title: 2004/508/EK:Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras valdes lēmums (2004. gada 4. marts) par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem ieviešanu

text:
               11.6.2004

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 210/1

      EIROPAS DARBA DROŠĪBAS UN VESELĪBAS AIZSARDZĪBAS AĢENTŪRAS VALDES LĒMUMS

   (2004. gada 4. marts)
   par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem ieviešanu
   (2004/508/EK)
   VALDE,
   ņemot vērā 2003. gada 18. jūnija Padomes Regulu (EK) Nr. 1654/2003, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 2062/94 par Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras dibināšanu (1),

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Tiesību izmantotāji
   1.   Piekļuves tiesības attiecas uz Aģentūras rīcībā esošiem dokumentiem, proti, tās sastādītiem vai tās īpašumā saņemtiem dokumentiem.
   2.   Ikvienai Savienības fiziskai personai, kas pastāvīgi dzīvo kādā dalībvalstī, vai juridiskai personai, kuras juridiskā adrese ir kādā dalībvalstī, ir tiesības piekļūt Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras (turpmāk — “Aģentūra”) dokumentiem, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1049/2001 2. panta 1. punktu saskaņā ar šiem sīki aprakstītiem noteikumiem.
   3.   Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1049/2001 2. panta 2. punktu fiziskas personas, kas nedzīvo pastāvīgi dalībvalstī, vai juridiskas personas, kam tajā nav juridiskas adreses, var piekļūt Aģentūras dokumentiem pēc tādiem pašiem noteikumiem, par kādiem minēts Regulas (EK) Nr. 1049/2001 2. panta 1. punktā.
   2. pants
   Pieteikumi
   1.   Pieteikumi par piekļuvi Aģentūras dokumentiem, kas nav pieejami publiski, jāsastāda rakstiski, un tos nosūta Aģentūrai pa elektronisko pastu (docrequest@osha.eu.int), pa pastu (European Agency for Safety and Health at Work, Documentation, Gran Via, 33 E-48009, Bilbao, Spain) vai pa faksu ((0034) 944 79 43 83). Aģentūra sākotnējiem un atkārtotiem pieteikumiem atbild 15 darba dienu laikā kopš pieteikuma reģistrācijas. Sarežģītu un apjomīgu pieteikumu gadījumā izskatīšanas termiņu var pagarināt par 15 darba dienām. Jebkurā termiņa pagarinājuma gadījumā jāprecizē iemesls un par to iepriekš jāpaziņo pieteikuma iesniedzējam.
   2.   Ja pieteikums ir neprecīzs, kā minēts Regulas (EK) Nr. 1049/2001 6. panta 2. punktā, Aģentūra lūdz iesniedzēju sniegt papildu informāciju, kas palīdz identificēt pieprasītos dokumentus; atbildes termiņu skaita no brīža, kad Aģentūra saņem šo informāciju.
   3.   Lēmumā, kas pat ir tikai daļēji noraidošs, min iemeslu atteikumam, kas balstīts uz vienu no Regulas (EK) Nr. 1049/2001 4. pantā uzskaitītajiem izņēmumiem, un informē pieteikuma iesniedzēju par viņam/viņai pieejamiem tiesiskās aizsardzības līdzekļiem.
   3. pants
   Sākotnējo pieteikumu izskatīšana
   1.   Neskarot šā lēmuma 8. pantu, tiklīdz pieteikums ir reģistrēts, pieteikuma iesniedzējam nosūta saņemšanas apstiprinājumu, izņemot gadījumus, kad atbildi nosūta ar nākamo pasta sūtījumu.
   Saņemšanas apstiprinājumu un atbildi nosūta rakstiski vai, ja iespējams, elektroniskā veidā.
   2.   Pieteikuma iesniedzēju par atbildi uz viņa/viņas pieteikumu paziņo attiecīgās nodaļas vadītājs.
   3.   Pat daļēja atteikuma gadījumā pieteikuma iesniedzēju informē par viņa/viņas tiesībām 15 darba dienu laikā no atbildes saņemšanas brīža iesniegt Aģentūrai atkārtotu pieteikumu tā pārskatīšanai.
   4.   Ja Aģentūra nesniedz atbildi paredzētajā termiņā, pieteikuma iesniedzējam ir tiesības iesniegt atkārtotu pieteikumu.
   4. pants
   Atkārtotu pieteikumu izskatīšana
   1.   Aģentūras direktors lemj par atkārtotu pieteikumu atteikumu. Par šādu rīcību viņš/viņa informē Aģentūras valdi.
   2.   Pieteikuma iesniedzējam par lēmumu paziņo rakstiski vai, ja iespējams, elektroniskā veidā un informē viņu par tiesībām uzsākt tiesvedību tiesā vai iesniegt sūdzību Eiropas vidutājam.
   5. pants
   Konsultācijas
   1.   Ja Aģentūra saņem pieteikumu par piekļuvi dokumentam, kurš atrodas tās rīcībā, bet kuru izdevusi trešā puse, tad Aģentūra pārbauda, vai var piemērot izņēmumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1049/2001 4. pantu.
   2.   Ja pēc šīs izskatīšanas Aģentūra uzskata, ka piekļuve tai ir jāatsaka saskaņā ar vienu no Regulas (EK) Nr. 1049/2001 4. pantā paredzētajiem izņēmumiem, noraidošo atbildi nosūta pieteikuma iesniedzējam bez konsultēšanās ar trešās puses autoru.
   3.   Aģentūra pieņem pieteikumu, nekonsultējoties ar trešās puses autoru, ja:

               a)

               pieprasīto dokumentu jau agrāk ir nosūtījis tās autors vai vadoties pēc Regulas (EK) Nr. 1049/2001 vai citiem noteikumiem;

               b)

               tas ir acīmredzami, ka šā dokumenta pilnīga vai daļēja satura nosūtīšana neskars kādu no Regulā (EK) Nr. 1049/2001 4. pantā uzskaitītajām interesēm.

         4.   Visos citos gadījumos konsultē trešās puses autoru. Jo īpaši, ja pieteikums par piekļuvi dokumentiem attiecas uz dokumentu, ko izdevusi dalībvalsts, Aģentūra konsultē izdošanas vietas atbildīgo iestādi, ja:

               a)

               dokuments bijis pārsūtīts Aģentūrai pirms datuma, kad piemēro Regulu (EK) Nr. 1049/2001;

               b)

               dalībvalsts ir lūgusi Aģentūrai nesūtīt dokumentu bez tās iepriekšējas piekrišanas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1049/2001 4. panta 5. punktu.

         5.   Konsultētā trešā puse nosaka atbildes izpildes termiņu, kas nav īsāks par 5 darba dienām, bet kas ļauj Aģentūrai atbildēt saskaņā ar pašas termiņiem. Ja atbilde nav saņemta paredzētajā periodā vai ja trešā puse nav atrodama vai identificējama, Aģentūra lemj saskaņā ar noteikumiem par izņēmumiem Regulas (EK) Nr. 1049/2001 4. pantā, ņemot vērā trešās puses likumīgās intereses uz tās rīcībā esošās informācijas pamata.
   6.   Ja Aģentūra paredz ļaut piekļuvi dokumentam pret autora skaidri izteiktu viedokli, tai par savu lēmumu nosūtīt dokumentu jāpaziņo pēc 10 darba dienu perioda un jāpievērš autora uzmanība par viņam pieejamiem tiesiskās aizsardzības līdzekļiem, lai iebilstu dokumenta nosūtīšanai.
   6. pants
   Piekļuves tiesību izpilde
   1.   Dokumentus sūta pa pastu, faksu vai, ja pieejams, pa elektronisko pastu. Ja dokumenti ir apjomīgi vai grūti apstrādājami, pieteikuma iesniedzējam var lūgt tos izskatīt uz vietas. Šī konsultācija ir bezmaksas.
   2.   Ja dokuments ir publicēts, atbildē iekļauj uzziņas par publikāciju un/vai vietu, kur dokuments ir pieejams, un, ja iespējams, norāda tā tīmekļa vietni Aģentūras mājas lapā www.agency.osha.eu.int.
   3.   Ja pieprasīto dokumentu apjoms pārsniedz divdesmit lappuses, pieteikuma iesniedzējam iespējams likt apmaksāt EUR 0,10 par lappusi, kā arī pārsūtīšanas izdevumus. Par citu materiālu izmaksām izlemj, balstoties uz katru gadījumu atsevišķi, bet summai jābūt pieņemamai.
   7. pants
   Pasākumi, kas atvieglo piekļuvi dokumentiem
   1.   Īstenojot pilsoņu tiesības saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1049/2001, Aģentūra nodrošina publisku piekļuvi dokumentu reģistram. Piekļuve reģistram ir jānodrošina elektroniski.
   2.   Katram dokumentam reģistrā piešķir nosaukumu (valodā, kādā tas pieejams) un citas derīgas norādes dokumenta identificēšanai.
   3.   Palīdzības lapa (visās oficiālajās valodās) informē publiku par to, kā dokumentu iegūt. Ja dokuments ir publicēts, pastāv saite uz oriģināla tekstu.
   8. pants
   Dokumenti, kas publikai pieejami tiešā veidā
   1.   Šo pantu piemēro tikai tiem dokumentiem, kas sastādīti vai saņemti pēc datuma, kad sāk piemērot Regulu (EK) Nr. 1049/2001.
   2.   Sekojošos dokumentus automātiski nosūta pēc pieprasījuma, un, ja iespējams, uz tiem nodrošina tiešu piekļuvi elektroniskā veidā:

               a)

               trešo pušu dokumenti, ko jau iepriekš ir nosūtījis to autors vai tas darīts pēc viņa piekrišanas;

               b)

               dokumenti, kas jau tikuši nosūtīti pēc iepriekšējā pieteikuma.

         9. pants
   Ziņojumi
   Aģentūra reizi gadā kā ikgadējā pārskata daļu publicē informāciju saistībā ar šā lēmuma ieviešanu, jo īpaši pieprasījumu skaitu piekļuvei Aģentūras dokumentiem, atteikumu skaitu un šādu atteikumu iemeslu statistiku saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1049/2001 17. panta 1. punktu.
   10. pants
   Stāšanās spēkā
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā, un to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Bilbao, 2004. gada 4. martā

            Valdes vārdā —

            priekšsēdētāja

         Christa SCHWENG

      (1)  OV L 245, 29.9.2003., 38. lpp.

      (2)  OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.


title: Lēmums Nr. S10 ( 2013. gada 19. decembris ), par pāreju no Regulas (EEK) Nr. 1408/71 un Regulas (EEK) Nr. 574/72 uz Regulu (EK) Nr. 883/2004 un Regulu (EK) Nr. 987/2009 un par atlīdzināšanas procedūru piemērošanu  Dokuments attiecas uz EEZ un uz EK un Šveices nolīgumu

text:
               20.5.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 152/16

         LĒMUMS Nr. S10
   (2013. gada 19. decembris)
   par pāreju no Regulas (EEK) Nr. 1408/71 un Regulas (EEK) Nr. 574/72 uz Regulu (EK) Nr. 883/2004 un Regulu (EK) Nr. 987/2009 un par atlīdzināšanas procedūru piemērošanu
   (Dokuments attiecas uz EEZ un uz EK un Šveices nolīgumu)
   (2014/C 152/03)
   ADMINISTRATĪVĀ KOMISIJA SOCIĀLĀS NODROŠINĀŠANAS SISTĒMU KOORDINĀCIJAI,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulas (EK) Nr. 883/2004 par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu (1) 72. panta a) punktu, kurā paredzēts, ka Administratīvā komisija nodarbojas ar visiem administratīviem vai interpretācijas jautājumiem, kas izriet no Regulas (EK) Nr. 883/2004 un Regulas (EK) Nr. 987/2009 (2) noteikumiem,
   ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 883/2004 87.–91. pantu,
   ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 987/2009 64. panta 7. punktu un 93.–97. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Regula (EK) Nr. 883/2004 un Regula (EK) Nr. 987/2009 stājās spēkā 2010. gada 1. maijā un Regulu (EEK) Nr. 1408/71 un Regulu (EEK) Nr. 574/72 atcēla tajā pašā dienā, izņemot gadījumus, uz kuriem attiecas Regulas (EK) Nr. 883/2004 90. panta 1. punkts un Regulas (EK) Nr. 987/2009 96. panta 1. punkts.

               (2)

               Gadījumos, kad pabalsti natūrā tika paredzēti vai atļauti saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 1408/71 un Regulu (EEK) Nr. 574/72, bet ar šiem pabalstiem saistīto izdevumu atlīdzināšanu veic pēc Regulas (EK) Nr. 883/2004 un Regulas (EK) Nr. 987/2009 spēkā stāšanās dienas, ir nepieciešams precizēt debitora un kreditora dalībvalsts noteikšanu, jo īpaši, ja saskaņā ar jaunajām regulām mainās kompetence izmaksu segšanā.

               (3)

               Gadījumos, kad pabalsti natūrā tika paredzēti saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 1408/71 un Regulu (EEK) Nr. 574/72, bet atlīdzināšanas procedūras veic pēc Regulas (EK) Nr. 883/2004 un Regulas (EK) Nr. 987/2009 spēkā stāšanās dienas, ir nepieciešams precizēt, kura atlīdzināšanas procedūra jāpiemēro.

               (4)

               Lēmuma Nr. H1 5. pantā ir skaidrots pirms Regulas (EK) Nr. 883/2004 un Regulas (EK) Nr. 987/2009 spēkā stāšanas dienas izdotu sertifikātu (E-veidlapu) un Eiropas veselības apdrošināšanas kartes (arī pagaidu aizstājēju sertifikātu) statuss.

               (5)

               Lēmuma Nr. S1 4. punkta un Lēmuma Nr. S9 2. panta noteikumos ir paredzēti pamatprincipi attiecībā uz atbildību par izdevumiem saistībā ar pabalstiem, kas sniegti, pamatojoties uz derīgu Eiropas veselības apdrošināšanas karti (EVAK); šie pamatprincipi jāievēro arī pārejas situācijās.

               (6)

               Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 987/2009 62. un 63. pantu no 2010. gada 1. maija dalībvalstis, kuras nav iekļautas Regulas (EK) Nr. 987/2009 3. pielikumā, atlīdzina pabalstus natūrā, kuri sniegti ģimenes locekļiem, kas nedzīvo tajā pašā dalībvalstī, kurā dzīvo apdrošinātā persona, kā arī pensionāriem un viņu ģimenes locekļiem, pamatojoties uz faktiskiem izdevumiem.

               (7)

               Izdevumus attiecībā uz pabalstiem natūrā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 883/2004 19. panta 1. punktu, 20. panta 1. punktu, 27. panta 1. punktu un 27. panta 3. punktu sedz kompetentā iestāde, kas atbild par izdevumiem attiecībā uz pabalstiem natūrā, kuri sniegti ģimenes locekļiem, kas nedzīvo tajā pašā dalībvalstī, kurā dzīvo apdrošinātā persona, kā arī pensionāriem un viņu ģimenes locekļiem, kuri dzīvo šajā dalībvalstī.

               (8)

               Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 987/2009 64. panta 7. punktu dalībvalstis, kas iekļautas 3. pielikumā, pēc 2010. gada 1. maija vēl piecus gadus var turpināt piemērot Regulas (EEK) Nr. 574/72 94. un 95. pantu, lai aprēķinātu fiksētās summas.

               (9)

               Ar Regulu (EK) Nr. 987/2009 ir ieviestas jaunas veselības aprūpes izmaksu atlīdzināšanas procedūras, kuru mērķis ir paātrināt atlīdzinājumus starp dalībvalstīm un novērst tādu pieprasījumu uzkrāšanos, kuri netiek nokārtoti ilgāku laiku.

               (10)

            Lai nodrošinātu vienotu un saskaņotu Kopienas noteikumu piemērošanu, iepriekš minētajos gadījumos ir jānodrošina pārskatāmība un jāsniedz norādījumi iestādēm.
         Rīkojoties saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 883/2004 71. panta 2. punktā izklāstītajiem nosacījumiem,
   IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   I.   Pārejas pasākumi, kurus veic, lai, ņemot vērā Regulā (EK) Nr. 883/2004 paredzēto atbildības pāriešanu citas iestādes kompetencē, noteiktu dalībvalsti, kas ir atbildīga par tādu izmaksu segšanu, kuras rodas, sniedzot plānotu aprūpi un nepieciešamu aprūpi

               1.

               Ja aprūpe sniegta:

                           —

                           personai pirms 2010. gada 1. maija, attiecībā uz dalībvalstīm kompetenci par minētās personas izdevumu segšanu nosaka saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 1408/71 noteikumiem,

                           —

                           personai pirms 2012. gada 1. aprīļa, attiecībā uz Šveici, kompetenci par minētās personas izdevumu segšanu nosaka saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 1408/71 noteikumiem,

                           —

                           personai pirms 2012. gada 1. jūnija, attiecībā uz Islandi, Lihtenšteinu un Norvēģiju kompetenci par minētās personas izdevumu segšanu nosaka saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 1408/71 noteikumiem.

               2.

               Visas aprūpes izmaksas sedz institūcija, kura piešķīrusi personai atļauju doties uz citas dalībvalsts teritoriju, lai saņemtu tur aprūpi atbilstoši viņa/viņas stāvoklim (plānota aprūpe) saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 1408/71 un Nr. 574/72:

                           —

                           attiecībā uz dalībvalstīm, ja aprūpe sniegta daļēji vai pilnībā pēc 2010. gada 30. aprīļa,

                           —

                           attiecībā uz Šveici, ja aprūpe sniegta daļēji vai pilnībā pēc 2012. gada 31. marta,

                           —

                           attiecībā uz Islandi, Lihtenšteinu un Norvēģiju, ja aprūpe sniegta daļēji vai pilnībā pēc 2012. gada 31. maija.

               3.

               Ja aprūpe personai sākta sniegt saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 1408/71 22. panta 3. punkta a) apakšpunktu vai 31. panta 1. punkta a) apakšpunktu, izmaksas par šo aprūpi sedz atbilstoši minētajos pantos noteiktajam, pat ja saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 883/2004 noteikumiem minētās personas izdevumu segšana ir nonākusi citas iestādes kompetencē. Tomēr, ja aprūpe turpinās:

                           —

                           pēc 2010. gada 31. maija, attiecībā uz dalībvalstīm izdevumus, kas radušies pēc minētā datuma, sedz saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 883/2004 noteiktā kompetentā iestāde,

                           —

                           pēc 2012. gada 30. aprīļa, attiecībā uz Šveici izdevumus, kas radušies pēc minētā datuma, sedz saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 883/2004 noteiktā kompetentā iestāde,

                           —

                           pēc 2012. gada 30. jūnija, attiecībā uz Islandi, Lihtenšteinu un Norvēģiju izdevumus, kas radušies pēc minētā datuma, sedz saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 883/2004 noteiktā kompetentā iestāde.

               4.

               Ja aprūpe sniegta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 883/2004 19. panta 1. punktu vai 27. panta 1. punktu:

                           —

                           pēc 2010. gada 30. aprīļa, pamatojoties uz derīgu EVAK, kas izdota pirms 2010. gada 1. maija, attiecībā uz dalībvalstīm pieprasījumu atlīdzināt šādas aprūpes izdevumus nedrīkst noraidīt, pamatojoties uz to, ka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 883/2004 noteikumiem minētās personas veselības aprūpes izdevumu segšana ir nonākusi citas iestādes kompetencē,

                           —

                           pēc 2012. gada 31. marta, pamatojoties uz derīgu EVAK, kas izdota pirms 2012. gada 1. aprīļa, attiecībā uz Šveici pieprasījumu atlīdzināt šādas aprūpes izdevumus nedrīkst noraidīt, pamatojoties uz to, ka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 883/2004 noteikumiem minētās personas veselības aprūpes izdevumu segšana ir nonākusi citas iestādes kompetencē,

                           —

                           pēc 2012. gada 31. maija, pamatojoties uz derīgu EVAK, kas izdota pirms 2012. gada 1. jūnija, attiecībā uz Islandi, Lihtenšteinu un Norvēģiju pieprasījumu atlīdzināt šādas aprūpes izdevumus nedrīkst noraidīt, pamatojoties uz to, ka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 883/2004 noteikumiem minētās personas veselības aprūpes izdevumu segšana ir nonākusi citas iestādes kompetencē.

         Iestāde, kuras pienākums ir atlīdzināt izdevumus attiecībā uz pabalstiem, kas piešķirti, pamatojoties uz EVAK, var pieprasīt, lai iestāde, kurā persona pabalsta piešķiršanas laikā bijusi pienācīgi reģistrēta, izdevumus attiecībā uz minētajiem pabalstiem atlīdzina pirmajai no minētajām iestādēm vai, ja personai nav bijušas tiesības izmantot EVAK, risina šo jautājumu ar attiecīgo personu.
   II.   Atmaksāšanas procedūra, kuras pamatā ir faktiskie izdevumi, attiecībā uz dalībvalstīm

               1.

               Uz pieprasījumiem, kuru pamatā ir faktiskie izdevumi, kas reģistrēti kreditora dalībvalsts uzskaitē pirms 2010. gada 1. maija, attiecas Regulā (EEK) Nr. 574/72 izklāstītie finanšu noteikumi.
               Šos pieprasījumus iesniedz debitora dalībvalsts sadarbības struktūrai ne vēlāk kā 2011. gada 31. decembrī.

               2.

               Uz visiem pieprasījumiem, kuru pamatā ir faktiskie izdevumi, kas reģistrēti kreditora dalībvalsts uzskaitē pēc 2010. gada 30. aprīļa, attiecas jaunās procedūras nosacījumi saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 987/2009 66. līdz 68. pantā paredzētajiem noteikumiem.

         III.   Atmaksāšanas procedūra, kuras pamatā ir faktiskie izdevumi, attiecībā uz Šveici

               1.

               Uz pieprasījumiem attiecībā uz Šveici, kuru pamatā ir faktiskie izdevumi, kas reģistrēti kreditora valsts uzskaitē pirms 2012. gada 1. aprīļa, attiecas Regulā (EEK) Nr. 574/72 izklāstītie finanšu noteikumi.

               2.

               Visus pieprasījumus attiecībā uz Šveici, kuru pamatā ir faktiskie izdevumi, kas reģistrēti kreditora valsts uzskaitē līdz 2012. gada 31. martam, iesniedz debitora valsts sadarbības struktūrai ne vēlāk kā 2013. gada 31. decembrī.

               3.

               Uz visiem pieprasījumiem attiecībā uz Šveici, kuru pamatā ir faktiskie izdevumi, kas reģistrēti kreditora valsts uzskaitē pēc 2012. gada 31. marta, attiecas jaunās procedūras nosacījumi saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 987/2009 66. līdz 68. pantā paredzētajiem noteikumiem.

         IV.   Atmaksāšanas procedūra, kuras pamatā ir faktiskie izdevumi, attiecībā uz Islandi, Lihtenšteinu un Norvēģiju

               1.

               Uz pieprasījumiem attiecībā uz Islandi, Lihtenšteinu un Norvēģiju, kuru pamatā ir faktiskie izdevumi, kas reģistrēti kreditora valsts uzskaitē pirms 2012. gada 1. jūnija, attiecas Regulā (EEK) Nr. 574/72 izklāstītie finanšu noteikumi.

               2.

               Visus pieprasījumus, kuru pamatā ir faktiskie izdevumi, attiecībā uz Islandi, Lihtenšteinu un Norvēģiju, kas reģistrēti kreditora valsts uzskaitē līdz 2012. gada 31. maijam, iesniedz debitora valsts sadarbības struktūrai ne vēlāk kā 2013. gada 31. decembrī.

               3.

               Uz visiem pieprasījumiem attiecībā uz Islandi, Lihtenšteinu un Norvēģiju, kuru pamatā ir faktiskie izdevumi, kas reģistrēti kreditora valsts uzskaitē pēc 2012. gada 31. maija, attiecas jaunās procedūras nosacījumi saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 987/2009 66. līdz 68. pantā paredzētajiem noteikumiem.

         V.   Atmaksāšanas procedūra, kuras pamatā ir fiksētas summas, attiecībā uz dalībvalstīm

               1.

               Vidējās izmaksas par laiku līdz 2009. gadam (ieskaitot) Revīzijas padomei iesniedz ne vēlāk kā 2011. gada 31. decembrī. Vidējās izmaksas par 2010. gadu Revīzijas padomei iesniedz ne vēlāk kā 2012. gada 31. decembrī.

               2.

               Visus pieprasījumus, kuru pamatā ir fiksētas summas, kas līdz 2010. gada 1. maijam publicētas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, iesniedz ne vēlāk kā 2011. gada 1. maijā.

               3.

               Uz visiem pieprasījumiem, kuru pamatā ir fiksētas summas, kas publicētas pēc 2010. gada 30. aprīļa, attiecas jaunās procedūras nosacījumi saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 987/2009 66. līdz 68. pantā paredzētajiem noteikumiem. Regulas (EK) Nr. 987/2009 67. panta 2. punktu nepiemēro iegrāmatojumiem attiecībā uz pārskata gadiem pirms Regulas (EK) Nr. 987/2009 stāšanās spēkā.

         VI.   Atmaksāšanas procedūra, kuras pamatā ir fiksētas summas, attiecībā uz Šveici

               1.

               Vidējās izmaksas attiecībā uz Šveici par laiku līdz 2011. gadam (ieskaitot) Revīzijas padomei iesniedz ne vēlāk kā 2013. gada 31. decembrī. Vidējās izmaksas par 2012. gadu Revīzijas padomei iesniedz ne vēlāk kā 2014. gada 31. decembrī.

               2.

               Visi pieprasījumi attiecībā uz Šveici, kuru pamatā ir fiksētas summas, kas līdz 2012. gada 1. aprīlim publicētas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, jāiesniedz ne vēlāk kā 2013. gada 1. aprīlī.

               3.

               Uz visiem pieprasījumiem attiecībā uz Šveici, kuru pamatā ir fiksētas summas, kas publicētas pēc 2012. gada 31. marta, attiecas jaunās procedūras nosacījumi saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 987/2009 66. līdz 68. pantā paredzētajiem noteikumiem. Regulas (EK) Nr. 987/2009 67. panta 2. punktu nepiemēro iegrāmatojumiem attiecībā uz pārskata gadiem pirms Regulas (EK) Nr. 987/2009 stāšanās spēkā.

         VII.   Atmaksāšanas procedūra, kuras pamatā ir fiksētas summas, attiecībā uz Islandi, Lihtenšteinu un Norvēģiju

               1.

               Vidējās izmaksas attiecībā uz Islandi, Lihtenšteinu un Norvēģiju par laiku līdz 2011. gadam (ieskaitot) Revīzijas padomei iesniedz ne vēlāk kā 2013. gada 31. decembrī. Vidējās izmaksas par 2012. gadu Revīzijas padomei iesniedz ne vēlāk kā 2014. gada 31. decembrī.

               2.

               Visus pieprasījumus attiecībā uz Islandi, Lihtenšteinu un Norvēģiju, kuru pamatā ir fiksētas summas, kas līdz 2012. gada 1. jūnijam publicētas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, iesniedz ne vēlāk kā 2013. gada 1. jūnijā.

               3.

               Uz visiem pieprasījumiem attiecībā uz Islandi, Lihtenšteinu un Norvēģiju, kuru pamatā ir fiksētas summas, kas publicētas pēc 2012. gada 31. maija, attiecas jaunās procedūras nosacījumi saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 987/2009 66. līdz 68. pantā paredzētajiem noteikumiem. Regulas (EK) Nr. 987/2009 67. panta 2. punktu nepiemēro iegrāmatojumiem attiecībā uz pārskata gadiem pirms Regulas (EK) Nr. 987/2009 stāšanās spēkā.

         VIII.   Neapstrīdēti atlīdzības pieprasījumi, kas iesniegti saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 574/72

               1.

               Neapstrīdētus atlīdzības prasījumus attiecībā uz dalībvalstīm apmaksā pēc iespējas drīzāk, ne vēlāk kā 12 mēnešu laikā no šā lēmuma spēkā stāšanās dienas.

               2.

               Neapstrīdētus atlīdzības prasījumus attiecībā uz Šveici, Islandi, Lihtenšteinu un Norvēģiju apmaksā pēc iespējas drīzāk, ne vēlāk kā 24 mēnešu laikā no šā lēmuma spēkā stāšanās dienas.

         IX.   Apstrīdēti atlīdzības pieprasījumi, kas iesniegti saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 574/72

               1.

               Attiecībā uz dalībvalstīm konkrētu atlīdzības pieprasījumu apstrīdējumus kreditora dalībvalsts sadarbības struktūra saņem vēlākais 12 mēnešu laikā no šā lēmuma spēkā stāšanās dienas. Apstrīdējumi, kas saņemti pēc norādītā datuma, var tikt noraidīti.

               2.

               Attiecībā uz Šveici, Islandi, Lihtenšteinu un Norvēģiju konkrētu atlīdzības pieprasījumu apstrīdējumus kreditora valsts sadarbības struktūra saņem vēlākais 24 mēnešu laikā no šā lēmuma spēkā stāšanās dienas. Apstrīdējumi, kas saņemti pēc norādītā datuma, var tikt noraidīti.

               3.

               Attiecībā uz dalībvalstīm atbildes uz apstrīdēšanu debitora dalībvalsts sadarbības struktūra saņem 12 mēnešu laikā pēc tā mēneša beigām, kurā minētie apstrīdējumi saņemti un ne vēlāk kā 24 mēnešu laikā no šā lēmuma spēkā stāšanās dienas. Kreditora dalībvalsts sadarbības struktūra atbild un sniedz apstrīdēšanā prasītos pierādījumus.

               4.

               Attiecībā uz Šveici, Islandi, Lihtenšteinu un Norvēģiju atbildes uz apstrīdēšanu debitora valsts sadarbības struktūra saņem 12 mēnešu laikā pēc tā mēneša beigām, kurā minētie apstrīdējumi saņemti, un ne vēlāk kā 36 mēnešu laikā no šā lēmuma spēkā stāšanās dienas. Kreditora valsts sadarbības struktūra atbild un sniedz apstrīdēšanā prasītos pierādījumus.

               5.

               Attiecībā uz dalībvalstīm apstrīdētus atlīdzības prasījumus nokārto un apmaksā ne vēlāk kā 24 mēnešu laikā no šā lēmuma spēkā stāšanās dienas.

               6.

               Attiecībā uz Šveici, Islandi, Lihtenšteinu un Norvēģiju apstrīdētus atlīdzības prasījumus nokārto un apmaksā ne vēlāk kā 36 mēnešu laikā no šā lēmuma spēkā stāšanās dienas.

               7.

               Ja līdz minētajiem datumiem atbilde nav saņemta, apstrīdēšanu uzskata par pieņemtu. Atbildes, ko debitora valsts sadarbības struktūra saņēmusi pēc minētā datuma, var tikt noraidītas.

         X.   Veicināšanas procedūra

               1.

               Atlīdzības pieprasījumi, kas nav nokārtoti iepriekš noteiktajos termiņos un attiecībā uz kuriem viena no pusēm sešu mēnešu laikā no maksājuma termiņa nav sākusi Regulas (EK) Nr. 987/2009 67. panta 7. punktā noteikto procedūru, uzskatāmi par nederīgiem.

               2.

               Valsts sadarbības struktūras var divpusēji vienoties par vispārēju risinājumu attiecībā uz atlīdzības prasījumu galīgu nokārtošanu, neizskatot katru atsevišķu gadījumu.

         XI.   Nobeiguma noteikumi

               1.

               Vadošais princips pārejas periodā ir laba sadarbība iestāžu starpā, pragmatisms un elastīgums.

               2.

               Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. To piemēro no publicēšanas dienas.

               3.

               Šis lēmums aizstāj 2009. gada 22. decembra Lēmumu Nr. S7.

            Administratīvās komisijas priekšsēdētāja

         Mariana ŽIUKIENĖ

      (1)  OV L 166, 30.4.2004., 1. lpp.

      (2)  OV L 284, 30.10.2009., 1. lpp.


title: Padomes Lēmums (ES) 2017/1334 (2017. gada 11. jūlijs), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli, ko izvirzījusi Itālijas Republika

text:
               18.7.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 185/45

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2017/1334
   (2017. gada 11. jūlijs),
   ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli, ko izvirzījusi Itālijas Republika
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 305. pantu,
   ņemot vērā Itālijas valdības priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2015. gada 26. janvārī, 2015. gada 5. februārī un 2015. gada 23. jūnijā pieņēma Lēmumus (ES) 2015/116 (1), (ES) 2015/190 (2) un (ES) 2015/994 (3), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus.

               (2)

               Pēc Augusto ROLLANDIN kunga pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa vieta.

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2020. gada 25. janvārim, Reģionu komitejā par locekli tiek iecelts:

               —

                  Pierluigi MARQUIS kungs, Consigliere e Presidente della Regione Autonoma Valle d'Aosta.

         2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2017. gada 11. jūlijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         T. TÕNISTE

      (1)  Padomes Lēmums (ES) 2015/116 (2015. gada 26. janvāris), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus (OV L 20, 27.1.2015., 42. lpp.).

      (2)  Padomes Lēmums (ES) 2015/190 (2015. gada 5. februāris), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus (OV L 31, 7.2.2015., 25. lpp.).

      (3)  Padomes Lēmums (ES) 2015/994 (2015. gada 23. jūnijs), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus (OV L 159, 25.6.2015., 70. lpp.).


title: 2006/45/EK: Komisijas Lēmums ( 2005. gada 20. decembris ), ar ko atceļ Lēmumu 2001/381/EK, ar ko pieņem saistības, kas piedāvātas attiecībā uz dažu veidu Krievijas izcelsmes alumīnija folijas importu Kopienā

text:
               31.1.2006

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 26/13

      KOMISIJAS LĒMUMS

   (2005. gada 20. decembris),
   ar ko atceļ Lēmumu 2001/381/EK, ar ko pieņem saistības, kas piedāvātas attiecībā uz dažu veidu Krievijas izcelsmes alumīnija folijas importu Kopienā
   (2006/45/EK)
   EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 8. pantu,
   pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
   tā kā:
   A.   IEPRIEKŠĒJĀ PROCEDŪRA

               (1)

               Padome ar Regulu (EK) Nr. 950/2001 (2) noteica galīgo antidempinga maksājumu tādas dažu veidu alumīnija folijas (alumīnija folija mājsaimniecības vajadzībām – “AFM”) importam, kuras izcelsme ir, inter alia, Krievijā. Komisija ar Lēmumu 2001/381/EK (3) pieņēma saistības, ko piedāvāja Krievijas ražotājs eksportētājs Joint Stock United Company Siberian Aluminium, kas vēlāk mainīja nosaukumu (4) uz Open Joint Stock Company Rusal Sayanal (“Sayanal”).

         B.   LĒMUMA 2001/381/EK ATCELŠANA

               (2)

               Pēc Sayanal iesniegtā pieprasījuma Komisija uzsāka (5) daļēju starpposma pārskatīšanu tikai attiecībā uz dempinga pārbaudi saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu.

               (3)

               Šīs pārskatīšanas konstatējumi, kas sīkāk izklāstīti Padomes Regulā (EK) Nr. 161/2006 (6), apliecināja, ka Sayanal gadījumā nepastāv dempings. Tāpēc ar iepriekš minēto regulu ir noteikta antidempinga maksājuma likme 0 %, ko piemēro Sayanal veiktajam AFM importam.

               (4)

               Ņemot vērā iepriekš minēto, Lēmums 2001/381/EK, ar ko Komisija pieņēma saistības no Sayanal, ir jāatceļ,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Ar šo atceļ Lēmumu 2001/381/EK.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā nākošajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2005. gada 20. decembrī

            Komisijas vārdā —

            Komisijas loceklis

         Peter MANDELSON

      (1)  OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 461/2004 (OV L 77, 13.3.2004., 12. lpp.).

      (2)  OV L 134, 17.5.2001., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 998/2004 (OV L 183, 20.5.2004., 4. lpp.).

      (3)  OV L 134, 17.5.2001., 67. lpp.

      (4)  Skatīt Paziņojumu 2004/C 193/03, OV C 193, 29.7.2004., 3. lpp.

      (5)  OV C 285, 23.11.2004., 3. lpp.

      (6)  Skatīt šā Oficiālā Vēstneša 1. lpp.


title: Padomes Lēmums (ES) 2017/900 (2017. gada 22. maijs) par to, lai izveidotu LES 50. panta ad hoc darba grupu, ko vada Padomes Ģenerālsekretariāts

text:
               25.5.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 138/138

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2017/900
   (2017. gada 22. maijs)
   par to, lai izveidotu LES 50. panta ad hoc darba grupu, ko vada Padomes Ģenerālsekretariāts
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 240. panta 3. punktu,
   ņemot vērā Eiropadomes Lēmumu 2009/881/ES (2009. gada 1. decembris) par Padomes prezidentūru (1) un jo īpaši tā 4. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Eiropadome 2017. gada 29. martā saņēma paziņojumu no Apvienotās Karalistes par tās nodomu izstāties no Eiropas Savienības, ar ko tika uzsākta procedūra saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību (LES) 50. pantu.

               (2)

               Eiropadome 2017. gada 29. aprīlī pieņēma nostādnes, kā paredzēts LES 50. panta 2. punktā. Jo īpaši tā apstiprināja sarunu procedūru, kas izklāstīta 27 valstu vai to valdību vadītāju, kā arī Eiropadomes un Eiropas Komisijas priekšsēdētāju 2016. gada 15. decembra paziņojuma pielikumā. Saskaņā ar minētā pielikuma 4. punktu laikā starp Eiropadomes sanāksmēm Padome un Dalībvalstu valdību pastāvīgo pārstāvju komiteja (Pastāvīgo pārstāvju komiteja), kurām palīdzēs speciāli izveidota darba grupa ar pastāvīgu priekšsēdētāju, nodrošinās, lai sarunas tiktu vestas saskaņā ar Eiropadomes nostādnēm un Padomes sarunu norādēm, un sniegs norādījumus Savienības sarunu vedējam.

               (3)

               Tādēļ būtu jāizveido LES 50. panta ad hoc darba grupa (“ad hoc darba grupa”) ar pastāvīgu priekšsēdētāju.

               (4)

                  Ad hoc darba grupai būtu Pastāvīgo pārstāvju komitejai un Padomei jāpalīdz visos jautājumos, kas attiecas uz Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības. Jo īpaši minētajai ad hoc darba grupai būtu Pastāvīgo pārstāvju komitejai un Padomei jāpalīdz, kamēr norit sarunas saskaņā ar LES 50. pantu, ievērojot Eiropadomes nostādnes un Padomes sarunu norādes. Turklāt ad hoc darba grupa varētu sniegt palīdzību jautājumos, kuri saistīti ar procedūru saskaņā ar LES 50. pantu un kurus neapspriež ar Apvienoto Karalisti.

               (5)

               Ņemot vērā to, ka procedūra saskaņā ar LES 50. pantu ir pagaidu procedūra, ad hoc darba grupai būtu jābeidz pastāvēt, tiklīdz tās pilnvaras būs izpildītas.

               (6)

               Pēc paziņojuma saskaņā ar LES 50. pantu Eiropadomes vai Padomes loceklis no tās dalībvalsts, kura izstājas, nepiedalās nedz Eiropadomes vai Padomes pārrunās, nedz lēmumu pieņemšanā attiecībā uz to,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo izveido LES 50. panta ad hoc darba grupu.
   To vada Padomes Ģenerālsekretariāts.
   2. pants
   LES 50. panta ad hoc darba grupa palīdz Pastāvīgo pārstāvju komitejai un Padomei visos jautājumos, kas attiecas uz Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības.
   Tā beidz pastāvēt, tiklīdz tās pilnvaras ir izpildītas.
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
   To publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2017. gada 22. maijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         L. GRECH

      (1)  OV L 315, 2.12.2009., 50. lpp.


title: 2006/667/EK,Euratom: Dalībvalstu valdību pārstāvju Lēmums ( 2006. gada 20. septembris ), ar ko ieceļ Eiropas Kopienu Pirmās instances tiesas tiesnesi

text:
               5.10.2006

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 274/15

      DALĪBVALSTU VALDĪBU PĀRSTĀVJU LĒMUMS

   (2006. gada 20. septembris),
   ar ko ieceļ Eiropas Kopienu Pirmās instances tiesas tiesnesi
   (2006/667/EK, Euratom)
   EIROPAS KOPIENU DALĪBVALSTU VALDĪBU PĀRSTĀVJI,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 224. pantu,
   ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 140. pantu,
   tā kā:
   Saskaņā ar Protokola par Tiesas statūtiem 5. un 7. pantu saistībā ar tā 47. pantu un sakarā ar Verica
      TRSTENJAK kundzes atkāpšanos no amata būtu jāieceļ Eiropas Kopienu Pirmās instances tiesas tiesnesis uz atlikušo pilnvaru laiku līdz 2007. gada 31. augustam,
   IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Miro
      PREK kungu ieceļ par Eiropas Kopienu Pirmās instances tiesas tiesnesi no dienas, kurā viņš nodod zvērestu, līdz 2007. gada 31. augustam.
   2. pants
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2006. gada 20. septembrī

            Priekšsēdētājs

         E. KOSONEN


title: Komisijas Lēmums (1997. gada 30. jūlijs), ar ko precizē summas, kuras noteiktas Regulā (Euratom, EOTK, EK) Nr. 3418/93, ar ko paredz sīki izstrādātu īstenošanas kārtību Finanšu regulas noteikumiem

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31997D0594

Oficiālais Vēstnesis L 239 , 30/08/1997 Lpp. 0054 - 0055

		Komisijas lēmums(1997. gada 30. jūlijs),ar ko precizē summas, kuras noteiktas Regulā (Euratom, EOTK, EK) Nr. 3418/93, ar ko paredz sīki izstrādātu īstenošanas kārtību Finanšu regulas noteikumiem(97/594/EK, EOTK, Euratom)EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Eiropas Ogļu un tērauda kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Komisijas Regulu (Euratom, EOTK, EK) Nr. 3418/93 (1993. gada 9. decembris), ar ko paredz sīki izstrādātu īstenošanas kārtību dažiem 1977. gada 21. decembra Finanšu regulas noteikumiem [1], un jo īpaši tās 145. pantu,tā kā patēriņa cenu indekss (EUR 15) bija 136,77 1992. gada decembrī, 141,40 1993. gada decembrī, 145,70 1994. gada decembrī un 150,00 1995. gada decembrī;tā kā saskaņā ar Regulas (Euratom, EOTK, EK) Nr. 3418/93 145. pantu minētajā regulā noteiktās fiksētās summas būtu jāpielāgo, piemērojot no 1997. gada 1. janvāra,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsRegulā (Euratom, EOTK, EK) Nr. 3418/93 noteiktās fiksētās summas precizē, kā norādīts turpmāk, un piemēro no 1997. gada 1. janvāra:INDEKSĒŠANA TRĪSGADU POSMOS(ECU) || 1994. gada 1. janvāris | 1997. gada 1. janvāris |81. un 130. pants | 350 | 400 |109. panta pirmais ievilkums | 900 | 1000 |109. panta otrais ievilkums | 2400 | 2600 |31. panta trešais ievilkums | 3300 | 3600 |132. panta 1. punkta a) apakšpunkts | 7000 | 7700 |106. pants | 12000 | 13200 |110. panta otrā ievilkuma c) punkts | 30000 | 32900 |107. pants | 42000 | 46000 |110. panta otrā ievilkuma b) punkts | 90000 | 98700 |108. pants | 300000 | 329000 |132. panta 1. punkta a) apakšpunkts | 340000 | 372900 |110. panta otrā ievilkuma a) punkts | 420000 | 460600 |IKGADĒJĀ INDEKSĒŠANA(ECU) || 1994. gada 1. janvāris | 1997. gada 1. janvāris || |Grāmatvedis | 31. panta pirmais ievilkums | 120 | 131 |Grāmatveža palīgs | 31. panta otrais ievilkums | 80 | 87 |Avansu pārziņi | 31. panta trešais ievilkums | 40 | 44 |2. pantsŠo lēmumu Komisijas grāmatvedis paziņo pārējām Kopienas iestādēm un struktūrām.Briselē, 1997. gada 30. jūlijāKomisijas vārdā —Komisijas loceklisErkki Liikanen[1] OV L 315, 16.12.1993., 1. lpp.--------------------------------------------------


title: Eiropas Parlamenta Lēmums (2010. gada 5. maijs) par Eiropas Savienības 2008. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, VI iedaļa – Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

text:
               25.9.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 252/93

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS
   (2010. gada 5. maijs)
   par Eiropas Savienības 2008. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, VI iedaļa – Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja
   (2010/502/ES)
   EIROPAS PARLAMENTS,
   ņemot vērā Eiropas Savienības 2008. finanšu gada vispārējo budžetu (1),
   ņemot vērā Eiropas Kopienu galīgos gada pārskatus par 2008. finanšu gadu – I sējums (C7-0177/2009) (2),
   ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas gada ziņojumu par 2008. gadā veiktajām iekšējām revīzijām, ko tā iesniegusi budžeta izpildes apstiprinātājiestādei,
   ņemot vērā Revīzijas palātas gada pārskatu par 2008. finanšu gada budžeta izpildi, kuram pievienotas pārbaudīto iestāžu atbildes (3),
   ņemot vērā deklarāciju par pārskatu ticamību, kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību, ko Revīzijas palāta iesniegusi saskaņā ar EK līguma 248. pantu (4),
   ņemot vērā EK līguma 272. panta 10. punktu un 274., 275. un 276. pantu un Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. panta 10. punktu un 317., 318. un 319. pantu,
   ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), un jo īpaši tās 50., 86., 145., 146. un 147. pantu,
   ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,
   ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A7-0080/2010),

               1.

               sniedz Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas ģenerālsekretāram apstiprinājumu par Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2008. finanšu gada budžeta izpildi;

               2.

               izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, Padomei, Komisijai, Eiropas Savienības Tiesai, Revīzijas palātai, Eiropas Ombudam un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam, kā arī nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Jerzy BUZEK

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV L 71, 14.3.2008.

      (2)  OV C 273, 13.11.2009., 1. lpp.

      (3)  OV C 269, 10.11.2009., 1. lpp.

      (4)  OV C 273, 13.11.2009., 122. lpp.

      (5)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.
    ---documentbreak---

               25.9.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 252/94

         EIROPAS PARLAMENTA REZOLŪCIJA
   (2010. gada 5. maijs)
   ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no Lēmuma par Eiropas Savienības 2008. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, VI iedaļa – Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja
   EIROPAS PARLAMENTS,
   ņemot vērā Eiropas Savienības 2008. finanšu gada vispārējo budžetu (1),
   ņemot vērā Eiropas Kopienu galīgos gada pārskatus par 2008. finanšu gadu – I sējums (C7-0177/2009) (2),
   ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas gada ziņojumu par 2008. gadā veiktajām iekšējām revīzijām, ko tā iesniegusi budžeta izpildes apstiprinātājiestādei,
   ņemot vērā Revīzijas palātas gada pārskatu par 2008. finanšu gada budžeta izpildi, kuram pievienotas pārbaudīto iestāžu atbildes (3),
   ņemot vērā deklarāciju par pārskatu ticamību, kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību, ko Revīzijas palāta iesniegusi saskaņā ar EK līguma 248. pantu (4),
   ņemot vērā EK līguma 272. panta 10. punktu un 274., 275. un 276. pantu un Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. panta 10. punktu un 317., 318. un 319. pantu,
   ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), un jo īpaši tās 50., 86., 145., 146. un 147. pantu,
   ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,
   ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A7-0080/2010),

               A.

               tā kā “pilsoņiem ir tiesības zināt, kā tiek izmantoti viņu maksātie nodokļi un kā politiskās iestādes īsteno tām uzticētās pilnvaras” (6),

               1.

               konstatē, ka 2008. gadā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas (EESK) rīcībā bija saistību apropriācijas kopumā EUR 118 miljonu apmērā (2007. gadā – EUR 116 miljoni) un to izlietojuma līmenis bija 95,64 %, kas ir tāds pats kā pārējo iestāžu vidējais rādītājs (95,67 %);

               2.

               konstatē, ka Revīzijas palāta savā gada pārskatā norāda, ka revīzijā nav konstatētas nozīmīgas nepilnības, par kurām būtu jāizsaka EESK piezīmes;

               3.

               konstatē, ka nedaudz palielinājies EESK piešķirto pastāvīgo amata vietu skaits (2008. gadā – 700 amata vietas, 2007. gadā – 695 amata vietas) un ka gandrīz visas no šīm amata vietām ir aizpildītas (2008. gadā – 14 brīvas amata vietas, 2007. gadā – 8 brīvas amata vietas); atzinīgi vērtē to, ka ir pieņemts un tiek īstenots vidējā termiņa plāns (2008.–2013. gada stratēģija), lai veicinātu sekretariātā līdztiesīgas iespējas un dažādību, jo īpaši – paredzot nākotnē ieviest vispārējus pasākumus elastīga darba laika nodrošināšanai un īstenojot vidēja termiņa apmācības plānu (2008.–2010. gadam), kā arī izstrādājot personāla mobilitātes politiku, un gaida ziņojumus par cilvēkresursu politikas īstenošanas gaitu;

               4.

               norāda uz Revīzijas palātas gada pārskata 11.2. pielikumā iekļauto piezīmi, ka EESK (tāpat kā Parlaments) izmanto atšķirīgu pieeju, piemērojot Civildienesta noteikumus attiecībā uz reizināšanas koeficientu; norāda, ka EESK dod saviem darbiniekiem finansiālu priekšrocību, ko citas iestādes nedara, un tas rada lielākas izmaksas; atkārtoti norāda, ka visām iestādēm ir vienādi jāinterpretē un jāīsteno Civildienesta noteikumi par reizināšanas koeficientu; ņem vērā EESK nodomu pielāgot savu darbību atbilstoši gaidāmajam Civildienesta tiesas spriedumam;

               5.

               atzinīgi vērtē to, kā tiek īstenots EESK un Reģionu komitejas administratīvās sadarbības nolīgums 2008.–2014. gadam, un aicina EESK un Reģionu komiteju informēt par panākumiem saistībā ar iekšējo kontroles standartu saskaņošanu un visām attiecīgajām finanšu procedūrām, kas saistītas ar kopīgajiem dienestiem; ņem vērā savstarpēji apmierinošo risinājumu pārbaudes pienākumu sadalei kopīgajos dienestos, pamatojoties uz to, kurā komitejā strādā atbildīgais kredītrīkotājs;

               6.

               atgādina, ka pakalpojumu nošķiršanai, kas radusies administratīvās sadarbības nolīguma rezultātā, nebūtu jāietekmē budžeta apmērs, un gaida nolīguma vidusposma pārskatu, kas jāiesniedz 2011. gadā, un EESK un Reģionu komitejas kopīgo analīzi kā daļu no šā pārskata;

               7.

               atzinīgi vērtē rezultātus, kas tika gūti, EESK un Reģionu komitejai kopīgi novērtējot sadarbības nolīgumus jomās, kuras skar pakalpojumu nošķiršana, jo īpaši secinājumus, ka jaunā pārvaldības struktūra ir uzlabojusi komiteju administratīvo sadarbību, ka ir saglabājusies nošķirto pakalpojumu kvalitāte un uzlabojusies to efektivitāte un ka nebija nepieciešami budžeta papildinājumi; ņem vērā arī secinājumu, ka turpmāk būtu jāuzlabo daži praktiski sadarbības aspekti;

               8.

               atzinīgi vērtē EESK centienus, iesaistoties iestāžu sadarbībā IT sistēmu jomā, jo īpaši EESK un Reģionu komitejas sarunas ar Komisiju par personāla vadības sistēmas Sysper2 izmantošanu;

               9.

               ņem vērā EESK apliecinājumu attiecībā uz kontroli, jo īpaši to, ka EESK iekšējos noteikumos ir paredzēta sistemātiska ex ante pārbaude un ka to pastiprina izlases veida ex post kontroles, jo īpaši liela apmēra jomās;

               10.

               atzinīgi vērtē EESK revīzijas komitejas veiksmīgo darbību, veiktās revīzijas un apstiprināto rīcības plānu izpildes pārbaudes, kā arī to, ka 2008. gadā Iekšējās revīzijas nodaļa turpināja galveno darbības un izpildes rādītāju pilnveidošanu, un EESK gatavību atbalstīt citas iestādes, sniedzot informāciju par galveno darbības un izpildes rādītāju izstrādē gūto pieredzi;

               11.

               atgādina, ka EESK locekļi nedeklarē savas finansiālās intereses un nesniedz atbilstīgu informāciju par deklarējamu profesionālo darbību un citiem algotiem pienākumiem vai darbībām; pieprasa, lai EESK nekavējoties ievieš šo pienākumu tās locekļiem;

               12.

               turklāt mudina pamatot EESK locekļu ceļa izdevumus ar faktiskajām ceļa izmaksām; ierosina dienas naudas apmēru pielīdzināt Eiropas Parlamenta deputātu dienas naudas apmēram; aicina EESK ģenerālsekretāru pirms 2010. gada septembra ziņot Eiropas Parlamenta Budžeta kontroles komitejai par to, kādi atbilstoši jauni iekšējie noteikumi ir jāpieņem;

               13.

               konstatē, ka EESK Prezidija ad hoc grupa, kas ir atbildīga par priekšlikumu sagatavošanu komitejas locekļiem piemērojamo finanšu noteikumu grozīšanai, ir beigusi darbu un ka pašlaik attiecīgās struktūras priekšlikumu apspriež; mudina EESK ziņot par šā procesa rezultātiem;

               14.

               norāda uz konstatējumu, ka Finanšu regulā ietvertie iepirkuma procedūras noteikumi mazākām iestādēm ir pārāk apgrūtinoši; atgādina Komisijai, kad tā veic sagatavošanās darbu pirms turpmāku Finanšu regulas grozījumu priekšlikumu izstrādes, plaši apspriesties ar EESK, lai nodrošinātu, ka tās viedoklis pilnībā tiek ņemts vērā;

               15.

               izsaka atzinību par EESK kvalitatīvo darbības pārskatu un atzinīgi vērtē to, ka tajā ir detalizēti aprakstīti pasākumi, kas veikti saistībā ar iepriekšējiem Parlamenta lēmumiem par budžeta izpildes apstiprināšanu.

      (1)  OV L 71, 14.3.2008.

      (2)  OV C 273, 13.11.2009., 1. lpp.

      (3)  OV C 269, 10.11.2009., 1. lpp.

      (4)  OV C 273, 13.11.2009., 122. lpp.

      (5)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (6)  Eiropas pārredzamības iniciatīva.


title: Lēmums Nr. H2 ( 2009. gada 12. jūnijs ) par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanas Administratīvās komisijas Datu apstrādes tehniskās komisijas darba metodēm un sastāvu (Dokuments attiecas uz EEZ un uz EK un Šveices nolīgumu)

text:
               24.4.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 106/17

         LĒMUMS Nr. H2
   (2009. gada 12. jūnijs)
   par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanas Administratīvās komisijas Datu apstrādes tehniskās komisijas darba metodēm un sastāvu
   (Dokuments attiecas uz EEZ un uz EK un Šveices nolīgumu)
   2010/C 106/06
   ADMINISTRATĪVĀ KOMISIJA SOCIĀLĀS NODROŠINĀŠANAS SISTĒMU KOORDINĀCIJAI,
   ņemot vērā 72. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulā (EK) Nr. 883/2004 par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu (1), kurā noteikts, ka Administratīvā komisija stiprina un attīsta sadarbību starp dalībvalstīm, modernizējot procedūras, kas paredzētas informācijas apmaiņai un starpiestāžu informācijas plūsmas pielāgošanai apmaiņai ar elektroniskiem līdzekļiem, ņemot vērā datu apstrādes attīstību katrā dalībvalstī; Administratīvā komisija pieņem kopīgus strukturālus noteikumus attiecībā uz datu apstrādes pakalpojumiem, jo īpaši par drošību un standartu izmantošanu, un paredz noteikumus attiecībā uz šo pakalpojumu kopīgās daļas darbību,
   ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 883/2004 73. pantu, kurā paredzēts, ka Administratīvā komisija nosaka Tehniskās komisijas sastāvu un darba metodes, bet Tehniskā komisija iesniedz tai ziņojumus un argumentētu atzinumu, pirms Administratīvā komisija pieņem lēmumus atbilstoši 72. panta d) apakšpunktam,
   IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   1.   Administratīvā komisija izveido Datu apstrādes tehnisko komisiju, kas paredzēta Regulas (EK) Nr. 883/2004 73. panta 1. punktā. Tās nosaukums ir “Tehniskā komisija”.
   2.   Tehniskā komisija veic darbības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 883/2004 73. panta 2. punktā.
   3.   Pilnvaras attiecībā uz Tehniskās komisijas īpašajiem uzdevumiem nosaka Administratīvā komisija, kas vajadzības gadījumā var mainīt šos uzdevumus.
   2. pants
   Tehniskā komisija vajadzības gadījumā pieņem ziņojumus un argumentētus atzinumus, pamatojoties uz tehniskiem dokumentiem un pētījumiem. Tā var lūgt valstu iestādēm visu informāciju, ko tā uzskata par nepieciešamu, lai atbilstoši veiktu savus uzdevumus.
   3. pants
   1.   Tehniskās komisijas sastāvā no katras dalībvalsts ir divi locekļi, no kuriem vienu ieceļ par pastāvīgo locekli, bet otru – par pastāvīgā locekļa vietnieku. Katras dalībvalsts valdības pārstāvis nosūta Administratīvās komisijas ģenerālsekretāram informāciju par [Tehniskajā] komisijā ieceltajiem locekļiem.
   2.   Ziņojumus un argumentētus atzinumus pieņem ar Tehniskās komisijas visu locekļu vienkāršu balsu vairākumu, un katrai dalībvalstij ir viena balss, ko nodod pastāvīgais loceklis vai pastāvīgā locekļa prombūtnes gadījumā – pastāvīgā locekļa vietnieks. Tehniskās komisijas ziņojumos vai argumentētos atzinumos jānorāda, vai tie pieņemti vienprātīgi vai ar vienkāršu balsu vairākumu. Attiecīgā gadījumā tajos jāiekļauj mazākuma secinājumi vai atrunas.
   3.   Tehniskā komisija, izmantojot rakstisku procedūru, var lemt par ziņojumu un argumentētu atzinumu pieņemšanu, ja par šādu procedūru panākta vienošanās iepriekšējā Tehniskās komisijas sanāksmē.
   Lai to izdarītu, priekšsēdētājs nosūta lēmuma projektu Tehniskās komisijas locekļiem. Jāparedz vismaz desmit darba dienu termiņš, kurā Tehniskās komisijas locekļiem ir iespēja apstiprināt, ka tā noraida ierosināto tekstu vai atturas no balsošanas. Ja minētajā termiņā atbilde nav saņemta, uzskata, ka balsojums ir apstiprinošs.
   Priekšsēdētājs var lemt par rakstiskas procedūras sākšanu, arī ja iepriekšēja vienošanās Tehniskās komisijas sanāksmē nav panākta. Šādā gadījumā vienīgi rakstiskas vienošanās par ierosināto tekstu jāuzskata par apstiprinošu balsojumu un jānosaka vismaz 15 darba dienu termiņš.
   Beidzoties paredzētajam termiņam, priekšsēdētājs informē locekļus par balsošanas rezultātiem. Lēmums, par kuru saņemts vajadzīgais skaits apstiprinošu balsojumu, jāuzskata par pieņemtu dienā, kad beidzas termiņš, kurā locekļiem bija jāatbild.
   4.   Ja kāds Tehniskās komisijas loceklis rakstiskās procedūras laikā ierosina grozīt tekstu, priekšsēdētājs:

               a)

               vai nu no jauna sāk rakstisko procedūru, saskaņā ar 3. punktā noteikto procedūru nosūtot ierosināto grozījumu locekļiem; vai

               b)

               atceļ rakstisko procedūru, lai jautājumu apspriestu nākamajā sanāksmē,

         atkarībā no tā, kuru procedūru priekšsēdētājs uzskata par piemērotu attiecībā uz konkrēto jautājumu.
   5.   Ja kāds Tehniskās komisijas loceklis pirms atbildēšanai paredzētā termiņa beigām lūdz, lai ierosinātais teksts tiktu izskatīts Tehniskās komisijas sanāksmē, rakstisko procedūru atceļ.
   Šādā gadījumā jautājumu izskata Tehniskās komisijas nākamajā sanāksmē.
   6.   Tehniskajā komisijā kā konsultants darbojas Eiropas Kopienu Komisijas pārstāvis vai šā pārstāvja iecelta persona.
   4. pants
   Tehniskās komisijas priekšsēdētāja amatu uz pusgadu ieņem vai nu pastāvīgais loceklis, vai cita iecelta amatpersona, kas pieder pie dalībvalsts, kuras pārstāvis Administratīvajā komisijā tajā pašā periodā ieņem Administratīvās komisijas priekšsēdētāja amatu. Tehniskās komisijas priekšsēdētājs pēc Administratīvās komisijas priekšsēdētāja pieprasījuma ziņo par Tehniskās komisijas darbību.
   5. pants
   Lai risinātu īpašus jautājumus, Tehniskā komisija var izveidot ad hoc darba grupas. Tehniskā komisija nosaka uzdevumus, kas jāveic šādām darba grupām, termiņu minēto uzdevumu veikšanai un apraksta finansiālās sekas darbībām, kas paredzētas 7. pantā minētajā Tehniskās komisijas darba programmā.
   6. pants
   Administratīvās komisijas sekretariāts sagatavo un organizē Tehniskās komisijas sanāksmes un protokolē tās.
   7. pants
   Tehniskā komisija iesniedz apstiprināšanai Administratīvajā komisijā sīki izstrādātu darba programmu. Tehniskā komisija katru gadu sniedz Administratīvajai komisijai darbības pārskatu, ziņo par sasniegumiem saistībā ar darba programmu un sniedz visus priekšlikumus par grozījumiem darba programmā.
   8. pants
   Par jebkuru ierosinātu Tehniskās komisijas pasākumu, kam vajadzīgs Eiropas Kopienu Komisijas finansējums, nepieciešams minētās iestādes pārstāvja apstiprinājums.
   9. pants
   Tehniskajā Komisijā strādā tajās pašās valodās, kuras ir Kopienas iestāžu oficiālās valodas saskaņā ar Līguma 290. pantu.
   10. pants
   Uz Tehnisko komisiju attiecas pielikumā pievienotie papildu noteikumi.
   11. pants
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. To piemēro no Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 987/2009 (2) spēkā stāšanās dienas.

            Administratīvās komisijas priekšsēdētāja

         Gabriela PIKOROVÁ

      (1)  OV L 166, 30.4.2004., 1. lpp.

      (2)  OV L 284, 30.10.2009., 1. lpp.

      PIELIKUMS

         TEHNISKĀS KOMISIJAS PAPILDU NOTEIKUMI

      1.   Piedalīšanās sanāksmēs

                  a)

                  Ja priekšsēdētājs nevar apmeklēt Tehniskās komisijas sanāksmi, priekšsēdētāja vietnieks darbojas kā priekšsēdētājs.

                  b)

                  Uz Tehniskās komisijas sanāksmēm locekļi var ierasties kopā vienu vai vairākiem ekspertiem, ja tas ir vajadzīgs saistībā ar risināmo jautājumu specifiku. Katrā delegācijā parasti var būt ne vairāk kā četras personas.

                  c)

                  Eiropas Kopienu Komisijas pārstāvis vai sekretariāta loceklis, vai jebkura cita Administratīvās komisijas ģenerālsekretāra iecelta persona apmeklē visas Tehniskās komisijas vai ad hoc darba grupu sanāksmes. Šīs sanāksmes var apmeklēt arī Eiropas Kopienu Komisijas citu struktūrvienību pārstāvji, ja tas ir vajadzīgs saistībā ar risināmo jautājumu.

            2.   Balsošana

                  a)

                  Ja Tehniskās komisijas pastāvīgais loceklis ieņem priekšsēdētāja amatu, pastāvīgā locekļa vietnieks balso pastāvīgā locekļa vietā.

                  b)

                  Ja kāds sanāksmes dalībnieks balsošanas laikā atturas no balsošanas, priekšsēdētājs aicina šo dalībnieku pamatot atturēšanās iemeslus.

                  c)

                  Ja sanāksmē dalībnieku vairākums atturas no balsošanas, uzskata, ka balsošanai iesniegtais priekšlikums ir atstāts bez ievērības.

            3.   Darba kārtība

                  a)

                  Katras sanāksmes pagaidu darba kārtību izstrādā sekretariāts, apspriežoties ar Tehniskās komisijas priekšsēdētāju. Pirms ierosinājuma iekļaut kādu jautājumu Tehniskās komisijas sanāksmes darba kārtībā sekretariāts vajadzības gadījumā var lūgt attiecīgās delegācijas rakstiski darīt zināmu savu viedokli šajā jautājumā.

                  b)

                  Pagaidu darba kārtībā principā ietver punktus, par kuriem sekretariāts vismaz 20 darba dienu pirms sanāksmes sākuma ir saņēmis Tehniskās komisijas locekļa vai Eiropas Kopienu Komisijas pārstāvja lūgumu un, attiecīgos gadījumos, ar tiem saistītās piezīmes.

                  c)

                  Pagaidu darba kārtību vismaz 10 darba dienas pirms katras sanāksmes sākuma nosūta Tehniskās komisijas locekļiem, Eiropas Kopienu Komisijas pārstāvim un visiem pārējiem gaidāmajiem sanāksmes dalībniekiem. Tiklīdz dokumenti saistībā ar darba kārtības jautājumiem ir kļuvuši pieejami, tie jānosūta sanāksmes dalībniekiem.

                  d)

                  Sākot katru Tehniskās komisijas sanāksmi, apstiprina sanāksmes darba kārtību. Lai darba kārtībā iekļautu kādu punktu, kas nav pagaidu darba kārtībā, nepieciešams vienprātīgs Tehniskās komisijas balsojums. Izņemot steidzamības gadījumus, Tehniskās komisijas locekļi līdz nākamajai sanāksmei var neizpaust savu galīgo viedokli par tiem pagaidu darba kārtības punktiem, par kuriem piecas darba dienas pirms sanāksmes sākuma nav saņemti attiecīgie dokumenti Tehniskās komisijas locekļu dzimtajā valodā.

            4.
            Ad hoc darba grupas

                  a)

                     Ad hoc darba grupas priekšsēdētājs ir eksperts, ko iecēlis Tehniskās komisijas priekšsēdētājs, apspriežoties ar Eiropas Kopienu Komisijas pārstāvi vai, ja tas nav iespējams, ar tās valsts ekspertu, kuras pārstāvis ieņem Administratīvās komisijas priekšsēdētāja amatu.

                  b)

                     Ad hoc darba grupas priekšsēdētāju aicina uz Tehniskās komisijas sanāksmi, kurā apspriež attiecīgās ad hoc darba grupas ziņojumu.

            5.   Administratīvi jautājumi

                  a)

                  Tehniskās komisijas priekšsēdētājs var dot sekretariātam norādījumus saistībā ar paredzētajām sanāksmēm un par darbībām Tehniskās komisijas uzdevumu izpildes jomā.

                  b)

                  Sekretariāts, apspriežoties ar Tehniskās komisijas priekšsēdētāju, sasauc Tehnisko komisiju, 10 darba dienas pirms sanāksmes nosūtot uzaicinājuma vēstuli tās locekļiem un Eiropas Kopienu Komisijas pārstāvim.


title: 2012/504/ES: Komisijas Lēmums ( 2012. gada 17. septembris ) par Eurostat

text:
               18.9.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 251/49

         KOMISIJAS LĒMUMS
   (2012. gada 17. septembris)
   par Eurostat

   (2012/504/ES)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   tā kā:

               (1)

               Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 11. marta Regula (EK) Nr. 223/2009 par Eiropas statistiku (1) nodrošina Eiropas statistikas tiesisko pamatregulējumu. Minētajā regulā ir atsauce uz Komisiju (Eurostat) kā Savienības statistikas iestādi, kura ir atbildīga par Eiropas statistikas izstrādi, sagatavošanu un izplatīšanu.

               (2)

                  Eurostat būtu jāizstrādā, jāsagatavo un jāizplata Eiropas statistika saskaņā ar Līgumā par Eiropas Savienības darbību un Regulā (EK) Nr. 223/2009 izklāstītajiem statistikas principiem, kuri detalizētāk izstrādāti Eiropas Statistikas prakses kodeksā, ko 2011. gada 28. septembrī pārskatīja un atjaunināja Eiropas Statistikas sistēmas komiteja.

               (3)

               Regulā (EK) Nr. 223/2009 arī paredzēta tādu konfidenciālu datu aizsardzība, kuri izmantojami tikai statistiskiem mērķiem.

               (4)

               Komisija ir apņēmusies stiprināt statistikas pārvaldību Savienībā un ievērot iepriekš minētos statistikas principus (2). Šī apņemšanās tika apstiprināta un papildināta 2011. gada 15. aprīļa paziņojumā Eiropas Parlamentam un Padomei “Uzticama kvalitātes pārvaldība Eiropas statistikā” (3). Šis lēmums būtu jāuzskata par atjaunotu Komisijas apņemšanos nostiprināt uzticēšanos Eiropas statistikai, ko izstrādā, sagatavo un izplata Eurostat.

               (5)

               Jaunākās norises Savienības ekonomikas pārvaldības sistēmā ir ietekmējušas statistikas jomu, un tās būtu jāņem vērā. Tas jo īpaši attiecas uz statistikas neatkarību, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. novembra Regulā (ES) Nr. 1175/2011, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (4).

               (6)

               Saistībā ar iepriekš minēto Komisijas kā iecēlējinstitūcijas pilnvaras attiecībā uz Eurostat ģenerāldirektora pieņemšanu darbā, pārcelšanu un atlaišanu būtu jāīsteno saskaņā ar Civildienesta noteikumiem, pienācīgi ņemot vērā vajadzību garantēt neatkarību, objektivitāti un efektivitāti viņa pienākumu veikšanā un ievērojot tikai uz profesionāliem kritērijiem balstītu pārredzamu procedūru.

               (7)

               Turklāt ar Padomes 2009. gada 25. maija Regulu (EK) Nr. 479/2009 par to, kā piemērot Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam pievienoto Protokolu par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru (5), Eurostat ir noteikti īpaši uzdevumi.

               (8)

               Turklāt saskaņā ar Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par ES statistikas sagatavošanas metodi: nākamās desmitgades redzējums (6)
                  Eurostat būtu jāsniedz ļoti kvalitatīvi statistikas pakalpojumi, kas būtu panākams, uzlabojot attiecības ar Savienības iestādēm, lai prognozētu statistikas vajadzības un paplašinātu esošās statistikas izmantošanu. Tas nozīmē, ka jāveido ciešākas attiecības ar citiem Komisijas dienestiem.

               (9)

               Definējot statistiku, būtu jāatsaucas uz Regulu (EK) Nr. 223/2009. Turklāt šajā lēmumā Eiropas statistika būtu jānodala no citas statistikas.

               (10)

               Politikas mērķu izvirzīšana un to sasniegšanai nepieciešamās informācijas noteikšana ir politikas veidotāju ziņā. Tāpēc attiecīgajiem Komisijas dienestiem būtu jābūt pilnvarotiem veikt šādas darbības un jābūt atbildīgiem par šādu darbību veikšanu, savukārt Eurostat būtu jānodrošina ar Eiropas statistiku saistīto darbību iekļaušana programmā, ņemot vērā lietotāju vajadzības, attiecīgās politikas norises un ierobežotos resursus.

               (11)

               Komisijas darbības, kas saistītas ar citu statistiku, būtu jāplāno un jākoordinē ar mērķi nodrošināt konsolidētu informāciju par tām. Šis darbs būtu jāvada Eurostat, un tas aptvertu tikai tos jautājumus, par kuriem panākta savstarpēja vienošanās starp attiecīgajiem Komisijas dienestiem un Eurostat.

               (12)

               Eiropas statistika ir noteikta Eiropas Statistikas programmā un atbilstīgajā gada darba programmā.

               (13)

               Lai nodrošinātu sabiedrības uzticēšanos Eiropas statistikai un lai sekmētu to, ka Eurostat izstrādā, sagatavo un izplata ļoti kvalitatīvu statistiku, būtu jāizveido un jāizmanto Eiropas statistikas marķēšanas process.

               (14)

                  Eurostat ģenerāldirektoram – galvenajam statistiķim – būtu jānodrošina, lai tiktu izstrādāta, sagatavota un izplatīta ļoti kvalitatīva Eiropas statistika. Turklāt viņam būtu uzdots koordinēt Komisijas statistikas darbības ar mērķi nodrošināt statistikas datu kvalitāti un līdz minimumam samazināt slogu saistībā ar šādu datu sniegšanu. Tāpēc ar galveno statistiķi būtu jāapspriežas arī saistībā ar citas statistikas izstrādi un sagatavošanu.

               (15)

                  Eurostat cieši sadarbojoties ar citiem Komisijas dienestiem saistībā ar statistikas darbībām un galvenajam statistiķim tās pienācīgi koordinējot, būtu jāpanāk Eiropas statistikas saskaņotība un salīdzināmība, kas palīdzētu labāk reaģēt uz pārmaiņām nākotnē, jo īpaši uz vajadzību pēc iespējas samazināt informācijas sniegšanas slogu un administratīvo slogu. Šā iemesla dēļ būtu jānodrošina, lai administratīvo datu avoti Komisijā būtu pieejami tādā mērā, kādā tas nepieciešams Eiropas statistikas izstrādei, sagatavošanai un izplatīšanai, ievērojot izmaksu lietderības principu.

               (16)

               Personas datiem, kurus apstrādā Eurostat, ir piemērojama Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (7). Turklāt Eiropas statistika, kas tiek sagatavota, balstoties uz personas datiem, attiecīgā gadījumā būtu jāsagatavo dzimumu dalījumā.

               (17)

               Tāpēc ir sīkāk jānosaka un jāprecizē Eurostat loma un pienākumi Komisijā.

               (18)

               Būtu jāatceļ Komisijas 1997. gada 21. aprīļa Lēmums 97/281/EK par Eurostat lomu saistībā ar Kopienas statistikas apkopošanu (8),

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Priekšmets
   Ar šo lēmumu tiek noteikta Eurostat loma un pienākumi Komisijas iekšējā organizācijā attiecībā uz statistikas izstrādi, sagatavošanu un izplatīšanu.
   2. pants
   Definīcijas
   Šajā lēmumā piemēro šādas definīcijas.

               1.

               “Statistika” ir statistika, kā definēts Regulas (EK) Nr. 223/2009 3. panta 1. punktā. Tā ir Eiropas statistika vai cita statistika.

               2.

               “Eiropas statistika” ir statistika, kā minēts Regulas (EK) Nr. 223/2009 1. pantā un kā noteikts Eiropas statistikas gada darba programmā.

               3.

               “Cita statistika” ir statistika, kas nav Eiropas statistika, bet kas ir noteikta 5. panta 2. punktā minētajā plānošanas un koordinēšanas darbā.

         3. pants
   Eurostat

      Eurostat ir Savienības statistikas iestāde, kas minēta Regulas (EK) Nr. 223/2009 6. panta 1. punktā. Eurostat ir Komisijas dienests, ko vada ģenerāldirektors.
   4. pants
   Statistikas principi

      Eurostat izstrādā, sagatavo un izplata Eiropas statistiku saskaņā ar profesionālās neatkarības, taisnīguma, objektivitātes, ticamības, statistikas konfidencialitātes un izmaksu lietderības principiem, kā definēts Regulas (EK) Nr. 223/2009 2. panta 1. punktā un detalizētāk izstrādāts Eiropas Statistikas prakses kodeksā.
   5. pants
   Plānošana un iekļaušana programmā
   1.   Darbības, kas saistītas ar Eiropas statistiku, ir noteiktas Regulas (EK) Nr. 223/2009 13. pantā minētajā Eiropas Statistikas programmā un attiecīgās regulas 17. pantā minētajā gada darba programmā.
   2.   Darbības, kas saistītas ar citu statistiku, tiek regulētas un identificētas, izmantojot plānošanu un koordinēšanu, ko vada Eurostat. Šis darbs aptver tikai tos jautājumus, par kuriem panākta savstarpēja vienošanās starp attiecīgajiem Komisijas dienestiem un Eurostat.
   3.   Minēto darbību, tostarp arī ar administratīviem ierakstiem saistītu darbību veikšanai var izstrādāt konkrētus starpdienestu nolīgumus starp Eurostat un pārējiem Komisijas dienestiem.
   6. pants

      Eurostat uzdevumi
   1.   Eurostat ir atbildīgs par Eiropas statistikas izstrādi, sagatavošanu un izplatīšanu.
   Tālab Eurostat jo īpaši:

               a)

               vāc un apkopo statistikas informāciju, kas vajadzīga Eiropas statistikas sagatavošanai;

               b)

               izstrādā un veicina statistikas standartus, metodes un procedūras;

               c)

               vada Eiropas statistikas sistēmu, stiprina tās partneru savstarpējo sadarbību un nodrošina tās vadošo lomu oficiālās statistikas sagatavošanā visā pasaulē;

               d)

               sadarbojas ar starptautiskām organizācijām un trešām valstīm nolūkā veicināt Eiropas statistikas salīdzināmību ar citās statistikas sistēmās sagatavoto statistiku un vajadzības gadījumā atbalsta trešās valstis to statistikas sistēmu uzlabošanā.

         2.   Eurostat nodrošina, lai Eiropas statistika būtu pieejama visiem lietotājiem saskaņā ar statistikas principiem, jo īpaši profesionālās neatkarības, taisnīguma un statistikas konfidencialitātes principiem.
   Šajā ziņā Eurostat sniedz tehniskos paskaidrojumus un atbalstu, kas vajadzīgi Eiropas statistikas izmantošanai, un tas var izmantot piemērotus sakaru kanālus ziņu izlaidumiem statistikas jomā.
   3.   Eurostat nodrošina sadarbību un regulāru konstruktīvu dialogu ar citiem Komisijas dienestiem un vajadzības gadījumā arī ar datu sniedzējiem nolūkā ņemt vērā lietotāju vajadzības, attiecīgās politikas norises un citas iniciatīvas. Tālab minētie Komisijas dienesti – potenciālie konkrētās Eiropas statistikas izmantotāji – agrīnā posmā tiek informēti par jaunas vai grozītas statistikas izstrādi un tiek iesaistīti šādā izstrādē, lai cita starpā izprastu jaunu vai mainītu statistikas metožu, standartu un definīciju iespējamo ietekmi uz attiecīgo politiku.
   4.   Eurostat koordinē citas statistikas izstrādi un sagatavošanu. Šajā nolūkā tas:

               a)

               optimāli izmanto esošo informāciju, kas izmantojama statistiskiem mērķiem, lai nodrošinātu datu kvalitāti un pēc iespējas samazinātu respondentu slogu. Eurostat aicina visus attiecīgos Komisijas dienestus sniegt savu ieguldījumu šā mērķa sasniegšanā;

               b)

               saņem informāciju no visiem Komisijas dienestiem par to sagatavoto statistikas datu apjomu un kvalitāti, par būtiskām pārmaiņām statistikas sagatavošanas metodikā un par jaunām plānotām datu vākšanas darbībām;

               c)

               nodrošina tādu apmācību, kā arī sniedz tādus norādījumus un ekspertu pakalpojumus citiem Komisijas dienestiem, kas vajadzīgi citas statistikas izstrādei un sagatavošanai, ņemot vērā pieejamos resursus.

         7. pants

      Eurostat ģenerāldirektors
   1.   Attiecībā uz Eiropas statistiku Eurostat ģenerāldirektors vienīgais ir atbildīgs par lēmumu pieņemšanu attiecībā uz procesiem, statistikas metodēm, standartiem un procedūrām vai par sagatavotās statistikas saturu un izplatīšanas termiņiem saskaņā ar Eiropas Statistikas programmu un gada darba programmu. Izpildot šos statistikas uzdevumus, Eurostat ģenerāldirektors rīkojas neatkarīgi; viņš nelūdz un nepieņem nevienas Savienības iestādes vai struktūras, nevienas dalībvalsts valdības vai jebkuras citas iestādes, struktūras, biroja vai organizācijas norādījumus.
   2.   Eurostat ģenerāldirektors, īstenojot apropriācijas, kas piešķirtas Eurostat, darbojas kā kredītrīkotājs.
   8. pants
   Galvenais statistiķis
   1.   Eurostat ģenerāldirektors uzskatāms par galveno statistiķi.
   2.   Galvenais statistiķis:

               a)

               ir atbildīgs par Eiropas statistikas izstrādi, sagatavošanu un izplatīšanu Komisijā;

               b)

               ir atbildīgs par citas statistikas izstrādes un sagatavošanas koordinēšanu, kā minēts 5. panta 2. punktā un 6. panta 4. punktā;

               c)

               pārstāv Komisiju starptautiskos forumos statistikas jomā, jo īpaši ar mērķi koordinēt Savienības iestāžu un struktūru statistikas darbības, kā minēts Regulas (EK) Nr. 223/2009 6. panta 3. punktā;

               d)

               vada Regulas (EK) Nr. 223/2009 7. pantā minēto Eiropas Statistikas sistēmas komiteju;

               e)

               sagatavo šā lēmuma 5. panta 1. punktā minētās programmas, visaptveroši apspriežoties ar citiem Komisijas dienestiem un pēc iespējas ņemot vērā lietotāju vajadzības un citas attiecīgās norises;

               f)

               darbojas kā vidutājs starp Eiropas Statistikas sistēmu un Eiropas Statistikas pārvaldības konsultatīvo padomi visos jautājumos, kas skar Eiropas Statistikas prakses kodeksa īstenošanu Eiropas Statistikas sistēmā kopumā.

         3.   Ikviens dienests, kurš plāno veikt darbības saistībā ar statistikas sagatavošanu, gatavojot attiecīgās darbības, agrīnā posmā apspriežas ar galveno statistiķi. Galvenais statistiķis var sagatavot ieteikumus šajā sakarā. Par iniciatīvām, kas nav saistītas ar Eiropas statistikas izstrādi, sagatavošanu un izplatīšanu, jo īpaši konkrētu starpdienestu nolīgumu gadījumos, ir pilnībā atbildīgs attiecīgais dienests.
   9. pants
   Piekļuve administratīviem ierakstiem
   1.   Lai mazinātu slogu respondentiem, Eurostat ir tiesības piekļūt Komisijas dienestu rīcībā esošajiem administratīvajiem datiem, ievērojot Savienības tiesību aktos noteiktos konfidencialitātes noteikumus, un šādus administratīvos datus iekļaut statistikā, ciktāl šie dati ir svarīgi Eiropas statistikas izstrādei, sagatavošanai un izplatīšanai.
   2.   Ar Eurostat apspriežas un tas var tikt iesaistīts sākotnējā tādu administratīvo reģistru un datubāzu izstrādē, turpmākā pilnveidošanā un darbības izbeigšanā, ko ir izveidojuši un uztur citi Komisijas dienesti, lai sekmētu plašāku šādos reģistros un datubāzēs ietverto datu lietojumu Eiropas statistikas mērķiem. Tālab Eurostat ir tiesīgs ierosināt tādu administratīvo ierakstu standartizēšanas darbības, kuriem ir būtiska nozīme Eiropas statistikas sagatavošanā.
   3.   Šā panta noteikumu efektivitātes palielināšanai ikviens Komisijas dienests nodrošina, lai Eurostat pēc pieprasījuma tiktu piešķirta piekļuve administratīviem datiem, ciktāl tas vajadzīgs Eiropas statistikas izstrādei, sagatavošanai un izplatīšanai, saskaņā ar Savienības tiesību aktos noteiktajiem konfidencialitātes noteikumiem.
   10. pants
   Eiropas Statistikas prakses kodekss
   1.   Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 223/2009 11. pantu Eurostat izstrādā, sagatavo un izplata Eiropas statistiku atbilstoši Eiropas Statistikas prakses kodeksam, ko ir pārskatījusi un atjauninājusi Eiropas Statistikas sistēmas komiteja.
   2.   Visās darbībās, kas skar Eiropas Statistikas prakses kodeksu, Eurostat iesaista Eiropas Statistikas pārvaldības konsultatīvo padomi atbilstoši minētās padomes pilnvarām.
   3.   Eurostat uzrauga, kā dalībvalstu statistikas iestādes faktiski īsteno Eiropas Statistikas prakses kodeksu.
   11. pants
   Kvalitātes nodrošināšana un marķēšana
   1.   Eurostat nodrošina Eiropas statistikas kvalitātes pārvaldību. Šai nolūkā, balstoties uz izstrādātiem kvalitātes kritērijiem un ievērojot lietotāju vajadzības pēc dažādas kvalitātes statistikas, Eurostat:

               a)

               uzrauga un novērtē savākto vai saņemto datu kvalitāti un ziņo par izplatītās Eiropas statistikas kvalitāti;

               b)

               veicina un piemēro Eiropas statistikas marķēšanas procesu;

               c)

               pārbauda datus, par kuriem tas atbildīgs saistībā ar pastiprinātu Savienības ekonomikas pārvaldību, un izmanto visas pilnvaras, kuras tam attiecīgajās procedūrās ir īpaši piešķirtas.

         2.   Lai nodrošinātu pienācīgu Eiropas Statistikas prakses kodeksa īstenošanu, Eurostat izveido kvalitātes nodrošināšanas sistēmu, kurā tiek atspoguļoti esošie pasākumi vai pasākumi, kuri tiks veikti.
   12. pants
   Konfidenciālu datu izmantošana
   1.   Eurostat ģenerāldirektors veic visus pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu statistikas konfidencialitātes ievērošanu.
   2.   Dati, kuri atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 223/2009 3. panta 7. punktam uzskatāmi par konfidenciāliem, saskaņā ar minētās regulas V nodaļas noteikumiem ir pieejami tikai Eurostat ierēdņiem un citiem darbiniekiem, kā arī citām fiziskām personām, kuras Eurostat strādā saskaņā ar līgumu, ja šādi dati nepieciešami Eiropas statistikas sagatavošanai viņu konkrētajā darba jomā.
   3.   Turklāt Eurostat ģenerāldirektors veic visus pasākumus, kas vajadzīgi, lai aizsargātu datus, kuru izpaušana varētu kaitēt Savienības interesēm vai tās dalībvalsts interesēm, uz kurām tie attiecas.
   13. pants
   Atcelšana
   Tiek atcelts Lēmums 97/281/EK.
   Atsauces uz atcelto lēmumu uzskata par atsaucēm uz šo lēmumu.

      Briselē, 2012. gada 17. septembrī

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         José Manuel BARROSO

      (1)  OV L 87, 31.3.2009., 164. lpp.

      (2)  Komisijas Paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par valsts un Kopienas statistikas iestāžu neatkarību, integritāti un atbildību, COM(2005) 217 galīgā redakcija.

      (3)  COM(2011) 211 galīgā redakcija.

      (4)  OV L 306, 23.11.2011., 12. lpp.

      (5)  OV L 145, 10.6.2009., 1. lpp.

      (6)  COM(2009) 404 galīgā redakcija.

      (7)  OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.

      (8)  OV L 112, 29.4.1997., 56. lpp.


title: Lēmums Nr. S6 ( 2009. gada 22. decembris ) par reģistrēšanos dzīvesvietas dalībvalstī saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 987/2009 24. pantu un Regulas (EK) Nr. 987/2009 64. panta 4. punktā paredzēto sarakstu izveidi (Dokuments attiecas uz EEZ un uz EK un Šveices nolīgumu)

text:
               27.4.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 107/6

         LĒMUMS Nr. S6
   (2009. gada 22. decembris)
   par reģistrēšanos dzīvesvietas dalībvalstī saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 987/2009 24. pantu un Regulas (EK) Nr. 987/2009 64. panta 4. punktā paredzēto sarakstu izveidi
   (Dokuments attiecas uz EEZ un uz EK un Šveices nolīgumu)
   2010/C 107/04
   ADMINISTRATĪVĀ KOMISIJA SOCIĀLĀS NODROŠINĀŠANAS SISTĒMU KOORDINĀCIJAI,
   ņemot vērā 72. panta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulā (EK) Nr. 883/2004 par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu (1), kurā paredzēts, ka minētā komisija nodarbojas ar visiem administratīviem jautājumiem vai interpretācijas jautājumiem, kas izriet no Regulas (EK) Nr. 883/2004 un Regulas (EK) Nr. 987/2009 (2),
   ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 883/2004 35. panta 2. punktu,
   ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 987/2009 24. pantu, 64. panta 4. un 6. punktu un Regulas (EK) Nr. 883/2004 74. pantu,
   rīkojoties saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 883/2004 71. panta 2. punktā izklāstītajiem nosacījumiem,
   IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   Noteikumi attiecībā uz reģistrēšanos saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 987/2009 (turpmāk “īstenošanas regula”) 24. pantu un īstenošanas regulas 64. panta 4. punktā paredzētā saraksta veidošanu ir šādi.
   I.   Īstenošanas regulas 24. pantā paredzētā reģistrēšanās

               1.

               Lai piemērotu īstenošanas regulas 24. pantu, nosaka šādas procedūras.
               Kompetentā iestāde pēc iesaistītās personas lūguma saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 883/2004 (turpmāk “pamatregula”) 17., 22., 24., 25. vai 26. pantu un īstenošanas regulas 24. panta 1. punktu pārsūta konkrēto dokumentu (turpmāk “tiesības apliecinošais dokuments”) iesaistītajai personai, kurai, reģistrējoties pabalstu natūrā saņemšanai, šis dokuments jāiesniedz savas dzīvesvietas valsts iestādei.
               Pēc dzīvesvietas iestādes pieprasījuma kompetentā iestāde pārsūta tai tiesības apliecinošo dokumentu.
               Kompetentā iestāde informē dzīvesvietas iestādi par tiesības apliecinošajā dokumentā izdarītajām izmaiņām vai par tā anulēšanu. Saņēmējai iestādei minētās izmaiņas vai anulēšana ir vai nu jāapstiprina vai jāapstrīd.
               Dzīvesvietas iestāde informē kompetento iestādi par iesaistītās personas reģistrāciju, kā arī par jebkurām izmaiņām vai reģistrācijas atcelšanu. Informāciju sniedz, tiklīdz dzīvesvietas iestādes rīcībā nonāk attiecīga būtiska informācija. Saņēmējai iestādei minētās izmaiņas vai anulēšana ir vai nu jāapstiprina vai jāapstrīd.

               2.

               Datums, no kura sedz izdevumus par pabalstiem natūrā saskaņā ar pamatregulas 35. un 41. pantu un īstenošanas regulas 62. un 63. pantu, ir:

                           a)

                           datums, kad saskaņā ar kompetentās dalībvalsts tiesību aktiem ir iegūtas tiesības saņemt pabalstus natūrā un kas ierakstīts tiesības apliecinošajā dokumentā;

                           b)

                           datums, kad notikusi dzīvesvietas maiņa vai reģistrācijas izmaiņas, ja tas ir pēc datuma, kas minēts a) apakšpunktā, un ir ierakstīts dokumentā, ko izdod dzīvesvietas iestāde saskaņā ar īstenošanas regulas 24. panta 2. punktu.

                     Ja apdrošinātās personas ģimenes locekļi, pensionārs vai viens no viņa ģimenes locekļiem joprojām ir tiesīgi saņemt pabalstus saistībā ar profesionālās darbības veikšanu vai ienākumu aizvietošanu atbilstoši viņu dzīvesvietas valsts vai citas dalībvalsts tiesību aktiem, reģistrācija saskaņā ar regulām sākas nākamajā dienā pēc dienas, kad minētās tiesības zaudē spēku.

               3.

               Diena, no kuras izmaksas par pabalstiem natūrā vairs nemaksā saskaņā ar pamatregulas 34. un 41. pantu un īstenošanas regulas 62. un 63. pantu, ir diena, kad notiek reģistrācijas atcelšana, par ko dzīvesvietas iestāde informējusi kompetento iestādi, vai diena, kad notiek tiesību apliecinošā dokumenta anulēšana, par ko kompetentā iestāde informējusi dzīvesvietas iestādi.
               Šo datumu norāda atcelšanas dokumentā, un tas ir datums, kurā tiesību apliecinošo dokumentu vairs nepiemēro, proti:

                           i)

                           iesaistītās personas nāves datums vai datums, kad par iesaistītās personas dzīvesvietas valsti kļūst cita dalībvalsts;

                           ii)

                           datums, kurā saskaņā ar dzīvesvietas valsts vai citas dalībvalsts tiesību aktiem tiek iegūtas tiesības saņemt pabalstus natūrā, kurus saskaņā ar regulām izmaksā saistībā ar profesionālās darbības veikšanu vai pensijas piešķiršanu;

                           iii)

                           datums, no kura ģimenes locekļi vairs nav tiesīgi atbilstoši nosacījumiem saņemt pabalstus natūrā kā ģimenes locekļi saskaņā ar dzīvesvietas dalībvalsts tiesību aktiem.

                     Visām valsts iestādēm ir pienākums maksimāli samazināt laiku starp dienu, kad tiesības vai ieraksts zaudē spēku, un dienu, kad tiek nosūtīts atcelšanas dokuments. Nosakot apdrošinātās personas dzīvesvietu, ir jāveic rūpīga pārbaude atbilstoši īstenošanas regulas 11. pantam.

         II.   Īstenošanas regulas 64. panta 4. punktā paredzētais saraksts

      Apdrošinātās personas ģimenes locekļi, pensionāri un/vai viņu ģimenes locekļi

               1.

               Dzīvesvietas valsts iestāde, kuras dalībvalsts iekļauta īstenošanas regulas 3. pielikumā, aprēķina pabalstu natūrā fiksēto summu, kas piešķirti apdrošinātās personas ģimenes locekļiem saskaņā ar pamatregulas 17. pantu un pensionāriem un/vai viņu ģimenes locekļiem saskaņā ar pamatregulas 24., 25. un 26. pantu, pamatojoties uz sarakstu, kuru šajā nolūkā atjaunina, par pamatu ņemot minētās iestādes rīcībā esošo informāciju vai kompetentās iestādes sniegto informāciju attiecībā uz tiesību piešķiršanu vai šādu tiesību apturēšanu vai atsaukšanu.
               Īstenošanas regulas 64. panta 4. punktā minētajā sarakstā norāda to ikmēneša fiksēto summu skaitu, kas gadā jāmaksā par katru apdrošinātās personas ģimenes locekli, pensionāru un/vai viņa ģimenes locekli.

               2.

               Lai aprēķinātu ikmēneša vienreizējo maksājumu skaitu, laikposmu, kurā iesaistītās personas var pieprasīt pabalstus, rēķina mēnešos.
               Aprēķinot mēnešu skaitu, par pilnu mēnesi uzskata kalendāro mēnesi, kurā iekrīt diena, kad sākta fiksēto summu aprēķināšana.
               Ja kalendārais mēnesis, kura laikā tiesību piešķīrums zaudējis spēku, nav pilns, to neieskaita.
               Ja kopējais laikposms ir īsāks par vienu mēnesi, to skaita kā mēnesi.
               Ja konkrētajā laikposmā notiek personas pāreja no vienas vecuma grupas uz citu, mēnesi, kurā tiek mainīta vecuma grupa, pilnībā attiecina uz augstāko vecuma grupu.

         III.   Noslēguma noteikumi

   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. To piemēro no īstenošanas regulas spēkā stāšanās dienas.

            Administratīvās komisijas priekšsēdētāja

         Lena MALMBERG

      (1)  OV L 166, 30.4.2004., 1. lpp.

      (2)  OV L 284, 30.10.2009., 1. lpp.


title: Komisijas Lēmums (ES) 2017/133 (2017. gada 25. janvāris) par atsauces uz saskaņoto standartu EN 14342:2013 “Koka grīdas un parkets. Īpašības, atbilstības novērtēšana un marķēšana” saglabāšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī ar ierobežojumu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 305/2011 (Dokuments attiecas uz EEZ. )

text:
               26.1.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 21/113

         KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2017/133
   (2017. gada 25. janvāris)
   par atsauces uz saskaņoto standartu EN 14342:2013 “Koka grīdas un parkets. Īpašības, atbilstības novērtēšana un marķēšana” saglabāšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī ar ierobežojumu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 305/2011
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 9. marta Regulu (ES) Nr. 305/2011, ar ko nosaka saskaņotus būvizstrādājumu tirdzniecības nosacījumus un atceļ Padomes Direktīvu 89/106/EEK (1), un jo īpaši tās 18. panta 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Kā noteikts Regulā (ES) Nr. 305/2011, 17. pantā paredzētajiem saskaņotajiem standartiem ir jāatbilst tās saskaņotās sistēmas prasībām, kas izveidota minētajā regulā vai saskaņā ar to.

               (2)

               Eiropas Standartizācijas komiteja (CEN) 2013. gada jūlijā pieņēma saskaņoto standartu EN 14342:2013 “Koka grīdas un parkets. Īpašības, atbilstības novērtēšana un marķēšana”. Atsauce uz standartu pēcāk tika publicēta Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                   (2).

               (3)

               Vācija 2015. gada 21. augustā cēla oficiālu iebildumu pret saskaņoto standartu EN 14342:2013. Oficiālajā iebildumā bija norādīts uz minētā standarta 4.4. punktu, kas attiecas noteiktu bīstamo vielu novērtēšanas metodēm un kritērijiem, un tajā bija pieprasīts no Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša svītrot atsauci uz standartu vai arī iekļaut ierobežojumu, ar kuru minētā standarta 4.4. punktu izslēdz no minētās atsauces darbības jomas.

               (4)

               Vācija uzskata, ka standarts nesatur saskaņotas metodes attiecīgo būvizstrādājumu ekspluatācijas īpašību novērtēšanai attiecībā uz būtisko raksturīgo citu bīstamo vielu izdalīšanos. Standarta 4.4. punktā faktiski teikts, ka papildu citu bīstamo vielu, izņemot to, kuras minētas citos standarta punktos, izdalīšanās vai satura verifikācija un deklarēšana būtu jāveic, ņemot vērā lietošanas vietā pašreiz spēkā esošos valstu noteikumus.

               (5)

               Vācija apgalvoja, ka šis trūkums ir Regulas (ES) Nr. 305/2011 17. panta 3. punkta pārkāpums, jo attiecīgais standarts nav pilnībā atbilstošs attiecīgajā mandātā noteiktajām prasībām, kā paredzēts 18. pantā.

               (6)

               Turklāt Vācija uzsvēra, cik svarīgi ir tas, lai šādu citu bīstamu vielu, jo īpaši gaistošu organisko savienojumu (GOS), izdalīšanās būtu pienācīgi aplūkota saskaņotajos standartos, kas piemērojami attiecīgajiem koksnes izstrādājumiem.

               (7)

               Šo iemeslu dēļ Vācija pieprasīja svītrot atsauci uz šo standartu vai arī to ierobežot, izslēdzot 4.4. punktu no atsauces darbības jomas, lai tādā veidā ļautu dalībvalstīm pieņemt valsts noteikumus par ekspluatācijas īpašību novērtēšanu saistībā ar attiecīgo būtisko raksturlielumu, proti, citu bīstamu vielu, izdalīšanos.

               (8)

               Saistībā ar izvirzīto prasījumu pieņemamības novērtēšanu būtu jānorāda, ka tad, ja Vācijas alternatīvais pieprasījums būtu jāsaprot kā atsevišķs pieprasījums, kura mērķis ir ļaut dalībvalstīm ieviest valsts noteikumus, kuros ir papildu prasības, šāds prasījums nebūtu vērsts uz standarta EN 14342:2013 saturu un tāpēc būtu uzskatāms par nepieņemamu. Taču pieprasījuma formulējums ir skaidri vērsts uz minētā standarta atsauces darbības jomas ierobežošanu, tāpēc saistītie Vācijas apgalvojumi par šādas ierobežošanas sekām būtu uzskatāmi tikai par daļu no argumentācijas, kas izvirzīta oficiālā iebilduma satvarā, un tātad tie nav jāizskata atsevišķi.

               (9)

               Kā noteikts Regulas (ES) Nr. 305/2011 17. panta 3. punktā, saskaņotajos standartos ir jāparedz metodes un kritēriji standartu darbības jomā ietilpstošo izstrādājumu ekspluatācijas īpašību novērtēšanai attiecībā uz to būtiskiem raksturlielumiem. Kā norādījusi Vācija, standarta EN 14342:2013 4.4. punkts satur tikai atsauci uz ieviestajām valsts prasībām. Šajā aspektā standarts EN 14342:2013 neatbilst Regulas (ES) Nr. 305/2011 17. panta 3. punktā noteiktajām prasībām.

               (10)

               Turklāt Tiesas judikatūra (3) liecina, ka dalībvalstīm nav tiesību ieviest tādus valsts noteikumus par ekspluatācijas īpašību novērtēšanu attiecībā uz jebkādiem būtiskiem raksturlielumiem, kas pārsniegtu saskaņotajos standartos paredzēto, ja runa ir par tādu būvizstrādājumu tirdzniecību vai izmantošanu, uz kuriem attiecas šie standarti. Tātad standarta EN 14342:2013 saturs ir pretrunā arī minētajiem principiem.

               (11)

               Tālab, kā arī ņemot vērā to, ka regulas ir tieši piemērojamas, standarta EN 14342:2013 4.4. punkts nebūtu jāpiemēro neatkarīgi no šīs oficiālā iebilduma procedūras iznākuma.

               (12)

               Tā kā Tiesas judikatūra (4) apstiprina to, ka saskaņotā sistēma, kas izveidota Regulā (ES) Nr. 305/2011 vai saskaņā ar to, ir izsmeļoša, standarta EN 14342:2013 4.4. punkta spēkā neesība nenozīmē to, ka dalībvalstis varētu pieņemt valsts noteikumus par ekspluatācijas īpašību novērtēšanu attiecībā uz būtisko raksturīgo citu bīstamo vielu izdalīšanos.

               (13)

               Pamatojoties uz standarta EN 14342:2013 saturu, kā arī informāciju, ko sniegusi Vācija, citas dalībvalstis, CEN un nozare, un pēc apspriešanās ar komitejām, kas izveidotas ar Regulas (ES) Nr. 305/2011 64. pantu un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1025/2012 (5) 22. pantu, būtu jānorāda, ka nav izteikti būtiski iebildumi pret to, ka Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī arī turpmāk tiktu publicēta atsauce uz minēto standartu. 4.4. punkta izslēgšana no Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētās atsauces darbības jomas tika uzņemta ar bažām, kas pamatojās uz tādu Tiesas judikatūras interpretāciju, ka gadījumos, kad dalībvalstis uzskata, ka izstrādājuma drošums nav pietiekami nodrošināts, tās drīkst noteikt prasības, kas ierobežo minēto izstrādājumu brīvu apriti. Tomēr Tiesa jau ir norādījusi, ka šāda interpretācija liktu apšaubīt saskaņošanas lietderību (“effet utile”) šajā jomā (6).

               (14)

               Tādējādi minētā standarta šķietamā nepilnība nebūtu uzskatāma par pietiekamu iemeslu Vācijas pirmā pieprasījuma izpildei, proti, atsauces uz standartu EN 14342:2013 pilnīgai svītrošanai no Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša. Tātad minētais pieprasījums būtu jānoraida.

               (15)

               Attiecībā uz alternatīvo pieprasījumu ierobežot atsauci, izslēdzot 4.4. punktu no tās darbības jomas, vispirms būtu jāatgādina, ka – kā izklāstīts jau iepriekš – neatkarīgi no šīs oficiālā iebilduma procedūras iznākuma minētais punkts nav jāpiemēro. Tomēr skaidrības labad spēkā neesošais punkts ir skaidri jāizslēdz no atsauces.

               (16)

               Tāpēc atsauce uz standartu EN 14342:2013 būtu jāsaglabā, taču ir jāievieš ierobežojums, ar kuru minētā standarta 4.4. punktu izslēdz no atsauces darbības jomas,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Atsauci uz saskaņoto standartu EN 14342:2013 “Koka grīdas un parkets. Īpašības, atbilstības novērtēšana un marķēšana” saglabā ar ierobežojumu.
   Komisija pievieno šādu ierobežojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētajā sarakstā ar atsaucēm uz saskaņotajiem standartiem: “Standarta EN 14342:2013 4.4. punkts ir izslēgts no publicētās atsauces darbības jomas.”
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2017. gada 25. janvārī

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  OV L 88, 4.4.2011., 5. lpp.

      (2)  Komisijas paziņojums saistībā ar īstenojamo Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 9. marta Regulu (ES) Nr. 305/2011, ar ko nosaka saskaņotus būvizstrādājumu tirdzniecības nosacījumus un atceļ Padomes Direktīvu 89/106/EEK (OV C 259, 8.8.2014., 1. lpp.). Jaunākā publikācija: Komisijas paziņojums saistībā ar īstenojamo Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 305/2011, ar ko nosaka saskaņotus būvizstrādājumu tirdzniecības nosacījumus un atceļ Padomes Direktīvu 89/106/EEK (OV C 398, 28.10.2016., 7. lpp.).

      (3)  Sk. jo īpaši EST spriedumu lietā C-100/13 (Komisija/Vācija), 55. punkts un turpmākie punkti.

      (4)  Sk. EST spriedumu lietā C-100/13 (Komisija/Vācija), 62. punkts.

      (5)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regula (ES) Nr. 1025/2012 par Eiropas standartizāciju, ar ko groza Padomes Direktīvas 89/686/EEK un 93/15/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 94/9/EK, 94/25/EK, 95/16/EK, 97/23/EK, 98/34/EK, 2004/22/EK, 2007/23/EK, 2009/23/EK un 2009/105/EK, un ar ko atceļ Padomes Lēmumu 87/95/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1673/2006/EK (OV L 316, 14.11.2012., 12. lpp.).

      (6)  Sk. EST spriedumu lietā C-100/13 (Komisija/Vācija), 60. punkts.