title: 2011/408/ES: Padomes Lēmums ( 2011. gada 28. jūnijs ), ar ko paredz vienkāršotus noteikumus un procedūras par sanitāro kontroli zivsaimniecības produktu, dzīvu gliemeņu, adatādaiņu, tunikātu, jūras gliemežu, no tiem iegūtu blakusproduktu un no šiem blakusproduktiem iegūtu produktu importam no Grenlandes  Dokuments attiecas uz EEZ

text:
               12.7.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 182/24

         PADOMES LĒMUMS
   (2011. gada 28. jūnijs),
   ar ko paredz vienkāršotus noteikumus un procedūras par sanitāro kontroli zivsaimniecības produktu, dzīvu gliemeņu, adatādaiņu, tunikātu, jūras gliemežu, no tiem iegūtu blakusproduktu un no šiem blakusproduktiem iegūtu produktu importam no Grenlandes
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   (2011/408/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 203. pantu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu,
   saskaņā ar īpašu likumdošanas procedūru,
   tā kā:

               (1)

               Grenlande ir minēta Lisabonas Līguma II pielikumā iekļautajā aizjūras zemju un teritoriju sarakstā. Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (turpmāk “Līgums”) 198. pantu mērķis aizjūras zemju un teritoriju asociēšanai ar Savienību ir veicināt aizjūras zemju un teritoriju ekonomisku un sociālu attīstību, kā arī nodibināt to ciešus ekonomiskus sakarus starp tām un Savienību kopumā.

               (2)

               Dānija un Grenlande lūdza, lai saskaņā ar sanitārās un veterinārās kontroles noteikumiem, ko piemēro Savienības iekšējai tirdzniecībai, atļautu piemērot veterinārās pārbaudes attiecībā uz Savienības un Grenlandes savstarpējo tirdzniecību ar zivsaimniecības produktiem, gliemenēm, adatādaiņiem, tunikātiem, jūras gliemežiem, no tiem iegūtiem blakusproduktiem un no šiem blakusproduktiem iegūtiem produktiem, par kuriem uzskata, ka to izcelsme ir Grenlandē, atbilstīgi noteikumiem III pielikumā Padomes Lēmumam 2001/822/EK (2001. gada 27. novembris) par aizjūras zemju un teritoriju asociāciju ar Eiropas Kopienu (“Lēmums par aizjūras asociāciju”) (1), kā arī tādiem pašiem produktiem, ko ieved Grenlandē no trešām valstīm.

               (3)

               Tādēļ tirdzniecība ar šādiem produktiem starp Grenlandi un Savienību būtu jāveic saskaņā ar Savienības noteikumiem par dzīvnieku veselību un pārtikas nekaitīgumu. Attiecīgi Dānijai un Grenlandei būtu jānodrošina, lai produktu sūtījumi no Grenlandes uz Eiropas Savienību atbilstu piemērojamajiem Savienības noteikumiem attiecībā uz dzīvnieku veselību un pārtikas nekaitīgumu. Konkrēti, atbilstīgie barības un pārtikas apritē iesaistītie uzņēmēji būtu jāreģistrē un jāiekļauj sarakstā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 882/2004 (2004. gada 29. aprīlis) par oficiālo kontroli, ko veic, lai nodrošinātu atbilstības pārbaudi saistībā ar dzīvnieku barības un pārtikas aprites tiesību aktiem un dzīvnieku veselības un dzīvnieku labturības noteikumiem (2).

               (4)

               Veterinārās pārbaudes Grenlandes robežkontroles punktos būtu jāveic atbilstīgi Padomes Direktīvai 97/78/EK (1997. gada 18. decembris), ar ko nosaka principus, kuri reglamentē veterināro pārbaužu organizēšanu attiecībā uz produktiem, ko ieved Kopienā no trešām valstīm (3). Veterinārās pārbaudes robežkontroles punktos būtu jāveic ciešā sadarbībā ar muitas ierēdņiem. Lai vienkāršotu minētos uzdevumus, ir atbilstīgi kompetentās iestādes informēt par atsaucēm uz kombinēto nomenklatūru (KN), kas ir norādīta I pielikumā Komisijas Lēmumam 2007/275/EK (2007. gada 17. aprīlis) par dzīvnieku un produktu sarakstiem, kas jāpakļauj pārbaudei robežkontroles punktos saskaņā ar Padomes Direktīvām 91/496/EEK un 97/78/EK (4).

               (5)

               Grenlandes kompetentajai iestādei būtu jāsniedz Komisijai oficiālas garantijas par to, ka Savienības noteikumi un dzīvnieku veselības prasības tiks piemērotas attiecīgajiem produktiem. Minētas garantijas būtu it īpaši jāattiecina uz piemērojamajiem noteikumiem, kas izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1069/2009 (2009. gada 21. oktobris), ar ko nosaka veselības aizsardzības noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem un atvasinātajiem produktiem, kuri nav paredzēti cilvēku patēriņam (5), Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 853/2004 (2004. gada 29. aprīlis), ar ko nosaka īpašus higiēnas noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtiku (6), un Padomes Direktīvā 2006/88/EK (2006. gada 24. oktobris) par akvakultūras dzīvniekiem un to produktiem izvirzītajām dzīvnieku veselības prasībām, kā arī par konkrētu ūdensdzīvnieku slimību profilaksi un kontroli (7). Minētajām garantijām būtu arī jāietver saistības par to, ka tiks nodrošināta atbilstība Savienības iekšējās tirdzniecības noteikumiem.

               (6)

               Padomes Direktīvā 96/23/EK (1996. gada 29. aprīlis), ar ko paredz pasākumus, lai kontrolētu noteiktas vielas un to atliekas dzīvos dzīvniekos un dzīvnieku izcelsmes produktos (8), prasīts izveidot valsts uzraudzības plānus attiecībā uz akvakultūras dzīvniekiem. Tātad minētie noteikumi būtu jāpiemēro arī Grenlandei.

               (7)

               Lai atļautu Eiropas Savienībā no Grenlandes importēt produktus, uz kuriem attiecas šis lēmums, saskaņā ar Savienības iekšējās tirdzniecības tiesību aktu noteikumiem, kā arī lai nodrošinātu attiecīgo produktu sanitāro nekaitīgumu, Dānijai un Grenlandei būtu jāapņemas līdz šā lēmuma piemērošanas dienai transponēt un īstenot Grenlandē atbilstīgos Savienības sanitāros noteikumus.

               (8)

               Dānijai un Grenlandei būtu arī jāapņemas nodrošināt, lai no trešām valstīm Grenlandē importētie attiecīgie produkti atbilstu Savienības noteikumiem par dzīvnieku veselību un pārtikas nekaitīgumu.

               (9)

               Ar Padomes Direktīvu 90/425/EEK (1990. gada 26. jūnijs) par veterinārajām un zootehniskajām pārbaudēm, kas piemērojamas Kopienā iekšējā tirdzniecībā ar noteiktiem dzīviem dzīvniekiem un produktiem, lai izveidotu iekšējo tirgu (9), paredzēts ieviest datorizētu sistēmu, kas saista veterinārās iestādes, lai it īpaši kompetentām iestādēm atvieglotu ātru informācijas savstarpēju apmaiņu attiecībā uz dzīvnieku veselību un labturību (TRACES). Komisijas Lēmumā 2004/292/EK (2004. gada 30. marts) par TRACES sistēmas ieviešanu (10) paredzēts, ka dalībvalstīm ir obligāti jāizmanto TRACES sistēma no 2004. gada 1. aprīļa. TRACES sistēmai ir liela nozīme dzīvnieku un dzīvnieku izcelsmes produktu efektīvā uzraudzībā, un tādēļ tā būtu jāizmanto, pārsūtot datus par produktu tirdzniecību un pārvietošanu starp Grenlandi un Savienību.

               (10)

               Padomes Direktīvā 82/894/EEK (1982. gada 21. decembris) par dzīvnieku slimību paziņošanu Kopienā (11) minētie dzīvnieku slimību uzliesmojumi jāpaziņo Komisijai, izmantojot Dzīvnieku slimību izziņošanas sistēmu (ADNS) saskaņā ar Komisijas Lēmumu 2005/176/EK (2005. gada 1. marts) par kodificētas veidlapas un kodu noteikšanu dzīvnieku slimību izziņošanai saskaņā ar Padomes Direktīvu 82/894/EEK (12). Šie noteikumi par attiecīgajiem produktiem būtu jāpiemēro arī Grenlandē.

               (11)

               Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 178/2002 (2002. gada 28. janvāris), ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (13), ir izveidota ātrās reaģēšanas sistēma, lai ziņotu par tiešu vai netiešu risku cilvēka veselībai, kas rodas saistībā ar pārtiku vai barību. Šie noteikumi saistībā ar attiecīgajiem produktiem būtu jāpiemēro arī Grenlandē.

               (12)

               Lai Grenlande varētu veikt veterinārās pārbaudes attiecībā uz produktiem, ko Grenlandē ieved no trešām valstīm, Grenlandē būtu jāveic Savienības pārbaude, lai pārliecinātos, ka Grenlandes robežkontroles punkts vai punkti atbilst prasībām Direktīvā 97/78/EK un Komisijas Regulā (EK) Nr. 136/2004 (2004. gada 22. janvāris), ar ko nosaka procedūras veterinārajām pārbaudēm Kopienas robežkontroles punktos attiecībā uz produktiem, ko importē no trešām valstīm (14), un Komisijas Lēmumā 2001/812/EK (2001. gada 21. novembris), ar kuru nosaka prasības attiecībā uz to robežkontroles punktu apstiprināšanu, kuri atbild par veterinārām pārbaudēm produktiem, ko ieved Kopienā no trešām valstīm (15).

               (13)

               Ja šādas pārbaudes rezultāti ir labvēlīgi, Grenlandes robežkontroles punkts vai punkti būtu jāiekļauj sarakstā Komisijas Lēmumā 2009/821/EK (2009. gada 28. septembris), ar ko izveido apstiprināto robežkontroles punktu sarakstu, paredz konkrētus noteikumus par inspekcijām, kuras veic Komisijas veterinārijas eksperti, un nosaka TRACES veterinārās vienības (16). Lai nodrošinātu Grenlandē un Savienībā ievesto produktu, uz ko attiecas šis lēmums, efektīvu kontroli, šo lēmumu ir lietderīgi piemērot no tā brīža, kad Komisijas Lēmumā 2009/821/EK tiek iekļauts Grenlandes robežkontroles punkts vai punkti.

               (14)

               Šis lēmums neietekmē nekādus iespējamus noteikumus, kas saistīti ar zivsaimniecības produktu importu, pamatojoties Lisabonas līgumam pievienoto 34. protokolu par īpašo režīmu Grenlandei,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Priekšmets un darbības joma
   Ar šo lēmumu paredz vienkāršotus noteikumus un procedūras, lai piemērotu sanitāro kontroli zivsaimniecības produktiem, dzīvām gliemenēm, adatādaiņiem, tunikātiem, jūras gliemežiem, no tiem iegūtiem blakusproduktiem un no šiem blakusproduktiem iegūtiem produktiem (turpmāk “produkti”), kuru izcelsme ir Grenlandē vai kuri ievesti Grenlandē no trešām valstīm un kurus pēc tam importē no Grenlandes Savienībā (turpmāk “produkti no Grenlandes”).
   2. pants
   Definīcijas
   Šajā lēmumā piemēro šādas definīcijas:

               a)

               “gliemenes” ir lapžauņu kārtas gliemji saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 853/2004 I pielikuma 2. sadaļas 2.1. punkta definīciju;

               b)

               “zivsaimniecības produkti” ir produkti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 853/2004 I pielikuma 3. sadaļas 3.1. punkta definīciju;

               c)

               “blakusprodukti un no šiem blakusproduktiem iegūti produkti” ir dzīvnieku izcelsmes blakusprodukti un atvasināti produkti Regulas (EK) Nr. 1069/2009 attiecīgi 3. panta 1. punkta un 2. punkta nozīmē, kas iegūti no zivsaimniecības produktiem, gliemenēm, adatādaiņiem, tunikātiem vai jūras gliemežiem;

               d)

               “Grenlandes izcelsmes produkti” ir produkti, kas minēti šā panta a), b) un c) apakšpunktā, kā tie definēti saskaņā ar Lēmuma 2001/822/EK III pielikuma noteikumiem.

         3. pants
   Vispārīgi noteikumi par produktu sanitāro kontroli starp Eiropas Savienību un Grenlandi
   1.   Dānija un Grenlande nodrošina to, ka Grenlandē īsteno attiecīgos Savienības tiesību aktus, kas ir piemērojami 2. pantā definētajiem produktiem.
   2.   Dalībvalstis nepiemēro attiecīgās veterinārās pārbaudes produktiem, uz ko attiecas šis lēmums. Produktus no Grenlandes laiž iekšējā tirgū saskaņā ar Savienībā piemērojamiem sanitārajiem noteikumiem ar nosacījumu, ka Dānija un Grenlande pilnībā ievēro it īpaši turpmāk minētos noteikumus:

               a)

               Savienības tiesību aktos iekļautos piemērojamos noteikumus attiecībā uz dzīvnieku veselību un pārtikas nekaitīgumu faktiski transponē un īsteno Grenlandē attiecībā uz produktiem;

               b)

               kompetentā iestāde Dānijā un Grenlandē saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 882/2004 31. pantu sagatavo un atjaunina barības un pārtikas apritē iesaistīto reģistrēto uzņēmēju sarakstu;

               c)

               produktu sūtījumi no Grenlandes uz Savienību atbilst noteikumiem, kas noteikti Savienības tiesību aktos un ko piemēro attiecībā uz dzīvnieku veselību un pārtikas nekaitīgumu.

         4. pants
   Akvakultūras dzīvnieku uzraudzības plāni
   Dānija un Grenlande saskaņā ar Direktīvu 96/23/EK Komisijai iesniedz uzraudzības plānus attiecībā uz atlieku un vielu noteikšanu Grenlandes akvakultūras dzīvniekos, lai Komisija tos apstiprinātu.
   5. pants
   Grenlandē no trešām valstīm ievestu produktu pārbaudes
   1.   Veterinārās pārbaudes no trešām valstīm Grenlandē ievesto produktu sūtījumiem veic saskaņā ar Direktīvā 97/78/EK izklāstītajiem noteikumiem.
   Lai vienkāršotu minētās veterinārās pārbaudes, Komisija Dānijas un Grenlandes kompetentajām iestādēm iesniedz produktu KN kodus, kas uzskaitīti Komisijas Lēmuma 2007/275/EK I pielikumā.
   2.   Priekšlikumus par robežkontroles punktiem Grenlandē saskaņā ar Direktīvas 97/78/EK 6. panta 2. punktu iesniedz Komisijā apstiprināšanai.
   Dalībvalstu robežkontroles punktu sarakstā, kas apstiprināts saskaņā ar Direktīvām 91/496/EEK un 97/78/EK, iekļauj apstiprināto Grenlandes robežkontroles punktu sarakstu.
   6. pants
   Informācijas sistēma
   1.   Datus par produktu pārvietošanu uz Grenlandi un no tās, kā arī par tirdzniecību nosūta dāņu valodā, izmantojot integrēto kompjuterizēto veterinārās informācijas sistēmu (TRACES), saskaņā ar Komisijas Lēmumu 2004/292/EK.
   2.   Paziņojumus par ūdens dzīvnieku slimībām, kas skar Grenlandes produktus, pārsūta, izmantojot dzīvnieku slimību izziņošanas sistēmu (ADNS), saskaņā ar Direktīvu 82/894/EEK un Komisijas Lēmumu 2005/176/EK.
   3.   Par tiešajiem vai netiešajiem cilvēku veselības apdraudējumiem, ko rada Grenlandes izcelsmes produkti, paziņo, izmantojot ātrās reaģēšanas sistēmu attiecībā uz pārtiku un barību (RASFF), kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 178/2002.
   7. pants
   Identifikācijas zīme
   Produktu sūtījumus no Grenlandes uz Savienību marķē ar Grenlandes identifikācijas zīmi “GL” saskaņā ar noteikumiem Regulas (EK) Nr. 853/2004 II pielikuma I sadaļas B daļā.
   8. pants
   Apstiprinājums par atbilstību šajā lēmumā izklāstītajiem nosacījumiem
   Dānija un Grenlande pirms 9. pantā minētās šā lēmuma piemērošanas dienas sniedz rakstisku apstiprinājumu Komisijai, ka ir veikti nepieciešamie pasākumi minētā lēmuma piemērošanai.
   9. pants
   Stāšanās spēkā un piemērojamība
   Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   To piemēro no datuma, kad Komisijas Lēmumā 2009/821/EK iekļauj pirmo Grenlandes robežkontroles punktu.

      Luksemburgā, 2011. gada 28. jūnijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         FAZEKAS S.

      (1)  OV L 314, 30.11.2001., 1. lpp.

      (2)  OV L 165, 30.4.2004., 1. lpp.

      (3)  OV L 24, 30.1.1998., 9. lpp.

      (4)  OV L 116, 4.5.2007., 9. lpp.

      (5)  OV L 300, 14.11.2009., 1. lpp.

      (6)  OV L 139, 30.4.2004., 55. lpp.

      (7)  OV L 328, 24.11.2006., 14. lpp.

      (8)  OV L 125, 23.5.1996., 10. lpp.

      (9)  OV L 224, 18.8.1990., 29. lpp.

      (10)  OV L 94, 31.3.2004., 63. lpp.

      (11)  OV L 378, 31.12.1982., 58. lpp.

      (12)  OV L 59, 5.3.2005., 40. lpp.

      (13)  OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp.

      (14)  OV L 21, 28.1.2004., 11. lpp.

      (15)  OV L 306, 23.11.2001., 28. lpp.

      (16)  OV L 296, 12.11.2009., 1. lpp.


title: Eiropas Parlamenta Lēmums (ES) 2017/1707 (2017. gada 27. aprīlis) par Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras 2015. finanšu gada pārskatu apstiprināšanu

text:
               29.9.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 252/299

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS (ES) 2017/1707
   (2017. gada 27. aprīlis)
   par Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras 2015. finanšu gada pārskatu apstiprināšanu
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras 2015. finanšu gada galīgos pārskatus,

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras 2015. finanšu gada pārskatiem ar Aģentūras atbildi (1),

               —

               ņemot vērā deklarācijupar pārskatu ticamību (2), kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību, kuru Revīzijas palāta sniegusi par 2015. finanšu gadu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 287. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2017. gada 21. februāra ieteikumu par apstiprinājumu, ko sniedz Aģentūrai par 2015. finanšu gada budžeta izpildi (05873/2017 – C8-0053/2017),

               —

               ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (3) un jo īpaši tās 208. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 1994. gada 18. jūlija Regulu (EK) Nr. 2062/94, ar ko izveido Eiropas darba drošības un veselības aizsardzības aģentūru (4), un jo īpaši tās 14. pantu,

               —

               ņemot vērā Komisijas 2013. gada 30. septembra Deleģēto regulu (ES) Nr. 1271/2013 par finanšu pamatregulu struktūrām, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 208. pantā (5), un jo īpaši tās 108. pantu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 94. pantu un IV pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumu (A8-0116/2017),

               1.

               apstiprina Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras 2015. finanšu gada pārskatus;

               2.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu nosūtīt Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras direktoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Antonio TAJANI

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV C 449, 1.12.2016., 179. lpp.

      (2)  Skatīt 1. zemsvītras piezīmi.

      (3)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

      (4)  OV L 216, 20.8.1994., 1. lpp.

      (5)  OV L 328, 7.12.2013., 42. lpp.


title: Padomes Lēmums (ES) 2017/477 (2017. gada 3. marts) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā ir jāieņem Sadarbības padomē, kura izveidota saskaņā ar Padziļinātas partnerības un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kazahstānas Republiku, no otras puses, attiecībā uz Sadarbības padomes, Sadarbības komitejas, specializētu apakškomiteju vai struktūru darba kārtību

text:
               18.3.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 73/15

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2017/477
   (2017. gada 3. marts)
   par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā ir jāieņem Sadarbības padomē, kura izveidota saskaņā ar Padziļinātas partnerības un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kazahstānas Republiku, no otras puses, attiecībā uz Sadarbības padomes, Sadarbības komitejas, specializētu apakškomiteju vai struktūru darba kārtību
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 31. panta 1. punktu un 37. pantu,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 91. pantu, 100. panta 2. punktu, 207. un 209. pantu saistībā ar 218. panta 9. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas un Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padziļinātas partnerības un sadarbības nolīgumā starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kazahstānas Republiku, no otras puses (1) (“nolīgums”), 281. panta 3. punktā paredzēta nolīguma provizoriska piemērošana pilnībā vai daļēji.

               (2)

               Padomes Lēmuma (ES) 2016/123 (2) 3. pantā ir noteiktas nolīguma daļas, kuras ir jāpiemēro provizoriski. Minētās nolīguma daļas tiek provizoriski piemērotas no 2016. gada 1. maija.

               (3)

               Ievērojot nolīguma 268. panta 7. punktu, Sadarbības padome pieņem savu reglamentu.

               (4)

               Ievērojot nolīguma 268. panta 6. punktu un 269. panta 3. punktu, Sadarbības padomi un Sadarbības komiteju pārmaiņus vada Eiropas Savienības pārstāvis un Kazahstānas Republikas pārstāvis.

               (5)

               Ievērojot nolīguma 269. panta 1. punktu, Sadarbības komiteja palīdz Sadarbības padomei veikt tās pienākumus.

               (6)

               Ievērojot nolīguma 269. panta 7. punktu, Sadarbības padome savā reglamentā nosaka Sadarbības komitejas un jebkuras Sadarbības padomes izveidotas apakškomitejas vai struktūras pienākumus un darbības veidu.

               (7)

               Ievērojot nolīguma 269. panta 5. punktu, Sadarbības komiteja var tikties īpašā sastāvā, lai izskatītu visus jautājumus saistībā ar III sadaļu (Tirdzniecība un darījumdarbība). Ievērojot nolīguma 269. panta 6. punktu, Sadarbības padome var nolemt izveidot specializētas apakškomitejas vai citas struktūras, kas varētu palīdzēt tās pienākumu veikšanā un nosaka šādu apakškomiteju vai struktūru sastāvu un pienākumus un darbības veidu.

               (8)

               Ievērojot nolīguma 268. panta 1. punktu, Sadarbības padome pārrauga un regulāri pārskata nolīguma īstenošanu. Saskaņā ar nolīguma 268. panta 4. punktu Sadarbības padome var deleģēt Sadarbības komitejai jebkuras savas pilnvaras, tostarp pilnvaras pieņemt saistošus lēmumus. Ievērojot nolīguma 268. panta 3. punktu, Sadarbības padome ir pilnvarota atjaunināt vai grozīt šā nolīguma pielikumus, pamatojoties uz Pušu vienprātību un neskarot nekādus īpašus noteikumus saskaņā ar III sadaļu (Tirdzniecība un darījumdarbība).

               (9)

               Ievērojot nolīguma 25. panta 3. punktu, Sadarbības padome izveido Muitas sadarbības apakškomiteju. Ievērojot nolīguma 25. panta 4. punktu, regulāri notiek dialogs par jautājumiem, kas ietverti nolīguma 2. nodaļā. Sadarbības komiteja var pieņemt noteikumus par šāda dialoga norisi, kā noteikts nolīguma 25. panta 4. punktā.

               (10)

               Lai nodrošinātu nolīguma efektīvu īstenošanu, Sadarbības padomes, Sadarbības komitejas un apakškomiteju reglaments būtu jāpieņem cik iespējams drīz.

               (11)

               Tādēļ Savienības nostājas Sadarbības padomē pamatā vajadzētu būt pievienotajiem lēmumu projektiem,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   1.   Nostājas, kas Savienības vārdā ir jāieņem Sadarbības padomē, kura izveidota saskaņā ar 268. panta 1. punktu Padziļinātas partnerības un sadarbības nolīgumā starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kazahstānas Republiku, no otras puses, pamatā ir šim lēmumam pievienotie Sadarbības padomes lēmumu projekti attiecībā uz:

               —

               Sadarbības padomes reglamenta, Sadarbības komitejas, specializētu apakškomiteju vai citu struktūru reglamenta pieņemšanu,

               —

               Tieslietu, brīvības un drošības apakškomitejas, Enerģētikas, transporta, vides un klimata pārmaiņu apakškomitejas, kā arī Muitas sadarbības apakškomitejas izveidi.

         2.   Nelielus tehniskus grozījumus Sadarbības padomes lēmumu projektos Savienības pārstāvji Sadarbības padomē var saskaņot bez Padomes papildu lēmuma.
   2. pants
   Sadarbības padomes priekšsēdētāja, kas pārstāv Savienības pusi, pienākumus veic Savienības Augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos saskaņā ar viņa pienākumiem, ievērojot Līgumus, un viņa kā Ārlietu padomes priekšsēdētāja pienākumiem.
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2017. gada 3. martā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         M. FARRUGIA

      (1)  OV L 29, 4.2.2016., 3. lpp.

      (2)  Padomes Lēmums (ES) 2016/123 (2015. gada 26. oktobris) par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Padziļinātas partnerības un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kazahstānas Republiku, no otras puses (OV L 29, 4.2.2016., 1. lpp.).

      PROJEKTS
      ES UN KAZAHSTĀNAS REPUBLIKAS SADARBĪBAS PADOMES LĒMUMS Nr. 1/2017
      (… gada …),
      ar ko pieņem Sadarbības padomes un Sadarbības komitejas, specializētu apakškomiteju vai citu struktūru reglamentus
      ES UN KAZAHSTĀNAS REPUBLIKAS SADARBĪBAS PADOME,
      Ņemot vērā Padziļinātas partnerības un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kazahstānas Republiku, no otras puses (1) (“nolīgums”), un jo īpaši tā 268. pantu,
      tā kā:

                  (1)

                  Saskaņā ar nolīguma 281. panta 3. punktu atsevišķas tā daļas no 2016. gada 1. maija piemēro provizoriski.

                  (2)

                  Ievērojot nolīguma 268. panta 7. punktu, Sadarbības padome pieņem savu reglamentu.

                  (3)

                  Ievērojot nolīguma 269. panta 1. punktu, Sadarbības komiteja palīdz Sadarbības padomei veikt tās pienākumus.

                  (4)

                  Ievērojot nolīguma 269. panta 6. punktu, Sadarbības padome var nolemt izveidot specializētas apakškomitejas vai citas struktūras, kas var palīdzēt tās pienākumu veikšanā, un noteikt to sastāvu, uzdevumus un darbības veidu.

                  (5)

                  Ievērojot nolīguma 25. panta 3. punktu, Sadarbības padome izveido Muitas sadarbības apakškomiteju.

                  (6)

                  Ievērojot nolīguma 269. panta 7. punktu, Sadarbības padome savā reglamentā nosaka Sadarbības komitejas, kā arī jebkuras Sadarbības padome izveidotas apakškomitejas vai struktūras pienākumus un darbības veidu.

                  (7)

                  Sadarbības padome sanāksmē, kas notika 2016. gada 6. oktobrī Briselē, nolēma pieņemt savu reglamentu verbālnotu apmaiņas ceļā,

            IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
      1. pants
      Ar šo pieņem Sadarbības padomes, Sadarbības komitejas, kā arī Sadarbības padomes izveidotu specializētu apakškomiteju vai jebkādu citu struktūru reglamentus, kas izklāstīti attiecīgi I un II pielikumā.
      2. pants
      Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

         …,

               Sadarbības padomes vārdā –

               priekšsēdētājs

         (1)  OV L 29, 4.2.2016., 3. lpp.

         I PIELIKUMS

            SADARBĪBAS PADOMES REGLAMENTS

         1. pants
         Vispārīgi noteikumi
         1.   Sadarbības padome, kas izveidota saskaņā ar nolīguma 268. panta 1. punktu, veic savus pienākumus saskaņā ar nolīguma 268. pantu.
         2.   Saskaņā ar nolīguma 268. panta 5. punktu Sadarbības padomes sastāvā ir Pušu pārstāvji. Sadarbības padomes sastāva izveidē ņem vērā konkrētos, attiecīgajā sanāksmē izskatāmos jautājumus. Sadarbības padome sanāk ministru līmenī.
         3.   Saskaņā ar nolīguma 268. panta 2. punktu un lai sasniegtu tā mērķus, Sadarbības padome ir pilnvarota pieņemt lēmumus, kas Pusēm ir saistoši. Sadarbības padome veic atbilstošus pasākumus attiecībā uz tās lēmumu īstenošanu, tostarp vajadzības gadījumā pilnvarojot konkrētas struktūras, kas izveidotas saskaņā ar nolīgumu, rīkoties tās uzdevumā. Sadarbības padome var sniegt arī ieteikumus. Lēmumus un ieteikumus pieņem, pusēm vienojoties, pēc attiecīgo iekšējo procedūru pabeigšanas. Sadarbības padome savas pilnvaras var deleģēt Sadarbības komitejai.
         4.   Šis reglaments attiecas uz tām “Pusēm”, kas noteiktas nolīguma 285. pantā.
         2. pants
         Priekšsēdētājs
         Puses pārmaiņus un ikreiz 12 mēnešus ilgi veic Sadarbības padomes priekšsēdētāja pienākumus. Pirmais termiņš sākas pirmās Sadarbības padomes sanāksmes dienā un beidzas tā paša gada 31. decembrī.
         3. pants
         Sanāksmes
         1.   Sadarbības padome tiekas reizi gadā, bet vajadzības gadījumā – papildus pēc abpusējas Pušu vienošanās. Ja vien Puses nevienojas citādi, Sadarbības padomes sanāksmes notiek vietā, kur parasti notiek Eiropas Savienības Padomes sanāksmes.
         2.   Ikviena Sadarbības padomes sanāksme tiek rīkota Pušu saskaņotā laikā.
         3.   Sadarbības padomes sanāksmes vismaz 30 kalendārās dienas pirms sanāksmes dienas kopīgi sasauc Sadarbības padomes sekretāri, to iepriekš saskaņojot ar Sadarbības padomes priekšsēdētāju.
         4. pants
         Pārstāvība
         1.   Sadarbības padomes locekļus var pārstāvēt, ja viņi nevar apmeklēt sanāksmes. Ja Sadarbības padomes loceklis vēlas šādu pārstāvību, viņš pirms sanāksmes rakstiski paziņo Sadarbības padomes priekšsēdētājam sava pārstāvja vārdu un uzvārdu.
         2.   Sadarbības padomes locekļa pārstāvim ir visas tās pašas tiesības, kādas ir loceklim.
         5. pants
         Delegācijas
         1.   Sadarbības padomes locekļus var pavadīt ierēdņi. Pirms katras sanāksmes Sadarbības padomes sekretariāts informē Sadarbības padomes priekšsēdētāju par katras Puses delegācijas paredzēto sastāvu.
         2.   Ja Puses savstarpēji vienojas, Sadarbības padome var uzaicināt Pušu citu struktūru pārstāvjus vai neatkarīgus konkrētas nozares ekspertus piedalīties tās sanāksmēs novērotāja statusā vai sniegt informāciju par konkrētām tēmām. Puses vienojas par noteikumiem un nosacījumiem, saskaņā ar kuriem minētie novērotāji var piedalīties sanāksmēs.
         6. pants
         Sekretariāts
         Eiropas Savienības Padomes Ģenerālsekretariāta ierēdnis un Kazahstānas Republikas ierēdnis kopīgi darbojas kā Sadarbības padomes sekretāri.
         7. pants
         Sarakste
         1.   Sadarbības padomei adresēto saraksti nosūta jebkuram no Sadarbības padomes sekretāriem, kas savukārt informē otru sekretāru.
         2.   Sadarbības padomes sekretāri nodrošina Sadarbības padomei adresētās sarakstes pārsūtīšanu Sadarbības padomes priekšsēdētājam un vajadzības gadījumā izplatīšanu Sadarbības padomes locekļiem.
         3.   Sekretāri Sadarbības padomes priekšsēdētāja saraksti priekšsēdētāja uzdevumā nosūta adresātiem. Vajadzības gadījumā šādu saraksti izplata Sadarbības padomes locekļiem.
         8. pants
         Konfidencialitāte
         Ja vien Puses nenolemj citādi, Sadarbības padomes sanāksmes notiek aiz slēgtām durvīm. Ja viena Puse iesniedz Sadarbības padomei informāciju ar norādi “konfidenciāli”, arī otra Puse šādu informāciju atzīst par konfidenciālu.
         9. pants
         Sanāksmju darba kārtība
         1.   Sadarbības padomes priekšsēdētājs katrai Sadarbības padomes sanāksmei sagatavo pagaidu darba kārtību. Sadarbības padomes sekretāri vismaz 15 kalendārās dienas pirms sanāksmes to nosūta 7. panta 3. punktā minētajiem adresātiem.
         Pagaidu darba kārtībā iekļauj jautājumus, kuru iekļaušana darba kārtībā Sadarbības padomes priekšsēdētājam ierosināta vismaz 21 kalendāro dienu pirms sanāksmes. Ja līdz darba kārtības izsūtīšanas dienai Sadarbības padomes sekretāriem nav nosūtīti attiecīgi apliecinoši dokumenti, šādus jautājumus pagaidu darba kārtībā neiekļauj.
         2.   Sadarbības padome pieņem darba kārtību katras sanāksmes sākumā. Ja Puses attiecīgi vienojas, darba kārtībā var iekļaut arī pagaidu darba kārtībā neiekļautus jautājumus.
         3.   Pēc apspriešanās ar Pusēm Sadarbības padomes priekšsēdētājs var saīsināt 1. punktā paredzētos laikposmus, lai ņemtu vērā īpašus apstākļus.
         10. pants
         Protokols
         1.   Sadarbības padomes sekretāri kopīgi sagatavo katras Sadarbības padomes sanāksmes protokola projektu.
         2.   Protokolā par katru darba kārtības jautājumu parasti norāda:

                     a)

                     Sadarbības padomē iesniegtos dokumentus;

                     b)

                     paziņojumus, kuru iekļaušanu protokolā ir lūdzis kāds no Sadarbības padomes locekļiem; kā arī

                     c)

                     jautājumus, par kuriem Puses ir vienojušās, piemēram, pieņemtos lēmumus un saskaņotos paziņojumus un secinājumus.

               3.   Protokola projektu iesniedz apstiprināšanai Sadarbības padomē. Sadarbības padome minēto protokola projektu apstiprina nākamajā sanāksmē. Minēto protokola projektu var apstiprināt arī rakstiski.
         11. pants
         Lēmumi un ieteikumi
         1.   Sadarbības padome pieņem lēmumus un sniedz ieteikumus, Pusēm savstarpēji vienojoties un pēc attiecīgo iekšējo procedūru pabeigšanas.
         2.   Pusēm vienojoties, Sadarbības padome var pieņemt lēmumus vai sniegt ieteikumus ar rakstisku procedūru. Šajā nolūkā Sadarbības padomes priekšsēdētājs saskaņā ar 7. panta 3. punktu lēmuma projektu vai ieteikumu rakstiski izplata locekļiem ne vēlāk kā 21 kalendārās dienas pirms sanāksmes. Šajā laikposmā Sadarbības padomes locekļi dara zināmas atrunas vai grozījumus, kurus viņi vēlas ieviest. Pēc apspriešanās ar pusēm Sadarbības padomes priekšsēdētājs var saīsināt laikposmu, lai ņemtu vērā īpašu apstākļu vajadzības.
         3.   Sadarbības padomes akti nolīguma 268. panta 2. punkta nozīmē tiek saukti attiecīgi “lēmums” vai “ieteikums”, kā arī kārtas numurs, pieņemšanas datums un priekšmeta apraksts. Minētos lēmumus un ieteikumus paraksta Sadarbības padomes priekšsēdētājs, un tos apstiprina Sadarbības padomes sekretāri. Minētos lēmumus un ieteikumus nosūta saskaņā ar reglamenta 7. panta 3. punktu. Katra Puse var izlemt par Sadarbības padomes lēmumu un ieteikumu publicēšanu savā attiecīgajā oficiālajā izdevumā.
         4.   Visi Sadarbības padomes lēmumi vai ieteikumi stājas spēkā to pieņemšanas dienā, ja vien konkrētajā lēmumā vai ieteikumā nav paredzēts citādi.
         12. pants
         Valodas
         1.   Sadarbības padomes oficiālās valodas ir Pušu oficiālās valodas.
         2.   Sadarbības padomes darba valodas ir angļu valoda un krievu valoda. Ja vien nav nolemts citādi, savās apspriedēs Sadarbības padome pieņem lēmumus, pamatojoties uz minētajās valodās sagatavotajiem dokumentiem.
         13. pants
         Izdevumi
         1.   Katra Puse sedz jebkurus izdevumus, kas tai radušies saistībā ar dalību Sadarbības padomes sanāksmēs – gan personāla izdevumus, gan komandējuma un uzturēšanās izdevumus, kā arī izdevumus par pasta un telesakaru pakalpojumiem.
         2.   Izdevumus, kas saistīti ar Sadarbības padomes sanāksmēs veikto mutisko tulkošanu un dokumentu tulkošanu un pavairošanu, sedz Savienība.
         3.   Citus izdevumus saistībā ar būtiskiem Sadarbības padomes sanāksmju organizēšanas pasākumiem sedz Puse, kas rīko minēto sanāksmi.
         14. pants
         Sadarbības komiteja un specializētās apakškomitejas
         1.   Saskaņā ar nolīguma 269. panta 1. punktu Sadarbības komiteja palīdz Sadarbības padomei veikt tās pienākumus jomās, kurās Sadarbības padome tai ir deleģējusi savas pilnvaras. Saskaņā ar nolīguma 269. panta 2. punktu Sadarbības komitejas sastāvā ir Pušu pārstāvji, parasti vecāko civildienesta ierēdņu līmenī.
         2.   Sadarbības komiteja sagatavo Sadarbības padomes sanāksmes un apspriedes, attiecīgā gadījumā īsteno Sadarbības padomes lēmumus un kopumā nodrošina asociācijas attiecību nepārtrauktību un nolīguma pienācīgu darbību. Sadarbības komiteja izskata visus jautājumus, kurus tai iesniedz Sadarbības padome, kā arī visus citus jautājumus, kas var rasties nolīguma īstenošanas gaitā. Sadarbības komiteja apstiprināšanai Sadarbības padomē iesniedz priekšlikumus, kā arī lēmumu vai ieteikumu projektus. Saskaņā ar nolīguma 268. panta 4. punktu Sadarbības padome var deleģēt Sadarbības komitejai jebkuras savas pilnvaras, tostarp pilnvaras pieņemt saistošus lēmumus.
         3.   Sadarbības komiteja pieņem lēmumus un ieteikumus, kurus tai ir atļauts pieņemt saskaņā ar nolīgumu.
         4.   Ja vien nolīgumā nav norādīts citādi, gadījumos, kad nolīgumā ir minēts pienākums vai iespēja apspriesties vai kad Puses vienojoties nolemj savstarpēji apspriesties, šāda apspriešanās var notikt Sadarbības komitejā. Konsultācijas var turpināties Sadarbības padomē, ja Puses tam piekrīt.
         5.   Saskaņā ar nolīguma 269. panta 6. punktu Sadarbības padome ir pilnvarota izveidot jebkādu citu īpašo komiteju vai struktūru, kas var palīdzēt tās pienākumu izpildē, un noteikt tās sastāvu, uzdevumus un darbības veidu.
         6.   Saskaņā ar nolīguma 25. panta 3. punktu Sadarbības padome izveido Muitas sadarbības apakškomiteju.
         15. pants
         Reglamenta grozīšana
         Šo reglamentu var grozīt saskaņā ar 11. pantu.

         II PIELIKUMS

            SADARBĪBAS KOMITEJAS, KĀ ARĪ SADARBĪBAS PADOMES IZVEIDOTU SPECIALIZĒTU APAKŠKOMITEJU VAI JEBKĀDU CITU STRUKTŪRU REGLAMENTS

         1. pants
         Vispārīgi noteikumi
         1.   Sadarbības komiteja, kas izveidota saskaņā ar 269. panta 1. punktu Padziļinātas partnerības un sadarbības nolīgumā starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kazahstānas Republiku, no otras puses (“nolīgums”), palīdz Sadarbības padomei veikt tās pienākumus, kā arī veic šajā nolīgumā paredzētus uzdevumus, kurus tai uztic Sadarbības padome. Saskaņā ar nolīguma 269. panta 7. punktu Sadarbības padome savā reglamentā nosaka Sadarbības komitejas pienākumus un darbības kārtību.
         2.   Sadarbības komiteja sagatavo Sadarbības padomes sanāksmes un apspriedes, attiecīgā gadījumā īsteno Sadarbības padomes lēmumus un kopumā nodrošina asociācijas attiecību nepārtrauktību un nolīguma pienācīgu darbību. Sadarbības komiteja izskata visus jautājumus, kurus tai iesniedz Sadarbības padome, kā arī visus citus jautājumus, kas ik dienas var rasties, īstenojot nolīgumu. Sadarbības komiteja iesniedz pieņemšanai Sadarbības padomē priekšlikumus, kā arī lēmumu vai ieteikumu projektus.
         3.   Saskaņā ar nolīguma 269. panta 2. punktu Sadarbības komitejas sastāvā ir Pušu pārstāvji, parasti vecāko civildienesta ierēdņu līmenī. Šie pārstāvji atbild par konkrētiem jautājumiem, kas risināmi jebkurā konkrētā Sadarbības komitejas sanāksmē. Saskaņā ar šā reglamenta 2. pantu Sadarbības komiteju pārmaiņus vada Eiropas Savienības pārstāvis un Kazahstānas Republikas pārstāvis.
         4.   Ievērojot nolīguma 269. panta 5. punktu, kad Sadarbības komiteja tiekas īpašā sastāvā ar mērķi risināt attiecīgus jautājumus, kas saistīti ar nolīguma III sadaļu (Tirdzniecība un darījumdarbība) (īpašs sastāvs tirdzniecības jautājumu risināšanai), tās sastāvu veido Eiropas Komisijas un Kazahstānas Republikas ierēdņi, kas ir atbildīgas par tirdzniecību un ar tirdzniecību saistītiem jautājumiem. Saskaņā ar šā reglamenta 2. pantu Eiropas Komisijas augstākā līmeņa pārstāvis vai Kazahstānas Republikas augstākā līmeņa pārstāvis, kas ir atbildīgs par tirdzniecību un ar tirdzniecību saistītiem jautājumiem, darbojas Sadarbības komitejas īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai priekšsēdētāja statusā. Sanāksmēs piedalās arī Eiropas Ārējās darbības dienesta pārstāvis.
         5.   Saskaņā ar nolīguma 269. panta 4. punktu Sadarbības komiteja ir pilnvarota pieņemt lēmumus nolīgumā paredzētos gadījumos un jomās, kurās Sadarbības padome tai ir deleģējusi pilnvaras. Minētie lēmumi pusēm ir saistoši, un tās veic atbilstošus to izpildes pasākumus. Sadarbības komiteja savus lēmumus pieņem, pusēm par tiem vienojoties, pēc to attiecīgo iekšējo pieņemšanas procedūru pabeigšanas.
         6.   Šis reglaments attiecas uz tām “Pusēm”, kas noteiktas nolīguma 285. pantā.
         2. pants
         Priekšsēdētājs
         Puses pārmaiņus un ikreiz 12 mēnešus ilgi veic Sadarbības komitejas priekšsēdētāja pienākumus. Pirmais termiņš sākas pirmās Sadarbības padomes sanāksmes dienā un beidzas tā paša gada 31. decembrī.
         3. pants
         Sanāksmes
         1.   Ja vien Puses nav vienojušās citādi, Sadarbības komitejas sanāksmes notiek regulāri un ne retāk kā reizi gadā. Ja abas Puses par to vienojas, tad pēc vienas vai otras Puses lūguma var rīkot Sadarbības komitejas īpašās sanāksmes.
         2.   Sadarbības komitejas priekšsēdētājs sanāksmes sasauc Pušu saskaņotā vietā un laikā. Ja vien Puses nevienojas citādi, Sadarbības komitejas sekretariāts paziņojumu par sanāksmes sasaukšanu sniedz vismaz 28 kalendārās dienas pirms sanāksmes.
         3.   Sadarbības komiteja īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai tiekas vismaz vienu reizi gadā un arī ikreiz, kad rodas attiecīga vajadzība. Sadarbības komitejas īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai priekšsēdētājs ikvienu sanāksmi sasauc Pušu saskaņotā vietā un laikā, un ar konkrētu līdzekļu izmantošanu. Ja vien Puses nevienojas citādi, Sadarbības komitejas īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai sekretariāts paziņojumu par sanāksmes sasaukšanu sniedz vismaz 15 kalendārās dienas pirms sanāksmes sākuma.
         4.   Kad vien iespējams, Sadarbības komitejas kārtējo sanāksmi sasauc pienācīgu laiku pirms Sadarbības padomes kārtējās sanāksmes.
         5.   Izņēmuma gadījumos, ja Puses attiecīgi vienojas, Sadarbības komitejas sanāksmes var rīkot, izmantojot jebkādus tehniskos līdzekļus, piemēram, videokonferenci.
         4. pants
         Delegācijas
         Pirms katras sanāksmes Sadarbības komitejas sekretariāts Puses informē par abu Pušu delegāciju plānoto sastāvu, kas piedalīsies sanāksmē.
         5. pants
         Sekretariāts
         1.   Eiropas Ārējās darbības dienesta ierēdnis un Kazahstānas Republikas Ārlietu ministrijas ierēdnis kopīgi veic Sadarbības komitejas sekretāru pienākumus. Tās savstarpējas uzticēšanās un sadarbības gaisotnē kopīgi veic sekretariāta uzdevumus, ja vien šajā reglamentā nav paredzēts citādi.
         2.   Eiropas Komisijas ierēdnis un Kazahstānas Republikas ierēdnis, kuri ir atbildīgi par tirdzniecību un ar tirdzniecību saistītiem jautājumiem, kopā darbojas kā Sadarbības komitejas īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai sekretāri.
         6. pants
         Sarakste
         1.   Sadarbības komitejai adresēto saraksti nosūta vienam noSadarbības komitejas sekretāriem, kas savukārt informē otru sekretāru.
         2.   Sadarbības komitejas sekretāri nodrošina, ka Sadarbības komitejai adresētā sarakste tiek pārsūtīta Sadarbības komitejas priekšsēdētājam un attiecīgā gadījumā tiek izplatīta kā 7. pantā minētie dokumenti.
         3.   Sadarbības komitejas sekretāri Sadarbības komitejas priekšsēdētāja saraksti priekšsēdētāja uzdevumā nosūta adresātiem. Vajadzības gadījumā šāda sarakste tiek izplatīta 7. pantā noteiktajā kārtībā.
         7. pants
         Dokumenti
         1.   Dokumentus izplata ar Sadarbības komitejas sekretāru starpniecību.
         2.   Puse savus dokumentus nosūta savam sekretāram, kurš šos dokumentus nosūta otras Puses sekretāram.
         3.   Savienības puses sekretārs dokumentus nosūta Savienības attiecīgajiem pārstāvjiem un sistemātiski šādas sarakstes kopiju nosūta Kazahstānas Republikas puses sekretāram.
         4.   Kazahstānas Republikas puses sekretārs dokumentus nosūta Kazahstānas Republikas attiecīgajiem pārstāvjiem un sistemātiski šādas sarakstes kopiju nosūta Savienības puses sekretāram.
         8. pants
         Konfidencialitāte
         Ja vien Puses nenolemj citādi, Sadarbības komitejas sanāksmes notiek aiz slēgtām durvīm. Ja viena Puse iesniedz Sadarbības komitejai informāciju ar norādi “konfidenciāli”, arī otra Puse šādu informāciju atzīst par konfidenciālu.
         9. pants
         Sanāksmju darba kārtība
         1.   Sadarbības komitejas sekretariāts, balstoties uz Pušu iesniegtiem priekšlikumiem, ikvienai Sadarbības komitejas sanāksmei sagatavo pagaidu darba kārtību un 10. pantā paredzēto secinājumu par darbību projektu. Pagaidu darba kārtībā iekļauj punktus, kurus kāda no pusēm ir iesniegusi Sadarbības komitejas sekretariātam iekļaušanai darba kārtībā. Darba kārtības punkti ir jāpamato ar attiecīgiem dokumentiem, un tie jāiesniedz ne vēlāk kā 21 kalendāro dienu pirms sanāksmes dienas.
         2.   Pagaidu darba kārtību kopā ar attiecīgajiem dokumentiem izplata saskaņā ar 7. pantu un vismaz 15 kalendārās dienas pirms sanāksmes sākuma.
         3.   Sadarbības komiteja pieņem darba kārtību katras sanāksmes sākumā. Ja Puses par to vienojas, darba kārtībā var iekļaut arī jebkādu pagaidu darba kārtībā neiekļautu jautājumu.
         4.   Ja otra Puse piekrīt, Sadarbības komitejas sanāksmes priekšsēdētājs var pēc ad hoc principa pieaicināt Pušu citu struktūru pārstāvjus vai neatkarīgus nozares ekspertus piedalīties Sadarbības komitejas sanāksmēs, lai sniegtu informāciju par konkrētām tēmām. Puses nodrošina, ka šādi pārstāvji un eksperti ievēro attiecīgās konfidencialitātes prasības.
         5.   Sadarbības komitejas sanāksmes priekšsēdētājs pēc apspriešanās ar pusēm, ņemot vērā pastāvošos īpašos apstākļus, var saīsināt 1. un 2. punktā paredzētos laiksposmus.
         10. pants
         Protokols un secinājumi par darbību
         1.   Sadarbības komitejas sekretāri kopīgi sagatavo katras Sadarbības komitejas sanāksmes protokola projektu.
         2.   Protokolā par katru darba kārtības jautājumu parasti norāda:

                     a)

                     sanāksmes dalībnieku sarakstu, viņus pavadošo ierēdņu sarakstu un sanāksmi apmeklējošo novērotāju vai ekspertu sarakstu;

                     b)

                     Sadarbības komitejai iesniegtos dokumentus;

                     c)

                     paziņojumus, kurus Sadarbības komiteja ir lūgusi iekļaut protokolā, kā arī

                     d)

                     panta 4. punktā paredzētos sanāksmes secinājumus par darbību.

               3.   Protokola projektu iesniedz Sadarbības komitejai apstiprināšanai nākamajā sanāksmē. Minēto protokola projektu var arī apstiprināt rakstiski. Sadarbības komitejas īpašā sastāva tirdzniecības jautājumu risināšanai sanāksmju protokolu projektus apstiprina 28 kalendāro dienu laikā pēc katras sanāksmes. Tā kopiju nosūta ikvienam 7. pantā minētajam adresātam.
         4.   Ikvienas Sadarbības komitejas sanāksmes secinājumu par darbību projektu sagatavo Sadarbības komitejas tās puses sekretārs, kura veic Sadarbības komitejas priekšsēdētāja funkcijas. Minēto secinājumu par darbību projektus nosūta pusēm kopā ar darba kārtību, parasti ne vēlāk kā 15 kalendārās dienas pirms nākamās sanāksmes. Sanāksmes gaitā minēto secinājumu par darbību projektu atbilstoši atjaunina, lai sanāksmes beigās, ja vien Puses nevienojas citādi, Sadarbības komiteja varētu pieņemt secinājumus par darbību, kuros atspoguļotas Pušu sekojumdarbības. Tiklīdz secinājumi par darbību ir saskaņoti, tos pievieno protokolam, un to īstenošanu pārskata kādā no turpmākajām Sadarbības komitejas sanāksmēm. Šajā nolūkā Sadarbības komiteja pieņem paraugtekstu, kurā var izsekot ikviena rīcības punkta konkrētajam termiņam.
         11. pants
         Lēmumi un ieteikumi
         1.   Sadarbības komiteja konkrētos gadījumos, kad nolīgums to pilnvaro pieņemt lēmumu vai sniegt ieteikumu, vai kad šādas pilnvaras tai ir deleģējusi Sadarbības padome, pieņem minēto lēmumu vai sniedz minēto ieteikumu. Sadarbības komiteja lēmumus pieņem un ieteikumus sniedz, pusēm savstarpēji vienojoties un pēc attiecīgo iekšējo procedūru pabeigšanas. Katru lēmumu vai ieteikumu paraksta Sadarbības komitejas priekšsēdētājs, un to apstiprina Sadarbības komitejas sekretāri.
         2.   Ja Puses par to vienojas, Sadarbības komiteja var ar rakstistveida procedūru pieņemt lēmumus vai sniegt ieteikumus. Rakstveida procedūra sastāv no piezīmju apmaiņas starp Sadarbības komitejas sekretāriem, kas savas darbības saskaņo ar pusēm. Šajā nolūkā, ievērojot 7. pantu, lēmuma vai ieteikuma projektu izplata rakstiski ne vēlāk kā 21 kalendārās dienas pirms sanāksmes, un šajā laikposmā dara zināmus ierosinājumus par atrunām vai grozījumiem. Pēc apspriešanās ar pusēm Sadarbības komitejas priekšsēdētājs var saīsināt šajā punktā norādītos laikposmus, lai ņemtu vērā īpašus apstākļus. Kad par tekstu ir panākta vienošanās, lēmumu vai ieteikumu paraksta Sadarbības komitejas priekšsēdētājs, un attiecīgā dokumenta autentiskumu apliecina Sadarbības komitejas sekretāri.
         3.   Sadarbības komitejas akts tiek saukts attiecīgi “lēmums” vai “ieteikums”. Visi Sadarbības komitejas lēmumi vai ieteikumi stājas spēkā to pieņemšanas dienā, ja vien tajos nav paredzēts citādi.
         4.   Lēmumus un ieteikumus nosūta pusēm, ievērojot 7. pantu.
         5.   Katra Puse var izlemt par Sadarbības komitejas lēmumu un ieteikumu publicēšanu savā attiecīgajā oficiālajā izdevumā.
         12. pants
         Ziņojumi
         Ikvienā kārtējā Sadarbības padomes sanāksmē Sadarbības komiteja ziņo Sadarbības padomei par savu, tās specializēto apakškomiteju un citu struktūru darbību.
         13. pants
         Valodas
         1.   Sadarbības komitejas oficiālās valodas ir Pušu oficiālās valodas.
         2.   Sadarbības komitejas darba valodas ir angļu valoda un krievu valoda. Ja vien nav nolemts citādi, savās apspriedēs Sadarbības komiteja pieņem lēmumus, pamatojoties uz minētajās valodās sagatavotajiem dokumentiem.
         14. pants
         Izdevumi
         1.   Katra Puse sedz visus izdevumus, kas tai radušies saistībā ar dalību Sadarbības komitejas sanāksmēs – gan personāla, gan komandējuma un uzturēšanās izdevumi, kā arī izdevumi par pasta un telekomunikāciju pakalpojumiem.
         2.   Izdevumus saistībā ar Sadarbības komitejas sanāksmju organizēšanu un dokumentu pavairošanu sedz tā Puse, kas rīko minēto sanāksmi.
         3.   Izdevumus, kas saistīti ar Sadarbības komitejas sanāksmju mutisko tulkošanu un dokumentu tulkošanu no angļu valodas krievu valodā (vai otrādi), kas minētas 13. panta 2. punktā, sedz Puse, kas rīko minēto sanāksmi.
         Izdevumus, kas saistīti ar mutvārdu un rakstveida tulkošanu citās valodās (vai no tām), tieši sedz Puse, kura to ir lūgusi.
         4.   Ja ir vajadzīgs dokumentu tulkojums Savienības oficiālajās valodās, izdevumus sedz Savienība.
         15. pants
         Reglamenta grozīšana
         Šo reglamentu var grozīt ar Sadarbības padomes lēmumu saskaņā ar nolīguma 268. panta 1. punkta noteikumiem.
         16. pants
         Specializētas apakškomitejas vai citas struktūras
         1.   Apakškomiteju sastāvā ir tie Pušu pārstāvji, kas iesaistīti īpašos jautājumos, kas jāizskata katrai specializētajai apakškomitejai. Ja vien nolīgumā nav noteikts citādi vai ja vien Sadarbības padomē netiek panākta citāda vienošanās, šo reglamentu mutatis mutandis piemēro jebkurai apakškomitejai vai jebkurai citai struktūrai.
         2.   Apakškomitejas savās attiecīgajās kompetences jomās var, inter alia:

                     a)

                     apmainīties ar viedokļiem par visiem jautājumiem kopēju interešu jomās, tostarp par turpmākiem pasākumiem un to īstenošanai un piemērošanai nepieciešamajiem resursiem;

                     b)

                     organizēt regulāras apspriedes un uzraudzīt nolīguma īstenošanu;

                     c)

                     pieņemt praktiskus pasākumus un pasākumus jautājumos, kas noteikti nolīgumā;

                     d)

                     sniegt ieteikumus;

                     e)

                     ja Sadarbības padome ir devusi šādas pilnvaras, rīkoties tās vārdā, lai īstenotu tās lēmumus saskaņā ar Sadarbības padomes reglamenta 1. panta 3. punktu.

               3.   Apakškomiteju vai citu struktūru sanāksmes var rīkot elastīgi un pēc vajadzības – klātienē (Briselē vai Kazahstānas Republikā) vai, piemēram, izmantojot videokonferenci. Apakškomitejas un citas struktūras darbojas kā platformas, kas uzrauga progresu, apspriež konkrētus jautājumus un problēmas, kas rodas šajā procesā, un izstrādā ieteikumus un secinājumus par darbību.
         4.   Sadarbības komitejas sekretariāts saņem kopijas no jebkādas nozīmīgas sarakstes, dokumentiem un paziņojumiem, kas attiecas uz kādu apakškomiteju vai citu struktūru.
         17. pants
         Ja vien nav noteikts citādi, šo reglamentu mutatis mutandis piemēro attiecībā uz Sadarbības komiteju īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai.

      PROJEKTS
      ES UN KAZAHSTĀNAS REPUBLIKAS SADARBĪBAS PADOMES LĒMUMS Nr. 2/2017
      (… gada …)
      par trīs specializētu apakškomiteju izveidi
      ES UN KAZAHSTĀNAS REPUBLIKAS SADARBĪBAS PADOME,
      Ņemot vērā Padziļinātas partnerības un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kazahstānas Republiku, no otras puses (1) (“nolīgums”), un jo īpaši tā 269. panta 6. punktu,
      tā kā:

                  (1)

                  Saskaņā ar nolīguma 281. panta 3. punktu atsevišķas tā daļas no 2016. gada 1. maija piemēro provizoriski.

                  (2)

                  Ievērojot nolīguma 269. panta 6. punktu, Sadarbības padome var izlemt izveidot specializētas apakškomitejas vai citas struktūras, kas var palīdzēt tās pienākumu izpildē.

                  (3)

                  Ievērojot nolīguma 25. panta 3. punktu, Sadarbības padome izveido Muitas sadarbības apakškomiteju.

                  (4)

                  Lai dotu iespēju rīkot ekspertu līmeņa diskusijas par galvenajām jomām, uz kurām attiecas nolīguma provizoriskā piemērošana, būtu jāizveido divas specializētas apakškomitejas.

                  (5)

                  Pēc Pušu vienošanās būtu jābūt iespējamam mainīt apakškomiteju sarakstu,

            IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
      1. pants
      Ar šo izveido pielikumā minētās specializētās apakškomitejas.
      2. pants
      Uz pielikumā uzskaitīto specializēto apakškomiteju reglamentu attiecas 16. pants Sadarbības komitejas, kā arī Sadarbības padomes izveidotu specializētu apakškomiteju vai jebkādu citu struktūru reglamentā, kas pieņemts ar ES un Kazahstānas Republikas Sadarbības padomes Lēmumu Nr. 1/2017.
      3. pants
      Pēc Pušu vienošanās pielikumā iekļauto apakškomiteju sarakstu var mainīt.
      4. pants
      Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

         …,

               Sadarbības padomes vārdā –

               priekšsēdētājs

         (1)  OV L 29, 4.2.2016., 3. lpp.

         PIELIKUMS

            SPECIALIZĒTO APAKŠKOMITEJU SARAKSTS

                     1.

                     Tieslietu, brīvības un drošības apakškomiteja

                     2.

                     Enerģētikas, transporta, vides un klimata pārmaiņu apakškomiteja

                     3.

                     Muitas iestāžu sadarbības apakškomiteja


title: Politikas un drošības komitejas Lēmums EULEX/1/2008 ( 2008. gada 7. februāris ) par vadītāja iecelšanu Eiropas Savienības Tiesiskuma misijai Kosovā, EULEX KOSOVO

text:
               16.2.2008

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 42/99

      POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJAS LĒMUMS EULEX/1/2008
   (2008. gada 7. februāris)
   par vadītāja iecelšanu Eiropas Savienības Tiesiskuma misijai Kosovā, EULEX KOSOVO

   (2008/125/KĀDP)
   POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 25. panta trešo apakšpunktu,
   ņemot vērā Padomes Vienoto rīcību 2008/124/KĀDP (1) (2008. gada 4. februāris) par Eiropas Savienības Tiesiskuma misiju Kosovā, EULEX KOSOVO, un jo īpaši tās 12. panta 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Politikas un drošības komiteja 2007. gada 4. maijā principā piekrita ģenerālsekretāra / augstā pārstāvja priekšlikumam iecelt Yves de Kermabon kungu par vadītāju Eiropas Savienības Tiesiskuma misijai Kosovā un norādīja, ka oficiāla iecelšana notiks pēc tam, kad Padome būs pieņēmusi vienoto rīcību, ar ko izveido misiju.

               (2)

               Padome 2008. gada 4. februārī pieņēma Vienoto rīcību 2008/124/KĀDP.

               (3)

               Saskaņā ar Vienotās rīcības 2008/124/KĀDP 12. panta 2. punktu Politikas un drošības komiteja ir pilnvarota atbilstīgi Līguma 25. pantam pieņemt attiecīgus lēmumus EULEX KOSOVO politiskās kontroles un stratēģiskās virzības nodrošināšanai, tostarp lēmumu iecelt misijas vadītāju,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Yves de Kermabon kungs ir iecelts par vadītāju Eiropas Savienības Tiesiskuma misijai Kosovā, EULEX KOSOVO.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
   Tas ir spēkā līdz Padomes Vienotās rīcības 2008/124/KĀDP darbības termiņa beigām.

      Briselē, 2008. gada 7. februārī

            Politikas un drošības komitejas vārdā –

            priekšsēdētājs

         M. IPAVIC

      (1)  Sk. šo 92. lpp. OV


title: 2011/20/ES: Eiropas Centrālās bankas Lēmums ( 2010. gada 13. decembris ) par Eiropas Centrālās bankas kapitāla palielināšanu (ECB/2010/26)

text:
               15.1.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 11/53

         EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS LĒMUMS
   (2010. gada 13. decembris)
   par Eiropas Centrālās bankas kapitāla palielināšanu
   (ECB/2010/26)
   (2011/20/ES)
   EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus (turpmāk – “ECBS Statūti”) un jo īpaši to 28.1. pantu,
   ņemot vērā Padomes 2000. gada 8. maija Regulu (EK) Nr. 1009/2000 par Eiropas Centrālās bankas kapitāla palielinājumu (1) un jo īpaši tās 1. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar ECBS Statūtu 28.1. panta pirmo teikumu Eiropas Centrālās bankas (ECB) kapitāls ir EUR 5 000 miljoni. Dalībvalstīm pievienojoties Savienībai un to nacionālajām centrālajām bankām pievienojoties Eiropas Centrālo banku sistēmai, ECB kapitāls saskaņā ar ECBS Statūtu 48.3. pantu palielināts līdz EUR 5 760 652 402,58.

               (2)

               Saskaņā ar ECBS Statūtu 28.1. panta otro teikumu ECB kapitālu var palielināt par summu, ko ECB Padome saskaņā ar ECBS Statūtu 10.3. pantu nosaka ar kvalificētu balsu vairākumu, ievērojot ierobežojumus un nosacījumus, kurus Eiropas Savienības Padome paredz saskaņā ar ECBS Statūtu 41. pantā noteikto procedūru.

               (3)

               Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1009/2000 1. pantu ECB Padome, pārsniedzot ECBS Statūtu 28.1. pantā noteikto summu, var palielināt ECB kapitālu ar papildu summu, kas nav lielāka par EUR 5 000 miljoniem.

               (4)

               Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1009/2000 ceturto apsvērumu šī regula nosaka ECB kapitāla turpmākas palielināšanas ierobežojumus, tā dodot ECB Padomei iespēju kādreiz nākotnē pieņemt lēmumu par faktisko palielinājumu, lai uzturētu ECB darbībai atbilstīgu kapitāla bāzi.

               (5)

               Ņemot vērā ECB bilances kopsummas pieaugumu pēdējo gadu laikā, tiek uzskatīts par vajadzīgu palielināt ECB kapitālu par EUR 5 000 miljoniem, lai uzturētu ECB darbībai atbilstīgu kapitāla bāzi,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   ECB kapitāla palielināšana
   ECB kapitālu palielina par EUR 5 000 miljoniem no EUR 5 760 652 402,58 līdz EUR 10 760 652 402,58.
   2. pants
   Stāšanās spēkā
   Šis lēmums stājas spēkā 2010. gada 29. decembrī.

      Frankfurtē pie Mainas, 2010. gada 13. decembrī

            ECB prezidents

         Jean-Claude TRICHET

      (1)  OV L 115, 16.5.2000., 1. lpp.