title: 2009/725/EK,Euratom: Padomes Lēmums ( 2009. gada 30. septembris ) par jauna Eiropas Kopienu Komisijas locekļa iecelšanu

text:
               1.10.2009

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 258/26

      PADOMES LĒMUMS

   (2009. gada 30. septembris)
   par jauna Eiropas Kopienu Komisijas locekļa iecelšanu
   (2009/725/EK, Euratom)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 215. panta otro daļu,
   ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 128. panta otro daļu,
   tā kā Ján FIGEĽ kungs ar 2009. gada 21. septembra vēstuli ir atkāpies no Komisijas locekļa amata no 2009. gada 1. oktobra. Uz atlikušo pilnvaru laiku viņš būtu jāaizstāj,
   IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Ar šo Maroš ŠEFČOVIČ kungs tiek iecelts par Komisijas locekli laikposmam no 2009. gada 1. oktobra līdz 2009. gada 31. oktobrim.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā 2009. gada 1. oktobrī.
   3. pants
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2009. gada 30. septembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         C. BILDT


title: Padomes Lēmums ( 2010. gada 22. februāris ) par Eiropas Sociālā fonda komitejas locekļu iecelšanu amatā

text:
               3.3.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 53/2

         PADOMES LĒMUMS
   (2010. gada 22. februāris)
   par Eiropas Sociālā fonda komitejas locekļu iecelšanu amatā
   2010/C 53/02
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 163. pantu,
   ņemot vērā Padomes 2006. gada 11. jūlija Regulu (EK) Nr. 1083/2006, ar ko paredz vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu un atceļ Regulu (EK) Nr. 1260/1999 (1), un jo īpaši tās 104. panta 3. punktu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Atbilstīgi Padomes 2007. gada 16. februāra Lēmumam 2007/C 52/06, ar ko ieceļ amatā Eiropas Sociālā fonda komitejas locekļus (2) (turpmāk “Komiteja”), šīs Komitejas locekļu un aizstājēju pilnvaru termiņš beidzās 2009. gada 31. decembrī.

               (2)

               Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1083/2006 104. panta 2. punktu dalībvalstis, izņemot Slovēniju, ir iesniegušas nominācijas katras kategorijas pārstāvjiem, kā minēts regulas 104. panta 1. punktā, un to aizstājējiem.

               (3)

               Līdz kamēr tiks saņemtas trūkstošās nominācijas no Slovēnijas, jau nominētos pārstāvjus un aizstājējus būtu jāieceļ amatā uz trim gadiem,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Pielikumā uzskaitītās personas ar šo ir ieceltie Eiropas Sociālā fonda komitejas locekļi un aizstājēji laikposmam no 2010. gada 1. janvāra līdz 2012. gada 31. decembrim.
   2. pants
   Šo lēmumu informācijas nolūkā publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2010. gada 22. februārī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         E. ESPINOSA

      (1)  OV L 210, 31.7.2006., 25. lpp.

      (2)  OV C 52, 7.3.2007., 5. lpp.

      PIELIKUMS

                  Dalībvalsts

                  Pārstāv

                  Loceklis

                  Vārds, uzvārds

                  Beļģija

                  valdību

                  loceklis

                     Louis VERVLOET kungs

                  valdību

                  locekļa aizstājējs

                     Viviane DE BEULE kundze

                  darba devējus

                  loceklis

                     Sonja KOHNENMERGEN kundze

                  darba devējus

                  locekļa aizstājējs

                     Werner ABELSHAUSEN kungs

                  arodbiedrības

                  loceklis

                     Hervé DECUYPER kungs

                  arodbiedrības

                  locekļa aizstājējs

                     Vera DOS SANTOS COSTA kundze

                  Bulgārija

                  valdību

                  loceklis

                     Zornitza RUSINOVA kundze

                  valdību

                  locekļa aizstājējs

                     Maria DIMITROVA kundze

                  darba devējus

                  loceklis

                     Boyko NEDYALKOV kungs

                  darba devējus

                  locekļa aizstājējs

                     Dimitar BRANKOV kungs

                  arodbiedrības

                  loceklis

                     Plamen DIMITROV kungs

                  arodbiedrības

                  locekļa aizstājējs

                     Dimitar MANOLOV kungs

                  Čehija

                  valdību

                  loceklis

                     Iva ŠOLCOVÁ kundze

                  valdību

                  locekļa aizstājējs

                     Táňa PERGLOVÁ kundze

                  darba devējus

                  loceklis

                     Soňa VAN DEELENOVÁ kundze

                  darba devējus

                  locekļa aizstājējs

                     Miloslav ŠOLC kungs

                  arodbiedrības

                  loceklis

                     Pavel JANÍČKO kungs

                  arodbiedrības

                  locekļa aizstājējs

                     Hana MÁLKOVÁ kundze

                  Dānija

                  valdību

                  loceklis

                     Pernille VON LILLIENSKJOLD kundze

                  valdību

                  locekļa aizstājējs

                     Steen FREDERIKSEN kungs

                  darba devējus

                  loceklis

                     Henning GADE kungs

                  darba devējus

                  locekļa aizstājējs

                  —

                  arodbiedrības

                  loceklis

                     Klaus FARNOV kungs

                  arodbiedrības

                  locekļa aizstājējs

                     Jens KROGSTRUP kungs

                  Vācija

                  valdību

                  loceklis

                     Günter WINKLER kungs

                  valdību

                  locekļa aizstājējs

                     Inken KLASSEN kundze

                  darba devējus

                  loceklis

                     Anton BAUCH kungs

                  darba devējus

                  locekļa aizstājējs

                     Jürgen WUTTKE kungs

                  arodbiedrības

                  loceklis

                     Inge KAUFMANN kundze

                  arodbiedrības

                  locekļa aizstājējs

                     Hermann NEHLS kungs

                  Igaunija

                  valdību

                  loceklis

                     Margus HAIDAK kungs

                  valdību

                  locekļa aizstājējs

                     Merlin TATRIK kundze

                  darba devējus

                  loceklis

                     Kristina TÄHT kundze

                  darba devējus

                  locekļa aizstājējs

                     Eve PÄÄRENDSON kundze

                  arodbiedrības

                  loceklis

                     Kaja TOOMSALU kundze

                  arodbiedrības

                  locekļa aizstājējs

                     Mare VIIES kundze

                  Īrija

                  valdību

                  loceklis

                     Vincent LANDERS kungs

                  valdību

                  locekļa aizstājējs

                     Tom WHELAN kungs

                  darba devējus

                  loceklis

                     Kara McGANN kundze

                  darba devējus

                  locekļa aizstājējs

                     Heidi LOUGHEED kundze

                  arodbiedrības

                  loceklis

                     Esther LYNCH kundze

                  arodbiedrības

                  locekļa aizstājējs

                  —

                  Grieķija

                  valdību

                  loceklis

                     Christos DIKOS kungs

                  valdību

                  locekļa aizstājējs

                     Konstantina MICHOPOYLOY kundze

                  darba devējus

                  loceklis

                     Lambros PAPAIOANNOU kungs

                  darba devējus

                  locekļa aizstājējs

                     Ekaterini DASKALAKI kundze

                  arodbiedrības

                  loceklis

                     Dimitrios TSOUKALAS kungs

                  arodbiedrības

                  locekļa aizstājējs

                     Vasilios PAPADOGAMVROS kungs

                  Spānija

                  valdību

                  loceklis

                     Carlos TORTUERO MARTÍN kungs

                  valdību

                  locekļa aizstājējs

                     David GARCIA LÓPEZ kungs

                  darba devējus

                  loceklis

                     Juan MENÉNDEZ-VALDÉS ÁLVAREZ kungs

                  darba devējus

                  locekļa aizstājējs

                     Cristina REGALADO MARTÍN kundze

                  arodbiedrības

                  loceklis

                     Ana MICÓ MAESTRE kundze

                  arodbiedrības

                  locekļa aizstājējs

                     Ana HERMOSO CANOURA kundze

                  Francija

                  valdību

                  loceklis

                     Corinne VAILLANT kundze

                  valdību

                  locekļa aizstājējs

                     Laurent SENN kungs

                  darba devējus

                  loceklis

                     Christophe CORIOU kungs

                  darba devējus

                  locekļa aizstājējs

                     Natacha MARQUET kundze

                  arodbiedrības

                  loceklis

                     Cécile COTTEREAU kundze

                  arodbiedrības

                  locekļa aizstājējs

                     Alain ALPHON-LAYRE kungs

                  Itālija

                  valdību

                  loceklis

                     Matilde MANCINI kundze

                  valdību

                  locekļa aizstājējs

                     Alessandra TOMAI kundze

                  darba devējus

                  loceklis

                     Claudio GENTILI kungs

                  darba devējus

                  locekļa aizstājējs

                     Silvia CIUFFINI kundze

                  arodbiedrības

                  loceklis

                     Luigi VELTRO kungs

                  arodbiedrības

                  locekļa aizstājējs

                     Giulia TAVERNESE kundze

                  Kipra

                  valdību

                  loceklis

                     Alexandros ALEXANDROU kungs

                  valdību

                  locekļa aizstājējs

                     Antzela DROUSSIOTOU kundze

                  darba devējus

                  loceklis

                     Emilios MICHAEL kungs

                  darba devējus

                  locekļa aizstājējs

                     Maria STYLIANOU kundze

                  arodbiedrības

                  loceklis

                     Nicos GREGORIOU kungs

                  arodbiedrības

                  locekļa aizstājējs

                     Andreas MATSAS kungs

                  Latvija

                  valdību

                  loceklis

                  Kristīne DORTĀNES kundze

                  valdību

                  locekļa aizstājējs

                  Elīna DRĀZNIECES kundze

                  darba devējus

                  loceklis

                  Inese STEPIŅAS kundze

                  darba devējus

                  locekļa aizstājējs

                  Ilona KIUKUCĀNES kundze

                  arodbiedrības

                  loceklis

                  Linda ROMELES kundze

                  arodbiedrības

                  locekļa aizstājējs

                  Liene LIEKNAS kundze

                  Lietuva

                  valdību

                  loceklis

                     Ramūnas DILBA kungs

                  valdību

                  locekļa aizstājējs

                     Nijolė MACKEVIČIENĖ kundze

                  darba devējus

                  loceklis

                     Vaidotas LEVICKIS kungs

                  darba devējus

                  locekļa aizstājējs

                     Mykolas ALELIŪNAS kungs

                  arodbiedrības

                  loceklis

                     Irena PETRAITIENĖ kundze

                  arodbiedrības

                  locekļa aizstājējs

                     Janina ŠVEDIENĖ kundze

                  Luksemburga

                  valdību

                  loceklis

                     Patrice FURLANI kundze

                  valdību

                  locekļa aizstājējs

                     Daniel CODELLO kungs

                  darba devējus

                  loceklis

                     Romain LANNERS kungs

                  darba devējus

                  locekļa aizstājējs

                     François ENGELS kungs

                  arodbiedrības

                  loceklis

                     Carole BIVER kundze

                  arodbiedrības

                  locekļa aizstājējs

                     Nico CLEMENT kungs

                  Ungārija

                  valdību

                  loceklis

                     Renáta TÓTH kundze

                  valdību

                  locekļa aizstājējs

                     Katalin SZATMÁRI kundze

                  darba devējus

                  loceklis

                     Terézia BOROSNÉ BARTHA kundze

                  darba devējus

                  locekļa aizstājējs

                     László KRISÁN kungs

                  arodbiedrības

                  loceklis

                     Erzsébet HANTI kundze

                  arodbiedrības

                  locekļa aizstājējs

                     László KOZÁK kungs

                  Malta

                  valdību

                  loceklis

                     Jeanette BUSUTTIL kundze

                  valdību

                  locekļa aizstājējs

                     Loredana D'ARRIGO kundze

                  darba devējus

                  loceklis

                     Paul ABELA kungs

                  darba devējus

                  locekļa aizstājējs

                     Pierre FAVA kungs

                  arodbiedrības

                  loceklis

                     Robert BORG kungs

                  arodbiedrības

                  locekļa aizstājējs

                     William PORTELLI kungs

                  Nīderlande

                  valdību

                  loceklis

                     Alieke KOOPMAN kundze

                  valdību

                  locekļa aizstājējs

                     Paula LOEKEMEIJER kundze

                  darba devējus

                  loceklis

                     André VAN DER LEEST kungs

                  darba devējus

                  locekļa aizstājējs

                     C. SCHOENMAKERS kungs

                  arodbiedrības

                  loceklis

                     I.D.C.M. COENEN kundze

                  arodbiedrības

                  locekļa aizstājējs

                     W.J.F. MUIS kungs

                  Austrija

                  valdību

                  loceklis

                     Petra DRAXL kundze

                  valdību

                  locekļa aizstājējs

                     Ulrike REBHANDL kundze

                  darba devējus

                  loceklis

                     Anna Katharina HUBER kundze

                  darba devējus

                  locekļa aizstājējs

                     Wolfgang TRITREMMEL kungs

                  arodbiedrības

                  loceklis

                     Franz FRIEHS kungs

                  arodbiedrības

                  locekļa aizstājējs

                     Silvia HOFBAUER kundze

                  Polija

                  valdību

                  loceklis

                     Paweł CHORĄŻY kungs

                  valdību

                  locekļa aizstājējs

                     Dorota BORTNOWSKA kundze

                  darba devējus

                  loceklis

                     Norbert PRUSZANOWSKI kungs

                  darba devējus

                  locekļa aizstājējs

                     Marek RADECKI kungs

                  arodbiedrības

                  loceklis

                     Agata BARANOWSKA-GRYCUK kundze

                  arodbiedrības

                  locekļa aizstājējs

                     Grazyna ROZANEK kundze

                  Portugāle

                  valdību

                  loceklis

                     Rosa Maria SIMÕES DA SILVA kundze

                  valdību

                  locekļa aizstājējs

                     Maria DO CARMO ABREU kundze

                  darba devējus

                  loceklis

                     Clara GUERREIRO kundze

                  darba devējus

                  locekļa aizstājējs

                     Adília LISBOA kundze

                  arodbiedrības

                  loceklis

                     António Luís FERREIRA CORREIA kungs

                  arodbiedrības

                  locekļa aizstājējs

                     Tiago M.P. SIMÕES DA CUNHA kungs

                  Rumānija

                  valdību

                  loceklis

                     Cristina IOVA kundze

                  valdību

                  locekļa aizstājējs

                     Daniela NEDELCU kundze

                  darba devējus

                  loceklis

                     Mariana KNIESNER kundze

                  darba devējus

                  locekļa aizstājējs

                     Carmen IONESCU kundze

                  arodbiedrības

                  loceklis

                     Ovidiu NICOLESCU kungs

                  arodbiedrības

                  locekļa aizstājējs

                     Dragoș MIHALACHE kungs

                  Slovēnija

                  valdību

                  loceklis

                     Blanka MARKOJA kundze

                  valdību

                  locekļa aizstājējs

                  —

                  darba devējus

                  loceklis

                  —

                  darba devējus

                  locekļa aizstājējs

                  —

                  arodbiedrības

                  loceklis

                  —

                  arodbiedrības

                  locekļa aizstājējs

                  —

                  Slovākija

                  valdību

                  loceklis

                     Juraj ŤAPÁK kungs

                  valdību

                  locekļa aizstājējs

                     Miriam KOVÁČIKOVÁ kundze

                  darba devējus

                  loceklis

                     Daniel HRDINA kungs

                  darba devējus

                  locekļa aizstājējs

                     Martin HOŠTÁK kungs

                  arodbiedrības

                  loceklis

                     Naile PROKEŠOVÁ kundze

                  arodbiedrības

                  locekļa aizstājējs

                     Milan BUŠO kungs

                  Somija

                  valdību

                  loceklis

                     Eeva-Liisa KOIVUNEVA kundze

                  valdību

                  locekļa aizstājējs

                     Sirpa LILJESTRÖM kundze

                  darba devējus

                  loceklis

                     Riitta WÄRN kundze

                  darba devējus

                  locekļa aizstājējs

                     Mikko RÄSÄNEN kungs

                  arodbiedrības

                  loceklis

                     Auli KORHONEN kundze

                  arodbiedrības

                  locekļa aizstājējs

                     Lauri KORKEAOJA kungs

                  Zviedrija

                  valdību

                  loceklis

                     Ann-Christine GULLESJÖ kundze

                  valdību

                  locekļa aizstājējs

                     Håkan FORSBERG kungs

                  darba devējus

                  loceklis

                     Gunnar ANDERZON kungs

                  darba devējus

                  locekļa aizstājējs

                     Farbod REZANIA kungs

                  arodbiedrības

                  loceklis

                     Filis SIGALA kundze

                  arodbiedrības

                  locekļa aizstājējs

                     Charlotta KRAFFT kundze

                  Apvienotā Karaliste

                  valdību

                  loceklis

                     Wendy VIOLENTANO kungs

                  valdību

                  locekļa aizstājējs

                     Ken LAMBERT kungs

                  darba devējus

                  loceklis

                     Martin MORTON kungs

                  darba devējus

                  locekļa aizstājējs

                     Guy BAILEY kungs

                  arodbiedrības

                  loceklis

                     Alan MANNING kungs

                  arodbiedrības

                  locekļa aizstājējs

                     Joe FEARNEHOUGH kungs


title: Komisijas Lēmums (2015. gada 21. aprīlis) par trešās valsts informēšanu par iespējamību, ka tai var noteikt nesadarbīgas trešās valsts statusu cīņā pret nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju

text:
               29.4.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 142/7

         KOMISIJAS LĒMUMS
   (2015. gada 21. aprīlis)
   par trešās valsts informēšanu par iespējamību, ka tai var noteikt nesadarbīgas trešās valsts statusu cīņā pret nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju
   (2015/C 142/06)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2008. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1005/2008, ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju, un ar ko groza Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1936/2001 un (EK) Nr. 601/2004, un ar ko atceļ Regulas (EK) Nr. 1093/94 un (EK) Nr. 1447/1999 (1), un jo īpaši tās 32. pantu,
   tā kā:
   1.   IEVADS

               (1)

               Ar Regulu (EK) Nr. 1005/2008 (NNN zvejas regula) ir izveidota Savienības sistēma, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu (NNN) zveju.

               (2)

               NNN zvejas regulas VI nodaļā paredzēta procedūra attiecībā uz nesadarbīgu trešo valstu noteikšanu, pasākumiem attiecībā uz šādām valstīm, šādu valstu saraksta izveidošanu, svītrošanu no šāda saraksta, šāda saraksta publiskošanu un jebkādiem ārkārtas pasākumiem.

               (3)

               Saskaņā ar NNN zvejas regulas 32. pantu Komisijai jāpaziņo trešām valstīm par iespējamību, ka tām var tikt noteikts nesadarbīgas trešās valsts statuss. Šādam paziņojumam ir pagaidu raksturs. Paziņojums jāpamato ar NNN zvejas regulas 31. pantā noteiktajiem kritērijiem. Turklāt Komisijai attiecībā uz paziņojumu saņēmušajām trešām valstīm ir jāveic visi minētās regulas 32. pantā noteiktie pasākumi. Konkrētāk, Komisijai paziņojumā jāiekļauj informācija par galvenajiem faktiem un apsvērumiem, kas ir šāda statusa noteikšanas pamatā, jānodrošina iespēja minētajām valstīm atbildēt un sniegt pierādījumus, kas atspēko statusa noteikšanu, vai – vajadzības gadījumā – jāiekļauj rīcības plāns situācijas labošanai un šajā nolūkā veiktie pasākumi. Komisijai jādod paziņojumu saņēmušajām trešām valstīm pietiekami daudz laika atbildēt uz paziņojumu un piemērots laikposms situācijas labošanai.

               (4)

               Saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. pantu Komisijai jānosaka tās trešās valstis, kuras tā uzskata par nesadarbīgām trešām valstīm NNN zvejas apkarošanā. Trešai valstij jānosaka nesadarbīgas trešās valsts statuss, ja tā nav izpildījusi pienākumus, kas saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem tai uzlikti kā karoga, ostas, krasta vai tirgus valstij, proti, veikt pasākumus, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu NNN zveju.

               (5)

               Nesadarbīgas trešās valsts statusa noteikšana jāpamato ar visas tās informācijas pārbaudi, kas norādīta NNN zvejas regulas 31. panta 2. punktā.

               (6)

               Saskaņā ar NNN zvejas regulas 33. pantu Padomei jāizveido nesadarbīgu trešo valstu saraksts. Šīm valstīm piemēro pasākumus, kas cita starpā izklāstīti NNN zvejas regulas 38. pantā.

               (7)

               Saskaņā ar NNN zvejas regulas 20. panta 1. punktu nozvejas sertifikātus, kurus apstiprinājušas trešo valstu karoga valstis, pieņem ar nosacījumu, ka Komisija no attiecīgās karoga valsts ir saņēmusi paziņojumu par to, ka tā ir ieviesusi pasākumus attiecīgo trešo valstu zvejas kuģiem piemērojamo normatīvo aktu un saglabāšanas un pārvaldības pasākumu ieviešanai, kontrolei un izpildei.

               (8)

               Saskaņā ar NNN zvejas regulas 20. panta 4. punktu Komisijai administratīvi jāsadarbojas ar trešām valstīm jomās, kas attiecas uz minētās regulas īstenošanu.

         2.   PROCEDŪRA ATTIECĪBĀ UZ TAIZEMES KARALISTI

               (9)

               Komisija 2009. gada 6. oktobrī saņēma Taizemes kā karoga valsts paziņojumu saskaņā ar NNN zvejas regulas 20. pantu.

               (10)

               Komisija ar Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūras (EFCA) atbalstu 2011. gada 18.–22. aprīlī NNN zvejas regulas 20. panta 4. punktā paredzētās administratīvās sadarbības kontekstā apmeklēja Taizemi.

               (11)

               Apmeklējuma mērķis bija pārbaudīt informāciju par pasākumiem, kurus Taizeme ieviesusi, lai īstenotu, kontrolētu un izpildītu normatīvos aktus un saglabāšanas un pārvaldības pasākumus, kas jāievēro tās zvejas kuģiem, un informāciju par pasākumiem, kurus Taizeme veikusi, lai izpildītu savus pienākumus NNN zvejas apkarošanā un prasības un noteikumus par Savienības nozvejas sertifikācijas sistēmas īstenošanu.

               (12)

               Galīgais apmeklējuma ziņojums Taizemei tika nosūtīts 2011. gada 30. jūnijā.

               (13)

               Pēc tam 2012. gada 27. aprīlī notika Taizemes un Komisijas dienestu tehniskā sanāksme. Tajā Taizeme informēja par NNN zvejas regulas īstenošanas jaunumiem kopš 2011. gada aprīļa. Taizeme iesniedza pārskatītu zivsaimniecības likumu, kas ir pieņemts valdībā un gatavs pieņemšanai senātā un parlamentā, nesen ieviestās kuģu satelītnovērošanas sistēmas programmu un tās turpmāko pasākumu plānu 2013. gadam, kā arī tulkošanai gatavu valsts NNN zvejas rīcības plāna galīgo projektu.

               (14)

               Komisija 2012. gada 9.–12. oktobrī apmeklēja Taizemi vēlreiz, lai turpinātu pirmā apmeklējuma laikā iesāktās darbības.

               (15)

               Galīgais apmeklējuma ziņojums Taizemei tika nosūtīts 2012. gada 9. novembrī.

               (16)

               Taizeme 2012. gada 29. novembrī iesniedza papildu informāciju un 2013. gada 23. janvārī – komentārus par 2012. gada novembra apmeklējuma ziņojumu.

               (17)

               Komisija 15. februārī atbildēja uz Taizemes 2013. gada 23. janvāra komentāriem par ziņojumu.

               (18)

               Taizeme 2013. gada 11. aprīlī iesniedza papildu informāciju, proti, rīcības plānu, kura mērķis ir uzlabot importēto zvejniecības produktu izsekojamības sistēmas.

               (19)

               Komisija 2014. gada 8.–9. oktobrī atkal apmeklēja Taizemi, lai turpinātu 2012. gada oktobra apmeklējuma laikā iesāktās darbības.

               (20)

               Galīgais apmeklējuma ziņojums Taizemei tika nosūtīts 2014. gada 29. oktobrī. Apmeklējuma laikā Komisija konstatēja, ka attiecībā uz būtiskajiem trūkumiem, kas fiksēti kopš 2011. gada, uzlabojumi ir mazi vai vispār nekādi.

               (21)

               2014. gada 19. novembrī notika Taizemes un Komisijas dienestu sanāksme, kurā Taizeme nāca klajā ar papildu komentāriem. Pēc šīs sanāksmes Taizeme iesniedza vairākus rakstiskus apsvērumus. 2015. gada 28. janvārī Taizeme iesniedza neoficiālu pārskatītā zivsaimniecības likuma redakciju, kas tika publicēta 2015. gada 9. janvārī (Zivsaimniecības likums B.E. 2558 (2015)).

               (22)

               Taizeme ir Indijas okeāna tunzivju komisijas (IOTC) locekle. Taizeme ir ratificējusi Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada Jūras tiesību konvenciju (UNCLOS).

               (23)

               Lai novērtētu, kā Taizeme karoga, ostas, krasta vai tirgus valsts statusā pilda starptautiskos pienākumus, ko paredz 22. apsvērumā minētais starptautiskais nolīgums un ko noteikusi tajā pašā apsvērumā minētā reģionālā zvejniecības pārvaldības organizācija (RZPO), Komisija lūdza sniegt un analizēja visu informāciju, ko tā uzskatīja par nepieciešamu šā darba veikšanai. Patlaban galvenais juridiskais teksts Taizemē zvejniecības pārvaldības jomā ir 1947. gada Zivsaimniecības likums. Paredzams, ka pārskatītais likums, kurš publicēts 2015. gada janvārī, stāsies spēkā 2015. gadā. To papildina virkne valdības noteikumu un paziņojumu par zvejniecības pārvaldības tehniskajiem aspektiem. Vairums šo dokumentu ir vairāk nekā 10 gadu veci un nav atjaunināti. Taizemes iestādes ir atzinušas vajadzību pārskatīt Zivsaimniecības likumu un jau gadiem ilgi nodarbojas ar jaunā juridiskā instrumenta izstrādi.

               (24)

               Komisija izmantoja arī informāciju, kas iegūta no IOTC publiskotajiem datiem, un citu publiski pieejamu informāciju.

         3.   IESPĒJAMĪBA, KA TAIZEMI VAR NOTEIKT PAR NESADARBĪGU TREŠO VALSTI

               (25)

               Saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 3. punktu Komisija analizēja Taizemei kā karoga, ostas, krasta vai tirgus valstij noteiktos pienākumus. Minētajā analīzē Komisija ņēma vērā kritērijus, kas minēti NNN zvejas regulas 31. panta 4.–7. punktā.

         3.1.   NNN zvejas kuģu un NNN zvejas produktu tirdzniecības plūsmu regulāra konstatēšana (NNN zvejas regulas 31. panta 4. punkts)

               (26)

               Komisija, pamatodamās uz informāciju, kas gūta apmeklējumos uz vietas, un uz publiski pieejamo informāciju, konstatēja, ka 2010.–2014. gada laikposmā (2)
                   (3)
                   (4) NNN zvejas darbībās ir iesaistījušies vismaz 11 kuģi.

               (27)

               Pamatojoties uz gūtajiem pierādījumiem, tiek ziņots, ka Taizemes karoga zvejas kuģi, rīkodamies pretrunā attiecīgajos zvejas apgabalos noteiktajiem saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem, ir izdarījuši šādus smagus pārkāpumus: zvejojuši bez derīgas licences, pilnvarojuma vai atļaujas, ko izdevusi karoga valsts vai attiecīgās krasta valstis; zvejojuši bez kuģu satelītnovērošanas sistēmas (VMS) iekārtām uz kuģa atklātā jūrā un krasta valstīs, kurās VMS ir prasība visiem ārvalstu karoga kuģiem; snieguši kļūdainu informāciju par zvejas apgabaliem, lai varētu no Taizemes iestādēm saņemt nozvejas sertifikāta apstiprinājumu un importēt produktus ES; viltojuši vai slēpuši savus marķējuma, identitātes vai reģistrācijas datus; traucējuši krasta valsts amatpersonām pildīt dienesta pienākumus, kad tās inspicē, vai ir ievēroti piemērojamie saglabāšanas un pārvaldības pasākumi. Turklāt daži no šiem kuģiem nebija izpildījuši pienākumu reģistrēt un ziņot krasta valstu iestādēm kuģa ieiešanas, iziešanas un nozvejas datus. Taizemes Zivsaimniecības departaments (DOF) ir izmeklējis vienu no šiem gadījumiem (sk. 79. apsvērumu), bet Komisijai nav iesniegti pierādījumi par to, ka būtu bijušas arī kādas citas darbības.

               (28)

               2014. gada oktobrī piecus Taizemes kuģus arestēja par nelegālu zvejošanu Papua-Jaungvinejas ekskluzīvajā ekonomikas zonā (EEZ). VMS iekārtu neesība uz vairuma Taizemes kuģu (sk. 37. apsvērumu) un vājā sadarbība ar kaimiņvalstīm (sk. šā lēmuma 3.2. iedaļu) kopā liecina, ka NNN darbību risks Taizemes flotē ir augsts. Šo pieņēmumu stiprina NNN zvejas darbībās iesaistījušos Taizemes kuģu biežā sastopamība Indijas okeānā un Klusā okeānā rietumu daļā 2011.–2014. gadā (sk. 26. apsvērumu). Konstatēto gadījumu vieta un izvietojums atbilst Taizemes tāljūras flotes izvietojumam pirms 2012. gada.

               (29)

               Agrāk Taizemes flotes devums jūras zvejniecību produkcijas kopējā apjomā bija 40 %. Pēdējos gados tas ir ievērojami samazinājies, jo bentiskie un pelaģiskie krājumi Taizemes ūdeņos ir pārzvejoti (5). Ziņots, ka 2007. gadā Taizemes flote – vairāk nekā 460 (zināmu) kuģu – zvejojusi Indonēzijas, Kambodžas, Malaizijas, Bangladešas, Somālijas, Madagaskaras un Mjanmas ūdeņos. Patlaban tāljūras flotē ir vien 10 kuģu, kuriem atļauts ar āķu jedām zvejot IOTC apgabalā, un 52 traleri, kuriem ir licences zvejai Papua-Jaungvinejas ūdeņos. Zivju krājumu samazināšanās Taizemes teritoriālajos ūdeņos un zvejas apgabals, kurš sarucis, zaudējot tiesības piekļūt trešo valstu ūdeņiem, liecina, ka daudzi zvejas kuģi turpina nelegāli darboties neregulētā zvejā un nepaziņo nozvejas, kas gūtas tiklab atklātā jūrā, kā krasta valstu ūdeņos.

               (30)

               Kopš 2011. gada flote ir palielinājusies vairāk nekā par 15 000 kuģu, un pašlaik tās apjoms ir aptuveni 40 000 kuģu, no kuriem 7 000 kuģu ir klasificēti kā komerckuģi (kuģa bruto tilpība ir vairāk nekā 20 tonnu). No visiem šiem kuģiem zvejas žurnālu izmanto mazāk nekā piektā daļa, un tas liecina, ka lielākā daļa nozveju paliek nepaziņota. Tādējādi Taizeme nav izpildījusi savus krasta valsts pienākumus nodrošināt zvejas resursu optimālu izmantošanu savā EEZ saskaņā ar zinātniskajiem, vidiskajiem un ekonomiskajiem faktoriem, kā noteikts UNCLOS 61. un 62. pantā. Turklāt tas ir pretrunā ar Starptautiskā nelegālās, nereģistrētās un neregulētās zvejas aizkavēšanas, novēršanas un izskaušanas rīcības plāna IPOA IUU
                   (6) 24. punktu, kas paredz pienākumu regulāri iesniegt zvejas žurnālā reģistrēto informāciju par nozveju.

               (31)

               Kā redzams 28.–30. apsvērumā, Taizemes zivsaimniecību kopumā raksturo zivju krājumu samazināšanās, zvejas apgabala samazināšanās (iemesli ir EEZ apgabalu slēgšana un piekļuves tiesību zaudēšana trešo krasta valstu ūdeņiem) un zvejas kapacitātes palielināšanās (2011. gadā komerckuģu skaits bija aptuveni 4 000, bet 2014. gadā – jau 7 000). Visi minētajos apsvērumos izklāstītie fakti ļauj provizoriski secināt, ka Taizemes flote veic nelegālas zvejas darbības ārpus Taizemes teritoriālajiem ūdeņiem un nozvejas vai nu netiek nereģistrētas, vai tiek deklarētas nepareizi.

               (32)

               Attiecībā uz 26., 27., 28. un 31. apsvērumā izklāstīto informāciju Komisija uzskata, ka Taizeme nav izpildījusi karoga valsts pienākumu nepieļaut savas flotes iesaistīšanos NNN zvejas darbībās. Jāatgādina, ka saskaņā ar UNCLOS 94. panta 2. punkta b) apakšpunktu karoga valstij jurisdikcija pār kuģiem, kas peld ar tās karogu, un tostarp par kuģa kapteiņa, virsnieku un apkalpes rīcību jāuzņemas saskaņā ar nacionālo likumdošanu. Jāatzīmē, ka karoga valsts pienākums ir veikt pasākumus vai sadarboties ar citām valstīm tādu pasākumu veikšanā attiecībā uz saviem valstspiederīgajiem, kas var būt nepieciešami, lai saglabātu tāljūras dzīvos resursus.

               (33)

               Saskaņā ar 31. panta 4. punkta b) apakšpunktu Komisija turklāt pārbaudīja Taizemes īstenotos pasākumus attiecībā uz NNN zvejā iegūtu zvejas produktu pieejamību tās tirgū.

               (34)

               Komisija analizēja dokumentus un citu informāciju par uzraudzību un kontroli, ko Taizeme nodrošina attiecībā uz jūras zvejniecībās gūtajām nozvejām un importētiem produktiem. Šā novērtējuma iznākumā Komisija uzskata, ka Taizeme nespēj nodrošināt to, ka zvejas produkti, kuri nonāk tās ostās vai apstrādes rūpnīcās, nav iegūti NNN zvejā. Taizemes iestādes nespēja pierādīt, ka tām ir visa informācija, kas vajadzīga, lai apliecinātu importēto produktu un ES tirgum paredzēto pārstrādāto produktu ieguves likumību. Turpmāk tekstā apkopoti galvenie elementi, kuri ir Komisijas veiktā novērtējuma pamatā.

               (35)

               Taizemes kuģu reģistrēšanu un licencēšanu veic attiecīgi Jūras departaments (MD) un Zivaimniecības departaments (DOF), kurš kopš 2010. gada ir iesaistīts abās minētajās darbībās. Pēc tam, kad iestādes iedrošināja reģistrēties arī nereģistrētos un nelicencētos kuģus, reģistrēto kuģu skaits 2011. gadā gandrīz dubultojās.

               (36)

               2012. gada apmeklējumā atklājās, ka reģistrācijā iesaistītie divi departamenti savstarpēji nesadarbojas un ka tajos reģistrēto kuģu skaits atšķiras par vairākiem tūkstošiem. MD un DOF sadarbības neesība vājina Taizemes spēju uzraudzīt flotes lielumu un kapacitāti un ļauj potenciālajiem nelegālajiem operatoriem bāzēties Taizemē un palikt neatklātiem. Risks, ka Taizemes kuģi varētu darboties bez reģistrācijas vai licences un izkraut pārstrādei paredzētas nedeklarētas nozvejas, joprojām ir augsts.

               (37)

               Turklāt tas, ka VMS netiek izmantota kā zvejas darbības izvietojuma uzraudzības rīks, degradē Taizemes nozvejas sertifikātu validāciju, jo iestādes nespēj sistemātiski un neatkarīgi verificēt nozvejas apgabalus un salīdzināt šos datus ar tiem, kurus deklarējis operators. Šajā ziņā Taizeme nepilda prasības nodrošināt visaptverošu un reālu zvejas uzraudzību, kontroli un pārraudzību saskaņā ar UNCLOS 94. pantu un IPOA IUU 24. punktu.

               (38)

               Trešo valstu kuģiem nav atļauts zvejot Taizemes ūdeņos. Taizeme apstrādā lielus daudzumus trešo valstu izcelsmes zvejas produktu no paziņojumu nosūtījušām un nenosūtījušām trešām valstīm.

               (39)

               Dažu trešo valstu zivju izcelsme ir no tādu karoga valstu kuģiem, kurām Komisija ir paziņojusi, ka tās potenciāli var tikt noteiktas par nesadarbīgām trešām valstīm saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1005/2008 32. pantu. Šīs valstis ir Koreja, Papua-Jaungvineja un Filipīnas.

               (40)

               Taizeme apstrādā zivis arī no tādām trešām valstīm, kurām Komisija nav sūtījusi paziņojumu saskaņā ar NNN zvejas regulas 20. pantu, piemēram, Vanuatu, Mikronēzijas Federatīvās Valstis un Māršala Salas. Tas palielina risku, ka nav iespējams garantēt, ka ES tirgum paredzēti zvejas produkti nav iegūti NNN zvejā (sk. 48.–51. apsvērumu).

               (41)

               Taizemes iestādes ir izstrādājušas vairākas izsekojamības shēmas, lai uzraudzītu un kontrolētu trešo valstu zvejas produktus, kuri nonāk tās ostās pārstrādei un tālākai eksportēšanai.

               (42)

               Saskaņā ar iestāžu sniegto informāciju tiek verificēti 10 % no Taizemes ostās veiktajiem izkrāvumiem. Tomēr iestādēm nav juridiska pamata inspicēt Taizemes ostā ienākušu trešās valsts kuģi, piemērot tam sankcijas vai atteikt piekļuves tiesības. Viss imports notiek, pamatojoties uz importa atļauju, kuru izdod, kad tiek uzrādīti dokumenti (kuģa reģistrācijas apliecība, licence u. c.) un – ja produkti paredzēti ES tirgum – nozvejas sertifikāts. 2012. un 2014. gada apmeklējumos atklājās, ka nozvejas sertifikāti bieži vien tiek saņemti vairākas nedēļas vai pat mēnešus pēc nozvejas importēšanas Taizemē. Ir ļoti grūti un dažkārt neiespējami noteikt, kura importa atļauja atbilst kuram nozvejas sertifikātam, un tas vēl vairāk apgrūtina izsekojamību.

               (43)

                  FAO Rīcības kodeksa 11.2. un 11.3. punktā teikts, ka zivju un zvejas produktu starptautiskā tirdzniecība nedrīkst apdraudēt zvejniecību attīstības ilgtspējību un ka tās pamatā jābūt pārredzamiem pasākumiem, kā arī vienkāršiem un visaptverošiem normatīvajiem aktiem un administratīvajām procedūrām. IPOA IUU sniedz turpmākas vadlīnijas par starptautiski pieņemtiem tirgus pasākumiem (65. līdz 76. punkts), kuri palīdz samazināt vai izskaust tirdzniecību ar tādām zivīm un zvejas produktiem, kas iegūti NNN zvejā. Tās izsekojamības sistēmas, kuras novēroja Komisija (sk. 44.–48. apsvērumu), skaidri parāda, ka Taizeme nav veikusi pasākumus, kas vajadzīgi, lai uzlabotu savu tirgu pārredzamību, un kas varētu novērst caur Taizemi notiekošas NNN zvejas produktu tirgošanas risku.

               (44)

               Lai novērtētu Taizemes zivsaimniecības tirgus pārredzamību un izsekojamību, Komisija 2012. gadā apmeklēja vairākus operatorus, starpniekus un tunzivju apstrādes rūpnīcas. Tika konstatēta virkne trūkumu (sk. 45.–47. apsvērumu).

               (45)

               Taizemes iestādes ir ieviesušas izsekojamības sistēmu, kura izveidota, lai nodrošinātu to, ka visi produkti, kas paredzēti ES tirgum, ir izsekojami līdz to izcelsmes vietai un ka visi produkti ir uzskaitīti. Komisija 2012. gada oktobra apmeklējuma laikā izvērtēja šo izsekojamības sistēmu gan iestāžu, gan apstrādes uzņēmumu līmenī. Komisija konstatēja, ka izsekojamības sistēma, ko izveidojušas Taizemes publiskās iestādes, nav iekļauta uzņēmumu grāmatvedības sistēmās un tādējādi nenodrošina datu pilnīgumu un ticamību, jo nepastāv saikne starp to, kas ir reģistrēts iestāžu sistēmā, un to, kas ir reģistrēts uzņēmumu grāmatvedības un ražošanas sistēmās. Šī situācija mazina izsekojamības ķēdes uzticamību uzņēmumu līmenī. Turklāt elektroniskās datubāzes, kuras balsta iestāžu sistēmu, ir nepilnīgas, un būtiskos piegādes ķēdes dokumentos, piemēram, importēšanas dokumentā, netiek reģistrēti kritiski svarīgi dati (piemēram, piegādājošā kuģa vārds un faktiskais kopējais daudzums, ko apstrādes uzņēmums ir iepircis). Tas nozīmē, ka nepilnīga ir izsekojamības sistēma kopumā.

               (46)

               Tika konstatēts, ka operatori nepareizi lieto dokumentēšanas shēmas, ko valsts iestādes izstrādājušas izsekojamības vajadzībām: ierakstītie saņemto zivju daudzumi ir neprecīzi. Rezultātā sistēma nav pietiekami aizsargāta pret iespējamu ļaunprātīgu izmantošanu, jo ļauj operatoriem, pamatojoties uz kļūdainiem nozvejas sertifikātiem, deklarēt lielākus saņemtos daudzumus un šādi legalizēt zivis.

               (47)

               Minētās shēmas vajadzībām uzņēmumi aizpilda izejvielu krājuma bilances lapu. Šajā lapā norāda nevis faktiski iepirktos daudzumus, bet gan visus daudzumus, kas deklarēti nozvejas sertifikātā. Uzņēmumi lapu aizpilda bez sasaistes ar iekšējo grāmatvedības sistēmu un pēc apstrādes, lai varētu no iestādēm saņemt IV pielikumā paredzēto apstrādes apliecinājumu. Tas liecina, ka novērotās datu reģistrācijas sistēmas ir nepilnīgas, jo neņem vērā produkcijas iznākumu un neizmanto pārrēķina koeficientus. Turklāt tas, ka iekšējās grāmatvedības sistēmās nav iespējams izejvielu daudzumu sasaistīt ar apstrādāto produktu daudzumu, padara sistēmu nepietiekami aizsargātu pret apzināti kļūdainu deklarēšanu un NNN zvejas produktu legalizēšanu. Salīdzinoši nelielais Zivsaimniecības departamenta veikto revīziju skaits un redzamas rīcības trūkums attiecībā uz šīm neadekvātajām izsekojamības sistēmām liecina par nevēlēšanos nodrošināt piegādes ķēdes pārredzamību un atklāj tādu pasākumu neesību, kas būtu vērsti pret NNN zvejas darbībās tieši vai netieši iesaistītajiem operatoriem saskaņā ar IPOA IUU 72.–74. punktu.

               (48)

               2012. gada apmeklējumā atklājās arī tas, ka muitas dienesti nebija pārbaudījuši 40 000 tonnu importēto tunzivju. Izejvielu importa uzskaites precizitātes nodrošināšanā DOF un muitas sadarbība ir vāja.

               (49)

               Gatavodamās 2014. gada apmeklējumam, Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūra (EFCA) izanalizēja vairākus simtus nozvejas sertifikātu, kuri pie ES robežām bija uzrādīti attiecībā uz sūtījumiem no Taizemes. Šos nozvejas sertifikātus Taizemes zivsaimniecības iestādes bija validējušas, pamatodamās uz Taizemes operatoru sniegto informāciju. Iepriekš aprakstītās problēmas datu reģistrācijas sistēmās ir novedušas pie reāliem pārkāpumiem (sk. 50. un 51. apsvērumu).

               (50)

               Pašu ūdeņos nozvejoto produktu analīzē atklājās šādas neatbilstības: dažādiem izejvielu daudzumiem norādīts vienāds gatavās apstrādātās produkcijas daudzums; par vienu un to pašu zvejas reisu izdoti divi nozvejas sertifikāti; lielāks produktu svars pēc žāvēšanas pretstatā paredzamajam svara samazinājumam žāvēšanas procesā; dažādiem eksportētājiem atšķirīgs produkcijas iznākums un gatavās produkcijas daudzums divreiz lielāks par izejvielu daudzumu; eksportēšanas diena trīs līdz četrus gadus pēc nozvejas un ražošanas dienas; nav norādīts nozvejas apgabals; nav norādīti starptautiskie, reģionālie un valsts saglabāšanas un pārvaldības pasākumi.

               (51)

               Analizējot tādus Taizemē apstiprinātus nozvejas sertifikātus, kurus izdevušas trešās valstis, atklājās šādi pārkāpumi: nozvejas sertifikāts izdots par zināmu NNN zvejas darbību; nepareizi vai nekonsekventi nozvejas sertifikātu dati, piemēram: nepareizs SJO numurs, nozvejoto, izkrauto un apstrādāto produktu svara neatbilstības, kuģis nav iekļauts RZPO apstiprinātos reģistros, saņēmējkuģis nav iekļauts RZPO izveidotā saņēmējkuģu sarakstā, izkraušanas diena pirms citā kuģī pārkraušanas dienas, daudzumu un datuma labojumi nozvejas sertifikātos. Tādu produktu apstrādāšana, kuri ir no nozvejas, kas tieši saistīta ar NNN zvejas darbībām, kā arī no nozvejas, kam atbilstošie nozvejas sertifikāti ir ar skaidri redzamām kļūdām, rāda, ka Taizeme nav sadarbojusies ar citām valstīm un reģionālajām zvejniecības pārvaldības organizācijām, lai pieņemtu atbilstošus ar tirgu saistītus pasākumus, kuru mērķis ir aizkavēt, novērst vai izskaust NNN zveju, kā noteikts NPOA IUU 68. un 72. punktā.

               (52)

               Iepriekš 50. un 51. apsvērumā aprakstītais rāda, ka ar Taizemes starpniecību apstrādātie produkti degradē ilgtspējīgas pēczvejas noteikumus, kas aprakstīti FAO Rīcības kodeksa 11. pantā, un atklāj to, ka Taizeme nav ieviesusi tādus noteikumus, kas nodrošina atbilstīgu sadarbību ar trešām nozvejotājvalstīm, un nav īstenojusi pasākumus, kas vajadzīgi, lai tirgū nodrošinātu pārredzamību un zivju un zvejas produktu izsekojamību saskaņā ar NPOA IUU 67.–69. un 71.–72. punktu.

               (53)

               Ņemot vērā situāciju, kas paskaidrota šajā lēmuma iedaļā, un pamatojoties uz visiem Komisijas savāktajiem faktiem, kā arī uz visiem valsts paziņojumiem, varētu secināt, ka saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 3. punktu un 31. panta 4. punkta b) apakšpunktu Taizeme nav izpildījusi savus pienākumus, kas tai kā krasta un tirgus valstij uzlikti ar starptautiskajiem tiesību aktiem, novērst NNN zvejā iegūtu zvejas produktu nokļūšanu tās tirgū.

         3.2.   Nesadarbošanās un noteikumu neizpilde (NNN zvejas regulas 31. panta 5. punkts)

               (54)

               Saskaņā ar 31. panta 5. punkta a) apakšpunktu Komisija analizēja tās sadarbību ar Taizemi, lai pārliecinātos, vai abas puses ir reāli sadarbojušās, atbildot uz jautājumiem, sniedzot informāciju vai izmeklējot lietas, kas saistītas ar NNN zveju un ar to saistītām darbībām.

               (55)

               Sadarbošanos novērtēja, salīdzinot Taizemes veikumu no gada uz gadu.

               (56)

               Pēc 2011. gada apmeklējuma Komisija aicināja Taizemi sadarboties vairākos zvejniecības pārvaldības jautājumos, uz kuriem bija steidzami jāvērš uzmanība. Tie bija šādi: zvejniecības pārvaldības juridiskais un administratīvais regulējums bija jāatjaunina, pieņemot pārskatītā zivsaimniecības likuma projektu un valsts rīcības plānu par NNN zveju (NPOA IUU), lai šādi valsts tiesību aktos transponētu starptautiskos un reģionālos zvejniecības pārvaldības tiesību aktus; Komisija aicināja Taizemi izstrādāt saskaņotu un preventīvu sankciju sistēmu, kuru stiprinātu pārkāpumu un sankciju reģistrs; Komisija ierosināja uzlabot uzraudzības, kontroles un pārraudzības satvaru, lai šādi nodrošinātu kontroli pār Taizemes floti un pār trešo valstu kuģu piekļuvi Taizemes ostām. Tālab bija vajadzīga kuģu satelītnovērošanas sistēma, kā arī inspekciju plāns; bija jāuzlabo nozvejas sertifikācijas un ES tirgum paredzēto eksporta produktu izsekojamības shēmas efektivitāte un pārredzamība.

               (57)

               Taizemes 2012. gada apmeklējuma laikā konstatētais uzlabojums Komisijas iepriekš (2011. gadā) norādītajās jomās (sk. iepriekšējo apsvērumu) bija mazs vai nekāds. Zivsaimniecības likuma projekts un NPOA IUU joprojām atradās projekta stadijā ar visai neskaidru apstiprināšanas termiņu. Uzraudzības, kontroles un pārraudzības (MCS) satvara jomā nebija nekādu jaunumu, un, izņemot vienu papildinošu saikni starp importēšanas dokumentiem un trešās valsts nozvejas sertifikātiem, būtiski sasniegumi netika atzīmēti arī izsekojamības sistēmas īstenošanā. Komisijas 2012. gada novembra ziņojumā ir sīki izklāstīti šajā apsvērumā minētie jautājumi, un tieši tie paši jautājumi joprojām bija aktuāli nesenajā 2014. gada novembra apmeklējumā.

               (58)

               Komisija 2012. gada 9. novembra ziņojumā atkārtoti uzsvēra vajadzību pēc sadarbības un koriģējošiem pasākumiem. Taizeme 2013. gada 23. janvārī sniedza komentārus par šo ziņojumu. Komisija uz minētajiem komentāriem atbildēja 2013. gada 15. februārī, uzsverot, ka Taizemes darbības attiecas uz turpmākām iniciatīvām, bet konkrēti mērķi vai izpildes termiņi nav norādīti. Problēmas, uz kurām tika norādīts 2011. un 2012. gada apmeklējumu laikā, nav novērstas, jo nav konkrētu pasākumu vai risinājumu, un jautājumi par zivsaimniecības likuma projekta pieņemšanu un izsekojamības sistēmas uzlabojumiem ir palikuši neatbildēti.

               (59)

               Taizeme 2013. gada 11. aprīlī atbildēja ar “Rīcības plānu importēto zvejas produktu izsekojamības sistēmas uzlabošanai”. Papildus 2013. gada 27. aprīlī notika tehniska sanāksme, kurā Taizeme apņēmās 2013. gada laikā pieņemt jauno tiesisko regulējumu, kurā būtu ietverti konkrēti mērķi saistībā ar pašreizējiem zvejniecību un izsekojamības projektiem.

               (60)

               Nākamā sazināšanās notika 2014. gada 30. jūnijā pēc Komisijas ierosmes: Komisija lūdza 2012. gada apmeklējuma turpinājumu. Turpinājumā 2014. gada oktobra apmeklējums atklāja, ka kopš 2012. gada nekas nav mainījies. Kritiski svarīgā zivsaimniecības likuma projekta pieņemšana, kas ļautu iedarbināt galvenos zvejniecības pārvaldības un izsekojamības rīkus un nodrošināt noteikumu izpildi, joprojām bija projekta stadijā ar pieņemšanas termiņu 2015. gadā. VMS kontroli piemēroja vēl mazākam skaitam kuģu nekā 2012. gadā, un tādu Taizemē apstiprinātu nozvejas sertifikātu analīze, kurus izdevušas trešās valstis, uzrādīja risku, ka NNN zvejas produkti var nonākt ES tirgū. Tāpēc Komisija uzskata, ka Taizeme nav pienācīgi risinājusi visus 2012. gadā aktualizētos jautājumus un nav īstenojusi jurisdikciju pār savu floti administratīvajos, tehniskajos un sociālajos jautājumos saskaņā ar UNCLOS 94. pantu. Turklāt tā nav izpildījusi IPOA IUU 24. punkta noteikumus attiecībā uz savas flotes uzraudzību, kontroli un pārraudzību un jo īpaši attiecībā uz prasībām par VMS un zvejas žurnāliem (sk. 36.–38. un 69.–74. apsvērumu).

               (61)

               Kopumā Taizemes iestādes sadarbojās un caurmērā ātri atbildēja uz informācijas vai verifikācijas pieprasījumiem, ko dalībvalstis vai Komisija izdarīja saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1005/2008 17. panta 6. punktu. Tomēr atbilžu precizitāti negatīvi ietekmēja izsekojamības sistēmu nepilnības, kas aprakstītas šā lēmuma 3.1. iedaļā. Šos trūkumus vēl vairāk saasina tas, ka Taizemes iestādes nesadarbojas ar trešām karoga valstīm, no kurām tās importē izejvielas.

               (62)

               Saskaņā ar UNCLOS 63. un 64. pantu krasta un karoga valstīm būtu jāsadarbojas attiecībā uz transzonālo un tālu migrējošo zivju sugu pārvaldību. IPOA IUU 28. un 51. punktā precizēts, kāda ir prakse un jomas, kurās valstīm būtu jātiecas sadarboties. Šīs jomas ir kopējas politikas izstrāde, datu apmaiņas mehānismi un kopīgs darbs uzraudzībā, kontrolē un pārraudzībā.

               (63)

               Taizeme ir pasaulē lielākā tunzivju importētāja; ik gadu tā importē 800 000–850 000 tonnu tunzivju (2008. gada dati), lai apgādātu vairāk nekā 50 apstrādes rūpnīcu, kas visas specializējas tunzivju apstrādē. No šiem importētajiem daudzumiem 90 % ir no Klusā okeāna rietumu un centrālās daļas un pārējais no Indijas okeāna rietumu daļas (7). Šie skaitļi apliecina Taizemes lielo nozīmi apstrādātu zvejas produktu piegādes ķēdē, kura ved uz Eiropu, un to, ka tāpēc ir svarīgi sadarboties ar trešām valstīm, no kurām Taizeme importē neapstrādātus zvejas produktus.

               (64)

               Kaut arī trešo karoga valstu importa epizodes ir skaitāmas tūkstošos, kopš 2010. gada Taizeme ir veikusi tikai 26 verifikācijas, un trešās karoga valstis ir atbildējušas tikai uz 14 no šīm verifikācijām. Ņemot vērā 51. un 52. apsvērumā apskatītos jautājumus attiecībā uz problēmām ar trešo valstu nozvejas sertifikātiem, Komisija uzskata, ka Taizeme nav sadarbojusies ar citām valstīm, lai veicinātu saziņu, jo tā, pirmkārt, nav publiskojusi oficiālos kontaktpunktus starpvalstu saziņai un, otrkārt, nav panākusi vienošanos vai nav noteikusi kārtību, kādā īstenojama sadarbība ar valstīm, no kurām tā importē apstrādei paredzētos zvejas produktus.

               (65)

               2011. gadā Taizemei zvejniecības jomā bija divpusējas vienošanās ar Mjanmu, Jemenu, Omānu, Irānu, Papua-Jaungvineju un Bangladešu. No tiem patlaban spēkā ir vairs tikai viens divpusējais nolīgums ar individuālām zvejas apvienībām Papua-Jaungvinejā.

               (66)

               2014. gada oktobrī piecus Taizemes kuģus arestēja par nelegālu zvejošanu Papua-Jaungvinejas EEZ. Šo jautājumu Komisija aktualizēja 2014. gada 19. novembra sanāksmē ar Taizemi, bet DOF apgalvoja, ka tam par šo notikumu nekas nav zināms. Tas apliecina slikto sadarbību starp Taizemi un citām trešām valstīm, pat tām, ar kurām Taizemei ir divpusējs nolīgums.

               (67)

               Saskaņā ar 31. panta 5. punkta b) apakšpunktu Komisija analizēja pašreizējos noteikumu izpildes pasākumus, kas pieņemti, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu NNN zveju Taizemē.

               (68)

               Kuģu reģistrēšanas un licencēšanas noteikumi ir neskaidri, un Taizemes iestādes nepiemēro pienācīgas sankcijas par Taizemes tiesību aktos paredzētā reģistrēšanās pienākuma nepildīšanu (8). Situāciju vēl vairāk saasina tas, ka valsts pārvaldes iestādes savstarpēji nesadarbojas, lai salīdzinātu datus reģistrācijas laikā, un tāpēc sistēmā pastāv krāpšanas risks (sk. 35. un 36. apsvērumu). UNCLOS 94. pantā un NPOA IUU 42. un 43. punktā skaidri noteikts, kādi ir karoga valstu pienākumi attiecībā uz saviem zvejas kuģu reģistriem. Šajā sakarībā Komisija uzskata, ka Taizeme nav nodrošinājusi sava karoga kuģu reģistrēšanu un licencēšanu un nav veikusi reālus noteikumu īstenošanas pasākumus, lai šo stāvokli labotu.

               (69)

               2014. gada novembra sanāksmē Komisija atzīmēja zemos sodus, kas paredzēti pārskatītā zivsaimniecības likuma projektā. Pašreizējā naudassoda apmērs nav pietiekams, lai lielajiem komerckuģiem neļautu gūt labumu no iespējamām nelegālām darbībām. Sankcijas to pašreizējā veidā nav visaptverošas un pietiekami bargas, lai nodrošinātu preventīvo funkciju. Turklāt DOF nav pārkāpumu vai sankciju reģistra turētājs un līdz ar to nevar viegli identificēt sakarības, kas ļautu konstatēt atkārtotus pārkāpumus. Situāciju pasliktina tiesību aktu un procedūru skaidrības un pārredzamības trūkums, jo īpaši saistībā ar kuģu reģistrāciju un licencēšanu un tās informācijas izsekojamību un uzticamību, kas attiecas uz izkrāvumu un nozvejas datiem. Taizeme nav izpildījusi savas saistības piemērot reālus noteikumu izpildes pasākumus saskaņā ar UNCLOS 94. pantu un nav pierādījusi, ka ir ieviests atbilstīgs sankciju režīms, kas ļautu apkarot NNN zveju saskaņā ar IPOA IUU 21. punktu.

               (70)

               Taizemes tiesību aktos nav paredzētas prasības par kuģu satelītnovērošanas sistēmu (VMS), un kuģiem, kas atrodas Taizemes teritoriālajos ūdeņos, nav juridiska pienākuma izmantot VMS.

               (71)

               2011. gadā Zivsaimniecības departaments paziņoja, ka tiek uzsākts VMS pilotprojekts, kurā iesaistīti vairāk nekā 300 kuģu. Sistēmu apkalpoja privāti pakalpojumu sniedzēji, un ziņošanas biežums neatbilda RZPO noteiktajiem starptautiskajiem VMS ziņojumu standartiem. Turklāt DOF pienācīgi nereaģēja uz ziņošanas kārtības (ziņošanas biežuma un VMS ziņojumu formāta prasību) pārkāpumiem.

               (72)

               2012. gadā VMS pilotprojekts aptvēra 110 kuģu, kas darbojās krasta valstu un atklātās jūras apgabalos, attiecībā uz kuriem prasība izmantot VMS ir noteikta tiesību aktos. Projekta tvērumu līdz 2014.–2015. gadam bija plānots paplašināt, attiecinot to uz visu komerciālo floti. Tomēr līdz 2014. gada oktobrim VMS kontroles tvērums bija samazinājies līdz 50 kuģiem un nebija ieviests nekāds tiesiskais regulējums, kas paredzētu VMS prasības attiecībā uz Taizemes floti.

               (73)

               Tas, ka lielākā daļa flotes ir ārpus VMS kontroles tvēruma, liecina par nespēju uzraudzīt zvejas darbības jūrā un mazina DOF spēju reāli nodrošināt to noteikumu izpildi, kas piemērojami dažādos attiecīgajos jūras apgabalos. Šis apstāklis, kā arī nesadarbošanās ar trešām valstīm ir radījis situāciju, kurā Taizemes kuģi bez VMS zvejo Papua-Jaungvinejas ūdeņos, kamēr Papua-Jaungvinejas tiesību akti prasa VMS uz visiem trešo valstu kuģiem. Taizeme ir izstrādājusi programmas projektu, kas paredz VMS uztvērējraidītāju uzstādīšanu tās flotē (uz visiem kuģiem virs 30 GT). Taizemes nespēja faktiski ieviest VMS sistēmu ietekmē tās atbilstību UNCLOS 94. panta prasībām un IPOA IUU 24. punkta ieteikumiem. Tāpēc Komisija uzskata, ka Taizeme nav nodrošinājusi pilnīgu un faktisku sava karoga zvejas kuģu uzraudzību, kontroli un pārraudzību.

               (74)

               Salīdzinoši mazais skaits verifikāciju, ko kompetentās iestādes veikušas attiecībā uz Taizemē nonākošo importu no trešām valstīm (sk. 64. apsvērumu), pierāda, ka Taizeme nav proaktīvi sadarbojusies ar trešām valstīm, lai nodrošinātu apstrādāto produktu likumību. Tas mazina izsekojamības ķēdes pārredzamību un DOF spēju atklāt pārkāpumus un veikt atbilstīgus noteikumu izpildes pasākumus.

               (75)

               Komisija atzīmē, ka, pamatojoties uz Komisijas apmeklējumos 2011. un 2012. gadā gūto informāciju, nevar uzskatīt, ka Taizemes iestādēm trūktu finansiālo līdzekļu, bet drīzāk nav pienācīgas juridiskās un administratīvās vides, kas vajadzīga, lai nodrošinātu reālu un efektīvu karoga, krasta un tirgus valsts pienākumu izpildi.

               (76)

               Taizeme tiek uzskatīta par ekonomiski spēcīgu jaunattīstības valsti (9), kas saņem atbalstu kopīgās partnerībās ar daudzām starptautiskajām organizācijām (piemēram, FAO) un ES. Saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas tautas attīstības indeksu Taizeme tiek uzskatīta par augsti attīstītu valsti (2014. gadā tā bija 89. no 187 valstīm) (10). Ņemot vērā iepriekš minēto un informāciju, kas iegūta apmeklējumu laikā 2011.–2014. gadā, Komisija uzskata, ka Taizemei, lai tā varētu pildīt savus pienākumus kā karoga, krasta, ostas un tirgus valsts, netrūkst finanšu resursu, bet drīzāk gan juridisko un administratīvo instrumentu, kas vajadzīgi, lai reāli un efektīvi pildītu savus pienākumus.

               (77)

               Ņemot vērā šajā iedaļā izklāstīto situāciju un pamatojoties uz visiem Komisijas apkopotajiem faktiem, kā arī uz visiem Taizemes Karalistes paziņojumiem, saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 3. un 5. punktu varētu secināt, ka sadarbošanās un noteikumu izpildes ziņā Taizeme nav izpildījusi savus pienākumus saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem.

         3.3.   Starptautisko noteikumu neīstenošana (NNN zvejas regulas 31. panta 6. punkts)

               (78)

               Taizeme 2011. gadā ir ratificējusi UNCLOS un ir IOTC līgumslēdzēja puse.

               (79)

               Saskaņā ar 31. panta 6. punkta b) apakšpunktu Komisija analizēja visu informāciju, kas attiecas uz Taizemi kā uz IOTC līgumslēdzēju pusi. Galvenie jautājumi bija Taizemes karoga zvejas kuģa arests 2011. gadā par zvejošanu Maurīcijas EEZ bez atļaujas vai licences (11) un iespējamie pārkāpumi, kurus pieļāvuši kuģi tunzivju zvejai ar āķu jedām, kad 2013. gadā jūrā veikta pārkraušana citā kuģī (12). Taizeme izmeklēja 2013. gada lietu un sniedza apmierinošu atbildi (13), bet neatbildēja par 2011. gada lietu un nesniedza nekādu ziņojumu attiecībā uz tās izmeklēšanu (14). Tas tikai daļēji saskan ar UNCLOS 94. panta prasībām karoga valstīm izmeklēt savu kuģu izdarītos pārkāpumus un ar UNCLOS 118. pantā noteikto pienākumu sadarboties ar valstīm jautājumos, kas attiecas uz ūdeņu dzīvo resursu saglabāšanu un pārvaldību. Ir ziņots arī par citiem mazsvarīgākiem jautājumiem, tādiem kā novēlota novērotāju un nozvejas datu iesniegšana, bet uz tiem visiem pienācīgā termiņā tika saņemtas atbildes (15).

               (80)

               Pārskatītā 2015. gada zivsaimniecības likuma projekts tika sagatavots 1999. gadā, un 2014. gada decembrī tajā iekļāva nebūtiskus papildinājumus, kas paredz papildu pasākumus attiecībā uz zvejas kontroli, akvakultūru, pārtikas higiēnu un sodu sistēmu. Tomēr pašreizējā teksta projektā nav pietiekami ievērota mūsdienām raksturīgā zvejas darbību un caur Taizemi noritošās produktu tirdzniecības sarežģītība. Pirmkārt, definīcijas šķiet nepietiekamas, jo nav definētas darbības, kas uzskatāmas par NNN zvejas darbībām vai par nopietnu pārkāpumu. Otrkārt, paredzētais tvērums ir pārāk šaurs, jo galvenokārt paredz zvejas darbību pārvaldību teritoriālajos ūdeņos un trijos apgabalos ārpus Taizemes EEZ, par kuriem patlaban nav ne zvejas vienošanos, ne attiecīgu atļauju. Lai tvērums būtu efektīvs, tam jāattiecas uz visiem kuģiem, kuri darbojas Taizemes ūdeņos, un uz Taizemes kuģiem, kuri darbojas ārpus EEZ. Treškārt, projekts ir sagatavots, pirms Taizeme 2011. gadā ratificēja UNCLOS, un ierosinātajā tekstā nav transponēti galvenie starptautiskie saglabāšanas un pārvaldības principi, piemēram, tie, kas paredzēti UNCLOS 61.–64. pantā. Turklāt teksta projekts ir sagatavots, pirms tika izveidoti vairāki svarīgi starptautiski zivsaimniecības pārvaldības instrumenti, piemēram, IPOA IUU 2001. gadā, un tādējādi neietver šā plaši pieņemtā, kaut arī juridiski nesaistošā dokumenta principus un definīcijas. Visbeidzot, teksta projektā nav paredzēta preventīva sankciju shēma, un tas mazina Taizemes spēju izpildīt UNCLOS 73. panta prasības par normatīvo aktu izpildi un IPOA IUU 21. punktu.

               (81)

                  UNCLOS 62. panta 1. punktā ir noteikts, ka krasta valstīm jāpieņem pasākumi, kas ir saderīgi ar reģionā un atklātā jūrā piemērotajiem pasākumiem, lai šādi ilgtermiņā nodrošinātu transzonālo un tālu migrējošo zivju krājumu ilgtspējību un veicinātu zvejas resursu optimālu izmantošanu. Taizemes tiesiskais regulējums paredz tikai ierobežotus saglabāšanas un pārvaldības pasākumus teritoriālajos ūdeņos.

               (82)

               Izņemot 1982. gada UNCLOS, Taizeme nav ratificējusi nevienu citu starptautisku juridisko instrumentu, kas saistīts ar zvejniecību pārvaldību. Ņemot vērā Taizemes kā tirgus valsts nozīmību, it īpaši attiecībā uz migrējošajām tunzivju un tunzivjveidīgo sugu zivīm, šādi konstatējumi apdraud Taizemes centienus pildīt savus sadarbības pienākumus saskaņā ar UNCLOS (62., 63., 116. un 117. pants).

               (83)

                  VMS īstenošanas nepilnības ir pretrunā IPOA IUU 24.3. punktam, kurā noteikts, ka valstīm būtu jāveic visaptveroša un reāla zvejas uzraudzība, kontrole un pārraudzība no tās uzsākšanas brīža līdz izkraušanas vietai un galamērķim, tostarp ieviešot VMS saskaņā ar attiecīgajiem valsts, reģionālajiem un starptautiskajiem standartiem. Iepriekš minēto starptautisko instrumentu un tajos paredzēto saglabāšanas un pārvaldības pasākumu ratificēšana un transponēšana varētu novērst to, ka Taizemes flote tiek noteikta par tādu, kas potenciāli ir iesaistījusies NNN zvejas darbībās.

               (84)

               Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) Atbildīgas zivsaimniecības rīcības kodekss (FAO Rīcības kodekss), kuru Taizeme arī nav pieņēmusi, iesaka ieviest pārredzamību zivsaimniecības tiesību aktos un to sagatavošanas procesā, kā arī attiecīgajos politikas veidošanas un lēmumu pieņemšanas un pārvaldības procesos (attiecīgi 6.13. punkts un 7.1.9. punkts). Tajā ir noteikti principi un standarti, kas piemērojami visu zvejniecību saglabāšanai, pārvaldībai un attīstībai, un tas cita starpā aptver zivju un zvejas produktu nozveju, apstrādi un tirdzniecību, zvejas darbības un zvejniecību izpēti. Šo principu nozīmīguma neatzīšana, ko DOF pauda 2014. gada novembra sanāksmē, nostiprina Komisijas jau iepriekš izdarītos provizoriskos secinājumus par Taizemes nespēju nodrošināt skaidrus, visaptverošus un pārredzamus noteikumus un procedūras (sk. 80. apsvērumu). Turklāt šā lēmuma 3.1. iedaļā aprakstītie izsekojamības trūkumi pēc būtības ir pretrunā FAO Rīcības kodeksa 11.1.11. pantam, kurā dalībvalstis tiek aicinātas nodrošināt, lai starptautiskā un vietējā zivju un zvejas produktu tirdzniecība norisinātos atbilstoši labai saglabāšanas un pārvaldības praksei, kas ieviešama, uzlabojot zivju un zvejas produktu izcelsmes noteikšanu. Ņemot vērā to, ka Taizeme ir viena no lielākajām zivju apstrādes nācijām, šādu principu piemērošana varētu šķist vitāli svarīga, lai nodrošinātu dzīvo resursu ilgtspējīgu saglabāšanu tiklab piekrastes, kā atklātās jūras apgabalos, kā noteikts UNCLOS 61., 117. un 119. pantā.

               (85)

               Taizemes veikums starptautisko instrumentu īstenošanas jomā neatbilst IPOA IUU 10. punkta ieteikumiem, kuros dalībvalstis aicinātas prioritāri ratificēt vai pieņemt UNFSA nolīgumu vai pievienoties tam. Komisija uzskata, ka šis ieteikums ir sevišķi svarīgs attiecībā uz Taizemi, kuras zvejas flotē ir daudz kuģu, kas iesaistīti tālu migrējošu sugu (galvenokārt IOTC un, iespējams, arī WCPFC apgabala tunzivju) zvejas darbībās.

               (86)

               Ņemot vērā šajā lēmuma iedaļā paskaidroto situāciju un pamatojoties uz visiem Komisijas apkopotajiem faktiem, kā arī uz visiem valsts paziņojumiem, saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 3. un 6. punktu var secināt, ka Taizeme nav izpildījusi pienākumus, kuri starptautiskajos tiesību aktos tai uzlikti attiecībā uz starptautiskajiem noteikumiem, regulējumiem un saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem.

         3.4.   Jaunattīstības valstu īpašie ierobežojumi

               (87)

               Jāatgādina, ka saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas tautas attīstības indeksu (ANO TAI) Taizeme tiek uzskatīta par augsta līmeņa attīstības valsti (89. no 187 valstīm). Jāatgādina arī tas, ka saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 1905/2006, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā (16), Taizeme ir iekļauta to valstu un teritoriju kategorijā, kurās ir vidēji augsti ienākumi (17).

               (88)

               Jāatzīmē, ka Komisija 2009. gada 6. oktobrī pieņēma Taizemes kā karoga valsts paziņojumu saskaņā ar NNN zvejas regulas 20. pantu. Taizeme, kā prasīts NNN zvejas regulas 20. panta 1. punktā, apstiprināja, ka tā ir ieviesusi valsts pasākumus, kas vajadzīgi, lai īstenotu, kontrolētu un izpildītu normatīvos aktus un saglabāšanas un pārvaldības pasākumus, kas jāievēro Taizemes zvejas kuģiem.

               (89)

               Jānorāda arī tas, ka Savienība 2011. gadā Taizemē jau ir finansējusi īpašus tehniskās palīdzības pasākumus attiecībā uz NNN zvejas apkarošanu (18).

               (90)

               Ņemot vērā iepriekš minēto ANO TAI klasifikāciju un 2011.–2014. gada apmeklējumu laikā izdarītos novērojumus, nav pierādījumu tam, ka Taizemes nespēja pildīt savus starptautiskajos tiesību aktos noteiktos pienākumus būtu saistīta ar zemu valsts attīstības līmeni. Tāpat nav konkrētu pierādījumu, kas ļautu zvejniecības uzraudzības, kontroles un pārraudzības nepilnības skaidrot ar spēju un infrastruktūras nepietiekamību. Taizeme nekad nav apgalvojusi, ka attīstības ierobežojumi ietekmētu tās spēju īstenot stingru uzraudzību, kontroli un pārraudzību, un tikai nesen (2014. gada novembrī) ir lūgusi ES atbalstu, lai uzlabotu izsekojamības un nozvejas sertifikācijas sistēmas. Uz šo vispārīgo lūgumu Komisija atbildēja apstiprinoši.

               (91)

               Ņemot vērā šajā iedaļā paskaidroto situāciju un pamatojoties uz visiem Komisijas apkopotajiem faktiem, kā arī uz visiem valsts paziņojumiem, saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 7. punktu var secināt, ka Taizemes attīstības līmenis nav tas, kas pasliktina valsts zivsaimniecības pārvaldības stāvokli un vispārējo darbību.

         4.   SECINĀJUMS PAR NESADARBĪGAS TREŠĀS VALSTS STATUSA NOTEIKŠANAS IESPĒJAMĪBU

               (92)

               Ņemot vērā izdarītos secinājumus attiecībā uz to, ka Taizeme kā karoga, ostas, krasta vai tirgus valsts nav izpildījusi savus starptautiskajos tiesību aktos noteiktos pienākumus un nav veikusi pasākumus, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu NNN zveju, saskaņā ar NNN zvejas regulas 32. pantu būtu jāpaziņo minētajai valstij par iespējamību, ka Komisija var tai noteikt nesadarbīgas trešās valsts statusu NNN zvejas apkarošanā.

               (93)

               Saskaņā ar NNN zvejas regulas 32. panta 1. punktu Komisijai būtu jāpaziņo Taizemei par iespējamību, ka tai var tikt noteikts nesadarbīgas trešās valsts statuss. Turklāt Komisijai attiecībā uz Taizemi būtu jāveic visi NNN zvejas regulas 32. pantā minētie pasākumi. Lai nodrošinātu pareizu pārvaldību, būtu jānosaka termiņš, kurā minētā valsts var sniegt rakstisku atbildi uz šo paziņojumu un labot situāciju.

               (94)

               Turklāt būtu jānorāda, ka paziņošana Taizemei par iespējamību, ka tā var tikt noteikta par valsti, kuru Komisija uzskata par nesadarbīgu valsti šā lēmuma īstenošanas nolūkā, nedz kavē Komisiju vai Padomi veikt turpmākus pasākumus, nedz arī automātiski nozīmē, ka tādi tiks veikti nesadarbīgo valstu noteikšanas un šādu valstu saraksta izveides nolūkā,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   Vienīgais pants
   Taizemei paziņo par iespējamību, ka Komisija var to noteikt par nesadarbīgu trešo valsti cīņā pret nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju.

      Briselē, 2015. gada 21. aprīlī

            Komisijas vārdā –

            Komisijas loceklis

         Karmenu VELLA

      (1)  OV L 286, 29.10.2008., 1. lpp.

      (2)  Informācija (par 2010. gadā konstatētajiem pārkāpumiem) no ziņojuma par valsti “Palīdzība jaunattīstības valstīm pareizi īstenot Regulu (EK) Nr. 1005/2008 par nelegālu, nereģistrētu un neregulētu (NNN) zveju”, EuropeAid/129609/C/Ser/Multi.

      (3)  Informācija (par 2011. gadā konstatētajiem pārkāpumiem) no IOTC datiem, kas pieejami http://www.iotc.org/sites/default/files/documents/proceedings/2012/coc/IOTC-2012-CoC09-R%5BE%5D.pdf un http://iotc.org/sites/default/files/documents/proceedings/2012/coc/IOTC-2012-CoC09-08a%5BE%5D.pdf, 5.–6. lpp. (27.11.2014.).

      (4)  Informācija (par 2014. gadā konstatētajiem pārkāpumiem) no Papua-Jaungvinejas portāla Loop tiešssaistes ziņām http://www.pngloop.com/2014/10/27/record-12-fishing-vessels-investigation-ffas-operation-kurukuru/ un no http://www.emtv.com.pg/article.aspx?slug=Illegal-Fishing-Vessels-Apprehended& (20.11.2014.).

      (5)  Informācija no ziņojuma par valsti “Palīdzība jaunattīstības valstīm pareizi īstenot Regulu (EK) Nr. 1005/2008 par nelegālu, nereģistrētu un neregulētu (NNN) zveju”, EuropeAid/129609/C/Ser/Multi.

      (6)  Starptautiskais nelegālās, nereģistrētās un neregulētās zvejas aizkavēšanas, novēršanas un izskaušanas rīcības plāns, Apvienoto Nāciju Organizācijas Pārtikas un lauksaimniecības organizācija, 2001. gads.

      (7)  Informācija no ziņojuma par valsti “Palīdzība jaunattīstības valstīm pareizi īstenot Regulu (EK) Nr. 1005/2008 par nelegālu, nereģistrētu un neregulētu (NNN) zveju”, EuropeAid/129609/C/SER/Multi.

      (8)  Skatīt 7. zemsvītras piezīmi.

      (9)  Informācija no http://www.fao.org/fi/oldsite/FCP/en/THA/profile.htm

      (10)  Informācija no http://hdr.undp.org/sites/all/themes/hdr_theme/country-notes/THA.pdf

      (11)  Informācija no http://www.iotc.org/sites/default/files/documents/proceedings/2012/coc/IOTC-2012-CoC09-R%5BE%5D.pdf

      (12)  Informācija no http://www.iotc.org/documents/report-eleventh-session-compliance-committee-0

      (13)  Informācija no http://www.iotc.org/documents/response-possible-infractions-thailand-under-rop

      (14)  Informācija no http://www.iotc.org/documents/report-eighth-session-iotc-working-party-ecosystems-and-bycatch

      (15)  Skatīt 12. zemsvītras piezīmi.

      (16)  OV L 378, 27.12.2006., 41. lpp.

      (17)  Attīstības palīdzības komitejas izveidotais saraksts ar oficiālās attīstības palīdzības saņēmējiem: http://www.oecd.org/dac/stats/documentupload/DAC%20List%20of%20ODA%20Recipients%202014%20final.pdf

      (18)  Skatīt 7. zemsvītras piezīmi.


title: 2004/783/EK: Padomes Lēmums (2004. gada 15. novembris), ar ko Reģionu komitejā ieceļ 4 komitejas locekļus no Itālijas un trīs komitejas locekļa aizstājējus no Itālijas

text:
               23.11.2004

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 346/9

      PADOMES LĒMUMS

   (2004. gada 15. novembris),
   ar ko Reģionu komitejā ieceļ 4 komitejas locekļus no Itālijas un trīs komitejas locekļa aizstājējus no Itālijas
   (2004/783/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 263. pantu,
   ņemot vērā Itālijas valdības priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2002. gada 22. janvārī (1) pieņēma lēmumu, ar ko iecēla Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus.

               (2)

               Pēc komitejas locekļu Paolo AGOSTINACCHIO (IT), Gianfranco LAMBERTI (IT), Salvatore TATARELLA (IT) un Richardo VENTRE (IT) kungu un komitejas locekļa aizstājēju Gabriele BAGNASCO (IT), Marcello MERIO (IT) un Roberto PELLA (IT) kungu pilnvaru termiņa beigšanās, par ko Padomei paziņots 2004. gada 7. oktobrī, ir atbrīvojušās četras Reģionu komitejas locekļa un trīs locekļa aizstājēja vietas,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   Vienīgais pants
   Ar šo par Reģionu komitejas locekļiem ieceļ:

               a)

               par komitejas locekļiem

                           1)

                              Giancarlo GABBIANELLI kungu,

                              Sindaco di Viterbo,
                           nomainot Paolo AGOSTINACCHIO kungu;

                           2)

                              Paolo FONTANELLI kungu,

                              Sindaco di Pisa,
                           nomainot Gianfranco LAMBERTI kungu;

                           3)

                              Savino Antonio SANTARELLA kungu,

                              Sindaco di Candela,
                           nomainot Salvatore TATARELLA kungu;

                           4)

                              Roberto PELLA kungu,

                              Consigliere comunale di Cossato,
                           nomainot Riccardo VENTRE kungu;

               b)

               par komitejas locekļu aizstājējiem

                           1)

                              Sergio CUCCO kungu,

                              Consigliere comunale di Vercelli,
                           nomainot Gabriele BAGNASCO kungu;

                           2)

                              Vincenzo ZACCHEO kungu,

                              Sindaco di Latina,
                           nomainot Marcello MEROI kungu;

                           3)

                              Errico BORRELLI kungu,

                              Sindaco di Belmonte del Sannio,
                           nomainot Roberto PELLA kungu

         uz atlikušo pilnvaru laiku līdz 2006. gada 25. janvārim.

      Briselē, 2004. gada 15. novembrī

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētāja

         M. VAN DER HOEVEN

      (1)  OV L 24, 26.1.2002., 38. lpp.


title: 2009/664/EK: Eiropas Parlamenta Lēmums ( 2009. gada 23. aprīlis ) par Eiropas Policijas akadēmijas kontu slēgšanu attiecībā uz 2007. finanšu gadu

text:
               26.9.2009

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 255/161

      EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS

   (2009. gada 23. aprīlis)
   par Eiropas Policijas akadēmijas kontu slēgšanu attiecībā uz 2007. finanšu gadu
   (2009/664/EK)
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Eiropas Policijas akadēmijas 2007. finanšu gada galīgos pārskatus (1),

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Policijas akadēmijas 2007. finanšu gada galīgajiem pārskatiem, ar akadēmijas atbildēm (2),

               —

               ņemot vērā Padomes 2009. gada 10. februāra ieteikumu (5588/2009 – C6-0060/2009),

               —

               ņemot vērā EK līgumu un it īpaši tā 276. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (3), un it īpaši tās 185. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2005. gada 20. septembra Lēmumu 2005/681/TI, ar ko izveido Eiropas Policijas akadēmiju (CEPOL) un atceļ Lēmumu 2000/820/TI (4), un it īpaši tā 16. pantu,

               —

               ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), un it īpaši tās 94. pantu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 71. pantu un V pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumu (A6-0160/2009),

               1.

               konstatē, ka Eiropas Policijas akadēmijas galīgie gada pārskati atbilst pārskatiem, kas iekļauti Revīzijas palātas ziņojuma pielikumā;

               2.

               apstiprina Eiropas Policijas akadēmijas kontu slēgšanu attiecībā uz 2007. finanšu gadu;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu nosūtīt Eiropas Policijas akadēmijas direktoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Hans-Gert PÖTTERING

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV C 278, 31.10.2008., 51. lpp.

      (2)  OV C 311, 5.12.2008., 136. lpp.

      (3)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (4)  OV L 256, 1.10.2005., 63. lpp.

      (5)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.


title: Padomes Lēmums (KĀDP) 2015/202 ( 2015. gada 9. februāris ), ar kuru groza Lēmumu 2010/656/KĀDP, ar ko atjauno ierobežojošus pasākumus pret Kotdivuāru

text:
                  10.2.2015

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 33/37

         PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2015/202
         (2015. gada 9. februāris),
         ar kuru groza Lēmumu 2010/656/KĀDP, ar ko atjauno ierobežojošus pasākumus pret Kotdivuāru
         EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 29. pantu,
         tā kā:

                     (1)

                     Padome 2010. gada 29. oktobrī pieņēma Lēmumu 2010/656/KĀDP (1).

                     (2)

                     Būtu jāievieš izņēmums attiecībā uz aizliegumu pārdot, piegādāt, nodot vai eksportēt tādu ekipējumu, kas varētu tikt izmantots iekšējām represijām, lai atļautu pārdot, piegādāt, nodot vai eksportēt konkrētus priekšmetus, kuri paredzēti vienīgi civilai lietošanai kalnrūpniecībā vai infrastruktūras projektos.

                     (3)

                     Lai īstenotu minēto pasākumu, ir vajadzīga turpmāka Savienības rīcība,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Lēmumā 2010/656/KĀDP iekļauj šādu pantu:

                  “1.a pants
                  Lēmuma 1. pants neattiecas uz tāda ekipējuma pārdošanu, piegādi, nodošanu vai eksportu, kas varētu tikt izmantots iekšējām represijām, ja ekipējums ir paredzēts vienīgi civilai lietošanai kalnrūpniecībā vai infrastruktūras projektos, – eksporta dalībvalsts kompetentās iestādes katru gadījumu apstiprinās atsevišķi.”

            2. pants
            Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

            Briselē, 2015. gada 9. februārī

                  Padomes vārdā –

                  priekšsēdētāja

               F. MOGHERINI

            (1)  Padomes Lēmums 2010/656/KĀDP (2010. gada 29. oktobris), ar ko atjauno ierobežojošus pasākumus pret Kotdivuāru (OV L 285, 30.10.2010., 28. lpp.).


title: Komisijas Lēmums ( 2012. gada 2. jūlijs ), ar ko groza Komisijas Lēmumu C(2009) 770 par atsauces dokumenta par labākajām pieejamām metodēm energoefektivitātē pilna teksta pieņemšanu  Dokuments attiecas uz EEZ

text:
               6.7.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 198/3

         KOMISIJAS LĒMUMS
   (2012. gada 2. jūlijs),
   ar ko groza Komisijas Lēmumu C(2009) 770 par atsauces dokumenta par labākajām pieejamām metodēm energoefektivitātē pilna teksta pieņemšanu
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   2012/C 198/04
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 15. janvāra Direktīvu 2008/1/EK par piesārņojuma integrētu novēršanu un kontroli (1) un jo īpaši tās 17. panta 2. punktu,
   ņemot vērā Komisijas 2001. gada 7. novembra lēmumu (2), kurā Komisija nolemj deleģēt vides ģenerāldirektoram tiesības Komisijas vārdā un ar Komisijas atbildību pieņemt labāko pieejamo metožu atsauces dokumentu pilnus tekstus,
   tā kā:

               (1)

               Direktīvas 2008/1/EK 17. panta 2. punktā paredzēts, ka starp dalībvalstīm un ieinteresētajām nozarēm notiek informācijas apmaiņa par labākajām pieejamām metodēm un Komisija publicē šīs apmaiņas rezultātus.

               (2)

               Ar Komisijas 2009. gada 3. februāra Lēmumu C(2009) 770 Komisija pieņēma atsauces dokumenta par labākajām pieejamām metodēm energoefektivitātē pilnu tekstu, kas ir pieejams internetā (3).

               (3)

               Komisija ir saņēmusi vairākas sūdzības no konkurentiem, kurās teikts, ka uzņēmums “PVT technology” atsauces dokumentu par labākajām pieejamām metodēm energoefektivitātē ļaunprātīgi izmanto tirdzniecības veicināšanā, tostarp norādot, ka “Pötter” zonde ir labāko pieejamo energoefektivitātes metožu paraugs.

               (4)

               Atsauces dokuments par labākajām pieejamām metodēm energoefektivitātē būtu jāgroza, 2.10.4. nodaļā sadaļā ar apakšvirsrakstu “Reference information” svītrojot saiti http://www.pvt-tec.de

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   Vienīgais pants
   Atsauces dokumentā par labākajām pieejamām metodēm energoefektivitātē, 2.10.4. nodaļā, sadaļā ar apakšvirsrakstu “Reference information” svītro saiti http://www.pvt-tec.de

      Briselē, 2012. gada 2. jūlijā

            Komisijas vārdā, ar deleģētām pilnvarām –

            Vides ģenerāldirektors

         Karl FALKENBERG

      (1)  OV L 24, 29.1.2008., 8.. lpp.

      (2)  SEC(2001) 1738.

      (3)  http://eippcb.jrc.es/reference/ene.html


title: Padomes lēmums (2000. gada 22. maijs) par Krīžu pārvarēšanas civilo aspektu komitejas izveidi

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

32000D0354

Oficiālais Vēstnesis L 127 , 27/05/2000 Lpp. 0001 - 0001

		Padomes lēmums(2000. gada 22. maijs)par Krīžu pārvarēšanas civilo aspektu komitejas izveidi(2000/354/KĀDP)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, un jo īpaši tā 28. panta 1. punktu,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 207. pantu,tā kā:(1) Kopējās ārpolitikas un drošības politikas stiprināšanai un īpaši kopējai Eiropas drošības un aizsardzības politikai, kas noteikta Līguma par Eiropas Savienību 17. pantā, Eiropadome Helsinku sanāksmē 1999. gada 10. un 11. decembrī lūdza prezidentvalstij kopā ar ģenerālsekretāru/augsto pārstāvi Vispārējo lietu padomē veikt turpmāku darbu par visiem prezidentvalsts ziņojuma aspektiem, tostarp civilās krīžu pārvarēšanas komiteju.(2) Eiropadomes Lisabonas sanāksmē 2000. gada 23. un 24. martā Padome tika aicināta līdz Eiropadomes sanāksmei Feirā vai šīs sanāksmes laikā izveidot civilās krīžu pārvarēšanas komiteju.(3) Lēmumi par līdzekļiem civilajai krīžu pārvarēšanai, pamatojoties uz EK Līgumu, tiks pieņemti saskaņā ar minētajā Līgumā noteiktajām procedūrām.(4) Eiropadome Helsinku sanāksmē uzsvēra vajadzību stiprināt Savienības resursu un līdzekļu reaģētspēju un efektivitāti, kā arī to sinerģismu.(5) Informācijas apmaiņa un civilās krīžu pārvarēšanas koordinēšana, inter alia, veicinās Padomes Ģenerālsekretariāta koordinēšanas mehānisma darbu, kura izveidi Eiropadome apstiprināja Helsinku sanāksmē,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsAr šo tiek izveidota Krīžu pārvarēšanas civilo aspektu komiteja, kurā ir dalībvalstu pārstāvji.2. pantsKomiteja darbojas kā Padomes darba grupa un sniedz ziņojumus Pastāvīgo pārstāvju komitejai. Tās uzdevums ir sniegt informāciju, formulēt ieteikumus un sniegt padomu par krīžu pārvarēšanas civilajiem aspektiem Politikas un drošības pagaidu komitejai un citām attiecīgām Padomes iestādēm saskaņā ar to atbilstošo kompetenci.3. pantsŠis lēmums stājas spēkā pieņemšanas dienā.4. pantsŠo lēmumu publicē Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.Briselē, 2000. gada 22. maijāPadomes vārdā —priekšsēdētājsJ. Gama--------------------------------------------------


title: Padomes Lēmums (ES) 2015/1891 (2015. gada 1. oktobris) par to, lai Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā noslēgtuprotokolu Stabilizācijas un asociācijas nolīgumamstarp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses,un bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, no otras puses,lai ņemtu vērā Horvātijas Republikaspievienošanos Eiropas Savienībai

text:
               23.10.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 279/1

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2015/1891
   (2015. gada 1. oktobris)
   par to, lai Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā noslēgtuprotokolu Stabilizācijas un asociācijas nolīgumamstarp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses,un bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, no otras puses,lai ņemtu vērā Horvātijas Republikaspievienošanos Eiropas Savienībai
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 217. pantu saistībā ar 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta i) punktu un 218. panta 8. punkta otro daļu,
   ņemot vērā Horvātijas Pievienošanās aktu un jo īpaši tā 6. panta 2. punkta otro daļu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Padomes Lēmumu 2014/665/ES (1) protokols Stabilizācijas un asociācijas nolīgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (“protokols”), ir parakstīts, ņemot vērā tā noslēgšanu.

               (2)

               Par jautājumiem, kas attiecas uz Eiropas Atomenerģijas kopienas darbības jomu, protokola noslēgšanai ir paredzēta atsevišķa procedūra.

               (3)

               Protokols būtu jāapstiprina,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Savienības un tās dalībvalstu vārdā apstiprina protokolu Stabilizācijas un asociācijas nolīgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (2).
   2. pants
   Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas ir tiesīgas Savienības un tās dalībvalstu vārdā deponēt apstiprinājuma instrumentus, kas paredzēti protokola 12. panta 2. punktā.
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Luksemburgā, 2015. gada 1. oktobrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         É. SCHNEIDER

      (1)  OV L 276, 18.9.2014., 1. lpp.

      (2)  Protokola teksts ir publicēts kopā ar lēmumu par tā parakstīšanu.


title: 2010/364/: Padomes Lēmums ( 2010. gada 24. jūnijs ) par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Albānijas Republikas Ministru padomi par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem

text:
               1.7.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 166/16

         PADOMES LĒMUMS
   (2010. gada 24. jūnijs)
   par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Albānijas Republikas Ministru padomi par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem
   (2010/364/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 100. panta 2. punktu saistībā ar 218. panta 6. punkta a) apakšpunktu un 218. panta 8. punkta pirmo daļu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2003. gada 5. jūnijā pilnvaroja Komisiju sākt sarunas ar trešām valstīm, lai ar Kopienas nolīgumu aizstātu dažus noteikumus spēkā esošajos divpusējos nolīgumos.

               (2)

               Komisija Kopienas vārdā ir risinājusi sarunas par nolīgumu ar Albānijas Republiku par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem (turpmāk “nolīgums”) saskaņā ar mehānismiem un norādījumiem, kas ietverti pielikumā Padomes lēmumam, ar kuru Komisija tiek pilnvarota sākt sarunas ar trešām valstīm, lai ar Kopienas nolīgumu aizstātu dažus noteikumus spēkā esošajos divpusējos nolīgumos.

               (3)

               Saskaņā ar Padomes Lēmumu 2006/716/EK (1) nolīgumu Kopienas vārdā parakstīja 2006. gada 5. maijā, ņemot vērā tā iespējamo noslēgšanu vēlāk.

               (4)

               Ņemot vērā Lisabonas līguma stāšanos spēkā 2009. gada 1. decembrī, Eiropas Savienībai būtu jāsniedz Albānijas Republikai paziņojums par to, ka Eiropas Savienība ir aizstājusi Eiropas Kopienu un ir tās pēctece.

               (5)

               Nolīgums būtu jāapstiprina,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Savienības vārdā tiek apstiprināts Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Albānijas Republikas Ministru padomi par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem (2).
   2. pants
   Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu, kas tiesīga sniegt nolīguma 8. panta 1. punktā paredzēto paziņojumu un šādu paziņojumu:

      “Lisabonas līgumam stājoties spēkā 2009. gada 1. decembrī, Eiropas Savienība ir aizstājusi Eiropas Kopienu un ir tās pēctece, un no minētās dienas īsteno visas Eiropas Kopienas tiesības un uzņemas visus tās pienākumus. Tādēļ nolīguma tekstā esošās atsauces uz “Eiropas Kopienu” attiecīgā gadījumā ir lasāmas kā atsauces uz “Eiropas Savienību”.”

      Luksemburgā, 2010. gada 24. jūnijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         J. BLANCO LÓPEZ

      (1)  OV L 294, 25.10.2006., 51. lpp.

      (2)  Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Albānijas Republikas Ministru padomi par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem ir publicēts OV L 294, 25.10.2006., 52. lpp. kopā ar lēmumu par tā parakstīšanu.


title: 2004/498/EK:Komisijas Lēmums (2004. gada 18. maijs), ar ko pieņem saistības, kas cita starpā piedāvātas attiecībā uz Ukrainas izcelsmes silīcija karbīda importa antidempinga procedūru

text:
               20.5.2004

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 183/88

      KOMISIJAS LĒMUMS

   (2004. gada 18. maijs),
   ar ko pieņem saistības, kas cita starpā piedāvātas attiecībā uz Ukrainas izcelsmes silīcija karbīda importa antidempinga procedūru
   (2004/498/EK)
   EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (še turpmāk “pamatregula”), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 461/2004 (2), un jo īpaši tās 8. pantu, 11. panta 3. punktu, 21. pantu un 22. panta c) punktu, apspriedusies ar Padomdevēju komiteju,
   tā kā:
   A.   PROCEDŪRA
   1.   Spēkā esošie pasākumi

               (1)

               Padome ar Regulu (EK) Nr. 1100/2000 (3) ir piemērojusi galīgo antidempinga maksājumu Ukrainas izcelsmes silīcija karbīda (še turpmāk “attiecīgais produkts”) importam. Padome ar Regulu (EK) Nr. 991/2004 (4) ir grozījusi Regulu (EK) Nr. 1100/2000.

               (2)

               Maksājuma likme, ko piemēro neto, Kopienas brīvas robežpiegādes cenai pirms maksājuma veikšanas attiecīgā Ukrainas izcelsmes produkta importam, ir 24 %.

         2.   Izmeklēšana

               (3)

               2004. gada 20. martā Komisija, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                   (5), paziņoja par daļējas spēkā esošo pasākumu (še turpmāk “pasākumi”) starpposma pārbaudes uzsākšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu un 22. panta c) punktu.

               (4)

               Pēc Komisijas ierosinājuma tika uzsākta pārbaude, lai noskaidrotu, vai pēc Eiropas Savienības paplašināšanās 2004. gada 1. maijā (še turpmāk “paplašināšanās”), paturot prātā Kopienas intereses, ir vajadzīga pasākumu pielāgošana, lai izvairītos no pēkšņas un pārlieku negatīvas ietekmes uz visām ieinteresētajām pusēm, tostarp lietotājiem, izplatītājiem un patērētājiem.

               (5)

               Visām ieinteresētajām pusēm, tostarp Kopienas ražošanas nozarei, ražotāju vai lietotāju asociācijām Kopienā, ražotājiem eksportētājiem attiecīgajās valstīs, attiecīgo valstu importētājiem, to asociācijām un attiecīgajām iestādēm, kā arī to desmit jauno dalībvalstu ieinteresētajām pusēm, kuras Eiropas Savienībai pievienojās 2004. gada 1. maijā (ES10), tika paziņots par izmeklēšanas uzsākšanu un tika dota iespēja rakstveidā paust savu viedokli, iesniegt informāciju un uzsākšanas paziņojumā noteiktajā termiņā sniegt apstiprinošus pierādījumus. Visas ieinteresētās puses, kuras to pieprasīja un kuras norādīja iemeslus, kādēļ tās ir jāuzklausa, tika uzklausītas.

         3.   Izmeklēšanas rezultāts

               (6)

               Kā norādīts Regulā (EK) Nr. 991/2004, izmeklēšanā tika secināts, ka spēkā esošo pasākumu pielāgošana ir Kopienas interesēs, ar noteikumu, ka šāda pielāgošana būtiski nepazemina vēlamo tirdzniecības aizsardzības līmeni.

         4.   Saistības

               (7)

               Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 991/2004 secinājumiem Komisija atbilstoši pamatregulas 8. panta 2. punktam attiecīgajam uzņēmumam piedāvāja saistības. Tā rezultātā pēc tam saistības piedāvāja viens attiecīgā produkta ražotājs eksportētājs Ukrainā (atvērtā akciju sabiedrība “Zaporozhsky Abrasivny Combinat”).

               (8)

               Jāatzīmē, ka, piemērojot pamatregulas 22. c pantu, minētās saistības uzskata par īpašiem pasākumiem, jo saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 991/2004 secinājumiem tās nav tieši līdzvērtīgas antidempinga maksājumam.

               (9)

               Taču, neskatoties uz to, atbilstoši Regulai (EK) Nr. 991/2004 saistības katram atsevišķam ražotājam eksportētājam uzliek par pienākumu ievērot minimālās importa cenas saskaņā ar importa maksimumu, un, lai šīs saistības varētu kontrolēt, attiecīgie ražotāji eksportētāji desmit jaunajās ES dalībvalstīs ir vienojušies kopumā ievērot tradicionālos pārdošanas modeļus atsevišķiem klientiem. Turklāt ražotāji eksportētāji arī apzinās, ka, ja tiek konstatēts, ka šie pārdošanas modeļi ievērojami mainās vai arī saistības jebkādā veidā kļūst sarežģīti vai neiespējami kontrolēt, tad Komisija ir tiesīga atcelt šādas uzņēmuma saistības, to vietā piemērojot galīgos antidempinga maksājumus, vai arī tā var koriģēt maksimuma līmeni vai veikt citas koriģējošas darbības.

               (10)

               Viens no saistību nosacījumiem ir arī tas, ka, ja tās jebkādā veidā tiek pārkāptas, tad Komisija ir tiesīga tās atcelt, to vietā piemērojot galīgos antidempinga maksājumus.

               (11)

               Turklāt uzņēmumi regulāri sniedz Komisijai sīkāku informāciju par savu eksportu uz Kopienu, ļaujot Komisijai šīs saistības efektīvi kontrolēt.

               (12)

               Lai Komisija varētu efektīvi kontrolēt, kā uzņēmumi ievēro savas saistības, kad tajās noteikto pieprasījumu laišanai brīvā apgrozībā iesniedz attiecīgajai muitas iestādei, atbrīvojumu no maksājuma piešķir ar nosacījumu, ka ir iesniegts rēķins, kurā norādīti vismaz tie informācijas elementi, kas minēti Padomes Regulas (EK) Nr. 911/2004 pielikumā. Šāda līmeņa informācija ir vajadzīga arī tamdēļ, lai muitas iestādes varētu pietiekami precīzi pārbaudīt, vai sūtījums atbilst tirdzniecības dokumentiem. Ja šāds rēķins nav iesniegts vai arī ja tas neatbilst muitā uzrādītajam produktam, tā vietā jāmaksā attiecīgais antidempinga maksājums.

               (13)

               Ņemot vērā visu iepriekš minēto, saistību piedāvājumu uzskata par pieņemamu.

               (14)

               Sākumposmā saistību pieņemšana ir spēkā sešus mēnešus, neskarot ierasto pasākumu ilgumu, un tā beidzas pēc minētā perioda, ja vien Komisija neuzskata par pienācīgu pagarināt īpašu pasākumu piemērošanas periodu vēl uz sešiem mēnešiem,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo pieņem saistības, ko sakarā ar antidempinga procedūru attiecībā uz Ukrainas izcelsmes silīcija karbīda importu piedāvā tālāk minētie ražotāji eksportētāji.

               Valsts

               Uzņēmums

               TARIC papildu kods

               Ukraina

               Ražo un pirmajam neatkarīgajam pasūtītājam Kopienā, kurš darbojas kā importētājs, eksportē atvērtā akciju sabiedrība “Zaporozhsky Abrasivny Combinat” (Zaporožje, Ukraina)

               A523

         2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un ir spēkā sešus mēnešus.

      Briselē, 2004. gada 18. maijā

            Komisijas vārdā —

            Komisijas loceklis

         Pascal LAMY

      (1)  OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp.

      (2)  OV L 77, 13.3.2004., 12. lpp.

      (3)  OV L 125, 26.5.2000., 3. lpp.

      (4)  OV L 182, 18.5.2004., 18. lpp.

      (5)  OV C 70, 20.3.2004., 15. lpp.