title: Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtība #Eiropas Parlamenta 2008. gada 8. maija lēmums par Iestāžu nolīguma slēgšanu starp Eiropas Parlamentu un Komisiju par īstenošanas procedūrām Padomes Lēmumam 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību un kas grozīts ar Lēmumu 2006/512/EK (C6-0009/2008 — 2008/2002(ACI))

text:
               12.11.2009

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               CE 271/70

         Ceturtdiena, 2008. gada 8. maijsKomisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtība
   P6_TA(2008)0189
   Eiropas Parlamenta 2008. gada 8. maija lēmums par Iestāžu nolīguma slēgšanu starp Eiropas Parlamentu un Komisiju par īstenošanas procedūrām Padomes Lēmumam 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību un kas grozīts ar Lēmumu 2006/512/EK (C6-0009/2008 — 2008/2002(ACI))
   2009/C 271 E/09

      Eiropas Parlaments,
   ņemot vērā priekšsēdētāja 2008. gada 27. marta vēstuli par iestāžu nolīgumu, ko Priekšsēdētāju konference apstiprināja 2007. gada 12. decembrī,
   ņemot vērā EK līguma 202. pantu,
   ņemot vērā Padomes 2006. gada 17. jūlija Lēmumu 2006/512/EK, ar kuru groza Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (1),
   ņemot vērā projektu Eiropas Parlamenta un Komisijas nolīgumam par īstenošanas procedūrām Padomes Lēmumam 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību un kas grozīts ar Lēmumu 2006/512/EK (turpmāk tekstā — “nolīgums”),
   ņemot vērā Reglamenta 81. pantu un 120. panta 1. punktu,
   ņemot vērā Konstitucionālo jautājumu komitejas ziņojumu (A6-0107/2008),

               A.

               tā kā dažus noteikumus Eiropas Parlamenta un Komisijas nolīgumā par procedūrām, lai īstenotu Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (2) (“2000. gada nolīgums”), Komisija diemžēl nav pildījusi, piemēram, noteikumu, ka dažādi ar komitoloģijas procedūru saistīti dokumenti Parlamentam un komitejas locekļiem ir jāsaņem vienlaicīgi un ar vienādiem nosacījumiem, ievērojot, ka šos dokumentus Parlamentam gandrīz vienmēr nosūta pārāk vēlu un jebkurā gadījumā vēlāk nekā komitejas locekļiem;

               B.

               tā kā Padomes Lēmuma 1999/468/EK īstenošanas procedūras darbojās ārkārtīgi neapmierinoši, un, izņemot procedūras jaunajai regulatīvajai kontroles procedūrai, cita starpā joprojām ir viens no iemesliem, kas noteicis komitoloģijas datubāzes līdzšinējo darbību; tā kā dokumenti bieži tiek nosūtīti fragmentāri, precīzi nenorādot to statusu un dažkārt ar maldinošiem virsrakstiem, piemēram, īstenošanas pasākumu projekti, par kuriem komiteja vēl nav balsojusi, tiek nosūtīti ar virsrakstu “pārbaudei”, kaut gan tos vajadzētu apzīmēt ar virsrakstu “informācijai”, tāpēc nav skaidrs, kādi termiņi ir piemērojami;

               C.

               tā kā šī problēma praksē vēl vairāk samazina jau tā ļoti ierobežoto Parlamenta kontroli pār komitoloģijas procedūras jautājumiem;

               D.

               tā kā tagad Komisija ir apņēmusies izveidot visu Parlamentam nosūtīto dokumentu elektronisku reģistru, kam jābūt tieši pieejamam Parlamentam un kas ļaus precīzi identificēt vienas procedūras dokumentus, sameklēt norādi uz sasniegto procedūras posmu un grafiku, precīzi nošķirt Parlamenta saņemtos pasākumu projektus no galīgajiem projektiem, kas tapuši pēc komitejas atzinuma, un precīzi identificēt jebkuru grozījumu salīdzinājumā ar Parlamentam jau nosūtītajiem dokumentiem;

               E.

               tā kā nolīgumam ir ļoti liela praktiska nozīme ne tikai attiecībā uz jauno regulatīvo kontroles procedūru, bet arī uz visām komitoloģijas procedūrām; tā kā nolīgums var kļūt par precedentu turpmākiem iestāžu nolīgumiem, kam ir līdzīgi mērķi;

               F.

               tā kā pieredze, ko gūtu īsajā pārejas laikā, kurš noteikts nolīgumā, tomēr varētu būt ļoti pamācoša un tā kā nolīgumu slēdz, lai pēc tam, kad būs stājies spēkā Lisabonas līgums, pienācīgi darbotos visas komitoloģijas procedūras, ko īsteno trīs iestādes,

               1.

               uzsver, ka attiecīgā gadījumā norāde uz regulatīvo kontroles procedūru ir obligāta visām trim iestādēm un par to nekaulējas un nemēģina vienoties; aicina Padomi, Komisiju un visas Parlamenta komitejas to pienācīgi ņemt vērā ikvienā attiecīgajā likumdošanas procedūrā;

               2.

               atgādina, ka regulatīvā kontroles procedūra ir jāīsteno attiecībā uz jebkuru vispārēji piemērojamu pasākumu, kas paredzēts, lai grozītu nebūtiskus elementus Līguma 251. pantā norādītajā kārtībā pieņemtajos pamata tiesību aktos, inter alia svītrojot dažus šādus elementus vai papildinot tiesību aktu ar jauniem nebūtiskiem elementiem;

               3.

               aicina Padomi un Komisiju nenoteiktos gadījumos, kad nav skaidrs, vai jāpiemēro jaunā regulatīvā kontroles procedūra vai kāda cita komitoloģijas procedūra, īstenot jauno regulatīvo kontroles procedūru;

               4.

               uzsver, ka jaunās regulatīvās kontroles procedūras vienīgais mērķis ir stiprināt Parlamenta tiesības veikt kontroli un ka tā nekādi nemaina Komisijai piešķiramo ieviešanas pilnvaru apjomu;

               5.

               uzskata, ka nolīgums ir solis pareizajā virzienā, ciktāl tas skar Parlamenta tiesības un pilnvaras attiecībā uz sekundārajiem tiesību aktiem;

               6.

               atzinīgi vērtē to, ka jaunajā nolīgumā ir precīzāk definēts Komisijas pienākums informēt Parlamentu atbilstīgi Lēmuma 1999/468/EK 7. panta 3. punktam, nosakot, ka Parlamentam ir jāsaņem informācija par komiteju darbu saskaņā ar kārtību, kas nodrošina iesniegšanas sistēmas pārredzamību un efektivitāti un iesniegtās informācijas un dažādu procedūras posmu identificēšanu;

               7.

               sagaida, ka Komisija pilnībā ievēros visus nolīguma noteikumus, kā tas diemžēl nenotiek attiecībā uz 2000. gada nolīgumu;

               8.

               prasa konsekventi nodrošināt kvalitatīvus protokola kopsavilkumus, tiem pievienojot apmeklējuma reģistru, kurā obligāti norādīts katra attiecīgās sanāksmes dalībnieka uzvārds, pārstāvētā iestāde un e-pasta adrese;

               9.

               norāda, ka jaunā reģistra efektīvai darbībai būs izšķiroša nozīme, lai pilnībā un pietiekami īstenotu nolīgumu, un tādēļ ar nepacietību gaida, kad jaunais reģistrs būs izmantojams praksē; iesaka Parlamentam un Komisijai pēc pārejas laika kopīgi pārskatīt jauno reģistru un novērst jebkuras iespējamās praktiskās grūtības un kļūmes; iesaka ieinteresētajām personām sākumposmā sniegt Parlamentam informāciju par reģistra darbību;

               10.

               īpaši atzinīgi vērtē jaunos noteikumus, saskaņā ar kuriem reģistrā precīzi jānorāda ikviena saņemtā komitoloģijas dokumenta statuss un iespējamā saikne ar citiem jau iesniegtajiem dokumentiem, kā arī jebkuras veiktās izmaiņas;

               11.

               šajā sakarā aicina Komisiju mainīt iekšējās procedūras, nodrošinot, ka tiek nošķirti, no vienas puses, pasākumu projekti, kas vienlaicīgi jānosūta gan Parlamentam, gan attiecīgajai komitejai informācijai, un, no otras puses, pasākumu projekti, kuri jānosūta Parlamentam, lai tas varētu īstenot pārbaudes tiesības;

               12.

               atzinīgi vērtē “agrā brīdinājuma sistēmas” ieviešanu, kura nodrošina, ka Parlaments tiek informēts, tiklīdz vairs nav šaubu par steidzamu īstenošanas pasākumu projektu drīzu iesniegšanu komitejā, tomēr uzstāj, ka šo sistēmu nedrīkst izmantot, lai ierastā kārtībā risināmus jautājumus padarītu steidzamus, jo īsākus ierobežojumus laikā drīkst piemērot tikai pienācīgi pamatotos izņēmuma gadījumos;

               13.

               norāda — lai īstenotu pārbaudes tiesības, pamatojoties uz pietiekamu informāciju, Parlamentam regulāri jāsaņem visi pamatojuma dokumenti, kuros paskaidrots, kādēļ Komisija ierosina attiecīgus pasākumus; atzinīgi vērtē Komisijas gatavību palīdzēt Parlamentam, lai pilnībā nodrošinātu sadarbību īpašu īstenošanas pasākumu gadījumā, un tādēļ aicina Komisiju pēc Parlamenta pieprasījuma iesniegt tam jebkuru ar īstenošanas pasākumu projektu saistītu pamatojuma dokumentu;

               14.

               nepiekrīt Komisijas viedoklim, ka iesniegtos īstenošanas pasākumu projektus nedrīkst publicēt, kamēr komiteja par tiem nav balsojusi, un uzstāj, ka par jebkuru pasākumu projektu tam ir tiesības pēc saviem ieskatiem konsultēties ar jebkuru personu; aicina Komisiju pārdomāt savu viedokli un informēt sabiedrību par īstenošanas pasākumu projektiem, tiklīdz tie ir oficiāli ierosināti;

               15.

               piekrīt slēgt nolīgumu un sagaida, ka pēc apstiprināšanas tas nekavējoties tiks pilnībā īstenots;

               16.

               nolemj pievienot nolīgumu Reglamentam, aizstājot Reglamenta XII pielikumu;

               17.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu ar pielikumu nosūtīt Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem informācijai.

      (1)  OV L 200, 22.7.2006., 11. lpp.

      (2)  OV L 256, 10.10.2000., 19. lpp.

      Ceturtdiena, 2008. gada 8. maijsPIELIKUMS
      EIROPAS PARLAMENTS
      KOMISIJA
      EIROPAS PARLAMENTA UN KOMISIJAS NOLĪGUMS PAR ĪSTENOŠANAS PROCEDŪRĀM PADOMES LĒMUMAM 1999/468/EK, KAS GROZĪTS AR LĒMUMU 2006/512/EK, AR KO NOSAKA KOMISIJAI PIEŠĶIRTO IEVIEŠANAS PILNVARU ĪSTENOŠANAS KĀRTĪBU

         Informācija Eiropas Parlamentam

                  1.

                  Ievērojot Lēmuma 1999/468/EK (1) 7. panta 3. punktu, Komisijai regulāri jāinformē Eiropas Parlaments par komiteju (2) darbu saskaņā ar kārtību, kas nodrošina iesniegšanas sistēmas pārredzamību un efektivitāti un iesniegtās informācijas un dažādu procedūras posmu identificēšanu. Šajā sakarā tas vienlaicīgi ar komitejas locekļiem un saskaņā ar vienādiem noteikumiem saņem komiteju sanāksmju darba kārtības, saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru pieņemto pamataktu īstenošanas pasākumu projektus, kas iesniegti komitejās, balsošanas rezultātus, sanāksmju protokolu kopsavilkumus un to iestāžu sarakstus, no kurām dalībvalstis ir izraudzījušās savus pārstāvjus.

         Reģistrs

                  2.

                  Komisija izveidos visu Eiropas Parlamentam nosūtīto dokumentu reģistru (3). Eiropas Parlamentam būs tieša piekļuve šim reģistram. Saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 7. panta 5. punktu visu Eiropas Parlamentam nosūtīto dokumentu norādes būs publiski pieejamas.

                  3.

                  Saskaņā ar Komisijas saistībām tās paziņojumā par Lēmuma 1999/468/EK (4) 7. panta 3. punktu un pēc attiecīgu tehnisku pasākumu veikšanas 2. punktā minētais reģistrs sniegs iespēju it īpaši:

                              —

                              katrā procedūras posmā skaidri identificēt dokumentus, uz kuriem attiecas tā pati procedūra un kuri attiecas uz izmaiņām īstenošanas pasākumā,

                              —

                              norādi par procedūras posmu un grafiku,

                              —

                              skaidri nošķirt pasākumu projektus, ko Eiropas Parlaments saņem vienlaikus ar komitejas locekļiem saskaņā ar tiesībām uz informāciju, un galīgo projektu, ko pēc komitejas atzinuma nosūta Eiropas Parlamentam,

                              —

                              skaidri identificēt visas izmaiņas salīdzinājumā ar dokumentiem, kas jau nosūtīti Eiropas Parlamentam.

                  4.

                  Kad pēc pārejas laika, kas sākas ar šā nolīguma stāšanos spēkā, Eiropas Parlaments un Komisija secina, ka sistēma darbojas apmierinoši, Eiropas Parlamentam dokumentus nosūta ar elektronisku paziņojumu, kurā ir saite uz 2. punktā minēto reģistru. Šo lēmumu pieņem, abu iestāžu priekšsēdētājiem apmainoties ar vēstulēm. Pārejas laikā Eiropas Parlamentam dokumentus nosūta kā elektroniskā pasta pielikumus.

                  5.

                  Turklāt Komisija piekrīt nosūtīt Eiropas Parlamentam pēc atbildīgās Parlamenta komitejas pieprasījuma informēšanas nolūkā noteiktus pasākumu projektus tādu pamataktu īstenošanai, kuri, lai gan nav pieņemti saskaņā Līguma 251. pantu, tomēr ir īpaši svarīgi Eiropas Parlamentam. Šādus pasākumus ievada 2. punktā minētajā reģistrā, un nosūta paziņojumu par to Eiropas Parlamentam.

                  6.

                  Papildus 1. punktā minētajiem kopsavilkumiem Eiropas Parlaments var pieprasīt piekļuvi komitejas sanāksmju protokoliem (5). Komisija katru pieprasījumu izskata atsevišķi un saskaņā ar konfidencialitātes noteikumiem, kas noteikti Pamatnolīguma par Eiropas Parlamenta un Komisijas attiecībām (6) 1. pielikumā.

         Konfidenciāli dokumenti

                  7.

                  Konfidenciālus dokumentus apstrādā saskaņā ar katras iestādes iekšējām administratīvām procedūrām, lai nodrošinātu visas nepieciešamās garantijas.

         Eiropas Parlamenta rezolūcijas saistībā ar Lēmuma 1999/468/EK 8. pantu

                  8.

                  Atbilstoši Lēmuma 1999/468/EK 8. pantam, Eiropas Parlaments var norādīt rezolūcijā, kas nosaka pamatojumu, uz ko tā ir balstīta, ka pasākumu projekti saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru pieņemtu pamataktu īstenošanai pārsniedz šajā pamataktā paredzētās īstenošanas pilnvaras.

                  9.

                  Eiropas Parlaments šādas rezolūcijas pieņem saskaņā ar tā Reglamentu; tas jāpaveic viena mēneša laikā no dienas, kad saņemts īstenošanas pasākumu projekta galīgais projekts tajās valodās, kādās tas iesniegts attiecīgās komitejas locekļiem.

                  10.

                  Eiropas Parlaments un Komisija vienojas, ka jānosaka pastāvīgs īsāks termiņš dažu veidu steidzamiem īstenošanas pasākumiem, par kuriem pareizas pārvaldības nolūkā lēmums jāpieņem ātrāk. Tas it īpaši attiecas uz dažu veidu pasākumiem saistībā ar ārējām darbībām, tostarp humāno un ārkārtas palīdzību, un ar veselības un nekaitīguma aizsardzību, transporta aizsardzību un drošību un publiskā iepirkuma noteikumu izņēmumiem. Attiecīgos pasākumu veidus un termiņus tiem noteiks Komisijas locekļa un atbildīgās Parlamenta komitejas priekšsēdētāja vienošanās. Šādu vienošanos jebkura no pusēm var atcelt jebkurā laikā.

                  11.

                  Neierobežojot 10. punktā minētos gadījumus, steidzamos gadījumus un ja pasākumi saistīti ar ikdienas administratīvajiem jautājumiem un/vai tie ir spēkā ierobežotu laiku, termiņš būs īsāks. Šis termiņš var būt ļoti īss sevišķi steidzamos gadījumos, it īpaši saistībā ar sabiedrības veselību. Atbildīgais Komisijas loceklis nosaka piemērotu termiņu un sniedz pamatojumu šādam termiņam. Eiropas Parlaments šādos gadījumos var izmantot procedūru, kurā Lēmuma 1999/468/EK 8. panta īstenošanu uztic atbildīgajai Parlamenta komitejai, kura var nosūtīt Komisijai atbildi attiecīgā termiņā.

                  12.

                  Tiklīdz Komisijas dienesti paredz, ka 10. un 11. punktā minētie pasākumu projekti varētu būt jāiesniedz komitejai, tie neoficiāli brīdinās attiecīgās Parlamenta komitejas sekretariātu vai atbildīgās komitejas. Tiklīdz sākotnējie pasākumu projekti ir iesniegti komitejas locekļiem, Komisijas dienesti informē Parlamenta komitejas sekretariātu vai atbildīgās komitejas par steidzamību un termiņiem, ko piemēros pēc galīgā projekta iesniegšanas.

                  13.

                  Pēc 8. punktā minētās Eiropas Parlamenta rezolūcijas pieņemšanas vai pēc 11. punktā minētās atbildes atbildīgais Komisijas loceklis informē Eiropas Parlamentu vai attiecīgā gadījumā atbildīgo Parlamenta komiteju par darbību, ko Komisija šajā sakarā plāno veikt.

                  14.

                  Ar 10. līdz 13. punktu saistītos datus ievada reģistrā.

         Regulatīvā kontroles procedūra

                  15.

                  Ja piemēro regulatīvo kontroles procedūru, pēc balsojuma komitejā Komisija informē Eiropas Parlamentu par piemērojamiem termiņiem. Ievērojot 16. punktu, šie termiņi sākas tikai tad, kad Eiropas Parlaments saņem visas valodu versijas.

                  16.

                  Ja piemēro īsākus termiņus (Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 5. punkta b) apakšpunkts) un steidzamos gadījumos (Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 6. punkts) termiņš sākas dienā, kad Eiropas Parlaments saņem īstenošanas pasākumu galīgo projektu valodu versijās, kas iesniegtas komitejas locekļiem, izņemot gadījumu, ja Parlamenta komitejas priekšsēdētājs iebilst. Jebkurā gadījumā Komisija cenšas nosūtīt Eiropas Parlamentam visas valodu versijas pēc iespējas ātrāk. Tiklīdz Komisijas dienesti paredz, ka 5.a panta 5. punkta b) apakšpunktā un 5.a punkta 6. punktā minētie pasākumu projekti varētu būt jāiesniedz komitejai, tie neoficiāli brīdina attiecīgās atbildīgās Parlamenta komitejas sekretariātu.

         Finanšu pakalpojumi

                  17.

                  Ievērojot tās paziņojumu par Lēmuma 1999/468/EK 7. panta 3. punktu, attiecībā uz finanšu pakalpojumiem Komisija apņemas:

                              —

                              nodrošināt, ka Komisijas amatpersona, kas vada komitejas sanāksmi, pēc Eiropas Parlamenta pieprasījuma pēc katras sanāksmes informē par visām diskusijām saistībā ar īstenošanas pasākumu projektiem, kas iesniegti šai komitejai;

                              —

                              sniedz mutisku vai rakstisku atbildi uz jautājumiem par diskusijām saistībā ar īstenošanas pasākumu projektiem, kas iesniegti šai komitejai.

                        Visbeidzot, Komisija nodrošina, ka saistības, kuras tā uzņēmās Parlamenta 2002. gada 5. februāra plenārsēdē (7) un vēlreiz apliecināja 2004. gada 31. marta plenārsēdē (8), un saistības, kuras minētas 1. līdz 7. punktā komisāra F. Bolkesteina 2001. gada 2. oktobra vēstulē (9), kas adresēta Eiropas Parlamenta Ekonomikas un monetārās komitejas priekšsēdētājam, tiek ievērotas attiecībā uz visu finanšu pakalpojumu sektoru (ieskaitot vērtspapīrus, bankas, apdrošināšanu, pensijas un grāmatvedību).

         Parlamenta darba kalendārs

                  18.

                  Izņemot gadījumus, ja piemēro īsākus termiņus, vai steidzamus gadījumus, Komisija, saskaņā ar šo nolīgumu nosūtot priekšlikumus īstenošanas pasākumiem, ņems vērā Eiropas Parlamenta darba pārtraukumus (ziemas brīvdienas, vasaras brīvdienas un Eiropas Parlamenta vēlēšanas), lai nodrošinātu Parlamenta prerogatīvu īstenošanu Padomes Lēmuma 1999/468/EK un šajā nolīgumā paredzēto termiņu ietvaros.

         Eiropas Parlamenta un Komisijas sadarbība

                  19.

                  Abas iestādes pauž gatavību palīdzēt viena otrai, lai nodrošinātu pilnīgu sadarbību saistībā ar īpašajiem īstenošanas pasākumiem. Šajā sakarā nodibina attiecīgus sakarus administratīvajā līmenī.

         Iepriekšējie nolīgumi

                  20.

                  Ar šo aizstāj 2000. gada nolīgumu starp Eiropas Parlamentu un Komisiju par procedūrām, lai īstenotu Padomes Lēmumu 1999/468/EK (10). Eiropas Parlaments un Komisija uzskata šādus nolīgumus par aizstātiem un līdz ar to bez juridiska spēka: 1988. gada Plumb/Delors nolīgums, 1996. gada Samland/Williamson nolīgums un 1994. gada modus vivendi
                      (11).

         (1)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2006/512/EK (OV L 200, 22.7.2006., 11. lpp).

         (2)  Visā šajā nolīgumā vārds “komiteja” attiecas uz komitejām, kas izveidotas saskaņā ar Lēmumu 1999/468/EK, izņemot gadījumus, ja ir norādīts, ka runa ir par kādu citu komiteju.

         (3)  Reģistra izveides termiņš ir 2008. gada 31. marts.

         (4)  OV C 171, 22.7.2006., 21. lpp.

         (5)  Skatīt Eiropas Kopienu Pirmās instances tiesas 1999. gada 19. jūlija spriedumu lietā T-188/97 Rothmans pret Komisiju (1999), Eiropas Kopienu Tiesas prakses apkopojums II-2463.

         (6)  OV C 177 E, 18.5.2006., 123. lpp.

         (7)  OV C 284 E, 21.11.2002., 19. lpp.

         (8)  OV C 103 E, 29.4.2004., 446. lpp., un Parlamenta 2004. gada 31. marta debašu stenogramma (CRE), sadaļa “Balsojums”.

         (9)  OV C 284 E, 21.11.2002., 83. lpp.

         (10)  OV L 256, 10.10.2000 ., 19. lpp.

         (11)  OV C 102, 4.4.1996., 1. lpp.


title: 2010/803/ES: Lēmums, ko ar kopēju vienošanos pieņēmuši dalībvalstu valdību pārstāvji ( 2010. gada 10. decembris ), ar ko nosaka Eiropas GNSS aģentūras atrašanās vietu

text:
               28.12.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 342/15

         LĒMUMS, KO AR KOPĒJU VIENOŠANOS PIEŅĒMUŠI DALĪBVALSTU VALDĪBU PĀRSTĀVJI
   (2010. gada 10. decembris),
   ar ko nosaka Eiropas GNSS aģentūras atrašanās vietu
   (2010/803/ES)
   DALĪBVALSTU VALDĪBU PĀRSTĀVJI,
   ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 341. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 912/2010 (2010. gada 22. septembris), ar ko izveido Eiropas Globālās navigācijas satelītu sistēmas (GNSS) aģentūru, atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1321/2004 par Eiropas satelītu radionavigācijas programmu vadības struktūru izveidi un groza Regulu (EK) Nr. 683/2008 (1), izveido Eiropas GNSS aģentūru.

               (2)

               Būtu jānosaka Eiropas GNSS aģentūras atrašanās vieta,

         IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Eiropas GNSS aģentūras atrašanās vieta ir Prāga.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   3. pants
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2010. gada 10. decembrī

            priekšsēdētājs

         V. VAN QUICKENBORNE

      (1)  OV L 276, 20.10.2010., 11. lpp.


title: 2013/645/ES: Eiropas Centrālās bankas Lēmums ( 2013. gada 26. septembris ) par papildu pasākumiem attiecībā uz Eurosistēmas refinansēšanas operācijām un nodrošinājuma atbilstību (ECB/2013/35)

text:
               12.11.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 301/6

         EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS LĒMUMS
   (2013. gada 26. septembris)
   par papildu pasākumiem attiecībā uz Eurosistēmas refinansēšanas operācijām un nodrošinājuma atbilstību
   (ECB/2013/35)
   (2013/645/ES)
   EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 127. panta 2. punkta pirmo ievilkumu,
   ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 3.1. panta pirmo ievilkumu, 12.1. pantu, 14.3. pantu un 18.2. pantu,
   Ņemot vērā 2011. gada 20. septembra Pamatnostādni ECB/2011/14 par Eurosistēmas monetārās politikas instrumentiem un procedūrām (1) un 2013. gada 20. marta Lēmumu ECB/2013/6 par noteikumiem tam, kā pašu emitētas nenodrošinātas valsts garantētas banku obligācijas izmanto par nodrošinājumu Eurosistēmas monetārās politikas operācijās (2),
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtu 18.1. pantu Eiropas Centrālā banka (ECB) un to dalībvalstu nacionālās centrālās bankas, kuru valūta ir euro (turpmāk – “NCB”), var veikt kredītoperācijas ar kredītiestādēm un citiem tirgus dalībniekiem, aizdodot pret atbilstošu nodrošinājumu. Standarta nosacījumi, ar kādiem ECB un NCB ir gatavas veikt kredītoperācijas, tostarp kritēriji, kas nosaka nodrošinājuma atbilstību Eurosistēmas kredītoperāciju mērķiem, noteikti Pamatnostādnes ECB/2011/14 I pielikumā un Lēmumā ECB/2013/6.

               (2)

               2013. gada 20. marta Pamatnostādnē ECB/2013/4 par papildu pagaidu pasākumiem attiecībā uz Eurosistēmas refinansēšanas operācijām un nodrošinājuma atbilstību, ar ko groza Pamatnostādni ECB/2007/9 (3), un 2013. gada 5. jūlija Lēmumā ECB/2013/22 par pagaidu pasākumiem, kas saistīti ar Kipras Republikas emitētu vai pilnībā garantētu tirgojamu parāda instrumentu atbilstību (4), ir noteikti papildu pagaidu pasākumi attiecībā uz nodrošinājuma atbilstību Eurosistēmas kredītoperācijām.

               (3)

               Saskaņā ar Pamatnostādnes ECB/2011/14 I pielikuma 1.6. sadaļu ECB Padome jebkurā laikā var mainīt Eurosistēmas monetārās politikas operāciju instrumentus, nosacījumus, kritērijus un procedūras.

               (4)

               ECB Padome 2013. gada 17. jūlijā nolēma vēl vairāk nostiprināt riska kontroles regulējumu, koriģējot atbilstības kritērijus un diskontus, kurus nodrošinājumam piemēro Eurosistēmas monetārās politikas operācijās, un apstiprinot papildu pasākumus, kuri uzlabo regulējuma saskaņotību kopumā, kā arī tā praktisko īstenošanu.

               (5)

               ar ECB lēmumu jānosaka 4. apsvērumā minētie lēmumi,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Grozījumi un papildinājumi dažos Pamatnostādnes ECB/2011/14 noteikumos
   1.   Šajā lēmumā noteiktos Eurosistēmas monetārās politikas operāciju veikšanas noteikumus un nodrošinājuma atbilstības kritērijus piemēro, ņemot vērā citus Eurosistēmas tiesību aktus, kas saistīti ar Eurosistēmas monetārās politikas instrumentiem un procedūrām un jo īpaši ar Pamatnostādni ECB/2011/14.
   2.   Šis lēmums ir noteicošs gadījumā, ja rodas jebkādas pretrunas starp šo lēmumu un Pamatnostādni ECB/2011/14 un/vai jebkuru no to ieviešanas pasākumiem nacionālajā līmenī. NCB turpina piemērot visus Pamatnostādnes ECB/2011/14 noteikumus bez izmaiņām, ja vien šajā lēmumā nav noteikts citādi.
   2. pants
   Informācijas pieprasījumi
   1.   Kā daļa no Pamatnostādnes ECB/2011/14 I pielikuma 1. sadaļā minētā monetārās politikas regulējuma Eurosistēma patur sev tiesības pieprasīt un iegūt jebkādu attiecīgo informāciju, kas nepieciešama tās uzdevumu veikšanai un mērķu sasniegšanai attiecībā uz monetārās politikas operācijām.
   2.   Šīs tiesības neaizskar nekādas citas spēkā esošās un īpaši noteiktās Eurosistēmas tiesības pieprasīt informāciju, kas saistīta ar monetārās politikas operācijām.
   3. pants
   Tirgojamo aktīvu atbilstības kopējie kritēriji
   1.   Nākamie punkti lasāmi kopā ar Eurosistēmas tirgojamo aktīvu atbilstības kopējiem kritērijiem, kas minēti Pamatnotādnes ECB/2011/14 I pielikuma 6.2.1.1. sadaļas 1) punktā, un tirgojamo aktīvu riska kontroles pasākumiem, kas minēti Pamatnotādnes ECB/2011/14 I pielikuma 6.4.2. sadaļā.
   2.   Katram atbilstošam parāda instrumentam ir:

               a)

                           i)

                           fiksēta beznosacījumu pamatsumma (5); vai

                           ii)

                           beznosacījumu pamatsumma, kas ir bezkoeficienta un ir piesaistīta tikai vienam euro zonas inflācijas indeksam konkrētajā laika brīdī, un kuru neveido citas kompleksās struktūras (6)

               b)

                           i)

                           fiksēti, nulles vai daudzpakāpju kuponi ar iepriekš noteiktu kupona grafiku un iepriekš noteiktu kupona vērtību, kas nevar izraisīt negatīvu naudas plūsmu; vai

                           ii)

                           mainīgās procentu likmes kupons, kas nevar izraisīt negatīvu naudas plūsmu, un kuram ir tālāk minētā struktūra: Kupona likme = (atsauces likme * 1) ± x, un f ≤ kupona likme ≤ c, kur:

                                       1.

                                       atsauces likme konkrētajā laika brīdī atbilst tikai vienai no tālāk minētajām likmēm:

                                                   a)

                                                   euro naudas tirgus procentu likmei (piem., EURIBOR, LIBOR) vai līdzīgam indeksam;

                                                   b)

                                                   pastāvīga termiņa mijmaiņas darījuma likmei (piem., CMS, EIISDA, EUSA indeksam);

                                                   c)

                                                   peļņai no vienas euro zonas valdības obligācijas vai no vairāku šādu obligāciju indeksa ar termiņu līdz 1 gadam (ieskaitot), vai

                                                   d)

                                                      Eurostat vai dalībvalsts nacionālās statistikas iestādes (piem., SPCI) sagatavotam euro zonas inflācijas indeksam,

                                             un gadījumā, ja pamatsummas atmaksa ir piesaistīta atsauces likmei, tai jābūt tādai pašai atsauces likmei kā iepriekš minēts a) apakšpunkta ii) punktā, un

                                       2.

                                       f (zemākais atskaites punkts), c (augstākais atskaites punkts), l (palielināts/samazināts koeficients) un x (procentu likmju starpība), ja tādi ir, atbilst skaitļiem, kas tika fiksēti un iepriekš noteikti emisijas brīdī un kas var laika gaitā mainīties, kur f, c, un x ir lielāki par nulli vai vienādi ar to, bet l ir lielāks par nulli visu aktīva darbības laiku. Mainīgās procentu likmes kuponiem ar inflācijas indeksa atsauces likmi l ir vienāds ar 1.

         3.   Visas 2. punktā neminētās struktūras ir neatbilstošas. Tāpēc Pamatnostādnes ECB/2011/14 I pielikuma 6.2.1.1. sadaļas 1) punkta otrajā daļā minētās kuponu struktūras, kuras netiek ietvertas, tiek uzskatītas par nepiemērojamām. Aktīvi, kas ir atbilstošo aktīvu sarakstā šī lēmuma spēkā stāšanās dienā un kas kļuva par neatbilstošiem 2. punkta dēļ, saglabā savu atbilstību 12 mēnešus pēc šī lēmuma spēkā stāšanās dienas.
   4.   Aktīva atbilstības novērtēšanai attiecībā uz tā kupona struktūru gadījumā, ja kupons ir daudzpakāpju – ar fiksētu vai mainīgu procentu likmi –, jābūt balstītai uz visu aktīva darbības laiku, aplūkojot gan nākamo, gan iepriekšējo laika periodu.
   5.   Atbilstošiem kuponiem nav emitenta izvēles iespēju, t. i., tie nedrīkst atļaut kupona struktūras izmaiņas visā aktīva darbības laikā – gan attiecībā uz nākamo, gan uz iepriekšējo laika periodu –, kas ir atkarīgas no emitenta lēmumiem.
   6.   Pamatnostādnes ECB/2011/14 I pielikuma 6.7. sadaļas otro rindkopu vairs nepiemēro.
   4. pants
   Papildu atbilstības kritērijs ar komercsektora hipotēku nodrošinātiem vērtspapīriem
   Neaizskarot Pamatnostādnes ECB/2011/14 I pielikuma 6.2.1.1.2. sadaļā minētos atbilstības kritērijus, naudas plūsmu radošie aktīvi, kas nodrošina ar komercsektora hipotēku nodrošinātos vērtspapīrus, neietver aizdevumus, kas jebkurā laikā ir strukturēti, sindicēti vai izsniegti, izmantojot aizņemtus līdzekļus. Šajā pantā terminiem “strukturētais aizdevums”, “sindicētais aizdevums” un “aizņemto līdzekļu aizdevums” ir tāda pati nozīme, kāda tiem noteikta Pamatnostādnes ECB 2013/4 3. panta 6. punkta 4.–6. apakšpunktā.
   5. pants
   Nodrošināto obligāciju specifiskie atbilstības kritēriji
   1.   Nākamie punkti jālasa kopā ar nodrošinātām obligācijām piemērojamiem papildu atbilstības kritērijiem, kas noteikti Pamatnostādnes ECB/2011/14 I pielikuma 6.2.1.1.3. sadaļā.
   2.   Pamatnostādnes ECB/2011/14 I pielikuma 6.2.1.1.3. sadaļas b) apakšpunktā iestāde uzskatāma par daļu no konsolidētās grupas vai par saistītu ar vienu un to pašu centrālo struktūru, ja pastāv ciešas saiknes starp iestādēm, kas ir iesaistītas, kā minēts 6.2.3.2. sadaļā. Dalību kopējā grupā vai saistību ar to nosaka laikā, kad ar aktīviem nodrošinātā vērtspapīra augstākas prioritātes daļas tiek pārvestas nodrošinātās obligācijas nodrošinājuma pūlā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 14. jūnija Direktīvu Nr. 2006/48/EK par kredītiestāžu darbības sākšanu un veikšanu (7)

   3.   Nodrošinātās obligācijas, kas ir atbilstošo aktīvu sarakstā 2013. gada 30. martā, tiek paturētas spēkā līdz 2014. gada 28. novembrim. Šādu nodrošināto obligāciju papildu emisijas var arī tikt paturētas spēkā ar nosacījumu, ka sākot ar 2013. gada 31. martu ar aktīviem nodrošinātie vērtspapīri, kas neatbilst Pamatnostādnes ECB/2011/14 I pielikuma 6.2.1.1.3. sadaļas a)–c) apakšpunktā noteiktajām prasībām, netiek pievienoti nodrošinājuma pūlam.
   4.   1.–3. punkts neskar Lēmumu ECB/2013/6 par noteikumiem tam, kā pašu emitētas nenodrošinātas valsts garantētas banku obligācijas izmanto par nodrošinājumu Eurosistēmas monetārās politikas operācijās.
   6. pants
   Papildu augstie kredītstandarti tirgojamiem aktīviem
   1.   Tādu tirgojamu aktīvu ECAI kredītnovērtējums, kas nav ar aktīviem nodrošinātie vērtspapīri, kas minēti Pamatnostādnes ECB/2011/14 I pielikuma 6.3.2. sadaļas a) apakšpunktā “ECAI kredītnovērtējums”, ir pakļauts tālāk minētiem kritērijiem:

               i)

               vismaz vienam atzītās ECAI kredītnovērtējumam (8) emisijai vai, ja tā pati ECAI nav piešķīrusi reitingu emisijai, tad programmai/emisijas sērijai, ar kuru attiecīgais aktīvs ir emitēts, jāatbilst Eurosistēmas kredītspējas slieksnim (9). ECB publicē kredītspējas slieksni visām atzītajām ECAI, kā minēts Pamatnostādnes ECB/2011/14 I pielikuma 6.3.1. sadaļā (10). Ja ir pieejami vairāki vienas un tās pašas emisijas vai, ja piemērojams, programmas/emisijas sērijas ECAI kredītnovērtējumi, piemēro “pirmā labākā” noteikumu (t. i., emisijas vai, ja piemērojams, programmas/emisijas sērijas vislabāko ECAI kredītnovērtējumu). Ja emisijas vai, ja piemērojams, programmas/emisijas sērijas “pirmais labākais” kredītnovērtējums neatbilst Eurosistēmas kredītspējas slieksnim, aktīvs nav atbilstošs arī tad, ja pastāv garantija, kas ir pieņemama saskaņā ar Pamatnostādnes ECB/2011/14 I pielikuma 6.3.2. sadaļas c) apakšpunktu. Ja nav pieejams emisijas vai, ja piemērojams, programmas/emisijas sērijas ECAI kredītnovērtējums, labākajam ECAI emitenta vai garantijas devēja kredītnovērtējumam (ja garantija ir pieņemama saskaņā ar Pamatnostādnes ECB/2011/14 I pielikuma 6.3.2. sadaļas c) apakšpunktu) jāatbilst Eurosistēmas kredītspējas slieksnim, lai nodrošinātu aktīva atbilstību;

               ii)

               piešķirot ECAI reitingus emisijai un programmai/emisiju sērijām, aktīvus neizšķir pēc to sākotnējā termiņa nolūkā noteikt tirgojamu aktīvu augstus kredītstandartus. Jebkurš ECAI reitings, kas piešķirts emisijai vai programmas/emisijas sērijai un kas atbilst Eurosistēmas kredītspējas slieksnim, ir pieņemams. Attiecībā uz emitenta/garantijas devēja ECAI reitingu, pieņemamais ECAI kredītnovērtējums ir atkarīgs no aktīva sākotnējā termiņa. Izšķir īstermiņa aktīvus (ar tiem saprotot aktīvus ar sākotnējo termiņu līdz 390 dienām) un ilgtermiņa aktīvus (ar tiem saprotot aktīvus ar sākotnējo termiņu virs 390 dienām). Īstermiņa aktīviem ir pieņemami ECAI īstermiņa un ilgtermiņa emitenta reitingi un ilgtermiņa garantijas devēja reitingi, tiem piemērojot “pirmā labākā” noteikumu. Ilgtermiņa aktīviem ir pieņemami vienīgi ECAI ilgtermiņa emitenta vai ilgtermiņa garantijas devēja reitingi.

         2.   Kredītspējas slieksnim, ko atkarībā no kredītu līmeņa datu pārskatu sniegšanas prasībām, kas noteiktas Eurosistēmas kredītnovērtējuma ietvaros Pamatnostādnes ECB/2011/14 I pielikuma 6.3.2. sadaļas b) apakšpunktā “ECAI kredītnovērtējums ar aktīviem nodrošinātiem vērtspapīriem”, piemēro ar aktīviem nodrošinātiem vērtspapīriem, jāatbilst 2. līmeņa kredītspējas kredītnovērtējumam (CQS) Eurosistēmas saskaņotajā reitingu skalā (“A” (11)) gan emisijas brīdī, gan ar aktīviem nodrošinātā vērtspapīra darbības laikā. Pārējās prasības saskaņā ar Pamatnostādnes ECB/2011/14 I pielikuma 6.3.2. sadaļas b) apakšpunktu “ECAI kredītnovērtējums ar aktīviem nodrošinātiem vērtspapīriem” paliek nemainīgas.
   3.   Ar aktīviem nodrošinātie vērtspapīri, kas neatbilst kredītu līmeņa datu pārskatu sniegšanas prasībām, ir pakļauti kredītnovērtēšanas prasībām, kas paredzētas Pamatnostādnes ECB/2011/14 I pielikuma 6.3.2. sadaļas b) apakšpunktā “ECAI kredītnovērtējums ar aktīviem nodrošinātiem vērtspapīriem”.
   4.   Ja nav pieejams ECAI emisijas (vai, ja pieejams, programmas/emisijas sērijas) reitinga kredītnovērtējums, augstie standarti tirgojamiem aktīviem, kas nav ar aktīviem nodrošinātie vērtspapīri, var tikt noteikti, pamatojoties uz finansiāli drošu garantiju devēju sniegtajām garantijām, kā minēts Pamatnostādnes ECB/2011/14 I pielikuma 6.3.2. sadaļas c) apakšpunktā. Garantijas devēja finansiālā drošība tiek novērtēta, pamatojoties uz garantijas devēju ilgtermiņa ECAI reitingiem, kas atbilst Eurosistēmas kredītspējas slieksnim. Garantijai jāatbilst prasībām, kas noteiktas Pamatnostādnes ECB/2011/14 I pielikuma 6.3.2. sadaļas c) apakšpunkta i)–v) punktā.
   7. pants
   Diskontu noteikšana
   Kredītnovērtējumu, kas izmantots atbilstības noteikšanai saskaņā ar Pamatnostādnes ECB/2011/14 I pielikuma 6.3.2. un 6.3.3. sadaļu, piemēro, nosakot diskontu, kas piemērojams saskaņā ar Pamatnostādnes ECB/2011/14 I pielikuma 6.4.1. sadaļu.
   8. pants
   Diskontu kategorijas un tirgojamu un netirgojamu aktīvu diskonti
   1.   Tirgojamu vērtspapīru likviditātes kategorijas, kas kā Eurosistēmas riska kontroles pasākumi tirgojamiem aktīviem minētas Pamatnostādnes ECB/2011/14 I pielikuma 6.4.2. sadaļas 6. tabulā, attiecīgajā sadaļā tiek saukti par diskontu kategorijām, nemainot atbilstošu aktīvu piesaisti attiecīgajām kategorijām.
   2.   Tirgojamiem vērtspapīriem piemērojamo novērtējuma diskontu līmeņi, kas kā riska kontroles pasākumi minēti Pamatnostādnes ECB/2011/14 I pielikuma 6.4.2. sadaļas 7. tabulā, tiek aizvietoti ar diskontiem, kas noteikti šī lēmuma I pielikumā.
   3.   Ar aktīviem nodrošināto vērtspapīru diskonti, kas iekļauti diskontu V kategorijā un kas minēti Pamatnostādnes ECB/2011/14 I pielikuma 6.4.2. sadaļas d) apakšpunktā, ir 10 %, neatkarīgi no kupona struktūru termiņa.
   4.   Pašu izdoto nodrošināto obligāciju izmantošanai piemēro papildu novērtējuma diskontu. Šo papildu diskontu tieši piemēro visai atsevišķu parāda instrumentu emisijas vērtībai kā novērtējuma pazeminājumu a) 8 % apmērā par pašu izdoto nodrošināto obligāciju izmantošanu KSL 1 un 2 un b) 12 % apmērā par pašu izdoto nodrošināto obligāciju izmantošanu KSL 3. Šiem nolūkiem “pašu izdotās un izmantotās nodrošinātās obligācijas” nozīmē nodrošinātās banku obligācijas, ko emitējis darījuma partneris vai ar to cieši saistītas iestādes un kuras attiecīgais darījuma partneris un/vai ar to cieši saistītās iestādes izmanto apjomā, kas pārsniedz 75 % no nosacītā atlikuma.
   5.   Netirgojamiem vērtspapīriem piemērojamo novērtējuma diskontu līmeņi, kas minēti kā riska kontroles pasākumi Pamatnostādnes ECB/2011/14 I pielikuma 6.4.3. sadaļas 9. tabulā, tiek aizvietoti ar diskontiem, kas noteikti šī lēmuma II pielikumā.
   6.   Novērtējuma diskonti netirgojamiem neliela apjoma ar hipotēku nodrošinātiem parāda instrumentiem, kas minēti ECB/2011/14 I pielikuma 6.4.3.2. sadaļā, ir 39,5 % no to nosacītā atlikuma.
   9. pants
   Saistību nepildīšanas gadījumā un piesardzības apsvērumu dēļ īstenojamie tiesiskās aizsardzības līdzekļi
   1.   Tiesiskās aizsardzības līdzekļi, kurus, kā minēts Pamatnostādnes ECB/2011/14 II pielikuma I.7. sadaļā, NCB piemēro attiecīgajos līgumiskajos vai normatīvajos noteikumos, ir atkarīgi no turpmākajos punktos noteiktā.
   2.   Saistību nepildīšanas gadījumā vai piesardzības apsvērumu dēļ NCB ir tiesīga īstenot tālāk minētos tiesiskās aizsardzības līdzekļus:

               a)

               uz laiku pārtraukt, ierobežot vai liegt darījumu partnera piedalīšanos atklātā tirgus operācijās;

               b)

               uz laiku pārtraukt, ierobežot vai liegt darījumu partnera piekļuvi Eurosistēmas pastāvīgajām iespējām;

               c)

               lauzt visus spēkā esošos līgumus un darījumus;

               d)

               pieprasīt paātrinātu tādu prasību izpildi, kuru termiņš vēl nav iestājies vai kuras ir iespējamas;

               e)

               izmantot darījuma partnera noguldījumus, kas atrodas NCB, lai veiktu savstarpējo ieskaitu pret šo darījuma partneri;

               f)

               apturēt saistību pildīšanu pret darījuma partneri, kamēr prasība pret darījuma partneri nav apmierināta.

         3.   Turklāt pēc saistību nepildīšanas gadījuma iestāšanās NCB ir tiesīga īstenot tālāk minētos tiesiskās aizsardzības līdzekļus:

               a)

               prasīt procentus par saistību nepildīšanu;

               b)

               prasīt atlīdzināt zaudējumus, kas radušies, darījuma partnerim nepildot saistības.

         4.   Visbeidzot, piesardzības apsvērumu dēļ NCB var būt tiesīga noraidīt, ierobežot aktīvu izmantošanu vai piemērot papildu diskontus aktīviem, ko kā nodrošinājumu Eurosistēmas kredītoperācijās sniedzis kāds darījuma partneris.
   5.   NCB ir tiesiskais statuss, kas tai ļauj jebkurā laikā bez nepamatotas vilcināšanās realizēt visus kā nodrošinājumu sniegtos aktīvus un kas ļauj NCB realizēt aktīvus par sniegto kredītu vērtību, ja darījuma partneris nekavējoties nenosedz negatīvo bilanci.
   6.   Lai nodrošinātu noteikto pasākumu vienotu piemērošanu, ECB Padome var lemt par tiesiskās aizsardzības līdzekļiem, t. sk. par pārtraukumu uz laiku vai aizliegumu darījuma partnerim piedalīties atklātā tirgus operācijās vai piekļūt Eurosistēmas pastāvīgajām iespējām.
   10. pants
   Skaidrojumi attiecībā uz EEZ valstīm
   1.   Eurosistēmas nodrošinājuma regulējuma izpratnē EEZ valstis ir visas ES dalībvalstis neatkarīgi no tā, vai tās formāli ir pievienojušās EEZ, kā arī Islande, Lihtenšteina un Norvēģija.
   2.   Pamatnostādnes ECB/2011/14 I pielikuma 2. papildinājumā (“Terminu skaidrojums”) sniegtā EEZ valstu definīcija uzskatāma par attiecīgi grozītu.
   11. pants
   Korekcijas kredītu līmeņu prasību ieviešanā attiecībā uz ar aktīviem nodrošinātiem vērtspapīriem
   1.   Neaizskarot Pamatnostādnes ECB/2011/14 I pielikuma 6.2.1.1.2. sadaļā un 8. pielikumā noteikto, Eurosistēma var pieņemt kā atbilstošu nodrošinājumu ar aktīviem nodrošinātos vērtspapīrus ar rezultātu, kas ir zemāks par A1 pēc attiecīgā pārejas perioda beigām, izvērtējot katru gadījumu atsevišķi un atkarībā no tā, vai ir saņemts atbilstošs paskaidrojums par obligātā rezultāta nesasniegšanas iemesliem. ECB Padome nosaka maksimālo pieļaujamo novirzi un pieļaujamo varbūtību katram atbilstošam paskaidrojumam. Pieļaujamā novirze norāda uz to, ka ar aktīviem nodrošināto vērtspapīru datu kvalitātei jāuzlabojas norādītajā laika posmā.
   2.   Atbilstošo paskaidrojumu, to pieļaujamo noviržu un pieļaujamo varbūtību pilns saraksts ir pieejams ECB interneta lapā un cita starpā satur spēkā esošo aktīvu un spēkā esošo IT sistēmu aprakstus.
   12. pants
   Stāšanās spēkā un piemērošana
   1.   Šis lēmums stājas spēkā 2013. gada 1. oktobrī.
   2.   Izņēmuma kārtā 8. panta 4. punktu piemēro no 2013. gada 1. novembra.

      Frankfurtē pie Mainas, 2013. gada 26. septembrī

            ECB prezidents

         Mario DRAGHI

      (1)  OV L 331, 14.12.2011., 1. lpp.

      (2)  OV L 95, 5.4.2013., 22. lpp.

      (3)  OV L 95, 5.4.2013., 23. lpp.

      (4)  OV L 195, 18.7.2013., 27. lpp.

      (5)  Obligācijas ar garantijām vai citādām līdzīgām tiesībām nav atbilstošas.

      (6)  Parāda instrumenti ar pamatsummu, kas ir piesaistīta tikai vienam euro zonas inflācijas indeksam konkrētajā laika brīdī, arī ir pieļaujami ar nosacījumu, ka kupona struktūra ir tāda, kā definēts 3. panta 2. punkta b) apakšpunkta ii) punkta 1) apakšpunktā, un tas ir piesaistīts tam pašam inflācijas indeksam.

      (7)  OV L 177, 30.6.2006., 1. lpp.

      (8)  Atzīto ECAI, ICAS un trešo personu RT un to sniedzēju saraksts pieejams ECB interneta lapā www.ecb.europa.eu

      (9)  Programmas/emisijas sērijas ECAI novērtējums ir atbilstošs tikai tad, ja tas attiecas uz konkrēto aktīvu un emisijai nav cita tās pašas ECAI novērtējuma.

      (10)  Šī informācija publicēta ECB interneta lapā www.ecb.europa.eu

      (11)  “A” ir vismaz Moody’s“A3”, Fitch vai Standard & Poor’s“A–” vai DBRS“AL” reitings.

      I PIELIKUMS

         NOVĒRTĒJUMA DISKONTI, KO PIEMĒRO ATBILSTOŠIEM TIRGOJAMIEM AKTĪVIEM

                  Diskontu kategorijas

                  Kredītspēja

                  Atlikušais termiņš
                  (gados)

                  I kategorija

                  II kategorija (1)

                  III kategorija (1)

                  IV kategorija (1)

                  V kategorija (1)

                  fiksēts kupons

                  nulles kupons

                  fiksēts kupons

                  nulles kupons

                  fiksēts kupons

                  nulles kupons

                  fiksēts kupons

                  nulles kupons

                  1. un 2. līmenis (no AAA līdz A–) (2)

                  0-1

                  0,5

                  0,5

                  1,0

                  1,0

                  1,0

                  1,0

                  6,5

                  6,5

                  10,0

                  1-3

                  1,0

                  2,0

                  1,5

                  2,5

                  2,0

                  3,0

                  8,5

                  9,0

                  3-5

                  1,5

                  2,5

                  2,5

                  3,5

                  3,0

                  4,5

                  11,0

                  11,5

                  5-7

                  2,0

                  3,0

                  3,5

                  4,5

                  4,5

                  6,0

                  12,5

                  13,5

                  7-10

                  3,0

                  4,0

                  4,5

                  6,5

                  6,0

                  8,0

                  14,0

                  15,5

                  > 10

                  5,0

                  7,0

                  8,0

                  10,5

                  9,0

                  13,0

                  17,0

                  22,5

                  Diskontu kategorijas

                  Kredītspēja

                  Atlikušais termiņš
                  (gados)

                  I kategorija

                  II kategorija (1)

                  III kategorija (1)

                  IV kategorija (1)

                  V kategorija (1)

                  fiksēts kupons

                  nulles kupons

                  fiksēts kupons

                  nulles kupons

                  fiksēts kupons

                  nulles kupons

                  fiksēts kupons

                  nulles kupons

                  3. līmenis (no BBB+ līdz BBB–) (2)

                  0-1

                  6,0

                  6,0

                  7,0

                  7,0

                  8,0

                  8,0

                  13,0

                  13,0

                  Neatbilstoši

                  1-3

                  7,0

                  8,0

                  10,0

                  14,5

                  15,0

                  16,5

                  24,5

                  26,5

                  3-5

                  9,0

                  10,0

                  15,5

                  20,5

                  22,5

                  25,0

                  32,5

                  36,5

                  5-7

                  10,0

                  11,5

                  16,0

                  22,0

                  26,0

                  30,0

                  36,0

                  40,0

                  7-10

                  11,5

                  13,0

                  18,5

                  27,5

                  27,0

                  32,5

                  37,0

                  42,5

                  > 10

                  13,0

                  16,0

                  22,5

                  33,0

                  27,5

                  35,0

                  37,5

                  44,0

         (1)  Atsevišķiem ar aktīviem nodrošinātajiem vērtspapīriem, nodrošinātajām banku obligācijām (lielapjoma nodrošinātajām banku obligācijām, tradicionālajām nodrošinātajām banku obligācijām un citām nodrošinātajām banku obligācijām) un nenodrošinātajām banku obligācijām, kas teorētiski tiek novērtētas saskaņā ar Pamatnostādnes ECB/2011/14 I pielikuma 6.5. sadaļu, tiek piemērots papildu novērtējuma diskonts. Šo diskontu tieši piemēro šā atsevišķā parāda instrumenta teorētiskajam novērtējumam kā novērtējuma pazeminājumu 5 % apjomā. Turklāt pašu emitētām un pašu izmantotām nodrošinātām obligācijām piemēro papildu novērtējuma pazeminājumu. Novērtējuma pazeminājums pašu emitētām un pašu izmantotām nodrošinātām obligācijām ir 8 % KSL 1 un 2 un 12 % pašu emitētām un pašu izmantotām nodrošinātām obligācijām KSL 3.

         (2)  Reitingi, kas norādīti Eurosistēmas saskaņotajā reitingu skalā un ko publicē ECB tīmekļa vietnē www.ecb.europa.eu

      II PIELIKUMS

         NOVĒRTĒJUMA DISKONTI, KO PIEMĒRO KREDĪTPRASĪBĀM AR FIKSĒTAS PROCENTU LIKMES MAKSĀJUMIEM

                  Novērtēšanas metodoloģija

                  Kredītspēja

                  Atlikušais termiņš (gados)

                  Fiksētas procentu likmes maksājums un novērtējums, kura pamatā ir NCB noteikta teorētiska cena

                  Fiksētas procentu likmes maksājums un novērtējums, kura pamatā ir NCB noteikta darījuma atlikuma summa

                  1. un 2. līmenis (no AAA līdz A–)

                  0–1

                  10,0

                  12,0

                  1–3

                  12,0

                  16,0

                  3–5

                  14,0

                  21,0

                  5–7

                  17,0

                  27,0

                  7–10

                  22,0

                  35,0

                  > 10

                  30,0

                  45,0

                  Novērtēšanas metodoloģija

                  Kredītspēja

                  Atlikušais termiņš (gados)

                  Fiksētas procentu likmes maksājums un novērtējums, kura pamatā ir NCB noteikta teorētiska cena

                  Fiksētas procentu likmes maksājums un novērtējums, kura pamatā ir NCB noteikta darījuma atlikuma summa

                  3. līmenis (no BBB+ līdz BBB–)

                  0–1

                  17,0

                  19,0

                  1–3

                  29,0

                  34,0

                  3–5

                  37,0

                  46,0

                  5–7

                  39,0

                  52,0

                  7–10

                  40,0

                  58,0

                  > 10

                  42,0

                  65,0


title: Eiropas Parlamenta Lēmums (ES) 2015/1669 (2015. gada 29. aprīlis) par Eiropas Savienības Tīklu un informācijas drošības aģentūras 2013. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu

text:
               30.9.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 255/284

      EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS (ES) 2015/1669
      (2015. gada 29. aprīlis)
      par Eiropas Savienības Tīklu un informācijas drošības aģentūras 2013. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
      EIROPAS PARLAMENTS,

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Savienības Tīklu un informācijas drošības aģentūras 2013. finanšu gada galīgos pārskatus,

                  —

                  ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Savienības Tīklu un informācijas drošības aģentūras 2013. finanšu gada pārskatiem un Aģentūras atbildes (1),

                  —

                  ņemot vērā deklarāciju (2) par pārskatu ticamību, kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību, kuru Revīzijas palāta sniegusi par 2013. finanšu gadu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 287. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Padomes 2015. gada 17. februāra ieteikumu par apstiprinājumu, ko sniedz Aģentūrai par 2013. finanšu gada budžeta izpildi (05304/2015 – C8-0054/2015),

                  —

                  ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (3),

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (4) un jo īpaši tās 208. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regulu (EK) Nr. 460/2004, ar ko izveido Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūru (5),

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 21. maija Regulu (ES) Nr. 526/2013 par Eiropas Savienības Tīklu un informācijas drošības aģentūru (ENISA) un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 460/2004 (6), un jo īpaši tās 21. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (7),

                  —

                  ņemot vērā Komisijas 2013. gada 30. septembra Deleģēto regulu (ES) Nr. 1271/2013 par finanšu pamatregulu struktūrām, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 208. pantā (8), un jo īpaši tās 108. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Reglamenta 94. pantu un V pielikumu,

                  —

                  ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A8-0089/2015),

         1.

            sniedz Eiropas Savienības Tīklu un informācijas drošības aģentūras izpilddirektoram apstiprinājumu par Aģentūras 2013. finanšu gada budžeta izpildi;

         2.

            izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā;

         3.

            uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, nosūtīt Eiropas Savienības Tīklu un informācijas drošības aģentūras izpilddirektoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

               Priekšsēdētājs

            Martin SCHULZ

               Ģenerālsekretārs

            Klaus WELLE

         (1)  OV C 442, 10.12.2014., 217. lpp.

         (2)  Skatīt 1. zemsvītras piezīmi.

         (3)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

         (4)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

         (5)  OV L 77, 13.3.2004., 1. lpp.

         (6)  OV L 165, 18.6.2013., 41. lpp.

         (7)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

         (8)  OV L 328, 7.12.2013., 42. lpp.


title: 2004/644/EK: Padomes lēmums (2004. gada 13. septembris), ar ko pieņem īstenošanas noteikumus saistībā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti

text:
               21.9.2004

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 296/16

      PADOMES LĒMUMS

   (2004. gada 13. septembris),
   ar ko pieņem īstenošanas noteikumus saistībā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti
   (2004/644/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 286. pantu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 45/2001 (1), un jo īpaši tās 24. panta 8. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Ar Regulu (EK) Nr. 45/2001, še turpmāk – “regula”, nosaka principus un noteikumus, ko piemēro visām Kopienas iestādēm un struktūrām, un paredz katrā Kopienas iestādē un Kopienas struktūrā iecelt datu aizsardzības inspektoru.

               (2)

               Regulas 24. panta 8. punktā prasīts, lai katra Kopienas iestāde vai struktūra saskaņā ar regulas pielikumā izklāstītajiem noteikumiem pieņem turpmākus īstenošanas noteikumus attiecībā uz datu aizsardzības inspektoru. Īstenošanas noteikumi jo īpaši attiecas uz datu aizsardzības inspektora uzdevumiem, pienākumiem un pilnvarām.

               (3)

               Īstenošanas noteikumos paredz arī procedūras datu subjektu tiesību īstenošanai un visu attiecīgo subjektu pienākumu izpildei Kopienas iestādēs vai struktūrās saistībā ar personas datu apstrādi.

               (4)

               Regulas īstenošanas noteikumi neierobežo Regulu (EK) Nr. 1049/2001 (2), Lēmumu 2004/338/EK, Euratom
                   (3), un jo īpaši tā II pielikumu, Lēmumu 2001/264/EK (4), un jo īpaši tā pielikuma II daļas VI iedaļu, kā arī Padomes Ģenerālsekretāra/Augstā pārstāvja kopējās ārpolitikas un drošības politikas lietās 2001. gada 25. jūnija Lēmumu (5),

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. IEDAĻA
   VISPĀRĪGIE NOTEIKUMI
   1. pants
   Priekšmets un darbības joma
   Ar šo lēmumu paredz turpmākus īstenošanas noteikumus saistībā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 45/2001 attiecībā uz Eiropas Savienības Padomi.
   2. pants
   Definīcijas
   Šajā lēmumā, neskarot regulā ietvertās definīcijas,

               a)

               “par datu apstrādi atbildīgā persona” ir iestāde, ģenerāldirektorāts, direktorāts, nodaļa, daļa vai jebkura cita organizatoriskā struktūrvienība, kas viena pati vai kopā ar citām nosaka personas datu apstrādes mērķus un līdzekļus, kā noteikts paziņojumā, ko sūta datu aizsardzības inspektoram (še turpmāk – “DAI”) saskaņā ar regulas 25. pantu;

               b)

               “kontaktpersona” ir ģenerāldirektorāta administratīvais(-ie) asistents(-i) vai kāds cits darbinieks, ko attiecīgais ģenerāldirektorāts pēc apspriešanas ar DAI ir iecēlis par pārstāvi ciešai sadarbībai ar DAI datu aizsardzības jautājumos;

               c)

               “Padomes Ģenerālsekretariāta personāls” ir visi Padomes Ģenerālsekretariāta (še turpmāk – “PĢS”) ierēdņi un citas personas, uz kurām attiecas Padomes Regula (EK, Euratom, EOTK) Nr. 259/68, ar ko groza Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumus un Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību (6), vai kuras strādā PĢS uz līguma pamata (praktikanti, padomdevēji, darbuzņēmēji, dalībvalstu norīkotas amatpersonas).

         2. IEDAĻA
   DATU AIZSARDZĪBAS INSPEKTORS
   3. pants
   Datu aizsardzības inspektora iecelšana un statuss
   1.   Padomes Ģenerālsekretāra vietnieks ieceļ DAI un dara to zināmu Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājam (še turpmāk – “EDAU”), kas viņu reģistrē. DAI ir tieši piesaistīts Padomes Ģenerālsekretāra vietniekam.
   2.   DAI pilnvaru laiks ir trīs gadi, un to var atjaunot divas reizes.
   3.   Pildot savus pienākumus, DAI darbojas neatkarīgi un sadarbībā ar EDAU. Jo īpaši DAI nedrīkst saņemt nekādus norādījumus no PĢS iecēlējinstitūcijas vai no jebkuras citas personas saistībā ar regulas noteikumu iekšēju piemērošanu vai attiecībā uz viņa/viņas sadarbību ar EDAU.
   4.   DAI pienākumu un uzdevumu izpildes novērtējumu veic pēc iepriekšējas apspriešanās ar EDAU. DAI var atlaist no amata tikai ar EDAU piekrišanu, ja viņš/viņa vairs neatbilst nosacījumiem, kas vajadzīgi pienākumu pildīšanai.
   5.   Neskarot procedūru, kas paredzēta viņa/viņas iecelšanai, DAI saņem informāciju par visiem sakariem ar trešām pusēm saistībā ar Regulas piemērošanu, jo īpaši attiecībā uz sadarbību ar EDAU.
   6.   Neskarot attiecīgos regulas noteikumus, uz DAI un viņa/viņas darbiniekiem attiecas noteikumi un normas, ko piemēro Eiropas Kopienu ierēdņiem un pārējiem darbiniekiem.
   4. pants
   Uzdevumi
   Datu aizsardzības inspektors

               a)

               nodrošina to, ka par datu apstrādi atbildīgās personas un datu subjekti ir informēti par savām tiesībām un pienākumiem saskaņā ar regulu. Pildot pienākumus, viņš/viņa cita starpā izveido informācijas un paziņojumu veidlapas, apspriežas ar ieinteresētajām pusēm un izplata informāciju par datu aizsardzības jautājumiem;

               b)

               sniedz atbildes uz EDAU pieprasījumiem un atbilstīgi savai kompetencei sadarbojas ar EDAU pēc tā pieprasījuma vai pēc savas iniciatīvas;

               c)

               neatkarīgi nodrošina regulas noteikumu iekšējo piemērošanu Padomes Ģenerālsekretariātā;

               d)

               ved to apstrādes darbību reģistru, ko veic par datu apstrādi atbildīgās personas, un atļauj piekļuvi šim reģistram jebkurai personai, kas to pieprasa tieši vai ar EDAU starpniecību;

               e)

               paziņo EDAU par datu apstrādes darbībām, kas varētu radīt īpašu risku, kā minēts regulas 27. panta 2. punktā;

               f)

               tādējādi nodrošina to, ka apstrāde negatīvi neietekmē datu subjektu tiesības un brīvības.

         5. pants
   Pienākumi
   1.   Papildu vispārīgiem uzdevumiem datu apstrādes inspektors

               a)

               darbojas kā padomdevējs PĢS iecēlējinstitūcijai un par datu apstrādi atbildīgajām personām jautājumos, kas saistīti ar datu aizsardzības noteikumu piemērošanu. Jautājumos, kas attiecas uz regulas interpretāciju vai piemērošanu, ar DAI var apspriesties iecēlējinstitūcija, attiecīgās par datu apstrādi atbildīgās personas, Personāla komiteja un jebkura fiziska persona, neizmantojot oficiālos kanālus;

               b)

               pēc savas vai pēc iecēlējinstitūcijas iniciatīvas, par datu apstrādi atbildīgo personu, Personāla komitejas vai jebkuras fiziskas personas iniciatīvas izmeklē jautājumus un gadījumus, kas ir tieši saistīti ar viņa/viņas uzdevumiem un kas viņam/viņai kļuvuši zināmi, un ziņo par rezultātiem iecēlējinstitūcijai vai personai, kura ierosinājusi attiecīgo izmeklēšanu. Ja to uzskata par vajadzīgu, attiecīgi jāinformē arī citas puses. Ja sūdzību iesniedz fiziska persona vai kāds cits fiziskas personas vārdā, DAI, cik iespējams, jānodrošina pieprasījuma konfidencialitāte, ja vien attiecīgais datu subjekts nav skaidri piekritis tam, ka ar viņa/viņas pieprasījumu rīkojas citādi;

               c)

               pildot savus pienākumus, sadarbojas ar citu Kopienas iestāžu un struktūru datu aizsardzības inspektoriem, jo īpaši pieredzes un labākās prakses apmaiņā;

               d)

               pārstāv PĢS visos ar datu apstrādi saistītos jautājumos; neskarot Lēmumu 2004/338/EK, Euratom, DAI var arī piedalīties attiecīgās komitejās vai starptautiskajos forumos;

               e)

               iesniedz gada pārskatu par savu darbību Padomes Ģenerālsekretāra vietniekam un dara to pieejamu personālam.

         2.   Neskarot 4. panta b) apakšpunktu, 5. panta 1. punkta b) un c) apakšpunktu un 15. pantu, DAI un viņa/viņas personāls neizpauž informāciju vai dokumentu saturu, kuri nonāk viņu rīcībā, pienākumus pildot.
   6. pants
   Pilnvaras
   Pildot uzticētos uzdevumus un pienākumus, DAI

               a)

               jebkurā laikā ir pieejami dati, kas ir apstrādes darbību priekšmets, kā arī viņam ir dota pieeja visiem birojiem, datu apstrādes iekārtām un datu nesējiem;

               b)

               var pieprasīt juridiskus atzinumus no Padomes juridiskā dienesta;

               c)

               var izmantot pieaicinātu informācijas tehnoloģiju ekspertu pakalpojumus, iepriekš vienojoties ar kredītrīkotāju saskaņā ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (7), un tās īstenošanas noteikumiem;

               d)

               neskarot EDAU uzdevumus un pienākumus, var ierosināt PĢS administratīvus pasākumus un nākt klajā ar vispārīgiem ieteikumiem par regulas atbilstīgo piemērošanu;

               e)

               īpašos gadījumos var nākt klajā ar jebkādiem citiem ieteikumiem datu aizsardzības praktiskai uzlabošanai PĢS un/vai citām iesaistītām pusēm;

               f)

               var informēt PĢS iecēlējinstitūciju par to, ka kāds darbinieks neievēro regulā noteiktos pienākumus, un ierosināt administratīvu izmeklēšanu, lai, iespējams, piemērotu regulas 49. pantu.

         7. pants
   Resursi
   Datu aizsardzības inspektoram nodrošina pienācīgu personālu un resursus, kas vajadzīgi viņa/viņas pienākumu pildīšanai.
   3. IEDAĻA
   SUBJEKTU TIESĪBAS UN PIENĀKUMI DATU AIZSARDZĪBAS JOMĀ
   8. pants
   Iecēlējinstitūcija
   1.   Ja Regulas (EK, Euratom) Nr. 723/2004 90. panta nozīmē tiek iesniegta sūdzība sakarā ar regulas pārkāpumu, iecēlējinstitūcija apspriežas ar DAI, kas rakstiski sniedz atzinumu ne vēlāk kā 15 dienās pēc pieprasījuma saņemšanas. Ja, šim termiņam beidzoties, DAI nav sniedzis atzinumu iecēlējinstitūcijai, to vairs neuzskata par vajadzīgu. Iecēlējinstitūcijai DAI atzinums nav saistošs.
   2.   Datu aizsardzības inspektoru informē par katru izskatāmo jautājumu, kas ir vai var būt saistīts ar datu aizsardzību.
   9. pants
   Par datu apstrādi atbildīgās personas
   1.   Par datu apstrādi atbildīgās personas atbild par to, lai visas viņu kontrolētās datu apstrādes darbības atbilstu regulas noteikumiem.
   2.   Par datu apstrādi atbildīgās personas cita starpā

               a)

               iepriekš informē DAI par jebkuru datu apstrādes darbību vai to kopumu, ko paredzēts veikt vienā vai vairākos savstarpēji saistītos nolūkos, kā arī par jebkādu būtisku pārmaiņu kādā datu apstrādes darbībā, kas jau notiek. Par datu apstrādi atbildīgās personas nekavējoties ziņo par datu apstrādes darbībām, kas veiktas pirms regulas stāšanās spēkā 2001. gada 1. februārī;

               b)

               palīdz DAI un EDAU to attiecīgo pienākumu izpildē, jo īpaši sniedzot informāciju, atbildot uz tam iesniegtiem pieprasījumiem vēlākais 30 dienu laikā;

               c)

               īsteno attiecīgus tehniskus un organizatoriskus pasākumus un sniedz atbilstīgos noradījumus PĢS personālam, lai nodrošinātu tādu datu apstrādes konfidencialitāti un drošību, kas atbilst riskam, kuru rada datu apstrāde;

               d)

               vajadzības gadījumā apspriežas ar DAI par datu apstrādes darbību atbilstību Regulas noteikumiem, jo īpaši, ja tām ir iemesls uzskatīt, ka dažas datu apstrādes darbības nav saderīgas ar regulas 4. līdz 10. panta prasībām. Tās var arī apspriesties ar DAI un/vai informācijas tehnoloģiju drošības ekspertiem A Ģenerāldirektorāta Drošības birojā un Informācijas drošības birojā (INFOSEC) par jautājumiem, kas saistīti ar datu apstrādes darbību konfidencialitāti un veiktajiem drošības pasākumiem atbilstīgi regulas 22. pantam.

         10. pants
   Kontaktpersonas
   1.   Neskarot DAI pienākumus, kontaktpersonas

               a)

               palīdz savam ģenerāldirektorātam vai daļai uzskaitīt visas personas datu apstrādes darbības, kas jau notiek;

               b)

               palīdz savam ģenerāldirektorātam vai daļai noteikt attiecīgās par datu apstrādi atbildīgās personas;

               c)

               ir tiesīgas saņemt no personāla un par datu apstrādi atbildīgajām personām atbilstīgu un vajadzīgu informāciju, lai veiktu uzticētos administratīvos pienākumus savā ģenerāldirektorātā vai daļā. Tas neattiecas uz tiesībām iegūt pieeju personu datiem, ko apstrādā par datu apstrādi atbildīgo personu pārziņā.

         2.   Neskarot par datu apstrādi atbildīgo personu pienākumus, kontaktpersonas

               a)

               palīdz pildīt pienākumus par datu apstrādi atbildīgajām personām;

               b)

               vajadzības gadījumā sekmē DAI saziņu ar personām, kas atbild par datu apstrādi.

         11. pants
   PĢS personāls
   1.   Viss PĢS personāls cita starpā palīdz piemērot personas datu apstrādes konfidencialitātes un drošības noteikumus, kā paredzēts regulas 21. un 22. pantā. PĢS darbinieki, kam ir pieeja personas datiem, tos apstrādā vienīgi saskaņā ar norādījumiem, ko devusi par datu apstrādi atbildīgā persona, ja vien citādi neparedz valsts vai Kopienu tiesību akti.
   2.   Jebkurš PĢS darbinieks var iesniegt sūdzību EDAU saistībā ar aizdomām par tādu regulas noteikumu pārkāpumu, kas reglamentē personas datu apstrādi, neizmantojot oficiālos kanālus, kā paredzēts EDAU izdotajos noteikumos.
   12. pants
   Datu subjekti
   1.   Papildus datu subjekta tiesībām būt attiecīgi informētam par jebkādu personas datu apstrādi, kas attiecas uz pašu datu subjektu, saskaņā ar regulas 11. un 12. pantu datu subjekti var vērsties pie attiecīgajām par datu apstrādi atbildīgajām personām, lai izmantotu savas tiesības atbilstīgi regulas 13. līdz 19. pantam, kā noteikts šā lēmuma 5. iedaļā.
   2.   Neierobežojot iespējas izmantot jelkādus tiesiskās aizsardzības līdzekļus, jebkurš datu subjekts var iesniegt sūdzību Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājam, kā paredzēts EDAU izstrādātajos noteikumos, ja uzskata, ka Padome, apstrādājot viņa personas datus, ir pārkāpusi šajā regulā paredzētās viņa/viņas tiesības.
   3.   Neviens necieš tādēļ, ka EDAU ir iesniegta sūdzība vai lieta ir darīta zināma DAI par aizdomām, ka regulas noteikumi ir pārkāpti.
   4. IEDAĻA
   PAZIŅOTU DATU APSTRĀDES DARBĪBU REĢISTRS
   13. pants
   Paziņošanas procedūra
   1.   Par datu apstrādi atbildīgā persona ziņo DAI par visām personas datu apstrādes darbībām, izmantojot paziņojuma veidlapu, kas pieejama PĢS iekštīklā (Datu aizsardzība). Paziņojumu elektroniski pārsūta datu aizsardzības inspektoram. Paziņojuma apstiprinājumu kā piezīmi nosūta datu aizsardzības inspektoram desmit darbdienu laikā. Saņēmis paziņojuma apstiprinājumu, DAI to publicē reģistrā.
   2.   Paziņojumā ir visa informācija, kas paredzēta regulas 25. panta 2. punktā. Jebkurus grozījumus, kas ietekmē šo informāciju, tūlīt dara zināmus datu aizsardzības inspektoram.
   3.   Turpmākus noteikumus un procedūras, kas attiecas uz paziņošanas procedūru, kuru ievēro datu aizsardzības inspektori, iekļauj DAI izstrādātajos vispārīgos ieteikumos.
   14. pants
   Reģistra saturs un mērķis
   1.   DAI ved personas datu apstrādes darbību reģistru, ko izveido, pamatojoties uz paziņojumiem, kuri saņemti no personām, kas atbild par datu apstrādi.
   2.   Reģistrā ir vismaz tā informācija, kas minēta regulas 25. panta 2. punkta a) līdz g) apakšpunktā. Tomēr DAI reģistrā ievadītā informācija izņēmuma kārtā var būt ierobežota, ja tas vajadzīgs, lai nodrošinātu konkrētas apstrādes darbības drošību.
   3.   Reģistrs darbojas kā Padomē veikto personas datu apstrādes darbību saraksts. Tas sniedz informāciju datu subjektiem un palīdz īstenot viņu tiesības, kas izklāstītas regulas 13. līdz 19. pantā.
   15. pants
   Reģistra pieejamība
   1.   DAI veic piemērotus pasākumus, lai nodrošinātu to, ka reģistrs tieši vai netieši ar EDAU starpniecību ir pieejams jebkurai personai. DAI jo īpaši sniedz informāciju un palīdzību ieinteresētām personām par to, kā un kur var iesniegt pieteikumus, lai piekļūtu reģistram.
   2.   Izņemot gadījumus, ja ir nodrošināta tiešsaistes pieeja, pieteikumus par piekļuvi reģistram sastāda rakstiski, arī elektroniski, vienā no Līguma 314. pantā minētajām valodām un pietiekami precīzi, lai DAI identificētu attiecīgās apstrādes darbības. Pieteikuma iesniedzējam tūlīt nosūta saņemšanas apliecinājumu.
   3.   Ja pieteikums nav pietiekami precīzs, DAI lūdz iesniedzēju precizēt pieteikumu un palīdz iesniedzējam to darīt. Ja pieteikums attiecas uz lielu skaitu datu apstrādes darbību, lai rastu pieņemamu risinājumu, DAI var bez papildu formalitātēm apspriesties ar pieteikuma iesniedzēju.
   4.   Jebkura persona var pieprasīt no DAI kopiju no reģistrā pieejamās informācijas par jebkuru paziņotu datu apstrādes darbību.
   5. IEDAĻA
   PROCEDŪRA DATU SUBJEKTU TIESĪBU ĪSTENOŠANAI
   16. pants
   Vispārīgi noteikumi
   1.   Šajā iedaļā izklāstītās datu subjektu tiesības īstenot var tikai pašas attiecīgās fiziskās personas vai, izņēmuma gadījumos, šo personu vārdā – ar pienācīgo pilnvarojumu. Rakstiskus pieprasījumus adresē attiecīgajai par datu apstrādi atbildīgajai personai, kopiju nosūtot DAI. Vajadzības gadījumā DAI palīdz datu subjektam noskaidrot attiecīgo par datu apstrādi atbildīgo personu. DAI sagatavo konkrētas veidlapas. Par datu apstrādi atbildīgās personas lūgumu apmierina tikai tad, ja veidlapa ir pilnībā aizpildīta un sūdzības iesniedzēja personība ir pareizi apliecināta. Datu subjekti savas tiesības īsteno bez maksas.
   2.   Par datu apstrādi atbildīgā persona pieteikuma iesniedzējam sūta saņemšanas apliecinājumu piecu darbdienu laikā kopš pieteikuma reģistrācijas. Ja vien nav paredzēts citādi, par datu apstrādi atbildīgā persona atbild uz pieprasījumu vēlākais piecpadsmit darbdienās kopš pieprasījuma reģistrācijas un vai nu apmierina pieprasījumu, vai rakstiski izklāsta pilnīga vai daļēja atteikuma iemeslus, jo īpaši gadījumos, ja pieteikuma iesniedzējs nav uzskatāms par datu subjektu.
   3.   Ja konstatē, ka datu subjekts ir pārkāpis noteikumus vai arī klaji nepareizi lietojis savas tiesības, vai ja datu subjekts uzskata, ka datu apstrādes darbība nav likumīga, par datu apstrādi atbildīgajai personai par pieprasījumu jāapspriežas ar DAI un/vai jānosūta datu subjekts DAI, kam jāpieņem lēmums par pieprasījuma pamatotību un par turpmāko pienācīgu rīcību.
   4.   Jebkura persona, uz ko tas attiecas, var apspriesties ar DAI par tās tiesību īstenošanu kādā konkrētā gadījumā. Neierobežojot iespējas izmantot jebkādus tiesiskās aizsardzības līdzekļus, katrs datu subjekts var iesniegt sūdzību Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājam, ja uzskata, ka, apstrādājot viņa personas datus, ir pārkāptas regulā paredzētās viņa tiesības.
   17. pants
   Piekļuves tiesības
   Datu subjektam ir tiesības no par datu apstrādi atbildīgās personas bez ierobežojumiem jebkurā laikā trijos mēnešos kopš pieprasījuma saņemšanas iegūt regulas 13. panta 2. punkta a) līdz d) apakšpunktā minēto informāciju, vai nu uz vietas iepazīstoties ar šiem datiem, vai arī saņemot kopiju, ja vajadzīgs, arī kopiju elektroniskā formā, atkarībā no pieprasījuma iesniedzēja vēlmēm.
   18. pants
   Tiesības labot datus
   Katrā datu subjekta pieprasījumā labot nepareizus vai nepilnīgus personas datus norāda attiecīgus datus un paredzamos labojumus. Par datu apstrādi atbildīgā persona nekavējoties izskata šo pieprasījumu.
   19. pants
   Tiesības bloķēt datus
   Par datu apstrādi atbildīgā persona tūlīt izskata jebkuru pieprasījumu bloķēt datus saskaņā ar regulas 15. pantu. Pieprasījumā norāda attiecīgus datus un iemeslus, kāpēc tie jābloķē. Par datu apstrādi atbildīgā persona informē datu subjektu, kas iesniedzis pieprasījumu, pirms atbloķē datus.
   20. pants
   Tiesības dzēst datus
   Datu subjekts var pieprasīt par datu apstrādi atbildīgajai personai tūlīt dzēst datus gadījumā, ja notikusi nelikumīga datu apstrāde, jo īpaši, ja pārkāpti regulas 4. līdz 10. panta noteikumi. Pieprasījumā norāda attiecīgus datus un iemeslus vai pierādījumus tam, ka datu apstrāde bijusi nelikumīga. Automatizētās reģistrācijas sistēmās datu dzēšanu galvenokārt nodrošina ar attiecīgiem tehniskiem līdzekļiem, nepieļaujot iespējamību turpmāk jebkādā veidā apstrādāt izdzēstos datus. Ja tehnisku iemeslu dēļ datus nevar dzēst, par datu apstrādi atbildīgā persona, apspriedusies ar DAI un ieinteresēto personu, tūlīt bloķē tādus datus.
   21. pants
   Paziņojums trešām personām
   Ja pēc datu subjekta pieprasījuma datus labo, izdzēš vai bloķē, viņš/viņa no par datu apstrādi atbildīgās personas var iegūt paziņojumu, kas adresēts trešām pusēm, kurām darīti zināmi viņa/viņas personas dati, ja vien tas neizrādās neiespējams vai neprasa nesamērīgas pūles.
   22. pants
   Iebilduma tiesības
   Datu subjekts saskaņā ar regulas 18. pantu var iebilst pret tādu datu apstrādi, kuri attiecas uz viņu, un pret viņa personas datu izpaušanu vai izmantošanu. Pieprasījumā norāda attiecīgus datus un pamatojumu. Ja iebildums ir pamatots, šos datus vairs nedrīkst izmantot attiecīgajā datu apstrādes darbībā.
   23. pants
   Automatizēti individuāli lēmumi
   Datu subjektam ir tiesības nebūt automatizēta individuāla lēmuma subjektam, kā paredzēts regulas 19. pantā, ja vien šāds lēmums nav skaidri atļauts saskaņā ar attiecīgas valsts vai Kopienas tiesību aktiem vai arī ar EDAU lēmumu, kas sargā datu subjekta likumīgās intereses. Jebkurā gadījumā datu subjektam jābūt iespējai jau iepriekš darīt zināmu savu viedokli un apspriesties ar DAI.
   24. pants
   Izņēmumi un ierobežojumi
   1.   Ciktāl regulas 20. pantā minētie likumīgie iemesli skaidri to ļauj, par datu apstrādi atbildīgā persona var ierobežot šā lēmuma 17. līdz 21. pantā minētās tiesības. Izņemot ārkārtas gadījumus, par datu apstrādi atbildīgā persona vispirms apspriežas ar DAI, kura viedoklis iestādei nav saistošs. Par datu apstrādi atbildīgā persona nekavējoties atbild uz pieprasījumiem saistībā ar izņēmumiem un ierobežojumiem, ko piemēro attiecībā uz tiesību īstenošanu, un pamato šo lēmumu.
   2.   Jebkura iesaistīta persona var pieprasīt EDAU piemērot regulas 47. panta 1. punkta c) apakšpunktu.
   6. IEDAĻA
   IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRA
   25. pants
   Praktiski jautājumi
   1.   Izmeklēšanas pieprasījumus adresē DAI rakstveidā, izmantojot īpašo veidlapu, ko DAI ir darījis pieejamu. Ja tiesības pieprasīt izmeklēšanu izmantotas klaji ļaunprātīgi, piemēram, ja viena un tā pati fiziskā persona pirms īsa laika iesniegusi identisku pieprasījumu, DAI nav pienākuma atbildēt pieprasījuma iesniedzējam.
   2.   Piecpadsmit dienās kopš pieprasījuma saņemšanas DAI nosūta saņemšanas apliecinājumu iecēlējinstitūcijai vai personai, kas ierosinājusi izmeklēšanu, un pārliecinās par to, vai pieprasījums ir jāuzskata par konfidenciālu.
   3.   Par konkrētu datu apstrādes darbību atbildīgajai personai DAI prasa rakstisku ziņojumu par attiecīgo jautājumu. Par datu apstrādi atbildīgā persona sniedz DAI atbildi piecpadsmit dienās. DAI var vēlēties saņemt papildu informāciju no citām pusēm, piemēram, no Padomes Ģenerālsekretariāta Drošības biroja un Informācijas drošības biroja (INFOSEC). Vajadzības gadījumā viņš/viņa par šo jautājumu var pieprasīt atzinumu no Padomes juridiskā dienesta. Informāciju vai atzinumu datu aizsardzības inspektoram sniedz trīsdesmit dienās.
   4.   Vēlākais trīs mēnešus pēc pieprasījuma saņemšanas DAI atbild iecēlējinstitūcijai vai pieprasītājam.
   7. IEDAĻA
   NOBEIGUMA NOTEIKUMI
   26. pants
   Stāšanās spēkā
   Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2004. gada 13. septembrī

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         B. R. BOT

      (1)  OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.

      (2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1049/2001 (2001. gada 30. maijs) par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.).

      (3)  Padomes Lēmums 2004/338/EK, Euratom (2004. gada 22. marts), ar ko pieņem Padomes Regulu (OV L 106, 15.4.2004., 22. lpp.).

      (4)  Padomes Lēmums 2001/264/EK (2001. gada 19. marts), ar ko pieņem Padomes drošības Regulu (OV L 101, 11.4.2001., 1. lpp.). Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2004/194/EK (OV L 63, 28.2.2004., 48. lpp.).

      (5)  Padomes Ģenerālsekretāra/Augstā pārstāvja kopējās ārpolitikas un drošības politikas lietās lēmums (2001. gada 25. jūnijs) par pārvaldes darbinieku uzvedības kodeksu Eiropas Savienības Padomes Ģenerālsekretariātam un tā personālam profesionālajās attiecībās ar sabiedrību (OV C 189, 5.7.2001., 1. lpp.).

      (6)  OV L 56, 4.3.1968., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 723/2004 (OV L 124, 27.4.2004., 1. lpp.).

      (7)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.


title: 2010/447/CFSP: Padomes Lēmums 2010/447/KĀDP ( 2010. gada 11. augusts ), ar ko pagarina pilnvaru termiņu Eiropas Savienības īpašajam pārstāvim Tuvo Austrumu miera procesā

text:
               12.8.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 211/39

         PADOMES LĒMUMS 2010/447/KĀDP
   (2010. gada 11. augusts),
   ar ko pagarina pilnvaru termiņu Eiropas Savienības īpašajam pārstāvim Tuvo Austrumu miera procesā
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 28. pantu, 31. panta 2. punktu un 33. pantu,
   ņemot vērā priekšlikumu, ko iesniegusi Savienības Augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2003. gada 21. jūlijā pieņēma Vienoto rīcību 2003/537/KĀDP (1), ar ko Marc OTTE kungu iecēla par Eiropas Savienības īpašo pārstāvi (turpmāk “ESĪP”) Tuvo Austrumu miera procesā.

               (2)

               Padome 2010. gada 22. februārī pieņēma Lēmumu 2010/107/KĀDP (2), ar ko ESĪP pilnvaru termiņu pagarināja līdz 2010. gada 31. augustam.

               (3)

               ESĪP pilnvaru termiņš būtu jāpagarina līdz 2011. gada 28. februārim vai līdz brīdim, kad Padome pēc Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos (turpmāk “AP”) priekšlikuma pieņem lēmumu, ka Eiropas Ārējās darbības dienests veic funkcijas, kas atbilst Lēmumā 2010/107/KĀDP noteiktajām funkcijām, un izbeidz viņa pilnvaras.

               (4)

               ESĪP īstenos savas pilnvaras situācijā, kas var pasliktināties un varētu kaitēt Līguma 21. pantā izklāstīto kopējās ārpolitikas un drošības politikas mērķu sasniegšanai,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Lēmumu 2010/107/KĀDP ar šo groza šādi.

               1.

               Lēmuma 1. pantu aizstāj ar šādu pantu:
               “1. pants
               Eiropas Savienības īpašais pārstāvis
               Ar šo Eiropas Savienības īpašā pārstāvja (ESĪP) Tuvo Austrumu miera procesā Marc OTTE kunga pilnvaru termiņš tiek pagarināts līdz 2011. gada 28. februārim vai līdz brīdim, kad Padome pēc Augstā pārstāvja priekšlikuma pieņem lēmumu, ka Eiropas Ārējās darbības dienests veic funkcijas, kas atbilst šajā lēmumā noteiktajām funkcijām, un izbeidz viņa pilnvaras.”

               2.

               Lēmuma 5. pantu aizstāj ar šādu pantu:
               “5. pants
               Finansējums
               1.   ESĪP pilnvaru īstenošanas izdevumiem paredzētā finanšu atsauces summa laikposmam no 2010. gada 1. marta līdz 2010. gada 31. augustam ir EUR 730 000.
               2.   ESĪP pilnvaru īstenošanas izdevumiem paredzētā finanšu atsauces summa laikposmam no 2010. gada 1. septembra līdz 2011. gada 28. februārim ir EUR 585 000.
               3.   Izdevumus pārvalda saskaņā ar procedūrām un noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam.
               4.   Izdevumus pārvalda saskaņā ar ESĪP un Komisijas noslēgtu līgumu. ESĪP sniedz Komisijai pārskatu par visiem izdevumiem.”

         2. pants
   Stāšanās spēkā
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2010. gada 11. augustā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         S. VANACKERE

      (1)  OV L 184, 23.7.2003., 45. lpp.

      (2)  OV L 46, 23.2.2010., 8. lpp.