title: Komisijas Lēmums (2018. gada 18. jūlijs) par ierosināto pilsoņu iniciatīvu “Novērsīsim badu 8 % Eiropas iedzīvotāju!”

text:
                  24.7.2018

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  C 260/6

         KOMISIJAS LĒMUMS
         (2018. gada 18. jūlijs)
         par ierosināto pilsoņu iniciatīvu “Novērsīsim badu 8 % Eiropas iedzīvotāju!”
         (Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)
         (2018/C 260/07)
         EIROPAS KOMISIJA,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
         ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulu (ES) Nr. 211/2011 par pilsoņu iniciatīvu (1) un jo īpaši tās 4. pantu,
         tā kā:

                     (1)

                     Ierosinātās pilsoņu iniciatīvas “Novērsīsim badu 8 % Eiropas iedzīvotāju!” (Stop starvation for 8 % of the European population) priekšmets attiecas uz to, ka: “Piekļuve pārtikai ir daļa no Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas. Eiropas Savienības IKP 2016. gadā bija otrs lielākais pasaulē, taču tajā joprojām pastāv bads.”

                     (2)

                     Ierosinātās pilsoņu iniciatīvas konkrētie mērķi ir “mudināt valdības atzīt bada problēmu, kas joprojām rada nopietnas bažas. Tiek lēsts, ka Eiropā no pārtikas trūkuma cieš 46 miljoni cilvēku (8 % no ES iedzīvotāju kopskaita), un šis skaits nemazinās. Iniciatīva uzsvērs ne tikai valdību atbildību izskaust šo problēmu, bet arī izgaismos ar badu saistīto izmaksu ietekmi un ierosinās virkni pasākumu, kas būtiski samazinās šo problēmu.”

                     (3)

                     Ierosinātās pilsoņu iniciatīvas pielikumā konkrēti minētas vairākas prasības, kas sakārtotas piecās kategorijās. “1. Likvidēt atkritumu kultūru, lai divu gadu laikā radītu 44 miljonus tonnu pārtikas”, “2. Ieviest finanšu darījuma nodokli, lai iegūtu 30 miljardus EUR gadā”, “3. Bada problēma būtu jārisina publiskajām iestādēm, nevis labdarības organizācijām”, “4. Pārtikas spekulācija” un “5. Kvalitatīvs priekšlikums”, kura mērķis ir “inovācijas panākšana valstīs, lai uzlabotu piekļuvi sponsorētai pārtikai”.

                     (4)

                     Līgums par Eiropas Savienību nostiprina Savienības pilsonību un turpina nostiprināt Savienības demokrātisko darbību, cita starpā nosakot, ka katram pilsonim ir tiesības piedalīties Savienības demokrātiskajā dzīvē, izmantojot Eiropas pilsoņu iniciatīvu.

                     (5)

                     Tālab pilsoņu iniciatīvai vajadzīgajām procedūrām un nosacījumiem jābūt skaidriem, vienkāršiem, viegli īstenojamiem un samērā ar pilsoņu iniciatīvas būtību, lai tiktu veicināta pilsoņu dalība un Savienība tiktu padarīta viņiem pieejamāka.

                     (6)

                     Savienības tiesību aktus Līgumu īstenošanas nolūkā var pieņemt:

                                 —

                                 attiecībā uz noteikumiem par tiesību aktu saskaņošanu apgrozījuma nodokļu, akcīzes nodokļu un citu netiešu nodokļu jomā, ciktāl šāda saskaņošana ir nepieciešama, lai nodrošinātu iekšējā tirgus izveidi un darbību un izvairītos no konkurences izkropļojumiem, pamatojoties uz LESD 113. pantu,

                                 —

                                 lai tuvinātu dalībvalstu normatīvos vai administratīvos aktus, kuri attiecas uz iekšējā tirgus izveidi un darbību, pamatojoties uz LESD 114. pantu,

                                 —

                                 konkrētu pasākumu jomā ārpus struktūrfondiem un nolūkā veicināt Savienības vispārēju harmonisku attīstību, izstrādājot un īstenojot pasākumus, kuru rezultātā tiek nostiprināta tās ekonomiskā, sociālā un teritoriālā kohēzija, kā paredzēts LESD 174. pantā, pamatojoties uz LESD 175. panta 3. punktu,

                                 —

                                 tādās jomās kā vides saglabāšana, aizsardzība un tās kvalitātes uzlabošana, cilvēku veselības aizsardzība, dabas resursu apdomīga un racionāla izmantošana un tādu pasākumu veicināšana starptautiskā līmenī, kuru mērķis ir risināt reģionāla vai pasaules līmeņa vides problēmas, un jo īpaši cīnīties pret klimata pārmaiņām, pamatojoties uz LESD 192. panta 1. punktu,

                                 —

                                 attiecībā uz noteikumiem un īstenošanas pasākumiem, kas saistīti ar Savienības budžeta pašu resursu sistēmu, tostarp lai izveidotu jaunas pašu resursu kategorijas vai atceltu esošu kategoriju, pamatojoties uz LESD 311. pantu,

                                 —

                                 attiecībā uz finanšu noteikumiem, ar kuriem konkrēti nosaka procedūru, kas jāpieņem, lai izveidotu un īstenotu Savienības budžetu, pamatojoties uz LESD 322. panta 1. punkta a) apakšpunktu.

                     (7)

                     Šā iemesla dēļ ierosinātā pilsoņu iniciatīva nav acīmredzami ārpus Komisijas pilnvarām iesniegt Savienības tiesību aktu priekšlikumus, lai īstenotu Līgumus.

                     (8)

                     Turklāt saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 211/2011 3. panta 2. punktu ir izveidota pilsoņu komiteja un ir izraudzītas kontaktpersonas, un ierosinātā pilsoņu iniciatīva nav acīmredzami aizskaroša, nenozīmīga vai provokatīva, ne acīmredzami pretrunā Savienības vērtībām, kas noteiktas Līguma par Eiropas Savienību 2. pantā.

                     (9)

                     Tāpēc ierosinātā pilsoņu iniciatīva “Novērsīsim badu 8 % Eiropas iedzīvotāju!” būtu jāreģistrē,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Ar šo tiek reģistrēta ierosinātā pilsoņu iniciatīva “Novērsīsim badu 8 % Eiropas iedzīvotāju!”.

            2. pants
            Šis lēmums stājas spēkā 2018. gada 19. jūlijā.

            3. pants
            Šis lēmums ir adresēts ierosinātās pilsoņu iniciatīvas “Novērsīsim badu 8 % Eiropas iedzīvotāju!” organizētājiem (pilsoņu komitejas locekļiem), kurus kontaktpersonu statusā pārstāv [pēc apspriešanās ar organizētājiem personas dati dzēsti].

            Briselē, 2018. gada 18. jūlijā

                  Komisijas vārdā –

                  priekšsēdētāja pirmais vietnieks

               Frans TIMMERMANS

            (1)  OV L 65, 11.3.2011., 1. lpp.


               23.8.2018

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 298/151

      P8_TA(2017)0132
      Pieprasījums atcelt António Marinho e Pinto imunitāti
      Eiropas Parlamenta 2017. gada 27. aprīļa lēmums par pieprasījumu atcelt António Marinho e Pinto imunitāti (2016/2294(IMM))
      (2018/C 298/20)

         Eiropas Parlaments,

                  —

                  ņemot vērā pieprasījumu atcelt António Marinho e Pinto imunitāti, kuru Rietumlisabonas apgabala (Ueirasas) tiesas tiesnesis Miguel Pereira da Rosa nosūtījis 2016. gada 23. septembrī saistībā ar pret António Marinho e Pinto ierosināto kriminālo tiesvedību (Nr. 4759/15.2TDLSB) un par kuru paziņots 2016. gada 24. oktobra plenārsēdē,

                  —

                  ņemot vērā šajos jautājumos kompetentās ģenerālprokurora vietnieces 2016. gada 12. decembra vēstuli, kurā ir sniegta António Marinho e Pinto izteikumu transskribcija,

                  —

                  pēc António Marinho e Pinto uzklausīšanas 2017. gada 22. martā saskaņā ar Reglamenta 9. panta 6. punktu,

                  —

                  ņemot vērā 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 8. un 9. pantu, kā arī 1976. gada 20. septembra Akta par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās 6. panta 2. punktu,

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 1964. gada 12. maija, 1986. gada 10. jūlija, 2008. gada 15. un 21. oktobra, 2010. gada 19. marta, 2011. gada 6. septembra un 2013. gada 17. janvāra spriedumu (1),

                  —

                  ņemot vērā 1993. gada 1. marta likuma par Portugāles deputātu nolikumu 7/93 11. panta 1., 2., 3. un 5. punktu un ģenerālprokurora biroja 2011. gada 10. oktobra apkārtrakstu Nr. 3/2011,

                  —

                  ņemot vērā Reglamenta 5. panta 2. punktu, 6. panta 1. punktu un 9. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A8-0163/2017),

                  A.

                  tā kā Rietumlisabonas apgabala (Ueirasas) tiesas tiesnesis ir pieprasījis atcelt Eiropas Parlamenta deputāta António Marinho e Pinto parlamentāro imunitāti sakarā ar tiesvedību par iespējamu pārkāpumu;

                  B.

                  tā kā António Marinho e Pinto imunitāti tiek prasīts atcelts, jo viņš, iespējams, ir pārkāpis tiesības, ceļot neslavu vainu pastiprinošos apstākļos, — sods par šādu pārkāpumu ir paredzēts Portugāles kriminālkodeksa 180. panta 1. punktā un 183. panta 2. punktā — līdz pat diviem gadiem ieslodzījuma, kā arī, iespējams, ir apmelojis kādu organizāciju, dienestu vai juridisku personu, sods par ko ir paredzēts Portugāles kriminālkodeksa 187. panta 1. punktā un 2. punkta a) apakšpunktā — līdz pat diviem gadiem ieslodzījuma;

                  C.

                  tā kā labdarības organizācija Santa Casa de Misericórdia de Lisboa ir iesniegusi sūdzību par António Marinho e Pinto;

                  D.

                  tā kā minētā sūdzība attiecas uz izteikumiem, kurus António Marinho e Pinto2015. gada 30. maijā atļavās Portugāļu kanāla SIC Notícias raidījumā A Propósito, kuru vadīja António José Teixeira un kurš tika translēts plkst. 21.00, un kura laikā António Marinho e Pinto esot teicis: “Attiecībā uz sociālo nodrošinājumu es varu jums teikt, ka ir jānošķir solidaritātes dimensija, kuru pārzina valsts; to nedrīkstētu finansēt, izmantojot darbinieku pensijām paredzētos līdzekļus, saprotat? Ir jāizmanto valsts vispārējais budžets. Sociālā solidaritāte, izmantojot nodokļus, ir jāīsteno šai milzīgajai organizācijai Lisabonas Misericórdia, kas pārvalda miljoniem lielu kapitālu, kas tiek izšķērdēts bieži vien personiska labuma nolūkā un apmierina personiskās intereses [..] Es domāju, ka Manuel Rebelo de Sousa kungs varētu būt labāks par Pedro Santana Lopes kungu, ņemot vērā pieredzi, kuru Santana Lopes kungam bija, strādājot valdībā, un cita starpā bija interesanti vērot, kā direktors, Santa Casa da Misericórdia de Lisboa direktors, strādā pie tā, lai panāktu savas kandidatūras iecelšanu, ar kādiem resursiem un līdzekļiem.”;

                  E.

                  tā kā saskaņā ar Protokola Nr. 7 par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 8. pantu attiecībā uz Eiropas Parlamenta locekļiem nevar veikt izmeklēšanas darbības, viņus aizturēt vai uzsākt tiesvedību sakarā ar viedokli, ko viņi pauduši, vai balsojumu, ko viņi veikuši, pildot pienākumus;

                  F.

                  tā kā Eiropas Savienības Tiesa ir uzskatījusi, ka, lai uz kādu viedokli attiektos imunitāte, Eiropas Parlamenta deputātam tas ir jāizsaka, pildot savas funkcijas, kas līdz ar to nozīmē, ka paustajam viedoklim ir jābūt saistītam ar deputāta pienākumiem; tā kā šai saiknei jābūt tiešai un acīmredzamai (2);

                  G.

                  tā kā saskaņā ar minētā protokola 9. pantu Eiropas Parlamenta locekļiem savā valstī ir imunitāte, ko piešķir attiecīgās valsts parlamenta locekļiem;

                  H.

                  ņemot vērā, ka saskaņā ar 1993. gada 1. marta likuma par Portugāles deputātu nolikumu 7/93 11. panta 1., 2., 3. un 5. pantu un ģenerālprokurora biroja 2011. gada 10. oktobra apkārtrakstu Nr. 3/2011, António de Sousa Marinho e Pinto nedrīkst nedz nopratināt, nedz pret viņu ierosināt kriminālprocesu, ja nav saņemta Eiropas Parlamenta iepriekšēja atļauja;

                  I.

                  tā kā nodarījumiem, kurus António de Sousa Marinho e Pinto esot izdarījis, nav tieša un acīmredzama sakara ar António de Sousa Marinho e Pinto darbību Eiropas Parlamenta deputāta amatā; tā kā tiem drīzāk ir tīri nacionāls raksturs, jo izteikumi ir izdarīti Portugāles teritorijā translētā raidījumā par tikai Portugāli skarošu jautājumu, kas attiecas uz nacionālajās tiesībās reglamentētas apvienības pārvaldību;

                  J.

                  tā kā iespējamie pārkāpumi līdz ar to nav saistīti ar viedokli, kas ir izteikts, vai balsojumu, kas ir veikts, pildot Eiropas Parlamenta deputāta pienākumus, kā tas ir noteikts Protokola Nr. 7 par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 8. pantā;

                  K.

                  tā kā izvirzītajām apsūdzībām nekādas tiešas saiknes ar António de Sousa Marinho e Pinto Eiropas Parlamenta deputāta statusu nav;

                  L.

                  tā kā nav pamata aizdomām par fumus persecutionis, proti, pietiekami nopietnam un pamatotam pieņēmumam par to, ka tiesas procedūra ir ierosināta, lai kaitētu šā deputāta politiskajai darbībai;

                  1.

                  nolemj atcelt António Marinho e Pinto deputāta imunitāti;

                  2.

                  uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un atbildīgās komitejas ziņojumu nekavējoties nosūtīt Rietumlisabonas apgabala (Ueirasas) tiesas tiesnesim un António Marinho e Pinto.

         (1)  Tiesas 1964. gada 12. maija spriedums, Wagner/Fohrmann un Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; Tiesas 1986. gada 10. jūlija spriedums, Wybot/Faure u. c., 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; Vispārējās tiesas 2008. gada 15. oktobra spriedums, Mote/Parlaments, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; Tiesas 2008. gada 21. oktobra spriedumi, Marra/De Gregorio un Clemente, C-200/07 un C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; Tiesas 2010. gada 19. marta spriedums, Gollnisch/Parlaments, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; Tiesas 2011. gada 6. septembra spriedums, Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543; Vispārējās tiesas 2013. gada 17. janvāra spriedumi, Gollnisch/Parlaments, T-346/11 un T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

         (2)  Apvienotās lietas T-346/11 un T-347/11, Bruno Gollnisch/Parlaments, spriedums, uz kuru iepriekš ir dota atsauce.


title: Komisijas Lēmums (ES) 2018/1220 (2018. gada 6. septembris) par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 143. pantā minētās paneļkomitejas reglamentu

text:
                  7.9.2018

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 226/7

         KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2018/1220
         (2018. gada 6. septembris)
         par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 143. pantā minētās paneļkomitejas reglamentu
         EIROPAS KOMISIJA,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
         ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 18. jūlija Regulu (ES, Euratom) 2018/1046 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (1), un jo īpaši tās 143. panta 4. punktu,
         tā kā:

                     (1)

                     Ar Regulu (ES, Euratom) 2018/1046 tika aizstāta Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (2), ar ko izveido ekspertu grupu, lai centralizēti izvērtētu noteiktas ekonomikas dalībnieku izslēgšanas situācijas un pieņemtu atbilstošus ieteikumus (turpmāk “paneļkomiteja”).

                     (2)

                     Ar Regulu (ES, Euratom) 2018/1046 tiek paplašināta paneļkomitejas kompetence attiecībā uz atzinumu un ieteikumu sniegšanu, lai noteiktu, vai pastāv finanšu pārkāpums, un šīs kompetences īstenošanas kārtība būtu jānosaka tās reglamentā.

                     (3)

                     Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 143. pantā ir noteikts paneļkomitejas sastāvs, tās priekšsēdētāja iecelšanas procedūra un interešu konfliktu pārvaldība. Tajā paredzēts, ka Komisija pieņem paneļkomitejas reglamentu un ka paneļkomitejai palīdz Komisijas nodrošināts pastāvīgs sekretariāts.

                     (4)

                     Lai nodrošinātu paneļkomitejas nepārtrauktu un labu darbību, ir jāprecizē priekšsēdētāja iecelšanas un atbrīvošanas no amata procedūra, kā arī jāparedz noteikumi attiecībā uz viņa aizvietošanu viņa prombūtnes laikā vai tad, ja viņš nevar pildīt savus pienākumus.

                     (5)

                     Lai nodrošinātu paneļkomitejas nepārtrauktu un labu darbību, ir jānosaka arī detalizēti noteikumi par paneļkomitejas sastāvu katrā konkrētā gadījumā, jo īpaši attiecībā uz abu pastāvīgo pārstāvju, viņu aizvietotāju un tā papildu locekļa iecelšanu, kas pārstāv atbildīgo kredītrīkotāju.

                     (6)

                     Jāprecizē, ka novērotāji piedalās paneļkomitejas sanāksmēs, jo īpaši, lai nodrošinātu, ka tā ir pilnībā un pienācīgi informēta.

                     (7)

                     Pareizas administrācijas interesēs ir jāprecizē atbalsta funkcijas, ko sniedz pastāvīgais sekretariāts paneļkomitejas darba ietvaros.

                     (8)

                     Ir jāprecizē, kāda ir procedūra, kas jāievēro, iesniedzot lietu izskatīšanai paneļkomitejā, jo īpaši attiecībā uz pieteikuma obligāto saturu.

                     (9)

                     Ekonomikas dalībnieku labā ir jāizveido procedūra, ar kuru nodrošina, ka tiek ievērotas to tiesības tikt uzklausītiem.

                     (10)

                     Ir jānosaka paneļkomitejas un Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) ciešās sadarbības praktiskā kārtība, ņemot vērā administratīvo vienošanos par sadarbību un operatīvu informācijas apmaiņu starp Komisiju un OLAF.

                     (11)

                     Ir jāprecizē paneļkomitejas atzinumu un ieteikumu pieņemšanas noteikumi.

                     (12)

                     Tā kā ar šo paneļkomiteju aizstāj Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 73. panta 6. punktā paredzēto komisiju un turpina minētās regulas 108. panta 4. punktā paredzētās darba grupas darbību, ir jāatceļ abi Komisijas lēmumi (C(2011) 6109 galīgā redakcija un (ES) 2015/2463 (3)) attiecībā uz komisijas un darba grupas reglamentu.

                     (13)

                     Paneļkomiteja un tās pastāvīgais sekretariāts personas datus apstrādā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 45/2001 (4).

                     (14)

                     Paneļkomitejas pieņemtajiem ieteikumiem piemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1049/2001 (5),

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
         I NODAĻA

            VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

            1. pants
            Priekšmets
            Šajā lēmumā ir izklāstīts Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 143. pantā minētās paneļkomitejas.

            2. pants
            Priekšsēdētāja un viņa aizvietotāja iecelšana amatā, amata pilnvaru izbeigšana un atbrīvošana no amata

               1.   Pamatojoties uz uzaicinājumu izteikt ieinteresētību, Komisija ieceļ paneļkomitejas priekšsēdētāju uz piecu gadu pilnvaru laiku, kuru nepagarina. Priekšsēdētāja pilnvaru termiņš sākas iecelšanas lēmumā noteiktajā dienā. Šo lēmumu publicē Oficiālā Vēstneša C sērijā.

               2.   Priekšsēdētāju pieņem darbā kā Komisijas īpašo padomdevēju Eiropas Savienības Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 5. panta nozīmē. Īpašā padomdevēja līgumā pilnībā ievērota priekšsēdētāja neatkarība, un tas neietekmē viņa pilnvaru termiņu.

               3.   Komisija var priekšsēdētāju atbrīvot no amata, ja viņš vairs neatbilst nosacījumiem, kas vajadzīgi viņa pienākumu pildīšanai.

               4.   Noteikumus, kas piemērojami attiecībā uz priekšsēdētāja iecelšanu amatā, amata pilnvaru izbeigšanu un atbrīvošanu no amata, piemēro arī attiecībā uz viņa aizvietotāju. Šā panta 1.–3. punkta un Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 143. panta noteikumus piemēro arī attiecībā uz priekšsēdētāja aizvietotāju.

            3. pants
            Priekšsēdētāja aizvietošanas kārtība

               1.   Ja priekšsēdētājs nevar pildīt savus pienākumus, viņa pienākumus pilda viņa aizvietotājs.

               2.   Ja priekšsēdētāja amata vieta ir vakanta, priekšsēdētāja pienākumus pilda viņa aizvietotājs, līdz tiek iecelts jaunais priekšsēdētājs.

               3.   Ja priekšsēdētājs un viņa aizvietotājs vienlaikus nespēj pildīt savus pienākumus, tos pilda pastāvīgais loceklis, kas pārstāv Komisiju un kuram ir visilgākā darba pieredze.

            4. pants
            Priekšsēdētāja pilnvaras

               1.   Priekšsēdētājs pārstāv paneļkomiteju.

               2.   Viņš vada paneļkomitejas sanāksmes un organizē tās darbu.

               3.   Šajā nolūkā priekšsēdētājam palīdz 7. pantā minētais pastāvīgais sekretariāts.

               4.   Viņš var deleģēt savu parakstu katram pastāvīgajam loceklim, kas pārstāv Komisiju, lai viņi, pamatojoties uz priekšsēdētāja norādījumiem, varētu parakstīt viņa vārdā un viņa uzdevumā dokumentus, kas attiecas uz konkrētu lietu vai administratīviem jautājumiem.

               5.   Pēc apspriešanās ar pastāvīgajiem locekļiem priekšsēdētājs pieņem paneļkomitejas sanāksmju grafiku.

               6.   Priekšsēdētājs veic citus pienākumus, kas viņam noteikti ar šo lēmumu.

            5. pants
            Paneļkomitejas locekļu un viņu vietnieku iecelšana

               1.   Budžeta ģenerāldirektorāta centrālā finanšu dienesta direktors ir viens no minētajiem diviem pastāvīgajiem paneļkomitejas locekļiem, kas pārstāv Komisiju, piemērojot Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 143. panta 2. punkta b) apakšpunktu. Budžeta ģenerāldirektors ieceļ AD 11 vai augstākas pakāpes ierēdni, lai nodrošinātu šā pastāvīgā locekļa aizvietošanu.
               Budžeta ģenerāldirektors no Komisijas ierēdņiem, kam ir vismaz attiecīgi AD 14 un AD 11 pakāpe, ieceļ otro pastāvīgo locekli, kurš pārstāv Komisiju, un viņa aizvietotāju ad personam.

               2.   Loceklis, kas pārstāv atbildīgo kredītrīkotāju (turpmāk “pieteikuma iesniedzēja iestāde”), un viņa aizvietotājs, ir ierēdņi vai pagaidu darbinieki, kas iecelti saskaņā ar reglamentu un attiecīgās iestādes, struktūras vai organizācijas iekšējiem administratīvajiem noteikumiem un kas minēti Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 73. panta 3. punktā. Viņi veic vismaz nodaļas vadītāja vai delegācijas vadītāja pienākumus.

            6. pants
            Novērotāji

               1.   Novērotāji piedalās paneļkomitejas apspriedēs, nepiedaloties ieteikumu pieņemšanā.

               2.   Komisijas juridiskajam dienestam ir pilnas tiesības būt novērotāja statusā attiecībā uz katru paneļkomitejā iesniegto lietu, un juridiskais dienests pēc savas iniciatīvas vai priekšsēdētāja lūguma iesniedz savus apsvērumus. Šajā nolūkā viens no tā locekļiem piedalās visās paneļkomitejas apspriedēs. Juridiskais dienests tiek informēts par visām rakstiskajām procedūrām.

               3.   Gadījumos, kad pieteikuma iesniedzēja iestādes pieteikuma pamatā jo īpaši ir Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) nosūtītā informācija, tā pārstāvis piedalās paneļkomitejas sanāksmēs un piedalās mutiskajās un rakstiskajās procedūrās. Pēc savas iniciatīvas vai priekšsēdētāja lūguma viņš var iesniegt savus apsvērumus.

               4.   Attiecībā uz citām lietām OLAF var tikt lūgts sniegt informāciju vai atzinumus pēc priekšsēdētāja pieprasījuma.

               5.   Izņemot pieteikuma iesniedzēju iestādi, pārējiem Komisijas, Komisijas izveidota Eiropas biroja, izpildaģentūras, citas iestādes vai cita Eiropas biroja, struktūras vai aģentūras kredītrīkotājiem, uz kuriem attiecas paneļkomitejā iesniegtā lieta, ir novērotāja statuss. Šie kredītrīkotāji var piedalīties paneļkomitejas apspriedēs, saņemt informāciju par rakstiskajām procedūrām un pēc priekšsēdētāja pieprasījuma sniegt mutiskus un rakstiskus apsvērumus.

               6.   Priekšsēdētājs pēc apspriešanās ar paneļkomitejas pastāvīgajiem locekļiem var uzaicināt citus novērotājus piedalīties paneļkomitejas apspriedēs un aicināt tos sniegt mutiskus un rakstiskus apsvērumus.

            7. pants
            Pastāvīgais sekretariāts

               1.   Paneļkomitejas pastāvīgo sekretariātu nodrošina Budžeta ģenerāldirektorāta ierēdņi vai darbinieki, un paneļkomitejas pastāvīgais sekretariāts ir administratīvi piesaistīts Budžeta ģenerāldirektorātam.

               2.   Priekšsēdētāja pakļautībā pastāvīgais sekretariāts:

                           a)

                           izvērtē pieteikuma iesniedzēju iestāžu, to iecelto pārstāvju un novērotāju atbilstību statusam;

                           b)

                           pārbauda, vai pieteikumi ir pilnīgi un vai tajos ir iekļauti visi nepieciešamie dokumenti un informācija, jo īpaši informācijas dokuments;

                           c)

                           apzina visus citus kredītrīkotājus, uz kuriem konkrētā lieta attiecas un kurus var ierosināt kā iespējamus novērotājus;

                           d)

                           lai atjauninātu informāciju, kas ietverta pieteikumā, organizē vajadzīgos pasākumus un sazinās ar pieteikuma iesniedzēju iestādi, Komisijas Juridisko dienestu un citām struktūrām, kuras ir vai varētu būt iesaistītas lietā;

                           e)

                           sagatavo projektus, kas jāiesniedz izskatīšanai paneļkomitejā, un tos nosūta priekšsēdētājam, pārējiem locekļiem un novērotājiem, kas aicināti piedalīties lietas izskatīšanā;

                           f)

                           ierosina priekšsēdētājam paneļkomitejas sanāksmju grafiku;

                           g)

                           sagatavo paneļkomitejas sanāksmju darba kārtības projektu un to nosūta paneļkomitejas locekļiem un paneļkomitejas sanāksmju dalībniekiem;

                           h)

                           pārbauda to personu klātbūtni un dokumentus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu paneļkomitejas apspriežu atbilstību;

                           i)

                           piedalās paneļkomitejas apspriedēs un nodrošina to uzraudzību;

                           j)

                           sagatavo katras sanāksmes protokola kopsavilkumu un iesniedz to locekļiem;

                           k)

                           nosūta paziņojumus ekonomikas dalībniekiem;

                           l)

                           informē pieteikuma iesniedzēju iestādi par paneļkomitejas pieņemto ieteikumu;

                           m)

                           seko līdzi jebkādai sarakstei, kas adresēta paneļkomitejai vai kas saistīta ar tās darbību;

                           n)

                           kārto paneļkomitejas pieņemto ieteikumu un atbildīgā kredītrīkotāja pieņemto lēmumu reģistru;

                           o)

                           nodrošina Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 140. pantā minēto lēmumu par izslēgšanu un finansiālu sodu publicēšanu.

            8. pants
            Interešu konfliktu novēršana un pārvaldība

               1.   Ja priekšsēdētājs vai viņa aizvietotājs, jebkurš cits loceklis vai viņa aizvietotājs, ierēdņi un darbinieki, kas veido paneļkomitejas sekretariātu, vai jebkura cita persona, kas piedalās paneļkomitejas sanāksmēs vai ir iepazinusies ar dokumentiem saistībā ar kādu lietu, ir situācijā, kas varētu izraisīt interešu konfliktu, viņi par to nekavējoties informē pārējos locekļus un sekretariātu. Tas pats attiecas uz gadījumiem, kad viņi ir situācijā, ko objektīvi varētu uzskatīt par interešu konfliktu.

               2.   Neviena no personām, kas minētas 1. punktā, nepiedalās apspriedēs vai ieteikuma pieņemšanā. Lietā tiek iekļauts ziņojums par to, kā ir risināts interešu konflikta risks.

            9. pants
            Sadarbība starp paneļkomiteju un OLAF

               1.   OLAF cieši sadarbojas ar paneļkomiteju atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (6), ievērojot procesuālās tiesības un pamattiesības un nodrošinot aizsardzību ziņotājiem.

               2.   Ja pieteikuma iesniedzējas iestādes pieteikuma pamatā ir OLAF nosūtīta informācija, paneļkomiteja pirms paziņojuma nosūtīšanas ekonomikas dalībniekam apspriežas ar OLAF, lai neskartu OLAF veikto vai koordinēto tiesvedības un izmeklēšanas procedūru konfidencialitāti, tostarp ziņotāju aizsardzību, un valsts izmeklēšanas vai tiesvedības procedūras, ja tādas ir zināmas, konfidencialitāti.

               3.   Lai informētu ekonomikas dalībniekus vai to pārstāvjus par informāciju, kas iegūta izmeklēšanā vai saistībā ar izmeklēšanu, ko veicis vai koordinējis OLAF, ir nepieciešama OLAF piekrišana.

            10. pants
            Pieteikumu iesniegšana paneļkomitejai

               1.   Ieteikuma pieteikumu paneļkomitejai iesniedz jebkurš Komisijas, citas iestādes, Komisijas izveidota Eiropas biroja, izpildaģentūras vai cita Eiropas biroja, struktūras vai aģentūras deleģēts kredītrīkotājs.
               Ja pieteikumu iesniedz iestāde, uz kuru neattiecas Komisija, pastāvīgais sekretariāts nekavējoties izveido vajadzīgo saziņu, lai nodrošinātu informācijas apmaiņas konfidencialitāti attiecībā uz konkrēto lietu.

               2.   Pieteikumu konfidenciāli nosūta sekretariātam pa elektronisko pastu uz šādu adresi: Panel-secretariat-BUDG@ec.europa.eu.

               3.   Ja pieteikuma iesniedzēja iestāde uzzina par Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 136. pantā minēto informāciju, tā iesniedz pieteikumu paneļkomitejai iespējami drīzāk pēc minētās informācijas paziņošanas, izņemot pienācīgi pamatotus gadījumus.

               4.   Ieteikuma pieteikumā ietver visu informāciju, kas prasīta Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 142. panta 3. punktā minētajos noteikumos. Tajā ietver arī pārējo būtisko informāciju, kas paredzēta minētās regulas 136. pantā, tostarp attiecīgā gadījumā OLAF ziņojumus. Tajā ietver pienācīgi aizpildītu informācijas dokumentu.

            11. pants
            Paneļkomitejas sasaukšana
            Paneļkomiteja sanāk, kad to sasauc tās priekšsēdētājs, lai:

                        a)

                        sagatavotu provizorisku juridisko klasifikāciju saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 136. panta 2. punkta noteikumiem, lai par to paziņotu attiecīgajam ekonomikas dalībniekam;

                        b)

                        pieņemtu ieteikumu, kas minēts Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 143. panta 6. punktā;

                        c)

                        apspriestu jautājumus, kas saistīti ar paneļkomitejas darbību.

            12. pants
            Rakstiskā procedūra
            Pēc priekšsēdētāja iniciatīvas vai kāda cita paneļkomitejas locekļa pieprasījuma, faktus un provizorisko juridisko klasifikāciju var noteikt un ieteikumu var pieņemt, izmantojot rakstisko procedūru. Iebilst pret rakstiskās procedūras izmantošanu var jebkurš paneļkomitejas loceklis. Šajā procedūrā ir iesaistīti novērotāji.

            13. pants
            Ekonomikas dalībnieka tiesības tikt uzklausītam

               1.   Ja vien nepastāv pārliecinoši leģitīmi iemesli ievērot izmeklēšanas vai valsts tiesvedības konfidencialitāti, ekonomikas dalībniekam ir tiesības iesniegt piezīmes saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 143. panta 5. punktu.

               2.   Ekonomikas dalībniekam tiek nosūtīta paziņojuma vēstule, kurā ir izklāstīti fakti un to provizoriskā juridiskā klasifikācija un kurā paneļkomiteja ņem vērā tikai tos elementus, ar kuriem ekonomikas dalībnieks ir varējis iepazīties, ievērojot Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 143. panta 5. punkta noteikumus. Šo paziņojums principā nosūta pa e-pastu.

               3.   Ekonomikas dalībnieks, izmantojot standarta elektronisko datni, kas izveidota, izmantojot parasto biroja programmatūru, savas piezīmes kopā ar iespējamiem pielikumiem nosūta sekretariātam rakstiski pa elektronisko pastu uz šādu adresi: Panel-secretariat-BUDG@ec.europa.eu vai uz e-pasta adresi, kas tam norādīta paziņojuma vēstulē.

               4.   Rakstiskās piezīmes nedrīkst pārsniegt 10 lappuses bez pielikumiem, izņemot pienācīgi pamatotus gadījumus juridiskās vai faktiskās sarežģītības dēļ.

               5.   Ekonomikas dalībniekam piezīmju iesniegšanai parasti tiek piešķirts trīs nedēļu termiņš. Šis periods sākas nākamajā dienā pēc faktu un to provizoriskās juridiskās klasifikācijas paziņošanas. Ja ekonomikas dalībnieks saskaņā ar līgumu ir piekritis sazināties ar kredītrīkotāju elektroniski, paziņošana tiek veikta, nosūtot paziņojuma vēstuli minētajā veidā.

               6.   Izņēmuma gadījumos pēc ekonomikas dalībnieka pamatota lūguma termiņš var tikt pagarināts par laiku, kas nepārsniedz pusi no sākotnēji piešķirtā laika.

               7.   Pretrunu procedūra tiek izbeigta vai nu noteiktā termiņa beigās un ja nav bijis pienācīga lūguma termiņu pagarināt, vai pagarinātā termiņa beigās.

               8.   Ja priekšsēdētājs konstatē, ka ekonomikas dalībnieks noteiktajā termiņā piezīmes nav iesniedzis, lietas izskatīšana turpinās, un priekšsēdētājs sasauc paneļkomiteju grupu, lai pieņemtu ieteikumu.

            14. pants
            Vēstuļu un ieteikumu pieņemšana
            Priekšsēdētājs un pārējie locekļi cenšas panākt vienprātību attiecībā uz vēstules saturu, kurā informē attiecīgo ekonomikas dalībnieku par faktiem, par kuriem ir sūdzība, un to provizorisko juridisko klasifikāciju, bet pēc tam – attiecībā uz ieteikumu.
            Pretējā gadījumā tiek izmantota vairākuma balsošana, kurā:

                        a)

                        priekšsēdētājam ir viena balss;

                        b)

                        abiem pastāvīgajiem locekļiem kopā ir viena balss;

                        c)

                        loceklim, kurš pārstāv pieteikuma iesniedzēju iestādi, ir viena balss.

            15. pants
            Paziņojums par ieteikumu
            Paneļkomiteja savu ieteikumu paziņo pieteikuma iesniedzējai iestādei un novērotājiem.

            16. pants
            Lietas izskatīšanas termiņi

               1.   Kad sekretariāts ir pārbaudījis pieteikuma iesniegšanu un lietu izskatījis saskaņā ar 7. panta piemērojamajiem noteikumiem, tas nosūta to priekšsēdētājam un paneļkomitejas locekļiem. Pēc tam kad priekšsēdētājs vajadzības gadījumā ir prasījis papildu pasākumus verifikācijai vai pārbaudei, viņš konstatē, ka lieta ir sagatavota.

               2.   Procedūras ilgums, sākot no priekšsēdētāja konstatējuma, ka lieta ir sagatavota, un beidzot ar atzinuma paziņošanu pieteikuma iesniedzējai iestādei un, attiecīgā gadījumā, ieteikuma paziņošanu, principā nepārsniedz trīs mēnešus. Priekšsēdētājs šo termiņu var pagarināt, jo īpaši gadījumā, kad jānodrošina, ka tiek ievērotas tiesības tikt uzklausītam.

            17. pants
            Darba un apspriežu konfidencialitāte
            Neskarot Regulas (ES, Euratom) Nr. 883/2013 8. panta 1. punkta un Civildienesta noteikumu (7) 22.a panta piemērošanu, paneļkomitejas un tās sekretariāta locekļi, kā arī personas, kas jebkādā statusā ir piedalījušās paneļkomitejas darbā vai sanāksmēs vai ir bijušas iesaistītas tās izdoto dokumentu, atzinumu vai nostāju sagatavošanā, ievēro šajā sakarā visstingrāko konfidencialitāti saskaņā ar to iespējamo administratīvo, civildienesta vai līgumisko atbildību. Tas pats attiecas uz priekšsēdētāju un viņa aizvietotāju.

            18. pants
            Dokumentu piekļuves pieprasījumu apstrāde un personas datu aizsardzība

            Paneļkomitejas darbam piemēro Regulu (EK) Nr. 1049/2001 un Regulu (EK) Nr. 45/2001.

         II NODAĻA

            ĪPAŠI NOTEIKUMI ATTIECĪBĀ UZ PADOMDEVĒJA KOMPETENCI, KAS MINĒTA FINANŠU REGULAS 93. PANTĀ

            19. pants
            Principi

               1.   Šīs regulas I nodaļas 1.–4., 8., 12., 13., 17. un 18. panta noteikumus piemēro paneļkomitejas īstenotajai padomdevēja kompetencei, kas tai piešķirta saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 93. pantu.

               2.   I nodaļas pārējo pantu noteikumus piemēro arī attiecībā uz 1. punktā minēto paneļkomitejas īstenoto kompetenci, izņemot īpašo noteikumu, kas paredzēts šajā nodaļā.

            20. pants
            Paneļkomitejas papildu locekļi un viņu aizvietotāji

               1.   Ja paneļkomiteja sniedz Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 93. panta 1. punktā minēto atzinumu, tās sastāvā ir Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 143. panta 2. punktā minētie locekļi, kā arī šādi trīs papildu locekļi:

                           a)

                           tās iecēlējiestādes pārstāvis, kas ir atbildīga par disciplinārlietām attiecīgajā iestādē vai struktūrā;

                           b)

                           viens personāla komitejas iecelts loceklis no attiecīgās iestādes vai struktūras;

                           c)

                           tās Savienības iestādes, Komisijas izveidota Eiropas biroja, izpildaģentūras vai cita Eiropas biroja, struktūras vai aģentūras juridiskā dienesta loceklis, kurā ir attiecīgais darbinieks ir nodarbināts.

               2.   Katram no šiem trim locekļiem ir aizvietotājs, kuru attiecīgi izraugās:

                           a)

                           attiecīgā iecēlējiestāde;

                           b)

                           attiecīgā personāla komiteja;

                           c)

                           attiecīgais juridiskais dienests.

            21. pants
            Novērotāju iecelšana

               1.   Ja attiecīgais darbinieks nepieder pie Komisijas, Komisijas juridiskais dienests ieceļ novērotāju.

               2.   Novērotāja statuss ir atbildīgajam kredītrīkotājam vai attiecīgā gadījumā Savienības delegācijas vadītājam, kas rīkojas kā kredītrīkotājs ar pastarpināti deleģētām pilnvarām, vai viņu pārstāvjiem.

               3.   Ja informācija, kas attiecas uz iespējamu Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 noteikumu vai jebkuru citu finanšu pārvaldības noteikumu pārkāpumu izriet no OLAF sniegtās informācijas, novērotāju ieceļ OLAF.

               4.   Ja paneļkomitejai pieteikumu ir iesniegusi iecēlējiestāde, novērotāju ieceļ attiecīgās iestādes vai struktūras disciplinārbirojs. Pārējos gadījumos var tikt lūgts, lai novērotāju ieceļ priekšsēdētājs.

               5.   Pēc apspriešanās ar locekļiem priekšsēdētājs var uzaicināt papildu novērotājus.

            22. pants
            Paneļkomitejas pastāvīgais sekretariāts

               1.   Piemēro 7. panta noteikumus, izņemot tos, kas noteikti tā 2. punkta k) apakšpunktā.

               2.   Konkrēti, sekretariāts:

                           a)

                           ja paneļkomiteju tieši informē darbinieks, nodrošina lietas nodošanu iecēlējiestādei un par to informē to darbinieku, kurš nosūtījis informāciju, kā norādīts 23. panta 2. punktā;

                           b)

                           ja paneļkomietajā ir iesniegta lieta, pārbauda pieteikuma iesniedzējas iestādes un tās iecelto pārstāvju atbilstību statusam;

                           c)

                           vienojoties ar priekšsēdētāju, nosaka paneļkomitejas trīs papildu locekļus un novērotājus un pārbauda to atbilstību statusam;

                           d)

                           pārbauda, vai lietas ir pilnīgas un ietver visus nepieciešamos dokumentus un informāciju, jo īpaši informācijas lapu, faktu aprakstu, iespējamo pārkāpumu un apliecinošos dokumentus, tostarp izmeklēšanas ziņojumus;

                           e)

                           pārbauda, vai attiecīgo darbinieku ir pienācīgi uzklausījusi – atkarībā no situācijas – iecēlējiestāde vai atbildīgais kredītrīkotājs;

                           f)

                           sagatavo atzinumu projektus, kas jāiesniedz izskatīšanai paneļkomitejā lēmuma pieņemšanai, un nodod tos priekšsēdētājam, pārējiem locekļiem un novērotājiem, kas aicināti piedalīties lietas izskatīšanā;

                           g)

                           nosūta atbildīgajam kredītrīkotājam un kompetentajam iekšējam revīzijas dienestam ieteikumus, kas minēti Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 93. panta 3. punktā;

                           h)

                           ja paneļkomiteja uzskata, ka lieta ir OLAF kompetencē, tā nodod lietu iecēlējiestādei un par informē to OLAF.

            23. pants
            Pieteikumu iesniegšana paneļkomitejai

               1.   Saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 93. panta 1. punktu paneļkomiteju sasauc pēc jebkuras tādas iecēlējiestādes pieprasījuma, kas ir atbildīga par disciplinārlietām, vai atbildīgais kredītrīkotājs, tostarp Savienības delegāciju vadītāji un – vadītāju prombūtnes laikā – viņu vietnieki, kuri darbojas kā pastarpināti deleģētie kredītrīkotāji (turpmāk “pieteikuma iesniedzējas iestādes”).

               2.   Ja paneļkomiteju par attiecīgu lietu tieši informē darbinieks, tā nodod materiālus kompetentajai iecēlējiestādei vai, attiecīgā gadījumā, iestādei, kura ir pilnvarota noslēgt darba līgumus, un par to attiecīgi informē šo darbinieku. Ja kompetentā iecēlējiestāde nolemj iesniegt pieteikumu paneļkomitejai, tā par to attiecīgi informē darbinieku. Ja kompetentā iecēlējiestāde nolemj neiesniegt paneļkomitejai pieteikumu, tā par to informē paneļkomiteju un darbinieku.
               Lai nodrošinātu ziņotāju efektīvu aizsardzību, kā noteikts Civildienesta noteikumu 22.a panta 3. punktā, paneļkomiteja, atkāpjoties no iepriekšējās daļas, var pieņemt lēmumu neinformēt attiecīgo iecēlējiestādi un par to informē OLAF.

            24. pants
            Rakstiskā procedūra
            Pēc priekšsēdētāja iniciatīvas vai kāda paneļkomitejas locekļa pieprasījuma ieteikumu var pieņemt, izmantojot rakstisko procedūru. Pret rakstiskās procedūras izmantošanu var iebilst jebkurš paneļkomitejas loceklis vai, attiecīgā gadījumā, priekšsēdētājs. Tādā gadījumā priekšsēdētājs laikus sasauc sanāksmi. Šo pašu noteikumu piemēro attiecībā uz ieteikumu, kas minēts Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 93. panta 3. punktā.

            25. pants
            Atzinuma un ieteikuma pieņemšana

               1.   Paneļkomiteja cenšas panākt vienprātību attiecībā uz finanšu pārkāpuma esības noteikšanu un argumentiem, kas ir atzinuma vai ieteikuma pamatā.

               2.   Ja vienprātība nav panākta, par jautājumu balso šādi:

                           a)

                           priekšsēdētājam ir viena balss;

                           b)

                           abiem pastāvīgajiem locekļiem, kas pārstāv Komisiju, kopā ir viena balss;

                           c)

                           loceklim, kurš pārstāv pieteikuma iesniedzēju iestādi, ir viena balss;

                           d)

                           trijiem papildu locekļiem katram ir viena balss.

                     Ja balsu sadalījums ir vienāds, balsojumu nosaka priekšsēdētāja balss.

               3.   Uz ieteikumu pieņemšanu mutatis mutandis attiecas 1. un 2. punkts. Vienprātība vai balsojums jo īpaši attiecas uz finansiāla pārkāpuma sistemātiskumu.

            26. pants
            Atzinuma un ieteikuma paziņošana
            Paneļkomiteja nekavējoties informē pieteikuma iesniedzēju iestādi, atbildīgo kredītrīkotāju un novērotājus.

            27. pants
            Darbinieka tiesības tikt uzklausītam
            Saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 93. panta 2. punkta otro daļu pirms pieteikuma iesniegšanas paneļkomitejā iecēlējiestāde vai, attiecīgā gadījumā, atbildīgais kredītrīkotājs dod darbiniekam iespēju iesniegt savus apsvērumus par faktiem, kas uz viņu attiecas. Saskaņā ar 22. panta 2. punkta e) apakšpunktu pastāvīgais sekretariāts pēc pieteikuma iesniegšanas pārbauda, vai attiecīgā persona ir tikusi pienācīgi uzklausīta.

         III NODAĻA

            NOBEIGUMA NOTEIKUMI

            29. pants
            Pārskatīšana
            Šo lēmumu pārskata vēlākais dienā, ko nosaka Komisija saskaņā ar Padomes Regulas (ES) 2017/1939 (8) 120. panta 2. punkta otro un trešo daļu.

            30. pants
            Atcelšana

               1.   Ar šo atceļ Lēmumu C(2011) 6109 galīgā redakcija.

               2.   Ar šo atceļ Lēmumu (ES) 2015/2463.

            31. pants
            Stāšanās spēkā un piemērošana
            Šis lēmums stājas spēkā trešajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
            To piemēro no dienas, kad stājas spēkā Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 143. panta 4. punkta piemērošana.

            Briselē, 2018. gada 6. septembrī

                  Komisijas vārdā –

                  priekšsēdētājs

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.

            (2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regula (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.).

            (3)  Komisijas 2015. gada 18. decembra Lēmums (ES) 2015/2463 par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 108. pantā minētās darba grupas reglamentu (OV L 342, 29.12.2015., 57. lpp.).

            (4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.).

            (5)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 30. maija Regula (EK) Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.).

            (6)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. septembra Regula (ES, Euratom) Nr. 883/2013 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 un Padomes Regulu (Euratom) Nr. 1074/1999 (OV L 248, 18.9.2013., 1. lpp.).

            (7)  Padomes 1968. gada 29. februāra Regula (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 259/68, ar ko nosaka Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumus un Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību, kā arī paredz īpašus Komisijas ierēdņiem uz laiku piemērojamus pasākumus (OV L 56, 4.3.1968., 1. lpp.).

            (8)  Padomes 2017. gada 12. oktobra Regula (ES) 2017/1939, ar ko īsteno ciešāku sadarbību Eiropas Prokuratūras (EPPO) izveidei (OV L 283, 31.10.2017., 1. lpp.).


title: Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2017/2098 (2017. gada 3. novembris) par procedūru, kuru ievēro, nosakot koriģējošus pasākumus par neatbilstību Regulas (ES) Nr. 795/2014 noteikumiem (ECB/2017/33)

text:
               16.11.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 299/34

         EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS LĒMUMS (ES) 2017/2098
   (2017. gada 3. novembris)
   par procedūru, kuru ievēro, nosakot koriģējošus pasākumus par neatbilstību Regulas (ES) Nr. 795/2014 noteikumiem (ECB/2017/33)
   EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas Regulu (ES) Nr. 795/2014 (2014. gada 3. jūlijs) par sistēmiski nozīmīgu maksājumu sistēmu pārraudzību (ECB/2014/28) (1) un jo īpaši tās 22. panta 6. punktu,
   tā kā:

               (1)

               ECB Padome sistēmiski nozīmīgu maksājumu sistēmu (SNMS) pārraudzības prasības noteikusi Regulā (ES) Nr. 795/2014 (ECB/2014/28).

               (2)

               Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 795/2014 (ECB/2014/28) 22. panta 2. un 3. punktu kompetentās iestādes par neatbilstību pārraudzības prasībām var noteikt koriģējošus pasākumus.

               (3)

               Tomēr, tā kā Regulā (ES) Nr. 795/2014 (ECB/2014/28) nav noteikti detalizēti noteikumi un procedūras koriģējošu pasākumu piemērošanai, saskaņā ar tās 22. panta 6. punktu šādi noteikumi un procedūras jānosaka šajā lēmumā,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Definīcijas
   Šajā lēmumā:

               1)

               “kompetentā iestāde” ir kompetentā iestāde, kas definēta Regulas (ES) Nr. 795/2014 (ECB/2014/28) 2. panta 5) punktā;

               2)

               “SNMS operators” ir SNMS operators, kas definēts Regulas (ES) Nr. 795/2014 (ECB/2014/28) 2. panta 4) punktā;

               3)

               “koriģējošs pasākums” ir koriģējošs pasākums, kas definēts Regulas (ES) Nr. 795/2014 (ECB/2014/28) 2. panta 44) punktā;

               4)

               “neatbilstība” ir jebkurš Regulas (ES) Nr. 795/2014 (ECB/2014/28) noteikumu pārkāpums;

               5)

               “aizdomas par neatbilstību” ir pamatotas aizdomas, ka SNMS operators nav izpildījis vienu vai vairākas Regulas (ES) Nr. 795/2014 (ECB/2014/28) prasības, kas balstās uz kompetentajai iestādei pieejamo informāciju un dokumentiem (t. sk. SNMS operatora sniegto pašnovērtējumu);

               6)

               “turpināta neatbilstība” ir jebkurš Regulas (ES) Nr. 795/2014 (ECB/2014/28) noteikumu pārkāpums, kas apstiprināts novērtējumā un kuru SNMS operators nav novērsis kompetentās iestādes noteiktajā laikā saskaņā ar rīcības plānu, par kuru notikusi vienošanās ar minēto iestādi;

               7)

               “novērtējuma projekts” ir ziņojums, kuru vēl nav apstiprinājusi kompetentās iestādes lēmējinstance un kurā sniegta provizoriska analīze attiecībā uz SNMS noteikumiem, procedūrām un operācijām, kā arī incidentiem vai jebkuriem citiem jautājumiem, kas tiek uzskatīti par svarīgiem SNMS darbībai, un kurā identificētas aizdomas par neatbilstību Regulas (ES) Nr. 795/2014 (ECB/2014/28) noteiktajām pārraudzības prasībām;

               8)

               “novērtējums” gadījumos, kuros kompetentā iestāde ir Eiropas Centrālā banka (ECB), ir ziņojums, kuru apstiprinājusi ECB Padome, bet gadījumos, kuros kompetentā iestāde ir nacionālā centrālā banka (NCB), novērtējums ir ziņojums, kuru apstiprinājusi šādas NCB attiecīgā lēmējinstance, un kurā noteikts SNMS operatora atbilstības Regulas (ES) Nr. 795/2014 (ECB/2014/28) noteiktajām pārraudzības prasībām līmenis.

         2. pants
   Vispārīgie principi
   1.   Koriģējošus pasākumus SNMS operatoriem nosaka saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 795/2014 (ECB/2014/28) 22. pantu un šajā lēmumā noteikto procedūru.
   2.   Kompetentās iestādes koriģējošo pasākumu noteikšanas procedūru var uzsākt šādos gadījumos:

               a)

               neatbilstība, kas apstiprināta novērtējumā;

               b)

               turpināta neatbilstība, ja koriģējošs pasākums SNMS operatoram nav noteikts jau iepriekš;

               c)

               ja, pamatojoties uz novērtējuma projektu, kompetentajai iestādei ir aizdomas par neatbilstību, kas ir nopietna un prasa tūlītēju rīcību.

         3.   Koriģējošo pasākumu formulējums ir pietiekami konkrēts, lai SNMS operators varētu bez liekas kavēšanās veikt darbības neatbilstības vai tās tās atkārtošanās novēršanai.
   3. pants
   Paziņojums SNMS operatoram
   1.   Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 795/2014 (ECB/2014/28) 22. panta 1. punktu un pamatojoties uz novērtējuma projektu vai novērtējumu, kompetentā iestāde sniedz rakstisku paziņojumu SNMS operatoram, kurā var iekļaut lūgumu sniegt papildu informāciju vai paskaidrojumus.
   2.   Rakstiskajā paziņojumā norāda to, kāda ir neatbilstība vai aizdomas par neatbilstību, kā arī faktus, informāciju, novērtējumus vai juridiskos pamatus, uz kuriem balstās neatbilstības vai aizdomu par neatbilstību konstatācija. Tajā norāda koriģējošos pasākumus, kuru noteikšanu apsver kompetentā iestāde. Tajā tāpat norāda, vai gadījumu uzskata par nopietnu un vai vajadzīga tūlītēja rīcība saskaņā ar 4. panta 2. punktu.
   3.   Turpinātas neatbilstības gadījumos rakstiskajā paziņojumā norāda arī uz progresa neesamību vai nepietiekamo progresu SNMS operatora darbībās, īstenojot rīcības plānu, par kuru panākta vienošanās ar kompetento iestādi.
   4. pants
   Uzklausīšanas posma organizācija
   1.   SNMS operatoram dod iespēju tikt uzklausītam, sniedzot rakstiskus komentārus par rakstiskajā paziņojumā izklāstītajiem faktiem, informāciju, novērtējumiem vai juridiskajiem pamatiem, uz kuriem balstās neatbilstības vai aizdomu par neatbilstību konstatācija, kā arī apsvērtajiem koriģējošajiem pasākumiem, termiņā, kuru nosaka kompetentā iestāde un kurš nav īsāks par 14 kalendāra dienām pēc rakstiskā paziņojuma saņemšanas. SNMS operators var lūgt termiņa pagarināšanu, un kompetentā iestāde ir kompetenta lemt par pagarinājuma piešķiršanu.
   2.   Attiecībā uz neatbilstību, kas tiek uzskatīta par pietiekami nopietnu, lai būtu vajadzīga tūlītēja rīcība saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 795/2014 (ECB/2014/28) 22. panta 3. punktu, SNMS operatoram dod iespēju tikt uzklausītam un sniegt paskaidrojumus termiņā, kuru nosaka kompetentā iestāde un kurš parasti nav garāks par trīs darbdienām pēc rakstiskā paziņojuma saņemšanas.
   3.   SNMS operators attiecībā uz neatbilstību vai aizdomām par neatbilstību var lūgt kompetentajai iestādei sniegt paskaidrojumu vai dokumentus. Kompetentās iestādes attiecīgos paskaidrojumus vai dokumentus SNMS operatoriem cenšas sniegt savlaicīgi.
   4.   Ja kompetentā iestāde to uzskata par pienācīgu vai pēc SNMS operatora lūguma, SNMS operatoram var tikt dota iespēja sanāksmē sniegt komentārus par faktiem, informāciju, novērtējumiem vai juridiskajiem pamatiem, uz kuriem balstās neatbilstības vai aizdomu par neatbilstību konstatācija. SNMS operatoram sanāksmē atbalstu var sniegt trešās personas, t.sk. ārējs juridiskais padomdevējs.
   5.   Kompetentā iestāde sagatavo jebkuras sanāksmes ar SNMS operatoru rakstisku protokolu. Pēc tam, kad SNMS operatoram nodrošināts pietiekams laiks protokola izskatīšanai un par vajadzīgām uzskatīto piezīmju vai izmaiņu iekļaušanai, SNMS operators paraksta protokolu, un kompetentā iestāde izsniedz SNMS operatoram protokola kopiju.
   6.   SNMS operators komentārus, dokumentus, paskaidrojumus un citu informāciju kompetentajai iestādei sniedz SNMS operatora izvēlētā Eiropas Savienības valodā, ja vien ar kompetento iestādi nav panākta iepriekšēja vienošanās par citu saziņas valodu.
   5. pants
   Piekļuve lietas dokumentiem
   1.   Pēc tam, kad ierosināta koriģējošu pasākumu noteikšanas procedūra, SNMS operatoram ir tiesības piekļūt kompetentās iestādes lietas dokumentiem, ņemot vērā to fizisko vai juridisko personu likumiskās intereses, kuras nav pats SNMS operators. Tiesības piekļūt lietas dokumentiem neattiecas uz konfidenciālu informāciju.
   2.   SNMS operatori bez liekas kavēšanās nosūta kompetentejai iestādei jebkuru lūgumu saistībā ar piekļuvi lietas dokumentiem.
   3.   Lietas dokumenti ir jebkuri dokumenti, kurus kompetentā iestāde ieguvusi, sagatavojusi vai savākusi koriģējošu pasākumu noteikšanas procedūras laikā.
   4.   Šī panta nolūkiem konfidenciāla informācija var ietvert kompetentās iestādes iekšējos dokumentus un korespondenci starp kompetento iestādi un personām, kas saistītas ar novērtējuma sagatavošanu.
   6. pants
   Koriģējošu pasākumu noteikšana
   1.   Kompetentā iestāde var noteikt koriģējošus pasākumus SNMS operatoram saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 795/2014 (ECB/2014/28) 22. panta 2. un 3. punktu pēc tam, kad ņemta vērā SNMS operatora sniegtā informācija. Šaubu novēršanai gadījumos, kuros koriģējošu pasākumu noteikšanas procedūra ierosināta, pamatojoties uz aizdomām par neatbilstību, koriģējošo pasākumu nosaka tikai pēc tam, kad kompetentās iestādes attiecīgā lēmējinstance apstiprinājusi ziņojumu, kurā identificēta neatbilstība.
   2.   Ja kompetentā iestāde ir ECB, lēmumu par koriģējošu pasākumu noteikšanu apstiprina ECB Padome. Lēmumā norāda termiņu, kurā SNMS operatoram jāīsteno koriģējošie pasākumi.
   3.   Ja kompetentā iestāde ir NCB, lēmumu par koriģējošu pasākumu noteikšanu apstiprina NCB lēmējinstance. Lēmumā norāda termiņu, kurā SNMS operatoram jāstenot koriģējošie pasākumi. NCB bez liekas kavēšanās lēmuma kopiju informācijas nolūkā iesniedz ECB Padomei.
   7. pants
   Termiņi
   Kompetentās iestādes tiesības noteikt koriģējošus pasākumus attiecībā uz novērtējumā apstiprinātu neatbilstību izbeidzas divus gadus pēc novērtējuma pabeigšanas.
   8. pants
   Lēmuma par koriģējošu pasākumu noteikšanu paziņošana
   Kompetentā iestāde par jebkuru lēmumu noteikt koriģējošus pasākumus SNMS operatoram rakstiski, t.sk. elektroniski, paziņo septiņu dienu laikā pēc lēmuma pieņemšanas.
   9. pants
   Koriģējošu pasākumu neīstenošana
   SNMS operatora norādītājā termiņā neīstenotus koriģējošus pasākumus var uzskatīt par atsevišķu pamatu ECB sankcijas noteikšanai, ja par to pašu pārkāpumu sankcija jau nav noteikta.
   10. pants
   Stāšanās spēkā
   Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Frankfurtē pie Mainas, 2017. gada 3. novembrī

            ECB prezidents

         Mario DRAGHI

      (1)  OV L 217, 23.7.2014., 16. lpp.


title: EBTA Uzraudzības iestādes Lēmums Nr. 35/17/COL (2017. gada 9. februāris), ar ko Norvēģijai piešķir atkāpi attiecībā uz Ladehammerenes komunālo notekūdeņu attīrīšanas iekārtām Trondheimas aglomerācijā un ar ko atceļ Lēmumu Nr. 725/07/COL [2017/2099]

text:
                  16.11.2017

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 299/38

            EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDES LĒMUMS
      Nr. 35/17/COL
      (2017. gada 9. februāris),
      ar ko Norvēģijai piešķir atkāpi attiecībā uz Ladehammerenes komunālo notekūdeņu attīrīšanas iekārtām Trondheimas aglomerācijā un ar ko atceļ Lēmumu Nr. 725/07/COL [2017/2099]
      EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDE,

         ņemot vērā EEZ līguma XX pielikuma 13. punktā minēto aktu,

            Padomes 1991. gada 21. maija Direktīva 91/271/EEK par komunālo notekūdeņu attīrīšanu
             (1),
         kas pielāgots EEZ līguma noteikumiem ar 1. protokolu un jo īpaši ar tā 8. panta 5. punktu,

      ņemot vērā EBTA Uzraudzības iestādes (“Iestāde”) Lēmumu Nr. 725/07/COL piešķirt atkāpi saskaņā ar Direktīvas 91/271/EEK 8. panta 5. punktu Høvringen komunālo notekūdeņu attīrīšanai (dokuments Nr. 452420),
      tā kā:

                  (1)

                  Direktīvas 91/271/EEK 8. panta 5. punkts paredz, ka izņēmuma gadījumos, ja var pierādīt, ka progresīvāka attīrīšana nedos nekādu labumu videi, notekūdeņu izplūdes no aglomerācijām, kuru cilvēku ekvivalents pārsniedz 150 000, mazāk jutīgās zonās var pakļaut attīrīšanai, kas pakļauta mazāk stingrām prasībām, kas noteiktas minētā akta 6. panta 2. punktā.

                  (2)

                  Šādos apstākļos EBTA valstīm ir jāiesniedz Iestādei dokumentācija, lai pierādītu, ka izplūdes saņem vismaz sākotnējo attīrīšanu un ka tās neietekmēs vidi nelabvēlīgi.

                  (3)

                  Norvēģija ir identificējusi tās piekrastes zonu no Lindesnes līdz Norvēģijas un Krievijas robežai kā “mazāk jutīgu zonu” saskaņā ar Direktīvas 91/271/EEK 6. pantu.

                  (4)

                  Saskaņā ar Lēmumu Nr. 725/07/COL 2007. gada 19. decembrī Iestāde pieņēma Norvēģijas pieprasījumu saskaņā ar Direktīvas 91/271/EEK 8. panta 5. punktu, paredzēt mazāk stingru notekūdeņu attīrīšanu nekā to, kas noteikta Direktīvas 91/271/EEK 4. pantā, attiecībā uz Høvringen notekūdeņu attīrīšanas iekārtām, ievērojot šajā lēmumā izklāstītos nosacījumus,

                  (5)

                  Tronheimas pašvaldības vārdā Trondheimas pilsētas dome 2010. gada 20. februārī pieņēma lēmumu pieteikties atkāpei saskaņā ar Direktīvas 91/271/EEK 8. panta 5. punktu attiecībā uz Ladehammerenes notekūdeņu attīrīšanas iekārtām un saskaņotām attīrīšanas prasībām gan Høvringen, gan Ladehammerenes notekūdeņu attīrīšanas iekārtām, kas definētas kā attīrīšana, samazinot kopējo suspendēto daļiņu daudzumu ienākošajos notekūdeņos vismaz par 70 % vai alternatīvi – maksimālo suspendēto daļiņu koncentrāciju 60 mg/l, vienlaikus samazinot bioķīmisko skābekļa patēriņu par vismaz 20 %.

                  (6)

                  2012. gada 9. februārī Iestāde tikās ar Vides ministrijas un Tronheimas pašvaldības pārstāvjiem. Šajā sanāksmē tika apspriesta Høvringen notekūdeņu attīrīšanas iekārtas atkāpes noteikumu pārskatīšana kopā ar lūgumu piešķirt atkāpi saskaņā ar Direktīvas 91/271/EEK 8. panta 5. punktu par komunālo notekūdeņu novadīšanu no Ladehammerenes notekūdeņu attīrīšanas iekārtām Trondheimas aglomerācijā uz Trondheimas fjordu.

                  (7)

                  Ar 2012. gada 25. jūnija vēstuli (dokuments Nr. 638245) Iestāde nosūtīja pieprasījumu Norvēģijai, lūdzot sniegt sīkāku informāciju, abu atkāpes pieprasījumu pamatošanai, lai varētu izskatīt pieteikumus.

                  (8)

                  Norvēģija 2012. gada 9. novembrī (dokuments Nr. 653035) atbildēja uz šo pieprasījumu, iesniedzot dažādus dokumentus, lai pamatotu savu pieteikumu.

                  (9)

                  Pēc Iestādes pieprasījuma Norvēģija 2014. gada 28. janvārī (dokuments Nr. 697161), 2014. gada 29. janvārī (dokuments Nr. 697372), 2014. gada 29. oktobrī (dokuments Nr. 728105), 2015. gada 12. janvārī (dokuments Nr. 734689), 2015. gada 16. janvārī (dokuments Nr. 741891), 2016. gada 8. aprīlī (dokuments Nr. 799935) un 2016. gada 9. septembrī (dokuments Nr. 818158) iesniedza papildu informāciju pieteikuma pamatojumam.

                  (10)

                  Direktīvā 91/271/EEK noteiktās prasības par notekūdeņu novadīšanu no attīrīšanas iekārtām koncentrējas uz skābekļa patēriņu, ko izraisa no zemes vai bioloģiskās ražošanas nākušo ūdenī izšķīdušo vai šķīstošo vielu samazinājums.

                  (11)

                  Trondheimas fjordam ir liela kapacitāte organisko vielu sadalīšanā, ņemot vērā tā ūdens dziļumu, ūdens daudzumu un efektīvo ūdens apmaiņu ar dziļo okeāna platību ārpus fjorda grīvas, kas nodrošina regulāru ar skābekli bagātā Atlantijas okeāna ūdens piegādi no Norvēģijas jūras.

                  (12)

                  Tondheimas notekūdeņu savākšanas sistēma ir sadalīta divos atkritumu apsaimniekošanas rajonos, Høvringen un Lade, kas abi kopā uzņem aptuveni 99 % no pilsētas notekūdeņiem. Izmantojot šo hidrodinamisko režīmu, notekūdeņu izplūde no abām notekūdeņu attīrīšanas iekārtām tiek veidota ar difuzoru sistēmu novadīšanai dziļi ūdenī, kas paredz drošu atšķaidīto notekūdeņu iepludināšanu zem virsmas slāņa, novēršot eitrofikācijas procesus virsmas slānī un dziļūdens masās un nogulumos.

                  (13)

                  Attīrītie notekūdeņi no Høvringen notekūdeņu attīrīšanas iekārtām tiek novadīti Trondheimas līča rietumu daļā, bet attīrītie notekūdeņi no Ladehammerenes notekūdeņu attīrīšanas iekārtām tiek novadīti Trondheimas līča austrumu daļā.

                  (14)

                  Iestādes veiktais novērtējums parāda, ka, ņemot vērā izplūdes cauruļu konstrukciju un veikto monitoringu, ne Høvringen, ne Ladehammerenes notekūdeņu attīrīšanas iekārtu izplūdes, šķiet, nesasniedz vai neietekmē Trondheimas līča bioloģiski produktīvo virsmas slāni.

                  (15)

                  Turklāt veikto ūdens kvalitātes pētījumu rezultāti ir parādījuši, ka galīgā apstrādāto kaitīgo notekūdeņu novadīšana no Høvringen un no Ladehammerenes notekūdeņu attīrīšanas iekārtām neietekmē Tondheimas līča ūdens kvalitāti. Nav pierādījumu, ka Trondheimas līča ūdeņi cieš no eitrofikācijas, un nav pierādījumu, ka galīgā apstrādāto kaitīgo notekūdeņu novadīšana no jebkuras no abām notekūdeņu attīrīšanas iekārtām ietekmē mīkstās grunts faunu.

                  (16)

                  Iestādes veiktais tehniskais novērtējums liecina, ka grunts nogulu pētījumu rezultāti, kuros ir konstatēti smagie metāli un organiskie piesārņotāji, šķiet, nav saistīti ar galīgo attīrīto notekūdeņu izplūdi no Høvringen vai Ladehammerenes notekūdeņu attīrīšanas iekārtām.

                  (17)

                  Neskatoties uz to, izplūdes no notekūdeņu attīrīšanas iekārtām satur smagos metālus un organiskos mikropiesārņotājus, kas izšķīdināti ūdenī vai ir saistīti ar daļiņām notekūdeņos, un ķīmiskas un/vai bioloģiskas attīrīšanas piemērošana zināmā mērā samazinātu smago metālu un organisko mikropiesārņotāju izplūdi.

                  (18)

                  Iestāde uzskata, ka saskaņā ar Trondheimas pilsētas domes 2010. gada 20. februāra lēmumu atbilstoša komunālo notekūdeņu attīrīšana jābūt attīrīšanai, ar kuru samazina kopējo suspendēto daļiņu daudzumu ienākošajos notekūdeņos vismaz par 70 % vai alternatīvi – maksimālo suspendēto daļiņu koncentrācija 60 mg/l, vienlaikus samazinot bioķīmisko skābekļa patēriņu vismaz par 20 %.

                  (19)

                  Iestādes pasūtītajā vispārējā tehniskajā novērtējumā secināts, ka attīrītie notekūdeņi gan no Høvringen, gan Ladehammerenes notekūdeņu attīrīšanas iekārtām neuzrādīja nekādu izmērāmu ietekmi uz vidi. Vides modelēšana un sekundārās attīrīšanas ietekmes modelēšana abās notekūdeņu attīrīšanas iekārtās salīdzinājumā ar primāro attīrīšanu nav pierādījusi, ka uzlabotāka attīrīšana radīs jebkādu jūtamu ieguvumu videi.

                  (20)

                  Savā 2007. gada 19. decembra lēmumā, ar ko Høvringen notekūdeņu attīrīšanas iekārtām piešķir 8. panta 5. punktā minēto atkāpi, Iestāde noteica, ka ķīmiskās un/vai bioloģiskas attīrīšanas piemērošana Høvringen notekūdeņu attīrīšanas iekārtās zināmā mērā samazinās smago metālu un organisko mikropiesārņotāju izplūdes. Viens no šī lēmuma nosacījumiem bija tāds, ka komunālo notekūdeņu attīrīšanai iekārtā jānodrošina kopējo suspendēto daļiņu daudzuma samazinājums ienākošajos notekūdeņos par vismaz 80 % pirms to izplūdes un ka minimālajam bioķīmiskā skābekļa patēriņa samazinājumam (2) jābūt vismaz 20 %.

                  (21)

                  Analizējot rezultātus attiecībā uz Høvringen notekūdeņu attīrīšanas iekārtām, Iestāde uzskatīja, ka tie nav pietiekami, lai nodrošinātu atbilstību nosacījumiem, kas pievienoti 2007. gada atkāpes lēmumam. Tādējādi Iestāde secina, ka nosacījumi, kas izklāstīti tās sākotnējā lēmumā (2007. gada 19. decembris) par atkāpes piešķiršanu, nav izpildīti. Šī iemesla dēļ Iestāde uzskata, ka lēmumu par atkāpes piešķiršanu attiecībā uz Høvringen notekūdeņu attīrīšanas iekārtām ir jāatsauc.

                  (22)

                  Saskaņā ar procedūru, kas noteikta Direktīvas 91/271/EEK 18. panta 2. punktā un kas turpmāk noteikta EBTA valstu Pastāvīgās komitejas 2012. gada 26. oktobra Lēmumos Nr. 3/2012/SC un 4/2012/SC, Iestāde savā 2016. gada 8. decembra vēstulē iesniedza EBTA Vides komitejai šā lēmuma projektu. Saskaņā ar Komitejas reglamentu lēmuma projektu uzskatīja par apstiprinātu 2017. gada 26. janvārī.

                  (23)

                  Kolēģijas loceklis, kas ir atbildīgs par vides jautājumiem, ir pilnvarots (3) Iestādes vārdā un tās pakļautībā pieņemt pasākumus, ja pieņemamo pasākumu projekts, kā tas ir šajā gadījumā, saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi EBTA Vides komiteja, kas palīdz Iestādei.

            IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

                  1.

                  Norvēģijas pieprasījums saskaņā ar EEZ līguma XX pielikuma 13. punktā minētā akta 8. panta 5. punktu (Padomes 1991. gada 21. maija Direktīva 91/271/EEK par komunālo notekūdeņu attīrīšanu) ar lūgumu ļaut Lendehammerenes notekūdeņu attīrīšanas iekārtās Trondheimas aglomerācijā veikt mazāk stingru notekūdeņu attīrīšanu, nekā noteikts šā akta 4. pantā, tiek pieņemts saskaņā ar 2.–7. punktā izklāstītajiem nosacījumiem.

                  2.

                  Komunālie notekūdeņi no Ladehammerenes notekūdeņu attīrīšanas iekārtām Trondheimas aglomerācijā, pirms novadīšanas saņemošajos ūdeņos, tiek pakļauti attīrīšanai, kas izklāstīta šī lēmuma pielikumā, ne vēlāk kā līdz 2017. gada 31. decembrim.

                  3.

                  Stratēģija, kā samazināt smago metālu un piesārņojošo mikroorganismu slodzi notekūdeņu sistēmā un kā novērst turpmāku komunālo notekūdeņu piesārņošanu ar smagajiem metāliem un mikropiesārņotājiem, izstrādā līdz 2017. gada 30. jūnijam. Plāns, kuru pārrauga Norvēģijas kompetentā iestāde, iekļauj pienākumu:

                              —

                              veikt apsekojumus un uzraudzību, lai identificētu iespējamos piesārņojuma avotus un vietējos piesārņotājus,

                              —

                              izstrādāt rīcības plānus, lai pārtrauktu piesārņojumu no piesārņojuma avotiem un vietējiem piesārņotājiem,

                              —

                              piemērot pretpasākumus pret identificētajiem piesārņotājiem un likvidēt vides piesārņotāju avotu.

                  4.

                  Ar šo atceļ Iestādes 2007. gada 19. decembra Lēmumu (725/07/COL) pieņemt Norvēģijas lūgumu piešķirt atkāpi saskaņā ar Direktīvas 91/271/EEK 8. panta 5. punktu.

                  5.

                  Rīkojoties saskaņā ar akta 15. panta 3. punktu, Norvēģijas kompetentā iestāde uzrauga un veic visus citus attiecīgus pētījumus, lai pārliecinātos, ka novadīšana nelabvēlīgi neietekmē vidi.

                  6.

                  Reizi divos gados, sākot no 2018. gada 31. janvāra, Norvēģijas valdība iesniedz Iestādei ziņojumu, kurā ietverti iepriekšējā periodā veiktās uzraudzības rezultāti saskaņā ar iepriekšminētā 3. un 4. punkta noteikumiem, jo īpaši attiecībā uz pasākumiem, kas veikti, lai novērstu smago metālu un mikropiesārņotāju piesārņojumu notekūdeņu savākšanas sistēmā. Ziņojumā iekļauj arī paskaidrojumus par jebkuru neatbilstību šā lēmuma prasībām.

                  7.

                  Pēc katra 6. punktā minētā pārskata perioda vai ikreiz, kad notiek attīstība, Iestāde atkārtoti izvērtē situāciju un, ja nepieciešams, iesniedz EBTA Vides komitejai priekšlikumu par jaunu lēmumu, kas palīdz Iestādei.

                  8.

                  Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un EEZ papildinājumā.

                  9.

                  Lēmums stājas spēkā pēc paziņošanas Norvēģijai.

                  10.

                  Autentisks ir šā lēmuma teksts angļu valodā.

                  11.

                  Šis lēmums ir adresēts Norvēģijai.

         Briselē, 2017. gada 9. februārī

               EBTA Uzraudzības iestādes vārdā –

               Kolēģijas locekle

            Helga JÓNSDÓTTIR

               direktors

            Carsten ZATSCHLER

         (1)  OV L 135, 30.5.1991., 40. lpp.

         (2)  BSP5 pie 20 °C.

         (3)  1994. gada 23. septembra Lēmums Nr. 17/94/COL (dokuments Nr. 624326).

         PIELIKUMS

            Prasības novadīšanai no Ladehammerenes komunālo notekūdeņu attīrīšanas iekārtām Trondheimas aglomerācijā

                     Parametrs

                     1. variants

                     2. variants

                     Minimālais samazinājuma procents (*1)

                     Minimālais samazinājuma procents (*1)

                     Maksimālā kaitīgo notekūdeņu koncentrācija (mg/l)

                     Bioķīmiskais skābekļa patēriņš (BSD 5 pie 20 °C) bez nitrifikācijas

                     N/P

                     20

                     N/P

                     Kopējais suspendēto daļiņu daudzums

                     70

                     N/P

                     60

            (*1)  Samazinājums attiecībā uz neapstrādātas (neattīrītas) ieplūstošās vielas koncentrāciju.


title: Politikas un drošības komitejas Lēmums (KĀDP) 2017/2106 (2017. gada 10. novembris), ar ko pagarina pilnvaru termiņu Eiropas Savienības padomdevējas misijas civilās drošības sektora reformai Ukrainā (EUAM Ukraine) misijas vadītājam (EUAM Ukraine/2/2017)

text:
               18.11.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 303/10

         POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJAS LĒMUMS (KĀDP) 2017/2106
   (2017. gada 10. novembris),
   ar ko pagarina pilnvaru termiņu Eiropas Savienības padomdevējas misijas civilās drošības sektora reformai Ukrainā (EUAM Ukraine) misijas vadītājam (EUAM Ukraine/2/2017)
   POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 38. panta trešo daļu,
   ņemot vērā Padomes Lēmumu 2014/486/KĀDP (2014. gada 22. jūlijs) par Eiropas Savienības padomdevēju misiju civilās drošības sektora reformai Ukrainā (EUAM Ukraine) (1) un jo īpaši tā 7. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Ievērojot Lēmumu 2014/486/KĀDP, Politikas un drošības komiteja (PDK) saskaņā ar Līguma 38. pantu ir pilnvarota pieņemt attiecīgus lēmumus, lai īstenotu EUAM Ukraine politisko kontroli un stratēģisko vadību, tostarp lēmumu iecelt misijas vadītāju.

               (2)

               2016. gada 7. janvārī PDK pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2016/49 (2), ar kuru par EUAM Ukraine misijas vadītāju uz laikposmu no 2016. gada 1. februāra līdz 2017. gada 31. janvārim iecēla Kęstutis LANČINSKAS kungu.

               (3)

               2017. gada 10. janvārī PDK pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2017/113 (3), ar kuru EUAM Ukraine misijas vadītāja Kęstutis LANČINSKAS kunga pilnvaru termiņu pagarina uz laikposmu no 2017. gada 1. februāra līdz 2017. gada 30. novembrim.

               (4)

               Savienības Augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos ir ierosinājusi EUAM Ukraine misijas vadītāja Kęstutis LANČINSKAS kunga pilnvaru termiņa pagarinājumu uz laikposmu no 2017. gada 1. decembra līdz 2018. gada 30. novembrim,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo EUAM Ukraine misijas vadītāja Kęstutis LANČINSKAS kunga pilnvaru termiņš tiek pagarināts līdz 2018. gada 30. novembrim.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2017. gada 10. novembrī

            Politikas un drošības komitejas vārdā –

            priekšsēdētājs

         W. STEVENS

      (1)  OV L 217, 23.7.2014., 42. lpp.

      (2)  Politikas un drošības komitejas Lēmums (KĀDP) 2016/49 (2016. gada 7. janvāris) par Eiropas Savienības padomdevējas misijas civilās drošības sektora reformai Ukrainā (EUAM Ukraine) misijas vadītāja iecelšanu (EUAM UKRAINE/1/2016) (OV L 12, 19.1.2016., 47. lpp.).

      (3)  Politikas un drošības komitejas Lēmums (KĀDP) 2017/113 (2017. gada 10. janvāris), ar ko pagarina pilnvaru termiņu Eiropas Savienības padomdevējas misijas civilās drošības sektora reformai Ukrainā (EUAM Ukraine) misijas vadītājam (EUAM UKRAINE/1/2017) (OV L 18, 24.1.2017., 48. lpp.).


title: Padomes Lēmums (ES) 2017/2104 (2017. gada 6. novembris) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem ANO Eiropas Ekonomikas komisijas Lauksaimniecības produktu kvalitātes standartu darba grupā (ANO EEK 7. darba grupā) attiecībā uz augļu un dārzeņu kvalitātes standartu priekšlikumiem

text:
               18.11.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 303/1

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2017/2104
   (2017. gada 6. novembris)
   par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem ANO Eiropas Ekonomikas komisijas Lauksaimniecības produktu kvalitātes standartu darba grupā (ANO EEK 7. darba grupā) attiecībā uz augļu un dārzeņu kvalitātes standartu priekšlikumiem
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. pantu saistībā ar tā 218. panta 9. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               ANO Eiropas Ekonomikas komisijas Lauksaimniecības produktu kvalitātes standartu darba grupa (ANO EEK 7. darba grupa) pārbauda un pieņem priekšlikumus, ar kuriem ievieš jaunus ANO EEK kvalitātes standartus attiecībā uz augļiem un dārzeņiem vai groza spēkā esošos standartus. Minētos priekšlikumus sagatavo ANO EEK specializētās standartizācijas nodaļas. ANO EEK 7. darba grupa priekšlikumus pieņem, ja tiem piekrīt visi locekļi, kas piedalās.

               (2)

               ANO EEK kvalitātes standarti attiecībā uz augļiem un dārzeņiem palīdz nodrošināt šādu standartu saskaņošanu starptautiskā mērogā un izveido regulējumu, kas nodrošina godīgu konkurenci augļu un dārzeņu tirdzniecībā.

               (3)

               Savienība ANO EEK 7. darba grupā un specializētajās standartizācijas nodaļās piedalās kā novērotāja. Dalībvalstis ir ANO EEK locekles un piedalās ANO EEK 7. darba grupā un specializēto standartizācijas nodaļu darbā. Tāpēc dalībvalstis ir tiesīgas piedalīties lemšanā par ANO EEK kvalitātes standartu attiecībā uz augļiem un dārzeņiem pieņemšanu.

               (4)

               Ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 (1) 75. panta 1. punktu un 76. panta 1. punktu, augļu un dārzeņu nozares produktus, kurus paredzēts pārdot patērētājiem svaigus, var tirgot tikai tad, ja tie atbilst piemērojamiem tirdzniecības standartiem, ir veseli, tīri un tirdzniecībai atbilstīgā kvalitātē un ja ir norādīta izcelsmes valsts.

               (5)

               Ievērojot Regulas (ES) Nr. 1308/2013 75. panta 2. punktu, Komisija ir pilnvarota tirdzniecības standartus augļu un dārzeņu nozarē noteikt ar deleģētu aktu. Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011 (2) ir noteikti konkrētu augļu un dārzeņu produktu specifiskie tirdzniecības standarti. Minēto specifisko tirdzniecības standartu pamatā ir minētajiem produktiem pieņemtie ANO EEK kvalitātes standarti.

               (6)

               Ievērojot Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 3. panta 1. punktu, augļiem un dārzeņiem, kuriem nav noteikts specifisks tirdzniecības standarts, jāatbilst vispārīgajam tirdzniecības standartam, kas izklāstīts minētās Īstenošanas regulas I pielikuma A daļā. Produktus, kas atbilst kādam spēkā esošam ANO EEK pieņemtam tirdzniecības standartam, uzskata par atbilstīgiem minētajam vispārīgajam tirdzniecības standartam.

               (7)

               Tā kā ANO EEK kvalitātes standarti attiecībā uz augļiem un dārzeņiem ietekmē Savienības tiesību aktus, ir nepieciešams noteikt nostāju, kas attiecībā uz minētajiem kvalitātes standartiem Savienības vārdā ir jāieņem ANO EEK 7. darba grupā.

               (8)

               Specializētās svaigu augļu un dārzeņu standartizācijas nodaļas un specializētās sausu un kaltētu produktu standartizācijas nodaļas sagatavotos priekšlikumus par kvalitātes standartiem plaši apspriež augļu un dārzeņu nozares zinātniskie un tehniskie eksperti. Dalībvalstīm minētie priekšlikumi tāpēc Savienības vārdā būtu jāatbalsta, ja vien tie ir Savienības interesēs un nav pretrunā Savienības tiesību aktiem, jo īpaši Regulai (ES) Nr. 1308/2013.

               (9)

               Ņemot vērā svaigu augļu un dārzeņu kvalitātes standartu mainīgo un tehnisko raksturu un no tā izrietošo nepieciešamību Savienības nostājā ņemt vērā minētās jaunākās izmaiņas, kā arī citas iespējamās Savienības bažas, Savienības nostājas ikgadējās precizēšanas vajadzībām būtu jāievieš procedūras saskaņā ar Savienības iestāžu lojālas sadarbības principu, kas noteikts Līguma par Eiropas Savienību 13. panta 2. punktā.

               (10)

               Lai nodrošinātu nepieciešamo elastīgumu diskusijās un ANO EEK 7. darba grupas sanāksmes laikā, dalībvalstīm, apspriežoties ar Komisiju, vajadzētu būt tiesīgām pieņemt izmaiņas priekšlikumos par kvalitātes standartiem attiecībā uz augļiem un dārzeņiem ar noteikumu, ka izmaiņas nemaina minēto priekšlikumu būtību.

               (11)

               Šajā lēmumā noteiktā nostāja būtu jāpārskata vēlākais līdz ANO EEK 7. darba grupas gadskārtējai sanāksmei 2020. gadā.

               (12)

               Tā kā Savienībai ANO EEK 7. darba grupā un specializētajās standartizācijas nodaļās ir tikai novērotājas statuss, dalībvalstīm, kuras piedalās ANO EEK 7. darba grupā, ir jāpauž Savienības nostāja, kopīgi rīkojoties Savienības interesēs,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Nostāja, kas Savienības vārdā ir jāieņem ANO EEK 7. darba grupas gadskārtējās sanāksmēs, kad ANO EEK 7. darba grupa tiek aicināta noteikt jaunus ANO EEK augļu un dārzeņu kvalitātes standartus vai grozīt spēkā esošos ANO EEK augļu un dārzeņu kvalitātes standartus, ir izklāstīta I pielikumā.
   2. pants
   Savienības nostājas, kas jāieņem ANO EEK 7. darba grupas gadskārtējās sanāksmēs, ikgadējā precizēšana notiek saskaņā ar II pielikumu.
   3. pants
   Šo lēmumu un tā pielikumus Padome pēc Komisijas priekšlikuma izvērtē un vajadzības gadījumā pārskata vēlākais līdz ANO EEK 7. darba grupas gadskārtējai sanāksmei 2020. gadā.
   4. pants
   Šā lēmuma 1. pantā minēto nostāju pauž dalībvalstis, kuras piedalās ANO EEK 7. darba grupā, kopīgi rīkojoties Savienības interesēs.
   5. pants
   Dalībvalstis, kuras piedalās ANO EEK 7. darba grupā, kopīgi rīkojoties Savienības interesēs un apspriežoties ar Komisiju, ANO EEK 7. darba grupā var piekrist nelielām izmaiņām augļu un dārzeņu kvalitātes standartu priekšlikumos, kuras nemaina minēto priekšlikumu būtību.
   6. pants
   Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2017. gada 6. novembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         T. TAMM

      (1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1308/2013 (2013. gada 17. decembris), ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.).

      (2)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 543/2011 (2011. gada 7. jūnijs), ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.).

      I PIELIKUMS

         SAVIENĪBAS NOSTĀJA ANO EEK 7. DARBA GRUPAS GADSKĀRTĒJĀ SANĀKSMĒ

      Dalībvalstis, kuras piedalās ANO EEK 7. darba grupā, kopīgi rīkojoties Savienības interesēs, apstiprina specializētās svaigu augļu un dārzeņu standartizācijas nodaļas un specializētās sausu un kaltētu produktu standartizācijas nodaļas sagatavotos priekšlikumus jaunu ANO EEK augļu un dārzeņu kvalitātes standartu noteikšanai vai spēkā esošo ANO EEK augļu un dārzeņu kvalitātes standartu grozīšanai ar noteikumu, ka:

                  a)

                  jaunie augļu un dārzeņu kvalitātes standarti vai grozījumi spēkā esošajos augļu un dārzeņu kvalitātes standartos ir Savienības interesēs un palīdz sasniegt Savienības lauksaimniecības politikas satvarā izvirzītos mērķus; un

                  b)

                  jaunie augļu un dārzeņu kvalitātes standarti vai grozījumi spēkā esošajos augļu un dārzeņu kvalitātes standartos nav pretrunā Savienības tiesību aktiem, jo īpaši Regulai (ES) Nr. 1308/2013, neskarot Komisijas tiesības pielāgot Savienības noteikumus ar deleģētu aktu, jo īpaši attiecībā uz augļu un dārzeņu tirdzniecības standartiem, kā noteikts minētās regulas 75. pantā.

      II PIELIKUMS

         SAVIENĪBAS NOSTĀJAS, KAS JĀIEŅEM ANO EEK 7. DARBA GRUPAS GADSKĀRTĒJĀ SANĀKSMĒ, IKGADĒJĀ PRECIZĒŠANA

                  1.

                  Pirms katras ANO EEK 7. darba grupas gadskārtējās sanāksmes Komisija iesniedz Padomei vai tās darba sagatavošanas struktūrām rakstisku sagatavošanas dokumentu, kurā aprakstīti ierosinātie Savienības nostājas precizējumi, lai apspriestu un apstiprinātu nostāju, kas jāpauž Savienības vārdā. Minētais dokuments ir jāiesniedz jau laikus pirms ANO EEK 7. darba grupas sanāksmes, uz kuru tas attiecas.

                  2.

                  Gatavojot šā pielikuma 1. punktā minēto rakstisko dokumentu, Komisija izvērtē, vai ierosinātie kvalitātes standarti atbilst I pielikumā paredzētajiem nosacījumiem, tostarp – vai tie izraisa Savienībai jebkādas īpašas bažas.

                  3.

                  Ja pēc 2. punktā minētā Komisijas izvērtējuma apspriedēs Padomē vai tās darba sagatavošanas struktūrās tiek secināts, ka specializētās svaigu augļu un dārzeņu standartizācijas nodaļas vai specializētās sausu un kaltētu produktu standartizācijas nodaļas sagatavots priekšlikums izraisa Savienībai īpašas bažas, kuras nav tikušas apspriestas kādā no specializētajām standartizācijas nodaļām, dalībvalstis, kuras piedalās ANO EEK 7. darba grupā, kopīgi rīkojoties Savienības interesēs, pieprasa lemšanu par minēto priekšlikumu atlikt, līdz minētais jautājums būs pienācīgi apspriests specializētajā standartizācijas nodaļā.

                  4.

                  Ja gaidāms, ka specializētās svaigu augļu un dārzeņu standartizācijas nodaļas vai specializētās sausu un kaltētu produktu standartizācijas nodaļas sagatavoto priekšlikumu ietekmēs jauna zinātniska vai tehniska informācija, kas tapusi zināma pēc apspriedēm Padomē vai tās darba sagatavošanas struktūrās, taču pirms ANO EEK 7. darba grupas sanāksmes vai tās laikā, dalībvalstis, kuras piedalās ANO EEK 7. darba grupā, kopīgi rīkojoties Savienības interesēs, pieprasa lemšanu par minēto priekšlikumu ANO EEK 7. darba grupā atlikt līdz brīdim, kad minētais priekšlikums būs apspriests specializētajās standartizācijas nodaļās, ņemot vērā minēto jauno zinātnisko vai tehnisko informāciju.

                  5.

                  Ja Padomes vai tās darba sagatavošanas struktūras sanāksmē dalībvalstis, kuru skaits ir pietiekams, lai saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 238. panta 3. punkta a) apakšpunkta otro daļu veidotu bloķējošo mazākumu, iebilst pret jauna ANO EEK augļu un dārzeņu kvalitātes standarta priekšlikumu vai pret grozījumiem spēkā esošajos ANO EEK augļu un dārzeņu kvalitātes standartos, tad dalībvalstis, kuras piedalās ANO EEK 7. darba grupā, pieprasa atlikt lēmuma pieņemšanu par minēto standarta priekšlikumu un turpināt apspriešanu specializētajā svaigu augļu un dārzeņu standartizācijas nodaļā vai specializētajā sausu un kaltētu produktu standartizācijas nodaļā, vai šim nolūkam izveidotā ANO EEK darba grupā.

                  6.

                  Vajadzības gadījumā var noturēt turpmākas sanāksmes Padomē vai tās darba sagatavošanas struktūrās un tostarp uz vietas, lai ņemtu vērā visas jaunākās norises, kas var rasties pēc apspriedes Padomē vai tās darba sagatavošanas struktūrās un līdz ANO EEK 7. darba grupas sanāksmei vai tās laikā un kas nav minētas šā lēmuma 5. pantā.

                  7.

                  Ja minētajās sanāksmēs, tostarp sanāksmēs uz vietas, un attiecībā uz šā pielikuma 3., 4. un 6. punktu nav iespējams panākt vienošanos par ierosināto Savienības nostājas precizējumu, jautājumu nodod Padomei vai tās darba sagatavošanas struktūrām.


title: Padomes Lēmums (ES) 2017/2105 (2017. gada 10. novembris) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Tirdzniecības komitejā par grozījumu Tirdzniecības nolīguma tarp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kolumbiju un Peru, no otras puses, XII pielikumā, kurā iekļauts Kolumbijas iepirkuma iestāžu saraksts saskaņā ar VI sadaļas (“Publiskais iepirkums”) noteikumiem

text:
               18.11.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 303/6

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2017/2105
   (2017. gada 10. novembris)
   par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Tirdzniecības komitejā par grozījumu Tirdzniecības nolīguma tarp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kolumbiju un Peru, no otras puses, XII pielikumā, kurā iekļauts Kolumbijas iepirkuma iestāžu saraksts saskaņā ar VI sadaļas (“Publiskais iepirkums”) noteikumiem
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un it īpaši tā 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar tā 218. panta 9. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Tirdzniecības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kolumbiju un Peru, no otras puses, (“Tirdzniecības nolīgums”) provizoriski piemēro ar Kolumbiju no 2013. gada 1. augusta (1).

               (2)

               Ievērojot Tirdzniecības nolīguma 14. panta 1. un 3. punktu, Tirdzniecības komiteja var vienprātīgi pieņemt tādus lēmumus, kuri skar vienīgi Savienības Pusi un attiecīgo Andu parakstītājvalsti (proti, Kolumbiju), ar noteikumu, ka šādi lēmumi neskar citas Andu parakstītājvalsts tiesības un pienākumus.

               (3)

               Tirdzniecības komitejai ceturtajā sanāksmē 2017. gada 24. novembrī ir jāpieņem lēmums par piekrišanu grozījumiem XII pielikuma (“Publiskais iepirkums”) 1. papildinājuma A iedaļas 2. apakšiedaļā. Ar grozījumu precizē Kolumbijas publiskā iepirkuma iestāžu aptvērumu teritoriālā līmenī. Grozījums paredz 2. apakšiedaļā par Kolumbijas publiskā iepirkuma aptvērumu pievienot piezīmi, lai precizētu, ka “iepirkuma iestādes” nozīmē visas teritoriālās publiskā iepirkuma iestādes, kurām nav rūpniecisku vai komerciālu pazīmju. Savienība un Kolumbija vienojas, ka šāda grozījuma veikšanai nav nepieciešami kompensējošie pielāgojumi.

               (4)

               Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Tirdzniecības komitejā, jo lēmums būs saistošs Savienībai,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Nostājas, kas Savienības vārdā jāieņem Tirdzniecības komitejā, pamatā ir Tirdzniecības komitejas lēmuma projekts, kurš pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
   3. pants
   Šis lēmums ir adresēts Komisijai.

      Briselē, 2017. gada 10. novembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         U. PALO

      (1)  Padomes Lēmums 2012/735/ES (2012. gada 31. maijs) par to, lai Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Tirdzniecības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kolumbiju un Peru, no otras puses (OV L 354, 21.12.2012., 1. lpp.).

      PROJEKTS
      ES UN KOLUMBIJAS UN PERU TIRDZNIECĪBAS KOMITEJAS LĒMUMS Nr. […]/2017
      (2017. gada …),
      ar ko groza Tirdzniecības nolīguma starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kolumbiju un Peru, no otras puses, XII pielikuma (“Publiskais iepirkums”) 1. papildinājumu
      TIRDZNIECĪBAS KOMITEJA
      ņemot vērā Tirdzniecības nolīgumu starp Eiropas Savienību (“Savienība”) un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kolumbiju un Peru, no otras puses, (“Tirdzniecības nolīgums”) un it īpaši tā 191. pantu;
      tā kā:

                  (1)

                  Tirdzniecības nolīguma 191. pantā ir noteikta kārtība, kā Puse var grozīt vai labot tās iepirkuma aptvērumu saskaņā ar Tirdzniecības nolīguma VI sadaļu.

                  (2)

                  Tirdzniecības nolīguma XII pielikuma (“Publiskais iepirkums”) 1. papildinājuma A iedaļas 2. apakšiedaļā norādītas Kolumbijas teritoriālā līmeņa pārvaldes iestādes, uz kuru iepirkumu attiecas VI sadaļa.

                  (3)

                  Informācijas apmaiņas gaitā starp Savienību un Kolumbiju par Tirdzniecības nolīguma īstenošanu Kolumbija informēja Savienību par savu nodomu 2. apakšiedaļā pievienot piezīmi, lai precizētu, ka “iepirkuma iestādes” nozīmē visas teritoriālās publiskā iepirkuma iestādes, kurām nav rūpniecisku vai komerciālu pazīmju. Savienība un Kolumbija vienojas par šādu grozījumu un par to, ka šāda grozījuma veikšanai nav nepieciešami kompensējošie pielāgojumi.

                  (4)

                  Lai iekļautu šo piezīmi, ir jāgroza Tirdzniecības nolīguma XII pielikuma 1. papildinājuma A iedaļas 2. apakšiedaļa. Saskaņā ar Tirdzniecības nolīguma 14. panta 3. punktu lēmumu par pielikuma grozīšanu var pieņemt Tirdzniecības komitejā, kas izveidota saskaņā ar Tirdzniecības nolīgumu starp Savienību un Kolumbiju (“attiecīgā Andu parakstītājvalsts”), jo tas skar vienīgi savstarpējās divpusējās attiecības,

            IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
      1. pants
      Tirdzniecības nolīguma XII pielikuma (“Publiskais iepirkums”) 1. papildinājuma A iedaļas 2. apakšiedaļas piezīmes aizstāj ar šādām:

         “Piezīmes šai apakšiedaļai

                     1.

                     Šīs apakšiedaļas nolūkiem “iepirkuma iestādes” nozīmē visas teritoriālās publiskā iepirkuma iestādes, kurām nav rūpniecisku vai komerciālu pazīmju.

                     2.

                     Šā nolīguma VI sadaļa neattiecas uz:

                                 a)

                                 pārtikas, lauksaimniecības izejmateriālu/izejvielu un dzīvu dzīvnieku iepirkumu saistībā ar lauksaimniecības atbalsta programmām un pārtikas palīdzību; un

                                 b)

                                 CPC 1.0 redakcijā 2. iedaļā klasificētu preču (pārtikas produkti, dzērieni un tabaka; tekstilizstrādājumi, apģērbi un ādas izstrādājumi) iepirkumu sociālās palīdzības programmām.”

      2. pants
      Lēmuma 1. pantā paredzētā grozījuma veikšanai nav nepieciešami kompensējošie pielāgojumi, jo ar to izdarītie grozījumi nesamazina aptvērumu.
      3. pants
      Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

         […], 2017. gada […].

               Tirdzniecības komitejas vārdā –


title: Padomes Lēmums (ES) 2017/2152 (2017. gada 15. novembris), ar ko groza Lēmumu Nr. 189/2014/ES, ar kuru Francijai atļauj piemērot samazinātu konkrētu netiešo nodokļu likmi Gvadelupā, Francijas Gviānā, Martinikā un Reinjonā ražotam “tradicionālajam” rumam

text:
               21.11.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 304/1

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2017/2152
   (2017. gada 15. novembris),
   ar ko groza Lēmumu Nr. 189/2014/ES, ar kuru Francijai atļauj piemērot samazinātu konkrētu netiešo nodokļu likmi Gvadelupā, Francijas Gviānā, Martinikā un Reinjonā ražotam “tradicionālajam” rumam
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 349. pantu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1),
   saskaņā ar īpašu likumdošanas procedūru,
   tā kā:

               (1)

               Ar Padomes Lēmuma Nr. 189/2014/ES (2) 1. pantu Francijai atļāva “tradicionālajam” rumam, kas ražots Gvadelupā, Francijas Gviānā, Martinikā un Reinjonā, pagarināt kontinentālajā Francijā piemērošanas termiņu alkoholisko dzērienu akcīzes nodokļa likmei, kas ir zemāka nekā pilna alkoholisko dzērienu likme, kā noteikts Padomes Direktīvas 92/84/EEK (3) 3. pantā, un piemērot tādu likmi nodevai, ko sauc par “cotisation sur les boissons alcooliques” (jeb “VSS”), kas ir zemāka nekā pilna likme, kura šādam “tradicionālajam” rumam piemērojama saskaņā ar Francijas tiesību aktiem.

               (2)

               Saskaņā ar Lēmuma Nr. 189/2014/ES 3. panta 1. punktu samazinātās akcīzes nodokļa un VSS likmes šim “tradicionālajam” rumam ir ierobežotas ar gada kvotu, kuras apmērs ir 120 000 hektolitru tīra spirta (hl tīra spirta).

               (3)

               2016. gada 22. septembrī Francijas iestādes lūdza Komisiju iesniegt priekšlikumu tehniskai pielāgošanai, ar kuru gada kvotu no 120 000 hl tīra spirta palielinātu līdz 144 000 hl tīra spirta. Lūgumam tika pievienots ziņojums, kurā apkopota informācija prasītās pielāgošanas pamatošanai. “Tradicionālā” ruma ražotājiem 2016. gadā nebija pietiekamas pieejas kontinentālās Francijas tirgum. Plānotajiem pieauguma tempiem vajadzēja kvotu 144 400 hl tīra spirta apmērā, un šis apjoms tika sasniegts 2016. gada nogalē. Tātad 120 000 hl tīra spirta lielo gada kvotu būtu jāpalielina līdz 144 000 hl tīra spirta.

               (4)

               Pasākumi, kas atļauti ar Lēmumu Nr. 189/2014/ES, ir jāanalizē un jāveic pamatīgāks pārskats visā sistēmā. Šajā analīzē jāņem vērā Francijas ziņojums, kā minēts Lēmuma Nr. 189/2014/ES 4. pantā.

               (5)

               Kvota 120 000 hl tīra spirta 2016. gadam tika izmantota līdz 2016. gada nogalei, un, nepalielinot ar atpakaļejošu spēku šo kvotu no 2016. gada 1. janvāra, “tradicionālā” ruma ražotājiem nodarītais kaitējums būsliels un, iespējams, nelabojams. Attiecības starp “tradicionālā” ruma ražotājiem un viņu mazumtirgotājiem Francijā reglamentē ikgadēji līgumi, paredzot apņemšanos attiecībā uz piegādātajiem apjomiem un iepirkuma cenu, kā arī uz iespējamām atlaidēm un īpašiem piedāvājumiem. Kvotas izlietojums ir radījis neparedzētu nodokļu palielinājumu attiecībā uz daudzumiem, kas pārsniedz kvotu, taču “tradicionālā” ruma ražotāji gada sākumā, kad tika parakstīti līgumi, nevarēja paredzēt ne kvotas pārsnieguma iespēju, ne apjomu, par kādu tā tiks pārsniegta. Bez kvotas palielināšanas ar atpakaļejošu spēku “tradicionālā” ruma ražotājiem radīsies būtiski zaudējumi to daudzumu dēļ, kuri pārsniedz kvotu. Tāpēc būtu jāatļauj kvotu palielināt ar atpakaļejošu spēku, sākot no 2016. gada 1. janvāra.

               (6)

               Pārējie Lēmuma Nr. 189/2014/ES parametri paliek bez izmaiņām, un neatkarīga ekonomikas analīze, ko veica Komisijas dienesti un kas tika pabeigta 2016. gada jūlijā, apstiprināja, ka Gvadelupas, Francijas Gviānas, Martinikas un Reinjonas izcelsmes “tradicionālā” ruma importa apjomi atbilst tikai nelielai daļai no kopējā alkohola patēriņa Francijā. Šā iemesla dēļ samazināta nodokļu likme nevarētu radīt konkurences traucējumus ne Francijas ruma tirgū, ne vienotajā tirgū.

               (7)

               Šis lēmums neskar iespējamo Līguma 107. un 108. panta piemērošanu.

               (8)

               Tādēļ Lēmums Nr. 189/2014/ES būtu attiecīgi jāgroza,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Lēmumu Nr. 189/2014/ES groza šādi:

               1)

               lēmuma 3. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
               “1.   Samazinātās akcīzes nodokļa likmes un samazinātās VSS likmes, kas minētas 1. pantā un kas piemērojamas 2. pantā minētajam rumam, ir ierobežotas sekojoši:

                           a)

                           laikposmam no 2014. gada 1. janvāra līdz 2015. gada 31. decembrim ikgadējā kvota ir 120 000 hl tīra spirta; un

                           b)

                           laikposmam no 2016. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim ikgadējās kvotas apjoms ir 144 000 hl tīra spirta.”;

               2)

               lēmuma 5. pantu aizstāj ar šādu:
               “5. pants
               Šo lēmumu piemēro no 2014. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim, izņemot:

                           a)

                           lēmuma 1. pantu un 3. panta 1. punkta a) apakšpunktu un 3. panta 2. punktu, kurus piemēro no 2012. gada 1. janvāra; un

                           b)

                           lēmuma 3. panta 1. punkta b) apakšpunktu, kuru piemēro no 2016. gada 1. janvāra.”

         2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2017. gada 15. novembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         J. AAB

      (1)  2017. gada 24. oktobra atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

      (2)  Padomes Lēmums Nr. 189/2014/ES (2014. gada 20. februāris), ar kuru Francijai atļauj piemērot samazinātu konkrētu netiešo nodokļu likmi Gvadelupā, Francijas Gviānā, Martinikā un Reinjonā ražotam “tradicionālajam” rumam un ar kuru atceļ Lēmumu 2007/659/EK (OV L 59, 28.2.2014., 1. lpp.).

      (3)  Padomes Direktīva 92/84/EEK (1992. gada 19. oktobris) par spirta un alkoholisko dzērienu akcīzes nodokļa likmju saskaņošanu (OV L 316, 31.10.1992., 29. lpp.).