title: Komisijas Lēmums (ES) 2016/1849 (2016. gada 4. jūlijs) par pasākumu SA.41613 – 2015/C (ex SA.33584 – 2013/C (ex 2011/NN)), ko Nīderlande īstenojusi par labu Eindhovenas profesionālajam futbola klubam PSV (izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 4093) (Dokuments attiecas uz EEZ )

text:
               19.10.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 282/75

         KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2016/1849
   (2016. gada 4. jūlijs)
   par pasākumu SA.41613 – 2015/C (ex SA.33584 – 2013/C (ex 2011/NN)), ko Nīderlande īstenojusi par labu Eindhovenas profesionālajam futbola klubam PSV

         (izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 4093)

   (Autentisks ir tikai teksts nīderlandiešu valodā)
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,
   pēc tam, kad ieinteresētās personas tika aicinātas iesniegt piezīmes saskaņā ar Līguma 108. panta 2. punktu (1), un ņemot vērā to iesniegtās piezīmes,
   tā kā:
   1.   PROCEDŪRA

               (1)

               Komisija 2011. gada maijā no publikācijām presē un iedzīvotāju iesniegumiem uzzināja, ka Eindhovenas pašvaldība plāno sniegt atbalstu profesionālajam futbola klubam Philips Sport Vereniging (turpmāk “PSV”), izmantojot finanšu darījumu. Komisija 2010. un 2011. gadā saņēma sūdzības arī par pasākumiem par labu citiem Nīderlandes profesionālajiem futbola klubiem, proti, Māstrihtas MVV, Tilburgas Willem II, Hertogenbosas FC Den Bosch un Neimegenas NEC. Nīderlande 2011. gada 26. un 28. jūlijā sniedza Komisijai informāciju par pasākumu attiecībā uz PSV.

               (2)

               Komisija 2013. gada 6. marta vēstulē informēja Nīderlandi, ka ir nolēmusi uzsākt Līguma 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru attiecībā uz pasākumiem par labu Willem II, NEC, MVV, PSV un FC Den Bosch.

               (3)

               Komisijas lēmums par procedūras sākšanu (turpmāk “lēmums sākt procedūru”) tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
                   (2) Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes par attiecīgajiem pasākumiem.

               (4)

               Attiecībā uz pasākumu par labu PSV Nīderlande iesniedza apsvērumus 2013. gada 6. jūnija un 12. novembra, 2016. gada 12. un 14. janvāra un 22. aprīļa vēstulēs.

               (5)

               Komisija saņēma apsvērumus no divām ieinteresētajām personām – no Eindhovenas pašvaldības (turpmāk “pašvaldība”) 2013. gada 23. maijā, 2013. gada 11. septembrī un 2013. gada 26. septembrī un no PSV2013. gada 24. maijā. Komisija pārsūtīja tos Nīderlandei, dodot tai iespēju atbildēt. Nīderlande iesniedza piezīmes 2013. gada 12. novembra vēstulē.

               (6)

               Sanāksmes ar Nīderlandes pārstāvju piedalīšanos notika 2013. gada 9. jūlijā, 2015. gada 25. februārī un 2015. gada 13. oktobrī.

               (7)

               2013. gada 17. jūlijā pašvaldība 2013. gada 6. marta lēmumu sākt procedūru apstrīdēja Vispārējā tiesā (3).

               (8)

               Pēc lēmuma sākt procedūru pieņemšanas izmeklēšana attiecībā uz konkrētajiem klubiem ar Nīderlandes piekrišanu tika veikta atsevišķi. Izmeklēšana attiecībā uz PSV tika reģistrēta ar lietas numuru SA.41613.

         2.   PASĀKUMA SĪKS APRAKSTS

   2.1.   Pasākums

               (9)

               Nacionālā futbola federācija Koninklijke Nederlandse Voetbal Bond (turpmāk “KNVB”) ir jumta organizācija attiecībā uz futbola sacensībām profesionālā un amatieru līmenī. Profesionālais futbols Nīderlandē ir organizēts divpakāpju sistēmā – 2014./2015. gada sezonā tā aptvēra 38 klubus, no kuriem 18 spēlēja augstākajā līgā (eredivisie) un 20 – zemākajā līgā (eerste divisie).

               (10)

               Klubs PSV ir dibināts 1913. gadā un savas mājas spēles aizvada Eindhovenā. 1999. gadā PSV komercdarbības tika apvienotas akciju sabiedrībā (naamloze vennootschap). Visas akcijas, izņemot vienu, pieder PSV Futbola nodibinājumam. Atlikusī akcija pieder Eindhoven Football Club PSV. PSV spēlē augstākajā līgā un ir regulāri cīnījies par augstākajām vietām līgas kopvērtējumā – 2014./2015. gada un 2015./2016. gada sezonā tas uzvarēja augstākajā līgā. PSV regulāri piedalās Eiropas turnīros un ir ieguvis gan Eiropas kausu (1987./1988. gada sezonā), gan UEFA kausu (1977./1978. gada sezonā).

               (11)

                  PSV pieder savs futbola stadions – Philips stadions (turpmāk “stadions”). Līdz 2011. gadam tam piederēja arī zeme zem stadiona un treniņu komplekss De Herdgang. 2011. gadā PSV saskārās ar nopietnām likviditātes problēmām, saistībā ar kurām tas vērsās pie pašvaldības, Philips un vairākiem citiem Eindhovenas uzņēmumiem, kā arī pie atsevišķām bankām. Daži no šiem uzņēmumiem piekrita piešķirt jaunus vai grozīt esošos aizdevumus, lai palīdzētu PSV pārvarēt grūto periodu.

               (12)

               Tolaik pašvaldība un PSV vienojās par pārdošanas un atpakaļiznomāšanas darījumu. Tie vienojās, ka pašvaldība nopirktu zem stadiona esošo zemi un treniņu kompleksu par EUR 48 385 000. Stadiona zemes vērtība tika novērtēta EUR 41 160 000 apmērā. Lai finansētu šo pirkumu, pašvaldība ar banku noslēdza ilgtermiņa aizdevuma līgumu par līdzīgu naudas summu ar fiksētu procentu likmi. Pēc tam zeme zem stadiona tika nodota PSV ilgtermiņa nomā (erfpacht) uz 40 gadiem, un šis termiņš pēc PSV lūguma var tikt pagarināts. Nomas maksa ir EUR 2 463 030 gadā. Gada nomas maksa ietver nomas maksu par zemi zem stadiona (EUR 1 863 743), par zemi zem treniņu kompleksa (EUR 327 151) un par autostāvvietu (EUR 272 135). Līgumā bija iekļauts noteikums, ka pēc 20 gadiem nomas maksa tiks pārskatīta.

               (13)

               Nīderlande Līguma 108. panta 3. punkta kārtībā nepaziņoja Komisijai par tās plāniem noslēgt minēto pārdošanas un atpakaļiznomāšanas darījumu.

         2.2.   Procedūras sākšanas pamatojums

               (14)

               Lēmumā sākt procedūru Komisijas nostāja bija tāda, ka atbalsta pasākumi profesionāliem futbola klubiem var izkropļot konkurenci un ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. Komisija arī apšaubīja, ka zem stadiona esošās zemes pārdošanas cena un maksājums par zemes iznomāšanu ir noteikti pienācīgi. Komisija nonāca pie sākotnējā secinājuma, ka pašvaldība ir radījusi selektīvas priekšrocības PSV, izmantojot valsts resursus, un tādējādi ir sniegusi atbalstu futbola klubam.

               (15)

               Cita starpā attiecībā uz Nīderlandes atsaukšanos uz Komisijas Paziņojumu par valsts atbalsta elementiem, publiskajām iestādēm pārdodot zemi (4) (turpmāk “Paziņojums par zemes pārdošanu”), Komisija atkārtoti uzsvēra, ka minētajā paziņojumā ietvertās pamatnostādnes, kā minēts tā ievadā, attiecas vienīgi uz “valsts zemes un ēku pārdošanu. Tās neattiecas uz valsts zemes un ēku iegādi vai uz publisko iestāžu veikto zemes un ēku izīrēšanu vai iznomāšanu. Šādi darījumi var arī iekļaut valsts atbalsta elementus.”

               (16)

               Attiecībā uz piesaistītajiem ārējiem ekspertiem, uz kuriem paļāvās pašvaldība, Komisija apšaubīja, vai ir pamatoti, ka vērtēšanas ekspertu aprēķinos tiek izmantota jauktai izmantošanai paredzētas zemes cena, nevis stadiona zemes cena. Komisija apšaubīja arī to, ka konkrētās peļņas normas un riska maržas, kas izmantotas zemes vērtības aprēķināšanai saistībā ar tās turpmāku attīstīšanu pēc ilgtermiņa nomas izbeigšanās, ir reālistiskas.

               (17)

               Tobrīd Komisija nebija pārliecināta, ka pašvaldībai ir bijis nodoms nodrošināt darījuma atbilstību tirgus ekonomikas ieguldītāja principam (turpmāk “TEIP”). Drīzāk tā mēģināja izvairīties no zaudējumiem; citiem vārdiem runājot, tika paredzēti aizsardzības pasākumi, lai darījumi no pašvaldības budžeta viedokļa būtu neitrāli. Tas nebūtu bijis pieņemami tipiskam ieguldītājam tirgus ekonomikas apstākļos, pat ja tas zemes vērtēšanā un nomas maksas noteikšanā būtu balstījies uz ārēju ekspertu viedokli.

         3.   NĪDERLANDES PIEZĪMES

               (18)

               Nīderlande uzskata, ka darījums nav uzskatāms par valsts atbalstu šādu iemeslu dēļ: a) zemes vērtību un gada nomas maksu noteica ārēji eksperti saskaņā ar Paziņojumu par zemes pārdošanu; minētais paziņojums nodrošina atbilstīgo satvaru novērtējumam, vai darījums atbilst valsts atbalsta nosacījumiem; b) PSV ilgtermiņa nomas ietvaros maksās pašvaldībai nomas maksu, kas ir augstāka nekā pašvaldības veiktie maksājumi bankai, tā nodrošinot, ka darījums no pašvaldības viedokļa nav tikai finansiāli neitrāls; c) PSV šo maksājumu samaksu garantēs ar sezonas abonementa biļešu pārdošanu; d) ja PSV kļūs maksātnespējīgs, zeme un stadions pāries pašvaldības īpašumā; e) nomas maksas summa pēc 20 gadiem tiks pārskatīta, pamatojoties uz jaunu vērtējuma ziņojumu.

               (19)

               Nīderlande uzskata, ka, iegādājoties zemi stadiona atrašanās vietā, pašvaldība rīkojās atbilstīgi tirgus situācijai, ievērojot tirgus ekonomikas ieguldītāja principu un tirgus ekonomikas kreditora principu. Tā pieprasīja neatkarīgu zemes vērtējumu, lai darījuma cenu noteiktu, balstoties uz zemes tirgus vērtību.

               (20)

               Attiecībā uz to, ka zeme tika novērtēta kā jauktas izmantošanas zeme, Nīderlande norāda, ka jebkāds izvērtējums valsts un privāta ieguldītāja rīcības salīdzināšanas kontekstā jāveic, atsaucoties uz to, kāda būtu bijusi privāta ieguldītāja attieksme attiecīgā darījuma noslēgšanas laikā, ņemot vērā tolaik pieejamo informāciju un paredzamo notikumu attīstību. Tādēļ ekspertam tika dots uzdevums noteikt īpašuma vērtību pēc tā stāvokļa tābrīža situācijā, ja tas tiktu pārdots domājami labākā piedāvājuma izteicējam pēc labi pārdomāta piedāvājuma saskaņā ar tirgus nosacījumiem, ņemot vērā minētā zemes gabala attīstības potenciālu.

               (21)

               Attiecīgi Nīderlande atsaucas uz neatkarīgo vērtējuma ziņojumu, kurā minēts, ka vērtējumā ir jāņem vērā iespējamā reālistiskā un paredzamā notikumu attīstība saistībā ar zemi. Ziņojumā apsvērts, kā stadiona zeme varētu tikt attīstīta, un konstatēts, ka stadiona likvidēšanas gadījumā, visticamāk, tā kļūtu par jauktas izmantošanas zonu ar biroju un dzīvokļu ēkām. Vērtējumu būtu lietderīgi balstīt uz šādu perspektīvu, pat ja šāda attīstība nenotiktu vēl vairākas desmitgades. Nīderlandes viedoklī un vērtējuma ziņojumā ir uzsvērts, ka šis pieņēmums ir reālistisks jo īpaši tādēļ, ka zeme atrodas pilsētas centrā. Centrā izvietotiem zemes gabaliem ir daudz lielāks to vērtības pieauguma potenciāls nekā nomalē esošiem. Turklāt izskatāmajā gadījumā pašvaldība atrodas izdevīgā situācijā arī tādēļ, ka tā pati pieņem lēmumus pilsētplānojuma jautājumos, attiecīgi arī par stadiona potenciālo izmantošanu nākotnē.

               (22)

               Kā norāda Nīderlande, pieņēmums par varbūtējo/iespējamo zemes izmantošanu jauktai dzīvokļu un biroju apbūvei atbilst zonas, kurā atrodas stadions, nesenās pilsētvides attīstības loģikai un tās nākotnes perspektīvām. Zemes gabala tuvākā apkārtne pilsētas centrā no lielākoties rūpnieciskas teritorijas ir pārtapusi jauktā dzīvojamo telpu un biroju teritorijā. Pašvaldībai ir savas intereses attiecībā uz stadiona teritoriju, jo stratēģiski nozīmīgas zemes iegāde ietilpst tās pilsētvides attīstības stratēģijā, kā noteikts tās dokumentā “Interimstructuurvisie 2009”. Šajā dokumentā izklāstīts pamestu rūpniecisko teritoriju turpmākās attīstības scenārijs – to pārtapšana par centrālām pilsētu teritorijām, kurās būtu gan mājokļi, gan radošu sarīkojumu norises vietas, veikali un biroji. Viens no šajā stratēģijā deklarētajiem uzdevumiem ir laicīgi iegūt stratēģiski nozīmīgu zemi, un tas ietilpst ilgtermiņa ieguldījumu stratēģijā, kas paredzēta šo plānu īstenošanai. Atbilstoši šādai loģikai un tādēļ, ka visus konkrētai teritorijai paredzētos plānus vienlaicīgi realizēt nav iespējams, pašvaldība arī vēlas apvienot zemes iegādi (nolūkā iegūt kontroli pār to) ar ilgtermiņa nomu. Vienošanās par stadionu atbilst šai plānošanas loģikai. Pašvaldība secināja, ka īpašumtiesību pārņemšana tai rada lielisku izdevību, kas atbilst tās interesēm. Vienlaikus ar zemes iegūšanu uz ilgtermiņa nomas periodu tiktu nodrošināta stabila ieņēmumu plūsma.

               (23)

               Tādēļ vērtējuma ziņojumā, atsaucoties uz vispārpieņemtu standartu, ka zemes vērtība būtu jānosaka, balstoties uz pilnīgāko un labāko teritorijas izmantošanas veidu, secināts, ka cena būtu jānosaka atbilstoši tam, kāda tā būtu jauktas izmantošanas zemes gadījumā. Vērtējuma ziņojumā iekļautas arī paredzamās izmaksas saistībā ar esošo ēku nojaukšanu un teritorijas attīstīšanu, kā arī paredzamā dzīvokļu un biroju celtniecības cena. Vērtējumā biroju un dzīvokļu iespējamā vērtība ir salīdzināta, atsaucoties uz jaunākajiem projektiem tuvumā esošajās teritorijās. Kā papildu riska rezervi novērtētājs pieņem, ka telpu platības indekss ir tikai 80 % salīdzinājumā ar līdzīgu projektu indeksiem.

               (24)

               Lai noteiktu gada nomas maksu, zemes vērtēšanas ziņojumā par pamatu ir ņemta zem stadiona un treniņu kompleksa esošās zemes (kopā novērtēta par EUR 48 385 000) un pašvaldībai jau piederošās autostāvvietas (novērtēta par EUR 6 010 000) pieņemtā vērtība. Kā atsauces procentu likme ir izmantota Nīderlandes valsts ilgtermiņa obligāciju procentu likme, kas 2011. gadā bija 3,54 %. Šai likmei ir pieskaitīts 1,5 % uzcenojums, lai segtu zemes vērtības samazināšanās un/vai maksājumu saistību nepildīšanas risku. Tādējādi nomas maksa ir noteikta tā, lai pašvaldībai nodrošinātu ienesīgumu 5,04 % apmērā.

               (25)

               Ārējā eksperta vērtējumā ir pieņemts, ka zemes vērtība 40 gados palielināsies atbilstīgi prognozētajai vidējai gada inflācijai 1,7 % apmērā. Pamatojoties uz minēto, vērtējumā konstatēts, ka pienācīga nomas maksa, kas jāmaksā PSV, būtu EUR 2 463 030 gadā. Nīderlande apgalvo, ka šī summa līdzinās summai, ko profesionāli futbola klubi maksā par stadionu nomu citur valstī, tādēļ tā atbilda tirgus apstākļiem. Attiecībā uz pieņemto zemes vērtības pieaugumu par 1,7 % pētījumā paredzēts, ka pēc 20 gadiem zemes uzkrātā vērtība tiek samazināta par drošības rezervi – 22,5 % – un gada aplēstā nomas maksa no 21. gada tiek noteikta, izejot no šīs zemākās pamatvērtības. Ņemot vērā 22,5 % drošības rezervi, faktiskais vērtējumā izmantotais vērtības pieaugums visu 40 gadu laikā ir 1,01 % (pirmajos 20 gados – 0,4 %).

               (26)

               Ziņojumā atzīts, ka ilgtermiņa noma uz laiku, kas pārsniedz 15 gadus, var ietvert noteiktus riskus. No tirgus ieguldītāja viedokļa ilgo laika posmu, kurā tas vēl nevar realizēt jauktas izmantošanas zonā esoša īpašuma vērtību, tomēr kompensē nomas maksas likme, kas jau ir balstīta uz pieņemto vērtību atbilstīgi zemes gabala jauktai izmantošanai. Tā tiks pilnībā pārskatīta pēc 20 gadiem, balstoties uz jaunu vērtējuma ziņojumu. Šī pārskatīšana attieksies uz zemes vērtību un šai vērtībai atbilstīgo ienesīgumu. Šī noma nodrošina ienākumus nomas periodā ar vēlāku iespēju realizēt zemes potenciālu.

               (27)

               No pašvaldības viedokļa riska līmeni ierobežo arī citi faktori. Attiecībā uz zemes zonējuma risku vērtējuma ziņojumā izdarītais pieņēmums par zonējumu balstās uz to, ka ap stadionu esošajām teritorijām jau ir mainīts zonējums, rūpnieciskas izmantošanas vietā nosakot jauktu izmantošanu. Vienā gadījumā ieguldītājs zonējuma maiņu panāca astoņās nedēļās. Tādēļ vērtēšanas eksperti šo pieņēmumu uzskatīja par reālistisku. Tajā netika ņemta vērā pašvaldības spēja ietekmēt plānošanas procesu, bet gan tika aplūkota apkārtējo teritoriju attīstība un administratīvā prakse attiecībā uz atļauju izsniegšanu un zonējuma statusa maiņu privātiem attīstītājiem. Tiesību akti plānošanas jomā ļauj elastīgi mainīt zonējuma statusu. Lai vēl vairāk samazinātu riskus aprēķinā, vērtējuma ziņojumā tika pieņemts, ka apbūves blīvums būs zemāks nekā blakus esošajos zemes gabalos.

               (28)

               Pat ja tiktu saglabāts esošais stadiona zonējums, tas neradītu augstu risku. Spēkā esošais funkcionālais zonējums paredz lietošanu stadiona un komerciālām vajadzībām. Ja šāds zonējums tiktu saglabāts, iegūtā zemes vērtība būtu tikai nedaudz zemāka. Saskaņā ar Nīderlandes viedokli tas ļautu teritoriju lietot jebkādām komerciālām vajadzībām un attīstīt ienesīgu komerciālo darbību. Neatkarīgais vērtētājs konstatēja, ka jaukta izmantošana ir atbilstīgākais pamats vērtējuma vajadzībām. To neierosināja pašvaldība.

               (29)

               Ilgtermiņa nomas līgums paredz, ka tad, ja PSV neveiktu nomas maksas maksājumus vai kļūtu maksātnespējīgs, zeme un stadions pilnībā pārietu pašvaldības rīcībā, kas tālāk varētu izmantot zemes potenciālu. Uz zemes gabala esošās būves kļūtu par pašvaldības īpašumu. Kā minēts iepriekš, darījuma cenā – EUR 48 385 000 – jau ir ņemtas vērā paredzamās izmaksas saistībā ar nojaukšanu un attīstīšanu, un nomas maksas apmērs pēc 20 gadiem tiks pilnībā pārskatīts. Turklāt PSV ieķīlāja ienākumus no tā sezonas abonementa biļetēm kā garantiju nomas maksas samaksai un veica iemaksu divu gadu zemes nomas maksas apmērā (attiecībā uz sākotnējo termiņu – desmit gadiem).

               (30)

               Beidzoties nomas līgumam, pašvaldība ne tikai būs saņēmusi procentus, bet tai joprojām piederēs zem stadiona esošā zeme, kuras vērtība, domājams, būs augstāka nekā šodien un kuru pašvaldība varēs izmantot dažādiem mērķiem. Uz zemes gabala esošās ēkas arī atradīsies pašvaldības rīcībā, turklāt bez jebkādas kompensācijas PSV.

         4.   IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMES

               (31)

               Pašvaldība un PSV atbilstoši procedūrai iesniedza apsvērumus, kas bija identiski Nīderlandes iesniegtajiem apsvērumiem. Papildus tam pašvaldība aprakstīja procedūru, kurā tika pieņemts lēmums iegādāties zemi zem stadiona, un apsvērumus, kas tai lika tā rīkoties. Kā norāda pašvaldība, 2011. gada janvārī sākās pārdošanas un atpakaļiznomāšanas līguma ar PSV apspriešana. Pamatmērķis bija palīdzēt PSV, izmantojot no budžeta viedokļa neitrālu darījumu, kas klubam neradītu finansiālu priekšrocību, ko tas nebūtu varējis iegūt tirgus apstākļos.

               (32)

               Šim nolūkam un ar šādu mērķi pašvaldība lūdza neatkarīgu zemes vērtēšanas uzņēmumu Troostwijk Taxaties B.V. (turpmāk “Troostwijk”) noteikt attiecīgās zemes tirgus cenu un saprātīgu gada nomas maksas apmēru. Troostwijk 2011. gada martā novērtēja stadiona zemes un to citu zemes gabalu vērtību, kurus PSV vēlējās pārdot pašvaldībai. Tas noteica, ka zem stadiona esošās zemes tirgus cena tās tābrīža stāvoklī, ņemot vērā attīstīšanas iespējas, ir EUR 41 160 000. Zemes vērtības un nomas maksas noteikšanas metodi apstiprināja ārējs grāmatvedības uzņēmums, kas strādāja pašvaldības uzdevumā. Nomas maksa būtu augstāka nekā procenti, kas pašvaldībai jāmaksā par aizņēmumu, kuru tā paņēma zemes iegādes finansēšanai.

               (33)

               Pēc tam, kad 2011. gada maijā no Komisijas tika saņemts informācijas pieprasījums par plānoto darījumu, pašvaldība īpašu uzmanību pievērsa tam, lai nodrošinātu, ka pasākums atbilst tirgus nosacījumiem un neietekmēs tās budžetu. Pašvaldība uzsvēra, ka tā ir ieinteresēta zemes iegādē arī tāpēc, ka tas atbilst pašvaldības zemes iegādes un attīstības stratēģijai. Pašvaldība pati būtu ieinteresēta šīs zemes iegādē, tādēļ tai varētu būt augstāka vērtība no pašvaldības viedokļa nekā no kāda cita iespējamā ieguldītāja viedokļa.

         5.   PASĀKUMA IZVĒRTĒJUMS – VALSTS ATBALSTA ESĪBA SASKAŅĀ AR LĪGUMA 107. PANTA 1. PUNKTU

               (34)

               Saskaņā ar Līguma 107. panta 1. punktu valsts atbalsts ir atbalsts, ko piešķir dalībvalsts vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm. Līguma 107. panta 1. punkta nosacījumi ir kumulatīvi, tāpēc, lai pasākumu atzītu par valsts atbalstu, tam jāatbilst visiem nosacījumiem.

         5.1.   Valsts līdzekļi un attiecināmība uz valsti

               (35)

               Lēmumu par šo pasākumu – pirkt zemi zem stadiona un treniņu kompleksa De Herdgang par EUR 48 385 000 un pēc tam tos iznomāt atpakaļ PSV – pieņēma pašvaldība. Šis pasākums skar pašvaldības budžetu un tādējādi – valsts līdzekļu izmantošanu. Tādēļ tas ir attiecināms uz valsti.

         5.2.   Pasākuma iespējamā ietekme uz tirdzniecību un konkurenci

               (36)

               Nīderlande ir apšaubījusi iespējamā atbalsta ietekmi uz iekšējo tirgu tādu klubu gadījumā, kuri nespēlē futbolu Eiropas līmenī. Tomēr profesionālie futbola klubi tiek uzskatīti par uzņēmumiem un attiecībā uz tiem piemēro valsts atbalsta kontroli. Futbols cita starpā nodrošina algotu darbu un pakalpojumu sniegšanu par atlīdzību; tajā ir sasniegts augsts profesionālisma līmenis, kas tādējādi ir palielinājis tā ekonomisko ietekmi (5).

               (37)

               Profesionālie futbola klubi papildus dalībai futbola sacensībās veic saimniecisko darbību vairākos starptautiskos tirgos, piemēram, darbojas profesionālo spēlētāju transfēra tirgū, reklāmas, sponsorēšanas, preču tirdzniecības vai plašsaziņas līdzekļu jomā. Atbalsts profesionālam futbola klubam nostiprina tā pozīcijas katrā no šiem tirgiem, vairums no kuriem aptver vairākas dalībvalstis. Tāpēc, ja tiek izmantoti valsts līdzekļi, lai sniegtu selektīvas priekšrocības profesionālam futbola klubam, neatkarīgi no tā, kurā līgā tas spēlē, šāds atbalsts var izkropļot konkurenci un ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē (6).

         5.3.   Selektīva priekšrocība

               (38)

               Lai pasākums būtu valsts atbalsts, tam jārada saņēmējuzņēmumam ekonomiska priekšrocība, ko tas nebūtu guvis parastos tirgus apstākļos. Zemes iegāde no PSV un vēlāka tās iznomāšana PSV radītu šādu priekšrocību, ja PSV piemērotie noteikumi būtu izdevīgāki nekā tie, kas atbilstu tirgus apstākļiem.

               (39)

               Komerciālā pārdošanas un atpakaļiznomāšanas darījumā ieguldītāja/iznomātāja interesēs parasti ir taisnīgs ienākums no ieguldījuma, kas izpaužas kā nomas maksa nomas termiņā un īpašuma tiesības uz aktīvu, ko jau izmanto uzticams nomnieks. Ieguldītāja/iznomātāja turējumā atradīsies ilgtermiņa, pilnībā iznomāts aktīvs, kas nodrošina stabilu ieņēmumu plūsmu.

         5.3.1.   Paziņojuma par zemes pārdošanu piemērošana

               (40)

               Šā novērtējuma vajadzībām Nīderlande atsaucas uz Paziņojumu par zemes pārdošanu. Saskaņā ar minēto Paziņojumu zemes un ēku pārdošana, ko veic publiska iestāde, nav valsts atbalsts, pirmkārt, ja publiskā iestāde pēc beznosacījumu konkursa procedūras pieņem vislabāko vai vienīgo cenas piedāvājumu, un, otrkārt, ja šāda konkursa procedūra netiek izmantota, pārdošanas cena ir vismaz tik augsta, kāda noteikta neatkarīgā ekspertu vērtējumā.

               (41)

               Komisija atkārtoti uzsver, ka Paziņojumā par zemes pārdošanu ietvertās norādes, kā minēts tā ievadā, attiecas vienīgi uz “valsts zemes un ēku pārdošanu. Tās neattiecas uz valsts zemes un ēku iegādi vai uz publisko iestāžu veikto zemes un ēku izīrēšanu vai iznomāšanu. Šādi darījumi var arī iekļaut valsts atbalsta elementus.” Turklāt izskatāmajā lietā zemes vērtības noteikšana pati par sevi nav pietiekama. Pārdošanas un atpakaļiznomāšanas darījumā ir iekļauts arī nomas maksājums. Ir jāpārliecinās arī par to, vai šis maksājums atbilst tirgus apstākļiem.

               (42)

               Jebkurā gadījumā Paziņojumā par zemes pārdošanu minētie mehānismi ir tikai veids, kā noteikt, vai valsts ir rīkojusies kā ieguldītājs tirgus ekonomikas apstākļos, līdz ar to tie ir konkrēti piemēri, kā TEIP kritērijs tiek piemērots darījumos ar zemi starp publiskiem un privātiem subjektiem (7).

         5.3.2.   Tirgus ekonomikas ieguldītāja principa ievērošana

               (43)

               Tāpēc Komisijai ir jānovērtē, vai privātais ieguldītājs būtu veicis vērtējamos darījumus ar tādiem pašiem noteikumiem. Hipotētisks privātais ieguldītājs rīkojas kā piesardzīgs ieguldītājs, kura mērķi gūt normālu sagaidāmo peļņu iegrožo piesardzība saistībā ar risku, kas ir pieņemams attiecīgas peļņas normas gadījumā. TEIP nebūtu ievērots, ja zemes cena būtu noteikta augstāka par tirgus cenu, bet maksājums par nomu – zemāks.

               (44)

               Nīderlande un pašvaldība apgalvo, ka pašvaldība rīkojās, pamatojoties uz (ex ante) neatkarīga eksperta vērtējumu, tātad saskaņā ar TEIP. Darījums tika veikts, pamatojoties uz zemes tirgus vērtību, tādēļ tas neradīja priekšrocības PSV.

               (45)

               Komisija uzskata, ka atbilstību tirgus nosacījumiem principā var noteikt, izmantojot neatkarīga eksperta veiktu vērtējumu.

               (46)

               Saistībā ar pašvaldības izmantotā ārējā eksperta novērtējuma atbilstību tirgum Nīderlande lēmumā sākt procedūru tika lūgta pamatot, kādēļ eksperti savos aprēķinos izmantoja jauktai izmantošanai paredzētas zemes cenu, nevis stadiona zemes cenu. Komisija arī vēlējās redzēt pamatojumu, kādēļ zemes vērtības aprēķināšanai saistībā ar tās turpmāku attīstīšanu pēc ilgtermiņa nomas izbeigšanās tika izvēlētas konkrētās peļņas normas un riska maržas.

               (47)

               Pamatojoties uz Nīderlandes un pašvaldības sniegto informāciju, Komisija atzīmē, ka, pirms pašvaldība iegādājās zemi, zemi novērtēja neatkarīgs zemes vērtēšanas uzņēmums Troostwijk. Kad 2011. gada janvārī sākās pārdošanas un atpakaļiznomāšanas līguma ar PSV apspriešana, tā pamatmērķis bija palīdzēt PSV, izmantojot darījumu, kas klubam neradītu finansiālu priekšrocību, kuru tas nebūtu varējis iegūt tirgus apstākļos. Tādēļ pašvaldība lūdza Troostwijk noteikt attiecīgās zemes tirgus cenu un tirgum atbilstošu gada nomas maksas apmēru.

               (48)

               Šķiet, ka vērtējumā izmantotie pieņēmumi ir pamatoti. Savā vērtējuma ziņojumā, kas tika izdots 2011. gada martā, Troostwijk novērtēja zem stadiona esošās zemes tirgus cenu, pamatojoties uz tās tābrīža stāvokli un ņemot vērā tās attīstīšanas iespējas, un noteica cenu EUR 41 160 000. Zemes vērtības un nomas maksas noteikšanas metodi apstiprināja ārējs grāmatvedības uzņēmums, kas strādāja pašvaldības uzdevumā.

               (49)

                  Troostwijk vērtējuma ziņojumā ir ņemtas vērā iespējamas reālistiskās un paredzamās attīstības tendences nākotnē, kas ietekmētu zemes vērtību. Ziņojumā apsvērts, kā stadiona zeme varētu tikt attīstīta, un konstatēts, ka stadiona neesamības gadījumā, visticamāk, tā kļūtu par jauktas izmantošanas zonu ar biroju un dzīvokļu ēkām. Vērtējuma ziņojumā ir uzsvērts, ka šis pieņēmums ir reālistisks jo īpaši tādēļ, ka zeme atrodas pilsētas centrā. Centrā izvietotiem zemes gabaliem ir daudz lielāks to vērtības pieauguma potenciāls nekā nomalē esošiem. Novērtējuma ziņojumā arī minēts vispārējais vērtēšanas standarts, saskaņā ar kuru zemes vērtības noteikšanas pamats ir pilnīgākā un labākā teritorijas izmantošana.

               (50)

               Kā aprakstīts 22. apsvērumā, Nīderlandes apraksts par nākotnes izmantojumu atbilst arī pašvaldības ilgtermiņa pilsētvides attīstības stratēģijai attiecībā uz visu rajonu, kurā atrodas stadions. Kā norādījusi pašvaldība, ir ļoti liela varbūtība, ka jebkurš konkrētās zemes īpašnieks varētu panākt zemes zonējuma maiņu.

               (51)

               Jebkurā gadījumā, kā norāda Nīderlande, spēkā esošajam zemes gabala zonējumam, kas paredz tā lietošanu stadiona un komerciālām vajadzībām, arī ir ievērojams ekonomiskais potenciāls.

               (52)

               Tādēļ var secināt, ka ir pieņemami, ka eksperta vērtējumā zeme novērtēta, pamatojoties uz tās jauktu izmantošanu. Komisija jau iepriekš ir akceptējusi, ka pašvaldība zemes vērtēšanu var veikt, pamatojoties uz vērtības ilgtermiņa attīstības perspektīvām, kādas ir zemes gabalam tādā teritorijā, kurā saskaņā ar darījumdarbības plānošanas stratēģiju varētu tikt īstenoti gaidāmi uzlabojumi (8).

               (53)

                  PSV maksās pašvaldībai ilgtermiņa nomas maksu, ko noteicis neatkarīgs vērtēšanas uzņēmums un kas ir aprēķināta, pamatojoties uz zemes pieņemto cenu, ņemot vērā tās vēlāku iespējamu izmantošanu dzīvokļu un biroju vajadzībām un atsaucoties uz 2011. gada valsts ilgtermiņa obligāciju procentu likmi, kurai pieskaitīts riska uzcenojums 1,5 % apmērā.

               (54)

               Līdz ar to nomas maksa jau atspoguļo cenu, kas šai zemei aprēķināta izmantojumam, kas nav saistīts ar sportu. Šā iemesla dēļ tā ir augstāka nekā nomas maksa, kas atbilstu zemes pašreizējam izmantojumam.

               (55)

               Ziņojumā atzīts, ka ar ilgtermiņa nomu uz laiku, kas pārsniedz 15 gadus, var būt saistīti zināmi riski attiecībā uz zemes vērtības svārstībām. Tomēr šos riskus ierobežo vairāki faktori, kas sīkāk izklāstīti 56.–59. apsvērumā.

               (56)

               Vērtējuma ziņojumā izdarītos pieņēmumus var uzskatīt par konservatīviem. Vērtējuma ziņojumā biroju un dzīvokļu iespējamā vērtība ir noteikta, atsaucoties uz jaunākajiem projektiem tuvumā esošajās teritorijās, un riska mazināšanai attiecībā uz iespējamo dzīvokļu pārdošanas cenu papildus ir noteikts, ka telpu platības indekss ir tikai 80 % salīdzinājumā ar līdzīgu projektu indeksiem.

               (57)

               Attiecībā uz pieņemto zemes vērtības pieaugumu par 1,7 %, kas ir pieņemtais inflācijas līmenis, vērtējums paredz korekcijas mehānismu: pēc 20 gadiem no zemes uzkrātās vērtības tiek atskaitīta 22,5 % drošības rezerve. Apvienojot abus pieņēmumus, sagaidāmais pieaugums tiek lēsts 1,01 % gadā 40 gadus ilgā nomas periodā un 0,4 % – šā perioda pirmajos 20 gados. Tādēļ sākotnējais pieņēmums par pieaugumu 1,7 % apmērā kopā ar drošības rezervi šķiet saprātīgs, ņemot vērā, ka konkrētais aktīvs ir zeme, attiecībā uz kuru ir sagaidāms, ka tās vērtība nemainīsies vai pieaugs, un kura atrodas pilsētas centrā (lai gan patlaban zemes zonējums paredz komerciālu izmantojumu, nomas maksa jau tagad ir balstīta uz tāda zemes gabala pieņemto vērtību, kura izmantošana ir jaukta). Turklāt 2011. gadā Nīderlandē inflācija bija 2,3 % (9), kamēr ECB noteiktais inflācijas mērķis ir 2 %. Abas minētās vērtības ir ievērojami augstākas par vērtētāja izmantoto zemes vērtības sagaidāmo izaugsmes tempu.

               (58)

               Bez minētajiem aizsardzības pasākumiem attiecībā uz nomas maksu pašvaldības noslēgtajā nomas līgumā ir ietverti vairāki citi noteikumi, lai segtu iespējamos riskus, jo īpaši risku, ka PSV nepildīs saistības. Futbola klubs nomas maksas samaksu garantēs ar tā ieņēmumiem no sezonas abonementa biļešu pārdošanas. PSV ir arī devis nodrošinājumu EUR 5 miljonu apmērā, kas aptuveni atbilst divu gadu nomas maksai un ir atskaitīts no pirkuma cenas, un kuru desmit gadus glabās iesaistītais notārs.

               (59)

               Puses ir vienojušās, ka nomas maksas apmērs pēc 20 gadiem pēc jebkuras puses pieprasījuma var tikt pilnībā pārskatīts. Šīs pārskatīšanas pamatā būs jauns vērtējuma ziņojums. Jauno zemes nomas maksu noteiks tābrīža zemes vērtība kopā ar atbilstīgu ienesīgumu no valsts vērtspapīriem un riska uzcenojumu. Kā papildu garantiju pašvaldībai puses ir vienojušās noteikt, ka zemes un stadiona izmantošanas tiesības pārietu pašvaldības rīcībā, ja PSV neveiktu savus nomas maksas maksājumus vai kļūtu maksātnespējīgs. Šis noteikums ir atkāpe no parastajām sekām, kas paredzētas Nīderlandes civiltiesībās, saskaņā ar kurām nomas tiesības kļūtu par daļu no maksātnespējas masas un attiecīgi beigtos zemes īpašnieka kontrole pār tām. Šajā gadījumā pēc nomas izbeigšanās zeme paliks pašvaldības īpašumā, kura kontrolēs tās izmantošanu.

               (60)

               Lai gan vērtējuma ziņojumā izdarītie pieņēmumi šķiet saprātīgi, kā norādīts 48.–57. apsvērumā, salīdzināšana ar citiem komercdarījumiem ir apgrūtināta, jo nomas līgumi, ko salīdzināšanai ir iesniegusi Nīderlande, potenciāli attiecas uz atšķirīgiem sektoriem (piem., Amsterdamas mājokļu sektoru). Tādēļ, lai noteiktu, vai konkrētais darījums atbilst TEIP, Komisija ir izvērtējusi, vai par etalonu varētu būt bijis izmantots cits komercdarījuma pamats, balstoties uz Eindhovenas aizdevumu PSV ar zemi kā nodrošinājumu.

               (61)

               Komisija konstatē, ka pēc tam, kad ņemtas vērā atšķirības starp pārdošanas un atpakaļiznomāšanas darījumu un aizdevumu, nomas maksa, kas jāmaksā PSV, ir augstāka nekā šāda aizdevuma tirgus likme. Būtiskākā atšķirība ir saistīta ar apstākli, ka tad, ja PSV nepildītu saistības pēc aizdevuma saņemšanas no pašvaldības, pašvaldība labākajā gadījumā atgūtu aizdevuma nosacīto summu. Tā nevarētu gūt labumu no iespējamā zemes vērtības pieauguma virs aizdevuma nosacītās summas. Pārdošanas un atpakaļiznomāšanas darījumā pašvaldība līdz ar nomas līguma stāšanos spēkā kļūst par zemes īpašnieci, un saistību nepildīšanas gadījumā tai ir pilnas īpašumtiesības uz zemi. Pašvaldība šo aspektu uzsvēra, pieņemot lēmumu par pasākumu, ņemot vērā īpaši to, ka garantētā pilnīgā brīvība rīkoties ar zemi pēc varbūtējās PSV saistību nepildīšanas atšķiras no vispārējiem Nīderlandes tiesību noteikumiem par labu pašvaldībai (59. apsvērums). Līdz ar to jebkāds zemes vērtības pieaugums (pēc aizdevuma noteikumu noteikšanas) būs vienīgi pašvaldības labā.

               (62)

               Tādēļ būtu sagaidāms, ka sagaidāmā peļņa no pārdošanas un atpakaļiznomāšanas darījuma a priori būtu zemāka nekā no aizdevuma. Tādējādi etalonlikmes augšējā robeža būtu ienesīguma likme, kāda ir aizdevumam, kam ir augstas kvalitātes nodrošinājums un kas izsniegts uzņēmumam, kura reitings ir līdzīgs futbola kluba PSV reitingam.

               (63)

               Tā kā nepastāv uzticama tirgus aizstājējvērtība (10), tirgus atsauces likme alternatīvajā scenārijā, kas paredz aizdevumu PSV, būtu jānosaka, pamatojoties uz Komisijas paziņojumu par atsauces likmes un diskonta likmes noteikšanas metodes pārskatīšanu (11). Šis aprēķins tiktu veikts ar konservatīvu pieeju, ņemot vērā, ka PSV kredītkvalitāte 2011. gadā bija zema, un pieņemot, ka aizdevuma nodrošinājuma (t. i., zemes) līmenis ir augsts. Iegūtā atsauces likme būtu 6,05 %.

               (64)

               Tādējādi aizdevuma ieguldītājs no pārdošanas un atpakaļiznomāšanas darījuma sagaida par 1,01 % augstāku ienesīgumu nekā pašvaldība. Tomēr pašvaldība joprojām rīkojas kā ieguldītājs tirgus ekonomikas apstākļos, ja aizdevuma ieguldītājs ir ar mieru atteikties no 1,01 % ienesīguma apmaiņā pret iespējamu zemes vērtības pieaugumu (sk. 61. apsvērumu). Vadoties pēc darījuma īpašībām, šāds lielākas peļņas potenciāls ir vismaz 1,01 % vērts, tādēļ pašvaldības gaidītais ienesīgums no pārdošanas un atpakaļiznomāšanas darījuma šķiet tirgus etaloniem atbilstošs.

               (65)

               Tādēļ šķiet, ka pārdošanas un atpakaļiznomāšanas darījums nerada PSV nepienācīgu priekšrocību un sniedz pašvaldībai ienesīgumu, kas atbilst TEIP nosacījumiem.

               (66)

               Visbeidzot jāatzīmē, ka Nīderlande norāda, ka gada nomas maksa ir salīdzināma ar nomas maksu, ko profesionāli futbola klubi par stadiona nomu maksā citur valstī. Lai gan šāda salīdzināšana ir grūts uzdevums dažādo atrašanās vietu dēļ, būtu jāuzsver, ka minētie citi klubi maksā ikgadēju nomas maksu ne tikai par zemi zem stadiona, bet par visu stadiona kompleksu. Turpretī PSV ir stadiona īpašnieks, sedz tā darbības un uzturēšanas izmaksas un papildus tam maksā nomas maksājumu par zemi zem stadiona.

         6.   SECINĀJUMS

               (67)

               Tāpēc Komisija secina, ka lēmumā par procedūras sākšanu izteiktās šaubas ir pietiekamā apmērā kliedētas. Pašvaldība, iegādājoties stadiona zemi un iznomājot to atpakaļ PSV, ir rīkojusies tā, kā līdzīgā situācijā būtu varējis rīkoties iespējams privātais ieguldītājs. Tāpēc darījums nav valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Pasākums, ko Nīderlande īstenojusi par labu Eindhovenas futbola klubam PSV, nav atbalsts Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 1. punkta nozīmē.
   2. pants
   Šis lēmums ir adresēts Nīderlandes Karalistei.

      Briselē, 2016. gada 4. jūlijā

            Komisijas vārdā –

            Komisijas locekle

         Margrethe VESTAGER

      (1)  Komisijas lēmums lietā SA.33584 (2013/C) (ex 2011/NN) – Nīderlande – Atbalsts konkrētiem Nīderlandes futbola klubiem 2008.–2011. gadā – Uzaicinājums iesniegt piezīmes saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta 2. punktu (OV C 116, 23.4.2013., 19. lpp.).

      (2)  Sk. 1. zemsvītras piezīmi.

      (3)  Lieta Gemeente Eindhoven/Komisija, T-370/13.

      (4)  OV C 209, 10.7.1997., 3. lpp.

      (5)  Spriedums Olympique Lyonnais, C-325/08, ECLI:EU:C:2010:143, 27. un 28. punkts; spriedums Meca-Medina un Majcen/Komisija, C-519/04 P, ECLI:EU:C:2006:492, 22. punkts; spriedums Bosman, C-415/93, ECLI:EU:C:1995:463, 73. punkts.

      (6)  Komisijas 2013. gada 20. marta lēmumi attiecībā uz Vāciju par Multifunktionsarena der Stadt Erfurt (lieta SA.35135 (2012/N)), 12. punkts, un Multifunktionsarena der Stadt Jena (lieta SA.35440 (2012/N)), kopsavilkuma paziņojumi publicēti OV C 140, 18.5.2013., 1. lpp., un 2013. gada 2. oktobra lēmums par Fußballstadion Chemnitz (lieta SA.36105 (2013/N)), kopsavilkuma paziņojums publicēts OV C 50, 21.2.2014., 1. lpp., 12.–14. punkts; Komisijas 2013. gada 18. decembra lēmumi attiecībā uz Spāniju par iespējamu valsts atbalstu četriem Spānijas profesionālajiem futbola klubiem (lieta SA.29769 (2013/C)), 28. punkts, Real Madrid CF (lieta SA.33754 (2013/C)), 20. punkts, un iespējamo atbalstu trim Valensijas futbola klubiem (lieta SA.36387 (2013/C)), 16. punkts, publicēts OV C 69, 7.3.2014., 99. lpp.

      (7)  Saskaņā ar TEIP kritēriju valsts atbalsts nav iesaistīts, ja, darbojoties parastos tirgus apstākļos tirgus ekonomikā, privātais ieguldītājs līdzīgos apstākļos varētu būt bijis ieinteresēts veikt attiecīgos pasākumus par labu atbalsta saņēmējam.

      (8)  Komisijas 2011. gada 20. aprīļa Lēmums 2011/529/ES par pasākumu C-37/04 (ex NN 51/04), ko īstenojusi Somija par labu Componenta Oyj (OV L 230, 7.9.2011., 69. lpp.), 68.–74. apsvērums.

      (9)  http://data.worldbank.org/indicator/FP.CPI.TOTL.ZG/countries/NL?display=graph.

      (10)  Šajā gadījumā etalonlikmes tirgus aizstājējvērtības noteikšanai nepietika datu.

      (11)  OV C 14, 19.1.2008., 6. lpp.


title: Padomes Lēmums ( 2013. gada 30. oktobris ), ar ko pieņem Padomes nostāju par Eiropas Savienības 2013. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 8 projektu

text:
               1.11.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 318/2

         PADOMES LĒMUMS
   (2013. gada 30. oktobris),
   ar ko pieņem Padomes nostāju par Eiropas Savienības 2013. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 8 projektu
   2013/C 318/02
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 314. pantu saistībā ar Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 106.a pantu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (2012. gada 25. oktobris) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (1) un jo īpaši tās 41. pantu,
   tā kā:

               —

               Savienības 2013. finanšu gada budžetu galīgajā variantā pieņēma 2012. gada 12. decembrī (2).

               —

               Komisija 2013. gada 26. septembrī iesniedza priekšlikumu, kurā iekļauts projekts budžeta grozījumam Nr. 8 2013. finanšu gada vispārējā budžetā.

               —

               Padomes nostāja ir pieņemta saistībā ar Padomes nostājas pieņemšanu par projektu budžeta grozījumam Nr. 9/2013, un ir atkarīga no tā, vai Eiropas Parlaments apstiprinās daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam.

               —

               Ņemot vērā to, ka 2013. gada vispārējā budžeta grozījuma Nr. 8/2013 projekts ir jāpieņem nekavējoties, ir pamatoti saskaņā ar Padomes reglamenta 3. panta 3. punktu samazināt 8 nedēļu termiņu attiecībā uz informāciju valstu parlamentiem, kā arī 10 dienu termiņu, kura laikā jautājums ir jāiekļauj Padomes pagaidu darba kārtībā, un kurš paredzēts 1. protokola 4. pantā par valsts parlamentu nozīmi Eiropas Savienībā,

         IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU.
   Vienīgais pants
   Padomes nostāja par Eiropas Savienības 2013. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 8 projektu tika pieņemta 2013. gada 30. oktobrī.
   Šo lēmumu piemēro no dienas, kad Eiropas Parlaments apstiprina vienošanos par daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam un Padomes nostāju par budžeta grozījuma Nr. 9/2013 projektu.
   Pilnu tās tekstu informācijai vai lejupielādei var apskatīt Padomes tīmekļa vietnē – http://www.consilium.europa.eu/

      Briselē, 2013. gada 30. oktobrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         L. LINKEVIČIUS

      (1)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

      (2)  OV L 66, 8.3.2013., 1. lpp., kļūdas labojums OV L 134, 18.5.2013., 21. lpp.


title: Padomes lēmums (1998. gada 23. februāris) par Sadarbības nolīguma slēgšanu starp Eiropas Kopienu un Jemenas Republiku

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31998D0189

Oficiālais Vēstnesis L 072 , 11/03/1998 Lpp. 0017 - 0017

		Padomes lēmums(1998. gada 23. februāris)par Sadarbības nolīguma slēgšanu starp Eiropas Kopienu un Jemenas Republiku(98/189/EK)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 113. un 130.y pantu saistībā ar 228. panta 2. punkta pirmo teikumu un 228. panta 3. punkta pirmo daļu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu [1],tā kā saskaņā ar Līguma 130.u pantu Kopienas politikai sadarbības attīstības jomā jāveicina jaunattīstības valstu noturīga ekonomiskā un sociālā attīstība, to vienmērīga un pakāpeniska integrācija pasaules ekonomikā un jāpalielina labklājības līmenis šajās valstīs;tā kā Kopienai saskaņā ar tās mērķiem ārējo attiecību jomā jāapstiprina Sadarbības nolīgums starp Eiropas Kopienu un Jemenas Republiku,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsAr šo Kopienas vārdā ir apstiprināts Sadarbības nolīgums starp Eiropas Kopienu un Jemenas Republiku.Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.2. pantsPadomes priekšsēdētājs Kopienas vārdā sniedz nolīguma 21. pantā paredzēto paziņojumu.3. pantsKomisija ar dalībvalstu pārstāvju palīdzību pārstāv Kopienu nolīguma 15. pantā minētajā Apvienotajā sadarbības komitejā.4. pantsŠo lēmumu publicē Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī [2].Briselē, 1998. gada 23. februārīPadomes vārdā —priekšsēdētājsR. Cook[1] OV C 56, 23.2.1998.[2] Sadarbības nolīguma spēkā stāšanās datumu Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.--------------------------------------------------


title: 2013/428/ES: Padomes Lēmums ( 2013. gada 9. augusts ), ar ko pagarina Lēmuma 2012/96/ES spēkā esības termiņu

text:
               13.8.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 217/36

         PADOMES LĒMUMS
   (2013. gada 9. augusts),
   ar ko pagarina Lēmuma 2012/96/ES spēkā esības termiņu
   (2013/428/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas parakstīts Kotonū 2000. gada 23. jūnijā (1) (turpmāk “ĀKK un EK partnerattiecību nolīgums”) un pēdējoreiz pārskatīts Vagadugu Burkinafaso 2010. gada 22. jūnijā (2), un jo īpaši tā 96. pantu,
   ņemot vērā Iekšējo nolīgumu, kas noslēgts starp Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvjiem, par pasākumiem, kas jāveic, un procedūrām, kas jāievēro, īstenojot ĀKK un EK partnerattiecību nolīgumu (3), un jo īpaši tā 3. pantu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Ar Lēmumu 2002/148/EK (4) tika noslēgtas konsultācijas ar Zimbabves Republiku saskaņā ar ĀKK un EK partnerattiecību nolīguma 96. panta 2. punkta c) apakšpunktu un noteikti atbilstīgi pasākumi, kas ierobežo sadarbību ar Zimbabvi saskaņā ar ĀKK un EK partnerattiecību nolīguma 96. pantu (turpmāk “atbilstīgie pasākumi”), kā norādīts minētā lēmuma pielikumā. Kopš tā laika šie pasākumi ir pielāgoti, un to piemērošanas laikposms katru gadu ir pagarināts.

               (2)

               Lai apliecinātu Savienības pastāvīgo atbalstu politiskajam procesam saskaņā ar Vispārējo politisko nolīgumu, Padome 2012. gada 7. augustā ar Lēmumu 2012/470/ES (5) nolēma pagarināt Lēmuma 2012/96/ES (6) spēkā esības termiņu un uz 12 mēnešiem apturēt atbilstīgo pasākumu piemērošanu.

               (3)

               Padomei būtu jāpārskata minētie atbilstīgie pasākumi pēc Zimbabvē notikušām miermīlīgām, pārkatāmām un ticamām vēlēšanām, kas rīkotas saskaņā ar Vispārējo politisko nolīgumu. Lēmuma 2012/96/ES darbības termiņš tāpēc būtu jāpagarina, vienlaikus paturot spēkā atbilstīgo pasākumu apturējumu.

               (4)

               Eiropas Savienība jebkurā laikā var nolemt pārskatīt šo lēmumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Lēmuma 2012/96/ES un tajā noteikto atbilstīgo pasākumu spēkā esības termiņš ar šo tiek pagarināts līdz 2014. gada 20. februārim. Atbilstīgo pasākumu piemērošana joprojām ir apturēta.
   Atbilstīgos pasākumus pastāvīgi pārskata un to piemērošanu atjauno, ja stāvoklis Zimbabvē būtiski pasliktinās.
   Minētos pasākumus jebkurā gadījumā pārskata sešus mēnešus pēc šā lēmuma stāšanās spēkā.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā. To publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2013. gada 9. augustā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         L. LINKEVIČIUS

      (1)  OV L 317, 15.12.2000., 3. lpp.

      (2)  OV L 287, 4.11.2010., 3. lpp.

      (3)  OV L 317, 15.12.2000., 376. lpp.

      (4)  Padomes Lēmums 2002/148/EK (2002. gada 18. februāris), ar kuru noslēdz konsultācijas ar Zimbabvi saskaņā ar ĀKK un EK partnerattiecību nolīguma 96. pantu (OV L 50, 21.2.2002., 64. lpp.).

      (5)  Padomes Lēmums 2012/470/ES (2012. gada 7. augusts), ar ko pagarina Lēmuma 2012/96/ES spēkā esības termiņu un aptur Lēmumā 2002/148/EK izklāstīto atbilstīgo pasākumu piemērošanu (OV L 213, 10.8.2012., 13. lpp.).

      (6)  Padomes Lēmums 2012/96/ES (2012. gada 17. februāris), ar kuru pielāgo un pagarina to atbilstīgo pasākumu piemērošanas laikposmu, kas sākotnēji ieviesti ar Lēmumu 2002/148/EK, ar kuru noslēdz konsultācijas ar Zimbabvi saskaņā ar ĀKK un EK Partnerattiecību nolīguma 96. pantu (OV L 47, 18.2.2012., 47. lpp.).


title: Komisijas Lēmums (ES) 2017/1254 (2017. gada 4. jūlijs) par ierosināto pilsoņu iniciatīvu “Stop TTIP” (izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 4725)

text:
               12.7.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 179/16

         KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2017/1254
   (2017. gada 4. jūlijs)
   par ierosināto pilsoņu iniciatīvu “Stop TTIP”

         (izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 4725)

   (Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulu (ES) Nr. 211/2011 par pilsoņu iniciatīvu (1) un jo īpaši tās 4. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Ar Komisijas 2014. gada 10. septembra Lēmumu C(2014) 6501 tika noraidīta ierosinātās pilsoņu iniciatīvas “Stop TTIP” reģistrēšana. Eiropas Savienības Vispārējā tiesa ar 2017. gada 10. maija spriedumu lietā T-754/14 minēto lēmumu atcēla. Lai veiktu vajadzīgos pasākumus Vispārējās tiesas sprieduma izpildei, ir jāpieņem jauns Komisijas lēmums par pieprasījumu reģistrēt ierosināto pilsoņu iniciatīvu.

               (2)

               Ierosinātās pilsoņu iniciatīvas “Stop TTIP” būtība ir raksturota šādi: “Mēs aicinām Eiropas Komisiju ieteikt Padomei atcelt sarunu pilnvaras par transatlantisko tirdzniecības un ieguldījumu partnerību (TTIP) un nenoslēgt Visaptverošu ekonomikas un tirdzniecības nolīgumu (CETA).”

               (3)

               Ierosinātās pilsoņu iniciatīvas noteiktie mērķi ir šādi: “Mēs vēlamies novērst TTIP un CETA, jo tie ietver vairākus kritiskus jautājumus, piemēram, attiecībā uz ieguldītāja un valsts strīdu izšķiršanu un noteikumus par sadarbību regulējuma jomā, kas apdraud demokrātiju un tiesiskumu. Mēs vēlamies novērst standartu pazemināšanu nodarbinātības, sociālajā, vides aizsardzības, privātuma aizsardzības un patērētāju aizsardzības jomā un to, ka nepārredzamās sarunās tiek atcelti ierobežojumi attiecībā uz sabiedriskajiem pakalpojumiem (piemēram, ūdensapgādi) un kultūras vērtībām. Šī EPI atbalsta alternatīvu tirdzniecības un ieguldījumu politiku Eiropas Savienībā.”

               (4)

               Padomes lēmumi, ar ko pilnvaro sākt sarunas par starptautiskiem nolīgumiem starp Savienību un trešām valstīm, piemēram, par transatlantiskās tirdzniecības un ieguldījumu partnerību un par Visaptverošu ekonomikas un tirdzniecības nolīgumu starp Kanādu, no vienas puses, un Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no otras puses (CETA), kā arī Padomes lēmumi, ar ko pilnvaro šādu nolīgumu parakstīšanu vai noslēgšanu, ir Savienības tiesību akti, ar kuriem īsteno Līgumus un kuri ir pieņemti, pamatojoties uz Komisijas ieteikumu vai priekšlikumu. Tāpēc uz šādiem tiesību aktiem var attiekties Eiropas pilsoņu iniciatīvas.

               (5)

                  CETA tika parakstīta 2016. gada 30. oktobrī pēc tam, kad tika pieņemts Padomes Lēmums (ES) 2017/37 (2). Tāpēc ierosinātajai pilsoņu iniciatīvai ir zudis priekšmets, ciktāl tās mērķis ir panākt Komisijas priekšlikumu Padomes lēmumam neparakstīt CETA.

               (6)

               Līgums par Eiropas Savienību (LES) nostiprina Savienības pilsonību un turpina nostiprināt Savienības demokrātisko darbību, cita starpā nosakot, ka katram pilsonim ir tiesības piedalīties Savienības demokrātiskajā dzīvē, izmantojot Eiropas pilsoņu iniciatīvu.

               (7)

               Tādēļ procedūrām un noteikumiem, kas nepieciešami pilsoņu iniciatīvai, vajadzētu būt skaidriem, vienkāršiem, viegli īstenojamiem un samērojamiem ar pilsoņu iniciatīvas būtību, lai veicinātu pilsoņu līdzdalību un padarītu Savienību viņiem pieejamāku.

               (8)

               Minēto iemeslu dēļ ir lietderīgi uzskatīt, ka ierosinātā pilsoņu iniciatīva saskaņā ar regulas 4. panta 2. punkta b) apakšpunktu nav acīmredzami ārpus Komisijas pilnvarām iesniegt Savienības tiesību akta priekšlikumu, lai īstenotu Līgumus.

               (9)

               Ierosinātā pilsoņu iniciatīva “Stop TTIP” tādējādi būtu jāreģistrē. Tomēr paziņojumi par atbalstu šai ierosinātajai pilsoņu iniciatīvai būtu jāvāc tikai tiktāl, ciktāl tās mērķis ir panākt Komisijas priekšlikumus vai ieteikumus attiecībā uz citiem tiesību aktiem, nevis uz Padomes lēmumu neparakstīt CETA,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   1.   Ierosināto pilsoņu iniciatīvu “Stop TTIP” reģistrē.
   2.   Paziņojumus par atbalstu šai ierosinātajai pilsoņu iniciatīvai var vākt, apzinoties, ka tās mērķis ir panākt Komisijas priekšlikumus vai ieteikumus attiecībā uz citiem tiesību aktiem, nevis Padomes lēmumu neparakstīt Visaptverošu ekonomikas un tirdzniecības nolīgumu starp Kanādu, no vienas puses, un Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no otras puses (CETA).
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā 2017. gada 10. jūlijā.
   3. pants
   Šis lēmums ir adresēts ierosinātās pilsoņu iniciatīvas “Stop TTIP” organizētājiem (pilsoņu komitejas locekļiem), kurus kontaktpersonu statusā pārstāv Michael EFLER un [pēc apspriešanās ar organizētājiem personas dati dzēsti].

      Strasbūrā, 2017. gada 4. jūlijā

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētāja pirmais vietnieks

         Frans TIMMERMANS

      (1)  OV L 65, 11.3.2011., 1. lpp.

      (2)  Padomes 2016. gada 28. oktobra Lēmums (ES) 2017/37 par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu Visaptverošu ekonomikas un tirdzniecības nolīgumu (CETA) starp Kanādu, no vienas puses, un Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no otras puses (OV L 11, 14.1.2017., 1. lpp.).


title: 2005/46/EK, Euratom: Eiropas Parlamenta Lēmums (2005. gada 11. janvāris) par Eiropas ombuda iecelšanu

text:
               25.1.2005

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 21/8

      EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS

   (2005. gada 11. janvāris)
   par Eiropas ombuda iecelšanu
   (2005/46/EK, Euratom)
   EIROPAS PARLAMENTS,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 21. panta otro daļu un 195. pantu,
   ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 107.d pantu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta 1994. gada 9. marta lēmumu par statūtiem un vispārējiem nosacījumiem, kas reglamentē ombuda pienākumu izpildi (1), kurā grozījumi tika izdarīti ar tās 2002. gada 14. marta lēmumu (2),
   ņemot vērā Reglamenta 194. pantu,
   ņemot vērā uzaicinājumu iesniegt pieteikumus (3),
   ņemot vērā 2005. gada 11. janvāra balsojumu,
   IR PIEŅĒMIS ŠĀDU LĒMUMU.
   Iecelt Nikiforos DIAMANDOUROS par Eiropas ombudu.

      Strasbūrā, 2005. gada 11. janvārī

            Eiropas Parlamenta vārdā —

            priekšsēdētājs

         Josep BORRELL FONTELLES

      (1)  OV L 113, 4.5.1994., 15. lpp.

      (2)  OV L 92, 9.4.2002., 13. lpp.

      (3)  OV C 213, 25.8.2004., 9. lpp.


title: Padomes Lēmums 2012/371/KĀDP ( 2012. gada 10. jūlijs ), ar kuru groza Lēmumu 2010/656/KĀDP, ar ko atjauno ierobežojošus pasākumus pret Kotdivuāru

text:
               11.7.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 179/21

         PADOMES LĒMUMS 2012/371/KĀDP
   (2012. gada 10. jūlijs),
   ar kuru groza Lēmumu 2010/656/KĀDP, ar ko atjauno ierobežojošus pasākumus pret Kotdivuāru
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 29. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2010. gada 29. oktobrī pieņēma Lēmumu 2010/656/KĀDP, ar ko atjauno ierobežojošus pasākumus pret Kotdivuāru (1).

               (2)

               Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padome 2012. gada 26. aprīlī pieņēma Rezolūciju 2045 (2012), ar ko atjaunoja ierobežojošos pasākumus pret Kotdivuāru līdz 2013. gada 30. aprīlim un grozīja ar bruņojumu saistītos ierobežojošos pasākumus.

               (3)

               Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Lēmums 2010/656/KĀDP,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Lēmumu 2010/656/KĀDP groza šādi:

               1)

               svītro 1. panta 2. punktu;

               2)

               lēmuma 2. pantu aizstāj ar šādu:
               “2. pants
               Šā lēmuma 1. pantu nepiemēro:

                           a)

                           piegādēm, kas paredzēta vienīgi Apvienoto Nāciju Organizācijas operācijas Kotdivuārā (UNOCI) atbalstam vai lietošanai, kā arī Francijas spēkiem, kas to atbalsta;

                           b)

                           turpmāk norādītajam, kā iepriekš apstiprina ar ANO DPR 1572 (2004) 14. punktu izveidotā komiteja (turpmāk “Sankciju komiteja”):

                                       i)

                                       tāda militārā ekipējuma piegādei, kurš nav nāvējošs un ir paredzēts vienīgi humanitārām vai aizsardzības vajadzībām, ietverot tādu ekipējumu, kas paredzēts Savienības, ANO, Āfrikas Savienības un Rietumāfrikas valstu Ekonomikas kopienas (ECOWAS) krīzes pārvarēšanas operācijām;

                                       ii)

                                       tādu preču piegādēm, ko uz laiku nosūta vai eksportē uz Kotdivuāru tādas valsts bruņotajiem spēkiem, kura saskaņā ar starptautiskajām tiesībām veic darbības vienīgi nolūkā tieši veicināt tās valstspiederīgo un to personu evakuāciju, par kurām tai ir konsulārā atbildība Kotdivuārā;

                                       iii)

                                       tāda ar tiesībaizsardzību saistīta militārā ekipējuma piegādei, kurš nav nāvējošs un ir paredzēts, lai Kotdivuāras drošības spēki varētu izmantot tikai piemērotu un samērīgu spēku, uzturot sabiedrisko kārtību;

                           c)

                           tāda aizsargapģērba, tostarp bruņuvestu un militāro ķiveru, piegādei, ko Apvienoto Nāciju Organizācijas personāls, Savienības vai tās dalībvalstu personāls, plašsaziņas līdzekļu un humanitārie un attīstības darbinieki, kā arī saistītais personāls uz laiku eksportē uz Kotdivuāru tikai savai personīgajai lietošanai;

                           d)

                           tādu ieroču un cita ar tiem saistīta nāvējoša ekipējuma piegādei Kotdivuāras drošības spēkiem, kuri paredzēti vienīgi Kotdivuāras drošības sektora reformas procesa atbalstam vai izmantošanai šajā procesā, kā iepriekš apstiprina komiteja;

                           e)

                           tāda ekipējuma piegādei, kas nav nāvējošs, ko var izmantot iekšējām represijām un kas paredzēts vienīgi, lai Kotdivuāras drošības spēki varētu izmantot tikai piemērotu un samērīgu spēku, uzturot sabiedrisko kārtību;

                           f)

                           tāda ekipējuma piegādei Kotdivuāras drošības spēkiem, ko var izmantot iekšējām represijām un kas paredzēts vienīgi Kotdivuāras drošības sektora reformas procesa atbalstam vai izmantošanai šajā procesā.”

         2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2012. gada 10. jūlijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         V. SHIARLY

      (1)  OV L 285, 30.10.2010., 28. lpp.


Svarīgs juridisks paziņojums

|

2014/111/ES: Padomes Lēmums ( 2014. gada 24. februāris ), ar ko ieceļ amatā Revīzijas palātas locekli

Oficiālais Vēstnesis L 061 , 01/03/2014 Lpp. 0006 - 0006

		Padomes Lēmums( 2014. gada 24. februāris),ar ko ieceļ amatā Revīzijas palātas locekli(2014/111/ES)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 286. panta 2. punktu,ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu [1],tā kā:(1) Harald NOACK kunga pilnvaru termiņš beidzas 2014. gada 28. februārī.(2) Tādēļ būtu jāieceļ jauns loceklis,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsAr šo Klaus-Heiner LEHNE kungs tiek iecelts par Revīzijas palātas locekli laikposmam no 2014. gada 1. marta līdz 2020. gada 29. februārim.2. pantsŠis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.Briselē, 2014. gada 24. februārīPadomes vārdā –priekšsēdētājsK. Arvanitopoulos[1] 2014. gada 4. februāra atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).--------------------------------------------------


title: 2008/382/EK: Padomes Lēmums ( 2008. gada 14. maijs ), ar ko Reģionu komitejā ieceļ divus locekļus un vienu locekļa aizstājēju no Itālijas

text:
               21.5.2008

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 131/13

      PADOMES LĒMUMS

   (2008. gada 14. maijs),
   ar ko Reģionu komitejā ieceļ divus locekļus un vienu locekļa aizstājēju no Itālijas
   (2008/382/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 263. pantu,
   ņemot vērā Itālijas valdības priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2006. gada 24. janvārī pieņēma Lēmumu 2006/116/EK, ar ko laikposmam no 2006. gada 26. janvāra līdz 2010. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un aizstājējus (1).

               (2)

               Pēc Bruno MARZIANO kunga un Paolo FONTANELLI kunga atkāpšanās no amata ir atbrīvojušās divas Reģionu komitejas locekļa vietas. Pēc CARRAZZA kunga atkāpšanās no amata ir atbrīvojusies viena Reģionu komitejas locekļa aizstājēja vieta,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Ar šo Reģionu komitejā uz atlikušo amata pilnvaru laiku, proti, līdz 2010. gada 25. janvārim, ieceļ:

               a)

               komitejas locekļus:

                           —

                              Graziano MILIA kungu, Presidente della Provincia di Cagliari (pilnvaru maiņa),

                           —

                              Leonardo DOMENICI kungu, Sindaco del comune di Firenze,

                     un

               b)

               komitejas locekļa aizstājēju:

                           —

                              Giuseppe VARACALLI kungu, Consigliere comunale del Comune di Gerace.

         2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2008. gada 14. maijā

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         A. BAJUK

      (1)  OV L 56, 25.2.2006., 75. lpp.


title: 2008/500/EK,Euratom: Eiropas Parlamenta 2007. gada 24. aprīļa Lēmums par kontu slēgšanu saistībā ar Eiropas Savienības 2005. finanšu gada vispārējā budžeta izpildi, III iedaļa – Komisija

text:
               15.7.2008

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 187/54

      EIROPAS PARLAMENTA

   2007. gada 24. aprīļa Lēmums
   par kontu slēgšanu saistībā ar Eiropas Savienības 2005. finanšu gada vispārējā budžeta izpildi, III iedaļa – Komisija
   (2008/500/EK, Euratom)
   EIROPAS PARLAMENTS,
   ņemot vērā Eiropas Savienības 2005. finanšu gada vispārējo budžetu (1),
   ņemot vērā Eiropas Kopienu galīgos gada pārskatus par 2005. finanšu gadu – I sējums (SEC(2006)0916 – C6-0263/2006, SEC(2006)0915 – C6-0262/2006) (2),
   ņemot vērā Komisijas gada ziņojumu budžeta izpildes apstiprinātājai iestādei par paveikto darbu attiecībā uz lēmumiem par 2004. gada budžeta izpildes apstiprinājumu (COM(2006)0642 un COM(2006)0641) un Komisijas darba dokumentu – Pielikumu Komisijas ziņojumam Eiropas Parlamentam par paveikto darbu attiecībā uz lēmumiem par 2004. gada budžeta izpildes apstiprinājumu (SEC(2006)1376, SEC(2006)1377),
   ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Sasniegumi politikā 2005. gadā” (COM(2006)0124),
   ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Kopsavilkuma pārskats par Komisijas sasniegumiem vadības jomā 2005. gadā” (COM(2006)0277),
   ņemot vērā Komisijas gada ziņojumu budžeta izpildes apstiprināšanas iestādei par 2005. gadā veikto iekšējo revīziju (COM(2006)0279),
   ņemot vērā Komisijas ziņojumu par dalībvalstu atbildēm uz Revīzijas palātas 2004. gada pārskatu (COM(2006)0184),
   ņemot vērā Zaļo grāmatu par Eiropas pārredzamības iniciatīvu, ko Komisija pieņēma 2006. gada 3. maijā (COM(2006)0194),
   ņemot vērā Revīzijas palātas Atzinumu Nr. 2/2004 par “vienotas revīzijas” modeli (un priekšlikumu Kopienas iekšējās kontroles pamatsistēmai) (3),
   ņemot vērā Komisijas paziņojumu par integrētas iekšējās kontroles sistēmas plānu (COM(2005)0252),
   ņemot vērā Komisijas rīcības plānu integrētas iekšējās kontroles struktūras ieviešanai (COM(2006)0009),
   ņemot vērā 2006. gada 19. jūlijā publicēto pirmo ziņojumu par progresu, īstenojot Komisijas rīcības plānu integrētas iekšējās kontroles pamatsistēmas izveidei (SEC(2006)1009),
   ņemot vērā 2006. gada 13. novembrī publicēto Lordu palātas Eiropas Savienības komitejas ziņojumu “Finanšu pārvaldība un krāpšana Eiropas Savienībā: priekšstati, fakti un ierosinājumi”,
   ņemot vērā Revīzijas palātas gada pārskatu par 2005. finanšu gada budžeta izpildi (4), kā arī tās īpašos ziņojumus kopā ar pārbaudīto iestāžu atbildēm,
   ņemot vērā deklarāciju par pārskatu ticamību, kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību, ko Revīzijas palāta ir iesniegusi saskaņā ar EK līguma 248. pantu (5),
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 27. februāra ieteikumu (5710/2007 – C6-0081/2007),
   ņemot vērā EK līguma 274., 275. un 276. pantu, kā arī Euratom līguma 179.a un 180.b pantu,
   ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (6), un it īpaši tās 145., 146. un 147. pantu,
   ņemot vērā Revīzijas palātas Atzinumu Nr. 4/2006 par projektu Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (7),
   ņemot vērā Reglamenta 70. pantu un V pielikumu,
   ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un citu attiecīgo komiteju atzinumus (A6-0095/2007),

               A.

               tā kā saskaņā ar EK līguma 275. pantu Komisija ir atbildīga par pārskatu sagatavošanu,

               1.

               apstiprina kontu slēgšanu saistībā ar Eiropas Savienības 2005. finanšu gada vispārējā budžeta izpildi;

               2.

               uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu Padomei, Komisijai, Eiropas Kopienu Tiesai, Revīzijas palātai, Eiropas Investīciju bankai, kā arī dalībvalstu valsts un reģionālajām revīzijas iestādēm un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Hans-Gert PÖTTERING

            Ģenerālsekretārs

         Harald RØMER

      (1)  OV L 60, 8.3.2005.

      (2)  OV C 264, 31.10.2006., 1. lpp.

      (3)  OV C 107, 30.4.2004., 1. lpp.

      (4)  OV C 263, 31.10.2006., 1. lpp.

      (5)  OV C 263, 31.10.2006., 10. lpp.

      (6)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1995/2006 (OV L 390, 30.12.2006., 1. lpp.).

      (7)  OV C 273, 9.11.2006., 2. lpp.


title: Padomes Lēmums 2012/98/KĀDP ( 2012. gada 17. februāris ), ar kuru groza Lēmumu 2010/232/KĀDP, ar ko atjauno ierobežojošus pasākumus pret Birmu/Mjanmu

text:
               18.2.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 47/64

         PADOMES LĒMUMS 2012/98/KĀDP
   (2012. gada 17. februāris),
   ar kuru groza Lēmumu 2010/232/KĀDP, ar ko atjauno ierobežojošus pasākumus pret Birmu/Mjanmu
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 29. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2010. gada 26. aprīlī pieņēma Lēmumu 2010/232/KĀDP, ar ko atjauno ierobežojošus pasākumus pret Birmu/Mjanmu (1).

               (2)

               Padome 2012. gada 23. janvārī atzinīgi vērtēja Birmas/Mjanmas valdības un parlamenta uzsākto ievērības cienīgo politisko reformu programmu, kā arī tās pausto apņemšanos nodrošināt ekonomisku un sociālu attīstību. Padome ņēma vērā valdības apņemšanos turpināt un pabeigt šīs reformas.

               (3)

               Padome pieņēma lēmumu kā pirmo pasākumu veikt vīzu aizlieguma atcelšanu attiecībā uz prezidentu, prezidenta vietniekiem, kabineta locekļiem un Birmas/Mjanmas Parlamenta augšpalātas un apakšpalātas priekšsēdētājiem.

               (4)

               Attiecīgi būtu jāgroza Lēmums 2010/232/KĀDP,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Lēmuma 2010/232/KĀDP 15. pantu aizstāj ar šādu:

      "15. pants
      1.   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
      2.   Šo lēmumu piemēro līdz 2012. gada 30. aprīlim.
      3.   Lēmuma 9. panta 1. punktā un 10. panta 1. un 2. punktā minētie pasākumi, ciktāl tie attiecināmi uz IV pielikumā uzskaitītajām personām, tiek pārtraukti līdz 2012. gada 30. aprīlim.
      4.   Lēmuma 9. panta 1. punktā minētie pasākumi, ciktāl tie attiecināmi uz V pielikumā uzskaitītajām personām, tiek pārtraukti līdz 2012. gada 30. aprīlim.".

   2. pants
   Šā lēmuma pielikumu pievieno Lēmumam 2010/232/KĀDP kā V pielikumu.
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2012. gada 17. februārī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         M. SAREEN

      (1)  OV L 105, 27.4.2010., 22. lpp.
   PIELIKUMS

         "V PIELIKUMS

            Lēmuma 15. panta 4. punktā minēto personu saraksts

         BIJUSĪ VALSTS MIERA UN ATTĪSTĪBAS PADOME (VMAP)

                     #

                     Vārds, uzvārds (un iespējamie pieņemtie vārdi, uzvārdi)

                     Personas informācija (funkcija/amats, dzimšanas datums un vieta, pases/personas apliecības numurs, … laulātais vai dēls/meita)

                     Dzimums
                     (V/S)

                     1.

                        Thura Shwe Mann

                     Apvienotās solidaritātes un attīstības partijas (ASAP) priekšsēdētāja vietnieks. Bijušais VMAP štāba priekšnieks, īpašo operāciju koordinators, dz. d. 11.7.1947. Parlamenta apakšpalātas loceklis, apakšpalātas priekšsēdētājs.

                     V

                     2.

                        Khin Lay Thet

                        Thura Shwe Mann sieva

                     S

                     3.

                        Aung Thet Mann, pazīstams arī kā Shwe Mann Ko Ko

                        Thura Shwe Mann dēls, "Ayeya Shwe War (Wah) Company", 5, Pyay Rd, Hlaing Township, Yangon, un līdzīpašnieks uzņēmumā "RedLink Communications Co Ltd", No. 20, Building B, Mya Yeik Nyo Royal Hotel, Pa-Le Rd, Bahan Township, Yangon, dz. d. 19.6.1977.

                     V

                     4.

                        Khin Hnin Thandar

                        Aung Thet Mann sieva

                     S

                     5.

                        Toe Naing Mann

                        Thura Shwe Mann dēls, dz. d. 29.6.1978., interneta pakalpojumu sniedzēju uzņēmumu "Global Net" un "Red Link Communications Co. Ltd." īpašnieks, No. 20, Building B, Mya Yeik Nyo Royal Hotel, Pa-Le Road, Bahan Township, Yangon

                     V

                     6.

                        Zay Zin Latt

                        Toe Naing Mann sieva, Khin Shwe meita, dz. d. 24.3.1981.

                     S

         VALDĪBA

                     #

                     Vārds, uzvārds (un iespējamie pieņemtie vārdi, uzvārdi)

                     Personas informācija (tostarp ministrija)

                     Dzimums
                     (V/S)

                     1.

                        Thein Sein

                     Mjanmas Savienības Republikas prezidents un augstākais vadītājs. Bijušais ministru prezidents. Bijušais VMAP loceklis. Bijušais Apvienotās solidaritātes un attīstības partijas (ASAP) priekšsēdētājs, dz. d. 20.4.1945., Baseina

                     V

                     2.

                        Khin Khin Win

                        Thein Sein sieva

                     S

                     3.

                        Tin Aung Myint Oo

                     Mjanmas Savienības Republikas prezidenta vietnieks. Bijušais VMAP pirmais sekretārs. Bijušais Apvienotās solidaritātes un attīstības partijas (ASAP) priekšsēdētāja vietnieks, dz. d. 29.5.1950.

                     V

                     4.

                        Khin Saw Hnin

                        Tin Aung Myint Oo sieva

                     S

                     5.

                     Kapteinis Naing Lin Oo

                        Tin Aung Myint Oo dēls

                     V

                     6.

                        Hnin Yee Mon

                     Kapteiņa Naing Lin Oo sieva

                     S

                     7.

                     Ģenerālmajors Hla Min

                     Aizsardzības ministrs. Bijušais Īpašo operāciju 3. biroja vadītājs. Bijušais Dienvidu (Pegu divīzijas) reģiona komandieris, dz. d. 26.1.1958.

                     V

                     8.

                     Ģenerālleitnants Ko Ko

                     Iekšlietu ministrs. Bijušais Īpašo operāciju 3. biroja vadītājs (Pegu, Irrawaddy, Arakan), dz. v. Mandalaja, dz. d. 10.3.1956.

                     V

                     9.

                        Sao Nwan Khun Sum

                     Ģenerālleitnanta Ko Ko sieva

                     S

                     10.

                        Thein Htaik, pazīstams arī kā Hteik un Htike

                     Raktuvju ministrs. Bijušais militārais ģenerālinspektors, dz. d. 08.2.1952., dz. v. Jangona

                     V

                     11.

                        Thein Htay

                     Robežjautājumu un rūpniecības attīstības ministrs. Bijušais aizsardzības ministra vietnieks, dz. d. 07.9.1955., dz. v. Taundži

                     V

                     12.

                        Myint Myint Khine

                        Thein Htay sieva

                     S

                     13.

                        Soe Maung

                     Prezidenta birojs. Bijušais galvenais kara prokurors, dz. d. 20.12.1952., dz. v. Yezagyo

                     V

                     14.

                        Nang Phyu Phyu Aye

                        Soe Maung sieva

                     S

                     15.

                        Aye Myint

                     Zinātnes un tehnoloģiju ministrs. Bijušais aizsardzības ministra vietnieks

                     V

                     16.

                        Soe Thein

                     Rūpniecības ministrs, dz. v. Jangona, dz. d. 07.9.1949.

                     V

                     17.

                        Khin Aye Kyin, pazīstama arī kā Aye Aye

                        Soe Thein sieva

                     S

                     18.

                        Yimon Aye

                        Soe Thein meita, dz. d. 12.7.1980.

                     S

                     19.

                        Aye Chan

                        Soe Thein dēls, dz. d. 23.9.1973.

                     V

                     20.

                        Thida Aye

                        Soe Thein meita, dz. d. 23.3.1979.

                     S

                     21.

                        Aung Min

                     Dzelzceļa pārvadājumu ministrs, dz. v. Jangona, dz. d. 20.11.1949.

                     V

                     22.

                        Wai Wai Thar, pazīstama arī kā Wai Wai Tha

                        Aung Min sieva

                     S

                     23.

                        Aye Min Aung

                        Aung Min meita

                     S

                     24.

                        Htoo Char Aung

                        Aung Min dēls

                     V

                     25.

                        Khin Yi

                     Imigrācijas un iedzīvotāju lietu ministrs. Bijušais Mjanmas policijas ģenerāldirektors, dz. d. 29.12.1952., dz. v. Myaung Mya

                     V

                     26.

                        Khin May Soe

                        Khin Yi sieva

                     S

                     27.

                        Myint Hlaing

                     Lauksaimniecības un apūdeņošanas ministrs. Bijušais štāba priekšnieks (pretgaisa aizsardzība), dz. v. Mogok, dz. d. 13.8.1953.

                     V

                     28.

                        Thura Myint Maung

                     Reliģijas lietu ministrs, dz. v. Yesagyo, dz. d. 19.1.1941.

                     V

                     29.

                        Aung Kyaw Soe

                        Thura Myint Maung dēls

                     V

                     30.

                        Su Su Sandi

                        Aung Kyaw Soe sieva

                     S

                     31.

                        Zin Myint Maung

                        Thura Myint Maung meita

                     S

                     32.

                        Khin Maung Myint

                     Celtniecības ministrs. Bijušais 2. elektroenerģijas ministrs, dz. v. Sikaina, dz. d. 24.5.1951.

                     V

                     33.

                        Win Win Nu

                        Khin Maung Myint sieva

                     S

                     34.

                        Tin Naing Thein

                     Valsts plānošanas un ekonomikas attīstības ministrs, kā arī lopkopības un zivsaimniecības ministrs. Bijušais tirdzniecības ministrs, iepriekš mežsaimniecības ministra vietnieks

                     V

                     35.

                        Aye Aye

                        Tin Naing Thein sieva

                     S

                     36.

                        Kyaw Swa Khaing

                     1. rūpniecības ministrs. Bijušais 2. rūpniecības ministra vietnieks

                     V

                     37.

                        Khin Phyu Mar

                        Kyaw Swa Khaing sieva

                     S

                     38.

                        Than Htay

                     Enerģētikas ministrs. Bijušais enerģētikas ministra vietnieks, dz. v. Myanaung, dz. d. 12.11.1954.

                     V

                     39.

                        Soe Wut Yi

                        Than Htay sieva

                     S

                     40.

                        Zaw Min

                     Elektroenerģijas (1) ministrs, dz. d. 30.10.1951., dz. v. Pegu

                     V

                     41.

                        Khin Mi Mi

                        Zaw Min sieva

                     S

                     42.

                        Khin Maung Soe

                     Elektroenerģijas (2) ministrs

                     V

                     43.

                        Hla Tun

                     Finanšu un ieņēmumu ministrs. Bijušais finanšu un ieņēmumu ministrs, dz. d. 11.7.1951., dz. v. Jangona

                     V

                     44.

                        Khin Than Win

                        Hla Tun sieva

                     S

                     45.

                        Thein Nyunt

                     Prezidenta birojs. Bijušais pierobežu attīstības, etnisko grupu un attīstības lietu ministrs, Nepjido pilsētas mērs, dz. v. Maubina, dz. d. 08.10.1948.

                     V

                     46.

                        Kyin Khaing, pazīstama arī kā Kyin Khine

                        Thein Nyunt sieva

                     S

                     47.

                     (Wunna Kyaw Htin) Win Myint

                     Tirdzniecības ministrs. Tirdzniecības un rūpniecības palātu Mjanmas federācijas apvienības (UMFCCI) priekšsēdētājs un "Shwe Nagar Min Co." īpašnieks, futbola kluba "Zeya Shwe Myay" īpašnieks, dz. v Ye Oo, dz. d. 21.4.1954.

                     V

                     48.

                        Kyaw Hsan

                     Informācijas un kultūras ministrs. Bijušais Apvienotās solidaritātes un attīstības partijas (ASAP) loceklis, dz. v. Mounšva, dz. d. 20.5.1948.

                     V

                     49.

                        Kyi Kyi Win

                        Kyaw Hsan sieva Mjanmas Sieviešu lietu federācijas Informācijas nodaļas vadītāja

                     S

                     50.

                        Win Tun

                     Mežsaimniecības ministrs

                     V

                     51.

                        Aung Kyi

                     Darba ministrs un sociālās labklājības, palīdzības un izmitināšanas lietu ministrs. Bijušais nodarbinātības/darba lietu ministrs (iecelts par attiecību ministru 08.10.2007., atbild par attiecībām ar Aung San Suu Kyi), dz. v. Jangona, dz. d. 01.11.1946.

                     V

                     52.

                        Thet Thet Swe

                        Aung Kyi sieva

                     S

                     53.

                        Ohn Myint

                     Kooperatīvu ministrs. Bijušais Īpašo operāciju 6. biroja vadītājs

                     V

                     54.

                        Nu Nu Swe

                        Ohn Myint sieva

                     S

                     55.

                        Thein Tun, pazīstams arī kā Thein Htun

                     Telekomunikāciju, pasta un telegrāfa ministrs

                     V

                     56.

                        Nyan Tun Aung

                     Satiksmes ministrs

                     V

         MINISTRU VIETNIEKI

                     #

                     Vārds, uzvārds (un iespējamie pieņemtie vārdi, uzvārdi)

                     Personas informācija (tostarp ministrija)

                     Dzimums
                     (V/S)

                     1.

                     Ģenerālmajors Kyaw Nyunt

                     Aizsardzības ministra vietnieks

                     V

                     2.

                     Pulkvedis Aung Thaw

                     Aizsardzības ministra vietnieks

                     V

                     3.

                     Ģenerālmajors Zaw Win

                     Robežjautājumu ministra vietnieks. Bijušais Lon Htein bataljona 3. bāzes komandieris, Shwemyayar

                     V

                     4.

                        Maung Myint

                     Ārlietu ministra vietnieks, dz. d. 21.5.1958., dz. v. Mandalaja

                     V

                     5.

                     Dr. Khin Mya Win

                        Maung Myint sieva, dz. d. 21.01.1956.

                     S

                     6.

                        Win Than

                     Finanšu un ieņēmumu ministra vietnieks

                     V

                     7.

                        Tint Lwin

                     Telekomunikāciju, pasta un telegrāfa ministra vietnieks

                     V

                     8.

                        Phone Swe

                     Sociālās labklājības, palīdzības un izmitināšanas lietu ministra vietnieks. Bijušais iekšlietu ministra vietnieks

                     V

                     9.

                        San San Wai

                     Brigādes ģenerāļa Phone Swe sieva

                     S

                     10.

                        Than Tun

                     Kooperatīvu ministra vietnieks

                     V

                     11.

                        Myint Thein

                     Darba ministra vietnieks. Bijušais Augstākās tiesas tiesnesis

                     V

                     12.

                        Win Shein

                     Satiksmes ministra vietnieks. Bijušais Jūras spēku mācību štāba komandieris

                     V

                     13.

                        Htay Aung

                     Viesnīcu un tūrisma ministra vietnieks

                     V

                     14.

                        Thein Aung

                     Rūpniecības ministra 1. vietnieks

                     V

                     15.

                        Thura Thaung Lwin

                     Dzelzceļa pārvadājumu ministra vietnieks

                     V

                     16.

                        Thant Shin

                     Dzelzceļa pārvadājumu ministra vietnieks

                     V

                     17.

                        Aye Kyu

                     Izglītības ministra vietnieks

                     V

                     18.

                        Kyaw Kyaw Win

                     Imigrācijas un iedzīvotāju lietu ministra vietnieks

                     V

                     19.

                        Aye Myint Kyu

                     Sporta ministra vietnieks

                     V

                     20.

                        Han Sein

                     Mjanmas rūpniecības attīstības ministra vietnieks

                     V

                     21.

                        Chan Maung

                     Mjanmas rūpniecības attīstības ministra vietnieks

                     V

                     22.

                        Khin Maung Aye

                     Lopkopības un zivsaimniecības ministra vietnieks

                     V

                     23.

                        Kyaw Zan Myint

                     Iekšlietu ministra vietnieks

                     V

         PERSONAS, KURAS GŪST LABUMU NO VALDĪBAS EKONOMIKAS POLITIKAS, UN CITAS AR VALDĪBAS REŽĪMU SAISTĪTAS PERSONAS

                     #

                     Vārds, uzvārds (un iespējamie pieņemtie vārdi, uzvārdi)

                     Personas informācija (tostarp uzņēmumi)

                     Dzimums
                     (V/S)

                     1.

                        Khin Aung Myint

                     Bijušais kultūras ministrs. Parlamenta augšpalātas loceklis, augšpalātas priekšsēdētājs. Bijušais Apvienotās solidaritātes un attīstības partijas (ASAP) loceklis

                     V

                     2.

                        Khin Phyone

                        Khin Aung Myint sieva

                     S"


title: Eiropas Parlamenta Lēmums (ES) 2015/1637 (2015. gada 29. aprīlis) par Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centra 2013. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu

text:
               30.9.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 255/169

      EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS (ES) 2015/1637
      (2015. gada 29. aprīlis)
      par Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centra 2013. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
      EIROPAS PARLAMENTS,

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centra 2013. finanšu gada galīgos pārskatus,

                  —

                  ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centra 2013. finanšu gada pārskatiem un Centra atbildes (1),

                  —

                  ņemot vērā deklarāciju (2) par pārskatu ticamību, kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību, kuru Revīzijas palāta sniegusi par 2013. finanšu gadu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 287. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Padomes 2015. gada 17. februāra ieteikumu par apstiprinājumu, ko sniedz Centram par 2013. finanšu gada budžeta izpildi (05304/2015 – C8-0054/2015),

                  —

                  ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (3),

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (4) un jo īpaši tās 208. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Padomes 1994. gada 28. novembra Regulu (EK) Nr. 2965/94, ar ko izveido Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centru (5), un jo īpaši tās 14. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (6),

                  —

                  ņemot vērā Komisijas 2013. gada 30. septembra Deleģēto regulu (ES) Nr. 1271/2013 par finanšu pamatregulu struktūrām, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 208. pantā (7), un jo īpaši tās 108. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Reglamenta 94. pantu un V pielikumu,

                  —

                  ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A8-0084/2015),

         1.

            sniedz Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centra direktoram apstiprinājumu par Centra 2013. finanšu gada budžeta izpildi;

         2.

            izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā;

         3.

            uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, nosūtīt Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centra direktoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

               Priekšsēdētājs

            Martin SCHULZ

               Ģenerālsekretārs

            Klaus WELLE

         (1)  OV C 442, 10.12.2014., 35. lpp.

         (2)  Skatīt 1. zemsvītras piezīmi.

         (3)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

         (4)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

         (5)  OV L 314, 7.12.1994., 1. lpp.

         (6)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

         (7)  OV L 328, 7.12.2013., 42. lpp.