                  6.7.2018

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  C 238/146

            P8_TA(2016)0484
      Eiropas Parlamenta Reglamenta vispārējā pārskatīšana
      Eiropas Parlamenta 2016. gada 13. decembra lēmums par Parlamenta Reglamenta vispārēju pārskatīšanu (2016/2114(REG)) (*1)

      (2018/C 238/19)

         Eiropas Parlaments,

                  —

                  ņemot vērā Reglamenta 226. un 227. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Konstitucionālo jautājumu komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas, Budžeta kontroles komitejas, Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas un Juridiskās komitejas atzinumus (A8-0344/2016),

                  1.

                  nolemj Reglamentā veikt turpmāk minētos grozījumus;

                  2.

                  uzsver, ka šajos Reglamenta grozījumos ir pienācīgi ņemti vērā 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu noteikumi (1);

                  3.

                  prasa ģenerālsekretāram veikt pasākumus, kas vajadzīgi, lai Parlamenta IT sistēmas nekavējoties pielāgotu grozītajam Reglamentam un izveidotu atbilstošus elektroniskus rīkus, tostarp lai konstatētu, kādi turpmāki pasākumi ir veikti saistībā ar rakstiskiem jautājumiem, kas uzdoti pārējām Savienības iestādēm;

                  4.

                  nolemj svītrot Reglamenta 106. panta 4. punktu, tiklīdz no spēkā esošajiem tiesību aktiem tiks svītrotas atsauces uz regulatīvo kontroles procedūru, un, kamēr tas nav noticis, prasa attiecīgajiem dienestiem pievienot minētajam pantam zemsvītras piezīmi, kurā tiek minēts par gaidāmo svītrošanu;

                  5.

                  aicina Priekšsēdētāju konferenci pārskatīt Rīcības kodeksu sarunu vešanai saistībā ar parasto likumdošanas procedūru, lai to saskaņotu ar šī lēmuma rezultātā pieņemto Reglamenta 73. līdz 73.d pantu;

                  6.

                  vērš uzmanību uz nepieciešamību reorganizēt Reglamenta pielikumus, lai panāktu to, ka tajos ir tikai tāds teksts, kam ir tāds pats juridiskais spēks un kam tiek piemērots tāds pats procedurālais vairākums kā pašam Reglamentam, kā arī iekļauts VI pielikums, kurā, lai gan tam piemēro citu procedūru un tā pieņemšanai ir vajadzīgs citāds vairākums, iekļauti Reglamenta īstenošanas pasākumi; prasa, lai pārējie spēkā esošie pielikumi un jebkādi citi teksti, kas varētu būt saistīti ar deputātu darbu, tiktu iekļauti krājumā, ko pievieno Reglamentam;

                  7.

                  norāda, ka šā Reglamenta grozījumi stājas spēkā tās sesijas pirmajā dienā, kas seko grozījumu pieņemšanai, izņemot:

                              a)

                              grozījumus 212. panta 1. punktā un 2. punktā par delegāciju sastāvu, kas attiecībā uz jau izveidotajām delegācijām stāsies spēkā, atklājot pirmo sesiju pēc nākamajām, 2019. gadā plānotajām, Eiropas Parlamenta vēlēšanām;

                              b)

                              grozījumus 199. pantā par komiteju sastāvu, kas stāsies spēkā, atklājot pirmo sesiju pēc nākamajām, 2019. gadā plānotajām, Eiropas Parlamenta vēlēšanām;

                        Turklāt norāda, ka pašreizējā kārtība izmeklēšanas komiteju un īpašo komiteju locekļu ievēlēšanai paliek spēkā līdz pirmās sesijas sēdes atklāšanai pēc nākamajām, 2019. gadā plānotajām, Eiropas Parlamenta vēlēšanām, neatkarīgi no 196. panta, 197. panta 1. punkta un 198. panta 3. punkta grozījumiem.

                  8.

                  aicina izvērtēt iespēju veikt plašāku Reglamenta pārskatīšanu attiecībā uz iekšējām budžeta procedūrām;

                  9.

                  nolemj, ka deputāti pielāgo savas finansiālo interešu deklarācijas, lai atspoguļotu izmaiņas Reglamenta I pielikuma 4. pantā, ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc minēto izmaiņu stāšanās spēkā; prasa Prezidijam un ģenerālsekretāram trīs mēnešu laikā no minēto izmaiņu spēkā stāšanās dienas pieņemt attiecīgus pasākumus, lai deputāti šādu pielāgošanu varētu veikt; nolemj, ka deklarācijas, kas iesniegtas, pamatojoties uz Reglamenta noteikumiem, kas bija spēkā šī lēmuma pieņemšanas dienā, joprojām ir derīgas sešus mēnešus pēc minētās spēkā stāšanās dienas; turklāt nolemj, ka šie noteikumi attieksies arī uz visiem deputātiem, kuri stāsies amatā minētajā laikposmā;

                  10.

                  kritizē to, ka Parlamenta tīmekļa vietnē tiek sniegti statistikas dati par balsojuma skaidrojumiem, uzstāšanos plenārsēdē, Parlamenta jautājumiem, grozījumiem un rezolūciju priekšlikumiem, kas, šķiet, paredzēti, lai tādās platformās kā “MEPRanking” varētu demonstrēt, kuri Eiropas Parlamenta deputāti it kā ir “aktīvi”; aicina Prezidiju pārtraukt sniegt bruto skaitļus statistikas veidā un ņemt vērā piemērotākus kritērijus deputāta “aktivitātes” noteikšanai;

                  11.

                  prasa Konstitucionālo lietu komitejai pārskatīt 168.a pantu attiecībā uz jauno definīciju par obligāto minimumu, kā arī vienu gadu pēc minētā panta spēkā stāšanās pārskatīt šāda obligātā minimuma piemērošanu konkrētajiem pantiem;

                  12.

                  uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu informēšanas nolūkā nosūtīt Padomei un Komisijai.

         Grozījums Nr. 1

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         2. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  2. pants

                  2. pants

                  Neatkarība pilnvaru īstenošanas laikā

                  Neatkarība pilnvaru īstenošanas laikā

                  Eiropas Parlamenta deputāti īsteno savas pilnvaras neatkarīgi
                        . Viņi
                      neseko nekādiem norādījumiem un nepilda saistošus uzdevumus.

                        Saskaņā ar 1976. gada 20. septembra Akta 6. panta 1. punktu un Eiropas Parlamenta deputātu nolikuma 2. panta 1. punktu un 3. panta 1. punktu
                      Eiropas Parlamenta deputāti īsteno savas pilnvaras
                        brīvi un
                      neatkarīgi
                        , kā arī
                      neseko nekādiem norādījumiem un nepilda saistošus uzdevumus.

         Grozījums Nr. 2

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         3. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  3. pants

                  3. pants

                  Pilnvaru pārbaude

                  Pilnvaru pārbaude

                  1.   Pēc Eiropas Parlamenta vēlēšanām Parlamenta priekšsēdētājs aicina dalībvalstu kompetentās iestādes nekavējoties darīt zināmus ievēlēto deputātu vārdus, lai visi deputāti varētu sākt darbību Parlamentā jau pirmās sasaukuma sēdes atklāšanā.

                  1.   Pēc Eiropas Parlamenta vēlēšanām Parlamenta priekšsēdētājs aicina dalībvalstu kompetentās iestādes nekavējoties darīt zināmus ievēlēto deputātu vārdus, lai visi deputāti varētu sākt darbību Parlamentā jau pirmās sasaukuma sēdes atklāšanā.

                  Tajā pašā laikā Parlamenta priekšsēdētājs vērš šo iestāžu uzmanību uz attiecīgajiem 1976. gada 20. septembra Akta noteikumiem un aicina tās veikt vajadzīgos pasākumus, lai izvairītos no jebkādas neatbilstības Eiropas Parlamenta deputāta mandātam.

                  Tajā pašā laikā Parlamenta priekšsēdētājs vērš šo iestāžu uzmanību uz attiecīgajiem 1976. gada 20. septembra Akta noteikumiem un aicina tās veikt vajadzīgos pasākumus, lai izvairītos no jebkādas neatbilstības Eiropas Parlamenta deputāta mandātam.

                  2.   Katrs deputāts, par kura ievēlēšanu ir paziņots Parlamentam, pirms viņš sāk darbu Parlamentā,
                        uzsākšanas
                      iesniedz rakstisku deklarāciju, kurā apliecina, ka viņš neieņem nevienu amatu, kurš 1976. gada 20. septembra Akta 7. panta 1. vai 2. punkta izpratnē nav savienojams ar Eiropas Parlamenta deputāta pienākumu pildīšanu. Pēc vispārīgajām vēlēšanām šo deklarāciju iesniedz, ja vien tas iespējams, ne vēlāk kā sešas dienas pirms Parlamenta sasaukuma konstitutīvās sēdes. Kamēr deputāta pilnvaras nav pārbaudītas vai kamēr nav pieņemts lēmums par domstarpībām, un ar noteikumu, ka deputāts pirms tam ir parakstījis minēto rakstisko deklarāciju, viņš darbojas Parlamentā un tā struktūrvienībās un uz viņu attiecas visas ar šo darbību saistītās tiesības.

                  2.   Katrs deputāts, par kura ievēlēšanu ir paziņots Parlamentam, pirms viņš sāk darbu Parlamentā, iesniedz rakstisku deklarāciju, kurā apliecina, ka viņš neieņem nevienu amatu, kurš 1976. gada 20. septembra Akta 7. panta 1. vai 2. punkta izpratnē nav savienojams ar Eiropas Parlamenta deputāta pienākumu pildīšanu. Pēc vispārīgajām vēlēšanām šo deklarāciju iesniedz, ja vien tas iespējams, ne vēlāk kā sešas dienas pirms Parlamenta sasaukuma konstitutīvās sēdes. Kamēr deputāta pilnvaras nav pārbaudītas vai kamēr nav pieņemts lēmums par domstarpībām, un ar noteikumu, ka deputāts pirms tam ir parakstījis minēto rakstisko deklarāciju, viņš darbojas Parlamentā un tā struktūrvienībās un uz viņu attiecas visas ar šo darbību saistītās tiesības.

                  Ja fakti, ko pierāda publiski pieejami avoti, apstiprina, ka deputāts ieņem amatu, kurš 1976. gada 20. septembra Akta 7. panta 1. un 2. punkta izpratnē nav savienojams ar Eiropas Parlamenta deputāta pienākumu pildīšanu, Parlaments, pamatojoties uz priekšsēdētāja sniegto informāciju, paziņo par brīvu deputāta vietu.

                  Ja fakti, ko pierāda publiski pieejami avoti, apstiprina, ka deputāts ieņem amatu, kurš 1976. gada 20. septembra Akta 7. panta 1. un 2. punkta izpratnē nav savienojams ar Eiropas Parlamenta deputāta pienākumu pildīšanu, Parlaments, pamatojoties uz priekšsēdētāja sniegto informāciju, paziņo par brīvu deputāta vietu.

                  3.   Pamatojoties uz
                        komitejas, kurai uzdots pārbaudīt pilnvaras,
                      ziņojumu, Parlaments nekavējoties pārbauda pilnvaras un nosaka, vai katra jaunievēlētā deputāta mandāts ir derīgs, kā arī izskata iespējamās domstarpības, kas var rasties saistībā ar 1976. gada 20. septembra Akta noteikumiem, izņemot tās domstarpības,
                        kuras rodas saistībā
                      ar dalībvalstu
                        vēlēšanu likumiem
                     .

                  3.   Pamatojoties uz
                        atbildīgās komitejas
                      ziņojumu, Parlaments nekavējoties pārbauda pilnvaras un nosaka, vai katra jaunievēlētā deputāta mandāts ir derīgs, kā arī izskata iespējamās domstarpības, kas var rasties saistībā ar 1976. gada 20. septembra Akta noteikumiem, izņemot tās domstarpības,
                        uz kurām saskaņā
                      ar
                        minēto Aktu attiecas tikai tie
                      dalībvalstu
                        noteikumi, kas minēti šajā Aktā
                     .

                        Atbildīgās komitejas ziņojums ir balstīts uz katras dalībvalsts oficiālu paziņojumu par pilnīgiem vēlēšanu rezultātiem, minot ievēlēto kandidātu vārdus, kā arī iespējamo aizstājēju vārdus vēlēšanu rezultātu secībā.

                        Deputāta mandātu var apstiprināt tikai pēc tam, kad deputāts ir iesniedzis rakstisku deklarāciju saskaņā ar šo pantu un Reglamenta I pielikumu.

                        4.

                        Atbildīgās komitejas ziņojums ir balstīts uz katras dalībvalsts oficiālu paziņojumu par vēlēšanu rezultātiem, minot ievēlēto kandidātu vārdus, kā arī iespējamo aizstājēju vārdus vēlēšanu rezultātu secībā.

                        Deputāta mandātu var apstiprināt tikai pēc tam, kad deputāts ir iesniedzis rakstisku deklarāciju saskaņā ar šo pantu un Reglamenta I pielikumu.

                  Parlaments, pamatojoties uz atbildīgās komitejas
                        ziņojumu
                     , jebkurā brīdī var pieņemt lēmumu par domstarpībām saistībā ar kāda deputāta mandāta derīgumu.

                        4.
                        Parlaments, pamatojoties uz atbildīgās komitejas
                        priekšlikumu
                     ,
                        nekavējoties pārbauda visu deputātu, kuri aizstāj iepriekšējos deputātus, pilnvaras un
                      jebkurā brīdī var pieņemt lēmumu par domstarpībām saistībā ar kāda deputāta mandāta derīgumu.

                  5.   Ja kādu deputātu ieceļ tāpēc, ka tajā pašā vēlēšanu sarakstā esošie kandidāti ir atteikušies, atbildīgā komiteja nodrošina, lai atteikšanās noritētu saskaņā ar 1976. gada 20. septembra Akta burtu un garu, kā arī saskaņā ar Reglamenta 4. panta 3. punktu.

                  5.   Ja kādu deputātu ieceļ tāpēc, ka tajā pašā vēlēšanu sarakstā esošie kandidāti ir atteikušies, atbildīgā komiteja nodrošina, lai atteikšanās noritētu saskaņā ar 1976. gada 20. septembra Akta burtu un garu, kā arī saskaņā ar Reglamenta 4. panta 3. punktu.

                  6.   Atbildīgā komiteja nodrošina, lai dalībvalstu vai Eiropas Savienības iestādes nekavējoties paziņotu Parlamentam visu informāciju, kas var ietekmēt deputāta
                        pienākumu pildīšanu
                      Eiropas Parlamentā vai aizvietotāju secību, minot dienu, kad pilnvaras stājas spēkā, ja deputātu ieceļ.

                  6.   Atbildīgā komiteja nodrošina, lai dalībvalstu vai Eiropas Savienības iestādes nekavējoties paziņotu Parlamentam visu informāciju, kas var ietekmēt deputāta
                        tiesības tikt ievēlētam
                      Eiropas Parlamentā vai aizvietotāju
                        tiesības tikt ievēlētiem vai viņu
                      secību, minot dienu, kad pilnvaras stājas spēkā, ja deputātu ieceļ.

                  Ja dalībvalstu kompetentās iestādes uzsāk procedūru, kas var beigties ar deputāta pilnvaru atņemšanu, Parlamenta priekšsēdētājs prasa, lai viņu regulāri informē par procedūras virzību, un viņš nodod šo jautājumu atbildīgajai komitejai, pēc kuras priekšlikuma Parlaments var pieņemt nostāju šajā jautājumā.

                  Ja dalībvalstu kompetentās iestādes uzsāk procedūru, kas var beigties ar deputāta pilnvaru atņemšanu, Parlamenta priekšsēdētājs prasa, lai viņu regulāri informē par procedūras virzību, un viņš nodod šo jautājumu atbildīgajai komitejai, pēc kuras priekšlikuma Parlaments var pieņemt nostāju šajā jautājumā.

         Grozījums Nr. 3

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         4. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  4. pants

                  4. pants

                  Deputātu pilnvaru laiks

                  Deputātu pilnvaru laiks

                  1.   Deputāta pilnvaru laiks sākas un beidzas saskaņā ar 1976. gada 20. septembra Akta
                        noteikumiem
                     .
                        Pilnvaru laiks beidzas arī tad, ja deputāts ir miris vai atkāpjas.

                  1.   Deputāta pilnvaru laiks sākas un beidzas saskaņā ar 1976. gada 20. septembra Akta
                        5. un 13. panta noteikumiem
                     .

                        2.

                        Deputāti turpina pildīt savus pienākumus, līdz Parlamenta pirmās sēdes atklāšanai pēc vēlēšanām.

                  3.   Deputāti, kuri atkāpjas, paziņo Parlamenta priekšsēdētājam par savu atkāpšanos un norāda dienu, kad tā stājas spēkā, kas nedrīkst būt vēlāk kā trīs mēnešus pēc paziņojuma iesniegšanas. Paziņojums ir jānoformē kā protokols, ko sagatavo ģenerālsekretāra vai viņa pārstāvja klātbūtnē, paraksta ģenerālsekretārs vai viņa pārstāvis un attiecīgais deputāts un ko nekavējoties iesniedz atbildīgajai komitejai, kura to iekļauj savā darba kārtībā pirmajā sanāksmē pēc šī dokumenta saņemšanas.

                  3.   Deputāti, kuri atkāpjas, paziņo Parlamenta priekšsēdētājam par savu atkāpšanos un norāda dienu, kad tā stājas spēkā, kas nedrīkst būt vēlāk kā trīs mēnešus pēc paziņojuma iesniegšanas. Paziņojums ir jānoformē kā protokols, ko sagatavo ģenerālsekretāra vai viņa pārstāvja klātbūtnē, paraksta ģenerālsekretārs vai viņa pārstāvis un attiecīgais deputāts un ko nekavējoties iesniedz atbildīgajai komitejai, kura to iekļauj savā darba kārtībā pirmajā sanāksmē pēc šī dokumenta saņemšanas.

                  Ja atbildīgā komiteja uzskata, ka atkāpšanās
                        nav savienojama ar
                     1976. gada 20. septembra
                        Akta burtu vai garu
                     ,
                        tā informē Parlamentu
                     ,
                        lai tas izlemj
                     ,
                        vai ir brīva deputāta vieta
                     .

                  Ja atbildīgā komiteja uzskata, ka atkāpšanās
                        atbilst
                     1976. gada 20. septembra
                        Aktam, tiek paziņots par deputāta vietas atbrīvošanos
                     ,
                        sākot ar dienu, kuru deputāts
                     ,
                        kurš atkāpjas, norādījis protokolā
                     ,
                        un Parlamenta priekšsēdētājs par to informē Parlamentu
                     .

                        Pretējā gadījumā paziņo, ka vieta ir brīva, sākot ar dienu, kuru deputāts norādījis protokolā par atkāpšanos.
                      Par
                        šo jautājumu Parlamentā nebalso
                     .

                        Ja atbildīgā komiteja uzskata
                     , ka
                        atkāpšanās neatbilst 1976. gada 20. septembra Aktam, tā ierosina Parlamentam nesniegt paziņojumu
                      par
                        deputāta vietas atbrīvošanos
                     .

                        Ir ieviesta vienkāršota procedūra dažos ārkārtas gadījumos, kad viena vai vairākas sesijas notiek laikā starp deputāta atkāpšanos un atbildīgās komitejas pirmo sanāksmi un kad politiskā grupa, pie kuras piederējis deputāts, kas ir atkāpies, nevar dabūt aizstājēju, jo nav bijis paziņojuma par vietas atbrīvošanos. Atbildīgās komitejas referentam, kuram šie jautājumi ir uzticēti, šī procedūra piešķir pilnvaras nekavējoties izskatīt atbilstoši noformētu atkāpšanās paziņojumu un gadījumos, kad kavēšanās lietas izskatīšanā varētu radīt negatīvas sekas, griezties pie komitejas priekšsēdētāja, prasot, lai saskaņā ar 3. punktu viņš:

                              —

                                    komitejas vārdā informē Parlamenta priekšsēdētāju, ka deputāta vieta ir atbrīvojusies, vai arī

                              —

                                    sasauc komitejas ārkārtas sanāksmi, lai izskatītu referenta konstatētos sarežģījumus.

                        3.a

                        Ja pirms nākamās sesijas nav paredzēta neviena atbildīgās komitejas sanāksme, atbildīgās komitejas referents nekavējoties izskata ikvienu atbilstoši iesniegtu atkāpšanās paziņojumu. Ja kavēšanās paziņojuma izskatīšanā varētu radīt negatīvas sekas, referents šo jautājumu nodod komitejas priekšsēdētājam, prasot, lai saskaņā ar 3. punktu viņš:

                              —

                                    komitejas vārdā informē Parlamenta priekšsēdētāju par to, ka deputāta vieta ir atbrīvojusies, vai arī

                              —

                                    sasauc komitejas ārkārtas sanāksmi, lai izskatītu referenta konstatētos konkrētos sarežģījumus.

                  4.   Ja
                        dalībvalsts kompetentā iestāde saskaņā ar šīs valsts tiesību aktiem ziņo
                      Parlamenta priekšsēdētājam par
                        Eiropas Parlamenta deputāta pilnvaru laika izbeigšanos
                     , kas
                        saistīta vai nu ar neatbilstību
                     1976. gada 20. septembra Akta 7. panta
                        3
                     . punkta izpratnē
                        , vai
                      ar deputāta
                        mandāta atsaukšanu saskaņā
                      ar
                        minētā Akta 13. panta 3. punktu
                     , Parlamenta priekšsēdētājs informē Parlamentu,
                        ka deputāta pilnvaru laiks beidzies dalībvalsts paziņotajā datumā
                     ,
                        un aicina dalībvalsti brīvo vietu nekavējoties aizpildīt
                     .

                  4.   Ja
                        dalībvalstu vai Eiropas Savienības kompetentās iestādes vai attiecīgais deputāts paziņo
                      Parlamenta priekšsēdētājam par
                        iecelšanu vai ievēlēšanu amatā
                     , kas 1976. gada 20. septembra Akta 7. panta
                        1. vai 2
                     . punkta izpratnē
                        nav savienojams
                      ar
                        Eiropas Parlamenta
                      deputāta
                        amatu, Parlamenta priekšsēdētājs par to informē Parlamentu, kurš paziņo, ka, sākot
                      ar
                        dienu, kad konstatēta neatbilstība
                     ,
                        deputāta vieta ir brīva.

                  Ja dalībvalstu
                        vai Eiropas Savienības kompetentās iestādes vai attiecīgais deputāts paziņo
                      Parlamenta
                        priekšsēdētājam par iecelšanu
                      vai
                        ievēlēšanu amatā
                     ,
                        kas
                     1976. gada 20. septembra Akta 7. panta
                        1
                     . vai
                        2. punkta izpratnē nav savienojams
                      ar
                        Eiropas
                      Parlamenta deputāta
                        pienākumu pildīšanu
                     , Parlamenta priekšsēdētājs
                        par to
                      informē Parlamentu,
                        kurš paziņo
                     ,
                        ka
                      ir
                        brīva vieta
                     .

                  Ja dalībvalstu
                        kompetentās iestādes paziņo Parlamenta priekšsēdētājam par to, ka kāda Eiropas
                      Parlamenta
                        deputāta pilnvaru laiks ir beidzies
                      vai
                        nu tādēļ
                     ,
                        ka saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem ir konstatēts, ka pastāv papildu neatbilstība saskaņā ar
                     1976. gada 20. septembra Akta 7. panta
                        3
                     .
                        punktu,
                      vai
                        tādēļ, ka deputāta mandāts atsaukts saskaņā
                      ar
                        minētā Akta 13. panta 3. punktu,
                      Parlamenta
                        priekšsēdētājs informē Parlamentu, ka attiecīgā
                      deputāta
                        pilnvaru laiks beidzās dalībvalsts paziņotajā datumā. Ja šāds datums nav paziņots, pilnvaru laika beigu datums ir attiecīgās dalībvalsts paziņošanas datums.

                  5.
                        Dalībvalstu
                      vai Eiropas Savienības iestādes informē Parlamenta priekšsēdētāju par visiem uzdevumiem, ko tās ir paredzējušas deputātam uzticēt. Parlamenta priekšsēdētājs uzdod atbildīgajai komitejai izskatīt, vai paredzamais uzdevums ir savienojams ar 1976. gada 20. septembra
                        Akta burtu un garu
                     , un par minētās komitejas secinājumiem informē Parlamentu, deputātus un attiecīgās iestādes.

                  5.
                        Ja dalībvalstu
                      vai Eiropas Savienības iestādes informē Parlamenta priekšsēdētāju par visiem uzdevumiem, ko tās ir paredzējušas deputātam uzticēt, Parlamenta priekšsēdētājs uzdod atbildīgajai komitejai izskatīt, vai paredzamais uzdevums ir savienojams ar 1976. gada 20. septembra
                        Aktu
                     , un par minētās komitejas secinājumiem informē Parlamentu, deputātus un attiecīgās iestādes.

                        6.

                        Par deputāta pilnvaru izbeigšanās un brīvas vietas parādīšanās dienu uzskata:

                              —

                                    ja deputāts atkāpjas — dienu, kurā Parlaments saskaņā ar atkāpšanās protokolu ir paziņojis, ka vieta ir brīva;

                              —

                                    ja 1976. gada 20. septembra Akta 7. panta 1. vai 2. punkta izpratnē deputāts ieņem ar Eiropas Parlamenta deputāta mandātu nesavienojamu amatu vai ir ievēlēts šādā amatā — dienu, kuru norādījušas dalībvalstu vai Eiropas Savienības valstu kompetentās iestādes vai pats deputāts.

                  7.   Kad Parlaments paziņo, ka ir radusies brīva vieta, par to informē attiecīgo dalībvalsti un aicina nekavējoties šo vietu aizpildīt.

                  7.   Kad Parlaments paziņo, ka deputāta vieta ir brīva,
                        Parlamenta priekšsēdētājs
                      par to informē attiecīgo dalībvalsti un aicina nekavējoties šo deputāta vietu aizpildīt.

                        8.

                        Ja apstrīd tāda deputāta mandāta derīgumu, kura pilnvaras ir pārbaudītas, šo jautājumu nodod atbildīgajai komitejai, kuras uzdevums ir nekavējoties, bet ne vēlāk kā nākamās sesijas sākumā sagatavot ziņojumu Parlamentam.

                  9.
                        Parlaments patur sev tiesības izskatīto mandātu pasludināt par nederīgu vai atbrīvojušos deputāta vietu neizsludināt,
                      ja deputāta mandāta apstiprināšana vai
                        atkāpšanās
                      ir notikusi būtiskas kļūdas vai maldības dēļ.

                  9.   Ja deputāta mandāta apstiprināšana vai
                        pilnvaru izbeigšana
                      ir notikusi būtiskas kļūdas vai maldības dēļ
                        , Parlaments var izskatīto mandātu pasludināt par nederīgu vai atbrīvojušos deputāta vietu neizsludināt.

         Grozījums Nr. 4

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         5. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  5. pants

                  5. pants

                  Privilēģijas un imunitāte

                  Privilēģijas un imunitāte

                  1.   Deputāti izmanto privilēģijas un imunitāti
                        atbilstoši Protokolam
                      par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā.

                  1.   Deputāti izmanto privilēģijas un imunitāti
                        , kas noteiktas Protokolā
                      par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā.

                  2.   Deputāta imunitāte nav viņa personīgā privilēģija, bet gan visa Parlamenta un tā deputātu neatkarības garantija.

                  2.
                        Īstenojot savas pilnvaras attiecībā uz privilēģijām un imunitāti, Parlaments rīkojas tā, lai saglabātu savu demokrātiskas likumdevējas asamblejas integritāti un nodrošinātu deputātu neatkarību, viņiem veicot savus pienākumus.
                      Deputāta imunitāte nav viņa personīgā privilēģija, bet gan visa Parlamenta un tā deputātu neatkarības garantija.

                  3.
                        Kad Parlamenta priekšsēdētājs ir saņēmis oficiālu paziņojumu par deputātu ievēlēšanu, viņš izsniedz viņiem
                      ceļošanas
                        atļauju
                     , kas ļauj brīvi pārvietoties dalībvalstīs.

                  3.
                        Eiropas Savienība pēc pieprasījuma un pēc Parlamenta priekšsēdētāja atļaujas saņemšanas deputātiem izdod Eiropas Savienības
                      ceļošanas
                        atļaujas
                     , kas ļauj
                        deputātiem
                      brīvi pārvietoties dalībvalstīs
                        un citās valstīs, kuras šādas ceļošanas atļaujas atzīst par derīgiem ceļošanas dokumentiem
                     .

                        3.a

                        Deputātiem ir tiesības saskaņā ar Reglamenta noteikumiem aktīvi piedalīties Parlamenta komiteju un delegāciju darbā, lai pildītu savus pienākumus.

                  4.   Deputātiem ir tiesības iepazīties ar jebkuriem dokumentiem, kas ir Parlamenta vai kādas komitejas rīcībā, izņemot personas lietas un privātos kontus, kuri pieejami tikai attiecīgajiem deputātiem. Atkāpes no šiem noteikumiem attiecībā uz dokumentiem, kuriem var liegt publisku piekļuvi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem, ir izklāstītas Reglamenta
                        VII pielikumā
                     .

                  4.   Deputātiem ir tiesības iepazīties ar jebkuriem dokumentiem, kas ir Parlamenta vai kādas komitejas rīcībā, izņemot personas lietas un privātos kontus, kuri pieejami tikai attiecīgajiem deputātiem. Atkāpes no šiem noteikumiem attiecībā uz dokumentiem, kuriem var liegt publisku piekļuvi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem, ir izklāstītas Reglamenta
                        210.a pantā
                     .

                        Ar Prezidija piekrišanu, tam pieņemot argumentētu lēmumu, deputātam var aizliegt iepazīties ar Parlamenta dokumentu, ja Prezidijs pēc minētā deputāta uzklausīšanas ir pārliecināts, ka šāda iepazīšanās ar dokumentu radītu nepieņemamu kaitējumu Parlamenta institucionālajām interesēm vai sabiedrības interesēm un ka deputāts vēlas iepazīties ar dokumentu privātu un personīgu motīvu vadīts. Deputāts var rakstiski iebilst pret šādu lēmumu viena mēneša laikā pēc tā paziņošanas. Lai rakstiski iebildumi būtu pieņemami, tie jāpamato. Parlaments bez debatēm pieņem lēmumu attiecībā uz šādu iebildumu nākamajā sesijā pēc tā saņemšanas.

         Grozījums Nr. 5

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         6. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  6. pants

                  6. pants

                  Imunitātes atņemšana

                  Imunitātes atņemšana

                  1.
                        Īstenojot savas pilnvaras attiecībā uz privilēģijām un imunitāti, Parlaments rīkojas tā, lai saglabātu savu demokrātiskas likumdevējas asamblejas integritāti un nodrošinātu deputātu neatkarību, viņiem veicot savus pienākumus. Jebkuru pieprasījumu
                      atcelt imunitāti izvērtē saskaņā ar Protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 7., 8. un 9. pantu un saskaņā ar
                        šajā pantā
                      minētajiem principiem.

                  1.
                        Visus pieprasījumus
                      atcelt imunitāti izvērtē saskaņā ar Protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 7., 8. un 9. pantu un saskaņā ar
                        5. panta 2. punktā
                      minētajiem principiem.

                  2.   Ja deputātam jāierodas tiesā kā lieciniekam vai ekspertam, imunitātes atcelšana nav jāpieprasa, ja:

                  2.   Ja deputātam jāierodas tiesā kā lieciniekam vai ekspertam, imunitātes atcelšana nav jāpieprasa, ja:

                              —

                              deputātam nav jāierodas tiesā tajā dienā un laikā, kurā viņš līdz ar to nevar pildīt deputāta pienākumus vai tiek kavēts minēto pienākumu izpildē, vai arī ja viņš var iesniegt rakstisku vai jebkādu cita veida paziņojumu, kurš viņam netraucē veikt deputāta pienākumus; kā arī

                              —

                              deputātam nav jāierodas tiesā tajā dienā un laikā, kurā viņš līdz ar to nevar pildīt deputāta pienākumus vai tiek kavēts minēto pienākumu izpildē, vai arī ja viņš var iesniegt rakstisku vai jebkādu cita veida paziņojumu, kurš viņam netraucē veikt deputāta pienākumus; kā arī

                              —

                              deputātam nav jāliecina par informāciju, ko viņš ieguvis konfidenciālā veidā, pildot savas pilnvaras, un ko viņš uzskata par neizpaužamu.

                              —

                              deputātam nav jāliecina par informāciju, ko viņš ieguvis konfidenciālā veidā, pildot savas pilnvaras, un ko viņš uzskata par neizpaužamu.

         Grozījums Nr. 6

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         7. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  7. pants

                  7. pants

                  Privilēģiju un imunitātes aizstāvēšana

                  Privilēģiju un imunitātes aizstāvēšana

                  1.   Gadījumos, kad tiek apgalvots, ka dalībvalsts iestādes ir pārkāpušas deputāta vai bijušā deputāta privilēģijas un imunitāti, saskaņā ar 9. panta 1. punktu var iesniegt pieprasījumu, lai Parlaments pieņem lēmumu par to, vai
                        imunitāte un
                      privilēģijas
                        tiešām
                      ir
                        tikušas
                      pārkāptas.

                  1.   Gadījumos, kad tiek apgalvots, ka dalībvalsts iestādes ir pārkāpušas
                        vai gatavojas pārkāpt
                      deputāta vai bijušā deputāta privilēģijas un imunitāti, saskaņā ar 9. panta 1. punktu var iesniegt pieprasījumu, lai Parlaments pieņem lēmumu par to, vai
                        minētās
                      privilēģijas
                        un imunitāte
                      ir pārkāptas
                        vai var tikt pārkāptas
                     .

                  2.   Proti, šādu pieprasījumu aizstāvēt privilēģijas un imunitāti var iesniegt, ja tiek uzskatīts, ka apstākļi
                        rada
                      administratīva vai cita veida šķēršļus deputāta pārvietošanās brīvībai, viņam ierodoties Parlamenta sanāksmju vietā vai to atstājot, deputāta viedokļa paušanai, balsošanai viņa pienākumu pildīšanas laikā vai arī tie
                        attiecas
                      uz Protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 9. panta piemērošanas jomu.

                  2.   Proti, šādu pieprasījumu aizstāvēt privilēģijas un imunitāti var iesniegt, ja tiek uzskatīts, ka apstākļi
                        radītu
                      administratīva vai cita veida šķēršļus deputāta pārvietošanās brīvībai, viņam ierodoties Parlamenta sanāksmju vietā vai to atstājot, deputāta viedokļa paušanai, balsošanai viņa pienākumu pildīšanas laikā vai arī tie
                        attiektos
                      uz Protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 9. panta piemērošanas jomu.

                  3.   Pieprasījums aizstāvēt deputāta privilēģijas un imunitāti nav pieņemams, ja par
                        to pašu tiesas procesu
                      jau ir saņemts pieprasījums atcelt vai aizstāvēt attiecīgā deputāta imunitāti, neatkarīgi no tā, vai lēmums tad jau ir ticis pieņemts.

                  3.   Pieprasījums aizstāvēt deputāta privilēģijas un imunitāti nav pieņemams, ja par
                        tiem pašiem faktiem
                      jau ir saņemts pieprasījums atcelt vai aizstāvēt attiecīgā deputāta imunitāti, neatkarīgi no tā, vai lēmums tad jau ir ticis pieņemts.

                  4.   Pieprasījums aizstāvēt deputāta privilēģijas un imunitāti netiek tālāk skatīts, ja par
                        to pašu tiesvedību
                      ir saņemts pieprasījums atcelt attiecīgā deputāta imunitāti.

                  4.   Pieprasījums aizstāvēt deputāta privilēģijas un imunitāti netiek tālāk skatīts, ja par
                        tiem pašiem faktiem
                      ir saņemts pieprasījums atcelt attiecīgā deputāta imunitāti.

                  5.   Gadījumos, kad ir ticis pieņemts lēmums neaizstāvēt deputāta privilēģijas un imunitāti, deputāts var iesniegt pieprasījumu lēmumu pārskatīt, iesniedzot jaunus pierādījumus. Pieprasījums lēmumu pārskatīt nav pieņemams, ja saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 263. pantu ir sākta tiesvedība pret lēmumu vai ja Parlamenta priekšsēdētājs uzskata, ka iesniegtie jaunie pierādījumi nav pietiekami pamatoti, lai sāktu pārskatīšanu.

                  5.   Gadījumos, kad ir ticis pieņemts lēmums neaizstāvēt deputāta privilēģijas un imunitāti, deputāts var
                        izņēmuma kārtā
                      iesniegt pieprasījumu lēmumu pārskatīt, iesniedzot jaunus pierādījumus
                        saskaņā ar 9. panta 1. punktu
                     . Pieprasījums lēmumu pārskatīt nav pieņemams, ja saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 263. pantu ir sākta tiesvedība pret lēmumu vai ja Parlamenta priekšsēdētājs uzskata, ka iesniegtie jaunie pierādījumi nav pietiekami pamatoti, lai sāktu pārskatīšanu.

         Grozījums Nr. 7

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         9. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  9. pants

                  9. pants

                  Ar imunitāti saistītās procedūras

                  Ar imunitāti saistītās procedūras

                  1.   Par visiem Parlamenta priekšsēdētājam adresētajiem dalībvalsts kompetentas iestādes pieprasījumiem atcelt deputāta imunitāti vai deputāta vai bijušā deputāta pieprasījumiem aizstāvēt privilēģijas un imunitāti paziņo plenārsēdē, un tos nodod atbildīgajai komitejai.

                  1.   Par visiem Parlamenta priekšsēdētājam adresētajiem dalībvalsts kompetentas iestādes pieprasījumiem atcelt deputāta imunitāti vai deputāta vai bijušā deputāta pieprasījumiem aizstāvēt privilēģijas un imunitāti paziņo plenārsēdē, un tos nodod atbildīgajai komitejai.

                        Deputātu
                      vai
                        bijušo deputātu
                      var
                        pārstāvēt
                      cits deputāts
                        . Cits deputāts nevar to pieprasīt bez attiecīgā deputāta piekrišanas
                     .

                        1.a

                        Ar attiecīgā deputāta
                      vai
                        bijušā deputāta piekrišanu pieprasījumu
                      var
                        iesniegt
                      cits deputāts
                        , kuram tiek atļauts attiecīgo deputātu vai bijušo deputātu pārstāvēt visos procedūras posmos
                     .

                        Deputāts, kurš pārstāv attiecīgo deputātu vai bijušo deputātu, nepiedalās komitejas lēmumu pieņemšanā.

                  2.   Komiteja nekavējoties, bet ņemot vērā to salīdzinošo sarežģītību, izskata pieprasījumus atcelt vai aizstāvēt privilēģijas un imunitāti.

                  2.   Komiteja nekavējoties, bet ņemot vērā to salīdzinošo sarežģītību, izskata pieprasījumus atcelt vai aizstāvēt privilēģijas un imunitāti.

                  3.   Atbildīgā komiteja iesniedz pamatota lēmuma priekšlikumu, kurā ir ieteikums pieņemt vai noraidīt pieprasījumu atcelt imunitāti vai aizstāvēt imunitāti un privilēģijas.

                  3.   Atbildīgā komiteja iesniedz pamatota lēmuma priekšlikumu, kurā ir ieteikums pieņemt vai noraidīt pieprasījumu atcelt imunitāti vai aizstāvēt imunitāti un privilēģijas.
                        Grozījumi nav pieņemami. Ja priekšlikumu noraida, uzskata, ka ir pieņemts pretējs lēmums.

                  4.   Komiteja var pieprasīt, lai attiecīgā iestāde tai iesniedz visu informāciju un skaidrojumus, ko tā uzskata par vajadzīgiem, lai izlemtu par imunitātes atcelšanu vai aizstāvēšanu.

                  4.   Komiteja var pieprasīt, lai attiecīgā iestāde tai iesniedz visu informāciju un skaidrojumus, ko tā uzskata par vajadzīgiem, lai izlemtu par imunitātes atcelšanu vai aizstāvēšanu.

                  5.   Attiecīgajam deputātam dod iespēju tikt uzklausītam, viņš var iesniegt jebkādu dokumentu vai cita veida rakstisku apliecinājumu, ko viņš uzskata par vajadzīgu
                        , un viņu var pārstāvēt cits deputāts
                     .

                  5.   Attiecīgajam deputātam dod iespēju tikt uzklausītam,
                        un
                      viņš var iesniegt jebkādu dokumentu vai cita veida rakstisku apliecinājumu, ko viņš uzskata par vajadzīgu.

                  Deputāts nepiedalās debatēs — izņemot uzklausīšanu — par pieprasījumu atcelt vai aizstāvēt viņa imunitāti.

                  Deputāts nepiedalās debatēs — izņemot uzklausīšanu — par pieprasījumu atcelt vai aizstāvēt viņa imunitāti.

                  Komitejas priekšsēdētājs uzaicina deputātu uz uzklausīšanu, norādot datumu un laiku. Deputāts var atteikties no tiesībām tikt uzklausītam.

                  Komitejas priekšsēdētājs uzaicina deputātu uz uzklausīšanu, norādot datumu un laiku. Deputāts var atteikties no tiesībām tikt uzklausītam.

                  Ja deputāts pēc minētā uzaicinājuma uzklausīšanā nav piedalījies, tiek uzskatīts, ka viņš ir atteicies no tiesībām tikt uzklausītam, izņemot ja viņš, minot iemeslus, ir lūdzis attaisnot viņa nepiedalīšanos ierosinātajā datumā un laikā. Komitejas priekšsēdētājs izlemj, vai šāds pieprasījums attaisnot nepiedalīšanos ir pieņemams, ņemot vērā norādītos iemeslus, un šo lēmumu nav atļauts pārsūdzēt.

                  Ja deputāts pēc minētā uzaicinājuma uzklausīšanā nav piedalījies, tiek uzskatīts, ka viņš ir atteicies no tiesībām tikt uzklausītam, izņemot ja viņš, minot iemeslus, ir lūdzis attaisnot viņa nepiedalīšanos ierosinātajā datumā un laikā. Komitejas priekšsēdētājs izlemj, vai šāds pieprasījums attaisnot nepiedalīšanos ir pieņemams, ņemot vērā norādītos iemeslus, un šo lēmumu nav atļauts pārsūdzēt.

                  Ja komitejas priekšsēdētājs apstiprina pieprasījumu attaisnot nepiedalīšanos, viņš uzaicina deputātu uz uzklausīšanu, nosakot jaunu datumu un laiku. Ja deputāts neievēro otro uzaicinājumu uz uzklausīšanu, procedūru turpina bez deputāta uzklausīšanas. Turpmāki pieprasījumi attaisnot nepiedalīšanos vai tikt uzklausītam vairs netiek pieņemti.

                  Ja komitejas priekšsēdētājs apstiprina pieprasījumu attaisnot nepiedalīšanos, viņš uzaicina deputātu uz uzklausīšanu, nosakot jaunu datumu un laiku. Ja deputāts neievēro otro uzaicinājumu uz uzklausīšanu, procedūru turpina bez deputāta uzklausīšanas. Turpmāki pieprasījumi attaisnot nepiedalīšanos vai tikt uzklausītam vairs netiek pieņemti.

                  6.   Ja pieprasījums atcelt imunitāti attiecas uz vairākiem apsūdzības punktiem, par katru no tiem var pieņemt atsevišķu lēmumu. Izņēmuma kārtā komiteja savā ziņojumā var ierosināt, lai imunitātes atcelšana attiecas vienīgi uz kriminālvajāšanu un ka līdz galīgā sprieduma pasludināšanai pret deputātu nedrīkst piemērot apcietinājumu vai kādu citu līdzekli, kas viņam liegtu pildīt pienākumus, kurus paredz viņa pilnvaras.

                  6.   Ja pieprasījums atcelt
                        vai aizstāvēt
                      imunitāti attiecas uz vairākiem apsūdzības punktiem, par katru no tiem var pieņemt atsevišķu lēmumu. Izņēmuma kārtā komiteja savā ziņojumā var ierosināt, lai imunitātes atcelšana
                        vai aizstāvība
                      attiecas vienīgi uz kriminālvajāšanu un ka līdz galīgā sprieduma pasludināšanai pret deputātu nedrīkst piemērot apcietinājumu vai kādu citu līdzekli, kas viņam liegtu pildīt pienākumus, kurus paredz viņa pilnvaras.

                  7.   Komiteja var sniegt pamatotu atzinumu par attiecīgās iestādes kompetenci un par pieprasījuma pieņemamību, taču tā nekādā gadījumā neizsakās par deputāta vainīgumu vai nevainīgumu un par to, vai ir nepieciešama kriminālvajāšana par uzskatiem vai darbībām, kas deputātam piedēvēti, pat tad ne, ja pieprasījuma izskatīšana ļauj komitejai iegūt detalizētas ziņas par lietas materiāliem.

                  7.   Komiteja var sniegt pamatotu atzinumu par attiecīgās iestādes kompetenci un par pieprasījuma pieņemamību, taču tā nekādā gadījumā neizsakās par deputāta vainīgumu vai nevainīgumu un par to, vai ir nepieciešama kriminālvajāšana par uzskatiem vai darbībām, kas deputātam piedēvēti, pat tad ne, ja pieprasījuma izskatīšana ļauj komitejai iegūt detalizētas ziņas par lietas materiāliem.

                  8.   Komitejas
                        ziņojumu
                      iekļauj
                        darba kārtības sākumā pirmajā sēdē
                      pēc
                        pieprasījuma
                      iesniegšanas.
                        Par lēmuma priekšlikumu vai priekšlikumiem
                      grozījumus neiesniedz.

                  8.   Komitejas
                        lēmuma priekšlikumu
                      iekļauj
                        pirmās sēdes darba kārtībā
                      pēc
                        lēmuma priekšlikuma
                      iesniegšanas.
                        Šādam priekšlikumam
                      grozījumus neiesniedz.

                  Debatēs min vienīgi tos apsvērumus, kuri liek pieņemt vai noraidīt katru priekšlikumu atcelt, saglabāt vai aizstāvēt privilēģiju vai imunitāti.

                  Debatēs min vienīgi tos apsvērumus, kuri liek pieņemt vai noraidīt katru priekšlikumu atcelt, saglabāt vai aizstāvēt privilēģiju vai imunitāti.

                  Neskarot 164. pantu, deputāts, par kura privilēģijām un imunitāti spriež, debatēs nepiedalās.

                  Neskarot 164. pantu, deputāts, par kura privilēģijām un imunitāti spriež, debatēs nepiedalās.

                  Par ziņojumā iekļauto lēmuma priekšlikumu vai priekšlikumiem balso uzreiz pēc debatēm.

                  Par ziņojumā iekļauto lēmuma priekšlikumu vai priekšlikumiem balso uzreiz pēc debatēm.

                  Kad Parlaments šo jautājumu ir izskatījis, notiek balsošana par katru ziņojumā iekļauto priekšlikumu atsevišķi. Ja priekšlikumu noraida, uzskata, ka ir pieņemts pretējs lēmums.

                  Kad Parlaments šo jautājumu ir izskatījis, notiek balsošana par katru ziņojumā iekļauto priekšlikumu atsevišķi. Ja priekšlikumu noraida, uzskata, ka ir pieņemts pretējs lēmums.

                  9.   Parlamenta pieņemto lēmumu Parlamenta priekšsēdētājs nekavējoties dara zināmu attiecīgajam deputātam un attiecīgās dalībvalsts kompetentajai iestādei un prasa informāciju par lietas virzību un par visiem no tās izrietošajiem tiesas lēmumiem. Tiklīdz Parlamenta priekšsēdētājs ir saņēmis šādu informāciju, viņš to paziņo Parlamentam tādā veidā, kādu uzskata par vispiemērotāko, vajadzības gadījumā — pēc apspriešanās ar atbildīgo komiteju.

                  9.   Parlamenta pieņemto lēmumu Parlamenta priekšsēdētājs nekavējoties dara zināmu attiecīgajam deputātam un attiecīgās dalībvalsts kompetentajai iestādei un prasa informāciju par lietas virzību un par visiem no tās izrietošajiem tiesas lēmumiem. Tiklīdz Parlamenta priekšsēdētājs ir saņēmis šādu informāciju, viņš to paziņo Parlamentam tādā veidā, kādu uzskata par vispiemērotāko, vajadzības gadījumā — pēc apspriešanās ar atbildīgo komiteju.

                  10.   Komiteja šos jautājumus risina un visus saņemtos dokumentus izskata, ievērojot visstingrākās konfidencialitātes prasības.

                  10.   Komiteja šos jautājumus risina un visus saņemtos dokumentus izskata, ievērojot visstingrākās konfidencialitātes prasības.
                        Pieprasījumus saistībā ar imunitātes procedūru komiteja vienmēr izskata aiz slēgtām durvīm.

                  11.
                        Pēc apspriešanās ar dalībvalstīm komiteja var sagatavot indikatīvu sarakstu ar tām dalībvalstu iestādēm, kuras ir tiesīgas iesniegt pieprasījumu par deputāta imunitātes atcelšanu.

                  11.
                        Parlaments izskata tikai tādus pieprasījumus par deputāta imunitātes atcelšanu, ko tam iesniegušas tiesu iestādes vai dalībvalstu pastāvīgās pārstāvniecības.

                  12.   Komiteja sagatavo šī panta piemērošanas principus.

                  12.   Komiteja sagatavo šī panta piemērošanas principus.

                  13.   Jebkuru pieprasījumu attiecībā uz deputāta privilēģiju vai imunitātes piemērošanas jomu, ko iesniegusi kompetenta iestāde, izskata saskaņā ar iepriekš minētajiem noteikumiem.

                  13.   Jebkuru pieprasījumu attiecībā uz deputāta privilēģiju vai imunitātes piemērošanas jomu, ko iesniegusi kompetenta iestāde, izskata saskaņā ar iepriekš minētajiem noteikumiem.

         Grozījums Nr. 8

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         10. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                        10. pants

                        svītrots

                        Deputātu nolikuma īstenošana

                        Parlaments pieņem Eiropas Parlamenta deputātu nolikumu un jebkādus tā grozījumus, pamatojoties uz atbildīgās komitejas priekšlikumu. Pēc analoģijas piemēro 150. panta 1. punktu. Prezidijs ir atbildīgs par šo noteikumu piemērošanu un lemj par attiecīgo finansējumu, ņemot vērā gada budžetu.

         Grozījums Nr. 9 un 314

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         11. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  11. pants

                  11. pants

                  Deputātu finansiālās intereses
                        , rīcības noteikumi, pārredzamības reģistrs
                      un
                        iekļuve Parlamentā

                  Deputātu finansiālās intereses un
                        rīcības noteikumi

                  1.   Parlaments nosaka pārredzamības noteikumus attiecībā uz Parlamenta deputātu finansiālajām interesēm, tos iekļaujot rīcības kodeksā, ko
                        saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 232. pantu
                      ir pieņēmis tā deputātu vairākums un kas pievienots šim Reglamentam kā pielikums (1).

                  1.   Parlaments nosaka pārredzamības noteikumus attiecībā uz Parlamenta deputātu finansiālajām interesēm, tos iekļaujot rīcības kodeksā, ko ir pieņēmis tā deputātu vairākums un kas pievienots šim Reglamentam kā pielikums (1).

                  Šie noteikumi
                        nekādā ziņā
                      nedrīkst kavēt vai ierobežot deputāta pienākumu pildīšanu un politisko vai kādu citu ar šiem pienākumiem saistītu darbību.

                  Minētie noteikumi
                        nekā citādi
                      nedrīkst kavēt vai ierobežot deputāta pienākumu pildīšanu un politisko vai kādu citu ar šiem pienākumiem saistītu darbību.

                        1.a

                        Deputātiem būtu jāpieņem sistemātiska prakse tikties tikai ar tādiem interešu pārstāvjiem, kas reģistrēti pārredzamības reģistrā

                      (1a)

                        .

                  2.   Deputātu izturēšanos nosaka savstarpēja cieņa, ņemot vērā
                        Eiropas Savienības pamattekstos
                      noteiktās vērtības un principus, aizsargājot Parlamenta cieņu
                        un netraucējot
                      ne Parlamenta darba norisi, ne arī kārtību Parlamenta ēkās
                        . Deputāti ievēro
                      Parlamenta
                        noteikumus par rīcību ar konfidenciālu informāciju
                     .

                  2.   Deputātu izturēšanos nosaka savstarpēja cieņa, ņemot vērā
                        Līgumos un jo īpaši Pamattiesību hartā
                      noteiktās vērtības un principus
                        un
                      aizsargājot Parlamenta cieņu
                        . Turklāt deputāti izturas tā, lai netraucētu
                      ne Parlamenta darba norisi, ne arī
                        drošību un
                      kārtību Parlamenta telpās
                        vai
                      Parlamenta
                        iekārtu darbību
                     .

                        Deputāti Parlamenta debatēs atturas no neslavu ceļošas, rasistiskas vai ksenofobiskas runas vai rīcības un minētajā kontekstā neatritina transparentus.

                        Deputāti ievēro Parlamenta noteikumus par rīcību ar konfidenciālu informāciju.

                  Šo standartu un noteikumu neievērošanas gadījumā var piemērot pasākumus saskaņā ar 165., 166. un 167. pantu.

                  Šo standartu un noteikumu neievērošanas gadījumā var piemērot pasākumus saskaņā ar 165., 166. un 167. pantu.

                  3.   Šī panta piemērošana nekādā veidā
                        nemazina Parlamenta debašu sparu
                      un neietekmē deputātu vārda brīvību.

                  3.   Šī panta piemērošana nekādā
                        citā
                      veidā
                        netraucē aktīvām debatēm Parlamentā
                      un neietekmē deputātu vārda brīvību.

                  Tā balstīta uz pilnīgu to deputāta pilnvaru ievērošanu, kuras noteiktas primārajos tiesību aktos un deputātiem piemērojamā nolikumā.

                  Tā balstīta uz pilnīgu to deputāta pilnvaru ievērošanu, kuras noteiktas primārajos tiesību aktos un deputātiem piemērojamā nolikumā.

                  Piemērošana ir balstīta uz atklātības principu un tā nodrošina, ka deputātiem noteikumi ir izskaidroti;, deputātus individuāli informē par viņu tiesībām un pienākumiem.

                  Piemērošana ir balstīta uz atklātības principu, un tā nodrošina, ka deputātiem noteikumi ir izskaidroti; deputātus individuāli informē par viņu tiesībām un pienākumiem.

                        3.a

                        Ja deputāta nodarbināta persona vai kāda cita persona, kurai deputāts ir nodrošinājis iekļuvi Parlamenta telpās vai piekļuvi Parlamenta iekārtām, pārkāpj 2. punktā iekļautos rīcības noteikumus, konkrētajam deputātam var attiecīgā gadījumā piemērot 166. pantā noteiktās sankcijas.

                  4.
                        Katra Parlamenta sasaukuma sākumā
                      kvestori nosaka to palīgu maksimālo skaitu, ko deputāts var reģistrēt
                        (reģistrētie palīgi)
                     .

                  4.   Kvestori nosaka to palīgu maksimālo skaitu, ko deputāts var reģistrēt.

                        5.

                        Personām, kas nav saistītas ar Savienības iestādēm, izsniedz ilgtermiņa caurlaides, un par to izsniegšanu atbildīgi ir kvestori. Šo caurlaižu maksimālais derīguma termiņš ir viens gads, un tās ir atjaunojamas. Šo caurlaižu izmantošanas noteikumus pieņem Prezidijs.

                        Šādas caurlaides var izsniegt:

                              —

                                    personām, kas iekļautas pārredzamības reģistrā

                                  (2)

                                    vai kas pārstāv tajā reģistrētas organizācijas vai arī strādā šādu organizāciju labā, tomēr reģistrācija automātiski nedod tiesības saņemt caurlaides;

                              —

                                    personām, kuras vēlas bieži iekļūt Parlamenta telpās, taču uz kurām nolīgums par pārredzamības reģistra izveidi neattiecas

                                  (3)

                                    ;

                              —

                                    deputātu vietējiem palīgiem, kā arī personām, kas palīdz Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas un Reģionu komitejas locekļiem.

                        6.

                        Tiem, kas reģistrējas pārredzamības reģistrā, attiecībās ar Parlamentu jāievēro:

                              —

                                    nolīgumam pievienotais Rīcības kodekss

                                  (4)

                                    ;

                              —

                                    nolīgumā noteiktās procedūras un citi pienākumi; kā arī

                              —

                                    šā panta noteikumi, kā arī nolīguma īstenošanas noteikumi.

                        7.

                        Kvestori nosaka, kādā mērā rīcības kodekss piemērojams personām, kurām ir ilgtermiņa caurlaides, bet uz kurām nolīgums tomēr neattiecas.

                        8.

                        Caurlaidi atņem ar kvestoru pamatotu lēmumu šādos gadījumos:

                              —

                                    persona ir izslēgta no pārredzamības reģistra, ja vien nav svarīgu iemeslu caurlaides atstāšanai;

                              —

                                    klaji netiek izpildīti 6. punktā noteiktie pienākumi.

                        9.

                        Prezidijs pēc ģenerālsekretāra priekšlikuma pieņem lēmumu par nepieciešamajiem pasākumiem, lai ieviestu pārredzamības reģistru saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti nolīgumā par minētā reģistra izveidi.

                        Šā panta 5.–8. punktā minētie īstenošanas noteikumi ir iekļauti pielikumā

                      (5)

                        .

                  10.   Bijušo deputātu rīcības kodeksu, tiesības un privilēģijas nosaka ar Prezidija lēmumu. Uz visiem bijušajiem deputātiem attiecas vienādi noteikumi.

                  10.   Bijušo deputātu rīcības kodeksu, tiesības un privilēģijas nosaka ar Prezidija lēmumu. Uz visiem bijušajiem deputātiem attiecas vienādi noteikumi.

         Grozījums Nr. 10

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         12. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  12. pants

                  12. pants

                  Iekšējā izmeklēšana, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF)

                  Iekšējā izmeklēšana, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF)

                  Atbilstoši Parlamenta lēmumam
                        , kas atrodams Reglamenta pielikumā
                     , Parlamentā piemēro kopīgos noteikumus, kuri izklāstīti 1999. gada 25. maija Iestāžu nolīgumā par Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) veikto iekšējo izmeklēšanu un kuri nosaka pasākumus, kas vajadzīgi, lai Biroja veiktās izmeklēšanas noritētu bez traucējumiem (6).

                  Atbilstoši Parlamenta
                        1999. gada 18. novembra
                      lēmumam
                        par noteikumiem, saskaņā ar kuriem rīko iekšēju izmeklēšanu saistībā ar krāpšanas, korupcijas un jebkādu citu Kopienas interesēm kaitējošu nelegālu darbību novēršanu
                     , Parlamentā piemēro kopīgos noteikumus, kuri izklāstīti 1999. gada 25. maija Iestāžu nolīgumā par Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) veikto iekšējo izmeklēšanu un kuri nosaka pasākumus, kas vajadzīgi, lai Biroja veiktās izmeklēšanas noritētu bez traucējumiem.

         Grozījums Nr. 11

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         13. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  13. pants

                  13. pants

                  Novērotāji

                  Novērotāji

                  1.   Ja ar kādu valsti ir parakstīts līgums par pievienošanos Eiropas Savienībai, Parlamenta priekšsēdētājs, saņēmis Priekšsēdētāju konferences piekrišanu, var uzaicināt pievienošanās līgumslēdzējvalsts parlamentu no savu deputātu vidus iecelt tik daudz novērotāju, cik nākamo deputātu vietu Eiropas Parlamentā ir piešķirts šai valstij.

                  1.   Ja ar kādu valsti ir parakstīts līgums par pievienošanos Eiropas Savienībai, Parlamenta priekšsēdētājs, saņēmis Priekšsēdētāju konferences piekrišanu, var uzaicināt pievienošanās līgumslēdzējvalsts parlamentu no savu deputātu vidus iecelt tik daudz novērotāju, cik nākamo deputātu vietu Eiropas Parlamentā ir piešķirts šai valstij.

                  2.   Šie novērotāji piedalās Parlamenta darbā, līdz stājas spēkā pievienošanās līgums, un viņiem ir tiesības izteikties komitejās un politiskajās grupās. Viņiem nav tiesību balsot un izvirzīt savas kandidatūras vēlēšanās par Parlamenta amatiem. Viņu līdzdalība juridiski nekādā veidā neietekmē Parlamenta darbu.

                  2.   Šie novērotāji piedalās Parlamenta darbā, līdz stājas spēkā pievienošanās līgums, un viņiem ir tiesības izteikties komitejās un politiskajās grupās. Viņiem nav tiesību
                        ne
                      balsot un izvirzīt savas kandidatūras vēlēšanās par Parlamenta amatiem
                        , ne arī pārstāvēt Parlamentu ārējās attiecībās
                     . Viņu līdzdalība juridiski nekādā veidā neietekmē Parlamenta darbu.

                  3.   Novērotājiem noteikto režīmu pielīdzina tam, kāds paredzēts Parlamenta deputātam attiecībā uz Parlamenta administratīvo nodrošinājumu un
                        to
                      izdevumu atlīdzināšanu, kuri radušies, darbojoties kā novērotājiem.

                  3.   Novērotājiem noteikto režīmu pielīdzina tam, kāds paredzēts Parlamenta deputātam attiecībā uz Parlamenta administratīvo nodrošinājumu un
                        ceļa un uzturēšanās
                      izdevumu atlīdzināšanu, kuri radušies, darbojoties kā novērotājiem.

         Grozījums Nr. 12

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         14. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  14. pants

                  14. pants

                  Deputāts, kurš uz laiku pilda priekšsēdētāja pienākumus

                  Deputāts, kurš uz laiku pilda priekšsēdētāja pienākumus

                  1.   Sēdi, kuras sasaukšana noteikta 146. panta 2. punktā, kā arī visas citas sēdes, kurās ievēlē Parlamenta priekšsēdētāju vai Prezidiju, līdz priekšsēdētāja ievēlēšanai vada iepriekšējais priekšsēdētājs vai, ja viņa nav klāt, kāds no iepriekšējiem priekšsēdētāja vietniekiem hierarhiskā secībā, vai, ja viņu nav klāt, deputāts, kas visilgāk bijis amatā.

                  1.   Sēdi, kuras sasaukšana noteikta 146. panta 2. punktā, kā arī visas citas sēdes, kurās ievēlē Parlamenta priekšsēdētāju vai Prezidiju, līdz priekšsēdētāja ievēlēšanai vada iepriekšējais priekšsēdētājs vai, ja viņa nav klāt, kāds no iepriekšējiem priekšsēdētāja vietniekiem hierarhiskā secībā, vai, ja viņu nav klāt, deputāts, kas visilgāk bijis amatā.

                  2.   Kad sēdi vada deputāts, kurš saskaņā ar 1. punktu uz laiku pilda priekšsēdētāja pienākumus, apspriež tikai tos jautājumus, kas attiecas uz Parlamenta priekšsēdētāja ievēlēšanu un deputātu pilnvaru pārbaudi.

                  2.   Kad sēdi vada deputāts, kurš saskaņā ar 1. punktu uz laiku pilda priekšsēdētāja pienākumus, apspriež tikai tos jautājumus, kas attiecas uz Parlamenta priekšsēdētāja ievēlēšanu un deputātu pilnvaru pārbaudi
                        saskaņā ar 3. panta 2. punkta otro daļu
                     .
                        Jebkuru citu jautājumu par deputāta pilnvaru pārbaudi, ko izvirza sēdē, kuru viņš vada, nodod atbildīgajai komitejai.

                        Deputāts, kurš saskaņā ar 1. punktu uz laiku pilda priekšsēdētāja pienākumus, īsteno 3. panta 2. punkta otrajā daļā minētās priekšsēdētāja pilnvaras. Jebkuru citu jautājumu par deputāta pilnvaru pārbaudi, ko izvirza sēdē, kuru viņš vada, nodod komitejai, kas ir atbildīga par pilnvaru pārbaudi.

         Grozījums Nr. 13 un 383

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         15. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  15. pants

                  15. pants

                  Kandidātu izvirzīšana un vispārīgi noteikumi

                  Kandidātu izvirzīšana un vispārīgi noteikumi

                  1.   Parlamenta priekšsēdētāju, priekšsēdētāja vietniekus un kvestorus ievēlē aizklātā balsošanā saskaņā ar 182. panta noteikumiem. Kandidatūras izvirza tikai ar kandidātu piekrišanu. Kandidātus drīkst izvirzīt tikai politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti.
                        Tomēr, ja izvirzīto kandidātu skaits nepārsniedz brīvo vietu skaitu, kandidātus var ievēlēt ar aklamāciju.

                  1.   Parlamenta priekšsēdētāju,
                        pēc tam —
                      priekšsēdētāja vietniekus un kvestorus ievēlē aizklātā balsošanā saskaņā ar 182. panta noteikumiem.

                  Kandidatūras izvirza tikai ar kandidātu piekrišanu
                        , turklāt
                      kandidātus drīkst izvirzīt tikai politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti.
                        Jaunas kandidatūras var izvirzīt pirms katras balsošanas kārtas.

                        Ja izvirzīto kandidātu skaits nepārsniedz brīvo vietu skaitu, kandidātus ievēlē ar aklamāciju, ja vien vismaz viena piektā daļa Parlamenta deputātu nepieprasa aizklāto balsošanu.

                        Ja vienā balsošanas kārtā jāievēlē vairāk nekā viena amatpersona, vēlēšanu zīme ir derīga tikai tad, ja nodota vairāk nekā puse pieejamo balsu.

                        Ja jāaizstāj viens priekšsēdētāja vietnieks un ja ir tikai viens kandidāts, viņu var ievēlēt ar aklamāciju. Priekšsēdētājam ir rīcības brīvība nolemt, vai ievēlēšana notiek ar aklamāciju vai aizklātā balsošanā. Ievēlētais kandidāts hierarhiskā secībā stājas tā priekšsēdētāja vietnieka vietā, ko viņš aizstāj.

                  2.   Ievēlot Parlamenta priekšsēdētāju, priekšsēdētāja vietniekus un kvestorus, jānodrošina, lai
                        dalībvalstis
                      un
                        politiskie uzskati
                      būtu vienlīdz taisnīgi pārstāvēti.

                  2.   Ievēlot Parlamenta priekšsēdētāju, priekšsēdētāja vietniekus un kvestorus, jānodrošina, lai
                        politiskie uzskati, dzimumi
                      un
                        ģeogrāfiskā izcelsme
                      būtu vienlīdz taisnīgi pārstāvēti.

         Grozījums Nr. 14

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         16. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  16. pants

                  16. pants

                  Parlamenta priekšsēdētāja ievēlēšana — atklāšanas runa

                  Parlamenta priekšsēdētāja ievēlēšana — atklāšanas runa

                  1.
                        Pirmo ievēlē Parlamenta priekšsēdētāju. Pirms katras balsošanas kārtas
                      kandidātu vārdus iesniedz deputātam, kurš saskaņā ar 14. pantu uz laiku pilda priekšsēdētāja pienākumus un kurš tos paziņo Parlamentam. Ja pēc trim balsošanas kārtām neviens kandidāts nesaņem absolūtu nodoto balsu vairākumu, ceturtajā kārtā piedalās tie divi kandidāti, kas trešajā kārtā ieguvuši vislielāko balsu skaitu; ja iegūto balsu skaits ir vienāds, paziņo, ka ir ievēlēts gados vecākais kandidāts.

                  1.
                        Parlamenta priekšsēdētāja amata
                      kandidātu vārdus iesniedz deputātam, kurš saskaņā ar 14. pantu uz laiku pilda priekšsēdētāja pienākumus un kurš tos paziņo Parlamentam. Ja pēc trim balsošanas kārtām neviens kandidāts nesaņem absolūtu nodoto balsu vairākumu
                        , tad, atkāpjoties no 15. panta 1. punkta noteikumiem
                     , ceturtajā kārtā piedalās tie divi kandidāti, kas trešajā kārtā ieguvuši vislielāko balsu skaitu; ja iegūto balsu skaits ir vienāds, paziņo, ka ir ievēlēts gados vecākais kandidāts.

                  2.   Tiklīdz Parlamenta priekšsēdētājs ir ievēlēts, deputāts, kurš saskaņā ar 14. pantu uz laiku pilda priekšsēdētāja pienākumus, sēdes vadīšanu nodod viņam. Atklāšanas runu var teikt tikai ievēlētais Parlamenta priekšsēdētājs.

                  2.   Tiklīdz Parlamenta priekšsēdētājs ir ievēlēts, deputāts, kurš saskaņā ar 14. pantu uz laiku pilda priekšsēdētāja pienākumus, sēdes vadīšanu nodod viņam. Atklāšanas runu var teikt tikai ievēlētais Parlamenta priekšsēdētājs.

         Grozījums Nr. 15

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         17. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  17. pants

                  17. pants

                  Priekšsēdētāja vietnieku ievēlēšana

                  Priekšsēdētāja vietnieku ievēlēšana

                  1.   Pēc tam ar vienu vēlēšanu zīmi ievēlē priekšsēdētāja vietniekus. Tos četrpadsmit, kuri pirmajā kārtā saņem absolūtu nodoto balsu vairākumu, ievēlē par viņiem nodoto balsu skaita secībā. Ja ievēlēto kandidātu skaits ir mazāks nekā brīvo vietu skaits, notiek balsošanas otrā kārta saskaņā ar tiem pašiem nosacījumiem, līdz aizpilda atlikušās vietas. Ja ir nepieciešama trešā balsošanas kārta, kandidātus atlikušajās brīvajās vietās ievēlē ar vienkāršu balsu vairākumu. Ja balsu skaits ir vienāds, paziņo, ka ir ievēlēts gados vecākais kandidāts.

                  1.   Pēc tam ar vienu vēlēšanu zīmi ievēlē priekšsēdētāja vietniekus. Tos četrpadsmit, kuri pirmajā kārtā saņem absolūtu nodoto balsu vairākumu, ievēlē par viņiem nodoto balsu skaita secībā. Ja ievēlēto kandidātu skaits ir mazāks nekā brīvo vietu skaits, notiek balsošanas otrā kārta saskaņā ar tiem pašiem nosacījumiem, līdz aizpilda atlikušās vietas. Ja ir nepieciešama trešā balsošanas kārta, kandidātus atlikušajās brīvajās vietās ievēlē ar vienkāršu balsu vairākumu. Ja balsu skaits ir vienāds, paziņo, ka ir ievēlēts gados vecākais kandidāts.

                        Lai gan šis pants atšķirībā no 16. panta 1. punkta skaidri nenosaka jaunu priekšsēdētāja vietnieku kandidātu izvirzīšanu starp balsošanas kārtām, šāda rīcība ir pieļaujama, jo Parlamentam kā suverēnai iestādei jādod iespēja izskatīt visas iespējamās kandidatūras, it īpaši tāpēc, ka vēlēšanu sekmīga norise būtu traucēta, ja Parlamentam šādas iespējas nebūtu.

                  2.   Ņemot vērā 20. panta 1. punkta noteikumus, priekšsēdētāja vietnieku hierarhisko secību nosaka par viņiem nodoto balsu skaits; ja balsu skaits ir vienāds, to nosaka vecums.

                  2.   Ņemot vērā 20. panta 1. punkta noteikumus, priekšsēdētāja vietnieku hierarhisko secību nosaka par viņiem nodoto balsu skaits; ja balsu skaits ir vienāds, to nosaka vecums.

                  Ja ievēlēšana ir notikusi ar aklamāciju, rīko aizklātu balsošanu, lai noteiktu hierarhisko secību.

                  Ja ievēlēšana ir notikusi ar aklamāciju, rīko aizklātu balsošanu, lai noteiktu hierarhisko secību.

         Grozījums Nr. 16

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         18. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  18. pants

                  18. pants

                  Kvestoru ievēlēšana

                  Kvestoru ievēlēšana

                        Pēc priekšsēdētāja vietnieku ievēlēšanas Parlaments ievēlē piecus kvestorus.

                        Parlaments ievēlē piecus kvestorus, izmantojot tādu pašu procedūru kā priekšsēdētāja vietnieku ievēlēšanai
                     .

                        Kvestoru ievēlēšana notiek saskaņā ar to pašu procedūru kā priekšsēdētāja vietnieku ievēlēšana.

         Grozījums Nr. 17

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         19. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  19. pants

                  19. pants

                  Amata pilnvaru laiks

                  Amata pilnvaru laiks

                  1.   Parlamenta priekšsēdētāja, priekšsēdētāja vietnieku un kvestoru amata pilnvaru laiks ir divarpus gadi.

                  1.   Parlamenta priekšsēdētāja, priekšsēdētāja vietnieku un kvestoru amata pilnvaru laiks ir divarpus gadi.

                  Ja kāds deputāts pāriet no vienas politiskās grupas uz citu, viņš saglabā amatu Prezidijā vai
                        Kvestoru kolēģijā
                      uz divarpus gadu ilgā amata pilnvaru laika atlikušo periodu.

                  Ja kāds deputāts pāriet no vienas politiskās grupas uz citu, viņš saglabā amatu Prezidijā vai
                        kā kvestors
                      uz divarpus gadu ilgā amata pilnvaru laika atlikušo periodu.

                  2.   Ja pirms šī laika beigām rodas kāda brīva vieta, deputāts, kuru ievēlē kā aizstājēju, pilda amata pienākumus tikai līdz priekšgājēja amata pilnvaru laika beigām.

                  2.   Ja pirms šī laika beigām rodas kāda brīva vieta, deputāts, kuru ievēlē kā aizstājēju, pilda amata pienākumus tikai līdz priekšgājēja amata pilnvaru laika beigām.

         Grozījums Nr. 18

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         20. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  20. pants

                  20. pants

                  Brīvas vietas

                  Brīvas vietas

                  1.   Ja jāaizstāj Parlamenta priekšsēdētājs, priekšsēdētāja vietnieks vai kvestors, viņus ievēlē saskaņā ar iepriekš aprakstītajiem noteikumiem.

                  1.   Ja jāaizstāj Parlamenta priekšsēdētājs, priekšsēdētāja vietnieks vai kvestors, viņus ievēlē saskaņā ar iepriekš aprakstītajiem noteikumiem.

                  Jaunievēlētais priekšsēdētāja vietnieks vecākuma kārtībā stājas iepriekšējā priekšsēdētāja vietnieka vietā.

                  Jaunievēlētais priekšsēdētāja vietnieks vecākuma kārtībā stājas iepriekšējā priekšsēdētāja vietnieka vietā.

                  2.   Ja atbrīvojas Parlamenta priekšsēdētāja vieta, līdz jauna priekšsēdētāja ievēlēšanai priekšsēdētāja funkcijas pilda
                        pirmais
                      priekšsēdētāja vietnieks.

                  2.   Ja atbrīvojas Parlamenta priekšsēdētāja vieta, līdz jauna priekšsēdētāja ievēlēšanai priekšsēdētāja funkcijas pilda priekšsēdētāja vietnieks
                        , ko nosaka atbilstīgi hierarhiskai secībai
                     .

         Grozījums Nr. 19

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         22. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  22. pants

                  22. pants

                  Parlamenta priekšsēdētāja pienākumi

                  Parlamenta priekšsēdētāja pienākumi

                  1.   Parlamenta priekšsēdētājs vada Parlamenta un tā struktūrvienību darbu saskaņā ar
                        šajā reglamentā noteikto kārtību
                     , un viņš ir pilnvarots vadīt Parlamenta apspriedes un nodrošināt to pienācīgu norisi.

                  1.   Parlamenta priekšsēdētājs vada Parlamenta un tā struktūrvienību darbu saskaņā ar
                        Reglamentu
                     , un viņš ir pilnvarots vadīt Parlamenta apspriedes un nodrošināt to pienācīgu norisi.

                        Šo noteikumu var interpretēt tā, ka ar to piešķirtās pilnvaras ietver tiesības aizliegt iesniegt pārmērīgi daudz priekšlikumu, piemēram, attiecībā uz Reglamenta neievērošanu, procedūru, balsojuma skaidrojumiem, atsevišķu balsošanu, balsošanu pa daļām vai balsošanu pēc saraksta, ja priekšsēdētājs ir pārliecināts, ka šo priekšlikumu mērķis nepārprotami ir ilgstoši un nopietni traucēt Parlamenta darbu vai ierobežot citu deputātu tiesības.

                        Ar šo noteikumu piešķirtās pilnvaras ietver tiesības izvirzīt balsošanai tekstus citā secībā, nekā tie parādās dokumentā, par kuru jābalso. Pēc analoģijas ar 174. panta 7. punktu Parlamenta priekšsēdētājs pirms tam var lūgt Parlamenta piekrišanu.

                  2.   Parlamenta priekšsēdētājs atklāj, pārtrauc un slēdz sēdes
                        . Viņš
                      lemj par grozījumu
                        pieņemamību, par jautājumiem, kas adresēti Padomei un Komisijai
                     ,
                        un
                      par
                        ziņojumu atbilstību Reglamentam
                     . Parlamenta priekšsēdētājs nodrošina Reglamenta ievērošanu, uztur kārtību, dod vārdu, paziņo par debašu slēgšanu, izvirza jautājumus balsošanai un paziņo balsošanas rezultātus. Viņš nodod komitejām paziņojumus, kas uz tām attiecas.

                  2.   Parlamenta priekšsēdētājs atklāj, pārtrauc un slēdz sēdes, lemj par grozījumu
                        un citu balsošanai iesniegtu tekstu pieņemamību
                     ,
                        kā arī
                      par
                        Parlamenta jautājumu pieļaujamību
                     . Parlamenta priekšsēdētājs nodrošina Reglamenta ievērošanu, uztur kārtību, dod vārdu, paziņo par debašu slēgšanu, izvirza jautājumus balsošanai un paziņo balsošanas rezultātus. Viņš nodod komitejām paziņojumus, kas uz tām attiecas.

                  3.   Parlamenta priekšsēdētājs var izteikties debatēs tikai, lai sniegtu kopsavilkumu par jautājumu vai lai aicinātu nenovirzīties no temata; ja viņš vēlas piedalīties debatēs, viņam jāatstāj sēdes vadītāja vieta, un viņš tajā var atgriezties tikai tad, kad debates par šo jautājumu ir beigušās.

                  3.   Parlamenta priekšsēdētājs var izteikties debatēs tikai, lai sniegtu kopsavilkumu par jautājumu vai lai aicinātu nenovirzīties no temata; ja viņš vēlas piedalīties debatēs, viņam jāatstāj sēdes vadītāja vieta, un viņš tajā var atgriezties tikai tad, kad debates par šo jautājumu ir beigušās.

                  4.   Parlamenta priekšsēdētājs pārstāv Parlamentu starptautiskajās attiecībās, svinīgos pasākumos, administratīvās, juridiskās un finansiālās darbībās, un šo pienākumu veikšanai viņš var savas pilnvaras deleģēt.

                  4.   Parlamenta priekšsēdētājs pārstāv Parlamentu starptautiskajās attiecībās, svinīgos pasākumos, administratīvās, juridiskās un finansiālās darbībās, un šo pienākumu veikšanai viņš var savas pilnvaras deleģēt.

                        4.a

                        Parlamenta priekšsēdētājs ir atbildīgs par Eiropas Parlamenta telpu un ēku drošību un neaizskaramību.

         Grozījums Nr. 20

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         23. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  23. pants

                  23. pants

                  Priekšsēdētāja vietnieku pienākumi

                  Priekšsēdētāja vietnieku pienākumi

                  1.   Parlamenta priekšsēdētāja prombūtnes laikā vai citā aizņemtības gadījumā, vai arī ja viņš vēlas piedalīties debatēs saskaņā ar 22. panta 3. punktā noteikto kārtību, viņu aizvieto viens no priekšsēdētāja vietniekiem saskaņā ar 17. panta 2. punktu.

                  1.   Parlamenta priekšsēdētāja prombūtnes laikā vai citā aizņemtības gadījumā vai arī ja viņš vēlas piedalīties debatēs saskaņā ar 22. panta 3. punktā noteikto kārtību, viņu aizvieto viens no priekšsēdētāja vietniekiem saskaņā ar 17. panta 2. punktu.

                  2.   Priekšsēdētāja vietnieki pilda arī tos pienākumus, kas noteikti 25. pantā, 27. panta 3. un 5. punktā un 71. panta 3. punktā.

                  2.   Priekšsēdētāja vietnieki pilda arī tos pienākumus, kas noteikti 25. pantā, 27. panta 3. un 5. punktā un 71. panta 3. punktā.

                  3.   Parlamenta priekšsēdētājs var
                        uzdot
                      saviem vietniekiem
                        pildīt
                      jebkurus pienākumus, piemēram, pārstāvēt Parlamentu svinīgos pasākumos vai veikt noteiktas darbības. Parlamenta priekšsēdētājs var it īpaši pilnvarot vienu priekšsēdētāja vietnieku, lai viņš pildītu tos Parlamenta priekšsēdētāja pienākumus, kuri noteikti 130. panta 2. punktā
                        un II pielikuma 3. punktā
                     .

                  3.   Parlamenta priekšsēdētājs var
                        deleģēt
                      saviem vietniekiem jebkurus pienākumus, piemēram, pārstāvēt Parlamentu svinīgos pasākumos vai veikt noteiktas darbības. Parlamenta priekšsēdētājs var it īpaši pilnvarot vienu priekšsēdētāja vietnieku, lai viņš pildītu tos Parlamenta priekšsēdētāja pienākumus, kuri noteikti
                        129. pantā un
                      130. panta 2. punktā.

         Grozījums Nr. 21

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         25. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  25. pants

                  25. pants

                  Prezidija pienākumi

                  Prezidija pienākumi

                  1.   Prezidijs veic Reglamentā noteiktos pienākumus.

                  1.   Prezidijs veic Reglamentā noteiktos pienākumus.

                  2.   Prezidijs pieņem finansiālus, organizatoriskus un administratīvus lēmumus par Parlamenta iekšējo organizāciju, Ģenerālsekretariātu un struktūrvienībām.

                  2.   Prezidijs pieņem finansiālus, organizatoriskus un administratīvus lēmumus par Parlamenta iekšējo organizāciju, Ģenerālsekretariātu un struktūrvienībām.

                  3.   Prezidijs pēc ģenerālsekretāra vai politiskās grupas priekšlikuma pieņem finansiālus, organizatoriskus un administratīvus lēmumus jautājumos, kas attiecas uz deputātiem.

                  3.   Prezidijs pēc ģenerālsekretāra vai politiskās grupas priekšlikuma pieņem finansiālus, organizatoriskus un administratīvus lēmumus jautājumos, kas attiecas uz deputātiem.

                  4.   Prezidijs lemj par jautājumiem, kas attiecas uz sēžu norisi.

                  4.   Prezidijs lemj par jautājumiem, kas attiecas uz sēžu norisi.

                        Uz sēžu norisi attiecas arī jautājumi par deputātu rīcību visās Parlamenta telpās.

                  5.   Prezidijs pieņem 35. pantā minētos noteikumus par deputātiem, kas nepieder nevienai politiskajai grupai.

                  5.   Prezidijs pieņem 35. pantā minētos noteikumus par deputātiem, kas nepieder nevienai politiskajai grupai.

                  6.   Prezidijs sagatavo Ģenerālsekretariāta štatu sarakstu un izstrādā noteikumus par ierēdņu un pārējo darbinieku administratīvo statusu un atalgojumu.

                  6.   Prezidijs sagatavo Ģenerālsekretariāta štatu sarakstu un izstrādā noteikumus par ierēdņu un pārējo darbinieku administratīvo statusu un atalgojumu.

                  7.   Prezidijs sagatavo Parlamenta provizorisko budžeta tāmes projektu.

                  7.   Prezidijs sagatavo Parlamenta provizorisko budžeta tāmes projektu.

                  8.   Prezidijs pieņem pamatnostādnes par kvestoru darbību
                        saskaņā ar 28. pantu
                     .

                  8.   Prezidijs pieņem pamatnostādnes par kvestoru darbību
                        un var prasīt kvestoriem veikt konkrētus uzdevumus
                     .

                  9.   Prezidijs ir pilnvarots atļaut rīkot komiteju sanāksmes ārpus parastajām darba vietām, veikt uzklausīšanas, kā arī referentu izpētes un faktu vākšanas braucienus.

                  9.   Prezidijs ir pilnvarots atļaut rīkot komiteju sanāksmes
                        vai doties darba braucienos
                      ārpus parastajām darba vietām, veikt uzklausīšanas, kā arī referentu izpētes un faktu vākšanas braucienus.

                  Ja ir atļauts rīkot šādas sanāksmes, noteikumus par valodu lietošanu nosaka,
                        ņemot vērā tās oficiālās valodas, kuras lieto un pieprasa attiecīgās komitejas locekļi un aizstājēji
                     .

                  Ja ir atļauts rīkot šādas sanāksmes
                        vai darba braucienus
                     , noteikumus par valodu lietošanu nosaka,
                        pamatojoties uz Prezidija pieņemto Rīcības kodeksu attiecībā uz daudzvalodību. Tāds pats noteikums attiecas uz delegācijām
                     .

                        Tas pats attiecas uz delegācijām, izņemot gadījumus, kad attiecīgie deputāti un aizstājēji vienojas citādi.

                  10.   Prezidijs ieceļ ģenerālsekretāru saskaņā ar 222. pantu.

                  10.   Prezidijs ieceļ ģenerālsekretāru saskaņā ar 222. pantu.

                  11.   Prezidijs nosaka īstenošanas noteikumus
                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 2004/2003
                      par noteikumiem, kas attiecas uz Eiropas līmeņa politiskajām partijām un to finansēšanu.
                        Īstenojot šo regulu, Prezidijs uzņemas Parlamenta Reglamentā noteiktos pienākumus.

                  11.   Prezidijs nosaka īstenošanas noteikumus par noteikumiem, kas attiecas uz Eiropas līmeņa politiskajām partijām un
                        fondiem un
                      to finansēšanu.

                  12.   Prezidijs pieņem noteikumus par to, kā Parlamentam un tā struktūrvienībām, amatpersonām un citiem deputātiem rīkoties ar konfidenciālu informāciju, ņemot vērā visus noslēgtos iestāžu nolīgumus par šādiem jautājumiem. Šos noteikumus publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                        un pievieno šim Reglamentam

                      (7).

                  12.   Prezidijs pieņem noteikumus par to, kā Parlamentam un tā struktūrvienībām, amatpersonām un citiem deputātiem rīkoties ar konfidenciālu informāciju, ņemot vērā visus noslēgtos iestāžu nolīgumus par šādiem jautājumiem. Šos noteikumus publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

                  13.   Parlamenta priekšsēdētājs un/vai Prezidijs var uzdot vienam vai vairākiem Prezidija locekļiem vispārīgus vai konkrētus pienākumus, kas ietilpst Parlamenta priekšsēdētāja un/vai Prezidija kompetencē. Vienlaikus sniedz norādījumus par to, kā šie uzdevumi veicami.

                  13.   Parlamenta priekšsēdētājs un/vai Prezidijs var uzdot vienam vai vairākiem Prezidija locekļiem vispārīgus vai konkrētus pienākumus, kas ietilpst Parlamenta priekšsēdētāja un/vai Prezidija kompetencē. Vienlaikus sniedz norādījumus par to, kā šie uzdevumi veicami.

                  14.   Prezidijs ieceļ divus priekšsēdētāja vietniekus, kas ir atbildīgi par attiecību uzturēšanu ar dalībvalstu parlamentiem.

                  14.   Prezidijs ieceļ divus priekšsēdētāja vietniekus, kas ir atbildīgi par attiecību uzturēšanu ar dalībvalstu parlamentiem.

                        Priekšsēdētāja vietnieki regulāri iesniedz ziņojumu Priekšsēdētāju konferencei par savu darbību šajā jomā.

                        14.a

                        Prezidijs ieceļ priekšsēdētāja vietnieku, kuram uztic pienākumu īstenot konstruktīvu apspriešanos ar Eiropas pilsonisko sabiedrību par svarīgiem tematiem.

                        14.b

                        Prezidijs ir atbildīgs par Deputātu nolikuma piemērošanu un lemj par piemaksu apmēru, ņemot vērā gada budžetu.

                        15.

                        Kad ievēlē jaunu Parlamenta sastāvu, iepriekšējā sasaukuma Prezidijs turpina pildīt savus pienākumus līdz jaunievēlētā Parlamenta pirmajai sēdei.

         Grozījums Nr. 22

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         26. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  26. pants

                  26. pants

                  Priekšsēdētāju konferences sastāvs

                  Priekšsēdētāju konferences sastāvs

                  1.   Priekšsēdētāju konferenci veido Parlamenta priekšsēdētājs un politisko grupu priekšsēdētāji. Politisko grupas priekšsēdētājus var pārstāvēt kāds cits viņu grupas loceklis.

                  1.   Priekšsēdētāju konferenci veido Parlamenta priekšsēdētājs un politisko grupu priekšsēdētāji. Politisko grupas priekšsēdētājus var pārstāvēt kāds cits viņu grupas loceklis.

                  2.   Parlamenta priekšsēdētājs
                        uzaicina vienu deputātu, kas pārstāv
                      pie politiskajām grupām
                        nepiederošos deputātus
                     , piedalīties Priekšsēdētāju konferences sanāksmēs
                        , kurās viņš piedalās bez balsstiesībām
                     .

                  2.   Parlamenta priekšsēdētājs
                        pēc tam, kad ir devis iespēju
                      pie politiskajām grupām
                        nepiederošiem deputātiem paust viedokli
                     ,
                        uzaicina vienu no viņiem bez balsstiesībām
                      piedalīties Priekšsēdētāju konferences sanāksmēs.

                  3.   Priekšsēdētāju konference cenšas panākt konsensu jautājumos, kurus tā izskata.

                  3.   Priekšsēdētāju konference cenšas panākt konsensu jautājumos, kurus tā izskata.

                  Ja nav iespējams panākt konsensu, jautājumu izvirza svērtajai balsošanai atbilstoši katras politiskās grupas lielumam.

                  Ja nav iespējams panākt konsensu, jautājumu izvirza svērtajai balsošanai atbilstoši katras politiskās grupas lielumam.

         Grozījums Nr. 23 un 387

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         27. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  27. pants

                  27. pants

                  Priekšsēdētāju konferences pienākumi

                  Priekšsēdētāju konferences pienākumi

                  1.   Priekšsēdētāju konference veic Reglamentā noteiktos pienākumus.

                  1.   Priekšsēdētāju konference veic Reglamentā noteiktos pienākumus.

                  2.   Priekšsēdētāju konference lemj par Parlamenta darba organizēšanu un par jautājumiem, kas saistīti ar likumdošanas plānošanu.

                  2.   Priekšsēdētāju konference lemj par Parlamenta darba organizēšanu un par jautājumiem, kas saistīti ar likumdošanas plānošanu.

                  3.   Priekšsēdētāju konference ir atbildīga par jautājumiem, kas saistīti ar attiecībām ar citām Eiropas Savienības iestādēm un struktūrām, kā arī ar dalībvalstu parlamentiem.

                  3.   Priekšsēdētāju konference ir atbildīga par jautājumiem, kas saistīti ar attiecībām ar citām Eiropas Savienības iestādēm un struktūrām, kā arī ar dalībvalstu parlamentiem.
                        Lēmumus par to Parlamenta delegāciju pilnvarām un sastāvu, kurām paredzēts piedalīties apspriedēs ar Padomi un citām Eiropas Savienības iestādēm par fundamentāliem jautājumiem, kas attiecas uz Eiropas Savienības attīstību (t. s. šerpu process), pieņem, pamatojoties uz Parlamenta pieņemtajām attiecīgajām nostājām un ņemot vērā tajā pārstāvēto politisko viedokļu daudzveidību. Priekšsēdētāja vietnieki, kas ir atbildīgi par attiecību uzturēšanu ar dalībvalstu parlamentiem, regulāri iesniedz Priekšsēdētāju konferencei ziņojumu par savu darbību šajā jomā.

                  4.   Priekšsēdētāju konference ir atbildīga par jautājumiem, kas saistīti ar attiecībām ar trešām valstīm un ārpuskopienas iestādēm un organizācijām.

                  4.   Priekšsēdētāju konference ir atbildīga par jautājumiem, kas saistīti ar attiecībām ar trešām valstīm un ārpuskopienas iestādēm un organizācijām.

                  5.   Priekšsēdētāju konference ir atbildīga par konstruktīvu apspriešanos organizēšanu ar Eiropas pilsonisko sabiedrību par galvenajiem tematiem. Tas var ietvert tādu publisku diskusiju organizēšanu, kurās var piedalīties ieinteresēti pilsoņi un kuras notiek par vispārējiem Eiropas nozīmes tematiem.
                        Prezidijs ieceļ
                      priekšsēdētāja
                        vietnieku
                     ,
                        kas
                      atbildīgs par šādu apspriešanos īstenošanu
                        un kas iesniedz
                      ziņojumu
                        Priekšsēdētāju konferencei
                     .

                  5.   Priekšsēdētāju konference ir atbildīga par konstruktīvu apspriešanos organizēšanu ar Eiropas pilsonisko sabiedrību par galvenajiem tematiem. Tas var ietvert tādu publisku diskusiju organizēšanu, kurās var piedalīties ieinteresēti pilsoņi un kuras notiek par vispārējiem Eiropas nozīmes tematiem. Priekšsēdētāja
                        vietnieks
                     ,
                        kurš ir
                      atbildīgs par šādu apspriešanos īstenošanu
                        , regulāri iesniedz Priekšsēdētāju konferencei
                      ziņojumu
                        par savu darbību minētajā jomā
                     .

                  6.   Priekšsēdētāju konference sagatavo Parlamenta sesiju darba kārtības projektus.

                  6.   Priekšsēdētāju konference sagatavo Parlamenta sesiju darba kārtības projektus.

                  7.   Priekšsēdētāju konference
                        ir atbildīga
                      par komiteju, izmeklēšanas komiteju, apvienoto parlamentāro komiteju, pastāvīgo delegāciju
                        un ad hoc delegāciju
                      sastāvu un to pārziņā esošo jautājumu loku.

                  7.   Priekšsēdētāju konference
                        iesniedz Parlamentam priekšlikumus
                      par komiteju, izmeklēšanas komiteju, apvienoto parlamentāro komiteju
                        un
                      pastāvīgo delegāciju sastāvu un to pārziņā esošo jautājumu loku.
                        Priekšsēdētāju konference ir atbildīga par ad hoc delegāciju apstiprināšanu.

                  8.   Priekšsēdētāju konference saskaņā ar 36. pantu lemj par vietu sadalījumu sēžu zālē.

                  8.   Priekšsēdētāju konference saskaņā ar 36. pantu lemj par vietu sadalījumu sēžu zālē.

                  9.   Priekšsēdētāju konference ir tiesīga dot atļauju sagatavot patstāvīgus ziņojumus.

                  9.   Priekšsēdētāju konference ir tiesīga dot atļauju sagatavot patstāvīgus ziņojumus.

                  10.   Priekšsēdētāju konference iesniedz Prezidijam priekšlikumus saistībā ar politisko grupu administratīvajiem un budžeta jautājumiem.

                  10.   Priekšsēdētāju konference iesniedz Prezidijam priekšlikumus saistībā ar politisko grupu administratīvajiem un budžeta jautājumiem.

         Grozījums Nr. 24

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         28. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  28. pants

                  28. pants

                  Kvestoru pienākumi

                  Kvestoru pienākumi

                  Kvestori
                        at bilstoši
                      Prezidija pieņemtajām pamatnostādnēm ir atbildīgi par tiem administratīvajiem un finanšu jautājumiem, kas tieši skar deputātus.

                  Kvestori
                        atbilstoši
                      Prezidija pieņemtajām pamatnostādnēm ir atbildīgi par tiem administratīvajiem un finanšu jautājumiem, kas tieši skar deputātus
                        , kā arī par citu tiem uzticētu uzdevumu izpildi
                     .

         Grozījums Nr. 25

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         29. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  29. pants

                  29. pants

                  Komiteju priekšsēdētāju konference

                  Komiteju priekšsēdētāju konference

                  1.   Komiteju priekšsēdētāju konferenci veido visu pastāvīgo vai īpašo komiteju priekšsēdētāji. Viņi ievēlē priekšsēdētāju.

                  1.   Komiteju priekšsēdētāju konferenci veido visu pastāvīgo vai īpašo komiteju priekšsēdētāji. Viņi ievēlē priekšsēdētāju.

                  Priekšsēdētāja prombūtnes gadījumā konferences sanāksmes vada
                        gados vecākais deputāts vai – ja tas nevar veikt šo pienākumu –
                      gados vecākais klātesošais deputāts.

                        1.a
                        Priekšsēdētāja prombūtnes gadījumā konferences sanāksmes vada gados vecākais klātesošais deputāts.

                  2.   Komiteju priekšsēdētāju konference var sniegt ieteikumus Priekšsēdētāju konferencei par komiteju darbu un par sesiju darba kārtību sagatavošanu.

                  2.   Komiteju priekšsēdētāju konference var sniegt ieteikumus Priekšsēdētāju konferencei par komiteju darbu un par sesiju darba kārtību sagatavošanu.

                  3.   Prezidijs un Priekšsēdētāju konference var deleģēt Komiteju priekšsēdētāju konferencei noteiktu uzdevumu veikšanu.

                  3.   Prezidijs un Priekšsēdētāju konference var deleģēt Komiteju priekšsēdētāju konferencei noteiktu uzdevumu veikšanu.

         Grozījums Nr. 26

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         30. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  30. pants

                  30. pants

                  Delegāciju priekšsēdētāju konference

                  Delegāciju priekšsēdētāju konference

                  1.   Delegāciju priekšsēdētāju konferenci veido visu pastāvīgo parlamentu sadarbības delegāciju priekšsēdētāji. Viņi ievēlē priekšsēdētāju.

                  1.   Delegāciju priekšsēdētāju konferenci veido visu pastāvīgo parlamentu sadarbības delegāciju priekšsēdētāji. Viņi ievēlē priekšsēdētāju.

                  Priekšsēdētāja prombūtnes gadījumā konferences sanāksmes vada
                        gados vecākais deputāts vai – ja tas nevar veikt šo pienākumu –
                      gados vecākais klātesošais deputāts.

                        1.a
                        Priekšsēdētāja prombūtnes gadījumā konferences sanāksmes vada gados vecākais klātesošais deputāts.

                  2.   Delegāciju priekšsēdētāju konference var sniegt ieteikumus Priekšsēdētāju konferencei par delegāciju darbu.

                  2.   Delegāciju priekšsēdētāju konference var sniegt ieteikumus Priekšsēdētāju konferencei par delegāciju darbu.

                  3.   Prezidijs un Priekšsēdētāju konference var deleģēt Delegāciju priekšsēdētāju konferencei noteiktu uzdevumu veikšanu.

                  3.   Prezidijs un Priekšsēdētāju konference var deleģēt Delegāciju priekšsēdētāju konferencei noteiktu uzdevumu veikšanu.

         Grozījums Nr. 27

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         30.a pants (jauns)

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                        30.a pants

                        Amatpersonas darba turpināšana vēlēšanu periodā

                        Kad ievēlē jaunu Parlamenta sastāvu, visas iepriekšējā sasaukuma struktūrvienības un amatpersonas turpina pildīt savus pienākumus līdz jaunievēlētā Parlamenta pirmajai sēdei.

         Grozījums Nr. 28

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         31. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  31. pants

                  31. pants

                  Prezidija un Priekšsēdētāju konferences lēmumu publiskums

                  Prezidija un Priekšsēdētāju konferences lēmumu publiskums

                  1.   Prezidija un Priekšsēdētāju konferences sanāksmju protokolus tulko oficiālajās valodās
                        , drukā
                      un izdala visiem deputātiem, un nodrošina tiem publisku piekļuvi, izņemot atsevišķus gadījumus, kad konfidencialitātes apsvērumu dēļ Prezidijs vai Priekšsēdētāju konference saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1049/2001 4. panta 1. līdz 4. punktu lemj citādi attiecībā uz atsevišķiem protokola punktiem.

                  1.   Prezidija un Priekšsēdētāju konferences sanāksmju protokolus tulko oficiālajās valodās un izdala visiem deputātiem, un nodrošina tiem publisku piekļuvi, izņemot atsevišķus gadījumus, kad konfidencialitātes apsvērumu dēļ Prezidijs vai Priekšsēdētāju konference,
                        ievērojot
                      Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1049/2001 4. panta 1. līdz 4. punktu, lemj citādi attiecībā uz atsevišķiem protokola punktiem.

                  2.   Ikviens deputāts var uzdot jautājumus par Prezidija, Priekšsēdētāju konferences un kvestoru
                        darbību
                     . Šos jautājumus rakstiski iesniedz Parlamenta priekšsēdētājam, dara zināmus deputātiem un 30 dienu laikā pēc iesniegšanas tos publicē Parlamenta tīmekļa vietnē kopā ar atbildēm, kas uz tiem sniegtas.

                  2.   Ikviens deputāts var uzdot jautājumus par Prezidija, Priekšsēdētāju konferences un kvestoru
                        attiecīgo pienākumu izpildi
                     . Šos jautājumus rakstiski iesniedz Parlamenta priekšsēdētājam, dara zināmus deputātiem, un 30 dienu laikā pēc iesniegšanas tos publicē Parlamenta tīmekļa vietnē kopā ar atbildēm, kas uz tiem sniegtas.

         Grozījums Nr. 29

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         32. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  32. pants

                  32. pants

                  Politisko grupu izveide

                  Politisko grupu izveide
                        un likvidācija

                  1.   Deputāti var apvienoties politiskajās grupās saskaņā ar savu politisko pārliecību.

                  1.   Deputāti var apvienoties politiskajās grupās saskaņā ar savu politisko pārliecību.

                  Parasti Parlaments neizvērtē politiskās grupas locekļu politisko uzskatu līdzību. Izveidojot politisko grupu saskaņā ar šo pantu, attiecīgie deputāti pēc definīcijas pieņem, ka viņiem ir līdzīgi politiskie uzskati. Vienīgi tad, kad attiecīgie deputāti noliedz, ka viņiem būtu līdzīgi politiskie uzskati, Parlamentam jāizvērtē, vai politiskā grupa ir izveidota saskaņā ar Reglamentu.

                  Parasti Parlaments neizvērtē politiskās grupas locekļu politisko uzskatu līdzību. Izveidojot politisko grupu saskaņā ar šo pantu, attiecīgie deputāti pēc definīcijas pieņem, ka viņiem ir līdzīgi politiskie uzskati. Vienīgi tad, kad attiecīgie deputāti noliedz, ka viņiem būtu līdzīgi politiskie uzskati, Parlamentam jāizvērtē, vai politiskā grupa ir izveidota saskaņā ar Reglamentu.

                  2.   Politiskajā grupā apvienojas deputāti, kas ievēlēti vismaz vienā ceturtdaļā dalībvalstu. Minimālais deputātu skaits, lai izveidotu politisko grupu, ir 25 deputāti.

                  2.   Politiskajā grupā apvienojas deputāti, kas ievēlēti vismaz vienā ceturtdaļā dalībvalstu. Minimālais deputātu skaits, lai izveidotu politisko grupu, ir 25 deputāti.

                  3.   Ja grupas locekļu skaits nesasniedz
                        obligāto minimumu
                     , Parlamenta priekšsēdētājs, saņemot Priekšsēdētāju konferences piekrišanu, var atļaut tās darbības turpināšanu līdz Parlamenta nākamai konstitutīvajai sēdei, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

                  3.   Ja grupas locekļu skaits nesasniedz
                        vienu no obligātā minimuma kritērijiem
                     , Parlamenta priekšsēdētājs, saņemot Priekšsēdētāju konferences piekrišanu, var atļaut tās darbības turpināšanu līdz Parlamenta nākamai konstitutīvajai sēdei, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

                              —

                              deputāti joprojām pārstāv vismaz vienu piektdaļu no dalībvalstīm;

                              —

                              deputāti joprojām pārstāv vismaz vienu piektdaļu no dalībvalstīm;

                              —

                              grupa ir pastāvējusi vairāk nekā vienu gadu.

                              —

                              grupa ir pastāvējusi vairāk nekā vienu gadu.

                  Parlamenta priekšsēdētājs šo atkāpi nepiemēro, ja ir pietiekami pierādījumi aizdomām par
                        to
                      ļaunprātīgu izmantošanu.

                  Parlamenta priekšsēdētājs šo atkāpi nepiemēro, ja ir pietiekami pierādījumi aizdomām par
                        tās
                      ļaunprātīgu izmantošanu.

                  4.   Deputāts var darboties tikai vienā politiskajā grupā.

                  4.   Deputāts var darboties tikai vienā politiskajā grupā.

                  5.   Par politiskās grupas izveidi paziņo Parlamenta priekšsēdētājam. Šajā paziņojumā norāda politiskās grupas nosaukumu, locekļu vārdus un prezidija sastāvu.

                  5.   Par politiskās grupas izveidi paziņo Parlamenta priekšsēdētājam. Šajā paziņojumā norāda politiskās grupas nosaukumu, locekļu vārdus un prezidija sastāvu.
                        Paziņojumu paraksta visi grupas locekļi.

                  6.   Paziņojumu
                        par politiskās grupas izveidi publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                     .

                  6.   Paziņojumu
                        pievieno tās sesijas protokolam, kurā tiek sniegts paziņojums par politiskās grupas izveidi
                     .

                        6.a

                        Parlamenta priekšsēdētājs sniedz paziņojumu par politiskās grupas izveidi Parlamentā. Šādam paziņojumam ir atpakaļejošs juridisks spēks no tā brīža, kad attiecīgā grupa ir paziņojusi Parlamenta priekšsēdētājam par tās izveidi saskaņā ar šo pantu.

                        Parlamenta priekšsēdētājs Parlamentā sniedz paziņojumu arī par politiskās grupas likvidāciju. Šāds paziņojums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tam, kad vairs nav izpildīti nosacījumi politiskās grupas pastāvēšanai.

         Grozījums Nr. 30 un 461

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         33. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  33. pants

                  33. pants

                  Politisko grupu darbība un tiesiskais stāvoklis

                  Politisko grupu darbība un tiesiskais stāvoklis

                  1.   Politiskās grupas pilda savus pienākumus saskaņā ar Eiropas Savienības darbību, tostarp veic Reglamentā noteiktos uzdevumus. Politiskajām grupām ir sekretariāts, kas izveidots saskaņā ar Ģenerālsekretariāta noteikto štatu sarakstu, administratīvais nodrošinājums un šim nolūkam Parlamenta budžetā iekļautās apropriācijas.

                  1.   Politiskās grupas pilda savus pienākumus saskaņā ar Eiropas Savienības darbību, tostarp veic Reglamentā noteiktos uzdevumus. Politiskajām grupām ir sekretariāts, kas izveidots saskaņā ar Ģenerālsekretariāta noteikto štatu sarakstu, administratīvais nodrošinājums un šim nolūkam Parlamenta budžetā iekļautās apropriācijas.

                        1.a

                        Katra sasaukuma sākumā Priekšsēdētāju konference cenšas vienoties par kārtību, kādā Parlamenta politiskā daudzveidība tiek atspoguļota komitejās, delegācijās un lēmumu pieņemšanas struktūrās

                  2.   Prezidijs pieņem noteikumus par administratīvā nodrošinājuma un apropriāciju piešķiršanu, īstenošanu un uzraudzību, kā arī noteikumus par budžeta izpildes pilnvaru deleģēšanu.

                  2.   Prezidijs
                        , ņemot vērā ikvienu Priekšsēdētāju konferences priekšlikumu,
                      pieņem noteikumus par administratīvā nodrošinājuma un apropriāciju piešķiršanu, īstenošanu un uzraudzību, kā arī noteikumus par budžeta izpildes pilnvaru deleģēšanu
                        un par šādu noteikumu neizpildes sekām
                     .

                  3.   Šie noteikumi nosaka administratīvās un finansiālās sekas politiskās grupas likvidēšanas gadījumā.

                  3.   Šie noteikumi nosaka administratīvās un finansiālās sekas politiskās grupas likvidēšanas gadījumā.

         Grozījums Nr. 31

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         34. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  34. pants

                  34. pants

                  Sadarbības grupas

                  Sadarbības grupas

                  1.   Atsevišķi deputāti var veidot sadarbības grupas vai citus neoficiālus deputātu grupējumus, lai neformāli apmainītos viedokļiem par vairākām politiskām grupām kopīgiem konkrētiem tematiem, iesaistot dažādu Parlamenta komiteju locekļus, un sekmētu deputātu kontaktus ar pilsonisko sabiedrību.

                  1.   Atsevišķi deputāti var veidot sadarbības grupas vai citus neoficiālus deputātu grupējumus, lai neformāli apmainītos viedokļiem par vairākām politiskām grupām kopīgiem konkrētiem tematiem, iesaistot dažādu Parlamenta komiteju locekļus, un sekmētu deputātu kontaktus ar pilsonisko sabiedrību.

                  2.   Šādi grupējumi
                        nevar
                      iesaistīties nekādās darbībās, ko varētu sajaukt ar Parlamenta vai tā struktūrvienību oficiālo darbību. Ja ir ievēroti nosacījumi, kas paredzēti Prezidija pieņemtajos noteikumos par šo grupējumu izveidošanu, politiskās grupas var veicināt to darbību, nodrošinot tiem materiāli tehnisko atbalstu.

                  2.   Šādi grupējumi
                        darbojas pilnībā pārredzami un nedrīkst
                      iesaistīties nekādās darbībās, ko varētu sajaukt ar Parlamenta vai tā struktūrvienību oficiālo darbību. Ja ir ievēroti nosacījumi, kas paredzēti Prezidija pieņemtajos noteikumos par šo grupējumu izveidošanu, politiskās grupas var veicināt to darbību, nodrošinot tiem materiāli tehnisko atbalstu.

                        Šādiem grupējumiem
                      ir pienākums deklarēt jebkādu atbalstu naudā vai natūrā (piemēram, sekretariāta pakalpojumus), kurš saskaņā ar I pielikumu būtu jādeklarē, ja deputāts to saņemtu individuāli.

                        3.

                        Sadarbības grupām
                      ir pienākums
                        katru gadu
                      deklarēt jebkādu atbalstu naudā vai natūrā (piemēram, sekretariāta pakalpojumus), kurš saskaņā ar I pielikumu būtu jādeklarē, ja deputāts to saņemtu individuāli.

                  Kvestoru pārziņā ir reģistrs, kurā iekļauj
                        otrajā daļā
                      minētās deklarācijas. Reģistru publicē Parlamenta tīmekļa vietnē. Kvestori pieņem sīki izstrādātus noteikumus par
                        šīm
                      deklarācijām.

                        4.
                        Kvestoru pārziņā ir reģistrs, kurā iekļauj
                        3. punktā
                      minētās deklarācijas. Reģistru publicē Parlamenta tīmekļa vietnē. Kvestori pieņem sīki izstrādātus noteikumus par
                        minētajām
                      deklarācijām
                        un nodrošina šī panta efektīvu piemērošanu
                     .

         Grozījums Nr. 32

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         II. sadaļa – virsraksts

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  LIKUMDOŠANAS, BUDŽETA UN CITAS PROCEDŪRAS

                  LIKUMDOŠANAS, BUDŽETA
                        , BUDŽETA IZPILDES APSTIPRINĀŠANAS
                      UN CITAS PROCEDŪRAS

         Grozījums Nr. 33

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         37. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  37. pants

                  37. pants

                        Komisijas darba programma

                        Ikgadējā plānošana

                  1.   Parlaments kopā ar Komisiju un Padomi nosaka Eiropas Savienības likumdošanas programmu.

                  1.   Parlaments kopā ar Komisiju un Padomi nosaka Eiropas Savienības likumdošanas programmu.

                  Parlaments un Komisija sadarbojas, sagatavojot Komisijas darba programmu, kas ir Komisijas ieguldījums Savienības ikgadējās un daudzgadu programmas izstrādē, saskaņā ar grafiku un metodēm, par kurām abas iestādes ir vienojušās
                        un kuras ir izklāstītas pielikumā

                      (8).

                  Parlaments un Komisija sadarbojas, sagatavojot Komisijas darba programmu, kas ir Komisijas ieguldījums Savienības ikgadējās un daudzgadu programmas izstrādē, saskaņā ar grafiku un metodēm, par kurām abas iestādes ir vienojušās (8).

                        1.a

                        Pēc Komisijas darba programmas pieņemšanas Parlaments, Padome un Komisija saskaņā ar 7. punktu 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu

                      (8a)

                        apmainās ar viedokļiem un vienojas par kopīgu deklarāciju par iestāžu gada programmu, nosakot vispārīgus mērķus un prioritātes.

                        Pirms tiek sāktas sarunas ar Padomi un Komisiju, Parlamenta priekšsēdētājs rīko viedokļu apmaiņu ar Priekšsēdētāju konferenci un Komiteju priekšsēdētāju konferenci par Parlamenta vispārīgajiem mērķiem un prioritātēm.

                        Pirms kopīgās deklarācijas parakstīšanas Parlamenta priekšsēdētājs lūdz Priekšsēdētāju konferences apstiprinājumu.

                        2.

                        Steidzamos un neparedzētos gadījumos iestāde pēc savas iniciatīvas un saskaņā ar Līgumos noteiktajām procedūrām var ierosināt kāda likumdošanas pasākuma pievienošanu tiem, kas Komisijas darba programmā jau ir iekļauti.

                  3.   Parlamenta pieņemto rezolūciju Parlamenta priekšsēdētājs nosūta pārējām iestādēm, kas piedalās Eiropas Savienības likumdošanas procedūrā, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

                  3.
                        Ikvienu
                      Parlamenta pieņemto rezolūciju
                        par likumdošanas plānošanu un prioritātēm
                      Parlamenta priekšsēdētājs nosūta pārējām iestādēm, kas piedalās Eiropas Savienības likumdošanas procedūrā, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

                        Parlamenta priekšsēdētājs lūdz Padomi sniegt atzinumu par Komisijas darba programmu un par Parlamenta rezolūciju.

                        4.

                        Ja kāda no iestādēm nespēj ievērot noteikto grafiku, tā informē pārējās iestādes par kavēšanās iemesliem un ierosina jaunu grafiku.

                        4.a

                        Ja Komisija plāno atsaukt priekšlikumu, atbildīgā komiteja aicina kompetento komisāru apspriest minēto nodomu sanāksmē. Šādā sanāksmē var aicināt piedalīties arī Padomes prezidentvalsts pārstāvjus. Ja atbildīgā komiteja nepiekrīt plānotajai atsaukšanai, tā var pieprasīt Komisijai sniegt paziņojumu Parlamentam. Piemēro 123. pantu.

         Grozījums Nr. 34

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         38. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  38. pants

                  38. pants

                        Eiropas Savienības
                      Pamattiesību
                        hartas
                      ievērošana

                  Pamattiesību ievērošana

                  1.   Parlaments visā savā darbībā pilnībā ievēro
                        pamattiesības
                     , kas
                        noteiktas
                      Eiropas
                        Savienības Pamattiesību hartā
                     .

                  1.   Parlaments visā savā darbībā pilnībā ievēro
                        tiesības, brīvības un principus
                     , kas
                        atzīti Līguma par
                      Eiropas
                        Savienību 6. pantā, kā arī tā 2. pantā iekļautās vērtības
                     .

                        Parlaments arī pilnībā ievēro tiesības un principus, kas ietverti Līguma par Eiropas Savienību 2. pantā un 6. panta 2. un 3. punktā.

                  2.   Ja par konkrēto jautājumu atbildīgā komiteja, politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti uzskata, ka tiesību akta priekšlikums vai tā daļas neatbilst Eiropas Savienības
                        Pamattiesību hartā paredzētajām tiesībām
                     , jautājumu pēc par konkrēto jautājumu atbildīgās komitejas, grupas vai deputātu pieprasījuma nodod komitejai, kura atbildīga par
                        Hartas interpretāciju. Šīs komitejas atzinumu pievieno par jautājuma izskatīšanu atbildīgās komitejas ziņojumam
                     .

                  2.   Ja par konkrēto jautājumu atbildīgā komiteja, politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti uzskata, ka
                        leģislatīvā akta
                      priekšlikums vai tā daļas neatbilst Eiropas Savienības
                        pamattiesībām
                     , jautājumu pēc par konkrēto jautājumu atbildīgās komitejas, grupas vai deputātu pieprasījuma nodod par
                        pamattiesību aizsardzību
                      atbildīgajai komitejai.

                        2.a

                        Šo jautājumu iesniedz četru darba nedēļu laikā pēc tam, kad Parlamentā sniegts paziņojums par vēršanos komitejā.

                        2.b

                        Par pamattiesību aizsardzību atbildīgās komitejas atzinumu pievieno par konkrētā jautājuma izskatīšanu atbildīgās komitejas ziņojumam.

         Grozījums Nr. 36

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         39. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  39. pants

                  39. pants

                  Juridiskā pamata pārbaude

                  Juridiskā pamata pārbaude

                  1.   Visu
                        tiesību
                      aktu priekšlikumu
                        vai citu normatīva rakstura dokumentu
                      juridisko pamatu vispirms pārbauda par konkrēto jautājumu atbildīgā komiteja.

                  1.   Visu
                        juridiski saistošu
                      aktu priekšlikumu juridisko pamatu vispirms pārbauda par konkrēto jautājumu atbildīgā komiteja.

                  2.   Ja minētā komiteja apstrīd juridiskā pamata spēkā esamību vai atbilstību — tas attiecas arī uz Eiropas
                        Savienības līguma
                      5. pantā noteikto kritēriju pārbaudi —, tā prasa komitejai, kura ir atbildīga par juridiskajiem jautājumiem, sniegt atzinumu.

                  2.   Ja minētā komiteja apstrīd juridiskā pamata spēkā esamību vai atbilstību — tas attiecas arī uz
                        Līguma par
                      Eiropas
                        Savienību
                      5. pantā noteikto kritēriju pārbaudi —, tā prasa komitejai, kura ir atbildīga par juridiskajiem jautājumiem, sniegt atzinumu.

                  3.   Komiteja, kura ir atbildīga par juridiskajiem jautājumiem, var arī pēc savas iniciatīvas
                        izskatīt jautājumu par tiesību aktu priekšlikumu
                      juridisko pamatu. Šādā gadījumā tā attiecīgi par to informē par konkrēto jautājumu atbildīgo komiteju.

                  3.   Komiteja, kura ir atbildīga par juridiskajiem jautājumiem, var arī pēc savas iniciatīvas
                        jebkurā likumdošanas procedūras posmā izskatīt jautājumu par
                      juridisko pamatu. Šādā gadījumā tā attiecīgi par to informē par konkrēto jautājumu atbildīgo komiteju.

                  4.   Ja
                        komiteja
                     ,
                        kura ir atbildīga
                      par juridiskajiem jautājumiem, nolemj apstrīdēt juridiskā pamata spēkā esamību vai atbilstību, tā savus secinājumus paziņo Parlamentam. Parlaments par tiem balso pirms balsojuma par priekšlikumu pēc būtības.

                  4.   Ja
                        attiecīgā gadījumā pēc viedokļu apmaiņas ar Padomi un Komisiju saskaņā ar kārtību
                     ,
                        par kuru panākta vienošanās iestāžu līmenī

                      (1a)

                        ,
                      par juridiskajiem jautājumiem
                        atbildīgā komiteja
                      nolemj apstrīdēt juridiskā pamata spēkā esamību vai atbilstību, tā savus secinājumus paziņo Parlamentam.
                        Neskarot 63. pantu,
                      Parlaments par tiem balso pirms balsojuma par priekšlikumu pēc būtības.

                  5.   Grozījumi, kuru mērķis ir mainīt
                        tiesību akta priekšlikuma
                      juridisko pamatu un kuri ir iesniegti plenārsēdes laikā, ir pieņemami tikai tad, ja pirms tam par konkrēto jautājumu atbildīgā komiteja vai komiteja, kura ir atbildīga par juridiskajiem jautājumiem, ir apstrīdējusi juridiskā pamata spēkā esamību vai atbilstību.

                  5.   Grozījumi, kuru mērķis ir mainīt juridisko pamatu un kuri ir iesniegti plenārsēdes laikā, ir pieņemami tikai tad, ja pirms tam par konkrēto jautājumu atbildīgā komiteja vai komiteja, kura ir atbildīga par juridiskajiem jautājumiem, ir apstrīdējusi juridiskā pamata spēkā esamību vai atbilstību.

                        6.

                        Ja Komisija nepiekrīt grozīt savu priekšlikumu, lai tas atbilstu Parlamenta apstiprinātajam juridiskajam pamatam, par juridiskajiem jautājumiem atbildīgās komitejas vai par konkrēto jautājumu atbildīgās komitejas referents vai priekšsēdētājs var ierosināt, lai balsojumu par priekšlikumu pēc būtības pārceļ uz nākamo sēdi.

         Grozījums Nr. 37

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         40. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  40. pants

                  40. pants

                  Likumdošanas pilnvaru deleģēšana

                  Likumdošanas pilnvaru deleģēšana
                        un īstenošanas pilnvaru piešķiršana

                  1.   Izvērtējot priekšlikumu tiesību aktam, ar kuru Komisijai deleģē pilnvaras, kā paredzēts Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantā, Parlaments īpašu uzmanību pievērš šādas deleģēšanas mērķiem, saturam, apjomam un ilgumam, kā arī nosacījumiem, ar kādiem notiek deleģēšana.

                  1.   Izvērtējot priekšlikumu
                        leģislatīvajam
                      aktam, ar kuru Komisijai deleģē pilnvaras, kā paredzēts Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantā, Parlaments īpašu uzmanību pievērš šādas deleģēšanas mērķiem, saturam, apjomam un ilgumam, kā arī nosacījumiem, ar kādiem notiek deleģēšana.

                        1.a

                        Izvērtējot priekšlikumu leģislatīvajam aktam, ar kuru atbilstīgi Līguma par Eiropas Savienības darbību 291. pantam piešķir īstenošanas pilnvaras, Parlaments īpašu uzmanību pievērš tam, ka, izmantojot īstenošanas pilnvaras, Komisija nevar ne grozīt, ne arī papildināt leģislatīvo aktu, pat ne saistībā ar tā nebūtiskiem elementiem.

                  2.   Par konkrēto jautājumu atbildīgā komiteja jebkurā laikā var pieprasīt komitejai, kas atbildīga par ES tiesību interpretāciju un piemērošanu, sniegt atzinumu.

                  2.   Par konkrēto jautājumu atbildīgā komiteja jebkurā laikā var pieprasīt komitejai, kas atbildīga par ES tiesību interpretāciju un piemērošanu, sniegt atzinumu.

                  3.   Par ES tiesību interpretāciju un piemērošanu atbildīgā komiteja jautājumus par likumdošanas pilnvaru deleģēšanu var arī izskatīt pēc savas
                        ierosmes
                     . Šādā gadījumā tā attiecīgi par to informē par konkrēto jautājumu atbildīgo komiteju.

                  3.   Par ES tiesību interpretāciju un piemērošanu atbildīgā komiteja jautājumus par likumdošanas pilnvaru deleģēšanu
                        un īstenošanas pilnvaru piešķiršanu
                      var arī izskatīt pēc savas
                        iniciatīvas
                     . Šādā gadījumā tā attiecīgi par to informē par konkrēto jautājumu atbildīgo komiteju.

         Grozījums Nr. 38

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         41. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  41. pants

                  41. pants

                  Finansiālās atbilstības pārbaude

                  Finansiālās atbilstības pārbaude

                  1.   Ja
                        tiesību
                      akta priekšlikumam ir finansiāla ietekme, Parlaments pārliecinās, vai ir paredzēti pietiekami finanšu resursi.

                  1.   Ja
                        juridiski saistoša
                      akta priekšlikumam ir finansiāla ietekme, Parlaments pārliecinās, vai ir paredzēti pietiekami finanšu resursi.

                  2.
                        Neskarot 47. pantu,
                      par konkrēto jautājumu atbildīgā komiteja pārbauda visu
                        tiesību akta priekšlikuma vai citu normatīva rakstura dokumentu
                      finansiālo atbilstību daudzgadu finanšu
                        shēmai
                     .

                  2.   Par konkrēto jautājumu atbildīgā komiteja pārbauda visu
                        juridiski saistošo aktu priekšlikumu
                      finansiālo atbilstību
                        regulai par
                      daudzgadu finanšu
                        shēmu
                     .

                  3.   Ja par konkrēto jautājumu atbildīgā komiteja groza izskatāmā tiesību akta finansējumu, tā prasa, lai par budžeta jautājumiem atbildīgā komiteja sniedz atzinumu.

                  3.   Ja par konkrēto jautājumu atbildīgā komiteja groza izskatāmā tiesību akta finansējumu, tā prasa, lai par budžeta jautājumiem atbildīgā komiteja sniedz atzinumu.

                  4.   Par budžeta jautājumiem atbildīgā komiteja var arī pēc savas iniciatīvas izskatīt jautājumus par
                        tiesību
                      aktu priekšlikumu finansiālo atbilstību. Šādā gadījumā tā attiecīgi par to informē par konkrēto jautājumu atbildīgo komiteju.

                  4.   Par budžeta jautājumiem atbildīgā komiteja var arī pēc savas iniciatīvas izskatīt jautājumus par
                        juridiski saistošu
                      aktu priekšlikumu finansiālo atbilstību. Šādā gadījumā tā attiecīgi par to informē par konkrēto jautājumu atbildīgo komiteju.

                  5.   Ja par budžeta jautājumiem atbildīgā komiteja nolemj apstrīdēt tiesību akta finansiālo atbilstību, tā savus secinājumus paziņo Parlamentam,
                        kurš par tiem
                      balso.

                  5.   Ja par budžeta jautājumiem atbildīgā komiteja nolemj apstrīdēt tiesību akta finansiālo atbilstību, tā savus secinājumus paziņo Parlamentam,
                        pirms Parlaments
                      balso
                        par priekšlikumu
                     .

                        6.

                        Parlaments var pieņemt par finansiāli neatbilstošu atzītu tiesību aktu, ja budžeta lēmējinstitūcija ir pieņēmusi attiecīgu lēmumu.

         Grozījums Nr. 39

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         42. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  42. pants

                  42. pants

                  Subsidiaritātes principa ievērošanas pārbaude

                  Subsidiaritātes principa
                        un proporcionalitātes principa
                      ievērošanas pārbaude

                  1.   Tiesību akta priekšlikuma izskatīšanas laikā Parlaments īpašu uzmanību pievērš subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa ievērošanai.

                  1.
                        Leģislatīvā
                      akta priekšlikuma izskatīšanas laikā Parlaments īpašu uzmanību pievērš subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa ievērošanai.

                  2.   Par subsidiaritātes principa ievērošanu atbildīgā komiteja var nolemt sagatavot ieteikumus atbildīgajai komitejai par
                        jebkuru
                      tiesību akta priekšlikumu.

                     2.
                        Tikai
                      par subsidiaritātes principa ievērošanu atbildīgā komiteja var nolemt sagatavot ieteikumus atbildīgajai komitejai par
                        leģislatīvā
                      akta priekšlikumu.

                        3.

                        Ja valsts parlaments saskaņā ar Protokola par valstu parlamentu lomu Eiropas Savienībā 3. punktu un Protokola par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu 6. punktu iesniedz Parlamenta priekšsēdētājam pamatotu atzinumu, šo dokumentu nodod par konkrēto jautājumu atbildīgajai komitejai un informēšanas nolūkā nosūta komitejai, kas atbildīga par subsidiaritātes principa ievērošanu.

                  4.   Izņemot steidzamos gadījumus, kas minēti Protokola par valstu parlamentu lomu Eiropas Savienībā 4. punktā, par konkrēto jautājumu atbildīgajā komitejā galīgo balsojumu veic ne agrāk kā pēc astoņu nedēļu termiņa, kas noteikts Protokola par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu 6. punktā.

                  4.   Izņemot steidzamos gadījumus, kas minēti Protokola
                        Nr. 1
                      par valstu parlamentu lomu Eiropas Savienībā 4. punktā, par konkrēto jautājumu atbildīgajā komitejā galīgo balsojumu veic ne agrāk kā pēc astoņu nedēļu termiņa, kas noteikts Protokola
                        Nr. 2
                      par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu 6. punktā.

                        4.a

                        Ja valsts parlaments saskaņā ar Protokola par valstu parlamentu lomu Eiropas Savienībā 3. pantu iesniedz Parlamenta priekšsēdētājam pamatotu atzinumu, šo dokumentu nodod par konkrēto jautājumu atbildīgajai komitejai un informēšanas nolūkā nosūta par subsidiaritātes principa ievērošanu atbildīgajai komitejai.

                  5.   Ja pamatoti atzinumi par tiesību akta priekšlikuma neatbilstību subsidiaritātes principam ir saņēmuši vismaz trešo daļu no visām balsīm, kas piešķirtas valstu parlamentiem, vai ceturto daļu no šīm balsīm gadījumā, kad tiesību akta priekšlikums ir iesniegts, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 76. pantu, Parlaments nepieņem lēmumu, pirms priekšlikuma iesniedzējs nav paziņojis, kā paredzējis rīkoties.

                  5.   Ja pamatoti atzinumi par
                        leģislatīvā
                      akta priekšlikuma neatbilstību subsidiaritātes principam ir saņēmuši vismaz trešo daļu no visām balsīm, kas piešķirtas valstu parlamentiem, vai ceturto daļu no šīm balsīm gadījumā, kad
                        leģislatīvā
                      akta priekšlikums ir iesniegts, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 76. pantu, Parlaments nepieņem lēmumu, pirms priekšlikuma iesniedzējs nav paziņojis, kā paredzējis rīkoties.

                  6.   Ja saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru pamatoti atzinumi par tiesību akta priekšlikuma neatbilstību subsidiaritātes principam ir saņēmuši vismaz vienkāršo vairākumu no valstu parlamentiem piešķirtajām balsīm, tad par konkrēto jautājumu atbildīgā komiteja, ņemot vērā valstu parlamentu un Komisijas iesniegtos pamatotos atzinumus un uzklausījusi par subsidiaritātes principa ievērošanu atbildīgo komiteju, var ieteikt Parlamentam noraidīt priekšlikumu tāpēc, ka ir pārkāpts subsidiaritātes princips, vai arī iesniegt Parlamentam citu ieteikumu, kurā var būt iekļauti ierosinājumi izdarīt grozījumus saistībā ar subsidiaritātes principa ievērošanu. Jebkuram šādam ieteikumam pievieno atzinumu, ko sniegusi par subsidiaritātes principa ievērošanu atbildīgā komiteja.

                  6.   Ja saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru pamatoti atzinumi par
                        leģislatīvā
                      akta priekšlikuma neatbilstību subsidiaritātes principam ir saņēmuši vismaz vienkāršo vairākumu no valstu parlamentiem piešķirtajām balsīm, tad par konkrēto jautājumu atbildīgā komiteja, ņemot vērā valstu parlamentu un Komisijas iesniegtos pamatotos atzinumus un uzklausījusi par subsidiaritātes principa ievērošanu atbildīgo komiteju, var ieteikt Parlamentam noraidīt priekšlikumu tāpēc, ka ir pārkāpts subsidiaritātes princips, vai arī iesniegt Parlamentam citu ieteikumu, kurā var būt iekļauti ierosinājumi izdarīt grozījumus saistībā ar subsidiaritātes principa ievērošanu. Jebkuram šādam ieteikumam pievieno atzinumu, ko sniegusi par subsidiaritātes principa ievērošanu atbildīgā komiteja.

                  Ieteikumu iesniedz Parlamentam apspriešanai un balsošanai. Ja ieteikums noraidīt priekšlikumu ir pieņemts ar nodoto balsu vairākumu, Parlamenta priekšsēdētājs paziņo, ka procedūra ir pabeigta. Ja Parlaments priekšlikumu nenoraida, procedūra tiek turpināta, ņemot vērā visus Parlamenta apstiprinātos ieteikumus.

                  Ieteikumu iesniedz Parlamentam apspriešanai un balsošanai. Ja ieteikums noraidīt priekšlikumu ir pieņemts ar nodoto balsu vairākumu, Parlamenta priekšsēdētājs paziņo, ka procedūra ir pabeigta. Ja Parlaments priekšlikumu nenoraida, procedūra tiek turpināta, ņemot vērā visus Parlamenta apstiprinātos ieteikumus.

         Grozījums Nr. 40

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         44. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  44. pants

                  44. pants

                  Parlamenta pārstāvība Padomes sanāksmēs

                  Parlamenta pārstāvība Padomes sanāksmēs

                  Ja Padome uzaicina Parlamentu piedalīties tās sanāksmē,
                        kuras laikā Padome darbojas likumdevējas statusā,
                      Parlamenta priekšsēdētājs prasa, lai Parlamentu tajā pārstāv atbildīgās komitejas priekšsēdētājs vai referents, vai arī cits komitejas iecelts deputāts.

                  Ja Padome uzaicina Parlamentu piedalīties tās sanāksmē, Parlamenta priekšsēdētājs prasa, lai Parlamentu tajā pārstāv
                        par konkrēto jautājumu
                      atbildīgās komitejas priekšsēdētājs vai referents, vai arī cits komitejas iecelts deputāts.

         Grozījums Nr. 41

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         45. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  45. pants

                  45. pants

                        Līgumos Parlamentam piešķirtās iniciatīvas tiesības

                        Parlamenta tiesības iesniegt priekšlikumus

                  Ja Līgumos Parlamentam ir piešķirtas iniciatīvas tiesības, atbildīgā komiteja var pieņemt lēmumu sagatavot patstāvīgu ziņojumu.

                  Ja Līgumos Parlamentam ir piešķirtas iniciatīvas tiesības, atbildīgā komiteja var pieņemt lēmumu sagatavot patstāvīgu ziņojumu
                        saskaņā ar 52. pantu
                     .

                  Šajā ziņojumā ir iekļauts:

                  Šajā ziņojumā ir iekļauts:

                              a)

                              rezolūcijas priekšlikums;

                              a)

                              rezolūcijas priekšlikums;

                              b)

                                    vajadzības gadījumā lēmuma vai
                                  priekšlikuma projekts,

                              b)

                              priekšlikuma projekts,

                              (c)

                              paskaidrojums, kurā, ja vajadzīgs, ietver finanšu pārskatu.

                              (c)

                              paskaidrojums, kurā, ja vajadzīgs, ietver finanšu pārskatu.

                  Ja pirms tiesību akta pieņemšanas Parlamentā ir vajadzīgs Padomes apstiprinājums vai piekrišana un Komisijas atzinums vai piekrišana, Parlaments pēc balsojuma par tiesību akta priekšlikumu un pamatojoties uz referenta ierosinājumu, var pieņemt lēmumu, ka balsošanu par rezolūcijas priekšlikumu atliek, līdz Padome vai Komisija būs paziņojušas savu nostāju.

                  Ja pirms tiesību akta pieņemšanas Parlamentā ir vajadzīgs Padomes apstiprinājums vai piekrišana un Komisijas atzinums vai piekrišana, Parlaments pēc balsojuma par tiesību akta priekšlikumu un pamatojoties uz referenta ierosinājumu, var pieņemt lēmumu, ka balsošanu par rezolūcijas priekšlikumu atliek, līdz Padome vai Komisija būs paziņojušas savu nostāju.

         Grozījums Nr. 42

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         46. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  46. pants

                  46. pants

                        Līguma par Eiropas Savienības darbību 225. pantā paredzētā iniciatīva

                        Prasības Komisijai iesniegt priekšlikumus

                  1.   Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 225. pantu Parlaments var prasīt, lai Komisija tam iesniedz visus atbilstošos priekšlikumus par jauna tiesību akta pieņemšanu vai spēkā esošā tiesību akta grozīšanu, pieņemot rezolūciju, kas balstīta uz atbildīgās komitejas patstāvīgu ziņojumu, kurš sagatavots saskaņā ar 52. pantu. Rezolūciju galīgajā balsojumā pieņem ar Parlamenta deputātu vairākumu. Parlaments var vienlaikus noteikt termiņu šāda priekšlikuma iesniegšanai.

                  1.   Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 225. pantu Parlaments var prasīt, lai Komisija tam iesniedz visus atbilstošos priekšlikumus par jauna tiesību akta pieņemšanu vai spēkā esošā tiesību akta grozīšanu, pieņemot rezolūciju, kas balstīta uz atbildīgās komitejas patstāvīgu ziņojumu, kurš sagatavots saskaņā ar 52. pantu. Rezolūciju galīgajā balsojumā pieņem ar Parlamenta deputātu vairākumu. Parlaments var vienlaikus noteikt termiņu šāda priekšlikuma iesniegšanai.

                  2.   Jebkurš deputāts var iesniegt Eiropas Savienības tiesību akta priekšlikumu saskaņā ar Parlamenta iniciatīvas tiesībām atbilstoši Līguma par Eiropas Savienības darbību 225. pantam.

                  2.   Jebkurš deputāts var iesniegt Eiropas Savienības tiesību akta priekšlikumu saskaņā ar Parlamenta iniciatīvas tiesībām atbilstoši Līguma par Eiropas Savienības darbību 225. pantam.

                  Šādu priekšlikumu var kopīgi iesniegt ne vairāk kā 10 deputāti. Priekšlikumā norāda
                        tā
                      juridisko pamatu, un tam var pievienot paskaidrojumu, kas nav garāks par 150 vārdiem.

                  Šādu priekšlikumu var kopīgi iesniegt ne vairāk kā 10 deputāti. Priekšlikumā norāda
                        izmantoto
                      juridisko pamatu, un tam var pievienot paskaidrojumu, kas nav garāks par 150 vārdiem.

                        Priekšlikumu iesniedz Parlamenta priekšsēdētājam, kurš pārbauda, vai ir ievērotas juridiskās prasības. Viņš var šo priekšlikumu nosūtīt par šādu pārbaudi atbildīgajai komitejai, lai tā sniegtu atzinumu par juridiskā pamata atbilstību. Ja Parlamenta priekšsēdētājs priekšlikumu atzīst par pieņemamu, viņš par to paziņo plenārsēdē un priekšlikumu nosūta atbildīgajai komitejai.

                        Pirms šādas nosūtīšanas atbildīgajai komitejai priekšlikumu iztulko tajās oficiālajās valodās, kuras minētās komitejas priekšsēdētājs uzskata par nepieciešamām īsai izskatīšanai.

                        Atbildīgā komiteja lemj par turpmāko rīcību trīs mēnešu laikā pēc nosūtīšanas un pēc tam, kad priekšlikuma sagatavotājiem ir bijusi iespēja tikt uzklausītiem komitejā.

                        Priekšlikuma autoru vārdus norāda ziņojuma virsrakstā.

                        3.

                        Priekšlikumu iesniedz Parlamenta priekšsēdētājam, kurš pārbauda, vai ir ievērotas juridiskās prasības. Viņš var šo priekšlikumu nosūtīt komitejai, kas atbildīga par šādu pārbaudi, lai tā sniegtu atzinumu par juridiskā pamata atbilstību. Ja Parlamenta priekšsēdētājs priekšlikumu atzīst par pieņemamu, viņš par to paziņo plenārsēdē un priekšlikumu nosūta atbildīgajai komitejai.

                        Pirms šādas nosūtīšanas atbildīgajai komitejai priekšlikumu iztulko tajās oficiālajās valodās, kuras komitejas priekšsēdētājs uzskata par nepieciešamu īsai izskatīšanai.

                        Komiteja var arī ieteikt Parlamenta priekšsēdētājam, lai priekšlikumu ļauj parakstīt visiem deputātiem, ievērojot 136. panta 2., 3. un 7. punktā izklāstīto kārtību un noteiktos termiņus.

                        Ja šādu priekšlikumu paraksta Parlamenta deputātu vairākums, uzskata, ka Priekšsēdētāju konference ir atļāvusi sagatavot ziņojumu par priekšlikumu. Komiteja pēc priekšlikuma autoru uzklausīšanas sagatavo ziņojumu saskaņā ar 52. pantu.

                        Ja priekšlikumu citi deputāti parakstīt nevar vai Parlamenta deputātu vairākums to nav parakstījis, atbildīgā komiteja lemj par turpmāko rīcību trīs mēnešu laikā pēc nosūtīšanas un pēc priekšlikuma autoru uzklausīšanas.

                        Priekšlikuma autoru vārdus norāda ziņojuma virsrakstā.

                  4.   Parlamenta rezolūcijā norāda attiecīgo juridisko pamatu, un tai pievieno
                        sīki izstrādātus
                      ieteikumus par pieprasītā priekšlikuma saturu
                        , ievērojot pamattiesības un subsidiaritātes principu
                     .

                  4.   Parlamenta rezolūcijā norāda attiecīgo juridisko pamatu, un tai pievieno ieteikumus par pieprasītā priekšlikuma saturu.

                  5.   Ja pieprasītajam priekšlikumam ir finansiāla ietekme, Parlaments norāda, kā nodrošināt vajadzīgos finanšu resursus.

                  5.   Ja pieprasītajam priekšlikumam ir finansiāla ietekme, Parlaments norāda, kā nodrošināt vajadzīgos finanšu resursus.

                  6.   Atbildīgā komiteja uzrauga pēc Parlamenta īpašā pieprasījuma sagatavotā tiesību akta priekšlikuma izstrādi.

                  6.   Atbildīgā komiteja uzrauga pēc Parlamenta īpašā pieprasījuma sagatavotā
                        Savienības
                      tiesību akta priekšlikuma izstrādi.

                        6.a

                        Komiteju priekšsēdētāju konference regulāri uzrauga to, vai Komisija ievēro Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu 10. punktu, saskaņā ar kuru Komisijai jāsniedz atbildes uz pieprasījumiem iesniegt priekšlikumus, trīs mēnešu laikā pieņemot īpašu paziņojumu, kurā norādīti paredzētie turpmākie pasākumi, kas ir jāveic šajā sakarībā. Tā regulāri ziņo Priekšsēdētāju konferencei par šādas uzraudzības rezultātiem.

         Grozījums Nr. 43

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         47. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  47. pants

                  47. pants

                        Normatīvo dokumentu
                      izskatīšana

                        Juridiski saistošu aktu
                      izskatīšana

                  1.
                        Tiesību aktu priekšlikumus un citus normatīva rakstura dokumentus
                      Parlamenta priekšsēdētājs nodod izskatīšanai atbildīgajā komitejā.

                  1.
                        No citām iestādēm vai dalībvalstīm saņemtu juridiski saistošu aktu priekšlikumus
                      Parlamenta priekšsēdētājs nodod izskatīšanai atbildīgajā komitejā.

                        Ja rodas šaubas, Parlamenta priekšsēdētājs var piemērot 201. panta 2. punktu, pirms paziņo Parlamentam, ka jautājumu nodod atbildīgajai komitejai.

                        Ja kāds priekšlikums ir iekļauts Komisijas darba programmā, atbildīgā komiteja var iecelt referentu, kurš pārraudzīs priekšlikuma sagatavošanu.

                        Padomes izteiktos viedokļus vai Komisijas iesniegtos atzinumu pieprasījumus Parlamenta priekšsēdētājs nodod komitejai, kura ir atbildīga par konkrētā priekšlikuma izskatīšanu.

                        Reglamenta 38. līdz 46. panta, 57. līdz 63. panta un 75. panta noteikumus par pirmo lasījumu piemēro arī tiesību aktu priekšlikumiem neatkarīgi no tā, vai tiem vajadzīgs viens, divi vai trīs lasījumi.

                  1.a
                        Ja rodas šaubas, Parlamenta priekšsēdētājs, pirms paziņo Parlamentam par jautājuma nodošanu atbildīgajai komitejai, var iesniegt jautājumu par kompetenci Priekšsēdētāju konferencei. Priekšsēdētāju konference pieņem lēmumu, pamatojoties uz Komiteju priekšsēdētāju konferences vai tās priekšsēdētāja ieteikumu, saskaņā ar 201.a panta 2. punktu.

                  1.b
                        Atbildīgā komiteja jebkurā brīdī var izlemt iecelt referentu, kurš pārrauga priekšlikuma sagatavošanu. Tā jo īpaši to dara tad, ja priekšlikums ir iekļauts Komisijas darba programmā.

                  2.
                        Padomes nostājas nodod atbildīgajai komitejai izskatīšanai pirmajā lasījumā.

                        Padomes nostājām piemēro 64. līdz 69. panta un 76. panta noteikumus par otro lasījumu.

                  3.
                        Parlamenta un Padomes samierināšanas procedūras laikā pēc otrā lasījuma [tiesību aktu] nevar nodot atpakaļ komitejai.

                        Samierināšanas procedūrai piemēro 70., 71. un 72. panta noteikumus par trešo lasījumu.

                  4.
                        Otrajam un trešajam lasījumam nepiemēro 49., 50., 53. pantu, 59. panta 1. un 3. punktu, 60., 61. un 188. pantu.

                  5.   Ja kāds noteikums, kas attiecas uz otro un trešo lasījumu, ir pretrunā ar kādu citu Reglamenta noteikumu, piemēro noteikumu, kas attiecas uz otro un trešo lasījumu.

                  5.   Ja kāds noteikums, kas attiecas uz otro un trešo lasījumu, ir pretrunā ar kādu citu Reglamenta noteikumu, piemēro noteikumu, kas attiecas uz otro un trešo lasījumu.

         Grozījums Nr. 44

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         47.a pants (jauns)

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                        47.a pants

                        Likumdošanas procedūru paātrināšana

                        Atbildīgā komiteja vai komitejas, saskaņojot to ar Padomi un Komisiju, var vienoties par likumdošanas procedūru paātrināšanu konkrētiem priekšlikumiem, kas izvēlēti jo īpaši no tiem priekšlikumiem, kuri noteikti par prioritāriem saskaņā ar 37. panta 1.a punktu kopīgajā deklarācijā par starpiestāžu gada programmu.

         Grozījums Nr. 45

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         48. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  48. pants

                  48. pants

                  Likumdošanas procedūras par
                        dalībvalstu izteiktajiem ierosinājumiem

                  Likumdošanas procedūras par
                        iestāžu, izņemot Komisiju, vai dalībvalstu iniciatīvām

                  1.
                        Ierosinājumus
                     , ko
                        dalībvalstis ir izteikušas saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 76. pantu, izskata saskaņā ar šo Reglamenta pantu
                     ,
                        kā arī 38
                     .
                        līdz 43. pantu
                     ,
                        47. un 59. pantu
                     .

                  1.
                        Izskatot iniciatīvas
                     , ko
                        rosinājušas iestādes, izņemot Komisiju, vai dalībvalstis, atbildīgā komiteja var uzaicināt pārstāvjus no iestādēm vai dalībvalstīm, kas rosinājušas iniciatīvu
                     ,
                        ar to iepazīstināt komiteju
                     .
                        Pārstāvjus no dalībvalstīm, kas rosinājušas iniciatīvu
                     ,
                        var pavadīt Padomes prezidentvalsts pārstāvji
                     .

                  2.   Atbildīgā komiteja var uzaicināt pārstāvjus no dalībvalstīm, kas izteikušas ierosinājumu, ar to iepazīstināt komiteju. Šos pārstāvjus var pavadīt Padomes prezidentvalsts pārstāvis.

                  3.   Pirms balsošanas atbildīgā komiteja noskaidro, vai Komisija gatavo atzinumu par
                        ierosinājumu
                     . Ja
                        Komisijas atbilde
                      ir apstiprinoša, tad komiteja nepieņem ziņojumu, pirms tā nav saņēmusi Komisijas atzinumu par šo
                        ierosmi
                     .

                  3.   Pirms balsošanas atbildīgā komiteja noskaidro, vai Komisija gatavo atzinumu par
                        iniciatīvu vai arī tā tuvākajā laikā plāno iesniegt alternatīvu priekšlikumu
                     . Ja
                        atbilde, ko tā saņem,
                      ir apstiprinoša, tad komiteja nepieņem ziņojumu, pirms tā nav saņēmusi Komisijas atzinumu par šo
                        iniciatīvu vai alternatīvu priekšlikumu
                     .

                  4.   Ja Komisija vai kāda dalībvalsts vienlaikus vai ar nelielu laika atstarpi iesniedz Parlamentam divus vai vairākus priekšlikumus ar vienu un to pašu likumdošanas mērķi, par tiem sagatavo vienu ziņojumu. Atbildīgā komiteja ziņojumā norāda, uz kuru tekstu ierosinātie grozījumi attiecas, un normatīvajā rezolūcijā sniedz atsauces arī uz visiem pārējiem tekstiem.

                  4.   Ja Komisija
                        un/vai citas iestādes un/
                     vai kāda dalībvalsts vienlaikus vai ar nelielu laika atstarpi iesniedz Parlamentam divus vai vairākus priekšlikumus ar vienu un to pašu likumdošanas mērķi, par tiem sagatavo vienu ziņojumu. Atbildīgā komiteja ziņojumā norāda, uz kuru tekstu ierosinātie grozījumi attiecas, un normatīvajā rezolūcijā sniedz atsauces arī uz visiem pārējiem tekstiem.

         Grozījums Nr. 46

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         49. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  49. pants

                  49. pants

                  Normatīvi ziņojumi

                  Normatīvi ziņojumi

                  1.   Tās komitejas priekšsēdētājs, kurai nosūtīts
                        tiesību
                      akta priekšlikums, ierosina komiteju, kurai procedūra jāpiemēro.

                  1.   Tās komitejas priekšsēdētājs, kurai nosūtīts
                        juridiski saistoša
                      akta priekšlikums, ierosina komiteju, kurai procedūra jāpiemēro.

                  2.   Kad ir pieņemts lēmums par to, kuru procedūru piemērot, un, ja nepiemēro 50. pantu, komiteja no pastāvīgo locekļu vai pastāvīgo aizstājēju vidus ieceļ referentu ziņojuma sagatavošanai par tiesību akta priekšlikumu, ja vien referents jau nav iecelts, pamatojoties uz
                        darba Komisijas programmu saskaņā ar 37. pantu
                     .

                  2.   Kad ir pieņemts lēmums par to, kuru procedūru piemērot, un, ja nepiemēro
                        vienkāršotu procedūru saskaņā ar
                      50. pantu, komiteja no pastāvīgo locekļu vai pastāvīgo aizstājēju vidus ieceļ referentu ziņojuma sagatavošanai par
                        leģislatīvā
                      akta priekšlikumu, ja vien referents jau nav iecelts, pamatojoties uz
                        47. panta 1.b punktu
                     .

                  3.   Komitejas ziņojumā iekļauj:

                  3.   Komitejas ziņojumā iekļauj:

                              a)

                              priekšlikuma grozījumus, ja tādi ir, kam vajadzības gadījumā pievieno īsus pamatojumus, kurus sagatavo
                                    referents
                                  un par kuriem nebalso;

                              a)

                              priekšlikuma grozījumus, ja tādi ir, kam vajadzības gadījumā pievieno īsus pamatojumus, kurus sagatavo
                                    autors
                                  un par kuriem nebalso;

                              b)

                              normatīvās rezolūcijas projektu saskaņā ar 59. panta
                                    2
                                 . punkta noteikumiem;

                              b)

                              normatīvās rezolūcijas projektu saskaņā ar 59. panta
                                    1
                                 .
                                    c
                                  punkta noteikumiem;

                              c)

                                    vajadzības
                                  gadījumā paskaidrojumu kopā ar finanšu pārskatu, kurā noteikta ziņojuma iespējamā finansiālā ietekme un saderība ar daudzgadu finanšu shēmu.

                              c)

                                    attiecīgā
                                  gadījumā paskaidrojumu
                                    , ja nepieciešams —
                                  kopā ar finanšu pārskatu, kurā noteikta ziņojuma iespējamā finansiālā ietekme un saderība ar daudzgadu finanšu shēmu.

                              ca)

                                    norādi uz Parlamenta veiktu ietekmes novērtējumu, ja tāds ir.

         Grozījums Nr. 47

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         50. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  50. pants

                  50. pants

                  Vienkāršota procedūra

                  Vienkāršota procedūra

                  1.   Pēc pirmajām debatēm par tiesību akta priekšlikumu priekšsēdētājs var ierosināt, lai šo likumdošanas priekšlikumu apstiprina bez grozījumiem. Komitejas
                        priekšsēdētājs iesniedz Parlamentam ziņojumu
                     ,
                        kurā izteikta piekrišana priekšlikumam
                     , ja
                        vien vismaz viena desmitā daļa komitejas locekļu pret to neiebilst
                     . Piemēro 150. panta 1. punkta otro daļu, kā arī 2. un 4. punktu.

                  1.   Pēc pirmajām debatēm par
                        leģislatīvā
                      akta priekšlikumu priekšsēdētājs var ierosināt, lai šo likumdošanas priekšlikumu apstiprina bez grozījumiem.
                        Ja vien vismaz viena desmitā daļa
                      komitejas
                        locekļu pret to neiebilst
                     ,
                        ierosināto procedūru uzskata par apstiprinātu. Priekšsēdētājs vai referents
                     , ja
                        tāds ir iecelts, iesniedz Parlamentam ziņojumu, kurā izteikta piekrišana priekšlikumam
                     . Piemēro 150. panta 1. punkta otro daļu, kā arī 2. un 4. punktu.

                  2.   Priekšsēdētājs var arī ierosināt, ka viņš pats vai referents sagatavo grozījumu kopumu, kuri atspoguļo debates komitejā.
                        Ja komiteja šādu ierosinājumu apstiprina, šos grozījumus nosūta komitejas locekļiem.
                      Ja
                        noteiktajā termiņā, kas ir ne mazāks kā 21 diena no grozījumu saņemšanas,
                      vismaz viena desmitā daļa komitejas locekļu nav izteikusi iebildumus, uzskata, ka
                        komiteja ziņojumu ir pieņēmusi. Šādā gadījumā Parlamentam iesniedz normatīvās rezolūcijas projektu un grozījumus apstiprināšanai bez debatēm saskaņā ar 150. panta 1. punkta otro daļu, kā arī 2. un 4. punktu
                     .

                  2.   Priekšsēdētājs var arī ierosināt, ka viņš pats vai referents sagatavo grozījumu kopumu, kuri atspoguļo debates komitejā. Ja vismaz viena desmitā daļa komitejas locekļu nav izteikusi iebildumus, uzskata, ka
                        ierosinātā procedūra ir apstiprināta, un šos grozījumus nosūta komitejas locekļiem
                     .

                        Ja noteiktajā termiņā, kas ir ne mazāks kā 10 darba dienas no grozījumu saņemšanas, vismaz viena desmitā daļa komitejas locekļu nav izteikusi iebildumus pret grozījumiem, uzskata, ka komiteja ziņojumu ir pieņēmusi. Šādā gadījumā Parlamentam iesniedz normatīvās rezolūcijas projektu un grozījumus apstiprināšanai bez debatēm saskaņā ar 150. panta 1. punkta otro daļu, kā arī 2. un 4. punktu.

                        Ja vismaz viena desmitā daļa komitejas locekļu iebilst pret grozījumiem, par tiem balso nākamajā komitejas sanāksmē.

                  3.
                        Ja vismaz viena desmitā daļa komitejas locekļu iebilst, par grozījumiem balso nākamajā komitejas sanāksmē.

                  4.
                        Šī panta 1. punkta pirmais un otrais teikums, 2. punkta pirmais, otrais un trešais teikums, un 3. punkts
                      pēc analoģijas attiecas uz komiteju atzinumiem 53. panta nozīmē.

                  4.
                        Izņemot noteikumus par iesniegšanu Parlamentam, šis pants
                      pēc analoģijas attiecas uz komiteju atzinumiem 53. panta nozīmē.

         Grozījums Nr. 48

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         51. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  51. pants

                  51. pants

                  Nenormatīvi ziņojumi

                  Nenormatīvi ziņojumi

                  1.   Ja komiteja izstrādā nenormatīvu ziņojumu, tā ieceļ referentu no pastāvīgo locekļu vai pastāvīgo aizstājēju vidus.

                  1.   Ja komiteja izstrādā nenormatīvu ziņojumu, tā ieceļ referentu no pastāvīgo locekļu vai pastāvīgo aizstājēju vidus.

                  2.
                        Referenta uzdevums ir sagatavot komitejas ziņojumu un komitejas vārdā ar to iepazīstināt Parlamentu.

                  3.   Komitejas ziņojumā iekļauj:

                  3.   Komitejas ziņojumā iekļauj:

                              a)

                              rezolūcijas priekšlikumu;

                              a)

                              rezolūcijas priekšlikumu;

                              b)

                              paskaidrojumu kopā ar finanšu pārskatu, kurā noteikta ziņojuma iespējamā finansiālā ietekme un saderība ar daudzgadu finanšu shēmu;

                              b)

                              paskaidrojumu, ja nepieciešams — kopā ar finanšu pārskatu, kurā noteikta ziņojuma iespējamā finansiālā ietekme un saderība ar daudzgadu finanšu shēmu;

                              c)

                              rezolūciju priekšlikumu tekstus, kuri jāiekļauj, piemērojot 133. panta 4. punktu.

                              c)

                              rezolūciju priekšlikumu tekstus, kuri jāiekļauj, piemērojot 133. panta 4. punktu.

         Grozījums Nr. 49

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         52. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  52. pants

                  52. pants

                  Patstāvīgi ziņojumi

                  Patstāvīgi ziņojumi

                  1.   Ja komiteja
                        , ar kuru neapspriedās un kurai nelūdza sniegt Parlamentam atzinumu
                      saskaņā ar
                        201
                     .
                        panta 1
                     .
                        punktu, ir paredzējusi sagatavot ziņojumu
                      par jautājumu, kas ietilpst tās kompetencē, un
                        iesniegt rezolūcijas priekšlikumu par šo jautājumu
                     , tai pirms šāda ziņojuma sagatavošanas jāprasa Priekšsēdētāju konferences atļauja.
                        Ja Priekšsēdētāju konference šādu atļauju nedod, atteikumam vienmēr jābūt pamatotam. Ja ziņojums ir par priekšlikumu, ko iesniedzis Parlamenta deputāts saskaņā ar 46. panta 2. punktu, tam var nedot atļauju tika tad, ja tas neatbilst Deputātu nolikuma 5. pantā vai Līguma par Eiropas Savienības darbību 225. pantā paredzētajiem nosacījumiem.

                  1.   Ja komiteja
                        ir paredzējusi sagatavot nenormatīvu ziņojumu vai ziņojumu
                      saskaņā ar
                        45
                     .
                        vai 46
                     .
                        pantu
                      par jautājumu, kas ietilpst tās kompetencē un
                        kas nav nodots izskatīšanai komitejā
                     , tai pirms šāda ziņojuma sagatavošanas jāprasa Priekšsēdētāju konferences atļauja.

                        Priekšsēdētāju konference pieņem lēmumu attiecībā uz atļaujas pieprasījumiem par ziņojuma sagatavošanu saskaņā ar pirmo daļu, pamatojoties uz īstenošanas noteikumiem, ko tā pati nosaka.

                        Priekšsēdētāju konference pieņem lēmumu attiecībā uz atļaujas pieprasījumiem par ziņojuma sagatavošanu saskaņā ar 1. punktu, ievērojot īstenošanas noteikumus, ko tā pati nosaka. Ja tiek apstrīdēta tās komitejas kompetence, kura vēlas izstrādāt ziņojumu, Priekšsēdētāju konference sešu nedēļu laikā pieņem lēmumu, pamatojoties uz ieteikumu, ko sniegusi Komiteju priekšsēdētāju konference vai, ja vajadzīgs, šīs konferences priekšsēdētājs. Ja Priekšsēdētāju konference šajā laikā nav pieņēmusi lēmumu, ieteikumu uzskata par apstiprinātu.

                  1.a
                        Ja Priekšsēdētāju konference šādu atļauju nedod, atteikums vienmēr jāpamato.

                        Ja uz ziņojuma tematu attiecas 45. pantā minētās Parlamenta iniciatīvas tiesības, atļauju var nedot tikai tad, ja nav izpildīti Līgumos paredzētie nosacījumi.

                  1.b
                        Gadījumos, kas minēti 45. un 46. pantā, Priekšsēdētāju konference pieņem lēmumu divu mēnešu laikā.

                  2.   Rezolūciju priekšlikumi
                        , kas iekļauti patstāvīgajos ziņojumos, Parlamentam
                      jāizskata saskaņā ar īsā izklāsta procedūru, kas noteikta 151. pantā. Šādu rezolūciju priekšlikumu grozījumus
                        pieņem
                      izskatīšanai plenārsēdē tikai tad, ja tos ir iesniedzis referents, lai ņemtu vērā jaunu informāciju, vai vismaz desmitā daļa Parlamenta deputātu. Politiskās grupas var iesniegt alternatīvus rezolūciju priekšlikumus saskaņā ar 170. panta 4. punktu. Komitejas rezolūcijas priekšlikumam un tā grozījumiem piemēro
                        176. un
                      180. pantu. Reglamenta 180. pantu piemēro arī tad, ja notiek viens balsojums par alternatīviem rezolūciju priekšlikumiem.

                  2.
                        Parlamentam iesniegtie
                      rezolūciju priekšlikumi jāizskata saskaņā ar īsā izklāsta procedūru, kas noteikta 151. pantā. Šādu rezolūciju priekšlikumu grozījumus
                        un pieprasījumus balsot pa daļām vai atsevišķi pieņem
                      izskatīšanai plenārsēdē tikai tad, ja tos ir iesniedzis
                        vai nu
                      referents, lai ņemtu vērā jaunu informāciju, vai vismaz desmitā daļa Parlamenta deputātu. Politiskās grupas var iesniegt alternatīvus rezolūciju priekšlikumus saskaņā ar 170. panta 4. punktu. Komitejas rezolūcijas priekšlikumam un tā grozījumiem piemēro 180. pantu. Reglamenta 180. pantu piemēro arī tad, ja notiek viens balsojums par alternatīviem rezolūciju priekšlikumiem.

                        Pirmo daļu nepiemēro, ja ziņojuma temats plenārsēdes debatēs var tikt iekļauts kā prioritārs, ja ziņojums ir sagatavots saskaņā ar 45. vai 46. pantā minētajām iniciatīvas tiesībām vai to atļauts sagatavot kā stratēģisku ziņojumu

                      (9)

                        .

                  2.a
                        Šā panta 2. punktu nepiemēro gadījumos, kad ziņojuma temats var tikt izskatīts plenārsēdes prioritārajās debatēs, ja ziņojums ir sagatavots saskaņā ar 45. vai 46. pantā minētajām iniciatīvas tiesībām vai ja to atļauts sagatavot kā stratēģisku ziņojumu

                      (9a)

                        .

                  3.
                        Ja uz ziņojuma tematu attiecas 45. pantā minētās iniciatīvas tiesības, atļauju var nedot tikai tad, ja nav izpildīti Līgumos paredzētie nosacījumi.

                  4.
                        Gadījumos, kas minēti 45. un 46. pantā, Priekšsēdētāju konference pieņem lēmumu divu mēnešu laikā.

         Grozījums Nr. 50

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         53. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  53. pants

                  53. pants

                  Komiteju atzinumi

                  Komiteju atzinumi

                  1.   Ja komiteja, kurai sākotnēji nodots kāds jautājums, vēlas saņemt citas komitejas atzinumu vai ja cita komiteja vēlas sniegt savu atzinumu
                        par ziņojumu, ko sagatavojusi komiteja
                     , kurai jautājums sākotnēji
                        bija
                      nodots, tās var prasīt, lai Parlamenta priekšsēdētājs saskaņā ar 201. panta 3. punktu ieceļ atbildīgo komiteju, bet otru lūdz sniegt atzinumu.

                  1.   Ja komiteja, kurai sākotnēji nodots kāds jautājums, vēlas saņemt citas komitejas atzinumu vai ja cita komiteja vēlas sniegt savu atzinumu
                        komitejai
                     , kurai jautājums sākotnēji nodots, tās var prasīt, lai Parlamenta priekšsēdētājs saskaņā ar 201. panta 3. punktu ieceļ atbildīgo komiteju, bet otru lūdz sniegt atzinumu.

                        Komiteja, kura sniedz atzinumu, var no savu pastāvīgo locekļu vai pastāvīgo aizstājēju vidus iecelt atzinuma sagatavotāju vai nosūtīt savu atzinumu priekšsēdētāja vēstules veidā.

                  2.   Ja
                        izskata normatīva rakstura dokumentus 47. panta 1. punkta nozīmē
                     ,
                        atzinumā
                      ietver
                        grozījumu projektus
                      tekstam, kurš nodots komitejai, un, ja vajadzīgs, tiem pievieno īsus pamatojumus. Par šiem pamatojumiem ir atbildīgs
                        atzinuma sagatavotājs
                     , un par tiem nebalso. Vajadzības gadījumā komiteja, kurai lūdz sniegt atzinumu, var iesniegt īsu rakstisku pamatojumu par atzinumu kopumā.

                  2.   Ja
                        atzinums attiecas uz juridiski saistoša akta priekšlikumu
                     ,
                        tajā
                      ietver
                        grozījumus
                      tekstam, kurš nodots komitejai, un, ja vajadzīgs, tiem pievieno īsus pamatojumus. Par šiem pamatojumiem ir atbildīgs
                        to autors
                     , un par tiem nebalso. Vajadzības gadījumā komiteja, kurai lūdz sniegt atzinumu, var iesniegt īsu rakstisku pamatojumu par atzinumu kopumā.
                        Par šo īso rakstisko pamatojumu ir atbildīgs atzinuma sagatavotājs.

                  Ja
                        izskata nenormatīvus tekstus
                     , atzinumā ietver
                        ieteikumus tām rezolūcijas priekšlikuma daļām, ko iesniegusi atbildīgā komiteja
                     .

                  Ja
                        atzinums neattiecas uz juridiski saistoša akta priekšlikumu
                     , atzinumā ietver
                        ierosinājumus attiecībā uz atbildīgās komitejas iesniegtā rezolūcijas priekšlikuma daļām
                     .

                  Atbildīgā komiteja grozījumus vai ieteikumus izvirza balsošanai.

                  Atbildīgā komiteja grozījumus vai ieteikumus izvirza balsošanai.

                  Atzinumi attiecas vienīgi uz tiem jautājumiem, kas ietilpst tās komitejas kompetencē, kurai lūdz sniegt atzinumu.

                  Atzinumi attiecas vienīgi uz tiem jautājumiem, kas ietilpst tās komitejas kompetencē, kurai lūdz sniegt atzinumu.

                  3.   Atbildīgā komiteja nosaka termiņu, kurā par atzinuma sniegšanu atbildīgajai komitejai tas jāsniedz, lai atbildīgā komiteja to varētu ņemt vērā. Atbildīgā komiteja nekavējoties paziņo izmaiņas apstiprinātajos termiņos komitejai(
                        –ām
                     ), kurai(
                        –ām
                     ) lūdz sniegt atzinumu. Atbildīgā komiteja neizsaka secinājumus pirms noteiktā termiņa beigām.

                  3.   Atbildīgā komiteja nosaka termiņu, kurā par atzinuma sniegšanu atbildīgajai komitejai tas jāsniedz, lai atbildīgā komiteja to varētu ņemt vērā. Atbildīgā komiteja nekavējoties paziņo izmaiņas apstiprinātajos termiņos komitejai(
                        -ām
                     ), kurai(
                        -ām
                     ) lūdz sniegt atzinumu. Atbildīgā komiteja neizsaka secinājumus pirms noteiktā termiņa beigām.

                  3.a
                        Komiteja, kura sniedz atzinumu, var arī pieņemt lēmumu paust savu nostāju grozījumu veidā — šādus grozījumus pēc to pieņemšanas iesniedz tieši atbildīgajai komitejai. Šos grozījumus komitejas vārdā iesniedz priekšsēdētājs vai atzinuma sagatavotājs.

                  3.b
                        Komiteja, kas sniedz atzinumu, 3.a punktā minētos grozījumus iesniedz atbildīgās komitejas noteiktajā grozījumu iesniegšanas termiņā.

                  4.   Visus
                        pieņemtos atzinumus
                      pievieno atbildīgās komitejas ziņojumam.

                  4.   Visus
                        atzinumus un grozījumus, ko pieņēmusi komiteja, kura sniedz atzinumu,
                      pievieno atbildīgās komitejas ziņojumam.

                  5.
                        Tikai atbildīgajai komitejai ir tiesības plenārsēdē
                      iesniegt grozījumus.

                  5.
                        Komitejas, kuras sniedz atzinumus šā panta izpratnē, nevar
                      iesniegt grozījumus
                        izskatīšanai Parlamentā
                     .

                  6.   Tās komitejas priekšsēdētāju un atzinuma sagatavotāju, kurai lūdz sniegt atzinumu, aicina piedalīties atbildīgās komitejas sanāksmēs ar padomdevēja tiesībām, ciktāl šīs
                        sanāksmēs
                      attiecas uz kopīgi izskatāmo jautājumu.

                  6.   Tās komitejas priekšsēdētāju un atzinuma sagatavotāju, kurai lūdz sniegt atzinumu, aicina piedalīties atbildīgās komitejas sanāksmēs ar padomdevēja tiesībām, ciktāl šīs
                        sanāksmes
                      attiecas uz kopīgi izskatāmo jautājumu.

         Grozījums Nr. 51

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         54. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  54. pants

                  54. pants

                  Komiteju iesaistīšanas procedūra

                  Komiteju iesaistīšanas procedūra

                  Ja saskaņā ar Reglamenta 201.
                        panta 2. punktu vai 52.
                      pantu Priekšsēdētāju konferencei iesniedz jautājumu par komiteju kompetenci un ja Priekšsēdētāju konference saskaņā ar VI pielikumu uzskata, ka jautājums gandrīz vienlīdz ietilpst divu vai vairāku komiteju kompetencē vai jautājuma dažādi aspekti ietilpst divu vai vairāku komiteju kompetencē, piemēro 53. pantu, kā arī šādus papildu noteikumus:

                  1.   Ja saskaņā ar Reglamenta 201.
                        a
                      pantu Priekšsēdētāju konferencei iesniedz jautājumu par komiteju kompetenci un ja Priekšsēdētāju konference saskaņā ar VI pielikumu uzskata, ka jautājums gandrīz vienlīdz ietilpst divu vai vairāku komiteju kompetencē vai jautājuma dažādi aspekti ietilpst divu vai vairāku komiteju kompetencē, piemēro 53. pantu, kā arī šādus papildu noteikumus:

                              —

                              grafiku attiecīgās komitejas pieņem kopīgi;

                              —

                              grafiku attiecīgās komitejas pieņem kopīgi;

                              —

                              attiecīgie referenti cits citu informē un cenšas vienoties par tekstiem, kurus tie iesniedz attiecīgi savām komitejām, kā arī par nostāju attiecībā uz grozījumiem;

                              —

                              attiecīgie referenti cits citu informē un cenšas vienoties par tekstiem, kurus tie iesniedz attiecīgi savām komitejām, kā arī par nostāju attiecībā uz grozījumiem;

                              —

                                    attiecīgie priekšsēdētāji
                                  un
                                    referenti
                                  kopīgi nosaka teksta daļas, kas ietilpst to ekskluzīvajā vai
                                    kopīgajā
                                  kompetencē, un vienojas par konkrētu sadarbības kārtību. Ja nav vienprātības par kompetenču norobežošanu, pēc vienas iesaistītās komitejas pieprasījuma jautājumu iesniedz Priekšsēdētāju konferencei, kura var pieņemt lēmumu par attiecīgajām kompetencēm vai nolemt, ka jāpiemēro komiteju kopīgo sanāksmju procedūra saskaņā ar 55. pantu
                                    ; pēc analoģijas piemēro
                                  201.
                                    panta 2. punkta otro daļu;

                              —

                                    attiecīgajiem priekšsēdētājiem
                                  un
                                    referentiem ir pienākums ievērot labas un lojālas sadarbības principu, un viņi
                                  kopīgi nosaka teksta daļas, kas ietilpst to ekskluzīvajā vai
                                    dalītajā
                                  kompetencē, un vienojas par konkrētu sadarbības kārtību. Ja nav vienprātības par kompetenču norobežošanu, pēc vienas iesaistītās komitejas pieprasījuma jautājumu iesniedz Priekšsēdētāju konferencei, kura var pieņemt lēmumu par attiecīgajām kompetencēm vai nolemt, ka jāpiemēro komiteju kopīgo sanāksmju procedūra saskaņā ar 55. pantu
                                    . Minēto lēmumu pieņem, ievērojot
                                  201.
                                    a pantā noteikto procedūru un termiņu;

                              —

                              atbildīgā komiteja bez balsošanas pieņem grozījumus, ko iesniegusi iesaistītā komiteja, ja grozījumi attiecas uz tiem aspektiem, kuri ir iesaistītās komitejas ekskluzīvajā kompetencē. Ja atbildīgā komiteja
                                    noraida
                                  grozījumus par aspektiem, kas ir atbildīgās komitejas un iesaistītās komitejas
                                    kopīgajā
                                  kompetencē, iesaistītā komiteja var šos grozījumus iesniegt tieši plenārsēdē;

                              —

                              atbildīgā komiteja bez balsošanas pieņem grozījumus, ko iesniegusi iesaistītā komiteja, ja grozījumi attiecas uz tiem aspektiem, kuri ir iesaistītās komitejas ekskluzīvajā kompetencē.
                                    Ja atbildīgā komiteja neievēro iesaistītās komitejas ekskluzīvo kompetenci, iesaistītā komiteja var grozījumus iesniegt tieši plenārsēdē. Ja atbildīgā komiteja nepieņem
                                  grozījumus par aspektiem, kas ir atbildīgās komitejas un iesaistītās komitejas
                                    dalītajā
                                  kompetencē, iesaistītā komiteja var šos grozījumus iesniegt tieši plenārsēdē;

                              —

                              ja priekšlikumu izskata samierināšanās procedūrā, Parlamenta delegācijā iekļauj jebkuras iesaistītās komitejas referentu.

                              —

                              ja priekšlikumu izskata samierināšanās procedūrā, Parlamenta delegācijā iekļauj jebkuras iesaistītās komitejas referentu.

                        Šī panta redakcija neparedz nekādus ierobežojumus tā piemērošanas jomā. Ir pieņemami pieprasījumi piemērot komiteju iesaistīšanas procedūru nenormatīvajiem ziņojumiem, kurus sagatavo, pamatojoties uz 52. panta 1 punktu, kā arī 132. panta 1. un 2. punktu.

                        Šajā pantā paredzēto komiteju iesaistīšanas procedūru nevar piemērot saistībā ar ieteikumu, ko atbildīgā komiteja pieņem saskaņā ar 99. pantu.

                  Priekšsēdētāju konferences lēmums piemērot procedūru ar iesaistīto komiteju attiecas uz visām attiecīgās procedūras stadijām.

                  Priekšsēdētāju konferences lēmums piemērot procedūru ar iesaistīto komiteju attiecas uz visām attiecīgās procedūras stadijām.

                  Tiesības, kas izriet no
                        “kompetentās komitejas”
                      statusa, īsteno vadošā
                        atbildīgā
                      komiteja. Īstenojot šīs tiesības, tai jārespektē iesaistītās komitejas prerogatīvas, proti, jāievēro lojālas sadarbības pienākums attiecībā uz darba grafiku un iesaistītās komitejas tiesības noteikt tās ekskluzīvajā kompetencē ietilpstošos grozījumus, kas iesniegti Parlamentam.

                  Tiesības, kas izriet no
                        “atbildīgās komitejas”
                      statusa, īsteno vadošā komiteja. Īstenojot šīs tiesības, tai jārespektē iesaistītās komitejas prerogatīvas, proti, jāievēro lojālas sadarbības pienākums attiecībā uz darba grafiku un iesaistītās komitejas tiesības noteikt tās ekskluzīvajā kompetencē ietilpstošos grozījumus, kas iesniegti Parlamentam.

                        Ja vadošā atbildīgā komiteja neievēro iesaistītās komitejas prerogatīvas, vadošās atbildīgās komitejas pieņemtie lēmumi aizvien ir spēkā, bet iesaistītā komiteja var tās ekskluzīvajā kompetencē ietilpstošos grozījumus iesniegt tieši plenārsēdē.

                  1.a
                        Šajā pantā paredzēto procedūru nepiemēro ieteikumiem, ko atbildīgā komiteja pieņem saskaņā ar 99. pantu.

         Grozījums Nr. 52

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         55. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  55. pants

                  55. pants

                  Komiteju
                        kopīgo sanāksmju procedūra

                        Kopīgā
                      komiteju
                        procedūra

                  1.   Ja Priekšsēdētāju konferencei saskaņā ar 201.
                        panta 2. punktu
                      ir iesniegts jautājums par kompetenci, tā var nolemt, ka jāpiemēro komiteju kopīgo sanāksmju procedūra un kopīga balsošana, ja:

                  1.   Ja Priekšsēdētāju konferencei saskaņā ar 201.
                        a pantu
                      ir iesniegts jautājums par kompetenci, tā var nolemt, ka jāpiemēro komiteju kopīgo sanāksmju procedūra un kopīga balsošana, ja:

                              —

                              jautājums, ņemot vērā VI pielikumu, ir nedalāmi saistīts ar vairāku komiteju kompetenci un

                              —

                              jautājums, ņemot vērā VI pielikumu, ir nedalāmi saistīts ar vairāku komiteju kompetenci un

                              —

                              Priekšsēdētāju konference uzskata, ka jautājums ir ļoti nozīmīgs.

                              —

                              Priekšsēdētāju konference uzskata, ka jautājums ir ļoti nozīmīgs.

                  2.   Šādā gadījumā attiecīgie referenti sagatavo vienu ziņojuma projektu, kuru iesaistītās komitejas izskata un par kuru tās balso kopīgajā sanāksmē, ko kopīgi vada šo komiteju priekšsēdētāji.

                  2.   Šādā gadījumā attiecīgie referenti sagatavo vienu ziņojuma projektu, kuru iesaistītās komitejas izskata un par kuru tās balso kopīgajā sanāksmē, ko kopīgi vada šo komiteju priekšsēdētāji.

                  Tiesības, kas saistītas ar atbildīgās komitejas statusu, iesaistītās komitejas visos šīs procedūras posmos var īstenot, tikai darbojoties kopīgi. Iesaistītās komitejas var izveidot darba grupas, lai sagatavotu sanāksmes un balsošanu.

                  Tiesības, kas saistītas ar atbildīgās komitejas statusu, iesaistītās komitejas visos šīs procedūras posmos var īstenot, tikai darbojoties kopīgi. Iesaistītās komitejas var izveidot darba grupas, lai sagatavotu sanāksmes un balsošanu.

                  3.   Parastās likumdošanas procedūras otrajā lasījumā Padomes nostāju izskata iesaistīto komiteju kopīgajā sanāksmē, kura, ja minēto komiteju priekšsēdētāji nevienojas, notiek trešdien pirmajā Parlamenta struktūru sanāksmēm paredzētajā nedēļā pēc Padomes nostājas paziņošanas Parlamentam. Ja nav panākta vienošanās par sanāksmes sasaukšanu vēlāk, to sasauc Komiteju priekšsēdētāju konferences priekšsēdētājs. Par ieteikumu otrajam lasījumam balso kopīgajā sanāksmē, pamatojoties uz kopīgu projektu, ko izstrādājuši iesaistīto komiteju attiecīgie referenti, vai gadījumā, ja kopīga projekta nav, uz grozījumiem, kas iesniegti attiecīgajās komitejās.

                  3.   Parastās likumdošanas procedūras otrajā lasījumā Padomes nostāju izskata iesaistīto komiteju kopīgajā sanāksmē, kura, ja minēto komiteju priekšsēdētāji nevienojas, notiek trešdien pirmajā Parlamenta struktūru sanāksmēm paredzētajā nedēļā pēc Padomes nostājas paziņošanas Parlamentam. Ja nav panākta vienošanās par sanāksmes sasaukšanu vēlāk, to sasauc Komiteju priekšsēdētāju konferences priekšsēdētājs. Par ieteikumu otrajam lasījumam balso kopīgajā sanāksmē, pamatojoties uz kopīgu projektu, ko izstrādājuši iesaistīto komiteju attiecīgie referenti, vai gadījumā, ja kopīga projekta nav, uz grozījumiem, kas iesniegti attiecīgajās komitejās.

                  Parastās likumdošanas procedūras trešajā lasījumā iesaistīto komiteju priekšsēdētāji un referenti kā pilntiesīgi delegācijas locekļi darbojas Samierināšanas komitejā.

                  Parastās likumdošanas procedūras trešajā lasījumā iesaistīto komiteju priekšsēdētāji un referenti kā pilntiesīgi delegācijas locekļi darbojas Samierināšanas komitejā.

                        Šo pantu var piemērot procedūrai, kuras rezultātā tiek pieņemts ieteikums sniegt vai nesniegt piekrišanu starptautiska nolīguma noslēgšanai saskaņā ar 108. panta 5. punktu un 99. panta 1. punktu, ja vien ir ievēroti tajā izklāstītie nosacījumi.

         Grozījums Nr. 53

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         56. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                        56
                     . pants

                        52
                     .
                        a
                      pants

                  Ziņojumu sagatavošana

                  Ziņojumu sagatavošana

                        -1.

                        Referenta uzdevums ir sagatavot komitejas ziņojumu un komitejas vārdā ar to iepazīstināt Parlamentu.

                  1.   Par paskaidrojuma sagatavošanu ir atbildīgs referents, un par to nebalso. Tomēr paskaidrojumam jāatbilst pieņemtajam rezolūcijas priekšlikuma tekstam un iespējamiem komitejas ierosinātajiem grozījumiem; pretējā gadījumā komitejas priekšsēdētājs var paskaidrojumu svītrot.

                  1.   Par paskaidrojuma sagatavošanu ir atbildīgs referents, un par to nebalso. Tomēr paskaidrojumam jāatbilst pieņemtajam rezolūcijas priekšlikuma tekstam un iespējamiem komitejas ierosinātajiem grozījumiem; pretējā gadījumā komitejas priekšsēdētājs var paskaidrojumu svītrot.

                  2.   Ziņojumā iekļauj balsošanas rezultātus par ziņojumu kopumā
                        . Turklāt
                     ,
                        ja balsošanas laikā to prasa vismaz trešdaļa no klātesošajiem komitejas locekļiem, ziņojumā
                      norāda arī katra locekļa balsojumu.

                  2.   Ziņojumā iekļauj balsošanas rezultātus par ziņojumu kopumā,
                        un saskaņā ar 208. panta 3. punktu tajā
                      norāda arī katra locekļa balsojumu.

                  3.
                        Ja komitejas viedoklis nav vienprātīgs
                     ,
                        ziņojumā sniedz arī kopsavilkumu par
                      mazākuma
                        viedokļiem. Mazākuma viedokļi
                     ,
                        kas izteikti, balsojot par tekstu kopumā,
                      pēc to izteicēju pieprasījuma var būt par pamatu ne vairāk kā divsimt vārdu garai rakstiskai deklarācijai, ko pievieno paskaidrojumam.

                  3.
                        Balsojot par tekstu kopumā
                     ,
                        var izteikt
                      mazākuma
                        viedokļus
                     ,
                        un šie viedokļi
                      pēc to izteicēju pieprasījuma var būt par pamatu ne vairāk kā divsimt vārdu garai rakstiskai deklarācijai, ko pievieno paskaidrojumam.

                  Komitejas priekšsēdētājs izšķir strīdus, kas var rasties
                        šo noteikumu
                      piemērošanas rezultātā.

                  Komitejas priekšsēdētājs izšķir strīdus, kas var rasties
                        šī punkta
                      piemērošanas rezultātā.

                  4.   Komiteja pēc tās
                        prezidija
                      priekšlikuma var noteikt termiņu, kurā referentam tai jāiesniedz ziņojuma
                        projektu
                     . Šo termiņu var pagarināt vai var iecelt jaunu referentu.

                  4.   Komiteja pēc tās
                        priekšsēdētāja
                      priekšlikuma var noteikt termiņu, kurā referentam tai jāiesniedz ziņojuma
                        projekts
                     . Šo termiņu var pagarināt vai var iecelt jaunu referentu.

                  5.   Kad noteiktais termiņš ir beidzies, komiteja var uzdot priekšsēdētājam, lai viņš prasa komitejai nodoto jautājumu iekļaut kādā no nākamo Parlamenta sēžu darba kārtībā . Šādā gadījumā debates var notikt par attiecīgās komitejas
                        nolasīto
                      ziņojumu.

                  5.   Kad noteiktais termiņš ir beidzies, komiteja var uzdot priekšsēdētājam, lai viņš prasa komitejai nodoto jautājumu iekļaut kādā no nākamo Parlamenta sēžu darba kārtībā. Šādā gadījumā debates
                        un balsojumi
                      var notikt par attiecīgās komitejas
                        mutisku
                      ziņojumu.

                     (Šis pants grozītajā redakcijā tiks pārcelts pirms 53. panta)

         Grozījums Nr. 54

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         II. sadaļa – 3. nodaļa – virsraksts

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  3. NODAĻA

                  3. NODAĻA

                        PIRMAIS LASĪJUMS

                        PARASTĀ LIKUMDOŠANAS PROCEDŪRA

         Grozījums Nr. 55

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         II. sadaļa – 3. nodaļa – 1. iedaļa (jauna)

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                        1. IEDAĻA

                        PIRMAIS LASĪJUMS

         Grozījums Nr. 56

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         II sadaļa – 3. nodaļa – 1. apakšvirsraksts

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                        Izskatīšana komitejā

                        svītrots

         Grozījums Nr. 57

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         57. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                        57. pants

                        svītrots

                        Tiesību akta priekšlikuma grozīšana

                  1.
                        Ja Komisija informē Parlamentu par nodomu savu priekšlikumu grozīt vai ja atbildīgā komiteja par to uzzina kādā citā veidā, atbildīgā komiteja atliek jautājuma izskatīšanu līdz jaunā priekšlikuma vai Komisijas grozījumu saņemšanai.

                  2.
                        Ja Padome būtiski groza tiesību akta priekšlikumu, piemēro 63. panta noteikumus.

         Grozījums Nr. 58

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         58. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                        58. pants

                        svītrots

                        Komisijas un Padomes nostāja attiecībā uz grozījumiem

                  1.
                        Pirms galīgā balsojuma par tiesību akta priekšlikumu atbildīgā komiteja prasa, lai Komisija dara zināmu savu nostāju par visiem komitejas pieņemtajiem grozījumiem un lai Padome sniedz komentārus.

                  2.
                        Ja Komisija nevar darīt zināmu savu nostāju vai paziņo, ka tā vēl nav gatava pieņemt visus atbildīgās komitejas pieņemtos grozījumus, komiteja var galīgo balsojumu atlikt.

                  3.
                        Vajadzības gadījumā Komisijas nostāju iekļauj ziņojumā.

         Grozījums Nr. 59

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         II sadaļa – 3. nodaļa – 2. apakšvirsraksts

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                        Izskatīšana plenārsēdē

                        svītrots

         Grozījums Nr. 60

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         59. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  59. pants

                  59. pants

                        Pirmā lasījuma pabeigšana

                        Balsojums Parlamentā — pirmais lasījums

                        -1.

                        Parlaments var apstiprināt, grozīt vai noraidīt leģislatīvā akta projektu.

                  1.   Parlaments
                        izskata tiesību akta priekšlikumu
                     ,
                        pamatojoties uz ziņojumu, ko atbildīgā komiteja sagatavojusi saskaņā ar 49. pantu.

                  1.   Parlaments
                        vispirms balso par jebkuru atbildīgās komitejas
                     ,
                        politiskās grupas vai vismaz 40 deputātu rakstiski iesniegtu priekšlikumu nekavējoties noraidīt leģislatīvā akta projektu

                        Ja minētais priekšlikums noraidīt leģislatīvā akta projektu tiek pieņemts, Parlamenta priekšsēdētājs aicina iestādi, kas iesniegusi leģislatīvā akta projektu, to atsaukt.

                        Ja iestāde, kas iesniegusi leģislatīvā akta projektu, to atsauc, Parlamenta priekšsēdētājs paziņo, ka procedūra ir pabeigta.

                        Ja iestāde, kas iesniegusi leģislatīvā akta projektu, to neatsauc, Parlamenta priekšsēdētājs paziņo par Parlamenta pirmā lasījuma pabeigšanu, izņemot gadījumus, kad Parlaments pēc atbildīgās komitejas priekšsēdētāja vai referenta vai politiskās grupas, vai vismaz 40 deputātu priekšlikuma nolemj jautājumu nodot atpakaļ atkārtotai izskatīšanai atbildīgajā komitejā.

                        Ja minētais priekšlikums noraidīt tiesību akta projektu netiek pieņemts, Parlaments rīkojas saskaņā ar 1.a līdz 1.c punktu.

                  1.a
                        Ja atbildīgā komiteja saskaņā ar 73.d panta 4. punktu iesniegusi provizorisku vienošanos, par to balso prioritāri un to izvirza vienam balsojumam, izņemot gadījumus, ja pēc kādas politiskās grupas vai vismaz 40 deputātu pieprasījuma Parlaments nolemj balsot par grozījumiem saskaņā ar 1.b punktu. Minētajā gadījumā Parlaments lemj arī par to, vai balsošana par grozījumiem notiks nekavējoties. Ja tiek nolemts pretējais, Parlaments nosaka jaunu termiņu grozījumu iesniegšanai un balsošana notiek kādā no nākamajām sēdēm.

                        Ja provizoriskā vienošanās tiek pieņemta ar vienu balsojumu, Parlamenta priekšsēdētājs paziņo, ka Parlamenta pirmais lasījums ir pabeigts.

                        Ja provizoriskā vienošanās vienā balsojumā neiegūst nodoto balsu vairākumu, Parlamenta priekšsēdētājs nosaka jaunu termiņu leģislatīvā akta projekta grozījumu iesniegšanai. Šādus grozījumus izvirza balsošanai kādā no nākamajām sēdēm, lai Parlaments varētu pabeigt pirmo lasījumu.

                  1.b
                        Izņemot gadījumus, kad saskaņā ar 1. punktu ir pieņemts priekšlikums noraidīt leģislatīvā akta projektu vai saskaņā ar 2. punktu ir pieņemta provizoriska vienošanās, balsošanai izvirza visus tleģislatīvā akta projekta grozījumus, tostarp attiecīgā gadījumā atsevišķas provizoriskās vienošanās daļas, attiecībā uz kurām ir iesniegti pieprasījumi balsot pa daļām vai atsevišķi vai ir iesniegti konkurējoši grozījumi.

                        Pirms balsošanas par grozījumiem Parlamenta priekšsēdētājs var prasīt, lai Komisija dara zināmu savu nostāju un lai Padome sniedz komentārus.

                        Pēc balsojuma par minētajiem grozījumiem Parlaments balso kopumā par leģislatīvā akta projektu, kas var būt grozīts vai negrozīts.

                        Ja tāds leģislatīvā akta projekts kopumā. kas var būt grozīts vai negrozīts, tiek pieņemts, Parlamenta priekšsēdētājs paziņo par Parlamenta pirmā lasījuma pabeigšanu, izņemot gadījumu, ja Parlaments pēc atbildīgās komitejas priekšsēdētāja vai referenta vai politiskās grupas, vai vismaz 40 deputātu priekšlikuma nolemj jautājumu nodot atpakaļ atbildīgajai komitejai, lai risinātu iestāžu sarunas saskaņā ar 59.a, 73.a un 73.d pantu.

                        Ja, balsojot kopumā par leģislatīvā akta projektu, kas var būt grozīts vai negrozīts, nav iegūts nodoto balsu vairākums, Parlamenta priekšsēdētājs paziņo par pirmā lasījuma pabeigšanu, izņemot gadījumu, ja Parlaments pēc atbildīgās komitejas priekšsēdētāja vai referenta vai politiskās grupas, vai vismaz 40 deputātu priekšlikuma nolemj jautājumu nodot atpakaļ atkārtotai izskatīšanai atbildīgajā komitejā.

                  1.c
                        Pēc balsojuma, kas īstenots atbilstoši 1. līdz 1.b punktam, un tam sekojoša balsojuma par normatīvās rezolūcijas projekta grozījumiem, kuri saistīti ar pieprasījumiem attiecībā uz piemērojamo procedūru, ja tādi ir, normatīvo rezolūciju uzskata par pieņemtu. Vajadzības gadījumā normatīvo rezolūciju saskaņā ar 193. panta 2. punktu pielāgo balsojuma, kas īstenots atbilstoši 1. līdz 1.b punktam, rezultātiem.

                        Normatīvās rezolūcijas tekstu un Parlamenta nostāju Parlamenta priekšsēdētājs nosūta Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu grupai, Eiropas Savienības Tiesai vai Eiropas Centrālajai bankai, ja leģislatīvā akta projektu iesniegusi kāda no tām.

                  2.
                        Vispirms Parlaments balso par tiem grozījumiem priekšlikumā, kas ir atbildīgās komitejas ziņojuma pamatā, pēc tam — par priekšlikumu ar iespējamiem grozījumiem, tad — par normatīvās rezolūcijas projekta grozījumiem un visbeidzot — par normatīvās rezolūcijas projektu kopumā, kurā ietverts tikai paziņojums par to, vai Parlaments apstiprina vai noraida tiesību akta priekšlikumu, vai iesaka to grozīt, un vai Parlaments apstiprina vai noraida pieprasījumus attiecībā uz piemērojamo procedūru.

                        Līdz ar normatīvās rezolūcijas projekta pieņemšanu beidzas pirmais lasījums. Ja Parlaments normatīvo rezolūciju nepieņem, priekšlikumu nodod atpakaļ atbildīgajai komitejai.

                        Visiem ziņojumiem, kas iesniegti likumdošanas procedūras laikā, jāatbilst 39., 47. un 49. pantu. Ja kāda komiteja iesniedz nenormatīvu rezolūciju, tas jādara saskaņā ar 52. vai 201. pantā paredzēto procedūru.

                  3.
                        Parlamenta apstiprināto priekšlikuma tekstu un pievienoto rezolūciju Parlamenta priekšsēdētājs nosūta Padomei un Komsijai kā Parlamenta nostāju.

         Grozījums Nr. 61

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         59.a pants (jauns)

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                        59.a pants

                        Nodošana atpakaļ atbildīgajai komitejai

                        Ja saskaņā ar 59. pantu jautājumu nodod atpakaļ atbildīgajai komitejai atkārtotai izskatīšanai vai iestāžu sarunu risināšanai saskaņā ar 73.a un 73.d pantu, atbildīgā komiteja četru mēnešu termiņā, ko Priekšsēdētāju konference var pagarināt, sniedz mutisku vai rakstisku ziņojumu Parlamentam.

                        Pēc tam, kad jautājums nodots atpakaļ komitejai, vadošā komiteja, pirms tā pieņem lēmumu par izmantojamo procedūru, ļauj saskaņā ar 54. pantu iesaistītajai komitejai izdarīt izvēli attiecībā uz grozījumiem, kuri ietilpst tās ekskluzīvā kompetencē, un jo īpaši izvēlēties grozījumus, kuri no jauna jāiesniedz plenārsēdē.

                        Nekas neliedz Parlamentam attiecīgā gadījumā pieņemt lēmumu par noslēdzošo debašu sarīkošanu pēc atbildīgās komitejas, kurai jautājums nodots atpakaļ, ziņojuma.

                     (Pēdējās divas daļas ievieto kā komentārus.)

         Grozījums Nr. 62

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         60. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                        60. pants

                        svītrots

                        Komisijas priekšlikuma noraidīšana

                  1.
                        Ja Komisijas priekšlikums nav saņēmis nodoto balsu vairākumu vai ir pieņemts priekšlikums to noraidīt, kuru var būt iesniegusi atbildīgā komiteja vai vismaz 40 deputāti, Parlamenta priekšsēdētājs pirms Parlamenta balsojuma par normatīvās rezolūcijas projektu lūdz Komisiju savu priekšlikumu atsaukt.

                  2.
                        Ja Komisija priekšlikumu atsauc, Parlamenta priekšsēdētājs paziņo, ka procedūra ir pabeigta, un par to informē Padomi.

                  3.
                        Ja Komisija priekšlikumu neatsauc, Parlaments to nodod atpakaļ atbildīgajai komitejai bez balsošanas par normatīvās rezolūcijas projektu, izņemot gadījumus, kad Parlaments pēc atbildīgās komitejas priekšsēdētāja, referenta, politiskās grupas vai vismaz 40 deputātu priekšlikuma balso par normatīvās rezolūcijas projektu.

                        Ja priekšlikums ir nodots atpakaļ, atbildīgā komiteja lemj par procedūru, kas jāievēro, un sniedz Parlamentam mutisku vai rakstisku ziņojumu Parlamenta norādītajā termiņā, kas nav ilgāks par diviem mēnešiem.

                        Pēc tam, kad priekšlikums nodots atpakaļ komitejai saskaņā ar 3. punktu, vadošā atbildīgā komiteja, pirms tā pieņem lēmumu par procedūru, ļauj saskaņā ar 54. pantu iesaistītajai komitejai izdarīt izvēli attiecībā uz grozījumiem, kuri ietilpst tās ekskluzīvā kompetencē, proti, izvēlēties grozījumus, kuri jāiesniedz Parlamentam no jauna.

                        Uz kompetentās komitejas rakstveida ziņojuma iesniegšanu vai tā mutisku izklāstīšanu attiecas 3. punkta otrajā daļā noteiktais termiņš. Tas neattiecas uz Parlamenta lēmumu par piemērotu laiku attiecīgās procedūras izskatīšanai.

                  4.
                        Ja atbildīgā komiteja nevar ievērot norādīto termiņu, tā prasa, lai jautājumu nodod atpakaļ komitejai saskaņā ar 188. panta 1. punktu. Vajadzības gadījumā Parlaments var noteikt jaunu termiņu saskaņā ar 188. panta 5. punktu. Ja komitejas pieprasījumu noraida, Parlaments normatīvās rezolūcijas projektu izvirza balsošanai.

         Grozījums Nr. 63

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         61. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                        61. pants

                        svītrots

                        Komisijas priekšlikuma grozījumu pieņemšana

                  1.
                        Ja Komisijas priekšlikumu apstiprina kopumā, ņemot vērā pieņemtos grozījumus, balsošanu par normatīvās rezolūcijas projektu atliek, līdz Komisija dara zināmu savu nostāju par katru no Parlamenta pieņemtajiem grozījumiem.

                        Ja Komisija nevar paziņot savu nostāju pēc tam, kad Parlaments ir nobalsojis par tās priekšlikumu, Komisija informē Parlamenta priekšsēdētāju vai atbildīgo komiteju par to, kad tā varēs paziņot savu nostāju; pēc tam priekšlikumu iekļauj nākamās sesijas darba kārtības projektā.

                  2.
                        Ja Komisija paziņo, ka tā nav paredzējusi pieņemt Parlamenta izdarītos grozījumus, atbildīgās komitejas referents vai viņa aizņemtības gadījumā — komitejas priekšsēdētājs izsaka Parlamentam oficiālu priekšlikumu par to, vai pāriet pie balsošanas par normatīvās rezolūcijas projektu. Pirms oficiālā priekšlikuma izteikšanas referents vai atbildīgās komitejas pārstāvis var prasīt, lai Parlamenta priekšsēdētājs pārtrauc jautājuma izskatīšanu.

                        Ja Parlaments nolemj atlikt balsošanu uz vēlāku laiku, jautājumu nodod atpakaļ atkārtotai izskatīšanai atbildīgajā komitejā.

                        Šādā gadījumā atbildīgā komiteja sniedz Parlamentam mutisku vai rakstisku ziņojumu Parlamenta norādītajā termiņā, kas nav ilgāks par diviem mēnešiem.

                        Ja atbildīgā komiteja nevar ievērot norādīto termiņu, piemēro 60. panta 4. punktā paredzēto procedūru.

                        Šajā posmā pieņem izskatīšanai vienīgi tos grozījumus, kurus iesniedz atbildīgā komiteja un kuri ir virzīti uz kompromisa panākšanu ar Komisiju.

                        Nekas neliedz Parlamentam attiecīgā gadījumā pieņemt lēmumu par noslēdzošo debašu sarīkošanu pēc atbildīgās komitejas, kurai jautājums nodots atpakaļ, ziņojuma.

                  3.
                        Šī panta 2. punkta piemērošana neizslēdz to, ka ikviens deputāts var iesniegt prasību nodot jautājumu atpakaļ saskaņā ar 188. pantu.

                        Ja jautājumu nodod atpakaļ saskaņā ar 2. punktu, atbildīgās komitejas galvenais uzdevums saskaņā ar noteikto procedūru ir sagatavot ziņojumu norādītajā termiņā un vajadzības gadījumā iesniegt grozījumus, kas virzīti uz kompromisa panākšanu ar Komisiju, nevis pārskatīt visus Parlamenta apstiprinātos noteikumus.

                        Tomēr, tā kā nodošana atpakaļ aptur grozījumu pieņemšanas procedūru, komitejai ir liela rīcības brīvība, un tā var ierosināt pārskatīt tos noteikumus, par kuriem plenārsēdes laikā bija pozitīvs balsojums, ja tā uzskata, ka tas vajadzīgs kompromisa panākšanai.

                        Šādā gadījumā, tā kā pieņem izskatīšanai vienīgi uz kompromisu virzītus komitejas ieteiktos grozījumus un lai saglabātu Parlamenta suverenitāti, 2. punktā minētajā ziņojumā skaidri jānorāda, kurus no jau pieņemtajiem noteikumiem svītros, ja ierosinātos grozījumus pieņems.

         Grozījums Nr. 64

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         II sadaļa – 3. nodaļa – 3. apakšvirsraksts

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                        Pārraudzības procedūra

                        svītrots

         Grozījums Nr. 65

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         62. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                        62. pants

                        svītrots

                        Parlamenta nostājas pārraudzība

                  1.
                        Pēc tam, kad Parlaments ir pieņēmis nostāju par Komisijas priekšlikumu, atbildīgās komitejas priekšsēdētājs un referents pārrauga, kā virzās priekšlikuma pieņemšana Padomē, it īpaši, lai pārliecinātos, ka pienācīgi ievēro saistības, kuras Padome vai Komisija ir uzņēmusies pret Parlamentu attiecībā uz tā nostāju.

                  2.
                        Atbildīgā komiteja var lūgt, lai Komisija un Padome šo jautājumu apspriež ar komiteju.

                  3.
                        Jebkurā pārraudzības procedūras posmā atbildīgā komiteja, ja tā uzskata par vajadzīgu, var iesniegt rezolūcijas priekšlikumu saskaņā ar šo pantu, iesakot Parlamentam:

                              —

                                    prasīt, lai Komisija atsauc savu priekšlikumu, vai

                              —

                                    prasīt, lai Komisija vai Padome saskaņā ar 63. pantu vēlreiz iesniedz jautājumu izskatīšanai Parlamentā vai arī lai Komisija iesniedz jaunu priekšlikumu, vai

                              —

                                    veikt jebkuru citu darbību, ko tas uzskata par atbilstošu.

                        Šo priekšlikumu ieraksta darba kārtības projektā tajā sesijā, kas notiek pēc tam, kad komiteja ir pieņēmusi lēmumu.

         Grozījums Nr. 66

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         63. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  63. pants

                  63. pants

                  Atkārtota iesniegšana Parlamentam

                  Atkārtota iesniegšana Parlamentam

                        Parastā likumdošanas procedūra

                  1.   Pēc atbildīgās komitejas pieprasījuma Parlamenta priekšsēdētājs
                        prasa, lai Komisija
                      vēlreiz
                        iesniedz
                      Parlamentam savu priekšlikumu,

                  1.   Pēc atbildīgās komitejas pieprasījuma Parlamenta priekšsēdētājs
                        lūdz Komisiju
                      vēlreiz
                        iesniegt
                      Parlamentam savu priekšlikumu,
                        ja:

                              —

                                    ja pēc tam, kad Parlaments ir pieņēmis nostāju, Komisija atsauc savu sākotnējo priekšlikumu un to aizstāj ar citu, izņemot gadījumus, kad šo atsaukumu veic, lai ņemtu vērā Parlamenta nostāju, vai

                              —

                                    ja
                                  Komisija groza vai ir
                                    nolēmusi
                                  būtiski grozīt savu sākotnējo priekšlikumu, izņemot gadījumus, kad
                                    šos grozījumus veic
                                 , lai ņemtu vērā Parlamenta nostāju,
                                    vai

                              —

                                    pēc tam, kad Parlaments ir pieņēmis savu nostāju,
                                  Komisija
                                    aizstāj, būtiski
                                  groza vai ir
                                    paredzējusi
                                  būtiski grozīt savu sākotnējo priekšlikumu, izņemot gadījumus, kad
                                    tas tiek darīts
                                 , lai ņemtu vērā Parlamenta nostāju,

                        ja
                      laika gaitā vai sakarā ar apstākļu maiņu ir būtiski mainījusies tās problēmas būtība, par ko ir Komisijas priekšlikums, vai arī

                              —

                              laika gaitā vai sakarā ar apstākļu maiņu ir būtiski mainījusies tās problēmas būtība, par ko ir Komisijas priekšlikums, vai arī

                              —

                                    ja
                                  kopš Parlamenta pieņemtās nostājas ir notikušas jaunas Parlamenta vēlēšanas un
                                    ja
                                  Priekšsēdētāju konference to uzskata par vēlamu.

                              —

                              kopš Parlamenta pieņemtās nostājas ir notikušas jaunas Parlamenta vēlēšanas un Priekšsēdētāju konference to uzskata par vēlamu.

                  1.a
                        Ja ir paredzēts mainīt priekšlikuma juridisko pamatu un šo izmaiņu rezultātā minētajam priekšlikumam vairs nebūtu piemērojama parastā likumdošanas procedūra, Parlaments, Padome un Komisija saskaņā ar Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu 25. punktu apmainās viedokļiem par šo jautājumu, iesaistoties minēto iestāžu priekšsēdētājiem vai to pārstāvjiem.

                  2.   Pēc atbildīgās komitejas pieprasījuma
                        Parlaments
                      prasa, lai Padome
                        tam
                      vēlreiz iesniedz
                        priekšlikumu, kuru Komisija sagatavojusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. pantu
                     ,
                        ja
                      Padome ir
                        nolēmusi grozīt minētā priekšlikuma juridisko pamatu tādējādi, ka
                      parastā likumdošanas procedūra
                        vairs nebūs piemērojama
                     .

                  2.   Pēc
                        1.a punktā minētās viedokļu apmaiņas Parlamenta priekšsēdētājs pēc
                      atbildīgās komitejas pieprasījuma prasa, lai Padome
                        Parlamentam
                      vēlreiz iesniedz
                        juridiski saistoša tiesību akta projektu, ja Komisija vai
                      Padome ir
                        paredzējusi mainīt juridisko pamatu, kas paredzēts Parlamenta nostājā pirmajā lasījumā
                     ,
                        tā,
                      ka
                        vairs nebūtu piemērojama
                      parastā likumdošanas procedūra.

                        Citas procedūras

                  3.
                        Pēc atbildīgās komitejas pieprasījuma Parlamenta priekšsēdētājs aicina Padomi vēlreiz apspriesties ar Parlamentu saskaņā ar 1. punktā paredzētajiem nosacījumiem, kā arī tad, ja Padome groza vai ir nolēmusi būtiski grozīt sākotnējo priekšlikumu, par kuru Parlaments ir sniedzis atzinumu, ja vien šo grozījumu mērķis nav iekļaut Parlamenta grozījumus.

                  4.
                        Parlamenta priekšsēdētājs prasa arī, lai tiesību akta priekšlikumu vēlreiz iesniedz Parlamentam šajā punktā paredzētajos gadījumos, ja Parlaments tā ir nolēmis pēc politiskās grupas vai vismaz 40 deputātu pieprasījuma.

         Grozījums Nr. 67

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         II. sadaļa – 4. nodaļa – virsraksts

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                        4. NODAĻA

                        2. IEDAĻA

                  OTRAIS LASĪJUMS

                  OTRAIS LASĪJUMS

         Grozījums Nr. 68

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         II sadaļa – 4. nodaļa – 1. apakšvirsraksts

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                        Izskatīšana komitejā

                        svītrots

         Grozījums Nr. 69

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         64. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  64. pants

                  64. pants

                  Padomes nostājas paziņošana

                  Padomes nostājas paziņošana

                  1.   Padomes nostāju dara zināmu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. pantu tad, kad Parlamenta priekšsēdētājs par to paziņo plenārsēdē. Parlamenta priekšsēdētājs paziņo nostāju pēc tam, kad ir saņēmis visus dokumentus — nostāju, visas deklarācijas, kas ietvertas Padomes protokolos, kad tā pieņēma nostāju, iemeslus, kuri likuši Padomei to pieņemt, un Komisijas nostāju —, kuri ir pienācīgi iztulkoti visās Eiropas Savienības oficiālajās valodās. Parlamenta priekšsēdētājs paziņo nostāju nākamajā sesijā pēc minēto dokumentu saņemšanas.

                  1.   Padomes nostāju dara zināmu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. pantu tad, kad Parlamenta priekšsēdētājs par to paziņo plenārsēdē. Parlamenta priekšsēdētājs paziņo nostāju pēc tam, kad ir saņēmis visus dokumentus — nostāju, visas deklarācijas, kas ietvertas Padomes protokolos, kad tā pieņēma nostāju, iemeslus, kuri likuši Padomei to pieņemt, un Komisijas nostāju —, kuri ir pienācīgi iztulkoti visās Eiropas Savienības oficiālajās valodās. Parlamenta priekšsēdētājs paziņo nostāju nākamajā sesijā pēc minēto dokumentu saņemšanas.

                  Pirms nostājas paziņošanas Parlamenta priekšsēdētājs, apspriedies ar atbildīgās komitejas priekšsēdētāju un/vai referentu, pārbauda, vai iesniegtais teksts patiešām ir Padomes nostājas teksts pirmajā lasījumā un vai nav jāņem vērā kāds no 63. pantā paredzētajiem apstākļiem. Pretējā gadījumā Parlamenta priekšsēdētājs, vienojoties ar atbildīgo komiteju un, ja iespējams, arī ar Padomi meklē piemērotu risinājumu.

                  Pirms nostājas paziņošanas Parlamenta priekšsēdētājs, apspriedies ar atbildīgās komitejas priekšsēdētāju un/vai referentu, pārbauda, vai iesniegtais teksts patiešām ir Padomes nostājas teksts pirmajā lasījumā un vai nav jāņem vērā kāds no 63. pantā paredzētajiem apstākļiem. Pretējā gadījumā Parlamenta priekšsēdētājs, vienojoties ar atbildīgo komiteju un, ja iespējams, arī ar Padomi, meklē piemērotu risinājumu.

                  1.a
                        Dienā, kad Parlamentam paziņo Padomes nostāju, uzskata, ka tā ir automātiski nodota komitejai, kura par jautājumu bija atbildīga pirmajā lasījumā.

                  2.   Šādu paziņojumu sarakstu publicē Parlamenta sēdes protokolā kopā ar atbildīgās komitejas nosaukumu.

                  2.   Šādu paziņojumu sarakstu publicē Parlamenta sēdes protokolā kopā ar atbildīgās komitejas nosaukumu.

         Grozījums Nr. 70

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         65. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  65. pants

                  65. pants

                  Termiņu pagarināšana

                  Termiņu pagarināšana

                  1.
                        Ja
                      atbildīgās komitejas
                        priekšsēdētājs lūdz pagarināt
                      otrā lasījuma
                        termiņu vai ja Parlamenta delegācija Samierināšanas komitejā lūdz pagarināt samierināšanas termiņu, Parlamenta priekšsēdētājs pagarina šos
                      termiņus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 14. punktu.

                  1.
                        Parlamenta priekšsēdētājs pēc
                      atbildīgās komitejas
                        priekšsēdētāja pieprasījuma pagarina
                      otrā lasījuma termiņus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 14. punktu.

                  2.   Parlamenta priekšsēdētājs paziņo Parlamentam par visiem Parlamenta vai Padomes ierosinātiem termiņa pagarinājumiem, kas noteikti saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 14. punktu.

                  2.   Parlamenta priekšsēdētājs paziņo Parlamentam par visiem Parlamenta vai Padomes ierosinātiem termiņa pagarinājumiem, kas noteikti saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 14. punktu.

         Grozījums Nr. 71

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         66. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  66. pants

                  66. pants

                        Nodošana atbildīgajai komitejai un izskatīšanas procedūra

                        Procedūra atbildīgajā komitejā

                  1.
                        Dienā, kad Parlamentam saskaņā ar 64. panta 1. punktu paziņo Padomes nostāju, uzskata, ka to automātiski nodod atpakaļ atbildīgajai komitejai un citām komitejām, kurām lūdza sniegt atzinumu pirmajā lasījumā.

                  2.   Padomes nostāju iekļauj kā
                        pirmo
                      darba kārtības jautājumu atbildīgās komitejas pirmajā sēdē pēc nostājas paziņošanas. Padomei var lūgt iesniegt tās nostāju.

                  2.   Padomes nostāju iekļauj kā
                        prioritāru
                      darba kārtības jautājumu atbildīgās komitejas pirmajā sēdē pēc nostājas paziņošanas. Padomei var lūgt iesniegt tās nostāju.

                  3.   Ja vien nav nolemts citādi, referents otrajā lasījumā ir tas pats, kurš pirmajā lasījumā.

                  3.   Ja vien nav nolemts citādi, referents otrajā lasījumā ir tas pats, kurš pirmajā lasījumā.

                  4.
                        Reglamenta
                      69. panta 2.
                        , 3.
                      un
                        5
                     . punkta noteikumus par
                        Parlamenta otrā lasījuma procedūru piemēro atbildīgās komitejas apspriedēm
                     ; vienīgi šīs komitejas locekļi un pastāvīgie aizstājēji var iesniegt priekšlikumus par noraidīšanu vai grozījumus. Komiteja pieņem lēmumu ar nodoto balsu vairākumu.

                  4.
                        Atbildīgās komitejas apspriedēm piemēro Reglamenta
                      69. panta 2. un
                        3
                     . punkta noteikumus par
                        Padomes nostājas grozījumu pieņemamību
                     ; vienīgi šīs komitejas locekļi un pastāvīgie aizstājēji var iesniegt priekšlikumus par noraidīšanu vai grozījumus. Komiteja pieņem lēmumu ar nodoto balsu vairākumu.

                  5.
                        Pirms balsošanas komiteja var lūgt, lai priekšsēdētājs un referents kopā ar Padomes priekšsēdētāju vai viņa pārstāvi un klātesošo atbildīgo komisāru apspriež komitejā iesniegtos grozījumus. Pēc šādas apspriešanās referents var iesniegt kompromisa grozījumus.

                  6.   komiteja iesniedz ieteikumu otrajam lasījumam, ierosinot pieņemt, grozīt vai noraidīt Padomes pieņemto nostāju. Ieteikumā ietver īsu ierosinātā lēmuma pamatojumu.

                  6.
                        Atbildīgā
                      komiteja iesniedz ieteikumu otrajam lasījumam, ierosinot pieņemt, grozīt vai noraidīt Padomes pieņemto nostāju. Ieteikumā ietver īsu ierosinātā lēmuma pamatojumu.

                  6.a
                        Otrajā lasījumā nepiemēro 49., 50., 53. un 188. pantu.

         Grozījums Nr. 72

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         II sadaļa – 4. nodaļa – 2. apakšvirsraksts

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                        Izskatīšana plenārsēdē

                        svītrots

         Grozījums Nr. 73

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         67. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  67. pants

                  67. pants

                        Otrā lasījuma pabeigšana

                        Iesniegšana Parlamentam

                  1.   Padomes nostāju un, ja tie ir pieejami, tad arī atbildīgās komitejas ieteikumu otrajam lasījumam automātiski iekļauj tās sesijas darba kārtības projektā, kuras trešdiena ir pirms un vistuvāk triju mēnešu termiņa beigām vai, ja termiņš ir pagarināts saskaņā ar 65. pantu, — četru mēnešu termiņa beigām, ja vien šis jautājums nav jau izskatīts kādā iepriekšējā sesijā.

                  Padomes nostāju un, ja tie ir pieejami, tad arī atbildīgās komitejas ieteikumu otrajam lasījumam automātiski iekļauj tās sesijas darba kārtības projektā, kuras trešdiena ir pirms un vistuvāk triju mēnešu termiņa beigām vai, ja termiņš ir pagarināts saskaņā ar 65. pantu, — četru mēnešu termiņa beigām, ja vien šis jautājums nav jau izskatīts kādā iepriekšējā sesijā.

                        Tā kā ieteikumi otrajam lasījumam ir pielīdzināmi paskaidrojumam, kurā Parlamenta komiteja skaidro savu attieksmi pret Padomes nostāju, par tiem nebalso.

                  2.
                        Otro lasījumu pabeidz, tiklīdz Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. pantā paredzētajos termiņos un saskaņā ar šajos pantos minētajiem noteikumiem Parlaments pieņem, groza vai noraida Padomes nostāju.

         Grozījums Nr. 74

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         67.a pants (jauns)

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                        67.a pants

                        Balsojums Parlamentā — otrais lasījums

                  1.
                        Parlaments vispirms balso par jebkuru atbildīgās komitejas, politiskās grupas vai vismaz 40 deputātu rakstiski iesniegtu priekšlikumu nekavējoties noraidīt Padomes nostāju. Šādu priekšlikumu pieņem, ja par to nobalso Parlamenta deputātu vairākums.

                        Ja minēto priekšlikumu noraidīt Padomes nostāju pieņem, kā rezultātā Padomes nostāja ir noraidīta, Parlamenta priekšsēdētājs plenārsēdē paziņo, ka likumdošanas procedūra ir pabeigta.

                        Ja minēto priekšlikumu noraidīt Padomes nostāju nepieņem, Parlaments rīkojas saskaņā ar 2. līdz 5. punktu.

                  2.
                        Jebkura provizoriska vienošanās, ko atbildīgā komiteja ir iesniegusi saskaņā ar 73.d panta 4. punktu, balsošanā ir prioritāra, un to izvirza vienam balsojumam, izņemot gadījumus, kad pēc kādas politiskās grupas vai vismaz 40 deputātu pieprasījuma Parlaments nolemj nekavējoties balsot par grozījumiem saskaņā ar 3. punktu.

                        Ja par provizorisko vienošanos vienā balsojumā nobalso Parlamenta deputātu vairākums, Parlamenta priekšsēdētājs paziņo, ka Parlamenta otrais lasījums ir pabeigts.

                        Ja par provizorisko vienošanos vienā balsojumā nenobalso Parlamenta deputātu vairākums, Parlaments rīkojas saskaņā ar 3. līdz 5. punktu.

                  3.
                        Izņemot gadījumus, kad saskaņā ar 1. punktu ir pieņemts priekšlikums noraidīt Padomes nostāju vai saskaņā ar 2. punktu ir pieņemta provizoriska vienošanās, balsošanai izvirza Padomes nostājas grozījumus, tostarp grozījumus, kuri ir daļa no pagaidu vienošanās, ko iesniegusi atbildīgā komiteja saskaņā ar 73.d panta 4. punktu. Jebkuru Padomes nostājas grozījumu pieņem vienīgi tad, ja par to nobalsojis Parlamenta deputātu vairākums.

                        Pirms balsošanas par grozījumiem Parlamenta priekšsēdētājs var prasīt, lai Komisija dara zināmu savu nostāju un lai Padome sniedz komentārus.

                  4.
                        Neatkarīgi no Parlamenta balsojuma pret sākotnējo priekšlikumu noraidīt Padomes nostāju saskaņā ar 1. punktu Parlaments pēc atbildīgās komitejas priekšsēdētāja vai referenta vai politiskās grupas, vai vismaz 40 deputātu priekšlikuma var izskatīt vēl vienu priekšlikumu noraidīt Padomes nostāju pēc tam, kad ir noticis balsojums par grozījumiem saskaņā ar 2. vai 3. punktu. Šādu priekšlikumu pieņem, ja par to nobalso Parlamenta deputātu vairākums.

                        Ja Padomes nostāju noraida, Parlamenta priekšsēdētājs plenārsēdē paziņo, ka likumdošanas procedūra ir pabeigta.

                  5.
                        Pēc balsojumiem, kas notikuši saskaņā ar 1. līdz 4. punktu, un pēc turpmākajiem balsojumiem par normatīvās rezolūcijas projekta grozījumiem, kuri saistīti ar pieprasījumiem attiecībā uz piemērojamo procedūru, Parlamenta priekšsēdētājs paziņo, ka Parlamenta otrais lasījums ir pabeigts un ka normatīvo rezolūciju uzskata par pieņemtu. Vajadzības gadījumā normatīvo rezolūciju saskaņā ar 193. panta 2. punktu groza, lai atspoguļotu to balsošanu rezultātus, kas notikušas saskaņā ar 1. līdz 4 punktu, vai 76. panta piemērošanu.

                        Normatīvās rezolūcijas tekstu un iespējamo Parlamenta nostāju Parlamenta priekšsēdētājs nosūta Padomei un Komisijai.

                        Ja priekšlikums noraidīt vai grozīt Padomes nostāju nav iesniegts, Padomes nostāju uzskata par apstiprinātu.

         Grozījums Nr. 75

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         68. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                        68. pants

                        svītrots

                        Padomes nostājas noraidīšana

                  1.
                        Atbildīgā komiteja, politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti Parlamenta priekšsēdētāja noteiktajā termiņā var iesniegt rakstisku priekšlikumu noraidīt Padomes nostāju. Lai pieņemtu šo priekšlikumu, tam jāsaņem Parlamenta deputātu balsu vairākums. Par priekšlikumu noraidīt Padomes nostāju balso pirms balsošanas par citiem grozījumiem nostājā.

                  2.
                        Arī tad, ja Parlaments ir nobalsojis pret priekšlikumu noraidīt Padomes nostāju, tas pēc referenta ieteikuma var izskatīt jaunu priekšlikumu noraidīt Padomes nostāju pēc tam, kad ir notikusi balsošana par grozījumiem un kad saskaņā ar 69. panta 5. punktu ir uzklausīts Komisijas paziņojums.

                  3.
                        Ja Padomes nostāju noraida, Parlamenta priekšsēdētājs plenārsēdē paziņo, ka likumdošanas procedūra ir pabeigta.

         Grozījums Nr. 76

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         69. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  69. pants

                  69. pants

                  Padomes nostājas
                        grozījumi

                  Padomes nostājas
                        grozījumu pieņemamība

                  1.   Atbildīgā komiteja, politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti var iesniegt grozījumus Padomes nostājā, lai tos izskatītu plenārsēdē.

                  1.   Atbildīgā komiteja, politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti var iesniegt grozījumus Padomes nostājā, lai tos izskatītu plenārsēdē.

                  2.   Grozījumi Padomes nostājā ir pieņemami, ja tie atbilst 169. un 170. panta noteikumiem un ja to mērķis ir:

                  2.   Grozījumi Padomes nostājā ir pieņemami, ja tie atbilst 169. un 170. panta noteikumiem un ja to mērķis ir:

                              a)

                              pilnībā vai daļēji atjaunot nostāju, ko Parlaments pieņēma pirmajā lasījumā, vai

                              a)

                              pilnībā vai daļēji atjaunot nostāju, ko Parlaments pieņēma pirmajā lasījumā, vai

                              b)

                              panākt kompromisu starp Padomi un Parlamentu, vai

                              b)

                              panākt kompromisu starp Padomi un Parlamentu, vai

                              c)

                              grozīt to Padomes nostājas teksta daļu, kura nebija iekļauta pirmajam lasījumam iesniegtajā priekšlikumā vai kuras saturs bija atšķirīgs
                                    un kura nerada būtiskus grozījumus 63. panta nozīmē
                                 , vai

                              c)

                              grozīt to Padomes nostājas teksta daļu, kura nebija iekļauta pirmajam lasījumam iesniegtajā priekšlikumā vai kuras saturs bija atšķirīgs, vai

                              d)

                              ņemt vērā jaunu juridisko situāciju vai jaunus faktus, kas parādījušies kopš
                                    pirmā lasījuma
                                 .

                              d)

                              ņemt vērā jaunu juridisko situāciju vai jaunus faktus, kas parādījušies kopš
                                    Parlamenta nostājas pieņemšanas pirmajā lasījumā
                                 .

                  Parlamenta priekšsēdētāja lēmums par grozījumu pieņemamību ir galīgs.

                  Parlamenta priekšsēdētāja lēmums par grozījumu pieņemamību ir galīgs.

                  3.   Ja laikā pēc pirmā lasījuma ir notikušas jaunas vēlēšanas, taču 63. pants nav piemērots, Parlamenta priekšsēdētājs var nolemt 2. punktā noteiktos ierobežojumus attiecībā uz pieņemamību atcelt.

                  3.   Ja laikā pēc pirmā lasījuma ir notikušas jaunas vēlēšanas, taču 63. pants nav piemērots, Parlamenta priekšsēdētājs var nolemt 2. punktā noteiktos ierobežojumus attiecībā uz pieņemamību atcelt.

                  4.
                        Grozījumus pieņem tikai tad, ja par tiem ir nobalsojis Parlamenta deputātu vairākums.

                  5.
                        Pirms balsošanas par grozījumiem Parlamenta priekšsēdētājs var prasīt, lai Komisija dara zināmu savu nostāju un lai Padome sniedz komentārus.

         Grozījums Nr. 77

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         II sadaļa – 5. nodaļa – virsraksts

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                        5. NODAĻA

                        4. IEDAĻA

                  TREŠAIS LASĪJUMS

                        SAMIERINĀŠANA UN
                      TREŠAIS LASĪJUMS

         Grozījums Nr. 78

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         II. sadaļa – 5. nodaļa – 1. apakšvirsraksts

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                        Samierināšana

                        svītrots

         Grozījums Nr. 79

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         69.b pants (jauns)

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                        69.b pants

                        Termiņu pagarināšana

                  1.
                        Parlamenta priekšsēdētājs pēc Parlamenta delegācijas Samierināšanas komitejā pieprasījuma pagarina trešā lasījuma termiņus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 14. punktu.

                  2.
                        Parlamenta priekšsēdētājs paziņo Parlamentam par visiem Parlamenta vai Padomes ierosinātiem termiņa pagarinājumiem, kas noteikti saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 14. punktu.

         Grozījums Nr. 80

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         71. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  71. pants

                  71. pants

                  Delegācija Samierināšanas komitejā

                  Delegācija Samierināšanas komitejā

                  1.   Parlamenta delegācijai un Padomes delegācijai Samierināšanas komitejā ir vienāds locekļu skaits.

                  1.   Parlamenta delegācijai un Padomes delegācijai Samierināšanas komitejā ir vienāds locekļu skaits.

                  2.   Delegācijas politiskais sastāvs atbilst Parlamenta dalījumam politiskajās grupās. Priekšsēdētāju konference nosaka, cik katras politiskās grupas deputātu būs delegācijā.

                  2.   Delegācijas politiskais sastāvs atbilst Parlamenta dalījumam politiskajās grupās. Priekšsēdētāju konference nosaka, cik katras politiskās grupas deputātu būs delegācijā.

                  3.   Politiskās grupas izvirza delegācijas locekļus katram samierināšanas gadījumam, vēlams no
                        attiecīgo komiteju
                      locekļu vidus, izņemot tos trīs locekļus, kurus ieceļ par pastāvīgajiem locekļiem kārtējās delegācijās uz 12 mēnešiem. Politiskās grupas izraugās trīs pastāvīgos locekļus no priekšsēdētāja vietnieku vidus, un tiem jāpārstāv vismaz divas dažādas politiskās grupas. Atbildīgās komitejas priekšsēdētājs un referents vienmēr ir delegācijas locekļi.

                  3.   Politiskās grupas izvirza delegācijas locekļus katram samierināšanas gadījumam, vēlams no
                        atbildīgās komitejas
                      locekļu vidus, izņemot trīs locekļus, kurus ieceļ par pastāvīgajiem locekļiem kārtējās delegācijās uz 12 mēnešiem. Politiskās grupas izraugās trīs pastāvīgos locekļus no priekšsēdētāja vietnieku vidus, un tiem jāpārstāv vismaz divas dažādas politiskās grupas. Atbildīgās komitejas priekšsēdētājs un
                        otrā lasījuma
                      referents
                        , kā arī jebkuras iesaistītās komitejas referents
                      vienmēr ir delegācijas locekļi.

                  4.   Delegācijā pārstāvētās politiskās grupas ieceļ aizstājējus.

                  4.   Delegācijā pārstāvētās politiskās grupas ieceļ aizstājējus.

                  5.   Politiskās grupas
                        un pie politiskajām grupām nepiederošie deputāti, kuri nav pārstāvēti
                      delegācijā,
                        katrs
                      var nosūtīt vienu pārstāvi uz jebkuru delegācijas iekšējo sagatavošanās sanāksmi.

                  5.   Politiskās grupas
                        , kuras nav pārstāvētas
                      delegācijā,
                        katra
                      var nosūtīt vienu pārstāvi uz jebkuru delegācijas iekšējo sagatavošanās sanāksmi.
                        Ja delegācijā nav neviena pie politiskajām grupām nepiederoša deputāta, viens šāds deputāts var piedalīties jebkurā delegācijas iekšējā sagatavošanās sanāksmē.

                  6.   Delegācijas darbu vada Parlamenta priekšsēdētājs vai viens no trijiem pastāvīgajiem locekļiem.

                  6.   Delegācijas darbu vada Parlamenta priekšsēdētājs vai viens no trijiem pastāvīgajiem locekļiem.

                  7.   Delegācija pieņem lēmumu ar locekļu balsu vairākumu. Tās debates nav publiskas.

                  7.   Delegācija pieņem lēmumu ar locekļu balsu vairākumu. Tās debates nav publiskas.

                  Priekšsēdētāju konference nosaka papildu procesuālās pamatnostādnes par delegācijas darbu Samierināšanas komitejā.

                  Priekšsēdētāju konference nosaka papildu procesuālās pamatnostādnes par delegācijas darbu Samierināšanas komitejā.

                  8.   Delegācija paziņo Parlamentam samierināšanas rezultātus.

                  8.   Delegācija paziņo Parlamentam samierināšanas rezultātus.

         Grozījums Nr. 81

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         II. sadaļa – 5. nodaļa – 2. apakšvirsraksts

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                        Izskatīšana plenārsēdē

                        svītrots

         Grozījums Nr. 82

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         72. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  72. pants

                  72. pants

                  Kopīgais dokuments

                  Kopīgais dokuments

                  1.   Kad Samierināšanas komiteja ir vienojusies par kopīgu dokumentu, to ieraksta tās plenārsēdes darba kārtībā, kurai jānotiek pēc sešām nedēļām vai, ja termiņš ir pagarināts, pēc astoņām nedēļām kopš dienas, kad Samierināšanas komiteja ir apstiprinājusi kopīgo dokumentu.

                  1.   Kad Samierināšanas komiteja ir vienojusies par kopīgu dokumentu, to ieraksta tās plenārsēdes darba kārtībā, kurai jānotiek pēc sešām nedēļām vai, ja termiņš ir pagarināts, pēc astoņām nedēļām kopš dienas, kad Samierināšanas komiteja ir apstiprinājusi kopīgo dokumentu.

                  2.   Delegācijas priekšsēdētājs vai kāds cits delegācijas izvirzīts loceklis sniedz paziņojumu par kopīgo dokumentu, kuram pievieno ziņojumu.

                  2.   Delegācijas priekšsēdētājs vai kāds cits delegācijas izvirzīts loceklis sniedz paziņojumu par kopīgo dokumentu, kuram pievieno ziņojumu.

                  3.   Kopīgajam dokumentam nevar iesniegt grozījumus.

                  3.   Kopīgajam dokumentam nevar iesniegt grozījumus.

                  4.   Par visu kopīgo dokumentu kopumā ir viens balsojums. To apstiprina, ja tas saņem
                        n odoto
                      balsu vairākumu.

                  4.   Par visu kopīgo dokumentu kopumā ir viens balsojums. To apstiprina, ja tas saņem
                        nodoto
                      balsu vairākumu.

                  5.   Ja Samierināšanās komitejā nav izdevies panākt vienošanos par kopīgo dokumentu, Parlamenta delegācijas priekšsēdētājs vai kāds cits delegācijas izvirzīts loceklis sniedz paziņojumu. Paziņojumam seko debates.

                  5.   Ja Samierināšanās komitejā nav izdevies panākt vienošanos par kopīgo dokumentu, Parlamenta delegācijas priekšsēdētājs vai kāds cits delegācijas izvirzīts loceklis sniedz paziņojumu. Paziņojumam seko debates.

                  5.a
                        Parlamenta un Padomes samierināšanas procedūras laikā pēc otrā lasījuma [tiesību aktu] nevar nodot atpakaļ komitejai.

                  5.b
                        Trešajā lasījumā nepiemēro 49., 50. un 53. pantu.

         Grozījums Nr. 83

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         II. sadaļa – 6. nodaļa – virsraksts

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                        6. NODAĻA

                        5. IEDAĻA

                        LIKUMDOŠANAS
                      PROCEDŪRAS PABEIGŠANA

                  PROCEDŪRAS PABEIGŠANA

         Grozījums Nr. 84

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         II. sadaļa – 3. nodaļa – 3. iedaļa (jauna)

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                        3. IEDAĻA

                        IESTĀŽU SARUNAS PARASTAJĀ LIKUMDOŠANAS PROCEDŪRĀ

                     (3. iedaļa ievietojama pirms 4. iedaļas par samierināšanu un trešo lasījumu, un tajā būs iekļauts grozītais 73. pants un 73.a līdz 73.d pants.)

         Grozījums Nr. 85

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         73. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  73. pants

                  73. pants

                        Iestāžu sarunas likumdošanas procedūru gaitā

                        Vispārīgi noteikumi

                  1.   Sarunas ar pārējām iestādēm, lai likumdošanas procedūras gaitā panāktu vienošanos,
                        notiek
                     , ņemot vērā Priekšsēdētāju konferences noteikto Rīcības kodeksu (10).

                  Sarunas ar pārējām iestādēm, lai likumdošanas procedūras gaitā panāktu vienošanos,
                        var sākt vienīgi pēc tam, kad ir pieņemts lēmums saskaņā ar 73.a līdz 73.c panta noteikumiem vai kad Parlaments [tiesību aktu] nodevis atpakaļ, lai par to notiktu iestāžu sarunas. Šādas sarunas tiek rīkotas
                     , ņemot vērā Priekšsēdētāju konferences noteikto Rīcības kodeksu (10).

                  2.
                        Šādas sarunas sāk tikai pēc tam, kad atbildīgā komiteja ar tās locekļu balsu vairākumu, katru attiecīgo likumdošanas procedūru izskatot atsevišķi, ir pieņēmusi lēmumu par sarunu sākšanu. Šādā lēmumā nosaka mandātu un sarunu grupas sastāvu. Šādus lēmumus paziņo Parlamenta priekšsēdētājam, kurš regulāri informē Priekšsēdētāju konferenci.

                        Mandātu veido ziņojums, kas pieņemts komitejā un iesniegts turpmākai izskatīšanai Parlamentā. Izņēmuma kārtā, ja atbildīgā komiteja uzskata, ka ir pienācīgi pamatoti sākt sarunas pirms ziņojuma pieņemšanas komitejā, mandāts var būt grozījumu kopums vai skaidri noteiktu mērķu, prioritāšu vai vadošu norādījumu kopums.

                  3.
                        Sarunu grupu vada referents, un tās priekšsēdētājs ir atbildīgās komitejas priekšsēdētājs vai komitejas priekšsēdētāja izraudzīts priekšsēdētāja vietnieks. Tajā ir vismaz ēnu referenti no katras politiskās grupas.

                  4.
                        Visos dokumentos, ko paredzēts apspriest sanāksmēs ar Padomi un Komisiju (“trialogs”), norāda iesaistīto iestāžu attiecīgās nostājas un iespējamos kompromisa risinājumus, un šos dokumentus izplata sarunu grupai vismaz 48 stundas vai steidzamos gadījumos vismaz 24 stundas pirms attiecīgā trialoga.

                        Sarunu grupa pēc katra trialoga sniedz ziņojumu nākamajā atbildīgās komitejas sanāksmē. Dokumentus, kuros redzams pēdējā trialoga iznākums, dara pieejamus komitejai.

                        Ja nav iespējams laicīgi sarīkot komitejas sanāksmi, sarunu grupa par to attiecīgi ziņo komitejas priekšsēdētājam, ēnu referentiem un koordinatoriem.

                        Atbildīgā komiteja var atjaunināt mandātu, ņemot vērā sarunu virzību.

                  5.
                        Ja sarunās tiek panākts kompromiss, par to nekavējoties informē atbildīgo komiteju. Tekstu, par kuru ir panākta vienošanās, iesniedz izskatīšanai atbildīgajā komitejā. Ja komiteja ar balsojumu apstiprina tekstu, par kuru ir panākta vienošanās, to iesniedz izskatīšanai Parlamentā atbilstošā veidā, tostarp kā kompromisa grozījumus. To var iesniegt kā konsolidētu tekstu, ja tajā ir skaidri parādīts, kādas izmaiņas ir izdarītas izskatāmā tiesību akta priekšlikumā.

                  6.
                        Ja procedūra paredz iesaistītās komitejas vai komiteju kopīgas sanāksmes, lēmumam par sarunu sākšanu un šādu sarunu norisei piemēro 54. un 55. pantu.

                        Ja attiecīgajām komitejām rodas domstarpības, sarunu sākšanas un to norises kārtību nosaka Komiteju priekšsēdētāju konferences priekšsēdētājs saskaņā ar minētajos pantos izklāstītajiem principiem.

         Grozījums Nr. 86

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         73.a pants (jauns)

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                        73.a pants

                        Sarunas pirms Parlamenta pirmā lasījuma

                  1.
                        Ja komiteja ir pieņēmusi normatīvu ziņojumu saskaņā ar 49. pantu, tā ar savu locekļu balsu vairākumu var nolemt sākt sarunas, pamatojoties uz minēto ziņojumu.

                  2.
                        Lēmumus par sarunu sākšanu paziņo tās sesijas sākumā, kura notiek pēc šo lēmumu pieņemšanas komitejā. Līdz tās dienas beigām, kurā sniegts paziņojums plenārsēdē, politiskās grupas vai atsevišķi deputāti, kuri kopā veido vismaz vienu desmito daļu no Parlamenta deputātiem, var rakstiski pieprasīt, lai komitejas lēmums par sarunu sākšanu tiktu izvirzīts balsošanai. Par šādiem pieprasījumiem Parlaments balso tās pašas sesijas laikā.

                        Ja šā punkta pirmajā daļā noteiktajā termiņā šāds pieprasījums nav saņemts, Parlamenta priekšsēdētājs par to informē Parlamentu. Ja šāds pieprasījums ir iesniegts, Parlamenta priekšsēdētājs tieši pirms balsojuma var dot vārdu vienam runātājam, kurš pieprasījumu atbalsta, un vienam runātājam, kurš iebilst. Katra runātāja uzstāšanās laiks nepārsniedz divas minūtes.

                  3.
                        Ja Parlaments noraida komitejas lēmumu sākt sarunas, leģislatīvā akta projektu un atbildīgās komitejas ziņojumu iekļauj nākamās sesijas darba kārtībā un Parlamenta priekšsēdētājs nosaka termiņu grozījumu iesniegšanai. Piemēro 59. panta 1.b punktu.

                  4.
                        Sarunas var sākt jebkurā laikā pēc 2. punkta pirmajā daļā noteiktā termiņa beigām, ja šajā termiņā nav iesniegti pieprasījumi balsot Parlamentā par lēmumu uzsākt sarunas. Ja šāds pieprasījums ir iesniegts, sarunas var sākt jebkurā laikā pēc tam, kad Parlaments ir apstiprinājis komitejas pieņemto lēmumu sākt sarunas.

         Grozījums Nr. 87

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         73.b pants (jauns)

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                        73.b pants

                        Sarunas pirms Padomes pirmā lasījuma

                        Ja Parlaments ir pieņēmis nostāju pirmajā lasījumā, tas ir mandāts jebkādām sarunām ar citām iestādēm. Atbildīgā komiteja ar tās locekļu balsu vairākumu var pieņemt lēmumu pēc tam jebkurā laikā sākt sarunas. Par šādiem lēmumiem paziņo plenārsēdē tās sesijas laikā, kura notiek pēc balsojuma komitejā, un atsauci uz šiem lēmumiem iekļauj protokolā.

         Grozījums Nr. 88

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         73.c pants (jauns)

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                        73.c pants

                        Sarunas pirms Parlamenta otrā lasījuma

                        Ja Padomes nostāja pirmajā lasījumā ir nodota atbildīgajai komitejai, atbilstoši 69. pantam mandātu jebkādām sarunām ar citām iestādēm veido Parlamenta nostāja pirmajā lasījumā. Atbildīgā komiteja var pieņemt lēmumu pēc tam jebkurā laikā sākt sarunas.

                        Ja Padomes nostājā iekļauti elementi, kuru nav leģislatīvā akta projektā vai Parlamenta nostājā pirmajā lasījumā, komiteja var pieņemt sarunu grupai paredzētas pamatnostādnes, tostarp kā grozījumus Padomes nostājā.

         Grozījums Nr. 305

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         1. nodaļa – 73.d pants (jauns)

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                        73.d pants

                        Sarunu norise

                  1.
                        Parlamenta sarunu grupu vada referents, un tās priekšsēdētājs ir atbildīgās komitejas priekšsēdētājs vai priekšsēdētāja izraudzīts priekšsēdētāja vietnieks. Tajā iekļauj vismaz ēnu referentus no katras tādas politiskās grupas, kura vēlas piedalīties.

                  2.
                        Visus dokumentus, ko paredzēts apspriest sanāksmē ar Padomi un Komisiju (“trialogs”), sarunu grupai izplata vismaz 48 stundas vai steidzamos gadījumos vismaz 24 stundas pirms šā trialoga.

                  3.
                        Sarunu grupas priekšsēdētājs un referents pēc katra trialoga sarunu grupas vārdā sniedz ziņojumu nākamajā atbildīgas komitejas sanāksmē.

                        Ja nav iespējams laikus sarīkot komitejas sanāksmi, sarunu grupas priekšsēdētājs un referents sarunu grupas vārdā sniedz ziņojumu komiteju koordinatoru sanāksmē.

                  4.
                        Ja sarunu gaitā ir panākta provizoriska vienošanās, par to nekavējoties informē atbildīgo komiteju. Dokumentus, kuros redzams noslēguma trialoga iznākums, dara pieejamus komitejai un publicē. Provizorisko vienošanos iesniedz atbildīgajai komitejai, un tā pieņem lēmumu vienā balsojumā ar nodoto balsu vairākumu. Ja provizorisko vienošanos apstiprina, to iesniedz izskatīšanai Parlamentā, tās izklāstā skaidri norādot leģislatīvā akta projektā izdarītās izmaiņas.

                  5.
                        Ja Reglamenta 54. un 55. pantā minētajām attiecīgajām komitejām rodas domstarpības, sīki izstrādātus noteikumus par sarunu sākšanu un norisi paredz Komiteju priekšsēdētāju konferences priekšsēdētājs saskaņā ar minētajos pantos izklāstītajiem principiem.

         Grozījums Nr. 90

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         74. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                        74. pants

                        svītrots

                        Lēmuma par iestāžu sarunu sākšanu apstiprināšana pirms ziņojuma pieņemšanas komitejā

                  1.
                        Jebkuru komitejas lēmumu par sarunu sākšanu pirms ziņojuma pieņemšanas komitejā tulko visās oficiālajās valodās, izplata visiem Parlamenta deputātiem un iesniedz Priekšsēdētāju konferencei.

                        Pēc politiskās grupas pieprasījuma Priekšsēdētāju konference var nolemt iekļaut jautājumu tās sesijas darba kārtības projektā, kura notiek pēc lēmuma izplatīšanas, izskatīšanai debatēs un balsošanai, un tādā gadījumā Parlamenta priekšsēdētājs nosaka termiņu grozījumu iesniegšanai.

                        Ja Priekšsēdētāju konference nav nolēmusi jautājumu iekļaut minētās sesijas darba kārtības projektā, Parlamenta priekšsēdētājs minētās sesijas sākumā paziņo lēmumu par sarunu sākšanu.

                  2.
                        Šo jautājumu iekļauj izskatīšanai debatēs un balsošanai tās sesijas darba kārtības projektā, kura notiek pēc izplatīšanas, un Parlamenta priekšsēdētājs nosaka grozījumu iesniegšanas termiņu, ja politiskā grupa vai vismaz 40 deputātu to pieprasa 48 stundu laikā pēc paziņošanas.

                        Pretējā gadījumā lēmumu par sarunu sākšanu uzskata par apstiprinātu.

         Grozījums Nr. 91

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         75. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                        75
                     . pants

                        63
                     .
                        a
                      pants

                  Vienošanās pirmajā lasījumā

                  Vienošanās pirmajā lasījumā

                  Ja saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu Padome informē Parlamentu, ka tā ir apstiprinājusi Parlamenta nostāju, Parlamenta priekšsēdētājs pēc tam, kad saskaņā ar 193. pantu ir sagatavota galīgā redakcija, paziņo plenārsēdē, ka
                        priekšlikums
                      ir pieņemts tādā redakcijā, kas atbilst Parlamenta nostājai.

                  Ja saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu Padome informē Parlamentu, ka tā ir apstiprinājusi Parlamenta nostāju, Parlamenta priekšsēdētājs pēc tam, kad saskaņā ar 193. pantu ir sagatavota galīgā redakcija, paziņo plenārsēdē, ka
                        leģislatīvais akts
                      ir pieņemts tādā redakcijā, kas atbilst Parlamenta nostājai.

                     (Šo pantu pārvieto uz pirmajam lasījumam veltītās 1. iedaļas beigām.)

         Grozījums Nr. 92

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         76. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                        76
                     . pants

                        69
                     .
                        a
                      pants

                  Vienošanās otrajā lasījumā

                  Vienošanās otrajā lasījumā

                  Ja saskaņā ar
                        68
                     . un 69. pantu nav
                        pieņemts
                      ne priekšlikums noraidīt Padomes nostāju, ne nostājas grozījumi termiņos, kas noteikti grozījumu vai nostājas noraidīšanas priekšlikumu iesniegšanai, Parlamenta priekšsēdētājs plenārsēdē paziņo, ka ierosinātais tiesību akts ir pieņemts galīgajā variantā.
                        Parlamenta priekšsēdētājs kopā ar Padomes priekšsēdētāju paraksta pieņemto tiesību aktu un nodrošina tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī saskaņā ar 78. pantu.

                  Ja saskaņā ar
                        67
                     .
                        a
                      un 69. pantu nav
                        iesniegts
                      ne priekšlikums noraidīt Padomes nostāju, ne nostājas grozījumi termiņos, kas noteikti grozījumu vai nostājas noraidīšanas priekšlikumu iesniegšanai, Parlamenta priekšsēdētājs plenārsēdē paziņo, ka ierosinātais tiesību akts ir pieņemts galīgajā variantā.

                     (Šo pantu pārvieto uz otrajam lasījumam veltītās 2. iedaļas beigām.)

         Grozījums Nr. 93

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         77. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                        77. pants

                        svītrots

                        Prasības tiesību aktu izstrādei

                  1.
                        Tiesību aktos, kurus Parlaments un Padome ir pieņēmuši kopīgi saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, norāda attiecīgā tiesību akta veidu, kārtas numuru, pieņemšanas datumu un tēmu.

                  2.
                        Parlamenta un Padomes kopīgi pieņemtajos tiesību aktos ir:

                              (a)

                                    frāze “Eiropas Parlaments un Eiropas Savienības Padome”;

                              (b)

                                    atsauce uz noteikumiem, saskaņā ar kuriem tiesību akts ir pieņemts, un ievadvārdi “ņemot vērā”;

                              (c)

                                    norāde, kurā ir atsauce uz iesniegtajiem priekšlikumiem, saņemtajiem atzinumiem un noturētajām apspriedēm;

                              (d)

                                    dokumenta pamatojums, kas sākas ar vārdiem “tā kā” vai “ņemot vērā turpmāk izklāstīto”;

                              (e)

                                    tādas frāzes kā “ir pieņēmuši šo regulu” vai “ir pieņēmuši šo direktīvu” vai “ir pieņēmuši šo lēmumu”, vai “ir pieņēmuši šādu lēmumu”, kam seko tiesību akta teksts.

                  3.
                        Tiesību akti ir sadalīti pantos, kurus var grupēt nodaļās un sadaļās.

                  4.
                        Pēdējā tiesību akta pantā norāda spēkā stāšanās dienu, ja tā ir pirms vai pēc divdesmitās dienas pēc publicēšanas.

                  5.
                        Aiz pēdējā tiesību akta panta raksta:

                              —

                                    atbilstošu formulējumu par tā piemērojamību atkarībā no Līgumos paredzētajiem noteikumiem;

                              —

                                    parakstīšanas vietu un aiz tā pieņemšanas dienu;

                              —

                                    frāzes “Eiropas Parlamenta vārdā — priekšsēdētājs”, “Padomes vārdā — priekšsēdētājs”, tad Eiropas Parlamenta priekšsēdētāja vārdu un tiesību akta parakstīšanas dienā amatā esošo Eiropas Padomes priekšsēdētāja vārdu.

         Grozījums Nr. 94

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         78. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  78. pants

                  78. pants

                  Pieņemto tiesību aktu parakstīšana

                  Pieņemto tiesību aktu parakstīšana
                        un publicēšana

                  Kad saskaņā ar 193. pantu ir sagatavota pieņemtā dokumenta galīgā redakcija un ir pārbaudīts, vai visas procedūras ir pienācīgi ievērotas, tiesību aktus, kas pieņemti saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, paraksta Parlamenta priekšsēdētājs un ģenerālsekretārs
                        , un
                      Parlamenta un Padomes ģenerālsekretāri
                        tos publicē
                      Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

                  Kad saskaņā ar 193. pantu
                        un XVIa pielikumu
                      ir sagatavota pieņemtā dokumenta galīgā redakcija un ir pārbaudīts, vai visas procedūras ir pienācīgi ievērotas, tiesību aktus, kas pieņemti saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, paraksta Parlamenta priekšsēdētājs un ģenerālsekretārs.

                        Pēc tam
                      Parlamenta un Padomes ģenerālsekretāri
                        nodrošina akta publicēšanu

                     Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

         Grozījums Nr. 95

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         II. sadaļa – 9.a nodaļa (jauna)

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                        4. NODAĻA

                        APSPRIEŽU PROCEDŪRAI RAKSTURĪGIE NOTEIKUMI

                     (Ievieto aiz 78. panta.)

         Grozījums Nr. 96

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         78.a pants (jauns)

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                        78.a pants

                        Grozīts juridiski saistoša akta priekšlikums

                        Ja Komisija ir paredzējusi aizstāt vai grozīt juridiski saistoša akta priekšlikumu, atbildīgā komiteja var atlikt jautājuma izskatīšanu līdz Komisijas jaunā priekšlikuma vai grozījumu saņemšanai.

         Grozījums Nr. 97

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         78.b pants (jauns)

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                        78.b pants

                        Komisijas nostāja attiecībā uz grozījumiem

                        Pirms galīgā balsojuma par juridiski saistoša akta priekšlikumu atbildīgā komiteja var prasīt Komisijai, lai tā dara zināmu savu nostāju par visiem komitejas pieņemtajiem priekšlikuma grozījumiem.

                        Vajadzības gadījumā minēto nostāju iekļauj ziņojumā.

         Grozījums Nr. 98

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         78.c pants (jauns)

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                        78.c pants

                        Balsošana Parlamentā

                        Pēc analoģijas piemēro 59. panta - 1., 1., 1.b un 1.c punktu.

         Grozījums Nr. 99

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         78.d pants (jauns)

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                        78.d pants

                        Parlamenta nostājas pārraudzība

                  1.
                        Pēc tam, kad Parlaments ir pieņēmis nostāju par juridiski saistoša akta projektu, atbildīgās komitejas priekšsēdētājs un referents pārrauga šā akta projekta virzību procedūrā, kuras rezultātā akts tiek pieņemts Padomē, it īpaši — lai pārliecinātos, ka pienācīgi tiek ievēroti visi solījumi, ko Padome vai Komisija ir devusi Parlamentam attiecībā uz tā nostāju. Viņi par minēto virzību regulāri ziņo atbildīgajai komitejai.

                  2.
                        Atbildīgā komiteja var lūgt, lai Komisija un Padome ar to apspriež attiecīgo jautājumu.

                  3.
                        Atbildīgā komiteja, ja uzskata to par vajadzīgu, jebkurā pārraudzības procedūras posmā var iesniegt rezolūcijas priekšlikumu, iesakot Parlamentam:

                              —

                                    prasīt, lai Komisija atsauc savu priekšlikumu,

                              —

                                    prasīt, lai Komisija vai Padome saskaņā ar 78.e pantu atkārtoti iesniedz jautājumu izskatīšanai Parlamentā vai lai Komisija iesniedz jaunu priekšlikumu, vai

                              —

                                    nolemt veikt jebkuru citu darbību, ko tas uzskata par atbilstošu.

                        Šo rezolūcijas priekšlikumu iekļauj darba kārtības projektā nākamajā sesijā pēc rezolūcijas priekšlikuma pieņemšanas komitejā.

         Grozījums Nr. 100

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         78.e pants (jauns)

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                        78.e pants

                        Atkārtota iesniegšana Parlamentam

                  1.
                        Pēc atbildīgās komitejas pieprasījuma Parlamenta priekšsēdētājs aicina Padomi atkārtoti apspriesties ar Parlamentu, pastāvot 63. panta 1. punktā izklāstītajiem apstākļiem un nosacījumiem, kā arī tad, ja Padome būtiski groza vai ir paredzējusi būtiski grozīt juridiski saistošā akta projektu, par kuru Parlaments sākotnēji paudis nostāju, izņemot gadījumus, kad tas tiek darīts, lai iekļautu Parlamenta grozījumus.

                  2.
                        Parlamenta priekšsēdētājs prasa, lai juridiski saistoša akta projektu šajā pantā paredzētajos gadījumos Parlamentam atkārtoti iesniedz arī tad, ja Parlaments tā nolēmis pēc politiskās grupas vai vismaz 40 deputātu ierosinājuma.

         Grozījums Nr. 101

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         II. sadaļa – 7. nodaļa – numerācija

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  7. NODAĻA

                  5. NODAĻA

                  KONSTITUCIONĀLIE JAUTĀJUMI

                  KONSTITUCIONĀLIE JAUTĀJUMI

         Grozījums Nr. 102

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         81. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  81. pants

                  81. pants

                  Pievienošanās līgumi

                  Pievienošanās līgumi

                  1.
                        Visus
                      kādas Eiropas valsts
                        pieteikumus
                      kļūt par Eiropas Savienības dalībvalsti nodod izskatīšanai atbildīgajā komitejā.

                  1.
                        Jebkuru
                      kādas Eiropas valsts
                        pieteikumu
                      kļūt par Eiropas Savienības dalībvalsti
                        , kurš iesniegts saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 49. pantu,
                      nodod izskatīšanai atbildīgajā komitejā.

                  2.   Parlaments pēc atbildīgās komitejas, politiskās grupas vai vismaz 40 deputātu priekšlikuma var nolemt uzaicināt Komisiju vai Padomi piedalīties debatēs pirms sarunu uzsākšanas ar valsti, kas iesniegusi uzņemšanas iesniegumu.

                  2.   Parlaments pēc atbildīgās komitejas, politiskās grupas vai vismaz 40 deputātu priekšlikuma var nolemt uzaicināt Komisiju vai Padomi piedalīties debatēs pirms sarunu uzsākšanas ar valsti, kas iesniegusi uzņemšanas iesniegumu.

                  3.
                        Visā sarunu gaitā Komisija
                      un
                        Padome
                      regulāri un
                        vispusīgi informē atbildīgo komiteju
                     , vajadzības gadījumā
                        konfidenciāli, par sarunu virzību
                     .

                  3.
                        Atbildīgā komiteja prasa Komisijai
                      un
                        Padomei
                      regulāri un
                        pilnībā to informēt par sarunu virzību
                     , vajadzības gadījumā
                        šo informāciju sniedzot konfidenciāli
                     .

                  4.   Jebkurā sarunu posmā Parlaments, pamatojoties uz atbildīgās komitejas ziņojumu, var pieņemt ieteikumus un prasīt, lai tos ņem vērā, pirms ar valsti, kas iesniegusi uzņemšanas iesniegumu, paraksta līgumu par pievienošanos Eiropas Savienībai.

                  4.   Jebkurā sarunu posmā Parlaments, pamatojoties uz atbildīgās komitejas ziņojumu, var pieņemt ieteikumus un prasīt, lai tos ņem vērā, pirms ar valsti, kas iesniegusi uzņemšanas iesniegumu, paraksta līgumu par pievienošanos Eiropas Savienībai.

                  5.   Kad sarunas ir beigušās, taču pirms jebkāda līguma parakstīšanas, līguma projektu iesniedz Parlamentam, lai tas dod piekrišanu saskaņā ar 99. pantu.

                  5.   Kad sarunas ir beigušās, taču pirms jebkāda līguma parakstīšanas, līguma projektu iesniedz Parlamentam, lai tas dod piekrišanu saskaņā ar 99. pantu.
                        Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 49. pantu Parlaments dod piekrišanu, ja par to ir nobalsojis Parlamenta deputātu vairākums.

         Grozījums Nr. 103

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         83. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  83. pants

                  83. pants

                  Pamatprincipu pārkāpumi dalībvalstī

                  Pamatprincipu
                        un pamatvērtību
                      pārkāpumi dalībvalstī

                  1.   Pamatojoties uz īpašo ziņojumu, ko atbildīgā komiteja sagatavojusi saskaņā ar 45. un 52. pantu, Parlaments var:

                  1.   Pamatojoties uz īpašo ziņojumu, ko atbildīgā komiteja sagatavojusi saskaņā ar 45. un 52. pantu, Parlaments var:

                              a)

                              balsot par
                                    pamatotu
                                  priekšlikumu, kurā aicina Padomi rīkoties saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 7. panta 1. punktu;

                              a)

                              balsot par
                                    argumentētu
                                  priekšlikumu, kurā aicina Padomi rīkoties saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 7. panta 1. punktu;

                              b)

                              balsot par priekšlikumu, kurā aicina Komisiju vai dalībvalstis iesniegt priekšlikumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 7. panta 2. punktu;

                              b)

                              balsot par priekšlikumu, kurā aicina Komisiju vai dalībvalstis iesniegt priekšlikumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 7. panta 2. punktu;

                              c)

                              balsot par priekšlikumu, kurā aicina Padomi rīkoties saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 7. panta 3. punktu vai pēc tam saskaņā ar 7. panta 4. punktu.

                              c)

                              balsot par priekšlikumu, kurā aicina Padomi rīkoties saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 7. panta 3. punktu vai pēc tam saskaņā ar 7. panta 4. punktu.

                  2.   Visus Padomes pieprasījumus sniegt piekrišanu saistībā ar priekšlikumu, kas iesniegts saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 7. panta 1. un 2. punktu, kopā ar attiecīgās dalībvalsts apsvērumiem paziņo Parlamentam un jautājumu nodod atbildīgajai komitejai saskaņā ar 99. pantu. Izņemot steidzamus un pamatotus gadījumus, Parlaments pieņem lēmumu par atbildīgās komitejas priekšlikumu.

                  2.   Visus Padomes pieprasījumus sniegt piekrišanu saistībā ar priekšlikumu, kas iesniegts saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 7. panta 1. un 2. punktu, kopā ar attiecīgās dalībvalsts apsvērumiem paziņo Parlamentam un jautājumu nodod atbildīgajai komitejai saskaņā ar 99. pantu. Izņemot steidzamus un pamatotus gadījumus, Parlaments pieņem lēmumu par atbildīgās komitejas priekšlikumu.

                  3.
                        Šī
                      panta 1. un 2. punktā minētos lēmumus pieņem ar divām trešdaļām nodoto balsu vairākuma, kas veido Parlamenta deputātu vairākumu.

                  3.
                        Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 354. pantu šā
                      panta 1. un 2. punktā minētos lēmumus pieņem ar divām trešdaļām nodoto balsu vairākuma, kas veido Parlamenta deputātu vairākumu.

                  4.   Ar Priekšsēdētāju konferences atļauju atbildīgā komiteja var iesniegt pievienotu rezolūcijas priekšlikumu. Šāds rezolūcijas priekšlikums atspoguļo Parlamenta viedokli par smagu pārkāpumu dalībvalstī, kā arī par
                        attiecīgām sankcijām
                      un
                        to
                      maiņu vai atcelšanu.

                  4.   Ar Priekšsēdētāju konferences atļauju atbildīgā komiteja var iesniegt pievienotu rezolūcijas priekšlikumu. Šāds rezolūcijas priekšlikums atspoguļo Parlamenta viedokli par smagu pārkāpumu dalībvalstī, kā arī par
                        attiecīgi veicamajiem pasākumiem
                      un
                        minēto pasākumu
                      maiņu vai atcelšanu.

                  5.   Atbildīgā komiteja nodrošina, ka Parlaments ir pilnībā informēts un ka vajadzības gadījumā ir notikusi apspriešanās par visiem pārraudzības pasākumiem, kas seko Parlamenta piekrišanai, kura dota saskaņā ar 3. punktu. Padomi aicina ziņot par notikumu attīstību. Pēc atbildīgās komitejas priekšlikuma, kas izstrādāts ar Priekšsēdētāju konferences atļauju, Parlaments var pieņemt ieteikumus Padomei.

                  5.   Atbildīgā komiteja nodrošina, ka Parlaments ir pilnībā informēts un ka vajadzības gadījumā ir notikusi apspriešanās par visiem pārraudzības pasākumiem, kas seko Parlamenta piekrišanai, kura dota saskaņā ar 3. punktu. Padomi aicina ziņot par notikumu attīstību. Pēc atbildīgās komitejas priekšlikuma, kas izstrādāts ar Priekšsēdētāju konferences atļauju, Parlaments var pieņemt ieteikumus Padomei.

         Grozījums Nr. 104

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         84. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  84. pants

                  84. pants

                  Parlamenta sastāvs

                  Parlamenta sastāvs

                  Laikus pirms sasaukuma beigām Parlaments, pamatojoties uz atbildīgās komitejas ziņojumu, ko tā izstrādājusi saskaņā ar 45. pantu, var
                        sagatavot
                      priekšlikumu par izmaiņām Parlamenta sastāvā. Eiropadomes lēmuma projektu par Parlamenta sastāva noteikšanu izskata saskaņā ar 99. pantu.

                  Laikus pirms sasaukuma beigām Parlaments, pamatojoties uz atbildīgās komitejas ziņojumu, ko tā izstrādājusi saskaņā ar
                        Līguma par Eiropas Savienību 14. panta 2. punktu un Reglamenta
                      45.
                        un 52.
                      pantu, var
                        nākt klajā ar
                      priekšlikumu par izmaiņām Parlamenta sastāvā. Eiropadomes lēmuma projektu par Parlamenta sastāva noteikšanu izskata saskaņā ar 99. pantu.

         Grozījums Nr. 105

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         85. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  85. pants

                  85. pants

                  Ciešāka sadarbība starp dalībvalstīm

                  Ciešāka sadarbība starp dalībvalstīm

                  1.   Pieprasījumus ieviest ciešāku sadarbību starp dalībvalstīm saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 20. pantu Parlamenta priekšsēdētājs nodod izskatīšanai atbildīgajā komitejā.
                        Vajadzības gadījumā
                      piemēro Reglamenta
                        39., 41., 43., 47., 57. līdz 63. un
                      99. pantu.

                  1.   Pieprasījumus ieviest ciešāku sadarbību starp dalībvalstīm saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 20. pantu Parlamenta priekšsēdētājs nodod izskatīšanai atbildīgajā komitejā. Piemēro Reglamenta 99. pantu.

                  2.   Atbildīgā komiteja pārbauda, vai ir ievērots Līguma par Eiropas Savienību 20. pants un Līguma par Eiropas Savienības darbību 326. līdz 334. pants.

                  2.   Atbildīgā komiteja pārbauda, vai ir ievērots Līguma par Eiropas Savienību 20. pants un Līguma par Eiropas Savienības darbību 326. līdz 334. pants.

                  3.   Turpmākos tiesību aktus, kuri ierosināti, pamatojoties uz ciešāku sadarbību pēc tās iedibināšanas, izskata Parlamentā saskaņā ar tām pašām procedūrām kā gadījumos, kad ciešāku sadarbību nepiemēro. Piemēro 47. pantu.

                  3.   Turpmākos tiesību aktus, kuri ierosināti, pamatojoties uz ciešāku sadarbību pēc tās iedibināšanas, izskata Parlamentā saskaņā ar tām pašām procedūrām kā gadījumos, kad ciešāku sadarbību nepiemēro. Piemēro 47. pantu.

         Grozījums Nr. 106

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         II. sadaļa – 8. nodaļa – numerācija

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  8. NODAĻA

                  6. NODAĻA

                  BUDŽETA PROCEDŪRAS

                  BUDŽETA PROCEDŪRAS

         Grozījums Nr. 107

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         86. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  86. pants

                  86. pants

                  Daudzgadu finanšu shēma

                  Daudzgadu finanšu shēma

                  Ja Padome prasa Parlamenta piekrišanu attiecībā uz priekšlikumu regulai, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu, jautājumu
                        nodod atbildīgajai komitejai
                      saskaņā ar 99. pantu. Par
                        Parlamenta
                      piekrišanu
                        jānobalso
                      deputātu
                        vairākumam
                     .

                  Ja Padome prasa Parlamenta piekrišanu attiecībā uz priekšlikumu regulai, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu, jautājumu
                        izskata
                      saskaņā ar 99. pantu.
                        Saskaņā ar Līguma
                      par
                        Eiropas Savienības darbību 312. panta 2. punktu Parlaments dod
                      piekrišanu
                        , ja par to ir nobalsojis Parlamenta
                      deputātu
                        vairākums
                     .

         Grozījums Nr. 108

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         86.a pants (jauns)

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                        86.a pants

                        Ikgadējā budžeta procedūra

                        Atbildīgā komiteja var nolemt sagatavot jebkādu ziņojumu par budžetu, ko tā uzskata par atbilstošu, ņemot vērā 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību pielikumu

                      (1a)

                        .

                        Jebkura cita komiteja var sniegt atzinumu atbildīgās komitejas noteiktajā termiņā.

         Grozījums Nr. 109

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         87. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                        87. pants

                        svītrots

                        Darba dokumenti

                  1.
                        Deputātiem ir pieejami šādi dokumenti:

                              (a)

                                    Komisijas iesniegtais budžeta projekts;

                              (b)

                                    pārskats par Padomes apspriedēm attiecībā uz budžeta projektu;

                              (c)

                                    Padomes nostāja par budžeta projektu, kas sagatavots saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. panta 3. punktu;

                              (d)

                                    visi lēmumu projekti par provizoriskajām divpadsmitdaļām saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 315. pantu.

                  2.
                        Šos dokumentus nodod atbildīgajai komitejai. Visas attiecīgās komitejas var sniegt atzinumu.

                  3.
                        Ja citas komitejas vēlas sniegt atzinumus, Parlamenta priekšsēdētājs nosaka termiņu, kurā šīm komitejām tas jādara zināms atbildīgajai komitejai.

         Grozījums Nr. 110

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         88. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  88. pants

                  88. pants

                        Budžeta projekta izskatīšana — pirmais posms

                        Parlamenta nostāja attiecībā uz budžeta projektu

                  1.
                        Ikviens deputāts saskaņā ar turpmāk noteikto kārtību var
                      iesniegt
                        budžeta projekta grozījumu projektus un izteikties par tiem
                     .

                  1.
                        Deputāti var individuāli
                      iesniegt
                        atbildīgajai komitejai grozījumus Padomes nostājā attiecībā uz budžeta projektu
                     .

                        Grozījumus Padomes nostājā Parlamentam var iesniegt vismaz 40 deputāti vai komitejas vai politiskās grupas vārdā.

                  2.
                        Grozījumu projekti ir pieņemami, ja tie ir iesniegti rakstiski
                     ,
                        ja
                      tos
                        ir parakstījuši vismaz 40 deputāti vai ja tie ir iesniegti politiskās grupas vai komitejas vārdā, norādot
                     , uz kuru
                        budžeta pozīciju
                      tie attiecas
                        , un ja ir ievērots ieņēmumu un izdevumu līdzsvara princips. Grozījumu projektos ir visi vajadzīgie norādījumi attiecībā uz paskaidrojumiem, kuri jāpievieno attiecīgajai budžeta pozīcijai
                     .

                  2.
                        Grozījumus iesniedz un pamato rakstiski
                     , tos
                        paraksta grozījumu iesniedzēji
                     ,
                        un tajos norāda budžeta pozīciju
                     , uz kuru tie attiecas.

                        Visi budžeta projekta grozījumu projekti jāpamato rakstiski.

                  3.   Parlamenta priekšsēdētājs nosaka grozījumu
                        projektu
                      iesniegšanas termiņu.

                  3.   Parlamenta priekšsēdētājs nosaka grozījumu iesniegšanas termiņu.

                  4.   Atbildīgā komiteja
                        sniedz atzinumu
                      par
                        iesniegtajiem tekstiem
                     , pirms tos apspriež plenārsēdē.

                  4.   Atbildīgā komiteja
                        balso
                      par
                        grozījumiem
                     , pirms tos apspriež plenārsēdē.

                        Par tiem grozījumu projektiem
                     , kurus atbildīgā komiteja ir noraidījusi,
                        plenārsēdē balso
                      tikai tad, ja Parlamenta priekšsēdētāja noteiktajā termiņā to rakstiski pieprasa kāda komiteja vai vismaz 40 deputāti; šis termiņš jebkurā gadījumā ir vismaz divdesmit četras stundas pirms balsošanas sākuma.

                  4.a
                        Par plenārsēdē iesniegtiem grozījumiem
                     , kurus atbildīgā komiteja ir noraidījusi,
                        var balsot
                      tikai tad, ja Parlamenta priekšsēdētāja noteiktajā termiņā to rakstiski pieprasa kāda komiteja vai vismaz 40 deputāti; šis termiņš jebkurā gadījumā ir vismaz divdesmit četras stundas pirms balsošanas sākuma.

                  5.   Parlamenta tāmes
                        grozījumu projektus
                     , kas līdzīgi tiem, kurus Parlaments ir noraidījis
                        šīs
                      tāmes sastādīšanas laikā, apspriež tikai tad, ja atbildīgā komiteja ir sniegusi labvēlīgu atzinumu.

                  5.   Parlamenta tāmes
                        grozījumus
                     , kas līdzīgi tiem, kurus Parlaments ir noraidījis tāmes sastādīšanas laikā, apspriež tikai tad, ja atbildīgā komiteja ir sniegusi labvēlīgu atzinumu.

                  6.
                        Atkāpjoties no 59. panta 2. punkta noteikumiem, Parlaments
                      balso
                        atsevišķi un
                      secīgi par:

                  6.
                        Parlaments
                      balso secīgi par:

                              —

                                    katru grozījuma
                                  projektu,

                              —

                                    grozījumiem Padomes nostājā attiecībā uz budžeta
                                  projektu
                                    — pa budžeta iedaļām
                                 ,

                              —

                                    katru budžeta projekta iedaļu,

                              —

                              rezolūcijas priekšlikumu par budžeta projektu.

                              —

                              rezolūcijas priekšlikumu par budžeta projektu.

                  Tomēr piemēro 174. panta 4. līdz 8. punkta noteikumus.

                  Tomēr piemēro 174. panta 4. līdz 8.
                        a
                      punkta noteikumus.

                  7.   Tos budžeta projekta pantus, nodaļas, sadaļas un iedaļas,
                        par
                      kuriem nav iesniegti
                        grozījumu projekti
                     , uzskata par pieņemtiem.

                  7.   Tos budžeta projekta pantus, nodaļas, sadaļas un iedaļas,
                        attiecībā uz
                      kuriem nav iesniegti
                        grozījumi
                     , uzskata par pieņemtiem.

                  8.
                        Lai grozījumu projektus
                      pieņemtu, par tiem jānobalso Parlamenta deputātu vairākumam.

                  8.
                        Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. panta 4. punkta a) apakšpunktu, lai grozījumus
                      pieņemtu, par tiem
                        ir
                      jānobalso Parlamenta deputātu vairākumam.

                  9.   Ja Parlaments ir grozījis budžeta projektu, šādi grozīto
                        budžeta projektu
                      kopā ar
                        pamatojumu
                      nosūta Padomei un Komisijai.

                  9.   Ja Parlaments ir grozījis
                        Padomes nostāju attiecībā uz
                      budžeta projektu, šādi grozīto
                        nostāju
                      kopā ar
                        pamatojumiem un tās plenārsēdes protokolu, kurā grozījumi tika pieņemti,
                      nosūta Padomei un Komisijai.

                  10.
                        Tās sēdes protokolu, kuras laikā Parlaments ir sniedzis atzinumu par budžeta projektu, nosūta Padomei un Komisijai.

         Grozījums Nr. 111

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         89. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                        89
                     . pants

                        95
                     .
                        a
                      pants

                        Finanšu trialogs

                        Iestāžu sadarbība

                  Priekšsēdētājs piedalās regulārās Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas priekšsēdētāju sanāksmēs, kas tiek sasauktas pēc Komisijas iniciatīvas saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību Sestās daļas II sadaļā minētajām procedūrām. Priekšsēdētājs veic visus nepieciešamos pasākumus, lai sekmētu apspriešanos un attiecīgo iestāžu nostāju samierināšanu nolūkā veicināt iepriekš minēto procedūru īstenošanu.

                        Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 324. pantu
                      priekšsēdētājs piedalās regulārās Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas priekšsēdētāju sanāksmēs, kas tiek sasauktas pēc Komisijas iniciatīvas saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību Sestās daļas II sadaļā minētajām procedūrām. Priekšsēdētājs veic visus nepieciešamos pasākumus, lai sekmētu apspriešanos un attiecīgo iestāžu nostāju samierināšanu nolūkā veicināt iepriekš minēto procedūru īstenošanu.

                  Parlamenta priekšsēdētājs var uzticēt šo uzdevumu priekšsēdētāja vietniekam, kam ir pieredze budžeta jautājumos, vai par budžeta jautājumiem atbildīgās komitejas priekšsēdētājam.

                  Parlamenta priekšsēdētājs var uzticēt šo uzdevumu priekšsēdētāja vietniekam, kam ir pieredze budžeta jautājumos, vai par budžeta jautājumiem atbildīgās komitejas priekšsēdētājam.

                     (Šo noteikumu grozītajā redakcijā pārvieto uz nodaļas par budžeta procedūrām beigām, aiz 95. panta.)

         Grozījums Nr. 112

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         91. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  91. pants

                  91. pants

                  Budžeta pieņemšana galīgā variantā

                  Budžeta pieņemšana galīgā variantā

                        Kad
                      priekšsēdētājs
                        ir pārliecinājies
                     , ka budžets pieņemts saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. panta noteikumiem, viņš paziņo plenārsēdē, ka budžets ir pieņemts galīgā variantā. Parlamenta priekšsēdētājs nodrošina tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

                        Ja
                      priekšsēdētājs
                        uzskata
                     , ka budžets
                        ir
                      pieņemts saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. panta noteikumiem, viņš paziņo plenārsēdē, ka budžets ir pieņemts galīgā variantā. Parlamenta priekšsēdētājs nodrošina tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

         Grozījums Nr. 113

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         93. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  93. pants

                  93. pants

                        Komisijas
                      budžeta izpildes
                        apstiprināšana

                  Budžeta izpildes
                        apstiprinājuma sniegšana Komisijai

                  Noteikumi par
                        procedūru
                     ,
                        kura jāpiemēro
                     , lai
                        pieņemtu lēmumu sniegt Komisijai
                      apstiprinājumu par budžeta izpildi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību finanšu noteikumiem un Finanšu regulu, ir
                        pievienoti Reglamentam

                      (11)

                        . Minētais pielikums ir pieņemts saskaņā ar 227
                     .
                        panta 2. punktu.

                  Noteikumi par
                        procedūrām
                     ,
                        ko piemēro
                     , lai
                        Komisijai sniegtu
                      apstiprinājumu par budžeta izpildi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību finanšu noteikumiem un Finanšu regulu, ir
                        iekļauti Reglamenta pielikumā

                      (11).

         Grozījums Nr. 114

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         94. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  94. pants

                  94. pants

                  Citas budžeta izpildes apstiprināšanas procedūras

                  Citas budžeta izpildes apstiprināšanas procedūras

                  Noteikumi par procedūru, kura jāpiemēro, lai
                        pieņemtu lēmumu sniegt
                      Komisijai apstiprinājumu par budžeta izpildi, tieši tāpat attiecas uz procedūru,
                        kurā
                     :

                  Noteikumi par procedūru, kura jāpiemēro, lai
                        saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu
                      Komisijai
                        sniegtu
                      apstiprinājumu par budžeta izpildi, tieši tāpat attiecas uz procedūru,
                        ar kuru
                     :

                              —

                              Eiropas Parlamenta priekšsēdētājam sniedz apstiprinājumu par Eiropas Parlamenta budžeta izpildi;

                              —

                              Eiropas Parlamenta priekšsēdētājam sniedz apstiprinājumu par Eiropas Parlamenta budžeta izpildi;

                              —

                                    atbildīgajiem darbiniekiem
                                  sniedz
                                    apstiprinājumu
                                  par citu Eiropas Savienības iestāžu un struktūru,
                                    piemēram, Padomes (attiecībā uz tās
                                  kā
                                    izpildiestādes darbību)
                                 , Eiropas Savienības
                                    Tiesas
                                 , Revīzijas
                                    palātas
                                 , Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu
                                    komitejas
                                  un Reģionu
                                    komitejas
                                 ,
                                    attiecīgo budžetu
                                  izpildi;

                              —

                                    apstiprinājumu par budžeta izpildi
                                  sniedz
                                    personām, kas ir atbildīgas
                                  par citu Eiropas Savienības iestāžu un struktūru,
                                    tādu
                                  kā
                                    Padome
                                 , Eiropas Savienības
                                    Tiesa
                                 , Revīzijas
                                    palāta
                                 , Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu
                                    komiteja
                                  un Reģionu
                                    komiteja
                                 ,
                                    budžeta
                                  izpildi;

                              —

                              Komisijai sniedz apstiprinājumu par Eiropas Attīstības fonda
                                    budžetu
                                 ;

                              —

                              Komisijai sniedz apstiprinājumu par Eiropas Attīstības fonda
                                    budžeta izpildi
                                 ;

                              —

                              apstiprinājumu par budžeta izpildi sniedz struktūrām, kas ir atbildīgas par to juridiski neatkarīgo vienību budžeta pārvaldību, kuras veic Eiropas Savienības uzdevumus, ciktāl uz to darbību attiecas tiesību normas, kas
                                    prasa budžeta izpildes apstiprināšanu Eiropas Parlamentā
                                 ;

                              —

                              apstiprinājumu par budžeta izpildi sniedz struktūrām, kas ir atbildīgas par to juridiski neatkarīgo vienību budžeta pārvaldību, kuras veic Eiropas Savienības uzdevumus, ciktāl uz to darbību attiecas tiesību normas, kas
                                    paredz, ka Eiropas Parlaments sniedz apstiprinājumu par budžeta izpildi
                                 ;

         Grozījums Nr. 115

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         95. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                        95
                     . pants

                        92
                     .
                        a
                      pants

                        Parlamenta veiktā
                      budžeta
                        izpildes kontrole

                  Budžeta
                        izpilde

                  1.   Parlaments uzrauga kārtējā gada budžeta izpildi. Šo uzdevumu tas uzdod veikt par budžetu un par budžeta izpildes kontroli atbildīgajām komitejām, kā arī pārējām attiecīgajām komitejām.

                  1.   Parlaments uzrauga kārtējā gada budžeta izpildi. Šo uzdevumu tas uzdod veikt par budžetu un par budžeta izpildes kontroli atbildīgajām komitejām, kā arī pārējām attiecīgajām komitejām.

                  2.   Katru gadu pirms nākamā gada budžeta projekta izskatīšanas
                        pirmajā lasījumā
                      Parlaments izskata kārtējā budžeta izpildes grūtības un vajadzības gadījumā to veic, pamatojoties uz atbildīgās komitejas iesniegto rezolūcijas priekšlikumu.

                  2.   Katru gadu pirms nākamā gada budžeta projekta izskatīšanas Parlaments izskata kārtējā budžeta izpildes grūtības un vajadzības gadījumā to veic, pamatojoties uz atbildīgās komitejas iesniegto rezolūcijas priekšlikumu.

                     (Šis pants grozītajā redakcijā tiek pārvietots pirms 93. panta.)

         Grozījums Nr. 116

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         II. sadaļa – 9. nodaļa – numerācija

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  9. NODAĻA

                  7. NODAĻA

                  IEKŠĒJĀS BUDŽETA PROCEDŪRAS

                  IEKŠĒJĀS BUDŽETA PROCEDŪRAS

         Grozījums Nr. 117

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         98. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  98. pants

                  98. pants

                  Pilnvaras uzņemties un segt izdevumus

                  Pilnvaras uzņemties un segt izdevumus
                        , apstiprināt pārskatus un sniegt apstiprinājumu par budžeta izpildi

                  1.   Parlamenta priekšsēdētājs pēc apspriešanās ar atbildīgo komiteju uzņemas un sedz vai liek uzņemties un segt izdevumus atbilstoši Prezidija pieņemtajiem iekšējiem finanšu noteikumiem.

                  1.   Parlamenta priekšsēdētājs pēc apspriešanās ar atbildīgo komiteju uzņemas un sedz vai liek uzņemties un segt izdevumus atbilstoši Prezidija pieņemtajiem iekšējiem finanšu noteikumiem.

                  2.   Parlamenta priekšsēdētājs nosūta atbildīgajai komitejai gada pārskatu projektu.

                  2.   Parlamenta priekšsēdētājs nosūta atbildīgajai komitejai gada pārskatu projektu.

                  3.   Pamatojoties uz atbildīgās komitejas ziņojumu, Parlaments apstiprina pārskatus un lemj par budžeta izpildes apstiprināšanu.

                  3.   Pamatojoties uz atbildīgās komitejas ziņojumu, Parlaments apstiprina pārskatus un lemj par budžeta izpildes apstiprināšanu.

         Grozījums Nr. 118

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         II. sadaļa – 10. nodaļa – numerācija

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  10. NODAĻA

                  8. NODAĻA

                  PIEKRIŠANAS PROCEDŪRA

                  PIEKRIŠANAS PROCEDŪRA

         Grozījums Nr. 119

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         99. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  99. pants

                  99. pants

                  Piekrišanas procedūra

                  Piekrišanas procedūra

                  1.   Ja Parlamentu lūdz dot piekrišanu
                        ierosinātam aktam, Parlaments
                     ,
                        pieņemot lēmumu, ņem vērā atbildīgās komitejas sagatavotu
                      ieteikumu pieņemt vai noraidīt
                        attiecīgo
                      aktu. Ieteikumā ir atsauces, bet tajā nav apsvērumu.
                        Tajā var būt īss pamatojums
                     , par kuru ir atbildīgs referents un par kuru nebalso. Pēc analoģijas piemēro 56. panta 1. punktu.
                        Komitejā iesniegtie grozījumi ir pieņemami tikai tad, ja to mērķis ir pilnībā mainīt referenta ierosināto ieteikumu.

                  1.   Ja Parlamentu lūdz dot piekrišanu
                        juridiski saistošam aktam
                     ,
                        atbildīgā komiteja iesniedz Parlamentam
                      ieteikumu pieņemt vai noraidīt
                        ierosināto
                      aktu.

                  Ieteikumā ir atsauces, bet tajā nav apsvērumu.
                        Komitejā iesniegtie grozījumi ir pieņemami tikai tad, ja to mērķis ir pilnībā mainīt referenta ierosināto ieteikumu.

                        Ieteikumam var pievienot īsu paskaidrojumu
                     , par kuru ir atbildīgs referents un par kuru nebalso. Pēc analoģijas piemēro 56. panta 1. punktu.

                  Atbildīgā komiteja var iesniegt nenormatīvas rezolūcijas
                        priekšlikumu. Citas komitejas var būt iesaistītas rezolūcijas sagatavošanā saskaņā ar 201. panta 3. punktu
                     ,
                        to lasot saistībā ar 53., 54. vai 55. pantu
                     .

                  1.a
                        Vajadzības gadījumā
                      atbildīgā komiteja var iesniegt
                        arī ziņojumu, kurā iekļauts
                      nenormatīvas rezolūcijas
                        priekšlikums, kurā izklāstīti iemesli tam, kāpēc Parlamentam būtu jādod vai jāatsaka piekrišana
                     ,
                        un attiecīgā gadījumā sniegti ieteikumi attiecībā uz ierosinātā akta īstenošanu
                     .

                  1.b
                        Atbildīgā komiteja pieprasījumu dot piekrišanu izskata bez liekas kavēšanās. Ja atbildīgā komiteja sešu mēnešu laikā pēc tam, kad tai ir nodots pieprasījums dot piekrišanu, nav pieņēmusi ieteikumu, Priekšsēdētāju konference var vai nu iekļaut jautājumu izskatīšanai nākamās sesijas darba kārtībā, vai pienācīgi pamatotos gadījumos nolemt pagarināt sešu mēnešu termiņu.

                  Parlaments lēmumu par
                        piekrišanu
                      pieņem ar vienu balsojumu par
                        aktu, kuram saskaņā ar Līgumu par Eiropas Savienību vai Līgumu par Eiropas Savienības darbību vajadzīga Parlamenta piekrišana,
                      neatkarīgi no tā, vai atbildīgās komitejas ieteikums ir apstiprināt vai noraidīt aktu, un
                        nevar
                      iesniegt
                        nekādus
                      grozījumus
                        . Vajadzīgais vairākums, lai piekrišanu pieņemtu, ir vairākums, kas noteikts tajā Līguma par Eiropas Savienību vai Līguma par Eiropas Savienības darbību pantā, kurš veido ierosinātā akta juridisko pamatu, vai nodotais balsu vairākums, ja attiecīgajā pantā vairākums
                      nav
                        noteikts
                     . Ja vajadzīgais vairākums netiek iegūts, uzskata, ka ierosinātais akts ir noraidīts.

                  1.c   Parlaments lēmumu par
                        ierosināto aktu
                      pieņem ar vienu balsojumu par
                        piekrišanu
                      neatkarīgi no tā, vai atbildīgās komitejas ieteikums ir apstiprināt vai noraidīt aktu, un iesniegt grozījumus nav
                        iespējams
                     . Ja vajadzīgais vairākums netiek iegūts, uzskata, ka ierosinātais akts ir noraidīts.

                  2.
                        Turklāt attiecībā uz starptautiskiem nolīgumiem, pievienošanās līgumiem, gadījumiem, kad konstatē, ka dalībvalsts ir vairākkārt nopietni pārkāpusi pamatprincipus, kā arī attiecībā uz Parlamenta sastāva noteikšanu, ciešākas sadarbības izveidi starp dalībvalstīm un daudzgadu finanšu shēmas pieņemšanu piemēro attiecīgi 108., 81., 83., 84., 85. un 86. pantu.

                  3.   Ja ir vajadzīga Parlamenta piekrišana
                        leģislatīvā akta priekšlikumam vai paredzētam starptautiskam nolīgumam
                     , atbildīgā komiteja var iesniegt Parlamentam starpposma ziņojumu kopā ar rezolūcijas priekšlikumu, kurā ir ieteikumi par ierosinātā
                        leģislatīvā
                      akta
                        vai paredzētā starptautiskā nolīguma
                      grozīšanu vai īstenošanu.

                  3.   Ja ir vajadzīga Parlamenta piekrišana, atbildīgā komiteja
                        jebkurā laikā
                      var iesniegt Parlamentam starpposma ziņojumu kopā ar rezolūcijas priekšlikumu, kurā ir ieteikumi par ierosinātā akta grozīšanu vai īstenošanu.

                  4.
                        Atbildīgā komiteja pieprasījumu dot piekrišanu izskata bez liekas kavēšanās. Ja atbildīgā komiteja sešu mēnešu laikā pēc tam, kad tai ir nosūtīts pieprasījums dot piekrišanu, nolemj ieteikumu nesniegt vai ieteikumu nav pieņēmusi, Priekšsēdētāju konference var vai nu jautājumu iekļaut nākamās sesijas darba kārtībā izskatīšanai, vai pienācīgi pamatotos gadījumos nolemt sešu mēnešu termiņu pagarināt.

                        Ja ir nepieciešama Parlamenta piekrišana paredzētam starptautiskam nolīgumam, Parlaments, pamatojoties uz atbildīgās komitejas ieteikumu, var nolemt piekrišanas procedūru apturēt uz laiku, kas nepārsniedz gadu.

         Grozījums Nr. 120

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         II. sadaļa – 11. nodaļa – numerācija

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  11. NODAĻA

                  9. NODAĻA

                  CITAS PROCEDŪRAS

                  CITAS PROCEDŪRAS

         Grozījums Nr. 121

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         100. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  100. pants

                  100. pants

                        Atzinumu sniegšanas procedūra Līguma
                      par
                        Eiropas Savienības darbību 140. panta nozīmē

                        Procedūra atzinumu sniegšanai
                      par
                        izņēmumiem attiecībā uz euro ieviešanu

                  1.   Ja Parlamentu aicina sniegt atzinumu
                        par Padomes ieteikumiem
                      saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 140. panta 2. punktu, Parlaments
                        pēc tam, kad Padome plenārsēdē ir iepazīstinājusi ar saviem ieteikumiem,
                      apspriežas, pamatojoties uz atbildīgās Parlamenta komitejas
                        rakstiski vai mutiski iesniegto priekšlikumu
                      pieņemt vai noraidīt
                        ieteikumus, par kuriem Parlamentam jāsniedz atzinums
                     .

                  1.   Ja Parlamentu aicina sniegt atzinumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 140. panta 2. punktu, Parlaments apspriežas, pamatojoties uz atbildīgās Parlamenta komitejas
                        ziņojumu, kurā ieteikts
                      pieņemt vai noraidīt
                        ierosināto aktu
                     .

                  2.   Pēc tam Parlaments balso par
                        ieteikumiem kopumā
                     , un
                        tiem
                      nevar iesniegt nekādus grozījumus.

                  2.   Pēc tam Parlaments
                        ar vienu balsojumu
                      balso par
                        ierosināto aktu
                     , un
                        tajā
                      nevar iesniegt nekādus grozījumus.

         Grozījums Nr. 122

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         102. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  102. pants

                  102. pants

                  Procedūras brīvprātīgu vienošanos izskatīšanai

                  Procedūras
                        iecerētu
                      brīvprātīgu vienošanos izskatīšanai

                  1.   Ja Komisija informē Parlamentu par nodomu izskatīt iespēju slēgt brīvprātīgas vienošanās, nevis pieņemt tiesību aktus, atbildīgā komiteja var sagatavot ziņojumu par attiecīgā jautājuma būtību saskaņā ar 52. pantu.

                  1.   Ja Komisija informē Parlamentu par nodomu izskatīt iespēju slēgt brīvprātīgas vienošanās, nevis pieņemt tiesību aktus, atbildīgā komiteja var sagatavot ziņojumu par attiecīgā jautājuma būtību saskaņā ar 52. pantu.

                  2.   Ja
                        Komiteja
                      paziņo par nodomu slēgt brīvprātīgu vienošanos, atbildīgā komiteja var iesniegt rezolūcijas priekšlikumu ar ieteikumu pieņemt vai noraidīt priekšlikumu, norādot, ar kādiem nosacījumiem priekšlikums jāpieņem vai jānoraida.

                  2.   Ja
                        Komisija
                      paziņo par nodomu slēgt brīvprātīgu vienošanos, atbildīgā komiteja var iesniegt rezolūcijas priekšlikumu ar ieteikumu pieņemt vai noraidīt priekšlikumu, norādot, ar kādiem nosacījumiem priekšlikums jāpieņem vai jānoraida.

         Grozījums Nr. 123

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         103. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  103. pants

                  103. pants

                  Kodifikācija

                  Kodifikācija

                  1.   Ja Parlamentam iesniedz priekšlikumu par kāda Eiropas Savienības tiesību aktu kodifikāciju, šo priekšlikumu nodod izskatīšanai par juridiskajiem jautājumiem atbildīgajā komitejā. Tā izskata priekšlikumu saskaņā ar iestāžu līmenī pieņemtajiem noteikumiem (12), lai pārliecinātos, ka tas attiecas tikai uz kodifikāciju un neietver citus būtiskus grozījumus.

                  1.   Ja Parlamentam iesniedz priekšlikumu par kāda Eiropas Savienības tiesību aktu kodifikāciju, šo priekšlikumu nodod izskatīšanai par juridiskajiem jautājumiem atbildīgajā komitejā. Tā izskata priekšlikumu saskaņā ar iestāžu līmenī pieņemtajiem noteikumiem (12), lai pārliecinātos, ka tas attiecas tikai uz kodifikāciju un neietver citus būtiskus grozījumus.

                  2.   Komitejai, kas bija atbildīga par kodificējamajiem dokumentiem, pēc pašas vai tās komitejas pieprasījuma, kura ir atbildīga par juridiskajiem jautājumiem, var lūgt atzinumu par kodifikācijas piemērotību.

                  2.   Komitejai, kas bija atbildīga par kodificējamajiem dokumentiem, pēc pašas vai tās komitejas pieprasījuma, kura ir atbildīga par juridiskajiem jautājumiem, var lūgt atzinumu par kodifikācijas piemērotību.

                  3.   Grozījumi priekšlikuma redakcijā nav pieņemami.

                  3.   Grozījumi priekšlikuma redakcijā nav pieņemami.

                  Tomēr pēc referenta pieprasījuma par juridiskajiem jautājumiem atbildīgās komitejas priekšsēdētājs
                        saistībā ar tehniskiem pielāgojumiem
                      var iesniegt
                        minētajai komitejai grozījumus apstiprināšanai,
                      ar nosacījumu, ka tie ir nepieciešami, lai nodrošinātu priekšlikuma atbilstību kodifikācijas noteikumiem un neietver nekādus būtiskus grozījumus priekšlikumā.

                  Tomēr pēc referenta pieprasījuma par juridiskajiem jautājumiem atbildīgās komitejas priekšsēdētājs var iesniegt
                        apstiprināšanai minētajā komitejā tehniskus pielāgojumus
                      ar nosacījumu, ka tie ir nepieciešami, lai nodrošinātu priekšlikuma atbilstību kodifikācijas noteikumiem, un neietver nekādus būtiskus grozījumus priekšlikumā.

                  4.   Ja juridiskajiem jautājumiem atbildīgā komiteja secina, ka priekšlikumā nav iekļauti nekādi būtiski grozījumi Eiropas Savienības tiesību aktā, tā iesniedz to Parlamentā apstiprināšanai.

                  4.   Ja
                        par
                      juridiskajiem jautājumiem atbildīgā komiteja secina, ka priekšlikumā nav iekļauti nekādi būtiski grozījumi Eiropas Savienības tiesību aktā, tā iesniedz to Parlamentā apstiprināšanai.

                  Ja komiteja secina, ka priekšlikums ietver kādus būtiskus grozījumus, tā iesaka Parlamentam šo priekšlikumu noraidīt.

                  Ja komiteja secina, ka priekšlikums ietver kādus būtiskus grozījumus, tā iesaka Parlamentam šo priekšlikumu noraidīt.

                  Abos šajos gadījumos Parlaments piemēro viena balsojuma procedūru — bez grozījumiem un debatēm.

                  Abos šajos gadījumos Parlaments piemēro viena balsojuma procedūru — bez grozījumiem un debatēm.

         Grozījums Nr. 124

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         104. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  104. pants

                  104. pants

                  Pārstrādāšana

                  Pārstrādāšana

                  1.   Ja Parlamentam iesniedz priekšlikumu par Eiropas Savienības tiesību aktu pārstrādāšanu, šo priekšlikumu nodod izskatīšanai par juridiskajiem jautājumiem atbildīgajā komitejā un par konkrēto jautājumu atbildīgajā komitejā.

                  1.   Ja Parlamentam iesniedz priekšlikumu par Eiropas Savienības tiesību aktu pārstrādāšanu, šo priekšlikumu nodod izskatīšanai par juridiskajiem jautājumiem atbildīgajā komitejā un par konkrēto jautājumu atbildīgajā komitejā.

                  2.   Par juridiskajiem jautājumiem atbildīgā komiteja to izskata saskaņā ar iestāžu līmenī pieņemtajiem noteikumiem (13), lai pārliecinātos, ka tas neietver nekādus citus būtiskus grozījumus, un tajā ir vienīgi tie grozījumi, kuri skaidri norādīti pašā priekšlikumā.

                  2.   Par juridiskajiem jautājumiem atbildīgā komiteja to izskata saskaņā ar iestāžu līmenī pieņemtajiem noteikumiem (13), lai pārliecinātos, ka tas neietver nekādus citus būtiskus grozījumus un
                        ka
                      tajā ir vienīgi tie grozījumi, kuri skaidri norādīti pašā priekšlikumā.

                  Saistībā ar šo izskatīšanu priekšlikuma teksta grozījumi nav pieņemami. Tomēr 103. panta 3. punkta otro daļu piemēro tām daļām pārstrādājamā priekšlikumā, kas paliek iepriekšējā redakcijā.

                  Saistībā ar šo izskatīšanu priekšlikuma teksta grozījumi nav pieņemami. Tomēr 103. panta 3. punkta otro daļu piemēro tām daļām pārstrādājamā priekšlikumā, kas paliek iepriekšējā redakcijā.

                  3.   Ja par juridiskajiem jautājumiem atbildīgā komiteja uzskata, ka priekšlikums neietver citus būtiskus grozījumus, kā vienīgi tajā skaidri norādītos grozījumus, tā informē par konkrēto jautājumu atbildīgo komiteju.

                  3.   Ja par juridiskajiem jautājumiem atbildīgā komiteja uzskata, ka priekšlikums neietver citus būtiskus grozījumus, kā vienīgi tajā skaidri norādītos grozījumus, tā informē par konkrēto jautājumu atbildīgo komiteju.

                        Šadā
                      gadījumā un saskaņā ar nosacījumiem, kuri paredzēti Reglamenta 169. un 170. pantā, grozījumi ir pieņemami tikai par konkrēto jautājumu atbildīgajā komitejā attiecībā uz tām priekšlikuma teksta daļām, kurās ietverti būtiski grozījumi.

                        Šādā
                      gadījumā un saskaņā ar nosacījumiem, kuri paredzēti Reglamenta 169. un 170. pantā, grozījumi ir pieņemami tikai par konkrēto jautājumu atbildīgajā komitejā attiecībā uz tām priekšlikuma teksta daļām, kurās ietverti būtiski grozījumi.

                  Tomēr
                        , ja atbildīgā komiteja saskaņā ar Iestāžu nolīguma 8. punktu ir nolēmusi arī iesniegt
                      grozījumus
                        priekšlikuma kodificētajām daļām
                     ,
                        tā nekavējoties paziņo šo nodomu Padomei un Komisijai
                     ,
                        un Komisijas pienākums
                     ,
                        pirms notiek balsošana saskaņā ar 58. pantu
                     ,
                        ir informēt šo komiteju par savu nostāju attiecībā uz
                      grozījumiem
                        un par to, vai Komisija paredz atsaukt pārstrādāšanas priekšlikumu
                     .

                  Tomēr
                        izņēmuma gadījumā un izvērtējot katru gadījumu atsevišķi, par konkrēto jautājumu atbildīgās komitejas priekšsēdētājs var pieņemt
                      grozījumus
                        tajās priekšlikuma daļās
                     ,
                        kuras nav tikušas mainītas, ja viņš uzskata
                     ,
                        ka tas ir steidzami nepieciešams tādēļ
                     ,
                        lai nodrošinātu teksta iekšējo konsekvenci, vai tādēļ
                     ,
                        ka šie grozījumi ir cieši saistīti ar citiem
                      grozījumiem
                        , kas ir pieņemami. Šādus iemeslus norāda rakstiskā grozījumu pamatojumā
                     .

                  4.   Ja par juridiskajiem jautājumiem atbildīgā komiteja uzskata, ka priekšlikums ietver ne tikai tajā skaidri norādītos grozījumus, bet arī citus būtiskus grozījumus, tā ierosina Parlamentam priekšlikumu noraidīt un par to informē par konkrēto jautājumu atbildīgo komiteju.

                  4.   Ja par juridiskajiem jautājumiem atbildīgā komiteja uzskata, ka priekšlikums ietver ne tikai tajā skaidri norādītos grozījumus, bet arī citus būtiskus grozījumus, tā ierosina Parlamentam priekšlikumu noraidīt un par to informē par konkrēto jautājumu atbildīgo komiteju.

                        Šadā
                      gadījumā Parlamenta priekšsēdētājs aicina Komisiju atsaukt priekšlikumu. Ja Komisija atsauc priekšlikumu, priekšsēdētājs konstatē, ka procedūrai nav objekta, un par to informē Padomi. Ja Komisija neatsauc priekšlikumu, Parlaments nosūta to par konkrēto jautājumu atbildīgajai komitejai, kas to izskata saskaņā ar parasto procedūru.

                        Šādā
                      gadījumā Parlamenta priekšsēdētājs aicina Komisiju atsaukt priekšlikumu. Ja Komisija atsauc priekšlikumu, priekšsēdētājs konstatē, ka procedūrai nav objekta, un par to informē Padomi. Ja Komisija neatsauc priekšlikumu, Parlaments nosūta to par konkrēto jautājumu atbildīgajai komitejai, kas to izskata saskaņā ar parasto procedūru.

         Grozījums Nr. 125

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         II. sadaļa – 9.a nodaļa (jauna)

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                        9.A NODAĻA

                        DELEĢĒTIE AKTI UN ĪSTENOŠANAS AKTI

         Grozījums Nr. 126

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         105. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  105. pants

                  105. pants

                  Deleģētie akti

                  Deleģētie akti

                  1.   Ja Komisija iesniedz Parlamentam deleģētu aktu, Parlamenta priekšsēdētājs to nodod komitejai, kas ir atbildīga par tiesību pamataktu, un tā var
                        lemt par referenta iecelšanu
                      viena vai vairāku deleģēto aktu
                        izskatīšanai
                     .

                  1.   Ja Komisija iesniedz Parlamentam deleģētu aktu, Parlamenta priekšsēdētājs to nodod komitejai, kas ir atbildīga par
                        leģislatīvo aktu
                     , un tā var
                        nolemt
                      viena vai vairāku deleģēto aktu
                        izskatīšanu uzticēt kādam no saviem locekļiem
                     .

                  2.
                        Parlamenta
                      priekšsēdētājs plenārsēdē paziņo datumu, kurā deleģētais akts saņemts visās oficiālajās valodās, un termiņu, kurā var izteikt iebildumus. Minēto termiņu sāk skaitīt no
                        šā
                      datuma.

                  2.
                        Nākamajā sesijā pēc deleģētā akta saņemšanas Parlamenta
                      priekšsēdētājs plenārsēdē paziņo datumu, kurā deleģētais akts saņemts visās oficiālajās valodās, un termiņu, kurā var izteikt iebildumus. Minēto termiņu sāk skaitīt no
                        deleģētā akta saņemšanas
                      datuma.

                  Paziņojumu publicē sēdes protokolā, norādot atbildīgās komitejas nosaukumu.

                  Paziņojumu publicē sēdes protokolā, norādot atbildīgās komitejas nosaukumu.

                  3.   Atbildīgā komiteja, ievērojot tiesību pamatakta noteikumus un — ja tā to uzskata par vajadzīgu — pēc apspriešanās ar visām attiecīgajām komitejām var iesniegt Parlamentam argumentētu rezolūcijas priekšlikumu.
                        Minētajā rezolūcijas priekšlikumā izklāsta Parlamenta iebilšanas iemeslus
                      un
                        tajā var būt prasība
                     ,
                        lai Komisija iesniedz jaunu deleģēto aktu
                     ,
                        kurā būtu ņemti vērā Parlamenta ieteikumi
                     .

                  3.   Atbildīgā komiteja, ievērojot
                        leģislatīvā akta
                      noteikumus un — ja tā to uzskata par vajadzīgu — pēc apspriešanās ar visām attiecīgajām komitejām var iesniegt Parlamentam argumentētu rezolūcijas priekšlikumu
                        , kurā izteikti iebildumi pret deleģēto aktu
                     .
                        Ja 10 darbdienas pirms tās sesijas sākuma, kuras trešdiena ir pirms dienas, kad beidzas 5. punktā minētais termiņš,
                      un
                        ir vistuvāk šai dienai
                     ,
                        atbildīgā komiteja nav iesniegusi šādu rezolūcijas priekšlikumu
                     ,
                        politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti var iesniegt rezolūcijas priekšlikumu par šo jautājumu iekļaušanai iepriekš minētās sesijas darba kārtībā
                     .

                  4.
                        Ja 10 darba dienas pirms tās sesijas sākuma, kurā trešdiena ir pirms dienas, kad beidzas 5. punktā minētais termiņš, un vistuvāk tai, atbildīgā komiteja rezolūcijas priekšlikumu nav iesniegusi, politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti var iesniegt rezolūcijas priekšlikumu par to, lai jautājumu iekļautu iepriekš minētās sesijas darba kārtībā.

                  4.a
                        Ikvienā rezolūcijas priekšlikumā, kas iesniegts saskaņā ar 3. punktu, izklāsta Parlamenta iebildumu iemeslus, un tajā var iekļaut prasību Komisijai, aicinot to iesniegt jaunu deleģēto aktu, kurā ir ņemti vērā Parlamenta ieteikumi.

                  5.
                        Lēmumu par visiem iesniegtajiem rezolūciju priekšlikumiem
                      Parlaments
                        pieņem
                      tiesību pamataktā paredzētajā termiņā
                        ar balsu vairākumu, kā noteikts
                      Līguma par Eiropas Savienības darbību 290.
                        pantā
                     .

                  5.
                        Šādu rezolūcijas priekšlikumu
                      Parlaments
                        apstiprina leģislatīvajā aktā
                      paredzētajā termiņā
                        un atbilstoši
                      Līguma par Eiropas Savienības darbību 290.
                        panta 2. punktam — ar Parlamenta deputātu balsu vairākumu
                     .

                  Ja atbildīgā komiteja uzskata, ka saskaņā ar tiesību
                        pamataktu
                      ir nepieciešams pagarināt termiņu, kurā var izteikt iebildumus pret deleģēto aktu, atbildīgās komitejas priekšsēdētājs Parlamenta vārdā par šādu pagarinājumu informē Padomi un Komisiju.

                  Ja atbildīgā komiteja uzskata, ka saskaņā ar
                        leģislatīvā akta noteikumiem
                      ir nepieciešams pagarināt termiņu, kurā var izteikt iebildumus pret deleģēto aktu, atbildīgās komitejas priekšsēdētājs Parlamenta vārdā par šādu pagarinājumu informē Padomi un Komisiju.

                  6.   Ja atbildīgā komiteja iesaka Parlamentam pirms tiesību pamataktā paredzētā termiņa beigām paziņot, ka tas neizteiks iebildumus pret deleģēto aktu,

                  6.   Ja atbildīgā komiteja iesaka Parlamentam pirms
                        leģislatīvā aktā
                      paredzētā termiņa beigām paziņot, ka tas neizteiks iebildumus pret deleģēto aktu,

                              —

                              tā ar argumentētu vēstuli par to informē Komiteju priekšsēdētāju konferences priekšsēdētāju un iesniedz ieteikumu šajā sakarā;

                              —

                              tā ar argumentētu vēstuli par to informē Komiteju priekšsēdētāju konferences priekšsēdētāju un iesniedz ieteikumu šajā sakarā;

                              —

                              ja nākamajā Komiteju priekšsēdētāju konferences sanāksmē vai, steidzamos gadījumos
                                    izmantojot rakstisku procedūru,
                                  iebildumi nav izteikti, tās priekšsēdētājs par to paziņo Parlamenta priekšsēdētājam, kas savukārt plenārsēdē iespējami drīz informē deputātus;

                              —

                              ja nākamajā Komiteju priekšsēdētāju konferences sanāksmē vai steidzamos gadījumos
                                    — ar rakstiskas procedūras palīdzību
                                  iebildumi nav izteikti, tās priekšsēdētājs par to paziņo Parlamenta priekšsēdētājam, kas savukārt plenārsēdē iespējami drīz informē deputātus;

                              —

                              ja 24 stundu laikā pēc paziņošanas plenārsēdē kāda politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti iebilst pret ieteikumu, par to balso;

                              —

                              ja 24 stundu laikā pēc paziņošanas plenārsēdē kāda politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti iebilst pret ieteikumu, par to balso;

                              —

                              ja tajā pašā termiņā iebildumi nav izteikti, ierosināto ieteikumu uzskata par apstiprinātu;

                              —

                              ja tajā pašā termiņā iebildumi nav izteikti, ierosināto ieteikumu uzskata par apstiprinātu;

                              —

                              kad šāds ieteikums ir pieņemts, visi turpmākie priekšlikumi izteikt iebildumus pret deleģēto aktu nav pieņemami.

                              —

                              kad šāds ieteikums ir pieņemts, visi turpmākie priekšlikumi izteikt iebildumus pret deleģēto aktu nav pieņemami.

                  7.   Atbildīgā komiteja, ievērojot tiesību pamatakta noteikumus, var
                        uzņemties iniciatīvu
                      iesniegt Parlamentam
                        argumentētu
                      rezolūcijas priekšlikumu, ar kuru pilnībā vai daļēji atsauc attiecīgajā aktā paredzēto pilnvaru deleģējumu
                        . Parlaments lēmumu pieņem ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantā noteikto balsu vairākumu
                     .

                  7.   Atbildīgā komiteja, ievērojot
                        leģislatīvā akta
                      noteikumus, var iesniegt Parlamentam rezolūcijas priekšlikumu, ar kuru pilnībā vai daļēji atsauc attiecīgajā aktā paredzēto pilnvaru deleģējumu
                        vai iebilst pret pilnvaru deleģējuma termiņa automātisku pagarināšanu
                     .

                        Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. panta 2. punktu par lēmumu atsaukt pilnvaru deleģējumu jānobalso Parlamenta deputātu vairākumam.

                  8.   Parlamenta priekšsēdētājs informē Padomi un Komisiju par nostājām, kas pieņemtas saskaņā ar šo pantu.

                  8.   Parlamenta priekšsēdētājs informē Padomi un Komisiju par nostājām, kas pieņemtas saskaņā ar šo pantu.

         Grozījums Nr. 127

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         106. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  106. pants

                  106. pants

                  Īstenošanas akti un pasākumi

                  Īstenošanas akti un pasākumi

                  1.   Ja Komisija iesniedz Parlamentam īstenošanas akta vai pasākuma projektu, Parlamenta priekšsēdētājs to nodod komitejai, kas ir atbildīga par tiesību pamataktu, un tā var
                        lemt par referenta iecelšanu
                      viena vai vairāku īstenošanas aktu vai pasākumu projektu
                        izskatīšanai
                     .

                  1.   Ja Komisija iesniedz Parlamentam īstenošanas akta vai pasākuma projektu, Parlamenta priekšsēdētājs to nodod komitejai, kas ir atbildīga par
                        leģislatīvo aktu
                     , un tā var
                        nolemt
                      viena vai vairāku īstenošanas aktu vai pasākumu projektu
                        izskatīšanu uzticēt kādam no saviem locekļiem
                     .

                  2.   Atbildīgā komiteja var iesniegt Parlamentam argumentētu rezolūcijas priekšlikumu, kurā norādīts, ka īstenošanas akta vai pasākuma projekts pārsniedz tiesību pamataktā paredzētās īstenošanas pilnvaras vai ka tas citu iemeslu dēļ neatbilst Savienības tiesību normām.

                  2.   Atbildīgā komiteja var iesniegt Parlamentam argumentētu rezolūcijas priekšlikumu, kurā norādīts, ka īstenošanas akta vai pasākuma projekts pārsniedz
                        leģislatīvā aktā
                      paredzētās īstenošanas pilnvaras vai ka tas citu iemeslu dēļ neatbilst Savienības tiesību normām.

                  3.   Rezolūcijas priekšlikumā var būt prasība, lai Komisija
                        aktu, pasākumu vai
                      akta vai pasākuma projektu atsauc, to groza, ņemot vērā Parlamenta izteiktos iebildumus, vai iesniedz jaunu likumdošanas priekšlikumu. Parlamenta priekšsēdētājs par pieņemto nostāju informē Padomi un Komisiju.

                  3.   Rezolūcijas priekšlikumā var būt prasība, lai Komisija
                        īstenošanas
                      akta vai pasākuma projektu atsauc, to groza, ņemot vērā Parlamenta izteiktos iebildumus, vai iesniedz jaunu likumdošanas priekšlikumu. Parlamenta priekšsēdētājs par pieņemto nostāju informē Padomi un Komisiju.

                  4.   Ja uz Komisijas paredzētajiem īstenošanas pasākumiem attiecas regulatīvā kontroles procedūra, kura paredzēta Padomes Lēmumā 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību, piemēro šādus papildu noteikumus:

                  4.   Ja uz Komisijas paredzētajiem īstenošanas pasākumiem attiecas regulatīvā kontroles procedūra, kura paredzēta Padomes Lēmumā 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību, piemēro šādus papildu noteikumus:

                              a)

                              kontroles laiku sāk skaitīt no brīža, kad
                                    pasākumu
                                  projekts ir iesniegts Parlamentam visās oficiālajās valodās. Ja piemēro īsāku termiņu, nekā paredzēts Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 5. punkta b) apakšpunktā, un steidzamos gadījumos, kas minēti Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 6. punktā, ja vien atbildīgās komitejas priekšsēdētājs neiebilst, kontroles laiku sāk skaitīt no dienas, kad Parlaments ir saņēmis īstenošanas
                                    pasākumu
                                  galīgo projektu valodu versijās, kas iesniegtas tās komitejas locekļiem, kura izveidota saskaņā ar Lēmumu 1999/468/EK.
                                    Šādā gadījumā
                                  158. pantu nepiemēro;

                              a)

                              kontroles laiku sāk skaitīt no brīža, kad
                                    īstenošanas pasākuma
                                  projekts ir iesniegts Parlamentam visās oficiālajās valodās. Ja piemēro īsāku termiņu, nekā paredzēts Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 5. punkta b) apakšpunktā, un steidzamos gadījumos, kas minēti Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 6. punktā, ja vien atbildīgās komitejas priekšsēdētājs neiebilst, kontroles laiku sāk skaitīt no dienas, kad Parlaments ir saņēmis īstenošanas
                                    pasākuma
                                  galīgo projektu valodu versijās, kas iesniegtas tās komitejas locekļiem, kura izveidota saskaņā ar Lēmumu 1999/468/EK.
                                    Abos iepriekšējā teikumā minētajos gadījumos
                                  158. pantu nepiemēro;

                              b)

                              ja īstenošanas pasākuma projekta pamatā ir Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 5. vai 6. punkts, kuros ir noteikti saīsināti termiņi Parlamenta iebildumu izteikšanai, atbildīgās komitejas priekšsēdētājs var iesniegt rezolūcijas priekšlikumu, kurā izteikti iebildumi pret pasākuma projekta pieņemšanu, ja atbildīgā komiteja noteiktajā termiņā nav varējusi sarīkot sanāksmi;

                              b)

                              ja īstenošanas pasākuma projekta pamatā ir Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 5. vai 6. punkts, kuros ir noteikti saīsināti termiņi Parlamenta iebildumu izteikšanai, atbildīgās komitejas priekšsēdētājs var iesniegt rezolūcijas priekšlikumu, kurā izteikti iebildumi pret pasākuma projekta pieņemšanu, ja atbildīgā komiteja noteiktajā termiņā nav varējusi sarīkot sanāksmi;

                              c)

                              Parlaments ar deputātu balsu vairākumu var iebilst pret īstenošanas pasākuma projekta pieņemšanu
                                    , norādot
                                 , ka šis projekts pārsniedz pamataktā paredzētās īstenošanas pilnvaras, neatbilst pamatakta mērķim vai saturam vai arī tajā nav ievērots subsidiaritātes princips vai proporcionalitātes princips;

                              c)

                              Parlaments ar deputātu balsu vairākumu var
                                    pieņemt rezolūciju, ar ko
                                  iebilst pret īstenošanas pasākuma projekta pieņemšanu
                                    un norāda
                                 , ka šis projekts pārsniedz pamataktā paredzētās īstenošanas pilnvaras, neatbilst pamatakta mērķim vai saturam vai arī tajā nav ievērots subsidiaritātes princips vai proporcionalitātes princips.

                        Ja 10 darbdienas pirms tās sesijas sākuma, kuras trešdiena ir pirms dienas, kad beidzas termiņš iebildumu izteikšanai pret īstenošanas pasākuma projekta pieņemšanu, un ir vistuvāk šai dienai, atbildīgā komiteja nav iesniegusi šādu rezolūcijas priekšlikumu, politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti var iesniegt rezolūcijas priekšlikumu par šo jautājumu iekļaušanai iepriekš minētās sesijas darba kārtībā.

                              d)

                              ja atbildīgā komiteja
                                    saistībā ar Komisijas pienācīgi pamatotu pieprasījumu
                                  argumentētā vēstulē
                                    iesaka
                                  Komiteju priekšsēdētāju konferences priekšsēdētājam, lai Parlaments pirms Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 3. punkta c) apakšpunktā un/vai 5.a panta 4. punkta e) apakšpunktā paredzētā parastā termiņa beigām paziņo, ka tas neizteiks iebildumus pret ierosināto pasākumu, piemēro Reglamenta 105. panta 6. punktā noteikto procedūru.

                              d)

                              ja atbildīgā komiteja argumentētā vēstulē Komiteju priekšsēdētāju konferences priekšsēdētājam
                                    iesaka
                                 , lai Parlaments pirms Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 3. punkta c) apakšpunktā un/vai 5.a panta 4. punkta e) apakšpunktā paredzētā parastā termiņa beigām paziņo, ka tas neizteiks iebildumus pret ierosināto pasākumu, piemēro Reglamenta 105. panta 6. punktā noteikto procedūru.

         Grozījums Nr. 128

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         108. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  108. pants

                  108. pants

                  Starptautiski nolīgumi

                  Starptautiski nolīgumi

                  1.   Kad ir paredzēts sākt sarunas par starptautiska nolīguma slēgšanu, atjaunošanu vai grozīšanu, atbildīgā komiteja var nolemt sagatavot ziņojumu vai citādā veidā uzraudzīt
                        procedūru un informēt Komiteju priekšsēdētāju konferenci
                      par šo lēmumu
                        . Attiecīgā gadījumā saskaņā ar 53. panta 1. punktu var lūgt citām komitejām sniegt atzinumu. Ja vajadzīgs, piemēro 201. panta 2. punktu, 54. vai 55. pantu.

                  1.   Kad ir paredzēts sākt sarunas par starptautiska nolīguma slēgšanu, atjaunošanu vai grozīšanu, atbildīgā komiteja var nolemt sagatavot ziņojumu vai citādā veidā uzraudzīt
                        šo sagatavošanās posmu. Tā
                      par šo lēmumu
                        informē Komiteju priekšsēdētāju konferenci
                     .

                        Atbildīgās komitejas un, attiecīgā gadījumā, iesaistīto komiteju priekšsēdētāji un referenti kopīgi attiecīgi rīkojas, lai nodrošinātu, ka Parlamentam nekavējoties un regulāri tiek sniegta, vajadzības gadījumā — konfidenciāli, pilnīga informāciju par visiem starptautisku nolīgumu sarunu posmiem un to noslēgšanu, tostarp sarunu norāžu teksta projekti un pieņemto tekstu galīgie varianti, kā arī 3. punktā minētā informācija.

                              —

                                    Komisija atbilstīgi saistībām, kas tai noteiktas Līgumā par Eiropas Savienības darbību un Pamatnolīgumā par Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas attiecībām, un

                              —

                                    Padome atbilstīgi saistībām, kas tai noteiktas Līgumā par Eiropas Savienības darbību,

                  1.a
                        Atbildīgā komiteja pēc iespējas drīzāk no Komisijas uzzina, kāds juridiskais pamats izraudzīts 1. punktā minēto starptautisko nolīgumu slēgšanai. Atbildīgā komiteja pārbauda izraudzīto juridisko pamatu saskaņā ar 39. pantu.

                  2.   Parlaments pēc atbildīgās komitejas, politiskās grupas vai vismaz 40 deputātu priekšlikuma var prasīt, lai Padome atļauj sākt sarunas tikai tad, kad Parlaments, pamatojoties uz atbildīgās komitejas ziņojumu, ir izteicis savu nostāju par ierosināto sarunu mandātu.

                  2.   Parlaments pēc atbildīgās komitejas, politiskās grupas vai vismaz 40 deputātu priekšlikuma var prasīt, lai Padome atļauj sākt sarunas tikai tad, kad Parlaments, pamatojoties uz atbildīgās komitejas ziņojumu, ir izteicis savu nostāju par ierosināto sarunu mandātu.

                  3.
                        Kad ir nolemts sākt sarunas, Komisija informē atbildīgo komiteju par 1. punktā minēto starptautisko nolīgumu slēgšanas juridisko pamatu. Atbildīgā komiteja pārbauda izraudzīto juridisko pamatu saskaņā ar 39. pantu. Ja Komisija nav norādījusi juridisko pamatu vai ja tā atbilstība rada šaubas, piemēro 39. pantu.

                  4.   Jebkurā sarunu posmā un laikā no sarunu beigām līdz starptautiskā nolīguma noslēgšanai Parlaments, pamatojoties uz atbildīgās komitejas ziņojumu
                        un
                      izskatījis visus atbilstošos priekšlikumus,
                        kas iesniegti saskaņā ar 134. pantu
                     , var ieteikumus
                        pieņemt
                      un prasīt, lai tos ņem vērā pirms
                        šāda
                      nolīguma slēgšanas.

                  4.   Jebkurā sarunu posmā un laikā no sarunu beigām līdz starptautiskā nolīguma noslēgšanai Parlaments, pamatojoties uz atbildīgās komitejas ziņojumu
                        , ko tā izstrādājusi pēc savas iniciatīvas, vai
                      izskatījis visus atbilstošos priekšlikumus,
                        kurus iesniegusi politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti
                     , var
                        pieņemt
                      ieteikumus
                        Padomei, Komisijai vai Komisijas priekšsēdētāja vietniekam / Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos
                      un prasīt, lai tos ņem vērā pirms
                        attiecīgā
                      nolīguma slēgšanas.

                  5.   Padomes pieprasījumus sniegt Parlamenta piekrišanu vai atzinumu Parlamenta priekšsēdētājs nodod atbildīgajai komitejai izskatīšanai saskaņā ar 99. pantu vai 47. panta 1. punktu.

                  5.   Padomes pieprasījumus sniegt Parlamenta piekrišanu vai atzinumu Parlamenta priekšsēdētājs nodod atbildīgajai komitejai izskatīšanai saskaņā ar 99. pantu vai 47. panta 1. punktu.

                  6.
                        Pirms balsošanas atbildīgā komiteja
                     ,
                        politiskā grupa
                      vai vismaz desmitā daļa deputātu var ierosināt, lai Parlaments lūdz Tiesas atzinumu par to, vai starptautiskais nolīgums ir saderīgs ar Līgumiem.
                        Ja Parlaments šo priekšlikumu apstiprina, balsošanu atliek, līdz Tiesa ir sniegusi atzinumu

                      (14)

                        .

                  6.
                        Jebkurā laikā, pirms Parlaments balso par pieprasījumu sniegt piekrišanu vai atzinumu
                     ,
                        atbildīgā komiteja
                      vai vismaz desmitā daļa
                        Parlamenta
                      deputātu var ierosināt, lai Parlaments lūdz Tiesas atzinumu par to, vai starptautiskais nolīgums ir saderīgs ar Līgumiem.

                        Pirms Parlaments balso par minēto priekšlikumu, tā priekšsēdētājs var pieprasīt par juridiskajiem jautājumiem atbildīgajai komitejai sniegt atzinumu, un tā ziņo par saviem secinājumiem Parlamentam.

                        Ja Parlaments apstiprina priekšlikumu lūgt Tiesai sniegt atzinumu, balsošanu par pieprasījumu sniegt piekrišanu vai atzinumu atliek, līdz Tiesa ir sniegusi atzinumu.

                  7.
                        Parlaments sniedz atzinumu par Eiropas Kopienas parakstītā starptautiskā
                      nolīguma
                        vai finanšu protokola noslēgšanu
                     ,
                        pagarināšanu
                      vai
                        grozīšanu vai dod tam piekrišanu vienā balsojumā
                      ar
                        nodoto balsu vairākumu
                     .
                        Nolīguma vai protokola teksta grozījumi nav pieņemami
                     .

                  7.
                        Ja Parlamentam lūdz dot piekrišanu starptautiska
                      nolīguma
                        noslēgšanai
                     ,
                        pagarināšanai
                      vai
                        grozīšanai, Parlaments saskaņā
                      ar
                        99
                     .
                        pantu pieņem lēmumu ar vienu balsojumu
                     .

                        Ja Parlaments nedod piekrišanu, Parlamenta priekšsēdētājs informē Padomi, ka attiecīgo nolīgumu nevar noslēgt, pagarināt vai grozīt.

                        Neskarot 99. panta 1.b punktu, Parlaments, pamatojoties uz atbildīgās komitejas ieteikumu, var nolemt lēmuma par piekrišanas procedūru pieņemšanu atlikt uz laiku, kas nepārsniedz vienu gadu.

                  8.   Ja Parlaments ir sniedzis negatīvu atzinumu, Parlamenta priekšsēdētājs prasa, lai Padome šo nolīgumu neslēdz.

                  8.
                        Ja Parlamentam lūdz sniegt atzinumu par starptautiska nolīguma noslēgšanu, pagarināšanu vai grozīšanu, grozījumi nolīguma tekstā nav pieļaujami. Neskarot 170. panta 1. punktu, ir pieļaujami grozījumi Padomes lēmuma projektā.

                  Ja Parlaments ir sniedzis negatīvu atzinumu, Parlamenta priekšsēdētājs prasa, lai Padome šo nolīgumu neslēdz.

                  9.
                        Ja Parlaments nedod piekrišanu starptautiskam nolīgumam, Parlamenta priekšsēdētājs informē Padomi, ka šo nolīgumu nevar noslēgt.

                  9.a
                        Atbildīgās komitejas un attiecīgā gadījumā iesaistīto komiteju priekšsēdētāji un referenti kopīgi pārbauda, vai saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 218. panta 10. punktu Padome, Komisija un Komisijas priekšsēdētāja vietnieks / Savienības Augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos nekavējoties, regulāri un vajadzības gadījumā konfidenciāli sniedz Parlamentam pilnīgu informāciju par visiem starptautisku nolīgumu sarunu sagatavošanas, sarunu vešanas un noslēgšanas posmiem, tostarp informāciju par sarunu norāžu teksta projektiem un pieņemtajiem galīgajiem tekstiem, kā arī informāciju par minēto nolīgumu īstenošanu.

         Grozījums Nr. 129

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         109. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  109. pants

                  109. pants

                        Procedūras, kas pamatojas uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 218. pantu, piemērojot uz laiku
                      vai
                        pārtraucot starptautiskus nolīgumus
                      vai
                        izstrādājot
                      Eiropas Savienības
                        nostāju struktūrā, kura izveidota
                      ar starptautisku nolīgumu

                        Starptautisku nolīgumu provizoriska piemērošana
                      vai
                        piemērošanas pārtraukšana
                      vai Eiropas Savienības
                        nostājas noteikšana
                      ar starptautisku nolīgumu
                        izveidotā struktūrā

                  Ja Komisija
                        atbilstīgi saistībām, kas tai noteiktas Līgumā par Eiropas Savienības darbību
                      un
                        Pamatnolīgumā
                      par
                        Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas attiecībām
                     ,
                        informē Parlamentu un
                      Padomi
                        par nodomu ierosināt starptautiska nolīguma darbības piemērošanu pagaidu kārtā vai apturēšanu, Parlaments plenārsēdē sniedz
                      paziņojumu, kam seko debates. Parlaments var sniegt ieteikumus
                        saskaņā ar Reglamenta 108.
                      vai 113. pantu.

                  Ja Komisija
                        vai Komisijas priekšsēdētāja vietnieks / Augstais pārstāvis informē Parlamentu
                      un
                        Padomi
                      par
                        nodomu ierosināt starptautiska nolīguma provizorisku piemērošanu vai pārtraukšanu
                     ,
                        Parlaments var aicināt
                      Padomi
                        , Komisiju vai Komisijas priekšsēdētāja vietnieku / Augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos sniegt
                      paziņojumu, kam seko debates. Parlaments var sniegt ieteikumus
                        , pamatojoties uz atbildīgās komitejas ziņojumu
                      vai
                        saskaņā ar Reglamenta
                      113. pantu
                        , kuros jo īpaši var iekļaut pieprasījumu Padomei nepiemērot nolīgumu provizoriski, kamēr Parlaments nav devis piekrišanu
                     .

                  To pašu procedūru piemēro, kad Komisija
                        informē Parlamentu par priekšlikumu nostājai
                     , kas Savienības vārdā jāpieņem kādā ar starptautisku nolīgumu izveidotā struktūrā.

                  To pašu procedūru piemēro, kad Komisija
                        vai Komisijas priekšsēdētāja vietnieks / Augstais pārstāvis ierosina nostāju
                     , kas Savienības vārdā jāpieņem kādā ar starptautisku nolīgumu izveidotā struktūrā.

         Grozījums Nr. 130

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         110. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  110. pants

                  110. pants

                  Īpašie pārstāvji

                  Īpašie pārstāvji

                  1.   Ja Padome ir paredzējusi iecelt īpašu pārstāvi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 33. pantu, Parlamenta priekšsēdētājs pēc atbildīgās komitejas pieprasījuma aicina Padomi sniegt paziņojumu un atbildēt uz jautājumiem par īpašā pārstāvja pilnvarām, mērķiem un citiem būtiskiem jautājumiem, kas saistīti ar viņa uzdevumiem un lomu.

                  1.   Ja Padome ir paredzējusi iecelt īpašu pārstāvi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 33. pantu, Parlamenta priekšsēdētājs pēc atbildīgās komitejas pieprasījuma aicina Padomi sniegt paziņojumu un atbildēt uz jautājumiem par īpašā pārstāvja pilnvarām, mērķiem un citiem būtiskiem jautājumiem, kas saistīti ar viņa uzdevumiem un lomu.

                  2.   Pēc iecelšanas, bet pirms pienākumu izpildes sākšanas īpašo pārstāvi var aicināt sniegt paziņojumu atbildīgajai komitejai un atbildēt uz tās uzdotajiem jautājumiem.

                  2.   Pēc iecelšanas, bet pirms pienākumu izpildes sākšanas īpašo pārstāvi var aicināt sniegt paziņojumu atbildīgajai komitejai un atbildēt uz tās uzdotajiem jautājumiem.

                  3.
                        Trīs
                      mēnešu laikā pēc
                        īpašā pārstāvja
                      uzklausīšanas atbildīgā komiteja
                        saskaņā ar 134. pantu
                      var
                        ierosināt ieteikumu
                     ,
                        kas tieši attiecas uz īpašā pārstāvja sniegto paziņojumu
                      un
                        saņemtajām atbildēm
                     .

                  3.
                        Divu
                      mēnešu laikā pēc uzklausīšanas atbildīgā komiteja var
                        sniegt Padomei
                     ,
                        Komisijai vai Komisijas priekšsēdētāja vietniekam / Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās
                      un
                        drošības politikas jautājumos ieteikumus, kas tieši attiecas uz minēto iecelšanu
                     .

                  4.   Īpašais pārstāvis pienācīgi un regulāri informē Parlamentu par to, kā viņš īsteno uzticētās pilnvaras.

                  4.   Īpašais pārstāvis pienācīgi un regulāri informē Parlamentu par to, kā viņš īsteno uzticētās pilnvaras.

                  5.
                        Parlaments var aicināt Padomes iecelto īpašo pārstāvi, kam ir pilnvaras attiecībā uz atsevišķiem politiskiem jautājumiem, sniegt paziņojumu atbildīgajai komitejai, vai šis pārstāvis pats var lūgt, lai viņu uzaicina to darīt.

         Grozījums Nr. 131

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         111. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  111. pants

                  111. pants

                  Starptautiska pārstāvība

                  Starptautiska pārstāvība

                  1.   Kad jāieceļ Savienības ārējās delegācijas vadītājs, amata kandidātu var uzaicināt uz
                        attiecīgo Parlamenta struktūrvienību
                      sniegt paziņojumu un atbildēt uz jautājumiem.

                  1.   Kad jāieceļ Savienības ārējās delegācijas vadītājs, amata kandidātu var uzaicināt uz
                        atbildīgo komiteju
                      sniegt paziņojumu un atbildēt uz jautājumiem.

                  2.
                        Trīs
                      mēnešu laikā pēc 1. pantā minētās uzklausīšanas atbildīgā komiteja var pieņemt rezolūciju vai sniegt ieteikumu, kas tieši attiecas uz
                        sniegto paziņojumu vai saņemtajām atbildēm
                     .

                  2.
                        Divu
                      mēnešu laikā pēc 1. pantā minētās uzklausīšanas atbildīgā komiteja var pieņemt rezolūciju vai sniegt ieteikumu, kas tieši attiecas uz
                        iecelšanu
                     .

         Grozījums Nr. 132

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         112. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                        112
                     . pants

                        113
                     .
                        a
                      pants

                  Apspriešanās ar Parlamentu un tā informēšana saistībā ar kopējo ārpolitiku un drošības politiku

                  Apspriešanās ar Parlamentu un tā informēšana saistībā ar kopējo ārpolitiku un drošības politiku

                  1.   Ja notiek apspriešanās ar Parlamentu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 36. pantu, šo jautājumu nodod izskatīšanai atbildīgajā komitejā, kura var
                        sniegt ieteikumus
                      saskaņā ar Reglamenta 113. pantu.

                  1.   Ja notiek apspriešanās ar Parlamentu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 36. pantu, šo jautājumu nodod izskatīšanai atbildīgajā komitejā, kura var
                        izstrādāt ieteikumu projektu
                      saskaņā ar Reglamenta 113. pantu.

                  2.   Attiecīgās komitejas cenšas panākt, lai Komisijas priekšsēdētāja vietnieks / Eiropas Savienības augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos tām regulāri un savlaicīgi sniedz informāciju par Eiropas Savienības kopējās ārpolitikas un drošības politikas attīstību un īstenošanu katru reizi, kad saistībā ar šo politiku pieņem lēmumu, kam ir finansiāla ietekme, kā arī par visiem citiem finansiālajiem apsvērumiem attiecībā uz darbību, kas saistīta ar šīs politikas īstenošanu. Izņēmuma gadījumos pēc priekšsēdētāja vietnieka / augstā pārstāvja pieprasījuma komiteja var nolemt noturēt sanāksmes aiz slēgtām durvīm.

                  2.   Attiecīgās komitejas cenšas panākt, lai Komisijas priekšsēdētāja vietnieks / Eiropas Savienības Augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos tām regulāri un savlaicīgi sniedz informāciju par Eiropas Savienības kopējās ārpolitikas un drošības politikas attīstību un īstenošanu katru reizi, kad saistībā ar šo politiku pieņem lēmumu, kam ir finansiāla ietekme, kā arī par visiem citiem finansiālajiem apsvērumiem attiecībā uz darbību, kas saistīta ar šīs politikas īstenošanu. Izņēmuma gadījumos pēc priekšsēdētāja vietnieka / Augstā pārstāvja pieprasījuma komiteja var nolemt noturēt sanāksmes aiz slēgtām durvīm.

                  3.   Divreiz gadā notiek debates par priekšsēdētāja vietnieka / augstā pārstāvja izstrādāto apspriedes dokumentu, kurā izklāstīti kopējās ārpolitikas un drošības politikas, tostarp kopējās drošības un aizsardzības politikas, galvenie aspekti un prioritātes, kā arī to finansiālā ietekme uz Eiropas Savienības budžetu. Piemēro 123. pantā noteiktās procedūras.

                  3.   Divreiz gadā notiek debates par priekšsēdētāja vietnieka / Augstā pārstāvja izstrādāto apspriedes dokumentu, kurā izklāstīti kopējās ārpolitikas un drošības politikas, tostarp kopējās drošības un aizsardzības politikas, galvenie aspekti un prioritātes, kā arī to finansiālā ietekme uz Eiropas Savienības budžetu. Piemēro 123. pantā noteiktās procedūras.

                        (Sk. arī 134. pantam pievienoto komentāru.)

                  4.   Priekšsēdētāja vietnieku / augsto pārstāvi uzaicina uz visām debatēm plenārsēdēs, kurās apspriež ārpolitikas, drošības vai aizsardzības politikas jautājumus.

                  4.   Priekšsēdētāja vietnieku / Augsto pārstāvi uzaicina uz visām debatēm plenārsēdēs, kurās apspriež ārpolitikas, drošības vai aizsardzības politikas jautājumus.

                     (Šis pants grozītajā redakcijā tiek pārvietots aiz 113. panta un līdz ar to iekļauts jaunizveidotajā 2.a nodaļā.)

         Grozījums Nr. 133

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         III. sadaļa – 2.a nodaļa – virsraksts (jauns)

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                        2.A NODAĻA

                        IETEIKUMI PAR SAVIENĪBAS ĀRĒJO DARBĪBU

                     (Ievietojama pirms 113. panta.)

         Grozījums Nr. 134

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         113. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  113. pants

                  113. pants

                  Ieteikumi
                        saistībā ar kopējo
                      ārpolitiku
                        un drošības politiku

                  Ieteikumi
                        par Savienības
                      ārpolitiku

                  1.
                        Par kopējo ārpolitiku
                      un drošības
                        politiku atbildīgā komiteja pēc tam, kad tā ir saņēmusi Priekšsēdētāju konferences atļauju,
                      vai
                        pamatojoties uz priekšlikumu 134
                     . panta
                        nozīmē
                     ,
                        var sagatavot ieteikumus Padomei savas kompetences ietvaros
                     .

                  1.
                        Atbildīgā komiteja var izstrādāt ieteikumu projektu Padomei, Komisijai vai Komisijas priekšsēdētāja vietniekam / Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās
                      un drošības
                        politikas jautājumos par Līguma par Eiropas Savienību V sadaļas (Savienības ārējā darbība) jautājumiem
                      vai
                        gadījumos, kad starptautisks nolīgums, kurš ietilpst 108
                     . panta
                        piemērošanas jomā
                     ,
                        nav iesniegts Parlamentam vai Parlaments nav par to informēts saskaņā ar 109. pantu
                     .

                  2.   Steidzamos gadījumos
                        1. punktā minēto atļauju var dot
                      Parlamenta priekšsēdētājs
                        , kurš
                      var
                        arī
                      atļaut attiecīgās komitejas ārkārtas
                        sanāksmes sasaukšanu
                     .

                  2.   Steidzamos gadījumos Parlamenta priekšsēdētājs var atļaut
                        sasaukt
                      attiecīgās komitejas ārkārtas
                        sanāksmi
                     .

                  3.
                        Šos ieteikumus iesniedz
                      balsošanai
                        kā
                      rakstisku tekstu
                        , un to pieņemšanas gaitā nepiemēro 158. pantu un var iesniegt mutiskus grozījumus
                     .

                  3.
                        Pieņemot minētos ieteikumu projektu komitejā,
                      balsošanai
                        iesniedz
                      rakstisku tekstu.

                        Reglamenta 158. pantu var nepiemērot tikai komitejas darbā un steidzamos gadījumos. Ne komitejas kārtējās sanāksmēs, ne plenārsēdēs nedrīkst atkāpties no 158. panta noteikumiem.

                        Noteikums, kas atļauj mutisku grozījumu iesniegšanu, nozīmē, ka deputāti nedrīkst iebilst, ja komitejas sanāksmē jābalso par mutiski iesniegtiem grozījumiem.

                  3.a
                        Steidzamos gadījumos, kas minēti 2. punktā, komitejas posmā 158. pantu nepiemēro, un šādos gadījumos ir pieņemami mutiski grozījumi. Deputāti nedrīkst iebilst pret mutisku grozījumu iesniegšanu balsošanai komitejā.

                  4.
                        Šādā veidā sagatavotus ieteikumus
                      iekļauj nākamās sesijas darba kārtībā. Ja Parlamenta priekšsēdētājs nolemj, ka jautājums ir steidzams, ieteikumus var iekļaut kārtējās sesijas darba kārtībā.
                        Uzskata, ka ieteikumi ir pieņemti, izņemot gadījumus, kad vismaz 40 deputāti pirms sesijas sākuma ir rakstiski iesnieguši iebildumus, un šādā gadījumā komitejas ieteikumus iekļauj tās pašas sesijas darba kārtībā debatēm un balsošanai. Grozījumus var iesniegt politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti.

                  4.
                        Komitejas sagatavoto ieteikumu projektu
                      iekļauj nākamās sesijas darba kārtībā. Ja Parlamenta priekšsēdētājs nolemj, ka jautājums ir steidzams, ieteikumus var iekļaut kārtējās sesijas darba kārtībā.

                  4.a
                        Ieteikumus uzskata par pieņemtiem, ja vien vismaz 40 deputāti pirms sesijas sākuma nav iesnieguši rakstisku iebildumu. Ja šāds iebildums ir iesniegts, komitejas ieteikumu projektu iekļauj tās pašas sesijas darba kārtībā. Par šādiem ieteikumiem rīko debates, un par ikvienu grozījumu, ko iesniegusi politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti, balso.

         Grozījums Nr. 135

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         114. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  114. pants

                  114. pants

                  Cilvēktiesību pārkāpumi

                  Cilvēktiesību pārkāpumi

                  Katras sesijas laikā ikviena atbildīgā komiteja, nelūdzot tam atļauju, var iesniegt rezolūcijas priekšlikumu par cilvēktiesību pārkāpumiem saskaņā ar 113. panta 4. punktā paredzēto procedūru.

                  Katras sesijas laikā ikviena atbildīgā komiteja, nelūdzot tam atļauju, var iesniegt rezolūcijas priekšlikumu par cilvēktiesību pārkāpumiem saskaņā ar 113. panta 4.
                        un 4.a
                      punktā paredzēto procedūru.

         Grozījums Nr. 136

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         115. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  115. pants

                  115. pants

                  Parlamenta darbības pārredzamība

                  Parlamenta darbības pārredzamība

                  1.   Parlaments nodrošina maksimālu savas darbības pārredzamību saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 1. panta otro daļu, Līguma par Eiropas Savienības darbību 15. pantu un Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 42. pantu.

                  1.   Parlaments nodrošina maksimālu savas darbības pārredzamību saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 1. panta otro daļu, Līguma par Eiropas Savienības darbību 15. pantu un Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 42. pantu.

                  2.   Parlamenta debates ir publiskas.

                  2.   Parlamenta debates ir publiskas.

                  3.   Parlamenta
                        komisiju
                      sanāksmes parasti ir publiskas. Tomēr komitejas var nolemt — vēlākais
                        apstiprinot attiecīgās
                      sanāksmes darba
                        kārtību
                     , ka daļu
                        tajā
                      iekļauto jautājumu izskatīs publiski, daļu — aiz slēgtām durvīm. Taču, ja sanāksme notiek aiz slēgtām durvīm, komiteja var
                        nodrošināt publisku piekļuvi
                      sanāksmes
                        dokumentiem un protokoliem, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1049/2001 4. panta 1. līdz 4. punktu. Reglamenta 166. pantu piemēro gadījumos, kad tiek pārkāpti konfidencialitātes noteikumi.

                  3.   Parlamenta
                        komiteju
                      sanāksmes parasti ir publiskas. Tomēr komitejas var nolemt — vēlākais, sanāksmes darba
                        kārtības pieņemšanas laikā —
                     , ka daļu
                        darba kārtībā
                      iekļauto jautājumu izskatīs publiski, daļu — aiz slēgtām durvīm. Taču, ja sanāksme notiek aiz slēgtām durvīm, komiteja var
                        nolemt
                      sanāksmes
                        dokumentus darīt publiski pieejamus
                     .

                  4.
                        Pieprasījumus saistībā ar imunitātes procedūru saskaņā ar 9. panta noteikumiem atbildīgā komiteja vienmēr izskata aiz slēgtām durvīm.

         Grozījums Nr. 137

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         116. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  116. pants

                  116. pants

                  Publiska piekļuve dokumentiem

                  Publiska piekļuve dokumentiem

                  1.   Ikvienam Eiropas Savienības pilsonim un fiziskai personai, kas pastāvīgi dzīvo kādā dalībvalstī, vai juridiskai personai, kuras juridiskā adrese ir kādā dalībvalstī, ir tiesības piekļūt Parlamenta dokumentiem saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 15. pantu, ja ievēro principus, nosacījumus un ierobežojumus, kuri noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1049/2001
                        , un saskaņā ar īpašajiem nosacījumiem, kas ietverti šajā Reglamentā
                     .

                  1.   Ikvienam Eiropas Savienības pilsonim un fiziskai personai, kas pastāvīgi dzīvo kādā dalībvalstī, vai juridiskai personai, kuras juridiskā adrese ir kādā dalībvalstī, ir tiesības piekļūt Parlamenta dokumentiem saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 15. pantu, ja ievēro principus, nosacījumus un ierobežojumus, kuri noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1049/2001.

                  Cik vien iespējams, piekļuvi Parlamenta dokumentiem tieši tāpat nodrošina arī citām fiziskām vai juridiskām personām.

                  Cik vien iespējams, piekļuvi Parlamenta dokumentiem tieši tāpat nodrošina arī citām fiziskām vai juridiskām personām.

                        Regula (EK) Nr. 1049/2001 ir publicēta visu informācijai, tāpat kā arī Parlamenta Reglaments

                      (15)

                        .

                  2.   Attiecībā uz dokumentu pieejamību “Parlamenta dokuments” ir jebkura satura informācija Regulas (EK) Nr. 1049/2001 3. panta a) apakšpunkta nozīmē, kuru sagatavojusi vai saņēmusi Parlamenta pilnvarota persona I sadaļas 2. nodaļas nozīmē, Parlamenta struktūrvienības, komitejas un parlamentu sadarbības delegācijas, kā arī Parlamenta Ģenerālsekretariāts.

                  2.   Attiecībā uz dokumentu pieejamību “Parlamenta dokuments” ir jebkura satura informācija Regulas (EK) Nr. 1049/2001 3. panta a) apakšpunkta nozīmē, kuru sagatavojusi vai saņēmusi Parlamenta pilnvarota persona I sadaļas 2. nodaļas nozīmē, Parlamenta struktūrvienības, komitejas un parlamentu sadarbības delegācijas, kā arī Parlamenta Ģenerālsekretariāts.

                  Dokumenti, kurus ir sagatavojuši deputāti vai politiskās grupas, ir Parlamenta dokumenti attiecībā uz piekļuvi dokumentiem, ja tie ir iesniegti saskaņā ar Reglamentu.

                        Saskaņā ar Eiropas Parlamenta deputātu nolikuma 4. pantu
                      dokumenti, kurus ir sagatavojuši deputāti vai politiskās grupas, ir Parlamenta dokumenti attiecībā uz piekļuvi dokumentiem
                        vienīgi tad
                     , ja tie ir iesniegti saskaņā ar Reglamentu.

                  Prezidijs paredz noteikumus, kuru mērķis ir garantēt visu Parlamenta dokumentu reģistrēšanu.

                  Prezidijs paredz noteikumus, kuru mērķis ir garantēt visu Parlamenta dokumentu reģistrēšanu.

                  3.   Parlaments izveido Parlamenta dokumentu
                        reģistru
                     .
                        Normatīvajiem dokumentiem
                      un
                        atsevišķiem citiem
                      dokumentu
                        veidiem
                      saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1049/2001 ir
                        tieša piekļuve ar
                      Parlamenta
                        dokumentu
                      reģistra
                        palīdzību
                     . Atsauces uz citiem Parlamenta dokumentiem
                        iespēju robežās iekļauj reģistrā
                     .

                  3.   Parlaments izveido Parlamenta dokumentu
                        publiskā reģistra tīmekļa vietni
                     .
                        Normatīvie dokumenti
                      un
                        atsevišķi citi
                      dokumentu
                        veidi
                      saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1049/2001 ir
                        tieši pieejami no
                      Parlamenta
                        publiskā
                      reģistra
                        tīmekļa vietnes
                     .
                        Iespēju robežās publiskā reģistra tīmekļa vietnē iekļauj
                      atsauces uz citiem Parlamenta dokumentiem.

                        Tos
                      dokumentu veidus,
                        kuriem
                      ir
                        tieša piekļuve
                     , uzskaita
                        Prezidija apstiprinātajā
                      sarakstā, kas publiskots Parlamenta tīmekļa vietnē. Šis saraksts neierobežo tiesības piekļūt dokumentiem, kas neietilpst uzskaitītajos dokumentu veidos;
                        šādi dokumenti ir pieejami
                      pēc rakstiska pieteikuma iesniegšanas.

                  Dokumentu veidus,
                        kuri
                      ir
                        tieši pieejami no Parlamenta publiskā reģistra tīmekļa vietnes
                     , uzskaita sarakstā,
                        ko apstiprina Prezidijs un
                      kas
                        tiek
                      publiskots Parlamenta
                        publiskā reģistra
                      tīmekļa vietnē. Šis saraksts neierobežo tiesības piekļūt dokumentiem, kas neietilpst uzskaitītajos dokumentu veidos;
                        minētos dokumentus var darīt pieejamus
                      pēc rakstiska pieteikuma iesniegšanas
                        saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1049/2001
                     .

                  Prezidijs
                        var
                      saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1049/2001
                        pieņemt
                      noteikumus
                        , kuri nosaka veidus, kā
                      dokumentiem
                        var piekļūt
                     , un
                        šos noteikumus
                      publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

                  Prezidijs saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1049/2001
                        pieņem
                      noteikumus
                        par piekļuvi
                      dokumentiem, un
                        tos
                      publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

                  4.   Prezidijs ieceļ personas, kuras ir atbildīgas par sākotnējo pieteikumu izskatīšanu (Regulas (EK) Nr. 1049/2001 7. pants), un
                        pieņem lēmumus
                      attiecībā uz atkārtotiem pieteikumiem (minētās regulas 8. pants) un attiecībā uz pieteikumiem
                        saistībā ar
                      piekļuvi slepeniem dokumentiem (minētās regulas 9. pants).

                  4.   Prezidijs ieceļ personas, kuras ir atbildīgas par sākotnējo pieteikumu izskatīšanu (Regulas (EK) Nr. 1049/2001 7. pants) un
                        par lēmumu pieņemšanu
                      attiecībā uz atkārtotiem pieteikumiem (minētās regulas 8. pants) un attiecībā uz pieteikumiem
                        par
                      piekļuvi slepeniem dokumentiem (minētās regulas 9. pants).

                  5.
                        Priekšsēdētāju konference ieceļ Parlamenta pārstāvjus iestāžu sadarbības komitejā, kas izveidota saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1049/2001 15. panta 2. punktu.

                  6.   Viens no priekšsēdētāja vietniekiem pārrauga, kā izskata pieteikumus par piekļuvi dokumentiem.

                  6.   Viens no priekšsēdētāja vietniekiem pārrauga, kā izskata pieteikumus par piekļuvi dokumentiem.

                  6.a
                        Prezidijs pieņem Regulas (EK) Nr. 1049/2001 17. panta 1. punktā minēto gada ziņojumu.

                  7.   Atbildīgā Parlamenta komiteja
                        , pamatojoties uz Prezidija sniegtajām ziņām
                      un
                        citiem avotiem, sagatavo gada
                      ziņojumu
                        , kas minēts Regulas (EK) Nr. 1049/2001 17. pantā,
                      un
                        iesniedz to plenārsēdē
                     .

                  7.   Parlamenta atbildīgā komiteja
                        regulāri pārbauda Parlamenta darbību pārredzamību
                      un
                        iesniedz plenārsēdē
                      ziņojumu
                        ar secinājumiem
                      un
                        ieteikumiem
                     .

                  Turklāt atbildīgā komiteja
                        izskata
                      un
                        izvērtē
                      ziņojumus, ko sagatavojušas citas iestādes un aģentūras saskaņā ar
                        minētās
                      regulas 17. pantu.

                  Turklāt atbildīgā komiteja
                        var izskatīt
                      un
                        izvērtēt
                      ziņojumus, ko sagatavojušas citas iestādes un aģentūras saskaņā ar Regulas
                        (EK) Nr. 1049/2001
                      17. pantu.

                  7.a
                        Priekšsēdētāju konference ieceļ Parlamenta pārstāvjus dalībai iestāžu sadarbības komitejā, kas izveidota saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1049/2001 15. panta 2. punktu.

         Grozījums Nr. 138

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         116.a pants (jauns)

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                        116.a pants

                        Iekļūšana Parlamentā

                  1.
                        Caurlaides deputātiem, deputātu palīgiem un trešām personām izsniedz, pamatojoties uz noteikumiem, kurus nosaka Prezidijs. Minētie noteikumi reglamentē arī caurlaižu izmantošanu un anulēšanu.

                  2.
                        Caurlaides neizsniedz deputātiem pietuvinātām personām, kuras ietilpst Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas Nolīguma par Pārredzamības reģistru organizācijām un pašnodarbinātām personām, kas piedalās ES politikas izstrādē un īstenošanā (1a),

                        piemērošanas jomā.

                  3.
                        Pārredzamības reģistrā uzskaitītās vienības un to pārstāvji, kuriem izsniegtas ilgtermiņa caurlaides iekļūšanai Eiropas Parlamentā, ievēro:

                              —

                                    nolīgumam pievienoto Reģistrēto personu rīcības kodeksu;

                              —

                                    nolīgumā noteiktās procedūras un citus pienākumus; un

                              —

                                    šā panta īstenošanas noteikumus.

                        Neskarot vispārīgo noteikumu, kas reglamentē ilgtermiņa caurlaižu anulēšanu vai darbības īslaicīgu pārtraukšanu, piemērojamību un ja vien nav svarīgu iemeslu rīkoties pretēji, ģenerālsekretārs ar kvestoru atļauju anulē ilgtermiņa caurlaidi vai pārtrauc tās darbību, ja tās turētājs ir izslēgts no pārredzamības reģistra par reģistrēto personu rīcības kodeksa pārkāpumu, ir smagi pārkāpis šajā punktā noteiktos pienākumus vai ir atteicies ņemt vērā oficiālu uzaicinājumu apmeklēt uzklausīšanu vai komitejas sanāksmi vai sadarboties ar izmeklēšanas komiteju, nesniedzot pietiekamu attaisnojumu.

                  4.
                        Kvestori var noteikt, kādā mērā 2. punktā minētais rīcības kodekss ir piemērojams personām, kuras, neraugoties uz to, ka viņām ir ilgtermiņa caurlaide, neietilpst nolīguma piemērošanas jomā.

                  5.
                        Prezidijs pēc ģenerālsekretāra priekšlikuma pieņem lēmumu par pasākumiem, kas nepieciešami, lai ieviestu pārredzamības reģistru saskaņā ar nolīguma noteikumiem par minētā reģistra izveidi.

         Grozījums Nr. 139

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         117. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  117. pants

                  117. pants

                  Komisijas priekšsēdētāja ievēlēšana

                  Komisijas priekšsēdētāja ievēlēšana

                  1.   Pēc tam, kad Eiropadome ir ierosinājusi kandidatūru Komisijas priekšsēdētāja amatam, Parlamenta priekšsēdētājs aicina šo kandidātu sniegt paziņojumu un iepazīstināt Parlamentu ar savām politiskajām pamatnostādnēm. Programmas izklāstam seko debates.

                  1.   Pēc tam, kad Eiropadome ir ierosinājusi kandidatūru Komisijas priekšsēdētāja amatam, Parlamenta priekšsēdētājs aicina šo kandidātu sniegt paziņojumu un iepazīstināt Parlamentu ar savām politiskajām pamatnostādnēm. Programmas izklāstam seko debates.

                  Eiropadomi aicina piedalīties debatēs.

                  Eiropadomi aicina piedalīties debatēs.

                  2.   Parlaments ievēlē Komisijas priekšsēdētāju ar Parlamenta deputātu vairākumu.

                  2.
                        Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 17. panta 7. punktu
                      Parlaments ievēlē Komisijas priekšsēdētāju ar Parlamenta deputātu vairākumu.

                  Balsošana notiek
                        aizklāti
                     .

                  Balsošana notiek aizklāti.

                  3.   Ja kandidāts ir ievēlēts, Parlamenta priekšsēdētājs par to informē Padomi un lūdz, lai tā, savstarpēji vienojoties ar jaunievēlēto Komisijas priekšsēdētāju, izvirza kandidātus komisāru amatiem

                  3.   Ja kandidāts ir ievēlēts, Parlamenta priekšsēdētājs par to informē Padomi un lūdz, lai tā, savstarpēji vienojoties ar jaunievēlēto Komisijas priekšsēdētāju, izvirza kandidātus komisāru amatiem

                  4.   Ja kandidāts neiegūst vajadzīgo balsu vairākumu, Parlamenta priekšsēdētājs aicina Eiropadomi mēneša laikā izvirzīt jaunu kandidātu ievēlēšanai saskaņā ar tādu pašu procedūru.

                  4.   Ja kandidāts neiegūst vajadzīgo balsu vairākumu, Parlamenta priekšsēdētājs aicina Eiropadomi mēneša laikā izvirzīt jaunu kandidātu ievēlēšanai saskaņā ar tādu pašu procedūru.

         Grozījums Nr. 140

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         118. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  118. pants

                  118. pants

                  Komisijas ievēlēšana

                  Komisijas ievēlēšana

                        - 1.

                        Parlamenta priekšsēdētājs aicina jaunievēlēto Komisijas priekšsēdētāju informēt Parlamentu par atbildības jomu sadalījumu ierosinātajā komisāru kolēģijā atbilstoši jaunievēlētā priekšsēdētāja politiskajām pamatnostādnēm.

                  1.   Parlamenta priekšsēdētājs pēc apspriešanās ar Komisijas jaunievēlēto priekšsēdētāju uzaicina jaunievēlētā Komisijas priekšsēdētāja un Padomes ieteiktos komisāru amatu kandidātus uz attiecīgajām Parlamenta komitejām
                        saistībā ar
                      kandidātu
                        paredzamo
                      darbības
                        jomu. Šīs uzklausīšanas ir publiskas.

                  1.   Parlamenta priekšsēdētājs pēc apspriešanās ar Komisijas jaunievēlēto priekšsēdētāju uzaicina jaunievēlētā Komisijas priekšsēdētāja un Padomes ieteiktos komisāru amatu kandidātus uz attiecīgajām Parlamenta komitejām
                        vai struktūrām atbilstoši paredzamajām
                      kandidātu darbības
                        jomām
                     .

                  1.a
                        Uzklausīšanas notiek komitejās.

                        Ārkārtas gadījumos uzklausīšana var notikt citā veidā, ja komisāra amata kandidāta pienākumiem galvenokārt ir horizontāls raksturs, ar nosacījumu, ka šādā uzklausīšanā piedalās atbildīgās komitejas. Uzklausīšanas ir atklātas.

                  2.
                        Parlamenta priekšsēdētājs var aicināt jaunievēlēto Komisijas priekšsēdētāju informēt Parlamentu par atbildības jomu sadalījumu ierosinātajā komisāru kolēģijā atbilstoši viņa politiskajām pamatnostādnēm.

                  3.   Attiecīgā komiteja vai komitejas uzaicina izvirzīto komisāra amata kandidātu sniegt paziņojumu un atbildēt uz jautājumiem. Uzklausīšanas organizē tā, lai komisāra amata kandidāti varētu Parlamentam atklāt visu būtisko informāciju. Uzklausīšanu organizēšanas noteikumus izklāsta Reglamenta pielikumā (16).

                  3.   Attiecīgā komiteja vai komitejas uzaicina izvirzīto komisāra amata kandidātu sniegt paziņojumu un atbildēt uz jautājumiem. Uzklausīšanas organizē tā, lai komisāra amata kandidāti varētu Parlamentam atklāt visu būtisko informāciju. Uzklausīšanu organizēšanas noteikumus izklāsta Reglamenta pielikumā16.

                  4.   Parlamenta sēdē, uz kuru ir uzaicināts Eiropadomes priekšsēdētājs un Padomes priekšsēdētājs,
                        jaunievēlētais
                      Komisijas
                        priekšsēdētājs iepazīstina
                      ar komisāru kolēģiju un ar tās darbības programmu. Programmas izklāstam seko debates.

                  4.   Parlamenta sēdē, uz kuru ir uzaicināts Eiropadomes priekšsēdētājs un Padomes priekšsēdētājs,
                        uzaicina jaunievēlēto
                      Komisijas
                        priekšsēdētāju iepazīstināt
                      ar komisāru kolēģiju un ar tās darbības programmu. Programmas izklāstam seko debates.

                  5.   Debašu noslēgumā ikviena politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti var iesniegt rezolūcijas priekšlikumu. Piemēro Reglamenta 123. panta 3.
                        , 4. un
                      5. punktu.

                  5.   Debašu noslēgumā ikviena politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti var iesniegt rezolūcijas priekšlikumu. Piemēro Reglamenta 123. panta 3.
                        līdz
                      5.
                        b
                      punktu.

                        Pēc balsošanas par rezolūcijas priekšlikumu Parlaments ar nodoto balsu vairākumu ievēlē vai noraida Komisijas sastāvu.

                        Balsošana notiek pēc saraksta.

                        Parlaments var atlikt balsošanu uz nākamo sēdi.

                  5.a
                        Pēc balsošanas par rezolūcijas priekšlikumu Parlaments, balsojot pēc saraksta, ar nodoto balsu vairākumu apstiprina vai noraida Komisijas sastāvu. Parlaments balsošanu var atlikt uz nākamo sēdi.

                  6.   Parlamenta priekšsēdētājs informē Padomi par to, vai Komisija ir ievēlēta.

                  6.   Parlamenta priekšsēdētājs informē Padomi par to, vai Komisija ir ievēlēta.

                  7.   Ja Komisijas pilnvaru laikā būtiski mainās komisāru atbildības jomu sadalījums
                        , tiek aizpildīta vakanta komisāra amata vieta
                      vai
                        jaunas dalībvalsts pievienošanās gadījumā tiek iecelts jauns komisārs
                     ,
                        attiecīgos komisārus
                      saskaņā ar
                        šā panta
                      3. punktu
                        aicina piedalīties komitejās, kuras ir atbildīgas par viņiem uzticētajām jomām
                     .

                  7.   Ja Komisijas pilnvaru laikā būtiski mainās komisāru atbildības jomu sadalījums
                        vai Komisijas sastāvs, attiecīgos komisārus
                      vai
                        jebkuru citu komisāra amata kandidātu aicina piedalīties uzklausīšanā
                     ,
                        ko rīko
                      saskaņā ar
                        1.a un
                      3. punktu.

                  7.a
                        Ja komisāra pilnvaru laikā notiek izmaiņas viņa atbildības jomā vai finanšu interesēs, Parlaments ikvienu šādu situāciju rūpīgi pārbauda saskaņā ar XVI pielikumu.

                        Ja komisāra pilnvaru laikā tiek konstatēts interešu konflikts un ja Komisijas priekšsēdētājs neizpilda Parlamenta ieteikumus attiecībā uz šā interešu konflikta novēršanu, Parlaments var prasīt Komisijas priekšsēdētājam izteikt neuzticību attiecīgajam komisāram saskaņā ar Pamatnolīguma par Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas attiecībām 5. punktu un attiecīgā gadījumā rīkoties, lai saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 245. panta otro daļu attiecīgajam komisāram tiktu atņemtas tiesības uz pensiju vai citām priekšrocībām.

         Grozījums Nr. 141

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         118.a pants (jauns)

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                        118.a pants

                        Daudzgadu programmu izstrāde

                        Ieceļot jauno Komisiju, Parlaments, Padome un Komisija saskaņā ar Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu 5. punktu apmainās ar viedokļiem un vienojas par kopīgiem secinājumiem par daudzgadu programmu izstrādi.

                        Šajā nolūkā pirms sarunām ar Padomi un Komisiju par kopīgajiem secinājumiem par daudzgadu programmu izstrādi Parlamenta priekšsēdētājs rīko viedokļu apmaiņu ar Priekšsēdētāju konferenci par galvenajiem politikas mērķiem un prioritātēm jaunajā likumdošanas pilnvaru termiņā. Šajā viedokļu apmaiņā cita starpā ņem vērā prioritātes, kuras izklāstījis jaunievēlētais Komisijas priekšsēdētājs, kā arī komisāra amata kandidātu atbildes, kas sniegtas 118. pantā paredzēto uzklausīšanu laikā.

                        Pirms kopīgo secinājumu parakstīšanas Parlamenta priekšsēdētājs lūdz Priekšsēdētāju konferences apstiprinājumu.

         Grozījums Nr. 142

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         119. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  119. pants

                  119. pants

                  Priekšlikums izteikt neuzticību Komisijai

                  Priekšlikums izteikt neuzticību Komisijai

                  1.   Viena desmitā daļa Parlamenta deputātu var iesniegt Parlamenta priekšsēdētājam priekšlikumu izteikt neuzticību Komisijai.

                  1.   Viena desmitā daļa Parlamenta deputātu var iesniegt Parlamenta priekšsēdētājam priekšlikumu izteikt neuzticību Komisijai.
                        Ja par priekšlikumu izteikt neuzticību ir balsots iepriekšējo divu mēnešu laikā, jaunu priekšlikumu izteikt neuzticību var iesniegt vienīgi vismaz viena piektā daļa Parlamenta deputātu.

                  2.
                        Priekšlikumā jābūt norādei “priekšlikums
                      izteikt
                        neuzticību”
                     , un
                        tam jābūt pamatotam
                     . Šo priekšlikumu nosūta Komisijai.

                  2.
                        Šādu priekšlikumu sauc par priekšlikumu
                      izteikt
                        neuzticību
                     , un
                        tajā norāda attiecīgos iemeslus
                     . Šo priekšlikumu nosūta Komisijai.

                  3.   Tiklīdz Parlamenta priekšsēdētājs saņem priekšlikumu izteikt neuzticību, viņš par to informē deputātus.

                  3.   Tiklīdz Parlamenta priekšsēdētājs saņem priekšlikumu izteikt neuzticību, viņš par to informē deputātus.

                  4.   Debates par neuzticības izteikšanu notiek vismaz 24 stundas pēc tam, kad deputāti ir saņēmuši paziņojumu par iesniegto priekšlikumu izteikt neuzticību.

                  4.   Debates par neuzticības izteikšanu notiek vismaz 24 stundas pēc tam, kad deputāti ir saņēmuši paziņojumu par iesniegto priekšlikumu izteikt neuzticību.

                  5.   Balsošana par neuzticības izteikšanu notiek pēc saraksta vismaz 48 stundas pēc debašu sākuma.

                  5.   Balsošana par neuzticības izteikšanu notiek pēc saraksta vismaz 48 stundas pēc debašu sākuma.

                  6.   Debates un balsošana notiek vēlākais nākamajā sesijā pēc tam, kad ir iesniegts priekšlikums izteikt neuzticību.

                  6.
                        Neskarot 4. un 5. punktu,
                      debates un balsošana notiek vēlākais nākamajā sesijā pēc tam, kad ir iesniegts priekšlikums izteikt neuzticību.

                  7.
                        Neuzticības izteikšanu
                      pieņem ar
                        divām trešdaļām nodoto
                      balsu vairākumu
                        un ar
                      Parlamenta deputātu
                        vairākumu
                     . Balsošanas rezultātus paziņo Padomes priekšsēdētājam un Komisijas priekšsēdētājam.

                  7.
                        Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 234. pantu priekšlikumu izteikt neuzticību
                      pieņem ar
                        divu trešdaļu
                      balsu vairākumu
                        , kuras nodevis
                      Parlamenta deputātu
                        vairākums
                     . Balsošanas rezultātus paziņo Padomes priekšsēdētājam un Komisijas priekšsēdētājam.

         Grozījums Nr. 143

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         120. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  120. pants

                  120. pants

                  Eiropas Savienības Tiesas tiesnešu un ģenerāladvokātu izvirzīšana

                  Eiropas Savienības Tiesas tiesnešu un ģenerāladvokātu izvirzīšana

                  Parlaments pēc atbildīgās komitejas priekšlikuma ieceļ savu kandidātu amatam komitejā, kura sastāv no septiņām personām un kuras uzdevums ir izvērtēt Tiesas un Vispārējās tiesas tiesnešu un ģenerāladvokātu amatu kandidātu atbilstību ieņemamajam amatam.

                  Parlaments pēc atbildīgās komitejas priekšlikuma ieceļ savu kandidātu amatam komitejā, kura sastāv no septiņām personām un kuras uzdevums ir izvērtēt Tiesas un Vispārējās tiesas tiesnešu un ģenerāladvokātu amatu kandidātu atbilstību ieņemamajam amatam.
                        Atbildīgā komiteja, balsojot ar vienkāršu balsu vairākumu, izraugās amata kandidātu, kuru tā vēlas ierosināt. Šajā nolūkā minētās komitejas koordinatori izveido kandidātu sarakstu.

         Grozījums Nr. 144

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         121. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  121. pants

                  121. pants

                  Revīzijas palātas locekļu iecelšana

                  Revīzijas palātas locekļu iecelšana

                  1.   Revīzijas palātas locekļu kandidātus uzaicina sniegt paziņojumu atbildīgajā komitejā un atbildēt uz komitejas locekļu jautājumiem. Komiteja aizklāti balso par katru kandidātu atsevišķi.

                  1.   Revīzijas palātas locekļu kandidātus uzaicina sniegt paziņojumu atbildīgajā komitejā un atbildēt uz komitejas locekļu jautājumiem. Komiteja aizklāti balso par katru kandidātu atsevišķi.

                  2.   Atbildīgā komiteja
                        nosūta ziņojumu
                      Parlamentam
                        ar lēmuma
                      priekšlikumu par
                        katru no izvirzītajiem kandidātiem atsevišķi
                     .

                  2.   Atbildīgā komiteja
                        iesniedz
                      Parlamentam priekšlikumu par
                        ierosinātās kandidatūras apstiprināšanu vai noraidīšanu
                     .

                  3.   Balsošana plenārsēdē notiek divus mēnešus pēc kandidatūru iesniegšanas, ja vien pēc atbildīgās komitejas, politiskās grupas vai vismaz 40 deputātu pieprasījuma Parlaments nav nolēmis citādi. Parlaments aizklāti balso par katru kandidātu atsevišķi
                        un pieņem lēmumu ar nodoto balsu vairākumu
                     .

                  3.   Balsošana plenārsēdē notiek divus mēnešus pēc kandidatūru iesniegšanas, ja vien pēc atbildīgās komitejas, politiskās grupas vai vismaz 40 deputātu pieprasījuma Parlaments nav nolēmis citādi. Parlaments aizklāti balso par katru kandidātu atsevišķi.

                  4.   Ja Parlaments kādu kandidatūru noraida, Parlamenta priekšsēdētājs prasa, lai Padome šo kandidatūru atsauc un iesniedz Parlamentam citu kandidatūru.

                  4.   Ja Parlaments kādu kandidatūru noraida, Parlamenta priekšsēdētājs prasa, lai Padome šo kandidatūru atsauc un iesniedz Parlamentam citu kandidatūru.

         Grozījums Nr. 145

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         122. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  122. pants

                  122. pants

                  Eiropas Centrālās bankas valdes locekļu iecelšana

                  Eiropas Centrālās bankas valdes locekļu iecelšana

                  1.   Eiropas Centrālās bankas priekšsēdētāja amata kandidātu uzaicina sniegt paziņojumu atbildīgajā Parlamenta komitejā un atbildēt uz komitejas locekļu jautājumiem.

                  1.   Eiropas Centrālās bankas priekšsēdētāja
                        , priekšsēdētāja vietnieka vai valdes locekļa
                      amata kandidātu uzaicina sniegt paziņojumu atbildīgajā Parlamenta komitejā un atbildēt uz komitejas locekļu jautājumiem.

                  2.   Atbildīgā komiteja iesniedz Parlamentam priekšlikumu par ierosinātās kandidatūras apstiprināšanu vai noraidīšanu.

                  2.   Atbildīgā komiteja iesniedz Parlamentam priekšlikumu par ierosinātās kandidatūras apstiprināšanu vai noraidīšanu.

                  3.   Balsošana notiek divus mēnešus pēc kandidatūras iesniegšanas, ja vien pēc atbildīgās komitejas, politiskās grupas vai vismaz 40 deputātu pieprasījuma Parlaments nav nolēmis citādi.

                  3.   Balsošana notiek divus mēnešus pēc kandidatūras iesniegšanas, ja vien pēc atbildīgās komitejas, politiskās grupas vai vismaz 40 deputātu pieprasījuma Parlaments nav nolēmis citādi.
                        Parlaments aizklāti balso par katru kandidātu atsevišķi.

                  4.   Ja Parlaments kādu kandidatūru noraida, Parlamenta priekšsēdētājs prasa, lai
                        Padome
                      šo kandidatūru atsauc un iesniedz Parlamentam citu kandidatūru.

                  4.   Ja Parlaments kādu kandidatūru noraida, Parlamenta priekšsēdētājs prasa, lai šo kandidatūru atsauc un iesniedz Parlamentam citu kandidatūru.

                  5.
                        Tāda pati procedūra ir piemērojama Eiropas Centrālās bankas priekšsēdētāja vietnieka un citu valdes locekļu iecelšanai.

         Grozījums Nr. 146

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         122.a pants (jauns)

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                        122.a pants

                        Amatpersonu iecelšana ekonomikas pārvaldības struktūrās

                  1.
                        Šis pants attiecas uz šādu amatpersonu iecelšanu:

                              —

                                    vienotā uzraudzības mehānisma uzraudzības valdes priekšsēdētājs un priekšsēdētāja vietnieks;

                              —

                                    vienotā noregulējuma mehānisma vienotā noregulējuma valdes priekšsēdētājs, priekšsēdētāja vietnieks un pastāvīgie locekļi;

                              —

                                    Eiropas uzraudzības iestāžu (Eiropas Banku iestādes, Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes un Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādes) priekšsēdētāji un izpilddirektori; un

                              —

                                    Eiropas Stratēģisko investīciju fonda rīkotājdirektors un rīkotājdirektora vietnieks.

                  2.
                        Katru kandidātu uzaicina sniegt paziņojumu atbildīgajā komitejā un atbildēt uz komitejas locekļu jautājumiem.

                  3.
                        Atbildīgā komiteja iesniedz Parlamentam ieteikumu par ikvienu kandidatūru.

                  4.
                        Balsošana notiek divu mēnešu laikā pēc kandidatūras iesniegšanas, ja vien pēc atbildīgās komitejas, politiskās grupas vai vismaz 40 deputātu pieprasījuma Parlaments nav nolēmis citādi. Parlaments aizklāti balso par katru kandidātu atsevišķi.

                  5.
                        Ja Parlaments pieņem lēmumu kādu kandidatūru noraidīt, Parlamenta priekšsēdētājs prasa, lai šo kandidatūru atsauc un Parlamentam iesniedz citu kandidatūru.

         Grozījums Nr. 147

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         123. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  123. pants

                  123. pants

                  Komisijas, Padomes un Eiropadomes paziņojumi

                  Komisijas, Padomes un Eiropadomes paziņojumi

                  1.   Komisijas, Padomes un Eiropadomes locekļi var jebkurā brīdī prasīt, lai Parlamenta priekšsēdētājs viņiem dod vārdu paziņojuma sniegšanai. Eiropadomes priekšsēdētājs pēc katras sēdes sniedz ar to saistītu paziņojumu. Parlamenta priekšsēdētājs lemj, kad šo paziņojumu varēs sniegt un vai tam sekos plašas debates vai arī būs atvēlētas 30 minūtes, kad deputāti varēs uzdot īsus un precīzus jautājumus.

                  1.   Komisijas, Padomes un Eiropadomes locekļi var jebkurā brīdī prasīt, lai Parlamenta priekšsēdētājs viņiem dod vārdu paziņojuma sniegšanai. Eiropadomes priekšsēdētājs pēc katras sēdes sniedz ar to saistītu paziņojumu. Parlamenta priekšsēdētājs lemj, kad šo paziņojumu varēs sniegt un vai tam sekos plašas debates vai arī būs atvēlētas 30 minūtes, kad deputāti varēs uzdot īsus un precīzus jautājumus.

                  2.   Ja darba kārtībā ir iekļauts paziņojums un tam sekojošas debates, Parlaments lemj, vai debašu noslēgumā pieņemt rezolūciju. Parlaments nevar pieņemt šādu lēmumu, ja tajā pašā vai nākamajā sesijā ir paredzēts ziņojums par to pašu tēmu, ja vien Parlamenta priekšsēdētājs ārkārtēju iemeslu dēļ neizsaka citu priekšlikumu. Ja Parlaments nolemj pieņemt rezolūciju debašu noslēgumā, komiteja, politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti var iesniegt rezolūcijas priekšlikumu.

                  2.   Ja darba kārtībā ir iekļauts paziņojums un tam sekojošas debates, Parlaments lemj, vai debašu noslēgumā pieņemt rezolūciju. Parlaments nevar pieņemt šādu lēmumu, ja tajā pašā vai nākamajā sesijā ir paredzēts ziņojums par to pašu tēmu, ja vien Parlamenta priekšsēdētājs ārkārtēju iemeslu dēļ neizsaka citu priekšlikumu. Ja Parlaments nolemj pieņemt rezolūciju debašu noslēgumā, komiteja, politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti var iesniegt rezolūcijas priekšlikumu.

                  3.   Par rezolūcijas priekšlikumu balso
                        tajā pašā dienā
                     . Parlamenta priekšsēdētājs lemj par visiem izņēmumiem.
                        Pieņem
                      balsojuma
                        skaidrojumus
                     .

                  3.   Par rezolūcijas priekšlikumu balso
                        visdrīzākajā iespējamā balsošanas laikā
                     . Parlamenta priekšsēdētājs lemj par visiem izņēmumiem. Balsojuma
                        skaidrojumi ir pieņemami
                     .

                  4.   Kopīgs rezolūcijas priekšlikums aizstāj tos priekšlikumus, kurus to parakstītāji iesnieguši iepriekš, taču ne tos, kurus iesniegušas citas komitejas, politiskās grupas vai citi deputāti.

                  4.   Kopīgs rezolūcijas priekšlikums aizstāj tos priekšlikumus, kurus to parakstītāji iesnieguši iepriekš, taču ne tos, kurus iesniegušas citas komitejas, politiskās grupas vai citi deputāti.

                  4.a
                        Ja kopīgu rezolūcijas priekšlikumu iesniedz politiskās grupas, kuras pārstāv izteiktu vairākumu, Parlamenta priekšsēdētājs var izvirzīt šo rezolūcijas priekšlikumu balsošanai kā pirmo.

                  5.   Pēc rezolūcijas priekšlikuma pieņemšanas nevienu citu priekšlikumu nevirza balsošanai, ja vien Parlamenta priekšsēdētājs izņēmuma kārtā nav nolēmis citādi.

                  5.   Pēc rezolūcijas priekšlikuma pieņemšanas nevienu citu priekšlikumu nevirza balsošanai, ja vien Parlamenta priekšsēdētājs izņēmuma kārtā nav nolēmis citādi.

                  5.a
                        Saskaņā ar 2. punktu vai 135. panta 2. punktu iesniegta rezolūcijas priekšlikuma iesniedzējs vai iesniedzēji pirms galīgās balsošanas par šo priekšlikumu to var atsaukt.

                  5.b
                        Atsaukto rezolūcijas priekšlikumu var uzreiz pārņemt un no jauna iesniegt politiskā grupa, komiteja vai tāds pats deputātu skaits, kāds vajadzīgs priekšlikuma iesniegšanai. 5.a punktu un šo punktu piemēro arī rezolūcijām, kas iesniegtas saskaņā ar 105. un 106. pantu.

         Grozījums Nr. 148

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         124. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  124. pants

                  124. pants

                  Komisijas pieņemto lēmumu izskaidrošana

                  Komisijas pieņemto lēmumu izskaidrošana

                        Pēc apspriešanās ar Priekšsēdētāju konferenci
                      Parlamenta priekšsēdētājs
                        var uzaicināt
                      Komisijas priekšsēdētāju, komisāru, kurš atbildīgs par attiecībām ar Parlamentu, vai ar viņa piekrišanu kādu citu Komisijas locekli, lai viņš pēc katras Komisijas sēdes izskaidro Parlamentam galvenos pieņemtos lēmumus. Pēc uzstāšanās notiek vismaz 30 minūšu ilgas debates, kad deputāti var uzdot īsus un precīzus jautājumus.

                  Parlamenta priekšsēdētājs
                        uzaicina
                      Komisijas priekšsēdētāju, komisāru, kurš atbildīgs par attiecībām ar Parlamentu, vai ar viņa piekrišanu kādu citu Komisijas locekli, lai viņš pēc katras Komisijas sēdes izskaidro Parlamentam galvenos pieņemtos lēmumus
                        , izņemot gadījumus, kad laika ierobežojumu dēļ vai attiecīgā jautājuma relatīvās politiskās nozīmes dēļ Priekšsēdētāju konference nolemj, ka tas nav nepieciešams
                     . Pēc uzstāšanās notiek vismaz 30 minūšu ilgas debates, kad deputāti var uzdot īsus un precīzus jautājumus.

         Grozījums Nr. 149

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         125. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  125. pants

                  125. pants

                  Revīzijas palātas paziņojumi

                  Revīzijas palātas paziņojumi

                  1.   Saistībā ar budžeta izpildes apstiprināšanas procedūru vai Parlamenta darbību budžeta kontroles jomā Parlaments var uzaicināt Revīzijas palātas priekšsēdētāju
                        izteikties
                      par gada pārskatā vai tās īpašajos ziņojumos vai atzinumos ietvertajiem apsvērumiem, kā arī sniegt paskaidrojumus par Revīzijas palātas darba programmu.

                  1.   Saistībā ar budžeta izpildes apstiprināšanas procedūru vai Parlamenta darbību budžeta kontroles jomā Parlaments var uzaicināt Revīzijas palātas priekšsēdētāju
                        sniegt paziņojumu, lai informētu
                      par gada pārskatā vai tās īpašajos ziņojumos vai atzinumos ietvertajiem apsvērumiem, kā arī sniegt paskaidrojumus par Revīzijas palātas darba programmu.

                  2.   Ar Komisijas un Padomes līdzdalību Parlaments var nolemt rīkot atsevišķas debates par jebkuru jautājumu, kas ietverts šajos paziņojumos, it īpaši, ja ir ziņots par pārkāpumiem finanšu pārvaldībā.

                  2.   Ar Komisijas un Padomes līdzdalību Parlaments var nolemt rīkot atsevišķas debates par jebkuru jautājumu, kas ietverts šajos paziņojumos, it īpaši, ja ir ziņots par pārkāpumiem finanšu pārvaldībā.

         Grozījums Nr. 150

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         126. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  126. pants

                  126. pants

                  Eiropas Centrālās bankas paziņojumi

                  Eiropas Centrālās bankas paziņojumi

                  1.   Eiropas Centrālās bankas
                        priekšsēdētājs iepazīstina
                      Parlamentu ar bankas gada pārskatu par Eiropas Savienības dalībvalstu centrālo banku sistēmas darbību un par iepriekšējā gada un kārtējā gada monetāro politiku.

                  1.   Eiropas Centrālās bankas
                        priekšsēdētāju uzaicina iepazīstināt
                      Parlamentu ar bankas gada pārskatu par Eiropas Savienības dalībvalstu centrālo banku sistēmas darbību un par iepriekšējā gada un kārtējā gada monetāro politiku.

                  2.   Pēc priekšsēdētāja uzstāšanās notiek vispārējas debates.

                  2.   Pēc priekšsēdētāja uzstāšanās notiek vispārējas debates.

                  3.   Eiropas Centrālās bankas priekšsēdētāju uzaicina piedalīties atbildīgās komitejas sanāksmēs vismaz četras reizes gadā, lai sniegtu paziņojumu un atbildētu uz jautājumiem.

                  3.   Eiropas Centrālās bankas priekšsēdētāju uzaicina piedalīties atbildīgās komitejas sanāksmēs vismaz četras reizes gadā, lai sniegtu paziņojumu un atbildētu uz jautājumiem.

                  4.   Eiropas Centrālās bankas priekšsēdētāju, priekšsēdētāja vietnieku vai citus valdes locekļus pēc viņu pašu vai Parlamenta pieprasījuma uzaicina piedalīties arī citās sanāksmēs.

                  4.   Eiropas Centrālās bankas priekšsēdētāju, priekšsēdētāja vietnieku vai citus valdes locekļus pēc viņu pašu vai Parlamenta pieprasījuma uzaicina piedalīties arī citās sanāksmēs.

                  5.
                        Šī
                      panta 3. un 4. punktā minēto apspriežu stenogrammu
                        raksta visās oficiālajās valodās
                     .

                  5.
                        Raksta šā
                      panta 3. un 4. punktā minēto apspriežu stenogrammu.

         Grozījums Nr. 151

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         127. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                        127. pants

                        svītrots

                        Ieteikums par ekonomikas politikas galvenajām pamatnostādnēm

                  1.
                        Komisijas ieteikumus par dalībvalstu un Eiropas Savienības ekonomikas politikas galvenajām pamatnostādnēm nodod atbildīgajai komitejai, kura par to sniedz ziņojumu plenārsēdē.

                  2.
                        Padomei jāinformē Parlaments par sava ieteikuma saturu, kā arī par nostāju, kuru ieņem Eiropadome.

         Grozījums Nr. 152

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         128. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  128. pants

                  128. pants

                  Jautājumi, uz kuriem jāatbild mutiski un kuriem seko debates

                  Jautājumi, uz kuriem jāatbild mutiski un kuriem seko debates

                  1.   Komiteja, politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti var iesniegt jautājumus Padomei vai
                        Komisijai
                      un prasīt, lai šos jautājumus iekļauj Parlamenta darba kārtībā.

                  1.   Komiteja, politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti var iesniegt jautājumus Padomei
                        , Komisijai
                      vai
                        Komisijas priekšsēdētāja vietniekam / Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos
                      un prasīt, lai šos jautājumus iekļauj Parlamenta darba kārtībā.

                  Jautājumus iesniedz rakstiski Parlamenta priekšsēdētājam, kurš tos nekavējoties nodod Priekšsēdētāju konferencei.

                  Jautājumus iesniedz rakstiski Parlamenta priekšsēdētājam, kurš tos nekavējoties nodod Priekšsēdētāju konferencei.

                  Priekšsēdētāju konference lemj, vai
                        un kādā secībā
                      šos jautājumus iekļaut darba
                        kārtībā
                     . Jautājumi, kas trīs mēnešu laikā pēc to iesniegšanas nav iekļauti darba
                        kārtībā
                     , zaudē spēku.

                  Priekšsēdētāju konference lemj, vai šos jautājumus iekļaut darba
                        kārtības projektā saskaņā ar 149. pantā paredzēto procedūru
                     . Jautājumi, kas trīs mēnešu laikā pēc to iesniegšanas nav iekļauti
                        Parlamenta
                      darba
                        kārtības projektā
                     , zaudē spēku.

                  2.   Komisijai adresētie jautājumi
                        tai
                      jāiesniedz vismaz nedēļu pirms tās sēdes, kuras darba kārtībā tie ir iekļauti, un Padomei adresētie jautājumi – vismaz trīs nedēļas pirms šādas sēdes.

                  2.   Komisijai
                        un Komisijas priekšsēdētāja vietniekam / Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos
                      adresētie jautājumi
                        adresātam
                      jāiesniedz vismaz nedēļu pirms tās sēdes, kuras darba kārtībā tie ir iekļauti, un Padomei adresētie jautājumi — vismaz trīs nedēļas pirms šādas sēdes.

                  3.   Jautājumos, kas attiecas uz
                        jomām, kuras minētas Līguma par Eiropas Savienību 42. pantā
                     , nav jāievēro
                        šī
                      panta 2. punktā paredzētie termiņi
                        . Padome
                      uz
                        šiem jautājumiem atbild
                      pietiekami ātri, lai Parlaments būtu pienācīgi informēts.

                  3.   Jautājumos, kas attiecas uz
                        kopējo drošības un aizsardzības politiku
                     , nav jāievēro
                        šā
                      panta 2. punktā paredzētie termiņi
                        , un
                      uz
                        tiem ir jāatbild
                      pietiekami ātri, lai Parlaments būtu pienācīgi informēts.

                  4.
                        Vienam
                      no jautājuma iesniedzējiem
                        dod piecas minūtes, lai to izklāstītu
                     .
                        Atbildi
                      sniedz
                        viens no attiecīgās iestādes locekļiem
                     .

                  4.
                        Viens
                      no jautājuma iesniedzējiem
                        var izvērst jautājumu
                     .
                        Adresāts
                      sniedz
                        atbildi
                     .

                        Jautājuma iesniedzējam ir tiesības izmantot izklāstam visu iepriekš minēto laiku.

                  5.   Pēc analoģijas piemēro 123. panta 2. līdz 5. punktu.

                  5.   Pēc analoģijas piemēro 123. panta 2. līdz 5.
                        b
                      punktu
                        par rezolūciju priekšlikumu iesniegšanu un balsošanu par tiem
                     .

         Grozījums Nr. 153

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         129. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  129. pants

                  129. pants

                  Jautājumu laiks

                  Jautājumu laiks

                  1.   Katrā sesijā
                        notiek
                      90
                        minūšu ilgs
                      jautājumu
                        laiks
                     , kad Komisija sniedz atbildes, par vienu vai vairākiem konkrētiem horizontāliem tematiem, par kuriem Priekšsēdētāju konferencei lēmums jāpieņem vienu mēnesi pirms sesijas.

                  1.   Katrā sesijā
                        var rīkot līdz
                      90
                        minūtēm ilgu
                      jautājumu
                        laiku
                     , kad Komisija sniedz atbildes, par vienu vai vairākiem konkrētiem horizontāliem tematiem, par kuriem Priekšsēdētāju konferencei lēmums jāpieņem vienu mēnesi pirms sesijas.

                  2.   Priekšsēdētāju konferences uzaicināto komisāru atbildības joma ir saistīta ar konkrēto horizontālo tematu vai tematiem, par kuriem viņiem tiks uzdoti jautājumi. Katrā sesijā var piedalīties ne vairāk kā divi komisāri, bet ir iespējams piedalīties vēl vienam komisāram atkarībā no jautājumu laikam izvēlētā konkrētā horizontālā temata vai tematiem.

                  2.   Priekšsēdētāju konferences uzaicināto komisāru atbildības joma ir saistīta ar konkrēto horizontālo tematu vai tematiem, par kuriem viņiem tiks uzdoti jautājumi. Katrā sesijā var piedalīties ne vairāk kā divi komisāri, bet ir iespējams piedalīties vēl vienam komisāram atkarībā no jautājumu laikam izvēlētā konkrētā horizontālā temata vai tematiem.

                  3.
                        Jautājumu laika norise notiek saskaņā ar lozēšanas sistēmu, kas sīkāk izklāstīta Reglamenta pielikumā

                      (17)

                        .

                  4.   Saskaņā ar Priekšsēdētāju konferences pieņemtajām pamatnostādnēm var noteikt īpašus jautājumu laikus, kad atbildes sniedz Padome, Komisijas priekšsēdētājs, Komisijas priekšsēdētāja vietnieks / ES augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos un Eirogrupas priekšsēdētājs.

                  4.   Saskaņā ar Priekšsēdētāju konferences pieņemtajām pamatnostādnēm var noteikt īpašus jautājumu laikus, kad atbildes sniedz Padome, Komisijas priekšsēdētājs, Komisijas priekšsēdētāja vietnieks / ES Augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos un Eirogrupas priekšsēdētājs.

                  4.a
                        Jautājumu laiku iepriekš īpaši nenosaka. Parlamenta priekšsēdētājs pēc iespējas nodrošina, ka jautājumus pēc kārtas var uzdot deputāti ar dažādiem politiskajiem uzskatiem un no dažādām dalībvalstīm.

                  4.b
                        Deputātam ir viena minūte laika, lai noformulētu jautājumu, un komisāram ir divas minūtes laika, lai uz to atbildētu. Attiecīgais deputāts var uzdot 30 sekundes ilgu papildjautājumu, kam ir tiešs sakars ar galveno jautājumu. Tad komisāram tiek dotas divas minūtes, kuru laikā jāsniedz papildu atbilde.

                        Jautājumiem un papildjautājumiem ir jābūt tieši saistītiem ar konkrēto horizontālo tematu, par kuru izlemts saskaņā ar 1. punktu. Parlamenta priekšsēdētājs var lemt par to pieņemamību.

         Grozījums Nr. 154

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         130. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  130. pants

                  130. pants

                  Jautājumi, uz kuriem jāatbild rakstiski

                  Jautājumi, uz kuriem jāatbild rakstiski

                  1.
                        Ikviens deputāts saskaņā ar Reglamenta pielikumā izklāstītajiem kritērijiem var uzdot Eiropadomes priekšsēdētājam, Padomei, Komisijai vai Komisijas priekšsēdētāja vietniekam / ES augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos tādus jautājumus, uz kuriem jāatbild rakstiski

                      (18)

                        .Par jautājumu saturu ir atbildīgs tā iesniedzējs.

                  1.   Ikviens deputāts saskaņā ar Reglamenta pielikumā izklāstītajiem kritērijiem var uzdot Eiropadomes priekšsēdētājam, Padomei, Komisijai vai Komisijas priekšsēdētāja vietniekam / ES Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos tādus jautājumus, uz kuriem jāatbild rakstiski (18). Par jautājumu saturu ir atbildīgs tā iesniedzējs.

                  2.   Jautājumus iesniedz Parlamenta priekšsēdētājam. Ja ir šaubas par jautājuma pieņemamību, lēmumu pieņem priekšsēdētājs. Priekšsēdētāja lēmumu pamato ne tikai ar 1. punktā minētā pielikuma noteikumiem, bet arī ar Reglamenta noteikumiem kopumā. Parlamenta priekšsēdētāja lēmumu dara zināmu jautājuma iesniedzējam.

                  2.   Jautājumus iesniedz Parlamenta priekšsēdētājam. Ja ir šaubas par jautājuma pieņemamību, lēmumu pieņem priekšsēdētājs. Priekšsēdētāja lēmumu pamato ne tikai ar 1. punktā minētā pielikuma noteikumiem, bet arī ar Reglamenta noteikumiem kopumā. Parlamenta priekšsēdētāja
                        argumentēto
                      lēmumu dara zināmu jautājuma iesniedzējam.

                  3.   Jautājumus iesniedz elektroniski. Katrs deputāts
                        mēnesī
                      var iesniegt ne vairāk kā
                        piecus
                      jautājumus.

                  3.   Jautājumus iesniedz elektroniski. Katrs deputāts
                        trīs secīgu mēnešu periodā
                      var iesniegt ne vairāk kā
                        divdesmit
                      jautājumus.

                        Izņēmuma kārtā papildjautājumus var iesniegt kā papīra dokumentu, ko attiecīgais deputāts atbilstošajā Ģenerālsekretariāta dienestā personiski iesniedz un paraksta.

                        Kad beidzas viens gads pēc astotā sasaukuma sākuma, Priekšsēdētāju konference novērtē papildjautājumu iesniegšanas kārtību.

                        Formulējums “izņēmuma kārtā” jāinterpretē tādējādi, ka papildu jautājums attiecas uz steidzamu jautājumu un ka tā iesniegšanu nevar atlikt uz nākamo mēnesi. Turklāt saskaņā ar 3. punkta otro daļu iesniegto jautājumu skaitam ir jābūt mazākam par noteikto normu, proti, pieciem jautājumiem mēnesī.

                  3.a
                        Jautājumu var atbalstīt arī citi deputāti. Šādus jautājumus ieskaita tikai iesniedzēja, bet ne atbalstītāju maksimālajā jautājumu skaitā, kas norādīts 3. punktā.

                  4.   Ja
                        noteiktajā termiņā
                      uz jautājumu nevar sniegt atbildi, tad pēc jautājuma iesniedzēja pieprasījuma to
                        iekļauj
                      atbildīgās komitejas nākamās sanāksmes darba kārtībā.
                        Pēc analoģijas piemēro 119. pantu.

                  4.   Ja
                        trīs nedēļu laikā (prioritāru jautājuma gadījumā) vai sešu nedēļu laikā (neprioritāru jautājuma gadījumā) pēc nosūtīšanas adresātam tas
                      uz jautājumu nevar sniegt atbildi, tad pēc jautājuma iesniedzēja pieprasījuma to
                        var iekļaut
                      atbildīgās komitejas nākamās sanāksmes darba kārtībā.

                        Parlamenta komitejas priekšsēdētājs, kurš saskaņā ar 206. panta 1. punktu ir tiesīgs sasaukt komitejas sanāksmi, labas darba organizācijas interesēs pieņem lēmumu par sasaucamās sanāksmes darba kārtības projektu. Šī prerogatīva nav pamats, lai apšaubītu 130. panta 3. punktā paredzēto pienākumu rakstiski atbildamo jautājumu pēc tā iesniedzēja pieprasījuma iekļaut komitejas nākamās sanāksmes darba kārtības projektā. Tomēr priekšsēdētājs, ņemot vērā politiskās prioritātes, var ierosināt sanāksmes darba kārtību un procedurālo kārtību (piemēram, izmantot procedūru bez debatēm vai, iespējams, pieņemt lēmumu par veicamajiem pasākumiem, vai vajadzības gadījumā ieteikt jautājumu pārcelt uz kādu no nākamajām sanāksmēm).

                  5.
                        Uz jautājumiem, kas prasa nekavējošu atbildi, bet kuras sagatavošanai nav vajadzīga padziļināta izpēte (prioritāri jautājumi), atbildi sniedz trīs nedēļu laikā no dienas, kad tie nosūtīti adresātiem.
                      Ikviens deputāts var uzdot vienu prioritāru jautājumu mēnesī.

                  5.   Ikviens deputāts var uzdot vienu prioritāru jautājumu mēnesī.

                        Uz pārējiem jautājumiem (kuri nav prioritāri) atbildi sniedz sešu nedēļu laikā no dienas, kad tie nosūtīti adresātiem.

                  6.   Jautājumus un atbildes uz tiem publicē Parlamenta tīmekļa vietnē.

                  6.   Jautājumus un atbildes uz tiem
                        , tostarp jebkādus ar tiem saistītus pielikumus,
                      publicē Parlamenta tīmekļa vietnē.

         Grozījums Nr. 295

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         130.a pants (jauns)

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                        130.a pants

                        Īsa iztaujāšana, uz kuru jāatbild rakstiski

                  1.
                        Īsā iztaujāšanā, kas sastāv no jautājumiem, uz kuriem jāatbild rakstiski, komiteja, politiskā grupa vai vismaz pieci procenti parlamenta deputātu var lūgt Padomei, Komisijai vai Komisijas priekšsēdētāja vietniekam/Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos sniegt informāciju par noteiktām tēmām.

                        Šādus jautājumus iesniedz priekšsēdētājam, kurš, ja jautājumi kopumā atbilst Reglamentam un kritērijiem, kas noteikti šā Reglamenta pielikumā

                      (1a)

                        , lūdz adresātu atbildēt divu nedēļu laikā; apspriežoties ar jautājumu iesniedzējiem, priekšsēdētājs var pagarināt šo termiņu.

                  2.
                        Jautājumus un atbildes uz tiem publicē Parlamenta tīmekļa vietnē.

         Grozījums Nr. 296

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         130.b pants (jauns)

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                        130.b pants

                        Plaša iztaujāšana, uz kuru jāatbild rakstiski un kurai seko debates

                  1.
                        Plašā iztaujāšanā, kas sastāv no jautājumiem, uz kuriem jāatbild rakstiski, un kurai seko debates, komiteja, politiskā grupa vai vismaz pieci procenti parlamenta deputātu var Padomei, Komisijai vai Komisijas priekšsēdētāja vietniekam/Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumus lūgt atbildēt uz minētajiem jautājumiem. Jautājumiem var būt pievienots īss paskaidrojuma raksts.

                        Šādus jautājumus rakstiski iesniedz priekšsēdētājam, kurš, ja jautājumi kopumā atbilst Reglamentam un kritērijiem, kas noteikti šā Reglamenta pielikumā

                      (1a)

                        , nekavējoties par jautājumu paziņo adresātam un lūdz atbildēt, vai uz to tiks sniegta atbilde un ja tiks, tad kad.

                  2.
                        Saņemot rakstisku atbildi, plašu iztaujāšanu iekļauj Parlamenta darba kārtības projektā saskaņā ar 149. pantā paredzēto procedūru. Debates rīko tad, ja to pieprasa komiteja, politiskā grupa vai vismaz pieci procenti Parlamenta deputātu.

                  3.
                        Ja adresāts atsakās atbildēt uz jautājumu vai nesniedz atbildi trīs nedēļu laikā, jautājumu iekļauj darba kārtības projektā. Debates rīko tad, ja to pieprasa komiteja, politiskā grupa vai vismaz pieci procenti Parlamenta deputātu. Pirms debatēm vienam no jautājuma iesniedzējiem dod iespēju sniegt papildu pamatojumu jautājumam.

                  4.
                        Vienam no jautājuma iesniedzējiem dod laiku tā izklāstīšanai. Atbildi sniedz viens no attiecīgās iestādes locekļiem.

                        Pēc analoģijas piemēro 123. panta 2. līdz 5. punktu par rezolūciju priekšlikumu iesniegšanu un balsošanu par tiem.

                  5.
                        Jautājumus un atbildes uz tiem publicē Parlamenta tīmekļa vietnē.

         Grozījums Nr. 155

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         131. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  131. pants

                  131. pants

                  Jautājumi Eiropas Centrālajai bankai, uz kuriem jāatbild rakstiski

                  Jautājumi Eiropas Centrālajai bankai, uz kuriem jāatbild rakstiski

                  1.   Ikviens deputāts saskaņā ar Reglamenta pielikumā izklāstītajiem kritērijiem mēnesī var uzdot Eiropas Centrālajai bankai ne vairāk kā sešus jautājumus, uz kuriem jāatbild rakstiski (19). Par jautājumu saturu ir atbildīgs tā iesniedzējs.

                  1.   Ikviens deputāts saskaņā ar Reglamenta pielikumā izklāstītajiem kritērijiem mēnesī var uzdot Eiropas Centrālajai bankai ne vairāk kā sešus jautājumus, uz kuriem jāatbild rakstiski (19). Par jautājumu saturu ir atbildīgs tā iesniedzējs.

                  2.   Jautājumus iesniedz rakstiski atbildīgās komitejas priekšsēdētājam, kurš tos dara zināmus Eiropas Centrālajai bankai. Ja ir šaubas par jautājuma pieņemamību, lēmumu pieņem komitejas priekšsēdētājs. Komitejas priekšsēdētāja lēmumu dara zināmu jautājuma iesniedzējam.

                  2.   Jautājumus iesniedz rakstiski atbildīgās komitejas priekšsēdētājam, kurš tos dara zināmus Eiropas Centrālajai bankai. Ja ir šaubas par jautājuma pieņemamību, lēmumu pieņem komitejas priekšsēdētājs. Komitejas priekšsēdētāja lēmumu dara zināmu jautājuma iesniedzējam.

                  3.   Jautājumus un atbildes uz tiem publicē Parlamenta tīmekļa vietnē.

                  3.   Jautājumus un atbildes uz tiem publicē Parlamenta tīmekļa vietnē.

                  4.   Ja
                        paredzētajā termiņā
                      nav saņemta atbilde uz kādu no iesniegtajiem jautājumiem, tad pēc jautājuma iesniedzēja pieprasījuma
                        atbildīgā komiteja to iekļauj darba kārtībā nākamajā sanāksmē ar
                      Eiropas Centrālās bankas
                        priekšsēdētāja piedalīšanos
                     .

                  4.   Ja
                        sešu nedēļu laikā
                      nav saņemta atbilde uz kādu no iesniegtajiem jautājumiem, tad pēc jautājuma iesniedzēja pieprasījuma
                        to var iekļaut atbildīgās komitejas nākamās sanāksmes, kurā piedalīsies
                      Eiropas Centrālās bankas
                        priekšsēdētājs, darba kārtībā
                     .

         Grozījums Nr. 156

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         131.a pants (jauns)

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                        131.a pants

                        Jautājumi par vienoto uzraudzības mehānismu un vienoto noregulējuma mehānismu, uz kuriem jāatbild rakstiski

                  1.
                        Reglamenta 131. panta 1., 2. un 3. punktu pēc analoģijas piemēro attiecībā uz jautājumiem par vienoto uzraudzības mehānismu un vienoto noregulējuma mehānismu, uz kuriem jāatbild rakstiski. Šādus jautājumus atskaita no 131. panta 1. punktā noteiktā sešu jautājumu maksimuma.

                  2.
                        Ja piecu nedēļu laikā nav saņemta atbilde uz kādu no iesniegtajiem jautājumiem, pēc iesniedzēja pieprasījuma to var iekļaut atbildīgās komitejas nākamās sanāksmes, kurā piedalīsies adresāta valdes priekšsēdētājs, darba kārtībā.

         Grozījums Nr. 157

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         II. sadaļa – 4. nodaļa – virsraksts

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  CITU IESTĀŽU ZIŅOJUMI

                  CITU IESTĀŽU
                        UN STRUKTŪRU
                      ZIŅOJUMI

         Grozījums Nr. 158

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         132. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  132. pants

                  132. pants

                  Citu iestāžu gada un pārējie ziņojumi

                  Citu iestāžu
                        vai struktūru
                      gada un pārējie ziņojumi

                  1.   Plenārsēdē sniedz ziņojumu par citu iestāžu gada un pārējiem ziņojumiem, attiecībā uz kuriem Līgumi paredz apspriešanos ar Parlamentu vai par kuriem Parlamentam ir jāsniedz atzinums saskaņā ar citām tiesību normām.

                  1.   Plenārsēdē sniedz ziņojumu par citu iestāžu
                        vai struktūru
                      gada un pārējiem ziņojumiem, attiecībā uz kuriem Līgumi paredz apspriešanos ar Parlamentu vai par kuriem Parlamentam ir jāsniedz atzinums saskaņā ar citām tiesību normām.

                  2.   Citu iestāžu gada un pārējos ziņojumus, uz kuriem neattiecas 1. punkts, nodod atbildīgajai komitejai, kas var ierosināt ziņojuma sagatavošanu saskaņā ar 52. pantu.

                  2.   Citu iestāžu
                        vai struktūru
                      gada un pārējos ziņojumus, uz kuriem neattiecas 1. punkts, nodod atbildīgajai komitejai, kas
                        tos izskata un
                      var
                        iesniegt Parlamentam īsu rezolūcijas priekšlikumu vai
                      ierosināt ziņojuma sagatavošanu saskaņā ar 52. pantu
                        , ja tā uzskata, ka Parlamentam būtu jāpieņem nostāja attiecībā uz kādu šādos ziņojumos izklāstītu būtisku jautājumu
                     .

         Grozījums Nr. 159

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         133. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  133. pants

                  133. pants

                  Rezolūciju priekšlikumi

                  Rezolūciju priekšlikumi

                  1.   Ikviens deputāts var iesniegt rezolūcijas priekšlikumu par jautājumu, kas attiecas uz Eiropas Savienības darbības jomu.

                  1.   Ikviens deputāts var iesniegt rezolūcijas priekšlikumu par jautājumu, kas attiecas uz Eiropas Savienības darbības jomu.

                  Priekšlikums nedrīkst būt garāks par 200 vārdiem.

                  Priekšlikums nedrīkst būt garāks par 200 vārdiem.

                  1.a
                        Uz minēto priekšlikumu saturu attiecas šādi noteikumi:

                              —

                                    tie nedrīkst ietvert nekādus lēmumus par jautājumiem, attiecībā uz kuriem šajā Reglamentā, jo īpaši tā 46. pantā, ir noteiktas īpašas procedūras un kompetence;

                              —

                                    tajos nedrīkst skatīt jautājumus, kuri tobrīd tiek izskatīti Parlamentā.

                  1.b
                        Katrs deputāts var iesniegt ne vairāk kā vienu šādu priekšlikumu mēnesī.

                  1.c
                        Rezolūcijas priekšlikumu iesniedz Parlamenta priekšsēdētājam, kurš pārbauda, vai priekšlikums atbilst piemērojamajiem kritērijiem. Ja Parlamenta priekšsēdētājs atzīst, ka priekšlikums ir pieņemams, viņš par to paziņo plenārsēdē un priekšlikumu nosūta atbildīgajai komitejai.

                  2.   Atbildīgā komiteja lemj, kāda procedūra ir jāpiemēro.

                  2.   Atbildīgā komiteja lemj, kāda procedūra ir jāpiemēro
                        , tostarp tā var būt rezolūcijas priekšlikuma pievienošana citiem rezolūciju priekšlikumiem vai ziņojumiem, atzinuma sniegšana, kas var būt vēstules veidā, vai ziņojuma sagatavošana saskaņā ar 52. pantu. Atbildīgā komiteja var arī nolemt neveikt turpmākas darbības attiecībā uz rezolūcijas priekšlikumu
                     .

                        Tā var pievienot rezolūcijas priekšlikumu citiem rezolūcijas priekšlikumiem vai ziņojumiem.

                        Tā var nolemt sniegt atzinumu, kas var būt vēstules veidā.

                        Tā var nolemt sagatavot ziņojumu saskaņā ar 52. pantu.

                  3.   Rezolūcijas priekšlikuma iesniedzējus informē par komitejas un Priekšsēdētāju konferences pieņemtajiem lēmumiem.

                  3.   Rezolūcijas priekšlikuma iesniedzējus informē par
                        Parlamenta priekšsēdētāja,
                      komitejas un Priekšsēdētāju konferences pieņemtajiem lēmumiem.

                  4.   Ziņojumā iekļauj iesniegtā rezolūcijas priekšlikuma tekstu.

                  4.   Ziņojumā iekļauj iesniegtā rezolūcijas priekšlikuma tekstu.

                  5.   Citām Eiropas Savienības iestādēm adresētus atzinumus vēstules veidā nosūta Parlamenta priekšsēdētājs.

                  5.   Citām Eiropas Savienības iestādēm adresētus atzinumus vēstules veidā nosūta Parlamenta priekšsēdētājs.

                  6.
                        Rezolūcijas priekšlikuma iesniedzējs vai iesniedzēji, kas iesnieguši priekšlikumu saskaņā ar 123. panta 2. punktu, 128. panta 5. punktu vai 135. panta 2. punktu, var to atsaukt pirms galīgā balsojuma par šo priekšlikumu.

                  7.   Rezolūcijas priekšlikumu, kurš ir iesniegts saskaņā ar 1. punktu, tā iesniedzējs vai iesniedzēji, vai arī pirmais parakstītājs var atsaukt, pirms atbildīgā komiteja saskaņā ar 2. punktu ir nolēmusi par to sagatavot ziņojumu.

                  7.   Rezolūcijas priekšlikumu, kurš ir iesniegts saskaņā ar 1. punktu, tā iesniedzējs vai iesniedzēji, vai arī pirmais parakstītājs var atsaukt, pirms atbildīgā komiteja saskaņā ar 2. punktu ir nolēmusi par to sagatavot ziņojumu.

                  Ja komiteja ir pārņēmusi priekšlikumu šādā veidā, tad tikai komiteja var to atsaukt pirms galīgā balsošanas sākuma.

                  Ja komiteja ir pārņēmusi priekšlikumu šādā veidā, tad tikai komiteja var to atsaukt pirms galīgā balsošanas sākuma.

                  8.
                        Atsaukto rezolūcijas priekšlikumu var uzreiz pārņemt un no jauna iesniegt politiskā grupa, komiteja vai tāds pats deputātu skaits, kāds vajadzīgs priekšlikuma iesniegšanai.

                        Komitejām jāuzrauga to rezolūciju priekšlikumu aprite, kuri iesniegti saskaņā ar šo pantu un kuri atbilst noteiktajām prasībām, un jāseko, lai dokumentos, kas izstrādāti uz šo priekšlikumu pamata, ir atsauces uz tiem.

         Grozījums Nr. 160

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         134. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                        134. pants

                        svītrots

                        Ieteikumi Padomei

                  1.
                        Politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti var iesniegt Padomei ieteikuma priekšlikumu par Līguma par Eiropas Savienību V sadaļas jautājumiem vai gadījumos, kad nav notikusi apspriešanās ar Parlamentu par kādu starptautisku nolīgumu, kā noteikts Reglamenta 108. un 109. pantā.

                  2.
                        Šos priekšlikumus nodod izskatīšanai atbildīgajā komitejā.

                        Vajadzības gadījumā tā iesniedz jautājumu izskatīšanai Parlamentā saskaņā ar Reglamentā noteiktajām procedūrām.

                  3.
                        Kad atbildīgā komiteja sagatavo ziņojumu, tā iesniedz Parlamentam ieteikuma priekšlikumu Padomei kopā ar īsu paskaidrojumu un, ja vajadzīgs, arī to komiteju atzinumus, ar kurām ir notikusi apspriešanās.

                        Šī punkta piemērošana neprasa iepriekšēju Priekšsēdētāju konferences atļauju.

                  4.
                        Piemēro 113. panta noteikumus.

         Grozījums Nr. 161

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         135. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  135. pants

                  135. pants

                  Debates par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma principu pārkāpumiem

                  Debates par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma principu pārkāpumiem

                  1.   Ja komiteja, parlamentu sadarbības delegācija, politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti ir iesnieguši Parlamenta priekšsēdētājam rakstisku pieprasījumu, var notikt debates par steidzīgi izskatāmiem cilvēktiesību, demokrātijas vai tiesiskuma principu pārkāpumiem
                        (149. panta 3. punkts)
                     .

                  1.   Ja komiteja, parlamentu sadarbības delegācija, politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti ir iesnieguši Parlamenta priekšsēdētājam rakstisku pieprasījumu, var notikt debates par steidzīgi izskatāmiem cilvēktiesību, demokrātijas vai tiesiskuma principu pārkāpumiem.

                  2.   Pamatojoties uz 1. punktā minētajiem pieprasījumiem un saskaņā ar IV pielikuma noteikumiem Priekšsēdētāju konference sagatavo to jautājumu sarakstu, kuri jāiekļauj galīgajā darba kārtības projektā nākamajām debatēm par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma principu pārkāpumiem. Darba kārtībā iekļauto jautājumu skaits nedrīkst pārsniegt trīs, ieskaitot apakšpunktus.

                  2.   Pamatojoties uz 1. punktā minētajiem pieprasījumiem un saskaņā ar IV pielikuma noteikumiem Priekšsēdētāju konference sagatavo to jautājumu sarakstu, kuri jāiekļauj galīgajā darba kārtības projektā nākamajām debatēm par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma principu pārkāpumiem. Darba kārtībā iekļauto jautājumu skaits nedrīkst pārsniegt trīs, ieskaitot apakšpunktus.

                  Saskaņā ar 152. panta noteikumiem Parlaments var pieņemt lēmumu svītrot kādu jautājumu no debatēm un to aizstāt ar kādu citu jautājumu, kas nebija iekļauts debatēs. Rezolūciju priekšlikumus par izvēlētajiem jautājumiem
                        iesniedz
                      vēlākais tās dienas vakarā, kad pieņem darba kārtību
                        , un
                      Parlamenta priekšsēdētājs nosaka precīzu termiņu šādu rezolūcijas priekšlikumu iesniegšanai.

                  Saskaņā ar 152. panta noteikumiem Parlaments var pieņemt lēmumu svītrot kādu jautājumu no debatēm un to aizstāt ar kādu citu jautājumu, kas nebija iekļauts debatēs. Rezolūciju priekšlikumus par izvēlētajiem jautājumiem
                        komiteja, politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti var iesniegt
                      vēlākais tās dienas vakarā, kad pieņem darba kārtību. Parlamenta priekšsēdētājs nosaka precīzu termiņu šādu rezolūcijas priekšlikumu iesniegšanai.

                  3.   Politisko grupu un pie tām nepiederošo deputātu debatēm kopējo atvēlēto laiku — ne vairāk par sešdesmit minūtēm vienā sesijā — sadala saskaņā ar 162. panta 4. un 5. punktu.

                  3.   Politisko grupu un pie tām nepiederošo deputātu debatēm kopējo atvēlēto laiku — ne vairāk par sešdesmit minūtēm vienā sesijā — sadala saskaņā ar 162. panta 4. un 5. punktu.

                  Laiku, kas atlicis pēc tam, kad klātesošie ir iepazīstināti ar rezolūciju priekšlikumiem
                        , ir notikusi balsošana
                      un ir uzstājušies Komisijas un Padomes pārstāvji, sadala starp politiskajām grupām un pie tām nepiederošajiem deputātiem.

                  Laiku, kas atlicis pēc tam, kad klātesošie ir iepazīstināti ar rezolūciju priekšlikumiem un ir uzstājušies Komisijas un Padomes pārstāvji, sadala starp politiskajām grupām un pie tām nepiederošajiem deputātiem.

                  4.   Debašu noslēgumā notiek balsošana. Reglamenta 183. panta noteikumus nepiemēro.

                  4.   Debašu noslēgumā notiek balsošana. Reglamenta 183. panta noteikumus
                        par balsojumu skaidrojumiem
                      nepiemēro.

                  Balsošanu saskaņā ar šo pantu var apvienot, Parlamenta priekšsēdētājam un Priekšsēdētāju konferencei par to uzņemoties atbildību.

                  Balsošanu saskaņā ar šo pantu var apvienot, Parlamenta priekšsēdētājam un Priekšsēdētāju konferencei par to uzņemoties atbildību.

                  5.   Ja par vienu un to pašu jautājumu ir iesniegti divi rezolūcijas priekšlikumi vai vairāk, piemēro 123. panta 4. punktā paredzēto procedūru.

                  5.   Ja par vienu un to pašu jautājumu ir iesniegti divi rezolūcijas priekšlikumi vai vairāk, piemēro 123. panta 4.
                        un 4.a
                      punktā paredzēto procedūru.

                  6.   Parlamenta priekšsēdētājs un politisko grupu priekšsēdētāji var nolemt, ka par kādu rezolūcijas priekšlikumu balsos bez debatēm. Šādam lēmumam vajadzīga vienprātīga visu politisko grupu priekšsēdētāju piekrišana.

                  6.   Parlamenta priekšsēdētājs un politisko grupu priekšsēdētāji var nolemt, ka par kādu rezolūcijas priekšlikumu balsos bez debatēm. Šādam lēmumam vajadzīga vienprātīga visu politisko grupu priekšsēdētāju piekrišana.

                  Reglamenta 187.
                        , 188.
                      un
                        190
                     . panta noteikumus nepiemēro tiem rezolūcijas priekšlikumiem, kas iekļauti darba kārtībā debatēs par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma principu pārkāpumiem.

                  Reglamenta 187. un
                        188
                     . panta noteikumus nepiemēro tiem rezolūcijas priekšlikumiem, kas iekļauti darba kārtībā debatēs par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma principu pārkāpumiem.

                  Rezolūcijas priekšlikumus par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma principu pārkāpumiem iesniedz debatēm tikai pēc tam, kad ir pieņemts apspriežamo jautājumu saraksts. Rezolūcijas priekšlikumi, kurus nevar izskatīt debatēm atvēlētajā laikā, zaudē spēku. Tas pats attiecas uz rezolūcijas priekšlikumiem, par kuriem pēc pieprasījuma iesniegšanas saskaņā ar 168. panta 3. punktu konstatē, ka nav kvoruma.
                        Deputāti
                      ir tiesīgi atkārtoti iesniegt šos rezolūciju priekšlikumus, lai tos vai nu nodotu
                        izskatī šanai
                      komitejā saskaņā ar 133. pantu, vai lai pieteiktu nākamās sesijas debatēs par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma principu pārkāpumiem.

                  Rezolūcijas priekšlikumus par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma principu pārkāpumiem iesniedz debatēm tikai pēc tam, kad ir pieņemts apspriežamo jautājumu saraksts. Rezolūcijas priekšlikumi, kurus nevar izskatīt debatēm atvēlētajā laikā, zaudē spēku. Tas pats attiecas uz rezolūcijas priekšlikumiem, par kuriem pēc pieprasījuma iesniegšanas saskaņā ar 168. panta 3. punktu konstatē, ka nav kvoruma.
                        Iesniedzēji
                      ir tiesīgi atkārtoti iesniegt šos rezolūciju priekšlikumus, lai tos vai nu nodotu
                        izskatīšanai
                      komitejā saskaņā ar 133. pantu, vai lai pieteiktu nākamās sesijas debatēs par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma principu pārkāpumiem.

                  Debatēs par cilvēktiesību, demokrātijas vai tiesiskuma principu pārkāpumiem neiekļauj jautājumu, kas jau ir iekļauts sesijas darba kārtībā.

                  Debatēs par cilvēktiesību, demokrātijas vai tiesiskuma principu pārkāpumiem neiekļauj jautājumu, kas jau ir iekļauts sesijas darba kārtībā.

                  Reglaments neparedz kopīgas debates par tādu rezolūcijas priekšlikumu, kas iesniegts saskaņā ar 2. punkta otro daļu, un komitejas ziņojumu par tādu pašu jautājumu.

                  Reglaments neparedz kopīgas debates par tādu rezolūcijas priekšlikumu, kas iesniegts saskaņā ar 2. punkta otro daļu, un komitejas ziņojumu par tādu pašu jautājumu.

                  * * *

                  Ja saskaņā ar 168. panta 3. punktu prasa noteikt, vai ir kvorums, šis pieprasījums attiecas tikai uz to rezolūcijas priekšlikumu, par kuru balsos, bet ne uz turpmākajiem priekšlikumiem.

                  Ja saskaņā ar 168. panta 3. punktu prasa noteikt, vai ir kvorums, šis pieprasījums attiecas tikai uz to rezolūcijas priekšlikumu, par kuru balsos, bet ne uz turpmākajiem priekšlikumiem.

         Grozījums Nr. 162

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         136. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                        136. pants

                        svītrots

                        Rakstiskas deklarācijas

                  1.
                        Vismaz 10 deputāti no vismaz trijām politiskajām grupām var iesniegt ne vairāk kā 200 vārdu garu rakstisku deklarāciju par tematu, kas attiecas vienīgi uz Eiropas Savienības kompetences jomām. Šādas deklarācijas saturs var būt tikai deklarācijas veidā. Konkrētāk, tajā nedrīkst aicināt veikt jebkādu likumdošanas pasākumu, tajā nedrīkst būt lēmumam par jautājumiem, attiecībā uz kuriem šajā reglamentā ir noteikta īpaša kārtība un kompetence, un tā nedrīkst būt par Parlamentā izskatīšanā esošo jautājumu tematu.

                  2.
                        Jebkurā attiecīgajā gadījumā, lai saņemtu atļauju veikt turpmākus pasākumus, ir vajadzīgs Parlamenta priekšsēdētāja pamatots lēmums, ievērojot 1. punktu. Rakstiskas deklarācijas publicē oficiālajās valodās Parlamenta tīmekļa vietnē un izplata elektroniski visiem deputātiem. Deklarācijas un to parakstītāju vārdus iekļauj elektroniskā reģistrā. Šis reģistrs ir publisks un pieejams Parlamenta tīmekļa vietnē. Parlamenta priekšsēdētājs rakstiskās deklarācijas ar parakstiem glabā arī papīra formātā.

                  3.
                        Ikviens deputāts var parakstīt elektroniskajā reģistrā iekļauto deklarāciju. Parakstu var atsaukt jebkurā laikā pirms trīs mēnešu termiņa beigām, sākot no deklarācijas iekļaušanas reģistrā. Šādas atsaukšanas gadījumā attiecīgais deputāts zaudē tiesības deklarāciju parakstīt vēlreiz.

                  4.
                        Ja trīs mēnešu termiņa beigās pēc deklarācijas iekļaušanas reģistrā deklarāciju ir parakstījis Parlamenta deputātu vairākums, Parlamenta priekšsēdētājs par to attiecīgi informē Parlamentu. Neuzliekot Parlamentam saistības, deklarāciju kopā ar parakstītāju vārdiem publisko protokolā.

                  5.
                        Procedūra tiek pabeigta, sesijas beigās nosūtot adresātiem šo deklarāciju un parakstītāju vārdus.

                  6.
                        Ja iestādes, kurām adresēta pieņemtā deklarācija, trīs mēnešu laikā no tās saņemšanas neziņo Parlamentam par plānotajiem turpmākajiem pasākumiem, jautājums pēc viena deklarācijas sagatavotāja lūguma tiek iekļauts atbildīgās komitejas nākamās sanāksmes darba kārtībā.

                  7.
                        Ja rakstiska deklarācija ir bijusi reģistrā vairāk nekā trīs mēnešus un to nav parakstījusi vismaz puse Parlamenta deputātu, tā zaudē spēku, un šo trīs mēnešu termiņu nav nekādas iespējas pagarināt.

         Grozījums Nr. 163

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         V. sadaļa – 5.a nodaļa (jauna)

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                        5.A NODAĻA

                        APSPRIEŠANĀS AR CITĀM IESTĀDĒM UN STRUKTŪRĀM

                     (Ievietojams pēc 136. panta.)

         Grozījums Nr. 164

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         137. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  137. pants

                  137. pants

                  Apspriešanās ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju

                  Apspriešanās ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju

                  1.   Ja Līgumā par Eiropas Savienības darbību paredzēta apspriešanās ar Ekonomikas un sociālo lietu komiteju, priekšsēdētājs aizsāk apspriežu procedūru un informē par to Parlamentu.

                  1.   Ja Līgumā par Eiropas Savienības darbību paredzēta apspriešanās ar Ekonomikas un sociālo lietu komiteju, priekšsēdētājs aizsāk apspriežu procedūru un informē par to Parlamentu.

                  2.   Parlamenta komiteja var prasīt rīkot apspriešanos ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par vispārīgiem vai konkrētiem jautājumiem.

                  2.   Parlamenta komiteja var prasīt rīkot apspriešanos ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par vispārīgiem vai konkrētiem jautājumiem.

                  Komiteja norāda termiņu, kurā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja sniedz atzinumu.

                  Komiteja norāda termiņu, kurā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja sniedz atzinumu.

                  Pieprasījumu apspriesties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju
                        Parlaments apstiprina bez debatēm
                     .

                  Pieprasījumu apspriesties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju
                        paziņo Parlamentam tā nākamajā sesijā un uzskata par apstiprinātu, ja vien politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti 24 stundu laikā pēc minētās paziņošanas nepieprasa balsot par to
                     .

                  3.   Ekonomikas un sociālo lietu komitejas sniegtos atzinumus nodod atbildīgajai komitejai.

                  3.   Ekonomikas un sociālo lietu komitejas sniegtos atzinumus nodod atbildīgajai komitejai.

         Grozījums Nr. 165

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         138. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  138. pants

                  138. pants

                  Apspriešanās ar Reģionu komiteju

                  Apspriešanās ar Reģionu komiteju

                  1.   Ja Līgumā par Eiropas Savienības darbību paredzēta apspriešanās ar Reģionu komiteju, priekšsēdētājs aizsāk apspriežu procedūru un informē par to Parlamentu.

                  1.   Ja Līgumā par Eiropas Savienības darbību paredzēta apspriešanās ar Reģionu komiteju, priekšsēdētājs aizsāk apspriežu procedūru un informē par to Parlamentu.

                  2.   Parlamenta komiteja var prasīt rīkot apspriešanos ar Reģionu komiteju par vispārīgiem vai konkrētiem jautājumiem.

                  2.   Parlamenta komiteja var prasīt rīkot apspriešanos ar Reģionu komiteju par vispārīgiem vai konkrētiem jautājumiem.

                  Komiteja norāda termiņu, kurā Reģionu komiteja sniedz atzinumu.

                  Komiteja norāda termiņu, kurā Reģionu komiteja sniedz atzinumu.

                  Pieprasījumu apspriesties ar Reģionu komiteju
                        Parlaments apstiprina bez debatēm
                     .

                  Pieprasījumu apspriesties ar Reģionu komiteju
                        paziņo Parlamentam tā nākamajā sesijā un uzskata par apstiprinātu, ja vien politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti 24 stundu laikā pēc paziņošanas nepieprasa balsot par to
                     .

                  3.   Reģionu komitejas sniegtos atzinumus nodod atbildīgajai komitejai.

                  3.   Reģionu komitejas sniegtos atzinumus nodod atbildīgajai komitejai.

         Grozījums Nr. 166

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         140. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  140. pants

                  140. pants

                  Iestāžu nolīgumi

                  Iestāžu nolīgumi

                  1.   Parlaments var slēgt nolīgumus ar citām iestādēm saistībā ar Līgumu piemērošanu vai arī nolūkā uzlabot vai precizēt procedūras.

                  1.   Parlaments var slēgt nolīgumus ar citām iestādēm saistībā ar Līgumu piemērošanu vai arī nolūkā uzlabot vai precizēt procedūras.

                  Šie nolīgumi var būt kopīgu deklarāciju, vēstuļu apmaiņas vai rīcības kodeksu vai citu attiecīgu dokumentu veidā. Pēc tam, kad nolīgumus ir izskatījusi par konstitucionālajiem jautājumiem atbildīgā komiteja, un Parlaments tos ir apstiprinājis, Parlamenta priekšsēdētājs tos paraksta.
                        Tos var informatīvā nolūkā pievienot Reglamentam.

                  Šie nolīgumi var būt kopīgu deklarāciju, vēstuļu apmaiņas vai rīcības kodeksu vai citu attiecīgu dokumentu veidā. Pēc tam, kad nolīgumus ir izskatījusi par konstitucionālajiem jautājumiem atbildīgā komiteja un Parlaments tos ir apstiprinājis, Parlamenta priekšsēdētājs tos paraksta.

                  2.   Ja šie nolīgumi paredz grozījumus spēkā esošajās procesuālajās tiesībās vai pienākumos, nosaka jaunas tiesības un pienākumus deputātiem vai Parlamenta struktūrvienībām vai paredz Parlamenta Reglamenta grozījumus vai komentārus, pirms nolīguma parakstīšanas jautājumu nodod izskatīšanai atbildīgajā komitejā saskaņā ar 226. panta 2. līdz 6. punktu.

                  2.   Ja šie nolīgumi paredz grozījumus spēkā esošajās procesuālajās tiesībās vai pienākumos, nosaka jaunas tiesības un pienākumus deputātiem vai Parlamenta struktūrvienībām vai paredz Parlamenta Reglamenta grozījumus vai komentārus, pirms nolīguma parakstīšanas jautājumu nodod izskatīšanai atbildīgajā komitejā saskaņā ar 226. panta 2. līdz 6. punktu.

         Grozījums Nr. 167

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         141. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  141. pants

                  141. pants

                  Prasības iesniegšana Eiropas Savienības Tiesā

                  Prasības iesniegšana Eiropas Savienības Tiesā

                  1.   Termiņos, kas noteikti Līgumos un Eiropas Savienības Tiesas Statūtos attiecībā uz Eiropas Savienības iestādēm vai fizisku vai juridisku personu prasības iesniegšanu Eiropas Savienības Tiesā, Parlaments izskata Eiropas Savienības tiesību aktus un
                        īstenošanas pasākumus
                     , lai pārliecinātos, ka Līgumus, it īpaši attiecībā uz Parlamenta tiesībām, pilnībā ievēro.

                  1.   Termiņos, kas noteikti Līgumos un Eiropas Savienības Tiesas Statūtos attiecībā uz Eiropas Savienības iestādēm vai fizisku vai juridisku personu prasības iesniegšanu Eiropas Savienības Tiesā, Parlaments izskata Eiropas Savienības tiesību aktus un
                        to īstenošanu
                     , lai pārliecinātos, ka Līgumus, it īpaši attiecībā uz Parlamenta tiesībām, pilnībā ievēro.

                  2.   Atbildīgā komiteja sniedz Parlamentam ziņojumu, ja nepieciešams — mutiski, ja tā uzskata, ka ir pārkāptas Eiropas Savienības tiesības.

                  2.
                        Par juridiskajiem jautājumiem
                      atbildīgā komiteja sniedz Parlamentam ziņojumu, ja nepieciešams — mutiski, ja tā uzskata, ka ir pārkāptas Eiropas Savienības tiesības.
                        Vajadzības gadījumā tā var uzklausīt par attiecīgo jautājumu atbildīgās komitejas viedokli.

                  3.   Parlamenta priekšsēdētājs Parlamenta vārdā iesniedz prasību Eiropas Savienības Tiesā saskaņā ar
                        atbildīgās komitejas ieteikumu
                     .

                  3.   Parlamenta priekšsēdētājs Parlamenta vārdā iesniedz prasību Eiropas Savienības Tiesā saskaņā ar
                        ieteikumu, ko sniegusi par juridiskajiem jautājumiem atbildīgā komiteja
                     .

                  Nākamās sesijas sākumā viņš var ierosināt, lai
                        plenārsēdē
                      pieņem lēmumu par prasības uzturēšanu. Ja
                        plenārsēdē
                      ar nodoto balsu vairākumu nobalso pret prasības uzturēšanu, Parlamenta priekšsēdētājs to atsauc.

                  Nākamās sesijas sākumā viņš var ierosināt, lai
                        Parlaments
                      pieņem lēmumu par prasības uzturēšanu. Ja
                        Parlaments
                      ar nodoto balsu vairākumu nobalso pret prasības uzturēšanu, Parlamenta priekšsēdētājs to atsauc.

                  Ja Parlamenta priekšsēdētājs iesniedz prasību pretēji atbildīgās komitejas ieteikumam, nākamās sesijas sākumā viņš
                        ierosina
                     , lai
                        plenārsēdē
                      pieņem lēmumu par prasības uzturēšanu.

                  Ja Parlamenta priekšsēdētājs iesniedz prasību pretēji atbildīgās komitejas ieteikumam, nākamās sesijas sākumā viņš
                        prasa
                     , lai
                        Parlaments
                      pieņem lēmumu par prasības uzturēšanu.

                  4.   Parlamenta priekšsēdētājs pēc apspriešanās ar
                        atbildīgo
                      komiteju Parlamenta vārdā iesniedz apsvērumus vai iestājas lietā.

                  4.   Parlamenta priekšsēdētājs pēc apspriešanās ar komiteju
                        , kas atbildīga par juridiskajiem jautājumiem,
                      Parlamenta vārdā iesniedz apsvērumus vai iestājas lietā.

                  Ja priekšsēdētājs paredz nepievienoties atbildīgās komitejas ieteikumam, viņš par to attiecīgi informē atbildīgo komiteju un nodod jautājumu izskatīšanai Priekšsēdētāju konferencē, minot
                        šā lēmuma
                      iemeslus.

                  Ja priekšsēdētājs paredz nepievienoties
                        par juridiskajiem jautājumiem
                      atbildīgās komitejas ieteikumam, viņš par to attiecīgi informē atbildīgo komiteju un nodod jautājumu izskatīšanai Priekšsēdētāju konferencē, minot
                        šādas nepievienošanās
                      iemeslus.

                  Ja Priekšsēdētāju konference uzskata, ka Parlamentam izņēmuma kārtā nav jāiesniedz apsvērumi vai jāiestājas lietā, kas attiecas uz Parlamenta pieņemtā tiesību akta likumīgumu, jautājumu nekavējoties nodod izskatīšanai
                        plenārsēdē
                     .

                  Ja Priekšsēdētāju konference uzskata, ka Parlamentam izņēmuma kārtā nav jāiesniedz apsvērumi vai jāiestājas lietā, kas attiecas uz Parlamenta pieņemtā tiesību akta likumīgumu, jautājumu nekavējoties nodod izskatīšanai
                        Parlamentam
                     .

                        Steidzamos gadījumos priekšsēdētājs var veikt piesardzības pasākumus, lai ievērotu attiecīgās tiesas noteiktos termiņus. Šādos gadījumos cik vien iespējams drīz īsteno šajā punktā paredzēto procedūru.

                  Reglaments neliedz atbildīgajai komitejai lemt par atbilstīgiem procesuālajiem pasākumiem, lai steidzamos gadījumos tās ieteikums tiktu iesniegts laicīgi.

                  Reglaments neliedz atbildīgajai komitejai lemt par atbilstīgiem procesuālajiem pasākumiem, lai steidzamos gadījumos tās ieteikums tiktu iesniegts laicīgi.

                        108. panta 6. punkts nosaka īpašu procedūru Parlamenta lēmumam par tiesībām saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 218. panta 11. punktu pieprasīt Tiesai, lai tā sniedz atzinumu par starptautiska nolīguma atbilstību līgumiem. Šī norma ir “lex specialis”, kurai ir augstāks juridiskais spēks kā vispārējam 141. panta noteikumam.

                  Ja Parlaments izmanto savas tiesības Eiropas Savienības Tiesā un uz attiecīgo tiesību aktu neattiecas 141. pants, pēc analoģijas piemēro šajā pantā paredzēto procedūru.

                  Ja Parlaments izmanto savas tiesības Eiropas Savienības Tiesā un uz attiecīgo tiesību aktu neattiecas 141. pants, pēc analoģijas piemēro šajā pantā paredzēto procedūru.

                  4.a
                        Steidzamos gadījumos Parlamenta priekšsēdētājs, ja iespējams, pēc apspriešanās ar tās komitejas priekšsēdētāju un referentu, kura ir atbildīga par juridiskajiem jautājumiem, var veikt piesardzības pasākumus, lai ievērotu attiecīgos termiņus. Šādos gadījumos cik vien iespējams drīz īsteno 3. un 4. punktā paredzēto procedūru.

                  4.b
                        Par juridiskajiem jautājumiem atbildīgā komiteja nosaka principus, ko tā izmantos šā panta piemērošanā.

         Grozījums Nr. 168

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         143. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  143. pants

                  143. pants

                        Eiropas
                      lietu komiteju konference (COSAC)

                        Parlamentu Savienības
                      lietu komiteju konference (COSAC)

                  1.   Pēc Parlamenta priekšsēdētāja priekšlikuma Priekšsēdētāju konference ieceļ
                        delegāciju Eiropas lietu komiteju konferencei
                      un var tai piešķirt pilnvaras. Delegāciju vada Eiropas Parlamenta priekšsēdētāja vietnieks, kurš ir atbildīgs par attiecību uzturēšanu ar dalībvalstu parlamentiem, un par
                        institucionālajiem
                      jautājumiem atbildīgās komitejas priekšsēdētājs.

                  1.   Pēc Parlamenta priekšsēdētāja priekšlikuma Priekšsēdētāju konference ieceļ
                        locekļus Parlamenta delegācijai COSAC
                      un var tai piešķirt pilnvaras. Delegāciju vada Eiropas Parlamenta priekšsēdētāja vietnieks, kurš ir atbildīgs par attiecību uzturēšanu ar dalībvalstu parlamentiem, un par
                        konstitucionālajiem
                      jautājumiem atbildīgās komitejas priekšsēdētājs.

                  2.
                        Pārējos
                      delegācijas locekļus izraugās atkarībā no jautājumiem, kurus izskatīs
                        Eiropas lietu komiteju konferences
                      sanāksmē, un delegācijā, cik vien iespējams, darbojas par minētajiem jautājumiem atbildīgo komiteju pārstāvji.
                        Pēc katras sanāksmes delegācija iesniedz ziņojumu.

                  2.
                        Pārējos
                      delegācijas locekļus izraugās atkarībā no jautājumiem, kurus izskatīs
                        COSAC
                      sanāksmē, un delegācijā, cik vien iespējams, darbojas par minētajiem jautājumiem atbildīgo komiteju pārstāvji.

                  3.   Pienācīgi ņem vērā vispārējo politisko līdzsvaru Parlamentā.

                  3.   Pienācīgi ņem vērā vispārējo politisko līdzsvaru Parlamentā.

                  3.a
                        Pēc katras COSAC sanāksmes delegācija iesniedz ziņojumu Priekšsēdētāju konferencei.

         Grozījums Nr. 169

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         146. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  146. pants

                  146. pants

                  Parlamenta sasaukšana

                  Parlamenta sasaukšana

                  1.   Parlaments bez īpaša paziņojuma sanāk katru gadu marta otrajā otrdienā
                        un
                      pats nosaka, cik ilgi būs pārtraukumi starp gadskārtējām sesijām.

                  1.
                        Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 229. panta pirmo daļu
                      Parlaments bez īpaša paziņojuma sanāk katru gadu marta otrajā otrdienā
                        . Parlaments
                      pats nosaka, cik ilgi būs pārtraukumi starp gadskārtējām sesijām.

                  2.   Parlaments bez īpaša paziņojuma turklāt sanāk pirmajā otrdienā pēc tam, kad ir pagājis viens mēnesis kopš perioda, kas noteikts 1976. gada 20. septembra Akta 10. panta 1. punktā.

                  2.   Parlaments bez īpaša paziņojuma turklāt sanāk pirmajā otrdienā pēc tam, kad ir pagājis viens mēnesis kopš perioda, kas noteikts 1976. gada 20. septembra Akta 10. panta 1. punktā.

                  3.   Priekšsēdētāju konference, minot pamatotus iemeslus, var grozīt to pārtraukumu ilgumu, kuri ir noteikti saskaņā ar 1. punktu, vismaz divas nedēļas pirms Parlamenta iepriekš noteiktās gadskārtējās sesijas atsākšanas dienas, taču darba atsākšanu drīkst atlikt ne ilgāk kā uz divām nedēļām.

                  3.   Priekšsēdētāju konference, minot pamatotus iemeslus, var grozīt to pārtraukumu ilgumu, kuri ir noteikti saskaņā ar 1. punktu, vismaz divas nedēļas pirms Parlamenta iepriekš noteiktās gadskārtējās sesijas atsākšanas dienas, taču darba atsākšanu drīkst atlikt ne ilgāk kā uz divām nedēļām.

                  4.   Pēc apspriešanās ar Priekšsēdētāju konferenci Parlamenta priekšsēdētājs var ārpus kārtas sasaukt Parlamentu pēc tā deputātu vairākuma, Komisijas vai Padomes pieprasījuma.

                  4.   Pēc apspriešanās ar Priekšsēdētāju konferenci Parlamenta priekšsēdētājs var ārpus kārtas sasaukt Parlamentu pēc tā deputātu vairākuma, Komisijas vai Padomes pieprasījuma.

                  Steidzamos gadījumos ar Priekšsēdētāju konferences piekrišanu Parlamenta priekšsēdētājs var sasaukt Parlamentu ārpus kārtas.

                  Steidzamos gadījumos ar Priekšsēdētāju konferences piekrišanu Parlamenta priekšsēdētājs var sasaukt Parlamentu ārpus kārtas.

         Grozījums Nr. 170

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         148. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  148. pants

                  148. pants

                  Piedalīšanās sēdēs

                  Piedalīšanās sēdēs

                  1.   Katrā sēdē deputātiem parakstīšanai izliek apmeklējumu reģistru.

                  1.   Katrā sēdē deputātiem parakstīšanai izliek apmeklējumu reģistru.

                  2.   To deputātu vārdus, kuru
                        klātbūtni apliecina šis
                      apmeklējumu
                        reģistrs
                     ,
                        ieraksta
                      katras sēdes protokolā ar atzīmi “klātesošs”. To deputātu vārdus, kuru prombūtni Parlamenta priekšsēdētājs ir attaisnojis,
                        ieraksta
                      katras sēdes protokolā ar atzīmi “attaisnoti nepiedalās”.

                  2.   To deputātu vārdus, kuru
                        klātbūtne reģistrēta šajā
                      apmeklējumu
                        reģistrā
                     ,
                        norāda
                      katras sēdes protokolā ar atzīmi “klātesošs”. To deputātu vārdus, kuru prombūtni Parlamenta priekšsēdētājs ir attaisnojis,
                        norāda
                      katras sēdes protokolā ar atzīmi “attaisnoti nepiedalās”.

         Grozījums Nr. 171

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         149. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  149. pants

                  149. pants

                  Darba kārtības projekts

                  Darba kārtības projekts

                  1.   Pirms katras sesijas Priekšsēdētāju konference sagatavo darba kārtības projektu, pamatojoties uz Komiteju priekšsēdētāju konferences ieteikumiem
                        un ņemot vērā 37. pantā minēto apstiprināto Komisijas darba programmu
                     .

                  1.   Pirms katras sesijas Priekšsēdētāju konference sagatavo darba kārtības projektu, pamatojoties uz Komiteju priekšsēdētāju konferences ieteikumiem.

                  Komisija un Padome pēc Parlamenta priekšsēdētāja uzaicinājuma var piedalīties Priekšsēdētāju konferences apspriedēs par darba kārtības projektu.

                  Komisija un Padome pēc Parlamenta priekšsēdētāja uzaicinājuma var piedalīties Priekšsēdētāju konferences apspriedēs par darba kārtības projektu.

                  2.   Darba kārtības projektā var norādīt laiku, kad notiks balsošana par jautājumiem, kurus paredzēts izskatīt.

                  2.   Darba kārtības projektā var norādīt laiku, kad notiks balsošana par jautājumiem, kurus paredzēts izskatīt.

                  3.
                        Darba kārtības projektā var paredzēt laiku, kopumā ne vairāk kā sešdesmit minūtes, debatēm par cilvēktiesību, demokrātijas vai tiesiskuma principu pārkāpumiem saskaņā ar 135. pantu.

                  4.   Galīgo darba kārtības projektu
                        izdala
                      deputātiem vismaz trīs stundas pirms sesijas sākuma.

                  4.   Galīgo darba kārtības projektu
                        dara pieejamu
                      deputātiem vismaz trīs stundas pirms sesijas sākuma.

         Grozījums Nr. 172

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         150. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  150. pants

                  150. pants

                  Plenārsēdes procedūra, ja nav grozījumu un debašu

                  Plenārsēdes procedūra, ja nav grozījumu un debašu

                  1.
                        Visus tiesību aktu pr iekšlikumus (pirmajā lasījumā), kā arī visus nenormatīvo rezolūciju priekšlikumus, kas
                      ir
                        pieņemti komitejā
                     , mazāk nekā vienai desmitajai daļai komitejas locekļu balsojot pret
                        tiem
                     , iekļauj Parlamenta darba kārtības projektā pieņemšanai bez grozījumiem.

                  1.
                        Ja ziņojums komitejā
                      ir
                        pieņemts
                     , mazāk nekā vienai desmitajai daļai komitejas locekļu balsojot pret,
                        to
                      iekļauj Parlamenta darba kārtības projektā pieņemšanai bez grozījumiem.

                  Par šo jautājumu notiek viens balsojums, ja vien pirms galīgā darba kārtības projekta pieņemšanas politiskās grupas vai atsevišķi deputāti, kuri kopā pārstāv vienu desmito daļu no Parlamenta deputātiem, nav rakstiski prasījuši atļauju iesniegt grozījumus, un šādā gadījumā Parlamenta priekšsēdētājs nosaka grozījumu iesniegšanas termiņu.

                  Par šo jautājumu notiek viens balsojums, ja vien pirms galīgā darba kārtības projekta pieņemšanas politiskās grupas vai atsevišķi deputāti, kuri kopā pārstāv vienu desmito daļu no Parlamenta deputātiem, nav rakstiski prasījuši atļauju iesniegt grozījumus, un šādā gadījumā Parlamenta priekšsēdētājs nosaka grozījumu iesniegšanas termiņu.

                  2.   Par jautājumiem, kas ir iekļauti galīgajā darba kārtības projektā balsošanai bez grozījumiem, nenotiek debates, ja vien pēc Priekšsēdētāju konferences priekšlikuma vai pēc politiskās grupas vai vismaz 40 deputātu pieprasījuma Parlaments, sesijas sākumā pieņemot darba kārtību, nenolemj citādi.

                  2.   Par jautājumiem, kas ir iekļauti galīgajā darba kārtības projektā balsošanai bez grozījumiem, nenotiek debates, ja vien pēc Priekšsēdētāju konferences priekšlikuma vai pēc politiskās grupas vai vismaz 40 deputātu pieprasījuma Parlaments, sesijas sākumā pieņemot darba kārtību, nenolemj citādi.

                  3.   Gatavojot sesijas galīgo darba kārtības projektu, Priekšsēdētāju konference var ierosināt tajā iekļaut citus jautājumus bez grozījumiem un debatēm. Pieņemot darba kārtību, Parlaments šādus priekšlikumus nevar pieņemt, ja politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti ir iesnieguši rakstiskus iebildumus vismaz vienu stundu pirms sesijas sākuma.

                  3.   Gatavojot sesijas galīgo darba kārtības projektu, Priekšsēdētāju konference var ierosināt tajā iekļaut citus jautājumus bez grozījumiem un debatēm. Pieņemot darba kārtību, Parlaments šādus priekšlikumus nevar pieņemt, ja politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti ir iesnieguši rakstiskus iebildumus vismaz vienu stundu pirms sesijas sākuma.

                  4.   Ja kādu jautājumu izskata bez debatēm, referents vai atbildīgās komitejas priekšsēdētājs tieši pirms balsošanas var sniegt paziņojumu ne ilgāk par divām minūtēm.

                  4.   Ja kādu jautājumu izskata bez debatēm, referents vai atbildīgās komitejas priekšsēdētājs tieši pirms balsošanas var sniegt paziņojumu ne ilgāk par divām minūtēm.

         Grozījums Nr. 173

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         152. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                        152
                     . pants

                        149
                     .
                        a
                      pants

                  Darba kārtības pieņemšana un grozīšana

                  Darba kārtības pieņemšana un grozīšana

                  1.   Katras sesijas sākumā Parlaments pieņem
                        lēmumu par galīgo
                      darba kārtības
                        projektu.
                      Komiteja, politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti
                        var iesniegt grozījumu priekšlikumus. Šos
                      priekšlikumus iesniedz Parlamenta priekšsēdētājam vismaz vienu stundu pirms sesijas sākuma. Parlamenta priekšsēdētājs var dot vārdu katra priekšlikuma iesniedzējam, vienam runātājam
                        “par” un vienam — “pret” priekšlikumu. Uzstāšanās laiks ir viena minūte
                     .

                  1.   Katras sesijas sākumā Parlaments pieņem
                        darba kārtību. Grozījumus galīgajā
                      darba kārtības
                        projektā var ierosināt
                      komiteja, politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti
                        . Jebkādus šādus
                      priekšlikumus iesniedz Parlamenta priekšsēdētājam vismaz vienu stundu pirms sesijas sākuma. Parlamenta priekšsēdētājs var dot vārdu katra priekšlikuma iesniedzējam
                        un
                      vienam runātājam
                        , kas iestājas pret priekšlikumu; katram no viņiem tiek atvēlēta ne vairāk kā viena minūte
                     .

                  2.   Pieņemto darba kārtību vairs nevar grozīt, izņemot gadījumus, kad piemēro 154. vai 187. līdz 191. panta noteikumus vai ja grozījumus ierosina Parlamenta priekšsēdētājs.

                  2.   Pieņemto darba kārtību vairs nevar grozīt, izņemot gadījumus, kad piemēro 154. vai 187. līdz 191. panta noteikumus vai ja grozījumus ierosina Parlamenta priekšsēdētājs.

                  Ja priekšlikumu attiecībā uz procedūru par grozījumiem darba kārtībā noraida, to nevar iesniegt atkārtoti tās pašas sesijas laikā.

                  Ja priekšlikumu attiecībā uz procedūru par grozījumiem darba kārtībā noraida, to nevar iesniegt atkārtoti tās pašas sesijas laikā.

                  3.   Pirms sēdes beigām Parlamenta priekšsēdētājs paziņo Parlamentam nākamās sēdes datumu, laiku un darba kārtību.

                  3.   Pirms sēdes beigām Parlamenta priekšsēdētājs paziņo Parlamentam nākamās sēdes datumu, laiku un darba kārtību.

                     Šis pants tiek pārcelts uzreiz aiz 149. panta, jo tas attiecas uz darba kārtības projektu.

         Grozījums Nr. 174

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         153.a pants (jauns)

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                        153.a pants

                        Politiskās grupas pieprasītas debates par aktuāliem jautājumiem

                  1.
                        Katras sesijas darba kārtības projektā paredz vienu vai divus vismaz 60 minūtes ilgus periodus debatēm par Eiropas Savienības politikai īpaši nozīmīgu aktuālu jautājumu.

                  2.
                        Katrai politiskajai grupai ir tiesības reizi gadā pēc savas izvēles ierosināt aktuālu jautājumu vismaz vienām šādām debatēm. Priekšsēdētāju konference nodrošina, ka minētās tiesības tiek taisnīgi sadalītas starp politiskajām grupām vienu gadu ilgā nepārtrauktā periodā.

                  3.
                        Politiskās grupas pēc savas izvēles izraudzīto aktuālo jautājumu iesniedz Parlamenta priekšsēdētājam rakstiski, pirms Priekšsēdētāju konference sagatavo galīgo darba kārtības projektu. Pilnībā ievēro 38. panta 1. punktu par Līguma par Eiropas Savienību 6. pantā minētajām tiesībām, brīvībām un principiem, kā arī šā Līguma 2. pantā noteiktās vērtības.

                  4.
                        Priekšsēdētāju konference nosaka laiku šādu debašu rīkošanai. Ar balsu vairākumu, kuras nodevušas četras piektdaļas Parlamenta deputātu, tā var pieņemt lēmumu noraidīt grupas ierosinātā jautājuma izskatīšanu.

                  5.
                        Debates atklāj tās politiskās grupas pārstāvis, kura ierosinājusi aktuālo jautājumu. Uzstāšanās laiku, kas seko debašu atklāšanai, sadala saskaņā ar 162. panta 4. un 5. punktu.

                  6.
                        Debašu noslēgumā rezolūciju nepieņem.

         Grozījums Nr. 175

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         154. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  154. pants

                  154. pants

                  Steidzami gadījumi

                  Steidzami gadījumi

                  1.   Parlamenta priekšsēdētājs, komiteja, politiskā grupa, vismaz 40 deputāti, Komisija vai Padome var
                        ierosināt
                     , lai Parlaments saskaņā ar 47. panta 1. punktu rīko
                        steidzamu apspriešanu par priekšlikumu, par kuru jāapspriežas ar Parlamentu
                     . Šāds pieprasījums jāiesniedz rakstiski, un tam jābūt pamatotam.

                  1.   Parlamenta priekšsēdētājs, komiteja, politiskā grupa, vismaz 40 deputāti, Komisija vai Padome var
                        pieprasīt
                     , lai Parlaments saskaņā ar 47. panta 1. punktu rīko
                        tam iesniegtā priekšlikuma steidzamu apspriešanu
                     . Šāds pieprasījums jāiesniedz rakstiski, un tam jābūt pamatotam.

                  2.   Tiklīdz Parlamenta priekšsēdētājs saņem pieprasījumu rīkot steidzamu apspriešanu, viņš par to informē Parlamentu. Balsošana par šo pieprasījumu notiek tās sēdes sākumā, kas notiek pēc sēdes, kuras laikā paziņoja par šo pieprasījumu, ar nosacījumu, ka priekšlikums, uz kuru pieprasījums attiecas, ir izdalīts oficiālajās valodās. Ja ir saņemti vairāki pieprasījumi rīkot steidzamu apspriešanu par vienu un to pašu jautājumu, lēmums par pieprasījuma pieņemšanu vai noraidīšanu attiecas uz visiem pieprasījumiem par vienu un to pašu jautājumu.

                  2.   Tiklīdz Parlamenta priekšsēdētājs saņem pieprasījumu rīkot steidzamu apspriešanu, viņš par to informē Parlamentu. Balsošana par šo pieprasījumu notiek tās sēdes sākumā, kas notiek pēc sēdes, kuras laikā paziņoja par šo pieprasījumu, ar nosacījumu, ka priekšlikums, uz kuru pieprasījums attiecas, ir izdalīts oficiālajās valodās. Ja ir saņemti vairāki pieprasījumi rīkot steidzamu apspriešanu par vienu un to pašu jautājumu, lēmums par pieprasījuma pieņemšanu vai noraidīšanu attiecas uz visiem pieprasījumiem par vienu un to pašu jautājumu.

                  3.   Pirms balsošanas dod
                        vārdu
                      pieprasījuma iesniedzējam, vienam runātājam
                        “par” un vienam runātājam
                     “pret”, kā arī atbildīgās komitejas priekšsēdētājam un/vai referentam, ne vairāk kā trīs minūtes
                        katram
                     .

                  3.   Pirms balsošanas
                        vārdu
                      dod
                        tikai
                      pieprasījuma iesniedzējam, vienam runātājam “pret”, kā arī atbildīgās komitejas priekšsēdētājam un/vai referentam,
                        katram no viņiem atvēlot
                      ne vairāk kā trīs minūtes.

                  4.   Jautājumus, par kuriem ir pieņemts lēmums, ka tie jāizskata steidzamā kārtā, izskata pirms visiem pārējiem darba kārtības punktiem. Parlamenta priekšsēdētājs nosaka laiku, kad tos apspriedīs un kad par tiem balsos.

                  4.   Jautājumus, par kuriem ir pieņemts lēmums, ka tie jāizskata steidzamā kārtā, izskata pirms visiem pārējiem darba kārtības punktiem. Parlamenta priekšsēdētājs nosaka laiku, kad tos apspriedīs un kad par tiem balsos.

                  5.
                        Steidzamu apspriešanu
                      var
                        rīkot
                      bez ziņojuma sagatavošanas vai izņēmuma gadījumā — pamatojoties uz atbildīgās komitejas mutisku ziņojumu.

                  5.
                        Steidzamības procedūru
                      var
                        piemērot
                      bez ziņojuma sagatavošanas vai izņēmuma gadījumā — pamatojoties uz atbildīgās komitejas mutisku ziņojumu.

                        Ja piemēro steidzamības procedūru un notiek sarunas starp iestādēm, 73. un 73.a pantu nepiemēro. Pēc analoģijas piemēro 73.d pantu.

         Grozījums Nr. 176

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         156. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  156. pants

                  156. pants

                  Termiņi

                  Termiņi

                  Izņemot steidzamos gadījumus, kas minēti 135. un 154. pantā, teksta apspriešanu un balsošanu par to var sākt tikai tad, ja tas ir
                        izdalīts
                      vismaz divdesmit četras stundas iepriekš.

                  Izņemot steidzamos gadījumus, kas minēti 135. un 154. pantā, teksta apspriešanu un balsošanu par to var sākt tikai tad, ja tas ir
                        darīts pieejams
                      vismaz divdesmit četras stundas iepriekš.

         Grozījums Nr. 177

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         157. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  157. pants

                  157. pants

                  Pieeja sēžu zālei

                  Pieeja sēžu zālei

                  1.   Sēžu zālē var ienākt tikai Parlamenta deputāti, Komisijas un Padomes locekļi, Parlamenta ģenerālsekretārs, darbinieki, kuru klātbūtne nepieciešama darba pienākumu veikšanai, un
                        eksperti vai Eiropas Savienības ierēdņi
                     .

                  1.   Sēžu zālē var ienākt tikai Parlamenta deputāti, Komisijas un Padomes locekļi, Parlamenta ģenerālsekretārs, darbinieki, kuru klātbūtne nepieciešama darba pienākumu veikšanai, un
                        Parlamenta priekšsēdētāja uzaicinātās personas
                     .

                  2.   Sēžu zāles balkonā var ienākt tikai tie, kuriem Parlamenta priekšsēdētājs vai ģenerālsekretārs ir noteiktajā kārtībā izsniedzis caurlaidi.

                  2.   Sēžu zāles balkonā var ienākt tikai tie, kuriem Parlamenta priekšsēdētājs vai ģenerālsekretārs ir noteiktajā kārtībā izsniedzis caurlaidi.

                  3.   Apmeklētāji sēž sēžu zāles balkonā un ievēro klusumu. Visus, kuri izrāda piekrišanu vai neapmierinātību, sēžu zāles tehniskie darbinieki nekavējoties izraida.

                  3.   Apmeklētāji sēž sēžu zāles balkonā un ievēro klusumu. Visus, kuri izrāda piekrišanu vai neapmierinātību, sēžu zāles tehniskie darbinieki nekavējoties izraida.

         Grozījums Nr. 178

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         158. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  158. pants

                  158. pants

                  Valodu lietojums

                  Valodu lietojums

                  1.   Visus Parlamenta dokumentus sagatavo oficiālajās valodās.

                  1.   Visus Parlamenta dokumentus sagatavo oficiālajās valodās.

                  2.   Parlamentā visiem deputātiem ir tiesības izteikties viņu izraudzītajā oficiālajā valodā. Uzstāšanos kādā no oficiālajām valodām sinhroni tulko visās pārējās oficiālajās valodās un jebkurā citā valodā, ko Prezidijs uzskata par vajadzīgu.

                  2.   Parlamentā visiem deputātiem ir tiesības izteikties viņu izraudzītajā oficiālajā valodā. Uzstāšanos kādā no oficiālajām valodām sinhroni tulko visās pārējās oficiālajās valodās un jebkurā citā valodā, ko Prezidijs uzskata par vajadzīgu.

                  3.   Komiteju un delegāciju sanāksmēs sinhroni tulko no tām oficiālajām valodām, kuras lieto un kuras pieprasa komitejas vai delegācijas pastāvīgie locekļi un aizstājēji, un šajās valodās.

                  3.   Komiteju un delegāciju sanāksmēs sinhroni tulko no tām oficiālajām valodām, kuras lieto un kuras pieprasa komitejas vai delegācijas pastāvīgie locekļi un aizstājēji, un šajās valodās.

                  4.   Komiteju vai delegāciju sanāksmēs ārpus parastajām darba vietām nodrošina mutisko tulkojumu no un uz to deputātu valodām, kuri ir apstiprinājuši, ka viņi piedalīsies sanāksmē. Izņēmuma gadījumos šos noteikumus var pielāgot
                        , ja komiteju un delegāciju locekļi par to vienojas
                     .
                        Domstarpību gadījumā lēmumu pieņem Prezidijs
                     .

                  4.   Komiteju vai delegāciju sanāksmēs ārpus parastajām darba vietām nodrošina mutisko tulkojumu no un uz to deputātu valodām, kuri ir apstiprinājuši, ka viņi piedalīsies sanāksmē. Izņēmuma gadījumos šos noteikumus var pielāgot.
                        Prezidijs pieņem vajadzīgos noteikumus
                     .

                        Ja pēc balsošanas rezultātu paziņošanas izrādās, ka dažādās valodās rakstītie teksti pilnībā nesakrīt, Parlamenta priekš sēdētājs saskaņā ar 184. panta 5. punktu lemj, vai paziņotais rezultāts ir spēkā. Ja Parlamenta priekšsēdētājs apstiprina rezultāta spēkā esamību, viņš nosaka, kuras valodas variantu uzskata par pieņemtu. Tomēr sākotnējo tekstu ne vienmēr var uzskatīt par oficiālo tekstu, jo iespējams, ka teksti, kas rakstīti citās valodās, visi atšķiras no sākotnējā teksta.

                  4.a
                        Pēc tam, kad ir paziņoti balsošanas rezultāti, Parlamenta priekšsēdētājs lemj par jebkādiem pieprasījumiem attiecībā uz dažādo valodu versiju iespējamām neatbilstībām.

         Grozījums Nr. 179

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         159. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  159. pants

                  159. pants

                  Pārejas noteikumi

                  Pārejas noteikumi

                  1.   Pārejas laikā līdz astotā sasaukuma beigām (20) ir pieļaujamas atkāpes no 158. panta, ja, neraugoties uz atbilstīgi veiktajiem pasākumiem, kādā no oficiālajām valodām nav pieejams pietiekams skaits tulku vai tulkotāju.

                  1.   Pārejas laikā līdz astotā sasaukuma beigām (20) ir pieļaujamas atkāpes no 158. panta, ja, neraugoties uz atbilstīgi veiktajiem pasākumiem, kādā no oficiālajām valodām nav pieejams pietiekams skaits tulku vai tulkotāju.

                  2.   Prezidijs pēc ģenerālsekretāra priekšlikuma nosaka, vai attiecībā uz katru attiecīgo oficiālo valodu pastāv 1. punktā minētie nosacījumi, un ik pēc sešiem mēnešiem pārskata savu lēmumu
                        , ņemot vērā ģenerālsekretāra ziņojumu par sasniegto
                     . Prezidijs pieņem vajadzīgos īstenošanas noteikumus.

                  2.   Prezidijs pēc ģenerālsekretāra priekšlikuma
                        un pienācīgi ņemot vērā 3. punktā paredzēto kārtību,
                      nosaka, vai attiecībā uz katru attiecīgo oficiālo valodu pastāv 1. punktā minētie nosacījumi, un ik pēc sešiem mēnešiem
                        , pamatojoties uz ģenerālsekretāra iesniegto progresa ziņojumu,
                      pārskata savu lēmumu. Prezidijs pieņem vajadzīgos īstenošanas noteikumus.

                  3.   Piemēro īpašus pagaidu noteikumus par to tiesību aktu sagatavošanu, kurus, ņemot vērā Līgumus, ir pieņēmusi Padome
                        , izņemot regulas, kuras Eiropas Parlaments un Padome pieņem kopīgi
                     .

                  3.   Piemēro īpašus pagaidu noteikumus par to tiesību aktu sagatavošanu, kurus, ņemot vērā Līgumus, ir pieņēmusi Padome.

                  4.   Pēc Prezidija pamatota ieteikuma Parlaments jebkurā laikā var nolemt šo pantu atcelt pirms paredzētā termiņa vai 1. punktā norādītā laikposma beigās tā darbību pagarināt.

                  4.   Pēc Prezidija pamatota ieteikuma Parlaments jebkurā laikā var nolemt šo pantu atcelt pirms paredzētā termiņa vai 1. punktā norādītā laikposma beigās tā darbību pagarināt.

         Grozījums Nr. 180

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         160. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  160. pants

                  160. pants

                  Dokumentu izplatīšana

                  Dokumentu izplatīšana

                  Dokumentus, par kuriem notiek debates un par kuriem Parlaments pieņem lēmumus,
                        drukā un izdala
                      deputātiem.
                        Šo dokumentu sarakstu publicē Parlamenta sēžu protokolā.

                  Dokumentus, par kuriem notiek debates un par kuriem Parlaments pieņem lēmumus,
                        dara pieejamus
                      deputātiem.

                  Neierobežojot pirmās daļas piemērošanu, deputātiem un politiskajām grupām ir tieša pieeja Parlamenta iekšējai datorsistēmai, ar kuras palīdzību iespējams iepazīties ar visiem nekonfidenciālajiem sagatavošanā esošajiem dokumentiem (ziņojuma projektiem, ieteikuma projektiem, atzinuma projektiem, darba dokumentiem, komitejai iesniegtajiem grozījumiem).

                  Neierobežojot pirmās daļas piemērošanu, deputātiem un politiskajām grupām ir tieša pieeja Parlamenta iekšējai datorsistēmai, ar kuras palīdzību iespējams iepazīties ar visiem nekonfidenciālajiem sagatavošanā esošajiem dokumentiem (ziņojuma projektiem, ieteikuma projektiem, atzinuma projektiem, darba dokumentiem, komitejai iesniegtajiem grozījumiem).

         Grozījums Nr. 181

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         162. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  162. pants

                  162. pants

                  Uzstāšanās laika sadale

                  Uzstāšanās laika sadale

                  1.   Priekšsēdētāju konference var ierosināt, lai debatēs uzstāšanās laiku sadalītu. Par šo priekšlikumu Parlaments pieņem lēmumu bez debatēm.

                  1.   Priekšsēdētāju konference var ierosināt, lai debatēs uzstāšanās laiku sadalītu. Par šo priekšlikumu Parlaments pieņem lēmumu bez debatēm.

                  2.   Deputāti var uzstāties tikai tad, ja Parlamenta priekšsēdētājs viņiem ir devis vārdu. Runātājs uzstājas no savas vietas un uzrunā Parlamenta priekšsēdētāju. Ja kāds runātājs novirzās no temata, Parlamenta priekšsēdētājs viņam par to aizrāda.

                  2.   Deputāti var uzstāties tikai tad, ja Parlamenta priekšsēdētājs viņiem ir devis vārdu. Runātājs uzstājas no savas vietas un uzrunā Parlamenta priekšsēdētāju. Ja kāds runātājs novirzās no temata, Parlamenta priekšsēdētājs viņam par to aizrāda.

                  3.
                        Priekšsēdētājs
                      īpaši iedalītā debašu laika pirmajai daļai var sagatavot runātāju sarakstu ar vienu vai vairākām runātāju kārtām, iekļaujot tajā visas politiskās grupas, kas vēlas izteikties, un ņemot vērā to lielumu
                        , kā arī vienu pie politiskajām grupām nepiederošo deputātu
                     .

                  3.
                        Priekšsēdētājs
                      īpaši iedalītā debašu laika pirmajai daļai var sagatavot runātāju sarakstu ar vienu vai vairākām runātāju kārtām, iekļaujot tajā visas politiskās grupas, kas vēlas izteikties, un ņemot vērā to lielumu.

                  4.   Šīs debašu daļas uzstāšanās laiku sadala atbilstoši šādiem kritērijiem:

                  4.   Šīs debašu daļas uzstāšanās laiku sadala atbilstoši šādiem kritērijiem:

                              a)

                              pirmo uzstāšanās laika daļu sadala vienlīdzīgi visām politiskajām grupām;

                              a)

                              pirmo uzstāšanās laika daļu sadala vienlīdzīgi visām politiskajām grupām;

                              b)

                              otro uzstāšanās laika daļu sadala politiskajām grupām proporcionāli deputātu skaitam tajās;

                              b)

                              otro uzstāšanās laika daļu sadala politiskajām grupām proporcionāli deputātu skaitam tajās;

                              c)

                              pie politiskajām grupām nepiederošajiem deputātiem piešķir kopumā tādu uzstāšanās laiku, kas ir aprēķināts, ņemot vērā katrai politiskajai grupai piešķirto laiku saskaņā ar a) un b) apakšpunktu.

                              c)

                              pie politiskajām grupām nepiederošajiem deputātiem piešķir kopumā tādu uzstāšanās laiku, kas ir aprēķināts, ņemot vērā katrai politiskajai grupai piešķirto laiku saskaņā ar a) un b) apakšpunktu.

                              ca)

                                    sadalot uzstāšanās plenārsēdē laiku, ņem vērā to, ka deputātiem ar invaliditāti var būt nepieciešams ilgāks laiks.

                  5.   Ja vairākiem darba kārtības jautājumiem ir piešķirts kopējs uzstāšanās laiks, politiskās grupas paziņo Parlamenta priekšsēdētājam, cik daudz no piešķirtā laika tās paredz veltīt katram jautājumam. Parlamenta priekšsēdētājs nodrošina piešķirtā uzstāšanās laika ievērošanu.

                  5.   Ja vairākiem darba kārtības jautājumiem ir piešķirts kopējs uzstāšanās laiks, politiskās grupas paziņo Parlamenta priekšsēdētājam, cik daudz no piešķirtā laika tās paredz veltīt katram jautājumam. Parlamenta priekšsēdētājs nodrošina piešķirtā uzstāšanās laika ievērošanu.

                  6.   Pārējo debatēm paredzēto laiku iepriekš īpaši nepiešķir. Taču parasti priekšsēdētājs
                        aicina
                      deputātus uzstāties ne ilgāk kā vienu minūti. Priekšsēdētājs cik vien
                        tas ir
                      iespējams nodrošina, ka pēc kārtas tiek uzklausīti runātāji ar dažādiem politiskajiem uzskatiem un no dažādām dalībvalstīm.

                  6.   Pārējo debatēm paredzēto laiku iepriekš īpaši nepiešķir. Taču parasti priekšsēdētājs
                        var aicināt
                      deputātus uzstāties ne ilgāk kā vienu minūti. Priekšsēdētājs cik vien iespējams nodrošina, ka pēc kārtas tiek uzklausīti runātāji ar dažādiem politiskajiem uzskatiem un no dažādām dalībvalstīm.

                  7.   Pēc pieprasījuma vārdu vispirms var piešķirt atbildīgās komitejas priekšsēdētājam vai referentam un politisko grupu priekšsēdētājiem, kas vēlas izteikties savas politiskās grupas vārdā, vai runātājiem, kuri viņus aizstāj.

                  7.   Pēc pieprasījuma
                        Parlamenta priekšsēdētājs
                      vārdu vispirms var piešķirt atbildīgās komitejas priekšsēdētājam vai referentam un politisko grupu priekšsēdētājiem, kas vēlas izteikties savas politiskās grupas vārdā, vai runātājiem, kuri viņus aizstāj.

                  8.   Parlamenta priekšsēdētājs var dot vārdu deputātiem, kuri cita deputāta uzstāšanās laikā, paceļot zilo kartīti, pauž vēlmi uzdot runātājam jautājumu, kas nav ilgāks par pusminūti, ja runātājs tam piekrīt un Parlamenta priekšsēdētājs ir pārliecināts, ka tas neizjauks debašu norisi.

                  8.   Parlamenta priekšsēdētājs var dot vārdu deputātiem, kuri cita deputāta uzstāšanās laikā, paceļot zilo kartīti, pauž vēlmi uzdot runātājam jautājumu, kas nav ilgāks par pusminūti
                        un ir saistīts ar minētā runātāja teikto
                     , ja runātājs tam piekrīt un Parlamenta priekšsēdētājs ir pārliecināts, ka tas neizjauks debašu norisi
                        un ka secīga zilo kartīšu pacelšana, lai uzdotu jautājumus, neradīs lielu nelīdzsvarotību attiecībā uz to, kā, deputātiem uzstājoties, ir pārstāvētas politiskās grupas
                     .

                  9.   Uzstāšanās par sēdes protokolu, priekšlikumiem attiecībā uz procedūru, grozījumiem galīgajā darba kārtības projektā vai grozījumiem darba kārtībā nedrīkst pārsniegt vienu minūti.

                  9.   Uzstāšanās par sēdes protokolu, priekšlikumiem attiecībā uz procedūru, grozījumiem galīgajā darba kārtības projektā vai grozījumiem darba kārtībā nedrīkst pārsniegt vienu minūti.

                  10.
                        Parlamenta priekšsēdētājs, neierobežojot citas savas pilnvaras attiecībā uz disciplīnu, no sēžu stenogrammām var svītrot to deputātu uzstāšanās, kuri nav saņēmuši uzaicinājumu uzstāties vai kuri ir pārsnieguši viņiem atvēlēto uzstāšanās laiku.

                  11.   Komisijai un Padomei dod vārdu debatēs par ziņojumu uzreiz pēc tam, kad referents to ir nolasījis. Komisija, Padome un referents var izteikties vēlreiz, it īpaši, lai atbildētu uz deputātu uzstāšanos.

                  11.   Komisijai un Padomei dod vārdu debatēs par ziņojumu uzreiz pēc tam, kad referents to ir nolasījis. Komisija, Padome un referents var izteikties vēlreiz, it īpaši, lai atbildētu uz deputātu uzstāšanos.

                  12.   Deputāti, kas nav izteikušies debatēs, ne biežāk kā vienu reizi sesijā var iesniegt rakstisku deklarāciju, kura nepārsniedz 200 vārdus, un to pievieno debašu stenogrammai.

                  12.   Deputāti, kas nav izteikušies debatēs, ne biežāk kā vienu reizi sesijā var iesniegt rakstisku deklarāciju, kura nepārsniedz 200 vārdus, un to pievieno debašu stenogrammai.

                  13.
                        Neskarot
                      Līguma par Eiropas Savienības darbību 230. pantu, Parlamenta priekšsēdētājs cenšas vienoties ar Komisiju, Padomi un Eiropadomes priekšsēdētāju par tiem piemērotu uzstāšanās laika sadalījumu.

                  13.
                        Pienācīgi ņemot vērā
                      Līguma par Eiropas Savienības darbību 230. pantu, Parlamenta priekšsēdētājs cenšas vienoties ar Komisiju, Padomi un Eiropadomes priekšsēdētāju par tiem piemērotu uzstāšanās laika sadalījumu.

         Grozījums Nr. 182

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         164.a pants (jauns)

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                        164.a pants

                        Parlamenta darba traucēšanas novēršana

                        Parlamenta priekšsēdētājam ir tiesības izbeigt pārmērīgu daudzu priekšlikumu iesniegšanu, piemēram, attiecībā uz Reglamenta neievērošanu, procedūru, balsojuma skaidrojumiem un pieprasījumiem balsot atsevišķi, pa daļām vai pēc saraksta, ja viņš ir pārliecināts, ka minēto priekšlikumu nepārprotams mērķis un iespējamais iznākums ir Parlamenta procedūru ilgstoša un nopietna traucēšana vai citu deputātu tiesību ierobežošana.

                     (3. nodaļā “Sēžu norises vispārējie noteikumi”)

         Grozījums Nr. 183

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         165. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  165. pants

                  165. pants

                  Tūlītēji pasākumi

                  Tūlītēji pasākumi

                  1.   Parlamenta priekšsēdētājs aizrāda ikvienam deputātam, kurš traucē normālu sēdes norisi
                        un
                      kurš neievēro 11. pantā paredzētos noteikumus.

                  1.   Parlamenta priekšsēdētājs aizrāda ikvienam deputātam, kurš traucē normālu sēdes norisi
                        vai
                      kurš neievēro 11. pantā paredzētos noteikumus.

                  2.   Atkārtotos gadījumos Parlamenta priekšsēdētājs izsaka aizrādījumu, kuru ieraksta protokolā.

                  2.   Atkārtotos gadījumos Parlamenta priekšsēdētājs izsaka aizrādījumu, kuru ieraksta protokolā.

                  3.   Ja traucēšana turpinās vai pēc vēl viena traucējuma Parlamenta priekšsēdētājs var traucētājam liegt vārdu un viņu izraidīt no zāles uz visu atlikušo sēdes laiku. Īpaši nopietnos gadījumos viņš var arī piemērot pēdējo minēto sodu nekavējoties un bez otrreizēja aizrādījuma. Ģenerālsekretārs ar sēžu zāles tehnisko darbinieku un vajadzības gadījumā ar Parlamenta drošības dienesta palīdzību nekavējoties nodrošina šāda disciplinārā soda piemērošanu.

                  3.   Ja traucēšana turpinās vai pēc vēl viena traucējuma Parlamenta priekšsēdētājs var traucētājam liegt vārdu un viņu izraidīt no zāles uz visu atlikušo sēdes laiku. Īpaši nopietnos gadījumos viņš var arī piemērot pēdējo minēto sodu nekavējoties un bez otrreizēja aizrādījuma. Ģenerālsekretārs ar sēžu zāles tehnisko darbinieku un vajadzības gadījumā ar Parlamenta drošības dienesta palīdzību nekavējoties nodrošina šāda disciplinārā soda piemērošanu.

                  4.   Ja sēdes laikā notiek nekārtības, kuras traucē turpināt debates, Parlamenta priekšsēdētājs, lai nodibinātu kārtību, uz zināmu laiku pārtrauc sēdi vai to slēdz. Ja Parlamenta priekšsēdētāja teiktajā neieklausās, viņš atstāj savu vietu, un tas nozīmē, ka sēde pārtraukta. Sēdes darbu atsāk pēc Parlamenta priekšsēdētāja uzaicinājuma.

                  4.   Ja sēdes laikā notiek nekārtības, kuras traucē turpināt debates, Parlamenta priekšsēdētājs, lai nodibinātu kārtību, uz zināmu laiku pārtrauc sēdi vai to slēdz. Ja Parlamenta priekšsēdētāja teiktajā neieklausās, viņš atstāj savu vietu, un tas nozīmē, ka sēde
                        ir
                      pārtraukta. Sēdes darbu atsāk pēc Parlamenta priekšsēdētāja uzaicinājuma.

                  4.a
                        Parlamenta priekšsēdētājs var pieņemt lēmumu pārtraukt sēdes tiešraidi neslavu ceļošas, rasistiskas vai ksenofobiskas deputātu runas vai izturēšanās gadījumā.

                  4.b
                        Parlamenta priekšsēdētājs var pieņemt lēmumu dzēst no Parlamenta sēžu audiovizuālajiem ierakstiem tās deputāta runas daļas, kuras satur neslavu ceļošus, rasistiskus vai ksenofobiskus izteikumus.

                        Minētais lēmums stājas spēkā nekavējoties. Tomēr šādu lēmumu apstiprina Prezidijs ne vēlāk kā četru nedēļu laikā pēc tā pieņemšanas vai, ja Prezidijam šajā periodā nav sanāksmju, savā nākamajā sanāksmē.

                  5.   Pilnvaras, kas noteiktas no 1. līdz 4. punktam, pēc analoģijas piešķir struktūrvienību, komiteju un delegāciju sanāksmju vadītājiem atbilstīgi Reglamentam.

                  5.   Pilnvaras, kas noteiktas no 1. līdz 4.
                        b
                      punktam, pēc analoģijas piešķir struktūrvienību, komiteju un delegāciju sanāksmju vadītājiem atbilstīgi Reglamentam.

                  6.   Atsevišķos gadījumos, ņemot vērā deputātu rīcības noteikumu neievērošanas gadījuma nopietnību, sēdes vadītājs ne vēlāk kā nākamajā sesijā vai nākamajā attiecīgās struktūrvienības, komitejas vai delegācijas sanāksmē var prasīt Parlamenta priekšsēdētājam piemērot 166. pantu.

                  6.   Atsevišķos gadījumos, ņemot vērā deputātu rīcības noteikumu neievērošanas gadījuma nopietnību, sēdes vadītājs ne vēlāk kā nākamajā sesijā vai nākamajā attiecīgās struktūrvienības, komitejas vai delegācijas sanāksmē var prasīt Parlamenta priekšsēdētājam piemērot 166. pantu.

         Grozījums Nr. 184

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         166. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  166. pants

                  166. pants

                  Sankcijas

                  Sankcijas

                  1.   Ja kāds deputāts
                        īpaši
                      nopietni
                        traucē sēdes norisi vai
                      traucē Parlamenta darbu, neievērojot
                        9
                     . pantā noteiktos principus, Parlamenta priekšsēdētājs
                        pēc attiecīgā deputāta uzklausīšanas
                      pieņem
                        motivētu
                      lēmumu,
                        ar kuru paziņo piemērotās
                      sankcijas
                        , un pirms lēmuma paziņošanas plenārsēdē dara šo lēmumu zināmu ieinteresētajai personai un to struktūrvienību, komisiju un delegāciju vadītājiem, kurās minētā persona strādā
                     .

                  1.   Ja kāds deputāts nopietni traucē Parlamenta darbu, neievērojot
                        11
                     . pantā noteiktos principus, Parlamenta priekšsēdētājs pieņem
                        argumentētu
                      lēmumu,
                        kurā noteiktas atbilstošās
                      sankcijas.

                        Pirms šāda lēmuma pieņemšanas Parlamenta priekšsēdētājs aicina attiecīgo deputātu iesniegt rakstiskus apsvērumus. Izņēmuma gadījumos Parlamenta priekšsēdētājs var pieņemt lēmumu rīkot attiecīgā deputāta mutisku uzklausīšanu.

                        Lēmumu attiecīgajam deputātam paziņo ar ierakstītas vēstules vai steidzamos gadījumos — ar sēžu zāles tehnisko darbinieku starpniecību.

                        Pēc lēmuma paziņošanas attiecīgajam deputātam Parlamenta priekšsēdētājs jebkādas deputātam noteiktās sankcijas paziņo Parlamentā, kā arī informē par šīm sankcijām to struktūrvienību, komisiju un delegāciju vadītājus, kurās šis deputāts darbojas.

                        Tiklīdz par sankcijām ir pieņemts galīgais lēmums, to viegli pamanāmā veidā publicē Parlamenta tīmekļa vietnē, un šis lēmums tur ir pieejams līdz attiecīgā sasaukuma beigām.

                  2.   Novērotās izturēšanās vērtēšanā jāņem vērā, vai tā ir atsevišķs gadījums, tā atkārtojas vai ir pastāvīga, kā arī tās nopietnība
                        , pamatojoties uz pamatnostādnēm, kas pievienotas Reglamentam

                      (21).

                  2.   Novērotās izturēšanās vērtēšanā jāņem vērā, vai tā ir atsevišķs gadījums, tā atkārtojas vai ir pastāvīga, kā arī tās nopietnība.

                        Ir jānošķir vizuāla rakstura rīcība, kas var būt paciešama ar nosacījumu, ka tā nav aizskaroša, neslavu ceļoša, rasistiska vai ksenofobiska un nepārsniedz saprāta robežas, un tāda rīcība, kura aktīvi traucē Parlamenta darbu.

                  3.   Sankcijas var iekļaut vienu vai vairākus pasākumus:

                  3.   Sankcijas var iekļaut vienu vai vairākus
                        šādus
                      pasākumus:

                              a)

                              rājienu;

                              a)

                              rājienu;

                              b)

                              tiesību
                                    zaudējumu
                                  saņemt dienas naudu uz laiku no divām līdz
                                    desmit
                                  dienām;

                              b)

                              tiesību saņemt dienas naudu
                                    zaudēšanu
                                  uz laiku no divām līdz
                                    trīsdesmit
                                  dienām;

                              c)

                              dalības pagaidu
                                    apturēšana
                                  visās vai atsevišķās Parlamenta darbībās uz laiku no divām līdz
                                    desmit
                                  Parlamenta vai tā struktūrvienību, komiteju vai delegāciju sanāksmju dienām, neskarot tiesības balsot plenārsēdē, ja šādā gadījumā ir stingri ievēroti deputātu rīcības noteikumi;

                              c)

                              dalības pagaidu
                                    apturēšanu
                                  visās vai atsevišķās Parlamenta darbībās uz laiku no divām līdz
                                    trīsdesmit
                                  Parlamenta vai tā struktūrvienību, komiteju vai delegāciju sanāksmju dienām, neskarot tiesības balsot plenārsēdē, ja šādā gadījumā ir stingri ievēroti deputātu rīcības noteikumi;

                              d)

                                    priekšlikuma iesniegšanu Priekšsēdētāju konferencei atbilstīgi 21. pantam, kā rezultātā var tikt apturēta vai izbeigta deputāta darbība vienā vai vairākos Parlamenta amatos.

                              da)

                                    aizliegumu deputātam uz laiku līdz vienam gadam pārstāvēt parlamentu sadarbības delegācijā, starpparlamentārā konferencē vai jebkādā citā starpinstitucionālā forumā;

                              db)

                                    konfidencialitātes noteikumu pārkāpuma gadījumā — tiesību piekļūt konfidenciālai vai klasificētai informācijai ierobežošanu uz laiku līdz vienam gadam.

                        3.a

                        Panta 3. punkta b) līdz db) apakšpunktā noteiktās sankcijas var divkāršot atkārtotu pārkāpumu gadījumā vai tad, ja deputāts atsakās pakļauties pasākumiem, kas tiek veikti saskaņā ar 165. panta 3. punktu.

                  3.b
                        Parlamenta priekšsēdētājs turklāt var iesniegt priekšlikumu Priekšsēdētāju konferencei, ierosinot apturēt vai izbeigt deputāta darbību vienā vai vairākos Parlamenta amatos saskaņā ar 21. pantā noteikto procedūru.

         Grozījums Nr. 185

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         167. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  167. pants

                  167. pants

                  Iekšējās pārsūdzības procedūras

                  Iekšējās pārsūdzības procedūras

                  Attiecīgais deputāts divu nedēļu laikā pēc paziņojuma par Parlamenta
                        priekšsēdētāja noteikto sankciju
                      var iesniegt iekšēju pārsūdzību
                        Prezidijam
                     . Šāda pārsūdzība uz laiku aptur noteiktās sankcijas piemērošanu. Prezidijs ne vēlāk kā četras nedēļas pēc pārsūdzības iesniegšanas dienas var anulēt, apstiprināt,
                        kā arī samazināt sankcijas piemērošanas apjomu
                     , neskarot tiesības izmantot
                        ieinteresētās personas ārējās
                      pārsūdzības
                        tiesības
                     . Ja paredzētajā termiņā Prezidijs lēmumu nepieņem,
                        pārsūdzība tiek uzskatīta
                      par
                        noraidītu
                     .

                  Attiecīgais deputāts divu nedēļu laikā pēc paziņojuma par
                        sankciju, ko
                      Parlamenta
                        priekšsēdētājs viņam noteicis saskaņā ar 166. panta 1. līdz 3.a punktu,
                      var iesniegt
                        Prezidijam
                      iekšēju pārsūdzību. Šāda pārsūdzība uz laiku aptur noteiktās sankcijas piemērošanu. Prezidijs ne vēlāk kā četras nedēļas pēc pārsūdzības iesniegšanas dienas
                        vai, ja tam šajā periodā nav sanāksmju
                     ,
                        savā nākamajā sanāksmē
                      var anulēt, apstiprināt
                        vai grozīt noteikto sankciju
                     , neskarot
                        attiecīgā deputāta ārējās
                      tiesības izmantot pārsūdzības
                        iespēju
                     . Ja paredzētajā termiņā Prezidijs lēmumu nepieņem,
                        sankciju uzskata
                      par
                        spēkā neesošu
                     .

         Grozījums Nr. 186

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         VII sadaļa – 5. nodaļa – virsraksts

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  KVORUMS UN BALSOŠANA

                  KVORUMS
                        , GROZĪJUMI
                      UN BALSOŠANA

         Grozījums Nr. 187

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         168. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  168. pants

                  168. pants

                  Kvorums

                  Kvorums

                  1.   Parlaments var apspriesties, noteikt darba kārtību un apstiprināt protokolu neatkarīgi no klātesošo deputātu skaita.

                  1.   Parlaments var apspriesties, noteikt darba kārtību un apstiprināt protokolu neatkarīgi no klātesošo deputātu skaita.

                  2.   Kvorums ir sasniegts, ja sēžu zālē ir viena trešā daļa no Parlamenta deputātiem.

                  2.   Kvorums ir sasniegts, ja sēžu zālē ir viena trešā daļa no Parlamenta deputātiem.

                  3.   Balsojums ir spēkā neatkarīgi no balsotāju skaita, izņemot gadījumus, kad pēc vismaz 40 deputātu pirms balsošanas sākuma iesniegtā pieprasījuma Parlamenta priekšsēdētājs
                        balsošanas laikā
                      konstatē, ka nav kvoruma. Ja
                        balsojums liecina
                     , ka kvoruma nav, jautājumu iekļauj nākamās sēdes darba kārtībā.

                  3.   Balsojums ir spēkā neatkarīgi no balsotāju skaita, izņemot gadījumus, kad pēc vismaz 40 deputātu pirms balsošanas sākuma iesniegtā pieprasījuma Parlamenta priekšsēdētājs konstatē, ka nav kvoruma. Ja
                        kvorumam vajadzīgā deputātu skaita nav, Parlamenta priekšsēdētājs paziņo
                     , ka kvoruma nav,
                        un
                      jautājumu iekļauj nākamās sēdes darba kārtībā.

                        Pieprasījumu konstatēt kvorumu var iesniegt vismaz 40 deputāti. Politiskās grupas vārdā iesniegts pieprasījums nav pieņemams.

                        Lai noteiktu
                      balsošanas
                        rezultātus, saskaņā ar 2. punktu jāņem vērā visi sēžu zālē klātesošie deputāti
                     ,
                        un saskaņā ar 4. punktu — visi
                      deputāti,
                        kuri prasīja konstatēt kvorumu. Šim nolūkam nevar izmantot elektronisko balsošanas iekārtu
                     . Sēžu zāles durvis nedrīkst būt aizvērtas.

                        Elektronisko
                      balsošanas
                        iekārtu var izmantot, lai pārbaudītu, vai ir sasniegts vajadzīgais minimums
                     ,
                        proti, 40
                      deputāti,
                        taču to nevar izmantot, lai pārbaudītu, vai ir sasniegts kvorums
                     . Sēžu zāles durvis nedrīkst būt aizvērtas.

                        Ja nav kvorumam vajadzīgā deputātu skaita, Parlamenta priekšsēdētājs balsošanas rezultātus neizziņo, bet paziņo, ka kvorums nav sasniegts.

                        Šī panta 3. punkta pēdējais teikums neattiecas uz priekšlikumiem attiecībā uz procedūru, bet tikai uz balsojumiem pēc būtības.

                  4.
                        Deputātus
                     , kuri
                        iesniedza pieprasījumu
                      noteikt kvorumu, iekļauj klātesošo skaitā saskaņā ar 2. punktu pat tad, ja viņi
                        ir atstājuši
                      sēžu zāli.

                  4.
                        Deputātiem
                     , kuri
                        prasa
                      noteikt kvorumu,
                        prasības izteikšanas brīdī ir jāatrodas sēžu zālē, un viņus
                      iekļauj klātesošo skaitā saskaņā ar 2.
                        un 3.
                      punktu, pat tad, ja viņi
                        pēc tam atstāj
                      sēžu zāli.

                        Deputātiem, kas iesnieguši pieprasījumu konstatēt kvorumu, ir jāatrodas sēžu zālē tajā brīdī, kad šis pieprasījums tiek izteikts.

                  5.   Ja ir klāt mazāk nekā 40 deputāti, Parlamenta priekšsēdētājs var pasludināt, ka nav kvoruma.

                  5.   Ja ir klāt mazāk nekā 40 deputāti, Parlamenta priekšsēdētājs var pasludināt, ka nav kvoruma.

         Grozījums Nr. 188

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         168.a pants (jauns)

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                        168.a pants

                        Obligātais minimums

                  1.
                        Ja vien nav noteikts citādi, šajā Reglamentā piemēro šādas definīcijas:

                              a)

                                    “zems obligātais minimums” ir viena divdesmitā daļa Parlamenta deputātu vai viena politiskā grupa;

                              b)

                                    “vidējs obligātais minimums” ir viena desmitā daļa Parlamenta deputātu no vienas vai vairākām politiskajām grupām vai atsevišķi deputāti, vai abu variantu kombinācija;

                              c)

                                    “augsts obligātais minimums” ir viena piektā daļa Parlamenta deputātu no vienas vai vairākām politiskajām grupām vai atsevišķi deputāti, vai abu variantu kombinācija.

                  2.
                        Ja ir nepieciešams deputāta paraksts, lai noteiktu, vai ir sasniegts piemērojamais obligātais minimums, šis paraksts var būt izdarīts vai nu rokrakstā, vai elektroniski, izmantojot Parlamenta elektroniskā paraksta sistēmu. Attiecīgajos termiņos deputāts savu parakstu var atsaukt, taču pēc tam tas vairs nav atjaunojams.

                  3.
                        Ja obligātā minimuma sasniegšanai ir nepieciešams politiskās grupas atbalsts, šīs grupas vārdā rīkojas tās priekšsēdētājs vai persona, kuru priekšsēdētājs ir pienācīgi izraudzījies šim nolūkam.

                  4.
                        Vidēja vai augsta obligātā minimuma piemērošanas nolūkā politiskās grupas atbalstu skaita šādi:

                              —

                                    ja pants, kurā ir noteikts šāds obligātais minimums, tiek izmantots kā atsauce sēdes vai sanāksmes gaitā — visi fiziski klātesošie atbalstošās grupas deputāti;

                              —

                                    pārējos gadījumos — visi atbalstošās grupas deputāti.

         Grozījums Nr. 189

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         Horizontāla pielāgošana

                     Spēkā esošais teksts

                     Horizontāla pielāgošana

                        Reglamenta pantu un grozījumu horizontāla pielāgošana 168.a pantā noteiktajām obligātā minimuma jaunajām definīcijām.

                              A.

                                 Šādos Reglamenta pantos un šādu pantu grozījumos vārdus “politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti” jebkādā gramatiskā formā aizstāj ar “politiskā grupa vai deputāti, kuru skaits sasniedz vismaz zemo obligāto minimumu”, nepieciešamības gadījumā izdarot gramatiskas izmaiņas:

                        15. panta 1. punkts

                        38. panta 2. punkts

                        38.a panta 1. punkts (jauns)

                        59. panta 1. punkta pirmā daļa

                        59. panta 1. punkta ceturtā daļa (jauna)

                        59. panta 1.a punkta pirmā daļa (jauna)

                        59. panta 1.b punkta ceturtā daļa (jauna)

                        59. panta 1.b punkta piektā daļa (jauna)

                        63. panta 4. punkts un 78.e panta 2. punkts

                        67.a panta 1. punkta pirmā daļa (jauna) un 68. panta 1. punkts

                        67.a panta 2. punkta pirmā daļa (jauna)

                        67.a panta 4. punkta pirmā daļa (jauna)

                        69. panta 1. punkts

                        81. panta 2. punkts

                        88. panta 1. punkta otrā daļa

                        105. panta 3. punkts

                        105. panta 6. punkta trešais ievilkums

                        106. panta 4.c punkta otrā daļa (jauna)

                        108. panta 2. punkts

                        108. panta 4. punkts

                        113. panta 4.a punkts (jauns)

                        118. panta 5 punkta pirmā daļa

                        121. panta 3. punkts

                        122. panta 3. punkts

                        122.a panta 4. punkts (jauns)

                        123. panta 2. punkts

                        128. panta 1. punkta pirmā daļa

                        135. panta 1. punkts

                        135. panta 2. punkts

                        137. panta 2. punkta trešā daļa

                        138. panta 2. punkta trešā daļa

                        150. panta 2. punkts

                        150. panta 3. punkts

                        152. panta 1. punkts

                        153. panta 1. punkts

                        154. panta 1. punkts

                        169. panta 1. punkta pirmā daļa

                        170. panta 4. punkta pirmā daļa

                        174. panta 5. punkts

                        174. panta 6. punkts

                        176. panta 1. punkts

                        180. panta 1. punkts

                        187. panta 1. punkta pirmā daļa

                        188. panta 1. punkta pirmā daļa

                        189. panta 1. punkta pirmā daļa

                        190. panta 1. punkta pirmā daļa

                        190. panta 4. punkts

                        226. panta 4. punkts

                        231. panta 4. punkts

                        XVI pielikuma 1.c punkta septītā daļa

                        88. panta 4. punktā un 113. panta 4.a punktā vārdus “vismaz 40 deputāti” jebkādā gramatiskā formā aizstāj ar “politiskā grupa vai deputāti, kuru skaits sasniedz vismaz zemo obligāto minimumu”, nepieciešamības gadījumā izdarot gramatiskas izmaiņas.

                              B.

                                 50. panta 1. punktā un 50. panta 2. punkta pirmajā daļā vārdus “vismaz viena desmitā daļa komitejas locekļu” jebkādā gramatiskā formā aizstāj ar “deputāti vai politiskās(-o) grupas(-u) locekļi, kuru skaits komitejā sasniedz vismaz vidējo obligāto minimumu”, nepieciešamības gadījumā izdarot gramatiskas izmaiņas.

                        73.a panta 2. punktā un 150. panta 1. punkta otrajā daļā vārdus “politiskās grupas vai atsevišķi deputāti, kuri kopā veido vismaz vienu desmito daļu no Parlamenta deputātiem” jebkādā gramatiskā formā aizstāj ar “deputāti vai politiskās(-o) grupas(-u) locekļi, kuru skaits sasniedz vismaz vidējo obligāto minimumu”, nepieciešamības gadījumā izdarot gramatiskas izmaiņas.

                        210.a panta 4. punktā vārdus “trīs komitejas locekļi” jebkādā gramatiskā formā aizstāj ar “deputāti vai politiskās(-o) grupas(-u) locekļi, kuru skaits komitejā sasniedz vismaz vidējo obligāto minimumu”, nepieciešamības gadījumā izdarot gramatiskas izmaiņas.

                              C.

                                 15. panta 1. punktā vārdus “viena piektā daļa Parlamenta deputātu” jebkādā gramatiskā formā aizstāj ar “deputāti vai politiskās(-o) grupas(-u) locekļi, kuru skaits sasniedz vismaz augstāko obligāto minimumu”, nepieciešamības gadījumā izdarot gramatiskas izmaiņas.

                        182. panta 2. punktā un 180.a panta 2. punktā vārdus “vismaz viena piektā daļa no Parlamenta deputātiem” aizstāj ar “deputāti vai politiskās(-o) grupas(-u) locekļi, kuru skaits sasniedz vismaz augstāko obligāto minimumu”, nepieciešamības gadījumā izdarot gramatiskas izmaiņas.

                        191. panta 1. punktā vārdus “politiskās grupas vai vismaz 40 deputātu” aizstāj ar “deputāti vai politiskās(-o) grupas(-u) locekļi, kuru skaits sasniedz vismaz augstāko obligāto minimumu”, nepieciešamības gadījumā izdarot gramatiskas izmaiņas.

                        204. panta 2. punkta pirmajā daļā un 208. panta 2. punktā vārdus “vismaz vienas sestās daļas komitejas locekļu” vai “viena sestā daļa komitejas locekļu” jebkādā gramatiskā formā aizstāj ar “deputāti vai politiskās(-o) grupas(-u) locekļi, kuru skaits komitejā sasniedz vismaz augstāko obligāto minimumu”, nepieciešamības gadījumā izdarot gramatiskas izmaiņas.

                        208. panta 3. punktā vārdus “ceturtā daļa komitejas locekļu” aizstāj ar “deputāti vai politiskās(-o) grupas(-u) locekļi, kuru skaits komitejā sasniedz vismaz augstāko obligāto minimumu”, nepieciešamības gadījumā izdarot gramatiskas izmaiņas.

                              D.

                                 Šī obligātā minimuma horizontālā pielāgošana neskar iepriekš minēto pantu un grozījumu pieņemšanu, noraidīšanu vai grozīšanu tajos aspektos, kas nav saistīti ar obligāto minimumu.

                     (Šis grozījums attiecas uz visu tekstu. Tā pieņemšanas gadījumā vajadzēs veikt atbilstošas izmaiņas visā tekstā.)

         Grozījums Nr. 190

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         169. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  169. pants

                  169. pants

                  Grozījumu iesniegšana un to izklāsts

                  Grozījumu iesniegšana un to izklāsts

                  1.   Grozījumus izskatīšanai plenārsēdē var iesniegt atbildīgā komiteja, politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti.

                  1.   Grozījumus izskatīšanai plenārsēdē var iesniegt atbildīgā komiteja, politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti.
                        Visu parakstītāju vārdus publisko.

                  Grozījumus iesniedz rakstiski, un tos paraksta grozījumu iesniedzēji.

                  Grozījumus iesniedz rakstiski, un tos paraksta grozījumu iesniedzēji.

                  Ja iesniedz grozījumus
                        normatīva rakstura dokumentiem 47. panta 1. punkta nozīmē
                     , tiem var pievienot īsus pamatojumus. Iesniedzējs ir atbildīgs par pamatojumiem, un tos nevirza balsošanai.

                  Ja iesniedz grozījumus
                        juridiski saistošu aktu priekšlikumiem
                     , tiem var pievienot īsus pamatojumus. Iesniedzējs ir atbildīgs par pamatojumiem, un tos nevirza balsošanai.

                  2.   Ievērojot 170. pantā noteiktos ierobežojumus, grozījuma mērķis var būt kādas teksta daļas grozīšana vai svītrošana, vārdu vai skaitļu pievienošana vai aizstāšana.

                  2.   Ievērojot 170. pantā noteiktos ierobežojumus, grozījuma mērķis var būt kādas teksta daļas grozīšana vai svītrošana, vārdu vai skaitļu pievienošana vai aizstāšana.

                  Šajā pantā un 170. pantā vārds “teksts” nozīmē rezolūcijas priekšlikumu, normatīvas rezolūcijas projektu, lēmuma priekšlikumu vai
                        tiesību
                      akta priekšlikumu kopumā.

                  Šajā pantā un 170. pantā vārds “teksts” nozīmē rezolūcijas priekšlikumu, normatīvas rezolūcijas projektu, lēmuma priekšlikumu vai
                        juridiski saistoša
                      akta priekšlikumu kopumā.

                  3.   Parlamenta priekšsēdētājs nosaka grozījumu iesniegšanas termiņus.

                  3.   Parlamenta priekšsēdētājs nosaka grozījumu iesniegšanas termiņus.

                  4.   Debašu laikā grozījumu iesniedzējs vai ikviens cits deputāts, kuru grozījumu iesniedzējs iecēlis par savu aizstājēju, var iepazīstināt ar grozījumiem.

                  4.   Debašu laikā grozījumu iesniedzējs vai ikviens cits deputāts, kuru grozījumu iesniedzējs iecēlis par savu aizstājēju, var iepazīstināt ar grozījumiem.

                  5.   Ja grozījumu iesniedzējs grozījumu atsauc, to paziņo par spēkā neesošu, izņemot gadījumus, kad to uzreiz pārņem kāds cits deputāts.

                  5.   Ja grozījumu iesniedzējs grozījumu atsauc, to paziņo par spēkā neesošu, izņemot gadījumus, kad to uzreiz pārņem kāds cits deputāts.

                  6.   Ja vien Parlaments nav nolēmis citādi, grozījumus izvirza balsošanai tikai tad, kad tie ir
                        nodrukāti un izdalīti
                      visās oficiālajās valodās. Šādu lēmumu nedrīkst pieņemt, ja vismaz 40 deputāti pret to iebilst. Parlaments izvairās no lēmumiem, kuru rezultātā deputātiem, kas lieto kādu konkrētu valodu, radītu nepieņemamus nelabvēlīgus apstākļus.

                  6.   Ja vien Parlaments nav nolēmis citādi, grozījumus izvirza balsošanai tikai tad, kad tie ir
                        darīti pieejami
                      visās oficiālajās valodās. Šādu lēmumu nedrīkst pieņemt, ja vismaz 40 deputāti pret to iebilst. Parlaments izvairās no lēmumiem, kuru rezultātā deputātiem, kas lieto kādu konkrētu valodu, radītu nepieņemamus nelabvēlīgus apstākļus.

                  Kad sēdē piedalās mazāk nekā 100 deputātu, Parlaments nevar pieņemt lēmumu, ja vismaz desmitā daļa klātesošo deputātu pret to iebilst.

                  Kad sēdē piedalās mazāk nekā 100 deputātu, Parlaments nevar pieņemt lēmumu, ja vismaz desmitā daļa klātesošo deputātu pret to iebilst.

                  Pēc priekšsēdētāja priekšlikuma mutisku
                        grozījums
                      vai jebkādas citas mutiskas izmaiņas pielīdzina grozījumam, kurš nav
                        izplatīts
                      visās oficiālajās valodās. Ja priekšsēdētājs uzskata to par pieņemamu, pamatojoties uz 170. panta 3. punktu, un ja nav izteikti iebildumi saskaņā ar 169. panta 6. punktu, to nodod balsošanai atbilstīgi izveidotajai balsošanas secībai.

                  Pēc priekšsēdētāja priekšlikuma mutisku
                        grozījumu
                      vai jebkādas citas mutiskas izmaiņas pielīdzina grozījumam, kurš nav
                        darīts pieejams
                      visās oficiālajās valodās. Ja priekšsēdētājs uzskata to par pieņemamu, pamatojoties uz 170. panta 3. punktu, un ja nav izteikti iebildumi saskaņā ar 169. panta 6. punktu, to nodod balsošanai atbilstīgi izveidotajai balsošanas secībai.

                  Komitejā balsu skaitu, kāds nepieciešams, lai iebilstu pret šādu grozījumu vai šādu izmaiņu, nosaka, pamatojoties uz 209. pantu, proporcionāli plenārsēdei noteiktajam balsu skaitam, vajadzības gadījumā noapaļojot uz augšu līdz veselam skaitlim.

                  Komitejā balsu skaitu, kāds nepieciešams, lai iebilstu pret šādu grozījumu vai šādu izmaiņu, nosaka, pamatojoties uz 209. pantu, proporcionāli plenārsēdei noteiktajam balsu skaitam, vajadzības gadījumā noapaļojot uz augšu līdz veselam skaitlim.

         Grozījums Nr. 191

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         170. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  170. pants

                  170. pants

                  Grozījumu pieņemamība

                  Grozījumu pieņemamība

                  1.   Grozījums nav pieņemams, ja:

                  1.
                        Neskarot papildu nosacījumus, kas minēti 52. panta 2. punktā attiecībā uz patstāvīgajiem ziņojumiem un 69. panta 2. punktā attiecībā uz grozījumiem Padomes nostājā,
                      grozījums nav pieņemams, ja:

                              (a)

                              tā saturs tieši neattiecas uz tekstu, kuram tas ir paredzēts kā grozījums;

                              (a)

                              tā saturs tieši neattiecas uz tekstu, kuram tas ir paredzēts kā grozījums;

                              (b)

                              tas paredz svītrot vai aizstāt tekstu kopumā;

                              (b)

                              tas paredz svītrot vai aizstāt tekstu kopumā;

                              (c)

                              tas paredz grozīt vairāk nekā vienu pantu vai punktu tekstā, uz kuru tas attiecas. Šis noteikums neattiecas uz kompromisa grozījumiem un uz grozījumiem, kuri paredz identiskus labojumus kādam atsevišķam izteicienam visā tekstā kopumā;

                              (c)

                              tas paredz grozīt vairāk nekā vienu pantu vai punktu tekstā, uz kuru tas attiecas. Šis noteikums neattiecas uz kompromisa grozījumiem un uz grozījumiem, kuri paredz identiskus labojumus kādam atsevišķam izteicienam visā tekstā kopumā;

                                    (c a)

                                    tas paredz grozīt priekšlikumu par Savienības tiesību aktu kodifikāciju; tomēr pēc analoģijas piemēro 103. panta 3. punkta otro daļu;

                                    (c b)

                                    tas paredz grozīt tās teksta daļas priekšlikumā par Savienības tiesību akta pārstrādāšanu, kuras šādā priekšlikumā paliek nemainītas; tomēr pēc analoģijas piemēro 104. panta 2. punkta otro daļu un 104. panta 3. punkta trešo daļu;

                              (d)

                                    atklājas, ka vismaz vienā no oficiālajām valodām tā teksta redakcija, uz kuru attiecas grozījums
                                 ,
                                    neprasa izdarīt grozījumus
                                 ; šādā gadījumā Parlamenta priekšsēdētājs kopā ar ieinteresētajām personām meklē piemērotu lingvistisku risinājumu.

                              (d)

                                    tā vienīgais nolūks ir nodrošināt lingvistisku pareizību vai terminoloģisku konsekvenci tās valodas teksta redakcijā
                                 ,
                                    kurā grozījums iesniegts
                                 ; šādā gadījumā Parlamenta priekšsēdētājs kopā ar ieinteresētajām personām meklē piemērotu lingvistisku risinājumu.

                  2.
                        Grozījums nav spēkā, ja tas ir pretrunā ar iepriekš pieņemtajiem lēmumiem attiecībā uz to pašu tekstu tā paša balsojuma laikā.

                  3.   Parlamenta priekšsēdētājs lemj par grozījumu pieņemamību.

                  3.   Parlamenta priekšsēdētājs lemj par grozījumu pieņemamību.

                  Parlamenta priekšsēdētājs saskaņā ar 3. punktu lemj par grozījumu pieņemamību, balstoties ne tikai uz šī panta 1.
                        un 2.
                      punktu, bet arī uz Reglamenta noteikumiem kopumā.

                  Parlamenta priekšsēdētājs saskaņā ar 3. punktu lemj par grozījumu pieņemamību, balstoties ne tikai uz šī panta 1. punktu, bet arī uz Reglamenta noteikumiem kopumā.

                  4.   Politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti var iesniegt rezolūcijas priekšlikumu ar mērķi aizstāt nenormatīvas rezolūcijas priekšlikumu, kas ir ietverts komitejas ziņojumā.

                  4.   Politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti var iesniegt rezolūcijas priekšlikumu ar mērķi aizstāt nenormatīvas rezolūcijas priekšlikumu, kas ir ietverts komitejas ziņojumā.

                  Šādā gadījumā politiskā grupa vai attiecīgie deputāti nevar iesniegt grozījumus atbildīgās komitejas iesniegtajam rezolūcijas priekšlikumam. Alternatīvais rezolūcijas priekšlikums nedrīkst būt garāks par atbildīgās komitejas iesniegto priekšlikumu. To bez grozījumiem iesniedz Parlamentam apstiprināšanai vienā balsojumā.

                  Šādā gadījumā politiskā grupa vai attiecīgie deputāti nevar iesniegt grozījumus atbildīgās komitejas iesniegtajam rezolūcijas priekšlikumam. Alternatīvais rezolūcijas priekšlikums nedrīkst būt garāks par atbildīgās komitejas iesniegto priekšlikumu. To bez grozījumiem iesniedz Parlamentam apstiprināšanai vienā balsojumā.

                  Pēc analoģijas piemēro 123. panta 4. punktu.

                  Pēc analoģijas piemēro 123. panta 4.
                        un 4.a
                      punktu
                        attiecībā uz kopīgiem rezolūcijas priekšlikumiem
                     .

                  4.a
                        Izņēmuma gadījumos, saņemot Parlamenta priekšsēdētāja piekrišanu, grozījumus var iesniegt pēc grozījumu iesniegšanas termiņa beigām, ja tie ir kompromisa grozījumi vai ja ir radušās tehniskas problēmas. Parlamenta priekšsēdētājs lemj par šādu grozījumu pieņemamību. Lai tos virzītu balsošanai, Parlamenta priekšsēdētājam jāsaņem Parlamenta piekrišana.

                        Var piemērot šādus vispārējos kompromisa grozījumu pieņemamības kritērijus:

                              —

                                    kompromisa grozījumi parasti attiecas uz tām teksta daļām, attiecībā uz kurām iesniegti grozījumi pirms grozījumu iesniegšanas termiņa beigām;

                              —

                                    kompromisa grozījumus parasti iesniedz politiskās grupas, kas pārstāv Parlamenta deputātu vairākumu, attiecīgo komiteju priekšsēdētāji vai referenti vai citu grozījumu iesniedzēji;

                              —

                                    ja ir iesniegti kompromisa grozījumi, pārējos par to pašu jautājumu iesniegtos grozījumus parasti atsauc.

                        Vienīgi Parlamenta priekšsēdētājs var ierosināt ņemt vērā kompromisa grozījumus. Lai šādu grozījumu izvirzītu balsošanai, Parlamenta priekšsēdētājam jāsaņem Parlamenta piekrišana, vaicājot, vai nav iebildumu, ka notiek balsošana par kompromisa grozījumu. Ja tiek izteikti iebildumi, Parlaments pieņem lēmumu ar nodoto balsu vairākumu.

         Grozījums Nr. 192

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         171. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  171. pants

                  171. pants

                  Balsošanas kārtība

                  Balsošanas kārtība

                  1.
                        Balsošanai par ziņojumiem Parlaments
                      piemēro šādu kārtību:

                  1.
                        Izņemot gadījumus, kad piemēro šajā Reglamentā paredzētos īpašos noteikumus, tekstiem, kas iesniegti Parlamentam,
                      piemēro šādu
                        balsošanas
                      kārtību:

                              (a)

                                    pirmkārt
                                  balso par iespējamiem grozījumiem
                                    tekstā, uz kuru attiecas atbildīgās komitejas ziņojums
                                 ;

                              (a)

                                    vispirms attiecīgā gadījumā
                                  balso par iespējamiem grozījumiem
                                    juridiski saistoša akta priekšlikumā
                                 ;

                              (b)

                              tad balso par
                                    tekstu ar iespējamiem
                                  grozījumiem
                                    kopumā
                                 ;

                              (b)

                              tad
                                    attiecīgā gadījumā
                                  balso par
                                    minēto priekšlikumu kopumā, ar
                                  grozījumiem
                                    vai bez
                                 ;

                              (c)

                              pēc tam balso par rezolūcijas priekšlikuma vai normatīvās rezolūcijas projekta grozījumiem;

                              (c)

                              pēc tam balso par rezolūcijas priekšlikuma vai normatīvās rezolūcijas projekta
                                    iespējamiem
                                  grozījumiem;

                              (d)

                              visbeidzot balso kopumā par rezolūcijas priekšlikumu
                                    vai normatīvās rezolūcijas projektu
                                  (galīgais balsojums).

                              (d)

                              visbeidzot balso kopumā par rezolūcijas priekšlikumu (galīgais balsojums).

                  Parlaments nebalso par
                        paskaidrojumu
                     , kas
                        ietverts
                      ziņojumā.

                  Parlaments nebalso par
                        paskaidrojumiem
                     , kas
                        ietverti
                      ziņojumā.

                  2.
                        Otrajā lasījumā piemēro šādu kārtību:

                              (a)

                                    ja nav priekšlikuma noraidīt vai grozīt Padomes nostāju, to apstiprina saskaņā ar 76 pantu;

                              (b)

                                    par priekšlikumu noraidīt Padomes nostāju balso pirms balsošanas par citiem grozījumiem (68. panta 1. punkts);

                              (c)

                                    ja ir iesniegti vairāki Padomes nostājas grozījumi, par tiem balso tādā secībā, kā noteikts 174. pantā;

                              (d)

                                    kad Parlaments ir sācis balsošanu ar mērķi grozīt Padomes nostāju, papildu balsojums par tekstu kopumā var notikt tikai saskaņā ar 68. panta 2. punktu.

                  3.
                        Trešajā lasījumā piemēro 72. pantā noteikto kārtību.

                  4.   Kad notiek balsošana par
                        normatīviem tekstiem
                      un nenormatīviem rezolūciju priekšlikumiem, vispirms balso par būtiskajiem punktiem, pēc tam — par norādēm un apsvērumiem.
                        Grozījumi, kas ir pretrunā ar iepriekš notikušu balsojumu, nav spēkā.

                  4.   Kad notiek balsošana par
                        juridiski saistošu aktu priekšlikumiem
                      un nenormatīviem rezolūciju priekšlikumiem, vispirms balso par būtiskajiem punktiem, pēc tam — par norādēm un apsvērumiem.

                  4.a
                        Grozījums nav spēkā, ja tas ir pretrunā ar iepriekš pieņemtajiem lēmumiem attiecībā uz to pašu tekstu tā paša balsojuma laikā.

                  5.   Balsošanas laikā var izteikties vienīgi referents
                        , lai
                      īsumā
                        izklāstītu
                      komitejas nostāju attiecībā uz grozījumiem, par kuriem balso.

                  5.   Balsošanas laikā var izteikties vienīgi referents
                        vai — viņa vietā — komitejas priekšsēdētājs. Viņam ir iespēja
                      īsumā
                        izklāstīt atbildīgās
                      komitejas nostāju attiecībā uz grozījumiem, par kuriem balso.

         Grozījums Nr. 193

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         172. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                        172. pants

                        svītrots

                        Vienāds balsu sadalījums

                  1.
                        Ja balsojumā, kas noticis saskaņā ar 171. panta 1. punkta b) vai d) apakšpunktu, ir vienāds balsu sadalījums, visu tekstu kopumā nodod atpakaļ komitejai. Šo procedūru piemēro arī balsojumiem saskaņā ar 3. un 9. pantu un galīgajiem balsojumiem saskaņā ar 199. un 212. pantu, ar to saprotot, ka attiecībā uz pēdējiem diviem pantiem jautājumu nodod atpakaļ Priekšsēdētāju konferencei.

                  2.
                        Ja ir vienāds balsu sadalījums, balsojot par darba kārtību kopumā (152. pants), par protokolu kopumā (192. pants) vai par tekstu, kurš ir iesniegts balsošanai pa daļām saskaņā ar 176. pantu, uzskata, ka teksts ir pieņemts.

                  3.
                        Neskarot Reglamenta noteikumus, kas paredz kvalificētu balsu vairākumu, visos pārējos gadījumos, kad ir vienāds balsu sadalījums, uzskata, ka teksts vai priekšlikums ir noraidīts.

                        172. panta 3. punkta nozīme jāinterpretē tādējādi, ka gadījumos, kad balsojumā par ieteikuma projektu saskaņā ar 141. panta 4. punktu neiesaistīties Eiropas Savienības Tiesas procesā ir vienāds balsu skaits “par” un “pret”, šāds vienāds balsu skaits nenozīmē, ka ir pieņemts ieteikums Parlamentam iesaistīties minētajā procesā. Šādā gadījumā uzskata, ka atbildīgā komiteja nav izteikusi nekādu ieteikumu.

         Grozījums Nr. 194

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         173. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                        173. pants

                        svītrots

                        Balsošanas pamatprincipi

                  1.
                        Balsošana par ziņojumiem notiek pēc atbildīgās komitejas ieteikuma. Komiteja var uzticēt šo uzdevumu komitejas priekšsēdētājam un referentam.

                  2.
                        Komiteja var ieteikt, lai balsošana notiktu par visiem grozījumiem kopumā vai par dažiem no tiem, kā arī ieteikt tos pieņemt, noraidīt vai pasludināt par spēkā neesošiem.

                        Komiteja var arī ierosināt kompromisa grozījumus.

                  3.
                        Komiteja var arī ierosināt kompromisa grozījumus. Ja komiteja ierosina par attiecīgajiem grozījumiem balsot kopumā, to dara vispirms.

                  4.
                        Ja tā ierosina kompromisa grozījumus, par tiem balso vispirms.

                  5.
                        Ja par kādu grozījumu prasa balsojumu pēc saraksta, par to balso atsevišķi.

                  6.
                        Balsošana pa daļām nav pieņemama, ja notiek balsošana kopumā vai balsošana par kompromisa grozījumu.

         Grozījums Nr. 195

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         174. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  174. pants

                  174. pants

                  Balsošanas kārtība par grozījumiem

                  Balsošanas kārtība par grozījumiem

                  1.   Grozījumi ir prioritāri attiecībā pret tekstu, uz kuru tie attiecas, un par tiem balso pirms balsošanas par tekstu.

                  1.   Grozījumi ir prioritāri attiecībā pret tekstu, uz kuru tie attiecas, un par tiem balso pirms balsošanas par tekstu.

                  2.   Ja divi vai vairāki grozījumi, kas attiecas uz vienu un to pašu teksta daļu, ir savstarpēji izslēdzoši, vispirms balso par to, kurš visvairāk atšķiras no sākotnējā teksta, jo tam ir prioritāte. Ja šo grozījumu pieņem, tas nozīmē, ka pārējie ir noraidīti. Ja šo grozījumu noraida, tad balso par nākamo grozījumu prioritātes secībā, un tā pēc kārtas par katru nākamo grozījumu. Ja rodas šaubas, kuram grozījumam piešķirt prioritāti, lēmumu pieņem Parlamenta priekšsēdētājs. Ja noraida visus grozījumus, uzskata, ka ir pieņemts sākotnējais teksts, izņemot gadījumus, kad noteiktajā termiņā prasa atsevišķu balsojumu.

                  2.   Ja divi vai vairāki grozījumi, kas attiecas uz vienu un to pašu teksta daļu, ir savstarpēji izslēdzoši, vispirms balso par to, kurš visvairāk atšķiras no sākotnējā teksta, jo tam ir prioritāte. Ja šo grozījumu pieņem, tas nozīmē, ka pārējie ir noraidīti. Ja šo grozījumu noraida, tad balso par nākamo grozījumu prioritātes secībā, un tā pēc kārtas par katru nākamo grozījumu. Ja rodas šaubas, kuram grozījumam piešķirt prioritāti, lēmumu pieņem Parlamenta priekšsēdētājs. Ja noraida visus grozījumus, uzskata, ka ir pieņemts sākotnējais teksts, izņemot gadījumus, kad noteiktajā termiņā prasa atsevišķu balsojumu.

                  3.   Parlamenta priekšsēdētājs var izvirzīt balsošanai vispirms sākotnējo tekstu vai arī izvirzīt balsošanai grozījumus, kas vismazāk atšķiras no sākotnējā teksta, pirms grozījumiem, kas visvairāk atšķiras no sākotnējā teksta.

                  3.
                        Taču, ja
                      Parlamenta priekšsēdētājs
                        uzskata, ka tas atvieglos balsošanu, viņš
                      var izvirzīt balsošanai vispirms sākotnējo tekstu vai arī izvirzīt balsošanai grozījumus, kas vismazāk atšķiras no sākotnējā teksta, pirms grozījumiem, kas visvairāk atšķiras no sākotnējā teksta.

                  Ja kādā no šiem diviem balsojumiem iegūst balsu vairākumu, tad visi pārējie attiecībā uz to pašu
                        tekstu
                      iesniegtie grozījumi zaudē spēku.

                  Ja kādā no šiem diviem balsojumiem iegūst balsu vairākumu, tad visi pārējie attiecībā uz to pašu
                        teksta daļu
                      iesniegtie grozījumi zaudē spēku.

                  4.
                        Izņēmuma gadījumos pēc Parlamenta priekšsēdētāja priekšlikuma var balsot par grozījumiem, kas ir iesniegti pēc debašu beigām, ja tie ir kompromisa grozījumi vai ja ir radušās tehniskas problēmas. Lai tos virzītu balsošanai, Parlamenta priekšsēdētājam jāsaņem Parlamenta piekrišana.

                        Saskaņā ar 170. panta 3. punktu Parlamenta priekšsēdētājs lemj par grozījumu pieņemamību. Attiecībā uz kompromisa grozījumiem, kas ir iesniegti pēc debašu beigām saskaņā ar šo punktu, Parlamenta priekšsēdētājs lemj par to pieņemamību, katru gadījumu izskatot atsevišķi, un pārliecinās par šo grozījumu kompromisa raksturu.

                        Vienīgi Parlamenta priekšsēdētājs var ierosināt ņemt vērā kompromisa grozījumus. Lai šādu grozījumu izvirzītu balsošanai, Parlamenta priekšsēdētājam jāsaņem Parlamenta piekrišana, vaicājot, vai Parlamentam nav iebildumu, ka notiek balsošana par kompromisa grozījumu. Ja Parlamentam ir iebildumi, tas pieņem lēmumu ar nodoto balsu vairākumu.

                  4.a
                        Ja balsošanai iesniegti kompromisa grozījumi, par tiem balso vispirms.

                  4.b
                        Balsošana pa daļām nav pieņemama, ja notiek balsošana par kompromisa grozījumu.

                  5.   Ja atbildīgā komiteja ir iesniegusi grozījumu kopumu tekstam, uz kuru attiecas ziņojums, Parlamenta priekšsēdētājs tos izvirza balsošanai kopumā, izņemot gadījumus, ja politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti prasa atsevišķu balsojumu vai arī ja ir iesniegti citi grozījumi.

                  5.   Ja atbildīgā komiteja ir iesniegusi grozījumu kopumu tekstam, uz kuru attiecas ziņojums, Parlamenta priekšsēdētājs tos izvirza balsošanai kopumā, izņemot gadījumus, ja politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti
                        par konkrētiem punktiem
                      prasa atsevišķu balsojumu vai
                        balsojumu pa daļām vai
                      arī ja ir iesniegti citi
                        konkurējoši
                      grozījumi.

                  6.   Parlamenta priekšsēdētājs var izvirzīt balsošanai kopumā citus grozījumus, ja tie ir papildinoši
                        . Šādā gadījumā viņš ievēro 5. punktā noteikto procedūru. Šādu
                      grozījumu iesniedzēji var ierosināt balsot par grozījumiem kopumā, ja tie ir papildinoši.

                  6.   Parlamenta priekšsēdētājs var izvirzīt balsošanai kopumā citus grozījumus, ja tie ir papildinoši
                        , izņemot gadījumus, ja politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti ir pieprasījuši atsevišķu balsojumu vai balsojumu pa daļām.
                      Grozījumu iesniedzēji var
                        arī
                      ierosināt balsot par grozījumiem kopumā, ja tie ir papildinoši.

                  7.   Ja pieņem vai noraida kādu konkrētu grozījumu, Parlamenta priekšsēdētājs var nolemt virzīt balsošanai kopumā citus grozījumus, kuru saturs vai mērķi ir līdzīgi. Pirms tam Parlamenta priekšsēdētājs var lūgt Parlamenta piekrišanu.

                  7.   Ja pieņem vai noraida kādu konkrētu grozījumu, Parlamenta priekšsēdētājs var nolemt virzīt balsošanai kopumā citus grozījumus, kuru saturs vai mērķi ir līdzīgi. Pirms tam Parlamenta priekšsēdētājs var lūgt Parlamenta piekrišanu.

                  Šādu grozījumu kopums var attiekties uz dažādām sākotnējā teksta daļām.

                  Šādu grozījumu kopums var attiekties uz dažādām sākotnējā teksta daļām.

                  8.   Par diviem vai vairākiem identiskiem grozījumiem, kurus iesnieguši dažādi iesniedzēji, balso kā par vienu grozījumu.

                  8.   Par diviem vai vairākiem identiskiem grozījumiem, kurus iesnieguši dažādi iesniedzēji, balso kā par vienu grozījumu.

                  8.a
                        Ja par kādu grozījumu prasa balsojumu pēc saraksta, par to balso atsevišķi.

         Grozījums Nr. 196

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         175. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  175. pants

                  175. pants

                  Plenārsēdē iesniegto grozījumu izskatīšana komitejās

                  Plenārsēdē iesniegto grozījumu izskatīšana komitejās

                  Ja izskatīšanai plenārsēdē ir iesniegti vairāk nekā 50 grozījumi
                        kādam ziņojumam un
                      pieprasījumi balsot pa daļām vai atsevišķi, pēc apspriešanās ar atbildīgās komitejas priekšsēdētāju Parlamenta priekšsēdētājs var lūgt, lai
                        atbildīgā komiteja sasauc sanāksmi šo grozījumu
                      vai
                        pieprasījumu izskatīšanai
                     . Ja šajā posmā viena
                        desmitā
                      daļa komitejas locekļu nav nobalsojusi par kādu grozījumu vai pieprasījumu balsot pa daļām vai atsevišķi, to balsošanai plenārsēdē neizvirza.

                  Ja izskatīšanai plenārsēdē
                        par komitejas iesniegtu tekstu
                      ir iesniegti vairāk nekā 50 grozījumi
                        vai
                      pieprasījumi balsot pa daļām vai atsevišķi, pēc apspriešanās ar atbildīgās komitejas priekšsēdētāju Parlamenta priekšsēdētājs var lūgt
                        minēto komiteju sasaukt sanāksmi
                     , lai
                        nobalsotu par katru no šiem grozījumiem
                      vai
                        pieprasījumiem
                     . Ja šajā posmā
                        vismaz
                      viena
                        trešā
                      daļa komitejas locekļu nav nobalsojusi par kādu grozījumu vai pieprasījumu balsot pa daļām vai atsevišķi, to balsošanai plenārsēdē neizvirza.

         Grozījums Nr. 197

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         176. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  176. pants

                  176. pants

                  Balsošana pa daļām

                  Balsošana pa daļām

                  1.   Politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti var prasīt balsošanu pa daļām, ja teksts, par kuru jābalso, satur vairākus noteikumus, ja tas attiecas uz vairākiem jautājumiem vai arī ja to var sadalīt vairākās daļās, kurām ir atšķirīga nozīme un/vai normatīva vērtība.

                  1.   Politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti var prasīt balsošanu pa daļām, ja teksts, par kuru jābalso, satur vairākus noteikumus, ja tas attiecas uz vairākiem jautājumiem vai arī ja to var sadalīt vairākās daļās, kurām ir atšķirīga nozīme un/vai normatīva vērtība.

                  2.   Ja Parlamenta priekšsēdētājs nav noteicis citu termiņu, šāds pieprasījums jāiesniedz iepriekšējās dienas vakarā pirms balsošanas. Parlamenta priekšsēdētājs pieņem lēmumu par šādu pieprasījumu.

                  2.   Ja Parlamenta priekšsēdētājs nav noteicis citu termiņu, šāds pieprasījums jāiesniedz
                        , vēlākais,
                      iepriekšējās dienas vakarā pirms balsošanas. Parlamenta priekšsēdētājs pieņem lēmumu par šādu pieprasījumu.

         Grozījums Nr. 198 un 347

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         178. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  178. pants

                  178. pants

                  Balsošana

                  Balsošana

                  1.   Parasti Parlamentā balso, paceļot roku.

                  1.   Parasti Parlamentā balso, paceļot roku.

                        Tomēr Parlamenta priekšsēdētājs var jebkurā brīdī nolemt, ka balsošana notiks, izmantojot elektroniskās balsošanas iekārtu.

                  1.a
                        Pirms katras balsošanas Parlamenta priekšsēdētājs paziņo, ka balsošana ir sākusies, un pēc balsošanas — ka tā ir beigusies.

                        Tiklīdz Parlamenta priekšsēdētājs ir paziņojis, ka balsošana ir sākusies, tikai viņš var izteikties, pirms viņš nav paziņojis, ka balsošana ir beigusies.

                  1.b
                        Lai aprēķinātu to, vai teksts pieņemts vai noraidīts, uzskaita tikai “par” un “pret” nodotās balsis, izņemot gadījumus, kad Līgumos ir paredzēts konkrēts balsu vairākums.

                  2.   Ja Parlamenta priekšsēdētājs uzskata, ka rezultāts ir apšaubāms, Parlaments balso ar elektroniskās balsošanas iekārtas palīdzību. Ja iekārta ir bojāta, deputāti balso, pieceļoties kājās vai paliekot sēžam.

                  2.   Ja Parlamenta priekšsēdētājs uzskata, ka
                        balsošanas ar paceltu roku
                      rezultāts ir apšaubāms, Parlaments balso ar elektroniskās balsošanas iekārtas palīdzību. Ja iekārta ir bojāta, deputāti balso, pieceļoties kājās vai paliekot sēžam.

                  2.a
                        Parlamenta priekšsēdētājs apstiprina nodoto balsu skaitu un paziņo balsošanas rezultātus.

                  3.   Balsošanas rezultātus protokolē.

                  3.   Balsošanas rezultātus protokolē.

         Grozījums Nr. 199

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         179. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  179. pants

                  179. pants

                  Galīgais balsojums

                  Galīgais balsojums

                  Pieņemot lēmumu, pamatojoties uz ziņojumu, Parlaments vienu un/vai galīgu balsojumu veic, balsojot pēc saraksta saskaņā ar 180. panta 2. punktu.
                        Par grozījumiem balsošana pēc saraksta notiek tikai pēc pieprasījuma, kas iesniegts saskaņā ar 180. pantu.

                  Pieņemot lēmumu, pamatojoties uz ziņojumu, Parlaments vienu un/vai galīgu balsojumu veic, balsojot pēc saraksta saskaņā ar 180. panta 2. punktu.

                  179. panta noteikumus par balsošanu pēc saraksta nepiemēro ziņojumiem, kas paredzēti 8. panta 2. punktā un 9. panta 3., 6. un 8. punktā, ar deputāta imunitāti saistīto procedūru ietvaros.

                  179. panta noteikumus par balsošanu pēc saraksta nepiemēro ziņojumiem, kas paredzēti 8. panta 2. punktā un 9. panta 3., 6. un 8. punktā, ar deputāta imunitāti saistīto procedūru ietvaros.

         Grozījums Nr. 200

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         179.a pants (jauns)

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                        179.a pants

                        Vienāds balsu sadalījums

                  1.
                        Ja balsojumā, kas noticis saskaņā ar 171. panta 1. punkta b) vai d) apakšpunktu, ir vienāds balsu sadalījums, visu tekstu kopumā nodod atpakaļ komitejai. Šo procedūru piemēro arī balsojumiem saskaņā ar 3. un 9. pantu.

                  2.
                        Ja ir vienāds balsu sadalījums, balsojot par tekstu, kurš ir iesniegts balsošanai pa daļām saskaņā ar 176. pantu, uzskata, ka teksts ir pieņemts.

                  3.
                        Neskarot pantus, kuros ir prasība par kvalificētu balsu vairākumu, visos pārējos gadījumos, kad ir vienāds balsu sadalījums, uzskata, ka teksts vai priekšlikums ir noraidīts.

                        Reglamenta 179.a panta 3. punkts jāinterpretē tā, ka gadījumos, kad balsojumā par ieteikuma projektu saskaņā ar 141. panta 4. punktu neiesaistīties Eiropas Savienības Tiesas procesā ir vienāds balsu skaits “par” un “pret”, šāds vienāds balsu skaits nenozīmē, ka ir pieņemts ieteikums Parlamentam iesaistīties minētajā procesā. Šādā gadījumā uzskata, ka atbildīgā komiteja nav izteikusi nekādu ieteikumu.

                        Parlamenta priekšsēdētājs var balsot, taču viņa balss nav izšķiroša.

                     (Pēdējās divas daļas ievieto kā komentārus.)

         Grozījums Nr. 201

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         180. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  180. pants

                  180. pants

                  Balsošana pēc saraksta

                  Balsošana pēc saraksta

                  1.   Papildus gadījumiem, kas paredzēti
                        118. panta 5. punktā, 119. panta 5. punktā un 179. pantā
                     , pēc saraksta balso tad, ja politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti par to ir iesnieguši rakstisku pieprasījumu iepriekšējā vakarā pirms balsošanas, izņemot gadījumus, kad Parlamenta priekšsēdētājs ir noteicis citu termiņu.

                  1.   Papildus gadījumiem, kas paredzēti
                        šajā reglamentā
                     , pēc saraksta balso tad, ja politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti par to ir iesnieguši rakstisku pieprasījumu
                        , vēlākais,
                      iepriekšējā vakarā pirms balsošanas, izņemot gadījumus, kad Parlamenta priekšsēdētājs ir noteicis citu termiņu.

                  180. panta
                        1. punkta
                      noteikumus par balsošanu pēc saraksta nepiemēro ziņojumiem, kas paredzēti 8. panta 2. punktā un 9. panta 3., 6. un 8. punktā, ar deputāta imunitāti saistīto procedūru ietvaros.

                  180. panta noteikumus par balsošanu pēc saraksta nepiemēro ziņojumiem, kas paredzēti 8. panta 2. punktā un 9. panta 3., 6. un 8. punktā, ar deputāta imunitāti saistīto procedūru ietvaros.

                  1.a
                        Katra politiskā grupa var iesniegt ne vairāk kā simts pieprasījumus balsošanai pēc saraksta vienā sesijā.

                  2.   Balsošana pēc saraksta notiek, izmantojot elektronisko balsošanas iekārtu. Ja iekārtu nevar izmantot tehnisku iemeslu dēļ,
                        balsošana
                      pēc saraksta
                        notiek
                      alfabētiskā secībā, sākot ar tā deputāta vārdu, kuru noteic lozējot. Parlamenta priekšsēdētājs balso pēdējais.

                  2.   Balsošana pēc saraksta notiek, izmantojot elektronisko balsošanas iekārtu.

                  Ja iekārtu nevar izmantot tehnisku iemeslu dēļ,
                        balsot
                      pēc saraksta
                        var
                      alfabētiskā secībā, sākot ar tā deputāta vārdu, kuru noteic lozējot. Parlamenta priekšsēdētājs balso pēdējais.
                        Balsojot skaļi jāpasaka “par”, “pret” vai “atturos”.

                        Balsojot skaļi jāpasaka “par”, “pret” vai “atturos”. Lai pieņemtu vai noraidītu grozījumu, uzskaita tikai “par” un “pret” nodotās balsis. Parlamenta priekšsēdētājs apstiprina nodoto balsu skaitu un paziņo balsošanas rezultātus.

                  Balsošanas rezultātus ieraksta sēdes protokolā. Balsotāju sarakstus sagatavo katrai politiskajai grupai deputātu uzvārdu alfabētiskā secībā, norādot, kā katrs deputāts balsojis.

                  2.a   Balsošanas rezultātus ieraksta sēdes protokolā. Balsotāju sarakstus sagatavo katrai politiskajai grupai deputātu uzvārdu alfabētiskā secībā, norādot, kā katrs deputāts balsojis.

         Grozījums Nr. 202

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         180.a pants (jauns)

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                        180.a pants

                        Aizklātā balsošana

                  1.
                        Neierobežojot 15. panta 1. punkta un 204. panta 2. punkta otrās daļas piemērošanu, par kandidatūrām balso aizklāti.

                        Uzskaitot nodotās balsis, ņem vērā vienīgi tās vēlēšanu zīmes, uz kurām ir amatam izvirzīto kandidātu vārdi.

                  2.
                        Balsošana var arī notikt aizklāti, ja to prasa vismaz viena piektā daļa no Parlamenta deputātiem. Šāds pieprasījums jāiesniedz pirms balsošanas sākuma.

                  3.
                        Pieprasījums balsot aizklāti ir prioritārs attiecībā pret balsošanu pēc saraksta.

                  4.
                        Ja vien nenotiek elektroniskā balsošana, aizklātajā balsošanā nodotās balsis skaita divi līdz astoņi balsu skaitītāji, kurus izlozē no deputātu vidus.

                        Ja balsošana notiek saskaņā ar 1. punktu, kandidāti nevar skaitīt balsis.

                        To deputātu vārdus, kuri piedalījās aizklātā balsošanā, reģistrē tās sēdes protokolā, kuras laikā notika šī balsošana.

         Grozījums Nr. 203

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         181. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  181. pants

                  181. pants

                        Elektroniskā balsošana

                        Elektroniskās balsošanas iekārtas izmantošana

                  1.
                        Parlamenta priekšsēdētājs var jebkurā brīdī nolemt, ka 178., 180. un 182. pantā noteiktā balsošana notiks ar elektroniskās balsošanas iekārtas palīdzību.

                        Ja balsošana ar elektroniskās balsošanas iekārtu tehnisku iemeslu dēļ nav iespējama, balsošana notiek saskaņā ar 178. pantu, 180. panta 2. punktu vai 182. pantu.

                  Elektroniskās balsošanas iekārtas izmantošanas tehnisko kārtību nosaka Prezidija izdoti norādījumi.

                  1.   Elektroniskās balsošanas iekārtas izmantošanas tehnisko kārtību nosaka Prezidija izdoti norādījumi.

                  2.   Ja notiek elektroniskā balsošana, protokolē tikai balsošanas skaitlisko rezultātu.

                  2.   Ja notiek elektroniskā balsošana
                        un ja tā nav saistīta ar balsošanu pēc saraksta
                     , protokolē tikai balsošanas skaitlisko rezultātu.

                        Tomēr, ja prasa balsošanu pēc saraksta saskaņā ar 180. panta 1. punktu, sēdes protokolā ieraksta balsošanas rezultātus ar katras politiskās grupas balsojušo deputātu sarakstu alfabētiskā secībā.

                  3.
                        Balsošana pēc saraksta notiek saskaņā ar 180. panta 2. punktu, ja to prasa klātesošo deputātu vairākums. Lai noskaidrotu, vai šis nosacījums ir izpildīts, var izmantot šī panta 1. punktā norādīto metodi.

                  3.a
                        Parlamenta priekšsēdētājs jebkurā brīdī var nolemt izmantot elektroniskās balsošanas iekārtu, lai pārbaudītu, vai ir sasniegts obligātais minimums.

         Grozījums Nr. 204

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         182. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                        182. pants

                        svītrots

                        Aizklātā balsošana

                  1.
                        Neierobežojot 15. panta 1. punkta, 199. panta 1. punkta un 204. panta 2. punkta otrās daļas piemērošanu, par kandidatūrām balso aizklāti.

                        Uzskaitot nodotās balsis, ņem vērā vienīgi tās vēlēšanu zīmes, uz kurām ir amatam izvirzīto deputātu vārdi.

                  2.
                        Balsošana var notikt aizklāti, ja to prasa vismaz viena piektā daļa no Parlamenta deputātiem. Šāds pieprasījums jāiesniedz pirms balsošanas sākuma.

                        Ja pirms balsošanas sākuma vismaz viena piektā daļa no Parlamenta deputātiem iesniedz pieprasījumu balsot aizklāti, Parlamentam ir šādi jābalso.

                  3.
                        Pieprasījums balsot aizklāti ir prioritārs attiecībā pret balsošanu pēc saraksta.

                  4.
                        Ja vien nenotiek elektroniskā balsošana, aizklātajā balsošanā nodotās balsis skaita divi līdz astoņi balsu skaitītāji, kurus izlozē no deputātu vidus.

                        Ja balsošana notiek saskaņā ar 1. punktu, kandidāti nevar skaitīt balsis.

                        To deputātu vārdus, kuri piedalījās aizklātā balsošanā, reģistrē tās sēdes protokolā, kuras laikā notika šī balsošana.

         Grozījums Nr. 205

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         182.a pants (jauns)

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                        182.a pants

                        Balsojuma apstrīdēšana

                  1.
                        Norādīt uz Reglamenta neievērošanu attiecībā uz balsojumu spēkā esamību var pēc tam, kad Parlamenta priekšsēdētājs ir paziņojis, ka balsošana ir beigusies.

                  2.
                        Pēc tam, kad ir paziņoti rezultāti balsošanai ar paceltu roku, var prasīt balsošanas rezultātu pārbaudi ar elektronisko balsošanas iekārtu.

                  3.
                        Parlamenta priekšsēdētājs lemj, vai paziņotie rezultāti ir spēkā. Viņa lēmums ir galīgs.

         Grozījums Nr. 206

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         183. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  183. pants

                  183. pants

                  Balsojumu skaidrojumi

                  Balsojumu skaidrojumi

                  1.   Kad
                        ir beigušās vispārējās debates
                     , ikviens deputāts par galīgo balsojumu var sniegt mutisku skaidrojumu, kas nepārsniedz vienu minūti
                        , vai iesniegt rakstisku skaidrojumu, kurš nav garāks par 200 vārdiem un kuru iekļauj sēžu stenogrammā
                     .

                  1.   Kad
                        balsošana beigusies
                     , ikviens deputāts par
                        vienu balsojumu un/vai
                      galīgo balsojumu
                        , kas attiecas uz kādu Parlamentam iesniegtu jautājumu,
                      var sniegt mutisku skaidrojumu, kas nepārsniedz vienu minūti
                        . Ikviens deputāts var sniegt ne vairāk kā trīs mutiskus skaidrojumus vienā sesijā.

                        Ikviens deputāts par šādu balsojumu var iesniegt rakstisku skaidrojumu, kurš nav garāks par 200 vārdiem un kuru iekļauj Parlamenta tīmekļa vietnes deputātu sadaļā.

                  Politiskā grupa var sniegt balsojuma skaidrojumu, kas nepārsniedz divas minūtes.

                  Politiskā grupa var sniegt balsojuma skaidrojumu, kas nepārsniedz divas minūtes.

                  Tiklīdz sāk lasīt pirmo skaidrojumu, vairs nepieņem nevienu pieprasījumu sniegt balsojuma skaidrojumu.

                  Tiklīdz sāk lasīt pirmo skaidrojumu
                        par pirmo jautājumu
                     , vairs nepieņem nevienu pieprasījumu sniegt balsojuma skaidrojumu.

                  Balsojuma skaidrojumu pieņem attiecībā uz galīgo balsojumu par visiem Parlamentam iesniegtajiem jautājumiem. Šajā pantā termins “galīgais balsojums” neattiecas uz balsojuma veidu, bet nozīmē to, ka par attiecīgo jautājumu vairs neseko neviens cits balsojums.

                  Balsojuma skaidrojumu pieņem attiecībā uz
                        vienu balsojumu un/vai
                      galīgo balsojumu par visiem Parlamentam iesniegtajiem jautājumiem. Šajā pantā termins “galīgais balsojums” neattiecas uz balsojuma veidu, bet nozīmē to, ka par attiecīgo jautājumu vairs neseko neviens cits balsojums.

                  2.   Balsojumu skaidrojumus nepieņem, ja balso par procedūras jautājumiem.

                  2.   Balsojumu skaidrojumus nepieņem, ja
                        balsošana ir aizklāta vai ja
                      balso par procedūras jautājumiem.

                  3.   Ja
                        saskaņā ar 150. pantu
                      Parlamenta darba kārtībā ir iekļauts
                        tiesību akta priekšlikums
                      vai
                        ziņojums
                     , deputāti var iesniegt rakstiskus balsojumu skaidrojumus saskaņā ar 1. punktu.

                  3.   Ja Parlamenta darba kārtībā ir iekļauts
                        kāds jautājums, par kuru nav iesniegti grozījumi
                      vai
                        par kuru nav jārīko debates
                     , deputāti var iesniegt
                        tikai
                      rakstiskus balsojumu skaidrojumus saskaņā ar 1. punktu.

                  Mutiskiem vai rakstiskiem balsojumu skaidrojumiem tieši jāattiecas uz
                        tekstu, par kuru balso
                     .

                  Mutiskiem vai rakstiskiem balsojumu skaidrojumiem tieši jāattiecas uz
                        Parlamentam iesniegtu jautājumu
                     .

         Grozījums Nr. 207

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         184. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                        184. pants

                        svītrots

                        Balsojuma apstrīdēšana

                  1.
                        Pirms katras balsošanas Parlamenta priekšsēdētājs paziņo, ka balsošana ir sākusies, un pēc balsošanas — ka tā ir beigusies.

                  2.
                        Tiklīdz Parlamenta priekšsēdētājs ir paziņojis, ka balsošana ir sākusies, tikai viņš var izteikties, pirms viņš nav paziņojis, ka balsošana ir beigusies.

                  3.
                        Norādīt uz Reglamenta neievērošanu attiecībā uz balsojumu spēkā esamību var pēc tam, kad Parlamenta priekšsēdētājs ir paziņojis, ka balsošana ir beigusies.

                  4.
                        Pēc tam, kad ir paziņoti rezultāti balsošanai ar paceltu roku, var prasīt balsošanas rezultātu pārbaudi ar elektronisko balsošanas iekārtu.

                  5.
                        Parlamenta priekšsēdētājs lemj, vai paziņotie rezultāti ir spēkā. Viņa lēmums ir galīgs.

         Grozījums Nr. 208

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         VII sadaļa – 6. nodaļa – virsraksts

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  6. NODAĻA

                  6. NODAĻA

                        DEPUTĀTU UZSTĀŠANĀS PAR PROCEDŪRAS JAUTĀJUMIEM

                        REGLAMENTA NEIEVĒROŠANA UN PRIEKŠLIKUMI ATTIECĪBĀ UZ PROCEDŪRU

         Grozījums Nr. 209

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         185. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  185. pants

                  185. pants

                  Priekšlikumi attiecībā uz procedūru

                  Priekšlikumi attiecībā uz procedūru

                  1.   Pirmkārt dod vārdu par šādiem priekšlikumiem attiecībā uz procedūru:

                  1.   Pirmkārt dod vārdu par šādiem priekšlikumiem attiecībā uz procedūru:

                              (a)

                              par jautājuma nepieņemamību (187. pants);

                              (a)

                              par jautājuma nepieņemamību (187. pants);

                              (b)

                              par nodošanu atpakaļ komitejai (188. pants);

                              (b)

                              par nodošanu atpakaļ komitejai (188. pants);

                              (c)

                              par debašu slēgšanu (189. pants);

                              (c)

                              par debašu slēgšanu (189. pants);

                              (d)

                              par debašu vai balsošanas atlikšanu (190. pants); vai

                              (d)

                              par debašu vai balsošanas atlikšanu (190. pants); vai

                              (e)

                              par sēdes pārtraukšanu vai slēgšanu (Reglamenta 191. pants).

                              (e)

                              par sēdes pārtraukšanu vai slēgšanu (Reglamenta 191. pants).

                  Par šiem priekšlikumiem var izteikties tikai ierosinātājs,
                        viens runātājs par un
                      viens runātājs pret priekšlikumu, kā arī atbildīgās komitejas priekšsēdētājs vai referents.

                  Par šiem priekšlikumiem var izteikties tikai ierosinātājs, viens runātājs pret priekšlikumu, kā arī atbildīgās komitejas priekšsēdētājs vai referents.

                  2.   Uzstāšanās laiks ir ne vairāk kā viena minūte.

                  2.   Uzstāšanās laiks ir ne vairāk kā viena minūte.

         Grozījums Nr. 210

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         186. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                        186
                     . pants

                        184
                     .
                        a
                      pants

                  Reglamenta neievērošana

                  Reglamenta neievērošana

                  1.   Deputātam var dot vārdu, lai viņš pievērstu Parlamenta priekšsēdētāja uzmanību tam, ka nav ievērots Reglaments. Uzstāšanās sākumā deputāts norāda, uz kuru Reglamenta pantu viņš atsaucas.

                  1.   Deputātam var dot vārdu, lai viņš pievērstu Parlamenta priekšsēdētāja uzmanību tam, ka nav ievērots Reglaments. Uzstāšanās sākumā deputāts norāda, uz kuru Reglamenta pantu viņš atsaucas.

                  2.   Pieprasījumam dot vārdu par Reglamenta neievērošanu ir
                        prioritāri
                      attiecībā pret citiem pieprasījumiem dot vārdu.

                  2.   Pieprasījumam dot vārdu par Reglamenta neievērošanu ir
                        prioritāte
                      attiecībā pret citiem pieprasījumiem dot vārdu
                        vai priekšlikumiem attiecībā uz procedūru
                     .

                  3.   Uzstāšanās laiks ir ne vairāk kā viena minūte.

                  3.   Uzstāšanās laiks ir ne vairāk kā viena minūte.

                  4.   Ja kāds deputāts norāda uz Reglamenta neievērošanu, Parlamenta priekšsēdētājs nekavējoties pieņem lēmumu saskaņā ar Reglamenta noteikumiem un to paziņo uzreiz pēc tam, kad šis jautājums ir izvirzīts. Par šo lēmumu nebalso.

                  4.   Ja kāds deputāts norāda uz Reglamenta neievērošanu, Parlamenta priekšsēdētājs nekavējoties pieņem lēmumu saskaņā ar Reglamenta noteikumiem un to paziņo uzreiz pēc tam, kad šis jautājums ir izvirzīts. Par šo lēmumu nebalso.

                  5.   Izņēmuma gadījumos Parlamenta priekšsēdētājs var paziņot, ka savu lēmumu darīs zināmu vēlāk, taču ne vēlāk kā 24 stundu laikā pēc tam, kad ir norādīts uz Reglamenta neievērošanu. Ja lēmuma pieņemšana ir atlikta, iesāktās debates nav jāatliek. Parlamenta priekšsēdētājs var nodot jautājumu atbildīgajai komitejai.

                  5.   Izņēmuma gadījumos Parlamenta priekšsēdētājs var paziņot, ka savu lēmumu darīs zināmu vēlāk, taču ne vēlāk kā 24 stundu laikā pēc tam, kad ir norādīts uz Reglamenta neievērošanu. Ja lēmuma pieņemšana ir atlikta, iesāktās debates nav jāatliek. Parlamenta priekšsēdētājs var nodot jautājumu atbildīgajai komitejai.

                  Pieprasījumam dot vārdu par Reglamenta neievērošanu jāattiecas uz izskatāmo darba kārtības punktu. Priekšsēdētājs piemērotā laikā, piemēram, pēc kāda darba kārtības punkta izskatīšanas vai pirms sēdes pārtraukšanas, var dot vārdu, lai deputāts izteiktos par citu jautājumu.

                  Pieprasījumam dot vārdu par Reglamenta neievērošanu jāattiecas uz izskatāmo darba kārtības punktu. Priekšsēdētājs piemērotā laikā, piemēram, pēc kāda darba kārtības punkta izskatīšanas vai pirms sēdes pārtraukšanas, var dot vārdu, lai
                        attiecībā uz Reglamenta neievērošanu
                      deputāts izteiktos par citu jautājumu.

                        (Šis pants grozītajā redakcijā tiks pārcelts pirms 185. panta.)

         Grozījums Nr. 211

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         187. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  187. pants

                  187. pants

                  Jautājuma nepieņemamība

                  Jautājuma nepieņemamība

                  1.   Kad sākas debates par kādu no darba kārtības punktiem, var ierosināt izskatīt
                        šī
                      jautājuma nepieņemamību. Par šādu priekšlikumu balso nekavējoties.

                  1.   Kad sākas debates par kādu no darba kārtības punktiem,
                        politiskā grupa vai 40 deputāti
                      var ierosināt izskatīt
                        šā
                      jautājuma nepieņemamību. Par šādu priekšlikumu balso nekavējoties.

                  Par nodomu ierosināt kāda jautājuma nepieņemamības izskatīšanu Parlamenta priekšsēdētājam paziņo vismaz 24 stundas iepriekš, un Parlamenta priekšsēdētājs par to nekavējoties ziņo Parlamentam.

                  Par nodomu ierosināt kāda jautājuma nepieņemamības izskatīšanu Parlamenta priekšsēdētājam paziņo vismaz 24 stundas iepriekš, un Parlamenta priekšsēdētājs par to nekavējoties ziņo Parlamentam.

                  2.   Ja šo priekšlikumu pieņem, Parlaments nekavējoties pāriet pie nākamā darba kārtības punkta.

                  2.   Ja šo priekšlikumu pieņem, Parlaments nekavējoties pāriet pie nākamā darba kārtības punkta.

         Grozījums Nr. 212

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         188. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  188. pants

                  188. pants

                  Nodošana atpakaļ komitejai

                  Nodošana atpakaļ komitejai

                  1.   Kad nosaka darba kārtību vai pirms debašu sākšanas politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti var prasīt, lai jautājumu nodod atpakaļ komitejai.

                  1.   Kad nosaka darba kārtību vai pirms debašu sākšanas politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti var prasīt, lai jautājumu nodod atpakaļ komitejai.

                  Par nodomu prasīt nodošanu atpakaļ komitejai paziņo Parlamenta priekšsēdētājam vismaz 24 stundas iepriekš, un viņš par to nekavējoties ziņo Parlamentam.

                  Par nodomu prasīt nodošanu atpakaļ komitejai paziņo Parlamenta priekšsēdētājam vismaz 24 stundas iepriekš, un viņš par to nekavējoties ziņo Parlamentam.

                  2.   Politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti var prasīt nodošanu atpakaļ komitejai pirms balsošanas vai tās laikā. Par šādu priekšlikumu balso nekavējoties.

                  2.   Politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti var prasīt nodošanu atpakaļ komitejai pirms balsošanas vai tās laikā. Par šādu priekšlikumu balso nekavējoties.

                  3.   Pieprasījumu nodot atpakaļ komitejai var iesniegt tikai vienu reizi katrā no šīs procedūras dažādajiem posmiem.

                  3.   Pieprasījumu nodot atpakaļ komitejai var iesniegt tikai vienu reizi katrā no šīs procedūras dažādajiem posmiem.

                  4.   Ja jautājumu nodod atpakaļ komitejai,
                        debates par šo jautājumu
                      pārtrauc.

                  4.   Ja jautājumu nodod atpakaļ komitejai,
                        šā jautājuma izskatīšanu
                      pārtrauc.

                  5.   Parlaments var noteikt termiņu, kurā komitejai jāiesniedz savi secinājumi.

                  5.   Parlaments var noteikt termiņu, kurā komitejai jāiesniedz savi secinājumi.

         Grozījums Nr. 213

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         190. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  190. pants

                  190. pants

                  Debašu vai balsošanas atlikšana

                  Debašu vai balsošanas atlikšana

                  1.   Sākoties debatēm par kādu no darba kārtības jautājumiem, politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti var iesniegt priekšlikumu atlikt debates līdz kādam noteiktam laikam. Par šādu priekšlikumu balso nekavējoties.

                  1.   Sākoties debatēm par kādu no darba kārtības jautājumiem, politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti var iesniegt priekšlikumu atlikt debates līdz kādam noteiktam laikam. Par šādu priekšlikumu balso nekavējoties.

                  Par nodomu ierosināt debašu atlikšanu paziņo priekšsēdētājam vismaz 24 stundas iepriekš, un priekšsēdētājs par to nekavējoties ziņo Parlamentam.

                  Par nodomu ierosināt debašu atlikšanu paziņo priekšsēdētājam vismaz 24 stundas iepriekš, un priekšsēdētājs par to nekavējoties ziņo Parlamentam.

                  2.   Ja šo priekšlikumu pieņem, Parlaments pāriet pie nākamā darba kārtības punkta. Atliktās debates atsāk noteiktajā laikā.

                  2.   Ja šo priekšlikumu pieņem, Parlaments pāriet pie nākamā darba kārtības punkta. Atliktās debates atsāk noteiktajā laikā.

                  3.   Ja priekšlikumu noraida, to nevar vēlreiz ierosināt tās pašas sesijas laikā.

                  3.   Ja priekšlikumu noraida, to nevar vēlreiz ierosināt tās pašas sesijas laikā.

                  4.   Pirms balsošanas vai balsošanas laikā politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti var iesniegt priekšlikumu atlikt balsošanu. Par šādu priekšlikumu balso nekavējoties.

                  4.   Pirms balsošanas vai balsošanas laikā politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti var iesniegt priekšlikumu atlikt balsošanu. Par šādu priekšlikumu balso nekavējoties.

                        Parlamenta lēmumā atlikt debates uz vēlāku sesiju jānorāda, kuras sesijas darba kārtībā debates jāiekļauj, ņemot vērā to, ka attiecīgās sesijas darba kārtību sagatavo saskaņā ar 149. un 152. pantu.

         Grozījums Nr. 214

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         191. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  191. pants

                  191. pants

                  Sēdes pārtraukšana vai slēgšana

                  Sēdes pārtraukšana vai slēgšana

                  Sēdi var pārtraukt vai slēgt debašu vai balsošanas laikā, ja tā nolemj Parlaments pēc priekšsēdētāja priekšlikuma vai pēc politiskās grupas vai vismaz 40 deputātu pieprasījuma. Par šo priekšlikumu vai pieprasījumu balso nekavējoties.

                  Sēdi var pārtraukt vai slēgt debašu vai balsošanas laikā, ja tā nolemj Parlaments pēc priekšsēdētāja priekšlikuma vai pēc politiskās grupas vai vismaz 40 deputātu pieprasījuma. Par šo priekšlikumu vai pieprasījumu balso nekavējoties.

                  Ja tiek iesniegts pieprasījums pārtraukt vai slēgt sēdi, balsošanas procedūra par šādu pieprasījumu ir jāsāk bez nepamatotas kavēšanās. Par balsošanu plenārsēdē būtu jāpaziņo parastajā veidā, un atbilstīgi pastāvošajai praksei būtu jānodrošina, lai deputātiem nokļūšanai plenārsēžu zālē būtu pietiekami daudz laika.

                  Ja tiek iesniegts pieprasījums pārtraukt vai slēgt sēdi, balsošanas procedūra par šādu pieprasījumu ir jāsāk bez nepamatotas kavēšanās. Par balsošanu plenārsēdē būtu jāpaziņo parastajā veidā, un atbilstīgi pastāvošajai praksei būtu jānodrošina, lai deputātiem nokļūšanai plenārsēžu zālē būtu pietiekami daudz laika.

                  Pēc analoģijas ar Reglamenta
                        152.
                      panta 2. punkta otro daļu, ja šāds pieprasījums ir noraidīts, līdzīgu pieprasījumu no jauna tajā pašā dienā iesniegt nevar. Atbilstīgi
                        22. panta 1
                     .
                        punkta komentāram
                      Parlamenta priekšsēdētājam ir tiesības pārtraukt saskaņā ar minēto pantu iesniegto pieprasījumu pārmērīgu izmantošanu.

                  Pēc analoģijas ar Reglamenta
                        149.a
                      panta 2. punkta otro daļu, ja šāds pieprasījums ir noraidīts, līdzīgu pieprasījumu no jauna tajā pašā dienā iesniegt nevar. Atbilstīgi
                        164
                     .
                        a pantam
                      Parlamenta priekšsēdētājam ir tiesības pārtraukt saskaņā ar minēto pantu iesniegto pieprasījumu pārmērīgu izmantošanu.

         Grozījums Nr. 215

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         192. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  192. pants

                  192. pants

                  Protokols

                  Protokols

                  1.   Katras sēdes protokolu ar tās norises izklāstu, Parlamenta pieņemtajiem lēmumiem
                        un runātāju vārdiem izdala
                      vismaz pusstundu pirms nākamās pēcpusdienas sēdes sākuma.

                  1.   Katras sēdes protokolu ar tās norises izklāstu,
                        runātāju vārdiem un
                      Parlamenta pieņemtajiem lēmumiem
                        , tostarp balsojumu rezultātiem par grozījumiem, dara pieejamu
                      vismaz pusstundu pirms nākamās pēcpusdienas sēdes sākuma.

                        Likumdošanas procedūrā par “lēmumiem” šī panta izpratnē uzskata arī visus Parlamenta pieņemtos grozījumus, arī tad, ja saskaņā ar 60. panta 1. punktu noraida Komisijas priekšlikumu vai saskaņā ar 68. panta 3. punktu noraida Padomes nostāju.

                  1.a
                        To dokumentu sarakstu, par kuriem notiek debates un par kuriem Parlaments pieņem lēmumus, iekļauj protokolā.

                  2.   Katras pēcpusdienas sēdes sākumā priekšsēdētājs iesniedz Parlamentam apstiprināšanai iepriekšējās sēdes protokolu.

                  2.   Katras pēcpusdienas sēdes sākumā priekšsēdētājs iesniedz Parlamentam apstiprināšanai iepriekšējās sēdes protokolu.

                  3.   Ja protokolu apstrīd, vajadzības gadījumā Parlaments lemj, vai
                        ņemt vērā
                      pieprasītās izmaiņas. Uzstāšanās laiks, lai izteiktos par tematu, ir ne vairāk kā viena minūte.

                  3.   Ja protokolu apstrīd, vajadzības gadījumā Parlaments lemj, vai pieprasītās izmaiņas
                        būtu jāņem vērā
                     . Uzstāšanās laiks, lai izteiktos par tematu, ir ne vairāk kā viena minūte.

                  4.   Protokolu paraksta Parlamenta priekšsēdētājs un ģenerālsekretārs, un to glabā Parlamenta arhīvā. Protokolu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

                  4.   Protokolu paraksta Parlamenta priekšsēdētājs un ģenerālsekretārs, un to glabā Parlamenta arhīvā. Protokolu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

         Grozījums Nr. 216

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         194. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  194. pants

                  194. pants

                  Stenogramma

                  Stenogramma

                  1.   Katras sēdes debašu stenogrammu sagatavo kā daudzvalodu dokumentu, kurā visa mutiski sniegtā informācija ir oriģinālvalodā.

                  1.   Katras sēdes debašu stenogrammu sagatavo kā daudzvalodu dokumentu, kurā visa mutiski sniegtā informācija ir
                        oficiālajā
                      oriģinālvalodā.

                  1.a
                        Parlamenta priekšsēdētājs, neskarot citas savas pilnvaras attiecībā uz disciplīnu, var likt no stenogrammām svītrot to deputātu uzstāšanos, kuri nav saņēmuši uzaicinājumu uzstāties vai kuri ir pārsnieguši viņiem atvēlēto uzstāšanās laiku.

                  2.   Runātāji var veikt labojumus savas mutiski sniegtās informācijas rakstītajā tekstā piecu darba dienu laikā. Minētajā termiņā labojumus nosūta sekretariātam.

                  2.   Runātāji var veikt labojumus savas mutiski sniegtās informācijas rakstītajā tekstā piecu darba dienu laikā. Minētajā termiņā labojumus nosūta sekretariātam.

                  3.   Daudzvalodu stenogrammu publicē kā Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša pielikumu un glabā Parlamenta arhīvā.

                  3.   Daudzvalodu stenogrammu publicē kā Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša pielikumu un glabā Parlamenta arhīvā.

                  4.   Pēc deputāta pieprasījuma veic stenogrammas izraksta tulkojumu jebkurā oficiālajā valodā. Vajadzības gadījumā tulkojumu veic steidzami.

                  4.   Pēc deputāta pieprasījuma veic stenogrammas izraksta tulkojumu jebkurā oficiālajā valodā. Vajadzības gadījumā tulkojumu veic steidzami.

         Grozījums Nr. 217

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         195. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  195. pants

                  195. pants

                  Debašu audiovizuālie ieraksti

                  Debašu audiovizuālie ieraksti

                  1.   Parlamenta debates valodās, kurās tās notiek, kā arī daudzvalodu skaņas celiņu no visām aktīvajām mutiskās tulkošanas kabīnēm pārraida reālajā laikā tā tīmekļa vietnē.

                  1.   Parlamenta debates valodās, kurās tās notiek, kā arī daudzvalodu skaņas celiņu no visām aktīvajām mutiskās tulkošanas kabīnēm pārraida reālajā laikā tā tīmekļa vietnē.

                  2.   Indeksētus debašu audiovizuālos ierakstus valodās, kurās debates notikušas, kā arī daudzvalodu skaņas celiņu no visām aktīvajām mutiskās tulkošanas kabīnēm sagatavo tūlīt pēc sēdes un ievieto Parlamenta tīmekļa vietnē, kur tie
                        paliek Parlamenta attiecīgā
                      un nākamā sasaukuma
                        laiku
                     , un pēc tam tos glabā Parlamenta arhīvā. Šos audiovizuālos ierakstus sasaista ar debašu daudzvalodu protokoliem, tiklīdz tie ir pieejami.

                  2.   Indeksētus debašu audiovizuālos ierakstus valodās, kurās debates notikušas, kā arī daudzvalodu skaņas celiņu no visām aktīvajām mutiskās tulkošanas kabīnēm sagatavo tūlīt pēc sēdes un ievieto Parlamenta tīmekļa vietnē, kur tie
                        ir pieejami visu šā sasaukuma atlikušo laiku
                      un nākamā sasaukuma
                        laiku
                     , un pēc tam tos glabā Parlamenta arhīvā. Šos audiovizuālos ierakstus sasaista ar debašu daudzvalodu protokoliem, tiklīdz tie ir pieejami.

         Grozījums Nr. 218

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         VIII sadaļa – 1. nodaļa – virsraksts

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  KOMITEJAS
                        — IZVEIDE UN KOMPETENCES

                  KOMITEJAS

         Grozījums Nr. 219

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         196. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  196. pants

                  196. pants

                  Pastāvīgo komiteju izveide

                  Pastāvīgo komiteju izveide

                  Pēc Priekšsēdētāju konferences priekšlikuma Parlaments izveido pastāvīgās komitejas
                        , kuru kompetences
                      ir
                        noteiktas
                      Reglamenta pielikumā (22). Šo komiteju locekļus
                        ievēlē
                      jaunievēlētā Parlamenta pirmajā sesijā un
                        pārvēlē
                      pēc divarpus gadiem.

                  Pēc Priekšsēdētāju konferences priekšlikuma Parlaments izveido pastāvīgās komitejas
                        . To pienākumi
                      ir
                        noteikti
                      Reglamenta pielikumā (22)

                        , ko pieņem ar nodoto balsu vairākumu
                     . Šo komiteju locekļus
                        ieceļ
                      jaunievēlētā Parlamenta pirmajā sesijā un
                        vēlreiz
                      pēc divarpus gadiem.

                  Pastāvīgo komiteju
                        kompetences
                      var noteikt citā dienā
                        nekā tajā
                     , kad komiteju izveido.

                  Pastāvīgo komiteju
                        pienākumus
                      var noteikt
                        arī
                      citā dienā
                        , nevis tad
                     , kad komiteju izveido.

         Grozījums Nr. 220

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         197. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  197. pants

                  197. pants

                        Īpašo komiteju izveide

                        Īpašās komitejas

                  Pēc Priekšsēdētāju konferences priekšlikuma Parlaments var jebkurā laikā izveidot īpašās komitejas, kuru
                        kompetences
                     ,
                        sastāvu
                      un pilnvaru laiku nosaka, pieņemot lēmumu par to izveidi
                        ; šo komiteju pilnvaru laiks nevar būt ilgāks par 12 mēnešiem, izņemot gadījumus, kad pēc šī termiņa beigām Parlaments to pagarina.

                  1.   Pēc Priekšsēdētāju konferences priekšlikuma Parlaments var jebkurā laikā izveidot īpašās komitejas, kuru
                        pienākumus
                     ,
                        locekļu skaitu
                      un pilnvaru laiku nosaka, pieņemot lēmumu par to izveidi.

                        Ja īpašās komiteju kompetences, sastāvu un pilnvaru termiņu nosaka, pieņemot lēmumu par to izveidi, tas nozīmē, ka Parlaments šīs kompetences vēlāk nevar mainīt, to loku ierobežojot vai paplašinot.

                  1.a
                        Īpašo komiteju pilnvaru laiks nevar būt ilgāks par 12 mēnešiem, izņemot gadījumus, kad pēc šā termiņa beigām Parlaments to pagarina. Ja Parlamenta lēmumā par īpašās komitejas izveidi nav noteikts citādi, tās pilnvaru laiks sākas no tās izveidošanas sanāksmes dienas.

                  1.b
                        Īpašajām komitejām nav tiesību sniegt atzinumus citām komitejām.

         Grozījums Nr. 221 un 307

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         198. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  198. pants

                  198. pants

                  Izmeklēšanas komitejas

                  Izmeklēšanas komitejas

                  1.   Parlaments pēc ceturtās daļas deputātu pieprasījuma var izveidot izmeklēšanas komiteju, lai izmeklētu gadījumus, kad ir aizdomas par to, ka,
                        piemērojot Eiropas
                      Savienības tiesības, Eiropas Savienības iestāde vai struktūra, kādas dalībvalsts valsts pārvaldes iestāde vai persona, kuru
                        Kopienu
                      tiesības pilnvaro tās īstenot, ir izdarījusi Eiropas Savienības tiesību pārkāpumu vai pieļāvusi administratīvu kļūmi.

                  1.
                        Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 226. pantu un 2. pantu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 1995. gada 19. aprīļa Lēmumā 95/167/EK, Euratom, EOTK par sīki izstrādātiem noteikumiem attiecībā uz Parlamenta izmeklēšanas tiesību izmantošanu Parlaments
                      pēc ceturtās daļas deputātu pieprasījuma var izveidot izmeklēšanas komiteju, lai izmeklētu gadījumus, kad ir aizdomas par to, ka,
                        īstenojot
                      Savienības tiesības, Eiropas Savienības iestāde vai struktūra, kādas dalībvalsts valsts pārvaldes iestāde vai persona, kuru
                        Savienības
                      tiesības pilnvaro tās īstenot, ir izdarījusi Eiropas Savienības tiesību pārkāpumu vai pieļāvusi administratīvu kļūmi.

                        Lēmumu par izmeklēšanas komitejas izveidi viena mēneša laikā publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Turklāt Parlaments dara visu vajadzīgo, lai šo lēmumu darītu pēc iespējas plašāk zināmu.

                        Par izmeklēšanas mērķi, ko noteikusi ceturtā daļa Parlamenta deputātu, un par 10. punktā noteikto termiņu grozījumus nevar iesniegt.

                  1.a
                        Lēmumu par izmeklēšanas komitejas izveidi publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī viena mēneša laikā pēc šāda lēmuma pieņemšanas.

                  2.   Izmeklēšanas komitejas darbības veidu reglamentē šī Reglamenta noteikumi, kas attiecas uz komitejām, izņemot īpašos noteikumus, kurus nosaka šis pants un
                        Eiropas Parlamenta
                     ,
                        Padomes un Komisijas 1995. gada 19. aprīļa Lēmums par sīki izstrādātiem Eiropas Parlamenta izmeklēšanas tiesību izmantošanas noteikumiem
                     ,
                        kurš pievienots Reglamentam

                      (23).

                  2.   Izmeklēšanas komitejas darbības veidu reglamentē šī Reglamenta noteikumi, kas attiecas uz komitejām, izņemot īpašos noteikumus, kurus nosaka šis pants un
                        Lēmums 95/167/EK
                     , Euratom,
                        EOTK
                     .

                  3.   Pieprasījumā izveidot izmeklēšanas komiteju jānorāda izmeklēšanas mērķis un jāsniedz sīki izstrādāts pieprasījuma pamatojums. Parlaments
                        pēc Priekšsēdētāju konferences priekšlikuma
                      pieņem lēmumu par
                        šādas
                      komitejas izveidi un, ja šāds lēmums ir pieņemts, tad lemj par tās
                        sastāvu saskaņā ar 199. panta noteikumiem
                     .

                  3.   Pieprasījumā izveidot izmeklēšanas komiteju jānorāda izmeklēšanas mērķis un jāsniedz sīki izstrādāts pieprasījuma pamatojums. Parlaments pēc Priekšsēdētāju konferences priekšlikuma pieņem lēmumu par komitejas izveidi un, ja šāds lēmums ir pieņemts, tad lemj par tās
                        skaitlisko sastāvu
                     .

                  4.
                        Izmeklēšanas komiteja savu darbu beidz, iesniedzot ziņojumu ne vēlāk kā divpadsmit mēnešus pēc tās izveidošanas. Parlaments var šo termiņu pagarināt divas reizes par trim mēnešiem.

                        Komitejā balsstiesības ir tās pilntiesīgajiem locekļiem vai viņu prombūtnes laikā — viņu pastāvīgajiem aizstājējiem.

                  4.a
                        Izmeklēšanas komitejām nav tiesību sniegt atzinumus citām komitejām.

                  4.b
                        Jebkurā procedūras posmā izmeklēšanas komitejā balsstiesības ir tikai tās pilntiesīgajiem locekļiem vai — viņu prombūtnes laikā — viņu aizstājējiem.

                  5.   Izmeklēšanas komiteja ievēlē priekšsēdētāju un
                        divus
                      vietniekus, kā arī ieceļ vienu vai vairākus referentus. Turklāt komiteja var uzdot īpašus darbus vai uzdevumus vai uzticēt pienākumus saviem locekļiem, kuri tai sniedz sīku atskaiti.

                  5.   Izmeklēšanas komiteja ievēlē priekšsēdētāju un vietniekus, kā arī ieceļ vienu vai vairākus referentus. Turklāt komiteja var uzdot īpašus darbus vai uzdevumus vai uzticēt pienākumus saviem locekļiem, kuri tai sniedz sīku atskaiti.

                  Sanāksmju starplaikā steidzamos vai vajadzības gadījumos komitejas
                        prezidijs
                      īsteno komitejas pilnvaras, kuras apstiprina nākamajā sanāksmē.

                  5.a   Sanāksmju starplaikā steidzamos vai vajadzības gadījumos komitejas
                        koordinatori
                      īsteno komitejas pilnvaras, kuras apstiprina nākamajā sanāksmē.

                  6.
                        Ja izmeklēšanas komiteja uzskata, ka nav ievērotas kādas no tās tiesībām, tā ierosina Parlamenta priekšsēdētājam veikt attiecīgus pasākumus.

                  7.
                        Izmeklēšanas komiteja var vērsties pie 2. punktā minētā lēmuma 3. pantā uzskaitītajām iestādēm vai personām, lai tās uzklausītu vai saņemtu dokumentus.

                        Eiropas Savienības iestāžu un struktūru deputātu un ierēdņu ceļa un uzturēšanās izdevumus sedz Eiropas Savienības iestādes un struktūras. Ceļa un uzturēšanās izdevumus pārējām personām, kuras sniedz liecības izmeklēšanas komitejā, Eiropas Parlaments atmaksā saskaņā ar noteikumiem par ekspertu uzklausīšanu.

                        Visas personas, kuras izmeklēšanas komiteja ir uzaicinājusi sniegt liecību, var atsaukties uz tām tiesībām, kuras tām būtu kā lieciniekiem tiesā savā valstī. Par šīm tiesībām uzaicinātā persona ir jāinformē, pirms viņa sniedz liecību komitejai.

                  Attiecībā uz valodu lietošanu komiteja piemēro
                        146
                     . panta noteikumus. Tomēr komitejas prezidijs:

                  7.   Attiecībā uz valodu lietošanu komiteja piemēro
                        158
                     . panta noteikumus. Tomēr komitejas prezidijs:

                              —

                              var noteikt, ka mutisko tulkošanu sniegs tikai tajās oficiālajās valodās, kurās runā komitejas darbā iesaistītie, ja tā uzskata, ka tas vajadzīgs konfidencialitātes apsvērumu dēļ, un

                              —

                              var noteikt, ka mutisko tulkošanu sniegs tikai tajās oficiālajās valodās, kurās runā komitejas darbā iesaistītie, ja tā uzskata, ka tas vajadzīgs konfidencialitātes apsvērumu dēļ, un

                              —

                              attiecībā uz saņemto dokumentu rakstisko tulkošanu pieņem tādus lēmumus, lai varētu veikt savu darbu efektīvi un ātri, ievērojot vajadzīgo slepenību un konfidencialitāti.

                              —

                              attiecībā uz saņemto dokumentu rakstisko tulkošanu pieņem tādus lēmumus, lai varētu veikt savu darbu efektīvi un ātri, ievērojot vajadzīgo slepenību un konfidencialitāti.

                  8.
                        Izmeklēšanas komitejas priekšsēdētājs kopā ar prezidiju nodrošina darbības slepenības vai konfidencialitātes ievērošanu un to pienācīgi dara zināmu komitejas locekļiem.

                        Komitejas priekšsēdētājs arī nepārprotami atsaucas uz iepriekšminētā lēmuma 2. panta 2. punkta noteikumiem. Piemēro Reglamenta VII pielikuma A daļas noteikumus.

                  9.
                        Nosūtītos slepenos vai konfidenciālos dokumentus izskata ar tādiem tehniskiem līdzekļiem, kas nodrošina, ka tie ir personiski pieejami tikai tiem komitejas locekļiem, kuru pienākumos ietilpst to izskatīšana. Minētie komitejas locekļi svinīgi apņemas citām personām liegt piekļuvi slepenai vai konfidenciālai informācijai šī panta nozīmē un šo informāciju izmantot, vienīgi lai sagatavotu ziņojumu izmeklēšanas komitejas vajadzībām. Sanāksmes notiek telpās, kuras ir aprīkotas tā, lai nepiederošas personas nevar noklausīties to norisi.

                  9.a
                        Ja par Savienības tiesību īstenošanā pieļautajiem iespējamiem pārkāpumiem vai administratīvām kļūmēm varētu būt atbildīga dalībvalsts struktūra vai iestāde, izmeklēšanas komiteja var aicināt attiecīgās dalībvalsts parlamentu sadarboties izmeklēšanas veikšanā.

                  10.
                        Kad izmeklēšanas
                      komiteja
                        ir beigusi darbu
                     ,
                        tā iesniedz
                      Parlamentam ziņojumu par paveikto; vajadzības gadījumā
                        ziņojumam pievieno
                      mazākuma viedokli saskaņā ar 56. panta nosacījumiem. Šo ziņojumu publicē.

                  10.   Izmeklēšanas komiteja
                        savu darbu pabeidz
                     ,
                        ne vēlāk kā 12 mēnešus pēc tās izveidošanas sanāksmes iesniedzot
                      Parlamentam ziņojumu par paveikto
                        . Parlaments var šo termiņu pagarināt divas reizes par trim mēnešiem.
                      Vajadzības gadījumā
                        ziņojumā var iekļaut
                      mazākuma viedokli saskaņā ar 56. panta nosacījumiem. Šo ziņojumu publicē.

                  Pēc izmeklēšanas komitejas pieprasījuma Parlaments rīko debates par šo ziņojumu sesijā pēc tā iesniegšanas.

                  Pēc izmeklēšanas komitejas pieprasījuma Parlaments rīko debates par šo ziņojumu sesijā pēc tā iesniegšanas.

                  Komiteja var iesniegt Parlamentam arī ieteikuma projektu, kas adresēts Eiropas Savienības iestādēm vai struktūrām vai dalībvalstīm.

                  10.a   Komiteja var iesniegt Parlamentam arī ieteikuma projektu, kas adresēts Eiropas Savienības iestādēm vai struktūrām vai dalībvalstīm.

                  11.   Parlamenta priekšsēdētājs uzdod VI pielikuma nozīmē atbildīgajai komitejai uzraudzīt, kādi
                        pasākumus
                      ir veikti saistībā ar izmeklēšanas komitejas darba rezultātiem un vajadzības gadījumā par to sagatavot ziņojumu, kā arī viņš veic jebkuras citas darbības, kuras uzskata par vajadzīgām, lai praktiski piemērotu izmeklēšanas secinājumus.

                  11.   Parlamenta priekšsēdētājs uzdod VI pielikuma nozīmē atbildīgajai komitejai uzraudzīt, kādi
                        pasākumi
                      ir veikti saistībā ar izmeklēšanas komitejas darba rezultātiem, un vajadzības gadījumā par to sagatavot ziņojumu, kā arī viņš veic jebkuras citas darbības, kuras uzskata par vajadzīgām, lai praktiski piemērotu izmeklēšanas secinājumus.

                        Grozījumi saskaņā ar 199. panta 2. punktu iespējami tikai Priekšsēdētāju konferences priekšlikumam par izmeklēšanas komitejas sastāvu (3. punkts).

                        Grozījumus nevar iesniegt par izmeklēšanas mērķi, kā to definējusi ceturtā daļa Parlamenta deputātu (3. punkts), un par 4. punktā noteikto termiņu.

                     (1. punkta otrā daļa ir iekļauta kā komentārs.)

         Grozījums Nr. 222

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         199. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  199. pants

                  199. pants

                  Komiteju sastāvs

                  Komiteju sastāvs

                  1.   Komiteju un izmeklēšanas komiteju locekļus
                        ievēlē pēc tam, kad politiskā
                      grupas un pie politiskajām grupām nepiederošie deputāti
                        ir izvirzījuši kandidātus. Priekšsēdētāju konference iesniedz Parlamentam priekšlikumus. Komitejas sastāvam pēc iespējas jāatspoguļo Parlamenta sastāvs
                     .

                  1.
                        Komiteju, īpašo
                      komiteju un izmeklēšanas komiteju locekļus
                        ieceļ politiskās
                      grupas un pie politiskajām grupām nepiederošie deputāti.

                        Priekšsēdētāju konference nosaka termiņu, kurā politiskās grupas un pie politiskajām grupām nepiederošie deputāti paziņo izvirzītās kandidatūras Parlamenta priekšsēdētājam, kurš tās paziņo Parlamentam.

                        Ja kāds deputāts pāriet no vienas politiskās grupas uz citu, viņš saglabā amatu Parlamenta komitejās uz atlikušo divarpus gadus ilgo pilnvaru laiku. Tomēr, ja deputāta pāriešana uz citu politisko grupu izjauc dažādo politisko uzskatu taisnīgu pārstāvību komitejā, Priekšsēdētāju konference saskaņā ar 1. punkta otrajā teikumā noteikto procedūru iesniedz priekšlikumus par komitejas sastāvu, ciktāl ir garantētas attiecīgā deputāta individuālās tiesības.

                        Politisko grupu komiteju amatu sadales proporcionalitāte nedrīkst atšķirties no tuvākā atbilstīgā veselā skaitļa. Ja kāda grupa nolemj neieņemt amatus komitejā, attiecīgās vietas paliek brīvas, un komitejas locekļu skaitu atbilstoši samazina. Politiskajām grupām nav atļauts mainīties ar locekļu vietām.

                  1.a
                        Komitejas sastāvam pēc iespējas jāatspoguļo Parlamenta sastāvs. Komitejas amatu sadalei starp politiskajām grupām ir jāatbilst aprēķinātajai proporcionalitātei tuvākajam veselajam skaitlim, kas ir par to vai nu lielāks, vai mazāks.

                        Ja politiskās grupas nespēj vienoties par savas pārstāvības īpatsvaru vienā vai vairākās īpašajās komitejās, lēmumu pieņem Priekšsēdētāju konference.

                  1.b
                        Ja kāda politiskā grupa nolemj neieņemt amatus komitejā vai Priekšsēdētāju konferences noteiktajā termiņā nav iecēlusi komitejas locekļus, attiecīgās vietas paliek brīvas. Politiskajām grupām nav atļauts mainīties ar locekļu vietām.

                  1.c
                        Ja deputāta pāriešana uz citu politisko grupu izjauc amata vietu komitejā proporcionālu sadalījumu, kā noteikts 1.a punktā, un ja politiskās grupas nespēj vienoties, lai nodrošinātu atbilstību noteiktajiem principiem, attiecīgo lēmumu pieņem Priekšsēdētāju konference.

                  1.d
                        Visas izmaiņas politisko grupu un pie politiskajām grupām nepiederošo deputātu izvirzīto kandidatūru sastāvā paziņo Parlamenta priekšsēdētājam, kurš tās paziņo Parlamentam vēlākais nākamās sēdes sākumā. Minētie lēmumi stājas spēkā to paziņošanas dienā.

                  1.e
                        Politiskās grupas un pie politiskajām grupām nepiederošie deputāti katrā komitejā var iecelt pastāvīgos aizstājējus, kuru skaits nepārsniedz to pilntiesīgo locekļu skaitu, ko politiskā grupa vai pie politiskajām grupām nepiederošie deputāti drīkst iecelt komitejā. Par to informē Parlamenta priekšsēdētāju. Minētie aizstājēji ir tiesīgi piedalīties un izteikties komitejas sanāksmēs un pilntiesīgā locekļa prombūtnē piedalīties balsošanā.

                  1.f
                        Pilntiesīgā locekļa prombūtnē un ja viņam nav iecelti pastāvīgie aizstājēji vai to prombūtnē, komitejas pilntiesīgo locekli sanāksmēs var aizstāt kāds cits tās pašas politiskās grupas deputāts vai, ja komitejas pilntiesīgais loceklis ir pie politiskajām grupām nepiederošs deputāts, attiecīgi cits pie politiskajām grupām nepiederošs deputāts, un tam ir tiesības balsot. Par to informē komitejas priekšsēdētāju vēlākais līdz balsošanas sākumam.

                        Šā panta 1.f punkta pēdējā teikumā noteiktā iepriekšējā paziņošana jāveic pirms debašu beigām vai pirms ir sākusies balsošana par jautājumu(–iem), kura(–u) apspriešanai pilntiesīgais loceklis ir aizstāts ar aizstājēju.

                  2.
                        Priekšsēdētāju konferences priekšlikumu grozījumi ir pieņemami tikai tad, ja tos ir iesnieguši vismaz 40 deputāti. Par šiem grozījumiem Parlaments balso aizklāti.

                  3.
                        Uzskata, ka ir ievēlēti tie deputāti, kuru vārdi ir minēti Priekšsēdētāju konferences priekšlikumos, ko var grozīt saskaņā ar 2. punktu.

                  4.
                        Ja politiskā grupa Priekšsēdētāju konferences noteiktajā termiņā nav iesniegusi izmeklēšanas komitejas locekļu kandidatūras saskaņā ar 1. punktu, Priekšsēdētāju konference iesniedz Parlamentam tikai tās kandidatūras, kuras šajā termiņā ir paziņotas.

                  5.
                        Brīvajās komitejas locekļu vietās Priekšsēdētāju konference var uz laiku iecelt deputātus ar viņu piekrišanu un ņemot vērā 1. punkta noteikumus.

                  6.
                        Šīs izmaiņas nākamajā sēdē iesniedz Parlamentam ratificēšanai.

                        Saskaņā ar šo pantu:

                              —

                                    pilntiesīgā locekļa vai pastāvīgā aizstājēja statuss ir atkarīgs vienīgi no piederības pie kādas noteiktas politiskās grupas;

                              —

                                    ja mainās pie kādas politiskās grupas piederošo komitejas pastāvīgo locekļu skaits, attiecīgi mainās arī maksimālais pastāvīgo aizstājēju skaits, ko politiskā grupa var iecelt;

                              —

                                    ja kāds deputāts pāriet uz citu politisko grupu, viņš nevar saglabāt pilntiesīgā locekļa vai pastāvīgā aizstājēja statusu, kāds viņam bija politiskajā grupā, kuru viņš atstāj;

                              —

                                    komitejas loceklis nekādā gadījumā nevar būt par aizstājēju kolēģim no citas politiskās grupas.

                     (Pēdējos divus nenumurētos panta punktus ievieto kā komentārus.)

         Grozījums Nr. 223

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         200. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                        200. pants

                        svītrots

                        Aizstājēji

                  1.
                        Politiskās grupas un pie grupām nepiederoši deputāti katrā komitejā var iecelt tikpat pastāvīgo aizstājēju, cik tās pilntiesīgo locekļu, kuri komitejā pārstāv dažādas politiskās grupas un pie grupām nepiederošos deputātus. Par to informē Parlamenta priekšsēdētāju. Pastāvīgie aizstājēji ir tiesīgi piedalīties komitejas sanāksmēs, izteikties un pilntiesīgā locekļa prombūtnē piedalīties balsošanā.

                        Ja ir brīva komitejas pilntiesīgā locekļa vieta, viņa vietā balsojumā pagaidu kārtā ir pilnvarots piedalīties tās pašas politiskās grupas pastāvīgs aizstājējs līdz brīdim, kad pilntiesīgā locekļa vietā uz laiku tiek iecelts cits deputāts atbilstīgi 199. panta 5. punktam, vai, ja šāda iecelšana uz laiku nenotiek, līdz jauna pilntiesīgā locekļa iecelšanai. Šis pilnvarojums ir balstīts uz Parlamenta lēmumu par komitejas skaitlisko sastāvu un paredz nodrošināt, ka balsojumā var piedalīties tāds pats attiecīgās politiskās grupas locekļu skaits, kāds bija pirms komitejas pilntiesīgā locekļa vietas atbrīvošanās.

                  2.
                        Turklāt pilntiesīgā locekļa prombūtnē un ja viņam nav iecelti pastāvīgie aizstājēji vai to prombūtnē, komitejas pastāvīgo locekli sanāksmēs var aizstāt kāds cits tās pašas politiskās grupas deputāts ar balsstiesībām. Aizstājēja vārdu pirms balsošanas sākuma paziņo komitejas priekšsēdētājam.

                        Šī panta 2. punkts pēc analoģijas attiecas arī uz tiem deputātiem, kas nepieder pie politiskajām grupām.

                        Šī panta 2. punkta pēdējā teikumā noteiktā iepriekšējā paziņošana jāveic pirms debašu beigām vai pirms ir sākusies balsošana par jautājumu(–iem), kura(–u) apspriešanai aizstājējs ir iecelts.

                  * * *

                        Šie noteikumi ietver divus nosacījumus, kas ar šo tekstu ir nepārprotami noteikti:

                              —

                                    politiskajai grupai komitejā nevar būt vairāk pastāvīgo aizstājēju nekā pastāvīgo locekļu;

                              —

                                    tikai politiskās grupas ir tiesīgas iecelt pastāvīgos aizstājējus, par to vienīgi informējot priekšsēdētāju.

                        Tātad:

                              —

                                    pastāvīgā aizstājēja statuss ir atkarīgs vienīgi no piederības kādai noteiktai politiskajai grupai;

                              —

                                    ja mainās pie kādas politiskās grupas piederošo komitejas pastāvīgo locekļu skaits, attiecīgi mainās arī maksimālais pastāvīgo aizstājēju skaits, ko politiskā grupa var iecelt;

                              —

                                    ja kāds deputāts pāriet uz citu politisko grupu, viņš nevar saglabāt pastāvīgā aizstājēja statusu tajā politiskajā grupā, kuru viņš atstāj;

                              —

                                    komitejas loceklis nekādā gadījumā nevar būt par aizstājēju kolēģim no citas politiskās grupas.

         Grozījums Nr. 224

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         201. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  201. pants

                  201. pants

                  Komiteju pienākumi

                  Komiteju pienākumi

                  1.   Pastāvīgo komiteju uzdevums ir izskatīt jautājumus, kurus tām nosūta Parlaments vai — sesijas pārtraukumos — Parlamenta priekšsēdētājs Priekšsēdētāju konferences vārdā.
                        Īpašo un izmeklēšanas komiteju uzdevumus nosaka, tās izveidojot; šīs komitejas nevar sniegt atzinumus citām komitejām.

                  1.   Pastāvīgo komiteju uzdevums ir izskatīt jautājumus, kurus tām nosūta Parlaments vai — sesijas pārtraukumos — Parlamenta priekšsēdētājs Priekšsēdētāju konferences vārdā.

                        (Sk. 197. pantam pievienoto komentāru.)

                  2.
                        Ja kāda pastāvīgā komiteja paziņo, ka tā nav kompetenta izskatīt kādu jautājumu, vai ja ir kompetenču konflikts starp divām vai vairākām pastāvīgajām komitejām, jautājumu par kompetenci iesniedz Priekšsēdētāju konferencei četru darba nedēļu laikā pēc paziņošanas plenārsēdē, ka attiecīgais jautājums ir nodots komitejai.

                        Priekšsēdētāju konference pieņem lēmumu sešu nedēļu laikā, pamatojoties uz Komiteju priekšsēdētāju konferences ieteikumu, vai — ja šāds ieteikums nav paredzams — uz tās priekšsēdētāja ieteikumu. Ja minētajā termiņā Priekšsēdētāju konference nav pieņēmusi lēmumu, uzskata, ka ieteikums ir apstiprināts.

                        Komiteju priekšsēdētāji var vienoties ar citu komiteju priekšsēdētājiem par kāda jautājuma piešķiršanu konkrētai komitejai, un, ja vajadzīgs, par to ir jāsaņem atļauja piemērot komiteju iesaistīšanas procedūru saskaņā ar 54. pantu.

                  3.   Ja vairākas pastāvīgās komitejas ir kompetentas izskatīt kādu jautājumu, vienu komiteju ieceļ par atbildīgo komiteju, bet pārējās lūdz sniegt atzinumu.

                  3.   Ja vairākas pastāvīgās komitejas ir kompetentas izskatīt kādu jautājumu, vienu komiteju ieceļ par atbildīgo komiteju, bet pārējās lūdz sniegt atzinumu.

                  Tomēr vienu jautājumu var iesniegt ne vairāk kā trijām komitejām vienlaikus, izņemot
                        pamatotus
                      gadījumus, kad pieņem lēmumu atkāpties no šī noteikuma saskaņā ar 1. punktā paredzētajiem nosacījumiem.

                  Tomēr vienu jautājumu var iesniegt ne vairāk kā trijām komitejām vienlaikus, izņemot gadījumus, kad pieņem lēmumu atkāpties no šī noteikuma saskaņā ar 1. punktā paredzētajiem nosacījumiem.

                  4.   Divas vai vairākas komitejas vai apakškomitejas var kopīgi izskatīt jautājumus, kas ietilpst to kompetencē, taču tās nevar pieņemt lēmumus.

                  4.   Divas vai vairākas komitejas vai apakškomitejas var kopīgi izskatīt jautājumus, kas ietilpst to kompetencē, taču tās nevar
                        kopīgi
                      pieņemt lēmumus
                        , izņemot gadījumus, uz kuriem attiecas 55. pants
                     .

                  5.   Ar
                        Prezidija
                      piekrišanu visas komitejas var uzdot vienam vai vairākiem saviem locekļiem veikt izpēti vai vākt faktus.

                  5.   Ar
                        attiecīgo Parlamenta struktūrvienību
                      piekrišanu visas komitejas var uzdot vienam vai vairākiem saviem locekļiem veikt izpēti vai vākt faktus.

         Grozījums Nr. 225

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         201.a pants (jauns)

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                        201.a pants

                        Jautājumi par kompetenci

                  1.
                        Ja kāda pastāvīgā komiteja paziņo, ka tā nav kompetenta izskatīt kādu jautājumu, vai ja ir kompetenču konflikts starp divām vai vairākām pastāvīgajām komitejām, jautājumu par kompetenci iesniedz Komiteju priekšsēdētāju konferencei četru nedēļu laikā pēc paziņošanas plenārsēdē, ka attiecīgais jautājums ir nodots komitejai.

                  2.
                        Priekšsēdētāju konference pieņem lēmumu sešu nedēļu laikā pēc jautājuma iesniegšanas, pamatojoties uz Komiteju priekšsēdētāju konferences ieteikumu vai — ja šāds ieteikums nav paredzams — uz tās priekšsēdētāja ieteikumu. Ja minētajā termiņā Priekšsēdētāju konference nav pieņēmusi lēmumu, uzskata, ka ieteikums ir apstiprināts.

                  3.
                        Komiteju priekšsēdētāji var vienoties ar citu komiteju priekšsēdētājiem par kāda jautājuma piešķiršanu konkrētai komitejai, un, ja vajadzīgs, par to ir jāsaņem atļauja piemērot komiteju iesaistīšanas procedūru saskaņā ar 54. pantu.

         Grozījums Nr. 226

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         202. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                        202. pants

                        svītrots

                        Par pilnvaru pārbaudi atbildīgā komiteja

                        No komitejām, kas izveidotas saskaņā ar Reglamenta noteikumiem, vienas komitejas uzdevums ir pārbaudīt pilnvaras un sagatavot lēmumus, ja apstrīd vēlēšanu spēkā esamību.

         Grozījums Nr. 227

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         203. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  203. pants

                  203. pants

                  Apakškomitejas

                  Apakškomitejas

                  1.
                        Ar Priekšsēdētāju konferences iepriekšēju atļauju
                      pastāvīgā vai īpašā komiteja var savas darbības interesēs izveidot vienu vai vairākas apakškomitejas,
                        kuru sastāvu un kompetenci tā nosaka
                      saskaņā ar 199.
                        pantu. Apakškomitejas sniedz ziņojumus tām komitejām
                     , kuras
                        ir izveidojušas šīs
                      apakškomitejas.

                  1.
                        Apakškomitejas var izveidot saskaņā ar 196. pantu.
                      Pastāvīgā vai īpašā komiteja var savas darbības interesēs
                        un ar Priekšsēdētāju konferences iepriekšēju atļauju
                      izveidot
                        arī
                      vienu vai vairākas apakškomitejas,
                        vienlaikus nosakot gan to sastāvu
                      saskaņā ar
                        attiecīgajiem
                      199.
                        panta noteikumiem, gan kompetences jomas
                     , kuras
                        paredz galvenās komitejas kompetences jomu ietvaros.
                      Apakškomitejas
                        sniedz ziņojumus savai galvenajai komitejai
                     .

                  2.   Uz apakškomitejām attiecas tā pati procedūra, kas uz komitejām.

                  2.
                        Ja Reglamenta noteikumos nav norādīts citādi, uz
                      apakškomitejām attiecas tā pati procedūra, kas uz komitejām.

                  2.a
                        Apakškomitejas pilntiesīgos locekļus izraugās no galvenās komitejas locekļu vidus.

                  3.   Aizstājējus apakškomitejās ieceļ saskaņā ar tādiem pašiem nosacījumiem kā komitejās.

                  3.   Aizstājējus apakškomitejās ieceļ saskaņā ar tādiem pašiem nosacījumiem kā komitejās.

                  4.
                        Šo noteikumu piemērošanai jānodrošina savstarpēja saikne starp apakškomiteju un komiteju, kura šo apakškomiteju ir izveidojusi. Tādēļ visus apakškomitejas pastāvīgos locekļus izraugās no galvenās komitejas locekļu vidus.

                  4.a
                        Galvenās komitejas priekšsēdētājs var iesaistīt apakškomiteju priekšsēdētājus koordinatoru darbā vai ļaut apakškomiteju priekšsēdētājiem vadīt debates galvenajā komitejā par jautājumiem, ar kuriem konkrēti strādā attiecīgā apakškomiteja, ar noteikumu, ka šī procedūra ir iesniegta komitejas prezidijam izskatīšanai un apstiprināšanai.

         Grozījums Nr. 228

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         204. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  204. pants

                  204. pants

                  Komiteju prezidiji

                  Komiteju prezidiji

                  Pirmajā komitejas sanāksmē pēc komitejas locekļu
                        ievēlēšanas
                      saskaņā ar 199. pantu komiteja ievēlē priekšsēdētāju un atsevišķos balsojumos viņa vietniekus, kuri veido komitejas prezidiju. Ievēlamo priekšsēdētāja vietnieku skaitu nosaka Parlaments, ņemot vērā Priekšsēdētāju konferences priekšlikumu.

                  1.   Pirmajā komitejas sanāksmē pēc komitejas locekļu
                        iecelšanas
                      saskaņā ar 199. pantu komiteja ievēlē priekšsēdētāju un atsevišķos balsojumos viņa vietniekus,
                        kurus izraugās no komitejas pilntiesīgo locekļu vidus un
                      kuri veido komitejas prezidiju. Ievēlamo priekšsēdētāja vietnieku skaitu nosaka Parlaments, ņemot vērā Priekšsēdētāju konferences priekšlikumu.
                        Katras komitejas prezidija sastāvā jāatspoguļo Parlamenta dažādība; nav pieļaujams prezidijs, ko veidotu tikai vīrieši vai tikai sievietes, vai tas, ka visi priekšsēdētāja vietnieki nāk no vienas un tās pašas dalībvalsts.

                        Tikai pilntiesīgie komitejas locekļi, kas ievēlēti saskaņā ar 199. pantu, var tikt ievēlēti tās prezidijā.

                  Ja kandidātu skaits ir vienāds ar ievēlamo locekļu skaitu, balsošana
                        var notikt
                      ar aklamāciju.

                  2.   Ja kandidātu skaits ir vienāds ar ievēlamo locekļu skaitu, balsošana
                        notiek
                      ar aklamāciju.
                        Tomēr, ja konkrētā balsošanas kārtā ir vairāk nekā viens kandidāts vai vismaz viena sestā daļa komitejas locekļu pieprasa balsošanu, ievēlēšana notiek, balsojot aizklāti.

                        Pārējos gadījumos vai pēc vienas sestās daļas komitejas locekļu pieprasījuma balsošana notiek aizklāti.

                  Ja ir tikai viens kandidāts, viņš ir ievēlēts, ja ir saņēmis absolūtu nodoto balsu vairākumu,
                        kurā ieskaitītas
                      gan balsis “par”, gan balsis “pret”.

                  Ja ir tikai viens kandidāts, viņš ir ievēlēts, ja ir saņēmis absolūtu nodoto balsu vairākumu,
                        par nodotajām balsīm uzskatot
                      gan balsis “par”, gan balsis “pret”.

                  Ja
                        pirmajā balsošanas kārtā
                      ir vairāki kandidāti, ievēlēts ir tas kandidāts, kurš ieguvis absolūtu nodoto balsu vairākumu
                        , kā noteikts iepriekšējā daļā
                     . Otrajā kārtā ievēlēts ir tas kandidāts, kurš ieguvis visvairāk balsu. Ja balsu skaits ir vienāds, ievēlē gados vecāko kandidātu.

                  Ja ir vairāki kandidāti, ievēlēts ir tas kandidāts, kurš
                        pirmajā balsošanas kārtā
                      ieguvis absolūtu nodoto balsu vairākumu. Otrajā kārtā ievēlēts ir tas kandidāts, kurš ieguvis visvairāk balsu. Ja balsu skaits ir vienāds, ievēlē gados vecāko kandidātu.

                        Ja vajadzīga otrā balsošanas kārta, var izvirzīt jaunas kandidatūras.

                        Šis pants neliedz galvenās komitejas priekšsēdētājam iesaistīt apakškomiteju priekšsēdētājus prezidija darbā vai ļaut apakškomiteju priekšsēdētājiem vadīt debates par jautājumiem, ar kuriem konkrēti strādā attiecīgā apakškomiteja — šis punkts to tiešām atļauj, ja vien šī procedūra pilnībā ir iesniegta prezidijam izskatīšanai un tai ir saņemta prezidija piekrišana.

                  2.a
                        Komitejām pēc analoģijas piemēro šādus pantus par Parlamenta amatpersonām: 14. pants (Deputāts, kurš uz laiku pilda priekšsēdētāja pienākumus), 15. pants (Kandidātu izvirzīšana un vispārīgi noteikumi), 16. pants (Parlamenta priekšsēdētāja ievēlēšana — atklāšanas runa), 19. pants (Amata pilnvaru laiks) un 20. pants (Brīvas deputātu vietas).

         Grozījums Nr. 229

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         205. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  205. pants

                  205. pants

                  Komiteju koordinatori
                        un ēnu referenti

                  Komiteju koordinatori

                  1.   Politiskās grupas
                        vienu deputātu no sava vidus var iecelt par koordinatoru
                     .

                  1.   Politiskās grupas
                        var iecelt par koordinatoru katrā komitejā pa vienam grupas deputātam
                     .

                  2.   Komitejas priekšsēdētājs, ja vajadzīgs, var sasaukt tās koordinatorus, lai sagatavotu komitejā pieņemamos lēmumus, it īpaši lēmumus par procedūru un referentu iecelšanu. Komiteja var pilnvarot koordinatorus pieņemt atsevišķus lēmumus, izņemot lēmumus par ziņojumu, atzinumu vai grozījumu pieņemšanu. Komitejas priekšsēdētāja vietniekus var uzaicināt piedalīties komitejas koordinatoru sanāksmēs kā padomdevējus.
                        Koordinatori cenšas panākt vienprātību.
                      Ja nav iespējams panākt vienprātību,
                        viņi
                      var rīkoties tikai atbilstīgi vairākumam, kas nepārprotami pārstāv komitejas locekļu lielo vairākumu, attiecīgi ņemot vērā dažādo politisko grupu attiecīgo lielumu.

                  2.   Komitejas priekšsēdētājs, ja vajadzīgs, var sasaukt tās koordinatorus, lai sagatavotu komitejā pieņemamos lēmumus, it īpaši lēmumus par procedūru un referentu iecelšanu. Komiteja var pilnvarot koordinatorus pieņemt atsevišķus lēmumus, izņemot lēmumus par ziņojumu,
                        rezolūciju priekšlikumu,
                      atzinumu vai grozījumu pieņemšanu.

                  Komitejas priekšsēdētāja vietniekus var uzaicināt piedalīties komitejas koordinatoru sanāksmēs kā padomdevējus.

                  Ja nav iespējams panākt vienprātību,
                        koordinatori
                      var rīkoties tikai atbilstīgi vairākumam, kas nepārprotami pārstāv komitejas locekļu lielo vairākumu, attiecīgi ņemot vērā dažādo politisko grupu attiecīgo lielumu.

                        Komitejas priekšsēdētājs paziņo komitejai visus koordinatoru lēmumus un ieteikumus, kuri uzskatāmi par pieņemtiem, ja tie nav apstrīdēti, un kuri tiek pienācīgi minēti komitejas sanāksmes protokolā.

                  3.
                        Komitejas priekšsēdētājs sasauc savas komitejas koordinatoru sanāksmi, lai organizatoriski sagatavotu komisāra amata kandidātu uzklausīšanas. Pēc šīm uzklausīšanām koordinatori satiekas, lai novērtētu kandidātus saskaņā ar XVI pielikumā izklāstīto procedūru

                  4.
                        Politiskās grupas katram ziņojumam var iecelt ēnu referentu, lai sekotu attiecīgā ziņojuma izstrādes gaitai un komitejā meklētu kompromisa risinājumus savas grupas vārdā. Ēnu referentu vārdus paziņo komitejas priekšsēdētājam. Komiteja pēc koordinatoru priekšlikuma var īpaši pieņemt lēmumu par ēnu referentu iesaistīšanu, cenšoties parastajās likumdošanas procedūrās panākt vienošanos ar Padomi.

                  Politiskajām grupām nepiederošie deputāti neveido politisko grupu 30. panta izpratnē un līdz ar to nevar iecelt koordinatorus, kuri ir vienīgie locekļi, kas pilntiesīgi var piedalīties koordinatoru sanāksmēs.

                  Politiskajām grupām nepiederošie deputāti neveido politisko grupu 30. panta izpratnē un līdz ar to nevar iecelt koordinatorus, kuri ir vienīgie locekļi, kas pilntiesīgi var piedalīties koordinatoru sanāksmēs.

                        Koordinatoru sanāksmju mērķis ir sagatavot komitejas lēmumus, un tās nevar aizvietot komitejas sanāksmes, ja vien tai nav skaidri piešķirtas pilnvaras. Līdz ar to lēmumiem, kas tiek pieņemti koordinatoru sanāksmes laikā, ir jāsaņem ex ante pilnvarojums. Ja šāds pilnvarojums netiek dots, koordinatori var pieņemt tikai rekomendācijas, kurām ir nepieciešama formāla ex post komitejas aprobācija.

                  Jebkurā gadījumā ir
                        jābūt garantētai
                      politiskajām grupām nepiederošo locekļu piekļuve informācijai saskaņā ar nediskriminācijas principu, nododot informāciju un nodrošinot politiskajām grupām nepiederošo deputātu sekretariāta locekļa klātbūtni koordinatoru sanāksmēs.

                  Jebkurā gadījumā ir
                        jāgarantē
                      politiskajām grupām nepiederošo locekļu piekļuve informācijai saskaņā ar nediskriminācijas principu, nododot informāciju un nodrošinot politiskajām grupām nepiederošo deputātu sekretariāta locekļa klātbūtni koordinatoru sanāksmēs.

         Grozījums Nr. 230

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         205.a pants (jauns)

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                        205.a pants

                        Ēnu referenti

                        Politiskās grupas katram ziņojumam var iecelt ēnu referentu, lai sekotu attiecīgā ziņojuma izstrādes gaitai un komitejā meklētu kompromisa risinājumus savas grupas vārdā. Ēnu referentu vārdus paziņo komitejas priekšsēdētājam.

         Grozījums Nr. 231

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         VIII sadaļa – 2. nodaļa – virsraksts

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  2.
                        NODAĻA

                        svītrots

                        KOMITEJAS — DARBĪBA

         Grozījums Nr. 232

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         206. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  206. pants

                  206. pants

                  Komitejas sanāksmes

                  Komitejas sanāksmes

                  1.   Komitejas sanāk, kad tās sasauc priekšsēdētājs, vai pēc Parlamenta priekšsēdētāja iniciatīvas.

                  1.   Komitejas sanāk, kad tās sasauc priekšsēdētājs, vai pēc Parlamenta priekšsēdētāja iniciatīvas.

                        Sasaucot sanāksmi, priekšsēdētājs iesniedz tās darba kārtības projektu. Lēmumu par darba kārtību komiteja pieņem sanāksmes sākumā.

                  2.   Komisija un
                        Padome
                      var
                        piedalīties
                      komitejas sanāksmēs pēc komitejas priekšsēdētāja uzaicinājuma, kuru viņš izsaka komitejas vārdā.

                  2.   Komisija
                        , Padome
                      un
                        citas Savienības iestādes
                      var
                        uzstāties
                      komitejas sanāksmēs pēc komitejas priekšsēdētāja uzaicinājuma, kuru viņš izsaka komitejas vārdā.

                  Ar
                        īpašu
                      komitejas lēmumu jebkuru citu personu var uzaicināt uz sanāksmi un lūgt tajā uzstāties.

                  Ar komitejas lēmumu jebkuru citu personu var uzaicināt uz sanāksmi un lūgt tajā uzstāties.

                        Pēc analoģijas katras komitejas kompetencē ietilpst lēmumu pieņemšana par deputātu palīgu klātbūtni sanāksmēs.

                  Komiteja, kura ir atbildīga par jautājuma izskatīšanu, var uzklausīt ekspertus, ja to ir apstiprinājis Prezidijs un ja komiteja uzskata, ka tas ir vajadzīgs sekmīgai attiecīgā jautājuma izskatīšanai.

                  Komiteja, kura ir atbildīga par jautājuma izskatīšanu, var uzklausīt ekspertus, ja to ir apstiprinājis Prezidijs un ja komiteja uzskata, ka tas ir vajadzīgs sekmīgai attiecīgā jautājuma izskatīšanai.

                        Komitejas, kurām lūdza sniegt atzinumu, ja to vēlas, var piedalīties sanāksmēs, kuru laikā notiek uzklausīšana.

                        Šā punkta noteikumus interpretē atbilstīgi 50. punktam Pamatnolīgumā par Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas attiecībām

                      (24)

                        .

                  3.   Neskarot 53. panta 6. punkta piemērošanu un izņemot gadījumus, kad komiteja ir nolēmusi citādi, deputāti
                        var apmeklēt
                      to komiteju
                        sanāksmēs
                     , kurās tie nav locekļi,
                        bet
                      nedrīkst piedalīties jautājumu apspriešanā.

                  3.   Neskarot 53. panta 6. punkta piemērošanu un izņemot gadījumus, kad komiteja ir nolēmusi citādi, deputāti
                        , kuri apmeklē
                      to komiteju
                        sanāksmes
                     , kurās tie nav locekļi, nedrīkst piedalīties jautājumu apspriešanā.

                  Tomēr
                        šiem deputātiem komiteja
                      var atļaut piedalīties tās
                        darbā
                      ar padomdevēja tiesībām.

                  Tomēr
                        komiteja viņiem
                      var atļaut piedalīties tās
                        sanāksmēs
                      ar padomdevēja tiesībām.

                  3.a
                        Komitejām pēc analoģijas piemēro 162. panta 2. punktu par uzstāšanās laika sadali.

                  3.b
                        Sagatavojot stenogrammu, pēc analoģijas piemēro 194. panta 1.a, 2. un 4. punktu.

         Grozījums Nr. 233

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         207. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  207. pants

                  207. pants

                  Komitejas sanāksmju protokoli

                  Komitejas sanāksmju protokoli

                  Katras komitejas sanāksmju protokolus
                        izdala
                      visiem komitejas locekļiem un tos
                        apstiprina
                     .

                  Katras komitejas sanāksmju protokolus
                        dara pieejamus
                      visiem komitejas locekļiem, un tos
                        iesniedz komitejai apstiprināšanai
                     .

         Grozījums Nr. 234

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         208. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  208. pants

                  208. pants

                  Balsošana komitejā

                  Balsošana komitejā

                  1.
                        Ikviens deputāts var iesniegt grozījumus
                      izskatīšanai komitejā.

                  1.
                        Neskarot 66. panta 4. punktu par otrā lasījuma procedūru,
                      izskatīšanai komitejā
                        iesniegtos grozījumus vai priekšlikumu par noraidīšanu projektus vienmēr paraksta vai kopīgi paraksta vismaz viens pilntiesīgs attiecīgās komitejas loceklis vai tā aizstājējs
                     .

                  2.   Komitejas balsojums ir spēkā, kad ir klāt viena ceturtā daļa tās locekļu. Tomēr, ja viena sestā daļa komitejas locekļu izvirza šādu prasību pirms balsošanas sākuma, balsošana ir spēkā tikai tad, ja tajā ir piedalījies vairākums
                        komitejas
                      locekļu.

                  2.   Komitejas balsojums ir spēkā, kad ir klāt viena ceturtā daļa tās locekļu. Tomēr, ja viena sestā daļa komitejas locekļu izvirza šādu prasību pirms balsošanas sākuma, balsošana ir spēkā tikai tad, ja tajā ir piedalījies vairākums
                        tās
                      locekļu.

                  3.   Balsošana komitejā notiek pēc saraksta saskaņā ar 180. panta 2. punktu, ja tas ir viens un/vai galīgs balsojums par ziņojumu. Balsošana par grozījumiem un cita veida balsošana notiek, paceļot roku, izņemot ja komitejas priekšsēdētājs nolemj veikt elektronisku balsošanu vai ceturtā daļa komitejas locekļu pieprasa balsošanu pēc saraksta

                  3.   Balsošana komitejā notiek pēc saraksta saskaņā ar 180. panta 2.
                        un 2.a
                      punktu, ja tas ir viens un/vai galīgs balsojums par ziņojumu
                        vai atzinumu
                     . Balsošana par grozījumiem un cita veida balsošana notiek, paceļot roku, izņemot ja komitejas priekšsēdētājs nolemj veikt elektronisku balsošanu vai ceturtā daļa komitejas locekļu pieprasa balsošanu pēc saraksta.

                  208. panta 3. punkta noteikumus par balsošanu pēc saraksta nepiemēro ziņojumiem, kas paredzēti 8. panta 2. punktā un 9. panta 3., 6. un 8. punktā, ar deputāta imunitāti saistīto procedūru ietvaros.

                  208. panta 3. punkta noteikumus par balsošanu pēc saraksta nepiemēro ziņojumiem, kas paredzēti 8. panta 2. punktā un 9. panta 3., 6. un 8. punktā, ar deputāta imunitāti saistīto procedūru ietvaros.

                  4.
                        Komitejas priekšsēdētājs piedalās debatēs un balsošanā, taču viņa balss nav izšķirošā.

                  5.   Atkarībā no iesniegtajiem grozījumiem komiteja var tos nevirzīt balsošanai, bet prasīt, lai referents iesniedz jaunu projektu, kurā ņem vērā pēc iespējas vairāk grozījumu. Nosaka jaunu termiņu grozījumu iesniegšanai
                        šādam projektam
                     .

                  5.   Atkarībā no iesniegtajiem grozījumiem komiteja var tos nevirzīt balsošanai, bet prasīt, lai referents iesniedz jaunu projektu, kurā ņem vērā pēc iespējas vairāk grozījumu. Nosaka jaunu termiņu grozījumu iesniegšanai.

         Grozījums Nr. 235

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         209. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  209. pants

                  209. pants

                  Noteikumi par plenārsēdi, kurus piemēro komitejā

                  Noteikumi par plenārsēdi, kurus piemēro komitejā

                        Komitejas sanāksmēm
                      pēc analoģijas piemēro
                        14
                     .,
                        15
                     .,
                        16
                     .
                        , 19., 20.
                     ,
                        38
                     .
                        līdz 48. pantu
                     ,
                        160
                     .
                        pantu
                     ,
                        162
                     .
                        panta 2. un 10
                     . punktu,
                        165
                     .
                        , 167
                     .,
                        169
                     .
                        līdz 172
                     .
                        pantu
                     ,
                        174
                     .
                        pantu
                     ,
                        176
                     . panta
                        1
                     .
                        punktu
                     ,
                        177
                     .
                        , 178.
                     , 181., 182., 184.
                        līdz 187. pantu
                     , 190. un 191.
                        pantu
                     .

                        Komitejām
                      pēc analoģijas piemēro
                        šādus pantus attiecībā uz balsošanu un deputātu uzstāšanos par procedūras jautājumiem: 164
                     .
                        a pants (Parlamenta darba traucēšanas novēršana)
                     ,
                        168
                     .
                        a pants (Obligātais minimums)
                     ,
                        169
                     .
                        pants (Grozījumu iesniegšana un to izklāsts)
                     ,
                        170
                     .
                        pants (Grozījumu pieņemamība)
                     ,
                        171
                     .
                        pants (Balsošanas kārtība)
                     ,
                        174
                     .
                        pants (Balsošanas kārtība par grozījumiem), 176
                     .
                        panta 1
                     .
                        punkts (Balsošana pa daļām)
                     ,
                        177
                     .
                        pants (Balsstiesības), 178
                     .
                        pants (Balsošana)
                     ,
                        179
                     .
                        a pants (Vienāds balsu sadalījums)
                     ,
                        180
                     . panta
                        2
                     .
                        un 2.a punkts (Balsošana pēc saraksta)
                     ,
                        180
                     .
                        a pants (Aizklātā balsošana)
                     , 181.
                        pants (Elektroniskās balsošanas iekārtas izmantošana)
                     , 182.
                        a pants (Balsojuma apstrīdēšana)
                     , 184.
                        a pants (Reglamenta neievērošana)
                     , 190.
                        pants (Debašu vai balsošanas atlikšana)
                      un 191.
                        pants (Sēdes pārtraukšana vai slēgšana)
                     .

         Grozījums Nr. 236

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         210.a pants (jauns)

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                        210.a pants

                        Procedūra, ko piemēro, ja komiteja izskata konfidenciālu informāciju, ko saņēmis Parlaments

                  1.
                        Ja Parlamentam ir juridisks pienākums izskatīt saņemto informāciju kā konfidenciālu informāciju, atbildīgās komitejas priekšsēdētājs automātiski piemēro 3. punktā noteikto konfidencialitātes procedūru.

                  2.
                        Neskarot šī panta 1. punktu un ja nav juridiska pienākuma izskatīt saņemto informāciju kā konfidenciālu informāciju, ikvienai komitejai ir tiesības pēc savas iniciatīvas piemērot konfidencialitātes procedūru informācijai vai dokumentam, ko rakstiskā vai mutiskā pieprasījumā norādījis kāds tās loceklis. Lai pieņemtu lēmumu piemērot konfidencialitātes procedūru šādā gadījumā, ir vajadzīgs divu trešdaļu klātesošo deputātu vairākums.

                  3.
                        Ja komitejas priekšsēdētājs ir pasludinājis, ka tiek piemērota konfidencialitātes procedūra, sanāksmē var piedalīties tikai komitejas locekļi un komitejas priekšsēdētāja iepriekš izraudzīti ierēdņi un eksperti, kuru klātbūtne ir patiesi nepieciešama.

                        Sanāksmes sākumā dokumentus izdala un tās beigās savāc. Dokumenti ir numurēti. Nedrīkst izdarīt piezīmes, un dokumentus nedrīkst kopēt.

                        Jautājumu, kas izskatīts, piemērojot konfidencialitātes procedūru, sanāksmes protokolā nereģistrē. Protokolā var reģistrēt vienīgi attiecīgo lēmumu, ja tāds ir pieņemts.

                  4.
                        Trīs tās komitejas locekļi, kura ir piemērojusi konfidencialitātes procedūru, var prasīt, lai izskata jautājumu par konfidencialitātes neievērošanu. Šo jautājumu var iekļaut komitejas nākamās sanāksmes darba kārtībā. Komiteja ar tās locekļu balsu vairākumu var nolemt iesniegt šo jautājumu Parlamenta priekšsēdētājam turpmākai izskatīšanai saskaņā ar 11. un 166. pantu.

         Grozījums Nr. 237

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         211. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  211. pants

                  211. pants

                  Atklāta uzklausīšana par pilsoņu iniciatīvām

                  Atklāta uzklausīšana par pilsoņu iniciatīvām

                  1.   Ja Komisija pilsoņu iniciatīvu ir publicējusi šim nolūkam paredzētajā reģistrā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulas (ES) Nr. 211/2011 par pilsoņu iniciatīvu 10. panta 1. punkta a) apakšpunktu, Parlamenta priekšsēdētājs pēc Komiteju priekšsēdētāju konferences priekšsēdētāja ierosinājuma:

                  1.   Ja Komisija pilsoņu iniciatīvu ir publicējusi šim nolūkam paredzētajā reģistrā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulas (ES) Nr. 211/2011 par pilsoņu iniciatīvu 10. panta 1. punkta a) apakšpunktu, Parlamenta priekšsēdētājs pēc Komiteju priekšsēdētāju konferences priekšsēdētāja ierosinājuma:

                              (a)

                              uzdod
                                    likumdošanas
                                  komitejai, kas atbildīga par attiecīgo tematu saskaņā ar VI pielikumu, organizēt atklāto uzklausīšanu, kas paredzēta Regulas (ES) Nr. 211/2011 11. pantā; par lūgumrakstiem atbildīgo komiteju automātiski iesaista
                                    likumdošanas
                                  komitejas darbā saskaņā ar Reglamenta 54. pantu;

                              (a)

                              uzdod komitejai, kas atbildīga par attiecīgo tematu saskaņā ar VI pielikumu, organizēt atklāto uzklausīšanu, kas paredzēta Regulas (ES) Nr. 211/2011 11. pantā; par lūgumrakstiem atbildīgo komiteju automātiski iesaista komitejas darbā saskaņā ar Reglamenta 54. pantu;

                              (b)

                              ja divām vai vairākām pilsoņu iniciatīvām, kas publicētas attiecīgajā reģistrā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 211/2011 10. panta 1. punkta a) apakšpunktu, ir līdzīgs priekšmets, pēc apspriešanās ar organizatoriem var nolemt, ka ir jāorganizē kopīga atklātā uzklausīšana, kurā visas attiecīgās pilsoņu iniciatīvas vērtē pēc vienādiem kritērijiem.

                              (b)

                              ja divām vai vairākām pilsoņu iniciatīvām, kas publicētas attiecīgajā reģistrā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 211/2011 10. panta 1. punkta a) apakšpunktu, ir līdzīgs priekšmets, pēc apspriešanās ar organizatoriem var nolemt, ka ir jāorganizē kopīga atklātā uzklausīšana, kurā visas attiecīgās pilsoņu iniciatīvas vērtē pēc vienādiem kritērijiem.

                  2.   Atbildīgā komiteja:

                  2.   Atbildīgā komiteja:

                              (a)

                              pārliecinās, ka Komisija atbilstošā līmenī ir tikusies ar organizatoriem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 211/2011 10. panta 1. punkta b) apakšpunktu;

                              (a)

                              pārliecinās, ka Komisija atbilstošā līmenī ir tikusies ar organizatoriem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 211/2011 10. panta 1. punkta b) apakšpunktu;

                              (b)

                              nodrošina — ja nepieciešams, ar Komiteju priekšsēdētāju konferences atbalstu —, ka Komisija pienācīgi piedalās atklātās uzklausīšanas organizēšanā un ka uzklausīšanā tā ir pārstāvēta atbilstošā līmenī.

                              (b)

                              nodrošina — ja nepieciešams, ar Komiteju priekšsēdētāju konferences atbalstu —, ka Komisija pienācīgi piedalās atklātās uzklausīšanas organizēšanā un ka uzklausīšanā tā ir pārstāvēta atbilstošā līmenī.

                  3.   Atbildīgās komitejas priekšsēdētājs sasauc atklāto uzklausīšanu piemērotā dienā triju mēnešu laikā pēc iniciatīvas iesniegšanas Komisijai saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 211/2011 9. pantu.

                  3.   Atbildīgās komitejas priekšsēdētājs sasauc atklāto uzklausīšanu piemērotā dienā triju mēnešu laikā pēc iniciatīvas iesniegšanas Komisijai saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 211/2011 9. pantu.

                  4.   Atbildīgā komiteja organizē atklātu uzklausīšanu Parlamentā — attiecīgā gadījumā kopā ar citām Savienības iestādēm un struktūrām, kam varētu būt vēlme piedalīties. Tā var uzaicināt piedalīties citas ieinteresētās personas.

                  4.   Atbildīgā komiteja organizē atklātu uzklausīšanu Parlamentā — attiecīgā gadījumā kopā ar citām Savienības iestādēm un struktūrām, kam varētu būt vēlme piedalīties. Tā var uzaicināt piedalīties citas ieinteresētās personas.

                  Atbildīgā komiteja uzaicina organizatoru pārstāvju grupu, kurā ir arī vismaz viena Regulas (ES) Nr. 211/2011 3. panta 2. punkta otrajā daļā minētā kontaktpersona, uzklausīšanā iepazīstināt ar iniciatīvu.

                  Atbildīgā komiteja uzaicina organizatoru pārstāvju grupu, kurā ir arī vismaz viena Regulas (ES) Nr. 211/2011 3. panta 2. punkta otrajā daļā minētā kontaktpersona, uzklausīšanā iepazīstināt ar iniciatīvu.

                  5.   Prezidijs saskaņā ar kārtību, kāda panākta, vienojoties ar Komisiju, pieņem noteikumus par radīto izdevumu atmaksāšanu.

                  5.   Prezidijs saskaņā ar kārtību, kāda panākta, vienojoties ar Komisiju, pieņem noteikumus par radīto izdevumu atmaksāšanu.

                  6.   Parlamenta priekšsēdētājs un Komiteju priekšsēdētāju konferences priekšsēdētājs var deleģēt savas šajā pantā noteiktās pilnvaras attiecīgi Parlamenta priekšsēdētāja vietniekam un citas komitejas priekšsēdētājam.

                  6.   Parlamenta priekšsēdētājs un Komiteju priekšsēdētāju konferences priekšsēdētājs var deleģēt savas šajā pantā noteiktās pilnvaras attiecīgi Parlamenta priekšsēdētāja vietniekam un citas komitejas priekšsēdētājam.

                  7.   Ja ir izpildīti 54. un 55. pantā paredzētie nosacījumi, šos noteikumus pēc analoģijas piemēro arī citām komitejām. Piemēro arī 201. pantu.

                  7.   Ja ir izpildīti 54. un 55. pantā paredzētie nosacījumi, šos noteikumus pēc analoģijas piemēro arī citām komitejām. Piemēro arī 201.
                        un 201.a
                      pantu.

                  Reglamenta 25. panta 9. punktu atklātām uzklausīšanām par pilsoņu iniciatīvām nepiemēro.

                  Reglamenta 25. panta 9. punktu atklātām uzklausīšanām par pilsoņu iniciatīvām nepiemēro.

                  7.a
                        Ja Komisija neiesniedz leģislatīvā akta priekšlikumu par saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 211/2011 9. pantu sekmīgi iesniegtu pilsoņu iniciatīvu 12 mēnešu laikā pēc tam, kad tā sniegusi par šo iniciatīvu pozitīvu atzinumu un norādījusi paziņojumā pasākumus, ko tā paredzējusi veikt, atbildīgā komiteja var rīkot uzklausīšanu, apspriežoties ar attiecīgās pilsoņu iniciatīvas organizatoriem, un vajadzības gadījumā izmantot 46. pantā noteikto procedūru nolūkā īstenot Parlamenta tiesības prasīt, lai Komisija tam iesniedz atbilstīgu priekšlikumu.

         Grozījums Nr. 238

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         212. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  212. pants

                  212. pants

                  Parlamentu sadarbības delegāciju izveide un to pienākumi

                  Parlamentu sadarbības delegāciju izveide un to pienākumi

                  1.   Pēc Priekšsēdētāju konferences priekšlikuma Parlaments izveido pastāvīgas parlamentu sadarbības delegācijas un atkarībā no delegācijas pienākumiem nosaka to darbības jomu un locekļu skaitu. Delegāciju locekļus
                        ievēlē
                      pirmās vai otrās sesijas laikā pēc Parlamenta vēlēšanām uz visu Parlamenta sasaukuma laiku.

                  1.   Pēc Priekšsēdētāju konferences priekšlikuma Parlaments izveido pastāvīgas parlamentu sadarbības delegācijas un atkarībā no delegācijas pienākumiem nosaka to darbības jomu un locekļu skaitu. Delegāciju locekļus
                        ieceļ politiskās grupas un pie politiskajām grupām nepiederošie deputāti
                      pirmās vai otrās sesijas laikā pēc Parlamenta vēlēšanām uz visu Parlamenta sasaukuma laiku.

                  2.
                        Delegāciju locekļus ievēlē
                      pēc
                        tam, kad politiskās grupas
                      un
                        pie politiskajām grupām nepiederošie deputāti Priekšsēdētāju konferencei ir iesnieguši kandidatūras. Priekšsēdētāju konference iesniedz Parlamentam priekšlikumus, kuros
                      pēc
                        iespējas ņem vērā dalībvalstu un politisko uzskatu taisnīgu pārstāvību.
                      Piemēro 199.
                        panta 2., 3., 5. un 6. punktu
                     .

                  2.
                        Politiskās grupas
                      pēc
                        iespējas nodrošina dalībvalstu, politisko uzskatu
                      un
                        dzimumu taisnīgu pārstāvību. Vairāk nekā vienai trešdaļai delegācijas locekļu nevar būt viena un tā pati valstspiederība. Pēc analoģijas
                      piemēro 199.
                        pantu
                     .

                  3.   Delegāciju prezidijus izveido, piemērojot procedūru, kas noteikta pastāvīgajām komitejām saskaņā ar 204. pantu.

                  3.   Delegāciju prezidijus izveido, piemērojot procedūru, kas noteikta pastāvīgajām komitejām saskaņā ar 204. pantu.

                  4.   Dažādo delegāciju vispārīgās kompetences nosaka Parlaments. Tas var jebkurā laikā tās paplašināt vai sašaurināt.

                  4.   Dažādo delegāciju vispārīgās kompetences nosaka Parlaments. Tas var jebkurā laikā tās paplašināt vai sašaurināt.

                  5.   Pēc Delegāciju vadītāju konferences priekšlikuma Priekšsēdētāju konference nosaka delegāciju darbībai vajadzīgos īstenošanas noteikumus.

                  5.   Pēc Delegāciju vadītāju konferences priekšlikuma Priekšsēdētāju konference nosaka delegāciju darbībai vajadzīgos īstenošanas noteikumus.

                  6.   Delegācijas vadītājs
                        iesniedz
                      par ārlietām
                        un drošības jautājumiem
                      atbildīgajai komitejai
                        ziņojumu
                      par delegācijas darbību.

                  6.   Delegācijas vadītājs
                        regulāri ziņo
                      par ārlietām atbildīgajai komitejai par delegācijas darbību.

                  7.   Ja darba kārtībā ir punkts, kas skar delegācijas kompetenci, delegācijas vadītājam ir iespēja sniegt paskaidrojumus minētajai komitejai. Tādu pašu noteikumu delegācijas sanāksmēs piemēro šīs komitejas priekšsēdētājam vai referentam.

                  7.   Ja
                        kādas komitejas
                      darba kārtībā ir punkts, kas skar delegācijas kompetenci, delegācijas vadītājam ir iespēja sniegt paskaidrojumus minētajai komitejai. Tādu pašu noteikumu delegācijas sanāksmēs piemēro šīs komitejas priekšsēdētājam vai referentam.

         Grozījums Nr. 239

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         213. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                        213
                     . pants

                        214
                     .
                        a
                      pants

                  Sadarbība ar Eiropas Padomes Parlamentāro asambleju

                  Sadarbība ar Eiropas Padomes Parlamentāro asambleju

                  1.   Parlamenta struktūrvienības, it īpaši komitejas, sadarbojas ar kolēģiem Eiropas Padomes Parlamentārajā asamblejā tajās jomās, kuras tām ir kopīgas, lai palielinātu darba efektivitāti un novērstu divkāršu darbu.

                  1.   Parlamenta struktūrvienības, it īpaši komitejas, sadarbojas ar kolēģiem Eiropas Padomes Parlamentārajā asamblejā tajās jomās, kuras tām ir kopīgas, lai palielinātu darba efektivitāti un novērstu divkāršu darbu.

                  2.   Priekšsēdētāju konference, vienojoties ar Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas atbildīgajām struktūrvienībām, nosaka
                        veidu, kā šie noteikumi jāīsteno
                     .

                  2.   Priekšsēdētāju konference, vienojoties ar Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas atbildīgajām struktūrvienībām, nosaka
                        minētās sadarbības kārtību
                     .

                     (Šis pants grozītajā redakcijā tiks pārcelts aiz 214. panta.)

         Grozījums Nr. 240

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         214. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  214. pants

                  214. pants

                  Apvienotās parlamentārās komitejas

                  Apvienotās parlamentārās komitejas

                  1.   Eiropas Parlaments var izveidot apvienotās parlamentārās komitejas ar Eiropas Savienības asociēto valstu parlamentiem vai ar to valstu parlamentiem, ar kurām ir uzsāktas pievienošanās sarunas.

                  1.   Eiropas Parlaments var izveidot apvienotās parlamentārās komitejas ar Eiropas Savienības asociēto valstu parlamentiem vai ar to valstu parlamentiem, ar kurām ir uzsāktas pievienošanās sarunas.

                  Šīs komitejas var sagatavot ieteikumus iesaistītajiem parlamentiem. Attiecībā uz Eiropas Parlamentu šos ieteikumus nodod atbildīgajai komitejai, kura iesniedz priekšlikumus par veicamajiem pasākumiem.

                  Šīs komitejas var sagatavot ieteikumus iesaistītajiem parlamentiem. Attiecībā uz Eiropas Parlamentu šos ieteikumus nodod atbildīgajai komitejai, kura iesniedz priekšlikumus par veicamajiem pasākumiem.

                  2.   Dažādo apvienoto parlamentāro komiteju vispārīgos pienākumus nosaka Eiropas Parlaments
                        un nolīgumi
                     , kas noslēgti ar trešām valstīm.

                  2.   Dažādo apvienoto parlamentāro komiteju vispārīgos pienākumus nosaka Eiropas Parlaments
                        saskaņā ar nolīgumiem
                     , kas noslēgti ar trešām valstīm.

                  3.   Apvienoto parlamentāro komiteju darbību regulē procedūra, kura ir noteikta attiecīgajā nolīgumā. Šī procedūra balstās uz paritāti starp Eiropas Parlamenta delegāciju un attiecīgā parlamenta delegāciju.

                  3.   Apvienoto parlamentāro komiteju darbību regulē procedūra, kura ir noteikta attiecīgajā nolīgumā. Šī procedūra balstās uz paritāti starp Eiropas Parlamenta delegāciju un attiecīgā parlamenta delegāciju.

                  4.   Apvienotās parlamentārās komitejas pieņem savu reglamentu un iesniedz to apstiprināšanai Eiropas Parlamenta
                        un attiecīgā
                      parlamenta
                        Prezidijam
                     .

                  4.   Apvienotās parlamentārās komitejas pieņem savu reglamentu un iesniedz to apstiprināšanai Eiropas Parlamenta
                        Prezidijam un iesaistītā trešās valsts
                      parlamenta
                        attiecīgajai struktūrai
                     .

                  5.   Eiropas Parlamenta delegāciju locekļu ievēlēšana apvienotajās parlamentārajās komitejās, kā arī šo delegāciju prezidiju izveide notiek saskaņā ar procedūru, kas noteikta parlamentu sadarbības delegācijām.

                  5.   Eiropas Parlamenta delegāciju locekļu ievēlēšana apvienotajās parlamentārajās komitejās, kā arī šo delegāciju prezidiju izveide notiek saskaņā ar procedūru, kas noteikta parlamentu sadarbības delegācijām.

         Grozījums Nr. 241

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         215. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  215. pants

                  215. pants

                  Tiesības iesniegt lūgumrakstus

                  Tiesības iesniegt lūgumrakstus

                  1.   Ikvienam Eiropas Savienības pilsonim, kā arī ikvienai fiziskai personai, kas pastāvīgi dzīvo kādā dalībvalstī, vai juridiskai personai, kuras juridiskā adrese ir kādā dalībvalstī, ir tiesības individuāli vai kopā ar citiem pilsoņiem vai citām personām iesniegt lūgumrakstu Eiropas Parlamentam par jautājumu, kas attiecas uz Eiropas Savienības darbības jomu un kas tieši skar šo pilsoni vai personu.

                  1.
                        Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 227. pantu
                      ikvienam Eiropas Savienības pilsonim, kā arī ikvienai fiziskai personai, kas pastāvīgi dzīvo kādā dalībvalstī, vai juridiskai personai, kuras juridiskā adrese ir kādā dalībvalstī, ir tiesības individuāli vai kopā ar citiem pilsoņiem vai citām personām iesniegt lūgumrakstu Eiropas Parlamentam par jautājumu, kas attiecas uz Eiropas Savienības darbības jomu un kas tieši skar šo pilsoni vai personu.

                  2.   Parlamentam iesniegtajā lūgumrakstā jānorāda katra lūgumraksta iesniedzēja vārds
                        , valstspiederība
                      un pastāvīgā adrese.

                  2.   Parlamentam iesniegtajā lūgumrakstā jānorāda katra lūgumraksta iesniedzēja vārds un pastāvīgā adrese.

                        2a.

                        Parlamentam iesniegtus iesniegumus, kas acīmredzami nav paredzēti kā lūgumraksti, nereģistrē kā lūgumrakstus; tā vietā tos nekavējoties nosūta attiecīgajam dienestam tālākai apstrādei.

                  3.   Ja lūgumrakstu ir parakstījušas vairākas fiziskas vai juridiskas personas, parakstītāji ieceļ pārstāvi un viņa aizstājējus, kurus, piemērojot šo sadaļu, uzskata par lūgumraksta iesniedzējiem.

                  3.   Ja lūgumrakstu ir parakstījušas vairākas fiziskas vai juridiskas personas, parakstītāji ieceļ pārstāvi un viņa aizstājējus, kurus, piemērojot šo sadaļu, uzskata par lūgumraksta iesniedzējiem.

                  Ja šāda iecelšana nav notikusi, par lūgumraksta iesniedzēju uzskata pirmo parakstītāju vai citu piemērotu personu.

                  Ja šāda iecelšana nav notikusi, par lūgumraksta iesniedzēju uzskata pirmo parakstītāju vai citu piemērotu personu.

                  4.   Jebkurš lūgumraksta iesniedzējs var jebkurā laikā atsaukt savu
                        atbalstu lūgumrakstam
                     .

                  4.   Jebkurš lūgumraksta iesniedzējs var jebkurā laikā atsaukt savu
                        parakstu lūgumrakstā
                     .

                  Ja
                        atbalstu atsauc
                      visi lūgumraksta iesniedzēji, lūgumraksts vairs nav spēkā.

                  Ja visi lūgumraksta iesniedzēji
                        atsauc savus parakstus
                     , lūgumraksts vairs nav spēkā.

                  5.   Lūgumraksti jāraksta kādā no Eiropas Savienības oficiālajām valodām.

                  5.   Lūgumraksti jāraksta kādā no Eiropas Savienības oficiālajām valodām.

                  Citās valodās rakstītus lūgumrakstus izskata, ja tiem ir pievienots tulkojums kādā no oficiālajām valodām. Sarakstē ar lūgumraksta iesniedzēju Parlaments izmanto to oficiālo valodu, kurā iesniegts tulkojums.

                  Citās valodās rakstītus lūgumrakstus izskata, ja tiem ir pievienots tulkojums kādā no oficiālajām valodām. Sarakstē ar lūgumraksta iesniedzēju Parlaments izmanto to oficiālo valodu, kurā iesniegts tulkojums.

                  Prezidijs var pieņemt lēmumu, ka lūgumrakstiem un sarakstei ar lūgumrakstu iesniedzējiem var izmantot citas
                        dalībvalstī lietotās valodas
                     .

                  Prezidijs var pieņemt lēmumu, ka lūgumrakstiem un sarakstei ar lūgumrakstu iesniedzējiem var izmantot citas
                        valodas, kam saskaņā ar attiecīgo dalībvalstu konstitucionālo kārtību visā teritorijā vai tās daļā ir piešķirts oficiāls statuss
                     .

                  5.a
                        Lūgumrakstus var iesniegt pa pastu vai Parlamenta tīmekļa vietnes Lūgumrakstu portālā, kurā lūgumraksta iesniedzējam sniegti norādījumi par lūgumraksta noformējumu atbilstīgi 1. un 2. punkta prasībām.

                  5.b
                        Ja par līdzīgu jautājumu ir iesniegti vairāki lūgumraksti, tos var izskatīt kopā.

                  6.   Lūgumrakstus iekļauj vispārējā reģistrā to iesniegšanas secībā, ja tie atbilst 2. punktā noteiktajiem nosacījumiem, bet ja lūgumraksti šiem nosacījumiem neatbilst, tos nodod arhīvā. Lūgumraksta iesniedzējam par to sniedz paskaidrojumus.

                  6.   Lūgumrakstus iekļauj vispārējā reģistrā to iesniegšanas secībā, ja tie atbilst 2. punktā noteiktajiem nosacījumiem, bet, ja lūgumraksti šiem nosacījumiem neatbilst, tos nodod arhīvā. Lūgumraksta iesniedzējam par to sniedz paskaidrojumus.

                  7.   Vispārējā reģistrā iekļautos lūgumrakstus Parlamenta priekšsēdētājs nodod atbildīgajai komitejai, kas nosaka, vai lūgumraksti ir pieņemami saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 277. pantu.

                  7.   Vispārējā reģistrā iekļautos lūgumrakstus Parlamenta priekšsēdētājs nodod atbildīgajai komitejai, kas nosaka, vai lūgumraksti ir pieņemami saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 277. pantu.

                  Ja atbildīgā komiteja nevar panākt vienprātīgu lēmumu par lūgumraksta pieņemamību, šo lūgumrakstu atzīst par pieņemamu ar nosacījumu, ka to pieprasa vismaz
                        ceturtā
                      daļa komitejas locekļu.

                  Ja atbildīgā komiteja nevar panākt vienprātīgu lēmumu par lūgumraksta pieņemamību, šo lūgumrakstu atzīst par pieņemamu ar nosacījumu, ka to pieprasa vismaz
                        trešā
                      daļa komitejas locekļu.

                  8.   Lūgumrakstus, kurus atzīst par nepieņemamiem, nodod arhīvā. Lūgumraksta iesniedzējam par to nosūta pamatotu lēmumu. Ja iespējams, var ieteikt alternatīvus pārsūdzības līdzekļus.

                  8.   Lūgumrakstus, kurus atzīst par nepieņemamiem, nodod arhīvā. Lūgumraksta iesniedzējam par to nosūta pamatotu lēmumu. Ja iespējams, var ieteikt alternatīvus pārsūdzības līdzekļus.

                  9.   Lūgumraksti pēc reģistrācijas
                        parasti
                      kļūst par publiskiem dokumentiem, un Parlaments pārredzamības nolūkā var publicēt lūgumraksta iesniedzēja
                        vārdu
                      un lūgumraksta saturu.

                  9.   Lūgumraksti pēc reģistrācijas kļūst par publiskiem dokumentiem, un Parlaments pārredzamības nolūkā var publicēt lūgumraksta iesniedzēja
                        , citu iespējamo lūgumraksta parakstītāju un atbalstītāju vārdus
                      un lūgumraksta saturu.
                        Par to attiecīgi informē lūgumraksta iesniedzēju un citus lūgumraksta parakstītājus un atbalstītājus.

                  10.   Neatkarīgi no 9. punkta
                        noteikumiem
                      lūgumraksta
                        iesniedzējs
                      var prasīt, lai viņa vārds netiktu publicēts viņa privātās dzīves aizsardzības apsvērumu dēļ; tādā gadījumā Parlamentam ir jāņem vērā šis pieprasījums.

                  10.   Neatkarīgi no 9. punkta
                        lūgumraksta iesniedzējs, cits
                      lūgumraksta
                        parakstītājs vai atbalstītājs
                      var prasīt, lai viņa vārds netiktu publicēts viņa privātās dzīves aizsardzības apsvērumu dēļ; tādā gadījumā Parlamentam ir jāņem vērā šis pieprasījums.

                  Ja lūgumraksta iesniedzēja sūdzību nevar izmeklēt tāpēc, ka tā ir anonīma, notiek apspriešanās ar lūgumraksta iesniedzēju par veicamiem pasākumiem.

                  Ja lūgumraksta iesniedzēja sūdzību nevar izmeklēt tāpēc, ka tā ir anonīma, notiek apspriešanās ar lūgumraksta iesniedzēju par veicamiem pasākumiem.

                  10.a
                        Lai aizsargātu trešo personu tiesības, Parlaments var pēc savas iniciatīvas vai pēc attiecīgās trešās personas pieprasījuma anonimizēt lūgumrakstu un/vai citus tajā ietvertos datus, ja tas uzskata to par vajadzīgu.

                  11.
                        Lūgumraksta iesniedzējs var prasīt, lai viņa lūgumrakstu izskata konfidenciāli; tādā gadījumā Parlaments veic piemērotus piesardzības pasākumus, lai nodrošinātu, ka saturs netiek publiskots. Lūgumraksta iesniedzēju informē par konkrētiem nosacījumiem, ar kādiem šo noteikumu piemēro.

                  12.
                        Ja komiteja to uzskata par vajadzīgu, tā var jautājumu nodot izskatīšanai ombudam.

                  13.   Lūgumrakstus, ko Parlamentam iesniegušas fiziskas vai juridiskas personas, kuras nav Eiropas Savienības pilsoņi un kuru pastāvīgā dzīvesvieta vai juridiskā adrese nav kādā dalībvalstī, reģistrē un arhivē atsevišķi. Katru mēnesi Parlamenta priekšsēdētājs nosūta par lūgumrakstiem atbildīgajai komitejai iepriekšējā mēnesī saņemto lūgumrakstu sarakstu, norādot lūgumraksta priekšmetu, un komiteja var pieprasīt tos lūgumrakstus, kurus tā vēlas izskatīt.

                  13.   Lūgumrakstus, ko Parlamentam iesniegušas fiziskas vai juridiskas personas, kuras nav Eiropas Savienības pilsoņi un kuru pastāvīgā dzīvesvieta vai juridiskā adrese nav kādā dalībvalstī, reģistrē un arhivē atsevišķi. Katru mēnesi Parlamenta priekšsēdētājs nosūta par lūgumrakstiem atbildīgajai komitejai iepriekšējā mēnesī saņemto lūgumrakstu sarakstu, norādot lūgumraksta priekšmetu, un komiteja var pieprasīt tos lūgumrakstus, kurus tā vēlas izskatīt.

         Grozījums Nr. 242

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         216. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  216. pants

                  216. pants

                  Lūgumrakstu izskatīšana

                  Lūgumrakstu izskatīšana

                  1.   Atbildīgā komiteja pieņemamus lūgumrakstus izskata parastā kārtībā, vai nu apspriežoties kārtējā sanāksmē, vai arī izmantojot rakstisko procedūru. Lūgumrakstu iesniedzējus var uzaicināt piedalīties komitejas sanāksmē, ja tiek apspriesti viņu lūgumraksti, vai arī viņi var pieprasīt atļauju būt klāt sanāksmē. Sanāksmes vadītājs pieņem lēmumu par atļauju uzstāties lūgumrakstu iesniedzējiem.

                  1.   Atbildīgā komiteja pieņemamus lūgumrakstus izskata parastā kārtībā, vai nu apspriežoties kārtējā sanāksmē, vai arī izmantojot rakstisko procedūru. Lūgumrakstu iesniedzējus var uzaicināt piedalīties komitejas sanāksmē, ja tiek apspriesti viņu lūgumraksti, vai arī viņi var pieprasīt atļauju būt klāt sanāksmē. Sanāksmes vadītājs pieņem lēmumu par atļauju uzstāties lūgumrakstu iesniedzējiem.

                  2.
                        Saskaņā ar Reglamenta 52. panta 1. punktu komiteja var nolemt sagatavot patstāvīgu ziņojumu
                      par lūgumrakstu, kas atzīts par pieņemamu,
                        vai iesniegt Parlamentam īsu rezolūcijas priekšlikumu, ja vien
                      Priekšsēdētāju konference neiebilst. Šādus rezolūciju priekšlikumus iekļauj tās sesijas darba kārtības projektā, kura notiek ne vēlāk kā astoņas nedēļas pēc šo priekšlikumu apstiprināšanas komitejā. Tos izvirza balsošanai vienā balsojumā
                        , un par tiem nenotiek debates, ja vien
                      Priekšsēdētāju konference
                        nenolemj izņēmuma kārtā
                      piemērot 151. pantu.

                  2.
                        Komiteja var nolemt iesniegt Parlamentam īsu rezolūcijas priekšlikumu
                      par lūgumrakstu, kas atzīts par pieņemamu,
                        ja vien Komiteju priekšsēdētāju konference tiek iepriekš informēta un
                      Priekšsēdētāju konference neiebilst. Šādus rezolūciju priekšlikumus iekļauj tās sesijas darba kārtības projektā, kura notiek ne vēlāk kā astoņas nedēļas pēc šo priekšlikumu apstiprināšanas komitejā. Tos izvirza balsošanai vienā balsojumā. Priekšsēdētāju konference
                        var ierosināt
                      piemērot 151. pantu
                        ; pretējā gadījumā priekšlikumus pieņem, nerīkojot debates
                     .

                        Saskaņā ar 53. pantu un VI pielikumu komiteja var lūgt atzinumu citām komitejām, kuras ir īpaši kompetentas izskatāmajā jautājumā.

                  3.
                        It
                      īpaši
                        , kad ziņojums veltīts
                      Savienības tiesību aktu
                        piemērošanai
                      vai
                        interpretēšanai
                      vai spēkā
                        esošo
                      tiesību
                        aktu grozīšanai
                     , par konkrēto jautājumu atbildīgo komiteju iesaista saskaņā ar 53.
                        panta 1. punktu
                      un 54.
                        panta pirmo un otro ievilkumu
                     . Atbildīgā komiteja bez balsošanas pieņem ierosinājumus, kas saņemti no komitejas, kura atbildīga par konkrēto jautājumu, lai iekļautu tos rezolūcijas priekšlikumā par Savienības tiesību aktu piemērošanu vai interpretēšanu vai spēkā esošo tiesību aktu grozīšanu. Ja atbildīgā komiteja nepieņem šos ierosinājumus, iesaistītā komiteja var tos iesniegt tieši Parlamentam.

                  3.
                        Ja komiteja ir paredzējusi saskaņā ar 52. panta 1. punktu sagatavot patstāvīgo ziņojumu attiecībā uz pieņemamu lūgumrakstu un
                      īpaši
                        saistībā ar
                      Savienības tiesību aktu
                        piemērošanu
                      vai
                        interpretēšanu
                      vai
                        ierosinātajām izmaiņām
                      spēkā
                        esošajos
                      tiesību
                        aktos
                     , par konkrēto jautājumu atbildīgo komiteju iesaista saskaņā ar 53. un 54.
                        pantu
                     . Atbildīgā komiteja bez balsošanas pieņem ierosinājumus, kas saņemti no komitejas, kura atbildīga par konkrēto jautājumu, lai iekļautu tos rezolūcijas priekšlikumā par Savienības tiesību aktu piemērošanu vai interpretēšanu vai spēkā esošo tiesību aktu grozīšanu. Ja atbildīgā komiteja nepieņem šos ierosinājumus, iesaistītā komiteja var tos iesniegt tieši Parlamentam.

                  4.
                        Izveido elektronisku reģistru, kurā pilsoņi
                      var izteikt vai atsaukt atbalstu
                        lūgumraksta iesniedzējam, pievienojot savu elektronisko parakstu lūgumrakstam
                     , kas
                        ir atzīts par pieņemamu un ierakstīts reģistrā
                     .

                  4.
                        Parakstītāji
                      var izteikt vai atsaukt atbalstu
                        pieņemamam lūgumrakstam Lūgumrakstu portālā
                     , kas
                        pieejams Parlamenta tīmekļa vietnē
                     .

                  5.
                        Rūpīgi izvērtējot lūgumrakstus, konstatējot faktus vai meklējot risinājumus, komiteja var organizēt faktu vākšanas braucienus uz dalībvalsti vai reģionu, uz kuru attiecas lūgumraksts.

                        Vizīšu dalībniekiem ir jāsagatavo ziņojumi par braucieniem. Ziņojumus apstiprina komitejā un pēc tam nosūtīta Parlamenta priekšsēdētājam.

                        Faktu vākšanas braucienu un ziņojumu par šiem braucieniem vienīgais mērķis ir sniegt komitejai vajadzīgo informāciju, lai tā varētu tālāk izskatīt lūgumrakstu. Par šādu ziņojumu sagatavošanu ir atbildīgi vienīgi brauciena dalībnieki, kas cenšas panākt vienprātību. Ja vienprātība netiek panākta, ziņojumā jāizklāsta atšķirīgie fakta konstatējumi vai vērtējumi. Ziņojumu iesniedz komitejai apstiprināšanai ar vienu balsojumu, ja vien priekšsēdētājs vajadzības gadījumā nepaziņo, ka kādām ziņojuma daļām var iesniegt grozījumus. Reglamenta 56. pantu šiem ziņojumiem nepiemēro ne tieši, ne pēc analoģijas. Bez komitejas apstiprinājuma ziņojumus priekšsēdētājam nenosūta.

                  6.   Komiteja var prasīt, lai Komisija tai palīdz, it īpaši sniedzot skaidrojumus par Eiropas Savienības tiesību aktu piemērošanu vai atbilstību tiem, kā arī sniedzot visu informāciju vai dokumentus saistībā ar lūgumrakstu. Komisijas pārstāvjus aicina piedalīties komitejas sanāksmēs.

                  6.   Komiteja var prasīt, lai Komisija tai palīdz, it īpaši sniedzot skaidrojumus par Eiropas Savienības tiesību aktu piemērošanu vai atbilstību tiem, kā arī sniedzot visu informāciju vai dokumentus saistībā ar lūgumrakstu. Komisijas pārstāvjus aicina piedalīties komitejas sanāksmēs.

                  7.   Komiteja var prasīt, lai Parlamenta priekšsēdētājs nosūta tās atzinumu vai ieteikumu Komisijai, Padomei vai attiecīgajai dalībvalsts iestādei un aicina rīkoties vai sniegt atbildi.

                  7.   Komiteja var prasīt, lai Parlamenta priekšsēdētājs nosūta tās atzinumu vai ieteikumu Komisijai, Padomei vai attiecīgajai dalībvalsts iestādei un aicina rīkoties vai sniegt atbildi.

                  8.
                        Reizi sešos mēnešos komiteja informē Parlamentu
                      par
                        savām apspriedēm
                     .

                  8.
                        Komiteja katru gadu ziņo Parlamentam par apspriežu rezultātiem un attiecīgā gadījumā
                      par
                        pasākumiem, ko Padome vai Komisija veikusi saistībā ar Parlamenta nosūtītajiem lūgumrakstiem
                     .

                        Komiteja it īpaši informē Parlamentu par pasākumiem, ko Padome vai Komisija ir veikusi saistībā ar Parlamenta nosūtītajiem lūgumrakstiem.

                        Lūgumraksta iesniedzējam paziņo komitejas pieņemto lēmumu un sniedz šī lēmuma pamatojumu.

                  Kad pieņemama lūgumraksta izskatīšana ir pabeigta,
                        to paziņo par slēgtu un par
                      to
                        informē lūgumraksta iesniedzēju
                     .

                  Kad pieņemama lūgumraksta izskatīšana ir pabeigta,
                        ar komitejas lēmumu
                      to
                        paziņo par slēgtu
                     .

                  9.a
                        Lūgumraksta iesniedzējam paziņo visus attiecīgos komitejas pieņemtos lēmumus un šo lēmumu pamatojumus.

                  9.b
                        Ar komitejas lēmumu lūgumrakstu var izskatīt atkārtoti, ja tai ir iesniegti ar lūgumrakstu saistīti būtiski jauni fakti un ja to pieprasa lūgumraksta iesniedzējs.

                  9.c
                        Komiteja ar tās locekļu balsu vairākumu pieņem pamatnostādnes lūgumrakstu izskatīšanai saskaņā ar šiem noteikumiem.

         Grozījums Nr. 243

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         216.a pants (jauns)

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                        216.a pants

                        Faktu konstatēšanas braucieni

                  1.
                        Rūpīgi novērtējot lūgumrakstus, konstatējot faktus vai meklējot risinājumus, komiteja var organizēt faktu konstatēšanas braucienus uz dalībvalsti vai reģionu, uz kuru attiecas lūgumraksti, kuri atzīti par pieņemamiem un kuri jau ir apspriesti komitejā. Parasti faktu konstatēšanas braucieni ir saistīti ar jautājumiem, kas izvirzīti vairākos lūgumrakstos. Piemēro Prezidija noteikumus, kas reglamentē komiteju delegācijas Eiropas Savienībā.

                  2.
                        Delegācijā neiekļauj deputātus, kuri ievēlēti galamērķa dalībvalstī. Tiem var ļaut pievienoties faktu konstatēšanas brauciena delegācijai pēc savas iniciatīvas (ex officio).

                  3.
                        Pēc katra brauciena delegācijas oficiālie locekļi sagatavo ziņojumu. Delegācijas vadītājs koordinē ziņojuma sagatavošanu un cenšas panākt visu oficiālo locekļu vienprātību par tā saturu. Ja vienprātība netiek panākta, ziņojumā izklāsta atšķirīgos novērtējumus.

                        Locekļi, kuri delegācijā piedalās pēc savas iniciatīvas (ex officio), nepiedalās ziņojuma sagatavošanā.

                  4.
                        Ziņojumu par faktu konstatēšanas braucienu, tostarp iespējamos ieteikumus, iesniedz komitejai. Deputāti var iesniegt grozījumus ieteikumiem, bet ne ziņojuma daļām attiecībā uz delegācijas konstatētajiem faktiem.

                        Komiteja vispirms balso par ieteikumu grozījumiem, ja tādi ir, un tad par brauciena ziņojumu kopumā.

                        Ja brauciena ziņojums tiek apstiprināts, to nosūta informācijai Parlamenta priekšsēdētājam.

         Grozījums Nr. 244

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         217. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  217. pants

                  217. pants

                  Lūgumrakstu publiskums

                  Lūgumrakstu publiskums

                  1.   Par lūgumrakstiem, kas iekļauti 215. panta 6. punktā noteiktajā reģistrā, kā arī par svarīgākajiem lēmumiem, kuri saistīti ar lūgumrakstu izskatīšanu, paziņo plenārsēdē. Šos paziņojumus iekļauj sēdes protokolā.

                  1.   Par lūgumrakstiem, kas iekļauti 215. panta 6. punktā noteiktajā reģistrā, kā arī par svarīgākajiem lēmumiem, kuri saistīti ar lūgumrakstu izskatīšanu, paziņo plenārsēdē. Šos paziņojumus iekļauj sēdes protokolā.

                  2.   Vispārējā reģistrā iekļauto lūgumrakstu nosaukumu un īsu izklāstu, kā arī atzinumus, kas izteikti lūgumraksta izskatīšanas gaitā, un svarīgākos lēmumus
                        ievieto publiski pieejamā datu bāzē
                     ,
                        ja lūgumraksta iesniedzējs tam piekrīt. Konfidenciālus lūgumrakstus nodod glabāšanā
                      Parlamenta
                        arhīvā, kur tie ir pieejami visiem deputātiem
                     .

                  2.   Vispārējā reģistrā iekļauto lūgumrakstu nosaukumu un īsu izklāstu, kā arī atzinumus, kas izteikti lūgumraksta izskatīšanas gaitā, un svarīgākos lēmumus
                        publisko Lūgumrakstu portālā
                     ,
                        kas ir pieejams
                      Parlamenta
                        tīmekļa vietnē
                     .

         Grozījums Nr. 245

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         218. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  218. pants

                  218. pants

                  Pilsoņu iniciatīva

                  Pilsoņu iniciatīva

                  Ja Parlaments ir informēts, ka Komisija saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 11. panta 4. punktu un atbilstoši Regulai (ES) Nr. 211/2011 ir aicināta iesniegt tiesību akta priekšlikumu, par lūgumrakstiem atbildīgā komiteja pārbauda, vai tas var ietekmēt tās darbu, un, ja vajadzīgs, šo faktu dara zināmu personām, kuras iesniegušas lūgumrakstus par saistītiem tematiem.

                  1.   Ja Parlaments ir informēts, ka Komisija saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 11. panta 4. punktu un atbilstoši Regulai (ES) Nr. 211/2011 ir aicināta iesniegt tiesību akta priekšlikumu, par lūgumrakstiem atbildīgā komiteja pārbauda, vai tas var ietekmēt tās darbu, un, ja vajadzīgs, šo faktu dara zināmu personām, kuras iesniegušas lūgumrakstus par saistītiem tematiem.

                  Pilsoņu iniciatīvu priekšlikumus, kuri reģistrēti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 211/2011 4. pantu, taču kurus Komisijai saskaņā ar minētās regulas 9. pantu nav iespējams iesniegt tāpēc, ka nav ievērots attiecīgo paredzēto procedūru un nosacījumu kopums, var izskatīt par lūgumrakstiem atbildīgā komiteja, ja tā uzskata, ka iniciatīvas tālāka virzība ir lietderīga. Pēc analoģijas piemēro 215., 216. un 217. pantu.

                  2.   Pilsoņu iniciatīvu priekšlikumus, kuri reģistrēti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 211/2011 4. pantu, taču kurus Komisijai saskaņā ar minētās regulas 9. pantu nav iespējams iesniegt tāpēc, ka nav ievērots attiecīgo paredzēto procedūru un nosacījumu kopums, var izskatīt par lūgumrakstiem atbildīgā komiteja, ja tā uzskata, ka iniciatīvas tālāka virzība ir lietderīga. Pēc analoģijas piemēro 215., 216.
                        , 216.a
                      un 217. pantu.

         Grozījums Nr. 246

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         219. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  219. pants

                  219. pants

                  Ombuda ievēlēšana

                  Ombuda ievēlēšana

                  1.   Katra Parlamenta sasaukuma sākumā
                        uzreiz pēc ievēlēšanas vai 8. punktā noteiktajos gadījumos
                      priekšsēdētājs aicina izvirzīt ombuda amata kandidatūras un nosaka to iesniegšanas termiņus. Šo aicinājumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

                  1.   Katra Parlamenta sasaukuma sākumā
                        vai ombuda nāves, atkāpšanās no amata vai atlaišanas gadījumā
                      priekšsēdētājs aicina izvirzīt ombuda amata kandidatūras un nosaka to iesniegšanas termiņus. Šo aicinājumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

                  2.   Kandidatūrām jāsaņem ne mazāk kā 40 deputātu atbalsts, kuri ir ievēlēti no vismaz divām dalībvalstīm.

                  2.   Kandidatūrām jāsaņem ne mazāk kā 40 deputātu atbalsts, kuri ir ievēlēti no vismaz divām dalībvalstīm.

                  Katrs deputāts var atbalstīt tikai vienu kandidatūru.

                  Katrs deputāts var atbalstīt tikai vienu kandidatūru.

                  Kandidatūras pieteikumā jāiekļauj visi apliecinošie dokumenti, kas ļauj pārliecināties, ka kandidāts atbilst prasībām,
                        kuras ir paredzētas
                      ombuda
                        statūtos
                     .

                  Kandidatūras pieteikumā jāiekļauj visi apliecinošie dokumenti, kas ļauj pārliecināties, ka kandidāts atbilst prasībām,
                        kuras noteiktas 6. panta 2. punktā Eiropas Parlamenta Lēmumā 94/262/EEK, EK, Euratom par noteikumiem un vispārējiem nosacījumiem, kas reglamentē
                      ombuda
                        pienākumu izpildi
                     .

                  3.   Kandidatūras nodod atbildīgajai komitejai,
                        kura var prasīt kandidātu uzklausīšanu
                     .

                  3.   Kandidatūras nodod atbildīgajai komitejai
                        . Laikus publicē pilnīgu to deputātu sarakstu
                     ,
                        kuri izteikuši atbalstu izvirzītajām kandidatūrām
                     .

                        Šādas uzklausīšanas var apmeklēt visi deputāti.

                  3.a
                        Atbildīgā komiteja var prasīt kandidātu uzklausīšanu. Šādas uzklausīšanas var apmeklēt visi deputāti.

                  4.   Prasībām atbilstošo kandidatūru alfabētisko sarakstu iesniedz Parlamentam balsošanai.

                  4.   Prasībām atbilstošo kandidatūru alfabētisko sarakstu iesniedz Parlamentam balsošanai.

                  5.
                        Balsošana notiek aizklāti, un ievēlē to kandidātu, kurš saņēmis
                      nodoto balsu vairākumu.

                  5.
                        Ombudu ievēlē ar
                      nodoto balsu vairākumu.

                  Ja pirmajās divās kārtās neievēlē nevienu kandidātu, balsošanu turpina par tiem diviem kandidātiem, kuri otrajā kārtā ieguvuši visvairāk balsu.

                  Ja pirmajās divās kārtās neievēlē nevienu kandidātu, balsošanu turpina par tiem diviem kandidātiem, kuri otrajā kārtā ieguvuši visvairāk balsu.

                  Ja balsu sadalījums ir vienāds, ievēlē gados vecāko kandidātu.

                  Ja balsu sadalījums ir vienāds, ievēlē gados vecāko kandidātu.

                  6.   Pirms balsošanas sākuma Parlamenta priekšsēdētājs pārliecinās, ka ir klāt vismaz puse no Parlamenta deputātiem.

                  6.   Pirms balsošanas sākuma Parlamenta priekšsēdētājs pārliecinās, ka ir klāt vismaz puse no Parlamenta deputātiem.

                  7.
                        Ievēlēto personu nekavējoties aicina nodot zvērestu Eiropas Savienības Tiesā.

                  8.   Ombuds pilda savus pienākumus līdz laikam, kad tos uzņemas viņa amata pārņēmējs, izņemot gadījumus, ja ombuds ir miris vai viņu atlaiž no amata.

                  8.   Ombuds pilda savus pienākumus līdz laikam, kad tos uzņemas viņa amata pārņēmējs, izņemot gadījumus, ja ombuds ir miris vai viņu atlaiž no amata.

         Grozījums Nr. 247

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         220. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  220. pants

                  220. pants

                  Ombuda darbība

                  Ombuda darbība

                  1.
                        Lēmums par ombuda statūtiem un vispārējiem nosacījumiem attiecībā uz ombuda pienākumu izpildi un tā īstenošanas noteikumi, kā tos pieņēmis ombuds, informatīvā nolūkā ir pievienoti Reglamentam

                      (25)

                        .

                  2.
                        Saskaņā ar minētā lēmuma 3. panta 6. un 7. punktu ombuds ziņo Parlamentam, ja viņš konstatē
                      administratīvas kļūmes,
                        un
                      par
                        šādiem gadījumiem atbildīgā komiteja var sagatavot ziņojumu. Turklāt katras gadskārtējās sesijas beigās
                      ombuds
                        iesniedz Parlamentam ziņojumu par izmeklēšanu rezultātiem
                      saskaņā ar
                        minētā lēmuma
                      3. panta
                        8
                     . punktu
                        . Atbildīgā komiteja sagatavo
                      ziņojumu
                        , ko iesniedz Parlamentam apspriešanai
                     .

                  2.
                        Atbildīgā komiteja izskata
                      administratīvas kļūmes, par
                        kurām
                      ombuds
                        to informējis
                      saskaņā ar
                        Lēmuma 94/262/EEK, EK, Euratom
                      3. panta
                        6. un 7
                     . punktu
                        , un var sagatavot
                      ziņojumu
                        saskaņā ar 52. pantu
                     .

                        Atbildīgā komiteja izskata ziņojumu, ko ombuds sniedz katras gadskārtējās sesijas beigās par veikto izmeklēšanu rezultātiem saskaņā ar Lēmuma 94/262/EEK, EK, Euratom 3. panta 8. punktu, un var iesniegt Parlamentam rezolūcijas priekšlikumu, ja tā uzskata, ka Parlamentam ir jāpieņem nostāja saistībā ar jebkādu minētā ziņojuma aspektu.

                  3.   Ombuds pēc atbildīgās komitejas pieprasījuma var tai sniegt ziņas vai arī pēc savas iniciatīvas lūgt, lai viņu uzklausa.

                  3.   Ombuds pēc atbildīgās komitejas pieprasījuma var tai sniegt ziņas vai arī pēc savas iniciatīvas lūgt, lai viņu uzklausa.

         Grozījums Nr. 248

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         221. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  221. pants

                  221. pants

                  Ombuda atlaišana

                  Ombuda atlaišana

                  1.   Viena desmitā daļa Parlamenta deputātu var prasīt, lai ombudu atlaiž, ja viņš vairs neatbilst nosacījumiem, ko prasa viņa pienākumi, vai arī ja viņš ir izdarījis smagu pārkāpumu.

                  1.   Viena desmitā daļa Parlamenta deputātu var prasīt, lai ombudu atlaiž, ja viņš vairs neatbilst nosacījumiem, ko prasa viņa pienākumi, vai arī ja viņš ir izdarījis smagu pārkāpumu.
                        Ja par šādu pieprasījumu atlaist no amata ir balsots divu iepriekšējo mēnešu laikā, jaunu pieprasījumu var iesniegt tikai vismaz viena piektā daļa Parlamenta deputātu.

                  2.   Šo pieprasījumu nosūta ombudam un atbildīgajai komitejai, kas iesniedz Parlamentam ziņojumu, ja vairākums tās locekļu uzskata, ka iemesli ir pamatoti. Pirms balsošanas par ziņojumu ombudu uzklausa, ja viņš to lūdz. Pēc debatēm Parlaments pieņem lēmumu, balsojot aizklāti.

                  2.   Šo pieprasījumu nosūta ombudam un atbildīgajai komitejai, kas iesniedz Parlamentam ziņojumu, ja vairākums tās locekļu uzskata, ka iemesli ir pamatoti. Pirms balsošanas par ziņojumu ombudu uzklausa, ja viņš to lūdz. Pēc debatēm Parlaments pieņem lēmumu, balsojot aizklāti.

                  3.   Pirms balsošanas sākuma Parlamenta priekšsēdētājs pārliecinās, ka ir klāt vismaz puse no Parlamenta deputātiem.

                  3.   Pirms balsošanas sākuma Parlamenta priekšsēdētājs pārliecinās, ka ir klāt vismaz puse no Parlamenta deputātiem.

                  4.   Ja Parlaments nobalso par ombuda atlaišanu, bet ombuds neatkāpjas, vēlākais nākamajā sesijā pēc balsojuma Parlamenta priekšsēdētājs iesniedz Eiropas Kopienu Tiesā lūgumu ombudu atlaist un lūdz jautājumu izskatīt nekavējoties.

                  4.   Ja Parlaments nobalso par ombuda atlaišanu, bet ombuds neatkāpjas, vēlākais nākamajā sesijā pēc balsojuma Parlamenta priekšsēdētājs iesniedz Eiropas Kopienu Tiesā lūgumu ombudu atlaist un lūdz jautājumu izskatīt nekavējoties.

                  Ja ombuds atkāpjas labprātīgi, procedūru pārtrauc.

                  Ja ombuds atkāpjas labprātīgi, procedūru pārtrauc.

         Grozījums Nr. 249

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         222. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  222. pants

                  222. pants

                  Ģenerālsekretariāts

                  Ģenerālsekretariāts

                  1.   Parlamentam palīdz Prezidija iecelts ģenerālsekretārs.

                  1.   Parlamentam palīdz Prezidija iecelts ģenerālsekretārs.

                  Ģenerālsekretārs Prezidijā svinīgi apņemas apzinīgi pildīt savus pienākumus un ievērot pilnīgu objektivitāti.

                  Ģenerālsekretārs Prezidijā svinīgi apņemas apzinīgi pildīt savus pienākumus un ievērot pilnīgu objektivitāti.

                  2.   Parlamenta ģenerālsekretārs vada Ģenerālsekretariātu, kura sastāvu un struktūru nosaka Prezidijs.

                  2.   Parlamenta ģenerālsekretārs vada Ģenerālsekretariātu, kura sastāvu un struktūru nosaka Prezidijs.

                  3.   Prezidijs sagatavo Ģenerālsekretariāta štatu sarakstu un izstrādā noteikumus par ierēdņu un citu darbinieku statusu un atalgojumu.

                  3.   Prezidijs sagatavo Ģenerālsekretariāta štatu sarakstu un izstrādā noteikumus par ierēdņu un citu darbinieku statusu un atalgojumu.

                        Prezidijs nosaka arī to ierēdņu un darbinieku kategorijas, uz kuriem pilnībā vai daļēji attiecas 11. līdz 13. pants Protokolā par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā.

                  Parlamenta priekšsēdētājs par to attiecīgi informē Eiropas Savienības atbildīgās iestādes.

                  Parlamenta priekšsēdētājs par to attiecīgi informē Eiropas Savienības atbildīgās iestādes.

         Grozījums Nr. 250

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         12. sadaļa – virsraksts

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  XII SADAĻA

                  XII SADAĻA

                  PILNVARAS UN PIENĀKUMI SAISTĪBĀ AR EIROPAS
                        LĪMEŅA
                      POLITISKAJĀM PARTIJĀM

                  PILNVARAS UN PIENĀKUMI SAISTĪBĀ AR EIROPAS POLITISKAJĀM PARTIJĀM
                        UN EIROPAS POLITISKAJIEM FONDIEM

         Grozījums Nr. 251

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         223. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                        223. pants

                        svītrots

                        Parlamenta priekšsēdētāja pilnvaras un pienākumi

                        Saskaņā ar 22. panta 4. punktu Parlamenta priekšsēdētājs pārstāv Parlamentu tā attiecībās ar Eiropas līmeņa politiskajām partijām.

         Grozījums Nr. 252

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         223.a pants (jauns)

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                        223.a

                      (1a)

                        pants

                        Pilnvaras un pienākumi saistībā ar Eiropas politiskajām partijām un Eiropas politiskajiem fondiem

                  1.
                        Ja saskaņā ar 65. panta 1. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, Parlaments nolemj paturēt tiesības atļaut izdevumus, tas rīkojas ar Prezidija starpniecību.

                        Uz šā pamata Prezidijs ir kompetents pieņemt lēmumus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 1141/2014 par Eiropas politisko partiju un Eiropas politisko fondu statusu un finansēšanu 17., 18. un 24. pantu, 27. panta 3. punktu un 30. pantu.

                        Prezidija individuālos lēmumus, kas pieņemti saskaņā ar šo punktu, priekšsēdētājs paraksta tā vārdā un dara zināmu pieteikuma iesniedzējam vai labuma guvējam saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 297. pantu. Individuālos lēmumos norāda to pieņemšanas pamatojumu saskaņā ar minētā Līguma 296. panta otro daļu.

                        Prezidijs jebkurā laikā var apspriesties ar Priekšsēdētāju konferenci.

                  2.
                        Ja to pieprasa viena ceturtā daļa Parlamenta deputātu, kas pārstāv vismaz trīs politiskās grupas, Parlaments balso par lēmumu saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 1141/2014 10. panta 3. punktu pieprasīt Eiropas politisko partiju un Eiropas politisko fondu iestādei pārbaudīt, vai reģistrēta Eiropas politiskā partija vai reģistrēts Eiropas politiskais fonds ievēro Regulas (ES, Euratom) Nr. 1141/2014 3. panta 1. punkta c) apakšpunktā un 3. panta 2. punkta c) apakšpunktā minētos nosacījumus.

                  3.
                        Ja to pieprasa viena ceturtā daļa Parlamenta deputātu, kas pārstāv vismaz trīs politiskās grupas, Parlaments balso par priekšlikumu argumentētam lēmumam par iebildumu izteikšanu saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 1141/2014 10. panta 4. punktu attiecībā uz Eiropas politisko partiju un Eiropas politisko fondu iestādes lēmumu atcelt reģistrāciju kādai Eiropas politiskajai partijai vai Eiropas politiskajam fondam trīs mēnešu laikā no lēmuma paziņošanas.

                        Atbildīgā komiteja iesniedz argumentēta lēmuma priekšlikumu. Ja priekšlikumu noraida, uzskata, ka ir pieņemts pretējs lēmums.

                  4.
                        Pamatojoties uz atbildīgās komitejas priekšlikumu, Priekšsēdētāju konference ieceļ divus locekļus neatkarīgu ievērojamu personu komitejā saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 1141/2014 11. panta 1. punktu.

         Grozījums Nr. 253

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         224. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                        224. pants

                        svītrots

                        Prezidija pilnvaras un pienākumi

                  1.
                        Prezidijs pieņem lēmumu par jebkuru finansēšanas pieteikumu, ko iesniedz Eiropas līmeņa politiskā partija, un par apropriāciju sadali starp politiskajām partijām – finansējuma saņēmējām. Tas sagatavo saņēmēju un piešķirto summu sarakstu.

                  2.
                        Prezidijs lemj par finansējuma iespējamu pārtraukšanu vai samazināšanu un par nepareizi samaksāto summu atgūšanu.

                  3.
                        Budžeta gada beigās Prezidijs apstiprina politiskās partijas – finansējuma saņēmējas galīgo darbības pārskatu un galīgo finanšu pārskatu.

                  4.
                        Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 2004/2003 noteikumiem Prezidijs var piešķirt tehnisko palīdzību Eiropas līmeņa politiskajām partijām saskaņā ar viņu priekšlikumiem. Prezidijs var pilnvarot ģenerālsekretāru pieņemt noteikta veida lēmumus par tehniskās palīdzības piešķiršanu.

                  5.
                        Visos gadījumos, kas minēti 1. un 4. punktā, Prezidijs darbojas, pamatojoties uz ģenerālsekretāra priekšlikumu. Izņemot 1. un 4. punktā norādītos gadījumus, Prezidijs pirms lēmuma pieņemšanas uzklausa attiecīgās politiskās partijas pārstāvjus. Prezidijs jebkurā laikā var apspriesties ar Priekšsēdētāju konferenci.

                  6.
                        Ja Parlaments pēc pārbaudes konstatē, ka kāda Eiropas līmeņa politiskā partija vairs neievēro brīvības, demokrātijas, cilvēktiesību, pamatbrīvību un tiesiskuma principus, Prezidijs pieņem lēmumu par finansējuma pārtraukšanu attiecīgajai politiskajai partijai.

         Grozījums Nr. 254

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         225. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                        225. pants

                        svītrots

                        Atbildīgās komitejas un Parlamenta plenārsēdes pilnvaras un pienākumi

                  1.
                        Pēc Parlamenta to deputātu ceturtās daļas pieprasījuma, kas pārstāv vismaz trīs politiskās grupas, Parlamenta priekšsēdētājs pēc viedokļu apmaiņas Priekšsēdētāju konferencē prasa atbildīgo komiteju pārbaudīt, vai Eiropas līmeņa politiskā partija turpina ievērot (it īpaši savā programmā un darbībā) principus, uz kuriem balstās Eiropas Savienība, proti, brīvības, demokrātijas, cilvēktiesību, pamatbrīvību un tiesiskuma principus.

                  2.
                        Pirms lēmuma priekšlikuma iesniegšanas Parlamentam atbildīgā komiteja uzklausa attiecīgās politiskās partijas pārstāvjus, kā arī prasa un izskata neatkarīgu ievērojamu personu komitejas atzinumu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 4. novembra Regulu (EK) Nr. 2004/2003 par noteikumiem, kas attiecas uz Eiropas līmeņa politiskajām partijām un to finansēšanu.

                  3.
                        Ar nodoto balsu vairākumu Parlaments pieņem lēmuma priekšlikumu, kas nosaka, vai attiecīgā politiskā partija ievēro 1. punktā noteiktos principus. Nevar iesniegt nekādus grozījumus. Abos gadījumos, ja par lēmuma priekšlikumu nav nobalsojis deputātu vairākums, uzskata, ka ir pieņemts pretējs lēmums.

                  4.
                        Parlamenta lēmums stājas spēkā no dienas, kad tika iesniegts 1. punktā minētais pieprasījums.

                  5.
                        Parlamenta priekšsēdētājs pārstāv Parlamentu neatkarīgu ievērojamu personu komitejā.

                  6.
                        Atbildīgā komiteja izstrādā Regulā (EK) Nr. 2004/2003 minēto ziņojumu par šīs regulas piemērošanu un darbības finansēšanu un iesniedz to plenārsēdei.

         Grozījums Nr. 255

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         226. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  226. pants

                  226. pants

                  Reglamenta piemērošana

                  Reglamenta piemērošana

                  1.   Ja rodas šaubas par Reglamentu piemērošanu vai interpretēšanu, Parlamenta priekšsēdētājs var nodot jautājumu izskatīšanai atbildīgajā komitejā.

                  1.   Ja rodas šaubas par Reglamentu piemērošanu vai interpretēšanu, Parlamenta priekšsēdētājs var nodot jautājumu izskatīšanai atbildīgajā komitejā.

                  Komiteju priekšsēdētāji var tā rīkoties, ja šādas šaubas rodas komitejas darba gaitā un ir ar to saistītas.

                  Komiteju priekšsēdētāji var tā rīkoties, ja šādas šaubas rodas komitejas darba gaitā un ir ar to saistītas.

                  2.   Atbildīgā komiteja lemj, vai ir jāierosina Reglamenta grozījumi. Šādā gadījumā tā piemēro 227. pantā noteikto procedūru.

                  2.   Atbildīgā komiteja lemj, vai ir jāierosina Reglamenta grozījumi. Šādā gadījumā tā piemēro 227. pantā noteikto procedūru.

                  3.   Ja atbildīgā komiteja nolemj, ka pietiek ar spēkā esošā Reglamenta komentāriem, tā iesniedz komentārus Parlamenta priekšsēdētājam, kurš par to informē Parlamentu nākamajā sesijā.

                  3.   Ja atbildīgā komiteja nolemj, ka pietiek ar spēkā esošā Reglamenta komentāriem, tā iesniedz komentārus Parlamenta priekšsēdētājam, kurš par to informē Parlamentu nākamajā sesijā.

                  4.   Ja kāda politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti iebilst pret atbildīgās komitejas komentāriem, jautājumu iesniedz izskatīšanai Parlamentam, kas pieņem lēmumu ar nodoto balsu vairākumu, ja ir klāt vismaz viena trešdaļa deputātu. Ja komentārus noraida, jautājumu nodod atkārtotai izskatīšanai komitejā.

                  4.   Ja kāda politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti iebilst pret atbildīgās komitejas komentāriem
                        24 stundu laikā pēc to paziņošanas
                     , jautājumu iesniedz izskatīšanai Parlamentam, kas pieņem lēmumu ar nodoto balsu vairākumu, ja ir klāt vismaz viena trešdaļa deputātu. Ja komentārus noraida, jautājumu nodod atkārtotai izskatīšanai komitejā.

                  5.   Komentārus, pret kuriem nav izteikts neviens iebildums, kā arī tos komentārus, ko Parlaments ir pieņēmis, pievieno kursīvā kā Reglamenta attiecīgā panta vai pantu skaidrojumu.

                  5.   Komentārus, pret kuriem nav izteikts neviens iebildums, kā arī tos komentārus, ko Parlaments ir pieņēmis, pievieno kursīvā kā Reglamenta attiecīgā panta vai pantu skaidrojumu.

                  6.   Šie komentāri ir precedents turpmākajai attiecīgo pantu piemērošanai vai interpretācijai.

                  6.   Šie komentāri ir precedents turpmākajai attiecīgo pantu piemērošanai vai interpretācijai.

                  7.   Atbildīgā komiteja regulāri pārskata Reglamentu un komentārus.

                  7.   Atbildīgā komiteja regulāri pārskata Reglamentu un komentārus.

                  8.   Ja Reglamenta noteikumi paredz zināmas tiesības konkrētam deputātu skaitam, šo skaitu automātiski palielina, tuvinot to tuvākajam veselajam skaitlim, kas atspoguļo tādu pašu procentos izteiktu Parlamenta deputātu skaitu, ja kopējais deputātu skaits
                        palielinās
                     , it īpaši pēc Eiropas Savienības paplašināšanās.

                  8.   Ja Reglamenta noteikumi paredz zināmas tiesības konkrētam deputātu skaitam, šo skaitu automātiski palielina, tuvinot to tuvākajam veselajam skaitlim, kas atspoguļo tādu pašu procentos izteiktu Parlamenta deputātu skaitu, ja kopējais deputātu skaits
                        mainās
                     , it īpaši pēc Eiropas Savienības paplašināšanās.

         Grozījums Nr. 256

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         227. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  227. pants

                  227. pants

                  Reglamenta grozīšana

                  Reglamenta grozīšana

                  1.   Ikviens deputāts var ierosināt grozījumus spēkā esošajā Reglamentā un tā pielikumos, vajadzības gadījumā ierosinājumam pievienojot īsu pamatojumu.

                  1.   Ikviens deputāts var ierosināt grozījumus spēkā esošajā Reglamentā un tā pielikumos, vajadzības gadījumā ierosinājumam pievienojot īsu pamatojumu.

                        Grozījumu priekšlikumus tulko, drukā, izdala un nosūta atbildīgajai komitejai, kas
                      tos izskata un pieņem lēmumu, vai tos iesniegt izskatīšanai Parlamentā.

                        Atbildīgā komiteja
                      tos izskata un pieņem lēmumu, vai tos iesniegt izskatīšanai Parlamentā.

                  Piemērojot 169., 170. un 174. pantu šo priekšlikumu izskatīšanai plenārsēdē, šajos pantos minētās atsauces uz “sākotnējo tekstu” vai uz “tiesību akta priekšlikumu” uzskata par atsaucēm uz spēkā esošajiem noteikumiem.

                  Piemērojot 169., 170. un 174. pantu šo priekšlikumu izskatīšanai plenārsēdē, šajos pantos minētās atsauces uz “sākotnējo tekstu” vai uz “
                        leģislatīvā akta
                      priekšlikumu” uzskata par atsaucēm uz spēkā esošajiem noteikumiem.

                  2.   Grozījumus spēkā esošajam Reglamentam pieņem tikai tad, ja par tiem ir nobalsojis Parlamenta deputātu vairākums.

                  2.
                        Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 232. pantu grozījumus
                      spēkā esošajam Reglamentam pieņem tikai tad, ja par tiem ir nobalsojis Parlamenta deputātu vairākums.

                  3.   Ja balsošanas laikā nenolemj citādi, grozījumi spēkā esošajā Reglamentā un tā pielikumos stājas spēkā tās sesijas pirmajā dienā, kas seko grozījumu pieņemšanai.

                  3.   Ja balsošanas laikā nenolemj citādi, grozījumi spēkā esošajā Reglamentā un tā pielikumos stājas spēkā tās sesijas pirmajā dienā, kas seko grozījumu pieņemšanai.

         Grozījums Nr. 257

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         230. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                        230. pants

                        svītrots

                        Pielikumu struktūra

                        Reglamenta pielikumi ir sakārtoti trijās daļās:

                              (a)

                                    īstenošanas noteikumi Reglamentā noteiktajām procedūrām, kuras pieņemtas ar nodoto balsu vairākumu (VI pielikums);

                              (b)

                                    noteikumi, kas pieņemti, piemērojot specifiskus Reglamenta noteikumus un saskaņā ar tajos noteiktajām procedūrām un noteikumiem par vairākumu (I, II, III, IV, V, VII pielikuma A, C, E un F daļa, kā arī IX pielikuma A daļa);

                              (c)

                                    iestāžu nolīgumi vai citi noteikumi, kas pieņemti saskaņā ar Līgumiem, kuri piemērojami Parlamentā vai kuri attiecas uz tā darbu. Lēmumu par šādu noteikumu pievienošanu Reglamentam pieņem ar nodoto balsu vairākumu pēc atbildīgās komitejas priekšlikuma (VII pielikuma B un D daļa, VIII pielikums, IX pielikuma B daļa un X, XI, XII, XIII, XIV, XVIII, XIX un XXI pielikums);

                              (d)

                                    pamat nostādnes un rīcības kodeksi, ko pieņēmušas attiecīgās Parlamenta struktūrvienības (XV, XVI, XVII un XX pielikums).

         Grozījums Nr. 258

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         231. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  231. pants

                  231. pants

                  Kļūdu labojumi

                  Kļūdu labojumi

                  1.   Ja Parlamenta pieņemtajā tekstā ir atklāta kļūda, Parlamenta priekšsēdētājs attiecīgā gadījumā nosūta atbildīgajai komitejai kļūdas labojuma projektu.

                  1.   Ja Parlamenta pieņemtajā tekstā ir atklāta kļūda, Parlamenta priekšsēdētājs attiecīgā gadījumā nosūta atbildīgajai komitejai kļūdas labojuma projektu.

                  2.   Ja kļūda ir atklāta tekstā, ko pieņēmis Parlaments un par ko ir panākta vienošanās ar citām iestādēm, Parlamenta priekšsēdētājs pirms pirmajā punktā minētās procedūras sākšanas cenšas vienoties ar šīm iestādēm par nepieciešamajiem labojumiem.

                  2.   Ja kļūda ir atklāta tekstā, ko pieņēmis Parlaments un par ko ir panākta vienošanās ar citām iestādēm, Parlamenta priekšsēdētājs pirms pirmajā punktā minētās procedūras sākšanas cenšas vienoties ar šīm iestādēm par nepieciešamajiem labojumiem.

                  3.   Atbildīgā komiteja pārbauda kļūdas labojuma projektu un iesniedz to Parlamentam, ja tā piekrīt, ka ir pieļauta kļūda, kuru var labot ieteiktajā veidā.

                  3.   Atbildīgā komiteja pārbauda kļūdas labojuma projektu un iesniedz to Parlamentam, ja tā piekrīt, ka ir pieļauta kļūda, kuru var labot ieteiktajā veidā.

                  4.   Šo kļūdas labojumu izsludina nākamajā sesijā. To uzskata par apstiprinātu, izņemot gadījumu, ja ne
                        ilgāk
                      kā 24 stundas pēc tā paziņošanas kāda no politiskajām grupām vai vismaz 40 deputāti nav iesnieguši pieprasījumu balsot par to. Ja kļūdas labojums netiek apstiprināts, to nosūta atpakaļ atbildīgajai komitejai, kura var ieteikt grozītu kļūdas labojumu vai izbeigt šo procedūru.

                  4.   Šo kļūdas labojumu izsludina nākamajā sesijā. To uzskata par apstiprinātu, izņemot gadījumu, ja ne
                        vēlāk
                      kā 24 stundas pēc tā paziņošanas kāda no politiskajām grupām vai vismaz 40 deputāti nav iesnieguši pieprasījumu balsot par to. Ja kļūdas labojums netiek apstiprināts, to nosūta atpakaļ atbildīgajai komitejai, kura var ieteikt grozītu kļūdas labojumu vai izbeigt šo procedūru.

                  5.   Apstiprinātos kļūdu labojumus publicē tādā pašā veidā kā tekstu, uz kuru tie attiecas. Pēc analoģijas piemēro
                        76., 77. un
                      78. pantu.

                  5.   Apstiprinātos kļūdu labojumus publicē tādā pašā veidā kā tekstu, uz kuru tie attiecas. Pēc analoģijas piemēro 78. pantu.

         Grozījums Nr. 259

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         I pielikums – 2. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  2. pants

                  2. pants

                  Galvenie deputātu pienākumi

                  Galvenie deputātu pienākumi

                  Īstenojot savas pilnvaras, Eiropas Parlamenta deputāti:

                  Īstenojot savas pilnvaras, Eiropas Parlamenta deputāti:

                              (a)

                              neslēdz nekādas vienošanās, kuru rezultātā viņi rīkotos vai balsotu kādas trešās fiziskās vai juridiskās personas interesēs un kuras varētu apdraudēt viņu neatkarību balsojot, kas noteikta 1976. gada 20. septembra Akta par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās 6. pantā un Eiropas Parlamenta deputātu nolikuma 2. pantā;

                              (a)

                              neslēdz nekādas vienošanās, kuru rezultātā viņi rīkotos vai balsotu kādas trešās fiziskās vai juridiskās personas interesēs un kuras varētu apdraudēt viņu neatkarību balsojot, kas noteikta 1976. gada 20. septembra Akta par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās 6. pantā un Eiropas Parlamenta deputātu nolikuma 2. pantā;

                              (b)

                              neprasa, nepiekrīt saņemt un nesaņem nekādu tiešu vai netiešu
                                    finansiālu labumu
                                  vai jebkādu citu atlīdzību apmaiņā pret
                                    ietekmēšanu vai balsojumu par tiesību aktiem, rezolūciju priekšlikumiem, rakstiskajām deklarācijām vai Parlamenta vai kādas tā komitejas iesniegtajiem jautājumiem
                                  un rūpīgi cenšas izvairīties no jebkādas situācijas, kas varētu likt domāt par korupciju.

                              (b)

                              neprasa, nepiekrīt saņemt un nesaņem nekādu tiešu vai netiešu
                                    labumu skaidrā naudā vai natūrā
                                  vai jebkādu citu atlīdzību apmaiņā pret
                                    īpašu attieksmi deputāta darbā Parlamentā
                                  un rūpīgi cenšas izvairīties no jebkādas situācijas, kas varētu likt domāt par
                                    kukuļošanu,
                                  korupciju
                                    vai nepamatotu ietekmēšanu;

                              (ba)

                                    neiesaistās apmaksātā profesionālā lobēšanā, kas ir tieši saistīta ar Savienības lēmumu pieņemšanas procesu.

         Grozījums Nr. 260

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         I pielikums – 4. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  4. pants

                  4. pants

                  Deputātu deklarācija

                  Deputātu deklarācija

                  1.   Lai nodrošinātu pārredzamību, Eiropas Parlamenta deputāti, būdami personiski atbildīgi, iesniedz priekšsēdētājam finansiālo interešu deklarāciju pirms tās pirmās sesijas beigām, kura seko Eiropas Parlamenta vēlēšanām (vai sasaukuma darbības laikā 30 dienās pēc Parlamenta deputāta pienākumu izpildes sākšanas), un šajā nolūkā izmanto veidlapu, ko Prezidijs apstiprinājis saskaņā ar 9. pantu. Viņi informē priekšsēdētāju par visām viņu deklarāciju ietekmējošām izmaiņām
                        30 dienu laikā
                      pēc tam, kad tās notikušas.

                  1.   Lai nodrošinātu pārredzamību, Eiropas Parlamenta deputāti, būdami personiski atbildīgi, iesniedz priekšsēdētājam finansiālo interešu deklarāciju pirms tās pirmās sesijas beigām, kura seko Eiropas Parlamenta vēlēšanām (vai sasaukuma darbības laikā 30 dienās pēc Parlamenta deputāta pienākumu izpildes sākšanas), un šajā nolūkā izmanto veidlapu, ko Prezidijs apstiprinājis saskaņā ar 9. pantu. Viņi informē priekšsēdētāju par visām viņu deklarāciju ietekmējošām izmaiņām
                        līdz nākamā mēneša beigām
                      pēc tam, kad tās notikušas.

                  2.   Finansiālo interešu deklarācijā iekļauj turpmāk minēto informāciju, kurai jābūt precīzai
                        un kurā ir ietverta
                     :

                  2.   Finansiālo interešu deklarācijā iekļauj turpmāk minēto informāciju, kurai jābūt precīzai:

                              (a)

                              deputāta profesionālā darbība iepriekšējo triju gadu laikā, pirms viņš sācis pildīt pienākumus Parlamentā, kā arī šajā pašā laikposmā viņa līdzdalība uzņēmumu, nevalstisko organizāciju, asociāciju un jebkādu citu juridiski dibinātu struktūru padomēs vai valdēs;

                              (a)

                              deputāta profesionālā darbība iepriekšējo triju gadu laikā, pirms viņš sācis pildīt pienākumus Parlamentā, kā arī šajā pašā laikposmā viņa līdzdalība uzņēmumu, nevalstisko organizāciju, asociāciju un jebkādu citu juridiski dibinātu struktūru padomēs vai valdēs;

                              (b)

                              alga, kuru viņš saņem, pildot pilnvaras citā parlamentā;

                              (b)

                              alga, kuru viņš saņem, pildot pilnvaras citā parlamentā;

                              (c)

                              jebkura cita regulāra algota darbība, kas tiek veikta vienlaikus ar deputāta pienākumiem, gan algota darbinieka, gan pašnodarbinātas personas statusā;

                              (c)

                              jebkura cita regulāra algota darbība, kas tiek veikta vienlaikus ar deputāta pienākumiem, gan algota darbinieka, gan pašnodarbinātas personas statusā;

                              (d)

                              līdzdalība uzņēmumu, nevalstisko organizāciju, asociāciju un jebkādu citu juridiski dibinātu struktūru padomēs vai valdēs vai arī jebkāda cita darbība, ko deputāts veic ārpus Parlamenta par atalgojumu vai bez tā;

                              (d)

                              līdzdalība uzņēmumu, nevalstisko organizāciju, asociāciju un jebkādu citu juridiski dibinātu struktūru padomēs vai valdēs vai arī jebkāda cita darbība, ko deputāts veic ārpus Parlamenta par atalgojumu vai bez tā;

                              (e)

                              jebkāda gadījuma rakstura algota darbība ārpus Parlamenta (cita starpā literārā darbība, lekciju lasīšana vai eksperta darbs), ja kalendārajā gadā kopējais atalgojums pārsniedz EUR 5 000 ;

                              (e)

                              jebkāda gadījuma rakstura algota darbība ārpus Parlamenta (cita starpā literārā darbība, lekciju lasīšana vai eksperta darbs), ja kalendārajā gadā kopējais atalgojums
                                    par visām deputāta gadījuma rakstura darbībām ārpus Parlamenta
                                  pārsniedz EUR 5 000 ;

                              (f)

                              līdzdalība uzņēmumā vai partnerībā, ja ir iespējama ietekme uz rīcībpolitiku vai ja šī līdzdalība deputātam ļauj būtiski ietekmēt attiecīgās struktūras darījumus;

                              (f)

                              līdzdalība uzņēmumā vai partnerībā, ja ir iespējama ietekme uz rīcībpolitiku vai ja šī līdzdalība deputātam ļauj būtiski ietekmēt attiecīgās struktūras darījumus;

                              (g)

                              jebkāda finansiāla palīdzība vai palīdzība, nodrošinot darbiniekus vai materiālos līdzekļus, ko deputāts papildus Parlamenta piešķirtajiem līdzekļiem saņem no trešām personām saistībā ar viņa politisko darbību, norādot šīs trešās personas;

                              (g)

                              jebkāda finansiāla palīdzība vai palīdzība, nodrošinot darbiniekus vai materiālos līdzekļus, ko deputāts papildus Parlamenta piešķirtajiem līdzekļiem saņem no trešām personām saistībā ar viņa politisko darbību, norādot šīs trešās personas;

                              (h)

                              jebkādas citas finansiālas intereses, kas varētu ietekmēt deputāta pienākumu pildīšanu.

                              (h)

                              jebkādas citas finansiālas intereses, kas varētu ietekmēt deputāta pienākumu pildīšanu.

                        Regulāros ienākumus, ko deputāts saņem saistībā ar katru
                      punktu
                        un kas deklarēti saskaņā ar pirmo daļu, iekļauj kādā no
                      turpmāk minētajām kategorijām:

                        Attiecībā uz katru saskaņā ar pirmo daļu deklarējamo
                      punktu
                        deputāts attiecīgā gadījumā norāda, vai tas ir atalgots vai ne; attiecībā uz a), c), d), e) un f) punktiem deputāts arī norāda kādu no
                      turpmāk minētajām
                        ienākumu
                      kategorijām:

                              —

                                    bez atalgojuma;

                              —

                                    no EUR 1 līdz EUR 499 mēnesī;

                              —

                              no EUR 500 līdz EUR 1 000  mēnesī;

                              —

                              no EUR 500 līdz EUR 1 000  mēnesī;

                              —

                              no EUR 1 001  līdz EUR 5 000  mēnesī;

                              —

                              no EUR 1 001  līdz EUR 5 000  mēnesī;

                              —

                              no EUR 5 001  līdz EUR 10 000  mēnesī;

                              —

                              no EUR 5 001  līdz EUR 10 000  mēnesī;

                              —

                                    vairāk nekā
                                  EUR 10 000  mēnesī.

                              —

                                    virs
                                  EUR 10 000  mēnesī
                                    , norādot tuvāko EUR 10 000  summu
                                 .

                  Visus
                        citus
                      ienākumus, ko deputāts saņem saistībā ar katru punktu un kas deklarēti saskaņā ar pirmo daļu, aprēķina par katru gadu, dala ar divpadsmit un ierindo vienā no iepriekš minētajām kategorijām.

                  Visus ienākumus, ko deputāts saņem saistībā ar katru punktu un kas deklarēti saskaņā ar pirmo daļu
                        , bet kas nav regulāri
                     , aprēķina par katru gadu, dala ar divpadsmit un ierindo vienā no iepriekš minētajām kategorijām.

                  3.   Saskaņā ar šo pantu Parlamenta priekšsēdētājam sniegto informāciju publicē Parlamenta tīmekļa vietnē viegli pieejamā veidā.

                  3.   Saskaņā ar šo pantu Parlamenta priekšsēdētājam sniegto informāciju publicē Parlamenta tīmekļa vietnē viegli pieejamā veidā.

                  4.   Ja deputāts nav iesniedzis finansiālo interešu deklarāciju, viņu nevar ievēlēt amatā Parlamentā vai tā struktūrās, iecelt par referentu
                        un
                      viņš nevar būt oficiālas delegācijas loceklis.

                  4.   Ja deputāts nav iesniedzis finansiālo interešu deklarāciju, viņu nevar ievēlēt amatā Parlamentā vai tā struktūrās, iecelt par referentu, viņš nevar būt oficiālas delegācijas loceklis
                        un viņš nevar piedalīties iestāžu sarunās
                     .

                  4.a
                        Ja priekšsēdētājs saņem informāciju, kas viņam liek domāt, ka deputāta finansiālo interešu deklarācija ir būtiski nepareiza vai novecojusi, viņš var apspriesties ar 7. pantā paredzēto padomdevēju komiteju un atbilstošā gadījumā pieprasa deputātam 10 dienu laikā izlabot deklarāciju. Prezidijs var pieņemt lēmumu, ar ko deputātiem, kuri neievēro priekšsēdētāja prasību veikt labojumus, piemēro 4. panta 4. punktu.

                  4.b
                        Referenti var sava ziņojuma paskaidrojumā brīvprātīgi norādīt ārējās ieinteresētās personas, ar kurām viņi ir apspriedušies jautājumos, kas attiecas uz ziņojuma tematu (1a).

         Grozījums Nr. 261

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         I pielikums – 6. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  6. pants

                  6. pants

                  Bijušo deputātu darbība

                  Bijušo deputātu darbība

                  Eiropas Parlamenta bijušie deputāti, kuri profesionāli iesaistās lobēšanā vai interešu pārstāvībā, kas ir tieši saistīta ar Savienības lēmumu pieņemšanu, nedrīkst, kamēr viņiem ir šādas saistības, izmantot iespējas, kuras bijušajiem deputātiem šajā nolūkā piešķirtas saskaņā ar Prezidija pieņemtajiem noteikumiem (26).

                  Eiropas Parlamenta bijušajiem deputātiem, kuri profesionāli iesaistās lobēšanā vai interešu pārstāvībā, kas ir tieši saistīta ar Savienības lēmumu pieņemšanu,
                        par to būtu jāinformē Eiropas Parlaments, un viņi
                      nedrīkst, kamēr viņiem ir šādas saistības, izmantot iespējas, kuras bijušajiem deputātiem šajā nolūkā piešķirtas saskaņā ar Prezidija pieņemtajiem noteikumiem (26).

         Grozījums Nr. 262

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         I pielikums – 7. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  7. pants

                  7. pants

                  Padomdevēja komiteja deputātu rīcības jautājumos

                  Padomdevēja komiteja deputātu rīcības jautājumos

                  1.   Tiek izveidota Padomdevēja komiteja deputātu rīcības jautājumos (turpmāk “Padomdevēja komiteja”).

                  1.   Tiek izveidota Padomdevēja komiteja deputātu rīcības jautājumos (turpmāk “Padomdevēja komiteja”).

                  2.
                        Padomdevēja
                      komitejā ir pieci deputāti, kurus, ņemot vērā deputātu pieredzi un politisko līdzsvaru, Parlamenta priekšsēdētājs savu pilnvaru sākumā ieceļ no Konstitucionālo jautājumu komitejas un Juridiskās komitejas
                        prezidiju
                      locekļu
                        un koordinatoru
                      vidus.

                  2.
                        Padomdevējā
                      komitejā ir pieci deputāti, kurus, ņemot vērā deputātu pieredzi un politisko līdzsvaru, Parlamenta priekšsēdētājs savu pilnvaru sākumā ieceļ no Konstitucionālo jautājumu komitejas un Juridiskās komitejas locekļu vidus.

                  Katrs Padomdevējas komitejas loceklis uzņemas tās vadību uz sešiem mēnešiem rotācijas kārtībā.

                  Katrs Padomdevējas komitejas loceklis uzņemas tās vadību uz sešiem mēnešiem rotācijas kārtībā.

                  3.   Parlamenta priekšsēdētājs savu pilnvaru sākumā ieceļ arī Padomdevējas komitejas rezerves locekļus, proti, vienu no katras politiskās grupas, kas nav pārstāvēta Padomdevējā komitejā.

                  3.   Parlamenta priekšsēdētājs savu pilnvaru sākumā ieceļ arī Padomdevējas komitejas rezerves locekļus, proti, vienu no katras politiskās grupas, kas nav pārstāvēta Padomdevējā komitejā.

                  Ja ir aizdomas, ka šo rīcības kodeksu ir pārkāpis kāds deputāts no politiskās grupas, kas nav pārstāvēta Padomdevējā komitejā, attiecīgais rezerves loceklis kļūst par sesto pilntiesīgo Padomdevējas komitejas locekli, lai izskatītu attiecīgo iespējamo pārkāpumu.

                  Ja ir aizdomas, ka šo rīcības kodeksu ir pārkāpis kāds deputāts no politiskās grupas, kas nav pārstāvēta Padomdevējā komitejā, attiecīgais rezerves loceklis kļūst par sesto pilntiesīgo Padomdevējas komitejas locekli, lai izskatītu attiecīgo iespējamo pārkāpumu.

                  4.   Padomdevēja komiteja 30 dienu laikā katram deputātam, kas to pieprasa, konfidenciāli sniedz norādījumus par šā rīcības kodeksa noteikumu interpretāciju un piemērošanu. Deputātam ir tiesības balstīties uz šiem norādījumiem.

                  4.   Padomdevēja komiteja 30 dienu laikā katram deputātam, kas to pieprasa, konfidenciāli sniedz norādījumus par šā rīcības kodeksa noteikumu interpretāciju un piemērošanu. Deputātam ir tiesības balstīties uz šiem norādījumiem.

                  Pēc Parlamenta priekšsēdētāja pieprasījuma Padomdevēja komiteja izvērtē arī varbūtējos šā rīcības kodeksa pārkāpumus un iesaka priekšsēdētājam, kādus iespējamos pasākumus veikt.

                  Pēc Parlamenta priekšsēdētāja pieprasījuma Padomdevēja komiteja izvērtē arī varbūtējos šā rīcības kodeksa pārkāpumus un iesaka priekšsēdētājam, kādus iespējamos pasākumus veikt.

                  5.   Padomdevēja komiteja pēc apspriešanās ar Parlamenta priekšsēdētāju var lūgt konsultāciju ārējiem ekspertiem.

                  5.   Padomdevēja komiteja pēc apspriešanās ar Parlamenta priekšsēdētāju var lūgt konsultāciju ārējiem ekspertiem.

                  6.   Padomdevēja komiteja publicē gada ziņojumu par savu darbību.

                  6.   Padomdevēja komiteja publicē gada ziņojumu par savu darbību.

         Grozījums Nr. 263

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         I pielikums – 8. pants

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  8. pants

                  8. pants

                  Procedūra iespējamu rīcības kodeksa pārkāpumu gadījumā

                  Procedūra iespējamu rīcības kodeksa pārkāpumu gadījumā

                  1.   Ja ir pamats uzskatīt, ka Eiropas Parlamenta deputāts, iespējams, ir pārkāpis šo rīcības kodeksu, Parlamenta priekšsēdētājs par to
                        var informēt
                      Padomdevēju komiteju.

                  1.   Ja ir pamats uzskatīt, ka Eiropas Parlamenta deputāts, iespējams, ir pārkāpis šo rīcības kodeksu, Parlamenta priekšsēdētājs par to
                        informē
                      Padomdevēju komiteju
                        , izņemot acīmredzami ļaunprātīgas izmantošanas gadījumus.

                  2.   Padomdevēja komiteja izvērtē iespējamā pārkāpuma apstākļus un var uzklausīt attiecīgo deputātu. Pamatojoties uz saviem secinājumiem, tā izstrādā Parlamenta priekšsēdētājam ieteikumu par iespējamu lēmumu.

                  2.   Padomdevēja komiteja izvērtē iespējamā pārkāpuma apstākļus un var uzklausīt attiecīgo deputātu. Pamatojoties uz saviem secinājumiem, tā izstrādā Parlamenta priekšsēdētājam ieteikumu par iespējamu lēmumu.

                        Ja iespējamo rīcības kodeksa pārkāpumu izdarījis Padomdevējas komitejas pastāvīgais loceklis vai rezerves loceklis, attiecīgais loceklis vai rezerves loceklis atturas no dalības Padomdevējas komitejas darbā saistībā ar šo iespējamo pārkāpumu.

                  3.   Ja Parlamenta priekšsēdētājs, ņemot vērā šo ieteikumu, secina, ka attiecīgais deputāts ir pārkāpis rīcības kodeksu, viņš
                        pēc deputāta uzklausīšanas
                      pieņem
                        pamatotu
                      lēmumu, kurā nosaka sankciju, par kuru paziņo deputātam.

                  3.   Ja Parlamenta priekšsēdētājs, ņemot vērā šo ieteikumu
                        un pēc tam, kad uzaicinājis attiecīgo deputātu iesniegt rakstiskus apsvērumus
                     , secina, ka attiecīgais deputāts ir pārkāpis rīcības kodeksu, viņš pieņem
                        argumentētu
                      lēmumu, kurā nosaka sankciju, par kuru paziņo deputātam.

                  Paziņotā sankcija var
                        sevī
                      iekļaut vienu vai vairākus Reglamenta 166. panta 3. punktā minētos pasākumus.

                  Paziņotā sankcija var iekļaut vienu vai vairākus Reglamenta 166. panta 3.
                        –3.b
                      punktā minētos pasākumus.

                  4.   Attiecīgais deputāts var izmantot Reglamenta 167. pantā noteiktās iekšējās
                        apelācijas
                      procedūras.

                  4.   Attiecīgais deputāts var izmantot Reglamenta 167. pantā noteiktās iekšējās pārsūdzības procedūras.

                  5.
                        Pēc Reglamenta 167. pantā paredzētā termiņa beigām Parlamenta priekšsēdētājs plenārsēdē paziņo par jebkuru deputātam piespriesto sankciju un to publicē Parlamenta vietnē līdz sasaukuma beigām.

         Grozījums Nr. 264

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         II PIELIKUMS

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                        svītrots

         Grozījums Nr. 265 un 297

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         III pielikums – virsraksts

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  Kritēriji jautājumiem, uz kuriem jāsniedz rakstiskas atbildes saskaņā ar 130. un 131. pantu

                  Kritēriji jautājumiem un iztaujāšanai, uz ko jāatbild rakstiski saskaņā ar 130.
                        130.a, 130.b
                      un 131. pantu.

         Grozījums Nr. 266

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         III pielikums – 1. punkts

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                              1.

                              Jautājumi, uz kuriem jāatbild rakstiski,

                              1.

                              Jautājumi, uz kuriem jāatbild rakstiski:

                              —

                              tajos ir skaidri norādīts adresāts, kuram tie nododami, izmantojot parastos starpiestāžu kanālus;

                              —

                              tajos ir skaidri norādīts adresāts, kuram tie nododami, izmantojot parastos starpiestāžu kanālus;

                              —

                              ir saistīti tikai ar
                                    iestāžu
                                  kompetencēm, kas noteiktas attiecīgajos Līgumos
                                    , un ar adresāta atbildības jomu
                                 ,
                                    kā arī ir vispārējās interesēs
                                 ;

                              —

                              ir saistīti tikai ar
                                    adresāta
                                  kompetencēm, kas noteiktas attiecīgajos Līgumos
                                    vai Savienības tiesību aktos
                                 ,
                                    vai ar tā darbības jomu
                                 ;

                              —

                                    ir vispārējās interesēs;

                              —

                              ir kodolīgi un saprotami;

                              —

                              ir kodolīgi un saprotami;

                              —

                              nav garāki par 200 vārdiem;

                              —

                              nav garāki par 200 vārdiem;

                              —

                              nav aizvainojoši;

                              —

                              nav aizvainojoši;

                              —

                              neattiecas uz pilnīgi privātu jautājumu.

                              —

                              neattiecas uz pilnīgi privātu jautājumu;

                              —

                              tajos nav ietverti vairāk kā trīs apakšjautājumi.

                              —

                              tajos nav ietverti vairāk kā trīs apakšjautājumi.

         Grozījums Nr. 267

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         III pielikums – 1.a punkts (jauns)

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                              1.a

                                 Jautājumi Padomei nedrīkst būt saistīti ar notiekošu parasto likumdošanas procedūru vai Padomes budžeta pieņemšanas funkcijām.

         Grozījums Nr. 268

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         III pielikums – 3. punkts

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                              3.

                              Ja tieši tāds pats vai līdzīgs jautājums sešu iepriekšējo mēnešu laikā jau ir uzdots un uz to ir saņemta atbilde, vai ja ar to tikai mēģina noskaidrot informāciju par pasākumiem, kas veikti saistībā ar kādu konkrētu Parlamenta rezolūciju, un šī informācija ir līdzīga tai, ko Komisija jau ir sniegusi rakstiskā paziņojumā par turpmākajiem pasākumiem, Ģenerālsekretariāts iepriekšējā jautājuma un atbildes
                                    kopiju pārsūta jautājuma iesniedzējam
                                 . Jautājumu adresātam var nosūtīt atkārtoti tikai tad, ja Parlamenta priekšsēdētājs tā nolemj, ņemot vērā jaunus būtiskus faktus un atbildot uz jautājuma iesniedzēja pamatotu pieprasījumu.

                              3.

                              Ja tieši tāds pats vai līdzīgs jautājums sešu iepriekšējo mēnešu laikā jau ir uzdots un uz to ir saņemta atbilde vai ja ar to tikai mēģina noskaidrot informāciju par pasākumiem, kas veikti saistībā ar kādu konkrētu Parlamenta rezolūciju, un šī informācija ir līdzīga tai, ko Komisija
                                    sešu iepriekšējo mēnešu laikā
                                  jau ir sniegusi rakstiskā paziņojumā par turpmākajiem pasākumiem, Ģenerālsekretariāts
                                    pārsūta jautājuma iesniedzējam
                                  iepriekšējā jautājuma un atbildes
                                    vai paziņojuma par turpmākiem pasākumiem kopiju
                                 . Jautājumu adresātam var nosūtīt atkārtoti tikai tad, ja Parlamenta priekšsēdētājs tā nolemj, ņemot vērā jaunus būtiskus faktus un atbildot uz jautājuma iesniedzēja pamatotu pieprasījumu.

         Grozījums Nr. 269

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         VII pielikums

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  […]

                        svītrots

         Grozījums Nr. 270

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         VIII pielikums

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  […]

                        svītrots

         Grozījums Nr. 271

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         IX pielikums

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  […]

                        svītrots

         Grozījums Nr. 272

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         X pielikums

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  […]

                        svītrots

         Grozījums Nr. 273

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         XI pielikums

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  […]

                        svītrots

         Grozījums Nr. 274

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         XII pielikums

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  […]

                        svītrots

         Grozījums Nr. 275

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         XIII pielikums

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  […]

                        svītrots

         Grozījums Nr. 276

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         XIV pielikums

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  […]

                        svītrots

         Grozījums Nr. 277

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         XV pielikums

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  […]

                        svītrots

         Grozījums Nr. 278

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         XVI pielikums

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  Komisijas
                        apstiprināšanas pamatnostādnes

                  Komisijas
                        apstiprināšana un uzklausīšanā pausto solījumu izpildes uzraudzība

                              1.

                                 Parlamenta piekrišanas balsojumam par Komisijas kolēģiju kopumā piemēro šādus principus, kritērijus un kārtību.

                        I daļa — Parlamenta piekrišana attiecībā uz Komisijas kolēģiju kopumā

                        1. pants

                              (a)

                              Vērtēšanas pamats

                  Vērtēšanas pamats

                  Parlaments vērtē izvirzītos komisāra amata kandidātus, ņemot vērā viņu vispārējo kompetenci, gatavību strādāt Eiropas Savienības labā un personisko neatkarību. Tas izvērtē kandidātu zināšanas jomā, kurā viņi izvirzīti komisāra amatam, kā arī viņu saziņas prasmi.

                  1.   Parlaments vērtē izvirzītos komisāra amata kandidātus, ņemot vērā viņu vispārējo kompetenci, gatavību strādāt Eiropas Savienības labā un personisko neatkarību. Tas izvērtē kandidātu zināšanas jomā, kurā viņi izvirzīti komisāra amatam, kā arī viņu saziņas prasmi.

                  Parlaments īpaši ņem vērā dzimumu līdzsvaru. Tas var izteikt viedokli par komisāra amata kandidātu atbildības jomu sadalījumu, ko paredzējis izvēlētais Komisijas priekšsēdētājs.

                  2.   Parlaments īpaši ņem vērā dzimumu līdzsvaru. Tas var izteikt viedokli par komisāra amata kandidātu atbildības jomu sadalījumu, ko paredzējis izvēlētais Komisijas priekšsēdētājs.

                  Parlaments var pieprasīt jebkādu informāciju, kas ir būtiska lēmuma pieņemšanai par izvirzīto kandidātu piemērotību komisāra amatam. Parlaments sagaida, ka komisāra amata kandidāti tam pilnībā atklās informāciju par viņu finansiālajām interesēm. Komisāra amata kandidātu finansiālo interešu deklarācijas nosūta par juridiskajiem jautājumiem atbildīgajai komitejai rūpīgai pārbaudīšanai.

                  3.   Parlaments var pieprasīt jebkādu informāciju, kas ir būtiska lēmuma pieņemšanai par izvirzīto kandidātu piemērotību komisāra amatam. Parlaments sagaida, ka komisāra amata kandidāti tam pilnībā atklās informāciju par viņu finansiālajām interesēm. Komisāra amata kandidātu finansiālo interešu deklarācijas nosūta par juridiskajiem jautājumiem atbildīgajai komitejai rūpīgai pārbaudīšanai.

                        Komisāra amata kandidāta finansiālo interešu deklarācijas pārbaude, ko veic par juridiskajiem jautājumiem atbildīgā komiteja, ietver ne tikai pārbaudi par to, vai deklarācija ir pilnībā aizpildīta, bet arī to, vai no deklarācijas satura varētu būt iespējams interešu konflikts. Tādā gadījumā par uzklausīšanu atbildīgajai komitejai jālemj, vai no komisāra amata kandidāta ir vai nav nepieciešama papildu informācija.

                        1.a pants

                        Finansiālo interešu deklarācijas pārbaude

                  1.
                        Par juridiskajiem jautājumiem atbildīgā komiteja pārbauda finansiālo interešu deklarācijas un novērtē, vai komisāra amata kandidāta sagatavotās deklarācijas saturs ir pareizs un pilnīgs un vai ir iespējams konstatēt interešu konfliktu.

                  2.
                        Par juridiskajiem jautājumiem atbildīgās komitejas apstiprinājums par interešu konflikta neesamību ir būtisks priekšnosacījums tam, lai atbildīgā komiteja rīkotu uzklausīšanu. Ja šāda apstiprinājuma nav, komisāra amata kandidāta iecelšanas procedūra tiek apturēta un tiek īstenota 3. punkta c) apakšpunktā paredzētā procedūra.

                  3.
                        Par juridiskajiem jautājumiem atbildīgā komiteja, pārbaudot finansiālo interešu deklarācijas, piemēro šādas pamatnostādnes:

                              (a)

                                    ja, pārbaudot finansiālo interešu deklarāciju, komiteja, pamatojoties uz iesniegtajiem dokumentiem, uzskata, ka finansiālo interešu deklarācija ir pareiza un pilnīga un ka tajā nav informācijas, kas norādītu uz faktisku vai iespējamu interešu konfliktu saistībā ar komisāra amata kandidāta atbildības jomu, tās priekšsēdētājs komitejām, kuras ir atbildīgas par uzklausīšanu, vai iesaistītajām komitejām, ja šāda procedūra notiek komisāra pilnvaru termiņa laikā, nosūta vēstuli, ar ko apstiprina šos konstatējumus;

                              (b)

                                    ja komiteja uzskata, ka komisāra amata kandidāta finansiālo interešu deklarācijā ir nepilnīga vai pretrunīga informācija vai ka ir vajadzīga papildu informācija, tā saskaņā ar Pamatnolīgumu par Eiropas Parlamenta un Komisijas attiecībām prasa komisāra amata kandidātam nekavējoties sniegt papildu informāciju un pirms lēmuma pieņemšanas to izskata un pienācīgi analizē; par juridiskajiem jautājumiem atbildīgā komiteja var nolemt attiecīgā gadījumā aicināt komisāra amata kandidātu uz sarunām;

                              (c)

                                    ja komiteja konstatē interešu konfliktu, pamatojoties uz komisāra amata kandidāta finansiālo interešu deklarāciju vai sniegto papildu informāciju, tā sagatavo ieteikumus interešu konflikta novēršanai; šie ieteikumi var ietvert atteikšanos no attiecīgajām finansiālām interesēm vai Komisijas priekšsēdētāja veiktas izmaiņas komisāra amata kandidāta atbildības jomā; nopietnākos gadījumos, ja nav rasts risinājums interešu konflikta novēršanai, par juridiskajiem jautājumiem atbildīgā komiteja var visbeidzot secināt, ka komisāra amata kandidāts nespēj veikt savus pienākumus saskaņā ar Līgumiem un rīcības kodeksu; Parlamenta priekšsēdētājs tādā gadījumā jautā Komisijas priekšsēdētājam, kādus pasākumus viņš vēl plāno veikt.

                        2. pants

                              (b)

                              Uzklausīšanas

                  Uzklausīšanas

                  Katru izvirzīto komisāra amata kandidātu aicina uz individuālu uzklausīšanu attiecīgajā komitejā vai komitejās.
                        Uzklausīšanas ir atklātas.

                  1.   Katru izvirzīto komisāra amata kandidātu aicina uz individuālu uzklausīšanu attiecīgajā komitejā vai komitejās.

                  Uzklausīšanas organizē Priekšsēdētāju konference pēc Komiteju priekšsēdētāju konferences ieteikuma. Par sīkāku kārtības izstrādi atbildīgi ir katras komitejas priekšsēdētājs un koordinatori. Var iecelt referentus.

                  2.   Uzklausīšanas organizē Priekšsēdētāju konference pēc Komiteju priekšsēdētāju konferences ieteikuma. Par sīkāku kārtības izstrādi atbildīgi ir katras komitejas priekšsēdētājs un koordinatori. Var iecelt referentus.

                  Jauktu atbildības jomu gadījumā veic atbilstīgus pasākumus, lai sasauktu kopā visas attiecīgās komitejas. Ir iespējami trīs varianti:

                  3.   Jauktu atbildības jomu gadījumā veic atbilstīgus pasākumus, lai sasauktu kopā visas attiecīgās komitejas. Ir iespējami trīs varianti:

                              (a)

                              ja komisāra amata kandidāta atbildības joma atbilst tikai vienas komitejas kompetencei, šo kandidātu uzklausa tikai attiecīgā komiteja (atbildīgā komiteja),

                              (a)

                              ja komisāra amata kandidāta atbildības joma atbilst tikai vienas komitejas kompetencei, šo kandidātu uzklausa tikai attiecīgā komiteja (atbildīgā komiteja),

                              (b)

                              ja komisāra amata kandidāta atbildības joma lielākā vai mazākā mērā vienādi atbilst vairāku komiteju kompetencei, attiecīgās komitejas (apvienotās komitejas) šo kandidātu uzklausa kopīgi, un

                              (b)

                              ja komisāra amata kandidāta atbildības joma lielākā vai mazākā mērā vienādi atbilst vairāku komiteju kompetencei, attiecīgās komitejas (apvienotās komitejas) šo kandidātu uzklausa kopīgi, un

                              (c)

                              ja komisāra amata kandidāta atbildības joma atbilst galvenokārt vienas komitejas kompetencei un tikai nelielā mērā vismaz vienas citas komitejas kompetencei, šo kandidātu uzklausa galvenā atbildīgā komiteja, uzklausīšanā iesaistoties šai citai komitejai vai citām komitejām (iesaistītās komitejas).

                              (c)

                              ja komisāra amata kandidāta atbildības joma atbilst galvenokārt vienas komitejas kompetencei un tikai nelielā mērā vismaz vienas citas komitejas kompetencei, šo kandidātu uzklausa galvenā atbildīgā komiteja, uzklausīšanā iesaistoties šai citai komitejai vai citām komitejām (iesaistītās komitejas).

                  Par minēto kārtību pilnībā apspriežas ar jaunievēlēto Komisijas priekšsēdētāju.

                  4.   Par minēto kārtību pilnībā apspriežas ar jaunievēlēto Komisijas priekšsēdētāju.

                  Pirms uzklausīšanas komitejas izvirzītajiem komisāra amata kandidātiem savlaicīgi iesniedz rakstiskus jautājumus. Katram komisāra amata kandidātam ir divi kopēji jautājumi, kurus sagatavo Komiteju priekšsēdētāju konference, — pirmais no tiem attiecas uz vispārējo kompetenci, gatavību strādāt Eiropas Savienības labā un personisko neatkarību un otrais attiecas uz atbildības jomas pārvaldību un sadarbību ar Parlamentu. Pārējos
                        trīs
                      jautājumus
                        sagatavo
                      atbildīgā komiteja. Apvienoto komiteju gadījumā katrai no tām ir tiesības
                        sagatavot divus
                      jautājumus.

                  5.   Pirms uzklausīšanas komitejas izvirzītajiem komisāra amata kandidātiem savlaicīgi iesniedz rakstiskus jautājumus. Katram komisāra amata kandidātam ir divi kopēji jautājumi, kurus sagatavo Komiteju priekšsēdētāju konference, — pirmais no tiem attiecas uz vispārējo kompetenci, gatavību strādāt Eiropas Savienības labā un personisko neatkarību un otrais attiecas uz atbildības jomas pārvaldību un sadarbību ar Parlamentu. Pārējos
                        piecus
                      jautājumus
                        iesniedz
                      atbildīgā komiteja
                        ; apakšjautājumi nav atļauti
                     . Apvienoto komiteju gadījumā katrai no tām ir tiesības
                        iesniegt trīs
                      jautājumus.

                        Komisāra amata kandidātu curriculum vitae un viņu atbildes uz rakstiskajiem jautājumiem publicē Parlamenta tīmekļa vietnē pirms atklātās uzklausīšanas.

                  Katrai uzklausīšanai ieplāno trīs stundas. Uzklausīšanas notiek tādos apstākļos un saskaņā ar tādiem nosacījumiem, lai visiem komisāra amata kandidātiem būtu vienādas un taisnīgas iespējas pastāstīt par sevi un izklāstīt savus uzskatus.

                  6.   Katrai uzklausīšanai ieplāno trīs stundas. Uzklausīšanas notiek tādos apstākļos un saskaņā ar tādiem nosacījumiem, lai visiem komisāra amata kandidātiem būtu vienādas un taisnīgas iespējas pastāstīt par sevi un izklāstīt savus uzskatus.

                  Komisāra amata kandidātus aicina uzklausīšanas sākumā uzstāties ar ne vairāk kā 15 minūtes ilgu runu. Ja iespējams,
                        uzklausīšanā paredzētos jautājumus sagrupē pēc temata
                     . Uzstāšanās laika lielāko daļu politiskajām grupām piešķir, attiecīgi piemērojot Reglamenta 162. pantu. Uzklausīšanas gaitā jāveido plurālistisks komisāra amata kandidātu un Parlamenta deputātu politiskais dialogs. Pirms uzklausīšanas beigām komisāra amata kandidātiem nodrošina iespēju uzstāties ar īsu noslēguma runu.

                  7.   Komisāra amata kandidātus aicina uzklausīšanas sākumā uzstāties ar ne vairāk kā 15 minūtes ilgu runu.
                        Uzklausīšanā uzdod ne vairāk kā 25 jautājumus, kas,
                      ja iespējams,
                        sagrupēti pēc temata. Atvēlētajā laikā var uzdot vienu tūlītēju papildjautājumu
                     . Uzstāšanās laika lielāko daļu politiskajām grupām piešķir, attiecīgi piemērojot Reglamenta 162. pantu. Uzklausīšanas gaitā jāveido plurālistisks komisāra amata kandidātu un Parlamenta deputātu politiskais dialogs. Pirms uzklausīšanas beigām komisāra amata kandidātiem nodrošina iespēju uzstāties ar īsu noslēguma runu.

                        Uzklausīšanas pārraida
                      tiešraidē audiovizuālā formātā. Divdesmit četru stundu laikā dara publiski pieejamus indeksētus uzklausīšanu ierakstus.

                  8.
                        Uzklausīšanu pārraides
                      tiešraidē audiovizuālā formātā
                        ir par brīvu pieejamas sabiedrībai un plašsaziņas līdzekļiem
                     . Divdesmit četru stundu laikā dara publiski pieejamus indeksētus uzklausīšanu ierakstus.

                        3. pants

                              (c)

                              Novērtēšana

                  Novērtēšana

                  Pēc uzklausīšanas attiecīgās komitejas priekšsēdētājs un koordinatori nekavējoties satiekas, lai novērtētu konkrēto komisāra amata kandidātu. Šīs sanāksmes notiek aiz slēgtām durvīm. Koordinatorus aicina paziņot, vai saskaņā ar to viedokli attiecīgie kandidāti ir atbilstīgi kvalificēti, lai ieņemtu komisāra amatu un pildītu īpašos komisāra pienākumus, kas viņiem tiek uzticēti. Komiteju priekšsēdētāju konference izstrādā standarta veidlapu, lai palīdzētu veikt novērtējumu.

                  1.   Pēc uzklausīšanas attiecīgās komitejas priekšsēdētājs un koordinatori nekavējoties satiekas, lai novērtētu konkrēto komisāra amata kandidātu. Šīs sanāksmes notiek aiz slēgtām durvīm. Koordinatorus aicina paziņot, vai saskaņā ar to viedokli attiecīgie kandidāti ir atbilstīgi kvalificēti, lai ieņemtu komisāra amatu un pildītu īpašos komisāra pienākumus, kas viņiem tiek uzticēti. Komiteju priekšsēdētāju konference izstrādā standarta veidlapu, lai palīdzētu veikt novērtējumu.

                  Apvienoto komiteju gadījumā attiecīgo komiteju priekšsēdētāji un koordinatori darbojas kopīgi visā procedūras norises laikā.

                  2.   Apvienoto komiteju gadījumā attiecīgo komiteju priekšsēdētāji un koordinatori darbojas kopīgi visā procedūras norises laikā.

                  Par katru komisāra amata kandidātu sagatavo atsevišķu novērtējuma
                        paziņojumu
                     . Tajā iekļauj visu uzklausīšanā iesaistīto komiteju atzinumus.

                  3.   Par katru komisāra amata kandidātu sagatavo atsevišķu novērtējuma
                        vēstuli
                     . Tajā iekļauj visu uzklausīšanā iesaistīto komiteju atzinumus.

                        Ja komitejām novērtējuma pabeigšanai nepieciešama papildu informācija, Parlamenta priekšsēdētājs to vārdā rakstiski vēršas pie jaunievēlētā Komisijas priekšsēdētāja. Koordinatori ņem vērā viņa atbildi.

                        Ja koordinatori nespēj panākt vienošanos par novērtējumu vai pēc kādas politiskās grupas pieprasījuma komitejas priekšsēdētājs sasauc komitejas pilnsapulci. Ja vienošanās netiek panākta, priekšsēdētājs abus lēmumus nodod aizklātai balsošanai.

                  3.a
                        Koordinatoru novērtējumam piemēro šādus principus:

                              (a)

                                    ja koordinatori vienprātīgi apstiprina komisāra amata kandidātu, priekšsēdētājs to vārdā iesniedz apstiprinājuma vēstuli;

                              (b)

                                    ja koordinatori vienprātīgi noraida komisāra amata kandidātu, priekšsēdētājs to vārdā iesniedz noraidījuma vēstuli;

                              (c)

                                    ja koordinatoru vairākums, ko veido vismaz divas trešdaļas komitejas locekļu, apstiprina komisāra amata kandidātu, priekšsēdētājs to vārdā iesniedz vēstuli, norādot, ka liels vairākums apstiprina kandidātu. Pēc pieprasījuma norāda mazākuma viedokli;

                              (d)

                                    ja koordinatori nevar sasniegt vairākumu, ko veido vismaz divas trešdaļas komitejas locekļu, lai apstiprinātu kandidātu, koordinatori:

                                          —

                                                vispirms pieprasa papildu informāciju, iesniedzot papildu rakstiskus jautājumus;

                                          —

                                                ja koordinatoriem vēl vajadzīga papildu informācija, ar Priekšsēdētāju konferences piekrišanu pieprasa rīkot 1,5  stundas ilgu papildu uzklausīšanu;

                              (e)

                                    ja, piemērojot d) punktu, koordinatoru vairākums, ko veido vismaz divas trešdaļas komitejas locekļu, apstiprina komisāra amata kandidātu, priekšsēdētājs to vārdā iesniedz vēstuli, norādot, ka liels vairākums apstiprina kandidātu. Pēc pieprasījuma norāda mazākuma viedokli;

                              (f)

                                    ja, piemērojot d) punktu, koordinatori joprojām nav sasnieguši vairākumu, ko veido vismaz divas trešdaļas komitejas locekļu, lai apstiprinātu komisāra amata kandidātu, priekšsēdētājs sasauc komitejas sanāksmi un nodod balsošanai abus jautājumus, kas minēti 3. panta 1. punktā. Priekšsēdētājs iesniedz vēstuli, kurā ir sniegts komitejas novērtējums.

                  Komiteju novērtējuma
                        paziņojumus pieņem un publisko
                      24 stundu laikā pēc
                        uzklausīšanas
                     . Komiteju priekšsēdētāju konference
                        paziņojumus
                      izskata un pēc tam nodod Priekšsēdētāju konferencei. Priekšsēdētāju konference, ja vien tā nepieņem lēmumu iegūt papildu informāciju, pēc viedokļu apmaiņas pasludina uzklausīšanas par pabeigtām.

                  3.b   Komiteju novērtējuma
                        vēstules nosūta
                      24 stundu laikā pēc
                        novērtēšanas procesa pabeigšanas
                     . Komiteju priekšsēdētāju konference
                        vēstules
                      izskata un pēc tam nodod Priekšsēdētāju konferencei. Priekšsēdētāju konference, ja vien tā nepieņem lēmumu iegūt papildu informāciju, pēc viedokļu apmaiņas pasludina uzklausīšanas par pabeigtām
                        un apstiprina visu novērtējuma vēstuļu publicēšanu
                     .

                        4. pants

                        Iepazīstināšana ar kolēģiju

                        Jaunievēlētais
                      Komisijas
                        priekšsēdētājs
                      Parlamenta sēdē, kurā uzaicina piedalīties Eiropadomes priekšsēdētāju un Padomes priekšsēdētāju,
                        iepazīstina
                      ar visu komisāra amata kandidātu kolēģiju un viņu programmu. Pēc šīs iepazīstināšanas seko debates. Lai noslēgtu debates, jebkura politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti var iesniegt rezolūcijas priekšlikumu. Piemēro Reglamenta 123. panta 3.
                        , 4. un
                      5. punktu.

                  1.
                        Jaunievēlēto
                      Komisijas
                        priekšsēdētāju
                      Parlamenta sēdē, kurā uzaicina piedalīties Eiropadomes priekšsēdētāju un Padomes priekšsēdētāju,
                        aicina veikt iepazīstināšanu
                      ar visu komisāra amata kandidātu kolēģiju un viņu programmu. Pēc šīs iepazīstināšanas seko debates. Lai noslēgtu debates, jebkura politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti var iesniegt rezolūcijas priekšlikumu. Piemēro Reglamenta 123. panta 3.–5.
                        b
                      punktu.

                  Pēc balsošanas par rezolūcijas priekšlikumu Parlaments balso par to, vai dot piekrišanu jaunievēlētā Komisijas priekšsēdētāja un komisāra amata kandidātu kā vienotas kolēģijas iecelšanai amatā. Parlaments pieņem lēmumu ar balsu vairākumu, balsojot pēc saraksta. Tas var atlikt balsošanu līdz nākamajai sēdei.

                  2.   Pēc balsošanas par rezolūcijas priekšlikumu Parlaments balso par to, vai dot piekrišanu jaunievēlētā Komisijas priekšsēdētāja un komisāra amata kandidātu kā vienotas kolēģijas iecelšanai amatā. Parlaments pieņem lēmumu ar balsu vairākumu, balsojot pēc saraksta. Tas var atlikt balsošanu līdz nākamajai sēdei.

                        5. pants

                        Uzklausīšanā pausto solījumu izpildes uzraudzība

                        Komisāru amatu kandidātu uzklausīšanā paustos solījumus un minētās prioritātes viņu pilnvaru laikā novērtē atbildīgā komiteja ikgadējā strukturētajā dialogā ar Komisiju, kas sākts saskaņā ar Pamatnolīguma par Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas attiecībām 4. pielikuma 1. punktu.

                  2.
                        Ja Komisijas pilnvaru laikā mainās tās sastāvs vai notiek būtisks komisāru atbildības jomu pārdalījums, piemēro šādu kārtību:

                        II daļa — Būtiskas izmaiņas atbildības jomu sadalījumā vai izmaiņas Komisijas sastāvā tās pilnvaru laikā

                        6. pants

                        Vakances

                              (a)

                                    ja
                                  ir jāaizpilda vakance komisāra atkāpšanās no amata, piespiedu demisijas vai nāves dēļ, Parlaments nekavējoties aicina attiecīgo komisāra amata kandidātu piedalīties uzklausīšanā saskaņā ar tiem pašiem nosacījumiem, kuri izklāstīti
                                    1. punktā;

                        Ja
                      ir jāaizpilda vakance komisāra atkāpšanās no amata, piespiedu demisijas vai nāves dēļ, Parlaments nekavējoties aicina attiecīgo komisāra amata kandidātu piedalīties uzklausīšanā saskaņā ar tiem pašiem nosacījumiem, kuri izklāstīti
                        I daļā.

                        7. pants

                        Jaunas dalībvalsts pievienošanās

                              (b)

                                    pievienojoties
                                  jaunai dalībvalstij, Parlaments aicina tās izvirzīto komisāra amata kandidātu piedalīties uzklausīšanā saskaņā ar tiem pašiem nosacījumiem, kuri izklāstīti
                                    1. punktā;

                        Pievienojoties
                      jaunai dalībvalstij, Parlaments aicina tās izvirzīto komisāra amata kandidātu piedalīties uzklausīšanā saskaņā ar tiem pašiem nosacījumiem, kuri izklāstīti
                        I daļā.

                        8. pants

                        Būtiskas izmaiņas atbildības jomu sadalījumā

                              (c)

                                    ja ir
                                  būtiskas izmaiņas komisāru atbildības jomu sadalījumā, tos komisārus, kurus skar šīs izmaiņas, pirms jauno amata pienākumu pildīšanas uzsākšanas aicina
                                    uz uzklausīšanu attiecīgajās komitejās
                                 .

                        Ja Komisijas pilnvaru termiņa laikā notiek
                      būtiskas izmaiņas komisāru atbildības jomu sadalījumā, tos komisārus, kurus skar šīs izmaiņas, pirms jauno amata pienākumu pildīšanas uzsākšanas aicina
                        piedalīties uzklausīšanā saskaņā ar tiem pašiem nosacījumiem, kas izklāstīti I daļā
                     .

                        9. pants

                        Balsojums plenārsēdē

                  Atkāpjoties no
                        1
                     .
                        punkta c) apakšpunkta astotajā daļā
                      noteiktās procedūras, gadījumos, kad balsošana plenārsēdē attiecas tikai uz viena komisāra iecelšanu, tā notiek aizklāti.

                  Atkāpjoties no
                        118
                     .
                        panta 5.a punktā
                      noteiktās procedūras, gadījumos, kad balsošana plenārsēdē attiecas tikai uz viena komisāra iecelšanu, tā notiek aizklāti.

         Grozījums Nr. 279

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         XVIa pielikums (jauns)

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                        XVIA PIELIKUMS

                        Prasības saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru pieņemtu tiesību aktu sagatavošanai

                              1.

                                 Tiesību aktos norāda tiesību akta veidu, tam seko atsauces numurs, abu iestāžu, kas to pieņēmušas, nosaukumi, parakstīšanas datums un norāde uz tā tematu.

                              2.

                                 Tiesību aktos ir:

                              (a)

                                    frāze “Eiropas Parlaments un Eiropas Savienības Padome”;

                              (b)

                                    atsauce uz noteikumiem, saskaņā ar kuriem tiesību akts ir pieņemts, un ievadvārdi “ņemot vērā”;

                              (c)

                                    norāde, kurā ir atsauce uz iesniegtajiem priekšlikumiem, saņemtajiem atzinumiem un noturētajām apspriedēm;

                              (d)

                                    dokumenta pamatojums, kas sākas ar vārdiem “tā kā” vai “ņemot vērā turpmāk izklāstīto”;

                              (e)

                                    tādas frāzes kā “ir pieņēmuši šo regulu” vai “ir pieņēmuši šo direktīvu”, vai “ir pieņēmuši šo lēmumu”, kam seko tiesību akta teksts.

                              3.

                                 Tiesību akti ir sadalīti pantos, kurus var grupēt daļās, sadaļās, nodaļās un iedaļās.

                              4.

                                 Pēdējā tiesību akta pantā norāda spēkā stāšanās dienu, ja tā ir pirms vai pēc divdesmitās dienas pēc publicēšanas.

                              5.

                                 Aiz pēdējā tiesību akta panta raksta:

                              —

                                    atbilstošu formulējumu par tā piemērojamību atkarībā no Līgumos paredzētajiem noteikumiem;

                              —

                                    parakstīšanas vietu un dienu;

                              —

                                    – frāzes “Eiropas Parlamenta vārdā — priekšsēdētājs”, “Padomes vārdā — priekšsēdētājs”, tad Eiropas Parlamenta priekšsēdētāja vārdu un tiesību akta parakstīšanas dienā amatā esošo Eiropas Padomes priekšsēdētāja vārdu.

         Grozījums Nr. 280

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         XVII pielikums

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  […]

                        svītrots

         Grozījums Nr. 281

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         XVIII pielikums

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  […]

                        svītrots

         Grozījums Nr. 282

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         XIX pielikums

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  […]

                        svītrots

         Grozījums Nr. 283

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         XX pielikums

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  […]

                        svītrots

         Grozījums Nr. 284

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         XXI pielikums

                     Spēkā esošais teksts

                     ‘Grozījums

                  […]

                        svītrots

         (*1)  Reglamenta, kurā izdarīti grozījumi, konsolidēto versiju skat. http://www.europarl.europa.eu/sides/getLastRules.do?language=LV&reference=TOC

         (1)  OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.

         (1)  Sk. I pielikumu.

         (1)  Sk. I pielikumu.

         (1a)
            Reģistrs, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas nolīgumu par pārredzamības reģistra izveidi attiecībā uz organizācijām un personām, kuras, darbojoties neatkarīgi, piedalās Eiropas Savienības politikas izstrādē un īstenošanā (OV L 277, 19.9.2014., 11. lpp.).

         (2)
            Reģistrs, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas nolīgumu par pārredzamības reģistra izveidi attiecībā uz organizācijām un personām, kuras, darbojoties neatkarīgi, piedalās Eiropas Savienības politikas izstrādē un īstenošanā (sk. IX pielikuma B daļu).

         (3)
            Sk. IX pielikuma B daļu.

         (4)
            Sk. nolīguma 3. pielikumu IX pielikuma B daļā.

         (5)
            Sk. IX pielikuma A daļu.

         (6)
            Sk. XI pielikumu.

         (7)
            Sk. VII pielikuma E daļu.

         (8)
            Sk
         .
            XIII pielikumu
         .

         (8)
            Pamatnolīgums par Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas attiecībām (OV L 304, 20.11.2010., 47. lpp.)
         .

         (8a)

               OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.

         (1a)
            Iestāžu 2016. gada 13. aprīļa nolīgums par labāku likumdošanas procesu, 25. punkts (OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.).

         (9)
            Sk. attiecīgo Priekšēdētāju konferences lēmumu, kas dots Reglamenta XVII pielikumā.

         (9a)
            Sk. Priekšsēdētāju konferences attiecīgo lēmumu.

         (10)
            Sk. XX pielikumu.

         (10)  Rīcības kodekss sarunu vešanai saistībā ar parasto likumdošanas procedūru.

         (1a)

               OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

         (11)  Sk. V pielikumu.

         (11)  Sk. V pielikumu.

         (12)  1994. gada 20. decembra Iestāžu nolīgums par paātrinātu darba metodi tiesību aktu oficiālai kodifikācijai, 4. punkts (OV C 102, 4.4.1996., 2. lpp.).

         (12)  1994. gada 20. decembra Iestāžu nolīgums par paātrinātu darba metodi tiesību aktu oficiālai kodifikācijai, 4. punkts (OV C 102, 4.4.1996., 2. lpp.).

         (13)  2001. gada 28. novembra Iestāžu nolīgums par tiesību aktu pārstrādāšanas tehnikas strukturētāku izmantošanu, 9. punkts (OV C 77, 28.3.2002., 1. lpp.).

         (13)  2001. gada 28. novembra Iestāžu nolīgums par tiesību aktu pārstrādāšanas tehnikas strukturētāku izmantošanu, 9. punkts (OV C 77, 28.3.2002., 1. lpp.).

         (14)
            Skat. arī 141. panta komentāru.

         (15)
            Sk. XIV pielikumu.

         (1a)

               OV L 277, 19.9.2014., 11. lpp.

         (16)
            XVI pielikumu.

         (17)
            Sk. II pielikumu.

         (18)  Sk. III pielikumu.

         (18)  Sk. III pielikumu.

         (1a)
            Skatīt III pielikumu.

         (1a)
            Skatīt III pielikumu.

         (19)  Sk. III pielikumu.

         (19)  Sk. III pielikumu.

         (20)  Pagarināts ar Parlamenta 2014. gada 26. februāra lēmumu.

         (20)  Pagarināts ar Parlamenta 2014. gada 26. februāra lēmumu.

         (21)
            Sk. XV pielikumu.

         (22)  Sk. VI pielikumu.

         (22)  Sk. VI pielikumu.

         (23)
            Sk. VIII pielikumu.

         (24)
            Sk. XIII pielikumu.

         (25)
            Sk. XI pielikumu.

         (1a)
            Ievietoto 223.a pantu piemēro tikai Eiropas politiskajām partijām un Eiropas politiskajiem fondiem Regulas (ES, Euratom) Nr. 1141/2014 2. panta 3. un 4. punkta nozīmē. 224. pantu tā pašreizējā redakcijā turpina piemērot attiecībā uz tiesību aktiem un saistībām, kas attiecas uz Eiropas līmeņa politisko partiju un politisko fondu finansēšanu 2014., 2015., 2016. un 2017. budžeta gadā, kam saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 1141/2014 40. pantu joprojām piemērojama Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 2004/2003 par noteikumiem, kas attiecas uz Eiropas līmeņa politiskajām partijām un to finansēšanu. 225. pantu tā pašreizējā redakcijā turpina piemērot Eiropas līmeņa politiskajām partijām un politiskajiem fondiem Regulas (EK) Nr. 2004/2003 2. panta nozīmē, kamēr tie saņem finansējumu 2014., 2015., 2016. un 2017. budžeta gadam, piemērojot minēto regulu.

         (1a)
            Skatīt Prezidija 2016. gada 12. septembra lēmumu attiecībā uz Iestāžu nolīgumu par pārredzamības reģistru īstenošanu

         (26)  Prezidija 1999. gada 12. aprīļa lēmums.

         (26)  Prezidija 1999. gada 12. aprīļa lēmums par bijušajiem Eiropas Parlamenta deputātiem piešķirto atbalstu.