārija apgalvo, ka salīdzinājumā ar citām dalībvalstīm Ungārija ir ļoti integrēts elektroenerģijas tirgus Eiropas Savienībā ar starpsavienojumu jaudu, kas ir aptuveni 75 % no kopējās uzstādītās iekšzemes ražošanas jaudas, t. i., aptuveni astoņas reizes lielāka nekā ES dalībvalstīm noteiktais mērķis līdz 2020. gadam un piecas reizes lielāka nekā ES dalībvalstīm noteiktais mērķis līdz 2030. gadam. Ungārija uzskata, ka tas ir pietiekams iemesls, lai apsvērtu iespējamos konkurences kropļojumus lielā mērogā.

                  (107)

                  Attiecībā uz tehnoloģiju izvietojumu vai jaunām tehnoloģijām gan faktiskajā situācijā, gan Paks II neesības gadījumā NERA pētījumā ir paredzētas KCGT vai ACGT kā jaunas tehnoloģijas, lai gan tiek uzskatīts, ka ir maz ticama iespēja, ka citas tehnoloģijas, piemēram, atjaunojamie energoresursi, ogles un kodolenerģija, tiks ieviestas vai likvidētas, pamatojoties tikai uz ekonomiskiem apsvērumiem, ņemot vērā šādus iemeslus:

                              a)

                              pašreizējie un iepriekšējie lēmumi par atjaunojamas energoresursu rūpnīcas būvniecību ir lielā mērā atkarīgi no valdības subsīdiju programmām, nevis tirgus cenām. Attiecīgi modeļi, kuri stimulē tirgus pamatprincipus, nevar noteikt, vai praksē tiks izveidota vai likvidēta atjaunojamo energoresursu elektrostacija;

                              b)

                              ar klimata pārmaiņām saistīto bažu dēļ pašlaik jaunu ogļu un brūnogļu elektrostaciju būvniecība ES bez emisijas samazinošām iekārtām ir ļoti problemātiska, un daudzi projekti tiek apstrīdēti aģentūras vai tiesas procesos. Tāpēc nav skaidrs, cik lielā mērā īstenojami ir jaunu elektrostaciju būvniecības projekti ES;

                              c)

                              jaunas atomelektrostacijas izveide ES ir atkarīga arī no enerģētikas stratēģijas, kura ietver kodolenerģiju un kurai ir vajadzīga būtiska valdības un regulatīvo struktūru mijiedarbība plānošanas un atļauju izsniegšanas procesā. Atomelektrostacijas gadījumā plānošana un izveide ir daudz vērienīgāka nekā KCGT un ACGT gadījumā, un iznākums vairāk atkarīgs no valsts politikas un regulatīvās rīcības brīvības. Tāpēc ir pieņemts, ka netiek būvētas jaunas atomelektrostacijas, izņemot valstīs, kurās jau ir kodolenerģētikas politika, un tikai aktīvos projektos, kuri jau tiek īstenoti un/vai kuros jau ir noslēgti IIB līgumi.

                  (108)

                     NERA pētījums pierāda, ka faktiskajā situācijā (Paks II būvniecība) var izdarīt šādus secinājumus:

                              a)

                              paredzams, ka Ungārijā līdz 2040. gadam būtiski pieaugs elektroenerģijas pieprasījums;

                              b)

                              pašlaik Ungārijā ir piegādes deficīts un tai ir jāieved liels apjoms elektroenerģijas. Deficīts vēl vairāk palielināsies laikposmā no 2015. gada līdz 2025. gadam;

                              c)

                              lai gan 2025. gadā sāks darboties Paks II, Ungārija aizvien būs neto importētāja pārklāšanās periodā, kamēr darbosies pašreizējā Pakšas AES, un pēc tam tā kļūs arvien atkarīgāka no importa;

                              d)

                              saskaņā ar ENTSO-E prognozēm atjaunojamo energoresursu apjoms Ungārijā palielinās faktiskā scenārija pirmajos gados, sasniedzot atjaunojamo energoresursu mērķi 2020 gadam – proti,10,9 % no Ungārijā patērētās elektroenerģijas –, kas ir noteikts Valsts atjaunojamo energoresursu plānā.

                     7. attēls

                     Prognozētā katras tehnoloģijas saražotā enerģija un pieprasījums valstī līdz 2040. gadam (faktiskais scenārijs)

                                 Avots:

                              NERA pētījums.

                  (109)

                  Kā paskaidrots iepriekš 93. apsvērumā, NERA pētījumā ir vairākkārt atkārtots, ka tad, ja netiks būvēta Paks II, līdzīgu jaudu, kas ir komerciāli izdevīgāka salīdzinājumā ir citiem ieguldījumiem enerģijas ražošanā, pamatojoties uz Ungārijas tirgus apstākļiem, nodrošinātu ACGT un KCGT. NERA pētījumā ir norādīts, ka pat tad, ja Ungārijā lielākā daļa Paks II elektrostacijas jaudas tiktu aizstāta ar jaunu gāzes jaudu, Ungārija aizvien būtu lielā mērā atkarīga no ievestās elektroenerģijas visā modelētajā periodā atbilstīgi hipotētiskam scenārijam par gāzes izmantošanu (skatīt 8. attēlu).

                     8. attēls

                     Prognozētā katras tehnoloģijas saražotā enerģija un pieprasījums valstī līdz 2040. gadam (hipotētisks scenārijs)

                                 Avots:

                              NERA pētījums.

                  (110)

                  Turklāt Ungārija apgalvo, ka, tā kā ir liela konverģence starp tirgus cenām kaimiņvalstīs un Ungārijā, konkurenti varētu ierobežot savus riskus, tirgojot elektroenerģiju kaimiņvalstīs, un ka tiem pat nav nepieciešamības tirgot Ungārijas elektroenerģiju tieši. Pamatojoties uz NERA pētījumā modelēto situāciju, Ungārija uzskata, ka bāzes slodzes cena reģionālajā tirgū paliktu nemainīga hipotētiskā scenārijā (skatīt 9. attēlu).

                     9. attēls

                     Atšķirības starp Ungārijas bāzes slodzes cenām faktiskā un hipotētiskā scenārijā

                                 Avots:

                              NERA pētījums.

                  (111)

                  Ungārija apgalvo, ka tā ir novērtējusi Paks II iespējamo ietekmi plašākā tirgus kontekstā. Pamatojoties uz NERA pētījumu, tā apgalvo, ka, tā kā Slovākija ir mazākais no kaimiņvalstu tirgiem, ar kuriem Ungārijai pašlaik ir tirgu sasaiste, Paks II iespējamo ietekmi vislabāk varētu novērtēt tieši šajā valstī. Tā apgalvo, ka Paks II klātbūtne šajā saistītajā tirgū būtu aptuveni 20 % apjomā līdz 2040. gadam.

                  (112)

                     NERA pētījumā ir aplūkots arī plašāks saistītais tirgus (Ungārija + Slovākija + Rumānija), norādot, ka šie ir tiešie kaimiņvalstu tirgi, ar kuriem Ungārijai pašlaik ir tirgu sasaiste. Pamatojoties uz iepriekšminēto, Ungārija norāda, ka pat MVM grupas un Paks II apvienotā tirgus daļa (no 10 % līdz 20 %) saistītajā Ungārijas + Slovākijas + Rumānijas tirgū būtu daudz mazāka par robežvērtību, kas liecinātu par iespējamu ietekmi (skatīt 10. attēlu).

                     10. attēls

                        MVM grupas un Paks II kopējā tirgus daļa pēc saražotās enerģijas (MWh) Ungārijas + Slovākijas + Rumānijas tirgū

                                 Avots:

                              NERA pētījums.

                  (113)

                  Turklāt Ungārija uzsver, ka gan vasarā, gan ziemā cenu noteicošā tehnoloģija būtu ar brūnoglēm un oglēm darbinātas elektrostacijas, kuru robežizmaksas būtu lielākas nekā Paks II, kas nozīmē, ka ir paredzams, ka Paks II būtu cenas ņēmējs, nevis cenas noteicējs arī Pakšas AES un Paks II pārklāšanās periodā, kad iespēja, ka kodolenerģija būs cenu noteicošā tehnoloģija, būs mazāka par 5 % visās stundās (skatīt 11. attēlu).

                     11. attēls

                     Cenu noteicošā degviela Ungārijas enerģijas tirgū

                                 Avots:

                              NERA pētījums.

                  (114)

                  Iebilstot pret Lēmuma par procedūras sākšanu 144. apsvērumā minētajiem Komisijas secinājumiem, Ungārija arī norāda, ka Pakšas II atomelektrostacija neierobežos piegādes piedāvājumu skaitu un tādējādi neapdraudēs vairumtirdzniecības tirgus likviditāti. Tā apgalvo, ka jaunajai elektrostacijai kā atsevišķai ražošanas iekārtai ir jāuzlabo likviditāte un jādažādo ražošanas piegāde. Ungārija arī norāda, ka Paks II pašlaik nav klientu bāzes, kurai pārdot enerģiju tieši, netirgojoties tirgū.

                  (115)

                  Ungārija atsaucas uz vairākiem Apvienotās Karalistes argumentiem Hinkley Point C lietā (41) par iespējamiem konkurences kropļojumiem un norāda, ka tie attiektos arī uz Paks II. Šie argumenti ir šādi:

                              a)

                              pasākums saglabātu labuma guvēja atkarību no tirgus apstākļiem un dotu tam stimulu konkurēt elektroenerģijas vairumtirdzniecības tirgū. Ungārija uzstāj uz šo argumentu un piebilst, ka tas nesniegtu Paks II darbības atbalstu cenas starpības līgumu (CSL) veidā;

                              b)

                              šim pasākumam nebūtu būtiskas ietekmes uz plūsmām starpsavienojumos un stimuliem ieguldīt šajos starpsavienojumos ar kaimiņvalstīm. Ungārija atkārtoti norāda, ka Ungārijas elektroenerģijas tirgus jau ir tirgus ar labiem starpsavienojumiem un ka pašlaik tiek izstrādāti četri starpsavienojumu projekti;

                              c)

                              pasākums neietekmētu cenu atšķirības starp Ungārijas un kaimiņvalstu tirgiem, kuri pašlaik ir savienoti ar starpsavienojumiem.

                  (116)

                  Turklāt Ungārija 2016. gada 28. jūlijā iesniegtajā dokumentā norādīja papildu informāciju, lai novērstu bažas, ko Komisija pauda Lēmuma par procedūras sākšanu 3.3.7. iedaļā, par pasākuma kropļojošās ietekmes uz iekšējo tirgu vispārīgu izlīdzināšanu, ja Komisija secinātu, ka pasākums ietver valsts atbalstu.

                  (117)

                  Šajā dokumentā Ungārija apgalvo, ka Paks II, tās tiesībpārņēmēji un saistītie uzņēmumi ir pilnīgi tiesiski un strukturāli nodalīti, pakļauti neatkarīgai lēmējvarai Jurisdikcijas paziņojuma par apvienošanos (42) 52. un 53. punkta izpratnē un tiek uzturēti, pārvaldīti un vadīti neatkarīgi un nesaistīti ar MVM grupu un visiem tās uzņēmumiem, tiesībpārņēmējiem un saistītajiem uzņēmumiem, kā arī citiem valsts kontrolētiem uzņēmumiem, kuri darbojas enerģijas ražošanā, vairumtirdzniecībā vai mazumtirdzniecībā.

                  (118)

                  Turklāt attiecībā uz Pakšas II saražotās elektroenerģijas pārdošanu tajā pašā dokumentā Ungārija pierāda, ka Paks II saražotās jaudas tirdzniecības stratēģija būs godīgas konkurences komerciāla, peļņu optimizējoša stratēģija, kas tiks īstenota, pamatojoties komerciāliem tirdzniecības darījumiem, kas noslēgti, pamatojoties uz piedāvājumiem, par kuriem vienojas pārredzamā tirdzniecības platformā vai biržā. Ungārija arī uzskata, ka Paks II saražotās enerģijas (izņemot Paks II pašas patēriņam paredzētās enerģijas) tirdzniecības stratēģija ir jāizstrādā šādi:

                              a)

                              1. līmenis: Paks II ir jāpārdod vismaz 30 % no kopējās saražotās elektroenerģijas Ungārijas Elektroenerģijas biržas (HUPX) nākamās dienas, tās pašas dienas un nākotnes tirgū. Var izmantot arī citas līdzīgas elektroenerģijas biržas, pamatojoties uz vienošanos ar Komisijas dienestiem vai piekrišanu, ko tie dod vai atsaka divu nedēļu laikā pēc Ungārijas iestāžu pieprasījuma iesniegšanas;

                              b)

                              2. līmenis: atlikusī daļa Paks II saražotās kopējās elektroenerģijas ir jāpārdod ar objektīviem, pārredzamiem un nediskriminējošiem noteikumiem izsolēs. Ungārijas elektroenerģijas regulatoram ir jāizstrādā šādu izsoļu noteikumi līdzīgi izsoļu prasībām, ko paredz MVM Partner (Ungārijas regulatora Lēmums 741/2011). Ungārija apstiprina, ka Ungārijas enerģijas regulatoram ir jāuzrauga arī šo izsoļu norise. Ungārija arī apstiprināja, ka 2. līmenī paredzēto izsoļu platforma ir jāvada Paks II, un ir jānodrošina, ka piedāvājumi ir vienlīdz pieejami visiem licencētajiem vai reģistrētajiem tirgotājiem ar vieniem un tiem pašiem tirgus noteikumiem. Ungārija uzstāj, ka piedāvājumu apstiprināšanas sistēmai ir jābūt pārbaudāmai un pārredzamai un iegādātajai elektroenerģijai nedrīkst noteikt nekādus ierobežojumus attiecībā uz tās galīgo izmantošanu.

            3.3.   CITAS UNGĀRIJAS IZTEIKTĀS PIEZĪMES, ATBILDOT UZ LĒMUMU PAR PROCEDŪRAS SĀKŠANU

                  (119)

                  Ungārija norāda, ka, ciktāl projekts atbilst Euratom līguma (piemēram, 41. panta un II pielikuma, 52.–66. panta un 103. panta) darbības jomai, Ungārijas valdība neuzskata, ka uz to attiecas LESD, un jo īpaši LESD 107. un 108. pantā, minētie noteikumi par valsts atbalstu. Tā norāda, ka Euratom līgums ir lex specialis attiecībā pret LESD. Tāpēc, ja LESD paredzētās pilnvaras kavētu īstenot Euratom līgumā paredzētās pilnvaras, Euratom līguma noteikumi būtu noteicošie. Lai pamatotu šādu apgalvojumu, Ungārija atsaucas uz Komisijas lēmumu saistībā ar Kernkraftwerke Lippe-Ems GmbH darbību (43).

                  (120)

                  Ungārija norāda, ka, lai gan Euratom līgumā nav paredzēts konkrēts noteikumu kopums attiecībā uz valsts atbalstu, Euratom līguma 6. panta d) punktā un 70. pantā ir noteikts, ka nav vispārīga valsts atbalsta aizlieguma un īpašos gadījumos dalībvalstu subsīdijas ir ieteicamas.

                  (121)

                  Ungārija uzsver, ka projekta finansēšanai kodolenerģijas nozarē ir jāpiemēro ziņošanas pienākums Euratom līguma 43. panta izpratnē. Tā arī apgalvo, ka saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1209/2000 (44) attiecīgajai dalībvalstij ir jāiesniedz dati par finansēšanas metodēm jebkura jauna projekta gadījumā. Ungārija apgalvo, ka tā ir iesniegusi visu vajadzīgo informāciju saskaņā ar Euratom līguma 41. un 43. pantu, un, tā kā Eiropas Apgādes aģentūra apstiprināja vienošanos par degvielas piegādi (45) 2015. gada aprīlī, Ungārija uzskata, ka Komisija tagad nevarētu apgalvot, ka projekta finansēšana ir nelikumīga.

                  (122)

                  Ungārija salīdzina Euratom līgumu ar EOTK līgumu, jo tie abi saistīti kādu nozari, un tā apgalvo, ka EOTK līgumā ir tālejošs valsts atbalsta aizliegums, kas praktiski saskaņoja LESD 107. pantu ar EOTK līguma 67. un 95. pantu. Ungārija norāda, ka, piemērojot LESD paredzētos noteikumus par valsts atbalstu, Komisija sagroza regulatīvo mērķi, kuru vēlējās sasniegt tie, kas izstrādāja Euratom līgumu, kurā nav konkrētu noteikumu par valsts atbalstu.

                  (123)

                  Ungārija arī norāda, ka nevienā citā gadījumā, kad tika veikti ieguldījumi pašu kapitālā, būvējot atomelektrostaciju Savienībā, Komisija neveica izmeklēšanu par valsts atbalstu, tostarp Flamanvilles vai Hanhikivi gadījumā. Ungārija uzskata, ka attiecībā uz ieguldījumiem Hinkley Point C tika veikta rūpīga pārbaude saistībā ar valsts atbalstu tikai īpašo finansiālo īpatnību dēļ (tādu kā valsts kredīta garantija un CSL), kas nebija citu ieguldījumu gadījumā Eiropā.

            4.   IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMES

      4.1.   PIEZĪMES PAR ATBALSTA ESĪBU

                  (124)

                  Piezīmēs, kuras Komisija saņēma no turpmāk minētajām trešām personām, bija ietverta kvantitatīva informācija un analīze saistībā ar pasākumu esību:

                              —

                              Ungārijas Eiropas Parlamenta (EP) deputāta Benedek Jávor dokuments (“Jávor dokuments”),

                              —

                                 Green Peace dokuments (“GP dokuments”), tostarp pētījums, ko veikuši tā padomnieki ekonomikas jautājumos Candole Partners (“Candole pētījums”) (46),

                              —

                                 EnergiaKlub dokuments (“EK dokuments”), tostarp Balazs Felsmann veiktais pētījums (“Felsmann pētījums”) (47).

            Jávor dokuments

                  (125)

                     Jávor dokumentā uzmanība ir pievērsta īpašnieka izmaksām, kas nav iekļautas IIB līgumā (skatīt šā lēmuma 2.5.2. iedaļu), un apgalvojumiem, ka šīs izmaksas var būt novērtētas pārāk zemu. Proti, dokumentā ir iekļauti šādi apgalvojumi:

                              a)

                              tā kā Paks II IIB līgums tika sagatavots, pamatojoties uz Ļeņingradskaja dizainu (48), ir pamatoti uzskatīt, ka būs vajadzīgi papildu ieguldījumi drošības sistēmā vismaz 1 miljarda EUR apmērā;

                              b)

                              tiešas dzesēšanas ar saldūdeni sistēma ir nepietiekama, lai atdzesētu ūdeni, ja karstās vasaras dienās paralēli darbosies Pakšas AES un Paks II. Tas radītu papildu slogu videi, un tam būtu vajadzīgi ieguldījumi efektīvākā dzesēšanas tornī, kura pamatā būtu dzesēšanas sistēma, kas ir par aptuveni 40 % dārgāka nekā tiešās dzesēšanas sistēma;

                              c)

                              summa, ko plānots noguldīt Centrālajā kodolenerģijas fondā, šķiet, nebūs pietiekama, lai uzglabātu radioaktīvos atkritumus un pārtrauktu ekspluatāciju. Proti, pagaidu uzglabāšana, galīgā kodolatkritumu glabātavā un ekspluatācijas pārtraukšana maksātu attiecīgi vismaz 150 miljonus EUR, 1,54 miljardus EUR un 1,734 miljardus EUR.

                              d)

                              Energosistēmas atjaunināšana, kas vajadzīga, lai integrētu jaunos atomelektrostacijas blokus, tostarp ieguldījumi gan 400 kV kabeļu sistēmā, gan papildus 120 kV augstsprieguma kabeļos, kopā var izmaksāt 1,6 miljardus EUR;

                              e)

                              ieguldījumi, kas vajadzīgi, lai izpildītu jaunākos noteikumus par energosistēmām, tostarp attiecībā uz hidroakumulācijas elektrostaciju un papildu ražošanas iekārtas, kas uztur drošības rezerves, kuras paredz likums, un kas ir vienādas ar lielāko valsts elektroenerģijas ražošanas iekārtu, maksātu 1,2 miljardus EUR;

                              f)

                              izmaksas, kas rastos, samazinot darbību vienā no divām kaimiņos esošajām atomelektrostacijām, lai līdzsvarotu sistēmu, varētu veidot aptuveni 1,2 miljardus EUR lielas kopējās finansiālās izmaksas;

                              g)

                              dažādi nodokļi un nodevas, kas nav iekļautas IIB līgumā, varētu veidot vēl 1,8 miljardus EUR.

                  (126)

                  Dokumentā ir apgalvots, ka 125. apsvērumā minētās izmaksu pozīcijas ir jāpieskaita projekta izmaksām, kas savukārt būtiski samazinātu projekta IRR. Tajā ir arī norādīts, ka kavēšanās un īsāks stacijas darbmūžs vēl vairāk samazinātu projekta IRR.

            Candole pētījums

                  (127)

                     Candole pētījumā ir izmantoti ekonomikas pētījumā iekļautie pieņēmumi un informācija un aplūkota Paks II projekta ilgtspēja. Proti, tajā ir apgalvots, ka ekonomikas pētījumā izmantotās cenu prognozes varētu būt pārāk optimistiskas un reālākas cenu prognozes padarītu projektu nerentablu pat tad, ja būtu apstiprināti ekonomikas pētījumā iekļautie pieņēmumi par darbību.

                  (128)

                  Lai uzskatāmi to pierādītu, Candole pētījumā ir izveidojuši paši savas ilgtermiņa elektroenerģijas cenas. Proti, ir prognozētas nākotnes ilgtermiņa cenas, izmantojot ogļu, naftas un gāzes cenu prognozes no Starptautiskās Enerģētikas aģentūras 2015. gada Pasaules enerģētikas pārskata (IEA WEO 2015), un aprēķinātas ražošanas robežizmaksas dažādu veidu ģeneratoriem (49). Turklāt tajā ir ietverta arī atsevišķa prognoze dažādiem nākotnes scenārijiem, kuri ir apsvērti IEA WEO 2015. gada publikācijā, tas ir, i) “jaunas politikas scenārijs”, kas atbilst politikas un īstenošanas pasākumiem, kuri ietekmē enerģijas tirgus un kuri tika īstenoti dažus mēnešus, pirms presē nonāca IEA WEO 2015. gada publikācija, kā arī attiecīgajām politikas iecerēm; ii) “pašreizējās politikas scenārijs”, kas atbilst politikai, kura ieviesta dažus mēnešus, pirms Candole pētījums nonāca presē, un iii) “zemas naftas cenas scenārijs”, kas pēta ilgtspējīgu zemāku cenu (zemāku naftas cenu dēļ) ietekmi uz energosistēmu (50). Nākamā diagrammā ir attēlotas ilgtermiņa elektroenerģijas cenu prognozes katram no trim scenārijiem.

                     12. attēls

                     Ilgtermiņa elektroenerģijas cenu prognožu līknes (EUR/MWh)

                                 Avots:

                              Candole Partners.

                  (129)

                  Attēlā parādīts, ka pašreizējās politikas scenārijā ir nedaudz augstākas elektroenerģijas nākotnes cenas, savukārt zemas naftas cenas scenārijā ir būtiski zemākas elektroenerģijas nākotnes cenas nekā jaunās politikas scenārijā, kas izmantots Ungārijas iesniegtajos dokumentos.

                  (130)

                  Papildus prognozēm 12. attēlā Candole pētījumā ir salīdzinātas IEA WEO 2015 zemās naftas cenas scenārijā paredzētās ilgtermiņa elektroenerģijas cenu prognozes ar Vācijas un Ungārijas elektroenerģijas biržās tirgotiem nākotnes līgumiem (2016. gada februārī). Šīs līknes ir redzamas nākamajā 13. attēlā.

                     13. attēls

                     Ilgtermiņa elektroenerģijas cenu prognožu līknes (EUR/MWh)

                                 Avots:

                              Candole Partners.

                  (131)

                  Attēlā ir redzams, ka līdz 2022. gadam, kad varēs tirgot Vācijas un Austrijas līgumus, Vācijas nākotnes līgumu cenas ir zemākas par IEA WEO 2015 zemās naftas cenas scenārijā paredzētajām cenu prognozēm. Tas pats attiecas uz nākotnes līgumiem Ungārijas biržā, ko var tirgot līdz 2019. gadam (51).

                  (132)

                  Pamatojoties uz šiem apsvērumiem, Candole pētījumā ir apgalvots, ka ilgtermiņa elektroenerģijas cenu prognožu gadījumā, kā norādīts ekonomikas pētījumā, Paks II projekts radītu zaudējumus pat tad, ja ekonomikas pētījumā minētie darbības apsvērumi būtu apstiprināti (52).

            EK dokuments

                  (133)

                     EK dokumentā ir norādītas iespējamās nepilnības Komisijas Lēmumā par procedūras sākšanu, kā arī problemātiskie punkti Ungārijas ekonomikas pētījumā. Tajā arī uzsvērti daži riski, ar kuriem varētu saskarties projekta gaitā. Visbeidzot, tajā ir ietverts Felsmann pētījums kā Paks II dzīvotspējas kvantitatīvā analīze. Pētījumā ir aprēķināta Paks II projekta neto pašreizējā vērtība, izmantojot Pakšas AES pašreizējās ekspluatācijas izmaksas, un konstatēts, ka vairumā aplūkoto scenāriju projekts radītu zaudējumus.

                  (134)

                  Saistībā ar Lēmumu par procedūras sākšanu EK dokumentā ir norādīts, ka Lēmumā par procedūras sākšanu izklāstītajā novērtējumā nav iekļautas vai vispār nebija ņemtas vērā dažas izmaksu pozīcijas. Piemēram, tajā ir apgalvots, ka nav skaidrs, cik lielā mērā IIB līgumā ir iekļautas iespējamās papildu izmaksas saistībā ar kodoldrošību, energosistēmas attīstīšanas izmaksas, kas būs vajadzīgas, integrējot abus jaunos Paks II reaktorus sistēmā vai būvējot jaunu piemērotu dzesēšanas sistēmu. Dokumentā arī paustas bažas par to, vai sākotnējo pētījumu, atļauju, paziņojumu izmaksas ir atainotas precīzi.

                  (135)

                  Turklāt dokumentā apgalvots, ka 2,1–2,7 EUR/MWh izmaksas par atkritumiem un ekspluatācijas pārtraukšanu varētu būt pārāk zemas, jo pašreizējā Pakšas AES šīs izmaksas ir 4,5 EUR/MWh. Turklāt tajā uzsvērta arī projekta negatīvā ietekme uz centrālās valdības budžetu nākotnē, kas, kā apgalvots, varētu būt pretrunā Savienības statistiskās uzskaites sistēmai un parāda palielināšanas noteikumam (53). Visbeidzot, dokumentā uzsvērts korupcijas risks, kas lielākoties saistīts ar projekta apjomu un piegādātāja un īpašnieka informētības priekšrocību (54).

                  (136)

                  Saistībā ar Ungārijas veikto ekonomikas pētījumu dokumentā apšaubīts aprēķinos izmantotais lielais slodzes koeficients (92 %), jo īpaši Pakšas AES un Paks II paralēlās darbības periodā, zema pieprasījuma periodos, kā arī pētījumā izmantoto cenu prognožu ticamība.

                  (137)

                  Saistībā ar dažādiem projekta riskiem EK dokumentā uzsvērts iespējamā projekta kavēšanās un izmaksu pārsniegumu ietekme, kā arī vajadzība saņemt valsts papildu atbalstu projekta darbmūža laikā.

                  (138)

                  Lai apstiprinātu bažas par Paks II projekta dzīvotspēju, EK dokumentā ir dota atsauce uz Felsmann pētījumu. Šajā pētījumā ir aprēķināta Paks II projekta neto pašreizējā vērtība, izmantojot pašreizējās Pakšas AES ekspluatācijas izmaksas (kas ietver lielu stacijas kapitālo remontu vidējā termiņā) un vairākus alternatīvus izmantojuma rādītājus (t. i., 75 %, 85 % un 92 %) ar dažām prognozētajām elektroenerģijas cenām, pamatojoties uz publiski pieejamiem starptautiskiem avotiem (piemēram, ASV Enerģētikas informācijas pārvaldi un Apvienotās Karalistes Valsts energosistēmu). Pētījumā konstatēts, ka vairumā aplūkoto scenāriju projekts radītu zaudējumus, kas liecina par valsts atbalsta esību.

         Austrijas valdība

                  (139)

                  Austrija apgalvo, ka atomelektrostaciju būvniecība un ekspluatācija ir nerentabla, ņemot vērā visas saistītās izmaksas, kas rodas saskaņā ar principu “maksā piesārņotājs”. Austrija uzskata, ka TEIP princips nav ņemts vērā saistībā ar Ungārijas ieguldījumiem Paks II. Austrija apgalvo, ka nav pierādījumu tam, ka ekonomikas pētījumi, ko Ungārija iesniedza Komisijai, ir veikti ar pienācīgu rūpību, vai tam, ka aprēķinos izmantotajās izmaksās ir iekļautas visas iespējamās izmaksas atbilstoši principam “maksā piesārņotājs”.

                  (140)

                  Austrija arī apgalvo, ka pārējie nosacījumi par valsts atbalsta esību ir izpildīti.

         Citi iesniegtie dokumenti par atbalsta esību

                  (141)

                     Paks II apgalvoja, ka Lēmumā par procedūras sākšanu bija nepareizi izmantota vienas cenu prognozes līkne, jo īpaši, ņemot vērā projekta ilgumu. Dažos apsvērumos ir arī norādīts, ka Komisija nepareizi izmanto pašreizējās Pakšas AES ekspluatācijas un uzturēšanas izmaksas (“E&U izmaksas”), lai pamatotu jaunā III+ paaudzes 5. un 6. bloka E&U izmaksas. Turklāt Paks II uzsver, ka sākotnējais lēmums par ieguldījumiem tika pieņemts IIB līguma parakstīšanas laikā un šādas saistības tika uzņemtas vienīgi attiecībā uz izdevumu veidošanās posmu, jo Paks II galīgās saistības attiecība uz būvniecības perioda izdevumiem rodas noteiktā brīdī nākotnē. Paks II apgalvo, ka līdz šim brīdim nākotnē uzņēmums var pieņemt lēmumu neturpināt projektu, ja ārējo tirgu pārmaiņu dēļ mainās projekta ekonomiskie apsvērumi, tomēr šī iespēja ir diezgan maz ticama. Paks II arī atsaucas uz Rothschild & Co sagatavoto ziņojumu Ungārijas valdībai (“Rothschild pētījums”) (55), kurā secināts, ka IRR diapazons varētu sasniegt 12 %, kas ir daudz lielāks diapazons nekā 6,7–9 %, uz kuru atsaucas Komisija Lēmumā par procedūras sākšanu. Visbeidzot, Paks II norāda, ka Komisijas aprēķinātie WACC un IRR diapazoni pārklājas un tāpēc paredzams, ka projekts nodrošinās atbilstošu atlīdzību.

                  (142)

                     Enersense grupa apgalvo, ka Komisijas izmantotā WACC formula nav precīza, jo, to nosakot, Komisija izmantoja pārāk konservatīvus koeficientus. Tā uzskata, ka piemērotas parāda izmaksas, kas jāizmanto TEIP novērtējuma WACC elementā, ir 4,5 % pirms nodokļa atskaitīšanas vai 3,6 % pēc nodokļu atskaitīšanas ar minimāliem plānotiem pielāgojumiem laika gaitā. Tā apgalvo, ka, tā kā Krievijas piegādātājs nodrošina aptuveni 80 % līgumcenas finansējuma, ienākums no ieguldījumiem jānosaka, izmantojot 80 % sviru, lai atainotu ieguldīto līdzekļu avotu atbilstoši citām atomelektrostacijām. Enersense grupa norāda, ka, pieņemot pašu kapitāla izmaksas 11 % apmērā un parāda izmaksas 3,6 % apmērā pēc nodokļu samaksas un piemērojot 80 % samazinājumu, pamatojoties uz sviru, WACC jābūt 5,1 %. Turklāt tā apgalvo, ka tā pieaugtu līdz 6,2 %, ja samazinājums, pamatojoties uz sviru, būtu 65 %. Nobeigumā tā norāda, ka ienākums no ieguldījumiem būtiski uzlabotos, izmantojot tirgus līmeņa parāda izmaksas un sviras koeficientu.

                  (143)

                  Turklāt ieinteresētās personas apgalvoja, ka WACC būtiski samazinās, tiklīdz elektrostacija tiek pievienota energosistēmai, savukārt uzņēmuma vērtība palielinās. Tāpēc elektrostaciju daļēji vai pilnīgi varētu pārdot par cenu, kas salīdzināma ar citu pašreiz ekspluatēto atomelektrostaciju cenu. Tās apgalvoja, ka Komisijas aprēķini Lēmumā par procedūras sākšanu neataino šādu ieguldījumu elastību.

                  (144)

                  Komisija arī saņēma apsvērumus par to, cik svarīgi ir pilnīgi novērtēt un ietvert valsts energoresursu struktūrā iespējamās izmaksas, kas rastos kodoltehnoloģiju izslēgšanas gadījumā, ņemot vērā būtiskās izmaiņas pašreizējā jaudas ražošanas portfelī. Saskaņā ar šiem apsvērumiem papildus “ienākuma no ieguldījumiem” vai “diskonta naudas plūsmas” modelim ir svarīgi ņemt vērā, ka Paks II projekts ir tāds būtisks ieguldījums pastāvošā nozarē, kas rada reālu vērtību, nevis vienkārši iespēju veidot “ieguldījumu portfeli” vai izmantot īstermiņa spekulāciju. Tās apgalvo, ka šīs iezīmes ir jāataino arī Komisijas aprēķinos attiecībā uz projekta dzīvotspēju.

                  (145)

                  Vairāki apsvērumi attiecas uz Rothschild pētījuma secinājumu, ka projekts var būt dzīvotspējīgs, pamatojoties vienīgi uz tirgus noteikumiem, pat tad, ja tā pamatā ir ļoti pesimistiski pieņēmumi. Dažas arī apgalvo, ka galvenie pieņēmumi attiecībā uz elektroenerģijas cenām nākotnē ir diezgan mēreni un ka pēc 2025. gada šīs cenas varētu palielināties. Pamatojoties uz to, Paks II negūtu priekšrocību.

                  (146)

                  Saskaņā ar dažiem apsvērumiem tas, ka projekts tiek īstenots, pamatojoties uz darbgatavu IIB līgumu, tas varētu būt interesants ikvienam tirgus ekonomikas ieguldītājam, un tāpēc arī Ungārija veiktu ieguldījumus atbilstoši tirgus noteikumiem.

            4.2.   PIEZĪMES PAR PASĀKUMA IESPĒJAMO SADERĪBU AR IEKŠĒJO TIRGU

      4.2.1.   PIEZĪMES PAR KOPĪGU INTEREŠU MĒRĶI

                  (147)

                  Austrija, IG Windkraft, Oekostorm AG un citas trešās personas apgalvo, ka jaunu atomelektrostaciju būvniecības un ekspluatācijas subsidēšana nav saderīga ar iekšējo tirgu saskaņā ar LESD 107. panta 3. punktā paredzētajiem principiem. Kodolenerģija nav jauna, inovatīva vai ilgtspējīga elektroenerģijas ražošanas tehnoloģija, kas palīdzētu sasniegt Savienības mērķi palielināt atjaunojamo energoresursu tehnoloģiju saražotās enerģijas daudzumu. Tāpēc projekts nedrīkst saņemt pagaidu atbalstu, kamēr tas nav sasniedzis briedumu tirgū.

                  (148)

                  Austrija apgalvo, ka Euratom līguma 2. panta c) punkts un 40. pants nedod iespēju jaunu ieguldījumu veicināšanu kodolenerģijā uzskatīt par kopīgu interešu mērķi, jo LESD 107. panta 3. punkta jēdzienu “kopīgas intereses” nevar skaidrot, pamatojoties uz Euratom līgumu. Turklāt šāds mērķis būtu pretrunā citiem Savienības mērķiem saskaņā ar LESD, proti, 191. pantā paredzētajam piesardzības principam, un programmā “Apvārsnis 2020” paredzētajam ilgtspējas principam (56).

                  (149)

                  Saskaņā ar vairākiem iesniegtajiem dokumentiem projekts palīdzētu sasniegt Eiropas mēroga mērķus saistībā ar kodoliekārtu izvietošanu, kā arī kodolpētniecību, kas atzīti arī Euratom līgumā.

                  (150)

                  Daudzos apsvērumos apgalvots, ka Komisijai būtu jāatzīst, ka kodolenerģija, kas ir tīrs, mazoglekļa enerģijas avots, ir Savienības kopīgais mērķis, kas attaisno ieguldījumus.

                  (151)

                  Dažos apsvērumos ir atsauce uz LESD 194. panta 2. punktu, kas ļauj dalībvalstīm noteikt savu enerģijas ražošanas struktūru. Apsvērumos ir norādīts, ka Ungārijas plānotā enerģijas ražošanas struktūra ir valsts enerģētikas stratēģijas daļa un atbilst virzībai “kodolenerģija–ogļu izmantošana–videi nekaitīga enerģija”. Pamatojoties uz šo, ieguldījumi varētu būt attaisnojami.

                  (152)

                  Komisija saņēma arī piezīmes, kurās norādīts, ka kodolenerģija ir ļoti drošs un uzticams ilgtermiņa enerģijas avots Savienības enerģijas ražošanas struktūrā. Šajā piezīmēs ir apgalvots, ka no kodolresursiem, kuru veiktspēja parasti ir augsta (85–90 %), saražotā elektroenerģija būtiski veicinātu piegādes drošību ilgtermiņā. Citas ieinteresētās personas norādīja, ka, tā kā pēc 2030. gada ir paredzams liels uzstādītās jaudas deficīts, jo pakāpeniski tiks samazināta pašreizējo Pakšas AES bloku jauda, un saistībā ar atkarību no importētās elektroenerģijas, projekts būtu teicama izvēle, lai garantētu piegādes drošību Ungārijā un samazinātu tās atkarību no degvielas.

                  (153)

                  Komisijai tika iesniegti argumenti tam, ka projekta pabeigšana veicinātu reģiona izaugsmi galvenokārt tāpēc, ka tiktu izveidotas jaunas darbvietas. Turklāt dažos apsvērumos ir norādīts, ka dažāda lieluma uzņēmumiem Savienībā ir ļoti laba iespēja piedalīties projekta pabeigšanā, tādējādi atbalstot piegādes ķēdi. Šajos apsvērumos ir teikts, ka šāda plānotā izaugsme atbilst kopīgām interesēm, kas varētu attaisnot projekta pabeigšanu.

            4.2.2.   PIEZĪMES PAR PASĀKUMA PIEMĒROTĪBU

                  (154)

                     IG Windkraft un Energiaklub apgalvo, ka pasākums ir nepiemērots, ņemot vērā projekta dārdzību salīdzinājumā ar iespējamām alternatīvām, kas nākotnē varētu novērst uzstādītās jaudas deficītu elektroenerģijas jomā. Ja līdzīga apmēra subsīdija tiktu ieguldīta citos elektroenerģijas avotos, piemēram, atjaunojamo energoresursu tehnoloģijās, varētu nodrošināt daudz lielāku gadā saražotās elektroenerģijas apmēru.

            4.2.3.   PIEZĪMES PAR PASĀKUMA NEPIECIEŠAMĪBU UN STIMULĒJOŠO IETEKMI

                  (155)

                  Austrija apgalvo, ka tirgus nepilnību iespējamības novērtēšanai Komisija ir noteikusi neatbilstošo tirgu, t. i., kodolenerģijas tirgu Ungārijā. Austrija norāda, ka pareizais atbilstošais tirgus būtu liberalizēts Savienības iekšējais elektroenerģijas tirgus. Austrija arī uzskata, ka iekšējā elektroenerģijas tirgū nav nepilnību attiecībā uz elektroenerģijas ražošanas un piegādi. Tieši pretēji, elektroenerģijas cenas pazeminātos – daļēji tāpēc, ka ražošanas jauda būtu pietiekama. Turklāt Ungārija ir labi savienota ar kaimiņos esošo dalībvalstu energosistēmām.

                  (156)

                  Austrija un IG Windkraft uzskata, ka atomelektrostacijas nevar būt piemērots līdzeklis, kā Ungārijai atrisināt piegādes drošības jautājumu. Tās uzskata, ka videi nekaitīgāki, elastīgāki un lētāki energoresursi mazās, decentralizētās elektrostacijās būtu piemērotāki. Austrija arī uzskata, ka atomelektrostacijas ir jutīgas pret siltuma viļņiem dzesēšanas prasību dēļ, un dalībvalstis ir gandrīz 100 % atkarīgas no importētās urāna rūdas.

                  (157)

                  Trešās personas arī apgalvo, ka tirgus pats nodrošinātu jaunas ražošanas jaudas radīšanu elektroenerģijas ražošanas nozarē. Tas, ka Ungārija ir atkarīga no elektroenerģijas importa, nerada tirgus nepilnību, jo īpaši ne tādu nepilnību, kuru varētu novērst ar jaunu atomelektrostaciju. Iesniegtās piezīmes apliecina, ka lētākas elektroenerģijas imports no citām dalībvalstīm ir normāla un pieņemama tirgus darbības ietekme, nevis tirgus nepilnība. Tas vienkārši liecina par spēju pirkt preces par zemāko tirgus cenu. Saskaņā ar saņemtajām piezīmē enerģijas cenas nosaka daudzi faktori, tostarp preču cenas, piedāvājums un pieprasījums. Proti, Eiropā elektroenerģijas cenu samazināšanās būtu reakcija uz hronisku saražotās jaudas pārpalikumu. Tā kā to varētu uzskatīt par efektīvi funkcionējoša tirgus reakciju, nevar apgalvot, ka tirgus elektroenerģijas cenu samazināšanās importa dēļ būtu tirgus nepilnība, kas attaisnotu jaunas kodoljaudas radīšanu.

                  (158)

                  Saskaņā ar saņemtajām piezīmēm pat tad, ja elektroenerģijas ražošanas tirgū būtu nepilnība, Ungārijai ir pārredzami un nediskriminējoši jāapsver citas iespējas.

                  (159)

                  Citi apsvērumi liecina, ka, lai gan ir labi zināmas ar ieguldījumiem kodolenerģijā saistītās problēmas, tostarp lieli avansa kapitāla ieguldījumi un sabiedriskā un politiskā atbalsta nepieciešamība, šo grūtību atzīšana nav uzskatāma par līdzvērtīgu konstatējumam, ka kodolenerģijas attīstība ir saistīta ar tirgus nepilnību. Tajos pašos apsvērumos ir uzsvērts, ka, lai gan Komisija secināja, ka bija tirgus nepilnība Hinkley Point C lietā, nedrīkst pieņemt, ka visi ieguldījumi kodolenerģijā ir iespējami vienīgi ar subsīdiju shēmām vai ka ir pamats uzskatīt, ka pastāv vispārēja kodolenerģijas tirgus nepilnība.

            4.2.4.   PIEZĪMES PAR PASĀKUMA SAMĒRĪGUMU

                  (160)

                  Austrija apgalvo, ka valsts atbalstam vienmēr ir jābūt ierobežotam līdz vajadzīgajam minimumam. Šajā gadījumā, ja ierosinātā projekta būvniecība tiek veikta bez uzaicinājuma iesniegt piedāvājumus, nevar noteikt, vai projekta kopējās izmaksas būs ierobežotas līdz vajadzīgajam minimumam.

                  (161)

                     Energiaklub apgalvo, ka Ungārijas iestādes nenoskaidroja to, kāds ir minimālais finansiālā atbalsta līmenis, lai projekts būtu īstenojams. Tā vietā Ungārijas iestādes centās pilnīgi finansēt projektu, iespējams, arī ekspluatācijas izmaksas. Energiaklub arī uzsver, ka saskaņā ar Ungārijas iesniegtajiem aprēķiniem valsts atbalsts neietvertu tikai ieguldījumu īstenošanu, bet to piešķirtu arī projekta darbības izmaksām, un tas varētu izraisīt Paks II pārmērīgu kompensāciju.

            4.2.5.   PIEZĪMES PAR PASĀKUMA IETEKMI UZ IEKŠĒJO TIRGU

                  (162)

                  Austrija apgalvo, ka valsts atbalsts tehnoloģijai, kas pati par sevi nav rentabla liberalizētā elektroenerģijas iekšējā tirgū, izraisa pārmērīgus konkurences kropļojumus. Turklāt tas var kavēt jaunu, ilgtspējīgu un izmaksu ziņā efektīvu tirgus dalībnieku ienākšanu tirgū vai izspiest šos tirgus dalībniekus no tirgus. Austrija apgalvo, ka AES tiek izmantotas, lai aptvertu lielu bāzes slodzes jaudu, un ka šai jaudai ir prioritāte, kad to pieslēdz energosistēmai, jo AES var mainīt savu jaudu tikai nedaudz. Lai gan to būvniecības un ekspluatācijas pārtraukšanas izmaksas ir lielas, to ekspluatācijas izmaksas ir mazas, kas ļauj tām būt saimnieciski izdevīgām.

                  (163)

                  Austrijas iestādes un IG Windkraft apgalvo, ka jaunu AES būvniecība radīs būtisku tirgus ietekmi elektrostaciju operatoriem Pakšā, palielinot tirgus koncentrāciju un, iespējams, izraisot ļaunprātīgu dominējošā stāvokļa izmantošanu saskaņā ar LESD 102. pantu.

                  (164)

                     MVM grupa un Paks II apgalvo, ka pēc tam, kad MVM grupa pārdeva valstij 100 % Paks II akciju, abi uzņēmumi kļuva pilnīgi neatkarīgi viens no otra. Tie norāda, ka MVM grupa ne tieši, ne kādā citā veidā nekontrolē Paks II pārvaldību un ekspluatāciju. Tie arī uzsver, ka MVM grupa un Paks II ir divi atsevišķi elektroenerģijas ražošanas uzņēmumi – kā jebkuri citi konkurenti – un nav iemesla uzskatīt, ka notiek darbību koordinēšana vai ka abi uzņēmumi varētu apvienoties. Turklāt MVM grupa apgalvo, ka tās stratēģija ietver iespējamus ieguldījumus, kas nākotnē varētu konkurēt ar Paks II.

                  (165)

                     Paks II apgalvo, ka projekts ir paredzēts kā Pakšas AES pašreizējo četru bloku jaudas aizstājējs. Paredzams, ka pašreizējo bloku jauda tiks pakāpeniski samazināta līdz 21. gs. 30. gadu vidum, savukārt jaunais 5. un 6. bloks (Paks II projekts) nedarbosies līdz 21. gs. 20. gadu vidum. Paks II apgalvo, ka tāpēc tirgus daļu novērtējums un apgalvojumi par dominējošo stāvokli ir nepamatoti un tos pašlaik nevar apsvērt.

                  (166)

                  Vairākas ieinteresētās personas uzsvēra, ka aplūkojamais enerģijas tirgus būtu lielāks nekā atsevišķas valsts teritorija, kur ir vairāki starptautiski konkurenti, ņemot vērā Ungārijā ievestās elektroenerģijas lielo apmēru un valsts ļoti labo starpsavienojumu līmeni ar kaimiņvalstīm.

                  (167)

                  Dažas personas skaidri apgalvo, ka projektam varētu būt pazeminoša ietekme uz reģionālajiem elektroenerģijas tirgiem, piemēram, Vāciju, kuru bāzes slodzes gada cena varētu samazināties par 0,6 % līdz 2025. gadam, par 1,1 % līdz 2030. gadam un par 1,2 % līdz 2040. gadam. No otras puses, dažas personas apgalvo, ka atjaunojamo energoresursu iekārtas Vācijā radītu mazākus ieņēmumus Paks II jauno reaktoru dēļ un ka palielinātos slogs uz nodokļu maksātājiem, lai varētu finansēt Vācijas atjaunojamo energoresursu atbalsta shēmas, savukārt “pelēkās elektroenerģijas” piegādātāji varētu ietaupīt līdz 1,02 % līdz 2030. gadam.

            4.3.   IEINTERESĒTO PERSONU PAPILDU PIEZĪMES

                  (168)

                  Vairākos apsvērumos ir uzsvērts, ka Ungārijas sabiedrībai netika sniegta visa informācija par projektu. Tajos arī apgalvots, ka lēmums par Paks II ir tehniski nepamatots, jo netika veikta priekšizpēte par to, kā vienāda apjoma ieguldījumi energoefektivitātes pasākumos un atjaunojamo energoresursu enerģijā palīdzētu nodrošināt piegādi. Tāpēc šajos apsvērumos ir minēts, ka projektu nevar turpināt, jo nav plašas sabiedrības un profesionāļu iesaistes.

                  (169)

                  Dažos iesniegtajos dokumentos ir norādes uz iespējamo atomelektrostaciju radīto apdraudējumu. Dažos apsvērumos ir paustas bažas par Ungārijas un Paks II spēju tikt galā ar negadījumiem kodoldrošības jomā, tostarp garantēt kodolatkritumu drošu likvidēšanu.

                  (170)

                  Dažos apsvērumos ir uzsvērts tas, ka jauno ražošanas bloku būvnieks netiek izraudzīts konkursā, un tas, kā tiek uzskatīts, ir pretrunā Eiropas tiesību aktiem. Turklāt EP deputāts B. Jávor apgalvo, ka iespējamais Savienības publiskā iepirkuma noteikumu pārkāpums ir neraksturīgs un cieši saistīts ar pasākumu, jo viņš uzskata, ka Krievija nepiešķirtu aizdevumu Ungārijai Paks II projektam, nenodrošinot Rosatom ieguldījumus, kas nebūtu iespējams, ja piemērotu Savienības publiskā iepirkuma noteikumus. Viņš secina, ka novērtējumā par to, vai Krievijas aizdevuma izmantošana ir nelikumīgs valsts atbalsts, ir jāizskata arī jautājums par izvairīšanos no publiskā iepirkuma noteikumiem, jo šie aspekti pēc būtības ir saistīti un to ietekme ir jāvērtē kopā.

                  (171)

                  Vairākās iesniegtajās piezīmēs bija iebildumi pret to, ka projekts tiek īstenots, izmantojot Krievijas aizdevumu. Tajos apgalvots, ka tas veicinās degvielas un finansiālu atkarību, vienlaikus pārkāpjot ES Enerģētiskās drošības stratēģiju, jo samazinās Savienības tirgus dalībnieku iespējas veidot Savienības energotīklu un infrastruktūru.

                  (172)

                  Dažas ieinteresētās personas uzskata, ka, ja Ungārija pieņēma lēmumu, ka tai ir vajadzīga jauna elektroenerģijas jauda nākotnei, tai bija jāizpilda Eiropas Parlamenta un padomes Direktīvas 2009/72/EK 8. pants (57). Šajā gadījumā nebija konkursa procedūras vai līdzvērtīgas procedūras, kas garantētu pārredzamību un nediskriminējošu jaunas jaudas nodrošināšanu. Tādējādi tās uzskata, ka ieguldījumu veikšana Paks II varētu būt Savienības tiesību aktu pārkāpums.

                  (173)

                  Dažas personas uzskata, ka saskaņā ar Kopienas Pamatnostādnēm par valsts atbalstu vides aizsardzībai (58) valsts atbalsta izmantošana nav atbilstoša gadījumos, kad tas atbrīvotu piesārņotāju no pienākuma atlīdzināt radītā piesārņojuma izmaksas.

            4.4.   UNGĀRIJAS ATBILDE UZ IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMĒM

                  (174)

                  Ungārija 2016. gada 8. aprīlī iesniedza atbildi uz trešo personu piezīmēm par Lēmumu par procedūras sākšanu (“atbilde uz trešo personu piezīmēm”).

                  (175)

                  Proti, Ungārija pilnīgi nepiekrīt no Austrijas valdības, Greenpeace Energy, Energiaklub un EP deputāta Benedek Jávor saņemtajām piezīmēm, kurās trešās personas apgalvo, ka izmaksas, kas saistītas ar drošības un vides noteikumiem, parāda finansēšanu, apdrošināšanu, drošību, atkritumu likvidēšanu, ekspluatācijas pārtraukšanu, pārvadu savienojumu un ieguldījumiem modernizācijā, nebija iekļautas Ungārijas analīzē, un norāda, ka šīs personas bija nepareizi informētas un to apgalvojumi ir nepamatoti.

                  (176)

                  Atbildē ir iekļauts sīki izklāstīts EP deputāta Benedek Jávor iesniegto piezīmju atspēkojums. Proti, Ungārija norāda, ka:

                              —

                              izmaksas, kas saistītas ar visiem vajadzīgajiem ieguldījumiem drošībā, ir iekļautas IIB līgumā,

                              —

                              tiešās dzesēšanas sistēmas izvēles pamatā ir projekta ietekmes uz vidi novērtējums,

                              —

                              ar atkritumu apsaimniekošanu un ekspluatācijas pārtraukšanu saistītās izmaksas aprēķināja Radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas aģentūra, pamatojoties uz 1996. gada Likumu CXVI par kodolenerģiju,

                              —

                              izmaksas, kas saistītas ar Paks II pieslēgšanu energosistēmai, ir iekļautas projekta finanšu analīzē,

                              —

                              zema pieprasījuma stundās netiks samazināta ne Pakšas AES, ne Paks II darbība, jo Paks II ir jāaizstāj vecāka pašreizējā ražošanas jauda, kas pakāpeniski tiks samazināta,

                              —

                              tā kā tiek izmantota mūsdienīga III+ paaudzes tehnoloģija, var droši pieņemt, ka Paks II darbības laikā tās izmantošanas koeficients būs salīdzinoši augsts (90 + %),

                              —

                              60 gadu ekspluatācijas periods ir starptautiski plaši pieņemts, jo tas ir standarta pieņēmums pat attiecībā uz zemākas kvalitātes III paaudzes stacijām,

                              —

                              projektam nav ietekmes uz PVN, un, tā kā lielu daļu pakalpojumu nodrošinās ES vietējie piegādātāji, muitas nodevu pieņēmumi/aprēķini ir kļūdaini.

                  (177)

                  Ungārija apgalvo, ka tā veica vērienīgu jutīguma analīzi, lai novērtētu tādu pieņēmumu un mainīgo lielumu ietekmi uz darījumdarbību kā elektrostacijas darbmūžs, E&U izmaksas, atkritumu apsaimniekošanas un ekspluatācijas pārtraukšanas izmaksas, slodzes koeficienti, makroekonomiskie faktori, piemēram, ārvalstu valūtas kurss un inflācija, dažādi tirgus cenas scenāriji, kavēšanās u. c., un šī jutīguma analīze pilnīgi pamato Ungārijas secinājumu, ka pasākums nebūtu valsts atbalsts.

                  (178)

                  Attiecībā uz saņemtajiem apsvērumiem par pasākuma iespējamo saderību Ungārija atkārtoti norāda vairākus argumentus saistībā ar enerģijas ražošanas struktūras brīvu izvēli un dažādošanu, aizstājējas jaudas nepieciešamību, dekarbonizāciju, darbvietu izveidi, pieejamību un pieprasīto palielinošo ietekmi.

                  (179)

                  Ungārija norāda, ka Austrijas valdības arguments par to, ka Euratom līguma mērķis par “kodolenerģētikas attīstību Kopienā” jau ir sasniegts un ka to nevar izmantot, lai pamatotu kopīgās intereses LESD 107. panta 3. punkta izpratnē, jo Eiropā jau ir uzbūvētas vairākas tehniski attīstītas atomelektrostacijas, ir kļūdains. Ungārija uzskata, ka argumentā ir sajaukts mērķis attīstīt kodolenerģijas ražošanu ar jēdzienu “tehnoloģija”, jo mērķis nevar būt statisks. Ungārija apgalvo, ka Euratom līgums turpina būt Savienības konstitucionālās uzbūves daļa un tas nav atcelts. Visbeidzot, Ungārija uzsver, ka Austrija un Greenpeace neminēja nevienu judikatūru, kas liecinātu, ka kopīgo interešu mērķim ir noteikts termiņš vai ka tas būtu ierobežots laikā.

                  (180)

                  Attiecībā uz enerģijas ražošanas struktūras dažādošanu Ungārija atspēko Austrijas un Austrijas Vēja enerģijas asociācijas apgalvojumus par Savienības mēroga atkarību no urāna un uzsver, ka urāns ir plaši pieejams no dažādiem svarīgiem neapgūtiem avotiem. Tā arī apgalvo, ka tikai fakts, ka resurss ir ierobežots, nenozīmē, ka tā izmantošana ir neilgtspējīga, un atsaucas uz Starptautiskās Atomenerģijas aģentūras (SAEA) enerģijas jomas ekonomistes Loreta Stankeviciute piezīmēm (59), ka kodolenerģijai salīdzinājumā ar citiem enerģijas veidiem ir daudz labu ilgtspējas rādītāju.

                  (181)

                  Ungārija uzsver, ka daži no minētajiem argumentiem saistībā ar dekarbonizācijas nepieciešamību, izmantojot kodolresursu enerģiju, ir derīgi, jo atjaunojamo energoresursu tehnoloģiju izmaksas ir augstas, un tās var ražot enerģiju nepārtraukti. Tā arī apgalvo, ka fiksēti atjaunojamo energoresursu subsidētie tarifi ir neatbilstoši brīviem tirgus nosacījumiem, un citē Greenpeace, kas apgalvoja, ka fiksētas cenas elektroenerģijas pirkuma līgumi nebūs tik izdevīgi zemāku tirgus cenu scenārijos, lai gan Paks II netirgos savu elektroenerģiju šādi.

                  (182)

                  Ungārija norāda vairākus avotus, kuros apgalvots, ka pasākums pārmērīgi nekropļos konkurenci, un uzsver, ka Komisijai nebija šaubu par pasākuma saderību ar iekšējo tirgus (kā uzskata Greenpeace), bet bija jautājums par atbalsta esību.

                  (183)

                  Šajā saistībā (iespējamie konkurences kropļojumi) Ungārija arī atspēko Greenpeace argumentus par to, ka tā noteiks fiksētu tarifu (līdzīgi kā Hinkley Point C), lai veicinātu Paks II darbību ilgtermiņā.

                  (184)

                  Ungārija apstrīd apsvērumus, kuros apgalvots, ka projekts izspiestu ieguldījumus atjaunojamos energoresursos Ungārijā un kaimiņvalstīs. Tā apgalvo, ka valsts enerģētikas stratēģija ietver gan atjaunojamos energoresursus, gan kodolresursus un ka uzstādītās jaudas deficītu nākotnē nevar novērst vienīgi ar kodolenerģiju. Tāpēc papildu kodoljauda nekavētu atjaunojamo energoresursu enerģijas attīstību. Ungārija norāda, ka Greenpeace iesniegtajā dokumentā iekļautajā Energy Brainpool veiktā tirgus analīzē tiek pieņemts, ka atjaunojamos energoresursus izmantos saskaņā ar Ungārijas valsts mērķi atjaunojamo energoresursu jomā.

                  (185)

                  Ungārija atkārto MVM grupas iesniegto viedokli par to, ka nav plānota MVM grupas un Paks II apvienošanās, tāpēc nenotiks tirgus koncentrēšanās. Tā arī atkārto MVM grupas apgalvojumu par to, ka MVM grupas darījumdarbības stratēģijā ir ietverti iespējami ieguldījumi, kuri nākotnē varētu konkurēt ar Paks II.

                  (186)

                  Ungārija arī atkārto iesniegtajos dokumentos norādīto, ka ļoti daudzo starpsavienojumu dēļ aplūkojamais tirgus ir jāinterpretē plašāk, nevis jāietver tikai Ungārijas valsts. Tādā gadījumā pasākuma ietekme būtu niecīga. Ungārija arī apstrīd metodiku analīzē, ko veica Energy Brainpool Greenpeace vārdā, par projekta iespējamo ietekmi uz reģionālajiem elektroenerģijas tirgiem, piemēram, Vācijā. Tā apgalvo, ka izmantotā pieeja ietver projekta ietekmes novērtējumu vienīgi iekšzemē, neņemot vērā enerģijas importa nozīmi Ungārijā, un tā ir ekstrapolēta attiecībā uz Vāciju, pamatojoties uz netiešu pieņēmumu, ka ietekme uz Vācijas elektroenerģijas tirgu būtu tāda pati kā uz Ungāriju. Ungārija arī norāda, ka analīzē ir trūkumi, jo tajā ir ņemts vērā pašreizējais starpsavienojumu jaudas līmenis, nepievēršot uzmanību turpmākiem starpsavienojumiem, kas veido daļu Savienības mērķu.

                  (187)

                  Attiecībā uz apsvērumiem par drošības jautājumiem Ungārija apgalvo, ka valstij ir plašas zināšanas un pieredze, kas iegūta darbā par pašreizējiem četriem kodolblokiem. Tā arī norāda, ka Ungārijas Kodolenerģijas iestāde (kas izdod licences kodolstacijām) jau labi pārzina VVER tehnoloģiju un ir izstrādājusi divgadīgu iekšējo mācību programmu par šo tehnoloģiju. Programmā ir iesaistīti regulatīvās iestādes darbinieki ar labu akadēmisko un praktisko pieredzi, un viņi nodrošinās jauno darbinieku apmācību un pilnveidi saistībā ar regulatora uzdevumiem un pienākumiem.

                  (188)

                  Turklāt Ungārija uzsver, ka gan vides iestāde, gan regulators ir neatkarīgi viens no otra un tas garantē labu un objektīvu drošības struktūru. Ungārija arī norāda, ka svarīgākās projekta tehniskās prasības attiecībā uz kodoldrošību tika izstrādātas, apvienojot Ungārijas tiesību aktu prasības, Eiropas prasības sabiedriskajiem pakalpojumiem, SAEA un Rietumeiropas Kodolregulatoru asociācijas ieteikumus drošībai, kā arī pēc Fukušimas negadījuma gūtās mācības.

                  (189)

                  Atbildot uz apsvērumiem par acīmredzami nepietiekamu pārredzamību projekta gatavošanas laikā, Ungārija paskaidroja, ka tā nodrošināja pārredzamību, jo īstenoja Parlamenta lēmumu pieņemšanas procesu. Parlamenta process nodrošināja visām ieinteresētajām personām un iestādēm, tostarp Komisijai, iespēju piekļūt visai atbilstošajai informācijai. Procesā tika publicēti visi neatkarīgo ekspertu ziņojumi, tostarp projekta ekonomiskā analīze, un visi ietekmes uz vidi novērtējuma materiāli bija pieejami daudzās valodās.

                  (190)

                  Ungārija arī atsaucas uz sabiedrisko apspriešanu no 2015. gada 17. marta līdz 4. maijam, kur par projektu atbildīgais valdības komisārs pievērsās Paks II būvniecības un ekspluatācijas iespējamai ietekmei uz vidi. Ungārija arī paziņoja visām tās kaimiņvalstīm (ES un ārpus ES, proti, trešām valstīm) par projektu un organizēja deviņas projekta sabiedriskās apspriešanas vairākās valstīs.

                  (191)

                  Saistībā ar apsvērumiem, kuros apgalvots, ka projekta pabeigšana pārkāpj Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/24/ES (60) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/25/ES (61), Ungārijas iestādes paskaidro, ka SVN un īstenošanas līgumi neietilpst LESD un Direktīvu 2014/24/ES un 2014/25/ES darbības jomā. Papildus tā norādīja, ka pat tad, ja LESD būtu piemērojams, SVN un īstenošanas līgumi ir Direktīvas 2014/25/ES 22. pantā minētie starptautisko līgumu izņēmumi vai šīs direktīvas 50. panta c) punktā minētais tehniskais izņēmums un tāpēc tie ir jāatbrīvo no Savienības publiskā iepirkuma noteikumu piemērošanas. Ungārija paskaidro, ka SVN ir noteiktas skaidras procedūras īstenošanas līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanai, tostarp īpašas prasības uzņēmumu izvēlei un apakšlīgumu parakstīšanas tiesību piešķiršanai.

                  (192)

                  Ungārija arī atspēko apsvērumus, kuros apgalvots, ka tiek pārkāpts Direktīvas 2009/72/EK 8. pants Ungārija apgalvo, ka minētā direktīva nav piemērojama šim projektam, jo uz to attiecas vienīgi Euratom līgums, kas prevalē pār LESD un jebkura ar to saistīta sekundārā akta noteikumiem. Ungārijas iestādes arī uzsver, ka tās uzskata, ka Direktīvas 2009/72/EK noteikumi par jaudas piedāvājumu nav piemērojami, jo projektā nav valsts atbalsta.

                  (193)

                  Visbeidzot, Ungārija atsaucas uz Eiropas Savienības Tiesas judikatūru (62), kurā ir noteikts, ka Savienības tiesību aktu pārkāpuma esību vai neesību nevar ņemt vērā valsts atbalsta lietas izmeklēšanā. Tāpēc Ungārija uzskata, ka jebkurš iespējamais Elektroenerģijas direktīvas pārkāpums ir jāpārbauda ārpus oficiālā valsts atbalsta izmeklēšanas procesa. Ungārija arī atsaucas uz Komisijas lēmumu par valsts atbalstu Hinkley Point C, kurā norādīts, ka konkrētu iepirkuma procedūru vietā var tikt izmantotas vienlīdz pārredzamas un nediskriminējošas procedūras Direktīvas 2009/72/EK 8. panta izpratnē. Ungārija uzskata, ka apakšlīgumu slēgšanas tiesību piešķiršana notiktu saskaņā ar nediskriminēšanas un pārredzamības principu.

            4.5.   UNGĀRIJAS PAPILDU PIEZĪMES PAR KOMISIJAI IESNIEGTAJIEM APSVĒRUMIEM

                  (194)

                  Ungārija savā atbildē uz Komisijai iesniegtajiem apsvērumiem apgalvo, ka pašas Komisijas paziņojumā par kodoljomas pārskata programmu (PINC) (63) ir norādīts, ka laikposmā no 2015. gada līdz 2050. gadam būtu jāiegulda miljardiem euro (aptuveni no 650 miljardiem EUR līdz 760 miljardiem EUR), lai nākotnē garantētu drošu enerģijas piegādi Savienībā.

            5.   PASĀKUMA NOVĒRTĒJUMS

      5.1.   ATBALSTA ESĪBA

                  (195)

                  Pasākums ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē, ja ir izpildīti četri kumulatīvi nosacījumi. Pirmkārt, pasākums jāfinansē valstij vai izmantojot valsts līdzekļus. Otrkārt, pasākumam jāsniedz priekšrocība atbalsta saņēmējam. Treškārt, pasākumam ir jārada priekšrocības konkrētiem uzņēmumiem vai saimnieciskām darbībām (t. i., jābūt selektivitātei). Ceturtkārt, pasākumam ir jābūt spējīgam ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm un izkropļot konkurenci iekšējā tirgū.

                  (196)

                  Lēmuma par procedūras sākšanu 3.1. iedaļā Komisija sākotnēji konstatēja, ka pasākums varētu radīt ekonomisku priekšrocību Paks II, ka tas varētu ietvert valsts atbalstu, jo ir piešķirts no Ungārijas valsts līdzekļiem, pasākums būtu selektīvs un ka tas varētu ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm un izkropļot konkurenci iekšējā tirgū. Komisijai nav nekāda iemesla mainīt savu novērtējumu attiecībā uz šiem oficiālās izmeklēšanas aspektiem.

            5.1.1.   EKONOMISKA PRIEKŠROCĪBA

                  (197)

                  Komisija izvērtēja, vai pasākums radītu ekonomisku priekšrocību Paks II, kas būtu īpašnieks un operators diviem jauniem atomelektrostacijas blokiem, kurus pilnīgi finansē Ungārijas valsts. Komisija arī izvērtēja, vai varētu izslēgt ekonomisko priekšrocību esību Paks II gadījumā, ja Ungārijas valsts ieguldījumi būtu tirgus pamatoti ieguldījumi ar mērķi gūt peļņu.

                  (198)

                  Savā novērtējumā Komisija piekrīt Ungārijai par TEIP pārbaudes izmantošanu, lai noteiktu, vai konkrētie ieguldījumi būtu tirgus ieguldījumi. Šajā pārbaudē tiek vērtēts, vai tirgus ieguldītājs būtu ieguldījis projektā ar tādiem pašiem nosacījumiem kā publiskais ieguldītājs laikā, kad tika pieņemts lēmums veikt ieguldījumus (skatīt arī 53. un 54. apsvērumu).

                  (199)

                  Šajā pārbaudē tiek atzīta ekonomiskās priekšrocības esība un tādējādi arī valsts atbalsta esība tādā gadījumā, ja paredzamā ieguldījumu IRR ir zemāka nekā tirgus standarta WACC tam pašam projektam, jo racionāls privāts ieguldītājs neieguldītu ar šādiem nosacījumiem.

                  (200)

                  TEIP analīze paredz, ka IRR un WACC aplēsēs izmantotajiem pierādījumiem ir jābūt par to laiku, kad tika pieņemts lēmums veikt ieguldījumus, lai reproducētu informāciju, kas bija pieejama ieguldītājiem tajā laikā. Komisija noskaidroja laika grafiku lēmumu pieņemšanas procesam par Paks II projektu, lai noteiktu, kāda informācija bija un būtu pieejama ieguldītājiem laikā, kad tika pieņemts lēmums turpināt projektu (64).

                  (201)

                  Šā lēmuma pieņemšanas dienā Paks II vēl nebija neatsaucami pabeigusi divu jauno reaktoru būvniecības darbus (65) [..]. Tāpēc Komisija uzskata, ka 2017. gada februārī pieejamie dati (turpmāk “2017. gada dati”) būtu atbilstošākie TEIP novērtējumam, un tie tiks izmantoti pamatscenārijā.

                  (202)

                  Tomēr sarunas par Paks II sākās divus gadus iepriekš. Lai veiktu TEIP pārbaudes rezultātu noturīguma pārbaudi, Komisija arī veica atsevišķu novērtējumu dienā, kad tika pieņemts sākotnējais lēmums par ieguldījumiem, t. i., laikā, kad tika parakstīts IIB līgums, proti, 2014. gada 9. decembrī (turpmāk “2014. gada dati”). Komisija paskaidro, ka tās pašas analīzes rezultāti, taču attiecībā uz agrāku laiku, t. i., sākotnējo ieguldījumu dienu, atbilst rezultātam, ko ieguva, izmantojot 2017. gada datus.

                  (203)

                  Lai novērtētu, vai TEIP pārbaude ir veikta, Komisija aprēķināja teorētisko WACC ieguldījumiem ar līdzīgu riska profilu tam, kāds ir Paks II. Pēc tam Komisija salīdzināja šo aprēķināto tirgus WACC ar projekta WACC vispirms pamatscenārijā, izmantojot 2017. gada datus, un pēc tam noturīguma pārbaudē, izmantojot 2014. gada datus, kas ir svarīgi sākotnējam lēmumam par ieguldījumiem.

            5.1.1.1.
            Komisijas WACC novērtējums

                  (204)

                  Lai aprēķinātu WACC, Komisija izmanto divas metodes, ko izmantoja arī Ungārija, t. i., standarta augšupējo pieeju, ar kuru konstruē teorētisko WACC, nosakot visus tās komponentus, un salīdzinošo analīzi, kurā izmantotas atsauces vērtības, kas varētu būt svarīgas un salīdzināmas Paks II gadījumā. Lai gan tika izmantotas identiskas metodes, Komisijas iegūtais iznākums atšķiras no Ungārijas secinājumiem, jo Komisija apšaubīja dažu Ungārijas izmantoto parametru vērtības un atsauces vērtības un atspēkoja to derīgumu. Pārējie parametri un atsauces vērtības ir pieņemti, un ir izmantotas nominālvērtības, kā ierosināja Ungārija. Savā novērtējumā Komisija sniegs pierādījumus ikvienai vērtībai, kas varētu atšķirties no Ungārijas priekšlikuma.

                  (205)

                  Abās Komisijas novērtējumā izmantotajās metodēs pamatscenārijam tika izmantoti 2017. gada dati, bet noturīguma pārbaudē – 2014. gada dati.

                  (206)

                  Ņemot vērā finanšu aplēšu salīdzinoši lielo nenoteiktību, Komisija piedāvā teorētiskā tirgus etalona WACC diapazonu, kas būtu jāizmanto TEIP pārbaudē.

                  (207)

                  Abās metodēs Komisija izmantoja mērķa nominālvērtību, pamatojoties uz saistību/pašu kapitāla vidējo attiecību darbmūža laikā 40–50 % apmērā, ko ierosināja Ungārija TEIP pētījumā un ekonomikas pētījumā kā atbilstošu ticamiem etaloniem. Šajā lēmumā atsauce uz saistību/pašu kapitāla attiecību nozīmē attiecību starp projekta parādu un kopējo kapitālu. Turklāt Komisija arī piekrita Ungārijas uzņēmumu ienākuma nodokļa likmei 19 % apmērā.

                  (208)

                  Pirms sava novērtējuma sniegšanas Komisija norādīja uz turpmāk minētajām nepilnībām Ungārijas piedāvātajā galīgajā WACC etalonā.

                              a)

                              Diapazoni, ko ieguva, izmantojot abas metodes, nebija pilnīgi atbilstoši. Intervāls [5,9–8,4 %], kas iegūts salīdzinošajā analīzē ekonomikas pētījumā, ir plašāks nekā tas [6,2–7,0 %], ko ieguva ar augšupējo pieeju tajā pašā pētījumā, tostarp daudz augstākas vērtības. Ungārija nepierāda, kāpēc precīzākā WACC apakškopa ir jāierobežo līdz [6,2–7,0 %], kas pārklājas vienīgi ar salīdzinošā vērtējuma apakšējo daļu.

                              b)

                              Turklāt dažādu Ungārijas TEIP pētījuma un ekonomikas pētījuma salīdzinošajā analīzē iekļauto mainīgo lielumu vērtības neatbilst attiecīgajām mainīgo lielumu vērtībā augšupējā pieejā tajos pašos pētījumos (66).

                              c)

                              Attiecībā uz augšupējo pieeju Komisija galvenokārt atspēko trīs Ungārijas izmantotos parametrus, proti, pašu kapitāla riska prēmiju, bezriska likmi un parāda prēmiju. Pirmkārt, nav pamatojuma tam, kāpēc pašu kapitāla tirgus vēsturiskie rezultāti pēdējos desmit gados (kas izmantoti TEIP pētījumā un ekonomikas pētījumā) ir atbilstošs etalons Ungārijas pašu kapitāla riska prēmijai. Argumenti vēsturiskās riska prēmijas neizmantošanai ir saistīti ar tirgus apstākļiem pēc 2008. gada krīzes, kas ir pretrunā periodiem pirms krīzes (67). Otrkārt, bezriska likme, ko Ungārija iesniedza otrajā paskaidrojošajā vēstulē (pirms Lēmuma par procedūras sākšanu), tiek salīdzināta ar HUF izteiktiem 15 gadu Ungārijas valsts obligāciju ienākumiem 3,8 % apmērā, kas bija spēkā 2014. gada novembrī un decembrī. Turklāt Komisija uzskata, ka, tā kā Ungārijas valsts obligāciju ienākumi būtiski atšķiras, saprātīgāk būtu aprēķināt vidējos ienākumus, pamatojoties uz datiem par ikmēneša ienākumiem, kas bija pieejami par visu kalendāro gadu pirms lēmuma par ieguldījumiem pieņemšanas. Treškārt, Ungārija izmanto ESAO EUR tirgus procentu bāzes likmi (CIRR) 18 gadus ilgam projektam par Paks II parāda prēmijas aizstājēju. Tomēr, kā norāda Ungārija TEIP pētījumā, EASO CIRR ir aprēķināta, pamatojoties uz noteikumiem, saskaņā ar kuriem kodolenerģijas projektu finansēšanai var izmantot eksporta kredītus un ar tirdzniecību saistītu atbalstu. Iespējamā valsts atbalsta aspekts eksporta kredītos var izkropļot parāda prēmijas tirgus etalonu.

                              d)

                              Turklāt Ungārija nav sīki iztirzājusi aplēšu noturību. Atomelektrostaciju radītais papildu risks nav ne skaidri sadalīts reizinātājos aplēsēs, ne izmantots jutīguma analīzē. Tas ir svarīgi, jo kodolenerģijas ražošana var radīt dažādus lielus riskus salīdzinājumā ar citām elektroenerģijas ražošanas tehnoloģijām (68), (69).

         Pirmā metode – augšupēja pieeja

                  (209)

                  Augšupējā pieejā ir izmantota standarta WACC formula (ko izmantoja arī Ungārija), un tiek aprēķināti tās parametri:

                  kur D un E apzīmē parāda un pašu kapitāla vērtību, Rd
                      un Re
                      apzīmē attiecīgi parāda un pašu kapitāla izmaksas, savukārt t ir uzņēmumu ienākuma nodokļa likme, kas Ungārijā ir 19 %. Formulas pamatā ir tās parametru paredzamās vērtības. Rd
                      un Re
                      ir parāda un pašu kapitāla izmaksas laikā, kad tika pieņemti lēmumi par ieguldījumiem, nevis vēsturiskās izmaksas.

                  (210)

                  Savukārt parāda izmaksas tiks noteiktas, izmantojot šādu formulu (ko izmantoja arī Ungārija):

                  kur Rf
                      apzīmē bezriska likmi tirgū, bet (Rd
                      –Rf
                     ) apzīmē obligāciju prēmiju tirgū.

                  (211)

                  Savukārt pašu kapitāla izmaksas tiks noteiktas, izmantojot standarta CAPM formulu (ko izmantoja arī Ungārija) (70):

                  kur Rf
                      apzīmē bezriska likmi tirgū, apzīmē pašu kapitāla tirgus riska prēmiju, bet β (beta) ir ļoti specifiska, nedažādojama projekta riska mērs.

                  (212)

                  Komisija apstiprina šādas WACC aprēķināšanai izmantoto parametru vērtības:

                              —

                              lai aizstātu bezriska likmi, Komisija izmanto HUF izteiktu 15 gadu Ungārijas valsts obligāciju procentu likmi, jo šīm Ungārijas valdības izdotajām obligācijām bija garākais termiņš. Mēneša likmes svārstīgums bija ļoti liels laikā, kad tika pieņemts lēmums par ieguldījumiem Paks II. Tāpēc, izvēloties izmantot tādu vērtību, kas atbilst tikai vienam mēnesim, varētu iegūt rezultātu, kas nebūtu noturīgs. Tas neatainotu tāda vērienīga lēmuma reālo situāciju un sarežģītību, kad ieguldītājiem bija vajadzīgs visaptverošs informācijas kopums. Tāpēc Komisija izmanto vidējo vērtību 12 kalendārajos mēnešos pirms aplūkojamā laika brīža pretēji Ungārijai, kas izvēlējās procentu likmi mēnesim tieši pirms lēmuma par ieguldījumiem (71),

                              —

                              208.c) apsvērumā ir paskaidroti iemesli, kāpēc Ungārijas izmantotās vēsturiskās tirgus (pašu kapitāla) riska prēmijas ir neatbilstošas, un šo iemeslu dēļ Komisija aprēķināja pašu kapitāla riska prēmiju kā pašu kapitāla riska prēmiju aritmētisko vidējo, pamatojoties uz diviem finanšu un darījumdarbības pasaulē vispāratzītiem avotiem:

                                          —

                                          galvenais datu avots ir Ņujorkas Universitātes profesora Aswath Damodaran globālā pašu kapitāla riska prēmiju datubāze (“Damodaran riska prēmiju datubāze”) (72),

                                          —

                                          otrā datubāze ir Navarras Universitātes IESE Darījumdarbības skolas profesora Fernandez tirgus riska prēmiju datubāze (73).

                                    Konstatējumi ir apkopoti 6. tabulā.

                                 6. tabula

                                 Pašu kapitāla riska prēmija – Ungārija

                                          2014. gada decembris

                                          2017. gada februāris

                                             Damodaran pašu kapitāla riska prēmija

                                          8,84

                                          8,05

                                             Fernandez pašu kapitāla riska prēmija

                                          8,30

                                          8,10

                                          Vidējā pašu kapitāla riska prēmija

                                          8,57

                                          8,08

                              —

                              Beta aprēķinam Komisija izmanto Ungārijas iesniegtajā TEIP dokumentā piedāvāto nominālvērtību, proti, 0,92 (74).

                              —

                              Parāda izmaksas pirms nodokļa atskaitīšanas būtu Ungārijas bezriska likme (vidējā vērtība 12 kalendārajos mēnešos pirms aplūkojamā laika brīža) plus komerciālā parāda riska prēmija papildus valsts obligāciju 2,26 %, kas ir valsts parāda riska prēmijas mērs (75).

                              —

                              Tika pieņemtas divas projekta saistību/pašu kapitāla attiecības vērtības, proti, 50 % un 40 %, kā piedāvāja Ungārija gan TEIP pētījumā, gan ekonomikas pētījumā.

                  (213)

                  212. apsvērumā minētie WACC rādītāji un iegūtie WACC diapazoni ir apkopoti 7. tabulā. Atsevišķā kolonnā ir norādīts katrs laikposms, kas attiecas uz novērtējumu.

                     7. tabula

                        WACC aprēķins augšupējā pieejā

                              Ievaddati

                              2014. gada decembris

                              2017. gada februāris

                              Ungārijas bezriska likme

                              5,30  %

                              3,45  %

                              Pašu kapitāla riska prēmija, Ungārija

                              8,57  %

                              8,08  %

                              Beta

                              0,92

                              0,92

                              Ieņēmumi no pašu kapitāla

                              13,19  %

                              10,88  %

                              Komerciālā parāda riska prēmija papildus ieņēmumiem no Ungārijas valsts obligācijām

                              2,26  %

                              2,26  %

                              Ieņēmumi no parāda pirms nodokļa atskaitīšanas

                              7,56  %

                              5,71  %

                              Uzņēmumu ienākuma nodokļa likme

                              19 %

                              19 %

                              Ieņēmumi no parāda pēc nodokļa atskaitīšanas

                              6,12  %

                              4,63  %

                              Saistību/pašu kapitāla attiecība (D/(D+E)) – I scenārijs

                              50 %

                              50 %

                              Saistību/pašu kapitāla attiecība (D/(D+E)) – II scenārijs

                              40 %

                              40 %

                                 WACC ar I saistību/pašu kapitāla attiecību

                              9,66  %

                              7,75  %

                                 WACC ar II saistību/pašu kapitāla attiecību

                              10,36  %

                              8,38  %

                                 WACC diapazons

                              9,66 –10,36  %

                              7,75 –8,38  %

                  (214)

                  7. tabulā minētie WACC elementi paredz, ka WACC diapazons ir [9,66–10,36 %] 2014. gada decembrim un [7,75–8,38 %] 2017. gada februārim (76). Tomēr jānorāda, ka vienīgais nozarei raksturīgais rādītājs šajos aprēķinos ir rūpniecības beta (0,92). Tāpēc ir maz ticams, ka ar kodolenerģijas projektiem saistītā lielā riska prēmiju iekļautu pilnā apmērā (skatīt 68. zemsvītras piezīmi), un būtu jāaplūko faktiskā riska zemāka robežvērtība.

         Otrā metode – salīdzinošā vērtēšana

                  (215)

                  Komisija piekrīt Ungārijai, ka alternatīva iespēja, kā noskaidrot atbilstošo tirgus WACC diapazonu, būtu salīdzināt to ar atsauces vērtībām, kas ir salīdzināmas Paks II projekta gadījumā. Tomēr a) apsvērumā minēto iemeslu dēļ Komisija uzskatīja, ka Ungārijas iestāžu norādītās atsauces vērtības un diapazoni nav pietiekami noturīgi. Tāpēc Komisija ir veikusi pati savu salīdzinošo analīzi, kurā ir iegūts nozarei un valstij raksturīgs WACC etalons, pamatojoties uz Damodaran datubāzi (77)
                      (78), izmantojot gan 2017. gada, gan 2014. gada datus.

                  (216)

                  Proti, šai pieejai ir šādi trīs posmi (rādītāji visiem trim posmiem ir aprēķināti atsevišķi gan 2014. gada decembrim, gan 2017. gada februārim):

                              a)

                              pirmajā posmā ir izmantota Damodaran nozares līmeņa WACC datubāze Rietumeiropai, lai noteiktu parāda un pašu kapitāla izmaksas nozarēm, kuras varētu uzskatīt par labām aizstājējvērtībām kodolenerģijas ražošanas nozarei (79).
                              Attiecībā uz kodolenerģijas ražošanas nozari izmantotās aizstājējvērtības ietver “Videi nekaitīgo un atjaunojamo energoresursu”, “Enerģētikas” un “Sabiedrisko pakalpojumu (vispārīgi)” nozari 2017. gada datubāzē un “Enerģētikas” un “Sabiedrisko pakalpojumu (vispārīgi)” nozari 2014. gada datubāzē (80). Jebkuri parāda un pašu kapitāla izmaksu rādītāji, kas aprēķināti, pamatojoties uz šīm nozarēm, var tikt uzskatīti par konservatīvām aplēsēm Pakšas atomelektrstacijai divu iemeslu dēļ. Pirmkārt, Damodaran datubāzē nav nodalīti regulētie un neregulētie segmenti šajās nozarēs. Paks II ir neregulētajā segmentā, kas ietver augstāku risku un tāpēc augstākas parāda un pašu kapitāla izmaksas nekā regulētiem uzņēmumiem tajā pašā nozarē. Otrkārt, atomelektrostacijas to lielā izmēra un mēroga dēļ ir riskantākas nekā vidējs elektroenerģijas ražošanas vai sabiedrisko pakalpojumu uzņēmums (81).
                              8. tabulā ir minētas parāda un pašu kapitāla izmaksas pirms nodokļa atskaitīšanas, kas iegūtas tieši no Damodaran WACC datubāzes Rietumeiropai, kā arī nozares līmeņa beta vērtības (82). Tabulā arī iekļauts šo nozaru vidējais starpnozaru rādītājs (83).

                                 8. tabula

                                 Nozares līmeņa parāda un pašu kapitāla izmaksas (pirms nodokļa atskaitīšanas) Rietumeiropai

                                          Gads

                                          Izmaksas

                                          Videi nekaitīgie un atjaunojamie energoresursi

                                          Enerģētika

                                          Sabiedriskie pakalpojumi (vispārīgi)

                                          Ražošana un sabiedriskie pakalpojumi (vidēji)

                                          2014

                                          Parāds

                                          —

                                          5,90  %

                                          5,40  %

                                          5,65  %

                                          Pašu kapitāls

                                          —

                                          9,92  %

                                          9,84  %

                                          9,88  %

                                          β

                                          —

                                          1,09

                                          1,08

                                          2017

                                          Parāds

                                          4,41  %

                                          3,96  %

                                          3,96  %

                                          4,11  %

                                          Pašu kapitāls

                                          9,31  %

                                          9,82  %

                                          9,82  %

                                          9,65  %

                                          β

                                          1,01

                                          1,08

                                          1,08

                              b)

                              Otrajā posmā ir izmantota Damodaran riska prēmiju datubāze, lai aprēķinātu vidējo parāda un pašu kapitāla riska prēmiju, kas vajadzīga Ungārijai salīdzinājumā ar citām Rietumeiropas valstīm “Attīstītās Eiropas” apakšgrupā (skatīt 77. zemsvītras piezīmi), kā minēts 9. tabulā, kurā ir 8. tabulā minēto nozaru un nozares līmeņa WACC datubāzē iekļautie uzņēmumi (84). Tā tiks pieskaitīta pirmajā posmā noteiktajiem parāda un pašu kapitāla rādītājiem, kā minēts a) apakšpunktā.

                                 9. tabula

                                 Ungārijas riska prēmija

                                          (%)

                                          Gads

                                          Riska prēmija

                                          Attīstītā Eiropa

                                          Ungārija

                                          Starpība

                                          2014

                                          Valsts riska prēmija (obligācijas)

                                          0,99

                                          2,56

                                          1,57

                                          Valsts riska prēmija (pašu kapitāls)

                                          1,48

                                          3,84

                                          2,36

                                          2017

                                          Valsts riska prēmija (obligācijas)

                                          1,06

                                          1,92

                                          0,86

                                          Valsts riska prēmija (pašu kapitāls)

                                          1,30

                                          2,36

                                          1,06

                              c)

                              Trešajā posmā attiecīgā Ungārijas valsts riska prēmija, kas noteikta b) apakšpunktā, ir pieskaitīta a) apakšpunktā iegūtajām parāda un pašu kapitāla izmaksām, iegūstot Ungārijas parāda un pašu kapitāla izmaksas (85). Attiecīgi WACC ir iegūta Ungārijas iestāžu piedāvātajai divu līmeņu saistību / pašu kapitāla attiecībai. 10. tabulā ir apkopoti rezultāti.

                                 10. tabula

                                 Ungārijas parāda, pašu kapitāla un WACC
                                     (*6) izmaksas

                                          (%)

                                          Gads

                                          Izmaksas

                                          D/
                                          (D+E)

                                          Videi nekaitīgie un atjaunojamie energoresursi

                                          Enerģētika

                                          Sabiedriskie pakalpojumi (vispārīgi)

                                          Ražošana un sabiedriskie pakalpojumi (vidēji)

                                          2014

                                          Parāds pirms nodokļa atskaitīšanas

                                          7,47

                                          6,97

                                          7,22

                                          Parāds pēc nodokļa atskaitīšanas

                                          6,05

                                          5,65

                                          5,85

                                          Pašu kapitāls

                                          12,50

                                          12,40

                                          12,45

                                          WACC

                                          50

                                          9,28

                                          9,02

                                          9,15

                                          WACC

                                          40

                                          9,92

                                          9,70

                                          9,81

                                          2017

                                          Parāds pirms nodokļa atskaitīšanas

                                          5,27

                                          4,82

                                          4,82

                                          4,97

                                          Parāds pēc nodokļa atskaitīšanas

                                          4,27

                                          3,91

                                          3,91

                                          4,03

                                          Pašu kapitāls

                                          10,38

                                          10,97

                                          10,97

                                          10,77

                                          WACC

                                          50

                                          7,32

                                          7,44

                                          7,44

                                          7,40

                                          WACC

                                          40

                                          7,93

                                          8,15

                                          8,14

                                          8,07

                  (217)

                  Ar šo metodi Paks II projekta WACC ir diapazonā no 9,15 līdz 9,81 % attiecībā uz sākotnējo 2014. gada decembra lēmumu par ieguldījumiem un diapazonā no 7,40 līdz 8,07 % attiecībā uz 2017. gada februāri. Šā diapazona pamatā ir saistību/pašu kapitāla attiecība 40–50 % apmērā, kā noteikts TEIP pētījumā. Jānorāda arī, ka 2014. gada WACC apakšējā robeža 9,15 % apmērā varētu būt jākoriģē uz augšu, ja būtu pieejami 2014. gada dati par “Videi nekaitīgiem un atjaunojamiem energoresursiem”. Arī atomelektrostaciju papildu riska prēmijas iekļaušana (skatīt 68. zemsvītras piezīmi) palielinātu diapazonus.

         Secinājums par WACC

                  (218)

                  As abām metodēm, ko izmantoja, lai aplēstu WACC tirgus līmeņa etalonu, tiek iegūti intervāli, kuri pārklājas. Kopumā 2017. gada vērtības ir vidēji zemākas nekā 2014. gada vērtības, atainojot galvenokārt Ungārijas bezriska likmes tirgus novērtējumu. Attiecīgie intervāli ir apkopoti 11. tabulā.

                     11. tabula

                     Kopsavilkums par WACC

                              (%)

                              2014. gada decembris

                              2017. gada februāris

                              Augšupēja pieeja

                              9,66 –10,36

                              7,75 –8,38

                              Salīdzinošā pieeja

                              9,15 –9,81

                              7,40 –8,07

                              Vispārējais diapazons

                              9,15 –10,36

                              7,40 –8,38

                              Vidējais punkts

                              9,76

                              7,89

                  (219)

                  11. tabulā ir iekļauti WACC rādītāji diapazonā no 9,15 % līdz 10,36 % attiecībā uz 2014. gada decembra sākotnējo lēmumu un rādītājs diapazonā no 7,40 % līdz 8,38 % attiecībā uz 2017. gada februāri. Visas šīs WACC vērtības ir uzskatāmas par konservatīvām, jo tajās nav iekļauta atomelektrostaciju projektu iespējamā riska prēmija (86).

            5.1.1.2.
            Komisijas novērtējums par projekta IRR

                  (220)

                  Savā novērtējumā par IRR Komisija izmantoja Ungārijas iesniegto finanšu modeli. Proti, Komisija pieņēma finanšu modelī izmantoto metodi, kā arī modeļa ievaddatus, izņemot elektroenerģijas cenas prognozi, centrālā scenārija gadījumā. Tomēr Komisija norāda:

                              a)

                                 IRR vērtība ir ļoti jutīga pret aprēķinam izvēlētās cenas prognozi. Piemēram, piemērojot 2014. gada novembra EUR/USD valūtas kursu (87), nevis 2015. gada oktobra valūtas kursu (Ungārijas valdības izvēle), lai iegūtu 2014. gada EUR IEA cenas prognozi (kuras pamatā bija prognozes dati no IEA WEO 2014), projekta IRR samazinās par vairāk nekā 0,8 %. Tāpēc ir vajadzīga IRR aprēķina pamatā esošās cenas prognozes atkārtota novērtēšana;

                              b)

                                 IRR ir jutīga arī pret i) atomelektrostacijas bloku slodzes koeficientu (vai izmantošanas koeficientu), ii) dažādām ar projektu saistītām izmaksu pozīcijām, tostarp abu īpašnieku izmaksām būvniecības periodā, kā arī turpmākajām E&U izmaksām ekspluatācijas periodā, un iii) iespējamu būvniecības kavēšanos. Šo faktoru izmaiņu ietekme ir rūpīgi jānovērtē, t. i., vairāk nekā tikai mazās nobīdes, ko Ungārija pārbaudīja finanšu modelī, jutīguma analīzē, veicot galveno rezultātu noturīguma pārbaudi.

                  (221)

                  Tāpēc, lai nodrošinātu precīzākus projekta IRR aplēšu rezultātus, kā arī lai papildinātu jutīguma analīzi un noturīguma pārbaudes, Komisija veica dažus precizējumus IRR aprēķinos izmantotajos komponentos. Proti, Komisija pārskatīja un papildināja Ungārijas iesniegtās cenas prognozes. Turklāt papildus izmaksām un slodzes koeficientam, ko Ungārija piedāvāja centrālajā scenārijā finanšu modelī, Komisija arī iekļāva ieinteresēto personu iesniegto informāciju, lai uzlabotu rezultātu precizitāti. Visbeidzot, Komisija veica rūpīgu rezultātu jutīguma pārbaudi, simulējot pārmaiņas visos attiecīgajos modeļa parametros.

                  (222)

                  Līdzīgi kā WACC gadījumā attiecīgie IRR diapazoni tika aprēķināti, gan pamatojoties uz 2017. gada februārī pieejamo informāciju (2017. gada datiem), gan informāciju, kas bija pieejama 2014. gada 9. decembrī, kad tika pieņemts sākotnējais lēmums par ieguldījumiem (2014. gada datiem).

         Cenas prognozes

                  (223)

                  Komisijas cenas prognožu novērtējuma sākuma punkti ir cenas prognožu līknes, kas redzamas Ungārijas iesniegtā ekonomikas pētījuma 16. attēlā, kopā ar cenas prognozi, kuras pamatā ir IEA WEO (2014), ko Komisija izmantoja Lēmumā par procedūras sākšanu. Lai aptvertu visu Paks II bloku paredzamo ekspluatācijas periodu, Komisija paplašināja šīs diagrammas, iekļaujot vienīgi tās, kas aptver attiecīgi periodus līdz 2030. un 2040. gadam, saglabājot prognozētos cenu līmeņus nemainīgus ekspluatācijas pārtraukšanas (t. i., 2030. un 2040. gada) vērtību līmenī. Šīs cenu prognozes ir atainotas 14. attēlā.

                     14. attēls

                     Ilgtermiņa elektroenerģijas cenu prognožu līknes (EUR/MWh) (88)

                                 Avots:

                           ekonomikas pētījums un finanšu modelis (skatīt 69. apsvērumu).

                  (224)

                  14. attēlā redzamo D līkni Komisija izmantoja Lēmumā par procedūras sākšanu, lai aprēķinātu projekta IRR. Turklāt H līkne apzīmē BMWi (Vācijas Ekonomikas ministrijas) 2014. gada tirgus pētījuma prognozi, I līkne apzīmē 2014. gada BMWi atsauces scenārija prognozi, J līkne apzīmē IEA WEO (2014) elektroenerģijas cenas prognozi, kur USD izteiktie rādītāji ir pārvērsti EUR izteiktos rādītājos pēc 2015. gada septembra aptuvenā EUR/USD valūtas kursa 0,9 (89). Ungārijas iesniegtā IRR aprēķina pamatā pēc būtības ir šī H, I un J līkne.

                  (225)

                  Komisija veica turpmāk minētās korekcijas 14. attēlā iekļautajās līknēs. J līkne tika koriģēta, pamatojoties uz vidējo EUR/USD valūtas kursu, kas bija pieejams 2014. gada novembrī, kad tika publicētas IEA WEO (2014) USD izteiktās prognozes. Tajā laikā vidējais EUR/USD valūtas kurss iepriekšējos trīs mēnešos bija 0,79. Arī 15. attēlā iekļautā L līkne tika koriģēta (90).

                  (226)

                  Turklāt, lai precīzi aplēstu IRR 2017. gada februārim, Komisija ieskicē cenas prognozes, kas iekļautas Starptautiskās Enerģētikas aģentūras 2016. gada Pasaules enerģētikas pārskatā (IEA WEO 2016), kurš tika publicēts 2016. gada 16. novembrī (91). Tā kā sākotnējie rādītāji bija doti USD, Komisija izmantoja trīs mēnešu (2016. gada augusta vidus – 2016. gada novembra vidus) vidējo EUR/USD valūtas kursu 0,9, kas bija svarīgs šajā publikācijas dienā, lai konstruētu EUR rādītājus (92)
                      (93). M līkne 15. attēlā ataino šo cenas prognozi.

                     15. attēls

                     Ilgtermiņa elektroenerģijas cenu prognožu līknes (EUR/MWh) (94)

                                 Avots:

                           ekonomikas pētījums un finanšu modelis (skatīt 69. apsvērumu), kā arī Komisijas aprēķini.

                  (227)

                  Šis rādītājs liecina par divām lietām. Pirmkārt, piemērojot pareizo valūtas kursu, lai pārvērstu USD vērtības EUR vērtībās, cenas prognoze Eiropai IEA WEO 2014 kļūst aptuveni par 12 % zemāka (L līkne atrodas zem J līknes). Otrkārt, 2016. gada novembrī publicētā IEA WEO cenas prognoze ir vidēji par 20 % zemāka nekā cenas prognoze, kas tika iekļauta tajā pašā publikācijā divus gadus iepriekš (L līkne un M līkne). To varētu saistīt ar elektroenerģijas cenām, kuras samazinājās 2014. un 2016. gadā, un vajadzīgajām prognožu korekcijām (95). Attiecīgi ikvienā novērtējumā attiecībā uz 2016. gada prognozi un ikvienu attiecīgo IRR aprēķinu ir jāņem vērā šis cenas prognožu samazinājums un lielākā uzmanība jāpievērš M līknei 15. attēlā (96).

                  (228)

                  Saistībā ar cenas prognozēm, kuru pamatā ir IEA WEO, ir jāņem vērā, ka to pamatā bija “Jaunās politikas scenārija” novērtējums (97). Visaptverošā novērtējumā ir jāiekļauj arī citi IEA WEO aplūkotie scenāriji, piemēram, “Pašreizējās politikas scenārijs” un “Zemas naftas cenas scenārijs”, kā tas bija izdarīts Candole pētījumā saistībā ar IEA WEO 2015 cenu prognozēm (98). Tas ir svarīgi, jo tad, ja izvēlas atšķirīgus politikas virzienus, cenas prognozes noteikšanas veidi atšķiras, kā redzams 12. attēlā un atveidots 16. attēlā.

                     16. attēls

                     Ilgtermiņa elektroenerģijas cenu prognožu līknes (EUR/MWh)

                                 Avots:

                              Candole Partners.

                  (229)

                  Bāzes, augstā un zemā līkne 16. attēlā atbilst attiecīgi jaunas politikas scenārijam, pašreizējās politikas scenārijam un zemas naftas cenas politikas scenārijam IEA WEO 2015 (skatīt arī 128. apsvērumu). 16. attēlā redzams, ka pašreizējās politikas scenārijā ir nākotnē prognozētas nedaudz augstākas elektroenerģijas cenas nekā jaunas politikas scenārijā, savukārt zemas naftas cenas scenārijā ir nākotnē prognozētas būtiski zemākas elektroenerģijas cenas nekā centrālajā jaunas politikas scenārijā (prognozes izdarītas 2015. gadā). Tas ir jāņem vērā Paks II projekta IRR aprēķina visaptverošā jutīguma analīzē (99).

                  (230)

                  Turklāt, lai precīzi interpretētu un novērtētu dažādu iestāžu sagatavotos ilgtermiņa cenas prognozes rādītājus, šiem rādītājiem ir jābūt saistītiem ar elektroenerģijas biržās parakstītu nākotnes elektroenerģijas līgumu cenām pat tad, ja tās attiecas uz daudz īsākiem periodiem, nekā redzams 12. attēlā. 13. attēlā redzamās cenu līknes, kurās salīdzinātas Vācijas un Ungārijas nākotnes līgumu cenas ar zemākajā IEA WEO cenas prognozēm (kas atbilst zemas naftas cenas scenārijam), liecina, ka pat jaunākās IEA WEO 2015 cenas prognozes var būt pārāk optimistiskas, jo nākotnes elektroenerģijas cenas var būt novērtētas pārāk augstu. Tas ir jāņem vērā, arī nosakot Paks II projekta IRR, kā arī jebkurā pamatojošā jutīguma analīzē.

         Slodzes koeficients, dažādas izmaksu pozīcijas un kavēšanās

                  (231)

                  Lielā izmēra, būvniecības darbu sarežģītības un ilglaicīgas ekspluatācijas dēļ atomelektrostacijas ir pakļautas slodzes koeficienta, būvniecības laika un dažādu izmaksu pozīciju nenoteiktībai. Tam savukārt ir būtiska ietekme uz projekta IRR.

                  (232)

                  Ir grūti novērtēt šo nenoteiktību, jo Paks II ir III+ paaudzes atomelektrostacija, kādu ekspluatācijā pašlaik nav (100). Tāpēc jebkāda veida salīdzinājums ir hipotētisks. III un III+ paaudzes tehnoloģiskās atšķirības ir pietiekami lielas, lai apgalvotu, ka 231. apsvērumā minētā nenoteiktība neattiecas uz Paks II.

         Slodzes koeficients

                  (233)

                  Ungārijas valdības IRR aplēšu pamatā ir pieņēmums, ka Paks II vidējais slodzes koeficients ir [90–95] % (*7). Tas ir daudz lielāks rādītājs nekā vidējais gada slodzes koeficients 72 % apmērā visām atomelektrostacijām pasaulē, kā minēts The World Nuclear Industry – Status Report 2015 (“Pasaules kodolrūpniecība – atskaite par 2015. gada situāciju”) (WNISR2015) (101). Savukārt IEA WEO 2014 par kodolenerģiju ir norādīts, ka laikposmā no 1980. gada līdz 2010. gadam vidējais jaudas koeficients reaktoriem pasaulē palielinājās no 56 % līdz 79 %. Tas ir rezultāts labākai plānošanai, kas būtiski saīsināja dīkstāves periodus plānotajiem apkopes darbiem un degvielas uzpildei. Reaktoros ar labāko sniegumu tika sasniegti jaudas koeficienti līdz aptuveni 95 %. Tomēr, stacijām novecojot, var būt grūti sasniegt tik augstu līmeni, jo pārbaudes un komponentu testēšana ir jāveic biežāk (102).

                  (234)

                  Jānorāda, ka tik augsta līmeņa rādītājus var viegli apdraudēt negadījumi stacijas darbmūža laikā. Piemēram, negadījums 2003. gadā Pakšas AES otrajā blokā samazināja vidējo slodzes koeficientu 1990.–2015. gadam par gandrīz pieciem procentpunktiem no 85,3 % līdz 80,7 %.

                  (235)

                  Cita problēma, uzturot Paks II abu jauno reaktoru slodzes koeficientu virs 90 %, ir tāda, ka tos ir plānots ekspluatēt vienlaikus ar dažiem Pakšas AES blokiem. Tā kā abas atomelektrostacijas atrodas tuvu Donavai, ietekmes uz vidi dēļ vasaras karstajās dienās var būt jāsamazina ražošana vienā no stacijām. Tā kā ir pieņemts, ka abi jaunie Paks II reaktori darbosies pastāvīgi ar augstu slodzes koeficientu, tas samazinātu Pakšas AES ražošanas un ieņēmumus, – tās ir ekonomiskās izmaksas, kas jāņem vērā, novērtējot Paks II projekta dzīvotspēju.

         Izmaksas

                  (236)

                  Izmaksas ilgtermiņa projekta darbmūžā var būtiski atšķirties no prognozētās ilgtermiņa vērtības, kas norādīta projekta sākotnējā darījumdarbības plānā. Raksturīgākie iemesli tam ir visu attiecīgo izmaksu pozīciju neiekļaušana darījumdarbības plānā vai pārāk optimistisku pieņēmumu un izmaksu aplēšu izmantošana.

                  (237)

                  Šo projektu sarežģītības dēļ atomelektrostaciju būvniecības faktiskās izmaksas bieži ir augstākas, nekā plānots. Piemēram, AREVA EPR III+ paaudzes atomelektrostaciju būvniecības izmaksas Francijā un Somijā bija gandrīz trīs reizes augstākas nekā būvniecības projektā iekļautās sākotnējās izmaksas (103). Arī Ķīnā un ASV uzbūvēto Westinghouse AP1000 reaktoru gadījumā bija būtisks izmaksu pārsniegums par aptuveni 20 % vai vairāk, un Rosatom AES-2006 atomelektrostacija Baltkrievijā būvniecības izmaksas bija gandrīz divreiz augstākas nekā sākotnēji plānotās būvniecības izmaksas (104).

                  (238)

                  Lai gan pēc būtības fiksētas cenas darbgatavi līgumi var garantēt īpašniekam aizsardzību pret pieaugošām būvniecības izmaksām, tajos bieži nav iekļautas visas jauno reaktoru izmaksas. Attiecīgi īpašnieka izmaksas, tostarp nepieciešamo atļauju iegūšanas izmaksas, ar pieslēgumu energotīklam saistītās izmaksas, atkritumu apsaimniekošanas izmaksas un ekspluatācijas pārtraukšanas izmaksas, kā arī vides izmaksas nav fiksētas un var pieaugt. Savukārt piegādātājs var pieņemt lēmumu neuzņemties papildu izmaksas virs noteikta līmeņa un uzskatīt, ka izmaksu pieaugums ir īpašnieka pieprasīto pārmaiņu dēļ. Šāds strīds var nonākt līdz šķīrējtiesai un tiesai, tādējādi vēl vairāk palielinot ar ieguldījumu saistītās izmaksas.

                  (239)

                  Šķiet, ka Pakšas II atomelektrostacijas darījumdarbības plānā arī ir iekļauti daži pieņēmumi par izmaksām, kas uzskatāmi par optimistiskiem. Ieinteresēto personu iesniegtie dokumenti liecina, ka provizoriskie rādītāji var būt pārāk optimistiski attiecībā uz šādām pozīcijām:

                              —

                              atomelektrostacijas dzesēšana: finanšu modelī ir izmantota dzesēšanas sistēma ar saldūdeni, ko atbalsta Ungārija, nevis dārgāku dzesēšanas sistēmu, kuras pamatā ir dzesēšanas tornis, ko EP deputāts B. Jávor uzskata par nepieciešamu; projekta ietekmes uz vidi novērtējuma pētījumā (IVNP) nav iekļauta abu sistēmu sīka kvantitatīva izmaksu un ieguvumu analīze. Abu staciju paralēlās darbības periodā tomēr var būt jāuzstāda dārgākais dzesēšanas tornis (105),

                              —

                              pieslēgums energosistēmai: finanšu modelī ir iekļauts kopējais rādītājs [43 000 – 51 000] (*8) miljoni HUF jeb [124–155] miljoni (*8) EUR, kas ir tālu no EP deputāta B. Jávor iesniegtā rādītāja 1,6 miljardu EUR apmērā; neviena persona neiesniedza sīku informāciju par to, kā šie cipari tika aprēķināti,

                              —

                              rezerves izmaksas: finanšu modelī nav iekļauta pozīcija, ko varētu attiecināt uz izmaksām saistībā ar Paks II atomelektrostacijas ietekmi uz Ungārijas elektroenerģijas sistēmu, piemēram, papildu rezerves prasības; papildu rezerves būs vajadzīgas saskaņā ar likumu atsevišķu Paks II bloku lielā izmēra dēļ, kā norāda EP deputāts B. Jávor,

                              —

                              apdrošināšanas izmaksas: liela mēroga negadījumu, ko var izraisīt atomelektrostacijas, proti, neprojektēto negadījumu (NN), apdrošināšana var izmaksāt vairāk nekā [15 000–20 000] (*8) miljonus HUF jeb [45–60] (*8) miljonus EUR, kā redzams finanšu modelī (106),

                              —

                              uzturēšanas izmaksas: atomelektrostacijas darbmūža laikā nav plānotas lielas renovācijas izmaksas; renovācijas izmaksas varētu būt vajadzīgas citu atomelektrostacijas elementu pāragras novecošanās dēļ vai negadījumu vai avāriju dēļ stacijas darbmūža laikā (107).

                  (240)

                  Komisija norāda, ka jebkādas nobīdes no rādītājiem, ko Ungārija bija iekļāvusi Paks II darījumdarbības plānā (finanšu modelī), pamatojoties uz 239. apsvērumā minētajām bažām, izraisītu projekta IRR samazināšanos (108).

         Iespējamā kavēšanās

                  (241)

                  Atomelektrostacijas būvniecība var kavēties, un tas pagarina būvniecības laiku (109). Būvniecības kavēšanās galvenie iemesli ir projekta izstrādes problēmas, kvalificēta darbaspēka trūkums, nepietiekamas speciālās zināšanas, problēmas piegādes ķēdē, slikta plānošana un iepriekš nepieredzētas problēmas (110)
                      (111).

                  (242)

                  Attiecībā uz kavēšanos būvniecības periodā – pirmās divas III+ paaudzes elektrostacijas, kuras tika nodotas ekspluatācijā un uzbūvētas, bija Oikiluoto-3 stacija Somijā (būvniecība sākās 2005. gadā) un Flamanvilles elektrostacija Francijā (būvniecība sākās 2007. gadā), un katrā no tām bija kavēšanās par vairāk nekā pieciem gadiem (112). Abas elektrostacijas ir Areva EPR modeļi.

                  (243)

                     Rosatom AES četros III+ paaudzes 2006. gada projektos Krievijā, kuru būvniecība sākās laikposmā no 2008. gada līdz 2010. gadam, arī notika kavēšanās, kā izklāstīts 3. tabulā 99. apsvērumā. Piemēram, Sanktpēterburgā Ļeņingradas elektrostacijas II posmā viena no diviem V-491 blokiem (kura nodošana ekspluatācijā sākotnēji bija plānota 2013. gada oktobrī) (Paks II projekts) būvniecība tika pārtraukta, kad 2011. gada 17. jūlijā sabruka ierobežojošā tērauda struktūra (113), tāpēc tagad ir plānots to nodot ekspluatācijā 2017. gada vidū, savukārt otru bloku bija plānots nodot ekspluatācijā līdz 2016. gadam, bet tagad to ir plānots izdarīt tikai 2018. gadā (114). Vēl viena bloka būvniecība Nemanā, Kaļiņingradā, tika pārtraukta 2013. gadā (115).

                  (244)

                  Tādējādi III+ paaudzes elektrostaciju būvniecības jaunākā vēsture liecina, ka būvniecības kavēšanās nav nekas neparasts (116). Tas savukārt ietekmē IRR. Šo ietekmi var zināmā mērā mazināt, paredzot kaitējuma kompensāciju noteiktos apstākļos.

            IRR aprēķināšana

                  (245)

                  Komisija izmantoja Ungārijas iesniegto finanšu modeli, lai aprēķinātu attiecīgo IRR vērtību diapazonus 2014. gada decembrim un 2017. februārim. Proti, Komisija:

                              —

                              paļāvās uz izmaksu rādītājiem, ko Ungārijas valdība bija iekļāvusi finanšu modelī kā sākumpunktu,

                              —

                              atjaunināja finanšu modelī iekļautās cenas prognožu līknes saskaņā ar apakšiedaļā par cenas prognozēm apspriestajām norādēm (skatīt 223.–230. apsvērumu) – H, I un L cenas prognozes līkne tika izmantota, lai aprēķinātu IRR 2014. gada decembrim, bet M cenas prognozes līkne tika izmantota, lai aprēķinātu IRR 2017. gada februārim,

                              —

                              veica jutīguma analīzi, pamatojoties uz Montekarlo gadījumu, lai iegūtu IRR attiecīgos diapazonus 2014. gada decembrim un 2017. gada februārim (117).

                  (246)

                  Jutīguma analīze, kuras pamatā ir Montekarlo gadījums, tika izmantota, lai aplēstu IRR nobīdes no centrālās vērtības pēc nelielām pārmaiņām dažādos modeļa ievaddatos. Tika pieņemtas šādas nobīdes no Ungārijas ievadvērtībām:

                              —

                              nelielas simetriskas nobīdes nākotnes inflācijas, ārvalstu valūtas kursa, ekspluatācijas izmaksu, degvielas izmaksu, uzturēšanas kapitālizdevumu, atkritumu apsaimniekošanas un ekspluatācijas pārtraukšanas izmaksu, paredzamā darbmūža un izmantotās cenas prognozes līknes dēļ (118),

                              —

                              mazas asimetriskas nobīdes no turpmākiem dīkstāves laika rādītājiem – lejupējas nobīdes ierobežo pilnīgs (100 %) jaudas izlietojums, un tās ir mazākas nekā augšupējas nobīdes no pamatvērtības [5–10] % (**) (t. i., [90–95] % (**) jaudas izlietojums) (119),

                              —

                              projekta kavēšanās nebija iekļauta Montekarlo analīzē, jo finanšu modelī kavēšanās nebija aplūkota pilnīgi (skatīt 249. apsvērumu).

                        17. un 18. attēlā ir atainots projekta IRR vērtību sadalījums divos novērtējuma periodos. Katrā gadījumā iznākuma pamatā ir 10 000 simulāciju (120).

                  (247)

                  2014. gada decembrī aplēstās IRR sadalījums ir centrēts ap 8,79 %, savukārt 90 % aprēķināto IRR vērtību ir intervālā [8,20 %; 9,36 %].

                     17. attēls

                        IRR vērtības 2014. gada decembrī

                                 Avots:

                           Komisijas aprēķini.

                  (248)

                  2017. gada februārī aplēstās IRR sadalījums ir centrēts ap 7,35 %, savukārt 90 % aprēķināto IRR vērtību ir intervālā [6,79 %; 7,90 %] (121).

                     18. attēls

                        IRR vērtības 2017. gada februārī

                                 Avots:

                           Komisijas aprēķini.

                  (249)

                  Jānorāda, ka iespējamās kavēšanās ietekme nav iekļauta IRR aprēķinos, kas ir pamatā 17. un 18. attēlam. Galvenokārt tas ir tāpēc, ka finanšu modelī kavēšanās ir aplūkota nepilnīgi. Proti, finanšu modelī ir pieļauta šāda kavēšanās:

                              —

                              kavēšanās, kas notikusi vēl pirms būvniecības darbu sākšanas (finanšu modelī atzīmēta kā “būvniecības laikā”),

                              —

                              kavēšanās pēc tam, kad būvniecības darbi ir pabeigti (finanšu modelī atzīmēta kā “izdevumi pēc līguma izpildes”).

                  (250)

                  Komisija norāda, ka šie finanšu modelī iekļautie kavēšanās scenāriji ir pamata scenāriji un tos nevar izmantot, lai pienācīgi modelētu biežāk sastopamās kavēšanās reālo ietekmi, piemēram, kad dažāda ilguma kavēšanās notiek dažādos būvniecības perioda posmos (122).

                  (251)

                     IRR diapazoni diviem attiecīgajiem laika brīžiem novērtējumā ir apkopoti 12. tabulā. Aplēstā IRR ir zemāka 2017. gada februārī, jo laikposmā no 2014. gada līdz 2017. gadam samazinājās elektroenerģijas cenas prognoze. Tomēr abas aplēses var uzskatīt par konservatīvām, ņemot vērā to, ka dažus kvalitatīvus elementus, kas minēti 238. un 239. apsvērumā, kā arī Ungārijas iestāžu aplēšu trūkumus nevar kvantitatīvi iekļaut finanšu modelī.

                     12. tabula

                        IRR kopsavilkums

                              (%)

                              2014. gada decembris

                              2017. gada februāris

                              Diapazons

                              8,20 –9,36

                              6,79 –7,90

                              Vidējais punkts

                              8,79

                              7,35

            5.1.1.3.
            Komisijas LCOE novērtējums

                  (252)

                  Lai garantētu pilnīgumu un atainotu visu Ungārijas iesniegto informāciju (skatīt 69., 81. un 82. apsvērumu), Komisija arī īsumā aplūkoja Paks II ekonomisko dzīvotspēju, izmantojot LCOE mēru (skatīt 3.1.1.3. iedaļu).

                  (253)

                  Novērtējot Ungārijas atomelektrostacijas, piemēram, Paks II, LCOE, Komisija izmantoja ESAO/IEA/NEA 2015. gada pētījumu (skatīt 81. apsvērumu) kā sākumpunktu. Šajā pētījumā ir aplēsts, ka Ungārijas atomelektrostacijas LCOE ir 80,95 EUR/MWh, ja procentu likme ir 7 %, un 112,45 EUR/MWh, ja procentu likme ir 10 %, bet slodzes koeficients ir 85 % (123). Tā kā šie rādītāji bija publicēti 2015. gada augustā, tos var izmantot vienīgi 2017. gada LOEC, nevis 2014. gada LOEC novērtējumā.

                  (254)

                  Komisija norāda, ka, palielinot slodzes koeficientu līdz [90–95] % (*9), kas ir centrālais rādītājs Ungārijas iesniegtajos dokumentos, LCOE rādītāji iepriekšējā apsvērumā mainās attiecīgi uz 74 EUR/MWh un 103 EUR/MWh (124).

                  (255)

                  Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secina, ka Ungārijas atomelektrostacijas LCOE ir lielāks nekā 74 EUR/MWh, kas savukārt ir lielāks nekā 2015. gadā aprēķinātā cenas prognoze 73 EUR/MWh apmērā vai 2016. gadā aprēķinātā cenas prognoze 68 EUR/MWh apmērā (125).

            5.1.1.4.
            Secinājumi par ekonomisko priekšrocību

                  (256)

                  Komisija izmanto 5.1.1.1. un 5.1.1.2. iedaļā iegūtās WACC un IRR, lai novērtētu, vai TEIP ir izpildīts. 13. tabulā ir apkopota attiecīgā informācija abos laika brīžos.

                     13. tabula

                        WACC un IRR salīdzinājums

                              (%)

                              2014. gada decembris

                              2017. gada februāris

                                 WACC diapazons

                              9,15 –10,36

                              7,40 –8,35

                                 IRR diapazons

                              8,20 –9,36

                              6,79 –7,90

                                 WACC vidējais punkts

                              9,76

                              7,88

                                 IRR centrālā vērtība

                              8,79

                              7,35

                              Simulētās IRR procenti, kad IRR < min (WACC)

                              85

                              55

                  (257)

                  13. tabulā ir dots ieskats par šādiem svarīgākajiem aspektiem:

                              —

                                 IRR centrālā vērtība ir būtiski zemāka par WACC diapazona vidējo punktu (8,79 % pret 9,66 % un 7,35 % pret 7,88 %) abos periodos,

                              —

                                 IRR centrālā vērtība ir vēl zemāka nekā WACC diapazona apakšējā robeža (8,79 % pret 9,15 % un 7,35 % pret 7,40 %) abos periodos,

                              —

                                 IRR ir zemākas par attiecīgo WACC diapazonu vairumā gadījumā, proti, aplēstās IRR vērtības no Montekarlo simulācijas ir zemākas par WACC diapazona apakšējo robežu vairumā gadījumu (85 % 2014. gada decembrī un 55 % 2017. gada februārī) (126)
                                  (127).

                  (258)

                  Komisija uzsver, ka šie rezultāti ir konservatīvi, ņemot vērā to, ka:

                              —

                              Komisijai nav līdzekļu, lai precīzi novērtētu papildu izmaksu iespējamību, jo īpaši tādā apmērā, kāds minēts ieinteresēto personu iesniegtajās piezīmēs pēc Lēmuma par procedūras sākšanu publicēšanas; Montekarlo simulācijās iekļauto izmaksu variāciju apmērs bija daudz mazāks nekā piezīmēs minēto izmaksu apmērs,

                              —

                              cenas prognozes zemas nākotnes naftas cenas scenārijā, kas bija minētas Komisijas saņemtajās piezīmēs, nebija iekļautas jutīguma analīzē, kā arī nebija veiktas korekcijas, ņemot vērā elektroenerģijas biržās noslēgto elektroenerģijas nākotnes līgumu cenu atšķirības no aplūkojamām cenas prognozēm,

                              —

                              nebija iekļauta atomelektrostaciju riska prēmija, kas pārsniegtu standarta riska prēmiju enerģijas ražošanai un sabiedriskajiem pakalpojumiem,

                              —

                              attiecībā uz 2014. gadu WACC salīdzinošajā analīzē nebija pieejamas WACC aplēses “Videi nekaitīgo un atjaunojamo energoresursu” nozarē.

                        Tas liecina, ka realitātē ir ļoti iespējams, ka atšķirības starp IRR un WACC vērtībām katrā no laika brīžiem varētu būt vēl lielākas.

                  (259)

                  Turklāt aprēķinus, kas ir pamatā projekta IRR aplēsēm, apvienojumā ar aplēstajām WACC vērtībām, var izmantot arī, lai noteiktu neto pašreizējo vērtību (NPV) kopējiem zaudējumiem, kas varētu uzkrāties projekta laikā, ja to finansētu tirgus ekonomikas ieguldītājs. Proti, paredzams, ka projektā būs zaudējumi 600 miljonu EUR apmjomā pamatscenārijā, kad tirgus WACC ir 7,88 %, bet IRR ir 7,35 %, kas ir 2017. gada datu vidējās vērtības (128).

                  (260)

                  Turklāt papildus WACC un IRR salīdzinājumam īsā LCOE analīze arī apstiprināja, ka prognozētās cenas neatlīdzinātu Paks II enerģijas ražošanas kopējās izlīdzinātās izmaksas.

                  (261)

                  Pamatojoties uz šiem rezultātiem, Komisija secina, ka projekts neradītu pietiekamu peļņu, lai atlīdzinātu tāda privātā ieguldītāja izmaksas, kas saņemtu finansējumu vienīgi par tirgus cenām. Lai gan 2017. gada februāra dati ir piemērotākie TEIP pārbaudes veikšanai, šo datu analīzes rezultāti ir spēkā vienīgi tad, ja analīze ir veikta, izmantojot datus, kas bija pieejami 2014. gada decembrī, kad tika pieņemts sākotnējais lēmums par ieguldījumiem.

                  (262)

                  Pamatojoties uz veikto salīdzinājumu, Komisija secina, ka privātais ieguldītājs neveiktu ieguldījumu projektā ar tādiem pašiem nosacījumiem. Tāpēc, tā kā Paks II gūst visu labumu no jauna aktīva ar ekonomisku vērtību, Komisija secina, ka pasākums rada ekonomisku priekšrocību Paks II.

            5.1.2.   VALSTS LĪDZEKĻU PIEŠĶIRŠANA UN ATTIECINĀMĪBA

                  (263)

                  Kā paskaidrots Lēmumā par procedūras sākšanu, Ungārija finansēs projekta būvniecību no valsts līdzekļiem, tostarp 80 % no Krievijas Federācijas aizdevuma un 20 % no Ungārijas pašas līdzekļiem. Ungārija tieši finansēs visus ieguldījumus, kas ir vajadzīgi, lai nodotu ekspluatācijā, projektētu un uzbūvētu 5. un 6. energobloku, kā minēts SVN par finansējumu. Tāpēc Komisija secina, ka pasākums ietvers Ungārijas valsts līdzekļu piešķiršanu.

                  (264)

                  Komisija arī atgādina, ka pasākums ir attiecināms uz Ungārijas valsti, jo Ungārija ir pieņēmusi lēmumu veikt ieguldījumu projektā, un tā lems par vajadzīgo līdzekļu piešķiršanu IBB līguma pirkuma cenas samaksai un abu jauno Paks II reaktoru pašu kapitāla finansēšanai.

            5.1.3.   SELEKTIVITĀTE

                  (265)

                  Pasākums ir uzskatāms par selektīvu, ja tas ir labvēlīgs tikai dažiem uzņēmumiem vai dažu preču ražošanai. Komisija atkārto, ka pasākums ir selektīvs, jo tas attiecas tikai uz vienu uzņēmumu, jo Ungārija izraudzījās Paks II saskaņā ar valdības rezolūciju 1429/2014 (VII. 31.), jo Ungārijas pilnvarotā organizācija būs jauno kodolenerģijas ražošanas bloku īpašnieks un operators. Tāpēc priekšrocība ir uzskatāma par selektīvu.

            5.1.4.   IETEKME UZ TIRDZNIECĪBU UN KONKURENCES KROPĻOŠANA

                  (266)

                  Kā Komisija norādīja Lēmumā par procedūras sākšanu, elektroenerģijas tirgus Savienībā ir liberalizēts un elektroenerģijas ražotāji ir iesaistīti tirdzniecībā starp dalībvalstīm. Turklāt Ungārijas elektroenerģijas infrastruktūra ir salīdzinoši spēcīga, ar noturīgiem starpsavienojumiem (veido 30 % iekšzemes uzstādītās jaudas) ar kaimiņos esošām dalībvalstīm. Lai gan Ungārija ir neto importētāja, 5. attēls 49. apsvērumā liecina, ka Ungārija arī eksportē elektroenerģiju ne tikai uz savienoto Čehijas–Slovākijas–Ungārijas–Rumānijas nākamās dienas tirgu (darbojas kopš 2014. gada), bet arī uz Austriju un Horvātiju.

                  (267)

                  Paziņotais pasākums ļautu attīstīt nozīmīgu jaudu, ko citādi varētu nodrošināt citi tirgus dalībnieki – gan no Ungārijas, gan citām dalībvalstīm – ar privātiem ieguldījumi un izmantojot alternatīvas tehnoloģijas. Turklāt, tā kā elektroenerģija tiek tirgota pāri robežām, jebkura selektīva priekšrocība uzņēmumam var ietekmēt tirdzniecību Savienībā.

                  (268)

                  Tāpēc Komisija atkārto, ka pasākums draud izkropļot konkurenci.

            5.1.5.   SECINĀJUMS PAR ATBALSTA ESĪBU

                  (269)

                  Ņemot vērā to, ka Komisija secina, ka pasākums rada ekonomisku priekšrocību Paks II un ka pastāv citi valsts atbalsta elementi, Komisija secina, ka projektā Ungārijas valsts piešķir atbalstu Paks II, kas ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē.

            5.2.   ATBALSTA LIKUMĪBA

                  (270)

                  Komisija saglabā Lēmumā par procedūras sākšanu (116. apsvērumā) izteikto pārliecību par to, ka, lai gan jau ir parakstīti vairāki līgumi un ir pieņemts sākotnējais lēmums par ieguldījumiem, vēl ir jāpieņem galīgais lēmums par ieguldījumiem, saskaņā ar kuru Paks II neatgriezeniski sāks abu jauno reaktoru būvniecības darbus, un vēl nav veikts neviens maksājums saskaņā ar IBB līgumu. Tāpēc, paziņojot par pasākumu pirms tā īstenošanas, Ungārija ir izpildījusi LESD 108. panta 3. punktā paredzēto nogaidīšanas pienākumu.

            5.3.   SADERĪBA

                  (271)

                  Tā kā ir secināts, ka pasākums ir valsts atbalsts, Komisija papildus pārbaudīja, vai pasākums ir uzskatāms par saderīgu ar iekšējo tirgu.

                  (272)

                  Komisija norāda, ka Ungārija uzskata, ka pasākums nav valsts atbalsts, tomēr, atbildot uz Lēmumu par procedūras sākšanu un trešo personu apsvērumiem, ko Komisija saņēma pēc Lēmuma par procedūras sākšanu publicēšanas (skatīt 3.2. iedaļu), tā iesniedza argumentus par pasākuma saderību ar iekšējo tirgu.

            5.3.1.   NOVĒRTĒJUMA JURIDISKAIS PAMATS

                  (273)

                  Kā paskaidrots Lēmuma par procedūras sākšanu 3.3.1. iedaļā, Komisija var paziņot, ka pasākums ir saderīgs ar iekšējo tirgu saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, ja pasākums palīdz sasniegt kopīgu mērķi, tas ir vajadzīgs un samērīgs šā mērķa sasniegšanai un tam nav negatīvas ietekmes uz tirgus nosacījumiem tādā apmērā, kas ir pretrunā kopīgam mērķim.

                  (274)

                  Pasākumam ir jāizpilda šādi nosacījumi: i) tas palīdz veicināt saimnieciskās darbības vai tautsaimniecības jomu attīstību saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu; ii) tas paredzēts tāda būtiska uzlabojuma radīšanai, ko tirgus pats par sevi nevarētu sasniegt (piemēram, novērst tirgus nepilnības); iii) ierosinātais pasākums ir samērīgs politikas instruments kopīgu interešu mērķa sasniegšanai; iv) tam ir stimulējoša ietekme; v) tas ir samērīgs ar vajadzībām, kas ir tā izmantošanas pamatā; un vi) tas nepamatoti nekropļo konkurenci un tirdzniecību starp dalībvalstīm.

                  (275)

                  Savā atbildē uz Lēmumu par procedūras sākšanu Ungārijas iestādes apgalvoja, ka valsts atbalsta noteikumi, jo īpaši vispārīgais aizliegums piešķirt valsts atbalstu, neattiecas uz pasākumiem, kuriem piemēro Euratom līgumu.

                  (276)

                  Komisija atzīst, ka aplūkojamie ieguldījumi ir rūpnieciska darbība, uz ko attiecas Euratom līguma darbības jomā (skatīt II pielikumu), tomēr tas nenozīmē, ka LESD 107. un 108. pants nav attiecināms, vērtējot šādas darbības finansēšanas metodi.

                  (277)

                  Patiesībā, lai gan Euratom līguma 2. panta c) punkts paredz pienākumu Savienībai veicināt ieguldījumus kodolenerģijas jomā, bet Euratom līguma 40. pants uzliek pienākumu Savienībai publicēt pārskata programmas, lai veicinātu ieguldījumu kodolenerģijā attīstību, Euratom līgums neparedz īpašus noteikumus dalībvalstij attiecībā uz šādu ieguldījumu finansēšanas kontroli. Saskaņā ar Euratom līguma 106.a panta 3. punktu LESD noteikumi nedrīkst paredzēt atkāpes no Euratom līguma noteikumiem.

                  (278)

                  Patiesībā LESD 107. un 108. panta noteikumi neparedz atkāpi ne no viena Euratom līguma noteikuma, jo Euratom līgumā nav paredzēti atšķirīgi valsts atbalsta kontroles noteikumi, turklāt valsts atbalsta kontrole, ko Komisija veic saskaņā ar LESD 107. un 108. pantu, netraucē pildīt Euratom līgumā paredzēto uzdevumu veicināt jaunus ieguldījumus kodolenerģijā.

            5.3.2.   ATBILSTĪBA SAVIENĪBAS TIESĪBU AKTIEM, KAS NAV VALSTS ATBALSTA NOTEIKUMI

                  (279)

                  Vairākas ieinteresētās personas izteica piezīmes par pasākuma atbilstību Direktīvai 2014/24/ES un 2014/25/ES (jo īpaši Direktīvai 2014/25/ES nozares īpašo noteikumu dēļ) un Direktīvas 2009/72/EK (Elektroenerģijas direktīvas) 8. pantam. Tāpēc Komisija ir izvērtējusi, cik lielā mērā (iespējamā) neatbilstība Direktīvu 2014/24/ES un 2014/25/ES, kā arī Direktīvas 2009/72/EK 8. panta noteikumiem par abu jauno Paks II reaktoru būvniecības tiesību tiešu piešķiršanu uzņēmumam varētu ietekmē valsts atbalsta novērtējumu saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu.

                  (280)

                  Saskaņā ar pastāvīgo judikatūru “Komisijai, kad tā piemēro procedūru valsts atbalsta jomā, atbilstoši Līguma vispārējai sistēmai ir jāievēro saskanība starp tiesību normām, kas reglamentē valsts atbalstu, un īpašām tiesību normām, kas nav pirmās minētās, un tādējādi jāizvērtē konkrētā atbalsta saderība ar šīm īpašajām tiesību normām Tomēr šāds pienākums Komisijai pastāv tikai attiecībā uz atbalsta aspektiem, kas ir tik cieši saistīti ar atbalsta priekšmetu, ka tos nav iespējams izvērtēt atsevišķi. (..) Komisijas pienākums valsts atbalsta procedūras gaitā ieņemt galīgo nostāju – lai kāda būtu saistība starp atbalsta aspektu un konkrētā atbalsta priekšmetu – par to, vai ir vai nav pārkāptas Savienības tiesību normas, kas nav LESD 107. un 108. pants, (..), nonāktu pretrunā, pirmkārt, procesuālajām normām un garantijām – kas daļēji ir ļoti atšķirīgas un rada atšķirīgas juridiskas sekas – kuras ir raksturīgas šo normu piemērošanas kontrolei īpaši paredzētajām procedūrām, un, otrkārt, administratīvo procedūru un tiesību aizsardzības līdzekļu autonomijas principam. (..) Tātad, ja konkrētā atbalsta aspekts ir cieši saistīts ar atbalsta priekšmetu, tā atbilstību tiesību normām, kas nav normas par valsts atbalstu, Komisija izvērtēs LESD 108. pantā paredzētās procedūras ietvaros un šīs novērtēšanas rezultātā konkrētais atbalsts var tikt atzīts par nesaderīgu ar iekšējo tirgu. Savukārt, ja konkrētais aspekts var tikt nodalīts no atbalsta priekšmeta, Komisijai LESD 108. pantā paredzētās procedūras ietvaros nav pienākuma izvērtēt tā atbilstību tiesību normām, kas nav normas par valsts atbalstu” (129).

                  (281)

                  Ņemot vērā iepriekš minēto, paziņotā pasākuma saderības novērtējumu var ietekmēt iespējamā neatbilstība Direktīvai 2014/25/ES, ja tas rada papildu kropļojumus konkurencei un tirdzniecībai elektroenerģijas tirgū (tirgū, kurā darbosies atbalsta saņēmējs Paks II).

                  (282)

                  Šajā saistībā Komisija norāda, ka Direktīva 2014/25/ES ir svarīga attiecībā uz abu jauno reaktoru būvniecības darbu veikšanas tiesību tiešu piešķiršanu vienam konkrētam uzņēmumam. Šajā gadījumā, lai gan AS NIAEP, uzņēmumam, kas darbojas atomelektrostaciju būvniecības nozarē, saskaņā ar SVN ir tieši piešķirtas tiesības veikt abu reaktoru būvniecības darbus, AS NIAEP nav atbalsta saņēmējs. Patiesībā atbalsta saņēmējs ir Paks II elektroenerģijas tirgus dalībnieks, kas būs abus jauno kodolreaktoru īpašnieks un operators. Kā jau bija norādīts Lēmumā par procedūras sākšanu, AS NIAEP nav uzskatāma par aplūkojamā pasākuma iespējamo labuma guvēju.

                  (283)

                  Tādējādi iespējamai publiskā iepirkuma noteikumu nepildīšanai minētajā gadījumā varētu būt kropļojoša ietekme uz atomelektrostaciju būvniecības darba tirgu. Tomēr ieguldījumu atbalsts uzņēmumam Paks II tiek sniegts nolūkā dot tam iespēju ražot enerģiju, neuzņemoties kodolaprīkojuma būvniecībā veikto ieguldījumu izmaksas. Tāpēc nav noteikta papildu kropļojoša ietekme uz konkurenci un tirdzniecību elektroenerģijas tirgū, ko varētu izraisīt neatbilstība Direktīvai 2014/25/ES saistībā ar būvniecības darbu veikšanas tiesību tiešu piešķiršanu AS NIAEP.

                  (284)

                  Tāpēc, tā kā nepastāv “nesaraujama saikne” starp iespējamo Direktīvas 2014/25/ES pārkāpumu un atbalsta mērķi, atbalsta saderības novērtējumu nevar ietekmēt šis iespējamais pārkāpums.

                  (285)

                  Jebkurā gadījumā Ungārijas atbilstību Direktīvai 2014/25/ES Komisija vērtēja atsevišķā procedūrā, kur sākotnējais secinājums, pamatojoties uz pieejamo informāciju, ir tāds, ka Direktīvā 2014/25/ES paredzētās procedūras – pamatojoties uz 50. panta c) punktu – nebūtu attiecināmas uz abu reaktoru būvniecības darbu veikšanas tiesību piešķiršanu.

                  (286)

                  Attiecībā uz Direktīvas 2009/72/EK 8. panta iespējamo pārkāpumu Komisija uzskata, ka prasība izmantot konkursa procedūru vai jebkādu citu pārredzamības un nediskriminācijas ziņā līdzvērtīgu procedūru jaunas jaudas būvniecībai nav absolūta. Patiesībā 8. panta 1. punkta pirmais teikums paredz, ka dalībvalstīm valsts noteikumos ir jāparedz iespēja izmantot konkursa procedūru attiecībā uz jaunu jaudu. Ungārija ir izpildījusi šo prasību, transponējot šo prasību Elektroenerģijas likumā (130). Turklāt saskaņā ar 8. panta 1. punkta otro teikumu konkursa procedūra nav nepieciešama, ja ražošanas jauda, ko plānots būvēt, pamatojoties uz Direktīvas 2009/72/EK 7. pantā paredzēto atļaujas izsniegšanas procedūru, ir pietiekama, lai garantētu energoapgādes drošību. Tā tas ir šajā gadījumā: projektam ir izsniegta atļauja (saskaņā ar 7. pantā minēto atļaujas izsniegšanas procedūru) tieši tāpēc, lai tas cita starpā novērstu nākotnē prognozēto iekšzemes kopējās uzstādītās jaudas deficītu, un Komisijai nav elementu, kas pierādītu, ka uzstādītā jauda būs nepietiekama. Tāpēc, šķiet, ka Direktīvas 2009/72/EK 8. pantā paredzētā prasība par konkursu vai līdzvērtīgu procedūru neattiecas šo projektu. Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisijai nav pietiekami daudz elementu, kas liecinātu par Direktīvas 2009/72/EK 8. panta iespējamu piemērojamību.

                  (287)

                  Tāpēc Komisija uzskata, ka paziņotā pasākuma novērtējumu atbilstoši valsts atbalsta noteikumiem neietekmē atbilstība citu Savienības tiesību aktu noteikumiem.

            5.3.3.   KOPĪGU INTEREŠU MĒRĶIS

                  (288)

                  Kā paskaidrots Lēmuma par procedūras sākšanu 3.3.2. iedaļā, pasākumam jābūt paredzētam precīzi noteikta kopīgu interešu mērķa sasniegšanai. Kad Savienība ir atzinusi mērķi par dalībvalstu kopīgu interešu mērķi, tas ir uzskatāms par kopīgu interešu mērķi.

                  (289)

                  Komisija norāda, ka pasākums ir īpašs atbalsts kodoltehnoloģijai. Šajā saistībā Komisija norādīja, ka Euratom līguma 2. panta c) punktā ir noteikts, ka Savienība “atvieglo investīcijas un, īpaši sekmējot uzņēmumu ieguldījumus, nodrošina ar galvenajām būvēm un iekārtām, kuras vajadzīgas, lai Kopienā attīstītu kodolenerģētiku”.

                  (290)

                  Komisija uzskatīja, ka Ungārijas plānotais ieguldījumu atbalsts Paks II bija paredzēts kodolenerģijas veicināšanai, tāpēc to varēja uzskatīt par atbilstošu kopīgu interešu mērķim veicināt jaunus ieguldījumus kodolenerģijā.

                  (291)

                  Vairākas ieinteresētās personas ir iesniegušas piezīmes, apgalvojot, ka Ungārijas ieguldījumus kodolenerģijā nevar uzskatīt par kopīgu interešu mērķi saskaņā ar Euratom līgumu.

                  (292)

                  Tomēr Komisija uzskata, ka Euratom līguma noteikumus skaidri apstiprina Lisabonas līgums un tāpēc Euratom līgums nav uzskatāms par novecojušu vai vecmodīgu līgumu, kas nav piemērojams. Lisabonas līguma puses uzskatīja, ka ir pilnīgi jāsaglabā Euratom līguma noteikumu tiesiskās sekas (131). Euratom līguma preambulā ir noteikts, ka ir jārada nosacījumi, kas vajadzīgi, lai attīstītu spēcīgu kodolnozari. Kā norādīts iepriekšējos Komisijas lēmumos (132), Komisija secina, ka kodolenerģijas veicināšana ir Euratom līguma un tādējādi arī Savienības svarīgs mērķis. Kā noteikts Euratom līguma preambulā, Komisija ir Euratom kopienas iestāde, un tās pienākums ir “radīt nosacījumus, kas vajadzīgi, lai attīstītu spēcīgu kodolenerģētikas rūpniecību [kodolnozari], kura nodrošinās plašus enerģijas resursus”. Šis pienākums ir jāņem vērā, īstenojot pienākumu par valsts atbalsta atļaušanu saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam un 108. panta 2. punktam.

                  (293)

                  Turklāt, lai gan dalībvalstīm nav obligāti jāattīsta kodolenerģija un dažas dalībvalstis ir izvēlējušās nebūvēt un neattīstīt atomelektrostacijas, ieguldījumu veicināšanu kodolenerģijā var uzskatīt par kopīgu interešu mērķi valsts atbalsta kontroles nolūkā. Patiesībā daudzi mērķi, kas ir pieņemami un atzīti saskaņā ar valsts atbalsta noteikumiem un praksē, piemēram, reģionālā attīstība, ir svarīgi ne tikai vienai vai dažām dalībvalstīm.

                  (294)

                  Tāpēc Komisija secina, ka Ungārijas iestāžu plānotā pasākuma mērķis ir veicināt ieguldījumus kodolenerģijā, kā paredzēts Euratom līgumā.

                  (295)

                  Pēc Lēmuma par procedūras sākšanu publicēšanas Ungārijas iestādes iesniedza atjauninātu informāciju no PSO pētījumiem, kuros ir ņemts vērā imports un pieprasījuma novērtējums. Saskaņā ar 50. apsvērumā minēto MAVIR izdoto pētījumu līdz 2026. gadam Ungārijas tirgum būs papildus vajadzīgi vismaz 5,3 GW jaunas elektroenerģijas ražošanas jaudas un nedaudz vairāk par 7 GW līdz prognožu perioda beigām 2031. gadā. Tāpēc Komisija uzskata, ka pasākums, kas paredzēts kodolenerģijas veicināšanai, ir Euratom līgumā paredzēts kopīgu interešu mērķis, kas vienlaikus garantē arī elektroapgādes drošību.

            5.3.4.   ATBALSTA NEPIECIEŠAMĪBA UN TIRGUS NEPILNĪBA

                  (296)

                  Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija atzina, ka kodolenerģijai ir raksturīgas ļoti lielas pamatkapitāla izmaksas un ļoti gari periodi, kuros šīs izmaksas ir jāamortizē. Tas nozīmē, ka ieguldītāji, kuri apsver iespēju iesaistīties kodolenerģijas ražošanas nozarē, sastapsies ar būtiskiem finanšu risku līmeņiem.

                  (297)

                  Komisija pieprasīja informāciju par iespējamiem jauniem ieguldījumiem kodolenerģijā (bez valsts atbalsta), termiņiem (ņemot vērā Ungārijas elektroenerģijas tirgus īpašās iezīmes), to paredzamo attīstību, kā arī tirgus modelēšanu šajā saistībā, lai novērtētu, vai pastāv kāda tirgus nepilnība, kas var ietekmē jaunus ieguldījumus kodolprojektos Ungārijā, un kādi varēti būt šie projekti.

                  (298)

                  Kā paskaidrots Lēmumā par procedūras sākšanu 129. apsvērumā, lai noteiktu, vai valsts atbalsts ir vajadzīgs, Komisijai ir jānosaka, vai pasākuma mērķis ir radīt tādu būtisku uzlabojumu tirgū, ko tirgus pats nevarētu īstenot, piemēram, novērst precīzi noteiktu tirgus nepilnību.

                  (299)

                  Tirgus nepilnības konstatēšana ir daļa no novērtējuma par to, vai valsts atbalsts ir vajadzīgs kopīgu interešu mērķa sasniegšanai. Šajā gadījumā Ungārija vēlas veicināt jaunus ieguldījumus kodolenerģijā, kā paredzēts Euratom līgumā, lai novērstu valsts uzstādītās jaudas deficītu, kas drīzumā varētu rasties. Tāpēc Komisijai ir jānovērtē, vai valsts atbalsts ir vajadzīgs, lai sasniegtu mērķi veicināt jaunus ieguldījumus kodolenerģijā.

                  (300)

                  Šajā saistībā Komisija atgādina ieinteresēto personu piezīmes par to, vai Komisijai ir jānovērtē, vai kopumā ieguldījumiem elektroenerģijas ražošanā pamatā ir tirgus nepilnība. Dažas ieinteresētās personas norāda, ka nav nekādas tirgus nepilnības, kas saistītas ar ieguldījumiem, un ka pašreizējā zemā vairumtirdzniecības elektroenerģijas cena ir tikai atbilde uz tirgus normālu darbību. Citas ieinteresētās personas apgalvo, ka Komisijai ir jānosaka, ka attiecīgais tirgus, kura nepilnība tiek vērtēta, ir liberalizēts iekšējais elektroenerģijas tirgus. Turklāt, ja šajā attiecīgajā tirgū ir nepilnība, atomelektrostacija nebūtu labākais veikts, kā to novērst.

                  (301)

                  Tomēr savā novērtējumā par atbalsta nepieciešamību Komisija pārbauda, vai kopīgu interešu mērķi varētu sasniegt bez valsts iejaukšanās un vai tirgus nepilnība to kavē. Novērtējot atbalsta nepieciešamību, Komisijai nav vispirms jānosaka attiecīgais tirgus. Lai noteiktu, vai pastāv tirgus nepilnība, Komisijai vispirms ir jānosaka, vai dalībvalsts vēlas sasniegt kopīgu interešu mērķi. Šā pasākuma kopīgu interešu mērķis neskar elektroenerģijas iekšējo tirgu kopumā vai ieguldījumus elektroenerģijas ražošanā kopumā. Tas drīzāk attiecas uz jaunu ieguldījumu veicināšanu kodolenerģijā, kā noteikts Euratom līgumā, kas, protams, ir elektroenerģijas tirgus daļa un palīdzēs Ungārijai novērst kopējās uzstādītās jaudas deficītu nākotnē. Otrkārt, Komisijai ir jānoskaidro, vai piedāvājuma un pieprasījuma brīva mijiedarbība elektroenerģijas tirgū nodrošina, ka mērķis veicināt kodolenerģijas attīstību var tikt sasniegts bez valsts iejaukšanās. Šajā saistībā nav jānosaka attiecīgais tirgus.

                  (302)

                  Tāpēc Komisija ir novērtējusi, vai pastāv tirgus nepilnība attiecībā uz mērķi veicināt jaunus ieguldījumus kodolenerģijā Ungārijā un vai tā ir Ungārijas tirgus vispārēja iezīme vai tikai kodolenerģijai raksturīga īpaša iezīme.

                  (303)

                  Šā lēmuma 5.1.1.4. iedaļā Komisija secināja, ka projektam nebūtu pietiekami liela peļņa, lai atlīdzinātu izmaksas privātam ieguldītājam, kas varētu iegūt finansējumu vienīgi par tirgus cenām, jo paredzamais ieguldījumu IRR ir zemāks nekā projekta WACC tirgus etalons, un tāpēc racionāls privāts ieguldītājs neveiktu ieguldījumus šādos nosacījumos bez valsts atbalsta.

                  (304)

                  Attiecībā uz ieguldījumiem kodolenerģijā Ungārija atzīst, ka šai tehnoloģijai ir raksturīgas ārkārtīgi lielas avansa ieguldījumu izmaksas un ļoti ilgs gaidīšanas laiks, līdz ieguldītājiem tiek atlīdzināts.

                  (305)

                  Lēmumā par procedūras sākšanu jau bija iekļauts Ungārijas elektroenerģijas tirgus apraksts un pamatojums Ungārijas lēmumam īstenot jaunu atomelektrostacijas projektu, jo īpaši, ņemot vērā to, ka ir aplēsts, ka pašreizējās elektrostacijas drīz beigs darboties. Kā paskaidrots Lēmuma par procedūras sākšanu 14. apsvērumā, MVM grupas veiktās priekšizpētes par jaunas atomelektrostacijas būvniecību un finansēšanu pamatā bija pieņēmumi, ka Ungārijā līdz 2025. gadam izzudīs 6 000 MW no 8 000–9 000 MW bruto uzstādītās jaudas novecojušo elektrostaciju slēgšanas dēļ.

                  (306)

                  Kā paskaidrots Lēmuma par procedūras sākšanu 15. un 45. apsvērumā, Ungārijas PSO MAVIR prognozēja būtisku kopējās uzstādītās jaudas deficītu nākotnē Ungārijā (133). Saskaņā ar jaunāko pieejamo informāciju, kā minēts šā lēmuma 50. apsvērumā, jaunās aplēses liecina, ka kopumā līdz 2031. gadam ir vajadzīga jauda vairāk nekā 7 GW apmērā. Kā norādīja Ungārijas iestādes, pašreizējā jaudas ražošana aizvien mazāk spēs apmierināt pieaugošo enerģijas pieprasījumu, un tāpēc Ungārija neizbēgami piedzīvos pieprasījuma un piedāvājuma neatbilstību un arvien lielāku atkarību no importētās enerģijas un pieaugošajām enerģijas cenām galalietotājiem, ja enerģijas ražošanas iekārtās netiks veikti jauni ieguldījumi. 2,4 GW Paks II projekts palīdzēs izpildīt šo prasību.

                  (307)

                  Ungārijas iestādes ir norādījušas arī uz MAVIR konstatējumiem, ka lai gan ir noteikts liels enerģijas deficīts, Ungārijā tiek būvēta salīdzinoši maza jauna jauda, kā paskaidrots Lēmuma par procedūras sākšanu 46. apsvērumā un šā lēmuma 51. apsvēruma 2. tabulā. Tāpēc Komisija apšauba, vai ar jauniem ieguldījumiem kodolenerģijā saistīta tirgus nepilnība ir raksturīga šāda veida ieguldījumiem.

                  (308)

                  Komisija norāda, ka jauniem ieguldījumiem kodolenerģijā Eiropā ir raksturīgas neskaidrības un dažādos gadījumos var tikt plānots valsts atbalsta pasākums. Komisija ir izskatījusi Ungārijas iesniegto informāciju par jauniem kodolprojektiem Somijā, Francijā un Slovākijā, kuri bija finansēti, pamatojoties uz tirgus apstākļiem. Ungārija apgalvo, ka tirgus finansējums šiem projektiem nepieļautu kodolprojektu tirgus nepilnību (vismaz dažās dalībvalstīs). Tomēr Komisija norāda, ka Slovākijā, Francijā un Olkiluoto 3 gadījumā Somijā lēmumi veikt ieguldījumus projektos tika pieņemti pirms ekonomikas krīzes 2008. gadā un pirms Fukušimas katastrofas, kas varēja būtiski ietekmēt ieguldījumu parametrus. Turklāt ieguldījumu pamatā Somijā ir Mankala darījumdarbības modelis (134), kurā Somijas ieguldītāji iegūst visu saražoto elektroenerģiju par pašizmaksu. Mankala modelis dod iespēju daudziem akciju īpašniekiem ieguldījumu kooperatīvās sabiedrībās dalīt iesaistītos riskus, nevis vienam vai dažiem lielākajiem akciju īpašniekiem uzņemties visu risku saistībā ar atomelektrostacijas būvniecības projektu.

                  (309)

                  Ungārija apgalvoja, ka Paks II ir jāsalīdzina ar Hanhikivi-1 projektu Somijā, kas ir projekts, kuru plāno būvēt Fennovoima. Komisija norāda, ka Hanhikivi-1 projektā papildus Mankala darījumdarbības modelim 34 % akciju pieder elektrostacijas būvniekam Rosatom. Komisija nevar salīdzināt abus projektus, kuru riska profils ir atšķirīgs, vismaz akcionāru struktūras ziņā. Ungārija kā ieguldītājs uzņemtos ar Paks II saistīto risku viena pati, savukārt Mankala ieguldītāji savstarpēji dala slogu. Turklāt elektrostacijas būvnieks kā Hanhikivi-1 projekta tiešs akciju īpašnieks varētu uzvesties atšķirīgi Paks II projektā, kur tas ir atbildīgs vienīgi saskaņā ar IBB līgumu, nevis kā ieguldītājs vai akciju īpašnieks.

                  (310)

                  Tāpēc kodolprojekti, kuri jau tiek īstenoti, nav labs etalons, ko varētu izmantot, lai noteiktu, vai saistībā ar jauniem ieguldījumiem kodolenerģijā pastāv tirgus nepilnība.

                  (311)

                  Turklāt Ungārija iesniedza informāciju par plāniem citās dalībvalstīs attīstīt jaunas atomelektrostacijas: Lietuvā, Rumānijā, Bulgārijā un Čehijas Republikā. Tomēr šie plāni ir saistīti ar neskaidrībām, vēl pārrunu procesā par vajadzīgajiem atbalsta pasākumiem un finansējuma struktūru (135), vai tajos ir plānots atlīdzināt riska cenu ar līgumiem par cenu starpību (136). Tā kā šie plāni vēl nav praktiski īstenoti, tie nav derīgs rādītājs tirgus nepilnības esības novērtēšanai.

                  (312)

                  Pēc Komisijas Ekonomikas un finanšu jautājumu direktorāta pasūtījuma veiktajā ICF Consulting Services pētījumā par Euratom aizdevuma ietekmes novērtējumu (137) (“ICF pētījums”) tika secināts, ka kodolprojektos ir dažas unikālas iezīmes, kas var īpaši apgrūtināt to finansēšanu. Šīs iezīmes ir šādas: augstas kapitāla izmaksas un kodolreaktoru tehniskā sarežģītība, kas rada salīdzinoši lielus riskus licencēšanas, būvniecības un ekspluatācijas laikā; ilgs atmaksas periods; bieži pretrunīgā kodolprojektu būtība, kas rada papildu politiskus, sabiedriskus un tiesiskus riskus, un skaidru pieeju un finansēšanas sistēmu vajadzība radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanai un ekspluatācijas pārtraukšanai. ICF pētījumā ir konstatēts, ka papildus parastajām ar finansējumu saistītajām problēmām atomelektrostaciju veidotāji saskaras ar varbūtējo finansējuma piešķīrēju pastiprinātām rūpīgām pārbaudēm un konservatīvu pieeju tirgus nosacījumu dēļ, proti, saistībā ar to, ka joprojām ietekmi rada 2008. gada globālā finanšu krīze, Fukušimas avārija, eurozonas problēmas un Bāzele III problēmas. Finansējuma problēmu dēļ vairāk uzmanības atkal tiek pievērsts projekta riska faktoriem (138). Pamatojoties uz pētījumā aptaujāto ieinteresēto personu paustajiem viedokļiem, ICF pētījumā ir secināts, ka finansējuma problēmas rodas ne tik daudz privātā sektora finansējuma nepietiekamās pieejamības dēļ, bet drīzāk tāpēc, ka ar šādiem ieguldījumiem saistītie riski ir pārāk augsti salīdzinājumā ar alternatīvām ieguldījumu iespējām (proti, tradicionālo un atjaunojamo energoresursu infrastruktūru). ICF pētījumā ir secināts, ka tāpēc kodoltehnoloģiju finansēšana ir nepievilcīga un rezultātā rodas neatbilstība starp vajadzīgo ieguldījumu līmeni un apmēru, ko ir gatavs nodrošināt tirgus.

                  (313)

                  Ar jaunas kodolenerģijas attīstību ir saistīti šādi finanšu riski: attīstības un projekta izstrādes risks, būvniecības risks, tirgus un ieņēmumu risks, politikas riski un tiesiskie riski. ICF pētījumā ir secināts, ka kodolenerģijai īpaši raksturīgie riski salīdzinājumā ar citiem enerģijas ražošanas veidiem ir saistīti ar kodolenerģijas drošības standartiem, kas nozīmē augstākas būvniecības un ekspluatācijas izmaksas salīdzinājumā ar citām enerģijas tehnoloģijām, un atomelektrostacijas vidējo darbmūžu, kas ir daudz garāks nekā salīdzināmiem ieguldījumiem infrastruktūrā, un tādējādi rodas saistītie finanšu riski. Šis konstatējums ir saskaņā ar Komisijas konstatējumiem novērtējumā par valsts atbalstu Hinkley Point C
                      (139).

                  (314)

                  Pētījumā aptaujātās ieinteresētās personas uzskata, ka tirgus riski ir galvenais šķērslis ieguldījumiem kodolenerģijā. Attiecībā uz tirgus riskiem ICF pētījumā ir secināts, ka salīdzinājumā ar tradicionālajiem energoavotiem, ko var sākt ekspluatēt un kas rada pelņu trīs gados, atomelektrostacijas ir jābūvē ilgāk un ir jāgaida ilgāk, līdz tās var sākt ekspluatēt un gūt no tām peļņu. Ilgāks stacijas darbmūžs nozīmē arī to, ka ieņēmumi tiek gūti ilgāk pretstatā īstermiņa vai vidēja termiņa ieguldījumiem tradicionālajos energoavotos. Tā kā ir grūti precīzi prognozēt enerģijas cenas ilgā periodā, ieguldītāji paļaujas uz nākotnes fosilās enerģijas cenu prognozēm, atjaunojamo energoresursu ienākšanu nozarē un atjaunojamo energoresursu piekļuvi energotīklam, kā arī nākotnes oglekļa cenu (140). Ja fosilās degvielas cenas nosaka tirgus un tās pēc būtības ir neskaidras, oglekļa cenu zināmā mērā nosaka politika. ICF pētījumā ir secināts, ka ir nenoteiktība saistībā ar to, vai oglekļa cena nākotnē būs pietiekami augsta, lai nodrošinātu nefosilās tehnoloģijas, tostarp kodolenerģijas, konkurētspēju.

                  (315)

                  Turklāt Komisija norāda, ka ir vispārēja neskaidrība par elektroenerģijas cenām ilgtermiņā, jo nākotnes cenas augšupējā gāzes, ogļu un naftas tirgū, kā arī atjaunojamo energoresursu, kodolenerģijas un emisiju tirdzniecības nākotnes politika ietekmēs nākotnes elektroenerģijas cenas, un to ir ļoti grūti paredzēt. Šo secinājumu arī atbalsta līdzīgu projektu stāvoklis Savienībā, kur ieņēmumu plūsmas neskaidrība un elektroenerģijas ražošanas nodrošināšana bija būtiska, pieņemot lēmumus par ieguldījumiem. Turklāt pašreizējā elektroenerģijas cenu samazināšanās tendence Eiropā un pieaugošā vajadzība elastīgi ražot enerģiju elektroenerģijas tirgos palielina neskaidrību par atomelektrostacijas nākotnes ieņēmumu plūsmu, kas rada neelastīgu bāzes slodzi.

                  (316)

                     ICF pētījumā arī ir noteikts tirgus riska papildu elements, kas attiecas uz attīstītāja/par projektu atbildīgā uzņēmuma, kā arī par projekta finansiālo atbalstu atbildīgās dalībvalsts kredītspēju. Kredītspēja arī ietekmē finansējuma izmaksas un var padarīt tās pārāk augstas privātiem ieguldījumiem.

                  (317)

                     ICF pētījumā arī secināts, ka ilgstošs atomelektrostaciju finansēšanas un sākotnējās plānošanas periods var pakļaut tās riskiem, kas saistīti ar pārmaiņām sabiedriskajā un politiskajā atbalstā, tādējādi ietekmējot kodolprojektu komerciālo un finansiālo dzīvotspēju. Tāpēc ieguldītājiem ir vajadzīga drošība un pārliecība, ka, tiklīdz stacija būs uzbūvēta, enerģijas līgums vai plānotais stacijas darbmūžs tiks nodrošināts. Ieguldītāju bažas ir saistītas arī ar regulatīviem standartiem, kas var mainīties atomelektrostacijas dzīves ciklā, un šajā saistībā var būt vajadzīgi papildu kapitāla ieguldījumi vai ekspluatācijas izmaksu pieaugums. Investori ir piesardzīgi pret šādu projektu finansēšanu, ja vien nav nodrošināti pietiekami apstākļi drošības uzlabojumiem. Tas ir īpaši svarīgi, kad atomelektrostacija sasniedz sava normālā darbmūža beigas un tās ekspluatācijas laiks tiek pagarināts, proti, ir vajadzīga jauna licence, kuras saņemšanai ir jāizpilda papildu nosacījumi (141). Aptaujātās ieinteresētās personas norādīja, ka politiskais un tiesiskais risks bija svarīgākais šķērslis ieguldījumiem atomelektrostacijās.

                  (318)

                  Pētījumā ir secināts, ka tirgus liberalizācija var negatīvi ietekmē ieguldījumu apjomu kodolenerģijā salīdzinājumā ar citām enerģijas tehnoloģijām lielu ieguldījumu nepieciešamības dēļ. Katras dalībvalsts tiesiskajam regulējumam ir nozīme, jo tas ietekmē pakalpojumu sniedzēja spēju gūt peļņu un tādējādi ietekmē uzņēmuma vērtību un tā spēju finansēt kodolenerģiju no savas bilances vai izmantojot finanšu iestāžu ilgtermiņa aizdevumus. Vēl viens šķērslis jaunu ieguldījumu kodolenerģijā finansēšanai ir saistīts ar jaunākajiem Bāzele III komitejas noteikumiem par kapitāla tirgiem, saskaņā ar kuriem ir jāpalielina banku kapitāls, lai nodrošinātu ilgtermiņa aizdevumus atomelektrostaciju attīstībai (142).

                  (319)

                  Šie konstatējumi ir saskaņā ar Ungārijas iestāžu iesniegtajiem dokumentiem, kuros apgalvots, ka privātā sektora uzņēmumiem un valstu budžetiem ir ierobežojums attiecībā uz finanšu risku, ko tie var uzņemties atsevišķos projektos ar augstāka finansējuma prasībām, ilgu būvniecības periodu un riskiem saistībā ar pabeigšanu un nodošanu ekspluatācijā, un nav aizsardzības pret būvniecības laika vai budžeta pārsniegumu. Ieguldījumu vēsture ir ilgāka naftas un gāzes nozarē nekā sabiedrisko pakalpojumu nozarē, jo īpaši pēc nesenās šo uzņēmumu vērtības pazemināšanās. Ja tie veic ieguldījumus, arī sabiedrisko pakalpojumu uzņēmumi parasti veic ieguldījumus kopā ar līdzīgiem uzņēmumiem, lai dalītu riskus.

                  (320)

                     ICF pētījuma vajadzībām veiktā modelēšana liecina, ka līdz 2030. gadam ieguldījumi atomelektrostacijās nebūs konkurētspējīgi, taču šī konkurētspēja noteikti samazināsies, sākot ar 2040. gadu. Tomēr slikta ekonomiskā klimata scenārijā jaunu ieguldījumu gandrīz nebūs visā periodā (143). ICF pētījumā arī tika secināts, ka tirgus kļūs konkurētspējīgāks pēc 2030. gada, jo oglekļa un enerģijas cenas turpinās pieaugt pēc 2030. gada. ICF pētījumā ir izmantota jutīguma modelēšana, lai novērtētu oglekļa cenu attīstību un tās ietekmi uz ieguldījumiem atomelektrostacijās. Šajā pētījumā ir secināts, ka nevienā oglekļa cenu scenārijā kodolenerģija hipotētiski nekļūtu ienesīga 2020.–2025. gadā.

                  (321)

                  Turklāt publiski pieejamā informācija no kredītreitingu aģentūrām (144) liecina, ka jaunu atomelektrostaciju būvniecība kopumā ir negatīva kredītreitinga ziņā, savukārt sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju izstāšanās no kodolenerģijas nozares ir bijusi kredītreitinga ziņā pozitīva.

                  (322)

                     ICF pētījuma modelēšana un konstatējumi pilnīgi attiecas arī uz tirgus situāciju Ungārijā, kur, kā paskaidrots 305. un 306. apsvērumā, nākotnē tiek prognozēts būtisks kopējās uzstādītās jaudas deficīts. Ņemot vērā šajā 5.3.4. iedaļā apsvērtos elementus, Komisija secina, ka ir finansējuma tirgus nepilnība, kas ietekmē jaunus ieguldījumus kodolenerģijā un kas attiecas arī uz jauniem ieguldījumiem kodolenerģijā Ungārijā.

                  (323)

                  Protams, var apgalvot, ka šajā lēmumā galvenie riski saistībā ar attīstību, projekta izstrādi un būvniecību ir novērsti, vismaz noteiktā apmērā, izmantojot IBB līgumu. Tomēr tas nenovērš tirgus un ieņēmumu riskus, kā arī politikas un tiesiskos riskus, kas attiecas uz Paks II projektu. Tāpēc pasākums ir vajadzīgs, lai sasniegtu mērķi veicināt jaunus ieguldījumus kodolenerģijā Ungārijā.

            5.3.5.   PIEMĒROTS INSTRUMENTS

                  (324)

                  Komisijai savā novērtējumā ir jānosaka, vai ierosinātais pasākums ir piemērots politikas instruments, lai sasniegtu kopīgu interešu mērķi veicināt kodolenerģiju.

                  (325)

                  Pasākums ir ieguldījumu pasākums, ko piešķir Ungārijas valsts Paks II projekta īstenošanas vajadzībām. Ungārija apstiprināja, ka tā neplāno piešķirt papildu atbalstu Paks II darbībai un ka valsts atbalsts aptvers tikai ieguldījumu izmaksas, kas saistītas ar projekta pabeigšanu.

                  (326)

                  Pēc Lēmuma par procedūras sākšanu pieņemšanas Ungārija nesniedza papildu informāciju par iespējamiem alternatīviem instrumentiem, kas varētu stimulēt jaunus ieguldījumus kodolenerģijā.

                  (327)

                  Komisija uzskata, ka citi politikas instrumenti un shēmas, piemēram, preferenciālie aizdevumi vai nodokļu samazinājumi, nebūtu pietiekami, lai sasniegtu tādu pašu rezultātu, ņemot vērā projekta īpašās iezīmes un nepieciešamā finansējuma un citu līdzekļu apmēru, kā arī noteikto iespējamo tirgus nepilnību.

                  (328)

                  Attiecīgi Komisija uzskata, ka pasākums būtu piemērots instruments abu jauno Paks II reaktoru būvniecībai.

            5.3.6.   STIMULĒJOŠA IETEKME

                  (329)

                  Lai pasākumam būtu stimulējoša ietekme, tam ir jāmaina attiecīgā uzņēmuma rīcība tā, lai tas iesaistītos papildu darbībā, kuru tas neveiktu bez pasākuma vai kuru tas veiktu ierobežotā veidā vai citādi.

                  (330)

                  Komisija norāda, ka Paks II ir uzņēmums, kuru nodibināja valsts ar vienīgu mērķi izveidot un ekspluatēt atomelektrostacijas 5. un 6. bloku. Kā paskaidrots iepriekš 12., 26. un 27. apsvērumā, Ungārijas valsts nolēma piešķirt finansējumu Paks II, lai izpildītu šo mērķi.

                  (331)

                  Šajā saistībā Komisija norāda, ka projekts nevirzītos uz priekšu, ja atbalstam vajadzīgie finanšu un citi resursu nebūtu pieejami vai sasniedzami atbalsta saņēmējam, kurš neveic citas ieņēmumus radošas darbības un kura kapitāla struktūru pilnīgi nodrošina un veido valsts. To apstiprināja oficiālā izmeklēšana, kurā Komisija konstatēja, ka projektam nebūtu pietiekamu ieņēmumu bez Ungārijas valsts atbalsta (skatīt analīzi šā lēmuma 5.1.1. iedaļā).

                  (332)

                  Tāpēc valsts atbalsts stimulē kopīgu interešu mērķa sasniegšanu, izveidojot atomelektrostaciju.

            5.3.7.   SAMĒRĪGUMS

                  (333)

                  Lai novērtētu pasākuma samērīgumu, Komisijai ir jānodrošina, ka pasākums ir tik minimāls, cik nepieciešams, lai veiksmīgi pabeigtu projektu un tiktu sasniegts kopīgu interešu mērķis.

                  (334)

                  Šajā gadījumā atbalsta saņēmējs saņemtu finansējumu ražošanas iekārtu būvniecībai bez jebkāda riska, kas saistīts ar pārfinansēšanas izmaksām, ar kurām būtu jāsaskaras citiem tirgus dalībniekiem.

                  (335)

                  Vairākos Komisijas saņemtajos apsvērumos ir apgalvots, ka, tā kā projekts tiks īstenots bez uzaicinājuma iesniegt piedāvājumus, nevar noteikt, vai visu izmaksu atlīdzināšanai paredzētais pasākums veidos tikai projekta īstenošanai nepieciešamo minimumu.

                  (336)

                  Komisija norāda, ka valsts atbalsta noteikumos nav paredzēts, ka ir vajadzīgs konkurss, lai aplēstu izmaksas un ieņēmumus. Konkurss ir tikai viens no vairākiem līdzekļiem aplēšu veikšanai. Tāpēc tas, ka Ungārija neizvēlējās Paks II kā pasākuma saņēmēju konkursā, pats par sevi nenozīmē pārmērīgas kompensācijas esību.

                  (337)

                  Attiecībā uz apgalvojumiem, ka Ungārijas iestādes nebija izpētījušas, cik liels ir minimālais atbalsts, kas vajadzīgs, lai īstenotu projektu, un izvēlējās finansēt projektu pilnā apjomā, Komisija patiešām uzskata, ka pastāvošās tirgus nepilnības dēļ abu jauno Paks II reaktoru būvniecības finansējums pilnā apmērā ir uzskatāms par valsts atbalstu, kā apstiprināts šā lēmum 5.1. iedaļā.

                  (338)

                  Attiecībā uz pārmērīgu kompensāciju atbalsta saņēmējam pasākuma dēļ Komisija atgādina par savu ekonomikas analīzi 5.1. iedaļā, kurā ir secināts, ka projekts pats par sevi nebūtu ienesīgs, jo paredzamais IRR nepārsniegtu tirgus WACC, tāpēc ka plānotie ieņēmumi būs nepietiekami, lai atlīdzinātu projekta sākotnējās un turpmākās izmaksas pat diezgan optimistiskos scenārijos. Savā novērtējumā Komisija provizoriski aprēķināja IRR līmeni, pamatojoties uz tirgus cenas prognozēm un citiem parametriem, kuriem atbilst aplūkojamais tirgus. Nosakot šo neatbilstību starp kapitāla izmaksām un peļņu, Komisija pilnīgi ņēma vērā to, kā komerciālie ieņēmumi (no elektroenerģijas pārdošanas) ietekmēs projekta dzīvotspēju. Patiesībā, projekta plānotās izmaksas ir salīdzinātas ar plānoto peļņu, ja Ungārija nepiešķirs papildu valsts līdzekļus.

                  (339)

                  Tā kā projekta kapitāla izmaksas ir augstākas nekā plānotā peļņa, Komisija uzskata, ka Ungārijas piešķirtais valsts atbalsts kopumā ir vajadzīgs un samērīgs projekta būvniecībai un ka šajā gadījumā pārmērīga kompensācija netiks pieļauta. Kā Ungārija apstiprināja, papildu atbalsts nav piešķirts ekspluatācijas posmam.

                  (340)

                  Šajā saistībā, kā paskaidrots 96. un 97. apsvērumā, Ungārija apņēmās nodrošināt, ka Paks II izmantos valsts līdzekļus vienīgi projektam un ka jebkurš pārpalikums tiks pārskaitīts atpakaļ valsts budžetā. Komisija uzskata, ka šāda apņemšanās izslēdz valsts līdzekļu izmantošanu jebkādā veidā, kas ļautu Paks II gūt peļņu papildus tam, kas ir vajadzīgs, lai nodrošinātu atbalsta saņēmēja ekonomisko dzīvotspēju, un nodrošina, ka atbalsts ir ierobežots līdz minimumam.

                  (341)

                  Citos apsvērumos ir uzsvērts, ka valsts atbalsts ne tikai aprobežosies ar ieguldījumu veikšanu, bet arī tiks piešķirts ekspluatācijas posmā, kas varētu izraisīt pārmērīgu kompensāciju Paks II. Šajā saistībā Komisija atgādina, ka Ungārija ir norādījusi, ka tā nepiešķirs papildu valsts atbalstu attiecīgajam paziņotajam pasākumam. Turklāt Komisija atgādina, ka saskaņā ar papildu informāciju, ko Ungārija iesniedza 2016. gada 28. jūlijā, jauns atbalsts Paks II jebkurā gadījumā būtu atkarīgs no valsts atbalsta apstiprinājuma.

                  (342)

                  Komisija pārbaudīja, vai varētu rasties pārmērīga kompensācija, ja pasākuma atbalsta saņēmējs reaktoru darbības laikā gūtu peļņu, kas būtu lielāka, nekā Komisija aplēsa savos IRR aprēķinos (skatīt 5.1. iedaļu). Proti, Komisija pārbaudīja, kas notiktu, ja Paks II varētu atkārtoti ieguldīt peļņu, kas nebūtu samaksāta valstij dividenžu veidā, lai attīstītu vai iegādātos papildu ražošanas aktīvus un tādējādi stiprinātu savu pozīciju tirgū. Šajā saistībā Komisija norāda, ka saskaņā ar papildu informāciju, ko Ungārija iesniedza 2016. gada 28. jūlijā (skatīt 96. apsvērumu), atbalsta saņēmējs nevar atkārtoti ieguldīt Paks II jaudas vai darbmūža pagarināšanā vai papildu ražošanas jaudas uzstādīšanā, izņemot 5. un 6. reaktorā, uz ko attiecas šis lēmums.

                  (343)

                  Paturot prātā šajā 5.3.7. iedaļā izklāstītos elementus, jo īpaši, ņemot vērā 96. un 97. apsvērumā minēto papildu informāciju, Komisija uzskata, ka atbalsta saņēmējam ir jāatlīdzina valstij par elektrostacijas izveidi un tas nedrīkst paturēt papildu peļņu, kas ir paredzēta vienīgi tam, lai nodrošinātu ekonomisko darbību un dzīvotspēju. Tādējādi pasākums ir samērīgs.

            5.3.8.   IESPĒJAMI KONKURENCES KROPĻOJUMI UN IETEKME UZ TIRDZNIECĪBU UN VISPĀRĒJO LĪDZSVARU

                  (344)

                  Lai pasākums būtu saderīgs ar iekšējo tirgu, pasākuma negatīvajai ietekmei saistībā ar konkurences kropļojumu un ietekmi uz tirdzniecību starp dalībvalstīm ir jābūt ierobežotai un tā nedrīkst pārspēt pozitīvo ietekmi kopīgu interešu mērķa sasniegšanai. Proti, tiklīdz ir noteikts pasākuma mērķis, ir obligāti jāsamazina līdz minimumam pasākuma iespējamā negatīvā ietekme uz konkurenci un tirdzniecību.

                  (345)

                  Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija noteica trīs veidus, kā varētu tikt izkropļota konkurence. Pirmkārt, pastiprinoties iespējamai tirgus koncentrācijai, apvienojot pašreizējās Pakšas AES un Paks II īpašniekus un darbību. Otrkārt, Komisijai bija šaubas par to, vai jaunā bāzes slodze, kurai raksturīgs augsts slodzes koeficients, varētu būt šķērslis jaunu dalībnieku ienākšanai tirgū un vairākus pastāvošos ražošanas jaudas piedāvājumus ar augstākām izmaksām nobīdītu vēl zemāk piedāvājuma līknē. Šajā saistībā Komisija ir pārbaudījusi šādus parametrus: i) pasākuma iespējamo ietekmi uz Ungārijas tirgu; ii) pasākuma iespējamo pārrobežu ietekmi; iii) Pakšas AES un Paks II paralēlās darbības iespējamo ietekmi. Visbeidzot, iespējamais kropļojums tika noteikts tiktāl, ciktāl Komisijai bija aizdomas, ka Paks II varētu radīt noteiktu vairumtirdzniecības tirgus likviditātes risku, ierobežojot tirgū pieejamo piegādes piedāvājumu skaitu.

            5.3.8.1.
            Iespējamās tirgus koncentrācijas pastiprināšanās

                  (346)

                  Pēc tam, kad Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija pauda bažas par iespējamu tirgus koncentrāciju, arī dažu ieinteresēto personu apgalvojumos bija minēta iespējama Paks II un Pakšas AES pašreizējo četru bloku operatora apvienošanās. MVM grupa, Paks II, kā arī Ungārijas valsts to noliedza.

                  (347)

                  Komisija norāda, ka Ungārijas elektroenerģijas ražošanas tirgum ir raksturīga salīdzinoši liela tirgus koncentrācija, kur pašreizējā Pakšas AES (MVM grupa) nodrošina aptuveni 50 % iekšzemē saražotās elektroenerģijas. Šāda tirgus koncentrācija var kaitēt tirgus konkurencei, jo tā var traucēt jaunu dalībnieku ienākšanai tirgū un radīt likviditātes risku, ierobežojot pieejamo piegādes piedāvājumu skaitu.

                  (348)

                  Plānots, ka abi jaunie Pakšas II kodolreaktori sāks darboties laikā, kad pašreizējo četru kodolreaktoru darbība vēl nebūs apturēta. Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka, ja vien Pakšas AES un Paks II operatori nav pilnīgi nodalīti un uzskatāmi par neatkarīgiem un nesaistītiem, tas var negatīvi ietekmēt Ungārijas tirgu.

                  (349)

                  Komisija pieņem to, ka pašlaik Paks II ir juridiski neatkarīga no MVM grupas. Tomēr Komisijai bija šaubas, vai šāda juridiska nodalīšana ir pietiekama un vai to būtu iespējams saglabāt bez papildu garantijām. Komisijai bija bažas arī par nākotnē iespējamo saikni starp Paks II un valsts kontrolētiem uzņēmumiem, kuri aktīvi darbojas enerģētikas jomā un kuri varētu pastiprināt savu ietekmi Ungārijas enerģijas tirgū.

                  (350)

                  Pirmkārt, Komisija norāda, ka Ungārijas pasākuma mērķis ir pakāpeniski aizstāt pašreizējo Pakšas AES kodoljaudu laikposmā no 2025. gada līdz 2037. gadam. Patiešām ir paredzams, ka būs periods, kad visi četri pašlaik izmantotie reaktori darbosies vienlaikus ar Paks II reaktoriem. Šim periodam ir jābūt ierobežotam no 2026. gada līdz 2032. gadam, tomēr, pakāpeniski samazinot visu kodoliekārtu darbību līdz 2037. gadam, MVM grupas tirgus daļa būtiski samazināsies.

                  (351)

                  Otrkārt, Komisija atgādina (skatīt 102. apsvērumu), ka Ungārija iesniegtajos dokumentos norādīja, ka MVM grupa un Paks II ir neatkarīgas un nesaistītas, pamatojoties uz šādiem aspektiem:

                              a)

                              tās pārvalda atšķirīgas valdības struktūras (MVM grupu pārvalda Valsts attīstības ministrija ar Ungārijas Valsts aktīvu pārvaldības korporācijas starpniecību, bet Paks II pārvalda premjerministra birojs);

                              b)

                              abu uzņēmumu valdēs nav dalītu vai kopēju direktoru amatu;

                              c)

                              pastāv aizsargpasākumi, lai nodrošinātu to, ka uzņēmumi neapmainās ar jutīgu un konfidenciālu informāciju;

                              d)

                              katram uzņēmumam ir atsevišķa un nodalīta lēmējvara.

                  (352)

                  To norādīja arī MVM grupa, uzsverot, ka MVM grupa un Paks II ir divi atsevišķi elektroenerģijas ražošanas uzņēmumi – kā jebkuri citi konkurenti – un nav iemesla uzskatīt, ka notiek darbību koordinēšana vai ka abi uzņēmumi varētu apvienoties. Turklāt MVM grupa apgalvo, ka tās stratēģija ietver iespējamus ieguldījumus, kas nākotnē varētu konkurēt ar Paks II.

                  (353)

                  Treškārt, Komisija atgādina par Ungārijas iesniegto un 117. apsvērumā minēto papildu informāciju, saskaņā ar kuru Paks II, tās tiesībpārņēmēji un saistītie uzņēmumi būs pilnīgi tiesiski un strukturāli nodalīti, pakļauti neatkarīgai lēmējvarai Jurisdikcijas paziņojuma par apvienošanos 52. un 53. punkta izpratnē un tiks uzturēti, pārvaldīti un vadīti neatkarīgi un nesaistīti ar MVM grupu un visiem tās uzņēmumiem, tiesībpārņēmējiem un saistītajiem uzņēmumiem, kā arī citiem valsts kontrolētiem uzņēmumiem, kuri darbojas enerģijas ražošanā, vairumtirdzniecībā vai mazumtirdzniecībā.

                  (354)

                  Komisija ir apmierināta, ka šī papildu informācija novērš visas tās bažas par iespējamo koncentrāciju nākotnē un saistību starp esošajiem energouzņēmumiem Ungārijas elektroenerģijas tirgū. Nav iespējams, ka pašlaik Paks II varētu būt saistīta ar MVM grupu vai kādu citu valsts kontrolētu energouzņēmumu, un tādējādi tā nevar palielināt savu ietekmi tirgū, kamēr darbojas pašreizējie četri bloki Pakšas AES, un pēc tam.

            5.3.8.2.
            Šķērslis jaunu dalībnieku ienākšanai tirgū

                  (355)

                  Attiecībā uz Komisija šaubām par to, vai jauna jauda var būt šķērslis jauniem dalībniekiem ienākt tirgū, dažos apsvērumos bija uzsvērts, ka AES tiek izmantotas, lai nodrošinātu augstu bāzes slodzes jaudu, kurai energotīklā tiek dota priekšroka, un zemo ekspluatācijas izmaksu dēļ tām ir arī labākas pozīcijas tirgus piedāvājuma pusē

                  (356)

                  Komisija ir analizējusi pasākuma ietekmi uz citu Ungārijas tirgus dalībnieku, kā arī kaimiņu tirgu dalībnieku konkurētspēju. Tā ir arī īpaši pievērsusies pašreizējo četru Pakšas AES reaktoru un Paks II paralēlās darbības termiņam, t. i., laikposmam no 2026. gada līdz 2032. gadam.

            a)   Pasākuma iespējamā ietekme uz Ungārijas tirgu

                  (357)

                  Komisija atgādina, ka ar Paks II 5. un 6. bloka darbību ir plānots kompensēt jaudas zudumu, kad pakāpeniski – attiecīgi līdz 2032., 2034., 2036. un 2037. gada beigām – tiks pārtraukta Pakšas AES 1.–4. bloka darbība, neparedzot to darbmūža pagarināšanu (skatīt 10. apsvērumu). Jaunā Paks II 5. un 6. bloka darbības sākums ir plānots attiecīgi 2025. un 2026. gadā. Šis kodoljaudas novērtējums ir veikts MAVIR pētījumā 2016. gadā (skatīt 20. apsvērumu).

                  (358)

                  Komisija atgādina, ka elektroenerģija, ko pašlaik ražo Pakšas AES, nodrošina 36 % Ungārijas kopējā elektroenerģijas patēriņa, kas samazināsies, ņemot vērā plānoto pieprasījuma pieaugumu, kas minēts 50. apsvērumā, un paredzams, ka Paks II saražos līdzīgu apjomu, tiklīdz Pakšas AES darbība tiks apturēta.

                  (359)

                  Ņemot vērā to, ka Paks II projekts pēc būtības ir paredzēts jaudas aizstāšanai, Komisija norāda, ka, tiklīdz 2037. gadā būs pakāpeniski pārtraukta visu četru Pakšas AES bloku darbība, PSO prognozētais uzstādītās jaudas deficīts nākotnē, kā paskaidrots 50. apsvērumā, atgriezīsies iepriekšējā līmenī (skatīt arī 7. attēlu 108. apsvērumā)., t. i., Paks II2,4 GW jauda ilgtermiņā nepalielinās kopējo uzstādīto jaudu Ungārijā.

                  (360)

                  Komisija arī norāda, ka pašreizējo ieguldījumu vai apstiprināto jauno ieguldījumu elektroenerģijas ražošanas iekārtās saraksts ir diezgan īss (skatīt 2. tabulu 51. apsvērumā). Ņemot vērā šos datus, Komisija uzskata, ka Ungārija arī turpmāk būs nozīmīgs neto importētājs pēc pašlaik darbojošos četru Pakšas AES bloku darbības pārtraukšanas.

                  (361)

                  Kā paskaidrots iepriekš 93. apsvērumā, Ungārija norādīja, ka saskaņā ar NERA analīzi, ja nebūtu paziņotā pasākuma, 2,4 GW jaudu, ko nodrošina Paks II, nodrošinātu komerciālās KCGT un ACGT. Pat ar Paks II tirgū būtu vieta jaunai gāzes vai citu tehnoloģiju jaudai. NERA pētījumā ir norādīts, ka, lai gan Ungārijā lielākā daļa jaudas Paks II rūpnīcā tiktu aizstāta ar jaunu gāzes jaudu, Ungārija aizvien būtu lielā mērā atkarīga no ievestās elektroenerģijas.

                  (362)

                  Attiecībā uz iespējamo tehnoloģiju izmantošanu papildus Paks II Komisija atgādina Ungārijas apgalvojumu, ka pašreizējie un iepriekšējie lēmumi par atjaunojamo energoresursu staciju izmantošanu ir lielā mērā atkarīgi no valdības subsīdiju programmām nevis tirgus cenām (skatīt 107. apsvēruma a) punktu). Komisija atzīst, ka Ungārijas Valsts enerģētikas stratēģijā (145) ir paredzēta atjaunojamo energoresursu enerģija enerģijas struktūrā saskaņā ar Savienības klimata un enerģētikas tiesību aktu paketi 2020. gadam (146), Atjaunojamo energoresursu direktīvā paredzētajiem valsts mērķiem attiecībā uz atjaunojamiem energoresursiem (147), kā arī galvenajiem mērķiem klimata un enerģētikas politikas satvarā laikposmam līdz 2030. gadam (148). Komisija norāda, ka atjaunojamo energoresursu tehnoloģiju mainīgās izmaksas (149) parasti ir zemākas, jo tās ir vairāk atkarīgas no degvielas nekā kodoltehnoloģijas. Turklāt, ņemot vērā pieminētos Eiropas un valsts mērķus un pienākumus saistībā ar atjaunojamiem energoresursiem, Ungārija tāpat kā citas dalībvalstis drīkst izmantot atbalsta mehānismus, lai ieviestu jaunas elektrostacijas, kas ražo elektroenerģiju no atjaunojamiem energoresursiem. Komisija norāda, ka daļa Ungārijas atjaunojamo energoresursu sistēmas, saukta METÁR, darbojas kopš 2017. gada janvāra (150), savukārt citas sistēmas daļas, kas saistītas ar lielākiem ražotājiem, kuri izmanto atjaunojamos energoresursus, pašlaik gaida valsts atbalsta apstiprinājumu no Komisijas.

                  (363)

                  Komisija atgādina, ka saskaņā ar MAVIR 2016. gadā izdoto pētījumu (skatīt 20. apsvērumu) pašreizējās ražošanas iekārtas, kas izmanto ogles (brūnogles) (skatīt 43. apsvēruma 1. un 2. attēlu), pakāpeniski pārtrauks darboties 2025. un 2030. gadā, kas ļaus izmantot papildu iekārtas, jo īpaši tad, kad 362. apsvērumā minētajām neregulārajām tehnoloģijām būs vajadzīga līdzpastāvoša papildu, elastīga jauda.

                  (364)

                  Ungārijas pasākums ir paredzēts kā ieguldījumu atbalsts, un, tiklīdz ražošanas bloki sāks darboties, papildu darbības atbalsts Paks II netiks piešķirts, tāpēc tas tiks pakļauts tirgus riskiem.

                  (365)

                  Elektroenerģijas cenas galvenokārt nosaka konkrētajā tirgū esošo ražotāju robežizmaksas. Atjaunojamo energoresursu tehnoloģiju robežizmaksas ir zemas, jo vairums šo tehnoloģiju var darboties bez degvielas izmaksām. Kodoltehnoloģiju ekspluatācijas izmaksas arī ir zemas, un saimnieciskā izdevīguma ziņā tās ir tuvas atjaunojamiem energoresursiem. Lai gan degvielas izmaksu dēļ ogļu stacijām parasti ir augstākas robežizmaksas nekā atomelektrostacijām, tomēr zemu oglekļa izmešu atļaujas cenas, ogļu stacijas ekspluatācijas izmaksas parasti ir zemākas nekā ACGT stacijai. Tas nozīmē, ka tehnoloģijas ar augstākām ekspluatācijas izmaksām var palielināt cenu, un tādējādi kodoljaudas esība energoresursu struktūrā pati par sevi nepalielinās elektroenerģijas cenu Ungārijā un kodolenerģija būs cenas ņēmēja, nevis cenas noteicēja.

            b)   Pasākuma iespējamā pārrobežu ietekme

                  (366)

                  Gan Ungārija, gan vairākas ieinteresētās personas norādīja, ka aplūkojamais enerģijas tirgus ir lielāks par vienas valsts teritoriju, galvenokārt ņemot vērā ļoti labo starpsavienojumu līmeni un to, ka pasākums paredz konkurences kropļojumus, kas ietekmē vismaz dalībvalstis Ungārijas tuvumā.

                  (367)

                  Komisija norāda, ka Ungārijas elektroenerģijas importa un eksporta bilance ir negatīva attiecībās ar gandrīz visām kaimiņos esošajām dalībvalstīm, kā tas redzams 49. apsvēruma 5. attēlā. Komisija arī ņem vērā to, ka Ungārija kopumā ir neto importētāja – 1. attēls 43. apsvērumā liecina, ka aptuveni 30 % pieprasījuma valstī bija atkarīgi no importa 2015. gadā, veidojot aptuveni 13 TWh. Komisija atgādina, ka importa līmenis 2014. gadā bija līdzīgs, kā tas tika paskaidrots Lēmuma par procedūras sākšanu 43. apsvēruma 2. attēlā.

                  (368)

                  Komisija uzskata, ka Ungārijā ir ļoti integrēts elektroenerģijas tirgus Eiropas Savienībā ar starpsavienojuma jaudu aptuveni 75 % apmērā no kopējās uzstādītās iekšzemes ražošanas jaudas. Turklāt, kā redzams 105. apsvēruma 4. un 5. tabulā, starpsavienojuma jauda būtiski samazināsies līdz 2030. gadam, kas ļaus tirdzniecības plūsmām arī turpmāk sasniegt Ungārijas cenu reģionu.

                  (369)

                  365. apsvērumā minētais ir attiecināms arī uz pārrobežu kontekstu. Paks II būvniecība izraisīs lejupēju spiedienu uz cenām Ungārijas tirgū nākotnē, jo Paks II saražotās jaudas robežizmaksas ir diezgan zemas salīdzinājumā ar alternatīvo ACGT un KCGT jaudu, ko saskaņā ar NERA varētu uzbūvēt. Tomēr NERA pētījums pierādīja, ka Paks II paliks cenas ņēmēja, un arī turpmāk augstākas cenas Ungārijā noteiks citas elektrostacijas. Tāpēc imports Ungārijā arī turpmāk būs ienesīgs.

                  (370)

                  Komisija ir ņēmusi vērā Ungārijas iesniegto informāciju par Paks II iespējamo ietekmi plašākā tirgus kontekstā. Kā paskaidrots 112. apsvērumā, NERA pētījums pa tuvējiem kaimiņu tirgiem, ar kuriem pašlaik ir savienots Ungārijas tirgus, (Ungārija + Slovākija + Rumānija), liecina, ka MVM grupas un Paks II apvienotā tirgus daļa Ungārijas + Slovākijas + Rumānijas tirgu sasaistē nepārsniegtu 20 % (skatīt 112. apsvēruma 10. attēlu).

                  (371)

                  Attiecībā uz citiem kaimiņu tirgiem plānots, ka jaunās Paks II ietekme būs mazāk nozīmīga, jo tirgus nav sasaistīts ar šīm cenu zonām, kā arī starpsavienojuma jauda ar šīm dalībvalstīm ir ierobežotāka (pašreizējā un plānotā) (skatīt 3. un 4. tabulu).

            c)   Pakšas AES un Paks II paralēlās darbības iespējamā ietekme

                  (372)

                  Kā paskaidrots 98. un 99. apsvērumā, kā arī 241.–244. apsvērumā, atomelektrostaciju būvniecību var ietekmēt kavēšanās vairāku iemeslu dēļ, kas pagarina būvniecības laiku. Komisija atzīst, ka projekta īstenošana jau būtiski kavējas salīdzinājumā ar sākotnējo plānu, [..]. Turklāt, kā redzams 3. tabulā 99. apsvērumā, AS NIAEP piedāvātā tehnoloģija jau piedzīvo vidēji divu gadu kavēšanos Krievijā, līgumslēdzēja mājas tirgū, kurā tas ir uzbūvējis vairumu savu staciju. Šī kavēšanās ir daudz lielāka, ja projekts tiek īstenots ārpus Krievijas (Indijā līdz septiņiem gadiem). Ungārija uzskata, ka Paks II būs pirmā atomelektrostacija ar VVER III+ paaudzes tehnoloģiju, kura tiks nodota ekspluatācijā ES, kur ir jāizpilda augstākās kodoldrošības prasības un tehniski no nodokļa neatbrīvotā projekta daļa ir jāiepērk saskaņā ar ES iepirkuma prasībām. Ir pamatoti uzskatīt, ka tas varētu izraisīt papildu kavēšanos. Tāpēc Komisija uzskata, ka sākotnēji noteiktais visu četru Pakšas AES bloku un abu Paks II bloku sešu gadu paralēlās ekspluatācijas periods būtiski samazināsies. Turklāt pašreizējo un jauno bloku darbības pārklāšanās – praktiski diezgan ierobežotā laikā iepriekš minēto iemeslu dēļ –, kas acīmredzami ietekmēs iekšzemes tirgu, vienlaikus tomēr ir uzskatāma par samērīgu, ņemot vērā piegādes drošības mērķus un nepieciešamību rūpīgi sagatavo Pakšas AES bloku ekspluatācijas pārtraukšanu, tā kā kodolenerģijas ražošanas jauda veido vairāk neka 50 % iekšzemē saražotās elektroenerģijas Ungārijā.

                  (373)

                  Jebkurā gadījumā Komisija atgādina par NERA pētījuma konstatējumiem (īpaši skatīt 108. apsvēruma 7. attēlu), kas liecina, ka Pakšas AES un Paks II paralēlās ekspluatācijas periodā (laikposmā no 2025. līdz 2037. gadam) pieaugošais valsts maksimālais pieprasījums netiks apmierināts vienīgi ar iekšzemes elektrostacijām, jo papildu atjaunojamo energoresursu un gāzes iekārtu ražotā jauda kopā ar kodoljaudu būs zemāka nekā prognozētais iekšzemes pieprasījums (atzīmēts ar melnu līniju 7. attēlā). Pētījumā ir norādīts, ka tas galvenokārt ir tāpēc, ka Ungārijā pašlaik ir piegādes deficīts un tai ir jāieved būtisks elektroenerģijas apjoms. NERA paskaidro, ka šis deficīts vēl vairāk pieaugs laikposmā no 2015. gada līdz 2025. gadam, jo paredzams, ka elektroenerģijas pieprasījums Ungārijā būtiski pieaugs līdz 2040. gadam, un ir plānots, ka Ungārijas otrā lielākā pastāvīgi ekspluatējamā elektrostacija (Mātras elektrostacija – skatīt 1. un 2. attēlu 43. apsvērumā) tiks slēgta laikposmā no 2025. gada līdz 2030. gadam, kā paredzēts PSO pētījumā (skatīt 20. apsvērumu).

                  (374)

                  Tāpēc sistēmā būs vajadzīga iekšzemes vai ievesta jauda papildus minētajai kodoljaudai, atjaunojamo energoresursu jaudai un gāzes jaudai, lai apmierinātu iekšzemes pieprasījumu un nodrošinātu sistēmas stabilitāti plānotā jaudas deficīta gadījumā. Papildu jauda ir vajadzīga arī tāpēc, lai varētu izveidot ENTSO-E noteikto obligāto rezervi (skatīt 50. apsvērumu).

                  (375)

                  Turklāt Komisija atgādina, ka – kā paskaidrots 105. apsvērumā – Ungārijā augstais starpsavienojumu līmenis ar kaimiņvalstīm turpinās pieaugt, jo laikposmā no 2016. gada līdz 2021. gadam sāks darboties jauni starpsavienojumi ar Slovākiju (2 × 400 kV un 1 × 400 kV) un Slovēniju (1 × 400 kV), t. i., vēl ilgi, pirms sāks darboties abi Paks II jaunie bloki. Komisija uzskata, ka šie Ungārijas minētie jaunie starpsavienojumi uzlabos pārrobežu komerciālo plūsmu, jo īpaši importa, pieejamību.

                  (376)

                  Kā norādīts 369. apsvērumā, Komisija ņēma vērā arī NERA pētījuma konstatējumus, saskaņā ar kuriem kodoltehnoloģijas arī turpmāk būs cenas ņēmējas, nevis cenas noteicējas pat Pakšas AES un Paks II darbības pārklāšanās periodā, kad varbūtība, ka kodoltehnoloģijas kļūs par cenu noteicošajām tehnoloģijām, būs mazāka par 5 % visās stundās (skatīt 113. apsvēruma 11. attēlu).

            5.3.8.3.
            Vairumtirdzniecības tirgus likviditātes risks

                  (377)

                  Kā paskaidrots 2.6. iedaļā, izplatītākie darījumi Ungārijas vairumtirdzniecības enerģētikas nozarē tiek veikti, pamatojoties uz divpusējiem EPL, un HUPX vēl nav sasniegusi piemērotu likviditātes līmeni. Līdz šim Komisijai bija sākotnējas šaubas par to, vai scenārijā, kur noteicošais piegādātājs (MVM grupa) un būtiska daļa jaunās ražošanas jaudas (Paks II) pieder vienai struktūrai (Ungārijas valstij), tirgi varētu kļūt mazāk likvīdi, jo iesaistītie dalībnieki varētu ierobežot tirgū pieejamo piegādes piedāvājumu skaitu.

                  (378)

                  Komisija arī uzskatīja, ka atkarībā no tā, kā tirgū tiks pārdota jauno reaktoru saražotā elektroenerģija, likviditāte var tikt būtiski ietekmēta un varētu palielināties izmaksas, ko sedz lejupējie konkurenci, ja tiks ierobežota šo konkurentu piekļuve svarīgam izejmateriālam (norobežošana no izejmateriāliem). Tas varētu notikt, ja Paks II saražoto elektroenerģiju pārdotu, galvenokārt pamatojoties uz ilgtermiņa līgumiem, tikai noteiktiem piegādātājiem, un tādējādi Paks II gūtu ietekmi ne tikai ražošanas tirgū, bet arī mazumtirdzniecības tirgū.

                  (379)

                  Saiknes izslēgšana starp Paks II un valstij piederošiem operatoriem mazumtirdzniecības tirgū, kā paskaidrots 353. apsvērumā, palīdzēja novērst dažas Komisijas bažas.

                  (380)

                  Komisija norāda, ka Ungārija apstiprināja, kā paskaidrots 118. apsvērumā, ka Paks II saražotās jaudas tirdzniecības stratēģija būs godīgas konkurences komerciāla, peļņu optimizējoša stratēģija, kas tiks īstenota, pamatojoties komerciāliem tirdzniecības darījumiem, kas noslēgti, pamatojoties uz piedāvājumiem, par kuriem vienojas pārredzamā tirdzniecības platformā vai biržā.

                  (381)

                  Proti, Ungārija apstiprināja, ka šāda tirdzniecības stratēģija (izņemot Paks II pašu patēriņam) tiktu veidota šādi:

                              a)

                                 Paks II pārdotu vismaz 30 % kopējās saražotās elektroenerģijas HUPX nākamās dienas, tās pašas dienas un nākotnes tirgū. Var izmantot arī citas līdzīgas elektroenerģijas biržas, pamatojoties uz vienošanos ar Komisijas dienestiem vai piekrišanu, ko tie dod vai atsaka divu nedēļu laikā pēc Ungārijas iestāžu pieprasījuma iesniegšanas;

                              b)

                              atlikusī daļa Paks II saražotās kopējās elektroenerģijas ir jāpārdod ar objektīviem, pārredzamiem un nediskriminējošiem noteikumiem izsolēs. Ungārijas elektroenerģijas regulatoram ir jāizstrādā šādu izsoļu noteikumi līdzīgi izsoļu prasībām, ko paredz MVM Partner. Ungārijas enerģijas regulatoram ir jāuzrauga arī šo izsoļu norise.

                  (382)

                  Komisija arī norāda, ka Ungārija nodrošinātu, lai piedāvājumi būtu vienlīdz pieejami visiem licencētajiem vai reģistrētajiem tirgotājiem ar vienādiem tirgus noteikumiem izsoļu platformā, ko vadīs Paks II, un ka šīs platformas piedāvājumu apstiprināšanas sistēma ir pārbaudāma un pārredzama. Netiks piemēroti nekādi ierobežojumi attiecībā uz iegādātās elektroenerģijas galīgo izmantošanu.

                  (383)

                  Tādējādi ir nodrošināts, ka Paks II saražotā elektroenerģija būs pieejama vairumtirdzniecības tirgū visiem tirgus dalībniekiem pārredzamā veidā un ka nepastāv risks, ka Paks II saražotā elektroenerģija būs monopolizēta saskaņā ar ilgtermiņa līgumiem, radot tirgus likviditātes risku.

                  (384)

                  Attiecīgi Komisija uzskata, ka tirgus likviditātes riski, ko varētu izraisīt pasākums, ir mazi.

            5.3.8.4.
            Secinājums par konkurences kropļojumiem un vispārējo līdzsvaru

                  (385)

                  Pēc rūpīga novērtējuma šā lēmuma 5.3. iedaļā Komisija atzīst, ka pasākums ir vērsts uz jaunu ieguldījumu veicināšanu kodolenerģijā, tāpēc tas atbilst Euratom līgumā paredzētajam kopīgu interešu mērķim un vienlaikus uzlabo piegādes drošību.

                  (386)

                  Atbalsts tiks piešķirts samērīgā veidā. Ungārija nodrošinās, lai Paks II atlīdzinātu valstij ar jaunajām ražošanas iekārtām saistītās izmaksas, un Paks II nesaglabās peļņu vairāk, kā tas ir vajadzīgs, lai nodrošinātu savu saimniecisko darbību un dzīvotspēju. Komisija arī norāda, ka atbalsta saņēmēja radītā peļņa netiks atkārtoti ieguldīta Paks II jaudas palielināšanā vai jaunu jaudas ražošanas iekārtu iegādē vai būvniecībā bez valsts atbalsta apstiprinājuma.

                  (387)

                  Komisija arī pārbaudīja, vai pasākums nevarētu traucēt citu veidu ražošanai ienākt tirgū, jo īpaši ierobežotajā Pakšas AES un Paks II paralēlās darbības periodā. Tā uzskata, ka šķēršļi ienākšanai ir ierobežoti, jo PSO noteiktais uzstādītās jaudas deficīts nākotnē ļautu ienākt tirgū jaunām ražošanas tehnoloģijām (gan atjaunojamo energoresursu, gan tādu resursu, kas nav mazoglekļa resursi) neatkarīgi no tā, vai Paks II tiks uzbūvēta vai ne.

                  (388)

                  Komisija arī pārbaudīja pasākuma iespējamo pārrobežu ietekmi, tomēr, tā kā Paks II izmēra ziņā ir līdzīga pašreiz izmantotajiem Pakšas AES četriem blokiem, netiek plānots, ka tai būs būtiska pārrobežu nozīme, pat neatkarīgi no Ungārijas labā starpsavienojuma līmeņa, jo Ungārija arī turpmāk būs neto importētāja ar vienu no augstākajām cenām reģionā. Papildus plānotajam importa/eksporta deficītam Ungārijā Komisija uzskata, ka Paks II ietekme uz elektroenerģijas cenu reģionos, kas nav tieši Ungārijas kaimiņos, būs ierobežota attāluma un tīkla ierobežojumu dēļ, kas padarītu elektroenerģijas ražošanu Ungārijā vēl dārgāku tālākiem reģioniem.

                  (389)

                  Komisija arī ņēma vērā konstatējumu par to, ka Pakšas AES un Paks II paralēlās darbības periodā, kas būs īsāks, nekā sākotnēji plānots, paredzamais valsts maksimālais pieprasījuma pieaugums netiks apmierināts tikai ar iekšzemes elektrostacijām.

                  (390)

                  Komisija atkārto, ka citi iespējamie kropļojumi, piemēram, tirgus koncentrācijas pastiprināšanās, kā arī nepietiekama tirgus likviditāte, ir samazināti līdz minimumam, ņemot vērā apliecinājums, ko Ungārija iesniedza 2016. gada 28. jūlijā.

                  (391)

                  Tāpēc Komisija secina, ka visi iespējamie konkurences kropļojumi ir ierobežoti un novērsti, nosakot kopīgu mērķi, ko ir plānots sasniegt samērīgā veidā, jo īpaši, ņemot vērā apliecinājumus, ko Ungārija iesniedza 2016. gada 28. jūlijā.

            6.   SECINĀJUMS

                  (392)

                  Ņemot vērā šos apsvērumus, Komisija secina, ka Ungārijas paziņotais pasākums ir valsts atbalsts, kas saskaņā ar Ungārijas 2016. gada 28. jūlijā iesniegtajiem grozījumiem, ir saderīgs ar iekšējo tirgu atbilstoši LESD 107. panta 3. punktam,

            IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
      1. pants
      Pasākums, ko Ungārija plāno īstenot, lai finansiāli atbalstītu divu jaunu kodolreaktoru izveidi, kurus pilnīgi finansē Ungārijas valsts par labu struktūrai MVM Paks II Nuclear Power Plant Development Private Company Limited by Shares (Paks II), kurai piederēs šie reaktori un kura tos ekspluatēs, ir valsts atbalsts.
      2. pants
      Pasākums ir saderīgs ar iekšējo tirgu saskaņā ar 3. pantā minētajiem nosacījumiem.
      3. pants
      Ungārijai ir jānodrošina, ka Paks II izmanto Paks II atomelektrostacijas (Paks II AES) 5. un 6. bloka radīto peļņu tikai šādiem mērķiem:

                  a)

                     Paks II projektam (“projekts”), kas ir definēts kā divu jaunu Paks II AES bloku – 5. un 6. bloka – ar VVER reaktoriem izveide, finansēšana, būvniecība, nodošana ekspluatācijā, ekspluatācija un tehniskā apkope, renovācija, atkritumu apsaimniekošana un izņemšana no ekspluatācijas Ungārijā. Peļņu nedrīkst izmantot, lai finansētu ieguldījumus darbībās, kas nav iepriekš definētā projekta darbības jomā;

                  b)

                  peļņas pārskaitīšanai Ungārijas valstij (piemēram, dividenžu veidā).

            Ungārija nodrošina, ka Paks II neveic (atkārtotus) ieguldījumus Paks II pašas jaudas vai darbmūža pagarināšanā un papildu ražošanas jaudas būvniecībā, izņemot ieguldījumu Paks II AES 5. un 6. reaktora būvniecībā. Ja šādi jauni ieguldījumi tiktu veikti, tiem būtu vajadzīgs atsevišķs valsts atbalsta apstiprinājums.
      Ungārija nodrošina, ka Paks II saražotās jaudas tirdzniecības stratēģija būs godīgas konkurences komerciāla, peļņu optimizējoša stratēģija, kas tiks īstenota, pamatojoties komerciāliem tirdzniecības darījumiem, kas noslēgti, pamatojoties uz piedāvājumiem, par kuriem vienojas pārredzamā tirdzniecības platformā vai biržā. Paks II saražotās enerģijas (izņemot Paks II pašas patēriņam paredzētās enerģijas) tirdzniecības stratēģija ir šāda:

                  1. līmenis: Paks II ir jāpārdod vismaz 30 % no kopējās saražotās elektroenerģijas Ungārijas Elektroenerģijas biržas (HUPX) nākamās dienas, tās pašas dienas un nākotnes tirgū. Var izmantot arī citas līdzīgas elektroenerģijas biržas, pamatojoties uz vienošanos ar Komisijas dienestiem vai piekrišanu, ko tie dod vai atsaka divu nedēļu laikā pēc Ungārijas iestāžu pieprasījuma iesniegšanas.

                  2. līmenis: atlikusī daļa Paks II saražotās kopējās elektroenerģijas ir jāpārdod ar objektīviem, pārredzamiem un nediskriminējošiem noteikumiem izsolēs. Ungārijas elektroenerģijas regulatoram ir jāizstrādā šādu izsoļu noteikumi līdzīgi izsoļu prasībām, ko paredz MVM Partner (Ungārijas regulatora Lēmums 741/2011). Ungārijas enerģijas regulatoram ir jāuzrauga arī šo izsoļu norise.

            Ungārija nodrošina, ka 2. līmenī paredzēto izsoļu platforma ir jāvada Paks II, un ir jānodrošina, ka piedāvājumi ir vienlīdz pieejami visiem licencētajiem vai reģistrētajiem tirgotājiem ar vieniem un tiem pašiem tirgus noteikumiem. Piedāvājumu apstiprināšanas sistēma ir pārbaudāma un pārredzama. Netiek piemēroti nekādi ierobežojumi attiecībā uz iegādātās elektroenerģijas galīgo izmantošanu.
      Turklāt Ungārija apņemas nodrošināt, ka Paks II, tās tiesībpārņēmēji un saistītie uzņēmumi ir pilnīgi tiesiski un strukturāli nodalīti, pakļauti neatkarīgai lēmējvarai Jurisdikcijas paziņojuma par apvienošanos (151) 52. un 53. punkta izpratnē un tiek uzturēti, pārvaldīti un vadīti neatkarīgi un nesaistīti ar MVM grupu un visiem tās uzņēmumiem, tiesībpārņēmējiem un saistītajiem uzņēmumiem, kā arī citiem valsts kontrolētiem uzņēmumiem, kuri darbojas enerģijas ražošanā, vairumtirdzniecībā vai mazumtirdzniecībā..
      4. pants
      Ungārija iesniedz Komisijai gada pārskatus par 3. pantā minēto pienākumu izpildi. Pirmais ziņojums tiek iesniegts vienu mēnesi pēc Paks II komerciālās darbības pirmā finanšu gada noslēguma.

         Briselē, 2017. gada 6. martā

               Komisijas vārdā –

               Komisijas locekle

            Margrethe VESTAGER

         (1)  OV C 8, 12.1.2016., 2. lpp.

         (2)  Skatīt 1. zemsvītras piezīmi.

         (3)  Krievijas Federācijas valdības un Ungārijas valdības nolīgums par sadarbību miermīlīgā kodolenerģijas izmantošanā, kas noslēgts 2014. gada 14. janvārī un ratificēts Ungārijā ar Ungārijas parlamenta 2014. gada likumu Nr. II (2014 évi II. törvény a Magyarország Kormánya és az Oroszországi Föderáció Kormánya közötti nukleáris energia békés célú felhasználása terén folytatandó együttműködésről szóló Egyezmény kihirdetéséről).

         (4)  Ungārijas iestādes ir pieņēmušas, ka reaktoru neto jauda ir 1 180MW uz vienu bloku.

         (5)  SVN 3. pants.

         (1)  Valdības Rezolūcija 1429/2014. (VII. 31.) (A Kormány 1429/2014. (VII. 31.) Korm. Határozata a Magyarország Kormánya és az Oroszországi Föderáció Kormánya közötti nukleáris energia békés célú felhasználása terén folytatandó együttműködésről szóló Egyezmény kihirdetéséről szóló 2014. évi II. törvény szerinti Magyar Kijelölt Szervezet kijelölése érdekében szükséges intézkedésről).

         (6)  SVN 8. pants.

         (7)  Krievijas Federācijas valdības un Ungārijas valdības nolīgums par Ungārijas valdībai piešķirtās kredītiespējas pagarināšanu kodolelektrostacijas būvniecības finansēšanai Ungārijā, noslēgts 2014. gada 28. martā.

         (8)  Sīkāku informāciju par MVM grupu skatīt Lēmuma par procedūras sākšanu 18. apsvērumā.

         (9)  Ungārijas Elektroenerģijas sistēmas dati (Mavir, 2014. gads) – https://www.mavir.hu/documents/10262/160379/VER_2014.pdf/a0d9fe66-e8a0-4d17-abc2-3506612f83df, iegūti 2015. gada 26. oktobrī.

         (10)  25/2009. (IV.4.) OGY Határozat a paksi bővítés előkészítéséről.

         (11)  Valsts enerģētikas stratēģija (Valsts attīstības ministrija, Ungārija, 2011. gads):
      http://2010-2014.kormany.hu/download/7/d7/70000/Hungarian%20Energy%20Strategy%202030.pdf.

         (12)  A magyar villamosenergia-rendszer közép- és hosszú távú forrásoldali kapacitásfejlesztése (Medium- and long-term development of generation assets of the Hungarian electricity system):

      https://www.mavir.hu/documents/10258/15461/Forr%C3%A1selemz%C3%A9s_2016.pdf/462e9f51-cd6b-45be-b673-6f6afea6f84a (Mavir, 2016. gads).

         (13)  Valsts drošības ministrijas rīkojums Nr. 45/2014. (XI.14.) [45/2014. (XI.14.) NFM rendelet az MVM Paks II. Atomerőmű Fejlesztő Zártkörűen Működő Részvénytársaság felett az államot megillető tulajdonosi jogok és kötelezettségek összességét gyakorló szervezet kijelöléséről].

         (14)  SVN 9. pants.

         (15)  3,95 % līdz pirmajai atmaksas dienai un 4,50 – 4,95 % nākamajā 21 gadā.

         (16)  Katrā septiņu gadu periodā: 25 %, 35 % un 40 % no faktiski izmantotās kredītiespējas summas.

         (*1)  Konfidenciāla informācija / komercnoslēpums.

         (17)  [..]

         (18)  Atkāpšanās nauda ir noteikta summa, par ko vienojušās līgumslēdzējas puses un kas ir maksājama kā kompensācija gadījumā, ja netiek pildīti konkrēti līgumā paredzētie pienākumi.

         (19)  Skatīt Ungārijas Enerģētikas biroja 2011. gada 14. oktobra Lēmumu Nr. 747/2011.

         (20)  “Többi nagyerőmű” nozīmē “citas lielās elektrostacijas”, savukārt “kiserőművek” nozīmē “mazas elektrostacijas”.

         (21)  Valsts ziņojums par enerģiju Ungārijā (Eiropas Komisija, 2014. gads): https://ec.europa.eu/energy/sites/ener/files/documents/2014_countryreports_hungary.pdf, iegūts 2015. gada 26. oktobrī.

         (22)  A magyar villamosenergia-rendszer közép- és hosszú távú forrásoldali kapacitásfejlesztése (Medium- and long-term development of generation assets of the Hungarian electricity system): https://www.mavir.hu/documents/10258/15461/Forr%C3%A1selemz%C3%A9s_2016.pdf/462e9f51-cd6b-45be-b673-6f6afea6f84a (Mavir, 2016. gads).

         (23)  TEIP pārbaude ir standarta pārbaude, ko veic, lai novērtētu atbalsta esību, un to izmantoja arī Ungārija savās ekonomiskajās analīzēs, ko tā iesniedza gan pirms, gan pēc paziņošanas par lietu. Komisija rūpīgi izvērtēja un pēc tam papildināja Ungārijas iesniegto TEIP analīzi, lai gūtu pati savu novērtējumu par atbalsta esību.

         (24)  T-319/12 un T-321/12 – Spānija un Ciudad de la Luz/Komisija, ECLI:EU:T:2014:604, 40. punkts, T-233/99 un T-228/99 – Landes Nordrhein-Westfalen/Komisija, ECLI:EU:T:2003:57, 245. punkts.

         (25)  Parasti ir divi vispārēji kapitāla avoti: pašu kapitāls un (finanšu) saistības. Kapitāla kopējās izmaksas ir vidējā svērtā kapitāla cena (WACC), ņemot vērā pašu kapitāla un saistību īpatsvaru.

         (26)  OV C 200, 28.6.2014., 1. lpp.

         (27)  Skatīt 9. zemsvītras piezīmi.

         (28)  Vispirms TEIP parasti veic nozares ietvaros, savukārt otrā pārbaude ir īpaši paredzēta elektroenerģijas nozarei.

         (29)  LCOE ir enerģijas ražošanas projekta īstenošanas un darbības kopējās izmaksas, kas izteiktas vienotā elektroenerģijas cenā projekta darbības periodā. Oficiāli

         LCOE = [Summat (Izmaksast × (1 + r) – t)] / [Summat (MWh × (1 + r) – t)],
      kur r ir diskonta likme, bet t apzīmē gadu. Tādējādi tās ir atkarīgs no piemērotās diskonta likmes. Parasti projekta WACC piemēro kā diskonta likmi.

         (30)  Šis dokuments ir publiski pieejams http://www.kormany.hu/download/6/74/90000/2015_Economic%20analysis%20of%20Paks%20II%20-%20for%20publication.pdf.

         (31)  Finanšu modelis ir sākotnējā finanšu modeļa atjaunināta versija. Atjauninājumi ietver līgumus starp “Pakša II” un AS NIAEP, kodolelektrostacijas piegādātājuzņēmumu.

         (32)  Skatīt Lēmuma par procedūras sākšanu 52.–81. apsvērumu.

         (33)  Skatīt http://www.worldenergyoutlook.org/weo2014/.

         (34)  Nepietiekamas informācijas un neskaidrību dēļ Lēmumā par procedūras sākšanu nebija izvērtētas aplēses, pamatojoties uz šo metodiku. Tāpēc turpmākajā pārskatā iekļauti dokumenti arī no laika pirms Lēmuma par procedūras sākšanu pieņemšanas.

         (35)  ESAO/IEA/NEA pētījumā LCOE ir 89,94 USD/MWh (skatīt 4.7. tabulu), un nav skaidrs, kā ekonomikas pētījuma 3. attēlā minētā vērtība 70 EUR/MWh un vērtība 50,5–57,4 EUR/MWh tika iegūtas no iepriekš minētās vērtības. ESAO/IEA/NEA 2015. gada pētījums ir pieejams https://www.oecd-nea.org/ndd/egc/2015/.

         (36)  Skatīt Aszódi, A., Boros I. un Kovacs, A., (2014. gads) “A paksi atomerőmű bővítésének energiapolitikai, műszaki és gazdasági kérdései”, žurnāls Magyar Energetika, 2014. gada maijs. Tulkojums angļu valodā Extension of the Paks II NPP – energy political, technical and economical evaluations (“Pakšas II” kodolelektrostacijas paplašināšana – enerģijas politiskais, tehniskais un ekonomiskais novērtējums) tika iesniegts Komisijai 2016. gada februārī. Šajā pētījumā ir iekļauti aprēķini HUF un secināts, ka vidējās LCOE projekta laikā ir 16,01–16,38 HUF/kWh. Nav sniegta sīkāka informācija par to, kā šie HUF izteiktie rādītāji tika pārvērsti EUR/MWh izteiktā LCOE diapazonā, kas minēts 81. apsvērumā.

         (37)  Skatīt ekonomikas pētījuma 15. attēlu.

         (38)  Skatīt ekonomikas pētījuma 77. lappusi.

         (39)  Eiropas Atomenerģijas kopienas (Euratom) dibināšanas līgums.

         (*2)  No data provided in forecast

         (*3)  Assumption: Slovenia starting from zero.

         Avots: NERA pētījums.

         (*4)  No data provided in forecast

         (*5)  Assumption: Slovenia starting from zero.

         Avots: NERA pētījums.

         (40)  ENTSO-E (2015. gads), visu PSO priekšlikums jaudas aprēķināšanas reģioniem (JAR) saskaņā ar 15. panta 1. punktu Komisijas 2015. gada 24. jūlija Regulā (ES) 2015/1222, ar ko izveido jaudas piešķiršanas un pārslodzes vadības vadlīnijas, 2015. gada 29. oktobris, 9. lpp., 9. pants.

         (41)  Komisijas 2014. gada 8. oktobra Lēmums (ES) 2015/658 par atbalsta pasākumu SA.34947 (2013/C) (ex 2013/N), ko Apvienotā Karaliste plāno īstenot, lai atbalstītu Hinkley Point C atomelektrostaciju (OV L 109, 28.4.2015., 44. lpp.).

         (42)  Komisijas konsolidētais jurisdikcijas paziņojums saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 par kontroli pār uzņēmumu koncentrāciju (OV C 95, 16.4.2008., 1. lpp.).

         (43)  Komisijas 1994. gada 21. februāra Lēmums 94/285/Euratom par procedūru Euratom līguma 53. panta otrā punkta piemērošanai (OV L 122, 17.5.1994., 30. lpp.), 22. punkts.

         (44)  Komisijas 2000. gada 8. jūnija Regula (EK) Nr. 1209/2000, ar ko nosaka procedūras Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 41. pantā noteikto paziņojumu sniegšanai (OV L 138, 9.6.2000., 12. lpp.).

         (45)  Skatīt 13.c) apsvērumu.

         (46)  Skatīts Candole Partners – Pakšas II AES ekonomiskās iespējamības novērtējums, 2016. gada februāris, pieejams http://www.greenpeace.org/hungary/Global/hungary/kampanyok/atomenergia/paks2/NPP%20Paks%20II%20Candole.pdf .

         (47)  Skatīt Felsmann Balázs, “Működhet-e Paks II állami támogatások nélkül? Az erőműtársaság vállalatgazdasági közelítésben”, pieejams https://energiaklub.hu/sites/default/files/paks2_allami_tamogatas_2015jun.pdf.

         (48)  Ļeņingradskaja KES apraksts ir pieejams: http://atomproekt.com/en/activity/generation/vver/leningr_npp/, skatīts 2017. gada 24. februārī.

         (49)  IEA WEO 2015 skatīt http://www.worldenergyoutlook.org/weo2015/.

         (50)  IEA WEO 2015 apsvērts arī ceturtais scenārijs, “450 scenārijs”, kurā aprakstīta virzība uz 2 oC klimata mērķi, ko var sasniegt, izmantojot tehnoloģijas, kas drīzumā būs komerciāli pieejamas.

         (51)  Atšķirības starp Vācijas un Ungārijas nākotnes cenām, iespējams, ir radušās nepilnīgās tirgu sasaistes dēļ.

         (52)  Candole pētījumā ir papildu iedaļa, kurā ir salīdzinātas “Pakšas II” izmaksas ar Francijas Revīzijas palātas aplēstajām EPR reaktoru darbības izmaksām (2002. gads), kas publicētas Boccard, N. rakstā The Costs of Nuclear Electricity: France after Fukushima (“Kodolelektroenerģijas izmaksas: Francija pēc Fukušimas”), pieejams http://papers.ssrn.com/sol3/papers.cfm?abstract_id=2353305.

         (53)  Atsauce uz to ir dota Romhányi Balázs, “A Paks II beruházási költségvetés-politikai következnényei”, kas pieejams https://energiaklub.hu/sites/default/files/a_paks_ii_beruhazas_koltsegvetes-politikai_kovetkezmenyei.pdf.

         (54)  Atsauce uz to ir dota Fazekas, M. et al pētījumā The Corruption Risks of Nuclear Power Plants: What Can We Expect in Case of Paks2? (“Korupcijas riski kodolelektrostacijās: ko varam gaidīt Paks II gadījumā?”), kas pieejams http://www.pakskontroll.hu/sites/default/files/documents/corruption_risks_paks2.pdf.

         (55)  http://www.kormany.hu/download/a/84/90000/2015%20Economic%20analysis%20of%20Paks%20II.pdf

         (56)  https://ec.europa.eu/programmes/horizon2020/en/what-horizon-2020

         (57)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Direktīva 2009/72/EK par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu un par Direktīvas 2003/54/EK atcelšanu (OV L 211, 14.8.2009., 55. lpp.).

         (58)  Kopienas pamatnostādnes par valsts atbalstu vides aizsardzībai (OV C 82, 1.4.2008., 1. lpp.).

         (59)  https://www.oecd-nea.org/ndd/climate-change/cop21/presentations/stankeviciute.pdf

         (60)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 26. februāra Direktīva 2014/24/ES par publisko iepirkumu un ar ko atceļ Direktīvu 2004/18/EK (OV L 94, 28.3.2014., 65. lpp.).

         (61)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 26. februāra Direktīva 2014/25/ES par iepirkumu, ko īsteno subjekti, kuri darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs, un ar ko atceļ Direktīvu 2004/17/EK (OV L 94, 28.3.2014., 243. lpp.).

         (62)  T-289/03 BUPA, 313. punkts.

         (63)  http://ec.europa.eu/transparency/regdoc/rep/1/2016/LV/1-2016-177-LV-F1-1.PDF

         (64)  Ungārija iesniegtajos dokumentos nebija norādījusi laika grafiku un izmantoja pieejamos rādītājus par dažādiem periodiem, kas dažkārt bija neatbilstoši. Lai gan Ungārijas iesniegtajos dokumentus lielākā uzmanība bija pievērsta 2014. gada decembra lēmumam par ieguldījumiem, otrajā paskaidrojošajā vēstulē, ko iesniedza Ungārija, bija izmantoti arī 2015. gada jūlija pašu kapitāla riska prēmijas rādītāji.

         (65)  IIB līgumā ir noteikts, ka jauno reaktoru būvniecība ir sadalīta divos posmos, no kuriem pirmo veido vienīgi [..], bet otro [..].

         (66)  Piemēram, pašu kapitāla riska prēmija ir aplēsta 9,0 % salīdzinošajā analīzē, ko Ungārija iekļāva minētajos pētījumos, pretstatā aplēstajai pašu kapitāla riska prēmijai 4,0 % apmērā augšupējā metodē tajos pašos pētījumos.

         (67)  Skatīt Damodaran, A. “Equity risk premium (ERP): Determinants, estimation and implications – The 2016 Edition” (2016), section “Estimation Approaches – Historical Premiums” (“Pašu kapitāla riska prēmija (PKRP). Noteicošie faktori, aplēses un ietekme”, 2016. gada izdevums (2016. gads), sadaļa “Aprēķināšanas pieejas – vēsturiskās prēmijas”), 29.–34. lpp., pieejams http://papers.ssrn.com/sol3/papers.cfm?abstract_id=2742186. Turklāt šķiet, ka šīs šaubas pastiprina Ungārijas biržas vēsturiskā indeksa gadījums, kad slēgšanas vērtība 2006. gada 2. maijā bija 24 561,80, bet 2016. gada 2. maijā – 26 869,01 (dati lejupielādēti no https://www.bet.hu/oldalak/piac_most).

         (68)  Saskaņā ar Moody’s 2009. gada pētījumu, ja amerikāņu ražošanas uzņēmumi paziņo par kodolelektrostacijas būvniecības projektu, ir paredzams vidējais samazinājums par četrām pakāpēm. Savukārt A. Damodaran savās datubāzēs aplēš, ka kredītreitinga starpība par četrām pakāpēm, piemēram, A3 un Ba1, veidotu kopējo pašu kapitāla riska prēmiju 2,0 % apmērā (A. Damodaran datubāze, 2016. gada jūlija versijas vērtības).

         (69)  Paks II gadījumā šā riska apmērs ir samazināts, jo tā ir pakļauta vienīgi būvniecības riskam.

         (70)  CAMP ir kapitāla aktīvu cenu noteikšanas modelis aktīvu ienesīguma noteikšanai, skatīt http://www.investopedia.com/terms/c/capm.asp.

         (71)  Komisija izskatīja arī valsts obligāciju likmes EUR un USD, taču šo valsts obligāciju termiņš bija īsāks, bet EUR izteiktās obligācijas tika pēdējo reizi izdotas 2011. gada maijā, savukārt USD izteiktās obligācijas – 2014. gada martā. Laikā, kad valsts obligāciju likmes tik ļoti atšķiras, Komisija nolēma neiekļaut šīs obligācijas analīzē. Turklāt to iekļaušana palielinātu WACC aplēsto vērtību, padarot to izslēgšanu no analīzes par konservatīvu izvēli.

         (72)  2014. gada decembra rādītājus skatīt sadaļā “Riska prēmijas citos tirgos” > 1/14 tīmekļa vietnē http://people.stern.nyu.edu/adamodar/New_Home_Page/dataarchived.html. 2017. gada februāra rādītājus skatīt sadaļā “Riska prēmijas citos tirgos” >, lejupielādēt no tīmekļa vietnes http://pages.stern.nyu.edu/~adamodar/New_Home_Page/datacurrent.html. Damodaran datubāze tiek bieži izmantota un citēta finanšu praksē.

         (73)  2014. gadam, skatīt Fernandez, P., Linares P. un Acin, I. F., “Market Risk Premium used in 88 countries in 2014: a survey with 8 228 answers” (“Tirgus riska prēmijas, ko izmantoja 88 valstīs 2014. gadā: pētījums ar 8 228 atbildēm”), 2014. gada 20. jūnijs, pieejams http://www.valuewalk.com/wp-content/uploads/2015/07/SSRN-id2450452.pdf. 2016. gadam, skatīt Fernandez, P., Ortiz, A. un Acin, I. F., “Market Risk Premium used in 71 countries in 2016: a survey with 6 932 answers” (“Tirgus riska prēmijas, ko izmantoja 71 valstī 2016. gadā: pētījums ar 6 932 atbildēm”), 2016. gada 9. maijs, pieejams https://papers.ssrn.com/sol3/papers2.cfm?abstract_id=2776636&download=yes.

         (74)  Pārējās beta vērtības, ko piedāvāja Ungārija TEIP pētījumā un otrajā paskaidrojošajā vēstulē, un beta vērtības, kas atbilst attiecīgi sabiedrisko pakalpojumu, atjaunojamo energoresursu un enerģētikas nozarei Damodaran datubāzē, visas ir lielākas par 1. Tāpēc beta vērtības 0,92 apmērā izmantošana ir konservatīva izvēle, jo tā rada zemāku WACC vērtību nekā citas, lielākas beta vērtības.

         (75)  Skatīt http://www.mnb.hu/statisztika/statisztikai-adatok-informaciok/adatok-idosorok, rinda XI. Deviza, penz es tokepiac > Allampapir piaci referenciahozamok par pirmo un https://www.quandl.com/data/WORLDBANK/HUN_FR_INR_RISK-Hungary-Risk-premium-on-lending-lending-rate-minus-treasury-bill-rate par pēdējo. Attiecībā uz pēdējo vērtību ieteicams to izmantot uzmanīgi Ungārijas korporatīvo obligāciju tirgus nelielā izmēra dēļ. Dati attiecas uz 2014. gada 31. decembri. Par pēdējiem periodiem dati nav pieejami.

         (76)  Šie rādītāji ir lielāki nekā Ungārijas iegūtie galvenokārt tāpēc, ka Komisija izmantoja augstāku bezriska likmi un pašu kapitāla riska prēmiju (Ungārijas izvēles ir kritizētas 208. apsvērumā).

         (77)  Valstij raksturīgos WACC rādītājus, kas attiecas uz 2014. gada decembri, skatīt “Dati” > “Arhivētie dati” > “Kapitāla izmaksas sadalījumā pa nozarēm” > “Eiropa” > “1/14” http://pages.stern.nyu.edu/~adamodar/. Valstij raksturīgos WACC rādītājus, kas attiecas uz 2017. gada februāri, skatīt “Dati” > “Arhivētie dati” > “Kapitāla izmaksas sadalījumā pa nozarēm” > “Eiropa” > http://pages.stern.nyu.edu/~adamodar/. Par riska prēmiju rādītājiem skatīt 72. zemsvītras piezīmi. Jānorāda arī tas, ka šī datubāze ir starptautiskas datubāzes daļa un ietver Eiropas valstis (apzīmētas kā Rietumeiropa). Tomēr valstis ir sagrupētas vēl sīkāk, un Ungārija ir apakšgrupā “Attīstītā Eiropa”, skatīt Excel datnes darblapu “Eiropa” vai “Sašķirotas pasaules nozares” http://www.stern.nyu.edu/~adamodar/pc/datasets/indname.xls.

         (78)  Ungārija arī veica īsu salīdzinošo analīzi, pamatojoties uz Damodaran datiem, otrajā paskaidrojošajā vēstulē (tās 2. papildinājumā). Tomēr šī analīze nav atbilstoša, jo tās pamatā ir vēlāka informācija, kas izmantota, lai pamatotu 2014. gadā pieņemto lēmumu par ieguldījumiem.

         (79)  Rādītāji šajās tabulās ir koriģēti, piemērojot parādam Ungārijas uzņēmumu ienākuma nodokļa likmi 19 % apmērā.

         (80)  2014. gada datubāzē nebija pieejami dati par “Videi nekaitīgo un atjaunojamo energoresursu” nozari. 2016. gadā šajā nozarē WACC bija lielāka nekā pārējās divās iekļautajās nozarēs, kas liecina, ka tās iekļaušana palielinātu 2014. gada WACC aplēsi, ja tā būtu pieejama.

         (81)  Skatīt 68. zemsvītras piezīmi.

         (82)  Šajā tabulā iekļautajos rādītājos ir izmantotas beta vērtības, kas iegūtas no Damodaran nozares līmeņa WACC datubāzes.

         (83)  Šajā gadījumā ir izmantota vienkārši vidējā vērtība, nevis svērtā vidējā vērtība, ņemot vērā katrā segmentā iekļauto uzņēmumu skaitu, jo lielākā uzmanība ir pievērsta aizstājējsegmentiem, nevis aizstājējuzņēmumiem. Svērtās vidējās vērtības izmantošana neradītu starpību 2016. gadā, savukārt 2014. gadā vērtības būtu nedaudz augstākas, kas norādītu uz augstākām WACC vērtībām. Tāpēc vienkāršas, nevis svērtās vidējās vērtības izmantošana ir konservatīva šajā situācijā.

         (84)  Aplēses galvenais elements ir tas, ka Damodaran definē pašu kapitāla riska prēmiju valstij kā nobrieduša tirgus prēmijas un papildu valsts risks prēmijas summu, pamatojoties uz valsts starpību pēc noklusējuma un valsts paaugstināto starpību (par 1,5 2014. gadā un par 1,39 2016. gadā), lai atainotu augstāku pašu kapitāla risku tirgū. Sīkāku informāciju skatīt Damodaran valstu pašu kapitāla riska prēmiju datubāzes darblapā “Paskaidrojumi un BUJ”, pieejama http://www.stern.nyu.edu/~adamodar/pc/datasets/ctryprem.xls.

         (85)  Jāņem vērā, ka Ungārijai raksturīgā papildu pašu kapitāla riska prēmija, kas aprēķināta ii) punktā, ir jāreizina ar 8. tabulā minētajām beta vērtībām, lai to varētu iekļaut iii) punktā iegūtajās pašu kapitāla izmaksās.

         (*6)  WACC formulā ir izmantotas parāda izmaksas pēc nodokļa atskaitīšanas.

         (86)  Turklāt 2014. gada apakšējā robeža 9,15 % apmērā varētu būt jākoriģē uz augšu, ja būtu pieejami 2014. gada dati par “Videi nekaitīgiem un atjaunojamiem energoresursiem”.

         (87)  Datums, kad tika izdota IEA 2014. gada cenas prognoze.

         (88)  D līkne ir konfidenciāla informācija / komercnoslēpums.

         (89)  Ungārijas valdība neiesniedza sīkāku informāciju par izmantotajiem valūtas kursiem. Piemēroto vērtību 0,9 var iegūt no finanšu modeļa. 2015. gada septembra vidējais mēneša valūtas kurss bija 0,89. EUR/USD valūtas kurss (kā arī citas šajā dokumentā izmantotās vērtības) ir iegūts no ECB tīmekļa vietnes http://sdw.ecb.europa.eu/quickview.do;jsessionid=B13D3D3075AF28A4265A4DF53BE1ABC0?SERIES_KEY=120.EXR.D.USD.EUR.SP00.A&start=01-07-2014&end=15-11-2016&trans=MF&submitOptions.x=46&submitOptions.y=5.

         (90)  Lielo EUR/USD valūtas kursa atšķirību dēļ Komisija izvēlējās vidējo valūtas kursu trīs mēnešos pirms 2014. gada 9. decembra, kad tika pieņemts sākotnējais lēmums par ieguldījumiem, tostarp tas tika publicēts IEA WEO (2014). Kā alternatīvu var izmantot arī gada vidējo valūtas kursu. Gada vidējais valūtas kurss laikposmā līdz 2014. gada decembrim ir 0,75, kas izraisītu nedaudz zemāku IRR vērtību, padarot trīs mēnešu vidējo valūtas kursu par konservatīvu izvēli šajā analīzē.

         (91)  Skatīt http://www.worldenergyoutlook.org/publications/weo-2016/.

         (92)  Vairumtirdzniecības elektroenerģijas cenas rādītājus skatīt 6.13. tabulā IEA WEO 2016, 267. lpp.

         (93)  Šajā gadījumā attiecīgais gada vidējais valūtas kurss ir 0,89, padarot trīs mēnešu vidējo valūtas kursu par konservatīvu izvēli šajā analīzē.

         (94)  D līkne ir konfidenciāla informācija / komercnoslēpums.

         (95)  Līdzīgas lejupējas korekcijas elektroenerģijas cenas prognozēs laikposmā no 2014. gada līdz 2015. gadam veica Apvienotās Karalistes Valsts energosistēma, skatīt, piemēram, 2014. gada Apvienotās Karalistes Valsts energosistēmas Apvienotās Karalistes Nākotnes enerģētikas scenārija 46. lpp., pieejams http://www2.nationalgrid.com/UK/Industry-information/Future-of-Energy/FES/Documents-archive/, 2015. gada Apvienotās Karalistes Valsts energosistēmas Apvienotās Karalistes Nākotnes enerģētikas scenārija 36. lpp., pieejams http://www2.nationalgrid.com/UK/Industry-information/Future-of-Energy/FES/Documents-archive/, norādot vidējo elektroenerģijas cenas prognožu samazinājumu par 12 % prognožu periodā no 2016. gada līdz 2035. gadam. BMWi datiem netika atrasts šāds salīdzinājums.

         (96)  Šajā kvantitatīvajā analīzē Komisija piekrīt Ungārijas pieņēmumiem par to, ka līdz 2040. gadam elektroenerģijas cenas palielināsies, bet pēc tam paliks nemainīgas. Šī ir konservatīva izvēle. Kā alternatīvu varētu veidot cenas prognožu scenārijus, vairāk ņemot vērā plašo atjaunojamo energoresursu ietekmi uz vairumtirdzniecības elektroenerģijas cenām, kad, kā pašlaik var redzēt, zemas cenas būtu norma, un augstākām, bet no laika atkarīgām deficīta cenām. Šāda scenārija gadījumā nākotnes cenas būtu tuvākas pašreizējām cenām (un tas nozīmētu zemāku ienākumu no ieguldījumiem) nekā tām, kas sīkāk izklāstītas turpmākajās iedaļās.

         (97)  “Jaunas politikas scenārija” definīciju skatīt 128. apsvērumā.

         (98)  Skatīt 128. apsvērumu un 53. zemsvītras piezīmi: pašreizējās politikas scenārijā ir ņemti vērā tikai tādi politikas virzieni, kuri tika ieviesti tikai dažus mēnešus pirms publikācijas nonākšanas presē. 450 scenārijā ir aprakstīta virzība uz 2 oC klimata mērķi, ko var sasniegt, izmantojot tehnoloģijas, kuras drīzumā būs komerciāli pieejamas. Visbeidzot, zemas naftas cenas scenārijā ir izpētīta pastāvīgi zemu cenu (zemu naftas cenu dēļ) ietekme uz enerģētikas sistēmu.

         (99)  Komisija neveica šādu visaptverošu kvantitatīvu analīzi attiecīgo datu nepietiekamās kvalitātes dēļ. Tomēr var redzēt, ka cenas līkne, kas atbilst zemas naftas cenas scenārijam, izraisītu būtiski mazāku IRR vērtību nekā cenas līkne, kas atbilst jaunas politikas scenārijam.

         (100)  Skatīt 2.3. iedaļu.

         (*7)  Slodzes koeficients ir uzskatāms par komercnoslēpumu, un tas ir aizstāts ar plašāku slodzes koeficienta diapazonu.

         (101)  Skatīt WNISR2015 25. lpp.

         (102)  Skatīt IEA WEO 2014, 350. lpp.

         (103)  Skatīt http://www.world-nuclear-news.org/NN-Flamanville-EPR-timetable-and-costs-revised-0309154.html un http://www.theecologist.org/News/news_analysis/2859924/finland_cancels_olkiluoto_4_nuclear_reactor_is_the_epr_finished.html.

         (104)  Skatīt WNISR2015 66. lpp.

         (105)  Skatīt IVNP 6.3. iedaļu, pieejams http://www.mvmpaks2.hu/hu/Dokumentumtarolo/Simplified%20public%20summary.pdf.

         (*8)  Finanšu modelī iekļautie rādītāji ir uzskatāmi par komercnoslēpumu, un tie ir aizstāti ar plašākiem diapazoniem.

         (106)  Šādu NN izmaksas var viegli pārsniegt 100 miljardus EUR un, iespējams, sasniegt vērtības daudzu simtu vai pat tūkstošu miljardu euro apmērā (skatīt Wiener Umweltanwaltshaft un Össterreichisce Ökologie-Institut “The true costs of nuclear power” (“Kodolenerģijas reālās izmaksas”), 20.–24. lpp., pieejams http://wua-wien.at/images/stories/publikationen/true-costs-nucelar-power.pdf). Tā kā NN notiek reizi 25 gados (Černobiļa 1986. gadā, Fukušima 2011. gadā) un visā pasaulē darbojas gandrīz 400 kodolreaktoru, pastāv 2 × (1/400) = 0,5 % iespēja, ka NN notiks vienā no abiem Pakšas II reaktoriem pirmajos 25 to darbības gados. Šāda kaitējuma apdrošināšanas izmaksas parasti ir augstākas nekā šāda negadījumā izraisītā kaitējuma paredzamā vērtība, t. i., augstākas nekā 0,5 % × 100 miljardi EUR = 500 miljoni EUR (pieņemot NN negadījuma radītā kaitējuma konservatīvu aplēsi).

         (107)  Felshmann pētījumā ir minēta šāda liela Pakšas I renovācija. Lai gan Ungārijas valdība izslēdz šādas lielas renovācijas nepieciešamību Paks II, nav skaidrs šādas izslēgšanas pamatojums.

         (108)  Komisija neveica šādu nobīžu ietekmes sīku kvantitatīvu analīzi, jo attiecīgie dati nebija pietiekami kvalitatīvi. Tā vietā tika izmantota 239. apsvērumā minētā informācija, lai pamatotu jutīguma analīzi, kas bija pamatā projekta IRR noteikšanai (skatīt 245. un 246. apsvērumu nākamajā iedaļā).

         (109)  Skatīt WNISR2015, 33. lpp.

         (110)  Skatīt WNISR2015, 58.–60. lpp.

         (111)  IEA WEO 2014 ir arī norādīts, ka nepietiekamas pieredzes un apmācības dēļ iepriekš nebijuši projekti ir jābūvē daudz ilgāk un to izmaksas ir daudz augstākas nekā zināmāku projektu gadījumā, skatīt 366. lpp.

         (112)  Par kavēšanos Olkiluoto-3 stacijā skatīt http://www.world-nuclear-news.org/C-Olkiluoto-EPR-supplier-revises-compensation-claim-1002164.html. Par kavēšanos Flamanvilles stacijā skatīt http://www.world-nuclear-news.org/NN-Flamanville-EPR-timetable-and-costs-revised-0309154.html.

         (113)  Skatīt WNISR2015, 64. lpp.

         (114)  Skatīt ht tp://www.world-nuclear.org/information-library/country-profiles/countries-o-s/russia-nuclear-power.aspx.

         (115)  Skatīt WNISR2015 63. lpp., kā arī rakstus presē http://www.osw.waw.pl/en/publikacje/analyses/2013-06-12/russia-freezes-construction-nuclear-power-plant-kaliningrad un http://www.bsrrw.org/nuclear-plants/kaliningrad/.

         (116)  Patiesībā pati Ungārija paredz kavēšanos (skatīt 99. apsvērumu).

         (117)  Šī ir noturīgāka jutīguma analīze nekā tā, ko Ungārija iekļāva finanšu modelī (skatīt 177. apsvērumu), jo pēdējā ir aplūkota tikai viena pamatā esošā mainīgā lieluma pārmaiņu ietekme uz WACC un IRR. Savukārt Montekarlo analīze ļauj noteikt vairāk nekā viena pamatā esošā mainīgā lieluma pārmaiņu ietekmi.

         (118)  Šīs nobīdes tika iegūtas no normālas sadales, izmantojot pamatvērtību, kas iekļauta finanšu modelī, un standarta nobīde ir vienāda ar jutīguma analīzē finanšu modelī iekļautajām nobīdēm – 95 % no šīm normālajām sadalēm iegūto vērtību atbilst divreiz lielākam attālumam nekā izvēlētā standarta sadales nobīde. Izvēlētie vidējās standarta nobīdes pāri bija šādi: i) inflācija ([0–2] %*; 0,25 %), ii) ārvalstu valūtas kurss (HUF/EUR) [300–310]*; 10 %), iii) cenas jutīgums (katra atsevišķa līkne; 2,5 EUR/MWh) un iv) stacijas darbmūžs (60; 5). Dažādām periodiskām izmaksu pozīcijām – i) ekspluatācijas izmaksām, ii) degvielas izmaksām, iii) uzturēšanas kapitālizdevumiem un iv) ekspluatācijas pārtraukšanas un atkritumu apsaimniekošanas izmaksām – tika izvēlēta standarta 10 % nobīde no attiecīgā perioda vērtības.

                  *

                  Šajā zemsvītras piezīmē finanšu modelī izvēlētās metodes ir uzskatāmas par komercnoslēpumu, un tās ir aizstātas ar plašākiem diapazoniem.

         (**)  Pamatvērtība un jaudas izlietojums ir uzskatāmi par komercnoslēpumu, un tie ir aizstāti ar plašākiem diapazoniem.

         (119)  Tā kā dīkstāves pamata laiks ir mazs [5–10]*** %, augšupējas nobīdes, t. i., lielāki dīkstāves rādītāji, varētu būt lielākas nekā lejupējas nobīdes, t. i., mazāki dīkstāves rādītāji. Tika izvēlēta trīsstūrveida sadale ar punktiem pie 5 % un 12 % (atbilstoši slodzes koeficientam 88 % un 95 %) un centrālo maksimālo punktu pie [5–10]*** % (pamatvērtība).

                  ***

                  Šajā zemsvītras piezīmē pamatvērtība ir uzskatāma par komercnoslēpumu un ir aizstāta ar plašāku diapazonu.

         (120)  Jānorāda, ka šo simulāciju laikā nebija pieņemtas nekādas kolerācijas starp dažādiem mainīgajiem lielumiem.

         (121)  Abos gados Komisijas aplēstās IRR vērtības ir zemākas nekā Ungārijas iesniegtās galvenokārt zemo nākotnes cenas prognožu dēļ un arī vispārīgākas jutīguma analīzes dēļ (skatīt 246. apsvērumu).

         (122)  Turklāt šāda kavēšanās izraisītu arī izmaksu pārsniegumu. Proti, izmaksu pārsniegums var rasties neatkarīgi no IBB līguma fiksētās cenas un darbgatavības divu iemeslu dēļ: i) fiksētā cena attiecas vienīgi uz piegādātāju izmaksām, nevis īpašnieku izmaksām, un, ii) ja piegādātāji uzskata, ka dažu izmaksu pieaugums ir īpašnieka atbildība, ir iespējams tiesisks strīds, kas noteikti palielinās projekta izmaksas.

         (123)  EUR/MWh rādītāji tika iegūti, piemērojot vidējo mēneša EUR/USD valūtas kursu 0,9 apmērā 2015. gada augustā (ESAO/IEA/NEA publikācijas mēnesī) USD/MWh rādītājiem publikācijā.

         (*9)  Slodzes koeficients ir uzskatāms par komercnoslēpumu, un tas ir aizstāts ar plašāku slodzes koeficienta diapazonu.

         (124)  Šīs korekcijas LCOE var iegūt, reizinot katru locekli kopsaucējā LCOE formulā LCOE = (Summat(Izmaksast × (1 + r) – t)) / (Summat(MWht × (1 + r) – t)) (skatīt 32. zemsvītras piezīmi) ar 93/85.

         (125)  Cenas prognoze 73 EUR/MWh apmērā ir iegūta, reizinot elektroenerģijas vairumtirdzniecības cenu 81 EUR/MWh 2040. gadam, kas minēta 8.11. attēlā 327. lpp. IEA WEO 2015, ar vidējo mēneša USD/EUR valūtas kursu 0,9 apmērā 2015. gada septembrī–novembrī, kad tika publicēts IEA WEO 2015. Līdzīgi cenas prognoze 68 EUR/MWh apmērā ir iegūta, reizinot elektroenerģijas vairumtirdzniecības cenu 75 EUR/MWh 2040. gadam, kas minēta 6.13. attēlā 267. lpp. IEA WEO 2016, ar vidējo mēneša USD/EUR valūtas kursu 0,9 apmērā 2016. gada septembrī–novembrī, kad tika publicēts IEA WEO 2016.

         (126)  Ir jāņem vērā arī tas, ka WACC vērtību sadalījums, visticamāk, nav vienmērīgs norādītajā diapazonā. Ļoti iespējams, ka tās ir centrētas ap intervāla viduspunktu, t. i., visticamāk, vērtības tiek ņemtas no diapazona viduspunkta, nevis diapazona galiem, kas liecina, ka IRR un WACC pārklāšanās ir vēl mazāka nekā liecina rādītāji 13. tabulas pēdējā rindā.

         (127)  Jānorāda, ka šī pārklāšanās tika aprēķināta vienīgi statistikas nolūkos. Tirgus ekonomikas ieguldītājs parasti salīdzina WACC un IRR intervālu centrālās (jeb oranžās) vērtības. Iemesls šādai rīcībai ir tas, ka abu diapazonu pārklājums aptver ārkārtējus nosacījumus, kad IRR ir augsta, bet tajā pašā laikā WACC ir zema. Tā kā abi mērījumi ir saistīti ar vieniem un tiem pašiem tirgus nosacījumiem un vienu un to pašu konkrēto projektu, t. i., Paks II, tie mēdz sakrist (t. i., augsta IRR vērtība IRR diapazonā, visticamāk, sakrīt ar augstu WACC vērtību WACC diapazonā), izslēdzot iespēju, ka zema WACC vērtība sakrīt ar augstu IRR vērtību.

         (128)  Šīs NPV aplēses ir konservatīvas, jo tajās nav ņemta vērā noteiktu veidu kavēšanās ietekme (skatīt 99., 246. un 0. apsvērumu) un 239. un 258. apsvērumā minētie fakti, kas varētu būtiski palielināt izmaksas vai samazināt nākotnes ieņēmumus, un tāpēc tajās var būt nepietiekami novērtēti galīgie zaudējumi. Jebkādas šo faktoru nobīdes palielinātu projekta neto zaudējumus.

         (129)  ES Tiesas spriedums lietā T-57/11 Castelnou Energía/Eiropas Komisija, ECLI:EU:T:2014:1021, 181.–184. punkts.

         (130)  Skatīt 2007. gada likuma Nr. LXXXVI “Elektroenerģijas likums” 8. punktu.

         (131)  Lisabonas līguma 2. protokols.

         (132)  Skatīt Komisijas 2004. gada 22. septembra Lēmumu 2005/407/EK par valsts atbalstu, ko Apvienotā Karaliste plāno īstenot attiecībā uz British Energy plc (OV L 142, 6.6.2005., 26. lpp.), un Komisijas 2014. gada 8. oktobra Lēmumu (ES) 2015/658 par atbalsta pasākumu SA.34947 (2013/C) (ex 2013/N), ko Apvienotā Karaliste plāno īstenot, lai atbalstītu Hinkley Point C atomelektrostaciju (OV L 109, 28.4.2015., 44. lpp.).

         (133)  A magyar villamosenergia-rendszer közép- és hosszú távú forrásoldali kapacitásfejlesztése (Medium- and long-term development of generation assets of the Hungarian electricity system): https://www.mavir.hu/documents/10258/15461/Forr%C3%A1selemz%C3%A9s_2016.pdf/462e9f51-cd6b-45be-b673-6f6afea6f84a (Mavir, 2016. gads).

         (134)  Mankala ir Somijas elektroenerģijas nozarē plaši izmantots darījumdarbības modelis, kurā sabiedrība ar ierobežotu atbildību tiek vadīta līdzīgi kā bezpeļņas kooperatīva sabiedrība tās akciju īpašnieku interesēs. Pieejams http://www.ben.ee/public/Tuumakonverentsi%20ettekanded%202009/Peter%20S.%20Treialt%20-%20Mankala%20principles.pdf, iegūts 2015. gada 26. oktobrī.

         (135)  Attiecībā uz Čehiju skatīt http://www.world-nuclear.org/info/country-profiles/countries-a-f/czech-republic/, iegūts 2015. gada 26. oktobrī, attiecībā uz Lietuvu skatīt: http://www.world-nuclear.org/info/Country-Profiles/Countries-G-N/Lithuania/, iegūts 2015. gada 26. oktobrī, attiecībā uz Bulgāriju skatīt: http://www.world-nuclear.org/info/Country-Profiles/Countries-A-F/Bulgaria/, iegūts 2016. gada 21. jūnijā.

         (136)  Attiecībā uz Rumāniju skatīt: http://economie.hotnews.ro/stiri-companii-20436128-nuclearelectrica-solicita-actionarilor-aprobarea-memorandumului-intelegere-care-semna-companie-chineza-pentru-construirea-unitatilor-3-4-cernavoda.htm, iegūts 2016. gada 21. jūnijā.

         (137)  Vēl nepublicēts 2015. gada 2. novembra pētījums, 35. lpp.

         (138)  Vēl nepublicēts 2015. gada 2. novembra pētījums, 35. lpp.

         (139)  SA.34947 (2013/C) (ex 2013/N) – Apvienotā Karaliste – Atbalsts Hinkley Point C kodolelektrostacijai.

         (140)  Vēl nepublicēts 2015. gada 2. novembra pētījums, 37. lpp.

         (141)  Vēl nepublicēts 2015. gada 2. novembra pētījums, 38. lpp.

         (142)  Vēl nepublicēts 2015. gada 2. novembra pētījums, 39. lpp.

         (143)  Vēl nepublicēts 2015. gada 2. novembra pētījums, 60. lpp.

         (144)  Moody’s Investor Service, Nuclear Generation’s Effect on Credit Quality (“Kodolenerģijas ražošanas ietekme uz kredītkvalitāti”), pieejams: https://www.oecd-nea.org/ndd/workshops/wpne/presentations/docs/2_2_LUND_OECD_Sept%2019_Lund_Moodys_Nuclear_Generations_effect_on_Credit_Quality.pdf, iegūts 2016. gada 13. jūlijā.

         (145)  Skatīt 20. apsvērumu.

         (146)  http://ec.europa.eu/clima/policies/strategies/2020/index_en.htm

         (147)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 23. aprīļa Direktīva 2009/28/EK par atjaunojamo energoresursu izmantošanas veicināšanu un ar ko groza un sekojoši atceļ Direktīvu 2001/77/EK un Direktīvu 2003/30/EK (OV L 140, 5.6.2009., 16. lpp.).

         (148)  http://ec.europa.eu/clima/policies/strategies/2030/index_en.htm

         (149)  Elektroenerģijas ražošanas iekārtas mainīgās izmaksas ir tās, kas parasti nosaka vienas saražotās elektroenerģijas vienības galīgo cenu.

         (150)  Paziņots Komisijai ar Nr. SA.47331 (2017/X) saskaņā ar Vispārējo grupu atbrīvojumu regulu (Komisijas 2014. gada 17. jūnija Regula (ES) Nr. 651/2014, ar ko noteiktas atbalsta kategorijas atzīst par saderīgām ar iekšējo tirgu, piemērojot Līguma 107. un 108. pantu (OV L 187, 26.6.2014., 1. lpp.).

         (151)  Komisijas konsolidētais jurisdikcijas paziņojums saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 par kontroli pār uzņēmumu koncentrāciju (OV C 95, 16.4.2008., 1. lpp.).