title: 2007/614/Euratom: Padomes Lēmums ( 2007. gada 30. janvāris ) par to, ka Komisija slēdz Eiropas Atomenerģijas kopienas un Japānas valdības nolīgumu, lai kopīgi īstenotu plašākas pieejas pasākumus kodolsintēzes enerģijas pētniecības jomā

text:
               21.9.2007

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 246/32

         PADOMES LĒMUMS
   (2007. gada 30. janvāris)
   par to, ka Komisija slēdz Eiropas Atomenerģijas kopienas un Japānas valdības nolīgumu, lai kopīgi īstenotu plašākas pieejas pasākumus kodolsintēzes enerģijas pētniecības jomā
   (2007/614/Euratom)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 101. panta otro daļu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Komisija saskaņā ar Padomes 2000. gada 16. novembra direktīvām, kas grozītas ar Padomes 2002. gada 27. maija Lēmumu, Padomes 2003. gada 26. novembra Lēmumu un Padomes 2004. gada 25. novembra Lēmumu, risināja sarunas ar Ķīnas valdību, Japānas valdību, Indijas Republikas valdību, Korejas Republikas valdību, Krievijas Federācijas valdību un Amerikas Savienoto Valstu valdību attiecībā uz Nolīgumu par ITER Starptautiskās Kodolsintēzes enerģijas organizācijas izveidi kopīgai ITER projekta īstenošanai.

               (2)

                  ITER sarunu puses ministru sanāksmē Maskavā 2005. gada 28. jūnijā vienojās, ka ITER būvēs Kadarašā (Cadarache). Tās vienojās arī par pievienoto kopīgo dokumentu attiecībā uz uzņēmējpuses (Euratom) un neuzņēmējpuses (Japāna) lomu ITER projektā.

               (3)

               Atbilstīgi iepriekš minētajam kopīgajam dokumentam un grozītajām Padomes direktīvām Komisija risināja sarunas ar Japānas valdību par nolīgumu, lai kopīgi īstenotu plašākas pieejas pasākumus.

               (4)

               2006. gada 20. jūnija sanāksmē Tokijā Euratom un Japānas pārstāvji pieņēma sarunu nobeiguma ziņojumu par plašākas pieejas pasākumiem, kurā apstiprināta sarunu procesa pabeigšana un iekļauti Euratom un Japānas sagatavotie papildu dokumenti.

               (5)

               2006. gada 22. novembrīEuratom un Japānas pārstāvji parakstīja kopīgu deklarāciju par plašākas pieejas pasākumu īstenošanu, kurā sīki izklāstīts pušu ieguldījums plašākas pieejas pasākumos.

               (6)

               Būtu jāpilnvaro Komisija slēgt Eiropas Atomenerģijas kopienas un Japānas valdības nolīgumu, lai kopīgi īstenotu plašākas pieejas pasākumus kodolsintēzes enerģijas pētniecības jomā,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   Vienīgais pants
   1.   Ar šo tiek apstiprināts, ka Komisija Eiropas Atomenerģijas kopienas vārdā slēdz Eiropas Atomenerģijas kopienas un Japānas valdības nolīgumu, lai kopīgi īstenotu plašākas pieejas pasākumus kodolsintēzes enerģijas pētniecības jomā.
   2.   Nolīguma teksts ir šā lēmuma pielikumā.

      Briselē, 2007. gada 30. janvārī

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         P. STEINBRÜCK

    ---documentbreak---

               21.9.2007

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 246/34

         NOLĪGUMS
   starp Japānas valdību un Eiropas Atomenerģijas kopienu par kopīgu plašākas pieejas pasākumu īstenošanu kodolsintēzes enerģijas pētniecības jomā
   JAPĀNAS VALDĪBA un EIROPAS ATOMENERĢIJAS KOPIENA (turpmāk – “Euratom”), abas turpmāk – “Puses”,
   ŅEMOT VĒRĀ Japānas valdības un Eiropas Atomenerģijas kopienas Nolīgumu par sadarbību vadāmas kodolsintēzes jomā,
   ŅEMOT VĒRĀ “ITER sarunu pušu pārstāvju kopīgo deklarāciju, kas pieņemta ministru 2005. gada 28. jūnijaITER sanāksmē Maskavā”, un tās pielikumu “Kopīgais dokuments par ITER projekta uzņēmējpuses un neuzņēmējpuses pienākumiem” (turpmāk – “Kopīgais dokuments”), kurā izklāstīti galvenie principi plašākas pieejas pasākumu īstenošanai,
   ŅEMOT VĒRĀ “Japānas valdības un Euratom pārstāvju 2006. gada 22. novembra kopīgo deklarāciju par kopīgu plašākas pieejas pasākumu īstenošanu” (turpmāk – “Briseles kopīgā deklarācija”),
   ATGĀDINOT Pušu ieguldījumu ITER projekta kopīgas īstenošanas sagatavošanā, veicot ITER inženiertehnisko projektēšanu un izveidojot ITER Starptautisko Kodolsintēzes enerģijas organizāciju,
   ATZĪSTOT Starptautiskās Atomenerģijas aģentūras nozīmi ITER projektā un Pušu sadarbību kodolsintēzes pētniecības un attīstības jomā, ko vada Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas Starptautiskā Enerģētikas aģentūra,
   VĒLOTIES kopīgi īstenot plašākas pieejas pasākumus ITER projekta atbalstam un drīzāk iegūt kodolsintēzes enerģiju miermīlīgiem nolūkiem laikposmā, kas atbilst ITER celtniecības posmam,
   IR VIENOJUŠĀS ŠĀDI.
   1.   NODAĻA
   IEVADS
   1. pants
   Mērķis
   Šā nolīguma mērķis ir atbilstīgi Kopīgajam dokumentam noteikt kopīgās īstenošanas īpašās procedūras plašākas pieejas pasākumiem, ar ko atbalsta ITER projektu un drīzu kodolsintēzes enerģijas iegūšanu miermīlīgiem nolūkiem, un sīki raksturot šo pasākumu (turpmāk – “plašākas pieejas pasākumi”) kopīgo īstenošanu.
   2. pants
   Plašākas pieejas pasākumu izklāsts
   1.   Plašākas pieejas pasākumus veido šādi trīs projekti:

               a)

               starptautiskās kodolsintēzes materiālu apstarošanas iekārtas inženiertehniskās izvērtēšanas un projektēšanas pasākumu (turpmāk – “IFMIF/EVEDA”) projekts,

               b)

               Starptautiskā Kodolsintēzes enerģijas pētniecības centra (turpmāk – “IFERC”) projekts un

               c)

               satelīttokamaka programmas projekts.

         2.   Saskaņā ar Kopīgo dokumentu un pamatojoties uz Briseles kopīgo deklarāciju, plašākas pieejas pasākumus īsteno laikposmā, kas atbilst ITER celtniecības posmam.
   3.   Vispārīgie principi, kas reglamentē plašākas pieejas pasākumus, ir izklāstīti šajā nolīgumā. Katra plašākas pieejas pasākumu konkrētā projekta principi ir izklāstīti I, II un III pielikumā, kas ir šā nolīguma neatņemama daļa.
   2.   NODAĻA
   PLAŠĀKAS PIEEJAS PASĀKUMU ADMINISTRATĪVĀ STRUKTŪRA
   3. pants
   Plašākas pieejas pasākumu koordinācijas komiteja
   1.   Ar šo izveido plašākas pieejas pasākumu koordinācijas komiteju (turpmāk – “Koordinācijas komiteja”), kas saskaņā ar šo nolīgumu atbild par plašākas pieejas pasākumu īstenošanas vispārējo vadību un uzraudzību.
   2.   Koordinācijas komitejai palīdz sekretariāts, kas izveidots atbilstīgi 4. panta 1. punktam (turpmāk – “Sekretariāts”).
   3.   Koordinācijas komiteja ir juridiska persona, un attiecībās ar citām valstīm un starptautiskām organizācijām un Pušu teritorijās tai ir tāda rīcībspēja, kāda tai var būt vajadzīga savu funkciju pildīšanai un savu mērķu sasniegšanai.
   4.   Katra Puse ieceļ vienādu skaitu Koordinācijas komitejas pārstāvju, un vienu no tās ieceltajiem pārstāvjiem izvirza par delegācijas vadītāju.
   5.   Koordinācijas komiteja sanāk vismaz divas reizes gadā pārmaiņus Eiropā un Japānā vai citos termiņos un vietās, par kurām Puses ir vienojušās. Uzņēmējpuses delegācijas vadītājs ir sanāksmes priekšsēdētājs. Koordinācijas komitejas sēdi sasauc priekšsēdētājs.
   6.   Koordinācijas komiteja lēmumus pieņem vienprātīgi.
   7.   Koordinācijas komitejas izdevumus Puses sedz, pamatojoties uz savstarpēju vienošanos.
   8.   Koordinācijas komitejas funkcijas ir šādas:

               a)

               sekretariāta personāla pieņemšana darbā, kā paredzēts 4. panta 1. punktā;

               b)

               projekta vadītāja iecelšana katram plašākas pieejas pasākumu projektam, kā paredzēts 6. panta 1. punktā (turpmāk – “projekta vadītājs(-i)”);

               c)

               plašākas pieejas pasākumu projekta plāna, darba programmas un gada ziņojuma apstiprināšana katram projektam, kā paredzēts 3. nodaļā (turpmāk – attiecīgi “projekta plāns(-i)”, “darba programma(-as)” un “gada ziņojums(-i)”);

               d)

               projekta grupas struktūras apstiprināšana, kā paredzēts 6. panta 2. punktā (turpmāk – “projekta grupa(-as)”);

               e)

               ikgadēja ekspertu izraudzīšanās, kurus Puses piedāvā projekta grupām kā daļu no to ieguldījuma natūrā, kā paredzēts 12. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļā (turpmāk – “eksperti”);

               f)

               saskaņā ar 25. pantu lēmuma pieņemšana par jebkuras citas puses dalību Nolīguma par ITER Starptautiskās Kodolsintēzes enerģijas organizācijas izveidi kopīgai ITER projekta īstenošanai (turpmāk – “ITER nolīgums”) plašākas pieejas pasākumu projektā un tam sekojoša nolīgumu un vienošanos noslēgšana ar minēto pusi par šādu dalību un

               g)

               jebkuras citas funkcijas, kas varētu būt vajadzīgas, lai vadītu un uzraudzītu plašākas pieejas pasākumus.

         4. pants
   Sekretariāts
   1.   Koordinācijas komiteja izveido sekretariātu, kas atrodas Japānā. Sekretariāta personālu izraugās Koordinācijas komiteja.
   2.   Sekretariāts palīdz Koordinācijas komitejai. Sekretariāta funkcijas nosaka Koordinācijas komiteja, un tās ir šādas:

               a)

               Koordinācijas komitejas oficiālo paziņojumu saņemšana un nosūtīšana;

               b)

               Koordinācijas komitejas sanāksmju sagatavošana;

               c)

               Koordinācijas komitejas administratīvo un citu ziņojumu sagatavošana un

               d)

               jebkuru citu pasākumu veikšana, par kuriem lēmumu pieņēmusi Koordinācijas komiteja.

         5. pants
   Projekta komiteja
   1.   Katram plašākas pieejas pasākumu projektam Puses izveido projekta komiteju (turpmāk – “Projekta komiteja”).
   2.   Katra Puse katrā Projekta komitejā ieceļ vienādu locekļu skaitu.
   3.   Katra Projekta komiteja sanāk vismaz divreiz gadā. Ja vien Projekta komiteja nav vienojusies citādi, tā sanāk Japānā. Katras Projekta komitejas priekšsēdētāju no Projekta komitejas locekļiem izvirza Koordinācijas komiteja.
   4.   Katra Projekta komiteja lēmumus pieņem vienprātīgi.
   5.   Katras Projekta komitejas sekretariātu nodrošina attiecīgais projekta vadītājs, kā paredzēts 6. pantā.
   6.   Katras Projekta komitejas funkcijas ir šādas:

               a)

               ieteikumu sagatavošana par attiecīgajiem projekta plānu, darba programmu un gada ziņojumu projektiem, kas attiecīgajam projekta vadītājam jāiesniedz Koordinācijas komitejā, kā paredzēts 3. nodaļā;

               b)

               attiecīgo plašākas pieejas pasākumu projekta gaitas uzraudzība un ziņojumu sagatavošana un

               c)

               jebkuru citu pienākumu veikšana, kā norādījusi Koordinācijas komiteja.

         6. pants
   Projekta vadītājs un projekta grupa
   1.   Katram plašākas pieejas pasākumu projektam Koordinācijas komiteja ieceļ projekta vadītāju. Projekta vadītājs ir atbildīgs par projekta īstenošanas koordināciju, kā noteikts I, II un III pielikumā.
   2.   Katram projekta vadītājam pienākumu un funkciju izpildē palīdz attiecīgā projekta grupa. Katrā projekta grupā ir eksperti un citi locekļi, piemēram, vieszinātnieki. Katras projekta grupas struktūru pēc attiecīgā projekta vadītāja priekšlikuma apstiprina Koordinācijas komiteja.
   3.   Katra projekta vadītāja funkcijas ir šādas:

               a)

               organizēt, vadīt un uzraudzīt projekta grupu, īstenojot darba programmu;

               b)

               pēc apspriešanās ar attiecīgo Projekta komiteju sagatavot un iesniegt Koordinācijas komitejā projekta plānu, darba programmu un gada pārskatu;

               c)

               pieprasīt īstenošanas aģentūrai, ko atbilstīgi 7. panta 1. punktam izraudzījusies Japānas valdība (turpmāk – “Japānas īstenošanas aģentūra”), apmaksāt izdevumus, lai saskaņā ar 17. pantu atbalstītu attiecīgo projekta grupu;

               d)

               iegrāmatot katras Puses ieguldījumu;

               e)

               nodrošināt Projekta komitejas sekretariātu un

               f)

               ziņot Projekta komitejai par attiecīgā plašākas pieejas pasākumu projekta gaitu.

         7. pants
   Īstenošanas aģentūras
   1.   Katra Puse izraugās īstenošanas aģentūru, lai izpildītu savus pienākumus attiecībā uz plašākas pieejas pasākumu īstenošanu (turpmāk – “īstenošanas aģentūra(-as)”), jo īpaši, lai darītu pieejamus resursus to īstenošanai. Ja pat pēc šā nolīguma stāšanās spēkā īstenošanas aģentūras vēl nav izraudzītas, Puses nekavējoties apspriežas savā starpā par to, kā atrisināt šo jautājumu.
   2.   Japānas īstenošanas aģentūra uzņem projekta grupas un atvēl darba telpas, tostarp biroja telpas, preces un pakalpojumus, kas vajadzīgi uzdevumu īstenošanai, kuri jāveic projekta grupām saskaņā ar I, II un III pielikumā izklāstītajiem noteikumiem.
   3.   Ņemot vērā 3. panta 1. punktu, Japānas īstenošanas aģentūra ir atbildīga par saskaņoto finansiālo ieguldījumu pārvaldību attiecībā uz darbības izmaksu segšanu un attiecībā uz finansiālajiem ieguldījumiem katras projekta grupas parasto izdevumu segšanā, kas paredzēta katram plašākas pieejas pasākumu projektam saskaņā ar attiecīgo projekta plānu un darba programmu. Lai pārvaldītu šādus finansiālus ieguldījumus, Japānas īstenošanas aģentūra izraugās atbildīgo personu, kas atbild par Pušu finansiālo ieguldījumu pārvaldību. Šīs personas funkcijas ir šādas:

               a)

               aicināt Pusi(-es) vai īstenošanas aģentūru(-as) veikt finansiālus ieguldījumus saskaņā ar projekta plāniem un darba programmām un

               b)

               atvērt katram plašākas pieejas pasākumu projektam atsevišķu finansiālo ieguldījumu kontu un saglabāt to kopā ar visiem grāmatvedības dokumentiem, reģistriem un citiem finansiālo ieguldījumu dokumentiem vismaz piecus gadus pēc šā nolīguma termiņa beigām vai tā pārtraukšanas.

         4.   Japānas īstenošanas aģentūra veic vajadzīgos pasākumus, lai iegūtu visas atļaujas un licences, kas paredzētas Japānas spēkā esošajos normatīvajos aktos un kas vajadzīgas plašākas pieejas pasākumu īstenošanai.
   3.   NODAĻA
   PLAŠĀKAS PIEEJAS PASĀKUMU UN FINANŠU REVĪZIJAS ĪSTENOŠANAS INSTRUMENTI
   8. pants
   Projekta plāns
   1.   Apspriežoties ar attiecīgo Projekta komiteju, katrs projekta vadītājs ne vēlāk kā katra gada 31. martā iesniedz Koordinācijas komitejai apstiprināšanai plašākas pieejas pasākumu attiecīgā projekta plānu.
   2.   Katrs projekta plāns aptver visu šāda projekta darbības laiku un to regulāri atjauno. Tajā ir:

               a)

               izklāstīts vispārējs pasākumu plāns, tostarp šāda projekta īstenošanas grafiks un galvenie atskaites punkti, ņemot vērā gūtos panākumus, un

               b)

               sniegts visaptverošs pārskats par jau veiktajiem un veicamajiem ieguldījumiem, īstenojot šādu projektu.

         9. pants
   Darba programma
   Apspriežoties ar attiecīgo Projekta komiteju, katrs projekta vadītājs ne vēlāk kā katra gada 31. oktobrī iesniedz Koordinācijas komitejai apstiprināšanai plašākas pieejas pasākumu attiecīgā projekta darba programmu turpmākajam gadam. Darba programmā ir sīks attiecīgā projekta plāna izklāsts, un tā sniedz veicamo pasākumu programmas aprakstu, tostarp mērķus, plānošanu, parastos izdevumus un ieguldījumus, kas jāizdara katrai Pusei.
   10. pants
   Gada ziņojums
   1.   Ne vēlāk kā katra gada 31. martā katrs projekta vadītājs iesniedz Koordinācijas komitejai apstiprināšanai gada ziņojumu, kas aptver visus pasākumus, kuri veikti, īstenojot attiecīgo plašākas pieejas pasākumu projektu, tostarp kopsavilkumu par katras Puses ieguldījumu un Japānas īstenošanas aģentūras saskaņā ar 7. panta 3. punktu veikto maksājumu. Kad Koordinācijas komiteja to ir apstiprinājusi, projekta vadītājs gada ziņojumu un Koordinācijas komitejas piezīmes nosūta Pusēm un īstenošanas aģentūrām.
   2.   Japānas īstenošanas aģentūra katram projekta vadītājam iesniedz datus, kas vajadzīgi katras Puses ieguldījumu un Japānas īstenošanas aģentūras projekta iemaksu kopsavilkumam.
   3.   Projekta plānus, darba programmas un gada ziņojumus, kas minēti 8.–10. pantā, un jebkurus citus būtiskus plašākas pieejas pasākumu īstenošanas dokumentus sagatavo angļu valodā.
   11. pants
   Finanšu revīzija
   Jebkurā šā nolīguma darbības posmā un piecu gadu laikā pēc šā nolīguma termiņa beigām vai pēc nolīguma izbeigšanas, pamatojoties uz dokumentiem un veicot pārbaudi uz vietas, katra Puse var uzsākt atsevišķo kontu, ko Japānas īstenošanas aģentūra atvērusi plašākas pieejas pasākumiem, finanšu revīziju. Visi grāmatvedības dokumenti, reģistri un citi dokumenti, ko īstenošanas aģentūras un projektu vadītāji glabā attiecībā uz plašākas pieejas pasākumiem, vajadzības un attiecīgā gadījumā ir pieejami revīzijai.
   4.   NODAĻA
   RESURSI
   12. pants
   Vispārējie principi
   1.   Plašas pieejas pasākumu īstenošanas resursus veido:

               a)

               ieguldījumi natūrā atbilstīgi tehniskajām specifikācijām un noteikumiem, kas minēti Briseles kopīgajā deklarācijā un tās pielikumos, kas ietver:

                           i)

                           konkrētus komponentus, iekārtas, materiālus un citas preces un pakalpojumus, un

                           ii)

                           ekspertus, kurus Puse piedāvā projekta grupām pēc tam, kad tos ir iecēlusi Koordinācijas komiteja, un personālu, ko Puse piedāvā sekretariātam pēc tam, kad to ir izraudzījusies Koordinācijas komiteja, un

               b)

               finanšu ieguldījumus atbilstīgi noteikumiem, kuri minēti Briseles kopīgajā deklarācijā un tās pielikumos.

         2.   Ņemot vērā katras Puses normatīvos aktus, dokumentu “Aplēses un Pušu ieguldījumu sadalījums”, kas iekļauts Briseles kopīgās deklarācijas pielikumā, ar Koordinācijas komitejas lēmumu katru gadu var atjaunot.
   13. pants
   Nodokļi
   1.   Katra Puse ļauj savā teritorijā ievest bez muitas nodokļa un izvest bez muitas nodokļa preces, kas vajadzīgas šā nolīguma īstenošanai, un nodrošina to atbrīvojumu no jebkuriem citiem muitas iestāžu iekasētiem nodokļiem un nodevām un no ievešanas aizliegumiem un ierobežojumiem. Šā punkta prasības īsteno, neņemot vērā šo vajadzīgo preču izcelsmes valsti.
   2.   Ekspertus, ko Puse piedāvājusi projekta grupām pēc tam, kad tos izraudzījusies Koordinācijas komiteja, un personālu, ko Puse piedāvājusi sekretariātam pēc tam, kad to izraudzījusies Koordinācijas komiteja kā ieguldījumu natūrā saskaņā ar 12. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļu, atbrīvo no nodokļiem, ko uzliek algām un ienākumiem otras Puses teritorijā.
   14. pants
   Noteikumi attiecībā uz ieguldījumiem natūrā
   1.   Uz katru ieguldījumu natūrā attiecas iepirkuma režīms (turpmāk – “iepirkuma režīms”), par ko vienojušās īstenošanas aģentūras un kam piekritis attiecīgais projekta vadītājs.
   2.   Iepirkuma režīmā ir sīks veicamo ieguldījumu tehniskais apraksts, tostarp tehniskās specifikācijas, grafiki, starpposma mērķi, riska novērtējums, darba rezultātu iesniegšana un kritēriji to pieņemšanai, kā arī noteikumi, ar kādiem attiecīgais projekta vadītājs būs tiesīgs veikt tehnisko uzraudzību attiecībā uz ieguldījumiem natūrā. Iepirkuma režīmā jo īpaši izklāstīts turpmāk norādītais:

               a)

               katram ieguldījumam natūrā piešķirtā vērtība;

               b)

               īstenošanas aģentūru un projekta vadītāja pienākumi un uzdevumi;

               c)

               iepirkuma procedūra;

               d)

               grafiks un nosacījumi, ar kādiem pieņem sasniegtos starpposma mērķus un darba rezultātus;

               e)

               kvalitātes nodrošināšanas pasākumu piemērošana;

               f)

               saikne starp attiecīgo projekta vadītāju, īstenošanas aģentūrām un struktūrām, kas iesaistītas darba rezultātu iesniegšanā, kā arī uzraudzības procedūras;

               g)

               procedūras rīcībai gadījumā, ja iepirkumā notiek tādas izmaiņas, kas var ietekmēt izmaksas, grafikus un veiktspēju, un

               h)

               galīgo darba rezultātu pieņemšana un iespējamā īpašumtiesību nodošana.

         3.   Īpašumtiesības uz tiem komponentiem, ko natūrā iegulda īstenošanas aģentūra, kuru izraudzījusies Euratom atbilstīgi 7. panta 1. punktam (turpmāk – “Eiropas Īstenošanas aģentūra”), nodod Japānas īstenošanas aģentūrai brīdī, kad tos attiecīgajā darbu veikšanas vietā pieņem attiecīgais projekta vadītājs un Japānas īstenošanas aģentūra. Japānas īstenošanas aģentūra ir atbildīga par Eiropas īstenošanas aģentūras piešķirto komponentu transportu no ievešanas ostas līdz darbu veikšanas vietai.
   4.   Attiecībā uz ekspertiem vai sekretariāta personālu vienošanos par iepirkumu noformē kā vienošanos par norīkošanu darbā. Vērtība, kādu piešķir ekspertiem vai sekretariāta personālam, norāda dokumentā “Aplēses un Pušu ieguldījumu sadalījums”, kas pievienots Briseles kopīgajai deklarācijai un ko vajadzības gadījumā Koordinācijas komiteja laiku pa laikam var atjaunot.
   5.   Katra Puse ir atbildīga par ekspertiem un sekretariāta personālam maksājamām algām, apdrošināšanu un pabalstiem un, ja vien nav citas vienošanās, maksā viņu ceļa un uzturēšanās izdevumus. Puse, kas uzņem projekta grupas un/vai sekretariātu, gādā par ekspertu un personāla, un viņu ģimenes locekļu piemērotu izmitināšanu. Puse, kas uzņem projekta grupas un/vai sekretariātu, veic arī attiecīgus pasākumus, lai atvieglotu ekspertu un sekretariāta personāla, un viņu ģimenes locekļu iebraukšanu tās teritorijā un pieprasa īstenošanas aģentūrai, lai tā pieliek visas pūles un nodrošina piemērotu materiāli tehnisko bāzi attiecībā uz juridiskajiem un tulkošanas pakalpojumiem, ja pret ekspertiem un sekretariāta personālu tiek ierosināta lieta, kas saistīta ar viņu profesionālo darbību. Eksperti un sekretariāta personāls, pildot savus pienākumus otras puses teritorijā, ievēro vispārējos un īpašos darba un drošības noteikumus, kuri ir spēkā uzņēmējā iestādē vai par kuriem panākta vienošanās, norīkojot darbā.
   15. pants
   Ieguldījumu sadales pielāgojumi
   Ja tas vajadzīgs neparedzētu apstākļu dēļ, Puse var ierosināt grozīt ieguldījumu sadali plašākas pieejas pasākumu projektā. Saņemot šādu priekšlikumu, attiecīgais projekta vadītājs pēc apspriešanās ar attiecīgo Projekta komiteju ierosina Koordinācijas komitejai pārskatītu resursu sadali, saglabājot šā projekta kopējās izmaksas un ieguldījumu vispārējo līdzsvaru starp Pusēm minētajā projektā.
   16. pants
   Finanšu ieguldījumi
   Visi Eiropas īstenošanas aģentūras maksājumi tiek veikti euro. Visi Japānas īstenošanas aģentūras maksājumi tiek veikti jenās.
   17. pants
   Projekta grupu parastie izdevumi
   Japānas īstenošanas aģentūra apmaksā katras projekta grupas parastās izmaksas atbilstīgi 7. panta 3. punktam. Šai nolūkā Japānas īstenošanas aģentūra, saņemot attiecīgā projekta vadītāja pieprasījumu, veic vajadzīgos pasākumus, ņemot vērā attiecīgajā darba programmā noteikto maksimālo summu.
   5.   NODAĻA
   INFORMĀCIJA UN INTELEKTUĀLAIS ĪPAŠUMS
   18. pants
   Informācijas izplatīšana, izmantošana un aizsardzība
   1.   Šajā nodaļā:

               a)

               “informācija” ir rasējumi, projekti, aprēķini, ziņojumi un citi dokumenti, dokumentēti dati vai pētniecības un darba metodes, izgudrojumu un atklājumu apraksti, kas ir aizsargāti vai nav aizsargāti, un

               b)

               “konfidenciāla uzņēmējdarbības informācija” ir informācija, kurā ietvertas speciālās zināšanas, nozares noslēpumi vai tehniska, komerciāla vai finanšu informācija:

                           i)

                           ko īpašnieks ir turējis noslēpumā;

                           ii)

                           kas nav vispār zināma vai pieejama citos avotos;

                           iii)

                           ko īpašnieks nav darījis pieejamu citām pusēm, neuzliekot saistības attiecībā uz konfidencialitāti, un

                           iv)

                           kas nav pieejama saņēmējai pusei bez saistībām ievērot konfidencialitāti.

         2.   Saskaņā ar šīs nodaļas noteikumiem Puses atbalsta pēc iespējas plašāku tās informācijas izplatīšanu, kas veidojusies, īstenojot šo nolīgumu.
   3.   Saskaņā ar šīs nodaļas noteikumiem visu informāciju, ko ieguvuši projekta grupas dalībnieki, veicot saskaņā ar šo nolīgumu uzticētos uzdevumus, dara brīvi pieejamu katrai Pusei, lai to izmantotu tādas kodolsintēzes pētniecībai un attīstībai, kas ir miermīlīgiem nolūkiem paredzētas enerģijas avots.
   4.   Saskaņā ar šīs nodaļas noteikumiem katrai Pusei ir tiesības uz neekskluzīvu, neatceļamu un neatlīdzināmu licenci visās valstīs tulkot, reproducēt un publiski izplatīt zinātnes un tehnikas žurnālu rakstus, ziņojumus un grāmatas, kas tapušas, īstenojot tieši šo nolīgumu. Visos publiski izplatāmā un saskaņā ar šīs nodaļas noteikumiem sagatavotā darba eksemplāros, uz kuriem attiecas autortiesības, norāda autoru vārdus, ja vien kāds no autoriem skaidri nepaziņo, ka nevēlas, lai viņa vārdu norādītu.
   5.   Saskaņā ar šīs nodaļas noteikumiem visu informāciju, ko ieguvuši īstenošanas aģentūras darbinieki, veicot saskaņā ar šo nolīgumu uzticētos uzdevumus, dara brīvi pieejamu projekta grupām un katrai Pusei, lai to izmantotu tādas vadāmas kodolsintēzes pētniecībai un attīstībai, kas ir enerģijas avots miermīlīgiem nolūkiem.
   6.   Visos līgumos, kas noslēgti pēc īstenošanas aģentūras vai projekta vadītāja iniciatīvas, lai saskaņā ar šo nolīgumu veiktu tiem uzticētos uzdevumus, ir noteikumi, kas ļauj Pusēm izpildīt savas saistības atbilstīgi šim nolīgumam.
   7.   Ņemot vērā savus normatīvos aktus un saistības pret trešām valstīm, un šīs nodaļas noteikumus, katra Puse veltī visas pūles, lai nodrošinātu projekta grupām un īstenošanas aģentūrām brīvu pieeju visai tās rīcībā esošajai informācijai, kura tām vajadzīga uzdevumu veikšanai, kas tām uzticēti saskaņā ar šo nolīgumu.
   8.   Ja, īstenojot šo nolīgumu, ir kļuvusi pieejama konfidenciāla uzņēmējdarbības informācija, tas ir skaidri jānorāda, un informācija jānodod, ievērojot vienošanos par konfidencialitāti. Šādas informācijas saņēmējs to izmanto šā nolīguma īstenošanai un saglabā tās konfidencialitāti, ciktāl tas ir noteikts ar minēto vienošanos.
   19. pants
   Intelektuālais īpašums
   1.   Šajā nolīgumā “intelektuālajam īpašumam” ir tāda nozīme, kā definēts 2. pantā Konvencijā, ar ko izveido Pasaules Intelektuālā īpašuma organizāciju un kas noslēgta Stokholmā 1967. gada 14. jūlijā. Saskaņā ar saviem normatīvajiem aktiem katra Puse nodrošina, ka otra Puse var iegūt tiesības uz intelektuālo īpašumu, kas piešķirts atbilstīgi šai nodaļai. Ar šo nodaļu negroza un neskar piešķirto tiesību sadalījumu starp kādu no Pusēm un tās valstspiederīgajiem. To, vai intelektuālā īpašuma tiesības ir kādai Pusei vai tās valstspiederīgajiem, nosaka paši, savstarpēji vienojoties atbilstīgi piemērojamajiem normatīvajiem aktiem.
   2.   Ja aizsargājamu intelektuālo īpašumu radījuši projekta grupu dalībnieki, īstenojot šo nolīgumu, attiecīgais projekta vadītājs nekavējoties informē Koordinācijas komiteju, iesakot, kurās valstīs būtu jāiegūst šā intelektuālā īpašuma aizsardzība. Tomēr katrai Pusei, tās īstenošanas aģentūrai vai tās piedāvātajiem projekta grupu dalībniekiem ir tiesības iegūt visas tiesības, tostarp īpašumtiesības, procentus un citas intereses, attiecībā uz intelektuālo īpašumu šīs Puses teritorijā. Koordinācijas komiteja lemj, vai pieprasīt aizsardzību šādam intelektuālajam īpašumam trešās valstīs un kā to izdarīt. Visos gadījumos, ja intelektuālā īpašuma aizsardzību ir ieguvusi kāda no Pusēm, tās īstenošanas aģentūra vai tās piedāvātie projekta grupu dalībnieki, šī Puse nodrošina, ka projekta grupu dalībnieki var brīvi izmantot šo intelektuālo īpašumu, lai pildītu projekta grupām uzticētos uzdevumus.
   3.   Ja intelektuālo īpašumu radījis īstenošanas aģentūras personāls, pildot uzdevumu, kas tam uzticēts saskaņā ar šo nolīgumu, minētās īstenošanas aģentūras Pusei, īstenošanas aģentūrai vai tās personālam ir tiesības iegūt visas tiesības, tostarp īpašumtiesības, procentus un citas intereses, attiecībā uz šādu intelektuālo īpašumu visās valstīs saskaņā ar piemērojamajiem normatīvajiem aktiem. Šīs īstenošanas aģentūras Puse nodrošina, ka projekta grupu personāls var brīvi izmantot šo intelektuālo īpašumu, lai pildītu projekta grupām uzticētos uzdevumus, un ka otrai Pusei piešķir neatceļamu, neekskluzīvu un bezmaksas licenci ar tiesībām izdot apakšlicences kodolsintēzes, kas ir miermīlīgiem nolūkiem paredzēts enerģijas avots, pētniecībai un attīstībai.
   4.   Ja intelektuālo īpašumu ir radījis ar īstenošanas aģentūras starpniecību piedāvāts personāls, strādādams otras Puses īstenošanas aģentūrā, ņemot vērā attiecīgos piemērojamos tiesību aktus:

               a)

               uzņēmējai Pusei, tās īstenošanas aģentūrai vai tās personālam ir tiesības iegūt visas tiesības, tostarp īpašumtiesības, procentus un citas intereses, attiecībā uz jebkuru tādu intelektuālo īpašumu tās teritorijā un trešās valstīs un

               b)

               nosūtītājai Pusei, tās īstenošanas aģentūrai vai tās personālam ir tiesības iegūt visas tiesības, tostarp īpašumtiesības, procentus un citas intereses, attiecībā uz jebkuru tādu intelektuālo īpašumu savā teritorijā.

         5.   Katra Puse, neskarot izgudrotāju vai autoru tiesības, kas izriet no piemērojamajiem normatīvajiem aktiem, veic visus vajadzīgos pasākumus, lai panāktu šādu izgudrotāju un autoru, tostarp tās īstenošanas aģentūras personāla, šā nolīguma īstenošanai vajadzīgo sadarbību. Katra Puse maksā šādiem izgudrotājiem vai autoriem prēmijas un kompensācijas saskaņā ar saviem normatīvajiem aktiem.
   6.   Neatkarīgi no 2., 3. un 4. punkta, ja Puse nolemj neizmantot tiesības pieprasīt intelektuālā īpašuma aizsardzību kādā valstī vai reģionā, tā par to informē otru Pusi, un otra Puse tad var censties iegūt šādu aizsardzību.
   20. pants
   Termiņa beigas vai pārtraukšana
   Pusēm piešķirtās tiesības un uzliktie pienākumi, kas noteikti šajā nodaļā, saskaņā ar piemērojamajiem normatīvajiem aktiem paliek spēkā pēc šā nolīguma termiņa beigām vai tā pārtraukšanas.
   6.   NODAĻA
   NOBEIGUMA NOTEIKUMI
   21. pants
   Stāšanās spēkā
   Šis nolīgums stājas spēkā dienā, kad Puses apmainās ar diplomātiskām notām, informējot viena otru par to, ka attiecīgās iekšējās procedūras, kas vajadzīgas, lai šis nolīgums stātos spēkā, ir pabeigtas.
   22. pants
   Termiņš un pārtraukšana
   1.   Šo nolīgumu noslēdz uz desmit gadiem, un tas paliek spēkā arī pēc tam, ja vien kāda no Pusēm to nepārtrauc, beidzoties desmit gadu laikposmam vai jebkurā brīdī pēc tā beigām, vismaz sešus mēnešus iepriekš iesniedzot otrai Pusei rakstisku paziņojumu par nodomu pārtraukt šo nolīgumu.
   2.   Šo nolīgumu var pārtraukt pirms tā termiņa beigām tikai tad, ja:

               a)

               abas Puses par to savstarpēji vienojas;

               b)

               ir pārtraukts ITER nolīgums vai

               c)

               kāda no Pusēm vairs nav ITER nolīguma Puse.

         3.   Šā nolīguma termiņa izbeigšanās vai nolīguma pārtraukšana neskar no tā izrietošo vienošanos spēkā esību vai termiņu, kā arī konkrētas tiesības un pienākumus, kas radušies atbilstīgi 5. nodaļai.
   23. pants
   Grozījumi
   Abas Puses pēc jebkuras Puses lūguma apspriežas, vai grozīt šo nolīgumu, un var vienoties par grozījumu. Šāds grozījums stājas spēkā dienā, kad Puses apmainās ar diplomātiskām notām, ar ko viena otrai sniedz informāciju, ka ir pabeigtas attiecīgās iekšējās procedūras, kas vajadzīgas, lai tas stātos spēkā.
   24. pants
   Strīdu izšķiršana
   Visus jautājumus vai strīdus, kas Pusēm radušies saistībā ar šā nolīguma interpretāciju vai īstenošanu, Puses risina savstarpējās sarunās un apspriedēs.
   25. pants
   Citu ITER pušu dalība
   Ja kāda cita ITER nolīguma puse dara zināmu savu nodomu piedalīties plašākas pieejas pasākumu projektā, attiecīgais projekta vadītājs, apspriežoties ar Projekta komiteju, iesniedz Koordinācijas komitejai priekšlikumu par to, ar kādiem noteikumiem minētā puse var piedalīties šajā projektā. Koordinācijas komiteja pieņem lēmumu par minētās puses dalību pēc projekta vadītāja priekšlikuma un ar Pušu piekrišanu, kas iegūta atbilstīgi to iekšējām procedūrām, un par šādu dalību var noslēgt nolīgumus un vienošanās ar minēto pusi.
   26. pants
   Piemērošana saistībā ar Euratom

   Saskaņā ar Euratom dibināšanas līgumu šo nolīgumu piemēro teritorijās, uz kurām attiecas minētais līgums. Saskaņā ar minēto līgumu un citiem attiecīgajiem nolīgumiem to piemēro arī Šveices Konfederācijai, kura piedalās Euratom kodolsintēzes programmā kā pilnībā asociēta trešā valsts.

      TO APLIECINOT, attiecīgi Japānas valdības un Eiropas Atomenerģijas kopienas pienācīgi pilnvarotie pārstāvji ir parakstījuši šo nolīgumu
      Tokijā, 2007. gada 5. februārī, divos eksemplāros angļu un japāņu valodā, abi teksti ir vienlīdz autentiski.

            Eiropas Atomenerģijas kopienas vārdā —
         H. RICHARDSON

            Japānas valdības vārdā —
         T. ASO

   I PIELIKUMS
   IFMIF/EVEDA
   1. pants
   Mērķis
   1.   Puses, ņemot vērā šo nolīgumu, kā arī savus normatīvos aktus, veic inženiertehnisko izvērtēšanu un projektēšanu (turpmāk – “EVEDA”), lai izstrādātu Starptautisko kodolsintēzes materiālu apstarošanas iekārtu (turpmāk – “IFMIF”), sīki sagatavojot pilnīgu un pilnībā integrētu inženierdizainu un visus datus, kas vajadzīgi turpmākajiem lēmumiem par IFMIF būvniecību, darbību, ekspluatāciju un ekspluatācijas pārtraukšanu, un lai apstiprinātu nepārtrauktu un stabilu katras IFMIF apakšsistēmas darbību.
   2.   Šādu projektu un datus tad iekļauj galīgajā ziņojumā par konstrukciju, kas jāpieņem Koordinācijas komitejai pēc projekta vadītāja priekšlikuma, konsultējoties ar Projekta komiteju, un tam jābūt pieejamam katrai Pusei, lai to izmantotu vai nu starptautiskā sadarbības programmā, vai savas valsts programmā.
   2. pants
   Darbības joma
   1.   Saskaņā ar šā pielikuma 1. pantā izklāstītajiem mērķiem jāveic šādi uzdevumi:

               a)

               jāizstrādā IFMIF inženierdizains, tostarp:

                           i)

                           pilnīgs IFMIF apraksts, tostarp tās trīs galveno apakšsistēmu (paātrinātāju, mērķa iekārtas un izmēģinājumu iekārtas), ēku, tostarp karsto kameru (hot cells) pēcapstarošanas izpētei, palīgsistēmu un drošības sistēmu, apraksts;

                           ii)

                           sīki izstrādāti komponentu, apakšsistēmu un ēku projekti, īpaši attiecībā uz to saskarnēm un integrāciju;

                           iii)

                           dažādu piegādes, celtniecības, montāžas, pārbaudes un ekspluatācijas uzsākšanas posmu grafiks kopā ar atbilstošām cilvēkresursu un finanšu resursu vajadzībām un

                           iv)

                           komponentu tehniskās specifikācijas, pamatojoties uz kurām var izsludināt uzaicinājumu uz konkursu par celtniecības uzsākšanai vajadzīgo materiālu piegādi;

               b)

               prasību noteikšana IFMIF atrašanās vietai un vajadzīgo drošības un vides analīžu veikšana;

               c)

               programmas priekšlikums un atbilstošās aplēses izmaksām, cilvēkresursiem, kā arī grafiks IFMIF darbībai, ekspluatācijai un ekspluatācijas pārtraukšanai un

               d)

               to pētniecības un attīstības darbu apstiprināšana, kas vajadzīgi, lai veiktu a) līdz c) apakšpunktā aprakstītos pasākumus, tostarp:

                           i)

                           viena (no diviem) paātrinātāja zemas enerģijas daļas prototipa un pirmās augstas enerģijas sekcijas, tostarp paātrinātāja radiofrekvences strāvas avotu, ģeneratoru un to palīgierīču, projektēšana, celtniecība un montāža, un staru pārbaude pēc abu minēto sistēmu integrēšanas;

                           ii)

                           mērogmodeļu projektēšana, ražošana un pārbaude, lai nodrošinātu mērķa iekārtas un pārbaudes iekārtas tehniskās realizācijas iespējamību, un

                           iii)

                           paātrinātāja prototipa un tā palīgsistēmu ēku celtniecība.

         2.   Pielikuma 1. punktā izklāstīto uzdevumu īstenošanu sīkāk precizē projekta plānā un darba programmās.
   3. pants
   Darbu izpildes vieta

      IFMIF/EVEDA darbu izpildes vieta ir Rokašo, Aomori prefektūrā (Rokkasho, Aomori prefecture).
   4. pants
   Resursi
   Puses piešķir IFMIF/EVEDA īstenošanai vajadzīgos resursus, kas minēti Briseles kopīgajā deklarācijā un tās pielikumos.
   5. pants
   Termiņš

      IFMIF/EVEDA termiņš ir seši gadi, un to var pagarināt ar Koordinācijas komitejas lēmumu.
   6. pants
   Īpašumtiesības uz paātrinātāja sastāvdaļām
   Neatkarīgi no šā nolīguma 14. panta 3. punkta Eiropas Īstenošanas aģentūra patur īpašumtiesības uz tām paātrinātāja prototipa sastāvdaļām, kuras minētas šajā pantā kā tās ieguldījums natūrā, un uzņemas atbildību par šo sastāvdaļu nogādāšanu atpakaļ pēc paātrinātāja prototipa demontāžas:

               a)

               inžektors;

               b)

               radiofrekvences strāvas avoti, ģeneratori un to palīgierīces un

               c)

               kontroles sistēma.

         II PIELIKUMS
   STARPTAUTISKAIS KODOLSINTĒZES ENERĢIJAS PĒTNIECĪBAS CENTRS (IFERC)
   1. pants
   Mērķis
   Puses atbilstīgi šim nolīgumam, kā arī tā normatīvajiem aktiem veic IFERC pētniecības un attīstības pasākumus, lai dotu ieguldījumu ITER projektā un veicinātu iespējami drīzu demonstrējumu reaktora (turpmāk – “DEMO”) celtniecību.
   2. pants
   Darbības joma
   Saskaņā ar šā pielikuma 1. pantā izklāstītajiem mērķiem jāveic šādi uzdevumi:

               a)

                  DEMO projektēšanas pētniecības un attīstības koordinācijas centra darbības, kuru mērķis ir izveidot kopīgu DEMO projektēšanas pamatu, tostarp:

                           i)

                           semināri un citas sanāksmes;

                           ii)

                           zinātniskās un tehnoloģiskās informācijas sniegšana un apmaiņa ar to;

                           iii)

                           ar DEMO izstrādes koncepciju saistītas darbības un

                           iv)

                           ar DEMO tehnoloģijām saistīti pētniecības un attīstības pasākumi;

               b)

               skaitļošanas modelēšanas centra darbības, tostarp superdatora sagāde un izmantošana liela mēroga modelēšanas darbībām, lai analizētu eksperimentālos datus par kodolsintēzes plazmām, sagatavotu ITER ekspluatācijas scenārijus, prognozētu ITER iekārtu jaudu un veicinātu DEMO projekta sagatavošanu un

               c)

                  ITER tālvadības izmēģinājumu centra darbības, lai atvieglotu zinātnieku plašu iesaistīšanos ITER eksperimentos, tostarp tālvadības eksperimentālo paņēmienu izstrāde augsttemperatūras tokamaka plazmām, kas jāpārbauda esošajās iekārtās, piemēram, uzlabotajā supravadošajā tokamakā, kā paredzēts III pielikuma 1. pantā.

         3. pants
   Darbu izpildes vieta

      IFERC darbu izpildes vieta ir Rokašo, Aomori prefektūrā (Rokkasho, Aomori prefecture).
   4. pants
   Resursi
   Puses piešķir vajadzīgos resursus IFERC pasākumu īstenošanai, kas minēti Briseles kopīgajā deklarācijā un tās pielikumos.
   5. pants
   Termiņš

      IFERC termiņš ir desmit gadi, un to var pagarināt ar Koordinācijas komitejas lēmumu.
   6. pants
   Piegādes nosacījumi un iespējamā īpašumtiesību uz superdatoru sistēmām nodošana
   Neatkarīgi no šā nolīguma 14. panta 3. punkta piegādes nosacījumi un iespējamā īpašumtiesību uz superdatora sistēmām nodošana jānosaka Koordinācijas komitejai atbilstīgi projekta plānam.
   III PIELIKUMS
   SATELĪTTOKAMAKA PROGRAMMA
   1. pants
   Mērķis
   1.   Puses, ņemot vērā šo nolīgumu, kā arī savus normatīvos aktus, īsteno satelīttokamaka programmu (turpmāk – “satelīttokamaka programma”). Šajā programmā paredzēta:

               a)

               dalība Japānas īstenošanas aģentūrai piederošās tokamaka eksperimentālās iekārtas modernizēšanā, padarot to par uzlabotu supravadošu tokamaku (turpmāk – “uzlabotais supravadošais tokamaks”), un

               b)

               dalība tā ekspluatācijā, lai atbalstītu ITER un pētniecības izmantošanu, īstenojot DEMO projektu, pievēršoties ITER un DEMO ļoti svarīgām fizikas tēmām.

         2.   Uzlabotā supravadošā tokamaka būvēšanu un ekspluatāciju veic satelīttokamaka programmā un Japānas valsts programmā. Uzlabotā supravadošā tokamaka ekspluatācijas iespējas vienādi sadala starp valsts programmu un satelīttokamaka programmu.
   2. pants
   Darbības joma
   1.   Saskaņā ar šā pielikuma 1. pantā izklāstītajiem mērķiem jāveic šādi uzdevumi:

               a)

               būvēšanas posms: uzlabotā supravadošā tokamaka projektēšana, sastāvdaļu un sistēmu ražošana un montāža un

               b)

               ekspluatācijas fāze: satelīttokamaka programmas eksperimentu plānošana un izpilde.

         2.   Pielikuma 1. punktā izklāstīto uzdevumu īstenošanu precizē projekta plānā un darba programmā, pamatojoties uz šo:

               a)

               ziņojumu par izstrādes koncepciju, tostarp sastāvdaļu funkcionālajām specifikācijām, kas Pusēm jāsagādā satelīttokamaka programmas īstenošanai, iesniedz Japānas īstenošanas aģentūra, un Puses to pārskata un apstiprina;

               b)

               katra īstenošanas aģentūra izstrādā sīku to sastāvdaļu projektu, kas tai jāpiegādā kā ieguldījums natūrā;

               c)

               Japānas īstenošanas aģentūra ir atbildīga par uzlabotā supravadošā tokamaka sastāvdaļu integrāciju, kā arī vispār par iekārtas montāžu un ekspluatāciju un

               d)

                  Euratom ir tiesīga piedalīties uzlabotā supravadošā tokamaka ekspluatācijā saskaņā ar taisnīgiem noteikumiem.

         3. pants
   Darbu izpildes vieta
   Satelīttokamaka programmas darbu norises vieta ir Naka, Ibaraki prefektūrā.
   4. pants
   Resursi
   Puses piešķir vajadzīgos resursus satelīttokamaka programmas īstenošanai, kā minēts Briseles kopīgajā deklarācijā un tās pielikumos.
   5. pants
   Termiņš
   Satelīttokamaka programmas termiņš ir desmit gadi, tostarp trīs gadi ekspluatācijas uzsākšanai un darbībai, un to var pagarināt ar Koordinācijas komitejas lēmumu.


title: Eiropas Parlamenta Lēmums (ES, Euratom) 2017/1612 (2017. gada 27. aprīlis) par Eiropas Pētniecības padomes izpildaģentūras 2015. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu

text:
               29.9.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 252/107

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS (ES, Euratom) 2017/1612
   (2017. gada 27. aprīlis)
   par Eiropas Pētniecības padomes izpildaģentūras 2015. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Eiropas Savienības 2015. finanšu gada vispārējo budžetu (1),

               —

               ņemot vērā Eiropas Savienības konsolidētos pārskatus par 2015. finanšu gadu (COM(2016) 475 – C8-0269/2016) (2),

               —

               ņemot vērā Eiropas Pētniecības padomes izpildaģentūras galīgos gada pārskatus par 2015. finanšu gadu (3),

               —

               ņemot vērā Komisijas ziņojumu par turpmāko rīcību attiecībā uz 2014. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu (COM(2016) 674) un Komisijas dienestu darba dokumentus, kas tam pievienoti (SWD(2016) 338, SWD(2016) 339),

               —

               ņemot vērā Komisijas gada ziņojumu budžeta izpildes apstiprinātājiestādei par 2015. gadā veiktajām iekšējām revīzijām (COM(2016) 628) un Komisijas dienestu darba dokumentu, kas tam pievienots (SWD(2016) 322),

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Pētniecības padomes izpildaģentūras 2015. finanšu gada pārskatiem ar Aģentūras atbildi (4),

               —

               ņemot vērā deklarāciju par pārskatu ticamību (5), kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību, kuru Revīzijas palāta sniegusi par 2015. finanšu gadu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 287. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2017. gada 21. februāra ieteikumu par apstiprinājumu, ko sniedz izpildaģentūrām par 2015. finanšu gada budžeta izpildi (05874/2017 – C8-0038/2017),

               —

               ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 317., 318. un 319. pantu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pantu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (6) un jo īpaši tās 62., 164., 165. un 166. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 19. decembra Regulu (EK) Nr. 58/2003, ar ko nosaka statūtus izpildaģentūrām, kurām uztic konkrētus Kopienas programmu pārvaldības uzdevumus (7), un jo īpaši tās 14. panta 3. punktu,

               —

               ņemot vērā Komisijas 2004. gada 21. septembra Regulu (EK) Nr. 1653/2004 par finanšu tipa regulu izpildu aģentūrām, piemērojot Padomes Regulu (EK) Nr. 58/2003 par atsevišķu uzdevumu izpildu aģentūru statūtiem attiecībā uz Kopienas programmu pārvaldi (8), un jo īpaši tās 66. panta pirmo un otro daļu,

               —

               ņemot vērā Komisijas 2013. gada 17. decembra Īstenošanas lēmumu 2013/779/ES, ar ko izveido Eiropas Pētniecības padomes izpildaģentūru un atceļ Lēmumu 2008/37/EK (9),

               —

               ņemot vērā Reglamenta 93. pantu un IV pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un citu attiecīgo komiteju atzinumus (A8-0150/2017),

               A.

               tā kā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 17. panta 1. punktu Komisija uzņemas atbildību par budžeta izpildi un programmu pārvaldību un saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 317. pantu budžeta izpildi veic sadarbībā ar dalībvalstīm un ievērojot pareizas finanšu pārvaldības principu,

               1.

               sniedz Eiropas Pētniecības padomes izpildaģentūras direktoram apstiprinājumu par Izpildaģentūras 2015. finanšu gada budžeta izpildi;

               2.

               izklāsta savus konstatējumus rezolūcijā, kas ir neatņemama daļa no lēmumiem par Eiropas Savienības 2015. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, III iedaļa – Komisija un izpildaģentūras, kā arī 2017. gada 27. aprīļa rezolūcijā par Revīzijas palātas īpašajiem ziņojumiem saistībā ar apstiprinājuma sniegšanu Komisijai par 2015. finanšu gada budžeta izpildi (10);

               3.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu, lēmumu par Eiropas Savienības 2015. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, III iedaļa – Komisija, kā arī rezolūciju, kas ir neatņemama šo lēmumu daļa, nosūtīt Eiropas Pētniecības padomes izpildaģentūras direktoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai un nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Antonio TAJANI

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV L 69, 13.3.2015.

      (2)  OV C 380, 14.10.2016., 1. lpp.

      (3)  OV C 417, 11.11.2016., 9. lpp.

      (4)  OV C 449, 1.12.2016., 157. lpp.

      (5)  OV C 380, 14.10.2016., 147. lpp.

      (6)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

      (7)  OV L 11, 16.1.2003., 1. lpp.

      (8)  OV L 297, 22.9.2004., 6. lpp.

      (9)  OV L 346, 20.12.2013., 58. lpp.

      (10)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0144 (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 66. lpp.).


title: Komisijas Lēmums (2016. gada 28. oktobris) attiecībā uz SyRIO (sistēma ziņošanai par incidentiem saistībā ar naftas un gāzes nozares darbībām atkrastē) licencēšanu ar bezmaksas programmatūras licenci (Eiropas Savienības sabiedriskā licence)

text:
               15.11.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 420/2

         KOMISIJAS LĒMUMS
   (2016. gada 28. oktobris)
   attiecībā uz SyRIO (sistēma ziņošanai par incidentiem saistībā ar naftas un gāzes nozares darbībām atkrastē) licencēšanu ar bezmaksas programmatūras licenci (Eiropas Savienības sabiedriskā licence)
   (2016/C 420/02)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Komisijas 2001. gada 19. septembra Lēmumu (PV1536), ar ko ģenerāldirektoriem un dienestu vadītājiem piešķir pilnvaras lemt par nepieciešamību iesniegt pieteikumu tādu intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzībai, kas izriet no to atbildības jomā esošajām darbībām vai programmām, par licenču izsniegšanu saistībā ar iepriekš minēto un par tiesību iegūšanu, nodošanu vai pārtraukšanu vai atteikšanos no tām un ģenerāldirektoriem – saistītās administratīvās izpildes pilnvaras,
   tā kā:

               (1)

               Kopīgā pētniecības centra ģenerāldirektorāts saskaņā ar administratīvu vienošanos ar Enerģētikas ģenerāldirektorātu (Enerģētikas ĢD) ir izstrādājis programmatūru, kas dalībvalstu kompetentajām iestādēm jāizmanto Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2013/30/ES (1) (Atkrastes darbību drošuma direktīva) minēto regulatīvo funkciju izpildē.

               (2)

               Dalībvalstu kompetentajām iestādēm programmatūra būtu jāizmanto, lai Eiropas Komisijai paziņotu informāciju par incidentiem un negadījumiem, kas saistīti ar naftas un gāzes iekārtām atkrastē un kas ir būtiski veselības, drošības vai vides aizsardzības aspektā. Šim nolūkam, kā arī lai palīdzētu informācijas ieguvē un analīzē, kompetentajām iestādēm, izmantojot interneta ziņošanas platformu, programmatūra būtu jādara pieejama lietošanā operatoriem, kas to jurisdikcijā veic naftas un gāzes nozares darbības atkrastē.

               (3)

               Programmatūra darbojas saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulā (ES) Nr. 1112/2014 (2) sniegtajiem paraugiem.

               (4)

               Plašs programmatūras lietojums ziņošanu par negadījumiem varētu palīdzēt saskaņot pasaules mērogā, kā rezultātā vēl vairāk uzlabotos drošības līmenis atkrastes naftas un gāzes darbību nozarē. Šajā sakarā programmatūru varētu darīt pieejamu trešo valstu kompetentajām iestādēm, kuru jurisdikcijā tiek veiktas naftas un gāzes nozares darbības atkrastē.

               (5)

               Enerģētikas ĢD kā ģenerāldirektorāts, kas atbild par programmatūras izstrādi un uzturēšanu, un vienlaikus dienests, kam uzticēta intelektuālā īpašuma lēmumu administratīvā izpilde, uzskata, ka programmatūras licencēšana ar bezmaksas licenci ir vajadzīga, izdevīga un lietderīga.

               (6)

               Programmatūras izplatīšana ar Eiropas Savienības sabiedrisko licenci (EUPL) (3) atvieglotu programmatūras izplatīšanu, sekmētu tās lietojumu un nepieļautu to, ka tā kļūst ekskluzīva,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Programmatūras izplatīšanai var piemērot neekskluzīvas bezmaksas programmatūras licences (EUPL) noteikumus, lai sekmētu tās lietošanu, reproducēšanu, attīstīšanu un tālākizplatīšanu.
   2. pants
   Šo lēmumu piemēro arī visiem turpmākajiem šīs programmatūras laidieniem vai jaunām versijām.

      Briselē, 2016. gada 28. oktobrī

            Komisijas vārdā –

            ģenerāldirektors

         Dominique RISTORI

      (1)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 12. jūnija Direktīva 2013/30/ES par to darbību drošumu, kas saistītas ar naftas un gāzes nozares darbībām jūrā, un ar kuru groza Direktīvu 2004/35/EK (OV L 178, 28.6.2013., 66. lpp.).

      (2)  Komisijas 2014. gada 13. oktobra Īstenošanas regula (ES) Nr. 1112/2014, ar ko nosaka kopēju formātu, kādā atkrastes naftas un gāzes iekārtu operatori un īpašnieki apmainās ar informāciju par smagu apdraudējumu rādītājiem, un kopēju formātu, kādā dalībvalstis publicē informāciju par smagu apdraudējumu rādītājiem (OV L 302, 22.10.2014., 1. lpp.).

      (3)  https://joinup.ec.europa.eu/community/eupl/og_page/european-union-public-licence-eupl-v11


title: Lēmums Nr. H8 (2015. gada 17. decembris) (atjaunināts 2016. gada 9. martā ar nelieliem tehniskiem precizējumiem) par Administratīvās komisijas sociālā nodrošinājuma sistēmu koordinācijai Datu apstrādes tehniskās komisijas darba metodēm un sastāvu

text:
               20.7.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 263/3

         LĒMUMS Nr. H8
   (2015. gada 17. decembris) (atjaunināts 2016. gada 9. martā ar nelieliem tehniskiem precizējumiem)
   par Administratīvās komisijas sociālā nodrošinājuma sistēmu koordinācijai Datu apstrādes tehniskās komisijas darba metodēm un sastāvu
   (2016/C 263/04)
   ADMINISTRATĪVĀ KOMISIJA SOCIĀLĀS NODROŠINĀŠANAS SISTĒMU KOORDINĀCIJAI,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulas (EK) Nr. 883/2004 par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu (1) 72. pantu, saskaņā ar kuru Administratīvā komisija veicina un attīsta sadarbību starp dalībvalstīm, modernizējot procedūras informācijas apmaiņai, jo īpaši pielāgojot informācijas plūsmu starp iestādēm, lai informācijas apmaiņu varētu veikt ar elektroniskiem līdzekļiem, ņemot vērā katrā dalībvalstī notikušo datu apstrādes attīstību, un pieņem kopīgus strukturālus noteikumus attiecībā uz datu apstrādes pakalpojumiem, jo īpaši par drošību un standartu izmantošanu, un paredz noteikumus attiecībā uz šo pakalpojumu kopīgās daļas darbību,
   ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 883/2004 73. pantu, kurā noteikts, ka Administratīvā komisija izveido un nosaka Datu apstrādes tehniskās komisijas darba metodes un sastāvu, savukārt Datu apstrādes tehniskās komisija sniedz ziņojumus un argumentētu atzinumu pirms Administratīvā komisija pieņem lēmumus saskaņā ar 72. panta d) punktu,
   IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   1.   Administratīvā komisija izveido Datu apstrādes tehnisko komisiju, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 883/2004 73. panta 1. punktā. Tās nosaukums ir “Tehniskā komisija”.
   2.   Tehniskās komisijas funkcijas ir noteiktas Regulas (EK) Nr. 883/2004 73. panta 2. punktā.
   3.   Pilnvaras attiecībā uz Tehniskās komisijas īpašajiem uzdevumiem nosaka Administratīvā komisija, kas vajadzības gadījumā var mainīt šos uzdevumus.
   2. pants
   1.   Tehniskās komisijas sastāvā ir divi locekļi no katras dalībvalsts, no kuriem viens ir iecelts kā pastāvīgais loceklis, bet otrs – kā pastāvīgā locekļa aizstājējs.
   2.   Valdības pārstāvis no dalībvalsts, kas pārstāvēta Administratīvajā komisijā, nosūta Administratīvās komisijas sekretariātam informāciju par savas valsts pārstāvju kandidatūrām.
   3.   Ja tas ir vajadzīgs saistībā ar risināmiem jautājumiem, Tehniskās komisijas locekļi var ierasties uz sanāksmēm viena vai vairāku papildu ekspertu pavadībā.
   4.   Katrā delegācijā parasti var būt ne vairāk kā četras personas.
   5.   Tehniskajā komisijā kā konsultants darbojas Eiropas Komisijas pārstāvis Administratīvajā komisijā vai šā pārstāvja iecelta persona.
   6.   Eiropas Komisijas pārstāvis, tā aizstājējs vai jebkura cita Administratīvās komisijas sekretariāta iecelta persona var apmeklēt visas Tehniskās komisijas un tās ad hoc darba grupu sanāksmes. Turklāt šīs sanāksmes var apmeklēt Eiropas Komisijas attiecīgo nodaļu pārstāvji, ja tas ir vajadzīgs saistībā ar risināmo jautājumu.
   7.   Administratīvās komisijas sekretariāta pārstāvis apmeklē visas Tehniskās komisijas un tās ad hoc darba grupu sanāksmes.
   3. pants
   1.   Tehniskās komisijas priekšsēdētāja amatu ik pusgadu ieņem tās dalībvalsts pastāvīgais loceklis vai cita iecelta amatpersona, kuras pārstāvis Administratīvajā komisijā ieņem minētās komisijas priekšsēdētāja amatu tajā pašā laikposmā.
   2.   Ja priekšsēdētājs nevar apmeklēt Tehniskās komisijas sanāksmi, viņa aizstājējs darbojas kā priekšsēdētājs.
   3.   Tehniskās komisijas priekšsēdētājs var sniegt sekretariātam norādījumus saistībā ar paredzētajām sanāksmēm un veicamajām darbībām, kas ietilpst Tehniskās komisijas uzdevumos.
   4. pants
   Sekretariāts, apspriežoties ar Tehniskās komisijas priekšsēdētāju, sasauc Tehnisko komisiju, nosūtot uzaicinājuma vēstuli tās locekļiem un Eiropas Komisijas pārstāvim vismaz 10 darbdienas pirms sanāksmes.
   5. pants
   Tehniskā komisija vajadzības gadījumā pieņem ziņojumus un argumentētus atzinumus, pamatojoties uz tehniskiem dokumentiem un pētījumiem. Tā var lūgt valstu pārvaldes iestādēm jebkādu informāciju, ko tā uzskata par vajadzīgu, lai atbilstīgi veiktu savus uzdevumus.
   6. pants
   1.   Tehniskā komisija var izveidot ad hoc darba grupas ar ierobežotu dalībnieku skaitu, kas risinās īpašus jautājumus un iesniegs priekšlikumus Tehniskajai komisijai.
   Tehniskā komisija rakstiskā pilnvarā apraksta uzdevumus, kas jāveic šīm darba grupām, un norāda termiņus minēto uzdevumu veikšanai.
   2.   Ad hoc darba grupas vada persona, ko ieceļ Tehniskās komisijas priekšsēdētājs, apspriežoties ar Eiropas Komisijas pārstāvi, vai, ja tas nav iespējams, eksperts, kas pārstāv valsti, kuras pārstāvis Administratīvajā komisijā ieņem priekšsēdētāja amatu.
   3.   Ad hoc darba grupas priekšsēdētāju aicina uz to Tehniskās komisijas sanāksmi, kurā apspriež attiecīgās ad hoc darba grupas ziņojumu.
   7. pants
   Administratīvās komisijas sekretariāta ieceltais loceklis sagatavo un organizē Tehniskās komisijas sanāksmes.
   8. pants
   1.   Ziņojumus un argumentētus atzinumus pieņem ar visu Tehniskās komisijas locekļu vienkāršu balsu vairākumu; katrai dalībvalstij ir viena balss, ko nodod komisijas pastāvīgais loceklis vai, viņa prombūtnes gadījumā, viņa aizstājējs. Tehniskās komisijas ziņojumos vai argumentētos atzinumos jānorāda, vai tie pieņemti vienprātīgi vai ar vienkāršu balsu vairākumu. Attiecīgā gadījumā tajos jāiekļauj mazākuma secinājumi vai atrunas.
   2.   Ja Tehniskās komisijas pastāvīgais loceklis ieņem priekšsēdētāja amatu, viņa aizstājējs balso pastāvīgā locekļa vietā.
   3.   Ja kāds sanāksmes dalībnieks balsošanas laikā atturas no balsošanas, priekšsēdētājs aicina šo dalībnieku pamatot savus iemeslus.
   4.   Ja klātesošo locekļu vairākums atturas no balsošanas, uzskata, ka balsošanai izvirzītais priekšlikums nav ņemts vērā.
   5.   Tehniskā komisija var lemt par ziņojumu un argumentētu atzinumu pieņemšanu, izmantojot rakstisku procedūru, ja par šādu procedūru panākta vienošanās Tehniskās komisijas iepriekšējā sanāksmē.
   Šim nolūkam priekšsēdētājs nosūta pieņemšanai paredzēto tekstu Tehniskās komisijas locekļiem. Jāparedz vismaz 10 darbdienu termiņš, kurā locekļiem ir iespēja paziņot, ka tie noraida ierosināto tekstu vai atturas no balsošanas. Ja minētajā termiņā atbilde netiek saņemta, uzskata, ka balsojums ir apstiprinošs.
   Priekšsēdētājs var lemt arī par rakstiskas procedūras sākšanu, ja iepriekšējā Tehniskās komisijas sanāksmē vienošanās nav panākta. Šādā gadījumā par apstiprinošu balsojumu uzskata vienīgi rakstiskas vienošanās par ierosināto tekstu, un tam nosaka vismaz 15 darbdienu termiņu.
   Beidzoties noteiktajam termiņam, priekšsēdētājs informē komisijas locekļus par balsošanas rezultātiem. Lēmumu, par kuru saņemts vajadzīgais apstiprinošu balsu skaits, uzskata par pieņemtu pēdējā tā perioda dienā, kurā locekļiem bija jāsniedz atbilde.
   6.   Ja kāds Tehniskās komisijas loceklis rakstiskās procedūras laikā ierosina grozīt tekstu, priekšsēdētājs:

               a)

               vai nu sāk rakstisko procedūru, saskaņā ar 5. punktā paredzēto procedūru nosūtot ierosināto grozījumu komisijas locekļiem, vai

               b)

               atceļ rakstisko procedūru, lai jautājumu apspriestu nākamajā sanāksmē,

         atkarībā no tā, kuru procedūru priekšsēdētājs uzskata par piemērotu attiecībā uz konkrēto jautājumu.
   7.   Ja kāds Tehniskās komisijas loceklis pirms atbildes iesniegšanai paredzētā termiņa beigām lūdz ierosināto tekstu izskatīt Tehniskās komisijas sanāksmē, rakstisko procedūru atceļ.
   Šādā gadījumā jautājumu izskata nākamajā Tehniskās komisijas sanāksmē.
   9. pants
   1.   Katras Tehniskās komisijas sanāksmes pagaidu darba kārtību sagatavo sekretariāts, apspriežoties ar Tehniskās komisijas priekšsēdētāju.
   Pirms ierosināt kāda jautājuma iekļaušanu darba kārtībā sekretariāts vajadzības gadījumā var lūgt attiecīgās delegācijas rakstiski darīt zināmu savu viedokli konkrētajā jautājumā.
   Pagaidu darba kārtībā principā ietver punktus, par kuriem pieprasījumu iesniedzis kāds komisijas loceklis vai Eiropas Komisijas pārstāvis.
   2.   Vismaz 15 darbdienas pirms katras paredzamās sanāksmes pagaidu darba kārtību nosūta Tehniskās komisijas locekļiem un iepriekš 2. panta 6. punktā minētajām personām. Pārskatītu darba kārtības redakciju var nosūtīt 5 darbdienas pirms sanāksmes.
   Dokumenti, kas attiecas uz darba kārtības punktiem, par kuriem jāpieņem lēmumi vai atzinumi attiecīgajā sanāksmē, būtu jādara pieejami principā ne vēlāk kā 10 darbdienas pirms sanāksmes. Tas neattiecas uz dokumentiem, kuros ir iekļauta vispārēja informācija, kas nav jāapstiprina, izņēmuma gadījumiem un citiem gadījumiem, par kuriem Tehniskā komisija var vienoties saskaņā ar 14. pantu.
   3.   Katras Tehniskās komisijas sanāksmes sākumā apstiprina sanāksmes darba kārtību.
   Lai darba kārtībā iekļautu punktus, kas nav pagaidu darba kārtībā, nepieciešams vienprātīgs Tehniskās komisijas balsojums.
   10. pants
   1.   Administratīvās komisijas sekretariāts sagatavo Tehniskās komisijas sanāksmju protokolus. Protokolus apstiprina Tehniskā komisija.
   2.   Protokola tekstu angļu valodā nosūta delegācijām izskatīšanai ne vēlāk kā vienu mēnesi pirms nākamās Tehniskās komisijas sanāksmes.
   Protokola valodu versijas būs pieejamas, tiklīdz angļu valodas redakcijā būs iestrādāti visi grozījumi, par kuriem panākta vienošanās.
   3.   Locekļi, kas nav saņēmuši sanāksmes protokolu savā dzimtajā valodā, var atturēties no galīgās apstiprināšanas, līdz saņemts protokols attiecīgajā valodā.
   11. pants
   1.   Pēc katras sanāksmes Tehniskā komisija rakstiski ziņo Administratīvajai komisijai par savu darbību un sasniegumiem.
   2.   Pēc Administratīvās komisijas priekšsēdētāja pieprasījuma Tehniskās komisijas priekšsēdētājs Administratīvās komisijas sanāksmēs ziņo par Tehniskās komisijas darbību.
   12. pants
   Jebkuram Tehniskās komisijas ierosinātam pasākumam, kura izdevumi jāsedz Eiropas Komisijai, nepieciešams minētās iestādes pārstāvja apstiprinājums.
   13. pants
   Ziņojumus, argumentētus atzinumus, darba kārtību un citus dokumentus par Tehniskās komisijas darbību sagatavo angļu valodā.
   14. pants
   Ciktāl tas ir nepieciešams, Tehniskā komisija ar vienbalsīgu lēmumu var vienoties precizēt un sīkāk izstrādāt pašreizējo reglamentu.
   15. pants
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. To piemēro no publicēšanas dienas.
   16. pants
   Šis lēmums aizstāj 2009. gada 12. jūnija Lēmumu Nr. H2.

            Administratīvās komisijas priekšsēdētājs

         Claude EWEN

      (1)  OV L 166, 30.4.2004., 1. lpp.


title: Eiropas Parlamenta Lēmums (ES) 2015/1665 (2015. gada 29. aprīlis) par Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centra 2013. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu

text:
               30.9.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 255/271

      EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS (ES) 2015/1665
      (2015. gada 29. aprīlis)
      par Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centra 2013. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
      EIROPAS PARLAMENTS,

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centra 2013. finanšu gada galīgos pārskatus,

                  —

                  ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centra 2013. finanšu gada pārskatiem un Centra atbildes (1),

                  —

                  ņemot vērā deklarāciju (2) par pārskatu ticamību, kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību, kuru Revīzijas palāta sniegusi par 2013. finanšu gadu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 287. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Padomes 2015. gada 17. februāra ieteikumu par apstiprinājumu, ko sniedz Centram par 2013. finanšu gada budžeta izpildi (05304/2015 – C8-0054/2015),

                  —

                  ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (3),

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (4) un jo īpaši tās 208. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 12. decembra Regulu (EK) Nr. 1920/2006 par Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centru (5), un jo īpaši tās 15. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (6),

                  —

                  ņemot vērā Komisijas 2013. gada 30. septembra Deleģēto regulu (ES) Nr. 1271/2013 par finanšu pamatregulu struktūrām, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 208. pantā (7), un jo īpaši tās 108. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Reglamenta 94. pantu un V pielikumu,

                  —

                  ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumu (A8-0068/2015),

         1.

            sniedz Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centra direktoram apstiprinājumu par Centra 2013. finanšu gada budžeta izpildi;

         2.

            izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā;

         3.

            uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, nosūtīt Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centra direktoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

               Priekšsēdētājs

            Martin SCHULZ

               Ģenerālsekretārs

            Klaus WELLE

         (1)  OV C 442, 10.12.2014., 201. lpp.

         (2)  Skatīt 1. zemsvītras piezīmi.

         (3)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

         (4)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

         (5)  OV L 376, 27.12.2006., 1. lpp.

         (6)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

         (7)  OV L 328, 7.12.2013., 42. lpp.


title: Padomes Lēmums ( 2009. gada 27. jūlijs ), ar ko ieceļ vienu Eiropas Ķimikāliju aģentūras valdes locekli

text:
               31.7.2009

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 178/12

      PADOMES LĒMUMS

   (2009. gada 27. jūlijs),
   ar ko ieceļ vienu Eiropas Ķimikāliju aģentūras valdes locekli
   2009/C 178/09
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1907/2006 (2006. gada 18. decembris), kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH), un ar kuru izveido Eiropas Ķimikāliju aģentūru (1), un jo īpaši tās 79. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Regulas (EK) Nr. 1907/2006 79. pantā paredzēts, ka Padome Eiropas Ķimikāliju aģentūras Valdē ieceļ vienu pārstāvi no katras dalībvalsts.

               (2)

               Padome ar 2007. gada 7. jūnija Lēmumu (2) iecēla 27 Eiropas Ķimikāliju aģentūras Valdes locekļus.

               (3)

               Francijas valdība ir informējusi Padomi par nodomu aizstāt Francijas pārstāvi Valdē un ir izvirzījusi jaunu pārstāvja kandidātu, kas būtu jāieceļ amatā uz laikposmu līdz 2013. gada 31. maijam,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Catherine MIR kundze, Francijas valstspiederīgā, dzimusi 1955. gada 20. februārī, tiek iecelta par Eiropas Ķimikāliju aģentūras Valdes locekli uz laikposmu no 2009. gada 1. augusta līdz 2013. gada 31. maijam, aizstājot Odile GAUTHIER kundzi.
   2. pants
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2009. gada 27. jūlijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         C. BILDT

      (1)  OV L 396, 30.12.2006., 1. lpp.

      (2)  OV C 134, 16.6.2007., 6. lpp.


title: 2012/17/ES: Padomes Lēmums ( 2011. gada 14. decembris ) par nostāju, kas Eiropas Savienībai jāieņem Pasaules Tirdzniecības organizācijas attiecīgajās institūcijās par Krievijas Federācijas iestāšanos PTO

text:
               10.1.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 6/6

         PADOMES LĒMUMS
   (2011. gada 14. decembris)
   par nostāju, kas Eiropas Savienībai jāieņem Pasaules Tirdzniecības organizācijas attiecīgajās institūcijās par Krievijas Federācijas iestāšanos PTO
   (2012/17/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 91. pantu, 100. panta 2. punktu un 207. pantu saistībā ar 218. panta 9. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Krievijas Federācijas valdība 1993. gada jūnijā iesniedza pieteikumu par pievienošanos Marakešas līgumam par Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) izveidošanu saskaņā ar minētā līguma XII pantu.

               (2)

               Lai panāktu vienošanos par iestāšanās noteikumiem, kas būtu pieņemami Krievijas Federācijai un visām PTO dalībvalstīm, 1993. gada 16. jūnijā tika izveidota Krievijas Federācijas iestāšanās darba grupa.

               (3)

               Komisija Savienības vārdā risināja sarunas par Krievijas Federācijas visaptverošu tirgus atvēršanas un citu regulējošu saistību kopumu, kas atbilst Savienības prasībām, saskan ar tās mērķiem un atbilst Krievijas Federācijas attīstības līmenim.

               (4)

               Šīs saistības tagad ir iekļautas Krievijas Federācijas iestāšanās PTO protokolā.

               (5)

               Paredzams, ka iestāšanās PTO būs pozitīvs un ilgstošs ieguldījums Krievijas Federācijas ekonomisko reformu un ilgtspējīgas attīstības procesā.

               (6)

               Tāpēc iestāšanās protokols būtu jāapstiprina.

               (7)

               Līguma par PTO izveidošanu XII pantā noteikts, ka iestāšanās noteikumi ir savstarpēji jāsaskaņo dalībvalstij, kas iestājas, un PTO un ka PTO ministru konference apstiprina iestāšanās noteikumus no PTO puses. Līguma par PTO izveidošanu IV panta 2. punktā noteikts, ka ministru konferences sanāksmju starplaikā tās funkcijas pilda vispārējā padome.

               (8)

               Attiecīgi ir jānosaka Savienības nostāja, kas jāieņem PTO attiecīgajās institūcijās, PTO ministru konferencē vai vispārējā padomē, par Krievijas Federācijas iestāšanos PTO,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Eiropas Savienības nostāja, kas jāieņem Pasaules Tirdzniecības organizācijas attiecīgajās institūcijās par Krievijas Federācijas iestāšanos PTO, ir atbalstīt iestāšanos.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Ženēvā, 2011. gada 14. decembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         M. NOGAJ


title: Komisijas Lēmums ( 2013. gada 11. aprīlis ), ar ko izveido ekspertu grupu par pasākumiem pret šaujamieroču nelikumīgu apriti, lai aizsargātu ES iekšējo drošību ( “Šaujamieroču ekspertu grupa” )

text:
               13.4.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 107/4

         KOMISIJAS LĒMUMS
   (2013. gada 11. aprīlis),
   ar ko izveido ekspertu grupu par pasākumiem pret šaujamieroču nelikumīgu apriti, lai aizsargātu ES iekšējo drošību (“Šaujamieroču ekspertu grupa”)
   2013/C 107/05
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   tā kā:

               (1)

               Eiropas Savienības iekšējās drošības politika ir attīstījusies pēdējo gadu laikā. Lisabonas Līguma nosacījumi par iekšējo drošību ir devuši iespēju izstrādāt Iekšējās drošības stratēģiju, kuras pamatā ir saskaņotas rīcības veicināšana, lai risinātu kopīgas drošības problēmas (1).

               (2)

               “Stokholmas programma – atvērta un droša Eiropa tās pilsoņu un viņu aizsardzības labā” uzsvēra šaujamieroču aprites radītos draudus ES iekšējai drošībai (2).

               (3)

               Lai nodrošinātu, ka Komisijai ir pieejamas speciālistu zināšanas par jautājumiem saistībā ar šaujamieroču apriti, ar to saistīto drošības draudu attīstības gaitu un kompetento iestāžu mainīgajām prasībām, ir nepieciešams izveidot ekspertu darba grupu šajā jomā un noteikt tās uzdevumus un struktūru.

               (4)

               Šai grupai būtu jāpalīdz izstrādāt un izplatīt norādījumus par paraugpraksi cīņā pret šaujamieroču nelikumīgu apriti operatīvā līmenī un pārskatīt šo norādījumu efektivitāti.

               (5)

               Grupas sastāvā vajadzētu būt ekspertiem iekšējās drošības jomā, tostarp šaujamieroču ražotājiem un pētniekiem, un citām personām, kuras saskaņā ar Komisijas viedokli var dalīties ar vērtīgu pieredzi, kas var palīdzēt Komisijai sagatavot iespējamos tiesību aktu priekšlikumus un politikas iniciatīvas, lai uzlabotu pasākumus pret šaujamieroču nelikumīgu apriti nolūkā aizsargāt ES iekšējo drošību.

               (6)

               Būtu jāizstrādā noteikumi par grupas locekļiem pieejamās informācijas izpaušanu.

               (7)

               Personas dati būtu jāapstrādā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (3),

               (8)

               Ir lietderīgi noteikt piecu gadu termiņu šā lēmuma piemērošanai. Komisija pienācīgā laikā izskatīs piemērošanas termiņa pagarināšanas lietderību,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Priekšmets
   Ar šo izveido ekspertu grupu par pasākumiem pret šaujamieroču nelikumīgu apriti, lai aizsargātu ES iekšējo drošību (“grupa”).
   2. pants
   Uzdevumi
   1.   Ekspertu grupa:

               a)

               nodrošina forumu, lai risinātu dialogu un dalītos pieredzē par pašreizējiem un turpmākiem pasākumiem šaujamieroču nelikumīgas aprites apkarošanai un dalītos pieredzē un apmainītos ar paraugpraksi par jautājumiem, kas saistīti ar šaujamieroču nelikumīgu apriti, lai palīdzētu Komisijai sagatavot tiesību aktu priekšlikumus un politikas iniciatīvas nolūkā uzlabot pasākumus pret šo noziegumu;

               b)

               apmainās ar informāciju par tehnikas izmaiņām saistībā ar šaujamieročiem un izmaiņām dalībvalstu kompetento iekšējās drošības iestāžu likumīgajās prasībās, kas saistītas ar ES tiesību aktu un starptautisko konvenciju noteikumu par nelikumīgu apriti piemērošanu;

               c)

               uzrauga politikas attīstības gaitu cīņai pret šaujamieroču nelikumīgu apriti un nosaka grūtības, kas ir radušās valsts vai pārrobežu līmenī, īstenojot ES tiesību aktus un starptautisko konvenciju attiecīgos noteikumus, raugoties no kompetento tiesībaizsardzības iestāžu viedokļa;

               d)

               nosaka paraugpraksi jautājumos, kas saistīti ar šaujamieroču nelikumīgas aprites apkarošanu.

         2.   Grupas darbība neskar dalībvalstu ekspertu kontaktgrupas par šaujamieročiem darbību, kas jau izveidota ar Direktīvu 91/477/EEK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2008/51/EK, kuras ekskluzīvā kompetencē ir apspriest jautājumus, uz kuriem attiecas minētās direktīvas par likumīgu tirdzniecību ar civilajiem šaujamieročiem.
   3. pants
   Apspriešanās
   Komisija var apspriesties ar grupu par visiem jautājumiem saistībā ar šaujamieroču nelikumīgu apriti, kas attiecas uz smagu noziegumu novēršanu, izmeklēšanu, atklāšanu un saukšanu pie atbildības par tiem.
   4. pants
   Locekļi un to iecelšana
   1.   Ekspertu grupas sastāvā ietilpst:

               a)

               dalībvalstu tiesībaizsardzības iestādes (līdz deviņiem dalībniekiem);

               b)

               eksperti no universitātēm, pētniecības institūtiem un nevalstiskām organizācijām (līdz trim dalībniekiem);

               c)

               Eiropas šaujamieroču ražotāju apvienības (līdz diviem dalībniekiem);

               d)

               Eiropas Policijas birojs (viens dalībnieks).

         2.   Dalībvalstu iestādes un Eiropas Policijas birojs, kas minēti šā panta 1. punkta a) un d) apakšpunktā, ieceļ savus pārstāvjus. Dalībniekus, kas minēti 1. punkta b) apakšpunktā, kā privātpersonas ieceļ Iekšlietu ĢD ģenerāldirektors pēc atklāta uzaicinājuma iesniegt pieteikumus, lai kļūtu par ekspertu grupas dalībnieku. Dalībniekus, kas minēti 1. punkta c) apakšpunktā, iecels Iekšlietu ĢD ģenerāldirektors saskaņā ar atklātu uzaicinājumu iesniegt pieteikumus. Ekspertu grupas dalībniekus ieceļ uz pieciem gadiem. Viņi turpina darbu, līdz viņus aizstāj vai līdz pilnvaru termiņa beigām. Viņu pilnvaru laiku var atjaunot.
   Attiecībā uz dalībniekiem, kas minēti 1. punkta b) un c) apakšpunktā, var paredzēt iecelt tādu skaitu aizstājēju, kas ir identisks grupas dalībnieku skaitam. Aizstājējus ieceļ saskaņā ar tādiem pašiem nosacījumiem kā dalībniekus; aizstājēji automātiski aizstāj dalībniekus to prombūtnes vai slimības laikā. Ja gan dalībnieks, gan aizstājējs atrodas prombūtnē vai nevar piedalīties, dalībnieki ar grupas priekšsēdētāja piekrišanu var izraudzīties ekspertus, kas viņus pārstāvēs sanāksmēs.
   3.   To dalībnieku vietā, kuri vairs nespēj pilnvērtīgi darboties ekspertu grupā, atkāpjas no amata vai neatbilst nosacījumiem Līguma 339. punktā, uz atlikušo pilnvaru laiku var iecelt citus dalībniekus.
   4.   Grupas dalībnieki, kurus ieceļ privātpersonas statusā, rīkojas neatkarīgi un sabiedrības interesēs.
   5.   Dalībnieku vārdus un uzvārdus publicē Komisijas ekspertu grupu un citu līdzīgu struktūru reģistrā (turpmāk “reģistrs”).
   6.   Personas datus vāc, apstrādā un publicē saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 45/2001.
   5. pants
   Darbība
   1.   Grupas priekšsēdētājs ir Komisijas pārstāvis.
   2.   Vienojoties ar Komisijas dienestiem, grupa var izveidot apakšgrupas, kuras izskata īpašus jautājumus, pamatojoties uz grupas noteiktajām pilnvarām. Tiklīdz šādu apakšgrupu uzdevums izpildīts, tās likvidē.
   Komisijas pārstāvis var uzaicināt ekspertus, kas nav grupas dalībnieki, tostarp Eiropas Ārējās darbības dienesta pārstāvjus, kam ir īpaša kompetence kādā darba kārtības jautājumā, piedalīties grupas vai apakšgrupas darbā uz ad hoc pamata.
   3.   Uz grupas dalībniekiem un to pārstāvjiem, kā arī uzaicinātajiem ekspertiem un novērotājiem attiecas dienesta noslēpuma neizpaušanas saistības, kas paredzētas Līgumos un to īstenošanas noteikumos, kā arī Komisijas drošības noteikumos par ES klasificētās informācijas aizsardzību, kas noteikti Komisijas Lēmuma 2001/844/EK (4) pielikumā. Ja tie neievēro šīs saistības, Komisija var veikt visus nepieciešamos pasākumus.
   4.   Ekspertu grupas un apakšgrupu sanāksmes notiek Komisijas telpās. Sekretariāta pakalpojumus nodrošina Komisija. Grupas un tās apakšgrupu sanāksmēs var piedalīties citi ieinteresēti Komisijas ierēdņi.
   5.   Grupa pieņem reglamentu, pamatojoties uz Komisijas pieņemto standarta reglamentu.
   Grupas priekšsēdētājs informē Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD) par grupas darbu.
   6.   Komisija dara pieejamus visus attiecīgos dokumentus (piemēram, darba kārtības, protokolus un dalībnieku iesniegumus) vai nu Komisijas ekspertu grupu un citu līdzīgu struktūru reģistrā, vai izmantojot saiti no reģistra uz īpaši šim nolūkam paredzētu tīmekļa vietni, kur var atrast šo informāciju. Jāparedz izņēmumi no prasības par sistemātisku publicēšanu, ja dokumenta izpaušana varētu kaitēt sabiedrības vai privāto interešu aizsardzībai, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1049/2001 4. pantā.
   6. pants
   Sanāksmju izdevumi
   1.   Grupas dalībniekiem netiek maksāta atlīdzība par to sniegtajiem pakalpojumiem.
   2.   Saskaņā ar Komisijā spēkā esošajiem noteikumiem Komisija atmaksā ceļa un uzturēšanās izdevumus, kas grupas dalībniekiem rodas saistībā ar tās darbu.
   3.   Šos izdevumus atlīdzina pieejamo apropriāciju robežās, kuras piešķir saskaņā ar ikgadējo resursu piešķiršanas procedūru.
   7. pants
   Piemērojamība
   Šo lēmumu piemēro 5 gadus pēc pieņemšanas.

      Briselē, 2013. gada 11. aprīlī

            Komisijas vārdā –

            Komisijas locekle

         Cecilia MALMSTRÖM

      (1)  OV C 115, 9.5.2008.

      (2)  OV C 115, 4.5.2010.

      (3)  OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.

      (4)  OV L 317, 3.12.2001., 1. lpp.


title: Eiropas Parlamenta Lēmums (ES) 2015/1683 (2015. gada 29. aprīlis) par Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda 2013. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu

text:
               30.9.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 255/328

      EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS (ES) 2015/1683
      (2015. gada 29. aprīlis)
      par Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda 2013. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
      EIROPAS PARLAMENTS,

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda 2013. finanšu gada galīgos pārskatus,

                  —

                  ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda 2013. finanšu gada pārskatiem un Fonda atbildes (1),

                  —

                  ņemot vērā deklarāciju (2) par pārskatu ticamību, kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību, kuru Revīzijas palāta sniegusi par 2013. finanšu gadu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 287. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Padomes 2015. gada 17. februāra ieteikumu par apstiprinājumu, ko sniedz Fondam par 2013. finanšu gada budžeta izpildi (05304/2015 – C8-0054/2015),

                  —

                  ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (3),

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (4) un jo īpaši tās 208. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Padomes 1975. gada 26. maija Regulu (EEK) Nr. 1365/75 par Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda izveidi (5) un jo īpaši tās 16. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (6),

                  —

                  ņemot vērā Komisijas 2013. gada 30. septembra Deleģēto regulu (ES) Nr. 1271/2013 par finanšu pamatregulu struktūrām, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 208. pantā (7), un jo īpaši tās 108. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Reglamenta 94. pantu un V pielikumu,

                  —

                  ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumu (A8-0092/2015),

         1.

            sniedz Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda direktoram apstiprinājumu par Fonda 2013. finanšu gada budžeta izpildi;

         2.

            izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā;

         3.

            uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, nosūtīt Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda direktoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

               Priekšsēdētājs

            Martin SCHULZ

               Ģenerālsekretārs

            Klaus WELLE

         (1)  OV C 442, 10.12.2014., 275. lpp.

         (2)  Skatīt 1. zemsvītras piezīmi.

         (3)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

         (4)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

         (5)  OV L 139, 30.5.1975., 1. lpp.

         (6)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

         (7)  OV L 328, 7.12.2013., 42. lpp.


title: 2012/581/ES: Eiropas Parlamenta Lēmums ( 2012. gada 10. maijs ) par Eiropas Jūras drošības aģentūras kontu slēgšanu attiecībā uz 2010. finanšu gadu

text:
               17.10.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 286/220

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS
   (2012. gada 10. maijs)
   par Eiropas Jūras drošības aģentūras kontu slēgšanu attiecībā uz 2010. finanšu gadu
   (2012/581/ES)
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Eiropas Jūras drošības aģentūras 2010. finanšu gada galīgos pārskatus,

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Jūras drošības aģentūras 2010. finanšu gada pārskatiem, ar Aģentūras atbildēm (1),

               —

               ņemot vērā Padomes 2012. gada 21. februāra ieteikumu (06083/2012 – C7-0051/2012),

               —

               ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 185. pantu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 27. jūnija Regulu (EK) Nr. 1406/2002 par Eiropas Jūras drošības aģentūras izveidošanu (3) un jo īpaši tās 19. pantu,

               —

               ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (4), un jo īpaši tās 94. pantu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Transporta un tūrisma komitejas atzinumu (A7-0137/2012),

               1.

               apstiprina Eiropas Jūras drošības aģentūras kontu slēgšanu attiecībā uz 2010. finanšu gadu;

               2.

               uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu Eiropas Jūras drošības aģentūras direktoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Martin SCHULZ

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV C 366, 15.12.2011., 52. lpp.

      (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (3)  OV L 208, 5.8.2002., 1. lpp.

      (4)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.


title: Padomes lēmums 2003/847/TI (2003. gada 27. novembris) par kontrolpasākumiem un kriminālsodiem attiecībā uz jaunajām sintētiskajām narkotikām 2C-I, 2C-T-2, 2C-T-7 un TMA-2

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

32003D0847

Oficiālais Vēstnesis L 321 , 06/12/2003 Lpp. 0064 - 0065

		Padomes lēmums 2003/847/TI(2003. gada 27. novembris)par kontrolpasākumiem un kriminālsodiem attiecībā uz jaunajām sintētiskajām narkotikām 2C-I, 2C-T-2, 2C-T-7 un TMA-2EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību,ņemot vērā Padomes Vienoto rīcību 97/396/TI (1997. gada 16. jūnijs) par informācijas apmaiņu, riska novērtējumu un jaunu sintētisko narkotiku kontroli [1], un jo īpaši tās 5. panta 1. punktu,ņemot vērā Itālijas Republikas iniciatīvu,tā kā:(1) Pamatojoties uz Vienotās rīcības 97/396/TI 4. panta 3. punktu, Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centra Zinātniskās komitejas aizgādībā sasauktajā sanāksmē tika izstrādāti riska novērtējuma ziņojumi par 2C-I (2,5-dimetoksi-4-jodfenetilamīnu), 2C-T-2 (2,5-dimetoksi-4-etiltiofenetilamīnu), 2C-T-7 (2,5-dimetoksi-4-(n)-propiltiofenetilamīnu), TMA-2 (2,4,5-trimetoksiamfetamīnu).(2) 2C-I, 2C-T-2, 2C-T-7 un TMA-2 ir amfetamīnu atvasinājumi ar fenetilamīnu strukturālajām pazīmēm, kam ir halucinogēna un stimulējoša iedarbība. Kopienā saistībā ar 2C-I, 2C-T-2, 2C-T-7 un TMA-2 intoksikāciju nav zināmi ne nāves gadījumi, ne arī gadījumi, kam nav bijis letāls iznākums. Tomēr 2C-I, 2C-T-2, 2C-T-7 un TMA-2 ir halucinogēnas narkotikas, kas rada potenciālu risku, kas kopīgs visām halucinogēnajām vielām, piemēram, 2C-B, DOB, TMA un DOM, kas jau klasificētas ANO 1971. gada Konvencijas par psihotropām vielām I un II sarakstā. Tādēļ nevar izslēgt akūtas un hroniskas toksicitātes risku.(3) 2C-I, 2C-T-2, 2C-T-7 un TMA-2 pašlaik nav iekļautas nevienā sarakstā ANO 1971. gada Konvencijā par psihotropām vielām.(4) Pašlaik 2C-I un 2C-T-2 tiek kontrolētas piecās dalībvalstīs saskaņā ar to tiesību aktiem par narkotikām; 2C-T-7 un TMA-2 kontrolē četrās dalībvalstīs.(5) 2C-I, 2C-T-2, 2C-T-7 un TMA-2 nav terapeitiskas vērtības, un tās nav rūpnieciski izmantojamas.(6) 2C-I identificēta četrās dalībvalstīs, 2C-T-2 un 2C-T-7 identificētas sešās dalībvalstīs, TMA-2 identificēta piecās dalībvalstīs. Pašlaik viena dalībvalsts ir ziņojusi par vienu starptautisku 2C-T-2 tirdzniecības gadījumu, kurā iesaistītas divas dalībvalstis; nav ziņots par starptautisku 2C-I, 2C-T-7 un TMA 2 tirdzniecību. Trīs dalībvalstīs uzlikts arests laboratorijām, kas saistītas ar 2C-I, 2C-T-2, 2C-T-7 un TMA-2 ražošanu. Vienā no šīm dalībvalstīm liela apjoma starpposma prekursors 2C-H un dokumentācija norāda uz 2C-I ražošanu. Tirdzniecībā ir pieejami 2C-I, 2C-T-2, 2C-T-7 un TMA-2 galvenie ķīmiskie prekursori.(7) Dalībvalstīm attiecībā uz 2C-I, 2C-T-2, 2C-T-7 un TMA-2 jāpiemēro kontrolpasākumi un kriminālsodi, kā tas paredzēts atbilstoši to tiesību aktiem, pildot savas saistības saskaņā ar ANO 1971. gada Konvenciju par psihotropām vielām attiecībā uz tās I un II sarakstā uzskaitītajām vielām,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsDalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus saskaņā ar saviem tiesību aktiem, lai attiecībā uz 2C-I (2,5-dimetoksi-4-jodfenetilamīnu), 2C-T-2 (2,5-dimetoksi-4-etiltiofenetilamīnu), 2C-T-7 (2,5-dimetoksi-4-(n)-propiltiofenetilamīnu) un TMA-2 (2,4,5-trimetoksiamfetamīnu) piemērotu kontrolpasākumus un kriminālsodus, kā tas paredzēts atbilstoši to tiesību aktiem, pildot savas saistības saskaņā ar ANO 1971. gada Konvenciju par psihotropām vielām attiecībā uz tās I un II sarakstā uzskaitītajām vielām.2. pantsSaskaņā ar Vienotās rīcības 97/396/TI 5. panta 1. punkta trešo daļu dalībvalstis veic 1. pantā minētos pasākumus trīs mēnešos pēc šā lēmuma spēkā stāšanās dienas.Sešos mēnešos pēc šā lēmuma spēkā stāšanās dienas dalībvalstis informē Padomes un Komisijas Ģenerālsekretariātu par veiktajiem pasākumiem.3. pantsŠo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.Tas stājas spēkā nākošajā dienā pēc tā publicēšanas.Briselē, 2003. gada 27. novembrīPadomes vārdā —priekšsēdētājsR. Castelli[1] OV L 167, 25.6.1997., 1. lpp.--------------------------------------------------