title: 2005/526/EK: Padomes Lēmums (2005. gada 2. jūnijs) par Pamatnolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Horvātijas Republiku, ar ko nosaka vispārējos principus Horvātijas Republikas dalībai Kopienas programmās

text:
               22.7.2005

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 192/82

      PADOMES LĒMUMS

   (2005. gada 2. jūnijs)
   par Pamatnolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Horvātijas Republiku, ar ko nosaka vispārējos principus Horvātijas Republikas dalībai Kopienas programmās
   (2005/526/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, jo īpaši tā 13., 71., 80., 95., 127., 137., 149., 150., 151., 152., 153., 157., 166., 175., 280. un 308. pantu saistībā ar tā 300. panta 2. punkta pirmās daļas otro teikumu, 3. punkta otro daļu un 4. punktu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu (1),
   tā kā:

               (1)(2)(3)(4)(5)(6)(7)(8)(9)(10)

               Eiropadome 2003. gada jūnijā Salonikos pieņēma “Saloniku Programmu Rietumbalkānu valstīm: ceļā uz Eiropas integrāciju”, kas paredz, ka Kopienas programmas tiks atvērtas Stabilizācijas un asociācijas procesā (SAP) iesaistītajām valstīm atbilstīgi principiem, kas noteikti attiecībā uz kandidātvalstu dalību.Savā ziņojumā “Sagatavoties Rietumbalkānu valstu dalībai Kopienas programmās un aģentūrās” Komisija ir ieteikusi noslēgt ar Albāniju, Bosniju un Hercegovinu, Horvātiju, Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku un Serbiju un Melnkalni pamatnolīgumus, kas noteiktu vispārējos principus to dalībai Kopienas programmās.Saskaņā ar Padomes 2004. gada 29. aprīlī pieņemtajām sarunu pamatnostādnēm Komisija Kopienas vārdā apsprieda ar Horvātiju pamatnolīgumu par vispārējiem principiem tās dalībai Kopienas programmās.Minētais nolīgums tika parakstīts Kopienas vārdā 2004. gada 22. novembrī Briselē, ievērojot tā noslēgšanu nākotnē.Attiecībā uz dažām programmām, uz ko attiecas nolīgums, Līgums paredz tikai pilnvaras, kuras minētas 308. pantā.Komisijai Kopienas vārdā būtu jānosaka kārtība un nosacījumi attiecībā uz Horvātijas dalību Kopienas programmās, tostarp finansiālo iemaksu. Šajā nolūkā īpašai komitejai, ko izveido Padome, būtu jāpalīdz Komisijai.Horvātija var lūgt finansiālu palīdzību dalībai Kopienas programmās, pamatojoties uz Padomes Regulu (EEK) Nr. 3906/89 (1989. gada 18. decembris) par ekonomisko palīdzību dažām Centrāleiropas un Austrumeiropas valstīm (2) vai uz jebkuru citu līdzīgu regulu, ar kuru paredz Kopienas ārējo palīdzību Horvātijai un kura var tikt pieņemta vēlāk.Pamatnolīgums tiks pievienots protokola veidā Stabilizācijas un asociācijas nolīgumam (SAN) starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Horvātiju, no otras puses, kas stājās spēkā 2005. gada 1. februārī, un kļūs par tā sastāvdaļu.Nolīguma piemērošana būtu regulāri jāpārskata.Minētais nolīgums būtu jāapstiprina,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Kopienas vārdā ir apstiprināts Pamatnolīgums starp Eiropas Kopienu un Horvātijas Republiku, ar ko nosaka vispārējos principus Horvātijas Republikas dalībai Kopienas programmās.
   Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam (3).
   2. pants
   1.   Komisija ir tiesīga Kopienas vārdā paredzēt konkrētus noteikumus un nosacījumus, kas attiecas uz Horvātijas Republikas dalību jebkurā konkrētā Kopienas programmā, tostarp finansiālo iemaksu. Šajā nolūkā Komisijai palīdz īpaša komiteja, ko izveido Padome.
   2.   Ja Horvātijas Republika lūdz ārēju palīdzību, piemēro procedūras, kas noteiktas Regulā (EK) Nr. 3906/89 vai jebkurā citā līdzīgā regulā, ar kuru paredz Kopienas ārēju palīdzību Horvātijas Republikai un kura var tikt pieņemta vēlāk.
   3. pants
   Vēlākais trīs gadus pēc nolīguma spēkā stāšanās dienas un pēc tam ik pēc trim gadiem Komisija pārskata nolīguma īstenošanu un sniedz Padomei ziņojumu par to. Vajadzības gadījumā ziņojumam pievieno piemērotus priekšlikumus.
   4. pants
   Padomes priekšsēdētājs Kopienas vārdā sniedz nolīguma 10. pantā paredzētos paziņojumus.

      Luksemburgā, 2005. gada 2. jūnijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         L. FRIEDEN

      (1)  Piekrišana sniegta 2005. gada 10. maijā (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta).

      (2)  OV L 375, 23.12.1989., 11. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2257/2004 (OV L 389, 30.12.2004., 1. lpp.).

      (3)  Sk. šā Oficiālā Vēstneša 8. lpp.


title: 2006/830/EK: Eiropas Parlamenta Lēmums ( 2006. gada 27. aprīlis ) par Eiropas Vides aģentūras 2004. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu

text:
               6.12.2006

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 340/90

      EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS

   (2006. gada 27. aprīlis)
   par Eiropas Vides aģentūras 2004. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
   (2006/830/EK)
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Eiropas Vides aģentūras 2004. finanšu gada galīgos pārskatus (1),

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Vides aģentūras 2004. finanšu gada pārskatiem ar Aģentūras atbildēm (2),

               —

               ņemot vērā Padomes 2006. gada 14. marta ieteikumu (5972/2006 – C6-0093/2006),

               —

               ņemot vērā EK līgumu un it īpaši tā 276. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (3), un it īpaši tās 185. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 1990. gada 7. maija Regulu (EEK) Nr. 1210/90, ar ko izveido Eiropas Vides aģentūru un Eiropas Vides informācijas un novērojumu tīklu (4), un it īpaši tās 13. pantu,

               —

               ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), un it īpaši tās 94. pantu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 71. pantu un V pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumu (A6-0098/2006),

               1.

               sniedz Eiropas Vides aģentūras izpilddirektoram apstiprinājumu par aģentūras 2004. finanšu gada budžeta izpildi;

               2.

               izklāsta savus komentārus pievienotajā rezolūcijā;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, Eiropas Vides aģentūras izpilddirektoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt to publicēšanu “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī” (L sērijā).

         Josep BORRELL FONTELLES

            priekšsēdētājs

         Julian PRIESTLEY

            ģenerālsekretārs

      (1)  OV C 269, 28.10.2005., 13. lpp.

      (2)  OV C 332, 28.12.2005., 37. lpp.

      (3)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (4)  OV L 120, 11.5.1990., 1. lpp Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1641/2003 (OV L 245, 29.9.2003., 1. lpp.).

      (5)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1261/2005 (OV L 201, 2.8.2005., 3. lpp.).


title: Eiropas Parlamenta Lēmums (ES) 2016/1495 (2016. gada 28. aprīlis) par Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra 2014. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu

text:
               14.9.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 246/187

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS (ES) 2016/1495
   (2016. gada 28. aprīlis)
   par Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra 2014. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra 2014. finanšu gada galīgos pārskatus,

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra 2014. finanšu gada pārskatiem ar Centra atbildi (1),

               —

               ņemot vērā deklarāciju (2) par pārskatu ticamību, kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību, kuru Revīzijas palāta sniegusi par 2014. finanšu gadu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 287. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2016. gada 12. februāra ieteikumu par apstiprinājumu, ko sniedz Centram par 2014. finanšu gada budžeta izpildi (05584/2016 – C8-0062/2016),

               —

               ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (3) un jo īpaši tās 208. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 1975. gada 10. februāra Regulu (EEK) Nr. 337/75, ar ko izveido Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centru (4), un jo īpaši tās 12. a pantu,

               —

               ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5),

               —

               ņemot vērā Komisijas 2013. gada 30. septembra Deleģēto regulu (ES) Nr. 1271/2013 par finanšu pamatregulu struktūrām, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 208. pantā (6), un jo īpaši tās 108. pantu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 94. pantu un V pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumu (A8-0082/2016),

               1.

               sniedz Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra direktoram apstiprinājumu par Centra 2014. finanšu gada budžeta izpildi;

               2.

               izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, nosūtīt Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra direktoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai un nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Martin SCHULZ

            Ģenerāldirektors

         Klaus WELLE

      (1)  OV C 409, 9.12.2015., 39. lpp.

      (2)  Skatīt 1. zemsvītras piezīmi.

      (3)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

      (4)  OV L 39, 13.2.1975., 1. lpp.

      (5)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

      (6)  OV L 328, 7.12.2013., 42. lpp.


title: 2012/400/ES: Padomes Lēmums ( 2012. gada 10. jūlijs ) par nostāju, kas Eiropas Savienībai jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības

text:
               18.7.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 188/4

         PADOMES LĒMUMS
   (2012. gada 10. jūlijs)
   par nostāju, kas Eiropas Savienībai jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības
   (2012/400/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 46. un 48. pantu saistībā ar tā 218. panta 9. punktu,
   ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 2894/94 (1994. gada 28. novembris) par pasākumiem, lai īstenotu Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (1), un jo īpaši tās 1. panta 3. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu (2) (“EEZ līgums”) 31. protokolā ietverti īpaši nosacījumi un noteikumi par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības.

               (2)

               Ir lietderīgi paplašināt sadarbību starp EEZ līguma Līgumslēdzējām pusēm, to attiecinot uz darbībām, kas neietilpst četru pamatbrīvību jomā, iekļaujot sadarbību saistībā ar darba ņēmēju brīvu pārvietošanos, sociālā nodrošinājuma sistēmu koordināciju un uz migrantiem, tostarp migrantiem no trešām valstīm, attiecināmu pasākumu koordināciju.

               (3)

               Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza EEZ līguma 31. protokols.

               (4)

               Savienības nostājas EEZ Apvienotajā komitejā pamatā vajadzētu būt pievienotajam lēmuma projektam,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Nostājas, kas Eiropas Savienībai jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā par ierosināto grozījumu EEZ līguma 31. protokolā, pamatā ir EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projekts, kas pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2012. gada 10. jūlijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         V. SHIARLY

      (1)  OV L 305, 30.11.1994., 6. lpp.

      (2)  OV L 1, 3.1.1994., 3. lpp.

      PROJEKTS
      EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS Nr. …/2012
      (… gada …),
      ar ko groza EEZ līguma 31. protokolu par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības
      EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,
      ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, kurā grozījumi izdarīti ar Protokolu, ar ko pielāgo Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”), un jo īpaši tā 86. un 98. pantu,
      tā kā:

                  (1)

                  EEZ līguma 31. protokols tika grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas … Lēmumu Nr. …/…. (1).

                  (2)

                  Ir lietderīgi paplašināt sadarbību starp EEZ līguma Līgumslēdzējām pusēm, lai iekļautu sadarbību saistībā ar darba ņēmēju brīvu pārvietošanos, sociālā nodrošinājuma sistēmu koordināciju un uz migrantiem, tostarp migrantiem no trešām valstīm, attiecināmu pasākumu koordināciju.

                  (3)

                  Tādēļ būtu jāgroza EEZ līguma 31. protokols, lai īstenotu šo paplašināto sadarbību no 2012. gada 1. janvāra,

            IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
      1. pants
      EEZ līguma 31. protokola 5. pantu groza šādi:

                  1)

                  pēc 11. punkta iekļauj šādu punktu:
                  “12.   No 2012. gada 1. janvāra EBTA valstis iesaistās darbībās, kas tiek finansētas no turpmāk minētajām budžeta pozīcijām, kuras iekļautas Eiropas Savienības vispārējā budžetā 2012. finanšu gadam:

                              —

                                 04 01 04 08. budžeta pozīcija: “Darba ņēmēju brīva pārvietošanās, sociālā nodrošinājuma sistēmu koordinācija un uz migrantiem, tostarp migrantiem no trešām valstīm, attiecināmu pasākumu koordinācija – Administratīvās pārvaldības izdevumi”,

                              —

                                 04 03 05. budžeta pozīcija: “Darba ņēmēju brīva pārvietošanās, sociālā nodrošinājuma sistēmu koordinācija un uz migrantiem, tostarp migrantiem no trešām valstīm, attiecināmu pasākumu koordinācija”.”;

                  2)

                  panta 5. punktā vārdus “un programmā, kas minēta divpadsmitajā ievilkumā, no 2009. gada 1. janvāra.” aizstāj ar vārdiem “un programmā, kas minēta divpadsmitajā ievilkumā, no 2009. gada 1. janvāra un darbībās, kas tiek finansētas no 2012. finanšu gada budžetā iekļautajām budžeta pozīcijām, kas minētas 12. punktā, – no 2012. gada 1. janvāra.”;

                  3)

                  panta 6. un 7. punktā vārdus “8. punktā” aizstāj ar vārdiem “8. un 12. punktā”.

            2. pants
      Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc pēdējā paziņojuma iesniegšanas EEZ Apvienotajai komitejai saskaņā ar EEZ līguma 103. panta 1. punktu (2).
      To piemēro no 2012. gada 1. janvāra.
      3. pants
      Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

         …, …

               EEZ Apvienotās komitejas vārdā –

               priekšsēdētājs

               EEZ Apvienotās komitejas sekretāri

         (1)  OV L …

         (2)  [Konstitucionālās prasības nav norādītas.] [Konstitucionālās prasības ir norādītas.]


title: Padomes Lēmums (ES) 2016/870 (2016. gada 24. maijs) par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu protokolu, ar kuru uz četriem gadiem nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēti Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Mauritānijas Islāma Republiku

text:
               2.6.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 145/1

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2016/870
   (2016. gada 24. maijs)
   par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu protokolu, ar kuru uz četriem gadiem nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēti Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Mauritānijas Islāma Republiku
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. pantu saistībā ar 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu un 218. panta 7. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu (1),
   tā kā:

               (1)

               Padome 2006. gada 30. novembrī pieņēma Regulu (EK) Nr. 1801/2006, lai noslēgtu Partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Mauritānijas Islāma Republiku (2) (turpmāk “partnerattiecību nolīgums”).

               (2)

               Pēdējā protokola, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēti partnerattiecību nolīgumā, termiņš beidzās 2014. gada 16. decembrī.

               (3)

               Savienība un Mauritānijas Islāma Republika ir risinājušas sarunas par jaunu protokolu (3), kas pievienots partnerattiecību nolīgumam (turpmāk “protokols”).

               (4)

               Šis protokols tika parakstīts saskaņā ar Padomes Lēmumu (ES) 2015/2191 (4) un tiek piemērots provizoriski no 2015. gada 16. novembra.

               (5)

               Ar partnerattiecību nolīguma 10. pantu ir izveidota Apvienotā komiteja, kuras uzdevums ir kontrolēt partnerattiecību nolīguma piemērošanu un nodrošināt tā īstenošanu. Saskaņā ar protokolu Apvienotā komiteja var arī apstiprināt dažus grozījumus protokolā. Lai atvieglotu šādu grozījumu apstiprināšanu, ar zināmiem nosacījumiem būtu jāpilnvaro Komisija tos apstiprināt vienkāršotā procedūrā.

               (6)

               Protokols būtu jāapstiprina,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Savienības vārdā tiek apstiprināts protokols, ar kuru uz četriem gadiem nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēti Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Mauritānijas Islāma Republiku (5).
   2. pants
   Padomes priekšsēdētājs Savienības vārdā sniedz protokola 17. pantā paredzēto paziņojumu.
   3. pants
   Ievērojot šā lēmuma pielikumā izklāstītos noteikumus un nosacījumus, Komisija tiek pilnvarota Avienotajā komitejā Savienības vārdā apstiprināt grozījumus protokolā.
   4. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2016. gada 24. maijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         A.G. KOENDERS

      (1)  2016. gada 10. maija piekrišana (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta).

      (2)  Padomes Regula (EK) Nr. 1801/2006 (2006. gada 30. novembris), lai noslēgtu Partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Mauritānijas Islāma Republiku (OV L 343, 8.12.2006., 1. lpp.).

      (3)  Protokols, ar kuru uz četriem gadiem nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēti Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Mauritānijas Islāma Republiku (OV L 315, 1.12.2015., 3. lpp.).

      (4)  Padomes Lēmums (ES) 2015/2191 (2015. gada 10. novembris) par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu protokolu, ar kuru uz četriem gadiem nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēti Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Mauritānijas Islāma Republiku (OV L 315, 1.12.2015., 1. lpp.).

      (5)  Protokols ir publicēts OV L 315, 1.12.2015., kopā ar lēmumu par parakstīšanu.

      PIELIKUMS

         Pilnvarojuma tvērums un Savienības nostājas procedūra Apvienotajā komitejā

                  1.

                  Komisija tiek pilnvarota risināt sarunas ar Mauritānijas Islāma Republiku un – vajadzības gadījumā un ja ir ievērots šā pielikuma 3. punkts – vienoties par grozījumiem protokolā attiecībā uz šādiem jautājumiem:

                              a)

                              zvejas iespēju pārskatīšana saskaņā ar protokola 5. un 6. pantu;

                              b)

                              lēmums par nozares atbalsta īstenošanas kārtību saskaņā ar protokola 3. pantu un 2. pielikumu;

                              c)

                              zvejas nosacījumi saskaņā ar protokola 5. un 6. pantu.

                  2.

                  Apvienotajā komitejā Savienība:

                              a)

                              rīkojas atbilstīgi mērķiem, kurus Savienība tiecas sasniegt ar kopējo zivsaimniecības politiku;

                              b)

                              ievēro Padomes 2012. gada 19. marta secinājumus par paziņojumu par kopējās zivsaimniecības politikas ārējo dimensiju;

                              c)

                              iedrošina nostājas, kas atbilst attiecīgajiem noteikumiem, ko pieņēmušas reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas.

                  3.

                  Ja Apvienotajai komitejai paredzēts sanāksmē pieņemt lēmumu par 1. punktā minētajiem grozījumiem protokolā, veic vajadzīgos pasākumus, lai nostājā, ko paredzēts paust Savienības vārdā, tiktu ņemti vērā jaunākie statistikas un bioloģijas dati un cita Komisijai nodotā informācija.
                  Tālab un pamatojoties uz minēto informāciju, Komisijas dienesti pietiekami ilgā laikā pirms attiecīgās Apvienotās komitejas sanāksmes Padomei vai tās darba sagatavošanas struktūrām izskatīšanai un apstiprināšanai nosūta dokumentu, kurā izklāstīta sīka un konkrēta informācija par Savienības nostājas priekšlikumu.
                  Jautājumos, kas minēti 1. punkta a) apakšpunktā, paredzēto Savienības nostāju pieņem Padome ar kvalificētu balsu vairākumu. Pārējos gadījumos sagatavošanas dokumentā paredzēto Savienības nostāju uzskata par pieņemtu, ja vien dalībvalstis – atkarībā no tā, kurš no šiem notikumiem ir pirmais, – bloķējošajam mazākumam atbilstošā skaitā neiebilst Padomes darba sagatavošanas struktūras sanāksmes laikā vai divdesmit dienu laikā pēc sagatavošanas dokumenta saņemšanas. Ja ir iebildumi, jautājumu nodod Padomei.
                  Ja turpmāko sanāksmju laikā, tostarp klātienē, nav iespējams panākt vienošanos, lai Savienības nostājā iekļautu jaunos elementus, šo jautājumu nodod Padomei vai tās darba sagatavošanas struktūrām.

                  4.

                  Komisija tiek aicināta savlaicīgi veikt pasākumus, kas vajadzīgi kā Apvienotās komitejas lēmuma turpinājums, vajadzības gadījumā ietverot attiecīgā lēmuma publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un visu to priekšlikumu paziņošanu, kas vajadzīgi minētā lēmuma izpildei.


title: Eiropas Parlamenta Lēmums (ES) 2016/2156 (2016. gada 27. oktobris) par par ENIAC kopuzņēmuma 2014. finanšu gada pārskatu apstiprināšanu

text:
               8.12.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 333/58

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS (ES) 2016/2156
   (2016. gada 27. oktobris)
   par par ENIAC kopuzņēmuma 2014. finanšu gada pārskatu apstiprināšanu
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā ENIAC kopuzņēmuma 2014. finanšu gada galīgos pārskatus,

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par ENIAC kopuzņēmuma 2014. finanšu gada pārskatiem ar Kopuzņēmuma atbildi (1),

               —

               ņemot vērā deklarāciju (2) par pārskatu ticamību, kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību, kuru Revīzijas palāta sniegusi par 2014. finanšu gadu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 287. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2016. gada 12. februāra ieteikumu par apstiprinājumu, ko sniedz kopuzņēmumiem par 2014. finanšu gada budžeta izpildi (05587/2016 – C8-0058/2016),

               —

               ņemot vērā 2016. gada 28. aprīļa lēmumu (3) atlikt lēmuma pieņemšanu par 2014. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu, kā arī kopuzņēmuma ECSEL (bijušais ENIAC kopuzņēmums un Artemis kopuzņēmums) izpilddirektora atbildes,

               —

               ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (4) un jo īpaši tās 209. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2007. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 72/2008, ar ko izveido ENIAC kopuzņēmumu (5),

               —

               ņemot vērā Padomes 2014. gada 6. maija Regulu (ES) Nr. 561/2014, ar ko izveido kopuzņēmumu ECSEL
                   (6), un jo īpaši tās 12. pantu,

               —

               ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (7),

               —

               ņemot vērā Komisijas 2013. gada 30. septembra Deleģēto regulu (ES) Nr. 110/2014 par finanšu paraugregulu publiskā un privātā sektora partnerības struktūrām, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 209. pantā (8),

               —

               ņemot vērā Reglamenta 94. pantu un V pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas otro ziņojumu (A8-0264/2016),

               1.

               apstiprina ENIAC kopuzņēmuma 2014. finanšu gada pārskatus;

               2.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu nosūtīt kopuzņēmuma ECSEL (bijušais ENIAC kopuzņēmums un Artemis kopuzņēmums) izpilddirektoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Martin SCHULZ

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV C 422, 17.12.2015., 25. lpp.

      (2)  OV C 422, 17.12.2015., 26. lpp.

      (3)  OV L 246, 14.9.2016., 432. lpp.

      (4)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

      (5)  OV L 30, 4.2.2008., 21. lpp.

      (6)  OV L 169, 7.6.2014., 152. lpp.

      (7)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

      (8)  OV L 38, 7.2.2014., 2. lpp.


title: 2011/352/ES: Padomes Lēmums ( 2011. gada 9. jūnijs ) par Šengenas acquis noteikumu saistībā ar Šengenas Informācijas sistēmu piemērošanu Lihtenšteinas Firstistē

text:
               18.6.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 160/84

         PADOMES LĒMUMS
   (2011. gada 9. jūnijs)
   par Šengenas acquis noteikumu saistībā ar Šengenas Informācijas sistēmu piemērošanu Lihtenšteinas Firstistē
   (2011/352/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Savienības, Eiropas Kopienas, Šveices Konfederācijas un Lihtenšteinas Firstistes Protokolu par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (“Protokols”) (1), kuru parakstīja 2008. gada 28. februārī (2) un kurš stājās spēkā 2011. gada 7. aprīlī, un it īpaši tā 10. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Protokola 10. panta 1. punktā ir paredzēts, ka Šengenas acquis noteikumi Lihtenšteinas Firstistē stājas spēkā tikai saskaņā ar attiecīgu Padomes lēmumu, kas pieņemts pēc tam, kad Padome ir pārbaudījusi, vai Lihtenšteinas Firstiste ir izpildījusi minētā acquis īstenošanai vajadzīgos nosacījumus.

               (2)

               Padome ar turpmāk minētajiem pasākumiem pārbaudīja, vai Lihtenšteinas Firstiste nodrošina atbilstīgu datu aizsardzības līmeni: Lihtenšteinas Firstistei tika nosūtīta pilnīga aptaujas anketa, un tās sniegtās atbildes tika dokumentētas, kā arī Lihtenšteinas Firstistē tika veiktas pārbaudes un izvērtēšanas apmeklējumi saskaņā ar spēkā esošajām Šengenas izvērtēšanas procedūrām datu aizsardzības jomā, kā izklāstīts Izpildu komitejas 1998. gada 16. septembra Lēmumā par Šengenas izvērtēšanas un īstenošanas pastāvīgās komitejas izveidošanu (SCH/Com-ex (98) 26 def.) (3) (“Izpildu komitejas 1998. gada 16. septembra Lēmums”).

               (3)

               Padome 2011. gada 9. jūnijā secināja, ka Lihtenšteinas Firstiste ir izpildījusi nosacījumus datu aizsardzības jomā. Tāpēc var noteikt dienu, no kuras Lihtenšteinas Firstistē var piemērot Šengenas acquis saistībā ar Šengenas Informācijas sistēmu (SIS).

               (4)

               Līdz ar šā lēmuma stāšanos spēkā vajadzētu būt nodrošinātai iespējai reālus SIS datus pārsūtīt Lihtenšteinas Firstistei. Konkrētam datu lietojumam vajadzētu Padomei, piemērojot Izpildu komitejas 1998. gada 16. septembra Lēmumā izklāstītās spēkā esošās Šengenas izvērtēšanas procedūras, dot iespēju pārbaudīt, vai Lihtenšteinas Firstistē pareizi tiek piemēroti Šengenas acquis noteikumi saistībā ar SIS. Pēc tam, kad būs veikti minētie izvērtējumi, Padomei būtu jāpieņem lēmums par to, vai atcelt kontroli pie iekšējām robežām ar Lihtenšteinas Firstisti.

               (5)

               Nolīgumā starp Lihtenšteinas Firstisti, Islandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par Šengenas acquis īstenošanu, piemērošanu un attīstīšanu un attiecībā uz kritērijiem un mehānismiem, ar ko nosaka valsti, kas atbild par Lihtenšteinā, Islandē vai Norvēģijā iesniegtu patvēruma lūgumu izskatīšanu, noteikts, ka Šengenas acquis attiecībā uz īstenošanu, piemērošanu un pilnveidošanu stājas spēkā tajā pašā dienā, kad spēkā stājas Protokols.

               (6)

               Būtu jāpieņem atsevišķs Padomes lēmums, ar ko nosaka dienu, kad atceļ kontroli pie iekšējām robežām. Līdz minētajā lēmumā noteiktajai dienai būtu jāpiemēro daži SIS izmantošanas ierobežojumi,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   1.   Šengenas acquis noteikumus saistībā ar SIS, kas ir uzskaitīti I pielikumā, no 2011. gada 19. jūlija piemēro Lihtenšteinas Firstistei tās attiecībās ar Beļģijas Karalisti, Bulgārijas Republiku, Čehijas Republiku, Dānijas Karalisti, Vācijas Federatīvo Republiku, Igaunijas Republiku, Grieķijas Republiku, Spānijas Karalisti, Francijas Republiku, Itālijas Republiku, Latvijas Republiku, Lietuvas Republiku, Luksemburgas Lielhercogisti, Ungārijas Republiku, Maltu, Nīderlandes Karalisti, Austrijas Republiku, Polijas Republiku, Portugāles Republiku, Rumāniju, Slovēnijas Republiku, Slovākijas Republiku, Somijas Republiku un Zviedrijas Karalisti.
   2.   Šengenas acquis noteikumus saistībā ar SIS, kas ir uzskaitīti II pielikumā, no minētajos noteikumos paredzētā datuma piemēro Lihtenšteinas Firstistei tās attiecībās ar Beļģijas Karalisti, Bulgārijas Republiku, Čehijas Republiku, Dānijas Karalisti, Vācijas Federatīvo Republiku, Igaunijas Republiku, Grieķijas Republiku, Spānijas Karalisti, Francijas Republiku, Itālijas Republiku, Latvijas Republiku, Lietuvas Republiku, Luksemburgas Lielhercogisti, Ungārijas Republiku, Maltu, Nīderlandes Karalisti, Austrijas Republiku, Polijas Republiku, Portugāles Republiku, Rumāniju, Slovēnijas Republiku, Slovākijas Republiku, Somijas Republiku un Zviedrijas Karalisti.
   3.   Reālus SIS datus Lihtenšteinas Firstistei var nosūtīt no 2011. gada 9. jūnija.
   No 2011. gada 19. jūlija Lihtenšteinas Firstistei ļaus ievadīt datus SIS un izmantot SIS datus, ievērojot 4. punktu.
   4.   Līdz dienai, kad atceļ kontroli pie iekšējām robežām ar Lihtenšteinas Firstisti:

               a)

               tai nav pienākuma atteikt ieceļošanu tās teritorijā trešo valstu valstspiederīgajiem, par kuriem kāda dalībvalsts izdevusi SIS brīdinājumu nolūkā liegt ieceļošanu, vai izraidīt tos;

               b)

               tā neievada datus, uz kuriem attiecas 96. pants 1990. gada 19. jūnija Konvencijā, ar ko īsteno Šengenas nolīgumu (1985. gada 14. jūnijs) starp Beniluksa Ekonomikas savienības valstu valdībām, Vācijas Federatīvās Republikas valdību un Francijas Republikas valdību par pakāpenisku kontroles atcelšanu pie kopīgām robežām (4) (“Šengenas konvencija”).

         2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
   3. pants
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Luksemburgā, 2011. gada 9. jūnijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         PINTÉR S.

      (1)  Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts.

      (2)  Padomes Lēmums 2008/261/EK (OV L 83, 26.3.2008., 3. lpp.) un Lēmums 2008/262/EK (OV L 83, 26.3.2008., 5. lpp.).

      (3)  OV L 239, 22.9.2000., 138. lpp.

      (4)  OV L 239, 22.9.2000., 19. lpp.

      I PIELIKUMS

         Saraksts ar Lihtenšteinas Firstistei piemērojamiem Šengenas acquis noteikumiem saistībā ar SIS

                  1.

                  Attiecībā uz Šengenas konvencijas noteikumiem:
                  Šengenas konvencijas 64. pants un 92. līdz 119. pants.

                  2.

                  Attiecībā uz Šengenas konvencijā izveidotās Izpildu komitejas lēmumiem un deklarācijām par SIS:

                              a)

                              Izpildu komitejas Lēmums (1997. gada 15. decembris), ar ko groza Finanšu regulu par C.SIS (SCH/Com–ex (97) 35) (1);

                              b)

                                          —

                                          Izpildu komitejas Deklarācija (1996. gada 18. aprīlis), ar ko definē ārvalstnieka jēdzienu (SCH/Com-ex (96) decl.5) (2),

                                          —

                                          Izpildu komitejas Deklarācija (1999. gada 28. aprīlis) par SIS struktūru (SCH/Com-ex (99) decl. 2 rev) (3).

                  3.

                  Attiecībā uz citiem instrumentiem par SIS:

                              a)

                              Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 95/46/EK (1995. gada 24. oktobris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (4), ciktāl tā attiecas uz datu apstrādi SIS;

                              b)

                              Padomes Lēmums 2000/265/EK (2000. gada 27. marts) par finanšu regulas izveidi, ar ko nosaka budžeta aspektus attiecībā uz Padomes ģenerālsekretāra vietnieka vadību, līgumiem, ko viņš noslēdzis dažu dalībvalstu vārdā par komunikācijas infrastruktūras izveidi un darbību Šengenas videi Sisnet
                                  (5);

                              c)

                                 SIRENE rokasgrāmata (6);

                              d)

                              Padomes Regula (EK) Nr. 871/2004 (2004. gada 29. aprīlis) par dažu jaunu Šengenas Informācijas sistēmas funkciju ieviešanu, tostarp terorisma apkarošanas jomā (7), un visi turpmākie lēmumi par šo funkciju piemērošanas datumu;

                              e)

                              Padomes Lēmums 2005/211/TI (2005. gada 24. februāris) par dažu jaunu funkciju ieviešanu Šengenas Informācijas sistēmā, tostarp attiecībā uz terorisma apkarošanu (8), un jebkādi turpmākie lēmumi par šo funkciju piemērošanas datumu;

                              f)

                              Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1160/2005 (2005. gada 6. jūlijs), ar kuru Konvenciju, ar ko īsteno Šengenas Nolīgumu (1985. gada 14. jūnijs) par pakāpenisku kontroles atcelšanu pie kopīgām robežām, groza attiecībā uz to, kā par transportlīdzekļu reģistrācijas dokumentu izdošanu atbildīgie dalībvalstu dienesti piekļūst Šengenas Informācijas sistēmai (9);

                              g)

                              Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 562/2006 (2006. gada 15. marts), ar kuru ievieš Kopienas Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss) (10), 5. panta 4. punkta a) apakšpunkts, II sadaļas noteikumi un pielikumi, kas attiecas uz Šengenas Informācijas sistēmu (SIS);

                              h)

                              Padomes Regula (EK) Nr. 1104/2008 (2008. gada 24. oktobris) par migrēšanu no Šengenas Informācijas sistēmas (SIS 1+) uz otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmu (SIS II) (11);

                              i)

                              Padomes Lēmums 2008/839/TI (2008. gada 24. oktobris) par migrēšanu no Šengenas Informācijas sistēmas (SIS 1+) uz otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmu (SIS II) (12).

         (1)  OV L 239, 22.9.2000., 444. lpp.

         (2)  OV L 239, 22.9.2000., 458. lpp.

         (3)  OV L 239, 22.9.2000., 459. lpp.

         (4)  OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.

         (5)  OV L 85, 6.4.2000., 12. lpp.

         (6)  SIRENE rokasgrāmatas daļas ir publicētas OV C 38, 17.2.2003., 1. lpp. Rokasgrāmatā grozījumi izdarīti ar Komisijas Lēmumu 2006/757/EK (OV L 317, 16.11.2006., 1. lpp.) un Lēmumu 2006/758/EK (OV L 317, 16.11.2006., 41. lpp.).

         (7)  OV L 162, 30.4.2004., 29. lpp.

         (8)  OV L 68, 15.3.2005., 44. lpp.

         (9)  OV L 191, 22.7.2005., 18. lpp.

         (10)  OV L 105, 13.4.2006., 1. lpp.

         (11)  OV L 299, 8.11.2008., 1. lpp.

         (12)  OV L 299, 8.11.2008., 43. lpp.

      II PIELIKUMS

         Saraksts ar Lihtenšteinas Firstistei piemērojamiem Šengenas acquis noteikumiem saistībā ar SIS, kuri jāpiemēro no dienas, kas paredzēta minētajos noteikumos

                  1.

                  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1986/2006 (2006. gada 20. decembris) par dalībvalstu dienestu, kas ir atbildīgi par transportlīdzekļu reģistrācijas apliecību izsniegšanu, piekļuvi otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmai (SIS II) (1).

                  2.

                  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1987/2006 (2006. gada 20. decembris) par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II) izveidi, darbību un izmantošanu (2).

                  3.

                  Padomes Lēmums 2007/533/TI (2007. gada 12. jūnijs) par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II) izveidi, darbību un izmantošanu (3).

         (1)  OV L 381, 28.12.2006., 1. lpp.

         (2)  OV L 381, 28.12.2006., 4. lpp.

         (3)  OV L 205, 7.8.2007., 63. lpp.


title: 2007/545/EK,Euratom: Padomes Lēmums ( 2007. gada 23. jūlijs ), ar ko ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli no Dānijas

text:
               2.8.2007

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 201/14

      PADOMES LĒMUMS

   (2007. gada 23. jūlijs),
   ar ko ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli no Dānijas
   (2007/545/EK, Euratom)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 259. pantu,
   ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 167. pantu,
   ņemot vērā Lēmumu 2006/703/EK, Euratom (2006. gada 16. oktobris), ar ko ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļus no Dānijas (1), laikposmam no 2006. gada 21. septembra līdz 2010. gada 20. septembrim,
   ņemot vērā Dānijas valdības ierosināto kandidatūru,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas atzinumu,
   tā kā pēc Henrik FALLESEN kunga atkāpšanās no amata ir atbrīvojusies viena Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļa vieta, kas paredzēta loceklim no Dānijas,
   IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Sinne ALSING CONAN kundze tiek iecelta par Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli, aizstājot Henrik FALLESEN kungu, uz atlikušo pilnvaru laiku līdz 2010. gada 20. septembrim.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2007. gada 23. jūlijā

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         L. AMADO

      (1)  OV L 291, 21.10.2006., 33. lpp.


title: Padomes lēmums (2002. gada 25. aprīlis) par drošību starptautiska mēroga futbola sacensību laikā

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

32002D0348

Oficiālais Vēstnesis L 121 , 08/05/2002 Lpp. 0001 - 0003

		Padomes Lēmums(2002. gada 25. aprīlis)par drošību starptautiska mēroga futbola sacensību laikā(2002/348/TI)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, jo īpaši tā 30. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktu un 34. panta 2. punkta c) apakšpunktu,ņemot vērā Beļģijas Karalistes iniciatīvu,ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu [1],tā kā:(1) Saskaņā ar Līguma 29. pantu Eiropas Savienības mērķis ir nodrošināt pilsoņiem augstu drošības līmeni brīvības, aizsardzības un tiesiskuma jomā, pilnveidojot dalībvalstu policijas kopīgu sadarbību.(2) Dažādu starptautisku un Eiropas mēroga sacensību, kā arī lielā ceļojošo līdzjutēju skaita dēļ futbols kļūst par starptautiska mēroga sporta sacensību. Tā starptautiskais mērogs mudina risināt drošības jautājumus futbola sacensību laikā arī ārpus atsevišķu valstu robežām.(3) Futbola sacensības nedrīkst uzskatīt tikai par iespējamu sabiedriskās kārtības un drošības pārkāpumu avotu, tās drīzāk jāuztver kā pasākumi, kuriem, neņemot vērā iespējamo risku, jābūt prasmīgi organizētiem.(4) Lai nepieļautu un apkarotu ar futbolu saistīto vardarbību, īpaši svarīgi ir apmainīties ar informāciju, lai dalībvalstu iestādes un kompetentās policijas struktūras var pienācīgi sagatavoties un attiecīgi reaģēt uz notikumiem.(5) Lai veiktu informācijas apmaiņu saistībā ar konkrētu futbola spēli un lai panāktu nepieciešamo policijas starptautisko sadarbību sakarā ar starptautiska mēroga futbola sacensībām, ārkārtīgi svarīgi katrā dalībvalstī izveidot valsts futbola informācijas centru policijas vajadzībām.(6) Ņemot vērā to, ka Eiropas Padome pieņēmusi šādus tiesību aktus: 1981. gada 28. janvāra Konvenciju par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz automātisku personas datu apstrādi, Ministru komitejas 1987. gada 17. septembra Ieteikumu Nr. R(87)15, kas reglamentē personas datu izmantošanu policijas vajadzībām, un 1985. gada 19. augusta Eiropas Konvenciju par skatītāju pārkāpumiem un rupju uzvedību sporta pasākumos un jo īpaši futbola sacensību laikā.(7) Padome pieņēmusi Vienoto rīcību 97/339/TI (1997. gada 26. maijs) par sadarbību sabiedriskās kārtības un drošības jomā [2] un 1997. gada 9. jūnijā — Rezolūciju par futbola līdzjutēju huligānisma novēršanu un ierobežošanu, izmantojot pieredzes apmaiņu, kā arī par izraidīšanu no stadioniem un plašsaziņas līdzekļu politiku [3].(8) Turklāt 2001. gada 6. decembrī Padome pieņēmusi Rezolūciju par rokasgrāmatu, kurā ietverti ieteikumi policijas starptautiskai sadarbībai un pasākumi, kas paredzēti vardarbības un traucējumu novēršanai un apkarošanai sakarā ar starptautiska mēroga futbola sacensībām, kurās iesaistīta vismaz viena dalībvalsts [4],IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsValsts futbola informācijas centra izveide1. Katra dalībvalsts izveido vai izraugās valsts futbola informācijas centru policijas vajadzībām.2. Saskaņā ar šo lēmumu katra dalībvalsts rakstiski paziņo Padomes Ģenerālsekretariātam detalizētu informāciju par savu valsts futbola informācijas centru un visiem turpmākiem grozījumiem. Padomes Ģenerālsekretariāts to publicē Oficiālajā Vēstnesī.3. Valsts futbola informācijas centrs darbojas kā tiešais, centrālais kontaktpunkts attiecīgās informācijas apmaiņai un policijas starptautiskās sadarbības atvieglošanai sakarā ar starptautiska mēroga futbola sacensībām.Dalībvalsts var izlemt sazināties par jautājumiem, kas saistīti ar futbola sacensībām, izmantojot šajos jautājumos kompetento dienestu starpniecību, ar noteikumu, ka valsts futbola informācijas centram ātri un atbilstīgā veidā tiek piegādāta minimālā informācija.4. Katra dalībvalsts nodrošina, lai tās valsts futbola informācijas centrs būtu spējīgs efektīvi un operatīvi pildīt tam uzticētos uzdevumus.5. Šo lēmumu piemēro, neierobežojot attiecīgās valsts tiesību aktus, jo īpaši pilnvaru sadalījumu starp dažādiem dienestiem un iestādēm attiecīgajās dalībvalstīs.2. pantsValsts futbola informācijas centru uzdevumi1. Valsts futbola informācijas centrs koordinē un atvieglo policijas informācijas apmaiņu saistībā ar starptautiska mēroga futbola sacensībām. Šajā informācijas apmaiņā var iesaistīt arī citas tiesību aizsardzības iestādes, kas palīdz uzturēt drošību un sabiedrisko kārtību saskaņā ar pilnvaru sadalījumu attiecīgajā dalībvalstī.2. Saskaņā ar spēkā esošajām nacionālajām un starptautiskajām tiesību normām valsts futbola informācijas centriem ir pieeja informācijai, kurā ir dati par potenciāli bīstamiem līdzjutējiem.3. Valsts futbola informācijas centri veicina, koordinē vai organizē policijas starptautiskās sadarbības īstenošanu saistībā ar starptautiska mēroga futbola sacensībām.4. Saskaņā ar valsts tiesību aktiem, jo īpaši pilnvaru sadalījumu starp dažādiem dienestiem un iestādēm attiecīgajās dalībvalstīs, valsts futbola informācijas centri var būt atbildīgi par palīdzības sniegšanu valsts kompetentajām iestādēm.5. Attiecībā uz starptautiska mēroga sacensībām valsts futbola informācijas centri vismaz pēc cita futbola informācijas centra pieprasījuma no attiecīgās dalībvalsts veic riska novērtējumu savas valsts klubiem un izlasei.3. pantsPolicijas informācijas apmaiņa starp valsts futbola informācijas centriem1. Pirms un pēc starptautiska mēroga futbola sacensībām, kā arī to laikā valsts futbola informācijas centri pēc attiecīgā valsts futbola informācijas centra lūguma vai pēc savas iniciatīvas iesaistās vispārīgas informācijas un, ievērojot 3. punktu, arī personas datu savstarpējā apmaiņā.2. Vispārīgā informācija, ar kuru apmainās saistībā ar starptautiska mēroga futbola sacensībām, ietver stratēģisku, operatīvu un taktisku informāciju. Šos informācijas veidus definē šādi:- stratēģiska informācija ir informācija, kas skar visus pasākuma aspektus, īpaši uzsverot ar to saistītos riska faktorus drošības jomā,- operatīva informācija ir informācija, kas precīzi attēlo notikumus pasākuma laikā,- taktiska informācija ir informācija, kas ļauj atbildīgajiem par operatīvo darbību pienācīgi uzturēt kārtību un drošību pasākuma laikā.3. Personas datu apmaiņa noris saskaņā ar nacionālajām un starptautiskajām tiesību normām, ņemot vērā principus, kas ietverti Eiropas Padomes 1981. gada 28. janvāra Konvencijā Nr. 108 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz automātisku personas datu apstrādi, kā arī Eiropas Padomes Ministru komitejas 1987. gada 17. septembra Ieteikumā Nr. R(87)15, kas reglamentē personas datu izmantošanu policijas vajadzībām. Šādas apmaiņas mērķis ir sagatavot un veikt attiecīgus pasākumus sabiedriskās kārtības uzturēšanai futbola sacensību laikā. Šī apmaiņa var skart īpaši informāciju par fiziskajām personām, kas faktiski vai potenciāli apdraud sabiedrisko kārtību un drošību.4. pantsSakaru uzturēšana starp valsts futbola informācijas centriem1. Valsts futbola informācijas centri koordinē informācijas apstrādi saistībā ar starptautiska mēroga futbola sacīkstēm. Tie nodrošina, lai visi iesaistītie policijas dienesti laikus saņemtu vajadzīgo informāciju. Pēc informācijas apstrādes tā paliek valsts futbola informācijas centra rīcībā vai to nodod attiecīgajām iestādēm un policijai.2. Valsts futbola informācijas centrs dalībvalstī, kurā notiek futbola sacensības, pirms un pēc sacīkstēm vai sacensībām, kā arī to laikā uztur sakarus ar valsts policiju, vajadzības gadījumā ar šīs dalībvalsts ieceltā un nodrošinātā sadarbības koordinatora(-u) starpniecību. Ar sadarbības koordinatoriem var sazināties jautājumos, kas skar sabiedrisko kārtību un drošību, futbola līdzjutēju vardarbību un kriminālpārkāpumus, ja tie saistīti ar konkrētu futbola spēli vai turnīru.3. Valsts futbola informācijas centri, uzturot sakarus, ievēro datu konfidencialitāti. Ja nosūtītajos ziņojumos nav personas datu, šos ziņojumus nodod arhīvā. Vēlāk ar tiem var iepazīties citi ieinteresētie valsts informācijas centri ar noteikumu, ka valsts futbola informācijas punktam, kas ir šīs informācijas avots, tiek dota iespēja jau iepriekš izteikt savu nostāju attiecībā uz tās izpaušanu.5. pantsValodu lietojumsValsts futbola informācijas centri uztur sakarus katrs savā valodā, pievienojot tulkojumu abu pušu kopīgajā darba valodā, ja vien ieinteresētās puses nav vienojušās citādi.6. pantsIzvērtēšanaPadome izvērtē šā lēmuma īstenošanu divus gadus pēc tā pieņemšanas.7. pantsStāšanās spēkāŠis lēmums stājas spēkā dienā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Oficiālajā Vēstnesī.Luksemburgā, 2002. gada 25. aprīlīPadomes vārdā —priekšsēdētājsM. Rajoy Brey[1] Atzinums sniegts 2002. gada 9. aprīlī (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).[2] OV L 147, 5.6.1997., 1. lpp.[3] OV C 193, 24.6.1997., 1. lpp.[4] OV C 22, 24.1.2002., 1. lpp.--------------------------------------------------


title: 2009/648/EK: Eiropas Parlamenta Lēmums ( 2009. gada 23. aprīlis ) par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras kontu slēgšanu attiecībā uz 2007. finanšu gadu

text:
               26.9.2009

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 255/125

      EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS

   (2009. gada 23. aprīlis)
   par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras kontu slēgšanu attiecībā uz 2007. finanšu gadu
   (2009/648/EK)
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Eiropas Aviācijas drošības aģentūras 2007. finanšu gada galīgos pārskatus (1),

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras 2007. finanšu gada pārskatiem, ar Aģentūras atbildēm (2),

               —

               ņemot vērā Padomes 2009. gada 10. februāra ieteikumu (5588/2009 – C6-0060/2009),

               —

               ņemot vērā EK līgumu un it īpaši tā 276. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (3), un it īpaši tās 185. pantu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 20. februāra Regulu (EK) Nr. 216/2008 par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas jomā un par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras izveidi (4) un it īpaši tās 60. pantu,

               —

               ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), un it īpaši tās 94. pantu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 71. pantu un V pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Transporta un tūrisma komitejas atzinumu (A6-0163/2009),

               1.

               konstatē, ka Eiropas Aviācijas drošības aģentūras galīgie gada pārskati atbilst pārskatiem, kas iekļauti Revīzijas palātas ziņojuma pielikumā;

               2.

               apstiprina Eiropas Aviācijas drošības aģentūras kontu slēgšanu attiecībā uz 2007. finanšu gadu;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu nosūtīt Eiropas Aviācijas drošības aģentūras izpilddirektoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Hans-Gert PÖTTERING

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV C 278, 31.10.2008., 16. lpp.

      (2)  OV C 311, 5.12.2008., 20. lpp.

      (3)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (4)  OV L 79, 19.3.2008., 1. lpp.

      (5)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.


title: 2009/544/EK: Komisijas Lēmums ( 2008. gada 13. augusts ) par ekoloģiskajiem kritērijiem Kopienas ekomarķējuma piešķiršanai iekštelpu krāsām un lakām (izziņots ar dokumenta numuru C(2008) 4453) (Dokuments attiecas uz EEZ)

text:
               14.7.2009

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 181/39

      KOMISIJAS LĒMUMS

   (2008. gada 13. augusts)
   par ekoloģiskajiem kritērijiem Kopienas ekomarķējuma piešķiršanai iekštelpu krāsām un lakām
   (izziņots ar dokumenta numuru C(2008) 4453)
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   (2009/544/EK)
   EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 17. jūlija Regulu (EK) Nr. 1980/2000 par pārskatīto Kopienas ekoetiķetes piešķiršanas programmu (1) un jo īpaši tās 6. panta 1. punkta otro daļu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1980/2000 Kopienas ekomarķējumu var piešķirt ražojumiem ar tādām īpašībām, kuras var nodrošināt būtisku uzlabojumu saistībā ar galvenajiem vides aspektiem.

               (2)

               Regulā (EK) Nr. 1980/2000 paredzēts atbilstīgi ražojumu grupām noteikt īpašus ekomarķējuma kritērijus, kuru projektu izstrādā Eiropas Savienības Ekomarķējuma komiteja.

               (3)

               Tajā arī paredzēts, ka ekomarķējuma kritēriji, kā arī ar tiem saistītās vērtēšanas un verifikācijas prasības ir laikus jāpārskata pirms katrai ražojumu grupai noteikto kritēriju spēkā esības termiņa beigām.

               (4)

               Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1980/2000 ir laikus pārskatīti ekoloģiskie kritēriji un ar tiem saistītās attiecīgās novērtēšanas un verifikācijas prasības, kas paredzētas Komisijas 2002. gada 3. septembra Lēmumā 2002/739/EK ar ko nosaka pārskatītus ekoloģiskos kritērijus Kopienas ekomarķējuma piešķiršanai iekštelpu krāsām un lakām un groza Lēmumu 1999/10/EK (2). Šie ekoloģiskie kritēriji un attiecīgās novērtēšanas un verifikācijas prasības ir spēkā līdz 2009. gada 28. februārim.

               (5)

               Ņemot vērā pārskatīšanas rezultātus, zinātnes atziņu attīstības un tirgus norišu dēļ ir lietderīgi grozīt ražojumu grupas definīciju un noteikt jaunus ekoloģiskos kritērijus.

               (6)

               Tāpēc Lēmums 2002/739/EK ir jāatceļ.

               (7)

               Šiem ekoloģiskajiem kritērijiem un ar tiem saistītajām vērtēšanas un verifikācijas prasībām jāpaliek spēkā līdz četriem gadiem no šā lēmuma paziņošanas dienas.

               (8)

               Lai ražotājiem, kuru iekštelpu krāsām un lakām piešķirts ekomarķējums pirms 2008. gada 18. augusta vai kuri iesnieguši pieteikumu tā saņemšanai pirms 2008. gada 18. augusta, dotu pietiekamu laiku savas produkcijas pielāgošanai pārskatītajiem kritērijiem un prasībām, ir jānosaka pārejas periods. Juridiskās noteiktības labad līdz 2009. gada 28. februārim ražotājiem jādod iespēja iesniegt pieteikumus saskaņā ar kritērijiem, kas noteikti Lēmumā 2002/739/EK, vai saskaņā ar kritērijiem, kas noteikti šajā lēmumā. Pēc šā datuma ir spēkā tikai šajā lēmumā noteiktie kritēriji.

               (9)

               Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota ar Regulas (EK) Nr. 1980/2000 17. pantu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   1.   Saskaņā ar 2. punktu ražojumu grupā “iekštelpu krāsas un lakas” ietilpst iekštelpu dekoratīvās apdares krāsas un lakas, koksnes aizsargpārklājumu materiāli un līdzīgi produkti, kas paredzēti gan neprofesionāliem, gan profesionāliem lietotājiem.
   Ražojumu grupā, inter alia, ietilpst grīdas segumi un grīdas krāsas, tonēti produkti, kurus pēc neprofesionālu vai profesionālu lietotāju pasūtījuma tonējuši to izplatītāji, tonēšanas sistēmas, dekoratīvās apdares krāsas šķidrumu vai pastu veidā, kuras, ievērojot patērētāju vajadzības, ražotājs iepriekš sagatavojis, tonējis vai pagatavojis, kā arī gruntskrāsas un pamatnes krāsas šo produktu sistēmām.
   2.   “Krāsa” ir pārklājuma materiāls ar pigmentu šķidruma, pastas vai pulvera veidā, kas uz substrāta veido necaurspīdīgu aizsargpārklājumu, dekoratīvu pārklājumu vai pārklājumu ar kādām konkrētām tehniskām īpašībām.
   “Laka” ir caurspīdīgs pārklājuma materiāls, kas uz substrāta veido caurspīdīgu aizsargpārklājumu, dekoratīvu pārklājumu vai pārklājumu ar kādām konkrētām tehniskām īpašībām.
   “Dekoratīvās apdares krāsas un lakas” ir tādas krāsas un lakas, kuras izmanto ēku, to rotājumu un konstrukcijas elementu dekoratīvajai apdarei un aizsargpārklājumiem. Tās klāj tieši uz vietas. Tās galvenokārt izmanto dekoratīvai apdarei, lai gan tām ir arī aizsardzības funkcija.
   “Koksnes aizsargpārklājumi” (lazūras) ir pārklājuma materiāli, kas veido caurspīdīgu vai daļēji caurspīdīgu pārklājumu, ko izmanto koka virsmu dekoratīvajai apdarei un koksnes aizsardzībai pret atmosfēras iedarbību, tādējādi atvieglojot to uzturēšanu.
   “Tonēšanas sistēmas” ir tonētu krāsu pagatavošanas metode, “bāzi” sajaucot ar krāsvielām.
   3.   Ražojumu grupā nav iekļauti šādi izstrādājumi:

               a)

               pretkorozijas pārklājumi;

               b)

               zemūdens daļu pretapauguma pārklājumi;

               c)

               koksnes aizsardzības līdzekļi;

               d)

               pārklājumi, kas tiek izmantoti īpašiem rūpnieciskiem vai profesionāliem mērķiem, tostarp īpaši izturīgi pārklājumi;

               e)

               fasāžu pārklājumi;

               f)

               produkti, kuri galvenokārt paredzēti izmantošanai āra darbiem un kurus pārdod šādiem nolūkiem.

         2. pants
   1.   Lai krāsām un lakām, saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1980/2000 un ievērojot šā panta 2. un 3. punkta noteikumus, piešķirtu Kopienas ekomarķējumu, tām jāietilpst 1. pantā noteiktajā ražojumu grupā “iekštelpu krāsas un lakas” un tām jāatbilst šā lēmuma pielikumā izklāstītajiem ekoloģiskajiem kritērijiem.
   2.   Īpašiem lietojumiem paredzētajiem ķīmiski cietējošiem divkomponentu speciālajiem pārklājumiem jāatbilst šādām prasībām:

               a)

               to abiem komponentiem katram atsevišķi jāatbilst pielikumā noteiktajiem ekoloģiskajiem kritērijiem (izņemot kritēriju par gaistošiem organiskajiem savienojumiem, GOS);

               b)

               tiem jābūt pievienotai informācijai par to, ka sastāvdaļas nedrīkst izmantot atsevišķi vai maisījumos ar citiem produktiem;

               c)

               produktam jāatbilst ekoloģiskajiem kritērijiem arī lietošanai sagatavotā veidā, tostarp par GOS noteiktajam kritērijam.

         3.   Pārklājumu materiāliem, kurus pārdod izmantošanai iekštelpās un arī āra apdares darbiem, jāatbilst gan šajā lēmumā iekštelpu krāsām un lakām noteiktajiem kritērijiem, gan kritērijiem, kas āra apdares darbiem paredzētajām krāsām un lakām noteikti Komisijas Lēmumā 2009/543/EK (3).
   3. pants
   Ražojumu grupai “iekštelpu krāsas un lakas” noteiktie ekoloģiskie kritēriji un ar tiem saistītās vērtēšanas un verifikācijas prasības ir spēkā četrus gadus no šā lēmuma spēkā stāšanās dienas.
   4. pants
   Administratīviem mērķiem ražojumu grupai “iekštelpu krāsas un lakas” piešķir kodu “07”.
   5. pants
   Lēmums 2002/739/EK ir atcelts.
   6. pants
   1.   Līdz 2009. gada 28. februārim var turpināt izmantot ekomarķējumu, kas produktiem, kuri pieskaitāmi pie ražojumu grupas “iekštelpu krāsas un lakas”, piešķirts līdz 2008. gada 18. augustam.
   2.   Pie ražojumu grupas “iekštelpu krāsas un lakas” pieskaitāmajiem produktiem, par kuriem pieteikumi ekomarķējuma saņemšanai iesniegti līdz 2008. gada 18. augustam, ekomarķējumu piešķir saskaņā ar Lēmumu 2002/739/EK. Šādos gadījumos šo ekomarķējumu var lietot līdz 2009. gada 28. februārim.
   3.   Pie ražojumu grupas “iekštelpu krāsas un lakas” pieskaitāmajiem produktiem, par kuriem pieteikumus ekomarķējuma saņemšanai iesniedz laikā no 2008. gada 18. augustam līdz 2009. gada 1. martam, ekomarķējumu var piešķirt pēc Lēmumā 2002/739/EK paredzētajiem kritērijiem vai kritērijiem, kuri noteikti šajā lēmumā.
   Ja pieteikums iesniegts saskaņā ar Lēmumā 2002/739/EK paredzētajiem kritērijiem, ekomarķējumu var izmantot līdz 2009. gada 28. februārim.
   7. pants
   Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

      Briselē, 2008. gada 13. augustā

            Komisijas vārdā –

            Komisijas loceklis

         Olli REHN

      (1)  OV L 237, 21.9.2000., 1. lpp.

      (2)  OV L 236, 4.9.2002., 4. lpp.

      (3)  Skatīt šā Oficiālā Vēstneša 27. lpp.

      PIELIKUMS
      A.   PAMATPRINCIPI

         Kritēriju noteikšanas mērķi

      Šo kritēriju mērķis ir:

                  —

                  veicināt produktu efektīvu izmantošanu un iespējami samazināt atkritumu rašanos,

                  —

                  samazināt videi radīto risku un citus riskus (piemēram, troposfēras ozona uzkrāšanos), samazinot šķīdinātāju emisijas,

                  —

                  samazināt toksisku vai citādu piesārņojošu vielu izplūdes ūdeņos. Kritēriji ir noteikti līmeņos, kas veicina to, ka tiek marķētas tādas iekštelpu krāsas un lakas, kuru ietekme uz vidi ir neliela.

         Vērtēšanas un verifikācijas prasības

      Konkrētas novērtēšanas un verifikācijas prasības norādītas katram kritērijam atsevišķi.
      Gadījumos, kad pieteikuma iesniedzējam jāiesniedz deklarācijas, dokumentācija, analīžu rezultāti, testēšanas pārskati vai citas liecības par kritēriju ievērošanu, tos var izdot pats pieteikuma iesniedzējs un/vai tā piegādātāji, un/vai attiecīgi piegādātāju piegādātāji u. c.
      Attiecīgos gadījumos var izmantot citas, konkrētajam kritērijam nenorādītas testēšanas metodes, ja tās kā līdzvērtīgas ir akceptējusi kompetentā iestāde, kas izskata pieteikumu.
      Attiecīgos gadījumos kompetentās iestādes var pieprasīt papildus iesniegt apstiprinošus dokumentus un var veikt neatkarīgas pārbaudes.
      Kompetentajām iestādēm, izskatot pieteikumus un uzraugot atbilstību kritērijiem, ir ieteicams ņemt vērā atzītu vides vadības sistēmu, piemēram, EMAS vai EN ISO 14001 īstenošanu (piezīme: šādas vadības sistēmas ieviest nav obligāti).
      Ja kritērijos minētas sastāvdaļas, ar tām saprot vielas un preparātus. Attiecīgās vielu un preparātu definīcijas noteiktas REACH regulā (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1907/2006 (1)).
      Kompetentajai iestādei pieteikuma iesniedzējs par visām izmantojamajām vielām sniedz precīzas ziņas par attiecīgo produktu sastāvu. Ja kritērijā nav norādīta attiecīgi zemāka koncentrācija, jāsniedz ziņas par visām vielām un piemaisījumiem, kuru masas koncentrācija ir lielāka par 0,01 %.
      B.   EKOLOĢISKIE KRITĒRIJI

      Visi kritēriji attiecas uz krāsām un lakām iepakojumā, izņemot 3. kritēriju par GOS pieļaujamajām koncentrācijām. Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/42/EK (2) maksimāli pieļaujamās GOS koncentrācijas attiecas uz lietošanai gatavu produktu, un tāpēc maksimālais GOS saturs jāaprēķina, ņemot vērā iespējamās piedevas, piemēram, krāsvielas vai atšķaidītājus. Šiem aprēķiniem vajadzīgi izejvielu piegādātāju dati par cietvielu un GOS saturu produktā, kā arī tā blīvumu.
      1. un 2. kritērijs attiecas tikai uz baltajām krāsām un krāsām gaišos toņos (tostarp apdares krāsām, gruntskrāsām, pamatnes krāsām un/vai starpproduktiem).
      Tonēšanas sistēmām 1. un 2. kritērijs attiecas tikai uz balto bāzes krāsu (bāzi, kas satur galvenokārt TiO2). Gadījumos, kad baltas krāsas bāzei nav iespējams panākt prasības ievērošanu par 98 % necaurredzamību pie viena litra segtspējas vismaz 8 m2 saskaņā ar 7. kritērija a) punktu, atbilstība šim kritērijam jāpanāk ar tonēšanu līdz standartkrāsai RAL 9010.
      1. un 2. kritērijs neattiecas uz caurspīdīgiem pārklājumiem.
      1.   Baltie pigmenti

         Baltā pigmenta saturs (baltie neorganiskie pigmenti ar refrakcijas koeficientu, lielāku par 1,8). Krāsu baltā pigmenta saturam jābūt mazākam par vai vienādam ar 36 g/m2 izžuvušā pārklājumā ar 98 % necaurredzamību. Šī prasība neattiecas uz lakām un koksnes aizsargpārklājumu materiāliem.

         Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju par to, ka balto pigmentu neizmanto, vai dokumentāciju par baltā pigmenta saturu krāsā un tās segtspēju, pievienojot precīzus aprēķinus, kuri liecina par šā kritērija ievērošanu.
      2.   Titāna dioksīds

         Titāna dioksīds. Titāna dioksīda pigmenta ražošanas atkritumu emisijas un izplūdes nedrīkst pārsniegt šādas vērtības (saskaņā ar Atsauces dokumentu par labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem lieltonnāžas neorganisko vielu ražošanai (2007. g. augusts)):

                  —

                  SOx emisijas (izsakot SO2) – 252 mg/m2 izžuvuša pārklājuma (98 % necaurredzamība),

                  —

                  sulfātu atkritumi – 18 g/m2 izžuvuša pārklājuma (98 % necaurredzamība),

                  —

                  hlorīdu atkritumi – 3,7 g/m2, 6,4 g/m2 un 11,9 g/m2 izžuvuša pārklājuma (98 % necaurredzamība) attiecīgi dabīgajam rutilam, sintētiskajam rutilam un rutila rūdām.

         Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju par to, ka titāna dioksīdu neizmanto, vai dokumentāciju, kurā šiem parametriem norādīti attiecīgie atkritumu emisiju un izplūžu līmeņi, titāna dioksīda saturs produktā un tā segtspēja, pievienojot precīzus aprēķinus, kuri liecina par šā kritērija ievērošanu.
      3.   Gaistoši organiskie savienojumi (GOS)

         GOS saturs nedrīkst būt augstāks par:

                  Produkta klasifikācija (Direktīva 2004/42/EK)

                  GOS satura robežvērtības (g/l, tostarp ūdenī)

                  Matēta krāsa (sienām/griestiem) (Atstarošanas spīdums < 25@60 °)

                  15

                  Krāsa ar spīdumu (sienām/griestiem) (Atstarošanas spīdums > 25@60 °)

                  60

                  Ēku iekšējā rotājuma un apšuvuma krāsas kokam un metālam, ieskaitot pamatnes krāsas

                  90

                  Iekšējo rotājumu lakas un koksnes aizsardzības līdzekļi, ieskaitot necaurspīdīgus aizsargpārklājumu materiālus

                  75

                  Plānu pārklājuma plēvīti veidojoši koksnes aizsardzības līdzekļi iekšējās apdares darbiem

                  75

                  Gruntskrāsas

                  15

                  Saistošās gruntskrāsas

                  15

                  Vienkomponenta speciālie pārklājumi

                  100

                  Divkomponentu ķīmiski cietējoši speciālie pārklājumi tādiem lietojumiem kā grīdas

                  100

                  Dekoratīvie pārklājumi

                  90

            Šajā kontekstā saskaņā ar Direktīvu 2004/42/EK gaistoši organiskie savienojumi (GOS) ir visas vielas, kuru vārīšanās sākuma temperatūra standartapstākļos pie 101,3 kPa spiediena ir mazāka par vai vienāda ar 250 °C. Nosakot GOS satura robežvērtības, izmantotas direktīvā minētās krāsu un laku apakškategorijas. Šeit norādīti tikai iekštelpās izmantojamo pārklājumu materiālu veidi.

         Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju par atbilstību šim kritērijam. Pieteikuma iesniedzējs visiem produktiem norāda GOS saturu.
      4.   Gaistošie aromātiskie ogļūdeņraži (GAO)

      Produktiem nedrīkst tieši pievienot gaistošus aromātiskos ogļūdeņražus pirms tonēšanas vai to tonēšanas laikā (ja to veic), tomēr var pievienot GAO saturošas sastāvdaļas tādā daudzumā, lai GAO masas daļa gatavajā produktā nepārsniegtu 0,1 %.
      Šajā kontekstā saskaņā ar Direktīvu 2004/42/EK gaistoši aromātiskie ogļūdeņraži (GAO) ir gaistošie organiskie savienojumi, kuru vārīšanās sākuma temperatūra standartapstākļos pie 101,3 kPa spiediena ir mazāka par vai vienāda ar 250 °C un kuru molekulu struktūrā ietilpst vismaz viens aromātiskais cikls.

         Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju par atbilstību šim kritērijam, kurā paziņots, ka GAO nav pievienots citādi kā tos saturošu pusfabrikātu sastāvdaļu veidā, un attiecīgos gadījumos arī sastāvdaļu piegādātāju deklarācijas, kurās apstiprināts šo sastāvdaļu GAO saturs.
      5.   Smagie metāli

      Par produktu vai tonēšanas krāsvielu (attiecīgos gadījumos) sastāvdaļu nedrīkst izmantot šādus smagos metālus vai to savienojumus (kā individuālas vielas vai kāda lietotā preparāta sastāvdaļas): kadmijs, svins, hroms(VI), dzīvsudrabs, arsēns, bārijs (izņemot bārija sulfātu), selēns, antimons.
      Kā sastāvdaļu nedrīkst pievienot arī kobaltu, izņemot kobalta sāļus, kurus izmanto par sikatīviem alkīdkrāsu sastāvā. Tos var lietot koncentrācijās, kas gatavajā produktā nav augstākas par 0,05 % (masas), izsakot metāliska kobalta veidā. Šī prasība neattiecas arī uz pigmentu sastāvā esošo kobaltu.
      Pieļaujams, ka sastāvdaļas šos metālus satur zīmju veidā līdz 0,01 % (masas) kā piemaisījumus no izejvielām.

         Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju par atbilstību šim kritērijam un (vajadzības gadījumā) arī sastāvdaļu piegādātāju deklarācijas.
      6.   Bīstamas vielas

                  a)

                     Produkts. Produkts nevar būt klasificēts kā ļoti toksisks, toksisks, videi bīstams, reprodukcijai toksisks, kaitīgs, kodīgs, mutagēns vai kairinošs (tikai gadījumos, kad tas saistīts ar sastāvdaļām, kuras marķētas ar R43) saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 1999/45/EK (3) pirms tonēšanas vai pēc tās (ja vajadzīgs).

                     Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējam jāiesniedz deklarācija par šā kritērija ievērošanu un produkta drošības datu lapa, kas atbilst REACH regulas II pielikumā noteiktajām prasībām.

                  b)

                     Sastāvdaļas (ļoti toksiskas, toksiskas, kancerogēnas, mutagēnas, reprodukcijai toksiskas). Nevar izmantot sastāvdaļas, arī tonēšanai (ja vajadzīgs), kuras pieteikuma iesniegšanas laikā atbilst klasifikācijas kritērijiem šādām riska frāzēm (vai to kombinācijām):

                              —

                              R23 (toksisks ieelpojot),

                              —

                              R24 (toksisks, nonākot saskarē ar ādu),

                              —

                              R25 (toksisks norijot),

                              —

                              R26 (ļoti toksisks ieelpojot),

                              —

                              R27 (ļoti toksisks, nonākot saskarē ar ādu),

                              —

                              R28 (ļoti toksisks norijot),

                              —

                              R33 (kaitīgas kumulatīvas ietekmes draudi),

                              —

                              R39 (būtiski neatgriezeniskas iedarbības draudi),

                              —

                              R40 (kancerogenitāte daļēji pierādīta),

                              —

                              R42 (ieelpojot var izraisīt paaugstinātu jutīgumu),

                              —

                              R45 (kancerogēna viela),

                              —

                              R46 (var radīt mantojamus ģenētiskus defektus),

                              —

                              R48 (iespējams nopietns kaitējums veselībai pēc ilgstošas saskares),

                              —

                              R49 (ieelpojot var izraisīt ļaundabīgus audzējus),

                              —

                              R60 (var kaitēt reproduktīvajām spējām),

                              —

                              R61 (var kaitēt augļa attīstībai),

                              —

                              R62 (iespējams kaitējuma risks reproduktīvajām spējām),

                              —

                              R63 (iespējams kaitējuma risks augļa attīstībai),

                              —

                              R68 (iespējams neatgriezeniskas iedarbības risks),

                        saskaņā ar Padomes Direktīvu 67/548/EEK (4) vai Direktīvu 1999/45/EK. Tomēr par konservantiem ierobežotā daudzumā līdz 0,1 % no kopējās masas krāsas sastāvā var būt izmantotas aktīvās sastāvdaļas, kurām piešķirts riska apzīmējums R23, R24, R25, R26, R27, R28, R39, R40 vai R48 (vai to kombinācijas).
                  Otra alternatīva ir klasifikācijai izmantot globāli harmonizēto sistēmu (GHS) (5). Tādā gadījumā nevar būt izmantotas sastāvdaļas, arī tonēšanai (ja vajadzīgs), kuru klasifikācija (vai tās kombinācijas) ir šādas:

                              —

                              akūta toksicitāte (orāli) – I, II, III kat.,

                              —

                              akūta toksicitāte (caur ādu) – I, II, III kat.,

                              —

                              akūta toksicitāte (ieelpojot) – I, II, III kat.,

                              —

                              elpceļu sensibilizācija – I kat.,

                              —

                              mutagēnas vielas – I, II kat.,

                              —

                              kancerogēnas vielas – I, II kat.,

                              —

                              reprodukcijai toksiskas vielas – I, II kat.,

                              —

                              sistēmiska toksicitāte mērķorgāniem (vienreizēja iedarbība) – I, II kat.,

                              —

                              sistēmiska toksicitāte mērķorgāniem (atkārtota iedarbība) – I, II kat.,

                        kas noteikta Ķīmisko vielu klasifikācijas un marķēšanas globāli harmonizētās sistēmas ST/SG/AC.10/30 (6) un pārskatīta ST/SG/AC.10/34/Add.3. Tomēr par konservantiem ierobežotā daudzumā līdz 0,1 % no kopējās masas krāsas sastāvā var būt izmantotas aktīvās sastāvdaļas, kurām piešķirtas šādas GHS klasifikācijas kategorijas:

                              —

                              akūta toksicitāte (orāli, caur ādu, ieelpojot) – I, II, III kat. (tikai orāli un caur ādu),

                              —

                              sistēmiska toksicitāte mērķorgāniem (vienreizēja un/vai atkārtota iedarbība) – I, II kat. (vai to kombinācijas),

                              —

                              kancerogenitāte – II kat.

                        Alkīdkrāsu sastāvā līdz 0,3 % no kopējās masas var būt izmantots metiletilketoksīms.

                     Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējam jāiesniedz deklarācija par šā kritērija ievērošanu un produkta drošības datu lapa, kas atbilst REACH regulas II pielikumā noteiktajām prasībām.

                  c)

                     Sastāvdaļas (kas bīstamas videi). Nevar izmantot sastāvdaļas, arī tonēšanai (ja vajadzīgs), vairāk par 2 % no kopējās masas, kuras pieteikuma iesniegšanas laikā atbilst klasifikācijas kritērijiem šādām riska frāzēm (vai to kombinācijām):

                              —

                              N R50 (ļoti toksisks ūdens organismiem),

                              —

                              N R50/53 (ļoti toksisks ūdens organismiem, var radīt ilgtermiņa nevēlamu ietekmi ūdens vidē),

                              —

                              N R51/53 (ļoti toksisks ūdens organismiem, var radīt ilglaicīgu negatīvu ietekmi ūdens vidē),

                              —

                              N R52/53 (bīstams ūdens organismiem, var radīt ilglaicīgu negatīvu ietekmi ūdens vidē),

                              —

                              R51 (toksisks ūdens organismiem),

                              —

                              R52 (kaitīgs ūdens organismiem),

                              —

                              R53 (var izraisīt ilglaicīgu negatīvu ietekmi ūdens vidē),

                        saskaņā ar Direktīvu 67/548/EEK vai Direktīvu 1999/45/EK.
                  Otra alternatīva ir klasifikācijai izmantot globāli harmonizēto sistēmu (GHS) (7). Tādā gadījumā vairāk par 2 % no kopējās masas nevar būt izmantotas sastāvdaļas, arī tonēšanai (ja vajadzīgs), kuru lietošanai piešķirtas šādas klasifikācijas kategorijas.
                  Toksicitāte ūdens videi (un šo kategoriju kombinācijas):

                              —

                              akūta – I, II, III kat.,

                              —

                              hroniska – I, II, III, IV kat.,

                        kas noteikta Ķīmisko vielu klasifikācijas un marķēšanas globāli harmonizētās sistēmas ST/SG/AC.10/30 un pārskatīta ST/SG/AC.10/34/Add.3.
                  Jebkurā gadījumā visu to sastāvdaļu kopējais saturs, kuru lietošanai piešķirtas riska frāzes (vai to kombinācijas) vai GHS klasifikācijas kategorijas, nevar būt augstāks par 4 % masas.
                  Šī prasība neattiecas uz amonjaku un alkilamoniju.
                  Šī prasība neskar iepriekš 6. kritērija a) punktā noteiktās prasības ievērošanu.

                     Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējam jāiesniedz deklarācija par šā kritērija ievērošanu un par katru sastāvdaļu produkta drošības datu lapa, kas atbilst REACH regulas II pielikumā noteiktajām prasībām.

                  d)

                     Alkilfenoletoksilāti (AFEO). Produkta sastāvā nevar būt izmantoti APEO pirms tonēšanas (ja vajadzīgs) vai tās laikā.

                     Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju par atbilstību šim kritērijam.

                  e)

                     Izotiazolinona savienojumi. Pirms tonēšanas (ja vajadzīgs) vai tās laikā izotiazolinona savienojumu saturs nevar būt augstāks par 0,05 % produkta masas. Savukārt 5-hlor-2-metil-2H-izotiazol-3-ona (EK Nr. 247-500-7) un 2-metil-2H-izotiazol-3-ona (EK Nr. 220-239-6) maisījuma (3:1) saturs nevar būt lielāks par 0,0015 % produkta masas.

                     Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju par atbilstību šim kritērijam, norādot attiecīgos daudzumus (ja šīs vielas ir izmantotas).

                  f)

                  Produkta sastāvā nevar būt perfluoralkilsulfonātu (PFAS), perfluorkarbonskābju (PFKS), tostarp arī perfluoroktānskābes (PFOS) un tām līdzīgu vielu, kuras ESAO iekļāvusi to vielu sākotnējos sarakstos, kas var noārdīties līdz perfluorkarbonskābēm (PFKS), – Preliminary lists of PFOS, PFAS, PFOA, PFCA, related compounds and chemicals that may degrade to PFCA (as revised in 2007). ESAO saraksts pievienots šā kritēriju dokumenta pielikumā.

                     Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju par atbilstību šim kritērijam.

                  g)

                     Formaldehīds. Nevar būt izmantotas brīva formaldehīda piedevas. Piedevas, kas izdala formaldehīdu, var būt pievienotas produktā tādā daudzumā, lai nodrošinātu, ka kopējais brīva formaldehīda kopējais saturs pēc tonēšanas (ja vajadzīgs), nepārsniedz 0,001 % tā masas.

                     Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju par atbilstību šim kritērijam. Pieteikuma iesniedzējam papildus jāiesniedz piegādātāju iesniegtie izejvielu sastāva analīžu rezultāti, kas iegūti, izmantojot VdL-RL 03 testēšanas metodi (VdL Guide-line03) “Formaldehīda koncentrācijas noteikšana gatavajā produkcijā pēc acetilacetona metodes” (In-can concentration of formaldehyde determined by the acetyl-acetone method), kā arī aprēķinus, izmantojot gatavā produkta analīžu datus, kuri liecina, ka formaldehīdu izdalošo vielu radītā formaldehīda iespējamā maksimālā koncentrācija nepārsniedz 0,001 % tā masas. Otra iespēja, kā noteikt formaldehīdu izdalošo vielu radītā formaldehīda koncentrāciju gatavajā produktā, ir izmantot kādu augstas izšķirtspējas šķidrumu hromatogrāfijas (HPLC) standartmetodi.

                  h)

                     Halogēnus saturoši organiskie šķīdinātāji. Neskarot 6. kritērija a), b) un c) punktā noteikto, produkta sastāvā pirms tonēšanas vai tās laikā (ja vajadzīgs) var būt izmantoti tikai tādi halogēnus saturoši savienojumi ar novērtētu lietošanas risku, kas saskaņā ar Direktīvām 67/548/EEK un 1999/45/EK netiek klasificēti ar šādām riska frāzēm (vai to kombinācijām): R26/27, R45, R48/20/22, R50, R51, R52, R53, R50/53, R51/53, R52/53 un R59.

                     Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju par atbilstību šim kritērijam.

                  i)

                     Ftalāti. Neskarot 6. kritērija a), b) un c) punktā noteikto, produkta sastāvā pirms tonēšanas vai tās laikā (ja vajadzīgs) var būt izmantoti tikai tādi ftalāti ar novērtētu lietošanas risku, kas saskaņā ar Direktīvu 67/548/EEK un tās grozījumiem netiek klasificēti ar šādām riska frāzēm (vai to kombinācijām): R60, R61, R62, R50, R51, R52, R53, R50/53, R51/53, R52/53. Bez tam produkta sastāvā nevar būt izmantots di-n-oktilftalāts (DNOF), diizononilftalāts (DINF), diizodecilftalāts (DIDF).

                     Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju par atbilstību šim kritērijam.

            7.   Lietošanas īpašības

                  a)

                     Segtspēja. Balto krāsu un gaišu toņu krāsu (arī apdares krāsu, gruntskrāsu, pamatnes krāsu un/vai starpproduktu) necaurredzamībai jābūt vismaz 98 % pie viena litra segtspējas vismaz 8 m2.
                  Tonēšanas sistēmām šis kritērijs attiecas tikai uz balto krāsu (kuras bāze satur galvenokārt TiO2). Gadījumos, kad baltas krāsas bāzei nav iespējams panākt prasības ievērošanu par 98 % necaurredzamību pie viena litra segtspējas vismaz 8 m2, atbilstība šim kritērijam jāpanāk ar šīs baltās bāzes krāsas tonēšanu līdz standartkrāsai RAL 9010. Uz visām pārējām bāzes krāsām, ko izmanto tonētu produktu iegūšanai, šis kritērijs neattiecas, jo to TiO2 saturs parasti ir zemāks, un tāpēc tām nevar panākt atbilstību prasībai par 98 % necaurredzamību pie viena litra segtspējas vismaz 8 m2. Par krāsām, kuras ir tonēšanas sistēmas daļa, pieteikuma iesniedzējam uz produkta iepakojuma un/vai tirdzniecības vietās jānorāda lietotājam, kurš tonis vai gruntskrāsa/pamatnes krāsa (ja iespējams, ar Eiropas ekomarķējumu) jāizmanto pamatnei pirms tumšāka toņa lietošanas.
                  Izolējošām/hermetizējošām, penetrējošām/saistošām gruntskrāsām un speciālām adhezīvām gruntskrāsām alumīnija un galvanisko pārklājumu virsmu gruntēšanai jābūt ar necaurredzamību vismaz 98 % pie viena litra segtspējas vismaz 6 m2.
                  Biezu dekoratīvu pārklājumu (krāsu, kuras ir īpaši paredzētas trīsdimensiju dekoratīva efekta radīšanai un kurām tāpēc raksturīga ļoti biezs pārklājuma slānis) segtspēja var būt 1 m2/kg produkta.
                  Šī prasība neattiecas uz lakām, koksnes aizsargpārklājumu materiāliem, grīdas segumiem, grīdas krāsām, pamatnes krāsām, adhēzijas gruntskrāsām un citiem caurspīdīgu pārklājumu materiāliem.

                     Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz testēšanas pārskatu, kas sagatavots, izmantojot ISO 6504/1 metodi (Krāsas un lakas. Segtspējas noteikšana. 1. daļa: Kubelkas-Munka metode baltajai un gaišo toņu krāsām) vai ISO 6504/3 metodi (3. daļa: kontrastainuma koeficienta noteikšana gaišo toņu krāsām pie norādītā krāsas patēriņa), vai (krāsām, kuras ir īpaši paredzētas trīsdimensiju dekoratīva efekta radīšanai un no kurām parasti veido ļoti biezu pārklājumu) NF T 30073 metodi (vai tai ekvivalentu metodi). Par bāzēm, kuras izmanto tonētu produktu iegūšanai un kuras pēc iepriekšminētajām prasībām nav novērtētas, pieteikuma iesniedzējam jāiesniedz liecības, ka lietotājam ir doti norādījumi par to, ka pirms produkta lietošanas jāizmanto gruntskrāsa un/vai pelēkas (vai citas atbilstošas krāsas) pamatnes krāsa.

                  b)

                     Izturība pret mitro tīrīšanu. Sienu krāsām (saskaņā ar standartu EN 13300), par kurām tiek apgalvots (paziņojums uz paša produkta vai mārketinga materiālos), ka tās ir mazgājamas, tīrāmas vai beržamas, jābūt 2. mitrās tīrīšanas izturības klasei vai augstākai (ne vairāk par 20 mikroniem pēc 200 cikliem), nosakot pēc standarta NE 13300 un EN ISO 11998.
                  Ņemot vērā tonēšanai izmantojamo krāsu lielo dažādību, šis kritērijs attiecas tikai uz tonējamo bāzes krāsu testēšanu.

                     Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz testēšanas pārskatu, saskaņā ar EN 13300 izmantojot standartā EN ISO 11998 noteikto metodi (Slapjas beršanas radīta nodilumizturības un attīrīšanas spējas noteikšana) un liecības (produkta iepakojuma parauga vai attiecīga mārketinga materiāla veidā) par to, ka lietotājs ir informēts, ka griestu krāsām netiek noteikta izturība pret mitro tīrīšanu.

                  c)

                     Ūdensizturība. Lakām, grīdas segumu un grīdas krāsu ūdensizturībai, ko nosaka pēc standarta ISO 2812-3 metodes, jābūt tādai, lai pēc 24 stundu ilgas ūdens iedarbības un 16 stundu žūšanas nenotiek krāsas atstarošanas spīduma vai toņa izmaiņas.

                     Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz testēšanas pārskatu par testēšanas rezultātiem, izmantojot standarta ISO 2812/3 metodi (Krāsas un lakas. Izturības pret šķidrumu iedarbību noteikšana. 3. daļa: metode ar piesūcināta materiāla uzlikšanu).

                  d)

                     Adhēzija. Grīdas segumu, grīdas krāsas un grīdas pamatnes krāsas, metāla un koka virsmu pamatnes krāsu adhēzijai, nosakot pēc standarta EN 2409, jābūt vismaz 2. Pigmentus saturošas krāsas mūra virsmām iztur atraušanas testu pēc standarta EN 24624 (ISO 4624), ja substrāta kohēzijas spēks ir mazāks par krāsas adhēzijas spēku, pārējos gadījumos krāsas adhēzijas spēkam jābūt lielākam par 1,5 MPa.
                  Šī prasība neattiecas uz caurspīdīgām gruntskrāsām.

                     Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz testēšanas pārskatu par rezultātiem, kas iegūti attiecīgi pēc standartā EN ISO 2409 vai EN 24624 (ISO 4624) noteiktās metodes.

                  e)

                     Dilumizturība. Grīdas segumu un grīdas krāsu dilumizturība ir ne lielāka par 70 mg masas zuduma pēc 1 000 testēšanas cikliem ar 1 000 g slodzi un CS10 disku saskaņā ar standartu EN ISO 7784-2:2006.

                     Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz testēšanas pārskatu, kas liecina par šā kritērija ievērošanu, izmantojot standartā EN ISO 7784-2:2006 noteikto metodi.

            8.   Patērētāju informēšana

      Uz iepakojuma jābūt norādītai vai tam pievienotai šādai informācijai:

                  —

                  lietošana, substrāts un lietošanas nosacījumi, kuriem attiecīgais produkts ir paredzēts. Pie tiem pieder arī norādījumi par sagatavošanas u. c. tādiem darbiem kā pareiza substrāta virsmas sagatavošana, ieteikumi par izmantošanu iekštelpās (attiecīgos gadījumos) vai par ieteicamo temperatūru,

                  —

                  ieteikumi par izmantojamajiem tīrīšanas līdzekļiem un par atkritumu pareizu apsaimniekošanu (ūdens piesārņojuma ierobežošanai). Šiem ieteikumiem ir jābūt konkrētajam produktam un lietojumam atbilstošiem, un šim nolūkam var izmantot arī attiecīgas piktogrammas,

                  —

                  ieteikumi par produkta glabāšanas apstākļiem pēc iepakojuma atvēršanas (lai samazinātu cieto atkritumu rašanos), ja vajadzīgs, norādot arī attiecīgus drošības pasākumus,

                  —

                  par pārklājumiem tumšākos toņos, uz kuriem neattiecas 7. kritērija a) punkts, norādījumi par gruntskrāsas vai bāzes krāsas pareizu izvēli un lietošanu (ja iespējams, ar Kopienas ekomarķējumu),

                  —

                  par dekoratīviem pārklājumiem uzraksts, ka tās ir krāsas, kuras īpaši paredzētas telpiska trīsdimensiju efekta iegūšanai,

                  —

                  paziņojums, ka ar neizlietoto krāsu jārīkojas tā, lai nepiesārņotu vidi, un tāpēc to nevar izmest sadzīves atkritumos vai izliet. No vietējām iestādēm jābūt saņemtiem norādījumiem par šādu atkritumu savākšanu un apsaimniekošanu,

                  —

                  ieteikumi par krāsotāja individuālās aizsardzības pasākumiem. Uz iepakojuma jābūt vai iepakojumam jāpievieno šāds (vai tam līdzīgs) uzraksts:
                  “Sīkāk par to, kāpēc tieši šim ražojumam piešķirta “ekopuķīte”, varat uzzināt tīmekļa vietnē: http://ec.europa.eu/environment/ecolabel.”

         Novērtēšana un verifikācija. Kopā ar pieteikumu jāiesniedz produkta iepakojuma paraugs un attiecīga deklarācija par atbilstību šim kritērijam.
      9.   Ekomarķējumā norādāmā informācija

      Ekomarķējuma 2. ailē jābūt šādam tekstam:

                  —

                  ļoti piemērots izmantošanai iekštelpu darbiem,

                  —

                  bīstamas vielas satur ierobežotā daudzumā,

                  —

                  zems šķīdinātāju saturs.

         Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz ražojuma iepakojuma paraugu, uz kura ir attiecīgais marķējums, kā arī deklarāciju par atbilstību šim kritērijam.

         (1)  OV L 396, 30.12.2006., 1. lpp.

         (2)  OV L 143, 30.4.2004., 87. lpp.

         (3)  OV L 200, 30.7.1999., 1. lpp.

         (4)  OV 196, 16.8.1967., 1. lpp.

         (5)  Eiropas Komisija 2007. gada 27. jūnijā pieņēmusi priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu un ar ko groza Direktīvu 67/548/EEK un Regulu (EK) Nr. 1907/2006 (COM(2007) 355, galīgā redakcija). Sīkāk par esošās sistēmas un klasifikācijas GHS sistēmas pārklāšanos sk. pieņemtā priekšlikuma VII pielikumu III sējumā: http://ec.europa.eu/enterprise/reach/docs/ghs/ghs_prop_vol_iii_en.pdf

         (6)  Apvienoto Nāciju Organizācijas Bīstamo kravu transporta un ķīmisko vielu klasifikācijas un marķējuma globāli harmonizētās sistēmas ekspertu komiteja: http://www.unece.org/trans/main/dgdb/dgcomm/ac10rep.html

         (7)  Skatīt 5. zemsvītras piezīmi.


title: Eiropas Parlamenta Lēmums (ES) 2017/1693 (2017. gada 27. aprīlis) par Eiropas Dzelzceļa aģentūras (tagad Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūra) 2015. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu

text:
               29.9.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 252/272

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS (ES) 2017/1693
   (2017. gada 27. aprīlis)
   par Eiropas Dzelzceļa aģentūras (tagad Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūra) 2015. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Eiropas Dzelzceļa aģentūras 2015. finanšu gada galīgos pārskatus,

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Dzelzceļa aģentūras 2015. finanšu gada pārskatiem ar Aģentūras atbildi (1),

               —

               ņemot vērā deklarāciju par pārskatu ticamību (2), kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību, kuru Revīzijas palāta sniegusi par 2015. finanšu gadu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 287. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2017. gada 21. februāra ieteikumu par apstiprinājumu, ko sniedz Aģentūrai par 2015. finanšu gada budžeta izpildi (05873/2017 – C8-0063/2017),

               —

               ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (3) un jo īpaši tās 208. pantu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulu (EK) Nr. 881/2004 par Eiropas Dzelzceļa aģentūras izveidošanu (4) un jo īpaši tās 39. pantu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 11. maija Regulu (ES) 2016/796 par Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūru un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 881/2004 (5), un jo īpaši tās 65. pantu,

               —

               ņemot vērā Komisijas 2013. gada 30. septembra Deleģēto regulu (ES) Nr. 1271/2013 par finanšu pamatregulu struktūrām, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 208. pantā (6), un jo īpaši tās 108. pantu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 94. pantu un IV pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Transporta un tūrisma komitejas atzinumu (A8-0128/2017),

               1.

               sniedz Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūras izpilddirektoram apstiprinājumu par Aģentūras 2015. finanšu gada budžeta izpildi;

               2.

               izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, nosūtīt Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūras izpilddirektoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai un nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Antonio TAJANI

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV C 449, 1.12.2016., 151. lpp.

      (2)  Skatīt 1. zemsvītras piezīmi.

      (3)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

      (4)  OV L 164, 30.4.2004., 1. lpp.

      (5)  OV L 138, 26.5.2016., 1. lpp.

      (6)  OV L 328, 7.12.2013., 42. lpp.


title: Padomes Lēmums (ES) 2015/916 (2013. gada 22. jūlijs) par to, lai parakstītu un noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Austrāliju, ar ko izveido sistēmu Austrālijas dalībai Eiropas Savienības krīzes pārvarēšanas operācijās

text:
               16.6.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 149/1

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2015/916
   (2013. gada 22. jūlijs)
   par to, lai parakstītu un noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Austrāliju, ar ko izveido sistēmu Austrālijas dalībai Eiropas Savienības krīzes pārvarēšanas operācijās
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 37. pantu,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši 218. panta 5. un 6. punktu,
   ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Nosacījumi par trešo valstu dalību Eiropas Savienības krīzes pārvarēšanas operācijās būtu jānosaka nolīgumā, ar ko izveido sistēmu šādai iespējamai turpmākai dalībai, nevis jāizstrādā katrai operācijai atsevišķi.

               (2)

               Pēc tam, kad Padome 2010. gada 26. aprīlī pieņēma lēmumu, ar kuru pilnvaroja sākt sarunas, Augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos risināja sarunas par Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Austrāliju, ar ko izveido sistēmu Austrālijas dalībai Eiropas Savienības krīzes pārvarēšanas operācijās (“Nolīgums”).

               (3)

               Nolīgums būtu jāapstiprina,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Savienības vārdā tiek apstiprināts Nolīgums starp Eiropas Savienību un Austrāliju, ar ko izveido sistēmu Austrālijas dalībai Eiropas Savienības krīzes pārvarēšanas operācijās.
   Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas parakstīt nolīgumu, lai tas kļūtu saistošs Savienībai.
   3. pants
   Padomes priekšsēdētājs Savienības vārdā sniedz nolīguma 15. panta 1. punktā paredzēto paziņojumu (1).
   4. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2013. gada 22. jūlijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         C. ASHTON

      (1)  Nolīguma spēkā stāšanās datumu Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.