title: Padomes Lēmums (1999. gada 6. decembris) par principiem, prioritātēm, starpposma mērķiem un nosacījumiem, kas iekļauti Rumānijas Pievienošanās partnerībā

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31999D0852

Oficiālais Vēstnesis L 335 , 28/12/1999 Lpp. 0015 - 0021

		Padomes Lēmums(1999. gada 6. decembris)par principiem, prioritātēm, starpposma mērķiem un nosacījumiem, kas iekļauti Rumānijas Pievienošanās partnerībā(1999/852/EK)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 622/98 (1998. gada 16. marts) par palīdzību kandidātvalstīm atbilstīgi pirmspievienošanās stratēģijai un īpaši par pievienošanās partnerību izveidi [1], jo īpaši tās 2. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,tā kā:(1) Eiropadome Luksemburgā paziņoja, ka Pievienošanās partnerība ir uzlabotās pirmspievienošanās stratēģijas jauns instruments un tās galvenais elements;(2) Regula (EK) Nr. 622/98 nosaka, ka Padome pēc Komisijas priekšlikuma ar kvalificētu balsu vairākumu lemj par principiem, prioritātēm, sasniedzamajiem starpposma mērķiem un nosacījumiem atsevišķās pievienošanās partnerībās, kurus iesniedz katrai kandidātvalstij, kā arī par to nozīmīgiem grozījumiem, kurus veiks nākotnē;(3) Kopienas palīdzības nosacījums ir svarīgāko elementu izpilde un jo īpaši Eiropas nolīgumu saistību ievērošana, kā arī progress Kopenhāgenas kritēriju izpildē; ja trūkst kāda būtiska elementa, Padome pēc Komisijas priekšlikuma ar kvalificētu balsu vairākumu var veikt vajadzīgos pasākumus attiecībā uz jebkuru pirmspievienošanās palīdzību;(4) Luksemburgā notikušajā Eiropadomes sēdē nolēma, ka pievienošanās partnerības īstenošanu un progresu acquis communautaire pieņemšanā izskatīs Eiropas nolīguma iestādēs;(5) Komisijas 1999. gada kārtējais pārskats ietvēra objektīvu analīzi par Rumānijas Republikas gatavošanos dalībai un norādīja vairākas prioritārās jomas turpmākajam darbam;(6) lai sagatavotos dalībai, Rumānijai jāuzlabo tās valsts programma acquis communautaire pieņemšanai; šai programmai jāietver Pievienošanās partnerībā noteikto prioritāšu un starpposmu mērķu sasniegšanas grafiks,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsSaskaņā ar Regulas (EK) Nr. 622/98 2. pantu Rumānijas Pievienošanās partnerībā ietvertie principi, prioritātes, starpposma mērķi un nosacījumi ir izklāstīti pielikumā, kas ir šā lēmuma sastāvdaļa.2. pantsPievienošanās partnerības īstenošanu pārbauda Eiropas Līguma iestādēs un attiecīgās Padomes iestādes, kurām Komisija regulāri ziņo.3. pantsŠis lēmums stājas spēkā trešajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.Briselē, 1999. gada 6. decembrīPadomes vārdā —priekšsēdētājaT. Halonen[1] OV L 85, 20.3.1998., 1. lpp.--------------------------------------------------PIELIKUMSRUMĀNIJA: 1999. gada PIEVIENOŠANĀS PARTNERĪBA1. MĒRĶIPievienošanās partnerības mērķis ir izveidot vienotu prioritāro jomu sistēmu turpmākajam darbam, kas paredzēts Komisijas 1999. gada kārtējā pārskatā par Rumānijas progresu ceļā uz dalību Eiropas Savienībā, pieejamajiem finanšu līdzekļiem, lai palīdzētu Rumānijai īstenot šīs prioritātes, un nosacījumiem, ko piemēros šai palīdzībai. Pievienošanās partnerība ir pamatā vairākiem politikas līdzekļiem, kurus izmantos, lai palīdzētu kandidātvalstīm sagatavoties dalībai. Pie tiem tai skaitā pieder pārskatītā valsts programma acquis communautaire pieņemšanai, vidējā termiņa ekonomikas politikas prioritāšu kopīga izvērtēšana, pakts pret organizēto noziedzību, valsts attīstības plāni un citi nozaru plāni, kas vajadzīgi, lai piedalītos struktūrfondos pēc pievienošanās, kā arī, lai īstenotu ISPA un SAPARD programmas laikposmā pirms pievienošanās. Šie līdzekļi pēc būtības ir atšķirīgi un tos sagatavo un īsteno īpašā kārtībā. Tie nav šīs partnerības sastāvdaļa, bet tajos ietvertās prioritātes ir saskaņā ar to.2. PRINCIPIGalvenās prioritārās jomas, kas ir noteiktas katrai kandidātvalstij, ir saistītas ar valstu spēju uzņemties Kopenhāgenas kritēriju izpildes saistības, kas nosaka, ka līdzdalībai vajadzīgi turpmāk norādītie priekšnoteikumi:- kandidātvalsts nodrošināta to iestāžu stabilitāti, kas garantē demokrātiju, tiesiskumu, cilvēktiesību aizsardzību un cieņu pret mazākumtautībām un to aizsardzību,- funkcionējošas tirgus ekonomikas pastāvēšana, kā arī spēja izturēt konkurences spiedienu un tirgus konjunktūru visā Savienībā,- spēja uzņemties dalības pienākumus, tostarp politisko, saimniecisko un monetārās savienības mērķu stingru ievērošanu.Eiropadome tās sanāksmē Madridē uzsvēra, ka kandidātvalstīm ir jāpielāgo savas administratīvās struktūras, lai nodrošinātu Kopienas politikas saskaņotu darbību pēc pievienošanās, un tās sanāksmē Luksemburgā tā uzsvēra, ka acquis communautaire iekļaušana tiesību aktos ir vajadzīga, bet iekļaušana pati par sevi nav pietiekama; jānodrošina acquis communautaire faktiska piemērošana.3. PRIORITĀTES UN STARPPOSMA MĒRĶIKomisijas kārtējos pārskatos ir uzsvērts, kādi pasākumi kandidātvalstīm vēl jāveic noteiktās jomās, lai sagatavotu to pievienošanos. Šādā gadījumā ir jānosaka starpposmi attiecībā uz prioritātēm, katram no tiem sadarbībā ar attiecīgajām valstīm izvirzot precīzus mērķus, no kuru sasniegšanas būs atkarīga palīdzības pakāpe, kā arī progress jau uzsāktās sarunās ar dažām valstīm un jaunu sarunu uzsākšana ar citām valstīm. Pārskatītajās Pievienošanās partnerībās prioritātes un starpposmu mērķus iedala divās grupās – īstermiņa un vidējā termiņa grupā. Īstermiņa sarakstā iekļautos prioritāros uzdevumus izvēlējās, balstoties uz to, ka ir pamatoti uzskatīt, ka Rumānija tos var izpildīt vai paveikt ievērojamu to daļu līdz 2000. gada beigām. Plānotie vidējā termiņā iekļautie prioritārie uzdevumi ir izpildāmi laika posmā, kas ir ilgāks par gadu, kaut gan, ja ir iespējams, arī tie jāsāk veikt 2000. gadā. Progresu 1998. gada Pievienošanās partnerības prioritāšu īstenošanā novērtēja 1999. gada kārtējā pārskatā. Šāds novērtējums ir izmantots, formulējot pašreizējās partnerības prioritātes.Rumānija iesniedza savas valsts programmas acquis communautaire pieņemšanai (NPAA) pārskatīto variantu 1999. gada 14. jūnijā. Tajā ir noteikts prioritāšu un starpposmu mērķu sasniegšanas grafiks, kas pamatojas uz pirmās pievienošanās partnerību, kā arī vajadzīgās administratīvās struktūras un finanšu resursi.Pievienošanās partnerība norāda Rumānijas gatavošanās dalībai prioritārās jomas. Tomēr Rumānijai jārisina visi jautājumi, kas norādīti kārtējā ziņojumā. Svarīgi ir arī, lai Rumānija pildītu visas saistības tiesību aktu tuvināšanas un acquis communautaire īstenošanā atbilstīgi saistībām, kas izriet no noslēgtā Eiropas Līguma, skrīninga īstenošanas un sarunām. Ir jāatceras, ka acquis communautaire iekļaušana tiesību aktos pati par sevi nav pietiekama; ir jānodrošina, lai acquis communautaire iekļaušana tiesību aktos faktiski atbilstu tiem standartiem, ko piemēro visā Savienībā. Visās turpmāk minētajās jomās ir vajadzīga ticama un efektīva acquis communautaire īstenošana un piemērošana.Pamatojoties uz Komisijas kārtējā ziņojuma analīzi, Rumānijai ir noteiktas turpmāk minētās īstermiņa un vidēja termiņa prioritātes un starpposmu mērķi.3.1. Īstermiņa prioritātes un starpposma mērķi (2000)Politiskie kritēriji:- garantēt atbilstošus budžeta noteikumus aprūpē esošo bērnu atbalstam un uzsākt bērnu aprūpes sistēmas pilnīgu reformu, kā arī veikt pasākumus ārstēšanas noteikumu pilnveidošanā to bērnu un pieaugušo ārstēšanā, kuri slimo hroniskām slimībām un traucējumiem,- stiprināt dialogu starp valdību un čigānu kopienu, lai izstrādātu un ieviestu stratēģiju čigānu ekonomisko un sociālo apstākļu uzlabošanai, un nodrošināt atbilstīgu finansiālo atbalstu minoritāšu programmām.Ekonomiskie kritēriji:- atjaunot makroekonomikas stabilitāti, īstenojot strukturālo reformu, un ieviest vidēja termiņa stratēģiju; vienoties ar Eiropas Komisiju par kopīgu novērtējumu,- atbalstīt ar Starptautisko valūtas fondu, Pasaules banku un Eiropas Savienību noslēgto nolīgumu īstenošanu,- turpināt valsts finanšu pārstrukturēšanu,- veikt pasākumus, lai nodrošinātu zemes tirgus funkcionēšanu un visas valsts zemes un īpašuma reģistra izveidi,- veicināt konkurenci, veicot uz tirgu orientētu uzņēmumu pārstrukturēšanu (tai skaitā mazo un vidējo uzņēmumu pārstrukturēšanu), veikt pasākumus, lai stimulētu iekšzemes un ārvalstu ieguldījumu veikšanu, jo īpaši vienkāršojot juridiskās un administratīvās procedūras un stabilizējot noteikumus, kas reglamentē privatizāciju un saimniecisko darbību; ieviest jaunas bankrota procedūras,- pieņemt plānu tērauda nozares pārstrukturēšanai atbilstīgi Eiropas Savienības prasībām.Iekšējais tirgus:- valsts iepirkums: īstenot tiesību aktus attiecībā uz valsts iepirkumu,- intelektuālā un rūpnieciskā īpašuma tiesības: saskaņot un piemērot tiesību aktus attiecībā uz preču zīmēm, autortiesībām un blakustiesībām; pastiprināt administratīvo kapacitāti un cīņu pret viltošanu, jo īpaši stiprinot robežu kontroli,- datu aizsardzība: pieņemt valsts tiesību aktus, paredzot neatkarīgas uzraudzības iestādes izveidi,- preču brīva aprite: pieņemt pamata tiesību aktus, pārņemot jaunus un vispārējas pieejas principus, un radīt saderīgu administratīvo infrastruktūru; pieņemt vispārējus likumus attiecībā uz ķīmiskām vielām un pārtikas produktiem; turpināt tehnisko noteikumu transponēšanu automašīnu nozarē,- pakalpojumu brīva aprite: pieņemt tiesību aktus, pārņemot i) direktīvu par apdrošināšanas uzņēmumiem un apdrošināšanas uzraudzību, ii) direktīvas par vērtspapīriem un regulētiem tirgiem, iii) direktīvas par pārvedamo vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem; stiprināt finanšu nozares pārraudzības resoru kompetenci,- konkurence: pieņemt sekundārus tiesību aktus, lai turpinātu tuvināt konkurences un valsts atbalsta pamata tiesību aktus, stiprināt konkurences padomi un konkurences biroju, turpināt sniegt plašus gada ziņojumus par valsts atbalstu, sagatavot valsts atbalsta uzskaiti,- audiovizuālā joma: pabeigt tiesību aktu saskaņošanu,- aplikšana ar nodokli: saskaņot tiesību aktus PVN jomā un akcīzes jomā, īpaši pievēršot uzmanību diskriminācijas novēršanai attiecībā uz ievestajām un vietējām cigaretēm; nodrošināt, lai jaunie nodokļu jomā veicamie pasākumi atbilstu principiem rīcības kodeksā uzņēmējdarbības aplikšanai ar nodokļiem,- muita: veikt pasākumus, lai cīnītos ar krāpšanu un korupciju.Lauksaimniecība:- turpināt saskaņot tiesību aktus veterinārijas un fitosanitārijas jomā un uzlabot pārbaudes noteikumus nākotnē, jo īpaši pie ārējām Eiropas Savienības robežām,- turpināt veidot valsts līmeņa dzīvnieku identifikācijas sistēmu,- pieņemt likumu par pesticīdu kontroli lauksaimniecībā un sākt veidot sistēmu pesticīdu atlikumu līmeņa kontrolēšanai lauksaimniecības produktos,- izveidot vīna dārzu reģistru un stiprināt vadības un kontroles sistēmu vīna nozarē.Transports:- saskaņot tiesību aktus attiecībā uz drošības standartiem jūras transportā.Nodarbinātība un sociālie jautājumi:- atbalstīt darba tirgus partneru centienus resursu palielināšanai, jo īpaši divpusējā dialogā, lai attīstītu un īstenotu acquis communautaire,- sagatavot valsts nodarbinātības stratēģiju, izmantojot vienotās nodarbinātības politikas pārskatu, lai vēlāk piedalītos Eiropas Nodarbinātības stratēģijā.Vide:- izstrādāt detalizētas tuvināšanas un īstenošanas programmas attiecībā uz konkrētām direktīvām,- transponēt pieeju tiesību aktiem informācijas regulēšanā, dabas aizsardzībā un radiācijas drošības jomā,- sagatavot vispārējus likumus attiecībā uz gaisa, atkritumu, ūdens kvalitātes industriālo piesārņojumu (IPPC, lielas sadedzināšanas iekārtas, Seveso II),- stiprināt vides pārvaldi gan valsts, gan reģionu līmenī,- izstrādāt investīciju finansēšanas plānu (katrai direktīvai konkrētu), pamatojoties uz saskaņošanas izmaksu novērtējumu un ikgadējiem reāliem valsts un privātajiem finansējuma avotiem,- pabeigt transponēšanu un piemērot direktīvu par ietekmes uz vidi novērtējumu.Tieslietas un iekšlietas:- īstenot likumu par Rumānijas valsts robežām, tai skaitā par Robežsardzes un Robežpolicijas apvienošanos; paātrināt Iekšlietu ministrijas pakļautībā esošo institūciju demilitarizāciju; stiprināt robežu kontroli, lai novērstu nelikumīgu imigrāciju, un veicināt pilnvērtīgu līdzdalību Šengenas Informācijas sistēmā,- pilnveidot tiesībaizsardzības iestādes un tiesu iestādes, lai turpinātu cīņu pret organizēto noziedzību, narkotiku tirdzniecību un korupciju; nodrošināt labāku sadarbību starp tiesībaizsardzības iestādēm,- pieņemt likumu par korupcijas novēršanu un tās apkarošanu un par neatkarīga korupcijas novēršanas departamenta izveidi; stiprināt prasmes, kas vajadzīgas darbā ar nelikumīgi iegūto līdzekļu legalizēšanu; ratificēt Eiropas Konvenciju par noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un Eiropas Krimināltiesību konvenciju par korupciju, parakstīt ESAO Konvenciju par uzpirkšanu,- pieņemt likumu par ārvalstniekiem un likumu par bēgļiem; palielināt caurskatāmību un paātrināt patvēruma procedūru piemērošanu.Administratīvās un tiesu kapacitātes stiprināšana, tostarp attiecībā uz Eiropas Savienības fondu vadību un kontroli:- pieņemt un īstenot civildienesta likumu,- Phare [1], ISPA [2]un SAPARD [3]: turpināt valsts attīstības plāna un lauku attīstības plāna izstrādi; pieņemt tiesisko regulējumu, administratīvo un budžeta sistēmu (revīzijas rokasgrāmatu un revīzijas liecību) ISPA un SAPARD plānošanai un vadībai, tostarp mehānismu, kas nepieciešams ietekmes uz vidi sistemātiskai novērtēšanai, un ES atbilstošus valsts iepirkuma noteikumus tiem projektiem, kas saņem līdzfinansējumu no Kopienas fondiem; izveidot funkcionējošu maksātājaģentūru SAPARD programmai,- uzlabot tiesu varas funkcijas: i) pieņemt jaunu sodu kodeksu, ii) pieņemt jaunu kriminālprocesa likumu, iii) ierobežot pirmstiesas apcietinājuma piemērošanu, iv) darīt pieejamākas juridiskās konsultācijas un pārstāvību, v) paplašināt tiesas informācijas sistēmu visām tiesām, vi) uzlabot civiltiesisko lēmumu izpildi,- sākt ieviest programmai atbilstošu budžeta sistēmu, paredzot ilggadējas saistības, stiprināt budžeta izpildes procesu, uzlabot ieņēmumu iekasēšanu un fiskālo mobilizāciju; stiprināt Valsts iepirkuma departamentu Finanšu ministrijā,- pabeigt iekšējās un ārējās finansiālās kontroles likumiskā pamata izstrādi; stiprināt Finanšu ministrijas centrālo organizāciju, lai saskaņotu iekšējās revīzijas/kontroles struktūrvienības darbību centros, un ieviest valsts iekšējo revidentu/auditoru "funkcionālo neatkarību" centra un vietējā līmenī, tostarp iepriekšēju finanšu kontroli,- sākt sagatavošanos Revīzijas palātas revīzijas darbības un revīzijas metodikas ieviešanai,- apmācīt tiesībaizsardzību pārstāvjus jautājumos, kas attiecas uz konkurenci, intelektuālo un rūpniecisko īpašumu un patērētāju aizsardzību.3.2. Vidēja termiņa prioritātes un starpposmu mērķiPolitiskie kritēriji:- stiprināt reformu un uzlabot aprūpē esošo bērnu apstākļus,- turpināt īstenot stratēģiju čigānu ekonomiskā un sociālā stāvokļa uzlabošanai; īstenot pasākumus, kuru mērķis ir cīņa ar diskrimināciju (tostarp valsts pārvaldē); sekmēt darba iespēju pieaugumu un palielināt iespējas iegūt izglītību,- pabeigt policijas un Iekšlietu ministrijas pakļautībā esošo institūciju demilitarizāciju.Ekonomiskie kritēriji:- nostiprināt tiesisko un politisko regulējumu pastāvīgas ekonomikas izaugsmes atjaunošanai un pabeigt privatizācijas procesu,- izstrādāt ikgadēju fiskālās uzraudzības procedūru, lai ziņotu par valsts finansēm, uzraudzītu un kontrolētu tās, jo īpaši fiskālo situāciju atbilstīgi Eiropas Savienības procedūrām,- sekmēt privātuzņēmumu veidošanas un attīstības apstākļu uzlabošanu, pievēršot īpašu uzmanību mazajiem un vidējiem uzņēmumiem,- īstenot tērauda pārstrukturēšanas programmu.Iekšējais tirgus:- intelektuālā un rūpnieciskā īpašuma tiesības: pabeigt saskaņošanu un pastiprināt īstenošanas struktūras,- preču brīva aprite: sākt jaunas pieejas direktīvu īstenošanu, pieņemt jaunus tiesību aktus farmaceitisko līdzekļu jomā, sākt spēkā esošo tradicionālo tehnisko tiesību aktu saskaņošanu, ieviest tirgus uzraudzības sistēmu,- personu brīva pārvietošanās: pabeigt saskaņot diplomu savstarpēju atzīšanu,- konkurence: nodrošināt cenu kontroles prakses atbilstību konkurences noteikumiem; stiprināt antimonopola un valsts atbalsta iestādes,- patērētāju aizsardzība: turpināt saskaņot un stiprināt tirgus uzraudzības un izpildu iestādes,- telekomunikācijas: garantēt regulatīvās iestādes neatkarību un stiprināt tās kompetenci,- aplikšana ar nodokli: pabeigt PVN un akcīzes nodokļa saskaņošanu; pārskatīt esošos tiesību aktus un nodrošināt saderību ar rīcības kodeksu uzņēmumu nodokļu jomā; stiprināt administratīvo sadarbību un savstarpējo palīdzību; uzlabot nodokļu administrācijas (organizācijas, cilvēkresursu un datorizācijas) efektivitāti,- muita: piemērot vienkāršotākas procedūras; pastiprināt administratīvo un operatīvo kapacitāti, tostarp robežu kontroli; pabeigt integrēto tarifu.Lauksaimniecība:- pastiprināt kopējās lauksaimniecības politikas pārvaldības mehānismus un pārvaldes struktūras (uzraudzīt lauksaimniecības tirgus un īstenot strukturālos un lauku attīstības pasākumus, izveidot iestādes un kontroles mehānismus),- pārtikas kontroles iestāžu stiprināšana; turpināt modernizēt lauksaimniecības pārtikas nozari, lai sasniegtu Eiropas Savienības higiēnas un sabiedrības veselības standartus,- pabeigt dzīvnieku identifikācijas sistēmu; īstenot kvalitātes kontroles sistēmu (riska analīzes kritisko kontrolpunktu noteikšanu), dzīvnieku atkritumu apstrādi, modernizēt gaļas un piena uzņēmumu atlieku un zoonozes kontroles programmas; nākotnē pilnveidot inspekcijas sistēmas pie ārējām robežām.Zivsaimniecība:- attīstīt kompetenci kopējas zivsaimniecības politikas īstenošanai un piemērošanai.Enerģētika:- sagatavoties iekšējam enerģijas tirgum, jo īpaši sagatavojot tiesību aktus, lai īstenotu direktīvas par elektroenerģiju un gāzi,- saskaņot enerģijas cenu veidošanu, enerģijas efektivitāti un degvielas kvalitātes standartus; īstenot acquis communautaire attiecībā uz naftas krājumiem,- turpināt nodrošināt augsta līmeņa kodoldrošību Černavodes kodolspēkstacijā,- stiprināt kodoldrošības un pretradiācijas aizsardzības reglamentējošās struktūras.Transports:- atbilstīgi acquis communautaire jo īpaši saskaņot jūras transporta, aviācijas (jo īpaši lidojumu drošības un gaisa satiksmes vadības), dzelzceļu, kravas autotransporta nozares (noteikumi bīstamām precēm, drošības noteikumi un aplikšana ar nodokli) un iekšējo ūdensceļu (tehniskie noteikumi kuģiem) nozari.Nodarbinātība un sociālie jautājumi:- transponēt un īstenot Eiropas Savienības tiesību aktus arodveselības un darba drošības (tai skaitā pamatdirektīvu), darba tiesību, vienādas attieksmes pret vīriešiem un sievietēm un veselības aizsardzības jomā; stiprināt saistītas administratīvās struktūras un struktūras sociālā nodrošinājuma koordinēšanai,- izveidot neatkarīgu garantijas fondu darbiniekiem darba devēja maksātnespējas gadījumā.Ekonomiska un sociāla kohēzija:- izstrādāt valsts politiku ekonomiskajai un sociālajai kohēzijai; sagatavoties reģionālās attīstības programmu un Kopienas ierosinājumu īstenošanai; uzlabot ministriju koordināciju attiecībā uz struktūrfondiem un ieviest budžeta sistēmu un procedūras, kas paredz daudzgadu saistības, kā arī vadīt to saskaņā ar struktūrfondu standartiem, tostarp kalkulāciju un novērtējumu.Vide:- turpināt tuvināšanas programmu ieviešanu, jo īpaši pilnīgu transponēšanu gaisa, atkritumu un ūdens jomā un pabeigt transponēšanu trokšņu, ķīmisko vielu un ģenētiski modificēto organismu jomā,- integrēt noturīgas attīstības principus, nosakot un īstenojot visu pārējo nozaru politiku,- attīstīt uzraudzības un izpildes kompetenci, jo īpaši decentralizēti iesaistot vides aizsardzības iestādes.Tieslietas un iekšlietas:- turpināt pakāpenisku vīzu regulējošo tiesību aktu un vīzu režīma prakses saskaņošanu ar Eiropas Savienībā pieņemto,- pieņemt un piemērot starptautiskos dokumentus, kas attiecas uz cīņu pret narkotiku tirdzniecību, jo īpaši Vienošanos par nelikumīgu tirdzniecību, izmantojot jūras satiksmi, īstenojot 17. pantu Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijai pret narkotisko un psihotropo vielu nelikumīgu tirdzniecību,- pastiprināt tiesu varas neatkarību; ieviest objektīvus kritērijus pieņemšanai darbā un karjeras attīstībai,- turpināt cīņu pret sieviešu un bērnu tirdzniecību.Administratīvās un tiesu kapacitātes, tostarp kapacitātes attiecībā uz Eiropas Savienības fondu pārvaldīšanu un kontroli, nostiprināšana:- īstenot vispārēju valsts pārvaldes reformas programmu, lai uzlabotu valsts pārvaldes spēju īstenot un vadīt acquis communautaire,- nodrošināt prokuroru, tiesnešu un advokātu apmācību par Eiropas Kopienas tiesībām,- stiprināt valsts finanšu kontroles funkcijas, nodrošinot atbilstošu personālu, apmācību un aprīkojumu,- stiprināt Rumānijas statistikas sistēmu, lai panāktu atbilstību Eiropas Kopienas normām un standartiem.4. PROGRAMMAS IZSTRĀDEPhare asignējums laikā no 1995. gada līdz 1999. gadam kopā veido 649 miljonus eiro. Atbilstoši Eiropadomes 1999. gada 24. un 25. marta Berlīnes sanāksmes nolīgumam, finanšu palīdzība kandidātvalstīm laika posmā no 2000. gada līdz 2006. gadam ietvers arī palīdzību pirmspievienošanās pasākumiem lauksaimniecības un lauku attīstības jomā, izmantojot pirmspievienošanās programmu SAPARD (Padomes Regula (EK) Nr. 1268/1999, OV L 161, 26.6.1999., 87. lpp.) un struktūras programmu ISPA (Padomes Regula (EK) Nr. 1267/1999, OV L 161, 26.6.1999., 73. lpp.), kas dos priekšroku kohēzijas fonda pasākumiem pirmspievienošanās periodā. Saņemot šos valstij piešķirtos līdzekļus, Rumānija arī var piešķirt līdzekļus, lai apmaksātu daļu no savas līdzdalības Kopienas programmās, tai skaitā 5. Pētniecības un tehnoloģiju attīstības pamatprogrammā (OV L 26, 1.2.1999., 1. lpp.). Turklāt Rumānijai būs pieejams arī finansējums, ko nodrošina daudzvalstu programmas, kuras ir tieši saistītas ar acquis communautaire. Kandidātvalstīm regulāri kopīgi jāfinansē visi investīciju projekti. Kopš 1998. gada Komisija sadarbojas ar Eiropas Investīciju banku un starptautiskām finanšu iestādēm, jo īpaši Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banku un Pasaules banku, lai veicinātu tādu projektu līdzfinansēšanu, kas attiecas uz pirmspievienošanās prioritātēm.5. NOSACĪTĪBAKopienas palīdzība projektu finansēšanā, izmantojot trīs pirmspievienošanās programmas Phare, ISPA un SAPARD, ir atkarīga no tā, kā Rumānija ievēro Eiropas Līguma saistības, turpmākos pasākumus atbilstībai Kopenhāgenas kritērijiem, jo īpaši šīs pievienošanās partnerības īpašo prioritāšu sasniegšanā 2000. gadā. Šo vispārīgo nosacījumu neievērošanas gadījumā Padome var pieņemt lēmumu apturēt finanšu palīdzības sniegšanu, pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 622/98 4. pantu.6. UZRAUDZĪBAPievienošanās partnerības īstenošanu pārrauga atbilstoši Eiropas Līgumam. Kā Luksemburgā uzsvēra Eiropadome, ir svarīgi, ka Eiropas Līguma iestādes turpina veidot sistēmu acquis communautaire pārņemšanas pārbaudei saskaņā ar vienādām procedūrām neatkarīgi no tā, vai sarunas ir uzsāktas. Pievienošanās partnerības attiecīgās iedaļas apspriež atbilstošā apakškomitejā. Asociācijas komiteja apspriež vispārējo attīstību, progresu un problēmas savu prioritāšu un starpposmu mērķu sasniegšanā, kā arī konkrētākus jautājumus, ko tai nodod apakškomitejas.Phare pārvaldības komiteja nodrošina, lai finanšu lēmumi saistībā ar visām trim pirmspievienošanās programmām – Phare, ISPA un SAPARD – ir savstarpēji saskaņoti, kā arī lai tie ir saskaņoti ar Pievienošanās partnerībām, kā noteikts Koordinācijas regulā (Padomes Regula (EK) Nr. 1266/1999 (OV L 161, 26.6.1999., 68. lpp.)).Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 622/98 2. pantu Pievienošanās partnerībā turpinās veikt vajadzīgos grozījumus.[1] Phare = Rīcības plāns koordinētas palīdzības sniegšanai Polijai un Ungārijai.[2] ISPA = Pirmspievienošanās struktūrpolitikas instruments.[3] Sapard = Īpaša pievienošanās programma lauksaimniecības un lauku attīstībai.--------------------------------------------------


title: 2014/283/ES: Padomes Lēmums ( 2014. gada 14. aprīlis ), par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Konvencijai par bioloģisko daudzveidību pievienoto Nagojas Protokolu par piekļuvi ģenētiskajiem resursiem un godīgu un vienlīdzīgu to ieguvumu sadali, kas gūti no šo resursu izmantošanas  Dokuments attiecas uz EEZ

text:
               20.5.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 150/231

         PADOMES LĒMUMS
   (2014. gada 14. aprīlis),
   par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Konvencijai par bioloģisko daudzveidību pievienoto Nagojas Protokolu par piekļuvi ģenētiskajiem resursiem un godīgu un vienlīdzīgu to ieguvumu sadali, kas gūti no šo resursu izmantošanas
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   (2014/283/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 192. panta 1. punktu saistībā ar 218. panta 6. punkta a) apakšpunkta v) punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu (1),
   tā kā:

               (1)

               Savienība un tās dalībvalstis pievienojās to Konvencijas par bioloģisko daudzveidību (KBD) (2) 193 pušu konsensam, kuras 2010. gada 29. oktobrī pieņēma Konvencijai par bioloģisko daudzveidību pievienoto Nagojas Protokolu par piekļuvi ģenētiskajiem resursiem un godīgu un vienlīdzīgu to ieguvumu sadali, kas gūti no šo resursu izmantošanas (Nagojas protokols).

               (2)

               Saskaņā ar Padomes 2011. gada 6. maija lēmumu (3) Savienība parakstīja Nagojas protokolu, ņemot vērā tā noslēgšanu vēlāk. Vairākums dalībvalstu ir parakstījušas Nagojas protokolu.

               (3)

               Savienība ir paudusi apņemšanos panākt drīzu Nagojas protokola īstenošanu un ratificēšanu.

               (4)

               Saskaņā ar KBD 34. pantu jebkurš protokols, kas tiek pievienots KBD, ir jāratificē, jāatzīst vai jāapstiprina valstīm un reģionālām ekonomikas integrācijas organizācijām.

               (5)

               Savienībai un tās dalībvalstīm vajadzētu censties pēc iespējas vienlaikus deponēt savus Nagojas protokola ratifikācijas, atzīšanas vai apstiprināšanas dokumentus.

               (6)

               Tādēļ Nagojas protokols būtu jāapstiprina Savienības vārdā,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Savienības vārdā tiek apstiprināts Konvencijai par bioloģisko daudzveidību pievienotais Nagojas Protokols par piekļuvi ģenētiskajiem resursiem un godīgu un vienlīdzīgu to ieguvumu sadali, kas gūti no šo resursu izmantošanas.
   Nagojas protokola teksts ir pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas attiecībā uz jautājumiem, kas ir Savienības kompetencē, Savienības vārdā deponēt Nagojas protokola 33. pantā paredzēto apstiprināšanas instrumentu (4)

   Vienlaikus šādas personas deponē šā lēmuma pielikumā izklāstītās deklarācijas saskaņā ar Konvencijas par bioloģisko daudzveidību 34. panta 3. punktu.
   3. pants
   Šis Lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Luksemburgā, 2014. gada 14. aprīlī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         A. TSAFTARIS

      (1)  Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts.

      (2)  OV L 309, 13.12.1993., 3. lpp.

      (3)  Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts.

      (4)  Nagojas protokola spēkā stāšanās datumu Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      PIELIKUMS

         Eiropas Savienības deklarācija saskaņā ar Konvencijas par bioloģisko daudzveidību 34. panta 3. punktu

      “Eiropas Savienība paziņo, ka saskaņā ar Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 191. pantu tā ir tiesīga slēgt starptautiskus nolīgumus un īstenot no tiem izrietošos pienākumus, kas palīdz sasniegt šādus mērķus:

                  —

                  saglabāt, aizsargāt un uzlabot vides kvalitāti,

                  —

                  aizsargāt cilvēku veselību,

                  —

                  apdomīgi un racionāli izmantot dabas resursus,

                  —

                  sekmēt starptautiska mēroga pasākumus, lai risinātu reģionālas un pasaules vides problēmas un jo īpaši cīnīties pret klimata pārmaiņām.

            Turklāt Eiropas Savienība pieņem pasākumus Savienības līmenī saistībā ar Eiropas Pētniecības telpas izveidi un tās iekšējā tirgus pareizas darbības nodrošināšanu.
      Savienības kompetences īstenošana ir joma, kas nepārtraukti attīstās. Lai pildītu saistības, kuras tā uzņēmusies atbilstoši 14. panta 2. punkta a) apakšpunktam Konvencijai par bioloģisko daudzveidību pievienotajā Nagojas Protokolā par piekļuvi ģenētiskajiem resursiem un godīgu un vienlīdzīgu to ieguvumu sadali, kas gūti no šo resursu izmantošanas,, Savienība gādās par to, lai Pieejamības un labumu sadales starpniecības centram nosūtītais juridisko instrumentu saraksts tiktu pastāvīgi atjaunināts.
      Eiropas Savienība ir atbildīga par to no šā protokola izrietošo saistību izpildi, uz kurām attiecas spēkā esoši Savienības tiesību akti.”


title: Padomes lēmums (2002. gada 28. novembris), ar ko izveido Eiropas tīklu amatpersonu drošības nodrošināšanai

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

32002D0956

Oficiālais Vēstnesis L 333 , 10/12/2002 Lpp. 0001 - 0002

		Padomes lēmums(2002. gada 28. novembris),ar ko izveido Eiropas tīklu amatpersonu drošības nodrošināšanai(2002/956/TI)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, un jo īpaši tā 30. panta 1. punkta a) un c) apakšpunktu un 34. panta 2. punkta c) apakšpunktu,ņemot vērā Spānijas Karalistes iniciatīvu [1],ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu [2],tā kā:(1) Izņemot Padomes 2001. gada 6. decembra Ieteikumu [3], ar ko nosaka to amatpersonu apdraudējuma kopīgu vērtējumskalu, kas apmeklē Eiropas Savienību, nav vispārēju Savienības tiesību aktu, normu vai rokasgrāmatu, kas nosaka amatpersonu drošības nodrošināšanu, neatkarīgi no tā, vai tās ir valsts amatpersonas vai Kopienas, vai ārvalstu amatpersonas.(2) Nevar noliegt uzbrukumu un atentātu varbūtību pret minētajām amatpersonām.(3) Amatpersonu drošības nodrošināšana ir uzņēmējas dalībvalsts pienākums; uzņēmējas dalībvalsts drošības pasākumi ir balstīti vienīgi uz minētajā dalībvalstī spēkā esošajām tiesību normām un attiecīgajiem starptautiskajiem nolīgumiem.(4) Aizvien biežāka amatpersonu ceļošana Eiropas Savienības teritorijā rada vajadzību izveidot formālu procedūru saziņai un pārrunām starp valstu varas iestādēm,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pants1. Ar šo izveido Eiropas tīklu amatpersonu drošības nodrošināšanai, še turpmāk "Tīkls".2. Tīklu veido valstu policijas dienesti un citi dienesti, kas ir atbildīgi par amatpersonu drošības nodrošināšanu. Katra dalībvalsts izraugās vienu kontaktpunktu. Informāciju par izraudzītajiem valstu kontaktpunktiem, tostarp par turpmākajām izmaiņām, nosūta Padomes Ģenerālsekretariātam, kas šo informāciju publicē Oficiālajā Vēstnesī.2. pantsŠajā lēmumā "amatpersona" ir jebkura persona, ko aizsardzības dienestam ir uzdots aizsargāt saskaņā ar dalībvalsts tiesību aktiem vai atbilstoši starptautiskas vai pārvalstiskas organizācijas vai iestādes noteikumiem.3. pants1. Tīkla darbību sekmē dalībvalsts, kas ir Padomes prezidentvalsts.2. Kandidātvalstis un Eiropols arī var izvēlēties kontaktpunktu, kuru iekļauj Tīklā.Katru gadījumu izskatot atsevišķi, prezidentvalsts apsver Komisijas un Padomes Ģenerālsekretariāta līdzdalību Tīkla darbībā, kā minēts 4. panta a), b), c) un d) apakšpunktā.4. pantsTīklam ir šādi mērķi:a) sekmēt informācijas apmaiņu starp struktūrvienībām, kas iekļautas tīklā, jo īpaši:- vispārīga un tehniska informācija un pieredze attiecībā uz amatpersonu drošības nodrošināšanu,- informācija par visatbilstošākajiem kritērijiem, pēc kuriem izraugās un apmāca attiecīgo personālu dienestiem, kas atbildīgi par amatpersonu drošības nodrošināšanu;b) sekmēt kopīgu paraugprakses izstrādi attiecībā uz operatīvo darbību, ko veic Tīklā iekļautās struktūrvienības;c) sekmēt Tīklā iekļauto struktūrvienību amatpersonu savstarpēju nosūtīšanu komandējumā;d) ļaut Tīklā iekļautajām struktūrvienībām apmainīties ar informāciju, izstrādāt un darīt zināmus kopējus viedokļus par:- uzņēmējas dalībvalsts procedūrām un prasībām atļauju piešķiršanai attiecībā uz pieprasījuma iesniedzējas valsts aizsardzības dienestu klātbūtni uzņēmējvalsts teritorijā, lai pavadītu amatpersonu,- kopīgas rīcības metodēm, lai novērstu uzbrukumus un atentātus, tostarp veidu, kādā amatpersonas un resursus varētu izmantot,- protokoliem, ar kuriem nosaka, kāda prioritāte jāpiešķir aizsargājamai amatpersonai delegāciju pārvietošanās laikā,- sadarbību ar attiecīgajiem tiesību aizsardzības dienestiem un citiem valsts dienestiem,- ieteikumiem attiecībā uz plašsaziņas līdzekļiem;e) saskaņā ar valsts tiesību aktiem veicināt operatīvās informācijas apmaiņu vai nu ar kontaktpunktu starpniecību, vai arī atbildīgajiem dienestiem tieši sadarbojoties, kad informāciju sniedz kontaktpunkti, attiecībā uz drošības piemērošanu tad, ja amatpersonas drošības nodrošināšana jāveic divās vai vairākās dalībvalstīs.5. pantsTīkls iesniedz Padomei gada pārskatu par tā darbības attīstību. Padome novērtēs Tīkla darbību ik pēc trīs gadiem.6. pantsŠis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā pieņemšanas Padomē.Briselē, 2002. gada 28. novembrīPadomes vārdā —priekšsēdētājsB. Haarder[1] OV C 42, 15.2.2002., 14. lpp.[2] Atzinums sniegts 2002. gada 30. maijā (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).[3] OV C 356, 14.12.2001., 1. lpp.--------------------------------------------------


title: 2006/853/KĀDP Politikas un drošības komitejas Lēmums EUPOL COPPS /2/2006 ( 2006. gada 21. novembris ) par Eiropas Savienības policijas misijas palestīniešu teritorijās ( EUPOL COPPS ) vadītāja iecelšanu

text:
               29.11.2006

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 331/21

      POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJAS LĒMUMS
      EUPOL COPPS/2/2006
   (2006. gada 21. novembris)
   par Eiropas Savienības policijas misijas palestīniešu teritorijās (EUPOL COPPS) vadītāja iecelšanu
   (2006/853/KĀDP)
   POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, un jo īpaši tā 25. panta trešo daļu,
   ņemot vērā Padomes Vienoto rīcību 2005/797/KĀDP (2005. gada 14. novembris) par Eiropas Savienības policijas misiju palestīniešu teritorijās (1), un jo īpaši tās 11. panta 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Vienotās rīcības 2005/797/KĀDP 11. panta 2. punktā paredzēts, ka Padome pilnvaro Politikas un drošības komiteju pieņemt attiecīgus lēmumus saskaņā ar Līguma 25. pantu, tostarp pēc ģenerālsekretāra/Augstā pārstāvja ierosinājuma iecelt misijas vadītāju/policijas komisāru.

               (2)

               Ģenerālsekretārs/Augstais pārstāvis ir ierosinājis iecelt amatā Colin SMITH kungu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Colin SMITH kungs no 2007. gada 1. janvāra tiek iecelts par Eiropas Savienības policijas misijas palestīniešu teritorijās (EUPOL COPPS) vadītāju/policijas komisāru.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
   To piemēro līdz 2007. gada 31. decembrim.

      Briselē, 2006. gada 21. novembrī

            Politikas un drošības komitejas vārdā —

            priekšsēdētājs

         T. TANNER

      (1)  OV L 300, 17.11.2005., 65. lpp.


title: Padomes Lēmums 2011/536/KĀDP ( 2011. gada 12. septembris ), ar ko groza un pagarina Lēmumu 2010/452/KĀDP par Eiropas Savienības Pārraudzības misiju Gruzijā ( EUMM Georgia )

text:
               13.9.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 236/7

         PADOMES LĒMUMS 2011/536/KĀDP
   (2011. gada 12. septembris),
   ar ko groza un pagarina Lēmumu 2010/452/KĀDP par Eiropas Savienības Pārraudzības misiju Gruzijā (EUMM Georgia)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 28. pantu un 43. panta 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2008. gada 15. septembrī pieņēma Vienoto rīcību 2008/736/KĀDP par Eiropas Savienības Pārraudzības misiju Gruzijā, EUMM Georgia
                   (1). Minētā vienotā rīcība, kas vēlāk tika grozīta un pagarināta, zaudēja spēku 2010. gada 14. septembrī.

               (2)

               Padome 2010. gada 12. augustā pieņēma Lēmumu 2010/452/KĀDP (2), ar ko misiju EUMM Georgia pagarināja vēl uz 12 mēnešiem, t. i., līdz 2011. gada 14. septembrim.

               (3)

               Politikas un drošības komiteja 2011. gada 28. jūnijā apstiprināja ieteikumus saistībā ar EUMM Gruzijā turpmākās darbības pārskatīšanu stratēģiskā līmenī.

               (4)

                  EUMM Georgia uz pašreizējo pilnvaru pamata būtu vēl jāpagarina uz laiku no 2011. gada 15. septembra līdz 2012. gada 14. septembrim.

               (5)

               Ir jānosaka arī finanšu atsauces summa, ko paredzēts izmantot, lai segtu ar misiju EUMM Georgia saistītos izdevumus laikposmā no 2011. gada 15. septembra līdz 2012. gada 14. septembrim.

               (6)

               Misija tiks īstenota situācijā, kas var pasliktināties un varētu kavēt Līguma 21. pantā noteikto Savienības ārējās darbības mērķu sasniegšanu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Lēmumu 2010/452/KĀDP groza šādi:

               1)

               lēmuma 14. panta 1. punktam pievieno šādu daļu:
               “Ar misijas īstenošanu saistīto izdevumu segšanai paredzētā finanšu atsauces summa laikposmam no 2011. gada 15. septembra līdz 2012. gada 14. septembrim ir EUR 23 900 000.”;

               2)

               lēmuma 18. panta otro daļu aizstāj ar šādu:
               “Tas zaudē spēku 2012. gada 14. septembrī.”

         2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2011. gada 12. septembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         M. DOWGIELEWICZ

      (1)  OV L 248, 17.9.2008., 26. lpp.

      (2)  OV L 213, 13.8.2010., 43. lpp.


title: 2010/279/CFSP: Padomes Lēmums 2010/279/KĀDP ( 2010. gada 18. maijs ) par Eiropas Savienības Policijas misiju Afganistānā ( EUPOL AFGHANISTAN )

text:
               19.5.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 123/4

         PADOMES LĒMUMS 2010/279/KĀDP
   (2010. gada 18. maijs)
   par Eiropas Savienības Policijas misiju Afganistānā (EUPOL AFGHANISTAN)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 28. pantu un 43. panta 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2007. gada 30. maijā pieņēma Vienoto rīcību 2007/369/KĀDP (1), ar ko izveido Eiropas Savienības Policijas misiju Afganistānā (EUPOL AFGHANISTAN). Minētā vienotā rīcība zaudē spēku 2010. gada 30. maijā.

               (2)

               Politikas un drošības komiteja (PDK) 2010. gada 8. martā ieteica pagarināt EUPOL AFGHANISTAN par trīs gadiem.

               (3)

                  EUPOL AFGHANISTAN vadības un kontroles struktūrai nebūtu jāskar misijas vadītāja līgumsaistības ar Eiropas Komisiju attiecībā uz misijas budžeta īstenošanu.

               (4)

                  EUPOL AFGHANISTAN vajadzībām būtu jāaktivizē Informācijas analīzes un sakaru centrs.

               (5)

                  EUPOL AFGHANISTAN darbība notiks apstākļos, kas var pasliktināties un kaitēt Līguma 21. pantā izklāstīto kopējās ārpolitikas un drošības politikas mērķu sasniegšanai,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Misija
   1.   Eiropas Savienības Policijas misija Afganistānā (turpmāk EUPOL AFGHANISTAN vai “misija”), kas ir izveidota ar Vienoto rīcību 2007/369/KĀDP, tiek pagarināta laikposmam no 2010. gada 31. maija līdz 2013. gada 31. maijam.
   2.   EUPOL AFGHANISTAN darbojas saskaņā ar 2. pantā izklāstītajiem mērķiem un veic 3. pantā izklāstītos uzdevumus.
   2. pants
   Mērķi

      EUPOL AFGHANISTAN sniedz būtisku ieguldījumu, lai pašas Afganistānas atbildībā izveidotu ilgtspējīgu un efektīvu civilās kārtības uzturēšanas sistēmu, kas nodrošinās atbilstīgu sadarbību ar plašāku krimināltiesisko sistēmu, ievērojot Savienības, dalībvalstu un citu starptautisku dalībnieku politikas izstrādes un institūciju izveides ieteikumus. Turklāt misija atbalstīs reformu procesu, tiecoties izveidot uzticamu un efektīvu policijas dienestu, kas darbojas saskaņā ar starptautiskajiem standartiem un ievērojot tiesiskumu un cilvēktiesības.
   3. pants
   Uzdevumi
   1.   Lai sasniegtu 2. pantā izklāstītos mērķus, EUPOL AFGHANISTAN:

               a)

               palīdz Afganistānas valdībai saskaņoti īstenot tās stratēģiju, lai izveidotu ilgtspējīgu un efektīvu civilās kārtības uzturēšanas sistēmu, it īpaši attiecībā uz Afganistānas civilo policiju un Afganistānas noziedzības apkarošanas policiju, kā noteikts Valsts policijas stratēģijā;

               b)

               uzlabo saliedētību un koordināciju starptautisko dalībnieku vidū;

               c)

               darbojas, lai izstrādātu stratēģiju, vienlaikus koncentrējoties darbam, kas vērsts uz starptautiskās kopienas kopējas vispārējas stratēģijas izveidi policijas reformas jomā, un stiprina sadarbību ar galvenajiem partneriem policijas reformas un apmācību jomā, tostarp ar NATO vadīto misiju ISAF un NATO mācību misiju un citiem atbalsta sniedzējiem;

               d)

               atbalsta saiknes starp policiju un plašāku tiesiskuma sistēmu.
               Šos uzdevumus sīkāk izstrādās operācijas plānā (OPLAN). Misija savus uzdevumus veic, cita starpā, izmantojot pārraudzību, darbaudzināšanu, konsultācijas un apmācības.

         2.   EUPOL AFGHANISTAN nav misija, kas pilda policijas uzdevumus.
   3.   EUPOL AFGHANISTAN sastāvā ir projektu vienība, lai apzinātu un īstenotu projektus. Jomās, kas ir saistītas ar misiju, un nolūkā palīdzēt sasniegt EUPOL AFGHANISTAN mērķus misija pēc vajadzības koordinē un sekmē projektus, ko dalībvalstis un trešās valstis īsteno pašas, kā arī sniedz padomus par tiem.
   4. pants
   Misijas struktūra
   1.   Misijas galvenā pārvalde (GP) būs Kabulā. Misijas sastāvā ir:

               i)

               misijas vadītājs un viņa birojs, tostarp vecākā misijas drošības amatpersona;

               ii)

               policijas nodaļa;

               iii)

               tiesiskuma nodaļa;

               iv)

               mācību nodrošināšanas spējas;

               v)

               misijas atbalsts;

               vi)

               vietējie biroji ārpus Kabulas;

               vii)

               atbalsta elements Briselē.

         2.   Misijas personālu izvieto centrālā, reģionālā un provinču līmenī un pēc vajadzības pilnvaru izpildes nolūkā tas var darboties arī apgabalu līmenī, ņemot vērā drošības izvērtējumu un ja pastāv darbībai labvēlīgi apstākļi, piemēram, loģistikas un drošības atbalsts. Kopā ar ISAF un reģionālo pavēlniecību/Provinču atjaunošanas grupas (PRT) vadošajām valstīm tiks mēģināts rast tehniskus mehānismus informācijas apmaiņai, medicīniskajam, drošības un loģistikas atbalstam, tostarp attiecībā uz personāla izvietošanu reģionālajās pavēlniecībās un PRT.
   3.   Turklāt vairākus misijas personāla locekļus dislocē tā, lai attiecīgā gadījumā uzlabotu Afganistānas policijas reformas stratēģisko koordināciju, un it īpaši darbā Starptautiskās policijas koordinācijas valdes (IPCB) sekretariātā Kabulā. IPCB sekretariātu attiecīgi izvieto EUPOL AFGHANISTAN galvenajā pārvaldē.
   5. pants
   Civilais operācijas komandieris
   1.   EUPOL AFGHANISTAN civilais operācijas komandieris ir Civilās plānošanas un īstenošanas centra (CPĪC) direktors.
   2.   Civilais operācijas komandieris Politikas un drošības komitejas (PDK) politiskā kontrolē un stratēģiskā vadībā un Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos (AP) vispārējā pakļautībā īsteno EUPOL AFGHANISTAN stratēģisko vadību un kontroli.
   3.   Civilais operācijas komandieris nodrošina Padomes lēmumu, kā arī PDK lēmumu pienācīgu un efektīvu īstenošanu, tostarp vajadzības gadījumā dodot stratēģiskus norādījumus misijas vadītājam.
   4.   Norīkotais personāls turpina darboties norīkotājas valsts iestāžu vai norīkotājas ES iestādes pilnīgā pakļautībā. Valstu iestādes nodod civilajam operācijas komandierim tiesības veikt to personāla, grupu un vienību operatīvo kontroli (OPCON).
   5.   Civilais operācijas komandieris ir vispārēji atbildīgs par to, lai nodrošinātu, ka ir pienācīgi izpildīts Savienības pienākums rūpēties par personālu.
   6.   Civilais operācijas komandieris un Eiropas Savienības Īpašais pārstāvis (ESĪP) vajadzības gadījumā savstarpēji apspriežas.
   6. pants
   Misijas vadītājs
   1.   Misijas vadītājs uzņemas atbildību un īsteno misijas vadību un kontroli operācijas vietā.
   2.   Misijas vadītājs saskaņā ar civilā operācijas komandiera norādījumiem īsteno misijas dalībvalstu personāla, grupu un vienību vadību un kontroli, kā arī uzņemas atbildību par administratīviem un loģistikas jautājumiem, tostarp par misijas rīcībā nodotiem līdzekļiem, resursiem un informāciju.
   3.   Misijas vadītājs izdod norādījumus visam misijas personālam, tostarp arī atbalsta elementam Briselē, lai EUPOL AFGHANISTAN efektīvi īstenotu operatīvā līmenī, uzņemoties tā koordināciju un ikdienas pārvaldību saskaņā ar civilā operācijas komandiera stratēģiskiem norādījumiem.
   4.   Misijas vadītājs ir atbildīgs par misijas budžeta īstenošanu. Šajā nolūkā misijas vadītājs noslēdz līgumu ar Komisiju.
   5.   Misijas vadītājs ir atbildīgs par personāla disciplināru kontroli. Norīkotā personāla disciplināru kontroli veic attiecīgā valsts vai Savienības iestāde.
   6.   Misijas vadītājs pārstāv EUPOL AFGHANISTAN operācijas apgabalā un nodrošina pienācīgu misijas atpazīstamību.
   7.   Vajadzības gadījumā misijas vadītājs saskaņo rīcību ar citiem ES dalībniekiem, kas darbojas uz vietas. Misijas vadītājs, neskarot komandķēdi, saņem vietējus politiskus norādījumus no ESĪP.
   8.   Misijas vadītājs nodrošina, lai EUPOL AFGHANISTAN cieši sadarbotos un saskaņotu savu darbību ar Afganistānas valdību un attiecīgos gadījumos ar atbilstīgiem starptautiskiem dalībniekiem, tostarp ar NATO vadīto misiju ISAF, NATO mācību misiju, PRT vadošajām valstīm, Apvienoto Nāciju Organizācijas Palīdzības misiju Afganistānā (UNAMA) un trešām valstīm, kas pašlaik iesaistītas policijas reformā Afganistānā.
   7. pants
   Personāls
   1.   EUPOL AFGHANISTAN personāla locekļu skaits un viņu kompetence atbilst 2. pantā izklāstītajiem mērķiem, 3. pantā izklāstītajiem uzdevumiem un 4. pantā izklāstītajai misijas struktūrai.
   2.   EUPOL AFGHANISTAN sastāvā galvenokārt ir personāls, ko norīkojušas dalībvalstis vai ES iestādes.
   3.   Katra dalībvalsts vai ES iestāde sedz izmaksas, kas saistītas ar tās norīkoto personālu, tostarp ceļa izdevumus, kas rodas, ceļojot uz dislokācijas vietu un no tās, algas, medicīniskās aprūpes izdevumus, piemaksas, izņemot dienasnaudas, kā arī piemaksas par grūtībām un risku.
   4.   EUPOL AFGHANISTAN pēc vajadzības uz līguma pamata var pieņemt darbā arī starptautisko civilo personālu un vietējo personālu, ja vajadzīgos uzdevumus nevar veikt dalībvalstu norīkots personāls. Izņēmuma kārtā attiecīgi pamatotos gadījumos, ja no dalībvalstīm nav pieteikušies kvalificēti darbinieki, pēc vajadzības uz līguma pamata var pieņemt darbā iesaistītu trešo valstu valstspiederīgos.
   5.   Personāls veic pienākumus un darbojas misijas interesēs. Personāls ievēro drošības principus un obligātos standartus, kas noteikti Padomes Lēmumā 2001/264/EK (2001. gada 19. marts), ar ko pieņem Padomes drošības reglamentu (2).
   8. pants
   EUPOL AFGHANISTAN personāla statuss
   1.   EUPOL AFGHANISTAN personāla statusu Afganistānā, attiecīgā gadījumā ietverot privilēģijas, imunitāti un papildu garantijas, kas vajadzīgas EUPOL AFGHANISTAN misijas īstenošanai un stabilai darbībai, nosaka nolīgumā, ko noslēdz saskaņā ar Līguma 37. pantu.
   2.   Attiecīgā valsts vai ES iestāde, kas ir norīkojusi darbinieku, ir atbildīga par sūdzību izskatīšanu saistībā ar šo norīkojumu gan tad, ja sūdzību iesniedzis attiecīgais darbinieks, gan tad, ja par darbinieku ir saņemta sūdzība. Minētā valsts vai ES iestāde ir atbildīga par lietas ierosināšanu pret attiecīgo norīkoto personu.
   3.   Nodarbināšanas nosacījumus, kā arī starptautiskā un vietējā civilā personāla tiesības un pienākumus paredz līgumos, ko noslēdz misijas vadītājs un personāla locekļi.
   9. pants
   Komandķēde
   1.   EUPOL AFGHANISTAN kā krīzes pārvarēšanas operācijai ir vienota komandķēde.
   2.   Padomes un AP pārraudzībā PDK veic EUPOL AFGHANISTAN politisku kontroli un dod tai stratēģiskus norādījumus.
   3.   Civilais operācijas komandieris, kas strādā PDK politiskā kontrolē, saskaņā ar tās stratēģiskiem norādījumiem un darbojas AP vispārējā pakļautībā, ir EUPOL AFGHANISTAN komandieris stratēģiskā līmenī, un šajā statusā viņš dod norādījumus misijas vadītājam, kā arī sniedz viņam padomus un tehnisku atbalstu.
   4.   Civilais operācijas komandieris ar AP starpniecību sniedz ziņojumus Padomei.
   5.   Misijas vadītājs īsteno EUPOL AFGHANISTAN vadību un kontroli operatīvā līmenī un darbojas civilā operācijas komandiera tiešā pakļautībā.
   10. pants
   Politiskā kontrole un stratēģiskā virzība
   1.   Padomes un AP pārraudzībā PDK veic misijas politisku kontroli un dod tai stratēģiskus norādījumus. Ar šo Padome pilnvaro PDK šajā nolūkā pieņemt attiecīgus lēmumus saskaņā ar Līguma 38. panta trešo daļu. Šis pilnvarojums paredz tiesības pēc AP priekšlikuma iecelt amatā misijas vadītāju un izdarīt CONOPS un OPLAN grozījumus. Padome saglabā pilnvaras pieņemt lēmumus par misijas mērķiem un tās izbeigšanu.
   2.   PDK regulāri iesniedz ziņojumus Padomei.
   3.   PDK regulāri un pēc vajadzības saņem civilā operācijas komandiera un misijas vadītāja ziņojumus par jautājumiem, kas ir viņu atbildības jomā.
   11. pants
   Drošība
   1.   Civilais operācijas komandieris vada misijas vadītāja veikto EUPOL AFGHANISTAN drošības pasākumu plānošanu un nodrošina to pienācīgu un efektīvu īstenošanu saskaņā ar 5. un 9. pantu, saskaņojot darbības ar Padomes Drošības biroju.
   2.   Misijas vadītājs ir atbildīgs par operācijas drošību un par to, lai būtu nodrošināta atbilstība obligātajam drošības prasībām, ko piemēro operācijai, un šo atbildību viņš īsteno saskaņā ar Savienības politiku par tāda personāla drošību, ko operatīviem mērķiem izvieto ārpus Savienības saskaņā ar Līguma V sadaļu, un ar tās pavaddokumentiem.
   3.   Misijas vadītājam palīdz vecākā misijas drošības amatpersona (SMSO), kas būs pakļauta misijas vadītajam un arī cieši sadarbosies ar Padomes Drošības biroju.
   4.   Misijas vadītājs misijas provinču un reģionu atrašanās vietās iecels drošības amatpersonas, kas SMSO pakļautībā būs atbildīgas par attiecīgu misijas elementu visu drošību aspektu ikdienas pārvaldību.
   5.   Pirms EUPOL AFGHANISTAN personāls sāk pildīt savus darba pienākumus, tam rīko obligātas drošības mācības saskaņā ar OPLAN. Tāpat personālam nodrošina regulāras prasmes nostiprinošas mācības uz vietas, kuras organizē SMSO.
   12. pants
   Trešo valstu dalība
   1.   Neskarot Savienības lēmumu pieņemšanas autonomiju un tās vienoto iestāžu sistēmu, kandidātvalstis un citas trešās valstis var uzaicināt piedalīties EUPOL AFGHANISTAN, ja tās sedz izmaksas, kas saistītas ar to norīkotiem policijas ekspertiem un/vai civilo personālu, tostarp algas, pabalstus, medicīniskās aprūpes izdevumus, augsta riska pakāpes apdrošināšanu un ceļa izdevumus, kuri rodas, ceļojot uz Afganistānu un no tās, un vajadzības gadījumā piedalās EUPOL AFGHANISTAN darbības izmaksu segšanā.
   2.   Ar šo Padome pilnvaro PDK pieņemt attiecīgus lēmumus par ierosināta ieguldījuma pieņemšanu.
   3.   Trešām valstīm, kas sniedz ieguldījumu EUPOL AFGHANISTAN, ir tādas pašas tiesības un pienākumi attiecībā uz operācijas ikdienas pārvaldību kā dalībvalstīm, kuras piedalās operācijā.
   4.   PDK pienācīgi rīkojas attiecībā uz dalības mehānismiem un vajadzības gadījumā iesniedz Padomei priekšlikumu, cita starpā par noteikumiem attiecībā uz trešo valstu iespējamo finansiālo dalību vai materiālu atbalstu.
   5.   Sīki izstrādātus noteikumus par trešo valstu dalību iekļauj nolīgumos, ko slēdz saskaņā ar Līguma 37. pantu, un vajadzības gadījumā papildu tehniskos noteikumos. Ja Savienības un trešā valsts ir noslēgušas nolīgumu, ar ko paredz attiecīgās trešās valsts dalības mehānismu ES krīzes pārvarēšanas operācijās, tāda nolīguma noteikumus piemēro saistībā ar šo operāciju.
   13. pants
   Finanšu noteikumi
   1.   Finanšu atsauces summa, kas paredzēta ar EUPOL AFGHANISTAN saistīto izdevumu segšanai laikposmā līdz 2011. gada 31. maijam, ir EUR 54 600 000.
   2.   Par EUPOL AFGHANISTAN finanšu atsauces summu turpmākiem laikposmiem lēmumu pieņem Padome.
   3.   Visus izdevumus pārvalda saskaņā ar noteikumiem un procedūrām, ko piemēro Eiropas Savienības vispārējam budžetam.
   4.   Misijas vadītājs ir Komisijas pārraudzībā un ziņo Komisijai par visiem pasākumiem, kas veikti saistībā ar viņa līgumu.
   5.   Līgumu konkursos var piedalīties trešo valstu valstspiederīgie. Misijas vadītājs var – ar nosacījumu, ka Komisija to apstiprina – slēgt tehniskas vienošanās ar reģionālo pavēlniecību, Provinču atjaunošanas grupas (PRT) vadošajām valstīm un starptautiskiem dalībniekiem, kas izvietoti Afganistānā, attiecībā uz ekipējuma, pakalpojumu un telpu nodrošināšanu misijai, jo īpaši ja to nosaka drošības apstākļi.
   6.   Finanšu noteikumos ievēro EUPOL AFGHANISTAN operatīvās vajadzības, arī ekipējuma saderību un grupu savietojamību, un ņem vērā personāla izvietošanu reģiona pavēlniecībās un PRT.
   7.   Izdevumi ir atbilstīgi no šā lēmuma pieņemšanas dienas.
   14. pants
   Klasificētas informācijas nodošana
   1.   AP ir pilnvarots saskaņā ar Padomes Drošības reglamentu NATO/ISAF nodot ES klasificētu informāciju un dokumentus, kas sagatavoti misijai. Šim nolūkam izstrādā vietējas tehniskas vienošanās.
   2.   AP ir pilnvarots saskaņā ar Padomes Drošības reglamentu vajadzības gadījumā un atbilstīgi misijas vajadzībām nodot ar šo lēmumu saistītām trešām valstīm ES klasificētu informāciju un dokumentus, kas sagatavoti misijai, ar slepenības pakāpi ne augstāku kā “CONFIDENTIEL UE”.
   3.   AP ir pilnvarots saskaņā ar Padomes Drošības reglamentu vajadzības gadījumā un atbilstīgi misijas vajadzībām nodot UNAMA ES klasificētu informāciju un dokumentus, kas sagatavoti misijai, ar slepenības pakāpi ne augstāku kā “RESTREINT UE”. Šim nolūkam izstrādā vietējas vienošanās.
   4.   Konkrētu un steidzamu operatīvu vajadzību gadījumā AP saskaņā ar Padomes drošības reglamentu ir arī pilnvarots nodot uzņēmējai valstij ES klasificētu informāciju un dokumentus, kas sagatavoti misijai, ar slepenības pakāpi ne augstāku kā “RESTREINT UE”. Visos pārējos gadījumos tādu informāciju un dokumentus uzņēmējai valstij nodod saskaņā ar uzņēmējas valsts un Savienības sadarbības procedūrām.
   5.   AP ir pilnvarots ar šo lēmumu saistītām trešām valstīm nodot ES neklasificētus dokumentus, kas ir saistīti ar Padomes apspriedēm par misiju, uz kuriem attiecas dienesta noslēpuma ievērošanas pienākums atbilstīgi Padomes reglamenta 6. panta 1. punktam (3).
   15. pants
   Informācijas analīzes un sakaru centrs

      EUPOL AFGHANISTAN vajadzībām aktivizē Informācijas analīzes un sakaru centru.
   16. pants
   Pārskatīšana
   1.   Šo lēmumu pārskata reizi sešos mēnešos, lai pēc vajadzības pielāgotu misijas lielumu un darbības jomu.
   2.   Ne vēlāk kā trīs mēnešus pirms šis lēmums zaudē spēku, to pārskata, lai noteiktu, vai misija būtu jāturpina.
   17. pants
   Stāšanās spēkā un darbības termiņš
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
   To piemēro no 2010. gada 31. maija līdz 2013. gada 31. maijam.

      Briselē, 2010. gada 18. maijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         E. SALGADO

      (1)  OV L 139, 31.5.2007., 33. lpp.

      (2)  OV L 101, 11.4.2001., 1. lpp.

      (3)  Padomes Lēmums 2009/937/ES (2009. gada 1. decembris), ar ko pieņem Padomes reglamentu (OV L 325, 11.12.2009., 35. lpp.).


title: Padomes Lēmums (2004. gada 26. janvāris), ar ko izveido Kopienas rīcības programmu aktīvas Eiropas pilsonības (sabiedriskās līdzdalības) veicināšanai

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

32004D0100

Oficiālais Vēstnesis L 030 , 04/02/2004 Lpp. 0006 - 0014

		Padomes Lēmums(2004. gada 26. janvāris),ar ko izveido Kopienas rīcības programmu aktīvas Eiropas pilsonības (sabiedriskās līdzdalības) veicināšanai(2004/100/EK)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 308. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu [1],tā kā:(1) Ar Līgumu ievieš Savienības pilsonību, kas papildina, bet neizstāj valsts pilsonību un kas jāveicina, pienācīgi ņemot vērā subsidiaritāti.(2) Kopienas un dalībvalstu mērķi ir veicināt nodarbinātību, uzlabot dzīves un darba apstākļus, nodrošināt pienācīgu sociālo aizsardzību, attīstīt cilvēkresursus, lai saglabātu augstu nodarbinātības līmeni un izskaustu sociālo izstumšanu.(3) Kopienu tiesību efektīva un vienāda piemērošana ir jauna prioritāte, kas ir vajadzīga, lai pareizi darbotos iekšējais tirgus; Eiropadome 1999. gada 15. un 16. oktobrī Tamperes sanāksmē uzsvēra, ka brīvības, drošuma un tiesiskuma telpai jāpamatojas uz pārskatāmības un demokrātiskas kontroles principiem, ar pilsonisko sabiedrību veicot atklātu dialogu par mērķiem un principiem šajā jomā; Eiropas Savienības Valstu padomju un Augstāko administratīvo tiesu asociācija veicina uzskatu un pieredzes apmaiņu saistībā ar šiem jautājumiem, koordinē un atklāj sabiedrībai Valstu padomju lēmumus par Kopienu tiesībām.(4) Eiropas Parlaments 1988. gada 15. aprīļa rezolūcijā [2] pauda uzskatu, ka vēlams uzņemties vairākus pasākumus, kas vajadzīgi, lai veicinātu dažādu dalībvalstu pilsoņu savstarpēju saziņu, un ka noderīgs un vēlams ir Kopienas iestāžu atbalsts, lai attīstītu sadraudzības sistēmas starp dažādu dalībvalstu komūnām vai pilsētām.(5) Eiropadome 2000. gada decembrī Nicā 23. deklarācijā atzina vajadzību uzlabot un pārraudzīt Savienības un tās iestāžu demokrātisko leģitimitāti un pārskatāmību, lai Savienību un tās iestādes tuvinātu dalībvalstu pilsoņiem. Nicā pieņemtā sociālās politikas darba kārtība pamatojas uz jaunu pārvaldes formu, uzsverot pilsoniska dialoga ievērojamo nozīmi, veicinot sadarbību ar pilsonisko sabiedrību. Darba kārtība paredz, ka nevalstiskās organizācijas, piemēram, Eiropas Sociālo nevalstisko organizāciju platforma, ir cieši saistītas ar iesaistošas politikas attīstību un visiem vienlīdzīgām iespējām.(6) Lākenes deklarācijā, kas pievienota 2001. gada 14. un 15. decembra Eiropadomes sanāksmes secinājumiem, apstiprināts, ka viena no pamatproblēmām, kas jārisina Eiropas Savienībai, ir pilsoņu tuvināšana Eiropas iecerēm un Eiropas iestādēm.(7) Ir pierādījies, cik liela vērtība ir pozīcijām A-321, A-3020, A-3021, A-3024, A-3026, A-3036 un B3-305, kas ir Eiropas savienības vispārējā budžeta plānā 2003. finanšu gadam un iepriekšējiem finanšu gadiem, veicinot ilgstošu dialogu ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām un pašvaldības iestādēm par Eiropas veidošanu.(8) Padome atkārtoti apstiprina pārliecību par to, ka jāturpina atbalstīt pilsētu sadraudzības sistēma, ņemot vērā šīs sistēmas nozīmi pilsoniskās identitātes un Eiropas iedzīvotāju savstarpējās sapratnes veicināšanā. Padome uzsver, ka saistībā ar daudzgadu programmu jānodrošina pienācīgs budžets pilsētu sadraudzības sistēmām un šo sistēmu turpmāka veicināšana, kā Eiropas Parlaments katru gadu to ir neatlaidīgi uzsvēris budžeta procedūras gaitā. Tā arī uzsver, ka ir svarīgi kandidēšanu uz pilsētu sadraudzības sistēmām un šo sistēmu pārvaldību padarīt saprotamu, kā arī pietuvināt šādas sistēmas pilsoņiem.(9) Asociācija "Mūsu Eiropa" kā ideju laboratorija apvieno personas, kas pārstāv Eiropas sabiedrību un politisko, sociālo, ekonomikas un zinātņu jomu, lai apkopotu idejas par saliedētākas Eiropas Savienības izveidi; pati par sevi tā izvirzījusi vispārēju Eiropas interešu mērķi.(10) Žana Monē un Robēra Šūmaņa nami ir tikšanās vietas Eiropas iedzīvotājiem, un šo tikšanos mērķis ir noteikt Eiropas integrācijas iniciatorus un galvenos pasākumus, veidojot vidi, kādā dzīvoja un strādāja abi Eiropas veidotāji, un sniegt informāciju par pašreizējo un turpmāko Eiropu; pašas par sevi šīs organizācijas izvirzījušas vispārēju Eiropas interešu mērķi.(11) Eiropas Bēgļu lietu un izsūtījuma padome pārstāv bēgļu un pārvietoto personu organizācijas visā Eiropas Savienībā, veicinot principus un politiku, kas palīdz sasniegt Līgumā paredzētos mērķus saistībā ar patvērumu un sociālās atstumtības izskaušanu.(12) Saskaņā ar Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, kuru piemēro Eiropas Kopienu kopbudžetam [3], (turpmāk – "Finanšu regula"), ir vajadzīgs pamatdokuments, kas attiecas uz šiem pašreizējiem atbalsta pasākumiem.(13) Eiropas Parlaments, Padome un Komisija, pieņemot Finanšu regulu, apņēmās sasniegt mērķi, kas paredz nodrošināt, ka šāds pamatdokuments stājas spēkā 2004. finanšu gadā. Komisija apņēmās ievērot budžetā izdarītās piezīmes saistībā ar īstenošanu.(14) 2003. gada 24. novembrī pieņemtā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas iestāžu deklarācija par pamatdokumentiem attiecībā uz subsīdijām izņēmuma kārtā paredz, ka šajā programmā jāievieš pārejas noteikumi attiecībā uz izdevumu attaisnošanas periodu.(15) Šī iestāžu deklarācija paredz arī, ka pārejas posma pasākumi saistībā ar subsīdijām saskaņā ar programmas 2. daļu jāievieš attiecībā uz 2004. un 2005. gadu.(16) Jāparedz programmas teritoriālā piemērošana, lai ietvertu dalībvalstis, un, iespējams, veicot konkrētus pasākumus, arī EBTA/EEZ valstis un kandidātvalstis.(17) Neskarot Līgumā definētās budžeta lēmējinstitūcijas pilnvaras, šajā lēmumā attiecībā uz visu programmas darbības laiku ir iekļauts bāzes finansējums 1999. gada 6. maija Iestāžu nolīguma starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju par budžeta disciplīnu un budžeta procedūras uzlabošanu [4] 34. punkta nozīmē.(18) Ar Kopienu nesaistītam finansējumam no valsts līdzekļiem jāatbilst Līguma 87. un 88. pantam.(19) Iestādēm, kuru darbības nav savienojamas ar Eiropas Savienības un tās dalībvalstu mērķiem sabiedriskās kārtības un drošības jomā, ir jāliedz priekšrocības, ko sniedz šī programma.(20) Atbalstam, kas piešķirts saskaņā ar šo lēmumu, stingri jāatbilst subsidiaritātes un proporcionalitātes principiem,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsProgrammas mērķis1. Ar šo lēmumu izveido Kopienas rīcības programmu, lai atbalstītu organizācijas, kas darbojas aktīvas Eiropas pilsonības jomā, un veicinātu darbības šajā jomā.Programmai ir šādi mērķi:a) veicināt un izplatīt Eiropas Savienības vērtības un mērķus;b) tuvināt pilsoņus Eiropas Savienībai un tās iestādēm, un veicināt pilsoņu biežāku iesaistīšanos tās organizācijās;c) pilsoņus cieši iesaistīt pārdomās un diskusijās par Eiropas Savienības izveidi;d) stiprināt saiknes un apmaiņu starp to valstu pilsoņiem, kuras piedalās programmā, jo īpaši veicinot pilsētu sadraudzību pasākumus;e) rosināt to organizāciju iniciatīvas, kuras ir iesaistījušās aktīvas un līdzdalību veicinošas pilsonības atbalstīšanā.2. Darbības, ko atbalsta programma, ir vērstas uz to organizāciju darbības atbalstīšanu un darbību veicināšanu, kuras cenšas sasniegt programmas mērķus saskaņā ar pielikumā noteiktajiem kritērijiem.3. Programma sākas 2004. gada 1. janvārī un beidzas 2006. gada 31. decembrī.2. pantsPiekļuve programmaiLai iegūtu tiesības saņemt Kopienas subsīdijas darbību veikšanai, organizācijas ievēro pielikumā noteiktās prasības.Attiecīgajai darbībai jābūt saskaņā ar principiem, uz kuriem pamatojas Kopienas darbība aktīvas pilsonības jomā.Lai iegūtu tiesības saņemt ekspluatācijas izdevumu subsīdiju par pastāvīgo darba programmu, ko noteikusi organizācija, kura cenšas sasniegt vispārēju Eiropas interešu mērķi aktīvas pilsonības jomā vai mērķi, kas ir daļa no Eiropas Savienības darbībām šajā jomā, iestādes ievēro pielikumā izklāstītās prasības un ir veidotas tā, lai pielāgotu pasākumus, kam ir ievērojama ietekme visā Eiropas Savienībā.3. pantsPiekļuve programmai, kas paredzēta valstīm, kuras pievienojas, EBTA/EEZ valstīm un kandidātvalstīm, kuras gatavojas pievienoties Eiropas SavienībaiDarbībās saskaņā ar programmu var piedalīties organizācijas, kas reģistrētas:a) valstīs, kas pievienojas un kas 2003. gada 16. aprīlī parakstīja Pievienošanās līgumu;b) EBTA/EEZ valstīs saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti EEZ līgumā;c) Rumānijā un Bulgārijā, attiecībā uz kurām līdzdalības nosacījumi jānosaka saskaņā ar Eiropas nolīgumiem, to papildprotokoliem un attiecīgo Asociāciju padomju lēmumiem;d) Turcijā, attiecībā uz kuru līdzdalības nosacījumi jānosaka saskaņā ar Pamatnolīgumu starp Eiropas Kopienu un Turcijas Republiku par vispārējiem principiem Turcijas Republikas dalībai Kopienas programmās [5].4. pantsSaņēmēju atlase1. Ekspluatācijas izdevumu subsīdijas par tādas organizācijas pastāvīgo darba programmu, kas izvirzījusi vispārējus Eiropas interešu mērķus aktīvas pilsonības jomā vai mērķus, kuri ir daļa no Eiropas Savienības politikas šajā jomā, piešķir saskaņā ar pielikumā izklāstītajiem vispārējiem kritērijiem.2. Subsīdijas par darbībām, kas precizētas programmā, piešķir saskaņā ar pielikumā izklāstītajiem vispārējiem kritērijiem. Darbības izraugās, izsakot aicinājumu iesniegt priekšlikumus.5. pantsSubsīdijas piešķiršanaDažādajiem programmas pasākumiem atbilstošās subsīdijas piešķir saskaņā ar nosacījumiem, kas izklāstīti attiecīgajā pielikuma daļā.6. pantsFinanšu noteikumiŠīs programmas īstenošanai paredzētais bāzes finansējums laika posmam no 2004. gada līdz 2006. gadam ir 72 miljoni EUR.Gada apropriācijas apstiprina budžeta lēmējinstitūcija, ņemot vērā finanšu plānu.7. pantsUzraudzība un novērtēšanaKomisija vēlākais līdz 2007. gada 31. decembrim iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par šīs programmas mērķu sasniegšanu. Šis ziņojums pamatojas, inter alia, uz ārējā novērtējuma ziņojumiem, kuriem jābūt pieejamiem ne vēlāk kā 2006. gada beigās un kuros novērtēta vismaz programmas piemērotība un saskaņotība, tās izpildes efektivitāte (darbību sagatavošana, atlase un īstenošana) un dažādo darbību vispārējā un atsevišķā efektivitāte, ņemot vērā 1. pantā un pielikumā norādīto mērķu sasniegšanu.8. pantsNobeiguma noteikumiAttiecībā uz subsīdijām, kas piešķirtas 2004. gadā saskaņā ar pielikuma 1. un 2. punktu, izdevumu attaisnošanas periods var sākties 2004. gada 1. janvārī, ja attiecīgie izdevumi nav radušies pirms dienas, kad iesniegts pieteikums par subsīdijas saņemšanu, vai pirms dienas, kad sācies saņēmēja budžeta gads.Attiecībā uz šādām subsīdijām Finanšu regulas 112. panta 2. punktā minētos nolīgumus izņēmuma kārtā var parakstīt vēlākais 2004. gada 30. jūnijā.9. pantsStāšanās spēkāŠis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.To piemēro no 2004. gada 1. janvāra.Briselē, 2004. gada 26. janvārīPadomes vārdā —priekšsēdētājsB. Cowen[1] Atzinums sniegts 2003. gada 20. novembrī (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).[2] OV C 122, 9.5.1988., 38. lpp.[3] OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.[4] OV L 172, 18.6.1999., 1. lpp. Nolīgums, kurā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu 2003/429/EK (OV L 147, 14.6.2003., 25. lpp.).[5] OV L 61, 2.3.2002., 29. lpp.--------------------------------------------------PIELIKUMS1. Atbalstītie pasākumiGalvenais mērķis, kas noteikts 1. pantā, ir atbalstīt darbu aktīvas Eiropas pilsonības jomā, veicinot to organizāciju pasākumus un darbību, kuras darbojas šajā jomā.Šo atbalstu sniedz, piešķirot vienu no divu veidu subsīdijām:- vai nu ekspluatācijas izdevumu subsīdiju, kas ir līdzfinansējums izdevumiem saistībā ar tādas organizācijas pastāvīgo darba programmu, kura izvirzījusi vispārīgu Eiropas interešu mērķi aktīvas Eiropas pilsonības jomā vai mērķi, kas ir daļa no Eiropas Savienības politikas šajā jomā (1. un 2. daļa),- vai subsīdiju, kas ir šajā jomā veiktu konkrētu pasākumu līdzfinansējums (3. daļa).Darbības, ko veic pilsoniskas sabiedrības organizācijas un citas struktūras, piemēram, pašvaldības iestādes un to organizācijas, kuras darbojas Eiropas līmenī aktīvas pilsonības jomā, un darbības, kas var veicināt Kopienas darbību un tās efektivitāti, ir jo īpaši šādas:- starptautiski sadarbības pasākumi Eiropas līmenī,- sanāksmes un apspriedes starp pilsoņiem par tēmām, kas ir Eiropas interesēs, piemēram, par Eiropas vērtībām, mērķiem, pilnvarām, politiku un iestādēm,- neformāli pārdomu, izglītības un apmācību projekti,- darbības, kas veicina pilsoņu līdzdalību un iniciatīvu,- apmaiņas starp pilsoņiem un to organizācijām,- ar Kopienas pasākumiem saistītas informācijas izplatīšana,- subsidēto darbību sagatavošana, atbalstīšana un novērtēšana.Eiropas sociālo NVO platformas galvenās darbības ir šādas:- palīdzēt izveidot ES politiku par tās dalībvalstu kopējo interešu jautājumiem, jo īpaši saistībā ar sociālajām tiesībām, ES sociālo politiku un programmām un pilsonisku dialogu,- regulāri informēt tās locekļus par ievirzēm Kopienas politikā, kas uz tiem attiecas, veicinot tās locekļu dialoga procesu un apspriedes ar ES iestādēm, un ar tās locekļu starpniecību veicināt šīs darbības valsts līmenī,- vecināt dialogu ar citiem grupējumiem, kas nodarbojas ar kopējo interešu jautājumiem (sociālie partneri, citi NVO grupējumi Eiropā, NVO kandidātvalstīs utt.),- stiprināt sociālas NVO Eiropas Savienībā un kandidātvalstīs, piemēram, dalībvalstīm savstarpēji apmainoties ar pieredzi, praksi un informāciju par Platformu.Galvenās darbības, ko veic Eiropas Bēgļu lietu un izsūtījuma padome, ir šādas:- pārstāvēt bēgļu, patvēruma meklētāju un pārvietoto personu organizācijas visā Eiropas Savienībā,- koordinēt tās locekļu atrašanās vietas visā Eiropas savienībā,- nosūtīt uz Eiropas iestādēm informāciju par bēgļiem, patvēruma meklētājiem un pārvietotām personām,- nosūtīt informāciju no Eiropas Savienības uz valstu bēgļu padomēm un nevalstiskajām organizācijām,- veicināt informācijas un labas prakses apmaiņu,- iesaistīt apspriedēs un pārdomās par bēgļiem, patvēruma meklētājiem un pārvietotām personām Eiropā un par Eiropas Savienības darbību, ko tā veic, lai palīdzētu šādām personām,- palielināt Eiropas sabiedrības izpratni ar dalīborganizāciju tīkla starpniecību,- veicināt līdzdalību un iniciatīvu saistībā ar bēgļiem, patvēruma meklētājiem un pārvietotām personām.Eiropas Savienības Valstu padomju un Augstāko administratīvo tiesu asociācijas mērķis ir veicināt koordināciju un atklāt sabiedrībai Valstu padomju un Augstāko administratīvo tiesu lēmumus par Kopienu tiesībām, kā arī veicināt to metožu apkopošanu, kuras izmanto, īstenojot Eiropas tiesības valsts līmenī. Šī programma attiecas arī uz Komisijas darbībām saistībā ar to ideju laboratoriju radīšanu, veicināšanu un pārvaldību, kuras darbojas aktīvas pilsonības un Eiropas integrācijas jomā, kā arī uz līdzīgu pasākumu organizēšanu.2. Atbalstīto pasākumu īstenošana2.1. Pasākumi, ko veic organizācijas, kurām ir tiesības uz Kopienas finansējumu saskaņā ar programmu, attiecas uz vienu no šādām jomām.2.1.1. Pasākumu 1. daļa: to turpmāk minēto organizāciju pastāvīgās darba programmas, kas izvirzījušas vispārīgus Eiropas interešu mērķus aktīvas Eiropas pilsonības jomā:- asociācija "Mūsu Eiropa";- Žana Monē nams;- Robēra Šūmaņa nams;- Eiropas sociālo NVO platforma;- Eiropas Bēgļu lietu un izsūtījuma padome (ECRE);- Eiropas Savienības Valstu padomju un Augstāko administratīvo tiesu asociācija.2.1.2. Pasākumu 2. daļa: citu tādu organizāciju pastāvīgas darbības programma, kuras izvirzījušas vispārīgu Eiropas interešu mērķi aktīvas Eiropas pilsonības jomā vai mērķi, kas ir daļa no Eiropas Savienības politikas šajā jomā.Šie kritēriji var attiekties uz:- bezpeļņas organizācijām, kas darbojas, lai palīdzētu pilsoņiem, kuri aktīvi iesaistījušies iepriekš minētajās organizācijās,- Eiropas izplatītājtīkliem, kuros ietilpst bezpeļņas organizācijas, kas aktīvi darbojas valstīs, kuras piedalās programmā, un kas atbalsta principus un politiku, kura veicina mērķu sasniegšanu šajā jomā,- organizācijas, kuras izvirzījušās mērķi, kas ir daļa no Eiropas Savienības politikas aktīvas pilsonības jomā.Var piešķirt ikgadēju ekspluatācijas izdevumu subsīdiju, lai atbalstītu šādas organizācijas pastāvīgās darba programmas īstenošanu.2.1.3. Pasākumu 3. daļa:a) pasākumi aktīvas Eiropas pilsonības jomā, ko jo īpaši veic Eiropas interešu nevalstiskās organizācijas, asociācijas un federācijas vai starpnozaru arodbiedrības; atkāpjoties no Finanšu regulas 114. panta, starpnozaru arodbiedrības, kas piedalās Eiropas sociālajā dialogā, saskaņā ar šo daļu var pretendēt, pat ja tās nav juridiskas personas;b) pasākumi, lai veicinātu pilsētu sadraudzību, kuras iniciatores ir pašvaldības iestādes, vietējās un reģionālās kopienas, vietējās un reģionālās iestādes un to organizācijas.2.2. Ņemot vērā to pieteikumu kvalitāti un daudzumu, kuri iesniegti par finansējuma saņemšanu, piešķirot programmas līdzekļus, ievēro šādas pamatnostādnes:- līdzekļi, kas jāpiešķir saskaņā ar 3.a daļu, nav mazāki par 20 procentiem no gada budžeta apjoma, kas pieejams šīs programmas īstenošanai;- līdzekļi, kas jāpiešķir saskaņā ar 3.b daļu, nav mazāki par 40 procentiem no gada budžeta apjoma, kas pieejams šīs programmas īstenošanai.3. Saņēmēju atlase3.1. Ekspluatācijas izdevumu subsīdiju var piešķirt tieši organizācijām, kas darbojas aktīvas Eiropas pilsonības jomā, saskaņā ar programmas 1. daļu, tiklīdz apstiprināts attiecīgs darba plāns un budžets.3.2. Lai varētu piešķirt subsīdijas saskaņā ar šīs programmas 2. daļu, Komisija publicē uzaicinājumus priekšlikumu iesniegšanai.Tomēr 2004. gadā un 2005. gadā, atkāpjoties no pirmās daļas, subsīdijas var piešķirt organizācijām, kas minētas šā pielikuma papildinājumā.Visos gadījumos piemēro visas Finanšu regulā, tās īstenošanas noteikumos un pamatdokumentā paredzētās prasības.Ja ir publicēts uzaicinājums iesniegt priekšlikumus, var norādīt visas prioritātes attiecībā uz tēmām un darbības veidiem, kas veicina programmas vispārējā mērķa sasniegšanu, un, ja pasākumiem ir daudzgadu darbības laiks, arī to var norādīt.3.3. Organizācijas, kas var pretendēt uz subsīdijas saņemšanu par īpašiem pasākumiem saskaņā ar programmas 3. daļu, atlasīs, pamatojoties uz uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus. Komisija nodrošina, ka uzaicinājums iesniegt priekšlikumus ir "klientam draudzīgs" un neuzliek nepārvaramu birokrātisku slogu. Visos attiecīgos gadījumos uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus organizē divās kārtās, pirmajā kārtā paredzot iesniegt tikai to dokumentu ierobežotu skaitu, kas noteikti vajadzīgi, lai novērtētu priekšlikumu. Attiecībā uz starpnozaru arodbiedrībām, kas piedalās Eiropas sociālajā dialogā, uzaicinājums iesniegt priekšlikumus var būt organizēts slēgta konkursa veidā.4. To pieteikumu novērtēšanas kritēriji, kas iesniegti par finansējuma saņemšanuPieteikumus par finansējuma saņemšanu vērtē, ņemot vērā šādus kritērijus:- atbilstība programmas mērķiem,- plānoto pasākumu kvalitāte,- iespējamā daudzējādā ietekme, kāda šiem pasākumiem var būt attiecībā uz sabiedrību,- veikto pasākumu teritoriālā ietekme,- pilsoņu iesaistīšanās attiecīgo organizāciju struktūrās,- iecerētā pasākuma izmaksas/ieguvumu samērs [1].5. Finansējums un attaisnotie izdevumi5.1. Saskaņā ar 1. daļu attiecīgo organizāciju attaisnotie izdevumi ietver darbības izmaksas un to pasākumu veikšanas izdevumus.5.2. Ar subsīdijām, kas piešķirtas šīm organizācijām, nesedz visus to attaisnotos izdevumus, kas radušies kalendārajā gadā, par kuru šīs subsīdijas piešķirtas – vismaz 10 % minēto organizāciju budžeta jāfinansē no ārpuskopienas avotiem. Šādu līdzfinansējumu var daļēji veikt natūrā, ja novērtētais ieguldījuma apmērs nepārsniedz faktiski radušās un ar grāmatvedības dokumentiem pamatotās izmaksas vai attiecīgajā tirgū ierastās izmaksas.5.3. Saskaņā ar Finanšu regulas 113. panta 2. punktu pakāpeniska atskaitījuma principu nepiemēro ekspluatācijas izdevumu subsīdijām, kas piešķirtas minētajām organizācijām, jo tās ir organizācijas, kas izvirzījušas vispārēju Eiropas interešu mērķi.5.4. Saskaņā ar 2. daļu vienīgās izmaksas, kas jāņem vērā, nosakot ekspluatācijas izdevumu subsīdiju, ir izmaksas, kas vajadzīgas izraudzītās organizācijas parasto pasākumu pienācīgai veikšanai, jo īpaši personāla izdevumi, pieskaitāmās izmaksas (nomas maksa un īpašuma izmaksas, aprīkojuma, kancelejas piederumu izmaksas, telekomunikāciju un pasta izdevumi utt.), iekšējo sanāksmju izmaksas, publicēšanas, informēšanas un izplatīšanas izmaksas un izmaksas, kas tieši saistītas ar organizācijas darbībām.5.5. Ar ekspluatācijas izdevumu subsīdiju, kas piešķirta saskaņā ar 2. daļu, nesedz visus attiecīgās organizācijas attaisnotos izdevumus kalendārajā gadā, par kuru subsīdija piešķirta. Vismaz 20 procenti no to organizāciju budžeta, uz kurām attiecas minētā daļa, jāfinansē no ārpuskopienas avotiem. Šādu līdzfinansējumu var daļēji veikt natūrā, ja novērtētais ieguldījuma apmērs nepārsniedz faktiski radušās un ar grāmatvedības dokumentiem pamatotās izmaksas vai attiecīgajā tirgū ierastās izmaksas.5.6. Saskaņā ar Finanšu regulas 113. panta 2. punktu, ja šādi piešķirtas ekspluatācijas izdevumu subsīdijas atjauno, tad tās pakāpeniski samazina. Šo samazinājumu piemēro, sākot no trešā gada, un tas ir 2,5 procenti gadā. Lai ievērotu šo noteikumu, ko piemēro, neierobežojot iepriekš minēto noteikumu par līdzfinansējumu, Kopienas līdzfinansējuma procentuālais apjoms, kas atbilst par konkrētu finanšu gadu piešķirtajai subsīdijai, ir vismaz par 2,5 punktiem mazāks nekā Kopienas līdzfinansējuma procentuālais apjoms, kas atbilst par iepriekšējo finanšu gadu piešķirtajai subsīdijai.5.7. Attiecībā uz subsīdiju piešķiršanu saskaņā ar 3. daļu, nemainīgas procentu likmes var piemērot organizatoriskām izmaksām un ceļa izdevumiem.6. Programmas pārvaldībaŅemot vērā izmaksu/ieņēmumu analīzi, Komisija var nolemt pilnīgi vai daļēji uzticēt programmas pārvaldību izpildaģentūrai saskaņā ar Finanšu regulas 55. pantu; tā var arī vērsties pie ekspertiem un uzņemties jebkādus citus izdevumus saistībā ar tehnisku un administratīvu palīdzību, kas nav valsts varas īstenošana un ko sniedz kā ārpakalpojumu atbilstīgi ad hoc līgumam. Tā turklāt var finansēt pētījumus un rīkot ekspertu sanāksmes, kas varētu sekmēt programmas īstenošanu, un veikt informēšanas, publicēšanas un izplatīšanas pasākumus, kas ir tieši saistīti ar programmas mērķa sasniegšanu.Komisija veic regulāru viedokļu apmaiņu ar pašreizējo un potenciālo rīcības programmas līdzekļu saņēmēju pārstāvjiem.7. Finansējuma apstiprināšanaVisām iestādēm, asociācijām vai atbildīgajām personām, kam piešķirta subsīdija no šīs programmas līdzekļiem, ir pienākums apstiprināt Eiropas Savienības atbalsta saņemšanu. Tādēļ Komisija pieņem sīki izstrādātas pamatnostādnes.8. Rezultātu izplatīšanaLai veicinātu rezultātu izplatīšanu, pēc iespējas vairākus produktus, kas finansēti no šī programmas, dara pieejamus elektroniski un bez maksas.9. Pārbaudes un revīzijas9.1. Ekspluatācijas izdevumu subsīdijas saņēmējs piecus gadus pēc pēdējā maksājuma tur pieejamus Komisijai visus apliecinošos dokumentus, tajā skaitā pārbaudīto finanšu pārskatu, par izdevumiem, kas radušies subsīdijas piešķiršanas gadā. Subsīdijas saņēmējs nodrošina, ka attiecīgā gadījumā Komisijai ir pieejami organizācijas partneru vai locekļu rīcībā esoši apliecinošie dokumenti.9.2. Komisija var izdarīt subsīdijas izlietošanas revīziju, ko veic Komisijas darbinieki tieši vai jebkāda cita kvalificēta ārēja struktūra pēc Komisijas izvēles. Šādas revīzijas var veikt visā nolīguma darbības laikā un piecu gadu laika posmā pēc atlikuma samaksas dienas. Attiecīgā gadījumā pārbaudes rezultātu dēļ Komisija var pieņemt atgūšanas lēmumus.9.3. Komisijas darbiniekiem un Komisijas pilnvarotajam pieaicinātajam personālam ir attiecīgas piekļuves tiesības, jo īpaši tiesības piekļūt saņēmēja birojiem un visai informācijai, arī elektroniskajai informācijai, kas vajadzīga šādu revīziju veikšanai.9.4. Revīzijas palātai un Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF) ir tādas pašas tiesības, īpaši tiesības uz piekļuvi, kā Komisijai.9.5. Lai aizsargātu Eiropas Kopienu finansiālās intereses pret krāpšanu un citiem pārkāpumiem, Komisija atbilstoši šai programmai var veikt pārbaudes uz vietas un inspekcijas saskaņā ar Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 [2]. Vajadzības gadījumā Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) veic izmeklēšanu, un šo izmeklēšanu reglamentē Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1073/1999 [3].[1] Atbilstošas uzraudzības un novērtēšanas sistēmas piemērošana ir saņēmēju pienākums.[2] OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.[3] OV L 136, 31.5.1999., 1. lpp.--------------------------------------------------


title: 2006/98/EK: Komisijas Lēmums ( 2006. gada 14. februāris ), ar ko izveido augsta līmeņa ekspertu grupu jautājumos par digitālām bibliotēkām

text:
               16.2.2006

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 46/32

      KOMISIJAS LĒMUMS

   (2006. gada 14. februāris),
   ar ko izveido augsta līmeņa ekspertu grupu jautājumos par digitālām bibliotēkām
   (2006/98/EK)
   EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   tā kā:

               (1)

               Ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 157. pantu Kopienai un dalībvalstīm ir uzticēts uzdevums nodrošināt Kopienas ražošanas nozares konkurētspējai nepieciešamo priekšnoteikumu pastāvēšanu. Ar 151. pantu paredz, ka Kopiena veicina dalībvalstu kultūru uzplaukumu, respektējot to nacionālās un reģionālās atšķirības un vienlaikus pievēršot uzmanību kopīgajam kultūras mantojumam.

               (2)

               Komisijas paziņojumā “i2010 – Eiropas informācijas sabiedrība izaugsmei un nodarbinātībai” (1) paziņoja par iniciatīvu saistībā ar digitālām bibliotēkām.

               (3)

               Komisijas paziņojumā “i2010 – digitālās bibliotēkas” (2) (turpmāk tekstā – paziņojums) paziņoja par tādas augsta līmeņa ekspertu grupas jautājumos par digitālām bibliotēkām izveidi, kas sniegs ieteikumus Komisijai par to, kā vislabāk Eiropas līmenī risināt organizatoriskas, juridiskas un tehniskas problēmas.

               (4)

               Grupai ir jāpiedalās kopīga stratēģiska redzējuma izveidē par Eiropas digitālajām bibliotēkām.

               (5)

               Grupā ir jābūt privātpersonas statusā ieceltiem augsti kvalificētiem ekspertiem, kuri ir kompetenti digitālo bibliotēku jautājumos.

               (6)

               Tāpēc ir jāizveido “Augsta līmeņa ekspertu grupa jautājumos par digitālajām bibliotēkām” un jādefinē tās pilnvaras un struktūra,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Ar šo Komisija izveido ekspertu grupu “Augsta līmeņa ekspertu grupa jautājumos par digitālajām bibliotēkām”, turpmāk tekstā – grupa.
   2. pants
   Uzdevums
   Komisija var apspriesties ar grupu par visiem jautājumiem, kas attiecas uz paziņojumā izklāstītās digitālo bibliotēku iniciatīvas īstenošanu.
   Grupas uzdevums ir:

               —

               sniegt Komisijai ieteikumus par to, kā vislabāk Eiropas līmenī risināt organizatoriskas, juridiskas un tehniskas problēmas;

               —

               piedalīties kopīga stratēģiska redzējuma izveidē par Eiropas digitālajām bibliotēkām.

         3. pants
   Sastāvs – dalībnieku iecelšanas kārtība
   1.   Informācijas sabiedrības un plašsaziņas līdzekļu ģenerāldirektorāta ģenerāldirektors vai viņa/viņas pārstāvis ir atbildīgs par grupas dalībnieku iecelšanu. Grupas dalībniekus ieceļ par augsta līmeņa ekspertiem, kuri ir kompetenti digitālo bibliotēku jautājumos.
   2.   Grupā ir ne vairāk kā 20 dalībnieki.
   3.   Piemēro šādus noteikumus:

               —

               grupas dalībniekus ieceļ par augsta līmeņa ekspertiem, kas ir kompetenti digitālo bibliotēku jautājumos, privātpersonas statusā, un ieteikumus Komisijai viņi sniedz neatkarīgi no jebkādas ārējās ietekmes;

               —

               grupas dalībniekus ieceļ, pēc iespējas nodrošinot pienācīgu līdzsvaru attiecībā uz:

                           —

                           kompetenču loku,

                           —

                           izcelsmes ģeogrāfisko vietu,

                           —

                           dzimumu;

               —

               grupā būs šādu kategoriju eksperti:

                           —

                           organizācijas, kas veic vēsturiskā mantojuma saglabāšanu (bibliotēkas, arhīvi, muzeji),

                           —

                           autori, izdevēji un satura sniedzēji,

                           —

                           informācijas un saziņas tehnoloģiju nozares pārstāvji (piemēram, meklētājprogrammu un tehnoloģiju nodrošinātāji),

                           —

                           zinātnes un izpētes organizācijas, augstskolas;

               —

               grupas dalībnieki nevar nozīmēt savā vietā aizstājējus;

               —

               grupas dalībniekus ieceļ uz divu gadu pilnvaru termiņu, un to var pagarināt. Grupas dalībnieki pilda savus pienākumus līdz brīdim, kad viņu vietā ieceļ citus, vai arī līdz savu pilnvaru beigām;

               —

               grupas dalībniekus, kuri vairs nespēj efektīvi piedalīties grupas darbā, atkāpjas vai neievēro šā punkta pirmā vai piektā ievilkuma vai Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 287. panta prasības, var aizstāt uz atlikušo pilnvaru laiku;

               —

               grupas dalībnieki katru gadu rakstiski apstiprina, ka tie apņemas darboties sabiedrības interešu labā, kā arī apstiprina, ka tiem nav interešu/ir intereses, kas varētu apdraudēt viņu objektivitāti;

               —

               grupas dalībnieku vārdus publicē Informācijas sabiedrības un plašsaziņas līdzekļu ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē. Datus par grupas dalībnieku vārdiem iegūst, apstrādā un publicē saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 45/2001 noteikumiem.

         4. pants
   Darbība
   1.   Grupu vada Komisijas pārstāvis.
   2.   Vienojoties ar Komisiju, var izveidot apakšgrupas īpašu jautājumu izskatīšanai atbilstoši grupas izstrādātajam darba uzdevumam; tās izformē, tiklīdz tās ir izpildījušas savu uzdevumu.
   3.   Ja tas ir lietderīgi un/vai nepieciešami, Komisijas pārstāvis var lūgt piedalīties grupas vai apakšgrupas darbā ekspertus vai novērotājus, kuriem ir īpaša kompetence kādā darba kārtībā izskatāmā jautājumā.
   4.   Ja Komisija norāda, ka informācija, kas iegūta, piedaloties grupas vai apakšgrupas darbā, attiecas uz konfidenciāliem jautājumiem, to nedrīkst izplatīt.
   5.   Grupas un tās apakšgrupu sanāksmes parasti notiek Komisijas telpās saskaņā ar Komisijas noteiktām procedūrām un grafiku. Komisija nodrošina sekretariāta pakalpojumus. Šajās sanāksmēs var piedalīties citi ieinteresēti Komisijas ierēdņi.
   6.   Grupa pieņem reglamentu, pamatojoties uz Komisijas pieņemto standarta reglamentu (3).
   7.   Komisija var publicēt grupas kopsavilkumu, secinājumu, secinājuma daļu vai darba dokumentu attiecīgā dokumenta oriģinālvalodā.
   5. pants
   Sanāksmju izdevumi
   Komisija saskaņā ar tajā spēkā esošajiem noteikumiem atmaksā ceļojuma un uzturēšanās izdevumus, kas grupas dalībniekiem, ekspertiem un novērotājiem radušies saistībā ar grupas darbību. Par veiktajiem uzdevumiem atlīdzība grupas dalībniekiem netiek maksāta.
   6. pants
   Stāšanās spēkā
   Lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. To piemēro līdz 2008. gada 31. decembrim. Komisija pirms minētā termiņa beigām lemj par lēmuma iespējamu pagarināšanu.

      Brisele, 2006. gada 14. februārī

            Komisijas vārdā —

            Komisijas locekle

         Viviane REDING

      (1)  KOM(2005) 229 galīgais.

      (2)  KOM(2005) 465 galīgais.

      (3)  SEK(2005) 1004, III pielikums.