title: Eiropas Parlamenta Lēmums (ES) 2017/1720 (2017. gada 27. aprīlis) par Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras 2015. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu

text:
               29.9.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 252/319

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS (ES) 2017/1720
   (2017. gada 27. aprīlis)
   par Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras 2015. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras 2015. finanšu gada galīgos pārskatus,

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras 2015. finanšu gada pārskatiem ar Aģentūras atbildi (1),

               —

               ņemot vērā deklarāciju par pārskatu ticamību (2), kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību, kuru Revīzijas palāta sniegusi par 2015. finanšu gadu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 287. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2017. gada 21. februāra ieteikumu par apstiprinājumu, ko sniedz Aģentūrai par 2015. finanšu gada budžeta izpildi (05873/2017 – C8-0050/2017),

               —

               ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (3) un jo īpaši tās 208. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2007. gada 15. februāra Regulu (EK) Nr. 168/2007, ar ko izveido Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūru (4), un jo īpaši tās 21. pantu,

               —

               ņemot vērā Komisijas 2013. gada 30. septembra Deleģēto regulu (ES) Nr. 1271/2013 par finanšu pamatregulu struktūrām, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 208. pantā (5), un jo īpaši tās 108. pantu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 94. pantu un IV pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumu (A8-0146/2017),

               1.

               sniedz Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras direktoram apstiprinājumu par Aģentūras 2015. finanšu gada budžeta izpildi;

               2.

               izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, nosūtīt Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras direktoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai un nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Antonio TAJANI

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV C 449, 1.12.2016., 203. lpp.

      (2)  Skatīt 1. zemsvītras piezīmi.

      (3)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

      (4)  OV L 53, 22.2.2007., 1. lpp.

      (5)  OV L 328, 7.12.2013., 42. lpp.


title: 2012/545/ES: Eiropas Parlamenta Lēmums ( 2012. gada 10. maijs ) par Eiropas Savienības 2010. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, II iedaļa – Padome

text:
               17.10.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 286/22

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS
   (2012. gada 10. maijs)
   par Eiropas Savienības 2010. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, II iedaļa – Padome
   (2012/545/ES)
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Eiropas Savienības 2010. finanšu gada vispārējo budžetu (1),

               —

               ņemot vērā Eiropas Savienības gada pārskatus par 2010. finanšu gadu (COM(2011) 473 – C7-0258/2011) (2),

               —

               ņemot vērā Padomes gada ziņojumu par 2010. gadā veiktajām iekšējām revīzijām, ko tā iesniegusi budžeta izpildes apstiprinātājiestādei,

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas gada pārskatu par budžeta izpildi 2010. finanšu gadā, ar iestāžu atbildēm (3),

               —

               ņemot vērā deklarāciju par pārskatu ticamību, kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību (4), ko Revīzijas palāta iesniegusi par 2010. finanšu gadu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 287. pantu,

               —

               ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. panta 10. punktu, kā arī 317., 318. un 319. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), un jo īpaši tās 50., 86., 145., 146. un 147. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes ģenerālsekretāra / Augstā pārstāvja kopējās ārpolitikas un drošības politikas jautājumos Lēmumu Nr. 31/2008 attiecībā uz Padomes locekļu delegātu ceļa izdevumu atlīdzināšanu (6),

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (7),

               —

               ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A7-0095/2012),

               1.

               atliek lēmuma pieņemšanu attiecībā uz apstiprinājuma sniegšanu Padomes ģenerālsekretāram par Padomes 2010. finanšu gada budžeta izpildi;

               2.

               izklāsta savus konstatējumus un iebildumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, nosūtīt Padomei, Komisijai, Eiropas Savienības Tiesai, Revīzijas palātai, Eiropas Ombudam un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam, kā arī nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Martin SCHULZ

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV L 64, 12.3.2010.

      (2)  OV C 332, 14.11.2011., 1. lpp.

      (3)  OV C 326, 10.11.2011., 1. lpp.

      (4)  OV C 332, 14.11.2011., 134. lpp.

      (5)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (6)  Lēmums pamatojas Padomes 2002. gada 22. jūlija Reglamentā (OV L 230, 28.8.2002., 7. lpp.).

      (7)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.
    ---documentbreak---

               17.10.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 286/23

         EIROPAS PARLAMENTA REZOLŪCIJA
   (2012. gada 10. maijs)
   ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no lēmuma par Eiropas Savienības 2010. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, II iedaļa – Padome
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Eiropas Savienības 2010. finanšu gada vispārējo budžetu (1),

               —

               ņemot vērā Eiropas Savienības gada pārskatus par 2010. finanšu gadu (COM(2011) 473 – C7-0258/2011) (2),

               —

               ņemot vērā Padomes gada ziņojumu par 2010. gadā veiktajām iekšējām revīzijām, ko tā iesniegusi budžeta izpildes apstiprinātājiestādei,

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas gada pārskatu par budžeta izpildi 2010. finanšu gadā, ar iestāžu atbildēm (3),

               —

               ņemot vērā deklarāciju par pārskatu ticamību, kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību (4), ko Revīzijas palāta iesniegusi par 2010. finanšu gadu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 287. pantu,

               —

               ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. panta 10. punktu, kā arī 317., 318. un 319. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), un jo īpaši tās 50., 86., 145., 146. un 147. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes ģenerālsekretāra / Augstā pārstāvja kopējās ārpolitikas un drošības politikas jautājumos Lēmumu Nr. 31/2008 par Padomes locekļu delegātu ceļa izdevumu atlīdzināšanu (6),

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (7),

               —

               ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A7-0095/2012),

               1.

               īstenojot savas pilnvaras izmantot divus termiņus budžeta izpildes apstiprināšanas grafikā, lai šajā gadījumā apsvērtu iespēju panākt vienošanos ar prezidentvalsti, atliek lēmuma pieņemšanu attiecībā uz apstiprinājuma sniegšanu Padomes ģenerālsekretāram par Padomes 2010. finanšu gada budžeta izpildi;

               2.

               norāda, ka Revīzijas palātas 2010. gada pārskatā, pamatojoties uz veikto revīziju, ir izdarīts secinājums, ka kopumā iestāžu un pārējo struktūru maksājumos administratīvo un citu izdevumu jomā 2010. gada 31. decembrī slēgtajā finanšu gadā būtisku kļūdu nav; uzsver, ka sadaļā “Administratīvie izdevumi” iespējamākais kļūdu īpatsvars ir 0,4 % (7.9. un 7.10. punkts);

               3.

               apliecina vairāku dokumentu saņemšanu saistībā ar 2010. gada budžeta apstiprināšanas procedūru (galīgos finanšu pārskatus par 2010. gadu, tostarp kontu pārskatus, finanšu darbības pārskatu un 2010. gada iekšējo revīziju kopsavilkumu); joprojām gaida visus budžeta izpildes apstiprināšanai vajadzīgos dokumentus (jo īpaši 2010. gadā veiktās pilnās iekšējās revīzijas rezultātus);

               4.

               pauž cerību, ka Parlaments saņems pilnu gada darbības pārskatu; pieprasa, lai gada darbības pārskatā būtu ietverta arī detalizēta tabula, kurā apkopoti dati par visiem Padomes rīcībā esošajiem cilvēkresursiem, sadalot tos pēc amata kategorijas, pakāpes, dzimuma, piedalīšanās profesionālajā izglītībā un valstspiederības;

               5.

               uzsver, ka Revīzijas palātas 2010. gada pārskatā avansa maksājumu dēļ ir pausta kritika par Residence Palace ēkas projekta finansēšanu (7.19. punkts); norāda uz Revīzijas palātas konstatējumu, ka laikposmā no 2008. līdz 2010. gadam Padomes avansa maksājumu kopējā summa ir sasniegusi EUR 235 000 000; konstatē, ka šīs summas ir izmaksātas no budžeta pozīcijām, kurās ir zems līdzekļu izlietojuma līmenis; uzsver, ka “zems līdzekļu izlietojuma līmenis” ir “pārāk liela finansējuma” politiski korekts apzīmējums; uzsver, ka 2010. gadā Padome par EUR 40 000 000 palielināja budžeta pozīciju “Nekustamo īpašumu iegāde”;

               6.

               pieņem zināšanai Padomes skaidrojumus par to, ka šīs apropriācijas kļuvušas pieejamas, ar budžeta lēmējinstitūcijas atļauju veicot budžeta pārvietojumus atbilstīgi Finanšu regulas 22. un 24. pantā paredzētajām procedūrām;

               7.

               piekrīt Revīzijas palātas viedoklim, ka, neraugoties uz īres maksas ietaupījumiem, šāda procedūra ir pretrunā budžeta precizitātes principam;

               8.

               pieņem zināšanai Padomes atbildi, ka summām, kas iekļautas ar mutisko tulkošanu un delegāciju ceļa izdevumiem saistītajās budžeta pozīcijās, vajadzētu vairāk atbilst reālajam izlietojumam, un aicina uzlabot budžeta plānošanu, lai turpmāk nepieļautu pašreizējo praksi;

               9.

               atgādina Revīzijas palātai par Parlamenta prasību padziļināti novērtēt Padomes uzraudzības un kontroles sistēmas, līdzīgi novērtēšanai, ko Revīzijas palāta veica Tiesā, Eiropas Ombuda un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja iestādē, gatavojot gada pārskatu par 2010. finanšu gadu;

               10.

               pauž nožēlu par grūtībām 2007., 2008. un 2009. gada budžeta izpildes apstiprināšanas gaitā, kas izskaidrojamas ar Padomes nevēlēšanos iesaistīties atklātā un oficiālā dialogā ar Budžeta kontroles komiteju un sniegt atbildes uz komitejas jautājumiem; atgādina, ka Parlaments nesniedza Padomes ģenerālsekretāram apstiprinājumu par Padomes 2009. finanšu gada budžeta izpildi to iemeslu dēļ, kuri minēti 2011. gada 10. maija (8) un 2011. gada 25. oktobra rezolūcijā (9);

               11.

               atkārtoti pauž uzskatu, ka Eiropas nodokļu maksātājiem ir visas tiesības sagaidīt, ka kopējais Savienības budžets, cita starpā visi līdzekļi, ko autonomi pārvalda atsevišķas iestādes un aģentūras, ir pilnībā nododams atklātībai;

               12.

               pauž nožēlu, ka Padome – vienīgā no Eiropas Savienības iestādēm – uzskata, ka tai nav jāatskaitās par tās rīcībā esošo līdzekļu izlietojumu;

               13.

               norāda uz Padomes kļūdaino argumentāciju, jo apstiprinājuma sniegšana Komisijai par budžeta izpildi vēl nenozīmē visa Savienības budžeta, arī Padomes izmantoto budžeta daļu, izpildes apstiprināšanu, par ko liecina tās pretrunīgā nostāja, ka Komisijai vajadzētu liegt pilnvaras uzraudzīt un pārvaldīt Padomes budžetu; uzskata, ka šā konflikta vienīgais loģiskais risinājums būtu Padomei aicināt Komisiju pārņemt savā kontrolē tās finanses vai pilnībā iesaistīties ierastajā budžeta izpildes apstiprināšanas procedūrā, kurai mutatis mutandis noteikti jāatbilst pilnvērtīgajai procedūrai, ko ievēro pārējās Eiropas Savienības iestādes;

               14.

               atgādina, ka Parlaments joprojām nav saņēmis Padomes atbildi attiecībā uz darbībām un dokumentu pieprasījumu, kas ir norādīts divās iepriekš minētajās rezolūcijās; aicina Padomes ģenerālsekretāru sniegt Parlamenta komitejai, kura atbildīga par budžeta izpildes apstiprināšanas procedūru, izsmeļošas rakstiskas atbildes uz šādiem jautājumiem:

                           a)

                           Iepriekšējos gados Padome regulāri nav apmeklējusi par budžeta izpildes apstiprināšanu atbildīgās Parlamenta komitejas sanāksmes, kurās tika apspriesta Padomes budžeta izpildes apstiprināšana, kaut gan tiek uzskatīts, ka Padomes pārstāvju klātbūtne šajās sanāksmēs ir ārkārtīgi svarīga, jo komitejas locekļi vēlas saņemt atbildes uz jautājumiem par Padomes budžeta izpildes apstiprināšanu. Vai Padome ir ar mieru turpmāk apmeklēt apspriedes par Padomes budžeta izpildes apstiprināšanu Parlamenta komitejā, kas atbildīga par budžeta izpildes apstiprināšanas procedūru?

                           b)

                           Kāpēc Padome katru gadu maina iekšējās revīzijas ziņojuma struktūru/formātu? Kāpēc iekšējās revīzijas ziņojumi katru gadu ir tik īsi, vispārīgi un neskaidri? Vai Padome, sākot ar 2010. gada budžeta izpildes apstiprināšanu, nevarētu iesniegt iekšējās revīzijas ziņojumu vēl kādā(-ās) citā(-ās) valodā(-ās) papildus franču valodas versijai?

                           c)

                           Vai ir veikta ārējā revīzija? Ja tā ir veikta, vai ar tās rezultātiem var iepazīties Parlamenta komiteja, kas atbildīga par budžeta izpildes apstiprināšanas procedūru? Ja ārējā revīzija nav veikta, kādēļ Padome ir nolēmusi to neveikt?

                           d)

                           Arī iepriekš Padomes darbībai bija paredzēts līdzfinansējums no Komisijas, un kopējais finansējums pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā ir palielinājies. Kādas revīzijas un kontroles sistēmas ir ieviestas, lai nodrošinātu pilnīgu pārredzamību? Tā kā pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā ir palielinājies Padomes un Komisijas kopīgi nodrošinātais finansējums, kā Padome saprot frāzi “atbildēt uz attiecīgiem pieprasījumiem”?

                           e)

                           Revīzijas palāta 2009. gada pārskatā ir konstatējusi, ka Padome divās no sešām pārbaudītajām iepirkuma procedūrām nebija ievērojusi Finanšu regulas noteikumus par paziņojuma publicēšanu saistībā ar līgumslēgšanas tiesību piešķiršanu. Vai Padome ir pārbaudījusi vēl citas līdzīgas iepirkuma procedūras? Vai iekšējā procedūra ir pilnveidota, lai turpmāk nepieļautu šādu gadījumu atkārtošanos?

                           f)

                           Attiecībā uz Eiropas Savienības īpašo pārstāvju (ESĪP) biroju personālu – lūdzu norādīt štata vietu skaitu un kategoriju personālam, kas 2009. gadā nodarbināts Padomes ESĪP birojos (visi darbinieki, štatu saraksts un citi). Kādā veidā un kad ESĪP biroju personāla amata vietas tiks sadalītas starp Padomi un Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD)? Kāds bija katra ESĪP komandējumiem paredzētais budžets? Cik ESĪP biroju darbinieku 2011. gada 1. janvārī pārcēla uz EĀDD? Cik darbinieku turpinās darbu Padomē un kāpēc?

                           g)

                           Padome gada finanšu darbības pārskata (Nr. 11327/2010, FIN 278) 2.2. punktā uzsver budžeta jautājumus saistībā ar sekām, ko radījusi Lisabonas līguma stāšanās spēkā. Vai Padome ir atrisinājusi problēmas saistībā ar H. Solanas izdevumiem? Cik lielu daļu šo izdevumu sedz no Padomes budžeta un cik lielu – no Komisijas budžeta?

                           h)

                           Cik lielus pamatdarbības, administratīvos, personāla, nekustamā īpašuma u. c. izdevumus Padome bija paredzējusi 2009. gadā, lai izveidotu Augstā pārstāvja / Komisijas priekšsēdētāja vietnieka amata vietu?

                           i)

                           Augstais pārstāvis / Komisijas priekšsēdētāja vietnieks stājās amatā 2009. gada 1. decembrī. Kā Padome un Komisija sadalīja ar to saistītās izmaksas (personāla, komandējumu un citas izmaksas)? Kā Padome izstrādāja Augstā pārstāvja / Komisijas priekšsēdētāja vietnieka 2010. gada budžetu? Kādas budžeta pozīcijas un summas tika paredzētas šīs amatpersonas darbībai?

                           j)

                           Kā biroju telpu atbrīvošana, pārceļot personālu uz EĀDD, ietekmēs Padomes plānus attiecībā uz ēkām? Vai ir panākta vienošanās par šo telpu turpmāko izmantošanu? Kādas ir telpu atbrīvošanas gaidāmās izmaksas? Kad tika publicēti uzaicinājumi uz konkursu saistībā ar telpu atbrīvošanu (ja publicēti)?

                           k)

                           Cik lieli bija administratīvie un pamatdarbības izdevumi, kas saistīti ar kopējās ārpolitikas un drošības politikas (KĀDP) un kopējās drošības un aizsardzības politikas (KDAP) uzdevumu īstenošanu, kurus 2009. gadā vismaz daļēji finansēja no Savienības budžeta? Kādi bija kopējie KĀDP izdevumi 2009. gadā? Vai Padome var norādīt vismaz galvenās misijas un to izmaksas 2009. gadā?

                           l)

                           Cik lielas bija izmaksas saistībā ar Padomes darba grupu sanāksmēm KĀDP/KDAP jautājumos Briselē un citviet, un kur notika šīs sanāksmes?

                           m)

                           Cik lieli bija administratīvie izdevumi saistībā ar Eiropas drošības un aizsardzības politikas (EDAP) / KDAP militāro operāciju īstenošanu? Cik lielu daļu no militāro operāciju kopējiem izdevumiem apmaksāja no Savienības budžeta?

                           n)

                           Cik lieli bija mehānisma ATHENA darbības administratīvie izdevumi, cik štata vietu bija jāizveido šā mehānisma darbības nodrošināšanai, un vai kādas no šīm štata vietām tiks nodotas EĀDD? Kam šie darbinieki ziņos par savu pienākumu izpildi?

                           o)

                           Padomes štatu sarakstā paredzēto štata vietu aizpildīšanas līmenis ir zems (91 % – 2009. gadā, 90 % – 2008. gadā). Vai šis pastāvīgi zemais līmenis netieši neietekmē Padomes Ģenerālsekretariāta darbību? Vai Padomes Ģenerālsekretariāts spēj pildīt visus pienākumus, ņemot vērā pašreizējo darbinieku skaitu? Vai zems štata vietu aizpildīšanas līmenis ir raksturīgs noteiktiem dienestiem? Ar ko ir izskaidrojams pastāvīgi zemais štata vietu aizpildīšanas līmenis?

                           p)

                           Cik štata vietu ir paredzēts politikas koordinācijas un administratīvā atbalsta uzdevumu veikšanai (kā noteikts Komisijas gada pārskatos par personāla novērtējumu)? Kāds ir šo štata vietu procentuālais īpatsvars attiecībā pret kopējo štata vietu skaitu?

                           q)

                           Lai sasniegtu administratīvos mērķus 2009. gadā, Padome darba kārtības aprakstā paredzēja tāldarba iespējamību. Kā Padome nodrošina šīs darba kārtības efektivitāti? Turklāt Parlaments prasa Padomei ziņot par turpmākajiem pasākumiem šajā jomā, un jo īpaši saistībā ar finanšu pārvaldības uzlabošanu, kā arī par šo pasākumu iedarbību.

                           r)

                           Padome palielināja štata vietu skaitu par 15 vietām (8 AD un 7 AST), lai nodrošinātu īru valodas nodaļai vajadzīgos darbiniekus. Cik darbinieku strādā ar pārējām valodām (darbinieku skaits katrai valodai)? Vai jau ir pieņemts darbā personāls kandidātvalstu vajadzībām un no kandidātvalstīm? Ja tas tā ir – cik štata vietu šim nolūkam ir atvēlēts (norādot atsevišķi pa valstīm un valodām)?

                           s)

                           Padome 2007. gada 14. decembrī izveidoja Refleksijas grupu un 2008. gada 15. un 16. oktobrī iecēla amatā tās locekļus. Kādēļ tai nepieciešamo finansējumu nevarēja paredzēt un iekļaut 2009. gada budžetā? Vai, pārvietojot līdzekļus no rezerves neparedzētiem izdevumiem uz 2009. gada budžeta pozīciju, no kuras finansē 2007. gadā izveidotu struktūru, ir stingri ievērota budžeta neitralitāte? Padome Refleksijas grupai paredzēja EUR 1 060 000. Cik štata vietu var piešķirt šai grupai?

                           t)

                           Joprojām ir vērojamas problēmas saistībā ar delegāciju ceļa izdevumiem (sk. Padomes 2010. gada 15. jūnija dienesta vēstules SGS10 8254 2. aizzīmi 4. lappusē). Kāpēc šie izdevumi ir iekļauti tik daudzās dažādās budžeta pozīcijās?

                           u)

                           Kāpēc iekšējās revīzijas dienests joprojām uzskata par vajadzīgu pievienot “les frais de voyage des délégués et les frais d’interprétation” (delegāciju ceļa izdevumus un mutiskās tulkošanas izdevumus), lai gan Parlamenta pēdējās divās rezolūcijās par Padomes budžeta izpildes apstiprināšanu saistībā ar šo jautājumu tika pausta asa kritika?

                           v)

                           Padome kārtējo reizi ir izmantojusi iespēju ar mutiskai tulkošanai pilnībā neizlietotiem līdzekļiem papildus finansēt delegāciju ceļa izdevumus. Tādējādi 2009. gadā ceļa izdevumiem faktiski izmantotās saistību apropriācijas bija ievērojami mazākas, nekā sākotnēji paredzēts budžetā, – mazāk nekā puse no summas, kas bija pieejama pēc pārvietojuma (EUR 36 100 000 sākotnējā budžetā un EUR 48 100 000, kas pieejami pēc pārvietojuma, salīdzinājumā ar EUR 22 700 000 uzņemtajās saistībās). Kāpēc tika veikts šis EUR 12 000 000 lielais pārvietojums (sk. finanšu darbības pārskata Nr. 11327/2010, FIN 278, 3.3.2. punkta 6. aizzīmi)? Kāpēc Padome 12. lappusē ir norādījusi, ka uz delegāciju ceļa izdevumu pozīciju ir pārvietoti mutiskai tulkošanai paredzētie līdzekļi EUR 12 000 000 apmērā, bet 13. lappusē attiecīgā pārvietojuma summa ir EUR 10 558 362? Kādiem nolūkiem ir izlietota atlikusī summa, kas pārvietota no mutiskai tulkošanai paredzētajiem līdzekļiem (kopējā pārvietojuma summa – EUR 17 798 362)? Turklāt Padomei vajadzētu paskaidrot, kādēļ uz 2009. gada budžetu tika pārnests tik daudz līdzekļu atgūšanas rīkojumu (EUR 12 300 000 apmērā), kas izdoti pirms 2009. gada, kā arī to, kādēļ tika atgūti līdzekļi saistībā ar deklarācijām, kas attiecas uz 2007. gadu (EUR 6 300 000 apmērā).

                           w)

                           Padome 2009. gadā tāpat kā 2008. gadā pārdalīja līdzekļus, paredzot ievērojamu budžeta daļu nekustamajam īpašumam, jo īpaši Residence Palace ēkas iegādei, kurai sākotnēji paredzētais piešķīrums tika vairāk nekā divkāršots (papildus 2009. gada budžetā paredzētajiem EUR 15 000 000 tika piešķirti vēl EUR 17 800 000). Kādi ir šīs rīcības iemesli? Vai Padomes Ģenerālsekretariāts var sniegt precīzus datus par šādi gūtajiem ietaupījumiem? Kādas bija Residence Palace ēkas projekta sākotnējās izmaksas? Vai Padome uzskata, ka sākotnējās projekta izmaksas ir noteiktas precīzi vai tās būs lielākas, nekā iepriekš aprēķināts? Kādi pasākumi ir paredzēti šīs ēkas finansēšanai?

                           x)

                           Attiecībā uz Padomes budžeta izpildi un pārnestajām apropriācijām – vai Padome varētu iesniegt 2009. gada budžetā paredzētās summas, norādot izdevumu veidu, par kurām līdz 2010. gada jūnijam nebija saņemti rēķini un kuras tādēļ tika pārnestas uz nākamā gada budžetu?

                           y)

                           Uz 2010. gada budžetu tika pārnesti 2009. gadā uzkrātie piešķirtie ieņēmumi EUR 31 800 000 apmērā. Tie ir aptuveni 70 % no 2009. gadā piešķirtajiem ieņēmumiem. Ar ko ir izskaidrojams tik liels pārnesumu īpatsvars? Kā šie ieņēmumi tiks/ir izmantoti 2010. gadā?

                           z)

                           Ko nozīmē vārdkopa “tehniskais nodrošinājums EUR 25 000 000 apmērā Eiropadomes darba uzsākšanai 2010. gadā” (sk. finanšu darbības pārskata Nr. 11327/2010, FIN 278, 3.1. punkta 4. aizzīmi)?

                           aa)

                           Kāds konfidencialitātes līmenis tiek piemērots dažādām Padomes budžeta pozīcijām?

                           ab)

                           Vai Padome var minēt konkrētus pasākumus, kas veikti Padomes finanšu pārvaldības uzlabošanai, jo īpaši saistībā ar jautājumiem, kas minēti 5. punktā Parlamenta 2009. gada 25. novembra rezolūcijā (10), kura pievienota tā lēmumam par Padomes 2007. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu?

                           ac)

                           Aicina Padomes ģenerālsekretāru iesniegt Parlamenta komitejai, kura atbildīga par budžeta izpildes apstiprināšanas procedūru, šādus dokumentus:

                                       —

                                       Padomes 2009. gada budžetā veikto budžeta pārvietojumu pilnu sarakstu,

                                       —

                                       rakstisku paziņojumu par Padomes izdevumiem saistībā ar ESĪP komandējumiem,

                                       —

                                       dalībvalstu deklarācijas par 2007. gadu (sk. finanšu darbības pārskata Nr. 11327/2010, FIN 278, 3.2.2. punkta 2. aizzīmi) un

                                       —

                                       Refleksijas grupas ziņojumu, lai saprastu, kāpēc šāda ziņojuma izmaksas ir EUR 1 060 000 (sk. finanšu darbības pārskata Nr. 11327/2010, FIN 278, 2. punktu);

               15.

               pieņem zināšanai Komisijas 2011. gada 25. novembra atbildi uz Budžeta kontroles komitejas priekšsēdētāja vēstuli, kurā Komisija aicina Parlamentu arī turpmāk sniegt, atlikt vai atteikt pārējām iestādēm apstiprinājumu par budžeta izpildi tāpat kā līdz šim;

               16.

               atgādina, ka Budžeta kontroles komitejas priekšsēdētājs 2012. gada 31. janvārī nosūtīja vēstuli Eiropadomes prezidentvalstij, tajā uzsverot vēlmi uzsākt politisko dialogu un pievienojot tai Parlamenta komitejas papildu jautājumus saistībā ar Padomes budžeta izpildes apstiprināšanu; tālab pauž cerību, ka Padome vēl līdz plenārsēdes debatēm nosūtīs par budžeta izpildes apstiprināšanu atbildīgajai komitejai atbildes uz jautājumiem, kuri pievienoti komitejas priekšsēdētāja vēstulei;

               17.

               tomēr pauž nožēlu, ka Padome atteicās apmeklēt Budžeta kontroles komitejas oficiālās sanāksmes, kas veltītas Padomes budžeta izpildes apstiprināšanai;

               18.

               uzsver, ka Parlamentam ir tiesības, pamatojoties uz Padomes ieteikumu, sniegt apstiprinājumu par budžeta izpildi saskaņā ar Līgumā par Eiropas Savienības darbību paredzēto procedūru, kas ir jāinterpretē atbilstoši tās kontekstam un mērķim, proti, pakļaut visa Eiropas Savienības budžeta izpildi Parlamenta kontrolei un uzraudzībai, nepieļaujot nekādus izņēmumus, un sniegt apstiprinājumu par budžeta izpildi autonomi ne tikai attiecībā uz tām budžeta iedaļām, ko izpilda Komisija, bet arī citu Finanšu regulas 1. pantā minēto iestāžu izpildāmajām budžeta iedaļām;

               19.

               norāda, ka Padomei kā Eiropas Savienības iestādei ir jānodrošina pārredzamība un pilnībā jāatskaitās Eiropas pilsoņu priekšā par tai uzticēto līdzekļu izlietojumu; uzsver – tas nozīmē, ka Padomei pilnībā un godprātīgi jāiesaistās gada budžeta izpildes apstiprināšanas procesā:

                           —

                           sniedzot detalizētas atbildes uz jautājumiem aptaujas lapā, ko ir sagatavojusi attiecīgā Parlamenta komiteja,

                           —

                           pēc pieprasījuma piedaloties jebkurā komitejas rīkotajā atklātajā uzklausīšanā,

                           —

                           nodrošinot pārstāvību visās attiecīgajās komitejas sanāksmēs, kuras veltītas budžeta izpildes apstiprināšanai;

               20.

               uzskata, ka iestāžu sadarbībai starp Parlamentu un Padomi ir ārkārtīgi svarīga nozīme Savienības budžeta izpildes uzraudzībā; tālab prasa Padomei sniegt atbildes uz Parlamenta iesniegtajiem jautājumiem;

               21.

               pieprasa Padomei apspriest ikgadējo Eiropas Savienības vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu Padomes sanāksmes publiskajā daļā.

      (1)  OV L 64, 12.3.2010.

      (2)  OV C 332, 14.11.2011., 1. lpp.

      (3)  OV C 326, 10.11.2011., 1. lpp.

      (4)  OV C 332, 14.11.2011., 134. lpp.

      (5)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (6)  Lēmums pamatojas Padomes 2002. gada 22. jūlija Reglamentā (OV L 230, 28.8.2002., 7. lpp.).

      (7)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

      (8)  OV L 250, 27.9.2011., 25. lpp.

      (9)  OV L 313, 26.11.2011., 13. lpp.

      (10)  OV L 19, 23.1.2010., 9. lpp.


title: Padomes Lēmums ( 2010. gada 22. novembris ), ar ko ieceļ Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras valdes locekļus un viņu aizstājējus

text:
               27.11.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 322/3

         PADOMES LĒMUMS
   (2010. gada 22. novembris),
   ar ko ieceļ Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras valdes locekļus un viņu aizstājējus
   2010/C 322/02
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 2062/94 (1994. gada 18. jūlijs), ar ko izveido Eiropas Aģentūru drošībai un veselības aizsardzībai darbā (1), un jo īpaši tās 8. pantu,
   ņemot vērā kandidatūru sarakstus, ko Padomei iesniegušas dalībvalstu valdības un darba ņēmēju organizācijas un darba devēju organizācijas,
   ņemot vērā Darba drošības un veselības aizsardzības padomdevējas komitejas locekļu un viņu aizstājēju sarakstus,
   tā kā:

               (1)

               Padome ar 2007. gada 8. novembra lēmumu (2) ir iecēlusi Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras Valdes locekļus un viņu aizstājējus uz laikposmu no 2007. gada 8. novembra līdz 2010. gada 7. novembrim.

               (2)

               Valdes locekļi un viņu aizstājēji būtu jāieceļ uz trim gadiem,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo par Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras valdes locekļiem un viņu aizstājējiem uz laikposmu no 2010. gada 8. novembra līdz 2013. gada 7. novembrim ieceļ šādas personas:
   I.   VALDĪBU PĀRSTĀVJI

               Valsts

               Locekļi

               Aizstājēji

               Beļģija

                  Willy IMBRECHTS kungs

                  Christian DENEVE kungs

               Bulgārija

                  Atanas KOLCHAKOV kungs

                  Darina KONOVA kundze

               Čehijas Republika

                  Daniela KUBÍČKOVÁ kundze

                  Anežka SIXTOVÁ kundze

               Dānija

                  Charlotte SKJOLDAGER kundze

                  Annemarie KNUDSEN kundze

               Vācija

                  Ulrich RIESE kungs

                  Kai SCHÄFER kungs

               Igaunija

                  Tiit KAADU kungs

                  Pille STRAUSS-RAATS kundze

               Īrija

                  Daniel KELLY kungs

                  Mary DORGAN kundze

               Grieķija

                  Elissavet GALANOPOULOU kundze

                  Antonios CHRISTODOULOU kungs

               Spānija

                  Concepción PASCUAL LIZANA kundze

                  Mario GRAU RIOS kungs

               Francija

                  Mireille JARRY kundze

                  Laurent GRANGERET kungs

               Itālija

               Kipra

                  Leandros NICOLAIDES kungs

                  Anastasios YIANNAKI kungs

               Latvija

               Renārs LŪŠA kungs

               Jolanta GEDUŠAS kundze

               Lietuva

                  Aldona SABAITIENĖ kundze

                  Vilija KONDROTIENĖ kundze

               Luksemburga

               Ungārija

               Malta

               Nīderlande

                  M. P. FLIER kungs

                  M. G. DEN HELD kungs

               Austrija

                  Gertrud BREINDL kundze

                  Eva-Elisabeth SZYMANSKI kundze

               Polija

                  Danuta KORADECKA kundze

                  Daniel Andrzej PODGÓRSKI kungs

               Portugāle

                  Luís Filipe NASCIMENTO LOPES kungs

                  José Manuel dos SANTOS kungs

               Rumānija

                  Marian TĂNASE kungs

                  Anca Mihaela PRICOP kundze

               Slovēnija

                  Tatjana PETRIČEK kundze

                  Jože HAUKO kungs

               Slovākija

                  Laurencia JANČUROVÁ kundze

                  Elena PALIKOVÁ kundze

               Somija

                  Leo SUOMAA kungs

                  Erkki YRJÄNHEIKKI kungs

               Zviedrija

                  Mikael SJÖBERG kungs

                  Stefan HULT kungs

               Apvienotā Karaliste

                  Clive FLEMING kungs

                  Stuart BRISTOW kungs

   II.   DARBA ŅĒMĒJU ORGANIZĀCIJU PĀRSTĀVJI

               Valsts

               Locekļi

               Aizstājēji

               Beļģija

                  François PHILIPS kungs

                  Herman FONCK kungs

               Bulgārija

                  Aleksander ZAGOROV kungs

                  Ivan KOKALOV kungs

               Čehijas Republika

                  Jaroslav ZAVADIL kungs

                  Miroslav KOSINA kungs

               Dānija

                  Jan KAHR FREDERIKSEN kungs

                  Lone JACOBSEN kundze

               Vācija

               Igaunija

                  Argo SOON kungs

                  Ülo KRISTJUHAN kungs

               Īrija

                  Sylvester CRONIN kungs

                  Esther LYNCH kundze

               Grieķija

                  Ioannis ADAMAKIS kungs

                  Ioannis VASSILOPOULOS kungs

               Spānija

                  Marisa RUFINO kundze

                  Pedro J. LINARES kungs

               Francija

                  Gilles SEITZ kungs

                  Henri FOREST kungs

               Itālija

                  Sebastiano CALLERI kungs

                  Gabriella GALLI kundze

               Kipra

                  Maria THEOCHARIDOU kundze

                  Nicos ANDREOU kungs

               Latvija

               Ziedonis ANTAPSONA kungs

               Mārtiņš PUŽUĻA kungs

               Lietuva

                  Vitalius JARMONTOVIČIUS kungs

                  Gediminas MOZŪRA kungs

               Luksemburga

               Ungārija

                  Károly GYÖRGY kungs

                  Erika KOLLER kundze

               Malta

               Nīderlande

                  H. VAN STEENBERGEN kungs

                  Sonja BALJEU kungs

               Austrija

               Polija

                  Mariusz ŁUSZCZYK kungs

                  Iwona PAWLACZYK kundze

               Portugāle

               Rumānija

               Slovēnija

                  Lučka BÖHM kundze

                  Andreja MRAK kundze

               Slovākija

                  Bohuslav BENDÍK kungs

                  Alexander ŤAŽÍK kungs

               Somija

                  Raili PERIMÄKI kundze

                  Erkki AUVINEN kungs

               Zviedrija

                  Christina JÄRNSTEDT kundze

                  Börje SJÖHOLM kungs

               Apvienotā Karaliste

                  Hugh ROBERTSON kungs

                  Liz SNAPE kundze

   III.   DARBA DEVĒJU ORGANIZĀCIJU PĀRSTĀVJI

               Valsts

               Locekļi

               Aizstājēji

               Beļģija

                  Kris DE MEESTER kungs

                  André PELEGRIN kungs

               Bulgārija

                  Georgi STOEV kungs

               Čehijas Republika

                  Karel PETRŽELKA kungs

                  Martin RÖHRICH kungs

               Dānija

                  Thomas PHILBERT NIELSEN kungs

               Vācija

                  Eckhard METZE kungs

                  Herbert BENDER kungs

               Igaunija

                  Marek SEPP kungs

                  Veronika KAIDIS kundze

               Īrija

                  Theresa DOYLE kundze

                  Kevin ENRIGHT kungs

               Grieķija

                  Pavlos KYRIAKONGONAS kungs

                  Natassa AVLONITOU kundze

               Spānija

                  Pilar IGLESIAS VALCARCE kundze

                  Laura CASTRILLO NÚÑEZ kundze

               Francija

                  Nathalie BUET kundze

                  Patrick LÉVY kungs

               Itālija

                  Fabiola LEUZZI kundze

               Kipra

                  Polyvios POLYVIOU kungs

                  Lena PANAYIOTOU kundze

               Latvija

               Liene VANCĀNES kundze

               Lietuva

                  Vaidotas LEVICKIS kungs

                  Jonas GUZAVIČIUS kungs

               Luksemburga

                  François ENGELS kungs

                  Pierre BLAISE kungs

               Ungārija

                  Géza BOMBERA kungs

               Malta

                  Joe DELIA kungs

                  John SCICLUNA kungs

               Nīderlande

                  W. M. J. M. VAN MIERLO kungs

                  G. O. H. MEIJER kungs

               Austrija

                  Christa SCHWENG kundze

                  Alexandra SCHÖNGRUNDNER kundze

               Polija

               Portugāle

                  Marcelino PENA E COSTA kungs

                  Luís HENRIQUE kungs

               Rumānija

                  Ovidiu NICOLESCU kungs

                  Adrian IZVORANU kungs

               Slovēnija

                  Igor ANTAUER kungs

                  Maja SKORUPAN kundze

               Slovākija

                  Róbert MAJTNER kungs

               Somija

                  Katja LEPPÄNEN kundze

                  Rauno TOIVONEN kungs

               Zviedrija

                  Bodil MELLBLOM kundze

                  Cecilia ANDERSON kundze

               Apvienotā Karaliste

                  Neil CARBERRY kungs

                  Keith SEXTON kungs

         2. pants
   Vēl neizvirzītos locekļus un viņu aizstājējus Padome iecels vēlāk.
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2010. gada 22. novembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         S. VANACKERE

      (1)  OV L 216, 20.8.1994., 1. lpp.

      (2)  OV C 271, 14.11.2007., 4. lpp.


title: 2002/7/EC: Commission Decision of 28 December 2001 amending Decision 98/371/EC as regards the animal health certificate for certain imports of fresh meat (Text with EEA relevance) (notified under document number C(2001) 4666)

text:
Avis juridique important

|

32002D0007

Official Journal L 003 , 05/01/2002 P. 0050 - 0052

KOMISIJAS LĒMUMS(2001. gada 28. decembris),ar ko groza Lēmumu 98/371/EK attiecībā uz dzīvnieku veselības sertifikātu konkrētam svaigas gaļas importam(izziņots ar dokumenta numuru C(2001) 4666)(dokuments attiecas uz EEZ)(2002/7/EK)EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Padomes 1972. gada 12. decembra Direktīvu 72/462/EEK par veselības un veterinārās pārbaudes problēmām, ievedot liellopus, aitas un kazas, cūkas un svaigu gaļu vai gaļas produktus no trešām valstīm [1], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1452/2001 [2] un jo īpaši tās 22. panta 2. punktu,tā kā:(1) Dzīvnieku veselības nosacījumi un svaigas gaļas veterinārā sertifikācija importam no konkrētām Eiropas valstīm ir paredzēta Komisijas Lēmumā 98/371/EK [3] par dzīvnieku veselības nosacījumiem un veterināro sertifikāciju svaigas gaļas importam no konkrētām Eiropas valstīm, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2001/774/EK [4].(2) Direktīvas 72/462/EEK 14. panta 1. punktā ir paredzēts, ka svaigā gaļa, kas paredzēta eksportam uz Kopienu, jāiegūst no tādiem dzīvniekiem, kuri trīs mēnešus pirms kaušanas ir turēti kādā no valstīm vai to teritorijām, no kurām ir atļauts imports Kopienā.(3) Attiecībā uz zirgu dzimtas dzīvniekiem ir lietderīgi uzskatīt šādu prasību par izpildītu, ja dzīvnieki vismaz trīs mēnešus ir turēti valstī, kurā ir paredzēta to kaušana, vai arī citā valstī, kas apstiprināta importam Kopienā, ar nosacījumu, ka tiem ir pievienots atbilstošs sertifikāts.(4) Tāpēc attiecīgais sertifikāta paraugs, kas dots Lēmuma 98/371/EK pielikumā, ir atbilstīgi jāgroza.(5) Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pastāvīgās veterinārijas komitejas atzinumu,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsLēmuma 98/371/EK III pielikumu groza saskaņā ar šā lēmuma pielikumu.2. pantsŠo lēmumu piemēro no 2002. gada 1. janvāra.3. pantsŠis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.Briselē, 2001. gada 28. decembrīKomisijas vārdā  Komisijas loceklis David BYRNEPIELIKUMSLēmuma 98/371/EK III pielikumā dzīvnieku veselības sertifikāta D paraugu aizstāj ar šādu paraugu:[PLEASE CHECK TIFF FOR LAYOUT OF CERTIFICATE AND NUMBERING OF FOOTNOTES]"DZĪVNIEKU VESELĪBAS SERTIFIKĀTA D PARAUGSmājas nepārnadžu [5] svaigai gaļai, kas paredzēta nosūtīšanai uz Eiropas KopienuKods [6]Importētāja zināšanai:Šis sertifikāts ir paredzēts vienīgi veterināriem mērķiem, un tam jābūt pie sūtījuma līdz pat robežkontroles postenim.Galamērķa valsts:Sanitārā sertifikāta atsauces numurs:Eksportētājvalsts: Teritorijas kods:Ministrija:Nodaļa:Atsauce:(fakultatīvi)I. Gaļas identifikācija un izcelsmePartijas Nr. Suga Gabalu veids Iesaiņojuma veids Tīrais svars (kg) Lopkautuves apstiprinājuma Nr. Izcirstuves apstiprinājuma Nr. Saldētavas apstiprinājuma Nr.II. Gaļas izcelsmeIekraušanas vietas(-u) adrese(-es):Nosūtītāja nosaukums (vārds) un adrese:III. Gaļas galamērķisSaņēmēja nosaukums (vārds) un adrese:Gaļu nosūta uz (galamērķa valsts un vieta):ar šādiem transportlīdzekļiem [7]:Dzelzceļa vagons Kravas furgons Lidaparāts KuģisIV. Veselības apliecinājumsKodsEs, apakšā parakstījies valsts pilnvarotais veterinārārsts, apliecinu, ka iepriekš aprakstītā svaigā gaļa ir iegūta no dzīvniekiem, kurivai nu turēti Komisijas Lēmuma 98/371/EK I pielikumā aprakstītajā teritorijā ar kodu..., versija Nr.... vismaz trīs mēnešus pirms kaušanas vai kopš dzimšanas, ja dzīvnieks ir jaunāks par trim mēnešiem,vaiir ievesti no citas valsts, kas minēta Komisijas Lēmuma 98/371/EK II pielikumā, vismaz ar tādiem pašiem nosacījumiem, kādi paredzēti Komisijas Lēmumā 93/196/EK.V. Papildu garantijas(Papildu garantijas, ja prasīts II pielikumā un aprakstīts Komisijas Lēmuma 98/371/EK IV pielikumā.) (Nepiemērošanas gadījumā svītrot)VI. Apliecinājums par dzīvnieku aizsardzībuEs, apakšā parakstījies valsts pilnvarotais veterinārārsts, ar šo apliecinu, ka1. Esmu iepazinies ar Padomes Direktīvas 93/119/EK noteikumiem un tos saprotu.2. Gaļa ir iegūta no dzīvniekiem, pret kuriem lopkautuvē pirms kaušanas, kaušanas laikā vai nogalināšanas laikā izturējušies saskaņā ar Direktīvas 93/119/EK attiecīgajiem noteikumiem........................., ........................(Vieta) (Datums)(Valsts pilnvarotā veterinārārsta paraksts) [8]Zīmogs 8(Vārds un uzvārds lielajiem burtiem, kvalifikācija un amats)[1] OV L 302, 31.12.1972., 28. lpp.[2] OV L 198, 21.7.2001., 11. lpp.[3] OV L 170, 16.6.1998., 16. lpp.[4] OV L 291, 8.11.2001., 48. lpp.[5] Svaiga gaļa ir visas dzīvnieka daļas, kas derīgas lietošanai pārtikā un iegūtas no mājas nepārnadžiem, kuriem nav veikta nekāda konservēšana; tomēr dzesinātu un saldētu gaļu uzskata par svaigu gaļu.[6] Izdevusi kompetentā iestāde.[7] Dzelzceļa vagoniem vai kravas furgoniem jānorāda reģistrācijas numurs, ja tas ir zināms; nefasētu produktu konteineriem jānorāda konteinera numurs. Jānorāda plombas numurs.[8] Parakstam un zīmogam ir jābūt citā krāsā, nekā drukātā informācija.


title: 2008/372/EK: Padomes Lēmums ( 2008. gada 12. februāris ) par protokola parakstīšanu un provizorisku piemērošanu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Izraēlas Valsti, no otras puses, par Pamatnolīgumu starp Eiropas Kopienu un Izraēlas Valsti, ar ko nosaka vispārējos principus Izraēlas Valsts dalībai Kopienas programmās

text:
               17.5.2008

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 129/39

         PADOMES LĒMUMS
   (2008. gada 12. februāris)
   par protokola parakstīšanu un provizorisku piemērošanu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Izraēlas Valsti, no otras puses, par Pamatnolīgumu starp Eiropas Kopienu un Izraēlas Valsti, ar ko nosaka vispārējos principus Izraēlas Valsts dalībai Kopienas programmās
   (2008/372/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 310. pantu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo un otro teikumu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2007. gada 18. jūnijā pilnvaroja Komisiju risināt sarunas par protokola noslēgšanu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Asociācijas nolīgumam ar Izraēlu par Pamatnolīgumu, ar ko nosaka vispārējos principus Izraēlas Valsts dalībai Kopienas programmās.

               (2)

               Komisija ir sekmīgi pabeigusi šīs sarunas.

               (3)

               Sarunu gaitā ar Izraēlas Valsti izstrādātā protokola 10. pantā paredzēts piemērot protokolu provizoriski līdz tā spēkā stāšanās dienai.

               (4)

               Protokols būtu jāparaksta Kopienas un tās dalībvalstu vārdā un jāpiemēro provizoriski, ņemot vērā tā noslēgšanu nākotnē,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Ar šo Padomes priekšsēdētājs ir pilnvarots izraudzīties personu (personas), kurai (kurām) Kopienas un tās dalībvalstu vārdā ir tiesības parakstīt protokolu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Izraēlas Valsti, no otras puses, par Pamatnolīgumu starp Eiropas Kopienu un Izraēlas Valsti, ar ko nosaka vispārējos principus Izraēlas Valsts dalībai Kopienas programmās.
   2. pants
   Šo protokolu provizoriski piemēro no tā parakstīšanas dienas, ņemot vērā tā noslēgšanu nākotnē.

      Briselē, 2008. gada 12. februārī

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         A. BAJUK

    ---documentbreak---

               17.5.2008

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 129/40

         PROTOKOLS
   Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Izraēlas Valsti, no otras puses, par Pamatnolīgumu starp Eiropas Kopienu un Izraēlas Valsti, ar ko nosaka vispārējos principus Izraēlas Valsts dalībai Kopienas programmās
   EIROPAS KOPIENA, turpmāk – “Kopiena”,
   no vienas puses,
   un
   IZRAĒLAS VALSTS, turpmāk – “Izraēla”,
   no otras puses,
   tā kā:

               (1)

               1995. gada 20. novembrī parakstīja Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumu, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Izraēlu, no otras puses (1).

               (2)

               Briseles Eiropadome sanāksmē 2004. gada 17. un 18. jūnijā pauda gandarījumu par Komisijas priekšlikumiem par Eiropas kaimiņattiecību politiku (EKP) un apstiprināja attiecīgos Padomes 2004. gada 14. jūnija secinājumus.

               (3)

               Padome pēc tam vairākkārt ir pieņēmusi secinājumus, kuros tā atbalstīja šo politiku.

               (4)

               Padome 2007. gada 5. martā pauda atbalstu Komisijas 2006. gada 4. decembra Paziņojumā izklāstītajai vispārējai pieejai, saskaņā ar kuru EKP partneri atbilstoši to sasniegumiem var piedalīties Kopienas aģentūru darbā un Kopienas programmās, ja to pieļauj juridiskais pamats.

               (5)

               Izraēla ir izteikusi vēlmi piedalīties vairākās Kopienas programmās.

               (6)

               Īpašie noteikumi un nosacījumi saistībā ar Izraēlas līdzdalību katrā atsevišķā programmā, tostarp par finansiālo līdzdalību, kā arī par ziņošanas un novērtēšanas procedūrām būtu jānosaka nolīgumā starp Komisiju, kas rīkojas Kopienas vārdā, un Izraēlu,

         IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.
   1. pants
   Izraēlai atļauts piedalīties visās pašreizējās un turpmākās Kopienas programmās, kas saskaņā ar šo programmu pieņemšanas noteikumiem ir atvērtas Izraēlas līdzdalībai.
   2. pants
   Izraēla sniedz finansiālu ieguldījumu Eiropas Savienības vispārējā budžetā atbilstīgi attiecīgajām programmām, kurās Izraēla piedalās.
   3. pants
   Izraēlas pārstāvjiem ir ļauts piedalīties kā novērotājiem un saistībā ar jautājumiem, kas attiecas uz Izraēlu, tajās pārvaldības komitejās, kas atbildīgas par to programmu uzraudzību, kurās Izraēla sniedz finansiālu ieguldījumu.
   4. pants
   Izraēlas dalībnieku iesniegtajiem projektiem un iniciatīvām attiecībā uz programmām, ciktāl iespējams, piemēro tādus pašus noteikumus, nosacījumus un procedūras kā dalībvalstu dalībnieku iesniegtajiem projektiem un iniciatīvām.
   5. pants
   Īpašus noteikumus un nosacījumus saistībā ar Izraēlas līdzdalību katrā programmā, jo īpaši par finansiālo līdzdalību, kā arī par ziņošanas un novērtēšanas procedūrām noteiks Komisijas, kas rīkojas Kopienas vārdā, un Izraēlas kompetento iestāžu nolīgumā (saprašanās memorandā).
   Ja Izraēla piesakās Kopienas ārējai palīdzībai, lai piedalītos kādā noteiktā Kopienas programmā, pamatojoties uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1638/2006 (2006. gada 24. oktobris), ar ko paredz vispārējos noteikumus Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumenta izveidošanai (2), vai saskaņā ar jebkuru citu līdzīgu regulu, kurā paredzēta Kopienas ārējā palīdzība Izraēlai, ko varētu pieņemt nākotnē, nosacījumus par to, kā Izraēla izmanto Kopienas palīdzību, nosaka finansēšanas nolīgumā.
   6. pants
   Katrā saprašanās memorandā saskaņā ar Kopienas Finanšu regulu paredz, ka finanšu kontroli vai revīzijas veic Komisija, Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) un Revīzijas palāta vai tās tiek veiktas šo iestāžu pārraudzībā.
   Tiks izstrādāti sīkāki noteikumi par finanšu kontroli un revīzijām, administratīvajiem pasākumiem, sodiem un piedziņu, kas ļaus Komisijai, OLAF un Revīzijas palātai piešķirt tādas pilnvaras, kas ir līdzvērtīgas to pilnvarām attiecībā uz palīdzības saņēmējiem vai līgumslēdzējiem, kas veic uzņēmējdarbību Kopienā.
   7. pants
   Šis pamatnolīgums (turpmāk tekstā “Nolīgums”) ir spēkā tik ilgi, kamēr ir spēkā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgums, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Izraēlas Valsti, no otras puses.
   Kopiena un Izraēla paraksta un apstiprina šo protokolu saskaņā ar to attiecīgajām procedūrām.
   Katra līgumslēdzēja puse var šo protokolu denonsēt, par to rakstveidā paziņojot otrai pusei. Šis protokols zaudē spēku sešus mēnešus pēc dienas, kad izdarīts šāds paziņojums.
   8. pants
   Ne vēlāk kā trīs gadus pēc šā protokola spēkā stāšanās un reizi trijos gados pēc tam abas līgumslēdzējas puses var pārskatīt šā protokola īstenošanu, pamatojoties uz Izraēlas faktisko līdzdalību vienā vai vairākās Kopienas programmās.
   9. pants
   Šo protokolu piemēro, no vienas puses, teritorijās, kurās piemēro Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un saskaņā ar tā nosacījumiem, un, no otras puses, Izraēlas teritorijā.
   10. pants
   Šis protokols stājas spēkā nākamā mēneša pirmajā dienā pēc dienas, kad puses, izmantojot diplomātiskos kanālus, viena otrai paziņojušas, ka to procedūras, kas vajadzīgas, lai protokols stātos spēkā, ir pabeigtas.
   Puses vienojas, ka līdz protokola spēkā stāšanās brīdim tās neatkarīgi no iekšējo procedūru pabeigšanas provizoriski piemēros šā protokola noteikumus no tā parakstīšanas dienas, ņemot vērā tā noslēgšanu nākotnē.
   11. pants
   Šis protokols ir sastādīts divos eksemplāros visās līgumslēdzēju pušu oficiālajās valodās.
   Visi teksti ir vienlīdz autentiski.
   12. pants
   Šis protokols ir Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīguma, ar kuru izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Izraēlas Valsti, no otras puses, neatņemama sastāvdaļa.

      Съставено в Брюксел на петнадесетия ден от месец април две хиляди и осма година.
      Hecho en Bruselas, el quince de abril de dos mil ocho.
      V Bruselu dne patnáctého dubna dva tisíce osm.
      Udfærdiget i Bruxelles, den femtende april to tusind og otte.
      Geschehen zu Brüssel am fünfzehnten April zweitausendacht.
      Kahe tuhande kaheksanda aasta aprillikuu viieteistkümnendal päeval Brüsselis.
      Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα πέντε Απριλίου δύο χιλιάδες οκτώ.
      Done at Brussels on the fifteenth day of April in the year two thousand and eight, which corresponds to the tenth day of Av in the year five thousand seven hundred and sixty eight in the Hebrew calendar.
      Fait à Bruxelles, le quinze avril deux mille huit.
      Fatto a Bruxelles, addì quindici aprile duemilaotto.
      Briselē, divtūkstoš astotā gada piecpadsmitajā aprīlī.
      Priimta du tūkstančiai aštuntų metų balandžio penkioliktą dieną Briuselyje.
      Kelt Brüsszelben, a kétezer-nyolcadik év április havának tizenötödik napján.
      Magħmul fi Brussell, fil-ħmistax-il jum ta' April tas-sena elfejn u tmienja.
      Gedaan te Brussel, de vijftiende april tweeduizend acht.
      Sporządzono w Brukseli, dnia piętnastego kwietnia roku dwa tysiące ósmego.
      Feito em Bruxelas, em quinze de Abril de dois mil e oito.
      Adoptat la Bruxelles, cincisprezece aprilie două mii opt.
      V Bruseli dňa pätnásteho apríla dvetisícosem.
      V Bruslju, dne petnajstega aprila leta dva tisoč osem.
      Tehty Brysselissä viidentenätoista päivänä huhtikuuta vuonna kaksituhattakahdeksan.
      Som skedde i Bryssel den femtonde april tjugohundraåtta.

         За Европейската общнoст
         Por la Comunidad Europea
         Za Evropské společenství
         For Det Europæiske Fællesskab
         Für die Europäische Gemeinschaft
         Euroopa Ühenduse nimel
         Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα
         For the European Community
         Pour la Communauté européenne
         Per la Comunità europea
         Eiropas Kopienas vārdā
         Europos bendrijos vardu
         Az Európai Közösség részéről
         Għall-Komunità Ewropea
         Voor de Europese Gemeenschap
         W imieniu Wspólnoty Europejskiej
         Pela Comunidade Europeia
         Pentru Comunitatea Europeană
         Za Európske spoločenstvo
         Za Evropsko skupnost
         Euroopan yhteisön puolesta
         För Europeiska gemenskapen

         За държавата Израел
         Por el Estado de Israel
         Za Stát Izrael
         For Staten Israel
         Für den Staat Israel
         Iisraeli Riigi nimel
         Για το Κράτος του Ισραήλ
         For the State of Israel
         Pour l'État d'Israël
         Per lo Stato di Israele
         Izraēlas Valsts vārdā
         Izraelio Valstybės vardu
         Izrael Állam részéről
         Għall-Istat ta' l-Iżrael
         Voor de staat Israël
         W imieniu państwa Izrael
         Pelo Estado de Israel
         Pentru Statul Israel
         Za Izraelský štát
         Za Državo Izrael
         Israelin valtion puolesta
         För Staten Israel

      (1)  OV L 147, 21.6.2000., 3. lpp.

      (2)  OV L 310, 9.11.2006., 1. lpp.


title: 2010/663/ES: Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums ( 2010. gada 20. oktobris ) par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (pieteikums EGF/2010/002 ES/ Cataluña automoción )

text:
               4.11.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 286/19

         EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS
   (2010. gada 20. oktobris)
   par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (pieteikums EGF/2010/002 ES/Cataluña automoción)
   (2010/663/ES)
   EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1) un jo īpaši tā 28. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1927/2006 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izveidi (2) un jo īpaši tās 12. panta 3. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fondu (EGF) izveidoja, lai sniegtu papildu atbalstu darba ņēmējiem, kuri atlaisti no darba tādēļ, ka globalizācijas dēļ ir notikušas lielas strukturālas izmaiņas pasaules tirdzniecības modeļos, un lai palīdzētu viņiem no jauna iesaistīties darba tirgū.

               (2)

               Attiecībā uz pieteikumiem, kas iesniegti, sākot no 2009. gada 1. maija, EGF darbības joma ir paplašināta, tajā iekļaujot atbalstu darba ņēmējiem, kuru atlaišana ir tieši saistīta ar pasaules finanšu un ekonomikas krīzi.

               (3)

               Saskaņā ar 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu EGF līdzekļus var izmantot, nepārsniedzot EUR 500 miljonu maksimālo apjomu gadā.

               (4)

               Spānija 2010. gada 29. janvārī iesniedza pieteikumu EGF līdzekļu izmantošanai saistībā ar atlaišanas gadījumiem 23 uzņēmumos, kas darbojas NACE 2. redakcijas 29. nodaļas (“Automobiļu, piekabju un puspiekabju ražošana”) nozarē vienā NUTS II reģionā – Katalonijā (ES51), un līdz 2010. gada 26. aprīlim pieteikumu papildināja, iesniedzot papildu informāciju. Šis pieteikums atbilst Regulas (EK) Nr. 1927/2006 10. pantā minētajām prasībām par finansiālo ieguldījumu noteikšanu, un tādēļ Komisija ierosina izmantot summu EUR 2 752 935 apmērā.

               (5)

               Tādēļ EGF būtu jāizmanto, lai sniegtu finansiālu ieguldījumu saistībā ar Spānijas iesniegto pieteikumu,

         IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Eiropas Savienības 2010. finanšu gada vispārējā budžetā izmanto Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fondu (EGF), lai piešķirtu EUR 2 752 935 saistību un maksājumu apropriācijās.
   2. pants
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Strasbūrā, 2010. gada 20. oktobrī

            Eiropas Parlamenta vārdā –

            priekšsēdētājs

         J. BUZEK

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         O. CHASTEL

      (1)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

      (2)  OV L 406, 30.12.2006., 1. lpp.


title: Padomes Lēmums (1988. gada 24. oktobris), ar ko izveido Eiropas Kopienu Pirmās instances tiesu

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31988D0591

Oficiālais Vēstnesis L 319 , 25/11/1988 Lpp. 0001 - 0008 Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 1 Sējums 2 Lpp. 0089  Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 1 Sējums 2 Lpp. 0089

		Padomes lēmums(1988. gada 24. oktobris),ar ko izveido Eiropas Kopienu Pirmās instances tiesu(88/591/EOTK, EEK, Euratom)EIROPAS KOPIENU PADOME,ņemot vērā Eiropas Ogļu un tērauda kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 32.d pantu,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 168.a pantu,ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 140.a pantu,ņemot vērā 1951. gada 18. aprīlī Parīzē parakstīto Protokolu par Eiropas Ogļu un tērauda kopienas Tiesas statūtiem,ņemot vērā 1957. gada 17. aprīlī Briselē parakstīto Protokolu par Eiropas Ekonomikas kopienas Tiesas statūtiem,ņemot vērā 1957. gada 17. aprīlī Briselē parakstīto Protokolu par Eiropas Atomenerģijas kopienas Tiesas statūtiem,ņemot vērā 1965. gada 8. aprīlī Briselē parakstīto Protokolu par Eiropas Kopienu privilēģijām un imunitāti,ņemot vērā Tiesas lūgumu,ņemot vērā Komisijas atzinumu,ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu [1],tā kā EOTK līguma 32.d pants, EEK līguma 168.a pants un Euratom līguma 140.a pants piešķir Padomei pilnvaras Tiesai izveidot Pirmās instances tiesu, kuras uzdevums būtu pildīt nozīmīgas tiesiskas funkcijas un kuras locekļu neatkarība nav apšaubāma, un tiem piemīt spējas, kas vajadzīgas šādu pienākumu izpildei,tā kā iepriekšminētie noteikumi pilnvaro Padomi noteikt Pirmās instances tiesas jurisdikciju izskatīt un izlemt pirmajā instancē dažu kategoriju lietas, par kurām apelāciju Tiesā var iesniegt vienīgi par tiesību jautājumiem un saskaņā ar Tiesas Statūtos ietvertiem nosacījumiem un kuras ierosinājušas fiziskas vai juridiskas personas,tā kā, ievērojot iepriekšminētos noteikumus, Padomei jānosaka šīs tiesas sastāvs un jāparedz vajadzīgie pielāgojumi un papildu noteikumi Tiesas Statūtos,tā kā attiecībā uz prasībām, kas prasa sarežģītu faktu detalizētu izmeklēšanu, otras tiesas izveide uzlabos individuālo interešu tiesisko aizsardzību,tā kā, lai saglabātu tiesiskās uzraudzības kvalitāti un efektivitāti Kopienas tiesiskajā kārtībā, vajag dot Tiesai iespēju koncentrēt darbību uz savu pamatuzdevumu nodrošināt Kopienas tiesību vienādu interpretāciju,tā kā tādēļ nepieciešams izmantot EOTK līguma 32.d panta, EEK līguma 168.a panta un Euratom līguma 140.a panta piešķirtās pilnvaras un nodot Pirmās instances tiesas piekritībā izskatīt un izlemt pirmajā instancē konkrētas lietu kategorijas, kas bieži prasa sarežģītu faktu izmeklēšanu, tas ir, Kopienu darbinieku ierosinātas lietas, un tāpat, ciktāl tas attiecas uz EOTK līgumu, uzņēmumu un apvienību ierosinātas lietas jautājumos, kas attiecas uz nodevām, ražošanu, cenām, ierobežojošiem līgumiem, lēmumiem vai praksi un uzņēmumu koncentrāciju, un, ciktāl tas attiecas uz EEK līgumu, fizisku vai juridisku personu ierosinātas lietas konkurences jautājumos,IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU.1. pantsTiesai izveido tiesu, kuras nosaukums ir Eiropas Kopienu Pirmās instances tiesa. Tā atrodas Tiesā.2. pants1. Pirmās instances tiesā ir 12 locekļi.2. Tiesas locekļi no sava vidus uz trim gadiem ievēl Pirmās instances tiesas priekšsēdētāju. Viņu var ievēlēt amatā atkārtoti.3. Pirmās instances tiesas locekļus var uzaicināt veikt ģenerāladvokāta pienākumus.Ģenerāladvokāta pienākums ir, darbojoties pilnīgi objektīvi un neatkarīgi, atklātā tiesas sēdē sniegt argumentētus apsvērumus konkrētās lietās Pirmās instances tiesā, lai sniegtu palīdzību Pirmās instances tiesai tās uzdevuma veikšanā.Kritērijus šādu lietu atlasei, kā arī ģenerāladvokātu iecelšanas kārtību nosaka Pirmās instances tiesas reglamentā.Tiesas loceklis, kas uzaicināts pildīt ģenerāladvokāta pienākumus lietā, nevar piedalīties attiecīgās lietas izlemšanā.4. Pirmās instances tiesa sēdes notur trīs un piecu tiesnešu palātās. Palātu sastāvu un to, kā lietas tiek nozīmētas palātām, nosaka reglaments. Dažos gadījumos, ko nosaka Pirmās instances tiesas reglaments, Pirmās instances tiesa var sanākt plēnumā.5. Uz Pirmās instances tiesas locekļiem un tiesas sekretāru attiecas 21. pants Protokolā par Eiropas Kopienu privilēģijām un imunitāti un 6. pants Līgumā par vienotas Eiropas Kopienu Padomes un vienotas Eiropas Kopienu Komisijas izveidi.3. pants1. Pirmās instances tiesa pirmajā instancē īsteno jurisdikciju, ko Tiesai piešķīruši Kopienu dibināšanas līgumi un to īstenošanai pieņemtie tiesību akti:a) EEK līguma 179. pantā un Euratom līguma 152. pantā minētajās domstarpībās starp Kopienām un to darbiniekiem;b) lietās, ko, ievērojot EOTK līguma 33. panta otro daļu un 35. pantu, pret Komisiju ierosina minētā Līguma 48. pantā minētie uzņēmumi vai uzņēmumu apvienības un kas attiecas uz atsevišķiem lēmumiem sakarā ar minētā Līguma 50. un 57. līdz 66. panta piemērošanu;c) lietās, ko saskaņā ar EEK līguma 173. panta otro daļu un 175. panta trešo daļu pret kādu Kopienu iestādi ierosina fiziskas vai juridiskas personas saistībā ar uzņēmumiem piemērojamo konkurences noteikumu īstenošanu.2. Ja viena un tā pati fiziskā vai juridiskā persona ierosina gan lietu, kuras izlemšana saskaņā ar šā panta 1. punktu ir Pirmās instances tiesas piekritībā, gan lietu, kas minēta EOTK līguma 40. panta pirmajā un otrajā daļā, EEK līguma 178. pantā vai Euratom līguma 151. pantā, saistībā ar tāda kaitējuma atlīdzināšanu, kas nodarīts Kopienas iestādes tādas darbības vai bezdarbības iznākumā, kura ir pirmās prasības priekšmets, tad Pirmās instances tiesas jurisdikcijā ir arī izskatīt un izlemt prasību par šā kaitējuma atlīdzināšanu.3. Ņemot vērā pieredzi, tostarp jurisprudences attīstību, un pēc Pirmās instances tiesas divu gadu darbības Padome vēlreiz izskata Tiesas ierosinājumu piešķirt Pirmās instances tiesai pilnvaras īstenot jurisdikciju lietās, kuras, ievērojot EOTK līguma 33. panta otro daļu un 35. pantu, ierosinājuši minētā Līguma 48. pantā minētie uzņēmumi vai uzņēmumu apvienības pret Komisiju un kuras attiecas uz lēmumiem par minētā Līguma 74. panta piemērošanu, kā arī lietās, kuras pret kādu Kopienu iestādi ierosinājušas fiziskas vai juridiskas personas, ievērojot EEK līguma 173. panta otro daļu un 175. panta trešo daļu, un kuras attiecas uz tirdzniecības aizsardzības pasākumiem dempinga un subsīdiju gadījumā, kā paredzēts minētā Līguma 113. pantā.4. pantsIzņemot, kā še turpmāk paredzēts, uz Pirmās instances tiesu attiecas EOTK līguma 34., 36., 39., 44. un 92. pants, EEK līguma 172., 174., 176., 184. līdz 187. un 192. pants, Euratom līguma 147., 149., 156. līdz 159. un 164. pants.5. pants"IV SADAĻAEIROPAS KOPIENU PIRMĀS INSTANCES TIESANoteikumi par Pirmās instances tiesas locekļiem un tās organizāciju44. pantsUz Pirmās instances tiesu un tās locekļiem attiecas šo Statūtu 2., 3., 4., 6. līdz 9. pants, 13. panta pirmā daļa, 17. pants, 18. panta otrā daļa un 19. pants. Statūtu 2. pantā minēto zvērestu nodod Tiesai un 3., 4. un 7. pantā minētos lēmumus pieņem Tiesa pēc Pirmās instances tiesas uzklausīšanas.Tiesas sekretārs un personāls45. pantsPirmās instances tiesa ieceļ tiesas sekretāru un pieņem viņa darbību reglamentējošus noteikumus. Uz Pirmās instances tiesas sekretāru mutatis mutandis attiecas šo Statūtu 9. un 14. pants.Tiesas priekšsēdētājs un Pirmās instances tiesas priekšsēdētājs, savstarpēji vienojoties, izvirza nosacījumus, saskaņā ar kuriem ierēdņi un citi Tiesai piesaistīti darbinieki sniedz savus pakalpojumus Pirmās instances tiesai, lai sekmētu tās darbību. Konkrēti ierēdņi vai citi darbinieki ir atbildīgi Pirmās instances tiesas sekretāram saskaņā ar Pirmās instances tiesas priekšsēdētāja rīkojumu.Tiesvedība Pirmās instances tiesā46. pantsTiesvedību Pirmās instances tiesā reglamentē šo Statūtu III sadaļa, izņemot 41. un 42. pantu.Turpmākus un sīkāk izstrādātus noteikumus pēc vajadzības paredz reglamentā, ko pieņem saskaņā ar Līguma 32.d panta 4. punktu.Neskarot šo Statūtu 21. panta ceturto daļu, ģenerāladvokāts var argumentētus apsvērumus iesniegt rakstiski.47. pantsJa Pirmās instances tiesai adresētu pieteikumu vai citu procesuālu dokumentu kļūdas dēļ iesniedz Tiesas sekretāram, tas šo dokumentu nekavējoties nodod Pirmās instances tiesas sekretāram; tāpat, ja Tiesai adresētu pieteikumu vai citu procesuālu dokumentu kļūdas dēļ iesniedz Pirmās instances tiesas sekretāram, tas šo dokumentu nekavējoties nodod Tiesas sekretāram.Ja Pirmās instances tiesa konstatē, ka nav tās jurisdikcijā izskatīt un izlemt kādu lietu, kas ir Tiesas kompetencē, tā nodod šo lietu Tiesai; tāpat, ja Tiesa konstatē, ka kāda lieta ir Pirmās instances tiesas jurisdikcijā, tā nodod šo lietu Pirmās instances tiesai, kura nevar atteikties no šīs jurisdikcijas.Ja Tiesā un Pirmās instances tiesā ierosinātas lietas, kurās ir viens un tas pats prasības priekšmets, izvirzīts viens un tas pats interpretācijas jautājums vai tiek apstrīdēta viena un tā paša tiesību akta spēkā esamība, tad Pirmās instances tiesa, iepriekš uzklausot puses, var apturēt savu tiesvedību līdz laikam, kad Tiesa ir pasludinājusi savu spriedumu. Ja iesniegti pieteikumi par viena un tā paša tiesību akta pasludināšanu par spēkā neesošu, Pirmās instances tiesa var arī atteikties no jurisdikcijas, lai par šādiem pieteikumiem varētu lemt Tiesa. Šajā daļā minētajos gadījumos arī Tiesa var izlemt apturēt savu tiesvedību; tādā gadījumā turpinās tiesvedība Pirmās instances tiesā.48. pantsPirmās instances tiesas nolēmumus, lēmumus, ar ko lietu pēc būtības izlemj tikai kādā tās daļā, vai lēmumus, ar ko izlemj procesuālus jautājumus attiecībā uz pieteikumu atzīt kompetences trūkumu vai pieteikuma pieņemamību, Pirmās instances tiesas sekretārs paziņo visām pusēm, kā arī visām dalībvalstīm un Kopienas iestādēm, pat ja tās nebija iestājušās attiecīgajā Pirmās instances tiesas izskatāmajā lietā.Apelācijas sūdzības Tiesai49. pantsApelācijas sūdzību par Pirmās instances tiesas nolēmumiem un par lēmumiem, ar ko lietu pēc būtības izlemj tikai kādā tās daļā, vai lēmumiem, ar ko izlemj procesuālus jautājumus attiecībā uz pieteikumu atzīt kompetences trūkumu vai pieteikuma pieņemamību, var iesniegt Tiesai divos mēnešos no dienas, kad paziņots lēmums, kuru pārsūdz.Šādu apelācijas sūdzību var iesniegt ikviena puse, kuras pieteikums ir pilnīgi vai daļēji noraidīts. Tomēr personas, kas iestājušās lietā un kas nav dalībvalstis vai Kopienas iestādes, var iesniegt šādu apelācijas sūdzību vienīgi tad, ja Pirmās instances tiesas lēmums tās skar tieši.Izņemot lietas, kas attiecas uz strīdiem starp Kopienu un tās darbiniekiem, apelācijas sūdzību var iesniegt arī dalībvalstis un Kopienas iestādes, kuras nebija iestājušās lietā Pirmās instances tiesas tiesvedībā. Šādu dalībvalstu un iestāžu procesuālais stāvoklis ir tāds pats kā dalībvalstīm vai iestādēm, kuras iestājās lietā pirmajā instancē.50. pantsIkviena persona, kuras pieteikumu par iestāšanos lietā Pirmās instances tiesa ir noraidījusi, var iesniegt apelācijas sūdzību Tiesai divās nedēļās no dienas, kad paziņots lēmums par pieteikuma noraidīšanu.Personas, kas ir puses kādā lietā, var divās nedēļās no lēmuma paziņošanas iesniegt Tiesai apelācijas sūdzību par jebkuru Pirmās instances tiesas lēmumu, kas pieņemts saskaņā ar Līguma 39. panta otro vai trešo daļu vai 92. panta trešo daļu.Šā panta pirmajās divās daļās minētās apelācijas sūdzības izskata un izlemj saskaņā ar šo Statūtu 33. pantā paredzēto kārtību.51. pantsApelācijas sūdzību Tiesā var iesniegt vienīgi par tiesību jautājumiem. Tā jāpamato ar Pirmās instances tiesas kompetences trūkumu, tādu procesa pārkāpumu minētajā tiesā, kas kaitē sūdzības iesniedzēja interesēm, vai arī ar Pirmās instances tiesas izdarītu Kopienas tiesību aktu pārkāpumu.Nevar iesniegt apelācijas sūdzību, kas attiecas vienīgi uz tiesas izdevumu apjomu vai pusi, kurai piespriests tos maksāt.Tiesvedība Tiesā52. pantsJa apelācijas sūdzība iesniegta par kādu Pirmās instances tiesas lēmumu, Tiesas tiesvedībai ir rakstiskā daļa un mutiskā daļa. Saskaņā ar Tiesas reglamentā izklāstītajiem nosacījumiem Tiesa, iepriekš uzklausot ģenerāladvokātu un puses, var atteikties no tiesvedības mutiskās daļas.Suspensīvā iedarbība53. pantsNeskarot Līguma 39. panta otro un trešo daļu, apelācijas sūdzība neaptur attiecīgā akta piemērošanu.Atkāpjoties no Līguma 44. panta, Pirmās instances tiesas lēmumi, kas kādu vispārēju lēmumu pasludina par spēkā neesošu, stājas spēkā vienīgi dienā, kad beidzies šo Statūtu 49. panta pirmajā daļā paredzētais termiņš, vai — ja šajā termiņā ir iesniegta apelācijas sūdzība — apelācijas sūdzības noraidīšanas dienā, tomēr neskarot pušu tiesības griezties Tiesā, kā paredzēts Līguma 39. panta otrajā un trešajā daļā, lai apturētu tāda lēmuma darbību, kas pasludināts par spēkā neesošu, vai panāktu kāda cita pagaidu pasākuma piemērošanu.Tiesas lēmums par apelācijas sūdzību54. pantsJa apelācijas sūdzība ir pamatota, Tiesa atceļ Pirmās instances tiesas lēmumu. Ja tiesvedības stadija to ļauj, Tiesa pati var pieņemt galīgo spriedumu attiecīgajā lietā vai arī nodot lietu izlemšanai Pirmās instances tiesai.Ja lietu nodod atpakaļ Pirmās instances tiesai, tai ir saistošs Tiesas lēmums attiecībā uz tiesību jautājumiem.Ja apelācijas sūdzība, ko iesniegusi dalībvalsts vai Kopienas iestāde, kura nebija iestājusies lietā Pirmās instances tiesas tiesvedībā, ir pamatota, tad Tiesa, ja tā uzskata par vajadzīgu, var lemt par to, kuras no atceltā Pirmās instances tiesas lēmuma sekām ir saistošas pusēm attiecīgajā lietā".6. pantsProtokola par Eiropas Ogļu un tērauda kopienas Tiesas statūtiem iepriekšējais 44. un 45. pants kļūst par attiecīgi 55. un 56. pantu.7. pants"IV SADAĻAEIROPAS KOPIENU PIRMĀS INSTANCES TIESA44. pantsUz Pirmās instances tiesu un tās locekļiem attiecas šo Statūtu 2. līdz 8. pants un 13. līdz 16. pants. Statūtu 2. pantā minēto zvērestu nodod Tiesai, un 3., 4. un 6. pantā minētos lēmumus pieņem Tiesa pēc Pirmās instances tiesas uzklausīšanas.45. pantsPirmās instances tiesa ieceļ tiesas sekretāru un pieņem viņa darbību reglamentējošus noteikumus. Uz Pirmās instances tiesas sekretāru mutatis mutandis attiecas šo Statūtu 9., 10. un 13. pants.Tiesas priekšsēdētājs un Pirmās instances tiesas priekšsēdētājs, savstarpēji vienojoties, izvirza nosacījumus, saskaņā ar kuriem ierēdņi un citi Tiesai piesaistīti darbinieki sniedz savus pakalpojumus Pirmās instances tiesai, lai sekmētu tās darbību. Konkrēti ierēdņi vai citi darbinieki ir atbildīgi Pirmās instances tiesas sekretāram saskaņā ar Pirmās instances tiesas priekšsēdētāja rīkojumu.46. pantsTiesvedību Pirmās instances tiesā reglamentē šo Statūtu III sadaļa, izņemot 20. pantu.Turpmākus un sīkāk izstrādātus noteikumus pēc vajadzības paredz reglamentā, ko pieņem saskaņā ar Līguma 168.a panta 4. punktu.Neskarot šo Statūtu 18. panta ceturto daļu, ģenerāladvokāts var argumentētus apsvērumus iesniegt rakstiski.47. pantsJa Pirmās instances tiesai adresētu pieteikumu vai citu procesuālu dokumentu kļūdas dēļ iesniedz Tiesas sekretāram, tas šo dokumentu nekavējoties nodod Pirmās instances tiesas sekretāram; tāpat, ja Tiesai adresētu pieteikumu vai citu procesuālu dokumentu kļūdas dēļ iesniedz Pirmās instances tiesas sekretāram, tas šo dokumentu nekavējoties nodod Tiesas sekretāram.Ja Pirmās instances tiesa konstatē, ka nav tās jurisdikcijā izskatīt un izlemt kādu lietu, kas ir Tiesas kompetencē, tā nodod šo lietu Tiesai; tāpat, ja Tiesa konstatē, ka kāda lieta ir Pirmās instances tiesas jurisdikcijā, tā nodod šo lietu Pirmās instances tiesai, kura nevar atteikties no šīs jurisdikcijas.Ja Tiesā un Pirmās instances tiesā ierosinātas lietas, kurās ir viens un tas pats prasības priekšmets, izvirzīts viens un tas pats interpretācijas jautājums vai tiek apstrīdēta viena un tā paša tiesību akta spēkā esamība, tad Pirmās instances tiesa, iepriekš uzklausot puses, var apturēt savu tiesvedību līdz laikam, kad Tiesa ir pasludinājusi savu spriedumu. Ja iesniegti pieteikumi par viena un tā paša tiesību akta pasludināšanu par spēkā neesošu, Pirmās instances tiesa var arī atteikties no jurisdikcijas, lai par šādiem pieteikumiem varētu lemt Tiesa. Šajā daļā minētajos gadījumos arī Tiesa var izlemt apturēt savu tiesvedību; tādā gadījumā turpinās tiesvedība Pirmās instances tiesā.48. pantsPirmās instances tiesas nolēmumus, lēmumus, ar ko lietu pēc būtības izlemj tikai kādā tās daļā, vai lēmumus, ar ko izlemj procesuālus jautājumus attiecībā uz pieteikumu atzīt kompetences trūkumu vai pieteikuma pieņemamību, Pirmās instances tiesas sekretārs paziņo visām pusēm, kā arī visām dalībvalstīm un Kopienas iestādēm, pat ja tās nebija iestājušās attiecīgajā Pirmās instances tiesas izskatāmajā lietā.49. pantsApelācijas sūdzību par Pirmās instances tiesas nolēmumiem un par lēmumiem, ar ko lietu pēc būtības izlemj tikai kādā tās daļā, vai lēmumiem, ar ko izlemj procesuālus jautājumus attiecībā uz pieteikumu atzīt kompetences trūkumu vai pieteikuma pieņemamību, var iesniegt Tiesai divos mēnešos no dienas, kad paziņots lēmums, kuru pārsūdz.Šādu apelācijas sūdzību var iesniegt ikviena puse, kuras pieteikums ir pilnīgi vai daļēji noraidīts. Tomēr personas, kas iestājušās lietā un kas nav dalībvalstis vai Kopienas iestādes, var iesniegt šādu apelācijas sūdzību vienīgi tad, ja Pirmās instances tiesas lēmums tās skar tieši.Izņemot lietas, kas attiecas uz strīdiem starp Kopienu un tās darbiniekiem, apelācijas sūdzību var iesniegt arī dalībvalstis un Kopienas iestādes, kuras nebija iestājušās lietā Pirmās instances tiesas tiesvedībā. Šādu dalībvalstu un iestāžu procesuālais stāvoklis ir tāds pats kā dalībvalstīm vai iestādēm, kuras iestājās lietā pirmajā instancē.50. pantsIkviena persona, kuras pieteikumu par iestāšanos lietā Pirmās instances tiesa ir noraidījusi, var iesniegt apelācijas sūdzību Tiesai divās nedēļās no dienas, kad paziņots lēmums par pieteikuma noraidīšanu.Personas, kas ir puses kādā lietā, var divās nedēļās no lēmuma paziņošanas iesniegt Tiesai apelācijas sūdzību par jebkuru Pirmās instances tiesas lēmumu, kas pieņemts saskaņā ar Līguma 185. vai 186. pantu vai 192. panta ceturto daļu.Šā panta pirmajās divās daļās minētās apelācijas sūdzības izskata un izlemj saskaņā ar šo Statūtu 36. pantā paredzēto kārtību.51. pantsApelācijas sūdzību Tiesā var iesniegt vienīgi par tiesību jautājumiem. Tā jāpamato ar Pirmās instances tiesas kompetences trūkumu, tādu procesa pārkāpumu minētajā tiesā, kas kaitē sūdzības iesniedzēja interesēm, vai arī ar Pirmās instances tiesas izdarītu Kopienas tiesību aktu pārkāpumu.Nevar iesniegt apelācijas sūdzību, kas attiecas vienīgi uz tiesas izdevumu apjomu vai pusi, kurai piespriests tos maksāt.52. pantsJa apelācijas sūdzība iesniegta par kādu Pirmās instances tiesas lēmumu, Tiesas tiesvedībai ir rakstiskā daļa un mutiskā daļa. Saskaņā ar Tiesas reglamentā izklāstītajiem nosacījumiem Tiesa, iepriekš uzklausot ģenerāladvokātu un puses, var atteikties no tiesvedības mutiskās daļas.53. pantsNeskarot Līguma 185. un 186. pantu, apelācijas sūdzība neaptur attiecīgā akta piemērošanu.Atkāpjoties no Līguma 187. panta, Pirmās instances tiesas lēmumi, kas kādu regulu pasludina par spēkā neesošu, stājas spēkā vienīgi dienā, kad beidzies šo Statūtu 49. panta pirmajā daļā paredzētais termiņš, vai — šajā termiņā ir iesniegta apelācijas sūdzība — apelācijas sūdzības noraidīšanas dienā, tomēr neskarot pušu tiesības griezties Tiesā, kā paredzēts Līguma 185. un 186. pantā, lai apturētu tādas regulas darbību, kas pasludināta par spēkā neesošu, vai panāktu kāda cita pagaidu pasākuma piemērošanu.54. pantsJa apelācijas sūdzība ir pamatota, Tiesa atceļ Pirmās instances tiesas lēmumu. Ja tiesvedības stadija to ļauj, Tiesa pati var pieņemt galīgo spriedumu attiecīgajā lietā vai arī nodot lietu izlemšanai Pirmās instances tiesai.Ja lietu nodod atpakaļ Pirmās instances tiesai, tai ir saistošs Tiesas lēmums attiecībā uz tiesību jautājumiem.Ja apelācijas sūdzība, ko iesniegusi dalībvalsts vai Kopienas iestāde, kura nebija iestājusies lietā Pirmās instances tiesas tiesvedībā, ir pamatota, tad Tiesa, ja tā uzskata par vajadzīgu, var lemt par to, kuras no atceltā Pirmās instances tiesas lēmuma sekām ir saistošas pusēm attiecīgajā lietā".8. pantsProtokola par Eiropas Ekonomikas kopienas Tiesas Statūtiem līdzšinējais 44., 45. un 46. pants kļūst par attiecīgi 55., 56. un 57. pantu.9. pants"IV SADAĻAEIROPAS KOPIENU PIRMĀS INSTANCES TIESA45. pantsUz Pirmās instances tiesu un tās locekļiem attiecas šo Statūtu 2. līdz 8. pants un 13. līdz 16. pants. Statūtu 2. pantā minēto zvērestu nodod Tiesai, un 3., 4. un 6. pantā minētos lēmumus pieņem Tiesa pēc Pirmās instances tiesas uzklausīšanas.46. pantsPirmās instances tiesa ieceļ tiesas sekretāru un pieņem viņa darbību reglamentējošus noteikumus. Uz Pirmās instances tiesas sekretāru mutatis mutandis attiecas šo Statūtu 9., 10. un 13. pants.Tiesas priekšsēdētājs un Pirmās instances tiesas priekšsēdētājs, savstarpēji vienojoties, izvirza nosacījumus, saskaņā ar kuriem ierēdņi un citi Tiesai piesaistīti darbinieki sniedz savus pakalpojumus Pirmās instances tiesai, lai sekmētu tās darbību. Konkrēti ierēdņi vai citi darbinieki ir atbildīgi Pirmās instances tiesas sekretāram saskaņā ar Pirmās instances tiesas priekšsēdētāja rīkojumu.47. pantsTiesvedību Pirmās instances tiesā reglamentē šo Statūtu III sadaļa, izņemot 20. un 21. pantu.Turpmākus un sīkāk izstrādātus noteikumus pēc vajadzības paredz reglamentā, ko pieņem saskaņā ar Līguma 140.a panta 4. punktu.Neskarot šo Statūtu 18. panta ceturto daļu, ģenerāladvokāts var argumentētus apsvērumus iesniegt rakstiski.48. pantsJa Pirmās instances tiesai adresētu pieteikumu vai citu procesuālu dokumentu kļūdas dēļ iesniedz Tiesas sekretāram, tas šo dokumentu nekavējoties nodod Pirmās instances tiesas sekretāram; tāpat, ja Tiesai adresētu pieteikumu vai citu procesuālu dokumentu kļūdas dēļ iesniedz Pirmās instances tiesas sekretāram, tas šo dokumentu nekavējoties nodod Tiesas sekretāram.Ja Pirmās instances tiesa konstatē, ka nav tās jurisdikcijā izskatīt un izlemt kādu lietu, kas ir Tiesas kompetencē, tā nodod šo lietu Tiesai; tāpat, ja Tiesa konstatē, ka kāda lieta ir Pirmās instances tiesas jurisdikcijā, tā nodod šo lietu Pirmās instances tiesai, kura nevar atteikties no šīs jurisdikcijas.Ja Tiesā un Pirmās instances tiesā ir ierosinātas lietas, kurās ir viens un tas pats prasības priekšmets, izvirzīts viens un tas pats interpretācijas jautājums vai tiek apstrīdēta viena un tā paša tiesību akta spēkā esamība, tad Pirmās instances tiesa, iepriekš uzklausot puses, var apturēt savu tiesvedību līdz laikam, kad Tiesa ir pasludinājusi savu spriedumu. Ja ir iesniegti pieteikumi par viena un tā paša tiesību akta pasludināšanu par spēkā neesošu, Pirmās instances tiesa var arī atteikties no jurisdikcijas, lai par šādiem pieteikumiem varētu lemt Tiesa. Šajā daļā minētajos gadījumos arī Tiesa var izlemt apturēt savu tiesvedību; tādā gadījumā turpinās tiesvedība Pirmās instances tiesā.49. pantsPirmās instances tiesas nolēmumus, lēmumus, ar ko lietu pēc būtības izlemj tikai kādā tās daļā, vai lēmumus, ar ko izlemj procesuālus jautājumus attiecībā uz pieteikumu atzīt kompetences trūkumu vai pieteikuma pieņemamību, Pirmās instances tiesas sekretārs paziņo visām pusēm, kā arī visām dalībvalstīm un Kopienas iestādēm, pat ja tās nebija iestājušās attiecīgajā Pirmās instances tiesas izskatāmajā lietā.50. pantsApelācijas sūdzību par Pirmās instances tiesas nolēmumiem un par lēmumiem, ar ko lietu pēc būtības izlemj tikai kādā tās daļā, vai lēmumiem, ar ko izlemj procesuālus jautājumus attiecībā uz pieteikumu atzīt kompetences trūkumu vai pieteikuma pieņemamību, var iesniegt Tiesai divos mēnešos no dienas, kad paziņots lēmums, kuru pārsūdz.Šādu apelācijas sūdzību var iesniegt ikviena puse, kuras pieteikums ir pilnīgi vai daļēji noraidīts. Tomēr personas, kas iestājušās lietā un kas nav dalībvalstis vai Kopienas iestādes, var iesniegt šādu apelācijas sūdzību vienīgi tad, ja Pirmās instances tiesas lēmums tās skar tieši.Izņemot lietas, kas attiecas uz strīdiem starp Kopienu un tās darbiniekiem, apelācijas sūdzību var iesniegt arī dalībvalstis un Kopienas iestādes, kuras nebija iestājušās lietā Pirmās instances tiesas tiesvedībā. Šādu dalībvalstu un iestāžu procesuālais stāvoklis ir tāds pats kā dalībvalstīm vai iestādēm, kuras iestājās lietā pirmajā instancē.51. pantsIkviena persona, kuras pieteikumu par iestāšanos lietā Pirmās instances tiesa ir noraidījusi, var iesniegt apelācijas sūdzību Tiesai divās nedēļās no dienas, kad paziņots lēmums par pieteikuma noraidīšanu.Personas, kas ir puses kādā lietā, var divās nedēļās no lēmuma paziņošanas iesniegt Tiesai apelācijas sūdzību par jebkuru Pirmās instances tiesas lēmumu, kas pieņemts saskaņā ar Līguma 157. vai 158. pantu vai 164. panta trešo daļu.Šā panta pirmajās divās daļās minētās apelācijas sūdzības izskata un izlemj saskaņā ar šo Statūtu 37. pantā paredzēto kārtību.52. pantsApelācijas sūdzību Tiesā var iesniegt vienīgi par tiesību jautājumiem. Tā jāpamato ar Pirmās instances tiesas kompetences trūkumu, tādu procesa pārkāpumu minētajā tiesā, kas kaitē sūdzības iesniedzēja interesēm, vai arī ar Pirmās instances tiesas izdarītu Kopienas tiesību aktu pārkāpumu.Nevar iesniegt apelācijas sūdzību, kas attiecas vienīgi uz tiesas izdevumu apjomu vai pusi, kurai piespriests tos maksāt.53. pantsJa apelācijas sūdzība iesniegta par kādu Pirmās instances tiesas lēmumu, Tiesas tiesvedībai ir rakstiskā daļa un mutiskā daļa. Saskaņā ar Tiesas reglamentā izklāstītajiem nosacījumiem Tiesa, iepriekš uzklausot ģenerāladvokātu un puses, var atteikties no tiesvedības mutiskās daļas.54. pantsNeskarot Līguma 157. un 158. pantu, apelācijas sūdzība neaptur attiecīgā akta piemērošanu.Atkāpjoties no Līguma 159. panta, Pirmās instances tiesas lēmumi, kas kādu regulu pasludina par spēkā neesošu, stājas spēkā vienīgi dienā, kad beidzies šo Statūtu 49. panta pirmajā daļā paredzētais termiņš, vai — šajā termiņā ir iesniegta apelācijas sūdzība — apelācijas sūdzības noraidīšanas dienā, tomēr neskarot pušu tiesības griezties Tiesā, kā paredzēts Līguma 157. un 158. pantā, lai apturētu tādas regulas darbību, kas pasludināta par spēkā neesošu, vai panāktu kāda cita pagaidu pasākuma piemērošanu.55. pantsJa apelācijas sūdzība ir pamatota, Tiesa atceļ Pirmās instances tiesas lēmumu. Ja tiesvedības stadija to ļauj, Tiesa pati var pieņemt galīgo spriedumu attiecīgajā lietā vai arī nodot lietu izlemšanai Pirmās instances tiesai.Ja lietu nodod atpakaļ Pirmās instances tiesai, tai ir saistošs Tiesas lēmums attiecībā uz tiesību jautājumiem.Ja apelācijas sūdzība, ko iesniegusi dalībvalsts vai Kopienas iestāde, kura nebija iestājusies lietā Pirmās instances tiesas tiesvedībā, ir pamatota, tad Tiesa, ja tā uzskata par vajadzīgu, var lemt par to, kuras no atceltā Pirmās instances tiesas lēmuma sekām ir saistošas pusēm attiecīgajā lietā".10. pantsProtokola par Eiropas Atomenerģijas kopienas Tiesas Statūtu līdzšinējais 45., 46. un 47. pants kļūst par attiecīgi 56., 57. un 58. pantu.11. pantsPirmās instances tiesas pirmo priekšsēdētāju ieceļ uz trim gadiem tāpat kā tās locekļus. Tomēr dalībvalstu valdības, savstarpēji vienojoties, var izlemt, ka piemēro 2. panta 2. punktā noteikto kārtību.Pirmās instances tiesa tūlīt pēc tās izveides pieņem savu reglamentu.Līdz tam, kamēr stājas spēkā Pirmās instances tiesas reglaments, Tiesas reglamentu piemēro mutatis mutandis.12. pantsTūlīt pēc tam, kad visi Pirmās instances tiesas locekļi ir nodevuši zvērestu, Padomes priekšsēdētājs ierosina lozējot izvēlēties tos Pirmās instances tiesas locekļus, kuru amata pilnvaras saskaņā ar EOTK līguma 32.d panta 3. punktu, EEK līguma 168.a panta 3. punktu un Euratom līguma 140.a panta 3. punktu beidzas pēc pirmajiem trim gadiem.13. pantsŠis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publikācijas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī, izņemot 3. pantu, kas stājas spēkā dienā, kad Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī ir publicēts Tiesas priekšsēdētāja lēmums par to, ka saskaņā ar tiesību aktiem ir izveidota Pirmās instances tiesa.14. pantsŠā lēmuma 3. pantā norādītās lietas, ko Tiesa izskata dienā, kurā minētais pants stājas spēkā, bet kurās vēl nav sniegts Tiesas reglamenta 44. panta 1. punktā paredzētais provizoriskais ziņojums, nodod Pirmās instances tiesai.Luksemburgā, 1988. gada 24. oktobrīPadomes vārdā —priekšsēdētājsTh. Pangalos[1] OV C 187, 18.7.1988., 227. lpp.--------------------------------------------------