title: Padomes Lēmums (ES) 2015/1987 (2015. gada 5. oktobris) par to, lai noslēgtu Protokolu, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Gvinejas-Bisavas Republiku

text:
               6.11.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 290/1

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2015/1987
   (2015. gada 5. oktobris)
   par to, lai noslēgtu Protokolu, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Gvinejas-Bisavas Republiku
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. pantu saistībā ar 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu un 218. panta 7. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2008. gada 17. martā ar Regulu (EK) Nr. 241/2008 (1) apstiprināja Partnerattiecību nolīguma zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Gvinejas-Bisavas Republiku (“nolīgums”) noslēgšanu.

               (2)

               Savienība un Gvinejas-Bisavas Republika ir risinājušas sarunas par jaunu protokolu (“protokols”), ar kuru Savienības kuģiem piešķir zvejas iespējas ūdeņos, kas attiecībā uz zveju ir Gvinejas-Bisavas Republikas suverenitātē vai jurisdikcijā.

               (3)

               Protokols tika parakstīts 2014. gada 24. novembrī saskaņā ar Padomes Lēmumu 2014/782/ES (2), un to provizoriski piemēro no tā parakstīšanas dienas.

               (4)

               Ar nolīgumu ir izveidota Apvienotā komiteja, kuras uzdevums ir uzraudzīt nolīguma piemērošanu. Turklāt saskaņā ar protokolu Apvienotā komiteja var apstiprināt konkrētus grozījumus protokolā. Lai atvieglotu šādu grozījumu apstiprināšanu, ir lietderīgi pilnvarot Komisiju, ievērojot īpašus nosacījumus, tos apstiprināt vienkāršotā procedūrā.

               (5)

               Protokols būtu jāapstiprina,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Savienības vārdā tiek apstiprināts Protokols, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Gvinejas-Bisavas Republiku (3).
   2. pants
   Padomes priekšsēdētājs Savienības vārdā sniedz protokola 19. pantā paredzēto paziņojumu (4).
   3. pants
   Ievērojot noteikumus un nosacījumus, kas izklāstīti pielikumā, Komisija tiek pilnvarota Savienības vārdā apstiprināt protokola grozījumus Apvienotajā komitejā.
   4. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Luksemburgā, 2015. gada 5. oktobrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         N. SCHMIT

      (1)  Padomes Regula (EK) Nr. 241/2008 (2008. gada 17. marts) par to, lai noslēgtu Partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Gvinejas-Bisavas Republiku (OV L 75, 18.3.2008., 49. lpp.).

      (2)  OV L 328, 13.11.2014., 1. lpp.

      (3)  Protokols ir publicēts OV L 328, 13.11.2014., 3. lpp., kopā ar lēmumu par tā parakstīšanu.

      (4)  Protokola spēkā stāšanās datumu Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      PIELIKUMS

         Pilnvarojuma apjoms un procedūra Savienības nostājas pieņemšanai Apvienotajā komitejā

                  1.

                  Komisija tiek pilnvarota risināt sarunas ar Gvinejas-Bisavas Republiku un – attiecīgā gadījumā un ievērojot šā pielikuma 3. punktu – vienoties par protokola grozījumiem attiecībā uz šādiem jautājumiem:

                              a)

                              zvejas iespēju un finansiālā ieguldījuma pārskatīšana saskaņā ar protokola 6. un 7. pantu;

                              b)

                              lēmums par nozares atbalsta īstenošanas kārtību saskaņā ar protokola 3. pantu;

                              c)

                              tehniskās specifikācijas un kārtība, kas ietilpst Apvienotās Komitejas pilnvarās saskaņā ar protokola pielikumu.

                  2.

                  Saskaņā ar nolīgumu izveidotajā Apvienotajā komitejā Savienība:

                              a)

                              rīkojas atbilstīgi mērķiem, kurus Savienība tiecas sasniegt saistībā ar kopējo zivsaimniecības politiku;

                              b)

                              ievēro Padomes 2012. gada 19. marta secinājumus par paziņojumu par kopējās zivsaimniecības politikas ārējo dimensiju;

                              c)

                              sekmē nostājas, kas atbilst attiecīgajiem noteikumiem, ko pieņēmušas reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas.

                  3.

                  Ja Apvienotās komitejas sanāksmē ir paredzēts pieņemt lēmumu attiecībā uz protokola grozījumiem, kā minēts 1. punktā, veic vajadzīgos pasākumus, lai nostājā, ko paredzēts paust Savienības vārdā, tiktu ņemta vērā jaunākā statistikas, bioloģiskā un cita informācija, kas nodota Komisijai.
                  Tālab un pamatojoties uz minēto informāciju, Komisijas dienesti pietiekami savlaicīgi pirms Apvienotās komitejas attiecīgās sanāksmes Padomei vai tās darba sagatavošanas struktūrām izskatīšanai un apstiprināšanai nosūta dokumentu ar sīku un konkrētu informāciju par sagatavoto Savienības nostājas priekšlikumu.
                  Attiecībā uz 1. punkta a) apakšpunktā minētajiem jautājumiem Padome paredzēto Savienības nostāju apstiprina ar kvalificētu balsu vairākumu. Pārējos gadījumos sagatavošanas dokumentā paredzēto Savienības nostāju uzskata par apstiprinātu, ja vien noteikts skaits dalībvalstu, kas atbilst bloķējošajam mazākumam, neiebilst Padomes darba sagatavošanas struktūras sanāksmes laikā vai 20 dienās pēc sagatavošanas dokumenta saņemšanas atkarībā no tā, kurš datums ir pirmais. Ja ir iebildumi, jautājumu nodod Padomei.
                  Ja turpmāko sanāksmju laikā, tostarp klātienē, nav iespējams panākt vienošanos, lai Savienības nostājā iekļautu jaunos elementus, šo jautājumu nodod Padomei vai tās darba sagatavošanas struktūrām.

                  4.

                  Komisija tiek aicināta savlaicīgi darīt visu, kas vajadzīgs pēc Apvienotās komitejas lēmuma, tostarp, ja nepieciešams, attiecīgā lēmuma publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un jebkādu priekšlikumu iesniegšanu, kas vajadzīgi minētā lēmuma īstenošanai.


title: Padomes Lēmums 2012/315/KĀDP ( 2011. gada 19. decembris ) par to, lai parakstītu un noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Jaunzēlandi, ar ko izveido sistēmu Jaunzēlandes dalībai Eiropas Savienības krīžu pārvarēšanas operācijās

text:
               21.6.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 160/1

         PADOMES LĒMUMS 2012/315/KĀDP
   (2011. gada 19. decembris)
   par to, lai parakstītu un noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Jaunzēlandi, ar ko izveido sistēmu Jaunzēlandes dalībai Eiropas Savienības krīžu pārvarēšanas operācijās
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, jo īpaši tā 37. pantu, un Līgumu par Eiropas Savienības darbību, jo īpaši tā 218. panta 5. un 6. punktu,
   ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos (“AP”) priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Nosacījumi trešo valstu dalībai Eiropas Savienības krīžu pārvarēšanas operācijās būtu jānosaka nolīgumā, ar ko izveido sistēmu šādai iespējamai turpmākai dalībai, nevis jāizstrādā katrai operācijai atsevišķi.

               (2)

               Pēc tam, kad Padome 2010. gada 26. aprīlī pieņēma lēmumu, ar kuru pilnvaroja sākt sarunas, AP risināja sarunas par Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Jaunzēlandi, ar ko izveido sistēmu Jaunzēlandes dalībai Eiropas Savienības krīžu pārvarēšanas operācijās (“nolīgums”).

               (3)

               Nolīgums būtu jāapstiprina,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Savienības vārdā tiek apstiprināts Nolīgums starp Eiropas Savienību un Jaunzēlandi, ar ko izveido sistēmu Jaunzēlandes dalībai Eiropas Savienības krīžu pārvarēšanas operācijās.
   Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas parakstīt nolīgumu, lai tas kļūtu saistošs Savienībai.
   3. pants
   Padomes priekšsēdētājs Savienības vārdā sniedz nolīguma 16. panta 1. punktā paredzēto paziņojumu.
   4. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2011. gada 19. decembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         M. KOROLEC

    ---documentbreak---

               21.6.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 160/1

         TULKOJUMS
   NOLĪGUMS
   starp Eiropas Savienību un Jaunzēlandi, ar ko izveido sistēmu Jaunzēlandes dalībai Eiropas Savienības krīžu pārvarēšanas operācijās
   EIROPAS SAVIENĪBA (ES),
   no vienas puses, un
   JAUNZĒLANDE,
   no otras puses,
   turpmāk “Puses”,
   TĀ KĀ:

               (1)

               Eiropas Savienība var nolemt veikt darbības krīžu pārvarēšanas jomā.

               (2)

               Eiropas Savienība izlems, vai ES krīžu pārvarēšanas operācijā aicināt piedalīties trešās valstis. Jaunzēlande var pieņemt Eiropas Savienības aicinājumu un piedāvāt savu ieguldījumu. Tādā gadījumā Eiropas Savienība izlems, vai Jaunzēlandes piedāvāto ieguldījumu pieņemt.

               (3)

               Nosacījumi Jaunzēlandes dalībai ES krīžu pārvarēšanas operācijās būtu jānosaka nolīgumā, ar ko izveido sistēmu šādai iespējamai turpmākai dalībai, nevis jāizstrādā katrai operācijai atsevišķi.

               (4)

               Tādam nolīgumam nebūtu jāskar Eiropas Savienības lēmumu pieņemšanas autonomija, kā arī tam nevajadzētu skart to, ka Jaunzēlande katru lēmumu piedalīties ES krīžu pārvarēšanas operācijā izvērtē atsevišķi.

               (5)

               Tādam nolīgumam būtu jāattiecas tikai uz ES krīžu pārvarēšanas operācijām, un tam nebūtu jāskar jebkādi pastāvošie nolīgumi, kas reglamentē Jaunzēlandes dalību jau izvērstā ES krīžu pārvarēšanas operācijā,

         IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.
   I   IEDAĻA

      VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

   1. pants
   Lēmumi par piedalīšanos
   1.   Pēc Eiropas Savienības lēmuma aicināt Jaunzēlandi piedalīties ES krīžu pārvarēšanas operācijā un pēc tam, kad Jaunzēlande ir nolēmusi tajā piedalīties, Jaunzēlande sniedz Eiropas Savienībai informāciju par savu piedāvāto ieguldījumu.
   2.   Eiropas Savienība cik ātri vien iespējams sniedz Jaunzēlandei informāciju par iespējamo iemaksu operācijas kopējo izmaksu finansēšanā, lai palīdzētu Jaunzēlandei izstrādāt savu piedāvājumu.
   3.   Eiropas Savienība Jaunzēlandes piedāvāto ieguldījumu izvērtē, apspriežoties ar Jaunzēlandi.
   4.   Eiropas Savienība vēstulē laikus paziņo Jaunzēlandei par minētās novērtēšanas iznākumu, lai nodrošinātu Jaunzēlandes dalību saskaņā ar šo nolīgumu.
   2. pants
   Sistēma
   1.   Jaunzēlande pievienojas Padomes lēmumam, ar ko Eiropas Savienības Padome nolemj, ka ES veiks krīžu pārvarēšanas operāciju, kā arī jebkuram citam lēmumam, kuru saskaņā ar šā nolīguma noteikumiem un jebkuriem nepieciešamiem īstenošanas pasākumiem Eiropas Savienības Padome pieņem, lai pagarinātu ES krīžu pārvarēšanas operācijas termiņu.
   2.   Jaunzēlandes dalība ES krīžu pārvarēšanas operācijā neskar Eiropas Savienības lēmumu pieņemšanas autonomiju.
   3.   Panta 1. punkts neskar Jaunzēlandes tiesības atteikties no dalības ES krīžu pārvarēšanas operācijā, ja tā nepiekrīt kādam no šajā punktā minētajiem lēmumiem.
   3. pants
   Personāla un bruņoto spēku statuss
   1.   Tā personāla statusu, ko norīko ES krīžu civilas pārvarēšanas operācijas darbā, un/vai to bruņoto spēku statusu, ko Jaunzēlande nosūta uz ES krīžu militāras pārvarēšanas operāciju, reglamentē Eiropas Savienības un valsts(-u), kurā(-ās) operāciju veic, nolīgums par bruņoto spēku/misijas statusu, ja tāds pastāv.
   2.   Tā personāla statusu, ko nosūta uz štābu vai uz komandgrupām, kas atrodas ārpus valsts(-īm), kurā(-ās) notiek ES krīžu pārvarēšanas operācija, reglamentē noteikumi, par ko vienojušies attiecīgie štābi un komandgrupas un Jaunzēlande.
   3.   Neskarot 1. punktā minēto nolīgumu par bruņoto spēku/misijas statusu un atbilstoši visiem spēkā esošiem divpusējiem un daudzpusējiem nolīgumiem, gadījumos, kad Jaunzēlandes spēki atrodas uz ES dalībvalsts kuģa vai lidmašīnā, šī dalībvalsts īsteno jurisdikciju saskaņā ar tās tiesību aktiem un procedūrām.
   4.   Jaunzēlande ir atbildīga par visu prasību izskatīšanu, kas saistītas ar tās dalību ES krīžu pārvarēšanas operācijā un ko iesniedz tās personāls, vai kas attiecas uz tās personālu. Jaunzēlande ir atbildīga par jebkuras lietas ierosināšanu, jo īpaši par tiesvedības vai disciplināro procedūru sākšanu pret jebkuru tās personāla pārstāvi saskaņā ar tās normatīvajiem aktiem.
   5.   Puses vienojas atteikties no visām prasībām (izņemot līgumiskas prasības) vienai pret otru par kaitējumu vai zaudējumiem, kas nodarīti vienai vai otrai Pusei piederošam/tās rīcībā esošam īpašumam, vai šāda īpašuma iznīcināšanu vai par vienas vai otras Puses personāla ievainošanu vai nāves gadījumiem, kas notikusi, pildot to oficiālos pienākumus saistībā ar šajā nolīgumā paredzētajām darbībām, izņemot rupjas nolaidības vai tīša noteikumu pārkāpuma gadījumā.
   6.   Jaunzēlande apņemas nākt klajā ar deklarāciju par atteikšanos no prasībām pret jebkuru valsti, kas piedalās ES krīžu pārvarēšanas operācijā, kurā piedalās Jaunzēlande, un apņemas to darīt no šā nolīguma parakstīšanas brīža.
   7.   Eiropas Savienība apņemas nodrošināt, ka Eiropas Savienības dalībvalstis nāk klajā ar deklarāciju par atteikšanos no prasībām attiecībā uz jebkuru turpmāku Jaunzēlandes piedalīšanos ES krīžu pārvarēšanas operācijā, un apņemas to darīt, parakstot šo nolīgumu.
   4. pants
   Klasificēta informācija
   1.   Jaunzēlande veic visus atbilstīgos pasākumus, lai nodrošinātu ES klasificētās informācijas aizsardzību saskaņā ar Eiropas Savienības Padomes drošības reglamentu, kas ietverts Padomes Lēmumā 2011/292/ES (2011. gada 31. marts) par drošības noteikumiem ES klasificētas informācijas aizsardzībai (1), un saskaņā ar papildu norādēm, ko sniedz kompetentās iestādes, tostarp ES operācijas komandieris attiecībā uz ES krīžu militāras pārvarēšanas operāciju vai ES misijas vadītājs attiecībā uz ES krīžu civilas pārvarēšanas operāciju.
   2.   Ja ES saņem klasificētu informāciju no Jaunzēlandes, šai informācijai piemēro tās klasifikācijas līmenim pienācīgu aizsardzību, kas ir līdzvērtīga aizsardzībai, ko nosaka standarti attiecībā uz klasificētu ES informāciju.
   3.   Ja ES un Jaunzēlande ir noslēgušas nolīgumu par klasificētas informācijas apmaiņas drošības procedūrām, šāda nolīguma noteikumus piemēro saistībā ar ES krīzes pārvarēšanas operāciju.
   II   IEDAĻA

      NOTEIKUMI PAR DALĪBU KRĪŽU CIVILAS PĀRVARĒŠANAS OPERĀCIJĀS

   5. pants
   Personāls, ko norīko uz ES krīžu civilas pārvarēšanas operāciju
   1.   Jaunzēlande nodrošina, ka personāls, ko tā norīko uz ES krīžu civilas pārvarēšanas operāciju, veic savus pienākumus saskaņā ar:

               a)

               Padomes lēmumu un tā turpmākiem grozījumiem, kā minēts 2. panta 1. punktā;

               b)

               operācijas plānu;

               c)

               īstenošanas pasākumiem.

         2.   Jaunzēlande laikus informē ES krīžu civilas pārvarēšanas operācijas misijas vadītāju (“misijas vadītājs”) un Savienības Augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos (“AP”) par visām pārmaiņām saistībā ar savu ieguldījumu ES krīžu civilas pārvarēšanas operācijā.
   3.   Kompetenta Jaunzēlandes iestāde personālam, ko norīko ES krīžu civilas pārvarēšanas operācijas darbā, veic medicīnisko pārbaudi un vakcināciju, kādu attiecīgā Jaunzēlandes kompetentā iestāde uzskata par nepieciešamu, un izsniedz izziņu, kas apliecina dienestam derīgu veselības stāvokli. Personāls, ko norīko ES krīžu civilas pārvarēšanas operācijas darbā, uzrāda minētās izziņas kopiju.
   6. pants
   Komandķēde
   1.   Jaunzēlandes norīkotais personāls veic savus pienākumus un darbojas vienīgi ES krīžu civilas pārvarēšanas operācijas interesēs.
   2.   Viss personāls paliek pilnīgā savas valsts iestāžu pakļautībā.
   3.   Valsts iestādes nodod operatīvo kontroli Eiropas Savienībai.
   4.   Misijas vadītājs uzņemas atbildību un īsteno misijas vadību un kontroli ES krīžu civilas pārvarēšanas operācijas vietā.
   5.   Misijas vadītājs vada ES krīžu civilas pārvarēšanas operāciju un uzņemas organizēt tās ikdienas vadību.
   6.   Jaunzēlandei ir tādas pašas tiesības un pienākumi attiecībā uz operatīvo ikdienas vadību kā Eiropas Savienības dalībvalstīm, kas piedalās operācijā, saskaņā ar 2. panta 1. punktā minētajiem juridiskajiem instrumentiem.
   7.   ES krīžu civilas pārvarēšanas operāciju misijas vadītājs ir atbildīgs par ES krīžu civilas pārvarēšanas operācijas personāla disciplīnas kontroli. Vajadzības gadījumā disciplinārlietu ierosina attiecīgā valsts iestāde.
   8.   Jaunzēlande ieceļ valsts kontingenta kontaktpunktu (VKK), kas pārstāv tās valsts kontingentu operācijas laikā. VKK sniedz ES krīžu civilas pārvarēšanas operāciju misijas vadītājam ziņojumus par attiecīgās valsts jautājumiem un ir atbildīgs par operācijas kontingenta ikdienas disciplīnu.
   9.   Lēmumu izbeigt operāciju pieņem Eiropas Savienība pēc apspriešanās ar Jaunzēlandi, ja Jaunzēlande ES krīžu civilas pārvarēšanas operācijas izbeigšanas dienā joprojām tajā piedalās.
   7. pants
   Finansiālie aspekti
   1.   Jaunzēlande uzņemas visas izmaksas, kas saistītas ar tās dalību operācijā, izņemot tās darbības izdevumus, kā paredzēts operācijas darbības budžetā. Tas neskar 8. pantu.
   2.   Ja noticis nāves gadījums, gūti ievainojumi, radīti zaudējumi vai noticis kaitējums fiziskām vai juridiskām personām no valsts/-īm, kurā/-ās veic operāciju, Jaunzēlandes iespējamo atbildību un kompensācijas reglamentē nosacījumi, kas paredzēti nolīgumā par misijas statusu, kurš minēts 3. panta 1. punktā, vai citi piemērojami alternatīvi noteikumi.
   8. pants
   Iemaksa darbības budžetā
   1.   Jaunzēlande piedalās ES krīžu civilas pārvarēšanas operācijas budžeta finansēšanā.
   2.   Jaunzēlandes iemaksu ES krīžu civilas pārvarēšanās operācijas darbības budžetā aprēķina, pamatojoties uz vienu no turpmāk norādītajām formulām, izvēloties to formulu, kuras summa ir mazāka:

               a)

               tā atsauces summas daļa, kas proporcionāli atbilst Jaunzēlandes NKI attiecībai pret visu to valstu NKI kopsummu, kuras veic iemaksas operācijas darbības budžetā; vai

               b)

               tā darbības budžeta atsauces summas daļa, kas proporcionāli atbilst operācijā iesaistītā Jaunzēlandes personāla locekļu skaita attiecībai pret visu to valstu personāla locekļu skaitu, kuras piedalās operācijā.

         3.   Neskarot 1. un 2. punktu, Jaunzēlande nepiedalās Eiropas Savienības dalībvalstu personāla dienas naudas finansēšanā.
   4.   Neskarot 1. punktu, Eiropas Savienība Jaunzēlandi principā atbrīvo no finanšu iemaksām konkrētā ES krīžu civilas pārvarēšanas operācijā, ja:

               a)

               Eiropas Savienība nolemj, ka Jaunzēlandes līdzdalība operācijā ir svarīgs ieguldījums, kas ir būtisks faktors operācijas sekmīgai darbībai; vai

               b)

               Jaunzēlandes NKI uz vienu iedzīvotāju nepārsniedz jebkuras Eiropas Savienības dalībvalsts NKI uz vienu iedzīvotāju.

         5.   ES krīžu civilas pārvarēšanas operāciju misijas vadītājs un Jaunzēlandes attiecīgais administratīvais dienests paraksta vienošanos par noteikumiem attiecībā uz Jaunzēlandes iemaksām ES krīžu civilas pārvarēšanas operācijas darbības budžetā. Tajā ietver, inter alia, noteikumus par:

               a)

               attiecīgo summu;

               b)

               finanšu ieguldījuma maksāšanas kārtību; un

               c)

               revīzijas procedūru.

         III   IEDAĻA

      NOTEIKUMI PAR DALĪBU KRĪŽU MILITĀRAS PĀRVARĒŠANAS OPERĀCIJĀS

   9. pants
   Dalība ES krīžu militāras pārvarēšanas operācijās
   1.   Jaunzēlande nodrošina to, ka tās bruņotie spēki un personāls, kas piedalās ES krīžu militāras pārvarēšanas operācijā, veic savus pienākumus saskaņā ar:

               a)

               Padomes lēmumu un tā turpmākiem grozījumiem, kā norādīts 2. panta 1. punktā;

               b)

               operācijas plānu; un

               c)

               īstenošanas pasākumiem.

         2.   Jaunzēlande laikus informē ES operācijas komandieri par jebkurām pārmaiņām attiecībā uz savu dalību operācijā.
   10. pants
   Komandķēde
   1.   Visi bruņotie spēki un personāls, kas piedalās ES krīžu militāras pārvarēšanas operācijā, paliek pilnīgā savas valsts iestāžu pakļautībā.
   2.   Jaunzēlandes norīkotais personāls veic pienākumus un darbojas vienīgi ES krīžu militāras pārvarēšanas operācijas interesēs.
   3.   Valsts iestādes nodod savu bruņoto spēku un personāla operatīvo un taktisko vadību un/vai kontroli ES operācijas komandierim, kurš ir tiesīgs savas pilnvaras deleģēt.
   4.   Jaunzēlandei ir tādas pašas tiesības un pienākumi attiecībā uz operatīvo ikdienas vadību kā Eiropas Savienības dalībvalstīm, kas piedalās operācijā.
   5.   ES operācijas komandieris pēc apspriešanās ar Jaunzēlandi var jebkurā laikā pieprasīt Jaunzēlandes dalības atsaukšanu.
   6.   Jaunzēlande ieceļ vecāko militāro pārstāvi (VMP), kas pārstāv tās valsts kontingentu ES krīžu militāras pārvarēšanas operācijā. VMP apspriežas ar ES spēku komandieri par visiem jautājumiem, kas skar operāciju, un ir atbildīgs par Jaunzēlandes kontingenta ikdienas disciplīnu.
   11. pants
   Finansiālie aspekti
   1.   Neskarot šā nolīguma 12. pantu, Jaunzēlande uzņemas visas izmaksas, kas saistītas ar tās līdzdalību operācijā, izņemot tās izmaksas, ko sedz no kopējā finansējuma, kā paredzēts šā nolīguma 2. panta 1. punktā minētajos juridiskajos instrumentos, kā arī Padomes Lēmumā 2008/975/KĀDP (2), ar ko izveido mehānismu tādu Eiropas Savienības operāciju kopējo izmaksu finansēšanas pārvaldībai, kuras skar militārus vai aizsardzības aspektus.
   2.   Ja noticis nāves gadījums, gūti ievainojumi, radīti zaudējumi vai noticis kaitējums fiziskām vai juridiskām personām no valsts(-īm), kurā(-ās) veic operāciju, Jaunzēlandes iespējamo atbildību un kompensācijas reglamentē nosacījumi, kas paredzēti piemērojamā nolīgumā par spēku statusu, kas minēts 3. panta 1. punktā, vai citi piemērojami alternatīvi noteikumi.
   12. pants
   Iemaksa kopējo izmaksu finansējumā
   1.   Jaunzēlande piedalās ES krīžu militāras pārvarēšanas operācijas kopējo izmaksu finansēšanā.
   2.   Jaunzēlandes iemaksu kopējās izmaksās aprēķina, pamatojoties uz vienu no turpmāk norādītajām formulām, izvēloties to formulu, kuras summa ir mazāka:

               a)

               tā kopējo izmaksu daļa, kas proporcionāli atbilst Jaunzēlandes NKI attiecībai pret visu to valstu NKI kopsummu, kuras veic iemaksas operācijas kopējās izmaksās; vai

               b)

               tā kopējo izmaksu daļa, kas proporcionāli atbilst operācijā iesaistītā Jaunzēlandes personāla locekļu skaita attiecībai pret visu to valstu personāla locekļu skaitu, kuras piedalās operācijā.

         Ja izmanto formulu, kas minēta pirmās daļas b) apakšpunktā, un Jaunzēlande nosūta personālu tikai uz operācijas vai bruņoto spēku štābu, izmanto tās personāla locekļu skaita attiecību pret attiecīgā štāba personāla locekļu kopskaitu. Pārējos gadījumos izmanto visu Jaunzēlandes nosūtītā personāla locekļu skaita attiecību pret visa operācijas personāla locekļu kopskaitu.
   3.   Neskarot minēto 1. punktu, Eiropas Savienība Jaunzēlandi principā atbrīvo no iemaksām kopējo izmaksu finansēšanā konkrētā ES krīžu militāras pārvarēšanas operācijā, ja:

               a)

               Eiropas Savienība nolemj, ka ar savu līdzdalību operācijā Jaunzēlande sniedz svarīgu ieguldījumu līdzekļos un/vai spējās, kas ir būtiski faktori operācijas sekmīgai darbībai; vai

               b)

               Jaunzēlandes NKI uz vienu iedzīvotāju nepārsniedz jebkuras Eiropas Savienības dalībvalsts NKI uz vienu iedzīvotāju.

         4.   Noslēdz vienošanos ar administratoru, kas paredzēts Lēmumā 2008/975/KĀDP, ar ko izveido mehānismu tādu ES operāciju kopējo izmaksu finansēšanas pārvaldībai, kuras skar militārus vai aizsardzības aspektus, un kompetentām Jaunzēlandes administratīvām iestādēm. Tajā inter alia ietver noteikumus par:

               a)

               attiecīgo summu;

               b)

               finanšu ieguldījuma maksāšanas kārtību; un

               c)

               revīzijas procedūru.

         IV   IEDAĻA

      NOBEIGUMA NOTEIKUMI

   13. pants
   Nolīguma īstenošanas pasākumi
   Neskarot 12. panta 4. punktā un 8. panta 5. punktā izklāstītos noteikumus, Savienības Augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos un Jaunzēlandes attiecīgās iestādes vienojas par tehniskiem un administratīviem pasākumiem, kas vajadzīgi, lai īstenotu šo nolīgumu.
   14. pants
   Noteikumu neievērošana
   Ja kāda no Pusēm neievēro savas saistības, kas noteiktas nolīgumā, otrai Pusei ir tiesības izbeigt šā nolīguma darbību, par to paziņojot vienu mēnesi iepriekš.
   15. pants
   Domstarpību izšķiršana
   Domstarpības par šā nolīguma interpretāciju vai piemērošanu Puses izšķir ar diplomātiskiem līdzekļiem.
   16. pants
   Stāšanās spēkā
   1.   Šis nolīgums stājas spēkā pirmā mēneša pirmajā dienā pēc tam, kad Puses paziņojušas viena otrai par to, ka ir pabeigtas šim nolūkam vajadzīgās iekšējās procedūras.
   2.   Šo nolīgumu pārskata pēc jebkuras Puses pieprasījuma.
   3.   Šo nolīgumu var grozīt, pamatojoties uz Pušu savstarpēju rakstisku vienošanos.
   4.   Šo nolīgumu kāda no Pusēm var denonsēt, rakstiski paziņojot par denonsēšanu otrai Pusei. Šāda denonsēšana stājas spēkā sešus mēnešus pēc tam, kad otra Puse ir saņēmusi paziņojumu par denonsēšanu.

      Briselē, divtūkstoš divpadsmitā gada astoņpadsmitajā aprīlī

         Eiropas Savienības vārdā

         Jaunzēlandes vārdā

      (1)  OV L 141, 27.5.2011., 17. lpp.

      (2)  OV L 345, 23.12.2008., 96. lpp.
   ES DALĪBVALSTU DEKLARĀCIJA
   ES dalībvalstis, kas piemēro ES Padomes lēmumu par ES krīžu pārvarēšanas operāciju, kurā piedalās Jaunzēlande, centīsies, ciktāl pieļauj to iekšējā tiesību sistēma, cik vien iespējams atteikties no prasībām pret Jaunzēlandi to personāla ievainošanas vai nāves gadījumā vai gadījumā, ja tām ir radīti zaudējumi vai bojāts to īpašums, ko izmanto ES krīžu pārvarēšanas operācijas darbībai, ja šāds ievainojums, nāve, zaudējums vai bojājums:

               —

               radies Jaunzēlandes personāla darbības dēļ, pildot pienākumus saistībā ar ES krīžu pārvarēšanas operāciju, izņemot rupjas nolaidības vai tīša noteikumu pārkāpuma gadījumā; vai

               —

               radies, izmantojot jebkādu īpašumu, kas pieder Jaunzēlandei, ja šis īpašums ir izmantots saistībā ar operāciju, izņemot gadījumus, kad ES krīžu pārvarēšanas operācijas Jaunzēlandes personāls, kas izmanto šo īpašumu, ir vainojams rupjā nolaidībā vai tīšā noteikumu pārkāpumā.

         JAUNZĒLANDES DEKLARĀCIJA
   Jaunzēlande, tai piemērojot ES Padomes lēmumu rīcībā par ES krīžu pārvarēšanas operāciju, centīsies, ciktāl pieļauj tās iekšējā tiesību sistēma, cik vien iespējams atteikties no prasībām pret jebkuru ES dalībvalsti, kas iesaistīta ES krīžu pārvarēšanas operācijā, Jaunzēlandes personāla ievainošanas vai nāves gadījumā vai gadījumā, ja tai ir radīti zaudējumi vai bojāts tās īpašums, ko izmanto ES krīžu pārvarēšanas operācijas darbībai, ja šāds ievainojums, nāve, zaudējums vai bojājums:

               a)

               radies personāla darbības dēļ, pildot pienākumus saistībā ar ES krīžu vadības operāciju, izņemot rupjas nolaidības vai tīša noteikumu pārkāpuma gadījumā; vai

               b)

               radies, izmantojot jebkādu īpašumu, kas pieder valstīm, kuras piedalās ES krīžu pārvarēšanas operācijā, ja šis īpašums ir izmantots saistībā ar operāciju, izņemot gadījumus, kad ES krīžu pārvarēšanas operācijas personāls, kas izmanto šo īpašumu, ir vainojams rupjā nolaidībā vai tīšā noteikumu pārkāpumā.


title: Padomes Lēmums 2009/1002/KĀDP ( 2009. gada 22. decembris ), ar ko groza Kopējo nostāju 2006/795/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Korejas Tautas Demokrātisko Republiku

text:
               23.12.2009

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 346/47

      PADOMES LĒMUMS 2009/1002/KĀDP
   (2009. gada 22. decembris),
   ar ko groza Kopējo nostāju 2006/795/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Korejas Tautas Demokrātisko Republiku
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 29. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Eiropas Savienības Padome 2006. gada 20. novembrī pieņēma Kopējo nostāju 2006/795/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Korejas Tautas Demokrātisko Republiku (KTDR) (1); minētajā kopējā nostājā grozījumi izdarīti ar Kopējo nostāju 2009/573/KĀDP (2), ar ko īstenoja Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Rezolūciju 1874 (2009).

               (2)

               Aizliegumā tieši vai netieši piegādāt, pārdot vai piešķirt KTDR noteiktus priekšmetus, materiālus, aprīkojumu, preces un tehnoloģijas vajadzētu iekļaut visas divējāda lietojuma preces un tehnoloģijas, kuras uzskaitītas I pielikumā Regulai (EK) Nr. 428/2009 (2009. gada 5. maijs), ar ko izveido Kopienas režīmu divējāda lietojuma preču eksporta, pārvadājumu, starpniecības un tranzīta kontrolei (3).

               (3)

               Padome ir noteikusi personas un vienības, kas atbilst Kopējās nostājas 2006/795/KĀDP 3. panta 1. punkta b) apakšpunktā un 4. panta 1. punkta b) apakšpunktā, kā arī 3. panta 1. punkta c) apakšpunktā un 4. panta 1. punkta c) apakšpunktā noteiktajiem kritērijiem. Tāpēc šīs personas un vienības būtu jāuzskaita minētās kopējās nostājas II un III pielikumā.

               (4)

               Būtu attiecīgi jāgroza Kopējā nostāja 2006/795/KĀDP,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Kopējo nostāju 2006/795/KĀDP groza šādi.

               1)

               Kopējās nostājas 1. panta 1. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:

                           “c)

                           daži citi priekšmeti, materiāli, aprīkojums, preces un tehnoloģija, kas varētu sekmēt KTDR kodolmateriālu, ballistisko raķešu vai citu masu iznīcināšanas ieroču programmas vai kas varētu sekmēt tās militārās darbības, tostarp visas divējāda lietojuma preces un tehnoloģijas, kas uzskaitītas I pielikumā Padomes Regulai (EK) Nr. 428/2009 (2009. gada 5. maijs), ar ko izveido Kopienas režīmu divējāda lietojuma preču eksporta, pārvadājumu, starpniecības un tranzīta kontrolei (4). Eiropas Savienība veic vajadzīgos pasākumus, lai noteiktu konkrētos priekšmetus, attiecībā uz kuriem piemēro šo noteikumu.

               2)

               Kopējās nostājas 4. panta 3. un 4. punktu aizstāj ar šādiem punktiem:
               “3.   Izņēmumi pieļaujami gadījumos, ja līdzekļi un saimnieciskie resursi ir:

                           a)

                           nepieciešami, lai apmierinātu pamatvajadzības, tostarp maksājumus par pārtikas produktiem, īri vai hipotēku, zālēm un ārstniecisko palīdzību, nodokļu, apdrošināšanas prēmiju un komunālo pakalpojumu maksājumus;

                           b)

                           paredzēti vienīgi atbilstīgu honorāru samaksai un atlīdzībai par izdevumiem saistībā ar juridiskiem pakalpojumiem; vai

                           c)

                           paredzēti vienīgi nodevu maksājumiem vai pakalpojumu maksājumiem par iesaldēto līdzekļu un saimniecisko resursu pastāvīgu turēšanu un saglabāšanu atbilstīgi attiecīgās valsts tiesību aktiem,

                     pēc tam, kad attiecīgā dalībvalsts nosūtījusi Komitejai paziņojumu par nodomu I pielikumā minētajām personām un vienībām vajadzības gadījumā atļaut piekļuvi šādiem līdzekļiem, citiem finanšu aktīviem un saimnieciskajiem resursiem un tad, ja Komiteja piecās darbadienās pēc šāda paziņojuma nav pieņēmusi pretēju lēmumu.
               4.   Izņēmumi pieļaujami arī gadījumos, ja:

                           a)

                           līdzekļi vai saimnieciskie resursi ir nepieciešami ārkārtas izdevumiem pēc tam, kad attiecīgā dalībvalsts ir nosūtījusi paziņojumu Komitejai un Komiteja to ir apstiprinājusi attiecībā uz I pielikumā minētajām personām un vienībām; vai

                           b)

                           uz līdzekļiem vai saimnieciskajiem resursiem attiecas tiesisks, administratīvs vai arbitrāžas noteikts apgrūtinājums vai spriedums; tādā gadījumā šos līdzekļus un saimnieciskos resursus var izmantot, lai apmierinātu šādu apgrūtinājumu vai spriedumu, ja vien apgrūtinājums vai spriedums stājies spēkā pirms dienas, kad 1. punktā minēto personu vai vienību ir norādījusi Sankciju komiteja, Drošības padome vai Padome, un ja tas nav par labu 1. punktā minētai personai vai vienībai, un ja attiecīgā dalībvalsts par to nosūtījusi paziņojumu Komitejai attiecībā uz I pielikumā minētajām personām un vienībām.”

         2. pants
   Kopējās nostājas 2006/795/KĀDP II un III pielikumu aizstāj ar tekstu šā lēmuma pielikumā.
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
   4. pants
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2009. gada 22. decembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         A. CARLGREN

      (1)  OV L 322, 22.11.2006., 32. lpp.

      (2)  OV L 197, 29.7.2009., 111. lpp.

      (3)  OV L 134, 29.5.2009., 1. lpp.

      (4)  OV L 134, 29.5.2009., 1. lpp”.

      PIELIKUMS
      “
            II PIELIKUMS
            A.   3. panta 1. punkta b) apakšpunktā un 4. panta 1. punkta b) apakšpunktā minēto personu saraksts

                        #

                        Vārds, uzvārds (un iespējamie pseidonīmi)

                        Identifikācijas informācija

                        Pamatojums

                        1.

                           CHANG Song-taek (arī JANG Song-Taek)

                        Dzimšanas datums –
                        02.02.1946. vai 06.02.1946. vai 23.02.1946.
                        (Ziemeļu Hamgyong province)
                        Pases Nr. (2006. gadā): PS 736420617

                        Valsts aizsardzības komisijas loceklis. Korejas Darbaļaužu partijas administrācijas nodaļas vadītājs

                        2.

                           CHON Chi Bu

                        Atomenerģijas galvenā biroja loceklis, bijušais Njonbjonas objekta tehniskais direktors

                        3.

                           CHU Kyu-Chang (arī JU Kyu-Chang)

                        Dzimšanas datums – laikā starp 1928. un 1933. g.

                        Aizsardzības rūpniecības departamenta (ballistisko raķešu programma) vadītāja pirmais vietnieks, Korejas Darbaļaužu partija, Valsts aizsardzības komisijas loceklis

                        4.

                           HYON Chol-hae

                        Dzimšanas datums –
                        1934. g. (Mandžūrija, Ķīna)

                        Tautas bruņoto spēku Vispārīgās politikas departamenta vadītāja vietnieks (Kim Jong Il militārais padomnieks)

                        5.

                           JON Pyong-ho

                        Dzimšanas datums – 1926. g.

                        Korejas Darbaļaužu partijas Centrālās komitejas sekretārs, Centrālās komitejas Militāro piegāžu rūpniecības departamenta vadītājs, kurš kontrolē Centrālās komitejas Otro ekonomikas komiteju, Valsts aizsardzības komitejas loceklis

                        6.

                           KIM Yong-chun (arī Young-chun)

                        Dzimšanas datums – 04.03.1935.
                        Pases Nr.: 554410660

                        Valsts aizsardzības komisijas priekšsēdētāja vietnieks, Tautas bruņoto spēku ministrs, Kim Jong Il īpašais padomnieks kodolstratēģijas jautājumos

                        7.

                           O Kuk-Ryol

                        Dzimšanas datums – 1931. g.
                        (Jilin province, Ķīna)

                        Valsts aizsardzības komisijas priekšsēdētāja vietnieks, kurš pārrauga jaunāko tehnoloģiju iepirkumus ārvalstīs kodolprogrammas un ballistisko raķešu programmas vajadzībām

                        8.

                        PAEK Se-bong

                        Dzimšanas datums – 1946. g.

                        Korejas Darbaļaužu partijas Centrālās komitejas Otrās ekonomikas komitejas priekšsēdētājs (atbildīgs par ballistisko raķešu programmu), Valsts aizsardzības komisijas loceklis

                        9.

                           PAK Jae-gyong (arī Chae-Kyong)

                        Dzimšanas datums – 1933. g.
                        Pases Nr. – 554410661

                        Tautas bruņoto spēku Vispārīgās politikas departamenta vadītāja vietnieks un Tautas bruņoto spēku Loģistikas biroja vadītāja vietnieks (Kim Jong Il militārais padomnieks)

                        10.

                           PYON Yong Rip (arī Yong-Nip)

                        Dzimšanas datums – 20.09.1929.
                        Pases Nr. – 645310121
                        (izdota 13.09.2005.)

                        Zinātņu akadēmijas priekšsēdētājs, kurš ir iesaistīts bioloģiskos pētījumos saistībā ar masu iznīcināšanas ieročiem

                        11.

                           RYOM Yong

                        Atomenerģētikas galvenā biroja vadītājs (organizācija, kas iekļauta Apvienoto Nāciju Organizācijas sarakstā), atbildīgs par starptautiskajiem sakariem

                        12.

                           SO Sang-kuk

                        Dzimšanas datums –
                        laikā starp 1932. un 1938. g.

                           Kim Il Sung universitātes Kodolfizikas departamenta vadītājs

            B.   4. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētās organizācijas

                        #

                        Vārds, uzvārds (un iespējamie pseidonīmi)

                        Identifikācijas informācija

                        Pamatojums

                        1.

                        Njonbjonas Kodolpētījumu centrs

                        Pētniecības centrs, kas piedalījās militārām vajadzībām piemērota plutonija ražošanā. Centrs ir pakļauts Atomenerģētikas galvenajam birojam (organizācijai, kas iekļauta Apvienoto Nāciju Organizācijas sarakstā, 16.07.2009.)

                        2.

                           Korea Pugang mining and machinery corporation ltd

                           Korea Ryongbong General Corporation filiāle (organizācija, kas iekļauta Apvienoto Nāciju Organizācijas sarakstā, 24.04.2009.), pārvalda rūpnīcas, kuras ražo alumīnija pulveri, ko var izmantot raķetēs

                        3.

                           Korean Ryengwang trading corporation

                           Rakwon-dong, Pothonggang District, Pyongyang, Ziemeļkoreja

                           Korea Ryongbong General Corporation filiāle (organizācija, kas iekļauta Apvienoto Nāciju Organizācijas sarakstā, 24.04.2009.)

                        4.

                           Sobaeku United Corp (arī Sobaeksu United Corp)

                        Valsts sabiedrība, kas iesaistīta aizdomīgos pētījumos vai aizdomīgu ražojumu un iekārtu iepirkumos. Tās īpašumā ir vairākas dabīga grafīta atradnes, kuras ar izejvielām apgādā divas pārstrādes rūpnīcas, kuras savukārt jo īpaši ražo grafīta blokus, ko var izmantot ballistiskajās raķetēs

            III PIELIKUMS
            A.   3. panta 1. punkta c) apakšpunktā un 4. panta 1. punkta c) apakšpunktā minēto personu saraksts

                        1.

                           KIM Tong-un

                        Ieroču izplatīšanas finansēšanā iesaistītā Darbaļaužu partijas Centrālās komitejas “39. biroja” direktors

                  ”


title: 2013/132/ES: Eiropas Centrālās bankas Lēmums ( 2013. gada 11. janvāris ), ar ko nosaka Eiropas Centrālo banku sistēmas publiskās atslēgas infrastruktūras regulējumu (ECB/2013/1)

text:
               16.3.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 74/30

         EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS LĒMUMS
   (2013. gada 11. janvāris),
   ar ko nosaka Eiropas Centrālo banku sistēmas publiskās atslēgas infrastruktūras regulējumu
   (ECB/2013/1)
   (2013/132/ES)
   EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 127. pantu,
   ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus (turpmāk – “ECBS Statūti”) un jo īpaši to 12.1. pantu saistībā ar 3.1. pantu, 5. pantu, 12.3. pantu un 16.–24. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar ECBS Statūtu 12.1. pantu ECB Padome pieņem pamatnostādnes un lēmumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu to uzdevumu izpildi, ko Eiropas Centrālo banku sistēmai (ECBS) un Eurosistēmai uztic saskaņā ar Līgumu un ECBS Statūtiem. Tas ietver pilnvaras lemt par papildu aktivitāšu organizāciju, kas vajadzīgas šo uzdevumu izpildei, piemēram, par to, kā izsniedz un pārvalda elektroniskos sertifikātus, lai aizsargātu informāciju, ko glabā un apstrādā ECBS un Eurosistēmas elektroniskajās lietojumprogrammās, sistēmās, platformās un pakalpojumos, kā arī lai uz tiem nosūtītu un no tiem saņemtu datus.

               (2)

               Saskaņā ar ECBS Statūtu 12.3. pantu ECB Padomei ir pilnvaras noteikt Eiropas Centrālās bankas (ECB) un tās lēmējinstanču iekšējo uzbūvi. Attiecīgi ECB Padomei ir pilnvaras lemt par to, ka ECB izmantos elektroniskos sertifikātus, ko izsniegusi Eurosistēmas publiskās atslēgas infrastruktūra.

               (3)

               Pieaug lietotāju skaits, kuru piekļūst arvien vairāk ECBS un Eurosistēmas elektroniskajām lietojumprogrammām, sistēmām, platformām un pakalpojumiem, kas turpina attīstīties. ECB Padome konstatējusi vajadzību pēc paplašinātiem informācijas drošības pakalpojumiem, piemēram, pēc pastiprinātas drošības autentifikācijas, elektroniskā paraksta un šifrēšanas, izmantojot elektroniskos sertifikātus.

               (4)

               Dažām ECBS centrālajām bankām ir pašām sava publiskās atslēgas infrastruktūra, un daudziem trešo personu lietotājiem, kas strādā kopā ar ECBS centrālajām bankām, nav viegli piekļūt sertificēšanas iestādei, ko ECBS akceptē saskaņā ar savu sertifikātu pieņemšanas regulējumu.

               (5)

               Pastāv nepieciešamība Eurosistēmai izveidot pašai savu publiskās atslēgas infrastruktūru, kas var izsniegt visu veidu elektroniskos sertifikātus, piemēram, personiskos un tehniskos sertifikātus ECBS un ārpus ECBS lietotājiem, un kas ir pietiekami elastīga, lai to pielāgotu ECBS un Eurosistēmas elektronisko lietojumprogrammu, sistēmu, platformu un pakalpojumu attīstībai. Šai publiskās atslēgas infrastruktūrai (turpmāk – “ECBS PAI”) jāpapildina pakalpojumi, ko sniedz citas sertificēšanas iestādes, ko ECBS akceptē saskaņā ar ECBS sertifikātu pieņemšanas regulējumu, vai sertificēšanas iestādes, ko ECBS akceptē TARGET2 un TARGET2 vērtspapīriem lietojumprogrammām.

               (6)

               ECB Padome 2010. gada 29. septembrī nolēma sākt ECBS PAI projektu, lai izveidotu un ieviestu ECBS PAI un lai nodrošinātu resursus, kas vajadzīgi tā pabeigšanai. Tā nolēma, ka ECBS PAI izstrādās, uzturēs un tās darbību nodrošinās Banco de España.

               (7)

               ECBS PAI netieši atbalsta ECBS un Eurosistēmas uzdevumu izpildi. Tas balstās uz trīs līmeņu pārvaldību: pārvaldības 1. līmenī ir ECB Padome un Valde, 2. līmenī ir Eurosistēmas centrālās bankas, un 3. līmenī ir pakalpojumu sniedzēja centrālā banka.

               (8)

               Pārvaldības 1. līmenī ECB Padome atbild par ECBS PAI izstrādei un darbības nodrošināšanai vajadzīgo darbību un rezultātu vadību, pārvaldību un kontroli. Tā atbild arī par lēmumu pieņemšanu saistībā ar ECBS PAI un lemj par to uzdevumu sadalījumu, kas nav īpaši noteikti 2. vai 3. līmenim.

               (9)

               Eurosistēmas centrālās bankas atbild par 2. līmenim uzticētajiem uzdevumiem, ievērojot ECB Padomes noteikto vispārīgo regulējumu. Tās ir kompetentas attiecībā uz ECBS PAI ieviešanas tehniskajiem līdzekļiem.

               (10)

               ECBS Informācijas tehnoloģiju komitejai (ITK) ir vadošā loma ECBS PAI izstrādē. Tā vada, vērtē, kontrolē un apstiprina projektu īstenojamos rezultātus, ņemot vērā pieņemšanas kritērijus atbilstoši ECBS sertifikātu pieņemšanas regulējumam, piemērošanas jomu un apstiprinātos termiņus, ko apstiprinājusi ECB Padome.

               (11)

               Pārvaldes 3. līmenī Banco de España apstiprināta par pakalpojumu sniedzēju centrālo banku, kura pildīs uzdevumus, kas tai uzticēti ECB Padomes noteiktajā vispārīgajā regulējumā. Pakalpojumu sniedzēja centrālā banka izveidojusi tehnisko infrastruktūru un drošas iekārtas, kā arī pakalpojumus, kas vajadzīgi, lai publiskās atslēgas infrastruktūru izveidotu un lietotu saskaņā ar: a) tai piemērojamiem nacionālajiem tiesību aktiem, ar ko transponē Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 13. decembra Direktīvu 1999/93/EK par Kopienas elektronisko parakstu sistēmu (1); b) tai piemērojamiem nacionālajiem tiesību aktiem, ar ko transponē Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīvu 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (2); un c) Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 45/2001 par to, kā Kopienas iestādes un organizācijas veic personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi, un šādu datu brīvu apriti (3).

               (12)

               Ņemot vērā, ka elektroniskie sertifikāti ir būtisks elements, kas elektroniskajās lietojumprogrammās tiek izmantots gan kā autentifikācijas mehānisms elektronisko parakstu ieviešanai, gan uz publisko atslēgu balstītai šifrēšanai, ECBS PAI ņems vērā esošās ECBS un Eurosistēmas elektroniskās lietojumprogrammas, sistēmas, platformas un pakalpojumus, kā arī ECBS projektus, lai nodrošinātu, ka tiek ņemtas vērā to vajadzības.

               (13)

               Ārpus eurozonas nacionālās centrālās bankas (NCB) var nolemt izmantot ECBS PAI sniegtos sertifikātus un pakalpojumus,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Definīcijas
   Šajā lēmumā:

               1)

               “sertifikāts” (certificate) vai “elektroniskais sertifikāts” (electronic certificate) ir sertificēšanas iestādes izsniegta elektroniska datne, kas sasaista publisko atslēgu ar sertifikāta abonenta identifikācijas datiem un ko izmanto, lai: a) pārbaudītu, vai publiskā atslēga pieder sertifikāta abonentam; b) autentificētu sertifikāta abonentu; c) pārbaudītu sertifikāta abonenta parakstu; d) šifrētu sertifikāta abonentam adresētu paziņojumu; e) pārbaudītu sertifikāta abonenta tiesības piekļūt ECBS un Eurosistēmas elektroniskajām lietojumprogrammām, sistēmām, platformām un pakalpojumiem. Jebkura atsauce šajā lēmumā uz sertifikātu vai elektronisko sertifikātu ietver atsauci uz datu nesējiem, kuros tiek turēts sertifikāts vai elektroniskais sertifikāts;

               2)

               “ECBS un Eurosistēmas elektroniskās lietojumprogrammas, sistēmas, platformas un pakalpojumi” (ESCB and Eurosystem electronic applications, systems, platforms and services) ir elektroniskās lietojumprogrammas, sistēmas, platformas un pakalpojumi, ko ECBS un/vai Eurosistēma izmanto, pildot tām saskaņā ar Līgumu un ECBS Statūtiem uzticētos uzdevumus;

               3)

               “publiskās atslēgas infrastruktūra” (public key infrastructure) ir personu, politikas, procedūru un datorsistēmu kopums, kas vajadzīgs, lai nodrošinātu autentifikācijas, šifrēšanas, integritātes un negrozāmības pakalpojumus, izmantojot publiskās un privātās atslēgas kriptogrāfiju un elektroniskos sertifikātus;

               4)

               “lietotājs” (user) ir sertifikāta abonents vai persona, kura paļaujas uz sertifikātu;

               5)

               “autentifikācija” (authentication) ir sertifikāta abonenta vai sertifikāta pieteikuma iesniedzēja identitātes pārbaudes process;

               6)

               “ECBS centrālā banka” (ESCB central bank) ir Eurosistēmas centrālā banka vai ārpus eurozonas NCB;

               7)

               “Eurosistēmas centrālā banka” (Eurosystem central bank) ir tādas dalībvalsts NCB, kuras valūta ir euro, t. sk. pakalpojumu sniedzēja centrālā banka, vai ECB;

               8)

               “pakalpojumu sniedzēja centrālā banka” (providing central bank) ir NCB, kuru apstiprinājusi ECB Padome, lai izstrādātu ECBS PAI un sniegtu ECBS PAI pakalpojumus Eurosistēmas centrālo banku vārdā;

               9)

               “ārpus eurozonas NCB” (non-euro area NCB) ir tādas dalībvalsts NCB, kuras valūta nav euro;

               10)

               “ECBS PAI sertificēšanas iestāde” (ESCB-PKI certification authority) ir iestāde, kurai uzticas lietotāji un kura izsniedz, pārvalda, atsauc un atjauno sertifikātus ECBS centrālo banku un Eurosistēmas centrālo banku vārdā, ievērojot ECBS sertifikātu pieņemšanas regulējumu;

               11)

               “ECBS PAI apstiprināšanas iestāde” (ESCB-PKI validation authority) ir iestāde, kurai uzticas lietotāji un kura sniedz informāciju par ECBS PAI sertificēšanas iestādes izsniegto sertifikātu derīgumu;

               12)

               “sertifikāta abonents” (certificate subscriber) ir persona, uz kuru attiecas elektroniskais sertifikāts un kurai elektroniskais sertifikāts ir izsniegts, vai tehniskā komponenta pārvaldnieks, kas saņēmis elektronisko sertifikātu, kuru ECBS PAI sertificēšanas iestāde izsniegusi tehniskajam komponentam;

               13)

               “ECBS sertifikātu pieņemšanas regulējums” (ESCB certificate acceptance framework) ir kritēriji, ko paredzējusi ECBS ITK, lai noteiktu gan ECBS iekšējās, gan ārējās sertificēšanas iestādes, kurām var uzticēties saistībā ar ECBS un Eurosistēmas elektroniskajām lietojumprogrammām, sistēmām, platformām un pakalpojumiem;

               14)

               “reģistrācijas iestāde” (registration authority) ir iestāde, kurai uzticas lietotāji un kura pārbauda sertifikāta pieteikuma iesniedzēja identitāti, pirms ECBS PAI sertificēšanas iestāde izsniedz sertifikātu;

               15)

               “persona, kura paļaujas uz sertifikātu” (relying party) ir fiziska persona vai iestāde, kura nav sertifikāta abonents un kura pieņem un paļaujas uz sertifikātu;

               16)

               “revīzijas politika” (audit policy) ir ECBS revīzijas politika, kuru ECB Padome noteica 1998. gada 7. oktobrī un kura publicēta ECB interneta lapā (4);

               17)

               “sertifikāta pieteikuma iesniedzējs” (certificate applicant) ir fiziska persona, kura lūdz izsniegt sertifikātu viņai pašai vai tehniskajam komponentam;

               18)

               “tehniskais komponents” (technical component) ir programmatūra vai aprīkojums, kuru var identificēt, izmantojot elektroniskos sertifikātus.

         2. pants
   Piemērošanas joma
   1.   Šis lēmums nosaka ECBS PAI regulējumu. ECBS PAI ir Eurosistēmas publiskās atslēgas infrastruktūra, ko Eurosistēmas centrālo banku vārdā izstrādājusi pakalpojumu sniedzēja centrālā banka, kura izsniedz, pārvalda, atsauc un atjauno sertifikātus saskaņā ar ECBS sertifikātu pieņemšanas regulējumu.
   2.   Tā kā ECBS PAI pakalpojumi var ietekmēt personas, kuras paļaujas uz sertifikātu, šajā lēmumā izklāstīti nosacījumi, kurus ievērojot šādas personas var paļauties uz ECBS PAI sertifikātiem.
   3. pants
   ECBS PAI piemērošanas joma un mērķi
   1.   ECBS un Eurosistēmas elektroniskajām lietojumprogrammām, sistēmām, platformām un pakalpojumiem, kas ir vidēji kritiski vai kritiskāki, var piekļūt un tos lietot vienīgi tad, ja lietotājs identificēts ar elektroniskā sertifikāta palīdzību, kuru izsniedz un pārvalda sertificēšanas iestāde, ko ECBS atzinusi saskaņā ar ECBS sertifikātu pieņemšanas regulējumu, t. sk. ECBS PAI sertificēšanas iestāde vai sertificēšanas iestāde, ko ECBS akceptējusi TARGET2 un TARGET2 vērtspapīriem lietojumprogrammām.
   2.   ECBS PAI sertificēšanas iestāde izsniedz elektroniskos sertifikātus un sniedz citus elektroniskās sertificēšanas pakalpojumus ECBS centrālo banku sertifikāta abonentiem un ar tām strādājošo trešo personu sertifikāta abonentiem, lai dotu tiem iespēju droši piekļūt un izmantot ECBS un Eurosistēmas elektroniskās lietojumprogrammas, sistēmas, platformas un pakalpojumus.
   3.   ECBS PAI sniedz šādus sertificēšanas pakalpojumus:

               a)

               sertifikātu izsniegšanu, atjaunošanu un atsaukšanu, kā arī sertifikātu derīguma apstiprināšanu attiecībā uz dažāda veida sertifikātiem;

               b)

               sertifikātu izsniegšanu autentifikācijai, elektroniskajam parakstam un šifrēšanai saistībā ar ECBS un ārpus ECBS lietotājiem un tehnisko sertifikātu izsniegšanu;

               c)

               privātās atslēgas atgūšanu, lai nodrošinātu uz publiskās atslēgas pamata šifrētās informācijas atgūšanu sertifikāta pazaudēšanas gadījumā;

               d)

               vajadzības gadījumā – kriptogrāfijas marķierīču piegādi sertifikāta abonentiem, kā arī to pārvaldību;

               e)

               informācijas sniegšanu par ECBS PAI sertifikātu pārvaldības procedūrām un tehnisko atbalstu ECBS projektu vadītājiem, lai palīdzētu tiem ECBS PAI sertifikātus integrēt viņu lietojumprogrammās.

         Šo uzskaitījumu turpmāk var papildināt ar citiem pakalpojumiem, ja tas vajadzīgs ECBS un Eurosistēmas elektroniskajām lietojumprogrammām, sistēmām, platformām un pakalpojumiem.
   4. pants
   ECBS PAI regulējums
   1.   Saskaņā ar šo lēmumu pakalpojumu sniedzējas centrālās bankas un citu Eurosistēmas centrālo banku pienākumi un funkcijas attiecībā uz ECBS PAI ieviešanu, darbību un izmantošanu tiek noteikti 2. līmeņa–3. līmeņa līgumā un precizēti ECBS PAI sertifikātu politikā un ECBS PAI sertificēšanas prakses deklarācijā.
   2.   2. līmeņa–3. līmeņa līgums, kurā iekļauts Pakalpojumu līmeņa līgums, atspoguļo vienošanos, kas starp pakalpojumu sniedzēju centrālo banku un Eurosistēmas centrālajām bankām panākta attiecībā uz pakalpojumu sniedzējas centrālās bankas un Eurosistēmas centrālo banku pienākumiem un funkcijām. To iesniedz apstiprināšanai ECB Padomē, un tad to paraksta pakalpojumu sniedzēja centrālā banka un Eurosistēmas centrālās bankas.
   3.   Pakalpojumu līmeņa līgums ir gan līgums, ar kuru nosaka pakalpojumu līmeni, ko pakalpojumu sniedzēja centrālā banka sniedz Eurosistēmai, gan līgums, ar kuru nosaka pakalpojumu līmeni, ko Eurosistēma sniedz ārpus eurozonas NCB un trešām personām saistībā ar ECBS PAI.
   4.   ECBS PAI sertificēšanas prakses deklarācija ir noteikumu kopums, kas regulē elektronisko sertifikātu “dzīves ciklu” no sākotnējā pieprasījuma līdz abonenta beigām vai tā atsaukšanai, kā arī attiecības starp sertifikāta pieteikuma iesniedzēju vai abonentu, ECBS PAI sertificēšanas iestādi un personām, kas paļaujas uz sertifikātu. Tas attiecas uz sertifikātiem, kurus aptver Direktīvas 1999/93/EK piemērošanas joma, un uz elektroniskajiem sertifikātiem, kurus tās piemērošanas joma neaptver. Tas arī izklāsta visu pušu lomas un pienākumus un nosaka procedūras sertifikātu izsniegšanai un pārvaldīšanai. To pievieno 2. līmeņa–3. līmeņa līgumam.
   5.   ECBS PAI sertifikātu politika ir noteikumu kopums, kuru piemēro katram izsniegto sertifikātu veidam. Katrs noteikumu kopums paredz sīki izstrādātus ieviešanas noteikumus, kas saistīti ar ECBS PAI sertificēšanas prakses deklarāciju attiecībā uz katru izsniegto sertifikātu veidu. ECBS PAI sertifikātu politiku pievieno 2. līmeņa–3. līmeņa līgumam.
   6.   ECBS PAI sertifikātu politiku un ECBS PAI sertificēšanas prakses deklarāciju publicē ECBS PAI interneta lapā (5).
   7.   Informācija par ECBS PAI sertificēšanas iestādi, t. sk. tās identitāti, un tās tehniskajiem komponentiem izklāstīta šā lēmuma pielikumā.
   5. pants
   Pakalpojumu sniedzējas centrālās bankas pienākumi un funkcijas
   1.   Pakalpojumu sniedzēja centrālā banka atbild par ECBS PAI darbības nodrošināšanu un uzturēšanu Eurosistēmas centrālo banku vārdā, t. sk. uzturēšanu, darbības nodrošināšanu un pārvaldību, ko veic saskaņā ar 2. līmeņa–3. līmeņa līgumu. Tā sniedz sertifikātus un ECBS PAI pakalpojumus, ņemot vērā darbības vajadzības un tehniskās specifikācijas, piemēram, ECBS sertifikātu pieņemšanas regulējumu un prasības un specifikācijas, kas noteiktas 2. līmeņa–3. līmeņa līgumā.
   2.   Pakalpojumu sniedzēja centrālā banka izveido vajadzīgo organizatorisko infrastruktūru sertifikātu sagatavošanai, izsniegšanai un pārvaldīšanai un nodrošina, ka tiek nodrošināta šīs infrastruktūras darbība. Šajā nolūkā pēc apspriešanās ar ITK pakalpojumu sniedzēja centrālā banka var pieņemt tās iekšējās organizācijas un pārvaldības noteikumus.
   3.   Pakalpojumu sniedzēja centrālā banka ir ECBS PAI sertificēšanas iestāde un ECBS PAI apstiprināšanas iestāde.
   4.   Pakalpojumu sniedzējai centrālajai bankai piemērojamo atbildības režīmu nosaka 2. līmeņa–3. līmeņa līgumā.
   6. pants
   Eurosistēmas centrālo banku pienākumi un funkcijas
   1.   Eurosistēmas centrālās bankas atbild par savu sertifikāta abonentu noteikšanu. Šā uzdevuma veikšanai tās izveido reģistrācijas pārziņa amatu, kurš ir pilnvarots reģistrēt lietotājus, kas ir trešās personas.
   2.   Eurosistēmas centrālās bankas ir personas, kas paļaujas uz sertifikātu, attiecībā uz sertifikātiem šifrēšanai un elektroniskajam parakstam, ko ECBS PAI izsniegusi citām Eurosistēmas centrālajām bankām vai lietotāju, kas ir trešās personas, sertifikātu abonentiem.
   3.   Eurosistēmas centrālās bankas, kuras izmanto ECBS PAI pakalpojumus, ir reģistrācijas iestādes saviem sertifikāta pieteikuma iesniedzējiem un nodrošina, ka to sertifikāta pieteikuma iesniedzēji piekrīt un atbilst lietotāju noteikumiem un nosacījumiem, kas izklāstīti ECBS PAI sertificēšanas iestādes pakalpojumu pieteikuma veidlapā.
   7. pants
   Eurosistēmas centrālo banku, trešo personu un sertifikātu abonentu attiecības
   Eurosistēmas centrālās bankas paredz kārtību attiecībā uz to, kā trešās personas ar ECBS PAI sertifikātu palīdzību droši piekļūst ECBS elektroniskajām lietojumprogrammām, sistēmām, platformām un pakalpojumiem un izmanto tos. Vienīgi šī kārtība regulē attiecības starp attiecīgo Eurosistēmas centrālo banku un trešām personām, kas izmanto ECBS PAI sertifikātus. Trešās personas ievēro ECBS PAI sertifikātu politiku, ECBS PAI sertificēšanas prakses deklarāciju un lietotāju noteikumus un nosacījumus, kas izklāstīti ECBS PAI sertificēšanas iestādes pakalpojumu pieteikuma veidlapā.
   8. pants
   Attiecības ar personām, kas paļaujas uz sertifikātu
   Uz saskaņā ar šo lēmumu izsniegtu elektronisko sertifikātu var paļauties ar nosacījumu, ka persona, kas paļaujas uz sertifikātu:

               a)

               pārbauda sertifikāta derīgumu, bloķēšanu vai atsaukšanu, izmantojot aktuālo atsaukšanas statusa informāciju;

               b)

               ņem vērā sertifikātā norādītos izmantošanas ierobežojumus; un

               c)

               akceptē ECBS PAI sertificēšanas prakses deklarāciju un piemērojamo ECBS PAI sertifikātu politiku.

         9. pants
   Tiesības uz ECBS PAI
   1.   ECBS PAI pilnībā pieder Eurosistēmas centrālajām bankām.
   2.   Ņemot to vērā, pakalpojumu sniedzēja centrālā banka Eurosistēmas centrālajām bankām piešķir, ciktāl tas iespējams saskaņā ar piemērojamajiem tiesību aktiem, visas licences uz intelektuālā īpašuma tiesībām, kas nepieciešamas, lai Eurosistēmas centrālās bankas varētu izmantot ECBS PAI un tās komponentus, un visu veidu ECBS PAI pakalpojumus, kā arī varētu sniegt ECBS PAI pakalpojumus trešām personām saskaņā ar ECBS PAI sertificēšanas prakses deklarāciju un ECBS sertifikātu politiku. Pakalpojumu sniedzēja centrālā banka atlīdzina Eurosistēmas centrālajām bankām jebkādas trešo personu prasības par intelektuālā īpašuma tiesību aizskārumu.
   3.   Par sīki izstrādātiem noteikumiem par Eurosistēmas centrālo banku tiesībām uz ECBS PAI 2. līmenis un 3. līmenis vienojas 2. līmeņa–3. līmeņa līgumā.
   10. pants
   Eurosistēmas centrālo banku atbildība attiecībā pret lietotājiem
   1.   Ja vien Eurosistēmas centrālās bankas nepierāda, ka tās nav rīkojušās nolaidīgi, tās saskaņā ar savām funkcijām un pienākumiem ECBS PAI atbild par zaudējumiem, kas radušies lietotājiem, kuri pamatoti paļāvušies uz kvalificētu sertifikātu, kā tas noteikts Direktīvā 1999/93/EK, attiecībā uz:

               a)

               visas tās informācijas pareizumu izsniegšanas brīdī, kas ietverta kvalificētā sertifikātā, un to, vai sertifikātā iekļauti visi dati, kas paredzēti kvalificētam sertifikātam, kā tas noteikts Direktīvā 1999/93/EK;

               b)

               jebkuru apliecinājumu, ka kvalificētā sertifikāta izsniegšanas brīdī tajā norādītais sertifikāta abonents bija tādu paraksta izveidošanas datu turētājs, kuri atbilda paraksta pārbaudes datiem, kas sniegti vai norādīti sertifikātā;

               c)

               jebkuru apliecinājumu, ka paraksta izveidošanas ierīce un paraksta pārbaudes ierīce kopā darbojas viena otru papildinošā veidā gadījumos, kuros ECBS PAI radījusi abas;

               d)

               jebkuru gadījumu, kurā nav reģistrēta kvalificēta sertifikāta atsaukšana.

         2.   Eurosistēmas centrālās bankas neuzņemas saistības, nedod garantijas un neuzņemas atbildību pret lietotājiem, ja vien tas nav nepārprotami noteikts šajā lēmumā un ECBS PAI sertificēšanas prakses deklarācijā.
   11. pants
   Ārpus eurozonas NCB dalība ECBS PAI
   1.   Ārpus eurozonas NCB var būt reģistrācijas iestāde tās iekšējiem lietotājiem, kā arī trešo personu lietotājiem, un šāuzdevuma veikšanai var izveidot reģistrācijas pārziņa amatu.
   2.   Saņemot ECB Padomes apstiprinājumu, ārpus eurozonas NCB var arī nolemt izmantot ECBS PAI pakalpojumus ar tiem pašiem nosacījumiem, kādus piemēro Eurosistēmas centrālajām bankām. Šajā nolūkā ārpus eurozonas NCB iesniedz ECB Padomei deklarāciju, kurā tā apstiprina, ka tā ievēros šajā lēmumā un 2. līmeņa–3. līmeņa līgumā noteiktos pienākumus. Ārpus eurozonas NCB nekļūst par ECBS PAI līdzīpašnieci, un tai nav pienākuma sniegt ieguldījumu ECBS PAI finansējumā.
   12. pants
   Datu aizsardzība
   Eurosistēmas centrālās bankas ievēro datu aizsardzības tiesību aktus, kas piemērojami to veiktajai personas datu apstrādei, īstenojot to funkcijas saistībā ar ECBS PAI.
   13. pants
   Revīzija
   ECBS PAI revīziju veic saskaņā ar revīzijas politikā izklāstītajiem principiem un kārtību. Tas neierobežo iekšējo kontroli un revīzijas noteikumus, ko piemēro vai apstiprina Eurosistēmas centrālās bankas.
   14. pants
   Finansēšanas kārtība
   Eurosistēmas centrālās bankas sedz ECBS PAI izstrādes un darbības nodrošināšanas izmaksas, kā tas sīkāk noteikts ECBS PAI finansējumā.
   15. pants
   ECB Valdes loma
   1.   Saskaņā ar 17. panta 3. punktu 2004. gada 19. februāra Lēmumā ECB/2004/2, ar ko pieņem Eiropas Centrālās bankas Reglamentu (6), ECB Padome deleģē ECB Valdei savas normatīvās pilnvaras veikt jebkurus pasākumus šā lēmuma ieviešanai, kas vajadzīgi ECBS PAI efektivitātei un drošībai, kā arī pilnvaras pieņemt grozījumus, kas saistīti ar ECBS PAI un ECBS PAI pakalpojumu tehniskajiem aspektiem, kuri noteikti 2. līmeņa–3. līmeņa līguma pielikumos, ņemot vērā ITK un, ja piemērojams, Eurosistēmas IT Vadības komitejas padomus.
   2.   ECB Valde bez kavēšanās paziņo ECB Padomei par jebkādiem pasākumiem, ko tā veic, pamatojoties uz 1. punktu, un ievēro visus ECB Padomes pieņemtos lēmumus šajā jautājumā.

      Frankfurtē pie Mainas, 2013. gada 11. janvārī

            ECB prezidents

         Mario DRAGHI

      (1)  OV L 13, 19.1.2000., 12. lpp.

      (2)  OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.

      (3)  OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.

      (4)  www.ecb.europa.eu

      (5)  http://pki.escb.eu

      (6)  OV L 80, 18.3.2004., 33. lpp.

      PIELIKUMS

         Informācija par ECBS PAI sertificēšanas iestādi, t. sk. tās identitāti un tās tehniskajiem komponentiem

      ECBS PAI sertificēšanas iestādi tās sertifikātos norāda kā izsniedzēju, un sertifikātu parakstīšanai izmanto tās privāto atslēgu. ECBS PAI sertificēšanas iestāde atbild par:

                  i)

                  privātās un publiskās atslēgas sertifikātu izsniegšanu;

                  ii)

                  atsaukšanas sarakstu izsniegšanu;

                  iii)

                  atslēgu pāru radīšanu saistībā ar konkrētiem sertifikātiem, piemēram, tiem, kam nepieciešama atslēgas atgūšana;

                  iv)

                  vispārīgās atbildības par ECBS PAI saglabāšanu un visu tās darbībai vajadzīgo prasību izpildes nodrošināšanu.

            ECBS PAI sertificēšanas iestāde ietver visas personas, politiku, procedūras un datorsistēmas, kam uzticēta elektronisko sertifikātu izsniegšana un to piešķiršana sertifikātu abonentiem.
      ECBS PAI sertificēšanas iestāde ietver divus tehniskos komponentus:

                  —

                     Galvenā ECBS PAI sertificēšanas iestāde. Šī pirmā līmeņa sertificēšanas iestāde izsniedz sertifikātus tikai sev pašai un sev pakļautajām sertificēšanas iestādēm. Tā darbojas, vienīgi veicot tās šauri definētos pienākumus. Tās nozīmīgākie dati ir šādi:

                                    Distinguished name (atšķirams nosaukums)

                              CN=ESCB-PKI ROOT CA, O=EUROPEAN SYSTEM OF CENTRAL BANKS, C=EU

                                    Serial number (sērijas numurs)

                              596F AC4C 218C 21BC 4E00 6B42 A164 46DD

                                    Distinguished name of issuer (izsniedzēja atšķirams nosaukums)

                              CN=ESCB-PKI ROOT CA, O=EUROPEAN SYSTEM OF CENTRAL BANKS, C=EU

                                    Validity period (derīguma termiņš)

                              From 21-06-2011 11:58:26 to 21-06-2041 11:58:26

                                    Message digest (SHA-1) (ziņojuma īssavilkums (SHA-1))

                              CEFE 6C32 E850 994A 09EA 1A77 0C60 3D90 ADC9 9192

                  —

                     Tiešsaistes ECBS PAI sertificēšanas iestāde. Šī otrā līmeņa sertificēšanas iestāde ir pakļauta galvenajai ECBS PAI sertificēšanas iestādei. Tā atbild par ECBS PAI sertifikātu izsniegšanu lietotājiem. Tās nozīmīgākie dati ir šādi:

                                    Distinguished name (atšķirams nosaukums)

                              CN=ESCB-PKI ONLINE CA, O=EUROPEAN SYSTEM OF CENTRAL BANKS, C=EU

                                    Serial number (sērijas numurs)

                              2C13 E18F FDB5 91CE 4E29 550B B5A3 F59C

                                    Distinguished name of issuer (izsniedzēja atšķirams nosaukums)

                              CN=ESCB-PKI ROOT CA, O=EUROPEAN SYSTEM OF CENTRAL BANKS, C=EU

                                    Validity period (derīguma termiņš)

                              From 22-07-2011 12:46:35 to 22-07-2026 12:46:35

                                    Message digest (SHA-1) (ziņojuma īssavilkums (SHA-1))

                              D316 026C D2CF 1A8C 4AA3 8C29 EE3D 591E 4286 AD08


title: 2004/823/EK, Euratom: Padomes Lēmums (2004. gada 22. novembris) par Moldovas Republikas pievienošanos 1993. gada 25. oktobra Nolīgumam starp Kanādu, Zviedriju, Ukrainu un Amerikas Savienotajām Valstīm par zinātnes un tehnoloģijas centra izveidi Ukrainā

text:
               3.12.2004

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 358/10

      PADOMES LĒMUMS

   (2004. gada 22. novembris)
   par Moldovas Republikas pievienošanos 1993. gada 25. oktobra Nolīgumam starp Kanādu, Zviedriju, Ukrainu un Amerikas Savienotajām Valstīm par zinātnes un tehnoloģijas centra izveidi Ukrainā
   (2004/823/EK, Euratom)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā Padomes 1998. gada 30. jūlija Regulu (EK) Nr. 1766/98 par Eiropas Kopienas un Eiropas Atomenerģijas kopienas pievienošanos vienas līgumslēdzējas puses statusā 1993. gada 25. oktobra Nolīgumam starp Kanādu, Zviedriju, Ukrainu un Amerikas Savienotajām Valstīm par zinātnes un tehnoloģijas centra izveidi Ukrainā (1), un jo īpaši tās 3. panta 1., 3. un 4. punktu,
   ņemot vērā Komisijas 1998. gada 3. novembra Regulu (Euratom) Nr. 2387/98 par Eiropas Atomenerģijas kopienas un Eiropas Kopienas pievienošanos vienas līgumslēdzējas puses statusā Nolīgumam starp Kanādu, Zviedriju, Ukrainu un Amerikas Savienotajām Valstīm, ar ko 1993. gadā izveidoja zinātnes un tehnoloģijas centru Ukrainā (2), un jo īpaši tās 2. pantu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Kanāda, Zviedrija, Ukraina un Amerikas Savienotās Valstis 1993. gada 25. oktobrī noslēdza Nolīgumu par zinātnes un tehnoloģijas centra izveidi Ukrainā (turpmāk tekstā – “Nolīgums”).

               (2)

               Saskaņā ar Regulām (EK) Nr. 1766/98 un (Euratom) Nr. 2387/98 Eiropas Kopiena un Eiropas Atomenerģijas kopiena (turpmāk tekstā – “Kopienas”) vienas līgumslēdzējas puses statusā pievienojās Nolīgumam.

               (3)

               Moldovas Republika 2004. gada 12. februārī iesniedza Centra sekretariātā dokumentu par Moldovas pievienošanos Nolīgumam. Saskaņā ar Nolīguma XIII pantu apstiprināt šo pievienošanos ir Centra valdes pienākums.

               (4)

               Centra valdē Kopienas pārstāv Padomes prezidentūra un Komisija. Kopienu nostāju jautājumos, kas saistīti ar Nolīguma XIII pantu, pieņem ar Padomes lēmumu un parasti to pauž prezidentūra,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Kopienu vārdā tiek apstiprināta Moldovas Republikas pievienošanās 1993. gada 25. oktobra Nolīgumam starp Kanādu, Zviedriju, Ukrainu un Amerikas Savienotajām Valstīm par zinātnes un tehnoloģijas centra izveidi Ukrainā.
   2. pants
   Padomes prezidentūra Centra valdē pauž Kopienu piekrišanu tam, ka Moldovas Republika pievienojas Nolīgumam.

      Briselē, 2004. gada 22. novembrī

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         B. R. BOT

      (1)  OV L 225, 12.8.1998., 2. lpp.

      (2)  OV L 297, 6.11.1998., 4. lpp.


title: Padomes Lēmums 2014/42/KĀDP ( 2014. gada 28. janvāris ), ar ko groza Lēmumu 2012/281/KĀDP saskaņā ar Eiropas Drošības stratēģiju, lai atbalstītu Savienības priekšlikumu starptautiskam rīcības kodeksam kosmosā veiktām darbībām

text:
               29.1.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 26/42

      PADOMES LĒMUMS 2014/42/KĀDP
   (2014. gada 28. janvāris),
   ar ko groza Lēmumu 2012/281/KĀDP saskaņā ar Eiropas Drošības stratēģiju, lai atbalstītu Savienības priekšlikumu starptautiskam rīcības kodeksam kosmosā veiktām darbībām
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 26. panta 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2012. gada 29. maijā pieņēma Lēmumu 2012/281/KĀDP saskaņā ar Eiropas Drošības stratēģiju, lai atbalstītu Savienības priekšlikumu starptautiskam rīcības kodeksam kosmosā veiktām darbībām (1).

               (2)

               Lēmumā 2012/281/KĀDP ir paredzēta “ne vairāk kā trīs” daudzpusēju ekspertu sanāksmju organizēšana, lai apspriestu priekšlikumu par starptautisku rīcības kodeksu.

               (3)

               Daudzpusējas ekspertu sanāksmes ir notikušas Vīnē (2012. gada jūnijā), Kijevā (2013. gada maijā) un Bangkokā (2013. gada novembrī).

               (4)

               Pēc sekmīgās daudzpusējās ekspertu sanāksmes, kura notika Bangkokā, kļuva skaidrs, ka starptautiskās sabiedrības skatījumā būtu vēlama ceturtā un pēdējā daudzpusējā ekspertu sanāksme. Šāda sanāksme varētu notikt Āfrikā.

               (5)

               Ceturto un pēdējo daudzpusējo ekspertu sanāksmi varētu organizēt, izmantojot Lēmumā 2012/281/KĀDP minēto sākotnējo finanšu atsauces summu un tādējādi neradot vajadzību pēc papildu līdzekļiem.

               (6)

               Tādēļ, lai varētu organizēt ceturto un pēdējo daudzpusējo ekspertu sanāksmi, būtu jāgroza Lēmums 2012/281/KĀDP un attiecīgi jāpagarina tā piemērošanas termiņš,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Lēmumu 2012/281/KĀDP groza šādi:

               1)

               lēmuma 2. panta 1. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

                           “b)

                           ne vairāk kā četru daudzpusēju ekspertu sanāksmju organizēšana, lai pārrunātu priekšlikumu starptautiskam rīcības kodeksam;”;

               2)

               lēmuma 6. panta otro daļu aizstāj ar šādu:
               “Tas zaudē spēku 28 mēnešus pēc dienas, kad noslēgts 4. panta 3. punktā minētais finansēšanas nolīgums, vai sešus mēnešus pēc šā lēmuma pieņemšanas dienas, ja šajā laikposmā nav noslēgts finansēšanas nolīgums.”;

               3)

               pielikumu groza šādi:

                           a)

                           pielikuma 1. iedaļas (Vispārīgas pamatnostādnes un mērķi) ceturtās daļas pirmo ievilkumu aizstāj ar šādu:

                                       “—

                                       apspriedes ar pēc iespējas lielāku skaitu valstu, kuras vai nu ir aktīvas, vai vēl nav aktīvas kosmosa jautājumu jomā, lai apspriestu šo priekšlikumu un iegūtu to viedokļus, jo īpaši organizējot līdz četrām daudzpusējām ekspertu sanāksmēm, lai pārrunātu šo priekšlikumu,”;

                           b)

                           pielikuma 2.3. iedaļas nosaukumu aizstāj ar šādu:
                           “2.3.   Projekts Nr. 3. Ne vairāk kā četru daudzpusēju ekspertu sanāksmju organizēšana, lai apspriestu starptautiskā rīcības kodeksa priekšlikumu”;

                           c)

                           pielikuma 2.3.3. iedaļu aizstāj ar šādu:
                           “2.3.3.   Projekta apraksts
                           Ne vairāk kā četru daudzpusēju sanāksmju organizēšana.

                                       —

                                       Ir ierosinājums pirmās divas no šīm sanāksmēm rīkot Eiropā un nākamās divas sanāksmes ārpus Eiropas. Lēmumu pieņems Augstais pārstāvis, pamatojoties uz UNIDIR sniegtajiem priekšlikumiem.

                                       —

                                       Lēmumu par struktūru, darba kārtību un līdzdalību pieņems Augstais pārstāvis, pamatojoties uz UNIDIR sniegtajiem priekšlikumiem.”;

                           d)

                           pielikuma 5. iedaļas (Darbības termiņš) pirmo daļu aizstāj ar šādu:
                           “Šā projekta paredzētais īstenošanas laiks ir 28 mēneši.”

         2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2014. gada 28. janvārī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         G. STOURNARAS

      (1)  OV L 140, 30.5.2012., 68. lpp.