title: 2011/118/ES: Padomes Lēmums ( 2011. gada 18. janvāris ) par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Gruziju par tādu personu atpakaļuzņemšanu, kuras uzturas neatļauti#Nolīgums starp Eiropas Savienību un Gruziju par tādu personu atpakaļuzņemšanu, kuras uzturas neatļauti

text:
               25.2.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 52/45

         PADOMES LĒMUMS
   (2011. gada 18. janvāris)
   par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Gruziju par tādu personu atpakaļuzņemšanu, kuras uzturas neatļauti
   (2011/118/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 79. panta 3. punktu saistībā ar 218. panta 6. punkta a) apakšpunkta v) daļu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Padomes 2010. gada 8. novembra Lēmumu 2010/687/EK (1) Nolīgums starp Eiropas Savienību un Gruziju par vīzu atvieglotu izsniegšanu (turpmāk “nolīgums”) tika parakstīts Eiropas Savienības vārdā 2010. gada 17. jūnijā, ņemot vērā tā noslēgšanu vēlāk.

               (2)

               Nolīgums būtu jāapstiprina.

               (3)

               Ar nolīgumu izveido Apvienoto atpakaļuzņemšanas komiteju, kas var pieņemt savu reglamentu. Ir lietderīgi paredzēt vienkāršotu procedūru, lai izstrādātu Savienības nostāju šajā jautājumā.

               (4)

               Saskaņā ar 3. pantu 21. protokolā par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Apvienotā Karaliste ir paziņojusi, ka tā vēlas piedalīties šā lēmuma pieņemšanā un piemērošanā.

               (5)

               Saskaņā ar 1. un 2. pantu 21. protokolā par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, un neskarot minētā protokola 4. pantu, Īrija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un šis lēmums tai nav saistošs un nav jāpiemēro.

               (6)

               Saskaņā ar 1. un 2. pantu 22. protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un šis lēmums tai nav saistošs un nav jāpiemēro,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Savienības vārdā tiek apstiprināts Nolīgums starp Eiropas Savienību un Gruziju par tādu personu atpakaļuzņemšanu, kuras uzturas neatļauti (turpmāk “nolīgums”).
   Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   Padomes priekšsēdētājs ieceļ personu, kura ir tiesīga Savienības vārdā veikt nolīguma 23. panta 2. punktā paredzēto paziņošanu, lai paustu Savienības piekrišanu uzņemties šā nolīguma saistības (2).
   3. pants
   Komisija, kurai palīdz dalībvalstu eksperti, pārstāv Savienību Apvienotajā atpakaļuzņemšanas komitejā, kas izveidota saskaņā ar nolīguma 18. pantu.
   4. pants
   Apspriedusies ar īpašu Padomes ieceltu komiteju, Komisija nosaka Savienības nostāju Apvienotajā atpakaļuzņemšanas komitejā attiecībā uz komitejas reglamenta pieņemšanu saskaņā ar nolīguma 18. panta 5. punktu.
   5. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2011. gada 18. janvārī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         MATOLCSY Gy.

      (1)  OV L 294, 12.11.2010., 9. lpp.

      (2)  Nolīguma spēkā stāšanās datumu Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      NOLĪGUMS
      starp Eiropas Savienību un Gruziju par tādu personu atpakaļuzņemšanu, kuras uzturas neatļauti
      AUGSTĀS LĪGUMSLĒDZĒJAS PUSES,
      EIROPAS SAVIENĪBA, turpmāk “Savienība”,
      un
      GRUZIJA,
      APŅĒMUŠĀS veicināt savu sadarbību, lai efektīvāk apkarotu nelikumīgu imigrāciju,
      VĒLOTIES ar šo nolīgumu un uz savstarpīguma pamata paredzēt ātras un efektīvas procedūras, lai varētu identificēt un drošā un pienācīgā veidā atgriezt personas, kuras neatbilst vai vairs neatbilst ieceļošanas, atrašanās vai uzturēšanās nosacījumiem attiecībā uz Gruzijas vai kādas Eiropas Savienības dalībvalsts teritoriju, un sadarbības garā veicināt šādu personu tranzītu,
      UZSVEROT, ka šis nolīgums neskar tādas Savienības, tās dalībvalstu un Gruzijas tiesības, saistības un pienākumus, kas izriet no starptautiskām tiesībām, un jo īpaši no 1950. gada 4. novembra Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijas un 1951. gada 28. jūlija Konvencijas par bēgļu statusu, kurā grozījumi izdarīti ar 1967. gada 31. janvāra Protokolu par bēgļu statusu,
      ŅEMOT VĒRĀ, ka saskaņā ar 21. protokolu par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Īrija nepiedalīsies šajā nolīgumā, ja vien tā saskaņā ar minēto protokolu nepaziņo par vēlmi piedalīties,
      ŅEMOT VĒRĀ, ka šis nolīgums ietilpst Līguma par Eiropas Savienības darbību trešās daļas V sadaļas darbības jomā un tā noteikumi neattiecas uz Dānijas Karalisti saskaņā ar Protokolu par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību,
      IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.
      1. pants
      Definīcijas
      Šajā nolīgumā:

                  a)

                  “līgumslēdzējas puses” ir Gruzija un Savienība;

                  b)

                  “Gruzijas pilsonis” ir jebkura persona, kurai ir Gruzijas pilsonība;

                  c)

                  “dalībvalsts pilsonis” ir jebkura persona, kurai ir kādas dalībvalsts pilsonība, kā noteikts Savienībā;

                  d)

                  “dalībvalsts” ir jebkura Eiropas Savienības dalībvalsts, kurai ir saistošs šis nolīgums;

                  e)

                  “trešās valsts pilsonis” ir jebkura persona, kurai ir tādas valsts pilsonība, kas nav Gruzija vai kāda no dalībvalstīm;

                  f)

                  “bezvalstnieks” ir jebkura persona, kurai nav nevienas valsts pilsonības;

                  g)

                  “uzturēšanās atļauja” ir Gruzijas vai kādas dalībvalsts izsniegta jebkura veida atļauja, kas personai dod tiesības uzturēties attiecīgās valsts teritorijā. Tas neattiecas uz pagaidu atļaujām, kas atļauj uzturēties attiecīgās valsts teritorijā saistībā ar patvēruma pieteikuma vai uzturēšanās atļaujas pieteikuma izskatīšanu;

                  h)

                  “vīza” ir Gruzijas vai dalībvalsts izsniegta atļauja vai pieņemts lēmums, kas vajadzīgs, lai ieceļotu attiecīgajā teritorijā vai šķērsotu to tranzītā. Tas neattiecas uz lidostas tranzīta vīzām;

                  i)

                  “pieprasījuma iesniedzēja valsts” ir valsts (Gruzija vai kāda no dalībvalstīm), kura iesniedz atpakaļuzņemšanas pieprasījumu saskaņā ar šā nolīguma 7. pantu vai tranzīta pieteikumu saskaņā ar šā nolīguma 14. pantu;

                  j)

                  “pieprasījuma saņēmēja valsts” ir valsts (Gruzija vai kāda no dalībvalstīm), kurai iesniedz atpakaļuzņemšanas pieprasījumu saskaņā ar šā nolīguma 7. pantu vai tranzīta pieteikumu saskaņā ar šā nolīguma 14. pantu;

                  k)

                  “kompetentā iestāde” ir jebkura Gruzijas valsts iestāde vai kādas dalībvalsts iestāde, kurai uzticēta šā nolīguma īstenošana saskaņā ar tā 19. panta 1. punkta a) apakšpunktu;

                  l)

                  “tranzīts” ir pieprasījuma saņēmējas valsts teritorijas šķērsošana, ko veic trešās valsts pilsonis vai bezvalstnieks, kad viņš dodas no pieprasījuma iesniedzējas valsts uz galamērķa valsti;

                  m)

                  “pierobežas apgabals” ir 5 km josla no jūras ostām, tostarp muitas zonām, kā arī no dalībvalstu un Gruzijas starptautiskajām lidostām.

            I   IEDAĻA

         GRUZIJAS ATPAKAĻUZŅEMŠANAS PIENĀKUMI

      2. pants
      Savas valsts pilsoņu atpakaļuzņemšana
      1.   Pēc dalībvalsts pieprasījuma Gruzija bez papildu formalitātēm, kas nav paredzētas šajā nolīgumā, uzņem atpakaļ visas personas, kuras neatbilst vai vairs neatbilst spēkā esošajiem ieceļošanas, atrašanās vai uzturēšanās nosacījumiem attiecībā uz pieprasījuma iesniedzējas dalībvalsts teritoriju, ja ir pierādīts vai, balstoties uz sniegtiem prima facie pierādījumiem, var pamatoti uzskatīt, ka šīs personas ir Gruzijas pilsoņi.
      2.   Gruzija arī uzņem atpakaļ:

                  a)

                  personu, kas minētas 1. punktā, nepilngadīgos neprecētos bērnus neatkarīgi no viņu dzimšanas vietas vai pilsonības, izņemot, ja viņiem ir patstāvīgas uzturēšanās tiesības pieprasījuma iesniedzējā dalībvalstī vai viņiem ir citas dalībvalsts izsniegta derīga uzturēšanās atļauja; un

                  b)

                  personu, kas minētas 1. punktā, laulātos, kuriem ir citas valsts pilsonība, ar noteikumu, ka viņiem ir tiesības ieceļot un uzturēties Gruzijas teritorijā vai saņemt tiesības ieceļot un uzturēties Gruzijā, izņemot, ja viņiem ir patstāvīgas uzturēšanās tiesības pieprasījuma iesniedzējā dalībvalstī vai viņiem ir citas dalībvalsts izsniegta derīga uzturēšanās atļauja.

            3.   Gruzija arī uzņem atpakaļ personas, kurām pēc ieceļošanas dalībvalsts teritorijā atņemta Gruzijas pilsonība, kuras ir to zaudējušas vai kuras atteikušās no tās, ja vien šī dalībvalsts vismaz nav solījusi šīs personas naturalizēt.
      4.   Pēc tam, kad Gruzija ir apstiprinājusi atpakaļuzņemšanas pieprasījumu, Gruzijas kompetentā diplomātiskā pārstāvniecība vai konsulārā iestāde neatkarīgi no atpakaļ uzņemamās personas vēlmēm nekavējoties un ne vēlāk kā 3 darba dienās izsniedz atpakaļ uzņemamās personas atgriešanai nepieciešamo ceļošanas dokumentu ar derīguma termiņu 90 dienas. Ja Gruzija trīs darba dienās nav izsniegusi ceļošanas dokumentu, tad uzskata, ka tā piekrīt izmantot ES standarta ceļošanas dokumentu izraidīšanas vajadzībām (1).
      5.   Ja juridisku vai faktisku iemeslu dēļ attiecīgo personu nevar pārsūtīt pirms sākotnēji izdotā ceļošanas dokumenta derīguma termiņa beigām, Gruzijas kompetentā diplomātiskā pārstāvniecība vai konsulārā iestāde trīs darba dienās pagarina ceļošanas dokumenta termiņu vai, ja nepieciešams, izsniedz jaunu ceļošanas dokumentu ar tādu pašu derīguma termiņu. Ja Gruzija trīs darba dienās nav izsniegusi jaunu ceļošanas dokumentu vai pagarinājusi tā derīguma termiņu, tad uzskata, ka tā piekrīt izmantot ES standarta ceļošanas dokumentu izraidīšanas vajadzībām (2).
      3. pants
      Trešās valsts pilsoņu un bezvalstnieku atpakaļuzņemšana
      1.   Pēc dalībvalsts pieprasījuma Gruzija bez papildu formalitātēm, kas nav paredzētas šajā nolīgumā, uzņem atpakaļ visus trešās valsts pilsoņus vai bezvalstniekus, kuri neatbilst vai vairs neatbilst spēkā esošajiem ieceļošanas, atrašanās vai uzturēšanās nosacījumiem attiecībā uz pieprasījuma iesniedzējas dalībvalsts teritoriju, ja ir pierādīts vai, balstoties uz sniegtiem prima facie pierādījumiem, var pamatoti uzskatīt, ka:

                  a)

                  atpakaļuzņemšanas pieprasījuma iesniegšanas laikā šādām personām ir derīga vīza vai uzturēšanās atļauja, ko izsniegusi Gruzija; vai

                  b)

                  šādas personas nelegāli tieši ieceļojušas dalībvalsts teritorijā pēc tam, kad tās uzturējušās Gruzijas teritorijā vai šķērsojušas to tranzītā.

            2.   Šā panta 1. punktā noteiktais atpakaļuzņemšanas pienākums neattiecas uz gadījumiem, kad:

                  a)

                  trešās valsts pilsonis vai bezvalstnieks bijis tikai gaisa ceļojuma tranzītā caur Gruzijas starptautisko lidostu; vai

                  b)

                  pieprasījuma iesniedzēja dalībvalsts trešās valsts pilsonim vai bezvalstniekam ir izsniegusi vīzu vai uzturēšanās atļauju pirms vai pēc ieceļošanas tās teritorijā, izņemot gadījumus, ja:

                              i)

                              šai personai ir vīza vai uzturēšanās atļauja ar garāku derīguma termiņu, ko izsniegusi Gruzija;

                              ii)

                              pieprasījuma iesniedzējas dalībvalsts vīza vai uzturēšanās atļauja iegūta, izmantojot viltotus vai nepatiesus dokumentus vai sniedzot nepatiesus apgalvojumus; vai

                              iii)

                              šī persona neievēro ar vīzu saistītos nosacījumus;

                  c)

                  pieprasījuma saņēmēja valsts ir izraidījusi trešās valsts pilsoni vai bezvalstnieku uz viņa izcelsmes valsti vai uz kādu trešo valsti.

            3.   Pēc tam, kad Gruzija ir apstiprinājusi atpakaļuzņemšanas pieprasījumu, tā nekavējoties un ne vēlāk kā trīs darba dienās izsniedz personai, kuras atpakaļuzņemšana ir apstiprināta, ceļošanas dokumentu izraidīšanas vajadzībām. Ja Gruzija trīs darba dienās nav izsniegusi ceļošanas dokumentu, tad uzskata, ka tā piekrīt izmantot ES standarta ceļošanas dokumentu izraidīšanas vajadzībām.
      II   IEDAĻA

         SAVIENĪBAS ATPAKAĻUZŅEMŠANAS PIENĀKUMI

      4. pants
      Savas valsts pilsoņu atpakaļuzņemšana
      1.   Pēc Gruzijas pieprasījuma dalībvalsts bez papildu formalitātēm, kas nav paredzētas šajā nolīgumā, uzņem atpakaļ visas personas, kuras neatbilst vai vairs neatbilst spēkā esošajiem ieceļošanas, atrašanās vai uzturēšanās nosacījumiem attiecībā uz Gruzijas teritoriju, ja ir pierādīts vai, balstoties uz sniegtiem prima facie pierādījumiem, var pamatoti uzskatīt, ka šīs personas ir attiecīgās dalībvalsts pilsoņi.
      2.   Dalībvalsts uzņem atpakaļ arī:

                  a)

                  personu, kas minētas 1. punktā, nepilngadīgos neprecētos bērnus neatkarīgi no viņu dzimšanas vietas vai pilsonības, izņemot, ja viņiem ir patstāvīgas uzturēšanās tiesības Gruzijā; un

                  b)

                  personu, kas minētas 1. punktā, laulātos, kuriem ir citas valsts pilsonība, ar noteikumu, ka viņiem ir tiesības ieceļot un uzturēties pieprasījuma saņēmējas dalībvalsts teritorijā vai saņemt tiesības ieceļot un uzturēties pieprasījuma saņēmējas dalībvalsts teritorijā, izņemot, ja viņiem ir patstāvīgas uzturēšanās tiesības Gruzijā.

            3.   Dalībvalsts uzņem atpakaļ arī personas, kurām pēc ieceļošanas Gruzijas teritorijā atņemta dalībvalsts pilsonība vai kuras atteikušās no tās, ja vien Gruzija nav vismaz solījusi šīs personas naturalizēt.
      4.   Pēc tam, kad pieprasījuma saņēmēja dalībvalsts ir apstiprinājusi atpakaļuzņemšanas pieprasījumu, šās dalībvalsts kompetentā diplomātiskā pārstāvniecība vai konsulārā iestāde neatkarīgi no atpakaļ uzņemamās personas vēlmēm nekavējoties un ne vēlāk kā 3 darba dienās izsniedz atpakaļ uzņemamās personas atgriešanai nepieciešamo ceļošanas dokumentu ar derīguma termiņu 90 dienas. Ja pieprasījuma saņēmēja dalībvalsts trīs darba dienās nav izsniegusi ceļošanas dokumentu, tad uzskata, ka tā piekrīt izmantot Gruzijas standarta ceļošanas dokumentu izraidīšanas vajadzībām.
      5.   Ja juridisku vai faktisku iemeslu dēļ attiecīgo personu nevar pārsūtīt pirms sākotnēji izdotā ceļošanas dokumenta derīguma termiņa beigām, pieprasījuma saņēmējas dalībvalsts kompetentā diplomātiskā pārstāvniecība vai konsulārā iestāde trīs darba dienās pagarina ceļošanas dokumenta termiņu vai, ja nepieciešams, izsniedz jaunu ceļošanas dokumentu ar tādu pašu derīguma termiņu. Ja pieprasījuma saņēmēja dalībvalsts trīs darba dienās nav izsniegusi jaunu ceļošanas dokumentu vai pagarinājusi tā derīguma termiņu, tad uzskata, ka tā piekrīt izmantot Gruzijas standarta ceļošanas dokumentu izraidīšanas vajadzībām.
      5. pants
      Trešās valsts pilsoņu un bezvalstnieku atpakaļuzņemšana
      1.   Pēc Gruzijas pieprasījuma dalībvalsts bez papildu formalitātēm, kas nav paredzētas šajā nolīgumā, uzņem atpakaļ visus trešās valsts pilsoņus un bezvalstniekus, kuri neatbilst vai vairs neatbilst spēkā esošajiem ieceļošanas, atrašanās vai uzturēšanās nosacījumiem attiecībā uz Gruzijas teritoriju, ja ir pierādīts vai, balstoties uz sniegtiem prima facie pierādījumiem, var pamatoti uzskatīt, ka:

                  a)

                  atpakaļuzņemšanas pieprasījuma iesniegšanas laikā šādām personām ir derīga vīza vai uzturēšanās atļauja, ko izsniegusi pieprasījuma saņēmēja dalībvalsts; vai

                  b)

                  šādas personas nelegāli un tieši ieceļojušas Gruzijas teritorijā pēc tam, kad tās uzturējušās pieprasījuma saņēmējas dalībvalsts teritorijā vai šķērsojušas to tranzītā.

            2.   Šā panta 1. punktā noteiktais atpakaļuzņemšanas pienākums neattiecas uz gadījumiem, kad:

                  a)

                  trešās valsts pilsonis vai bezvalstnieks bijis tikai gaisa ceļojuma tranzītā caur pieprasījuma saņēmējas dalībvalsts starptautisko lidostu; vai

                  b)

                  Gruzija trešās valsts pilsonim vai bezvalstniekam ir izsniegusi vīzu vai uzturēšanās atļauju pirms vai pēc ieceļošanas tās teritorijā, izņemot gadījumus, ja:

                              i)

                              šai personai ir vīza vai uzturēšanās atļauja ar garāku derīguma termiņu, ko izsniegusi pieprasījuma saņēmēja dalībvalsts; vai

                              ii)

                              Gruzijas vīza vai uzturēšanās atļauja iegūta, izmantojot viltotus vai nepatiesus dokumentus vai sniedzot nepatiesus apgalvojumus; vai

                              iii)

                              šī persona neievēro ar vīzu saistītos nosacījumus;

                  c)

                  pieprasījuma saņēmēja dalībvalsts ir izraidījusi trešās valsts pilsoni vai bezvalstnieku uz viņa izcelsmes valsti vai uz kādu trešo valsti.

            3.   Šā panta 1. punktā minētais atpakaļuzņemšanas pienākums attiecas uz dalībvalsti, kas izsniegusi vīzu vai uzturēšanās atļauju. Ja divas vai vairākas dalībvalstis izsniegušas vīzu vai uzturēšanās atļauju, 1. punktā minētais atpakaļuzņemšanas pienākums attiecas uz dalībvalsti, kas izsniegusi dokumentu, kam ir garāks derīguma termiņš, vai – ja vienam vai vairākiem no tiem beidzies derīguma termiņš – dokumentu, kas joprojām ir derīgs. Ja visiem dokumentiem beidzies derīguma termiņš, 1. punktā minētais atpakaļuzņemšanas pienākums attiecas uz dalībvalsti, kas izsniegusi dokumentu, kam ir nesenākais derīguma termiņš. Ja šādus dokumentus nevar uzrādīt, 1. punktā minēto atpakaļuzņemšanas pienākumu uzņemas pēdējā dalībvalsts, no kuras persona ir izceļojusi.
      4.   Pēc tam, kad pieprasījuma saņēmēja dalībvalsts ir apstiprinājusi atpakaļuzņemšanas pieprasījumu, tā nekavējoties un ne vēlāk kā trīs darba dienās izsniedz personai, kuras atpakaļuzņemšana ir apstiprināta, ceļošanas dokumentu izraidīšanas vajadzībām. Ja dalībvalsts trīs darba dienās nav izsniegusi ceļošanas dokumentu, tad uzskata, ka tā piekrīt izmantot Gruzijas standarta ceļošanas dokumentu izraidīšanas vajadzībām.
      III   IEDAĻA

         ATPAKAĻUZŅEMŠANAS KĀRTĪBA

      6. pants
      Principi
      1.   Ievērojot 2. punktu, lai pārsūtītu personu, kas jāuzņem atpakaļ, pamatojoties uz vienu no 2. līdz 5. pantā minētajiem pienākumiem, ir jāiesniedz atpakaļuzņemšanas pieprasījums pieprasījuma saņēmējas valsts kompetentai iestādei.
      2.   Ja atpakaļ uzņemamai personai ir derīgs ceļošanas dokuments vai personas apliecība, šādas personas pārsūtīšanai nav vajadzīgs pieprasījuma iesniedzējas valsts pieprasījums par atpakaļuzņemšanu vai rakstisks paziņojums pieprasījuma saņēmējas valsts kompetentajai iestādei, kā minēts 11. panta 1. punktā.
      3.   Neskarot 2. punkta noteikumus, ja persona ir aizturēta pieprasījuma iesniedzējas valsts pierobežas apgabalā (tostarp lidostās) pēc robežas nelikumīgas šķērsošanas, personai ierodoties tieši no pieprasījuma saņēmējas valsts teritorijas, pieprasījuma iesniedzēja valsts var iesniegt atpakaļuzņemšanas pieprasījumu divās dienās pēc šīs personas aizturēšanas (paātrinātā procedūra).
      7. pants
      Atpakaļuzņemšanas pieprasījums
      1.   Iespēju robežās atpakaļuzņemšanas pieprasījumā jāiekļauj šāda informācija:

                  a)

                  ziņas par atpakaļ uzņemamo personu (piemēram, vārdi, uzvārdi, dzimšanas datums un, ja iespējams, dzimšanas vieta un pēdējā dzīvesvieta) un vajadzības gadījumā arī ziņas par nepilngadīgajiem neprecētajiem bērniem un/vai laulātajiem;

                  b)

                  savas valsts pilsoņu gadījumā – norādes par pierādījumiem vai prima facie pierādījumiem par pilsonību;

                  c)

                  trešās valsts pilsoņu un bezvalstnieku gadījumā – norādes par pierādījumiem vai prima facie pierādījumiem par trešās valsts pilsoņu un bezvalstnieku atpakaļuzņemšanas nosacījumiem un nelikumīgu ieceļošanu un uzturēšanos;

                  d)

                  atpakaļ uzņemamās personas fotogrāfija;

                  e)

                  pirkstu nospiedumi.

            2.   Iespēju robežās atpakaļuzņemšanas pieprasījumā jāiekļauj arī šāda informācija:

                  a)

                  norāde par to, ka pārvietojamai personai var būt vajadzīga palīdzība vai aprūpe, ja attiecīgā persona ir skaidri izteikusi piekrišanu šādai norādei;

                  b)

                  jebkurš cits aizsardzības vai drošības pasākums vai informācija par personas veselību, kas varētu būt vajadzīgi konkrētajā pārsūtīšanas gadījumā.

            3.   Kopēja veidlapa, kas izmantojama atpakaļuzņemšanas pieprasījumiem, ir pievienota šim nolīgumam kā 5. pielikums.
      4.   Atpakaļuzņemšanas pieprasījumu var iesniegt, izmantojot visus saziņas līdzekļu veidus, tostarp elektroniskos saziņas līdzekļus.
      8. pants
      Pierādījumi attiecībā uz pilsonību
      1.   Saskaņā ar 2. panta 1. punktu un 4. panta 1. punktu pilsonību var pierādīt jo īpaši ar šā nolīguma 1. pielikumā minētajiem dokumentiem, tostarp tādiem, kuru derīguma termiņš ir beidzies pirms ne vairāk kā sešiem mēnešiem. Ja šādus dokumentus uzrāda, dalībvalstis un Gruzija savstarpēji atzīst attiecīgo pilsonību, neveicot papildu izmeklēšanu. Pilsonību nevar pierādīt ar viltotiem dokumentiem.
      2.   Saskaņā ar 2. panta 1. punktu un 4. panta 1. punktu pilsonību ar prima facie pierādījumiem var pierādīt jo īpaši ar šā nolīguma 2. pielikumā minētajiem dokumentiem, pat ja to derīguma termiņš ir beidzies. Ja uzrāda šādus dokumentus, dalībvalstis un Gruzija uzskata, ka pilsonība ir konstatēta, ja vien tās nevar pierādīt citādi. Pilsonību nevar pierādīt prima facie ar viltotiem dokumentiem.
      3.   Ja nevar uzrādīt nevienu no 1. vai 2. pielikumā minētajiem dokumentiem vai ja tie ir nepietiekami, attiecīgās pieprasījuma saņēmējas valsts kompetentās diplomātiskās un konsulārās pārstāvniecības pēc pieprasījuma iesniedzējas valsts lūguma, kas pievienots atpakaļuzņemšanas pieprasījumam, veic pasākumus, lai bez liekas kavēšanas un vēlākais četrās darba dienās pēc atpakaļuzņemšanas pieprasījuma saņemšanas intervētu atpakaļ uzņemamo personu, lai konstatētu tās pilsonību. Intervēšanas kārtību var noteikt šā nolīguma 19. pantā paredzētajos īstenošanas protokolos.
      9. pants
      Pierādījumi attiecībā uz trešās valsts pilsoņiem un bezvalstniekiem
      1.   Šā nolīguma 3. panta 1. punktā un 5. panta 1. punktā paredzēto trešās valsts pilsoņu un bezvalstnieku atpakaļuzņemšanas nosacījumu izpildi var jo īpaši pierādīt ar šā nolīguma 3. pielikumā minētajiem pierādījumiem; to nevar pierādīt ar viltotiem dokumentiem. Dalībvalstis un Gruzija savstarpēji atzīst jebkurus tādus pierādījumus, neveicot papildu izmeklēšanu.
      2.   Šā nolīguma 3. panta 1. punktā un 5. panta 1. punktā paredzēto trešās valsts pilsoņu un bezvalstnieku atpakaļuzņemšanas nosacījumu izpildi prima facie var jo īpaši pierādīt ar šā nolīguma 4. pielikumā minētajiem pierādījumiem; to nevar pierādīt ar viltotiem dokumentiem. Ja uzrāda tādu prima facie pierādījumu, dalībvalstis un Gruzija uzskata, ka nosacījumi ir konstatēti, ja vien tās nevar pierādīt citādi.
      3.   Ieceļošanas, atrašanās vai uzturēšanās nelikumību konstatē no attiecīgās personas ceļošanas dokumentiem, kuros trūkst vajadzīgās vīzas vai citas uzturēšanās atļaujas attiecībā uz pieprasījuma iesniedzējas valsts teritoriju. Pieprasījuma iesniedzējas valsts paziņojums par konstatējumu, ka attiecīgajai personai nav vajadzīgo ceļošanas dokumentu, vīzas vai uzturēšanas atļaujas, tāpat ir nelikumīgas ieceļošanas, atrašanās vai uzturēšanās prima facie pierādījums.
      10. pants
      Termiņi
      1.   Atpakaļuzņemšanas pieprasījums jāiesniedz pieprasījuma saņēmējas valsts kompetentai iestādei ne vēlāk kā sešos mēnešos no dienas, kad pieprasījuma iesniedzējas valsts kompetentā iestāde ir ieguvusi informāciju par to, ka trešās valsts pilsonis vai bezvalstnieks neatbilst vai vairs neatbilst nosacījumiem, kas ir spēkā attiecībā uz ieceļošanu, atrašanos vai uzturēšanos. Ja iesniegt pieprasījumu laikā traucē juridiski vai faktiski šķēršļi, termiņu pēc pieprasījuma iesniedzējas valsts lūguma var pagarināt, bet tikai līdz brīdim, kamēr šie šķēršļi tiks novērsti.
      2.   Atbilde uz atpakaļuzņemšanas pieprasījumu ir jāsniedz rakstiski:

                  a)

                  ja pieprasījums iesniegts saskaņā ar paātrināto procedūru (6. panta 3. punkts) – divās darba dienās; vai

                  b)

                  visos pārējos gadījumos – 12 kalendārajās dienās.

            Šis termiņš sākas no atpakaļuzņemšanas pieprasījuma saņemšanas dienas. Ja šajā termiņā nav saņemta atbilde, tiek uzskatīts, ka pārsūtīšanai piekrīt.
      3.   Atpakaļuzņemšanas pieprasījuma noraidījumam rakstiski norāda iemeslus.
      4.   Pēc apstiprinājuma saņemšanas vai attiecīgi pēc 2. punktā minēto termiņu beigām attiecīgo personu pārsūta trīs mēnešu laikā. Pēc pieprasījuma iesniedzējas valsts lūguma šo termiņu var pagarināt uz tik ilgu laiku, cik nepieciešams juridisko vai praktisko šķēršļu novēršanai.
      11. pants
      Pārsūtīšanas kārtība un transportēšanas veidi
      1.   Neskarot 6. panta 2. punkta noteikumus, pirms personas atgriešanas pieprasījuma iesniedzējas valsts kompetentās iestādes vismaz trīs darba dienas iepriekš rakstiski paziņo pieprasījuma saņēmējas valsts kompetentām iestādēm par pārsūtīšanas datumu, ieceļošanas punktu, iespējamiem konvojiem un citiem ar pārsūtīšanu saistītiem jautājumiem.
      2.   Transportēšanu var veikt pa gaisu vai sauszemi. Atgriešanai pa gaisu var izmantot ne tikai Gruzijas vai dalībvalstu nacionālos pārvadātājus, un to var veikt, izmantojot plānotus reisus vai pieprasījuma saņēmējas valsts pilsoņu gadījumā – čārterreisus. Konvojētas atgriešanas gadījumā šādus konvojus izvēlas ne tikai no pieprasījuma iesniedzējas valsts pilnvarotām personām, bet izmantojot arī citas, ar noteikumu, ka tās ir Gruzijas vai jebkuras dalībvalsts pilnvarotas personas.
      12. pants
      Kļūdaina atpakaļuzņemšana
      Pieprasījuma iesniedzēja valsts uzņem atpakaļ jebkuru personu, kura uzņemta atpakaļ pieprasījuma saņēmējā valstī, ja 6 mēnešos (trešās valsts pilsoņu un bezvalstnieku gadījumā – 12 mēnešos) pēc attiecīgās personas pārsūtīšanas ir noskaidrots, ka nav izpildītas šā nolīguma 2. līdz 5. pantā noteiktās prasības.
      Šādos gadījumos šā nolīguma procedurālos noteikumus piemēro mutatis mutandis, un ir jāpaziņo visa pieejamā informācija par atpakaļ uzņemamās personas patieso identitāti un pilsonību.
      IV   IEDAĻA

         TRANZĪTA OPERĀCIJAS

      13. pants
      Principi
      1.   Dalībvalstīm un Gruzijai jāveic trešo valstu pilsoņu vai bezvalstnieku tranzīts tikai tajos gadījumos, kad šādas personas tieši atgriezt uz galamērķa valsti nevar.
      2.   Gruzija atļauj trešo valstu pilsoņu vai bezvalstnieku tranzītu, ja to lūdz dalībvalsts, un dalībvalsts atļauj trešo valstu pilsoņu vai bezvalstnieku tranzītu, ja to lūdz Gruzija, ja ir nodrošināts turpmākais ceļojums iespējamās citās tranzītvalstīs un atpakaļuzņemšana galamērķa valstī.
      3.   Gruzija vai dalībvalsts var atteikt tranzītu:

                  a)

                  ja trešās valsts pilsonim vai bezvalstniekam galamērķa valstī vai citā tranzītvalstī draud spīdzināšana, necilvēcīga vai pazemojoša apiešanās vai sods, vai nāves sods, vai vajāšana viņa rases, reliģijas, pilsonības, piederības kādai sociālai grupai vai viņa politiskās pārliecības dēļ;

                  b)

                  ja trešās valsts pilsonim vai bezvalstniekam pieprasījuma saņēmējā valstī vai citā tranzītvalstī draud kriminālsankcijas; vai

                  c)

                  sabiedrības veselības, valsts drošības, sabiedriskās kārtības vai citu pieprasījuma saņēmējas valsts interešu dēļ.

            4.   Gruzija vai dalībvalsts var atcelt jebkādu izsniegtu atļauju, ja vēlāk rodas vai kļūst zināmi 3. punktā minētie apstākļi, kas traucē tranzīta operācijai, vai ja turpmākais ceļojums iespējamās tranzītvalstīs vai atpakaļuzņemšana galamērķa valstī vairs nav nodrošināti. Šajā gadījumā, ja vajadzīgs, pieprasījuma iesniedzēja valsts nekavējoties uzņem atpakaļ trešās valsts pilsoni vai bezvalstnieku.
      14. pants
      Tranzīta procedūra
      1.   Pieprasījums par tranzīta operāciju jāiesniedz pieprasījuma saņēmējas valsts kompetentajai iestādei rakstiskā veidā, un tajā jābūt šādai informācijai:

                  a)

                  tranzīta veids (pa gaisu vai sauszemi), citas iespējamās tranzītvalstis un paredzētais galamērķis;

                  b)

                  attiecīgās personas dati (piemēram, vārds, uzvārds, pirmslaulību uzvārds, citi vārdi, kas ir lietoti/pēc kuriem persona ir pazīstama, vai pseidonīmi, dzimšanas datums, dzimums un, ja iespējams, dzimšanas vieta, pilsonība, valoda, ceļošanas dokumenta veids un numurs);

                  c)

                  paredzētā ieceļošanas vieta, pārvešanas laiks un iespējamā konvoja izmantošana;

                  d)

                  deklarācija par to, ka no pieprasījuma iesniedzējas valsts viedokļa 13. panta 2. punkta nosacījumi ir izpildīti un ka nav zināmi nekādi iemesli atteikumam saskaņā ar 13. panta 3. punktu.

            Vienotā veidlapa, kas izmantojama tranzīta pieteikumiem, pievienota šim nolīgumam kā 6. pielikums.
      2.   Pieprasījuma saņēmēja valsts piecās kalendārajās dienās pēc pieteikuma saņemšanas rakstiski informē pieprasījuma iesniedzēju valsti par savu piekrišanu, apstiprinot ieceļošanas vietu un paredzēto ieceļošanas laiku, vai arī informē to par atteikumu un šāda atteikuma iemesliem.
      3.   Ja tranzīta operācija notiek ar gaisa transportu, atpakaļ uzņemamo personu un iespējamos pavadītājus atbrīvo no pienākuma saņemt lidostas tranzīta vīzu.
      4.   Pieprasījuma saņēmējas valsts kompetentās iestādes pēc abpusējām apspriedēm palīdz veikt tranzīta operācijas, jo īpaši novērojot attiecīgās personas un nodrošinot šim nolūkam piemērotus līdzekļus.
      5.   Personu tranzītu veic 30 dienās pēc piekrišanas saņemšanas saistībā ar pieprasījumu.
      V   IEDAĻA

         IZMAKSAS

      15. pants
      Transporta un tranzīta izmaksas
      Neskarot kompetento iestāžu tiesības atgūt ar atpakaļuzņemšanu saistītās izmaksas no atpakaļ uzņemamām personām vai trešām personām, visas transporta izmaksas līdz galamērķa valsts robežai, kas radušās saistībā ar atpakaļuzņemšanu un tranzīta operācijām saskaņā ar šo nolīgumu, sedz pieprasījuma iesniedzēja valsts.
      VI   IEDAĻA

         DATU AIZSARDZĪBA UN NEIETEKMĒŠANAS KLAUZULA

      16. pants
      Datu aizsardzība
      Personas datus paziņo tikai tad, ja šāda paziņošana ir vajadzīga Gruzijas vai dalībvalsts kompetentajām iestādēm šā nolīguma īstenošanai. Personas datu apstrādi un darbu ar tiem konkrētā gadījumā nosaka Gruzijas tiesību akti un, ja datu apstrādes iestāde ir dalībvalsts kompetentā iestāde, Direktīva 95/46/EK un attiecīgās dalībvalsts tiesību akti, kas pieņemti saskaņā ar minēto direktīvu. Papildus piemēro šādus principus:

                  a)

                  personas datu apstrāde jāveic godīgi un likumīgi;

                  b)

                  personas dati jāvāc konkrētam, precīzi formulētam un likumīgam nolūkam, lai īstenotu šo nolīgumu, un ne paziņotāja iestāde, ne saņēmēja iestāde nedrīkst tos turpmāk apstrādāt veidā, kas nav saderīgs ar šiem nolūkiem;

                  c)

                  personas datiem jābūt adekvātiem, atbilstīgiem un samērīgiem apjoma ziņā ar nolūkiem, kādiem tie savākti un/vai tālāk apstrādāti, jo īpaši paziņotie personas dati drīkst attiekties tikai uz:

                              i)

                              ziņām par pārsūtamo personu (piemēram, vārdi, uzvārdi, jebkādi bijuši vārdi, citi vārdi, kas lietoti/pēc kuriem persona ir pazīstama, vai pseidonīmi, dzimums, ģimenes stāvoklis, dzimšanas datums un vieta, pašreizējā un jebkāda agrākā pilsonība);

                              ii)

                              pasi, personas apliecību vai vadītāja apliecību (numurs, derīguma termiņš, izdošanas datums, izdevēja iestāde, izdošanas vieta);

                              iii)

                              starpnolaišanos un maršrutiem;

                              iv)

                              citu informāciju, kas vajadzīga, lai identificētu pārvietojamo personu vai lai pārbaudītu atpakaļuzņemšanas prasības saskaņā ar šo nolīgumu;

                  d)

                  personas datiem jābūt precīziem un vajadzības gadījumā atjauninātiem;

                  e)

                  personas dati jāuzglabā veidā, kas pieļauj datu subjektu identifikāciju ne ilgāk, kā tas vajadzīgs nolūkiem, kuriem datus vāca vai kuriem tos turpmāk apstrādā;

                  f)

                  gan paziņotāja iestāde, gan saņēmēja iestāde veic visus atbilstīgos pasākumus, lai vajadzības gadījumā nodrošinātu labošanu, dzēšanu vai piekļuves noslēgšanu gadījumos, kad apstrāde neatbilst šā panta noteikumiem, īpaši, ja šie dati nav adekvāti, piederīgi, precīzi, vai ja tie ir pārmērīgi attiecībā uz apstrādes nolūkiem. Tas paredz to, ka otra puse ir jāinformē par jebkādu datu labošanu, dzēšanu un bloķēšanu;

                  g)

                  saņēmēja iestāde pēc pieprasījuma informē paziņotāju iestādi par paziņoto datu izmantošanu un par iegūtajiem rezultātiem;

                  h)

                  personas datus drīkst izplatīt tikai kompetentajām iestādēm. Tālāka paziņošana citām struktūrām notiek tikai ar paziņotājas iestādes iepriekšēju piekrišanu;

                  i)

                  paziņotāju un saņēmēju iestāžu pienākums ir rakstveidā reģistrēt personas datu paziņošanu un saņemšanu.

            17. pants
      Neietekmēšanas klauzula
      1.   Šis nolīgums neierobežo Savienības, dalībvalstu un Gruzijas tiesības, pienākumus un atbildību, kas izriet no starptautiskiem tiesību aktiem un jo īpaši no:

                  a)

                  1951. gada 28. jūlija Konvencijas par bēgļu statusu, kurā grozījumi izdarīti ar 1967. gada 31. janvāra Protokolu par bēgļu statusu;

                  b)

                  starptautiskām konvencijām, kas nosaka dalībvalsti, kura ir atbildīga par patvēruma pieteikuma izskatīšanu;

                  c)

                  1950. gada 4. novembra Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijas un tās protokoliem;

                  d)

                  ANO 1984. gada 10. decembra Konvencijas pret spīdzināšanu un citu nežēlīgu, necilvēcīgu vai pazemojošu izturēšanos vai sodīšanu;

                  e)

                  starptautiskām konvencijām par izdošanu un tranzītu;

                  f)

                  daudzpusējām starptautiskām konvencijām un nolīgumiem par citu valstu pilsoņu atpakaļuzņemšanu, piemēram, 1944. gada 7. decembra konvencijas par starptautisko civilo aviāciju.

            2.   Šis nolīgums nekādā gadījumā neliedz personas atgriešanu saskaņā ar citu oficiāli vai neoficiāli panāktu vienošanos.
      VII   IEDAĻA

         ĪSTENOŠANA UN PIEMĒROŠANA

      18. pants
      Apvienotā atpakaļuzņemšanas komiteja
      1.   Līgumslēdzējas puses sniedz savstarpēju palīdzību šā nolīguma piemērošanā un interpretēšanā. Tālab tās izveido apvienotu atpakaļuzņemšanas komiteju (turpmāk “komiteja”), kas jo īpaši veic šādus uzdevumus:

                  a)

                  uzraudzīt šā nolīguma piemērošanu;

                  b)

                  lemt par īstenošanas pasākumiem, kas vajadzīgi šā nolīguma vienādai piemērošanai;

                  c)

                  regulāri apmainīties ar informāciju par īstenošanas protokoliem, kurus saskaņā ar šā nolīguma 19. pantu izstrādājušas atsevišķas dalībvalstis un Gruzija;

                  d)

                  ieteikt grozījumus šajā nolīgumā un tā pielikumos.

            2.   Komitejas lēmumi ir saistoši līgumslēdzējām pusēm.
      3.   Komitejas sastāvā ir Savienības un Gruzijas pārstāvji.
      4.   Komiteja vajadzības gadījumā tiekas pēc kādas līgumslēdzējas puses lūguma.
      5.   Komiteja izstrādā savu reglamentu.
      19. pants
      Īstenošanas protokoli
      1.   Pēc dalībvalsts vai Gruzijas lūguma Gruzija un dalībvalsts izstrādā īstenošanas protokolu, kurā cita starpā ir iekļauti noteikumi par:

                  a)

                  kompetento iestāžu norīkošanu, robežšķērsošanas punktiem un kontaktpunktu apmaiņu;

                  b)

                  nosacījumiem konvojētām atgriešanām, tostarp trešo valstu pilsoņu un bezvalstnieku tranzītu konvoja pavadībā;

                  c)

                  līdzekļiem un dokumentiem papildus tiem, kas uzskaitīti šā nolīguma 1. līdz 4. pielikumā;

                  d)

                  atpakaļuzņemšanas kārtību paātrinātās procedūras gadījumā; un

                  e)

                  interviju procedūru.

            2.   Šā panta 1. punktā minētie īstenošanas protokoli stājas spēkā tikai pēc tam, kad par tiem ir paziņots 18. pantā minētajai atpakaļuzņemšanas komitejai.
      3.   Gruzija piekrīt piemērot jebkuru noteikumu īstenošanas protokolā, kuru tā izstrādājusi ar kādu dalībvalsti, arī savās attiecībās ar jebkuru citu dalībvalsti, ja to lūdz pēdējā minētā dalībvalsts.
      20. pants
      Saistība ar dalībvalstu divpusējiem atpakaļuzņemšanas nolīgumiem vai pasākumiem
      Šā nolīguma noteikumiem ir priekšroka attiecībā pret tiem pārējo divpusējo nolīgumu vai pasākumu noteikumiem par tādu personu atpakaļuzņemšanu, kuras uzturas neatļauti, kas ir noslēgti vai var tikt noslēgti saskaņā ar 19. pantu starp atsevišķām dalībvalstīm un Gruziju, ciktāl to noteikumi ir nesaderīgi ar šo nolīgumu.
      VIII   IEDAĻA

         NOBEIGUMA NOTEIKUMI

      21. pants
      Teritoriālā piemērošana
      1.   Ievērojot 2. punktu, šo nolīgumu piemēro teritorijā, kurā piemēro Līgumu par Eiropas Savienību un Līgumu par Eiropas Savienības darbību, un Gruzijas teritorijā.
      2.   Šo nolīgumu piemēro Īrijas teritorijā tikai saskaņā ar paziņojumu, ko šajā sakarā Eiropas Savienība iesniegusi Gruzijai. Šo nolīgumu nepiemēro Dānijas Karalistes teritorijā.
      22. pants
      Nolīguma grozījumi
      Līgumslēdzējas puses var grozīt vai papildināt šo nolīgumu, savstarpēji vienojoties. Grozījumus un papildinājumus sagatavo kā atsevišķus protokolus, kas ir šā nolīguma neatņemama sastāvdaļa, un tie stājās spēkā saskaņā ar šā nolīguma 23. pantā aprakstīto procedūru.
      23. pants
      Stāšanās spēkā, darbības ilgums un izbeigšana
      1.   Līgumslēdzējas puses šo nolīgumu ratificē vai apstiprina saskaņā ar savām attiecīgajām procedūrām.
      2.   Šis nolīgums stājas spēkā otrā mēneša pirmajā dienā pēc dienas, kad pēdējā līgumslēdzēja puse rakstveidā ir paziņojusi otrai, ka šā panta pirmajā punktā minētās procedūras ir pabeigtas.
      3.   Šo nolīgumu piemēro Īrijai otrā mēneša pirmajā dienā pēc tam, kad ir iesniegts 21. panta 2. punktā minētais paziņojums.
      4.   Šis nolīgums ir noslēgts uz nenoteiktu laiku.
      5.   Katra līgumslēdzēja puse var denonsēt šo nolīgumu, oficiāli paziņojot par to otrai līgumslēdzējai pusei. Nolīgums zaudē spēku pēc sešiem mēnešiem no šāda paziņojuma datuma.
      24. pants
      Pielikumi
      Šā nolīguma 1. līdz 6. pielikums ir tā neatņemama sastāvdaļa.

         Nolīgums ir sagatavots Briselē, 2010. gada 22. novembrī divos eksemplāros angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu, zviedru un gruzīnu valodā, un visi teksti ir vienlīdz autentiski.

            За Европейския съюз
            Por la Unión Europea
            Za Evropskou unii
            For Den Europæiske Union
            Für die Europäische Union
            Euroopa Liidu nimel
            Για την Ευρωπαϊκή Ένωση
            For the European Union
            Pour l’Union européenne
            Per l’Unione europea
            Eiropas Savienības vārdā –
            Europos Sąjungos vardu
            Az Európai Unió részéről
            Għall-Unjoni Ewropea
            Voor de Europese Unie
            W imieniu Unii Europejskiej
            Pela União Europeia
            Pentru Uniunea Europeană
            Za Európsku úniu
            Za Evropsko unijo
            Euroopan unionin puolesta
            För Europeiska unionen

            За Грузия
            Por Georgia
            Za Gruzii
            For Georgien
            Für Georgien
            Gruusia nimel
            Για τη Γεωργία
            For Georgia
            Pour la Géorgie
            Per la Georgia
            Gruzijas vārdā –
            Gruzijos vardu
            Grúzia részéről
            Għall-Georġja
            Voor Georgië
            W imieniu Gruzji
            Pela Geórgia
            Pentru Georgia
            Za Gruzínsko
            Za Gruzijo
            Georgian puolesta
            För Georgien

         (1)  Saskaņā ar ES Padomes 1994. gada 30. novembra ieteikumā noteikto formu.

         (2)  Turpat.

         1. PIELIKUMS

            KOPĒJAIS TO DOKUMENTU SARAKSTS, KURU UZRĀDĪŠANA IR UZSKATĀMA PAR PILSONĪBAS PIERĀDĪJUMU

            (2. PANTA 1. PUNKTS, 4. PANTA 1. PUNKTS UN 8. PANTA 1. PUNKTS)

                     —

                     Jebkāda veida pases (valsts pases, diplomātiskās pases, dienesta pases, grupu pases un aizvietotājpases, tostarp bērnu pases),

                     —

                     personas apliecības (tostarp pagaidu apliecības),

                     —

                     pilsonības apliecības un cita veida oficiāli dokumenti, kuros minēta vai nepārprotami norādīta pilsonība.

         2. PIELIKUMS

            KOPĒJAIS TO DOKUMENTU SARAKSTS, KURU UZRĀDĪŠANA IR UZSKATĀMA PAR PRIMA FACIE PILSONĪBAS PIERĀDĪJUMU

            (2. PANTA 1. PUNKTS, 4. PANTA 1. PUNKTS UN 8. PANTA 2. PUNKTS)

         Ja pieprasījuma saņēmēja valsts ir kāda no dalībvalstīm vai Gruzija:

                     —

                     šā nolīguma 1. pielikumā uzskaitītie dokumenti, kuru derīguma termiņš ir beidzies vairāk nekā pirms sešiem mēnešiem,

                     —

                     šā nolīguma 1. pielikumā minēto dokumentu fotokopijas,

                     —

                     autovadītāja apliecības vai to fotokopijas,

                     —

                     dzimšanas apliecības vai to kopijas,

                     —

                     uzņēmumu izsniegtās identifikācijas kartes vai to kopijas,

                     —

                     liecinieku paziņojumi,

                     —

                     attiecīgās personas paziņojumi un valoda, kādā tā runā, tostarp oficiālas pārbaudes rezultāti,

                     —

                     jebkurš cits dokuments, kas var palīdzēt noteikt attiecīgās personas pilsonību,

                     —

                     militārā dienesta apliecības un militārās identifikācijas kartes,

                     —

                     jūrnieka grāmatiņas un kapteiņa dienesta apliecības,

                     —

                     ceļošanas atļauja, ko izsniegusi pieprasījuma saņēmēja dalībvalsts.

               Ja pieprasījuma saņēmēja valsts ir Gruzija:

                     —

                     identitātes apliecinājums, kura pamatā ir meklēšana Vīzu informācijas sistēmā (1),

                     —

                     to dalībvalstu gadījumā, kas neizmanto Vīzu informācijas sistēmu: pozitīva identifikācija, balstoties uz šo dalībvalstu datiem par vīzu pieteikumiem.

            (1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 767/2007 (2008. gada 9. jūlijs) par Vīzu informācijas sistēmu (VIS) un datu apmaiņu starp dalībvalstīm saistībā ar īstermiņa vīzām (VIS regula), OV L 218, 13.8.2008., 60. lpp.

         3. PIELIKUMS

            KOPĒJAIS TO DOKUMENTU SARAKSTS, KURI IR UZSKATĀMI PAR PIERĀDĪJUMU TREŠO VALSTU PILSOŅU UN BEZVALSTNIEKU ATPAKAĻUZŅEMŠANAS NOSACĪJUMIEM

            (3. PANTA 1. PUNKTS, 5. PANTA 1. PUNKTS UN 9. PANTA 1. PUNKTS)

                     —

                     Vīza un/vai uzturēšanās atļauja, ko izsniegusi pieprasījuma saņēmēja valsts,

                     —

                     iebraukšanas/izbraukšanas zīmogi vai līdzīgi apstiprinājumi attiecīgās personas ceļošanas dokumentā vai cita veida pierādījums par iebraukšanu/izbraukšanu (piemēram, fotogrāfiju veidā).

         4. PIELIKUMS

            KOPĒJAIS TO DOKUMENTU SARAKSTS, KURI IR UZSKATĀMI PAR PRIMA FACIE PIERĀDĪJUMU TREŠO VALSTU PILSOŅU UN BEZVALSTNIEKU ATPAKAĻUZŅEMŠANAS NOSACĪJUMIEM

            (3. PANTA 1. PUNKTS, 5. PANTA 1. PUNKTS UN 9. PANTA 2. PUNKTS)

                     —

                     Pieprasījuma iesniedzējas valsts attiecīgo iestāžu veikts vietas un apstākļu apraksts, kuros attiecīgā persona ir pārtverta pēc ieceļošanas šīs valsts teritorijā,

                     —

                     starptautiskas organizācijas (piemēram, UNHCR) sniegtas ziņas par personas identitāti un/vai tās uzturēšanos,

                     —

                     ģimenes locekļu, ceļabiedru u. tml. sniegtie paziņojumi/informācijas apstiprinājumi,

                     —

                     attiecīgās personas paziņojums,

                     —

                     informācija, kas apliecina, ka attiecīgā persona ir izmantojusi kurjera vai ceļojumu biroja pakalpojumus,

                     —

                     oficiāli paziņojumi, jo īpaši tādi, kurus veikuši robežkontroles dienesta darbinieki un citi liecinieki, kuri var apliecināt, ka attiecīgā persona ir šķērsojusi robežu,

                     —

                     attiecīgās personas oficiāls paziņojums tiesvedībā vai administratīvajā procesā,

                     —

                     jebkāda veida dokumenti, apliecinājumi un rēķini (piemēram, viesnīcas rēķini, ārsta/zobārsta apmeklējuma kartes, valsts/privātu iestāžu ieejas kartes, automašīnu nomas līgumi, kredītkaršu kvītis u. tml.), kas skaidri apliecina, ka attiecīgā persona ir uzturējusies pieprasījuma saņēmējas valsts teritorijā,

                     —

                     biļetes un/vai pasažieru saraksti lidmašīnu, vilcienu, tālsatiksmes autobusu un kuģu maršrutos, kuros norādīts personas vārds un kas pierāda attiecīgās personas uzturēšanos un pārvietošanos saņēmējas valsts teritorijā.

         5. PIELIKUMS

         6. PIELIKUMS

         KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA PAR 3. PANTA 1. PUNKTU UN 5. PANTA 1. PUNKTU
         Puses vienojas, ka šo noteikumu nozīmē persona “ieceļo tieši” no Gruzijas teritorijas, ja šāda persona ieceļo dalībvalsts teritorijā, pa ceļam nešķērsojot nevienu trešo valsti, vai, ja pieprasījuma saņēmēja valsts ir viena no dalībvalstīm, persona ieceļo Gruzijas teritorijā, pa ceļam nešķērsojot nevienu trešo valsti. Gaisa ceļojuma tranzīta uzturēšanos trešā valstī neuzskata par ieceļošanu.

         KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA PAR DĀNIJU
         Līgumslēdzējas puses ņem vērā, ka šo nolīgumu nepiemēro Dānijas Karalistes teritorijai, kā arī Dānijas Karalistes pilsoņiem. Šādos apstākļos ir lietderīgi, ka Gruzija un Dānija noslēdz atpakaļuzņemšanas nolīgumu ar tādiem pašiem noteikumiem kā šajā nolīgumā.

         KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA PAR ĪSLANDI UN NORVĒĢIJU
         Līgumslēdzējas puses ņem vērā ciešās attiecības starp Eiropas Savienību un Īslandi un Norvēģiju, jo īpaši ņemot vērā 1999. gada 18. maija Nolīgumu par šo valstu asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā. Šādos apstākļos ir lietderīgi, ka Gruzija ar Īslandi un Norvēģiju noslēdz atpakaļuzņemšanas nolīgumu ar tādiem pašiem noteikumiem kā šajā nolīgumā.

         KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA PAR ŠVEICI
         Līgumslēdzējas puses ņem vērā ciešās attiecības starp Eiropas Savienību un Šveici, jo īpaši ņemot vērā Nolīgumu par Šveices asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, kas stājās spēkā 2008. gada 1. martā. Šādos apstākļos ir lietderīgi, ka Gruzija ar Šveici noslēdz atpakaļuzņemšanas nolīgumu ar tādiem pašiem noteikumiem kā šajā nolīgumā.


title: 2012/508/ES: Padomes Lēmums ( 2011. gada 24. februāris ) par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Brazīlijas Federatīvo Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu parasto pasu turētājiem#Nolīgums starp Eiropas Savienību un Brazīlijas Federatīvo Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu parasto pasu turētājiem

text:
               21.9.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 255/3

         PADOMES LĒMUMS
   (2011. gada 24. februāris)
   par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Brazīlijas Federatīvo Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu parasto pasu turētājiem
   (2012/508/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 77. panta 2. punkta a) apakšpunktu saistībā ar 218. panta 6. punkta a) apakšpunkta v) punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu,
   tā kā:

               (1)

               Komisija Eiropas Savienības vārdā ir risinājusi sarunas par Nolīgumu ar Brazīlijas Federatīvo Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu parasto pasu turētājiem.

               (2)

               Ņemot vērā tā iespējamo noslēgšanu vēlāk, minētais nolīgums Eiropas Savienības vārdā tika parakstīts 2010. gada 8. novembrī saskaņā ar Padomes Lēmumu 2010/622/ES (1).

               (3)

               Šis lēmums papildina tos Šengenas acquis noteikumus, kuru īstenošanā Apvienotā Karaliste nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2000/365/EK (2000. gada 29. maijs) par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (2); tādēļ Apvienotā Karaliste nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Apvienotajai Karalistei šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro.

               (4)

               Šis lēmums papildina tos Šengenas acquis noteikumus, kuru īstenošanā Īrija nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2002/192/EK (2002. gada 28. februāris) par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (3); tādēļ Īrija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Īrijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Savienības vārdā tiek apstiprināts Nolīgums starp Eiropas Savienību un Brazīlijas Federatīvo Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu parasto pasu turētājiem (“nolīgums”).
   Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   Padomes priekšsēdētājs sniedz nolīguma 9. panta 1. punktā minēto paziņojumu (4).
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2011. gada 24. februārī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         PINTÉR S.

      (1)  OV L 275, 20.10.2010., 3. lpp.

      (2)  OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp.

      (3)  OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp.

      (4)  Nolīguma spēkā stāšanās dienu Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      NOLĪGUMS
      starp Eiropas Savienību un Brazīlijas Federatīvo Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu parasto pasu turētājiem
      Eiropas Savienība (turpmāk “Savienība”)
      un
      BRAZĪLIJAS FEDERATĪVĀ REPUBLIKA (turpmāk “Brazīlija”),
      turpmāk abas kopā “Līgumslēdzējas puses”,
      VĒLOTIES nodrošināt savstarpīguma principu un atvieglināt ceļošanu, nodrošinot bezvīzu ieceļošanu un īstermiņa uzturēšanos visu Savienības dalībvalstu pilsoņiem un Brazīlijas pilsoņiem;
      ATKĀRTOTI APLIECINOT savu apņēmību netraucēti nodrošināt abpusēju bezvīzu ceļošanas režīmu, pilnībā ievērojot attiecīgo parlamentāro un citu iekšējo procedūru pabeigšanu;
      NOLŪKĀ vēl vairāk pilnveidot draudzīgās attiecības un turpināt stiprināt ciešās saites starp Līgumslēdzējām pusēm;
      ŅEMOT VĒRĀ Protokolu par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju un Protokolu par Šengenas acquis, kas iekļauts Eiropas Savienības sistēmā, kuri pievienoti Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, un apstiprinot, ka šā nolīguma noteikumi neattiecas uz Apvienoto Karalisti un Īriju,
      IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.
      1. pants
      Mērķis
      Savienības pilsoņi un Brazīlijas pilsoņi, kuriem ir derīga parastā pase, tūrisma un uzņēmējdarbības nolūkos drīkst ieceļot, doties tranzītā un uzturēties otras Līgumslēdzējas puses teritorijā bez vīzas ne ilgāk kā trīs mēnešus sešu mēnešu laikposmā saskaņā ar šā nolīguma noteikumiem.
      2. pants
      Definīcijas
      Šajā nolīgumā:

                  a)

                  “dalībvalsts” ir jebkura Savienības dalībvalsts, izņemot Apvienoto Karalisti un Īriju;

                  b)

                  “Savienības pilsonis” ir dalībvalsts, kā tā definēta a) punktā, pilsonis;

                  c)

                  “Brazīlijas pilsonis” ir jebkura persona, kurai ir Brazīlijas pilsonība;

                  d)

                  “Šengenas zona” ir zona bez iekšējām robežām, kas aptver dalībvalstu teritorijas atbilstoši a) punkta definīcijai, kurās Šengenas acquis tiek piemērots pilnībā;

                  e)

                  “Šengenas acquis” ir visi pasākumi, kuru mērķis ir nodrošināt personu brīvu pārvietošanos zonā bez iekšējām robežām, kopā ar papildpasākumiem, kas tieši saistīti ar ārējo robežu kontroli, patvēruma meklētājiem un imigrāciju, kā arī noziedzības novēršanas un apkarošanas pasākumiem.

            3. pants
      Piemērošanas joma
      1.   Šajā nolīgumā tūrisma un uzņēmējdarbības nolūki ir:

                  —

                  tūrisms,

                  —

                  radinieku apciemojumi,

                  —

                  komerciālu iespēju apzināšana, sanāksmju apmeklēšana, līgumu parakstīšana un finanšu, pārvaldības un administratīvas darbības,

                  —

                  līdzdalība sanāksmēs, konferencēs un semināros ar noteikumu, ka par šīm darbībām no attiecīgajiem Brazīlijas/Savienības avotiem netiek saņemta atlīdzība (tas neattiecas uz atlīdzību, kas tieši saņemta kā uzturēšanās izmaksas vai dienasnaudas veidā),

                  —

                  piedalīšanās sporta sacensībās un mākslas konkursos ar noteikumu, ka dalībnieki nesaņem nekādu atlīdzību no attiecīgajiem Brazīlijas/Savienības avotiem – arī tad, ja viņi sacenšas par balvām, tostarp naudas balvām.

            2.   Šis nolīgums neattiecas uz Savienības pilsoņiem un Brazīlijas pilsoņiem, kuri vēlas veikt algotu darbu vai tikt nodarbināti, strādāt pētniecībā, stažēties, studēt un iesaistīties sociālā darbā, kā arī sniegt tehnisku palīdzību vai veikt misionāras, reliģiskas vai mākslinieciskas darbības.
      4. pants
      Vīzu režīma atcelšanas un uzturēšanās nosacījumi
      1.   Šajā nolīgumā paredzēto vīzu režīma atcelšanu piemēro, neskarot Līgumslēdzēju pušu tiesību aktus, kas saistīti ar ieceļošanas un īstermiņa uzturēšanās nosacījumiem. Dalībvalstis un Brazīlija patur tiesības atteikt ieceļošanu un īstermiņa uzturēšanos savā teritorijā, ja viens vai vairāki no šiem nosacījumiem nav izpildīti.
      2.   Savienības pilsoņi, uz kuriem attiecas šis nolīgums, savas uzturēšanās laikā ievēro Brazīlijas teritorijā spēkā esošos normatīvos aktus.
      3.   Brazīlijas pilsoņi, uz kuriem attiecas šis nolīgums, savas uzturēšanās laikā ievēro attiecīgās dalībvalsts teritorijā spēkā esošos normatīvos aktus.
      4.   Vīzu režīma atcelšanu piemēro neatkarīgi no transporta veida, kas izmantots starptautiskai pasažieru satiksmei atvērto robežu šķērsošanai Līgumslēdzējās pusēs.
      5.   Neskarot 7. pantu, šajā nolīgumā neaptvertos vīzu jautājumus reglamentē Savienības tiesību akti, dalībvalstu tiesību akti un Brazīlijas tiesību akti.
      5. pants
      Uzturēšanās ilgums
      1.   Šā nolīguma nolūkos Savienības pilsoņi Brazīlijas teritorijā var uzturēties ne ilgāk kā trīs mēnešus sešu mēnešu laikposmā pēc dienas, kad pirmo reizi ieceļots valsts teritorijā.
      2.   Šā nolīguma nolūkos Brazīlijas pilsoņi Šengenas zonā var uzturēties ne ilgāk kā trīs mēnešus sešu mēnešu laikposmā pēc dienas, kad pirmo reizi ieceļots jebkuras tās dalībvalsts teritorijā, kas pilnā mērā piemēro Šengenas acquis. Trīs mēnešu termiņu sešu mēnešu laikposmā aprēķina neatkarīgi no jebkuras uzturēšanās reizes dalībvalstī, kura Šengenas acquis vēl nepiemēro pilnībā.
      3.   Brazīlijas pilsoņi var uzturēties ne ilgāk kā trīs mēnešus sešu mēnešu laikposmā pēc dienas, kad pirmo reizi ieceļots katras tās dalībvalsts teritorijā, kura Šengenas acquis vēl pilnībā nepiemēro, neatkarīgi no uzturēšanās laika, kas aprēķināts attiecībā uz Šengenas zonu.
      4.   Šis nolīgums neietekmē Brazīlijas un dalībvalstu iespēju pagarināt uzturēšanās laiku vairāk par trīs mēnešiem saskaņā ar attiecīgo valstu tiesību aktiem un Savienības tiesību aktiem.
      6. pants
      Nolīguma pārvaldība
      1.   Līgumslēdzējas puses izveido ekspertu komiteju (turpmāk “komiteja”).
      Komitejā ir Savienības un Brazīlijas pārstāvji. Savienību pārstāv Eiropas Komisija.
      2.   Komiteju sasauc pēc vajadzības, ja to lūdz viena no Līgumslēdzējām pusēm, lai uzraudzītu šā nolīguma īstenošanu un izšķirtu domstarpības, ko izraisa šā nolīguma noteikumu interpretācija vai piemērošana.
      7. pants
      Saistība starp šo nolīgumu un pašreizējiem divpusējiem vīzu nolīgumiem starp dalībvalstīm un Brazīliju
      Šis nolīgums neskar pašreizējos divpusējos nolīgumus vai vienošanās, kas noslēgti starp atsevišķām dalībvalstīm un Brazīliju, ciktāl to noteikumi attiecas uz jautājumiem, kas nav šā nolīguma darbības jomā.
      8. pants
      Apmaiņa ar pasu paraugiem
      1.   Ja vien tās to jau nav izdarījušas, Brazīlija un dalībvalstis, izmantojot diplomātiskos kanālus, apmainās ar savu derīgo parasto pasu paraugiem ne vēlāk kā trīsdesmit (30) dienas pēc šā nolīguma parakstīšanas dienas.
      2.   Jaunu parasto pasu ieviešanas vai pašreizējo pasu pārveidošanas gadījumā Puses, izmantojot diplomātiskos kanālus, nosūta viena otrai šo jauno vai pārveidoto pasu paraugus ne vēlāk kā trīsdesmit (30) dienas pirms to piemērošanas, pievienojot sīku informāciju par šo pasu īpašībām un piemērojamību.
      9. pants
      Nobeiguma noteikumi
      1.   Līgumslēdzējas puses ratificē vai apstiprina šo nolīgumu saskaņā ar to attiecīgajām iekšējām procedūrām, un tas stājas spēkā otrā mēneša pirmajā dienā pēc dienas, kad Līgumslēdzējas puses viena otrai ir paziņojušas par iepriekšminēto procedūru pabeigšanu.
      2.   Nolīgums ir noslēgts uz neierobežotu laiku, ja vien tas netiek izbeigts saskaņā ar 5. punktu.
      3.   Šo nolīgumu var grozīt, Līgumslēdzējām pusēm rakstiski vienojoties. Grozījumi stājas spēkā pēc tam, kad Līgumslēdzējas puses ir paziņojušas viena otrai par šim nolūkam vajadzīgo iekšējo procedūru pabeigšanu.
      4.   Katra Līgumslēdzēja puse var pilnībā vai daļēji apturēt šā nolīguma darbību, lēmumu par darbības apturēšanu otrai Līgumslēdzējai pusei paziņo ne vēlāk kā divus mēnešus pirms šā lēmuma stāšanās spēkā. Līgumslēdzēja puse, kas apturējusi šā nolīguma piemērošanu, nekavējoties informē otru Līgumslēdzēju pusi, tiklīdz apturēšanas iemesli vairs nepastāv.
      5.   Katra Līgumslēdzēja puse var izbeigt šā nolīguma darbību, par to rakstiski paziņojot otrai pusei. Šis nolīgums zaudē spēku 90 dienas pēc minētā paziņojuma dienas.
      6.   Brazīlija var apturēt vai izbeigt šā nolīguma darbību tikai attiecībā uz visām Savienības dalībvalstīm.
      7.   Savienība var apturēt vai izbeigt šā nolīguma darbību tikai attiecībā uz visām tās dalībvalstīm.

         Briselē divos eksemplāros angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru valodā, un visi teksti ir vienlīdz autentiski.
         Съставено в Брюксел на осми ноември две хиляди и десета година.
         Hecho en Bruselas, el ocho de noviembre de dos mil diez.
         V Bruselu dne osmého listopadu dva tisíce deset.
         Udfærdiget i Bruxelles den ottende november to tusind og ti.
         Geschehen zu Brüssel am achten November zweitausendzehn.
         Kahe tuhande kümnenda aasta novembrikuu kaheksandal päeval Brüsselis.
         'Εγινε στις Βρυξέλλες, στις οκτώ Νοεμβρίου δύο χιλιάδες δέκα.
         Done at Brussels on the eighth day of November in the year two thousand and ten.
         Fait à Bruxelles, le huit novembre deux mille dix.
         Fatto a Bruxelles, addì otto novembre duemiladieci.
         Briselē, divi tūkstoši desmitā gada astotajā novembrī.
         Priimta du tūkstančiai dešimtų metų lapkričio aštuntą dieną Briuselyje.
         Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizedik év november nyolcadik napján.
         Magħmul fi Brussell, fit-tmien jum ta' Novembru tas-sena elfejn u għaxra.
         Gedaan te Brussel, de achtste november tweeduizend tien.
         Sporządzono w Brukseli dnia ósmego listopada roku dwa tysiące dziesiątego.
         Feito em Bruxelas, em oito de novembro de dois mil e dez.
         Întocmit la Bruxelles la opt noiembrie două mii zece.
         V Bruseli dňa ôsmeho novembra dvetisícdesať.
         V Bruslju, dne osmega novembra leta dva tisoč deset.
         Tehty Brysselissä kahdeksantena päivänä marraskuuta vuonna kaksituhattakymmenen.
         Som skedde i Bryssel den åttonde november tjugohundratio.

            За Европейския съюз
            Por la Unión Europea
            Za Evropskou unii
            For Den Europæiske Union
            Für die Europäische Union
            Euroopa Liidu nimel
            Για την Ευρωπαϊκή Ένωση
            For the European Union
            Pour l’Union européenne
            Per l’Unione europea
            Eiropas Savienības vārdā –
            Europos Sąjungos vardu
            Az Európai Unió részéről
            Għall-Unjoni Ewropea
            Voor de Europese Unie
            W imieniu Unii Europejskiej
            Pela União Europeia
            Pentru Uniunea Europeană
            Za Európsku úniu
            Za Evropsko unijo
            Euroopan unionin puolesta
            För Europeiska unionen

            За Федеративна република Бразилия
            Por la República Federativa de Brasil
            Za Brazilskou federativní republiku
            For Den Føderative Republik Brasilien
            Für die Föderative Republik Brasilien
            Brasiilia Liitvabariigi nimel
            Για την Ομοσπονδιακή Δημοκρατία της Βραζιλίας
            For the Federative Republic of Brazil
            Pour la République fédérative du Brésil
            Per la Repubblica federativa del Brasile
            Brazīlijas Federatīvās Republikas vārdā –
            Brazilijos Federacinės Respublikos vardu
            A Brazil Szövetségi Köztársaság részéről
            Għar-Repubblika Federattiva tal-Brażil
            Voor de Federale Republiek Brazilië
            W imieniu Federacyjnej Republiki Brazylii
            Pela República Federativa do Brasil
            Pentru Republica Federativă a Braziliei
            Za Brazílsku federatívnu republiku
            Za Federativno republiko Brazilijo
            Brasilian liittotasavallan puolesta
            För Förbundsrepubliken Brasilien

      Kopīgā deklarācija par pilsoņu informēšanu par vīzu režīma atcelšanas nolīgumu
      Ņemot vērā pārredzamības nozīmību Eiropas Savienības un Brazīlijas pilsoņiem, Līgumslēdzējas puses vienojas nodrošināt informācijas izplatīšanu pilnā apjomā par vīzu režīma atcelšanas nolīguma saturu un sekām, kā arī par saistītajiem jautājumiem, piemēram, ceļošanas dokumentiem, kas derīgi bezvīzu ceļošanai, teritoriālo piemērošanu, tostarp to dalībvalstu sarakstu, kas pilnībā īsteno Šengenas acquis, atļauto uzturēšanās ilgumu ieceļošanas nosacījumiem, tostarp pārsūdzības tiesībām atteikuma gadījumā.


title: 2012/576/ES: Eiropas Parlamenta Lēmums ( 2012. gada 10. maijs ) par Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta 2010. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu#Eiropas Parlamenta Rezolūcija ( 2012. gada 10. maijs ) ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no lēmuma par Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta 2010. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu

text:
               17.10.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 286/200

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS
   (2012. gada 10. maijs)
   par Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta 2010. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
   (2012/576/ES)
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta 2010. finanšu gada galīgos pārskatus,

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta 2010. finanšu gada pārskatiem, ar Institūta atbildēm (1),

               —

               ņemot vērā Padomes 2012. gada 21. februāra ieteikumu (06083/2012 – C7-0051/2012),

               —

               ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 185. pantu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1922/2006 par Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta izveidi (3) un jo īpaši tās 14. pantu,

               —

               ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (4), un jo īpaši tās 94. pantu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumu (A7-0132/2012),

               1.

               sniedz Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta direktoram apstiprinājumu par Institūta 2010. finanšu gada budžeta izpildi;

               2.

               izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, nosūtīt Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta direktoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Martin SCHULZ

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV C 366, 15.12.2011., 173. lpp.

      (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (3)  OV L 403, 30.12.2006., 9. lpp.

      (4)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

      EIROPAS PARLAMENTA REZOLŪCIJA
      (2012. gada 10. maijs)
      ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no lēmuma par Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta 2010. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
      EIROPAS PARLAMENTS,

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta 2010. finanšu gada galīgos pārskatus,

                  —

                  ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta 2010. finanšu gada pārskatiem, ar Institūta atbildēm (1),

                  —

                  ņemot vērā Padomes 2012. gada 21. februāra ieteikumu (06083/2012 – C7-0051/2012),

                  —

                  ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 185. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1922/2006 par Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta izveidi (3) un jo īpaši tās 14. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (4), un jo īpaši tās 94. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,

                  —

                  ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumu (A7-0132/2012),

                  A.

                  tā kā Eiropas Dzimumu līdztiesības institūtu (turpmāk – Institūts) izveidoja, pamatojoties uz Regulu (EK) Nr. 1922/2006, un tas sāka patstāvīgi darboties 2010. gada 15. jūnijā;

                  B.

                  tā kā Revīzijas palāta ir norādījusi, ka tā ir guvusi pamatotu pārliecību par to, ka Institūta gada pārskati par 2010. finanšu gadu ir ticami un ka pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi;

                  C.

                  tā kā Institūta 2010. finanšu gada kopējais budžets bija EUR 6 500 000; tā kā Institūta budžetu pilnībā finansē no Savienības iemaksas,

                  1.

                  atzinīgi vērtē Revīzijas palātas pirmo ziņojumu par Institūta 2010. finanšu gada pārskatiem;

         Budžeta un finanšu pārvaldība

                  2.

                  norāda, ka Institūts ieguva administratīvu un finansiālu patstāvību 2010. gada 15. jūnijā;

                  3.

                  uzskata, ka būtu jāapsver Institūta apvienošana ar Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūru, lai novērstu dublēšanos un samazinātu pieskaitāmās izmaksas;

                  4.

                  ņemot vērā Institūta gada darbības pārskatu, konstatē, ka no 2010. gada 1. janvāra līdz 15. jūnijam Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ģenerāldirektorāts (DG EMPL), kura paspārnē atrodas Institūts, bija atbildīgs par Institūta finanšu pārvaldību un jo īpaši par personāla un administratīvajiem izdevumiem un ka šajā periodā DG EMPL veica maksājumus par kopumā EUR 846 876,91;

                  5.

                  pieņem zināšanai gada darbības pārskatā sniegto informāciju, proti, ka ierobežotajā sešu mēnešu laikposmā no 2010. gada darba programmas pieņemšanas brīža līdz administratīvās un finansiālās patstāvības iegūšanai Institūta budžeta izpilde saistību apropriācijām bija 65 % un maksājumu apropriācijām – 26 %; aicina Institūtu nekavējoties veikt pasākumus, lai turpmāk nodrošinātu apmierinošu budžeta izpildes līmeni;

                  6.

                  norāda uz gada darbības pārskatā sniegto informāciju, ka pēc 2010. finanšu gada budžeta projekta pārskatīšanas Institūta valde īpašu uzmanību pievērsa diviem budžeta nelīdzsvarotības gadījumiem kopumā EUR 415 000 apmērā:

                              —

                              budžeta nelīdzsvarotība EUR 195 000 apmērā budžeta II sadaļā saistīta ar to, ka pilnībā nebija izlietoti īres maksājumiem atvēlētie līdzekļi, jo pirmajos divos Institūta darbības gados tā telpu īres maksājumus Lietuvā sedza Lietuvas valdība,

                              —

                              budžeta nelīdzsvarotība EUR 220 000 apmērā budžeta III sadaļā, jo pilnībā nebija izlietoti pamatdarbības izdevumiem atvēlētie līdzekļi,

                        norāda, ka 2010. gada oktobrī valde vienojās nepiešķirt Institūtam šos iesaldētos līdzekļus; aicina Institūtu informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par to, kādi pasākumi ir veikti saistībā ar šiem iesaldētajiem līdzekļiem;

         Grāmatvedība

                  7.

                  konstatē, ka 2010. gadā Institūts definēja ar finanšu jautājumiem strādājošo darbinieku pienākumus un izstrādāja saistību apropriāciju aprites sistēmu; turklāt norāda, ka Institūts līdz 2010. gada beigām izraudzījās visus darbiniekus, kuri strādās ar finanšu jautājumiem, definējot viņu uzdevumus un pienākumus;

                  8.

                  norāda uz gada darbības pārskatā sniegto informāciju, ka Institūta direktors deleģēja administrācijas vadītājam kredītrīkotāja pilnvaras attiecībā uz summu, kura nepārsniedz EUR 500 000 saistībā ar I un II sadaļu, un uz laiku līdz vienam gadam saistībā ar III sadaļu; tāpat pieņem zināšanai, ka tika iecelts arī kredītrīkotāja aizstājējs;

                  9.

                  ņemot vērā Institūta gada darbības pārskatu, konstatē, ka līdz 2010. gada beigām bija izstrādātas un tika īstenotas procedūras šādās administratīvajās jomās: komandējumi, sūdzību pārvaldība, jautājumi un atbildes saistībā ar iepirkumu, PVN, augstas kvalitātes grāmatvedība, kontu saskaņošana, maksājumu izpildes kārtība un saistības un maksājumi, kā arī tika izstrādāta un īstenota politika telekomunikāciju jomā un dokumentu reģistrācijas sistēma;

         Publiskais iepirkums

                  10.

                  konstatē, ka 2010. gadā ir notikuši 63 iepirkumi un ir parakstīti līgumi par iepirktajiem pakalpojumiem; norāda, ka līgumi tika noslēgti par kopumā EUR 1 974 626;

                  11.

                  no gada darbības pārskatā sniegtās informācijas secina, ka iepirkuma procesu apgrūtināja galvenokārt divas problēmas:

                              —

                              iepirkuma procedūras īstenošanai atvēlētais laika periods bija ļoti īss un tas apdraudēja plānoto pētījumu veikšanu un attiecīgo budžetu,

                              —

                              trūka profesionāla atbalsta Pamatdarbības nodaļai, kurā lielākajai daļai darbinieku bija maz vai nekādu zināšanu par publiskā iepirkuma procedūrām,

                        līdz ar to šo sarežģījumu dēļ notika kavēšanās un vairākas iepirkuma procedūras bija jāatsauc, kas savukārt izraisīja to, ka lielākā daļa budžeta saistību apropriāciju bija jāpārnes uz 2011. gadu; tādēļ aicina Institūtu uzlabot situāciju un informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par veiktajiem pasākumiem;

                  12.

                  turklāt norāda, ka 85 % no iepirkuma procedūrā noslēgtajiem līgumiem (EUR 1 628 122) bija saistīti ar pakalpojumiem, kuri nodrošina atbalstu pamatdarbībai, un ka atlikusī summa (EUR 292 504 jeb 15 %) sedza tās iepirkuma ceļā iegādātās preces vai pakalpojumus, ar kuriem nodrošina atbalstu administratīvajai darbībai;

         Cilvēkresursi

                  13.

                  pieņem zināšanai gada darbības pārskatā norādīto, ka Institūts pieņēma darbā 23 pagaidu darbiniekus un 6 līgumdarbiniekus un aizpildīja 92,3 % štatu sarakstā paredzēto vietu;

                  14.

                  uzsver, ka ir jāaizpilda visas brīvās amata vietas, jo tas nepieciešams, lai institūta darbs būtu efektīvs un tiktu sasniegti izvirzītie mērķi;

         Darbības rezultāti

                  15.

                  norāda uz Institūta izveides Regulas (EK) Nr. 1922/2006 20. pantu, kurā Institūtam izvirzīta prasība līdz 2010. gada 18. janvārim pasūtīt paveiktā darba neatkarīgu ārēju novērtējumu; norāda uz gada darbības pārskatā sniegto informāciju, ka valde atlika ex post novērtējuma veikšanu, ņemot vērā to, ka Institūts 2010. gada 19. janvārī nesāka darboties, bet nolēma pasūtīt ex ante novērtējumu 2010. gadā un termiņa vidusposma novērtējumu – līdz 2013. gadam; aicina Institūtu ex ante novērtējuma rezultātus nekavējoties darīt zināmus budžeta izpildes apstiprinātājiestādei;

                  16.

                  atzīst, ka Institūts ar DG EMPL atbalstu 2010. gada decembrī publicēja specifikācijas Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta otrajam ex ante novērtējumam attiecībā uz institūta īpašajiem mērķiem un darbībām;

                  17.

                  aicina Institūtu informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par šo novērtējumu veikšanu un par tajos gūtajiem secinājumiem;

                  18.

                  atgādina Revīzijas palātai, ka Institūta darbībai ir ārkārtīgi liela nozīme, veicinot dzimumu līdztiesību Eiropas Savienībā; tādēļ norāda, ka turpmākajos pārskatos būtu sīki jāizklāsta tie gadījumi, kad kādā no budžeta procedūras posmiem ir radušies sarežģījumi, kas kavējuši Institūta darbību;

                  19.

                  norāda, ka ekonomikas krīzes un stingras taupīguma politikas apstākļos ir sevišķi svarīgi, lai Institūts strādātu ar maksimālu atdevi pie iespējami minimāla resursu izlietojuma, vienlaikus raugoties, lai tas neapdraudētu Institūta nozīmīgo uzdevumu sekmīgu izpildi;

         Atrašanās vieta

                  20.

                  norāda uz Institūta gada darbības pārskatā sniegto informāciju, ka 2010. gada 1. martā Institūta darbinieki tika pārcelti no pagaidu telpām Briselē uz Institūta pastāvīgo mītni Viļņā Lietuvā;

         Iekšējā revīzija

                  21.

                  pieņem zināšanai Institūta sniegto informāciju, ka pirmā Iekšējā revīzijas dienesta veiktā revīzija notiks 2012. gadā;

                  22.

                  ņemot vērā Institūta gada darbības pārskatu, konstatē, ka 2010. gada novembrī Institūtu apmeklēja OLAF, piedāvājot darbiniekiem pirmo apmācības kursu par revīzijas principiem un iekšējās kontroles standartiem; turklāt norāda, ka 2010. gadā tika sagatavota OLAF un Institūta sadarbības vienošanās, kura pieņemta Institūta valdē 2011. gada 26. janvārī;

                  23.

                  norāda, ka lēmumam par budžeta izpildes apstiprināšanu ir pievienoti arī horizontāla rakstura konstatējumi, kas iekļauti 2012. gada 10. maija rezolūcijā (5) par aģentūru darbību, finanšu pārvaldību un kontroli.

         (1)  OV C 366, 15.12.2011., 173. lpp.

         (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

         (3)  OV L 403, 30.12.2006., 9. lpp.

         (4)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

         (5)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0164 (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 388. lpp.).