title: EBTA Uzraudzības iestādes Lēmums Nr. 273/14/COL (2014. gada 9. jūlijs) par Scandinavian Airlines finansēšanu ar jaunā atjaunojamā kredītinstrumenta starpniecību (Norvēģija) [2015/2023]

text:
               12.11.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 295/47

         EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDES LĒMUMS
   Nr. 273/14/COL
   (2014. gada 9. jūlijs)
   par Scandinavian Airlines finansēšanu ar jaunā atjaunojamā kredītinstrumenta starpniecību (Norvēģija) [2015/2023]
   EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDE (“Iestāde”),
   ŅEMOT VĒRĀ Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”) un jo īpaši tā 61. un 109. pantu un 26. un 27. protokolu,
   ŅEMOT VĒRĀ Nolīgumu starp EBTA valstīm par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidi (“Nolīgums par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidi”) un jo īpaši tā 24. pantu,
   ŅEMOT VĒRĀ Nolīguma par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidi 3. protokolu (“3. protokols”) un jo īpaši tā I daļas 1. panta 2. punktu un II daļas 7. panta 2. punktu,
   tā kā:
   I.   FAKTI

   1.   PROCEDŪRA

               (1)

               Norvēģija, Dānija un Zviedrija (kopā “Valstis”) 2012. gada oktobra beigās neoficiāli sazinājās ar Iestādi un Eiropas Komisiju (“Komisija”) saistībā ar to ieceri piedalīties jaunā atjaunojamā kredītinstrumentā (“jaunais AKI”) par labu Scandinavian Airlines (“SAS”, “SAS grupa” vai “uzņēmums”). Valstis 2012. gada 12. novembrī nolēma piedalīties jaunajā AKI, tomēr tās oficiāli neinformēja Iestādi par šo pasākumu.

               (2)

               Iestāde 2013. gada 5. februārī saņēma Eiropas Zemo cenu aviokompāniju asociācijas (“EZCAA”) sūdzību par Valstu dalību AKI. Iestāde 2013. gada 18. februāra vēstulē aicināja Norvēģijas iestādes sniegt piezīmes par sūdzību un apgalvojumiem par nelikumīgu valsts atbalstu.

               (3)

               Norvēģijas iestādes sniedza atbildi 2013. gada 25. marta vēstulē. Tās arī sniedza papildu informāciju 2013. gada 6. jūnija vēstulē.

               (4)

               Ar 2013. gada 19. jūnija Lēmumu Nr. 259/13/COL Iestāde sāka oficiālu izmeklēšanu par iespējami nelikumīga atbalsta piešķiršanu SAS ar jaunā atjaunojamā kredītinstrumenta starpniecību (“lēmums sākt procedūru”). Lēmumu sākt procedūru publicēja Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un tā EEZ papildinājumā (1). Norvēģijas iestādes, SAS grupa un Foundation Asset Management Sweden AB (“FAM”) (2) iesniedza piezīmes par lēmumu sākt procedūru. Iestāde 2013. gada 6. novembrī pārsūtīja Norvēģijas iestādēm no SAS grupas un FAM saņemtos novērojumus, un Norvēģijas iestādēm bija iespēja sniegt atbildi. Norvēģijas iestādes 2013. gada 6. decembra vēstulē norādīja, ka tām nav piezīmju par SAS grupas un FAM novērojumiem.

               (5)

               Iestāde 2014. gada 25. februāra vēstulē pieprasīja papildu informāciju no Norvēģijas iestādēm. Šī informācija tika nosūtīta 2014. gada 27. marta vēstulē.

               (6)

               Norvēģijas iestādes 2014. gada 6. marta vēstulē informēja Iestādi par to, ka SAS ir nolēmis anulēt jauno AKI un izskatīt alternatīvas iespējas pašu kapitāla palielināšanai. Lēmums par AKI anulēšanu stājās spēkā 2014. gada 4. martā.

               (7)

               Šajā procedūrā saskaņā ar Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”) 109. panta 1. punktu un Nolīguma starp EBTA valstīm par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidi 24. pantu Iestāde ir kompetenta novērtēt, vai Norvēģija ir izpildījusi EEZ līguma noteikumus. No otras puses, tikai Komisija ir kompetenta novērtēt, vai Dānija un Zviedrija ir izpildījušas Līguma par Eiropas Savienības darbību (“LESD”) noteikumus. Saskaņā ar EEZ līguma 109. panta 2. punktu un 27. protokolu, lai nodrošinātu līguma vienotu piemērošanu visā EEZ, Iestāde un Komisija sadarbojas, apmainās ar informāciju un sniedz savstarpējas konsultācijas par uzraudzības politikas jautājumiem un atsevišķiem gadījumiem.

               (8)

               Ņemot vērā iepriekš minēto un abu iestāžu paralēlās kompetences šajā lietā, pirms šā lēmuma pieņemšanas Iestāde ir sadarbojusies un apspriedusies ar Komisiju.

         2.   SKANDINĀVIJAS GAISA TRANSPORTA TIRGUS

               (9)

               Saskaņā ar pieejamām ziņām laikposmā no 2001. līdz 2011. gadam Skandināvijas gaisa transporta tirgus (kurā piedalās Dānija, Zviedrija, Somija un Norvēģija) palielinājās par 126 % pieejamo sēdvietu kilometru (“ASK”) (3) izteiksmē. Gandrīz visu izaugsmi Skandināvijas īso pārlidojumu tirgū radīja zemo cenu pārvadātāji, konkrēti, Norwegian Air Shuttle un Ryanair. Patiesi, tiek lēsts, ka zemo cenu pārvadātāji radīja 90 % izaugsmes šajā laikposmā (4).

               (10)

               Kaut arī palielinājās zemo cenu pārvadātāju nozīme, Skandināvijas tirgū lielākais dalībnieks vēl aizvien ir SAS, kura tirgus daļa 2011. gadā lēsta kā 35,6 %, kas ir daudz mazāk nekā 50 %, kas tai bija pirms desmit gadiem. Norwegian Air Shuttle un Ryanair tirgus daļas tajā gadā sasniedza attiecīgi 18,7 % un 6,8 %.

         3.   ATBALSTA SAŅĒMĒJS

               (11)

                  SAS ir Valstu galvenā aviokompānija, Skandināvijas lielākā aviokompānija un astotā lielākā aviokompānija Eiropā. Tas ir arī viens no Star Alliance dibinātājiem un biedriem. Aviokompānijas grupas, kurā ietilpst Scandinavian Airlines, Widerøe
                   (5) un Blue1, galvenā mītne atrodas Stokholmā, bet galvenais Eiropas un starpkontinentālais centrs ir Kopenhāgenas lidosta. SAS 2013. gadā pārvadāja aptuveni 28 miljonus pasažieru, gūstot ieņēmumus aptuveni SEK 42 miljardu apmērā.

               (12)

               Pašlaik 50 % SAS pieder Valstīm: 21,4 % Zviedrijai, 14,3 % Dānijai un 14,3 % Norvēģijai. Lielākais privātais akcionārs ir Knut and Alice Wallenberg Foundation (“KAW”) (7,6 %), bet pārējiem akcionāriem pieder 1,5 % akciju vai mazāk.

                  1. tabula

                     SAS AB

                  lielākie akcionāri 2012. gada 31. martā
                   (6)
                   (6)

                           Akcionārs

                           Kopā (%)

                           Zviedrijas valdība

                           21,4

                           Dānijas valdība

                           14,3

                           Norvēģijas valdība

                           14,3

                           Knut and Alice Wallenberg Foundation

                           7,6

                           Försäkringsaktiebolaget, Avanza Pension

                           1,5

                           A.H Värdepapper AB

                           1,4

                           Unionen

                           1,4

                           Dānijas Nacionālā banka

                           1,4

                           Robur Försäkring

                           0,9

                           Ponderus Försäkring

                           0,8

                           Andra AP-fonden

                           0,5

                           Tredje AP-fonden

                           0,5

                           SSB+TC Ledning Omnibus FD No OM79

                           0,5

                           Nordnet Pensionsförsäkring AB

                           0,4

                           Swedbank Robur Sverigefond

                           0,4

                           Swedbank Robur Sverigefond Mega

                           0,3

                           JPM Chase NA

                           0,3

                           AMF Aktiefond Småbolag

                           0,3

                           JP Morgan Bank

                           0,3

                           KPA Pensionsförsäkring AB

                           0,2

                           Nomura International

                           0,2

               (13)

                  SAS finansiālā situācija ir bijusi slikta vairākus gadus ar pastāvīgiem zaudējumiem laikposmā no 2008. līdz 2013. gadam. Standard and Poor's (“S&P”) 2012. gada novembrī samazināja uzņēmuma kredītreitingu no B- līdz CCC+ (7). Šīs grūtības pastiprināja tirgus apstākļi, kad degvielas cenas bija augstas, bet pieprasījums mainīgs.

               (14)

               Konkrēti, saskaņā ar uzņēmuma gada pārskatiem laikposmā no 2008. līdz 2012. gadam SAS cieta būtiskus zaudējumus katru gadu un tam bija liels neto finanšu parāds.

                  2. tabula

                     SAS

                  galvenie finanšu dati 2007. – 2012. gadā (miljonos SEK)
                   (8)

                           2007

                           2008

                           2009

                           2010

                           2011

                           2012
                           (janv.–okt.)

                           Ieņēmumi

                           50 958

                           52 870

                           44 918

                           41 070

                           41 412

                           35 986

                           Neto finanšu parāds

                           1 231

                           8 912

                           6 504

                           2 862

                           7 017

                           6 549

                           Ieņēmumi pirms nodokļu samaksas (“EBT”)

                           1 044

                           – 969

                           – 3 423

                           – 3 069

                           – 1 629

                           – 1 245

                           Neto ienākumi

                           636

                           – 6 360

                           – 2 947

                           – 2 218

                           – 1 687

                           – 985

                           Naudas plūsma gadā

                           – 1 839

                           – 3 084

                           – 1 741

                           868

                           – 1 243

                           – 1 018

                           Peļņa no ieguldītā kapitāla (“ROCE”) – %

                           6,7

                           – 19,6

                           – 11,7

                           – 7,6

                           – 2,2

                           – 8,1

                           Peļņa no iegrāmatotā pašu kapitāla pēc nodokļu samaksas – %

                           3,8

                           – 47,6

                           – 26,8

                           – 17,0

                           – 12,0

                           – 24,8

                           Procentu seguma attiecība – %

                           1,8

                           – 5,3

                           – 4,4

                           – 1,9

                           – 0,6

                           – 1,6

               (15)

               Pēc finanšu situācijas pasliktināšanās SAS 2009. un 2010. gadā īstenoja programmu būtiskai izmaksu samazināšanai (“Core SAS”). Saskaņā ar šo programmu SAS bija jāpalielina pašu kapitāls ar savu akcionāru starpniecību, īstenojot divas tiesību emisijas: i) SEK 6 miljardu apmērā 2009. gada aprīlī un ii) SEK 5 miljardu apmērā 2010. gada maijā (9).

               (16)

                  SAS finanšu grūtības savu maksimumu sasniedza 2012. gadā, kad uzņēmums nāca klajā ar uzņēmējdarbības plānu “4 Excellence Next Generation” (“4XNG plāns”), ko aviokompānijas vadība uztvēra kā “pēdējo uzaicinājumu”SAS
                   (10). Turklāt 2012. gada novembrī prese ziņoja par iespējamu SAS bankrotu (11).

         4.   PASĀKUMA APRAKSTS: JAUNAIS AKI 2012. GADĀ

               (17)

               Līdzīgi kā citas aviokompānijas pasaulē arī SAS izmantoja ārējus kredītinstrumentus, lai uzturētu minimālu likviditātes līmeni. SAS no 2006. gada 20. decembra izmantoja AKI, kura darbības termiņš beidzās 2013. gada jūnijā (“vecais AKI”). Vecais AKI bija EUR 366 miljonus liels, un to piešķīra tikai dažas bankas […]. Tas ietvēra arī vairākas finanšu saistības vai nosacījumus, […].

               (18)

               Pēc tam, kad bija pasliktinājušies uzņēmuma uzņēmējdarbības rādītāji, 2011. gada decembrī SAS vadība nolēma pilnībā izmantot veco AKI. Pēc tam, kad 2012. gada janvārī SAS meitasuzņēmums (proti, Spanair) iesniedza bankrota pieteikumu, SAS sāka sarunas ar bankām un panāca vienošanos par saistību pārskatīšanu 2012. gada 15. martā. Šī saistību pārskatīšana palielināja vecā AKI līdzekļu izmantošanas izmaksas, pastiprināja līdzekļu izmantošanas noteikumus un lika SAS nodrošināt izmantoto līdzekļu pilnīgu un tūlītēju atmaksu. Turklāt SAS bija jāiesniedz aizdevējiem rekapitalizācijas plāns, kas bija jāapstiprina valdei un lielākajiem akcionāriem, t. i., Valstīm un KAW.

               (19)

               Rekapitalizācijas plāna pamatā bija tā dēvētais 4XNG plāns, kas 2012. gada sākumā jau bija izstrādes stadijā. 4XNG plānā bija pievērsta uzmanība arī bažām, ko […] pauda 2012. gada maijā par esošo SAS uzņēmējdarbības plānu “4 Excellence” (“4X plāns”). Saskaņā ar SAS teikto 4XNG uzņēmējdarbības plāns palīdzētu uzņēmumam kļūt par finansiāli pašpietiekamu aviokompāniju. Tajā bija noteikti vairāki finanšu mērķi, kas SAS bija jāsasniedz 2014. un 2015. finanšu gadā. Tostarp EBIT rentabilitāte virs 8 %, finanšu gatavības rādītājs virs 20 % un pašu kapitāla rādītājs (pašu kapitāls/aktīvi), kas pārsniedz 35 %. Ar 4XNG plānu bija paredzēts palīdzēt SAS palielināt ieņēmumus pirms nodokļu samaksas par aptuveni SEK 3 miljardiem gadā, bet plāna īstenošanai būtu vajadzīgas pārstrukturēšanas izmaksas un vienreizējas izmaksas aptuveni SEK 1,5 miljardu apmērā.

               (20)

               Vēl viens 4XNG plāna mērķis bija sagatavot uzņēmumu jaunu grāmatvedības noteikumu ieviešanai attiecībā uz pensijām no 2013. gada novembra, jo bija plānots, ka tie negatīvi ietekmēs SAS grupas pašu kapitālu. Turklāt plānā bija ietverta apņemšanās pabeigt aktīvu cesiju un finansēšanas plānu, kuru īstenojot kopējie potenciālie neto naudas ieņēmumi būtu aptuveni SEK 3 miljardi. Aktīvu cesija ietvēra: (12) i) Widerøe, meitasuzņēmuma, kas ir Norvēģijas reģionālā aviokompānija, pārdošanu (13), ii) mazākuma līdzdalības ieguldījumu […] pārdošanu, iii) līdzdalības ar lidostu saistītos nekustamos īpašumos pārdošanu, iv) ārpakalpojumu izmantošanu apkalpošanai uz zemes (14), v) gaisa kuģu dzinēju pārdošanu (15), vi) pārdošanu un atpakaļnomu vai citus finanšu darījumus, kas saistīti ar […], vii) ārpakalpojumu izmantošanu vadības sistēmu un zvanu centru vajadzībām (16) un viii) trīs Q400 gaisa kuģu pārdošanu vai finansējuma garantēšanu.

               (21)

               Norvēģija uzstāj, ka 4XNG plāna mērķis bija pašfinansēšanās, kas nozīmē, ka SAS gūtu pietiekami daudz naudas no darbības un ar pamatdarbību nesaistītu aktīvu cesijas, lai finansētu sākotnējās izmaksas, kas saistītas ar 4XNG plāna īstenošanu. Tomēr SAS bija noraizējies par to, kā ieguldītāji uztvers vājo likviditāti, ko ietekmēja ar 4XNG plāna īstenošanu saistītās lielās sākotnējās izmaksas. Tāpēc SAS pieprasīja paplašināt veco AKI, vienlaikus ieviešot jauno AKI, ko atbalstīja Valstis un KAW. Tomēr SAS apgalvoja, ka netiks izmantots ne vecais AKI (paplašināts), ne jaunais AKI.

               (22)

               Apspriešanās par jauno AKI sākās 2012. gada 4. jūnijā (17). Sākotnēji saskaņā ar rekapitalizācijas plānu (skatīt (18) apsvērumu) bankas, kas bija vecā AKI aizdevējas, pieprasīja Valstīm nodrošināt vēl vienu pašu kapitāla ciklu, piemēram, tiesību emisiju, jo bankas nevēlējās vienas pašas atbalstīt jauno AKI. Tomēr Valstis noraidīja šo ideju.

               (23)

               Pēc vairākām sarunām bankas pieņēma jauno AKI, kuru veido kopīgi Valstis un KAW un kura pamatā ir tikai vienlīdzīgi nosacījumi bez subordinācijas vai nesamērīgām nodrošinājuma tiesībām. Jānorāda, ka sākotnēji bija plānots, ka jaunā AKI apmērs būs SEK [3–6] miljardi, taču pieejamais nodrošinājums bija tikai SEK [1–4] miljardi. 2012. gada 22. oktobrī jaunā AKI apmēru galīgi samazināja līdz SEK 3,5 miljardiem (aptuveni EUR 400 miljoni).

               (24)

               Jauno AKI piešķīra tās pašas bankas, kas piešķīra veco AKI (izņemot vienu) (18), kopā ar Valstīm un KAW. 50 % jaunā AKI piešķīra Valstis proporcionāli to līdzdalībai SAS, bet atlikušos 50 % piešķīra bankas un KAW. Valstis un KAW piedalījās jaunajā AKI ar tādiem pašiem noteikumiem (nodevas, procentu likmes, saistības) kā bankas.

               (25)

               Jaunā AKI galvenās iezīmes bija šādas:

                           —

                           tas bija sadalīts divos pakārtotos instrumentos SEK 2 miljardu apmērā (A instruments) un SEK 1,5 miljardu apmērā (B instruments), kuros Valstis ieguldīja 50 %. Abu instrumentu cenas noteikšanas nosacījumi ietvēra priekšapmaksu, saistību komisiju, lietošanas maksu, drošības rezervi un izstāšanās maksu,

                           —

                              SAS bija jāizpilda daži nosacījumi, lai varētu izmantot AKI, un šie nosacījumi attiecībā uz B instrumentu bija stingrāki nekā attiecībā uz A instrumentu (19),

                           —

                           jaunais AKI turpināja vecā AKI nodrošinājuma paketi, un papildus tam aizdevējiem piešķīra nodrošinājumu attiecībā uz visām Widerøe akcijām un visiem citiem SAS piederošiem un 2012. gada decembrī neapgrūtinātiem pamatlīdzekļiem. Tādējādi jaunajam AKI bija pirmās kategorijas nodrošinājums attiecībā uz vairākiem SAS aktīviem, tostarp attiecībā uz 100 % akciju tā meitasuzņēmumos Widerøe un SAS Spare Engine, 18 gaisa kuģiem un vairākiem īpašumiem. Šiem nodrošinājumiem noteiktā bilances vērtība bija aptuveni SEK 2,7 miljardi (t. i., aptuveni 75 % jaunā AKI), un tos sadalīja proporcionāli starp A instrumentu un B instrumentu,

                           —

                           B instrumentu drīkstēja sākt izmantot tikai tad, kad A instruments ir izmantots pilnībā. Pēc 2014. gada 1. janvāraSAS varētu to izmantot tikai tādā gadījumā, ja tiktu pabeigta Widerøe aktīvu vai akciju pārdošana,

                           —

                           jaunā AKI atmaksāšanas termiņš bija 2015. gada 31. marts.

               (26)

               Par jaunā AKI noteikumiem vienojās 2012. gada 25. oktobrī. Tomēr cita starpā tas bija jāapstiprina katras valsts parlamentam un par to bija jāparaksta kolektīvi nolīgumi ar pilotiem un lidmašīnu ekipāžām.

               (27)

               Valstis iesniedza CITI sagatavotu 2012. gada 7. novembra ziņojumu (“CITI ziņojums”), kurā novērtēja, vai privāts ieguldītājs situācijā, kas ir maksimāli tuva Valstu situācijai, varētu iesaistīties jaunajā AKI ar līdzīgiem noteikumiem. Pieņemot, ka 4XNG plāna bāzes scenārijs ir veiksmīgi īstenots, CITI ziņojumā secināja, ka Valstu dalība jaunajā AKI radītu iekšējo atdeves likmi (“IAL”) [90–140 %] apmērā, skaidras naudas ieņēmumu attiecības pret skaidras naudas līdzekļiem palielināšanos aptuveni [4–9 x] un pašu kapitāla vērtības pieaugumu par aptuveni [700–1 200 %] (no 2012. gada novembra līdz 2015. gada martam). CITI ziņojumā secināja, ka Valstīm nepieciešamā peļņa tādējādi būtu vismaz tik pat liela, cik nepieciešams privātiem ieguldītājiem līdzīgā situācijā. Tomēr CITI ziņojumā nebija novērtēta iespējamība, ka SAS veiksmīgi īstenos 4XNG plāna bāzes scenāriju, kā arī nebija novērtēta noviržu no bāzes scenārija ietekme, piemēram, nespēja pārvērst naudā ar pamatdarbību nesaistītus aktīvus.

               (28)

                  SAS2012. gada 19. decembrī paziņoja, ka visi nosacījumi, kas nepieciešami, lai jaunais AKI stātos spēkā (skatīt (26) apsvērumu), ir izpildīti, tostarp ir saņemts Valstu parlamentu apstiprinājums. No šīs dienas līdz 2014. gada 3. martam bija spēkā jaunais AKI, kas aizstāja veco AKI (20).

               (29)

               Norvēģija 2013. gada 6. jūnijā vēstulē paskaidroja, ka pēc 80 % Widerøe akciju pārdošanas (skatīt (20) apsvērumu) Valstis un aizdevējas bankas vienojās ar SAS par izmaiņām jaunā AKI noteikumos, kaut arī vienošanās par grozījumiem vēl nebija oficiāli parakstīta. Oficiālās izmeklēšanas laikā iesniegtajās piezīmēs Norvēģijas iestādes informēja Iestādi par to, ka vienošanos par izmaiņām jaunā AKI noteikumos ir parakstījušas visas puses un tā stāties spēkā tad, kad tiks pabeigts Widerøe darījums, t. i., 2013. gada 30. septembrī. Izmaiņas ietvēra to, ka:

                           —

                           A instrumentu samazinās no SEK 1,173 miljardiem līdz SEK 0,8 miljardiem, tā atmaksāšanas termiņu pagarinās par pieciem mēnešiem līdz 2014. gada 1. jūnijam,

                           —

                              SAS piešķirs SEK [0,5–0,8] miljardus skaidrā naudā kā A instrumenta nodrošinājumu. Atlikušos SEK [0,1–0,4] miljardus nodrošinās ar nodrošinājumiem, kas jau uzskaitīti jaunajā AKI nolīgumā,

                           —

                           A instrumenta SEK 0,2 miljardi tiks anulēti, kad daļēji būs nodota nodaļa apkalpošanai uz zemes. Līdz brīdim, kad 2014. gada 4. martā anulēja jauno AKI, SAS bija noslēdzis nodomu vēstuli ar potenciālo pircēju (21);

                           —

                           B instrumentu samazinātu no SEK 1,5 miljardiem līdz SEK 1,2 miljardiem.

         5.   OFICIĀLĀS IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRAS SĀKŠANAS IEMESLI

               (30)

               Savā lēmumā sākt procedūru Iestāde pauda šaubas par Valstu, KAW un banku līdzvērtīgu dalību jaunajā AKI galvenokārt šādu iemeslu dēļ:

                           —

                           banku iepriekšējā saistība ar SAS, piedaloties vecajā AKI. Patiesi, bankas ir gandrīz uz pusi samazinājušas savu dalību jaunajā AKI un tādējādi samazinājušas kopējo saistību ar SAS par aptuveni 50 % AKI ietvaros, savukārt Valstis, kuras nesaņēma nekādus ieņēmumus no tiesību emisijām 2009. un 2010. gadā, ņemot vērā SAS pastāvīgi negatīvos rezultātus, palielināja savu saistību ar SAS,

                           —

                           tas, ka SAS līdz 2012. gada janvārim bija pilnībā izlietojis veco AKI, varētu būt ietekmējis aizdevēju banku lēmumu piedalīties jaunajā AKI, lai izvairītos no turpmākas līdzekļu izmantošanas un nodrošinātu, ka to iemaksas AKI netiks zaudētas pilnībā, ņemot vērā uzņēmuma grūtības. Iestādei nebija skaidrs, vai banku lēmumu piedalīties jaunajā AKI ietekmēja Valstu pastāvīgais finansiālais atbalsts SAS iepriekšējos gados. Iestāde arī norādīja, ka Valstu iesaistīšanās bija stingrs priekšnoteikums, lai privātie uzņēmumi piedalītos jaunajā AKI,

                           —

                           Iestāde apšaubīja to, vai KAW dalību jaunajā AKI var pielīdzināt privāta ieguldītāja dalībai, ņemot vērā KAW saistību ar SAS ne tikai ar akciju paketes, bet arī ar SEB bankas starpniecību.

               (31)

               Iestāde apšaubīja arī to, vai Valstu dalība jaunajā AKI ir uzskatāma par racionālu no akcionāra viedokļa un vai tās izturētu tirgus ekonomikas ieguldītāja (“TEI”) pārbaudi papildus līdzvērtīguma apsvērumiem. Saistībā ar šo Iestāde novērtēja, vai 4XNG plāna pamatā bija pietiekami stabili pieņēmumi, lai mudinātu privātu ieguldītāju piedalīties jaunajā AKI, un vai plānā veiktās jutības analīzes nebija pārāk optimistiskas.

               (32)

               Piemēram, Iestāde cita starpā norādīja uz optimistiskajiem skaitļiem plānā attiecībā uz tirgus izaugsmi ASK un IKP izteiksmē, kā arī 0 % inflācijas līmeni laikposmā no 2015. līdz 2017. gadam. Tā arī apšaubīja, vai visu izmaksu samazināšanas pasākumu un aktīvu cesijas iniciatīvu veiksmīgu īstenošanu varēja paredzēt brīdī, kad parakstīja vienošanos par jauno AKI.

               (33)

               Attiecībā uz jaunā AKI noteikumiem un CITI novērtējumu par plānotajiem ieņēmumiem no Valstu dalības jaunajā AKI Iestāde uzsvēra to, ka CITI ziņojumā nebija novērtēts 4XNG plāns un nebija veikta finanšu modeļa jutības analīze, un tajā paļāvās tikai uz pieejamo informāciju. Iestāde arī norādīja, ka CITI ziņojumā nebija novērtēts jaunā AKI nodrošinājums no privātā tirgus ieguldītāja viedokļa un nebija ņemta vērā iespējamu alternatīvu scenāriju ar mazāk labvēlīgiem pieņēmumiem (tostarp saistību nepildīšanu) ietekme uz ieņēmumu analīzi. Saistībā ar šo Iestāde norādīja, ka CITI ziņojumā nebija paredzēta nekāda iespējamība, ka SAS nepildīs saistības nākamajos trīs gados, ko uzskatīja par nepienācīgi novērtētu risku.

               (34)

               Ņemot vērā iepriekš minēto, Iestāde nevarēja izslēgt to, ka Valstu dalība jaunajā AKI varētu būt priekšrocība par labu SAS EEZ līguma 61. panta 1. punkta izpratnē.

               (35)

               Visbeidzot, ja jaunais AKI bija paredzēts kā valsts atbalsts EEZ līguma izpratnē, Iestāde apšaubīja, vai jauno AKI varētu uzskatīt par saderīgu ar EEZ līgumu. Saistībā ar šo Iestāde novērtēja, vai būtu piemērojams kāds no EEZ līgumā noteiktajiem iespējamās saderības kritērijiem. Ņemot vērā pasākuma veidu un SAS grūtības, Iestāde norādīja, ka vienīgie atbilstošie EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunktā noteiktie kritēriji ir tie, kas attiecas uz atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai, pamatojoties uz Iestādes pamatnostādnēm par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (22) (“GP pamatnostādnes”). Tomēr Iestāde izdarīja sākotnēju secinājumu par to, ka nešķiet, ka būtu izpildīti GP pamatnostādnēs paredzētie nosacījumi attiecībā uz atbalstu glābšanai un pārstrukturēšanai.

         6.   PIEZĪMES PAR LĒMUMU SĀKT PROCEDŪRU
   6.1.   Norvēģijas iestāžu piezīmes

               (36)

               Norvēģija apgalvo, ka tās dalība jaunajā AKI atbilda tirgus noteikumiem, jo bija līdzvērtīga banku un KAW dalībai, tādējādi nodrošinot, ka valsts atbalsta nav.

               (37)

               Norvēģija apgalvo, ka SAS nevienā brīdī neizmantoja veco AKI, kamēr notika sarunas par jauno AKI. Tā norāda uz 2012. gada marta grozījumiem vecajā AKI, ar kuriem tika ieviesti stingrāki līdzekļu izmantošanas noteikumi, un apgalvo, ka tādējādi kopš 2012. gada jūnija beigām bankas varēja noraidīt SAS līdzekļu izmantošanas pieprasījumus. SAS 2012. gada martā pilnībā atmaksāja no AKI izmantoto finansējumu, un pēc tam SAS vairs neizmantoja vecā AKI finansējumu. Tāpēc bankas var pamatoti uzskatīt par ieguldītājiem “no malas”, kas piedalās jaunajā AKI ar vienlīdzīgiem nosacījumiem kā Valstis (23) bez jebkādas būtiskas nenodrošinātas saistības ar SAS
                   (24).

               (38)

               Attiecībā uz KAW dalību jaunajā AKI kopā ar bankām Norvēģijas iestādes uzskata, ka KAW bija ierobežota ekonomiska saistība ar SEB un tas nevarēja ietekmēt KAW lēmumu piedalīties jaunajā AKI.

               (39)

               Turklāt Norvēģija uzskata, ka 4XNG plāns bija reāls un to varēja veiksmīgi īstenot. Tā uzskata, ka visi aspekti un pieņēmumi, tostarp par ieņēmumu prognozēm (“RASK”) (25), izdevumu samazināšanas pasākumiem un plānotajām cesijām, tika rūpīgi novērtēti, lai nodrošinātu 4XNG plāna finanšu mērķu sasniegšanu 2014.–2015. gadā. Turklāt 4XNG plānu, kā arī visus pieņēmumus, kas bija tā pamatā, rūpīgi novērtēja gan Valstu ārējie finanšu padomnieki (Goldman Sachs), gan banku ārējie finanšu padomnieki […], un plānu apstiprināja, ņemot vērā to piezīmes un ieteikumus. Tā arī uzsver, ka, pieņemot lēmumu par dalību jaunajā AKI, gaidīja, ka plāns tiks veiksmīgi īstenots, jo jaunu kolektīvu nolīgumu noslēgšana bija jaunā AKI priekšnoteikums. Turklāt saskaņā ar Norvēģijas sniegto informāciju notikumi laikposmā no 2012. gada decembra līdz jaunā AKI anulēšanai 2014. gada 4. martā apliecināja, ka plāna īstenošana notika tā, lai sasniegtu plānotos rezultātus (26).

               (40)

               Saistībā ar jaunā AKI noteikumiem Norvēģija apgalvo, ka tie atbilda normāliem tirgus nosacījumiem, jo bija līdzīgi salīdzināmu darījumu noteikumiem, un jaunajam AKI arī bija lielākas sākotnējās izmaksas un stingrāki līdzekļu izmantošanas noteikumi nekā lielākajā daļā analizēto darījumu. Attiecībā uz nodrošinājuma paketi Norvēģija norāda, ka aizdevēju banku faktiskie finanšu riski bija niecīgi, jo nodrošinājumu lēstā vērtība bija pārliecinoši lielāka nekā A instrumenta apmērs. Tāpēc likvidācijas gadījumā visus aizdevēju banku prasījumus segtu no nodrošinājumu paketes vai citiem SAS aktīviem, kurus varētu pārdot, piemēram, […], līdzdalību […] u. c. To apliecina arī 2013. gada pirmajā pusē A instrumenta faktiski anulētā ievērojamā saistību daļa. Saskaņā ar Norvēģijas sniegto informāciju tas apliecina, ka bankas rīkojās komerciāli un piesardzīgi, pieņemot lēmumu piedalīties jaunajā AKI kopā ar Valstīm un KAW.

               (41)

               Visbeidzot, Norvēģija ziņo, ka dalība jaunajā AKI ir radījusi vērā ņemamus ieņēmumus AKI aizdevējiem, jo SAS neizmantoja instrumenta līdzekļus. Tas pastiprina viedokli, ka Valstu dalība jaunajā AKI kopā ar KAW un bankām pilnībā atbilda TEI principam.

         6.2.   SAS grupas piezīmes

               (42)

                  SAS grupa apgalvo, ka Valstis piedalījās jaunajā AKI kā akcionāri, nevis valsts iestādes. No šāda viedokļa raugoties, par labāku tika atzīta dalība šādā instrumentā, nevis ieguldījums pašu kapitālā, ņemot vērā lielos akcionāru un aizdevēju ieņēmumus no maksājumiem, kā arī akciju vērtības paredzamo palielināšanos.

               (43)

               Attiecībā uz līdzvērtības pārbaudi SAS grupa norāda, ka tā tika izturēta, ņemot vērā to, ka bankām nebija saistības ar SAS, tāpēc tās ir uzskatāmas par ieguldītājiem “no malas”. Turklāt Valstu dalība jaunajā AKI neietekmēja banku rīcību, jo SAS, nevis bankas lūdza akcionārus pievienoties jaunajam AKI. Turklāt SAS grupa apgalvo, ka bankas nolēma piedalīties jaunajā AKI ar Valstīm un KAW vienlīdzīgiem nosacījumiem, pamatojoties uz ļoti pozitīvajiem riska un ieņēmumu analīzes rezultātiem.

               (44)

                  SAS grupa atbalsta arī Norvēģijas apgalvojumu, ka 4XNG plāna pamatā esošie pieņēmumi bija stabili, ar ļoti reālām prognozēm attiecībā uz trīs galvenajiem rādītājiem, proti, tirgus izaugsmi ASK izteiksmē, IKP pieaugumu 2015.–2017. gadā un paredzamo inflāciju 0 %. Visas aizdevējas bankas rūpīgi novērtēja arī ar plāna īstenošanu saistītos riskus, īpašu uzmanību pievēršot RASK kā uzņēmuma ienesīguma galvenajam rādītājam.

               (45)

                  SAS grupa arī apgalvo, ka nodrošinājuma pakete tika pietiekami novērtēta un tika mazināts risks, ka SAS nespēs īstenot 4XNG plānu. To apliecina fakts, ka izdevumu samazināšana bija priekšnoteikums aizdevēju dalībai jaunajā AKI un jaunu kolektīvo nolīgumu noslēgšana 2012. gada novembrī bija galvenais faktors, kas veicināja plāna veiksmīgu īstenošanu.

               (46)

                  SAS grupa arī kritizē Iestādi par to, ka netika ņemta vērā bankrota alternatīva un tas, ka gadījumā, ja jaunais AKI nebūtu pieejams, Valstis zaudētu visas savas līdzdalības vērtību. Saistībā ar šo SAS grupa uzsver, ka Valstis piedalījās jaunajā AKI kā SAS galvenie akcionāri, lai gūtu atbilstošu peļņu no saviem ieguldījumiem.

               (47)

               Visbeidzot, SAS grupa ziņo, ka, īstenojot 4XNG plānu, tika radīti ieņēmumi pirms nodokļu samaksas SEK 3 miljardu apmērā, tāpēc SAS rezultāti laikposmā no 2012. gada novembra līdz 2013. gada jūlijam bija pozitīvi.

         6.3.   FAM piezīmes

               (48)

               Saskaņā ar FAM, par KAW aktīvu pārvaldību atbildīgā uzņēmuma, sniegto informāciju KAW lēmumu par dalību jaunajā AKI pieņēma neatkarīgi no tā līdzdalības SEB un SEB saistības ar SAS. FAM apgalvo, ka KAW nebija akciju kontrolpaketes SEB, nedz arī var teikt, ka tas kontrolē SEB.

               (49)

                  FAM pārbaudīja 4XNG plānu, saistītos finanšu riskus un nodrošinājuma paketi un nolēma, ka dalība jaunajā AKI ir KAW interesēs. Saistībā ar šo tas salīdzināja iespējas aizsargāt KAW ilgtermiņa ieguldījumus SAS un iespējamo peļņu no šiem ieguldījumiem nākotnē, kā arī lielos maksājumus, ko SAS veiktu saskaņā ar jauno AKI, un SAS likvidāciju, kas tam nešķita ekonomiski interesanta iespēja.

               (50)

                  FAM arī piekrīt Norvēģijai un SAS grupai par to, ka visas ieinteresētās personas piedalījās jaunajā AKI ar vienlīdzīgiem nosacījumiem, bez jebkāda veida subordinācijas, nesamērīgām nodrošinājuma tiesībām vai citiem nesimetriskiem noteikumiem. Lēmums piedalīties jaunajā AKI bija pamatots ar rūpīgu analīzi par ienesīguma iespējām nākotnē, ja SAS būtu spēcīgs un konkurētspējīgs.

               (51)

               Visbeidzot, FAM piekrīt Norvēģijas viedoklim par to, ka aizdevēju banku lēmums piedalīties jaunajā AKI bija balstīts uz komerciāliem apsvērumiem, jo to esošā saistība ar vecā AKI starpniecību bija tikai teorētiska. Tas apgalvo, ka banku stimuls piedalīties jaunajā AKI bija pat mazāks nekā Valstīm un KAW, jo Valstis un KAW varēja paļauties uz akciju cenu pieaugumu. Tāpēc tas apgalvo, ka līdzvērtības pārbaudes nosacījumi ir uzskatāmi par izpildītiem.

         II.   NOVĒRTĒJUMS

   1.   VALSTS ATBALSTA ESĪBA

               (52)

               EEZ līguma 61. panta 1. punktā ir noteikts:
               “Ja vien šis līgums neparedz ko citu, ar līgumu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir EK dalībvalsts vai EBTA valsts vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem, un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp Līgumslēdzējām pusēm.”

               (53)

               Tādējādi valsts atbalsta jēdziens attiecas uz ikvienu priekšrocību, kas tiek piešķirta tieši vai netieši, finansēta no valsts līdzekļiem un ko piešķir valsts vai starpnieks, kurš darbojas tam piešķirto pilnvaru ietvaros.

               (54)

               Lai pasākums būtu uzskatāms par valsts atbalstu, tam būtu jābūt finansētam no valsts līdzekļiem un tam ir jābūt attiecināmam uz valsti. Būtībā valsts līdzekļi ir dalībvalsts un tās valsts iestāžu līdzekļi, kā arī valsts uzņēmumu līdzekļi, kuru izmantošanu valsts iestādes tieši vai netieši var ietekmēt.

               (55)

               Neapstrīdami minētajā pasākumā bija iesaistīti valsts līdzekļi, jo to finansēja no Valstu budžeta līdzekļiem un tas bija attiecināms uz valsti. Konkrēti, varētu norādīt, ka Norvēģijas parlaments apstiprināja valdības dalību jaunajā AKI (iepriekš (28) apsvērums).

               (56)

               Minētajam pasākumam ir jārada konkurences izkropļojumi vai jādraud radīt konkurences izkropļojumus un jāiespaido tirdzniecība starp līgumslēdzējiem.

               (57)

               Saskaņā ar iedibināto judikatūru, ja kādas dalībvalsts piešķirtais finansiālais atbalsts nostiprina kāda uzņēmuma stāvokli attiecībā pret citiem konkurējošiem uzņēmumiem Savienības iekšējā tirdzniecībā, pastāv vismaz iespējama atbalsta ietekme uz tirdzniecību starp dalībvalstīm un konkurenci (27). Saistībā ar šo Iestāde uzskata, ka ikviena iespējamā ekonomiskā priekšrocība, kas piešķirta SAS no valsts līdzekļiem, atbilstu šim nosacījumam. SAS konkurē ar citām aviokompānijām Eiropas Savienībā un EEZ, jo īpaši, kopš 1993. gada 1. janvārī sākās gaisa transporta liberalizēšanas trešais posms (“trešais tiesību aktu kopums”) (28). Turklāt salīdzinoši īsākos posmos EEZ gaisa transports konkurē ar sauszemes un dzelzceļa transportu, un tāpēc var tikt ietekmēti arī sauszemes un dzelzceļa pārvadātāji.

               (58)

               Tādējādi vienīgais minētā valsts atbalsta jēdziena kritērijs ir, vai pasākums piešķīra selektīvu, nepamatotu ekonomisku priekšrocību SAS.

               (59)

               Ņemot vērā jaunā AKI anulēšanu 2014. gada 4. martā, Iestāde ir novērtējusi, vai jaunais AKI piešķīra selektīvu, nepamatotu ekonomisku priekšrocību SAS no jaunā AKI izveides 2012. gadā līdz tā anulēšanai 2014. gadā.

         2.   EKONOMISKĀ PRIEKŠROCĪBA PAR LABU SAS

               (60)

               Lai noteiktu, vai SAS tika piešķirts valsts atbalsts EEZ līguma 61. panta 1. punkta izpratnē, Iestāde novērtēs, vai aviokompānija saņēma ekonomisku priekšrocību, kuru tā negūtu normālos tirgus apstākļos. Lai izskatītu šo jautājumu, Iestāde izmanto TEI pārbaudi, saskaņā ar kuru netiktu iesaistīts nekāds valsts atbalsts, ja līdzīgos apstākļos attiecīgajām valsts pārvaldes iestādēm līdzīga lieluma privātais ieguldītājs, kas darbojas normālos tirgus ekonomikas apstākļos, īstenotu minēto pasākumu par labu atbalsta saņēmējam.

               (61)

               Tāpēc saskaņā ar TEI pārbaudi Iestādei ir jānovērtē, vai privāts ieguldītājs veiktu konkrēto darījumu ar tādiem pašiem noteikumiem. Hipotētiskā privātā ieguldītāja attieksme ir tāda pati kā piesardzīgam ieguldītājam, kura mērķi gūt maksimālu peļņu pazemina piesardzība saistībā ar risku, kas ir pieņemams attiecīgas peļņas gadījumā (29).

               (62)

               Būtībā valsts līdzekļu ieguldīšana nav valsts atbalsts, ja tā notiek vienlaikus ar būtisku privātā ieguldītāja kapitāla ieguldīšanu salīdzināmos apstākļos un ar salīdzināmiem noteikumiem (līdzvērtība) (30).

         2.1.
         Valstu, KAW un banku līdzvērtīga dalība jaunajā AKI

               (63)

               Iestāde norāda, ka aizdevējas bankas, kas iesaistījās jaunajā AKI, piedalījās arī vecajā AKI. Tomēr jaunajā AKI Valstis palielināja savu saistību ar SAS, bet bankas samazināja savu ieguldījumu aptuveni uz pusi (no EUR 366 miljoniem līdz aptuveni EUR 200 miljoniem) un tādējādi samazināja kopējo pastāvošo AKI saistību ar SAS par aptuveni 50 %. Tāpēc Iestāde savā lēmumā sākt procedūru pauda bažas par to, vai ir iespējams izpildīt līdzvērtības prasību, jo Valstis un bankas ir šķietami nevienlīdzīgās pozīcijās.

               (64)

               Norvēģija un SAS grupa oficiālajā izmeklēšanā apgalvoja, ka aizdevējām bankām nebija nekādas saistības saskaņā ar veco AKI, kad notika sarunas par dalību jaunajā AKI. Tāpēc bankas ir uzskatāmas par ieguldītājiem “no malas”, kas atrodas vienlīdzīgā pozīcijā ar Valstīm un KAW.

               (65)

               Iestāde norāda, ka 2012. gada janvārī SAS pilnībā izmantoja veco AKI (iepriekš (18) apsvērums). Patiesi, ar 2012. gada marta grozījumiem vecajā AKI cita starpā ieviesa noteikumu par izmantoto līdzekļu tūlītēju atmaksu pilnā apmērā. Līdzekļus pilnā apmērā atmaksāja 2012. gada martā, un grozījumi vecajā AKI, kas stājās spēkā tajā pašā mēnesī, ļoti apgrūtināja SAS iespējas turpmāk izmantot instrumentu (31). SAS arī pieprasīja līdz 2012. gada jūnijam iesniegt rekapitalizācijas plānu, kas bija jāapstiprina valdei, kā arī Valstīm un KAW kā lielākajiem akcionāriem. Sākotnēji bankas noraidīja šo plānu. Valstis pēc rūpīgas pārskatītā 4XNG plāna pārbaudes līdz 2012. gada novembrim nebija pieņēmušas lēmumu piedalīties jaunajā AKI, pēc tam savu lēmumu pieņēma bankas.

               (66)

               Pēc tam Norvēģijas iestādes un SAS grupa oficiālajā izmeklēšanā apgalvoja, ka SAS faktiski tika liegts pieprasīt vecā AKI līdzekļu izmantošanu. Zinot par šo situāciju, bankām bija jāpieņem lēmums turpināt piedalīties vecajā AKI līdz tā darbības beigām 2013. gada jūnijā vai piedalīties jaunajā AKI ar tādiem pašiem nosacījumiem kā Valstīm un KAW, kaut arī Valstīm un KAW kā akcionāriem bija lielāks stimuls piedalīties, ņemot vērā iespēju sasniegt augstāku akciju vērtību pēc 4XNG plāna īstenošanas.

               (67)

               Kaut arī Iestāde uzskata, ka, iespējams, bankas, vismaz tās, kurām nebija citu nenodrošinātu divpusēju saistību ar SAS, nebija būtiski saistītas ar veco AKI laikā, kad tās pieņēma lēmumu piedalīties jaunajā AKI, tā arī uzskata, ka tik un tā pastāvēja risks, ka SAS varēja izpildīt līdzekļu izmantošanas noteikumus pirms jaunā AKI ieviešanas. Saistībā ar šo nav svarīgi, ka tas nenotika un vecais AKI netika izmantots pēc tam, kad 2012. gada martā to atmaksāja pilnā apmērā. Pamatojoties uz to, šķiet, ka bankām bija noteikta saistība ar SAS saskaņā ar veco AKI, kas nebija Valstīm (un KAW). Tāpēc Iestāde nevar pieņemt Norvēģijas iestāžu argumentu par to, ka bankas piedalījās jaunajā AKI kā ieguldītāji “no malas”, neņemot vērā to saistību saskaņā ar veco AKI.

               (68)

               Turklāt Iestāde nevar piekrist Norvēģijai par to, ka dažu banku saistība ar veco AKI saistītu divpusēju instrumentu veidā (32) neradīja finansiālu risku bankām laikā, kamēr notika sarunas par jauno AKI, jo šos instrumentus nevarēja izmantot, kamēr nebija pilnībā izlietots vecais AKI. Kā minēts iepriekš, pastāvēja risks, kaut arī tas, protams, bija neliels, ka līdzekļu izmantošanas noteikumus varētu izpildīt neatkarīgi no tā, ka pēc grozījumu izdarīšanas 2012. gada martā un stingrāku noteikumu ieviešanas iespēja, ka SAS izmantotu veco AKI, bija pavisam neliela.

               (69)

               Turklāt izrādās, ka dažām bankām bija cita saistība ar SAS. Piemēram, papildus dalībai vecajā AKI […] (2012. gada 30. septembrī) bija nenodrošināta (un neizmantota) divpusēja saistība ar SAS SEK [200–600] miljonu apmērā, kā arī nenodrošināta kredītkaršu saistība SEK [500–900] miljonu apmērā. Tāpēc tas būtu bijis atbildīgs par zaudējumu atlīdzināšanu klientiem, ja SAS atceltu attiecīgos reisus. Kaut arī šī nenodrošinātā kredītkaršu saistība bija [0–2 %] no […] kopējā kredītportfeļa aptuveni SEK [1 000–3 000] miljardu apmērā, tā tomēr radīja finanšu risku, un tāpēc nevar piekrist, ka […] bija vienlīdzīgā pozīcijā salīdzinājumā ar Valstīm, kad tas pieņēma lēmumu piedalīties jaunajā AKI.

               (70)

               Turklāt trim citām bankām bija saistība neapmaksātu gaisa kuģu finansēšanas instrumentu veidā (piemēram, […]). Kaut arī Valstis apgalvo, ka finansējums bija nodrošināts ar gaisa kuģiem un bankām tas neradīja finanšu risku, jo gaisa kuģus varēja viegli pārdot tirgū, tas nav pierādīts ar faktiem. Paliek neskaidrs, vai steidzamas gaisa kuģu pārdošanas gadījumā patiešām varētu atgūt visu summu.

               (71)

               Turklāt lēmumā sākt procedūru Iestāde apšauba, vai banku rīcību nevarēja ietekmēt Valstu rīcība, ņemot vērā Valstu pastāvīgo finansiālo atbalstu aviokompānijai iepriekšējos gados (piemēram, emitējot tiesības 2009. un 2010. gadā). Turklāt bankas vēlējās piedalīties jaunajā AKI tikai ar nosacījumu, ka tajā piedalīsies Valstis, kā paskaidrots (21) un (22) apsvērumā.

               (72)

               Būtībā Iestāde uzskata, ka līdzvērtības noteikumu nevar piemērot gadījumos, kad Valstu iesaistīšanās ietver stingru prasību privātajiem ieguldītājiem piedalīties darījumā.

               (73)

               Oficiālajā izmeklēšanā Norvēģija un SAS grupa apgalvoja, ka nevienā brīdī sarunās par jauno AKI bankas nejutās “negatīvi ietekmētas” Valstu iepriekšējās rīcības un to pastāvīgās vēlmes atbalstīt SAS dēļ, kaut arī Valstu prognozes par ieņēmumiem no tiesību emisijām 2009. un 2010. gadā neattaisnojās.

               (74)

               Iestāde nevar izslēgt iespēju, ka privātie ieguldītāji nevēlējās ieguldīt uzņēmumā ar šādu vēsturi un neparedzamām prognozēm bez Valstu piedalīšanās. Vienlaikus nevar izslēgt arī to, ka Valstis, kas atteicās nodrošināt jaunu pašu kapitālu un iesaistīties subordinētā AKI, vairs nevēlējās ieguldīt papildu līdzekļus SAS. Neatkarīgi no šiem apsvērumiem Iestāde vēl aizvien nav pārliecināta, vai Valstis un aizdevējas bankas piedalījās jaunajā AKI ar vienlīdzīgiem noteikumiem, ņemot vērā to, ka Valstu dalības dēļ par aptuveni 50 % samazinājās banku kopējā saistība ar SAS ar AKI starpniecību, bet Valstis tai pat laikā palielināja savu saistību ar SAS.

               (75)

               Attiecībā uz to, vai KAW rīcība var tikt uzskatīta par atsauces punktu, lai noteiktu, kāda būtu privātā ieguldītāja rīcība, oficiālajā izmeklēšanā pierādījās, ka KAW saistība ar SAS saskaņā ar tā līdzdalību SEB bija mazāka nekā norādīts lēmumā sākt procedūru. Ņemot vērā to, ka KAW ir tikai SEB mazākuma akcionārs un ka SEB saistība ar SAS tika ierobežota, var apgalvot, ka KAW dalību jaunajā AKI motivēja iespējas gūt peļņu no ieguldījumiem.

               (76)

               Papildus iepriekš minētajam pēc oficiālās izmeklēšanas Iestāde nevarēja pārliecinoši secināt, ka minētais darījums notika ar vienlīdzīgiem noteikumiem.

               (77)

               Neatkarīgi no vienlīdzības novērtējuma Iestāde arī novērtēja, vai Valstu dalība jaunajā AKI ir uzskatāma par racionālu no akcionāra viedokļa un vai tā izturētu TEI pārbaudi papildus līdzvērtīguma apsvērumiem.

         2.2.   Valstu dalības jaunajā AKI novērtējums TEI pārbaudē

               (78)

               Ir jānoskaidro, vai privāts ieguldītājs, būdams tādā pašā pozīcijā kā Valstis, t. i., esoši SAS akcionāri, un līdzīgos apstākļos kā Valstis 2012. gadā, būtu iestājies jaunajā AKI ar līdzīgiem noteikumiem (33).

               (79)

               Saistībā ar šo neatkarīgā analīze, ko pirms jaunā AKI noslēgšanas veica ārēji finanšu konsultanti (proti, Goldman Sachs International un CITI kā Valstu konsultanti un […] kā aizdevēju konsultants), ir pamācoša. Saskaņā ar Norvēģijas sniegto informāciju atbildē uz lēmumu sākt procedūru Valstis nolēma piedalīties jaunajā AKI tikai pēc tam, kad to ārējie konsultanti bija veikuši rūpīgu 4XNG plāna novērtējumu un tika veiktas izmaiņas jaunā AKI noteikumos.

               (80)

               Tā kā Iestāde savā lēmumā sākt procedūru pauda bažas par CITI sagatavotā ziņojuma tvērumu, Norvēģija paskaidroja, ka tās lēmums piedalīties jaunajā AKI bija balstīts uz visām analīzēm, ko veica tās finanšu konsultanti, un ka tāpēc CITI ziņojumu nevajadzētu vērtēt atsevišķi.

               (81)

               Cita starpā finanšu konsultantu uzdevums bija veikt 4XNG plāna un jaunā AKI, kā arī ar tiem saistītās jutības un neaizsargātības kritisku analīzi. Šo analīzi veica, pamatojoties uz secīgiem ziņojumiem, atsaucoties uz SAS iepriekšējiem darbības rādītājiem un citiem nozares etaloniem. Konsultanti sniedza vairākus ieteikumus attiecībā uz risku mazināšanas stratēģijām gan 4XNG plānā, gan jaunajā AKI. Saskaņā ar šiem padomiem Valstis pieprasīja veikt vairākas izmaiņas 4XNG plānā (lai paātrinātu izmaksu samazināšanas pasākumus un pielāgotu papildu iniciatīvas), kā arī izmaiņas jaunā AKI noteikumos, lai samazinātu līdzekļu izmantošanas iespēju.

               (82)

               Analizējot 4XNG plānu, ārējie konsultanti noteica galvenās iespējamā riska jomas un pievērsa īpašu uzmanību šādām jomām, tostarp izmaksu samazināšanas mērķiem, cesijām un RASK spiedienam. Pēc riska novērtējuma cita starpā tika apsvērti šādi jautājumi:

                           —

                              Izmaksu samazināšanas mērķi

                           Pēc saņemtajiem ārējiem padomiem 4XNG plānā tika izdarītas izmaiņas un tas tika pastiprināts, lai iekļautu izmaksu samazināšanas pasākumus aptuveni SEK [1–4] miljardu apmērā gadā (pieaugums salīdzinājumā ar sākotnējo mērķi SEK [1–4] miljardi gadā). Kaut arī izmaksu samazināšanas mērķu nesasniegšana radīja bažas, galvenais solis ceļā uz risku samazināšanu 4XNG plānā pirms jaunā AKI pabeigšanas bija jaunu kolektīvu līgumu noslēgšana, paredzot kompensāciju un piemaksu samazināšanu darbiniekiem, kā arī izmaiņas pensiju plānā 2012. gada novembrī. Tas izraisīja izmaksu tiešu samazināšanos par nedaudz mazāk kā SEK […], ko pēc Valstu pieprasījuma veiksmīgi īstenoja, pirms stājās spēkā jaunais AKI.

                           —

                              Cesijas

                           Papildus tam, ka ārējais finanšu konsultants apstrīdēja sākotnējos pieņēmumus, un pamatojoties uz jauno informāciju, kas procesa laikā apstiprinājās, 4XNG plānā iekļautais galīgais plānoto cesiju saraksts atšķīrās no SAS sākotnēji piedāvātā saraksta (34). Beigās Valstu finanšu konsultants secināja, ka galu galā 4XNG plānā iekļautās cesijas (ar lēsto cesiju vērtību aptuveni SEK 3,0 miljardu apmērā) bija īstenojamas paredzētajā laikposmā. Turklāt jaunajā AKI bija iekļauti noteikumi attiecībā uz Widerøe pārdošanas termiņu, kā arī stingri noteikumi par cesiju ieņēmumu izlietošanu jaunā AKI atmaksāšanai.

                           —

                              RASK spiediens

                           Pamatā esošie ienesīguma un RASK spiediena pieņēmumi tika novērtēti un uzskatīti par pamatotiem, ņemot vērā attiecīgos datus par iepriekšējām tendencēm, trešo personu prognozēm un zināmām izmaiņām konkurences apstākļos tajā laikā. Tāpēc neuzskatīja, ka šie pieņēmumi varētu radīt būtisku lejupvērstu risku saistībā ar 4XNG plāna īstenošanu.

               (83)

               Attiecībā uz lēmumā sākt procedūru paustajām Iestādes šaubām par 4XNG plānā iekļauto konkrēto stimulu optimistisko būtību (piemēram, tirgus izaugsme ASK izteiksmē, IKP prognozes un 0 % inflācija 2015.–2017. gadā) informācija, ko Norvēģija un SAS grupa sniedza oficiālajā izmeklēšanā, liecina, ka šajās aplēsēs īpaša uzmanība ir pievērsta galvenajiem tirgiem, kuros darbojas SAS. Tostarp uzņēmuma izteiktajai atkarībai no Ziemeļeiropas vairāk nekā no Dienvideiropas, kā arī tā saistībai ar ASV un Āzijas tirgiem. Piezīmēs bija norādīts arī tas, ka aplēstā izmaksu inflācija 0 % gadā laikposmā no 2015. līdz 2017. gadam ir pamatā esošā inflācijas līmeņa 2 % gadā (atbilstoši aplēstajam inflācijas līmenim ES) un pieņēmuma, ka to būtu iespējams kompensēt ar jauniem izmaksu samazināšanas pasākumiem, neto ietekme.

               (84)

               Attiecībā uz procentu likmju riska (“PLR”) analīzes jutīguma pārbaudi, kas nebija veikta CITI ziņojumā (skatīt (33) apsvērumu), kā arī Iestādes sākotnējām bažām par mazāk optimistisko scenāriju iespējamo ietekmi Iestāde ir saņēmusi papildu informāciju no Norvēģijas tās piezīmēs par lēmumu sākt procedūru attiecībā uz veiktās jutīguma analīzes tvērumu. Saistībā ar šo 4XNG plāna gatavošanas laikā no 2012. gada jūnija līdz septembrim Goldman Sachs iesniedza vairākas jutīguma pārbaudes. Pārskatītā analīze 2012. gada septembrī liecināja, ka SAS nauda nebeigtos pat iesniegto lejupvērsto scenāriju gadījumā, t. i., visos analizētajos gadījumos SAS naudas pozīcija paliktu virs AKI koridora apakšējās robežvērtības. Tomēr, lai saglabātu paļāvību tirgum, uzskatīja, ka ir vajadzīgs atbalsts likviditātei un ka AKI ir reālākā šāda atbalsta likviditātei iespēja.

               (85)

               Tāpēc Iestāde norāda uz secīgajām 4XNG plāna finanšu pārbaudēm (tostarp dažādu plāna atkārtojumu padziļinātu analīzi un pārbaudēm). Iestāde arī norāda uz vēlākiem Valstu pieprasījumiem samazināt īstenošanas riskus un nodrošināt konsolidētu pārstrukturēšanas plānu pirms iestāšanās jaunajā AKI. Šāda rīcība atbilstu piesardzīga privātā ieguldītāja rīcībai. Neatkarīgi no tā vēl ir jānovērtē, vai jaunā AKI noteikumi atbilda tiem, kas būtu pieņemami privātam tirgus ieguldītājam, atrodoties tādā pašā pozīcijā kā Valstis, t. i., esoši uzņēmuma akcionāri.

               (86)

               Norvēģija un SAS grupa ir paskaidrojušas, ka gaisa transporta nozarei ir raksturīga vajadzība uzturēt augstu finansiālās sagatavotības līmeni, lai saglabātu klientu un ieinteresēto personu ticību uzņēmuma spējai turpināt darbību. Ņemot vērā SAS finanšu grūtības 2012. gadā un pārsvarā esošo likviditātes situāciju tajā laikā, iespējama motivācija Valstu dalībai jaunajā AKI kā SAS akcionāriem bija izvairīšanās no lielākiem zaudējumiem vai bankrota, ja samazinātos uzņēmuma likviditāte.

               (87)

               Attiecībā uz šo šķiet, ka Valstis ir lielā mērā ņēmušas vērā neatkarīgo finanšu konsultantu ieteikumus, gatavojot galīgos jaunā AKI noteikumus. Patiesi, šķiet, ka jaunā AKI noteikumi kopumā bija vērsti uz to, lai samazinātu galvenos noteiktos komerciālos riskus. Piemēram, kā minēts (82) apsvērumā, svarīgs priekšnoteikums jaunā AKI īstenošanai bija jaunu kolektīvo nolīgumu ar lidmašīnu ekipāžām sekmīga izpilde. Turklāt B instrumenta līdzekļu izmantošanas noteikumi liecina, ka ir maz iespējams, ka to izmantos līdz 2015. gada martam (35). Arī ar jauno AKI saistītās finanšu saistības bija strukturētas tā, lai SAS nevarētu piekļūt AKI, kamēr tas neizpilda galvenās 4XNG plānā noteiktās finanšu prognozes, pretējā gadījumā tam būtu jāatmaksā tobrīd no AKI izmantotā summa (36).

               (88)

               Papildus iepriekš minētajiem novērojumiem Iestāde ir saņēmusi papildu informāciju par jaunā AKI nodrošinājuma pietiekamību. 2012. gada maija ziņojumā […] sniedza neatkarīgu novērtējumu par Widerøe un dažiem pamatlīdzekļiem (tostarp rezerves dzinējiem, attiecīgiem gaisa kuģiem, vairākiem mazākiem īpašumiem un aprīkojumu), ko pēc tam izmantoja kā jaunā AKI nodrošinājumu. Kaut arī galvenā uzmanība tika pievērsta Widerøe kā svarīgākajam aktīvam nodrošinājuma paketē un citu aktīvu novērtējuma pamatā bija ierobežotāka informācija, kopējā noteiktā aktīvu vērtība bija aptuveni SEK [1–4]–[3–6] miljardi. Tādējādi kopējā aktīvu vērtība, uz ko attiecās nodrošinājums, pārsniedza A instrumenta apmēru. Saskaņā ar Norvēģijas teikto to uzskatīja par pietiekamu, lai jaunā AKI aizdevēji justos ērti, jo, kā minēts iepriekš, iespēja, ka SAS varētu izmantot B instrumentu, bija salīdzinoši niecīga.

               (89)

               Ar jauno AKI saistītos faktiskos finanšu riskus vēl vairāk mazināja noteikumi par obligāto priekšapmaksu un/vai saskaņā ar jauno AKI uzņemto saistību anulēšanu, ja SAS realizētu noteiktus aktīvus vai izmantotu citas finansēšanas iespējas. Šie noteikumi par priekšapmaksu un anulēšanu samazināja iespējamos zaudējumus laika gaitā. Patiesi, pēc Widerøe pārdošanas un saskaņā ar līgumu, kas stājās spēkā pēc šīs pārdošanas 2013. gada septembrī (skatīt (29) apsvērumu), kopējais jaunā AKI apmērs samazinājās no SEK 3,5 miljardiem līdz SEK 2 miljardiem.

               (90)

               Tāpēc šķiet, ka tika veikts vispusīgs un saskaņots pasākumu kopums, kas īpaši paredzēts, lai nodrošinātu SAS pastāvīgu dzīvotspēju laikposmā no 2012. līdz 2015. gadam un ierobežotu galvenos ar jauno AKI saistītos finanšu riskus.

               (91)

               Turklāt Iestāde uzskata, ka ir jāapsver, vai salīdzināmu privātu ieguldītāju tādos pašos tirgus apstākļos kā Valstis (t. i., kā esošie SAS akcionāri) varēja pamudināt īstenot minēto pasākumu par labu atbalsta saņēmējam. Saistībā ar šo ir lietderīgi apsvērt arī iespējamo hipotētisko situāciju, kas rastos, ja atbalsts netiktu sniegts.

               (92)

               Attiecībā uz šo Norvēģija un SAS grupa savās piezīmēs par lēmumu sākt procedūru apgalvo, ka bankrots būtu iespējams, ja 2012. gadā nebūtu piešķirts jaunais AKI. Saskaņā ar Norvēģijas sniegto informāciju tas varētu atbilst Valstu kopīgajiem zaudējumiem SEK 1 044,6 miljonu apmērā, t. i., to kopējās līdzdalības vērtībai. Tika apsvērta arī atteikšanās no iespējama kapitāla pieauguma nākotnē, ja 4XNG plānu īstenotu veiksmīgi. Salīdzinājumam Norvēģija savās piezīmēs aplēsa, ka, ja SAS nespētu pildīt savas saistības saskaņā ar jauno AKI, iespējamie kopējie zaudējumi no Valstu kopējās līdzdalības un ieguldījuma AKI ārkārtējā scenārijā būtu aptuveni SEK [1 000–3 000] miljoni (37).

               (93)

               Attiecīgi SAS bankrota gadījumā iespējamie papildu zaudējumi no Valstu dalības jaunajā AKI (t. i., aptuveni SEK 447,5 miljoni, pamatojoties uz Norvēģijas orientējošo piemēru) ir diezgan nelieli salīdzinājumā ar zaudējumiem, kurus gūtu no Valstu līdzdalības. Salīdzinot šīs diezgan nelielās izmaiņas Valstu lejupvērstajā (bankrota) scenārijā ar iespējamiem Valstu ieguvumiem 4XNG plāna veiksmīgas īstenošanas gadījumā, Valstu lēmums piedalīties jaunajā AKI šķiet vēl pamatotāks. Optimistiskākā “bāzes scenārija” gadījumā CITI ziņojumā lēstais iespējamais Valstu kopējais kapitāla pieaugums ir SEK [7 000–12 000] miljoni. Tomēr, kaut arī savā lēmumā sākt procedūru Iestāde pauda bažas par šādu izaugsmes prognožu optimismu, tā atzīst iespēju, ka arī konservatīvāku scenāriju gadījumā iespējamais kapitāla pieaugums augšupvērstā scenārijā būtiski pārsniegtu iespējamos zaudējumus lejupvērstā scenārijā.

               (94)

               Tāpēc Iestāde norāda uz iepriekš minēto riska/atdeves novērtējumu, kā arī 4XNG plāna padziļināto pārskatīšanu un pārbaudi, papildu pārbaudēm saistībā ar pamatā esošo nodrošinājumu (38), noteikumiem par anulēšanu un priekšapmaksu, kas samazina iespējamos zaudējumus laika gaitā (39), un dažādiem citiem riska mazināšanas pasākumiem, kas ietverti jaunā AKI noteikumos (40). Ņemot vērā iepriekš minēto, Valstu lēmums piedalīties jaunajā AKI atbilstu tam, kā rīkotos privātais ieguldītājs, lai gūtu normālu peļņu tirgū, ņemot vērā uzņēmuma īpašo situāciju tajā laikā.

               (95)

               Papildus iepriekš minētajam Iestāde secina, ka Valstis savā pozīcijā kā esošie SAS akcionāri, pieņemot lēmumu piedalīties jaunajā AKI kopā ar KAW un aizdevējām bankām laikposmā no 2012. gada decembra līdz 2014. gada martam, rīkojās saskaņā ar pamatotām un reālām ienesīguma izredzēm. Tāpēc šī dalība neradīja nekādas priekšrocības SAS EEZ līguma 61. panta 1. punkta izpratnē.

         3.   SECINĀJUMS PAR VALSTS ATBALSTA PASTĀVĒŠANU

               (96)

               Ņemot vērā iepriekš minēto, Iestāde secina, ka Norvēģijas dalība jaunajā AKI nav valsts atbalsts EEZ līguma 61. panta 1. punkta izpratnē,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants

      SAS finansēšana ar jaunā atjaunojamā kredītinstrumenta, ko Norvēģija īstenoja 2012. gada decembrī, starpniecību nav valsts atbalsts EEZ līguma 61. panta 1. punkta izpratnē.
   2. pants
   Šis lēmums ir adresēts Norvēģijas Karalistei.
   3. pants
   Autentisks ir tikai lēmuma teksts angļu valodā.

      Briselē, 2014. gada 9. jūlijā

            EBTA Uzraudzības iestādes vārdā –

         Oda Helen SLETNES

            priekšsēdētāja

         Helga JÓNSDÓTTIR

            kolēģijas locekle

      (1)  OV C 290, 5.10.2013., 9. lpp. (kļūdu labojums).

      (2)  FAM ir uzņēmums, kas atbild par Knut and Alice Wallenberg Foundation aktīvu pārvaldīšanu.

      (3)  Pieejamo sēdvietu kilometrs (“ASK”) ir aviokompānijas pasažieru pārvadāšanas kapacitātes mērs. Tas ir vienāds ar pieejamo sēdvietu skaitu, kas reizinātas ar nolidotajiem kilometriem.

      (4)  Avots: http://www.airlineleader.com/regional-focus/nordic-region-heats-up-as-all-major-players-overhaul-their-strategies

      (5)  Skatīt 11. zemsvītras piezīmi un 29. apsvērumu par 80 % Widerøe akciju pārdošanu.

      (6)  Avots: http://www.sasgroup.net/SASGroup/default.asp

      (7)  Jaunākās izmaiņas S&P piešķirtajā SAS kredītreitingā ir izklāstītas 24. zemsvītras piezīmē.

      (8)  Avots:
      SAS gada pārskati par 2008.–2012. gadu pieejami: http://www.sasgroup.net/SASGroup/default.asp

      (9)  Tiesību emisijas 2009. un 2010. gadā bija pamatā Komisijas lēmumam lietā SA. 29785 (pieejams: http://ec.europa.eu/competition/state_aid/cases/249053/249053_1461974_61_2.pdf), kurā Komisija secināja, ka valsts atbalsts nebija izmantots.

      (10)  Saistībā ar šo skatīt SAS izpilddirektora citātu Reuters2012. gada 12. novembra ziņā: “”Šis patiesi ir mūsu “pēdējais uzaicinājums”, lai SAS varētu turpmāk pastāvēt, “sacīja izpilddirektors […] pēc tam, kad sāka īstenot jaunu plānu, kurš bija paredzēts, lai glābtu aviokompāniju […], kas kopš 2007. gada nav guvusi peļņu visa gada griezumā”, kas ir pieejama: http://www.reuters.com/article/2012/11/12/uk-sas-idUSLNE8AB01O20121112. Skatīt arī Financial Times13.11.2012. rakstu “SAS tops European airline critical list”, kas pieejams http://www.ft.com/intl/cms/s/0/fa1cbd88-2d87-11e2-9988-00144feabdc0.html#axzz2TSY5JHUh

      (11)  Skatīt, piemēram, Reuters2012. gada 18. novembra ziņu (http://www.reuters.com/article/2012/11/19/sas-idUSL5E8MI6IY20121119) un Financial Times19.11.2012. ziņu (http://www.ft.com/intl/cms/s/0/43e37eba-322f-11e2-b891-00144feabdc0.html#axzz2TSY5JHUh).

      (12)  Saskaņā ar Norvēģijas iestāžu sniegto informāciju […] pārdošana tika izņemta no plānoto cesiju galīgā saraksta, ņemot vērā lielo neskaidrību, kas saistīta ar pārdošanas un ieņēmumu gūšanas laika plānošanu.

      (13)  SAS2013. gada 20. maijā ziņoja, ka tas ir parakstījis vienošanos par tam piederošo 80 % Widerøe akciju pārdošanu ieguldītāju grupai. SAS paturēs Widerøe 20 % akciju, taču tam būs iespēja 2016. gadā pilnībā nodot īpašumtiesības. Skatīt http://mb.cision.com/Main/290/9410155/119539.pdf

      (14)  SAS ir pārdevis Swissport 10 % savu akciju tam piederošajā uzņēmumā apkalpošanai uz zemes. Šī iegāde bija spēkā no 2013. gada 1. novembra. Pašlaik sarunas ir apturētas, kamēr Swissport pabeigs Servisair iegādi un integrāciju.

      (15)  Pabeigta ar ietekmi uz likviditāti aptuveni SEK 1,7 miljardu apmērā.

      (16)  Šie pasākumi lielākoties ir īstenoti, un to rezultātā tika ietaupīts aptuveni SEK 1 miljards.

      (17)  […].

      (18)  […], viens no vecā AKI aizdevējiem, norādīja, ka tas nebūs gatavs dalībai jaunajā AKI. Tāpēc […] un […] proporcionāli palielināja savu dalību jaunajā AKI.

      (19)  Skatīt 33. zemsvītras piezīmi.

      (20)  Skatīt http://www.reuters.com/finance/stocks/SAS.ST/key-developments/article/2662973

      (21)  A instrumenta saistības samazināja no SEK 0,8 miljardiem līdz SEK 0,6 miljardiem 2013. gada 31. oktobrī – pēc tam, kad SAS pārdeva Swissport savu daļu SAS Ground Handling.

      (22)  OV L 97, 15.4.2005., 41. lpp. un EEZ papildinājums Nr. 18, 14.4.2005., 1. lpp.

      (23)  Alternatīva būtu vienkārši ļaut vecajam AKI beigties 2013. gada 20. jūnijā, vienlaikus novēršot jebkādu tā izmantošanu šajā periodā, kamēr SAS nevar izpildīt līdzekļu izmantošanas noteikumus.

      (24)  Norvēģijas iestādes sniedza informāciju par citu banku saistību ar SAS divpusēju instrumentu, dažādu riska ierobežošanas procedūru, kredītkaršu, gaisa kuģu finansēšanas instrumentu, pārtēriņa instrumentu un darījumu ar nekustamo īpašumu veidā. Norvēģijas iestādes apgalvo, ka, izņemot iespējamo […] saistību attiecībā uz kredītkaršu maksājumiem, bankām nebija citas būtiskas nenodrošinātas saistības ar SAS. Minētie dažādo saistību veidi bija vai nu ierobežota apmēra, vai nodrošināti un tādējādi nebūtiski banku lēmumā piedalīties jaunajā AKI.

      (25)  Ieņēmumi no pieejamo sēdvietu kilometra (“RASK”) ir vispārpieņemts aviokompāniju ieņēmumu mērs.

      (26)  Saistībā ar šo Norvēģija un SAS uzsver arī, ka 2013. gada 5. augustāS&P paaugstināja SAS kredītreitingu no CCC+ līdz B- ar stabilu nākotnes prognozes novērtējumu.

      (27)  Skatīt lietu 730/79 Philip Morris Holland BV pret Komisiju [1980. gads] EC- 2671, 11. punktu; lietu T-288/97 Regione Friuli Venezia Giulia pret Komisiju [2001. gads], Recueil 2001, II-1169. lpp., 41. punktu; un lietu C-280/00 Altmark Trans GmbH un Regierungspräsidium Magdeburg pret Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH (Altmark) [2003. gads], Recueil, I-7747. lpp., 75. punktu.

      (28)  “Trešajā tiesību aktu kopumā” bija trīs tiesību akti: i) Padomes 1992. gada 23. jūlija Regula (EEK) Nr. 2407/92 par gaisa pārvadātāju licencēšanu (OV L 240, 24.8.1992., 1. lpp.); ii) Padomes 1992. gada 23. jūlija Regula (EEK) Nr. 2408/92 par Kopienas aviosabiedrību piekļuvi Kopienas iekšējiem gaisa ceļiem (OV L 240, 24.8.1992., 8. lpp.) un iii) Padomes 1992. gada 23. jūlija Regula (EEK) Nr. 2409/92 par gaisa pārvadājumu maksām un tarifiem (OV L 240, 24.8.1992., 15. lpp.). Šīs regulas bija ietvertas EEZ līgumā līdz laikam, kad tās atcēla ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 24. septembra Regulu (EK) Nr. 1008/2008 par kopīgiem noteikumiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanai Kopienā (pārstrādāta versija), kas ietverta EEZ līguma XIII pielikumā.

      (29)  Spriedums apvienotajās lietās T-228/99 un T-233/99 Westdeutsche Landesbank Girozentrale un Ziemeļreina-Vestfālene pret Komisiju [2003. gads], Recueil, II-435. lpp., 255. punkts.

      (30)  Lieta T-296/97 Alitalia [2000. gads], Recueil, II-3871. lpp., 81. punkts.

      (31)  […].

      (32)  Papildus vecajam AKI trijām bankām 2012. gada 30. septembrī bija saistība ar veco AKI saistītu divpusēju instrumentu veidā, kurus nevarēja izmantot, kamēr nebija pilnībā izlietots vecais AKI. Atsevišķu divpusējo instrumentu vērtība bija EUR [400–800] miljoni […], EUR [200–400] miljoni […] un EUR [400–800] miljoni […].

      (33)  Lieta C-305/89 Itālija pret Komisiju [1991. gads], Recueil, I-1603. lpp., 20. punkts.

      (34)  Piemēram, […] bija izņemts no plānoto cesiju galīgā saraksta […].

      (35)  Piemēram, viens no B instrumenta līdzekļu izmantošanas noteikumiem bija tāds, ka SAS EBITDAR ir jābūt vismaz SEK [5–9] miljardiem 12 mēnešus pēc kārtas. Tā kā tas pārsniedza prognozēto EBITDAR katram gadam laikposmā no 2012. līdz 2015. gadam, uzskatīja par maz ticamu, ka SAS varētu izmantot B instrumentu jaunā AKI darbības laikā.

      (36)  Ar […] saistītās finanšu saistības. Pēdējās divas finanšu saistības pielāgoja katru ceturksni, pamatojoties uz 4XNG plāna pamatā esošo finanšu modeli, kurā paredzēts, ka SAS ir jāizpilda savi finanšu mērķi.

      (37)  Orientējoši Norvēģija paredzēja Valstīm kopīgus zaudējumus no jaunā AKI, pieņemot, ka A instrumenta līdzekļi tiktu izmantoti pilnībā (no kuriem SEK [700–1 200] miljonus sedz Valstis), nodrošinājums sedz tikai 50 % A instrumenta saistību, kā arī to, ka Valstis jau saņēma pirmo saistību komisijas maksājumu. Aplēstie zaudējumi no jaunā AKI būtu SEK [400–800] miljoni kopā ar aplēstajiem zaudējumiem no kopējās līdzdalības SEK [700–1 200] miljonu apmērā, t. i., pavisam SEK [1 100–2 000] miljoni.

      (38)  Skatīt 88. apsvērumu.

      (39)  Skatīt 82. un 89. apsvērumu.

      (40)  Skatīt 82. un 87. apsvērumu.


title: Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1357/2008/EK ( 2008. gada 16. decembris ), ar kuru groza Lēmumu Nr. 1720/2006/EK, ar ko izveido rīcības programmu mūžizglītības jomā (Dokuments attiecas uz EEZ)

text:
               30.12.2008

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 350/56

      EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS Nr. 1357/2008/EK
   (2008. gada 16. decembris),
   ar kuru groza Lēmumu Nr. 1720/2006/EK, ar ko izveido rīcības programmu mūžizglītības jomā
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 149. panta 4. punktu un 150. panta 4. punktu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),
   pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,
   saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (2),
   tā kā:

               (1)

               Ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. novembra Lēmumu Nr. 1720/2006/EK (3) izveidoja rīcības programmu mūžizglītības jomā laikposmam no 2007. gada līdz 2013. gadam.

               (2)

               Lēmuma Nr. 1720/2006/EK 9. panta 2. punktā paredzēts, ka programmas īstenošanai vajadzīgos pasākumus, kas nav minētā lēmuma 1. punktā uzskaitītie pasākumi, pieņem saskaņā ar tā 10. panta 3. punktā minēto procedūru, proti, konsultēšanās procedūru, kas izveidota ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (4).

               (3)

               Šis formulējums Lēmumā Nr.1720/2006/EK rada situāciju, kad atlases lēmumiem, kas nav minētā lēmuma 9. panta 1. punktā minētie, piemēro konsultēšanās procedūru un Eiropas Parlamenta kontroles tiesības.

               (4)

               Šāda procedūras kārtība par diviem līdz trim mēnešiem pagarina termiņus dotāciju piešķiršanai kandidātiem. Tā rada daudzus kavējumus piešķīrumu saņēmējiem, ir nesamērīgi liels slogs programmas pārvaldībai un, ņemot vērā piešķirto dotāciju veidu, tai nav pievienotās vērtības.

               (5)

               Lai nodrošinātu ātrāku un efektīvāku atlases lēmumu īstenošanu, konsultēšanās procedūra ir jāaizstāj ar Komisijas pienākumu nekavējoties informēt Eiropas Parlamentu un dalībvalstis par pasākumiem, kas Lēmuma Nr. 1720/2006/EK īstenošanai pieņemti bez komitejas dalības,

         IR NOLĒMUŠI ŠĀDI.
   1. pants
   Ar šo Lēmumu Nr. 1720/2006/EK groza šādi:

               1)

               lēmuma 9. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:
               “2.   Komisija divās darbdienās pēc attiecīgo lēmumu pieņemšanas informē 10. pantā minēto komiteju un Eiropas Parlamentu par visiem citiem atlases lēmumiem, ko tā pieņēmusi attiecībā uz šā lēmuma īstenošanu. Šajā informācijā iekļauj saņemto pieteikumu raksturojumu un analīzi, novērtēšanas un atlases procedūras aprakstu, kā arī finansējumam pieteikto projektu sarakstu un sarakstu ar projektiem, kuriem finansējums atteikts.”

               2)

               svītro 10. panta 3. punktu.

         2. pants
   Komisija līdz 2010. gada 30. jūnijam iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par šā lēmuma ietekmi.
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Strasbūrā, 2008. gada 16. decembrī

            Eiropas Parlamenta vārdā —

            priekšsēdētājs

         H.-G. PÖTTERING

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         B. LE MAIRE

      (1)  OV C 224, 30.8.2008., 115. lpp.

      (2)  Eiropas Parlamenta 2008. gada 2. septembra Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts) un Padomes 2008. gada 20. novembra Lēmums.

      (3)  OV L 327, 24.11.2006., 45. lpp.

      (4)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.


title: 2004/1/: EBTA valstu Pastāvīgās komitejas Lēmums Nr. 1/2004/PK ( 2004. gada 5. februāris ), ar ko izveido EEZ finanšu mehānisma un Norvēģijas finanšu mehānisma biroju

text:
               30.11.2006

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 332/34

         EBTA VALSTU PASTĀVĪGĀS KOMITEJAS LĒMUMS

   Nr. 1/2004/PK
   (2004. gada 5. februāris),
   ar ko izveido EEZ finanšu mehānisma un Norvēģijas finanšu mehānisma biroju
   EBTA VALSTU PASTĀVĪGĀ KOMITEJA,
   ņemot vērā līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, kas pielāgots ar Protokolu, ar ko pielāgo līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, turpmāk tekstā “EEZ līgums”,
   ņemot vērā Nolīgumu par Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas dalību Eiropas Ekonomikas zonā, turpmāk tekstā “EEZ paplašināšanās nolīgums”,
   ņemot vērā 38.a protokolu par EEZ finanšu mehānismu, kas EEZ līgumā iekļauts ar EEZ paplašināšanās nolīgumu,
   ņemot vērā Nolīgumu starp Norvēģijas Karalisti un Eiropas Kopienu par Norvēģijas finanšu mehānismu laika posmā no 2004. līdz 2009. gadam,
   ņemot vērā EBTA valstu Pastāvīgās komitejas 2003. gada 4. decembra Lēmumu Nr. 4/2003/PK, ar ko izveido EEZ finanšu mehānisma pagaidu komiteju,
   IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   1.   Ar šo izveido EEZ finanšu mehānisma 2004. līdz 2009. gadam un Norvēģijas finanšu mehānisma biroju.
   2.   Birojs palīdz EEZ finanšu mehānisma un Norvēģijas finanšu mehānisma pārvaldībā.
   3.   Birojs palīdz arī EEZ finanšu instrumenta 1999. līdz 2003. gadam, kā arī finanšu mehānisma 1994. līdz 1998. gadam pārvaldībā.
   4.   Pašreizējo Finanšu instrumenta vienību EBTA sekretariātā integrē jaunajā birojā. Attiecībā uz EEZ finanšu mehānismu birojs ir pakļauts EEZ finanšu mehānisma pagaidu komitejai līdz EEZ paplašināšanās nolīguma spēkā stāšanās datumam, un pēc tam – jaunajai EEZ finanšu mehānisma komitejai.
   5.   Attiecībā uz Norvēģijas finanšu mehánismu birojs ir pakļauts Norvēģijas iestādēm.
   6.   Birojs administratīvi ir EBTA sekretariāta daļa. Birojam būs atsevišķs administratīvais budžets, ko finansē no līdzekļiem proporcionāli attiecīgajām izmaksām.
   7.   Biroja direktoru ieceļ Pastāvīgā komiteja, pamatojoties uz EEZ finanšu mehānisma pagaidu komitejas nomināciju.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā nekavējoties.
   3. pants
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

      Briselē, 2004. gada 5. februārī

            Pastāvīgās komitejas vārdā —

            priekšsēdētājs

         Viņa Karaliskā Augstība LIHTENŠTEINAS princis Nikolaus

            ģenerālsekretārs

         William ROSSIER


title: 2008/451/EK: Padomes Lēmums ( 2008. gada 16. jūnijs ), ar ko koriģē piemaksas, kuras paredzētas Lēmumā 2003/479/EK un Lēmumā 2007/829/EK par noteikumiem, kas jāpiemēro attiecībā uz valstu ekspertiem un militāro personālu, kuri norīkoti uz Padomes Ģenerālsekretariātu

text:
               18.6.2008

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 158/56

      PADOMES LĒMUMS

   (2008. gada 16. jūnijs),
   ar ko koriģē piemaksas, kuras paredzētas Lēmumā 2003/479/EK un Lēmumā 2007/829/EK par noteikumiem, kas jāpiemēro attiecībā uz valstu ekspertiem un militāro personālu, kuri norīkoti uz Padomes Ģenerālsekretariātu
   (2008/451/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 28. panta 1. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 207. panta 2. punktu,
   ņemot vērā Lēmumu 2003/479/EK (1) un jo īpaši tā 15. panta 7. punktu,
   ņemot vērā Lēmumu 2007/829/EK (2) un jo īpaši tā 15. panta 6. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Ar Lēmuma 2003/479/EK 15. panta 7. punktu un Lēmuma 2007/829/EK 15. panta 6. punktu paredz, ka dienas un ikmēneša pabalstus koriģē katru gadu bez atpakaļejoša spēka, pamatojoties uz Briselē un Luksemburgā strādājošu Kopienas amatpersonu pamatalgu koriģēšanu.

               (2)

               Ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 420/2008 (2008. gada 14. maijs), ar ko no 2007. gada 1. jūlija koriģē ierēdņu un pārējo Eiropas Kopienu darbinieku atalgojumu un pensijas, kā arī korekcijas koeficientus attiecībā uz šiem atalgojumiem un pensijām (3), Padome ir pieņēmusi Kopienas amatpersonu atalgojuma un pensijas korekciju 1,4 % apjomā,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   1.   Lēmuma 2003/479/EK 15. panta 1. punktā un Lēmuma 2007/829/EK 15. panta 1. punktā minētās summas EUR 29,44 un EUR 117,74 attiecīgi aizstāj ar EUR 29,85 un EUR 119,39.
   2.   Lēmuma 2003/479/EK 15. panta 2. punktā un Lēmuma 2007/829/EK 15. panta 2. punktā tabulu aizstāj ar šādu tabulu:

                  “Attālums starp darbā pieņemšanas vietu un norīkojuma vietu
                  (km)

                  Summa EUR

                  0–150

                  0,00

                  > 150

                  76,74

                  > 300

                  136,42

                  > 500

                  221,71

                  > 800

                  358,14

                  > 1 300

                  562,80

                  > 2 000

                  673,67”

   3.   Lēmuma 2003/479/EK 15. panta 4. punktā minēto summu EUR 29,44 aizstāj ar EUR 29,85.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā nākamā mēneša pirmajā dienā pēc tā pieņemšanas.

      Luksemburgā, 2008. gada 16. jūnijā

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         D. RUPEL

      (1)  Padomes Lēmums 2003/479/EK (2003. gada 16. jūnijs) par noteikumiem, kuri jāpiemēro attiecībā uz valstu ekspertiem un militāro personālu, kas norīkots uz Padomes ģenerālsekretariātu (OV L 160, 28.6.2003., 72. lpp.). Lēmums atcelts ar Lēmumu 2007/829/EK.

      (2)  Padomes Lēmums 2007/829/EK (2007. gada 5. decembris) par noteikumiem, kas jāpiemēro attiecībā uz valstu ekspertiem un militāro personālu, kuri norīkoti uz Padomes Ģenerālsekretariātu (OV L 327, 13.12.2007., 10. lpp.).

      (3)  OV L 127, 15.5.2008., 1. lpp.


title: 2010/113/CFSP: Padomes Lēmums 2010/113/KĀDP ( 2010. gada 22. februāris ), ar ko pagarina pilnvaras Eiropas Savienības īpašajam pārstāvim Āfrikas Lielo ezeru reģionā

text:
               23.2.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 46/30

         PADOMES LĒMUMS 2010/113/KĀDP
   (2010. gada 22. februāris),
   ar ko pagarina pilnvaras Eiropas Savienības īpašajam pārstāvim Āfrikas Lielo ezeru reģionā
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 28. pantu, 31. panta 2. punktu un 33. pantu,
   ņemot vērā priekšlikumu, ar ko nākusi klajā Savienības Augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2007. gada 15. februārī pieņēma Vienoto rīcību 2007/112/KĀDP (1), ar ko Roeland VAN DE GEER kungu iecēla par Eiropas Savienības īpašo pārstāvi (ESĪP) Āfrikas Lielo ezeru reģionā.

               (2)

               Padome 2009. gada 16. februārī pieņēma Vienoto rīcību 2009/128/KĀDP (2), izdarot grozījumus ESĪP pilnvarās un pagarinot tās līdz 2010. gada 28. februārim.

               (3)

               ESĪP pilnvaras būtu jāpagarina līdz 2010. gada 31. augustam. Tomēr ESĪP pilnvaras var beigties ātrāk, ja Padome pieņemtu tādu lēmumu pēc Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos (AP) ieteikuma, kad būtu stājies spēkā lēmums, ar ko izveido Eiropas Ārējās darbības dienestu.

               (4)

               ESĪP īstenos savas pilnvaras situācijā, kas var pasliktināties un varētu kaitēt Līguma 21. pantā izklāstītajiem kopējās ārpolitikas un drošības politikas mērķiem,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Eiropas Savienības īpašais pārstāvis
   Ar šo Eiropas Savienības īpašā pārstāvja (ESĪP) Āfrikas Lielo ezeru reģionā Roeland VAN DE GEER kunga pilnvaras tiek pagarinātas līdz 2010. gada 31. augustam. ESĪP pilnvaras var beigties ātrāk, ja Padome pieņemtu tādu lēmumu pēc AP ieteikuma, kad būtu stājies spēkā lēmums, ar ko izveido Eiropas Ārējās darbības dienestu.
   2. pants
   Politikas mērķi
   ESĪP pilnvaru pamatā ir Eiropas Savienības (ES) politikas mērķi saistībā ar situācijas turpmāku stabilizēšanu un konsolidēšanu pēc konflikta Āfrikas Lielo ezeru reģionā, īpašu uzmanību pievēršot norišu reģionālajiem aspektiem attiecīgajās valstīs. Šie mērķi, ar ko jo īpaši veicina demokrātijas un labas pārvaldības pamatnormu ievērošanu, tostarp cilvēktiesību un tiesiskuma principa ievērošanu, ietver:

               a)

               aktīvu un efektīvu konsekventas, ilgtspējīgas un atbildīgas Savienības politikas Āfrikas Lielo ezeru reģionā sekmēšanu un saskaņotas vispārējas Savienības pieejas reģionā veicināšanu. ESĪP atbalsta darbu, ko reģionā veic AP;

               b)

               Savienības turpmākas apņemšanās atbalstīt stabilizācijas un atjaunošanas procesu reģionā nodrošināšanu, aktīvi darbojoties uz vietas un atbilstīgos starptautiskos forumos, darbojoties koordinēti ar galvenajiem spēkiem un sekmējot krīžu pārvarēšanu;

               c)

               ieguldījuma sniegšanu Kongo Demokrātiskajai Republikai (KDR) pēc pārejas laika, jo īpaši attiecībā uz jauno iestāžu konsolidēšanas politisko procesu, kā arī nosakot plašāku starptautisku sistēmu politiskām konsultācijām un koordinācijai ar jauno valdību;

               d)

               ieguldījuma sniegšanu ciešā sadarbībā ar Apvienoto Nāciju Organizāciju/MONUC starptautiskos centienos veikt kompleksu drošības sektora reformu KDR, jo īpaši ņemot vērā koordinējošo lomu, ko šajā sakarā ir gatava uzņemties Savienība;

               e)

               ieguldījuma sniegšanu piemērotos turpmākos pasākumos saistībā ar starptautisko konferenci par Lielo ezeru reģionu, jo īpaši izveidojot ciešus kontaktus ar Lielo ezeru reģiona sekretariātu un tā izpildsekretāru, kā arī ar turpmāko pasākumu mehānisma trijotni, un veicinot labas kaimiņattiecības reģionā;

               f)

               arvien būtiskās to bruņoto grupējumu problēmas risināšanu, kas darbojas pāri robežām un kas var destabilizēt reģiona valstis un padziļināt to iekšējās problēmas;

               g)

               ieguldījuma sniegšanu stabilizācijai pēc konflikta Burundi, Ruandā un Ugandā, jo īpaši klātesot miera sarunās ar bruņotiem grupējumiem, piemēram, FNL (Forces nationales de libération) un LRA (Lord's Resistance Army).

         3. pants
   Pilnvaras
   Lai sasniegtu politikas mērķus, ESĪP ir pilnvarots:

               a)

               izveidot un uzturēt ciešus kontaktus ar Lielo ezeru reģiona valstīm, Apvienoto Nāciju Organizāciju, Āfrikas Savienību, galvenajām Āfrikas valstīm un galvenajiem KDR un Savienības partneriem, kā arī ar Āfrikas reģionālajām un apakšreģionālajām organizācijām, citām attiecīgajām trešām valstīm un citiem svarīgākajiem reģionālajiem vadītājiem;

               b)

               sniegt konsultācijas un ziņot par Savienības iespējām atbalstīt stabilizācijas un konsolidācijas procesu, kā arī par to, kā vislabāk īstenot Savienības ierosmes;

               c)

               sniegt konsultācijas un atbalstu saistībā ar KDR drošības sektora reformu;

               d)

               sniegt ieguldījumu turpmākajos pasākumos saistībā ar starptautisko konferenci par Lielo ezeru reģionu, jo īpaši atbalstot reģionā noteikto politiku, tiecoties uz mērķiem – nevardarbību un savstarpēju aizsardzību konfliktu risināšanā, kā arī attiecībā uz reģionālu sadarbību –, sekmējot cilvēktiesības un demokratizāciju, labu pārvaldību, tiesu iestāžu sadarbību un cīņu pret nesodāmību un dabas resursu nelikumīgu izmantošanu;

               e)

               palīdzēt reģiona sabiedriskās domas veidotājiem labāk izprast Savienības nozīmi;

               f)

               dot ieguldījumu, ja to lūdz, lai risinātu sarunas un īstenotu iesaistīto pušu panāktos miera un pamiera nolīgumus, un iesaistīties diplomātiskos pasākumos, ja minētos līgumus neievēro; saistībā ar notiekošajām sarunām ar LRA šādas darbības būtu jāveic ciešā koordinācijā ar ESĪP Sudānā;

               g)

               sniegt ieguldījumu, īstenojot ES politiku cilvēktiesību jomā un ES pamatnostādnes cilvēktiesību jomā, jo īpaši ES Pamatnostādnes par bērniem bruņotos konfliktos un ES politiku saistībā ar ANO Drošības padomes Rezolūciju 1325 (2000) par sievietēm, mieru un drošību, tostarp veicot uzraudzību un ziņojot par norisēm šajā jomā.

         4. pants
   Pilnvaru īstenošana
   1.   ESĪP ir atbildīgs par pilnvaru īstenošanu AP pakļautībā.
   2.   Politikas un drošības komiteja (PDK) uztur privileģētus sakarus ar ESĪP un ir galvenais ESĪP kontaktpunkts sakariem ar Padomi. PDK saskaņā ar savām pilnvarām, neskarot AP pilnvaras, dod ESĪP stratēģiskas norādes un politisku virzību.
   5. pants
   Finansējums
   1.   ESĪP pilnvaru īstenošanas izdevumiem paredzētā finanšu atsauces summa laikposmam no 2010. gada 1. marta līdz 2010. gada 31. augustam ir EUR 1 065 000.
   2.   Izdevumus, ko finansē no 1. punktā minētās summas, var veikt no 2010. gada 1. marta. Izdevumus pārvalda saskaņā ar procedūrām un noteikumiem, kurus piemēro Savienības vispārējam budžetam.
   3.   Izdevumu pārvaldību veic, pamatojoties uz līgumu starp ESĪP un Komisiju. ESĪP sniedz Komisijai pārskatu par visiem izdevumiem.
   6. pants
   Komandas izveide un sastāvs
   1.   ESĪP saskaņā ar savām pilnvarām un atbilstīgajiem pieejamajiem finanšu līdzekļiem ir atbildīgs par savas komandas izveidi. Komandā iekļauj personas, kam, kā pilnvarās paredzēts, ir īpašas zināšanas konkrētos politikas jautājumos. ESĪP operatīvi informē Padomi un Komisiju par komandas sastāvu.
   2.   Dalībvalstis un Savienības iestādes var ierosināt personāla norīkošanu darbā pie ESĪP. Atalgojumu personālam, ko kāda dalībvalsts vai Savienības iestāde norīko darbā pie ESĪP, maksā attiecīgā dalībvalsts vai Savienības iestāde. Darbā pie ESĪP var nosūtīt arī ekspertus, ko dalībvalstis ir norīkojušas darbā uz Padomes Ģenerālsekretariātu. Starptautiskajiem personāla līgumdarbiniekiem ir kādas dalībvalsts valstspiederība.
   3.   Norīkotais personāls turpina būt nosūtītājas valsts vai Savienības nosūtītājas iestādes administratīvā pakļautībā, un tas veic savus pienākumus un rīkojas ESĪP pilnvaru interesēs.
   7. pants
   ESĪP un viņa personāla privilēģijas un imunitāte
   Par privilēģijām, imunitāti un citām garantijām, kas vajadzīgas ESĪP un viņa personāla locekļu misijas veikšanai un sekmīgai norisei, attiecīgi vienojas ar uzņēmēju pusi/uzņēmējām pusēm. Šajā nolūkā dalībvalstis un Komisija sniedz visu vajadzīgo atbalstu.
   8. pants
   Klasificētas ES informācijas drošība
   ESĪP un viņa komandas locekļi ievēro drošības principus un minimālos standartus, kas ir noteikti Padomes Lēmumā 2001/264/EK (2001. gada 19. marts), ar ko pieņem Padomes drošības reglamentu (3), jo īpaši – rīkojoties ar klasificētu ES informāciju.
   9. pants
   Piekļuve informācijai un materiāli tehniskais atbalsts
   1.   Dalībvalstis, Komisija un Padomes Ģenerālsekretariāts nodrošina, ka ESĪP var piekļūt jebkurai atbilstīgai informācijai.
   2.   Savienības delegācijas un/vai dalībvalstis attiecīgā gadījumā nodrošina materiāli tehnisko atbalstu reģionā.
   10. pants
   Drošība
   Saskaņā ar Savienības politiku tāda personāla drošības jomā, kas izvietots ārpus Savienības, lai veiktu operatīvas darbības saskaņā ar Līguma V sadaļu, ESĪP saskaņā ar savām pilnvarām un drošības situāciju ģeogrāfiskajā teritorijā, par ko viņš ir atbildīgs, veic visus praktiski iespējamos pasākumus visa viņa tiešā pakļautībā esošā personāla drošībai, īpaši:

               a)

               izstrādājot konkrētai misijai drošības plānu, kura pamatā ir Padomes Ģenerālsekretariāta norādes, ietverot tai pielāgotus fiziskus, organizatoriskus un procesuālus drošības pasākumus, reglamentējot personāla drošu pārvietošanos uz misijas teritoriju un drošu pārvietošanos tajā, kā arī drošības pārkāpumu novēršanu un plānus ārkārtas situācijām un misijas evakuācijai;

               b)

               nodrošinot, ka visam personālam, kas izvietots ārpus Savienības, ir augsta riska apdrošināšana atbilstīgi apstākļiem misijas teritorijā;

               c)

               nodrošinot, ka visi komandas locekļi, ko izvieto ārpus Savienības, tostarp vietējie līgumdarbinieki, pirms vai pēc ierašanās misijas teritorijā ir piedalījušies atbilstīgās drošības apmācībās, kuru pamatā ir riska klasifikācija, ko misijas teritorijai piešķīris Padomes Ģenerālsekretariāts;

               d)

               nodrošinot, ka tiek īstenoti visi saskaņotie ieteikumi, kas sniegti pēc regulāra drošības izvērtējuma, un – saistībā ar vidusposma ziņojumiem un pārskata ziņojumu par pilnvaru īstenošanu – rakstiski ziņojot AP, Padomei un Komisijai par šo ieteikumu īstenošanu un citiem drošības jautājumiem.

         11. pants
   Ziņošana
   ESĪP regulāri sniedz mutiskus un rakstiskus ziņojumus AP un PDK. Vajadzības gadījumā ESĪP ziņojumus sniedz arī Padomes darba grupām. Rakstiskus ziņojumus regulāri izsūta, izmantojot COREU tīklu. Pēc AP vai PDK ieteikuma ESĪP var sniegt ziņojumus arī Ārlietu padomei.
   12. pants
   Koordinācija
   1.   ESĪP veicina saskaņotību starp kopējās ārpolitikas un drošības politikas/kopējās drošības un aizsardzības politikas dalībniekiem un vispārēju Savienības politikas saskaņošanu. ESĪP palīdz nodrošināt, lai visi Savienības instrumenti misijas norises vietā būtu saskaņoti Savienības politisko mērķu sasniegšanas nolūkā. ESĪP darbības koordinē ar Komisijas darbībām, kā arī attiecīgā gadījumā ar darbībām, ko reģionā veic citi ESĪP. ESĪP regulāri sniedz informatīvus ziņojumus dalībvalstu pārstāvniecībām un Savienības delegācijām.
   2.   Misijas norises vietā ESĪP uztur ciešu saikni ar Savienības delegāciju vadītājiem un dalībvalstu pārstāvniecību vadītājiem. Viņi dara visu iespējamo, lai palīdzētu ESĪP īstenot pilnvaras. ESĪP uztur saikni arī ar citām starptautiskajām un reģionālajām struktūrām attiecīgajā teritorijā.
   3.   ESĪP nodrošina saskaņotību starp Eiropas Savienības misijas darbībām, lai sniegtu padomu un palīdzību drošības sektora reformai Kongo Demokrātiskajā Republikā (EUSEC RD Kongo) un Eiropas Savienības policijas misijas darbībām, kas sāktas saskaņā ar drošības sektora reformu (DSR) un tās saistību ar tiesu iestāžu sistēmu Kongo Demokrātiskajā Republikā (EUPOL RD Kongo), un sniedz šo misiju vadītājiem norādes par vietējo politiku. ESĪP palīdz koordinēt sadarbību ar citiem starptautiskajiem dalībniekiem, kas iesaistīti KDR drošības sektora reformā. ESĪP un civilās operācijas komandieris vajadzības gadījumā savstarpēji apspriežas.
   13. pants
   Pārskatīšana
   Šā lēmuma īstenošanu un saderību ar citām Savienības darbībām reģionā regulāri pārskata. ESĪP pilnvaru termiņa beigās iesniedz pilnvaru īstenošanas pārskata ziņojumu AP, Padomei un Komisijai.
   14. pants
   Stāšanās spēkā
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
   To piemēro no 2010. gada 1. marta.
   15. pants
   Publikācija
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2010. gada 22. februārī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         C. ASHTON

      (1)  OV L 46, 16.2.2007., 79. lpp.

      (2)  OV L 46, 17.2.2009., 36. lpp.

      (3)  OV L 101, 11.4.2001., 1. lpp.


title: Padomes Lēmums (ES) 2016/1873 (2016. gada 10. oktobris) par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu Nolīgumu, ar ko izveido ES un Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu starptautisko fondu

text:
               22.10.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 288/1

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2016/1873
   (2016. gada 10. oktobris)
   par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu Nolīgumu, ar ko izveido ES un Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu starptautisko fondu
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 37. pantu,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 209. panta 2. punktu un 212. panta 1. punktu saistībā ar 218. panta 5. punktu un 218. panta 8. punkta otro daļu,
   ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Eiropas Komisijas kopīgo priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2012. gada 23. martā pilnvaroja Komisiju sākt sarunas par starptautisku nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm un Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstīm (LAC) par to, lai ES un LAC fondu izveidotu kā starptautisku organizāciju.

               (2)

               Sarunas par Nolīgumu, ar ko izveido ES un Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu starptautisko fondu (“nolīgums”), tika sekmīgi pabeigtas 2015. gada 29. janvārī.

               (3)

               Nolīgums izveidos ES un LAC fondu kā starptautisku organizāciju, kurai ir juridiskās personas statuss saskaņā ar starptautiskām publiskajām tiesībām.

               (4)

               Nolīgums būtu jāparaksta Savienības vārdā, ņemot vērā tā noslēgšanu vēlāk.

               (5)

               Rīkojoties ES un LAC fonda satvarā, Savienībai un tās dalībvalstīm būtu jāsaskaņo savas nostājas saskaņā ar Līgumiem un lojālas sadarbības principu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo tiek apstiprināta Nolīguma, ar ko izveido ES un Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu starptautisko fondu, parakstīšana Savienības vārdā, ņemot vērā minētā nolīguma noslēgšanu.
   2. pants
   Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas Savienības vārdā parakstīt nolīgumu.
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā pieņemšanas.

      Luksemburgā, 2016. gada 10. oktobrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         G. MATEČNÁ