title: Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2016/702 (2016. gada 18. aprīlis), ar ko groza Lēmumu (ES) 2015/774 par otrreizējo tirgu valsts sektora aktīvu iegādes programmu (ECB/2016/8)

text:
                  11.5.2016

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 121/24

            EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS LĒMUMS (ES) 2016/702
      (2016. gada 18. aprīlis),
      ar ko groza Lēmumu (ES) 2015/774 par otrreizējo tirgu valsts sektora aktīvu iegādes programmu (ECB/2016/8)
      EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,
      ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 127. panta 2. punkta pirmo ievilkumu,
      ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 12.1. panta otro daļu saistībā ar 3.1. panta pirmo ievilkumu un 18.1. pantu,
      tā kā:

                  (1)

                  Ar Eiropas Centrālās bankas Lēmumu (ES) 2015/774 (ECB/2015/10) (1) izveidoja otrreizējo tirgu valsts sektora aktīvu iegādes programmu (turpmāk – “VSIP”), kura paplašināja Eurosistēmas esošās aktīvu iegādes programmas, lai iekļautu valsts sektora vērtspapīrus. Kopā ar trešo nodrošināto obligāciju iegādes programmu, ar aktīviem nodrošinātu vērtspapīru iegādes programmu un plānoto uzņēmumu sektora aktīvu iegādes programmu VSIP ir daļa no paplašinātās aktīvu iegādes programmas (“AIP”). AIP mērķis ir uzlabot monetārās politikas transmisiju, atbalstīt euro zonas tautsaimniecības kreditēšanu, mīkstināt mājsaimniecību un uzņēmumu aizņēmumu nosacījumus un veicināt inflācijas atgriešanos līmenī, kas vidējā termiņā ir zemāks par 2 %, bet tuvu tam, un kas atbilst Eiropas Centrālās bankas galvenajam mērķim, proti, uzturēt cenu stabilitāti.

                  (2)

                  Saskaņā ar ECB Padomes mērķi nodrošināt cenu stabilitāti noteikti VSIP raksturlielumi ir jāgroza, lai nodrošinātu noturīgu inflācijas tendences tuvināšanos līmenim, kas vidējā termiņā ir zemāks par 2 %, bet tuvu tam. Izmaiņas atbilst ECB Padomes pilnvarām monetārās politikas jomā un pienācīgi atspoguļo riska pārvaldības apsvērumus.

                  (3)

                  Proti, lai sasniegtu VSIP mērķus, AIP ietvaros nodrošināto līdzekļu kopējais mēneša iegāžu apjoms jāpalielina līdz 80 mljrd. euro.

                  (4)

                  Jāpalielina arī atbilstošu starptautisku organizāciju un daudzpusējas attīstības banku emitētu tirgojamu vērtspapīru emitenta un emisijas proporcijas ierobežojumi. Jaunais ierobežojums tika noteikts tā, lai nodrošinātu, ka plānotās iegādes arī turpmāk būs proporcionālas VSIP mērķiem, ņemot vērā arī to, ka normālas parādu restrukturizācijas traucējumu risks ir ierobežots.

                  (5)

                  Sākot ar 2016. gada aprīli, starptautisku organizāciju un daudzpusējas attīstības banku emitētu atbilstošu tirgojamu vērtspapīru iegāžu un pārējo VSIP ietvaros veikto atbilstošu tirgojamu vērtspapīru iegāžu dalījums jāgroza, lai sasniegtu VSIP mērķus un nodrošinātu tās raitu īstenošanu VSIP darbības laikā atbilstoši tās palielinātajam iegāžu apjomam.

                  (6)

                  Turklāt tirgojamu parāda vērtspapīru kredītnovērtējuma, ko veic ārējā kredītnovērtējuma iestāde (ECAI), vajadzībām ECAI emisijas reitingi jāņem vērā arī gadījumos, kuros emitentam un garantijas devējam nav ECAI reitinga. Tomēr tirgojamam vērtspapīram jābūt prasītajam emisijas reitingam, lai tas atbilstu Eurosistēmas kredītoperācijām noteiktajiem tirgojamu aktīvu atbilstības kritērijiem. Lēmumā (ES) 2015/774 (ECB/2015/10) jāņem vērā tas, ka šie atbilstības kritēriji tagad iekļauti Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādnes (ES) 2015/510 (ECB/2014/60) (2) ceturtajā daļā.

                  (7)

                  Tādēļ attiecīgi jāgroza Lēmums (ES) 2015/774 (ECB/2015/10),

            IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
      1. pants
      Grozījumi
      Lēmumu (ES) 2015/774 (ECB/2015/10) groza šādi:

                  1)

                  ar šādu punktu aizstāj 3. panta 2. punktu:
                  “2.   Lai tirgojami parāda vērtspapīri būtu atbilstoši iegādei VSIP ietvaros, tie atbilst Eurosistēmas kredītoperācijām noteiktajiem tirgojamo aktīvu atbilstības kritērijiem saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādnes (ES) 2015/510 (ECB/2014/60) (*) ceturto daļu ar nosacījumu, ka tiek izpildītas šādas prasības:

                              a)

                              tirgojamo parāda vērtspapīru emitentam vai garantijas devējam ir kredītnovērtējums, kas atbilst vismaz 3. līmeņa kredītspējai Eurosistēmas saskaņotajā reitingu skalā un ko vismaz viena publiska kredītreitinga veidā piešķīrusi Eurosistēmas kredītnovērtējuma sistēmā atzīta ārējā kredītnovērtējuma iestāde (ECAI);

                              b)

                              ja pieejami vairāki ECAI emitenta reitingi vai ECAI garantijas devēja reitingi, piemēro “pirmā labākā” noteikumu, t. i., ņem vērā labāko pieejamo ECAI emitenta reitingu vai ECAI garantijas devēja reitingu. Ja atbilstību kredītnovērtējuma prasībai konstatē uz ECAI garantijas devēja reitinga pamata, garantijai jāatbilst pieņemamas garantijas iezīmēm, kas noteiktas Pamatnostādnes (ES) 2015/510 (ECB/2014/60) 87. pantā un 113.–115. pantā;

                              c)

                              ja nav pieejams ECAI emitenta reitings vai ECAI garantijas devēja reitings, tirgojamam vērtspapīram ir vismaz viens 3. līmeņa kredītspējas Eurosistēmas saskaņotajā reitingu skalā ECAI emisijas reitings;

                              d)

                              ja atzītas ECAI sniegts emitenta, garantijas devēja vai emisijas kredītnovērtējums neatbilst vismaz 3. līmeņa kredītspējai Eurosistēmas saskaņotajā reitingu skalā, par atbilstošiem uzskata tikai tādus tirgojamos parāda vērtspapīrus, kurus emitējušas vai pilnībā garantējušas euro zonas dalībvalstu centrālās valdības finanšu palīdzības programmas ietvaros un kuriem ECB Padome saskaņā ar Pamatnostādnes ECB/2014/31 (**) 8. pantu ir apturējusi Eurosistēmas kredītspējas sliekšņa piemērošanu;

                              e)

                              ja tiek veikta esošas finanšu palīdzības programmas pārskatīšana, VSIP iegāžu atbilstību aptur, atsākot to tikai pozitīva pārskatīšanas rezultāta gadījumā.

                     (*)  Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne (ES) 2015/510 (2014. gada 19. decembris) par Eurosistēmas monetārās politikas regulējuma īstenošanu (ECB/2014/60) (OV L 91, 2.4.2015., 3. lpp.)."

                     (**)  Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne ECB/2014/31 (2014. gada 9. jūlijs) par papildu pagaidu pasākumiem attiecībā uz Eurosistēmas refinansēšanas operācijām un nodrošinājuma atbilstību, kā arī grozījumiem Pamatnostādnē ECB/2007/9 (OV L 240, 13.8.2014., 28. lpp.).”;"

                  2)

                  ar šādu pantu aizstāj 5. pantu:
                  “5. pants
                  Iegādes ierobežojumi
                  1.   Ievērojot 3. panta noteikumus, tirgojamiem parāda vērtspapīriem, kas atbilst 3. pantā noteiktajiem kritērijiem, VSIP ietvaros pēc turējumu konsolidēšanas visos Eurosistēmas centrālo banku portfeļos piemēro emisijas proporcijas ierobežojumu katram starptautiskajam vērtspapīru identifikācijas numuram. Emisijas proporcijas ierobežojums ir šāds:

                              a)

                              50 % apmērā katram ISIN attiecībā uz atbilstošiem tirgojamiem parāda vērtspapīriem, kurus emitējušas atbilstošas starptautiskas organizācijas un daudzpusējas attīstības bankas;

                              b)

                              33 % apmērā katram ISIN attiecībā uz pārējiem atbilstošiem tirgojamiem parāda vērtspapīriem, izņemot 25 % apmērā katram ISIN attiecībā uz tādiem atbilstošiem tirgojamiem parāda vērtspapīriem, kuri ietver kopējas rīcības klauzulu (collective action clause; KRK), kas atšķiras no Ekonomikas un finanšu komitejas izstrādātā euro zonas KRK modeļa, kuru dalībvalstis piemēro saskaņā ar Līguma par Eiropas Stabilitātes mehānisma izveidi 12. panta 3. punktu, un šo emisijas proporcijas ierobežojumu palielina līdz 33 %, katrā atsevišķā gadījumā pārbaudot, vai turējumi 33 % apjomā katram šādu vērtspapīru ISIN nerada situāciju, kurā parādu normālu restrukturizāciju ietekmētu Eurosistēmas centrālo banku bloķējošā mazākuma turējumi.

                        2.   Visiem tirgojamiem parāda vērtspapīriem, kuri ir atbilstoši iegādēm VSIP ietvaros un kuru atlikušie termiņi noteikti 3. pantā, piemēro šādu kopējo ierobežojumu pēc turējumu konsolidēšanas visos Eurosistēmas centrālo banku portfeļos:

                              a)

                              50 % apmērā no emitenta vērtspapīru atlikuma, ja emitents ir atbilstoša starptautiska organizācija vai daudzpusēja attīstības banka; vai

                              b)

                              33 % apmērā no emitenta vērtspapīru atlikuma, ja emitents nav atbilstoša starptautiska organizācija vai daudzpusēja attīstības banka.

                        3.   Attiecībā uz 3. panta 2. punkta d) apakšpunktā minētajiem parāda vērtspapīriem piemēro citu emitenta un emisijas proporcijas ierobežojumu. Šos ierobežojumus noteiks ECB Padome, ņemot vērā riska pārvaldības un tirgus darbības apsvērumus.”;

                  3)

                  ar šādu punktu aizstāj 6. panta 1. punktu:
                  “1.   Tirgojamos parāda vērtspapīrus, kas ir atbilstoši iegādei VSIP ietvaros, iegādājas tā, lai 10 % no to bilances vērtības veidotu atbilstošu starptautisku organizāciju un daudzpusēju attīstības banku emitēti vērtspapīri un 90 % no to bilances vērtības veidotu atbilstošu centrālo, reģionālo vai vietējo valdību un atzītu aģentūru emitēti vērtspapīri vai attiecīgos gadījumos saskaņā ar šā lēmuma 3. panta 4. punktu atbilstošu publisko nefinanšu sabiedrību emitēti vērtspapīri. ECB Padome var pārskatīt minētās sastāva proporcijas. Atbilstošu starptautisku organizāciju, daudzpusēju attīstības banku un reģionālo un vietējo valdību emitētu parāda vērtspapīru iegādi veic tikai NCB.”;

                  4)

                  ar šādu punktu aizstāj 6. panta 2. punktu:
                  “2.   NCB iegādājas 90 % no tirgojamo parāda vērtspapīru, kas ir atbilstoši iegādei VSIP ietvaros, iegāžu bilances vērtības, un atlikušos 10 % iegādājas ECB. Iegāžu sadalījums pa jurisdikcijām atbilst attiecīgajām daļām ECB kapitāla parakstīšanas atslēgā, kā minēts ECBS Statūtu 29. pantā.”

            2. pants
      Stāšanās spēkā
      Šis lēmums stājas spēkā 2016. gada 19. aprīlī. To piemēro no 2016. gada 19. aprīļa.

         Frankfurtē pie Mainas, 2016. gada 18. aprīlī

               ECB prezidents

            Mario DRAGHI

         (1)  Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2015/774 (2015. gada 4. marts) par otrreizējo tirgu valsts sektora aktīvu iegādes programmu (ECB/2015/10) (OV L 121, 14.5.2015., 20. lpp.).

         (2)  Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne (ES) 2015/510 (2014. gada 19. decembris) par Eurosistēmas monetārās politikas regulējuma īstenošanu (ECB/2014/60) (OV L 91, 2.4.2015., 3. lpp.).


title: Padomes lēmums (1997. gada 28. novembris) par Kopējās nostājas 95/544/KĀDP īstenošanu attiecībā uz Nigēriju

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31997D0820

Oficiālais Vēstnesis L 338 , 09/12/1997 Lpp. 0007 - 0007

		Padomes Lēmums(1997. gada 28. novembris)par Kopējās nostājas 95/544/KĀDP īstenošanu attiecībā uz Nigēriju(97/820/KĀDP)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, un jo īpaši tā J2. pantu,tā kā 1995. gada 4. decembrī Padome, balstoties uz Līguma par Eiropas Savienību J2. pantu, formulēja Kopējo nostāju 95/544/KĀDP attiecībā uz Nigēriju [1];tā kā ar Padomes Lēmumu 97/821/KĀDP [2] Kopējā nostāja 95/544/KĀDP tika pagarināta līdz 1998. gada 1. novembrim;tā kā jānosaka zināmas pamatnostādnes, lai īstenotu iepriekšminēto kopējo nostāju,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pants1. Savienības dalībvalstis var izsniegt vīzas ikvienam Nigērijas pilsonim, kurš to teritorijā piedalās kādā starptautiskā konferencē, īpaši 1989. gada 15. decembrī Lomē apstiprinātās Ceturtās ĀKK un EK konvencijas sanāksmēs.2. Dalībvalstis, cenšoties pildīt starptautiskās saistības, var pieļaut izņēmumus attiecībā uz Kopējās nostājas 95/544/KĀDP 1. punktu:- atbilstīgi mītnes līguma noteikumiem,- lai pildītu saistības, kas ir spēkā pirms kopējās nostājas pieņemšanas 1995. gadā, īpaši attiecībā uz starptautisko sporta federāciju organizētajiem sporta pasākumiem, tas ir, 1998. gada Pasaules kausa izcīņa futbolā, jau rīkotās spēles, gatavojoties tai, un 1998. gada Pasaules basketbola čempionāts.Dalībvalstis informē sporta federācijas par šī lēmuma noteikumiem.3. Izņēmumus attiecībā uz Kopējās nostājas 95/544/KĀDP 1. punktu var arī pieļaut steidzamu humānu apsvērumu dēļ.2. pantsVīzas tiek izsniegtas tikai individuāli un pēc iepriekšējas paziņošanas visām dalībvalstīm.3. pantsŠo lēmumu publicē Oficiālajā Vēstnesī.Briselē, 1997. gada 28. novembrīPadomes vārdā —priekšsēdētājsG. Wohlfart[1] OV L 309, 21.12.1995., 1. lpp.[2] OV L 338, 9.12.1997., 8. lpp.--------------------------------------------------


title: Padomes lēmums (1994. gada 27. jūnijs) par Nolīguma noslēgšanu par zinātnisko un tehnisko sadarbību starp Eiropas Kopienu un Austrāliju

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31994D0457

Oficiālais Vēstnesis L 188 , 22/07/1994 Lpp. 0017 - 0017 Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 11 Sējums 32 Lpp. 0101  Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 11 Sējums 32 Lpp. 0101

		Padomes Lēmums(1994. gada 27. jūnijs)par Nolīguma noslēgšanu par zinātnisko un tehnisko sadarbību starp Eiropas Kopienu un Austrāliju(94/457/EK)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 130.m pantu saistībā ar 228. panta 2. punkta pirmo teikumu un 228. panta 3. punkta pirmo daļu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu [1],ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu [2],ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu [3],tā kā Kopiena un Austrālija īsteno īpašas pētniecības programmas jomās, kas interesē abas Puses;tā kā, ņemot vērā iepriekšējo pieredzi, saskaņā ar 1986. gada 12. novembrī parakstīto Nolīgumu starp Austrālijas valdību un Eiropas Kopienu Komisiju par sadarbību zinātnes un tehnoloģijas jomā abas Puses ir izteikušas vēlēšanos izveidot oficiālāku struktūru sadarbības veikšanai zinātnes un tehnoloģijas jomā;tā kā Padome ar 1992. gada 21. maija Lēmumu pilnvaroja Komisiju apspriest Nolīgumu starp Kopienu un Austrāliju par zinātnisko un tehnisko sadarbību;tā kā Kopiena un Austrālija cer gūt savstarpēju labumu no sadarbības;tā kā, neskarot attiecīgos Līguma noteikumus, nolīgums un darbības, kas stājās spēkā saskaņā ar šo nolīgumu, nekādā veidā neietekmēs tās pilnvaras, kas piešķirtas dalībvalstīm divpusējas darbības uzsākšanai ar Austrāliju zinātnes, tehnoloģijas, pētniecības un attīstības jomā un, ja nepieciešams, nolīgumu noslēgšanai;tā kā šo nolīgumu parakstīja Kopienas vārdā Kanberā 1994. gada 23. februārī;tā kā ir jāapstiprina Nolīgums par zinātnisko un tehnisko sadarbību starp Eiropas Kopienu un Austrāliju,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsAr šo Kopienas vārdā tiek apstiprināts Nolīgums par zinātnisko un tehnisko sadarbību starp Eiropas Kopienu un Austrāliju.Nolīguma teksts ir pievienots šim Lēmumam.2. pantsPadomes priekšsēdētājs sniedz nolīguma 11. pantā paredzētos paziņojumus.Briselē, 1994. gada 27. jūnijāPadomes vārdā —priekšsēdētājsC. Simitis[1] OV C 181, 3.7.1993., 9. lpp.[2] OV C 315, 22.11.1993.[3] OV C 304, 10.11.1993., 3. lpp.--------------------------------------------------


title: Padomes Lēmums 2013/354/KĀDP ( 2013. gada 3. jūlijs ) par Eiropas Savienības Policijas misiju palestīniešu teritorijās (EUPOL COPPS)

text:
               4.7.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 185/12

         PADOMES LĒMUMS 2013/354/KĀDP
   (2013. gada 3. jūlijs)
   par Eiropas Savienības Policijas misiju palestīniešu teritorijās (EUPOL COPPS)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 28. pantu, 42. panta 4. punktu un 43. panta 2. punktu,
   ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2005. gada 14. novembrī pieņēma Vienoto rīcību 2005/797/KĀDP par Eiropas Savienības policijas misiju palestīniešu teritorijās (1) (EUPOL COPPS) uz trijiem gadiem. EUPOL COPPS operatīvā fāze sākās 2006. gada 1. janvārī.

               (2)

               Padome 2010. gada 17. decembrī pieņēma Lēmumu 2010/784/KĀDP (2) par Eiropas Savienības Policijas misiju palestīniešu teritorijās (EUPOL COPPS), ar ko no 2011. gada 1. janvāra turpināja EUPOL COPPS. Lēmums 2010/784/KĀDP zaudē spēku 2013. gada 30. jūnijā.

               (3)

               Politikas un drošības komiteja (PDK) 2013. gada 7. jūnijā ieteica pagarināt misijas termiņu vēl par 12 mēnešu laikposmu līdz 2014. gada 30. jūnijam.

               (4)

               Misijas vajadzībām būtu jāaktivizē Informācijas analīzes un sakaru centrs.

               (5)

                  EUPOL COPPS tiks īstenota situācijā, kas var pasliktināties un varētu kavēt Līguma par Eiropas Savienību (LES) 21. pantā izklāstīto Savienības ārējās darbības mērķu sasniegšanu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Misija
   1.   Eiropas Savienības policijas misiju palestīniešu teritorijās, turpmāk EUPOL COPPS, kas izveidota ar Vienoto rīcību 2005/797/KĀDP, turpina no 2013. gada 1. jūlija.
   2.   EUPOL COPPS darbojas saskaņā ar misijas pamatuzdevumu, kas izklāstīts 2. pantā.
   2. pants
   Misijas pamatuzdevums

      EUPOL COPPS mērķis ir palīdzēt izveidot palestīniešu pārziņā esošu stabilu un efektīvu policijas mehānismu, kas atbilstu labākajiem starptautiskajiem standartiem, sadarbojoties ar Savienības programmām iestāžu izveidē, kā arī ar citiem starptautiskiem centieniem plašākā drošības jomas kontekstā, ietverot arī krimināltiesību sistēmas reformu.
   Lai to nodrošinātu, EUPOL COPPS:

               a)

               palīdz palestīniešu civilajai policijai (PCP) īstenot policijas attīstības programmu, konsultējot PCP un nodrošinot tai rūpīgu darbaudzināšanu, jo īpaši attiecībā uz augstākajām amatpersonām rajonu nodaļu, galvenās pārvaldes un ministrijas līmenī;

               b)

               koordinē un sekmē Savienības un dalībvalstu palīdzības, kā arī – ja izteikts šāds lūgums – starptautiskas palīdzības sniegšanu PCP;

               c)

               konsultē ar policijas darbību saistītos krimināltiesību jautājumos;

               d)

               ir projektu vienība, kas apzina un īsteno projektus. Jomās, kas ir saistītas ar misiju, kā arī lai palīdzētu sasniegt tās mērķus, misija vajadzības gadījumā koordinē un sekmē projektus, par kuru īstenošanu atbild dalībvalstis un trešās valstis, kā arī sniedz konsultācijas par tiem.

         Saistībā ar minētajiem uzdevumiem EUPOL COPPS var iepirkt pakalpojumus un piegādes, slēgt līgumus un administratīvas vienošanās, pieņemt darbā personālu, turēt bankas kontus, iegādāties un pārdot aktīvus un pildīt savas saistības, un būt puse tiesas procesos.
   3. pants
   Pārskatīšana
   Pārskatīšana reizi sešos mēnešos saskaņā ar izvērtējuma kritērijiem, kas noteikti operācijas koncepcijā (CONOPS) un operācijas plānā (OPLAN) un ņemot vērā notikumu attīstību uz vietas, ļaus pēc vajadzības koriģēt EUPOL COPPS apjomu un darbības jomu.
   4. pants
   Komandķēde un struktūra
   1.   EUPOL COPPS tāpat kā krīzes pārvarēšanas operācijai ir vienota komandķēde.
   2.   EUPOL COPPS struktūra ir veidota saskaņā ar tās plānošanas dokumentiem.
   5. pants
   Civilais operācijas komandieris
   1.   EUPOL COPPS civilais operācijas komandieris ir Civilās plānošanas un īstenošanas centra (CPĪC) direktors.
   2.   Civilais operācijas komandieris Politikas un drošības komitejas politiskā kontrolē un stratēģiskā vadībā un Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos (AP) vispārējā pakļautībā īsteno EUPOL COPPS vadību un kontroli stratēģiskā līmenī.
   3.   Civilais operācijas komandieris attiecībā uz operāciju īstenošanu nodrošina Padomes un Politikas un drošības komitejas lēmumu pienācīgu un efektīvu īstenošanu, vajadzības gadījumā arī dodot stratēģiskas norādes misijas vadītājam un sniedzot viņam padomus un tehnisku atbalstu.
   4.   Civilais operācijas komandieris ar AP starpniecību sniedz ziņojumus Padomei.
   5.   Norīkotais personāls turpina darboties norīkotājas valsts iestāžu pilnīgā pakļautībā saskaņā ar valsts noteikumiem vai attiecīgās Savienības iestādes vai Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) pilnīgā pakļautībā. Minētās iestādes dod civilajam operācijas komandierim tiesības veikt to personāla, grupu un vienību operatīvo kontroli (OPCON).
   6.   Civilajam operācijas komandierim ir vispārēja atbildība nodrošināt to, lai Savienība pienācīgi pildītu pienākumu rūpēties par personālu.
   7.   Civilais operācijas komandieris un Eiropas Savienības īpašais pārstāvis (ESĪP) Tuvo Austrumu miera procesā vajadzības gadījumā savstarpēji apspriežas.
   6. pants
   Misijas vadītājs
   1.   Misijas vadītājs uzņemas atbildību par misijas vadību un kontroli operācijas vietā un īsteno to, un darbojas civilā operāciju komandiera tiešā pakļautībā.
   2.   Misijas vadītājs pārstāv misiju. Misijas vadītājs tā vispārējā atbildībā esošiem misijas personāla locekļiem var deleģēt vadības pienākumus personāla un finanšu jautājumos.
   3.   Misijas vadītājs saskaņā ar civilā operācijas komandiera norādījumiem īsteno atbalstītāju valstu personāla, grupu un vienību vadību un kontroli, kā arī uzņemas atbildību par administratīviem un loģistikas jautājumiem, tostarp par misijas rīcībā nodotiem aktīviem, resursiem un informāciju.
   4.   Misijas vadītājs dod norādījumus visam misijas personālam, lai efektīvi operācijas vietā īstenotu EUPOL COPPS, uzņemoties koordinācijas un ikdienas jautājumu risināšanu saskaņā ar civilā operācijas komandiera stratēģiskiem norādījumiem.
   5.   Misijas vadītājs ir atbildīgs par personāla disciplināru kontroli. Norīkotā personāla disciplināru uzraudzību veic valsts iestādes, attiecīgā Savienības iestāde vai EĀDD.
   6.   Misijas vadītājs pārstāv EUPOL COPPS operācijas vietā un nodrošina pienācīgu misijas atpazīstamību.
   7.   Vajadzības gadījumā misijas vadītājs saskaņo rīcību ar citiem Savienības dalībniekiem, kas darbojas uz vietas. Neskarot komandķēdi, misijas vadītājs par vietējiem politiskiem jautājumiem saņem norādījumus no ESĪP Tuvo Austrumu miera procesā, konsultējoties ar attiecīgajiem Savienības delegāciju vadītājiem.
   7. pants
   EUPOL COPPS personāls

   1.   EUPOL COPPS darbinieku skaits un kompetence atbilst 2. pantā izklāstītajam misijas pamatuzdevumam un 4. pantā izklāstītajai struktūrai.
   2.   EUPOL COPPS sastāvā galvenokārt ir personāls, ko norīkojušas dalībvalstis, Savienības iestādes vai EĀDD. Katra dalībvalsts, Savienības iestāde vai EĀDD sedz ar tās norīkotajiem personāla locekļiem saistītās izmaksas, tostarp algas, medicīniskās aprūpes izdevumus, ceļa izdevumus uz misijas vietu un no tās un pabalstus, izņemot attiecīgas dienasnaudas, kā arī piemaksas par grūtībām un risku.
   3.   Ja vajadzīgos uzdevumus neveic dalībvalstu, Savienības iestāžu vai EĀDD norīkotais personāls, EUPOL COPPS uz līguma pamata var pieņemt darbā arī starptautisku vai vietēju personālu.
   4.   Starptautiskā un vietējā personāla nodarbināšanas kārtību un tiesības un pienākumus nosaka līgumos, ko noslēdz starp EUPOL COPPS un attiecīgo darbinieku.
   5.   Attiecīgos gadījumos arī trešās valstis var norīkot personālu strādāt misijā. Trešā valsts, kas norīko personālu, sedz ar tās norīkoto personālu saistītās izmaksas, tostarp algas, medicīniskās aprūpes izdevumus, pabalstus, augstas pakāpes riska apdrošināšanu, kā arī ceļa izdevumus uz misijas vietu un no tās.
   8. pants
   EUPOL COPPS personāla statuss

   1.   Vajadzības gadījumā par EUPOL COPPS personāla statusu, attiecīgā gadījumā ietverot privilēģijas, imunitāti un papildu garantijas, kas ir vajadzīgas EUPOL COPPS pabeigšanai un stabilai darbībai, slēdz nolīgumus saskaņā ar LES 37. pantu un saskaņā ar procedūru, kas izklāstīta 218. pantā Līgumā par Eiropas Savienības darbību.
   2.   Attiecīgā dalībvalsts, Savienības iestāde vai EĀDD, kas norīkojusi darbinieku, ir atbildīga par sūdzību izskatīšanu saistībā ar šo norīkojumu gan tad, ja sūdzību iesniedzis attiecīgais darbinieks, gan tad, ja sūdzība ir saņemta par darbinieku. Attiecīgā dalībvalsts, Savienības iestāde vai EĀDD ir atbildīga par lietas ierosināšanu pret norīkoto personu.
   9. pants
   Politiska kontrole un stratēģiska vadība
   1.   Padomes un AP pārraudzībā PDK īsteno misijas politisko kontroli un stratēģisko vadību. Ar šo Padome pilnvaro PDK pieņemt attiecīgus lēmumus saskaņā ar LES 38. panta trešo daļu. Šis pilnvarojums paredz tiesības pēc AP priekšlikuma iecelt amatā misijas vadītāju un izdarīt CONOPS un OPLAN grozījumus. Tas ietver arī pilnvaras pieņemt turpmākus lēmumus par misijas vadītāja iecelšanu amatā. Padome saglabā tiesības pieņemt lēmumus par misijas mērķiem un tās izbeigšanu.
   2.   PDK regulāri sniedz ziņojumus Padomei.
   3.   PDK regulāri un pēc vajadzības saņem civilā operācijas komandiera un misijas vadītāja ziņojumus par jautājumiem, kas ir viņu kompetencē.
   10. pants
   Trešo valstu dalība
   1.   Neskarot Savienības lēmumu pieņemšanas patstāvību un tās vienoto iestāžu sistēmu, var aicināt EUPOL COPPS darbībā piedalīties trešās valstis, ja tās sedz ar savu norīkoto personālu saistītās izmaksas, tostarp algas, medicīniskās aprūpes izdevumus, pabalstus, augstas pakāpes riska apdrošināšanu, kā arī ceļa izdevumus uz misijas vietu un no tās, un vajadzības gadījumā piedalās EUPOL COPPS darbības izmaksu segšanā.
   2.   Tām trešām valstīm, kas atbalsta EUPOL COPPS, attiecībā uz misijas ikdienas vadību ir tādas pašas tiesības un pienākumi kā dalībvalstīm.
   3.   Ar šo Padome pilnvaro PDK pieņemt attiecīgus lēmumus par atbalsta piedāvājumu pieņemšanu un izveidot atbalstītāju komiteju.
   4.   Sīki izstrādātus noteikumus par trešo valstu dalību paredz nolīgumos, ko noslēdz saskaņā ar LES 37. pantu, un vajadzības gadījumā papildu tehniskos noteikumos. Ja Savienība ar kādu trešo valsti noslēdz nolīgumu, kurā paredz sistēmu attiecīgās trešās valsts dalībai Savienības krīžu pārvarēšanas operācijās, tādu nolīgumu piemēro EUPOL COPPS kontekstā.
   11. pants
   Drošība
   1.   Civilais operācijas komandieris saskaņā ar 5. pantu vada misijas vadītājam veicamo drošības pasākumu plānošanu un nodrošina, lai EUPOL COPPS tos īstenotu pienācīgi un efektīvi.
   2.   Misijas vadītājs ir atbildīgs par EUPOL COPPS drošību un par to, ka tiek nodrošināta atbilstība minimālajām drošības prasībām, ko piemēro EUPOL COPPS, ievērojot Savienības politiku par tāda personāla drošību, kuru izvieto ārpus Savienības, lai veiktu operācijas saskaņā ar LES V sadaļu, un to papildinošiem instrumentiem.
   3.   Misijas vadītājam palīdz vecākā misijas drošības amatpersona (SMSO), kas ziņo misijas vadītajam, kā arī uztur ciešas darba attiecības ar EĀDD.
   4.   EUPOL COPPS personāls pirms pienākumu izpildes sākšanas apmeklē obligātas drošības mācības saskaņā ar OPLAN. Tāpat personālam nodrošina regulāras prasmes nostiprinošas mācības uz vietas, kuras organizē SMSO.
   5.   Misijas vadītājs nodrošina ES klasificētās informācijas aizsardzību saskaņā ar Padomes Lēmumu 2011/292/ES (2011. gada 31. marts) par drošības noteikumiem ES klasificētas informācijas aizsardzībai (3).
   12. pants
   Finanšu noteikumi
   1.   Finanšu atsauces summa, kas paredzēta, lai segtu ar EUPOL COPPS īstenošanu saistītos izdevumus laikposmā no 2013. gada 1. jūlija līdz 2014. gada 30. jūnijam, ir EUR 9 570 000.
   2.   Visus izdevumus pārvalda saskaņā ar procedūrām un noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam.
   3.   Iesaistīto trešo valstu un kaimiņvalstu valstspiederīgie var piedalīties iepirkuma līgumu konkursos. Pēc tam, kad Komisija to apstiprina, misijas vadītājs var noslēgt tehniskus nolīgumus ar dalībvalstīm, iesaistītām trešām valstīm un citiem starptautiskiem dalībniekiem par iekārtu, pakalpojumu un telpu nodrošināšanu EUPOL COPPS vajadzībām.
   4.   EUPOL COPPS ir atbildīga par misijas budžeta izpildi. Šajā nolūkā EUPOL COPPS noslēdz līgumu ar Komisiju.
   5.   EUPOL COPPS atbild par visām prasībām un saistībām, kas rodas, īstenojot pilnvaras no 2013. gada 1. jūlija, izņemot prasības, kas saistītas ar smagiem misijas vadītāja pārkāpumiem, par kuriem viņš(-a) ir atbildīgs(-a).
   6.   Finanšu noteikumos ņem vērā EUPOL COPPS operatīvās vajadzības, tostarp ierīču savietojamību un grupu sadarbspēju.
   7.   Izdevumi ir atļauti no šā lēmuma spēkā stāšanās dienas.
   13. pants
   Informācijas izpaušana
   1.   AP ir pilnvarots attiecīgos gadījumos un atbilstīgi misijas operatīvajām vajadzībām saskaņā ar Lēmumu 2011/292/ES nodot ar šo lēmumu saistītām trešām valstīm ES klasificētu informāciju un misijas vajadzībām izstrādātus dokumentus ar slepenības pakāpi līdz "RESTREINT UE".
   2.   Ja rodas īpaša un steidzama operatīva vajadzība, AP ir pilnvarots saskaņā ar Lēmumu 2011/292/ES nodot vietējām iestādēm jebkādu klasificētu ES informāciju un misijas vajadzībām izstrādātus dokumentus ar slepenības pakāpi līdz "RESTREINT UE". Šim nolūkam AP un kompetentās vietējās iestādes sagatavo attiecīgu vienošanos.
   3.   Augstais pārstāvis ir pilnvarots ar šo lēmumu saistītajām trešām valstīm, kā arī vietējām iestādēm nodot jebkādus ES neklasificētus dokumentus, kas ir saistīti ar Padomes apspriedēm saistībā ar EUPOL COPPS un uz ko attiecas dienesta noslēpuma ievērošanas pienākums atbilstīgi Padomes reglamenta 6. panta 1. punktam (4).
   4.   Pilnvaras, kas minētas 1., 2. un 3. punktā, kā arī pilnvaras noslēgt 2. punktā minēto vienošanos AP var deleģēt AP pakļautībā esošām personām, civilajam operāciju komandierim un/vai misijas vadītājam.
   14. pants
   Informācijas analīze un sakari

      EUPOL COPPS vajadzībām aktivizē Informācijas analīzes un sakaru centru.
   15. pants
   Stāšanās spēkā
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
   To piemēro no 2013. gada 1. jūlija.
   Tas zaudē spēku 2014. gada 30. jūnijā.

      Briselē, 2013. gada 3. jūlijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         L. LINKEVIČIUS

      (1)  OV L 300, 17.11.2005., 65. lpp.

      (2)  OV L 335, 18.12.2010., 60. lpp.

      (3)  OV L 141, 27.5.2011., 17. lpp.

      (4)  Padomes Lēmums 2009/937/ES (2009. gada 1. decembris), ar ko pieņem Padomes reglamentu (OV L 325, 11.12.2009., 35. lpp.).


title: 2005/554/EK, Euratom: Padomes Lēmums (2005. gada 12. jūlijs) par to pabalstu koriģēšanu, kurus izmaksā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļiem un aizstājējiem (2005/554/EK, Euratom)

text:
               20.7.2005

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 188/35

      PADOMES LĒMUMS

   (2005. gada 12. jūlijs)
   par to pabalstu koriģēšanu, kurus izmaksā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļiem un aizstājējiem
   (2005/554/EK, Euratom)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 258. panta ceturto daļu,
   ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 166. panta ceturto daļu,
   ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2005. gada 4. aprīļa pieprasījumu,
   tā kā:
   Jāpielāgo dienas naudas, kas noteiktas ar Padomes Lēmumu 81/121/EEK (1) un ko maksā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļiem un to aizstājējiem,
   IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Lēmuma 81/121/EEK 2. pantu aizstāj ar šādu pantu:

      “2. pants
      1.   Dienas nauda par vienu komandējuma dienu ir:

                  —

                  EUR 130 locekļiem un to aizstājējiem.

            2.   Dienas nauda par vienu sanāksmes dienu ir:

                  —

                  EUR 208 locekļiem un to aizstājējiem.

            3.   Ja saņēmējs sniedz pietiekamus pierādījumus tam, ka viņam radušies izdevumi saistībā ar nakšņošanu vietā, kurā viņš strādā, viņam izmaksā papildu dienas naudu: EUR 30”.

   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā 2005. gada 12. jūlijā.

      Briselē, 2005. gada 12. jūlijā

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         G. BROWN

      (1)  OV L 67, 12.3.1981., 29. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2002/985/EK, Euratom (OV L 343, 18.12.2002., 31. lpp.).


title: 2014/568/ES: Eiropas Parlamenta Lēmums ( 2014. gada 3. aprīlis ) par Eiropas Policijas akadēmijas kontu slēgšanu attiecībā uz 2012. finanšu gadu

text:
               5.9.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 266/180

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS
   (2014. gada 3. aprīlis)
   par Eiropas Policijas akadēmijas kontu slēgšanu attiecībā uz 2012. finanšu gadu
   (2014/568/ES)
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Eiropas Policijas akadēmijas 2012. finanšu gada galīgos pārskatus,

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Policijas akadēmijas 2012. finanšu gada galīgajiem pārskatiem ar Akadēmijas atbildēm (1),

               —

               ņemot vērā Padomes 2014. gada 18. februāra ieteikumu (05849/2014 – C7-0054/2014),

               —

               ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 185. pantu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (3) un jo īpaši tās 208. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2005. gada 20. septembra Lēmumu 2005/681/TI, ar ko izveido Eiropas Policijas akadēmiju (CEPOL) (4), un jo īpaši tā 16. pantu,

               —

               ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5),

               —

               ņemot vērā Komisijas 2013. gada 30. septembra Deleģēto regulu (ES) Nr. 1271/2013 par finanšu pamatregulu struktūrām, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 208. pantā (6), un jo īpaši tās 108. pantu,

               —

               ņemot vērā Komisijas 2011. gada 30. jūnija Lēmumu C(2011) 4680, ar ko Eiropas Policijas akadēmijai, pamatojoties uz tās pieprasījumu, atļauts piemērot atkāpi no Regulas (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 noteikumiem,

               —

               ņemot vērā Eiropas Policijas akadēmijas 2010. gada 12. jūlija ziņojumu par privātu izdevumu atlīdzināšanu (10/0257/KA),

               —

               ņemot vērā Eiropas Policijas akadēmijas uzdevumā veikto ārējo revīziju par privātu izdevumu atlīdzināšanu (līgums Nr. CEPOL/2010/001),

               —

               ņemot vērā galīgo ziņojumu par Eiropas Policijas akadēmijas piecu gadu darbības ārējo novērtējumu (līgums Nr. CEPOL/CT/2010/002),

               —

               ņemot vērā Tiesiskuma, brīvības un drošības ģenerāldirektorāta 2009. gada darbības pārskatu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Policijas akadēmijas ceturto progresa ziņojumu par daudzgadu darbības plāna 2010.–2014. gadam izpildi,

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Policijas akadēmijas daudzgadu darbības plāna 2010.–2014. gadam izpildi,

               —

               ņemot vērā Iekšējās revīzijas dienesta (IAS) 2011. gada 4. jūlija piezīmi (ats.: ARES(2011) 722 479) attiecībā uz Eiropas Policijas akadēmijas trešo progresa ziņojumu par daudzgadu darbības plāna 2010.–2014. gadam izpildi,

               —

               ņemot vērā Eiropas Policijas akadēmijas ziņojumu par to, kā tiek īstenota Eiropas Parlamenta rezolūcija par Eiropas Policijas akadēmijas 2009. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu, un tā pielikumus,

               —

               ņemot vērā Eiropas Policijas akadēmijas sagatavoto pārskatu par publiskā iepirkuma rokasgrāmatas piemērošanu laikposmā no 2010. gada 1. jūlija līdz 2011. gada 1. jūlijam un tā pielikumu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumu (A7-0240/2014),

               1.

               apstiprina Eiropas Policijas akadēmijas kontu slēgšanu attiecībā uz 2012. finanšu gadu;

               2.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu nosūtīt Eiropas Policijas akadēmijas direktoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Martin SCHULZ

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV C 365, 13.12.2013., 29. lpp.

      (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (3)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

      (4)  OV L 256, 1.10.2005., 63. lpp.

      (5)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

      (6)  OV L 328, 7.12.2013., 42. lpp.


title: 2011/604/ES: Eiropas Parlamenta Lēmums ( 2011. gada 10. maijs ) par Eiropas Aģentūras operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām 2009. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu

text:
               27.9.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 250/224

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS
   (2011. gada 10. maijs)
   par Eiropas Aģentūras operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām 2009. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
   (2011/604/ES)
   EIROPAS PARLAMENTS,
   ņemot vērā Eiropas Aģentūras operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām 2009. finanšu gada galīgos pārskatus,
   ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Aģentūras operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām 2009. finanšu gada pārskatiem, ar Aģentūras atbildēm (1),
   ņemot vērā Padomes 2011. gada 15. februāra ieteikumu (05892/2011 – C7-0052/2011),
   ņemot vērā EK līguma 276. pantu un Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,
   ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 185. pantu,
   ņemot vērā Padomes 2004. gada 26. oktobra Regulu (EK) Nr. 2007/2004, ar ko izveido Eiropas Aģentūru operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām (3), un jo īpaši tās 30. pantu,
   ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (4), un jo īpaši tās 94. pantu,
   ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,
   ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumu (A7-0145/2011),

               1.

               sniedz Eiropas Aģentūras operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām izpilddirektoram apstiprinājumu par Aģentūras 2009. finanšu gada budžeta izpildi;

               2.

               izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, nosūtīt Eiropas Aģentūras operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām izpilddirektoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Jerzy BUZEK

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV C 338, 14.12.2010., 40. lpp.

      (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (3)  OV L 349, 25.11.2004., 1. lpp.

      (4)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.
    ---documentbreak---

               27.9.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 250/226

         EIROPAS PARLAMENTA REZOLŪCIJA
   (2011. gada 10. maijs)
   ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no Lēmuma par Eiropas Aģentūras operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām 2009. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
   EIROPAS PARLAMENTS,
   ņemot vērā Eiropas Aģentūras operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām 2009. finanšu gada galīgos pārskatus,
   ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Aģentūras operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām 2009. finanšu gada pārskatiem, ar Aģentūras atbildēm (1),
   ņemot vērā Padomes 2011. gada 15. februāra ieteikumu (05892/2011 – C7-0052/2011),
   ņemot vērā EK līguma 276. pantu un Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,
   ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 185. pantu,
   ņemot vērā Padomes 2004. gada 26. oktobra Regulu (EK) Nr. 2007/2004, ar ko izveido Eiropas Aģentūru operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām (3), un jo īpaši tās 30. pantu,
   ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (4), un jo īpaši tās 94. pantu,
   ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,
   ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumu (A7-0145/2011),

               A.

               tā kā Revīzijas palāta norādījusi – tā ir guvusi pamatotu pārliecību, ka gada pārskati par 2009. finanšu gadu ir ticami un ka pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi;

               B.

               tā kā 2010. gada 5. maijā Parlaments Eiropas Aģentūras operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām izpilddirektoram sniedza apstiprinājumu par Aģentūras 2008. finanšu gada budžeta izpildi (5) un tā kā rezolūcijā, kas pievienota lēmumam par budžeta izpildes apstiprināšanu, Parlaments cita starpā:

                           —

                           pauda bažas par vairākiem Revīzijas palātas konstatētajiem trūkumiem, uz kuriem tā jau bija norādījusi savos 2006. un 2007. gada ziņojumos, un jo īpaši par:

                                       i)

                                       pārnesto un atcelto apropriāciju augsto līmeni (2008. finanšu gadā netika izlietoti 49 % no tajā gadā pieejamajām apropriācijām, 2007. gadā – gandrīz 69 % un 2006. gadā – 55 %);

                                       ii)

                                       to, ka Aģentūra bija uzņēmusies juridiskās saistības pirms attiecīgajām budžeta saistībām;

                                       iii)

                                       to, ka, pamatojoties uz Revīzijas palātas sniegto informāciju, darbā pieņemšanas procedūras neatbilst noteikumiem, jo īpaši attiecībā uz to pārredzamību un diskriminācijas novēršanu,

                           —

                           aicināja Aģentūru uzlabot finanšu pārvaldību, īpaši attiecībā uz tās budžeta palielinājumu 2007. un 2008. finanšu gadā;

               C.

               tā kā 2008. gads bija ceturtais pilnais Aģentūras darbības gads;

               D.

               tā kā Aģentūras 2009. gada budžets bija EUR 88 800 000, kas ir par gandrīz 28 % vairāk, salīdzinot ar iepriekšējo gadu,

               1.

               ar gandarījumu konstatē, ka Revīzijas palāta ir guvusi pamatotu pārliecību par to, ka Aģentūras gada pārskati par 2009. finanšu gadu visos būtiskajos aspektos ir ticami un ka tajos atspoguļotie darījumi kopumā ir likumīgi un pareizi;

      Ievērojams budžeta palielinājums

               2.

               konstatē, ka pēdējo četru gadu laikā Aģentūras budžets ir būtiski palielinājies; norāda, ka 2009. finanšu gada budžets salīdzinājumā ar 2006. finanšu gadu (EUR 19 200 000) ir palielinājies vairāk nekā trīs reizes;

      Darbības rādītāji

               3.

               atzinīgi vērtē to, ka Aģentūras valde 2009. gada jūnijā pieņēma daudzgadu plānu laikposmam no 2010. gada līdz 2013. gadam, lai gan tās izveides regula tādu neparedz; uzsver šā daudzgadu plāna nozīmi Aģentūras darbību plānošanas un riska novērtēšanas efektivitātes uzlabošanā; tomēr prasa Aģentūrai ātri izveidot saikni starp tās darba programmu un finanšu prognozēm;

               4.

               atkārtoti aicina Aģentūru nākamajam Revīzijas palātas ziņojumam pievienojamajā tabulā salīdzināt veikumu tajā finanšu gadā, kuram jāapstiprina budžeta izpilde, ar veikumu iepriekšējā finanšu gadā, lai budžeta izpildes apstiprinātājiestāde varētu labāk novērtēt Aģentūras darbību pa gadiem;

               5.

               atzinīgi vērtē Aģentūras iniciatīvu 2009. gadā ieviest tā dēvēto “Frontex darba rezultātu vadības sistēmu”, lai labāk informētu Aģentūras valdi, sniedzot tai datus par Aģentūras pasākumu radīto ietekmi; norāda, ka šī jaunā sistēma ir paredzēta, lai veicinātu vairāk uz rezultātiem orientētu ziņojumu sniegšanu un pilnveidotu ieguldījumu un rezultātu rādītājus; tomēr aicina Aģentūru sniegt informāciju par tās pasākumu ietekmi un informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par tiem;

               6.

               norāda, ka Aģentūras budžeta izpildes apstiprināšanas pamatā turpmāk jābūt tās darbības rezultātiem visa gada laikā;

      Sadarbība ar dalībvalstīm

               7.

               aicina Aģentūru uzlabot finanšu pārvaldību attiecībā uz dalībvalstīm radušos izmaksu atmaksāšanu, kopā ar dalībvalstīm identificējot problēmas cēloņus, lai varētu kopīgi īstenot piemērotus risinājumus;

      Apropriāciju pārnešana un atcelšana

               8.

               pauž bažas par Revīzijas palātas ziņojumā norādīto apropriāciju pārnešanu, kas tika minēta jau Revīzijas palātas 2006., 2007. un 2008. gada ziņojumā; jo īpaši pauž nožēlu par pārnesto un atcelto apropriāciju augsto līmeni pēc 2006. gada;

               9.

               tādēļ mudina Aģentūru uzlabot apropriāciju izlietojuma līmeni, ieviešot atbilstīgus norādījumus un procedūras iespējamo apropriāciju pārnesumu analīzei, lai pārnesto apropriāciju apjomu samazinātu līdz minimumam; turklāt uzskata, ka Aģentūrai ir svarīgi uzlabot darbību plānošanu un uzraudzību;

               10.

               pauž bažas arī par to, ka Aģentūrai nācās atcelt apropriācijas (EUR 139 000 002 009. gadā un EUR 130 000 002 008. gadā);

               11.

               norāda, ka Revīzijas palāta ziņoja par 28 budžeta pārvietojumiem, kas bija jāveic tāpēc, ka budžeta sagatavošanas procedūras nebija pietiekami stingras; konstatē arī, ka līdz 2009. gada beigām sešas no 39 budžeta pozīcijām II sadaļā “Administratīvie izdevumi” nebija izmantotas un 35 % attiecīgo apropriāciju atcēla;

               12.

               uzsver, ka augstais pārnesto un atcelto apropriāciju līmenis liecina par Aģentūras nespēju pārvaldīt tik nozīmīgu budžeta palielinājumu; vēlas zināt, ņemot vērā jauno darbību īstenošanai nepieciešamo laiku, vai nebūtu lietderīgāk, ja turpmāk budžeta lēmējiestādes pieņemtu izsvērtākus lēmumus par Aģentūras budžeta palielināšanu; tādēļ prasa Aģentūrai tam sniegt sīkāku informāciju par turpmāk paredzamo saistību īstenojamību;

               13.

               tomēr atzinīgi vērtē Aģentūras iniciatīvu turpināt uzlabot dotācijas līgumā noteikto termiņu plānošanas un kontroles sistēmu; norāda arī, ka kopš 2009. gada Aģentūra ir ieviesusi savu darbību riska novērtējuma un riska pārvaldības procesu;

      Dotāciju pārvaldība

               14.

               konstatē, ka otro gadu pēc kārtas Revīzijas palāta ziņo par to, ka Aģentūra ir pārskaitījusi summas, pamatojoties uz vienpusējiem subsīdiju piešķiršanas lēmumiem, ko parakstījusi tikai pati Aģentūra, lai gan spēkā esošie noteikumi par aģentūrām šādu iespēju neparedz; norāda, ka 2009. gadā izmaksātā summa pārsniedza EUR 28 000 000, bet 2008. gadā tā bija EUR 17 000 000; tomēr atzinīgi vērtē saistībā ar Palātas apsvērumu pieņemto Aģentūras iniciatīvu, proti, parakstīt partnerattiecību pamatnolīgumu ar dalībvalstu robežiestādēm;

               15.

               aicina Aģentūru uzlabot subsīdiju pārvaldību:

                           —

                           dotāciju saņēmējus kontrolējot uz vietas,

                           —

                           dodot priekšroku standarta izmaksām pa kategorijām, nevis subsīdijām, kas balstītas uz attaisnoto izmaksu atlīdzināšanu,

                           —

                           skaidri raksturojot, paziņojot un uzraugot iesaistīto pušu atbildību,

                           —

                           nodrošinot visu iesaistīto pušu saskaņotu darbības plānu;

      Darbības budžeta precizitāte

               16.

               ar bažām atzīmē, ka Revīzijas palāta ziņojumā norādīja, ka astoņos revidētajos gadījumos izmaksas, kas saistītas ar robežkontroles dienestu priekšfinansējumu, bija nepamatoti norādītas pārāk augstu – izmaksu palielinājums par 27 %; norāda arī, ka par 2009. gadā slēgtajām darbībām bija jāizdod vairāk nekā 40 piedziņas rīkojumu, lai atgūtu pārmaksātos avansus;

      Cilvēkresursi

               17.

               atzinīgi vērtē Aģentūras iniciatīvu veikt pasākumus, lai uzlabotu objektivitāti un pārredzamību darbā pieņemšanas procedūrās saskaņā ar Parlamenta ieteikumiem; šajā sakarībā norāda, ka Aģentūra ir pieņēmusi īstenošanas noteikumus un iekšējās vadlīnijas atlases komisiju locekļiem; pauž īpašu atzinību Aģentūrai par 2010. gada novembrī pieņemtajiem darbā pieņemšanas noteikumiem, kas ietver šādus konkrētus pasākumus: termiņu ievērošana, izvirzot atlases komisijas locekļus, interviju jautājumu un rakstisko pārbaudījumu satura iepriekšēja sagatavošana; rakstisko pārbaudījumu anonīma novērtēšana; atbilžu paraugu sagatavošana interviju jautājumiem un rakstiskajiem pārbaudījumiem, visu darbā pieņemšanas darbību protokolēšana, darbā pieņemšanas e-sistēmas izstrāde, kuru paredzēts ieviest 2011. gadā, lai veicinātu darbā pieņemšanas un atlases procesu;

      Iekšējā revīzija

               18.

               ņem vērā, ka 2009. gadā Iekšējās revīzijas dienests (IRD) veica subsīdiju pārvaldības revīziju, lai novērtētu šādus jautājumus: subsīdiju ikgadējā plānošana, izmantotie juridiskie instrumenti, subsīdiju izlietošana, uzraudzība un atskaišu sagatavošana;

               19.

               atzīst, ka no 19 ieteikumiem, ko sagatavoja IRD, veicot iepriekšējo ieteikumu pēcpārbaudi, seši ir pienācīgi un efektīvi īstenoti, desmit pašlaik tiek īstenoti un trīs ir īstenoti, bet IRS tie vēl ir jāpārbauda; tomēr aicina Aģentūras izpilddirektoru informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par to ieteikumu saturu, kurus IRS uzskata par “ļoti svarīgiem”, un par šajā sakarā veiktajiem pasākumiem;

               20.

               attiecībā uz pārējiem konstatējumiem, kas pievienoti lēmumam par budžeta izpildes apstiprināšanu un kas ir horizontāla rakstura konstatējumi, norāda uz 2011. gada 10. maija rezolūciju (6) par aģentūru darbību, finanšu pārvaldību un kontroli.

      (1)  OV C 338, 14.12.2010., 40. lpp.

      (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (3)  OV L 349, 25.11.2004., 1. lpp.

      (4)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

      (5)  OV L 252, 25.9.2010., 211. lpp.

      (6)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0163 (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 269. lpp.).


title: Politikas un drošības komitejas Lēmums (KĀDP) 2015/927 (2015. gada 9. jūnijs), ar ko ieceļ amatā misijas vadītāju Eiropas Savienības Konsultāciju un palīdzības misijai saistībā ar drošības sektora reformu Kongo Demokrātiskajā Republikā (EUSEC RD Congo) un atceļ Lēmumu EUSEC/1/2012 (EUSEC/1/2015)

text:
               17.6.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 150/21

         POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJAS LĒMUMS (KĀDP) 2015/927
   (2015. gada 9. jūnijs),
   ar ko ieceļ amatā misijas vadītāju Eiropas Savienības Konsultāciju un palīdzības misijai saistībā ar drošības sektora reformu Kongo Demokrātiskajā Republikā (EUSEC RD Congo) un atceļ Lēmumu EUSEC/1/2012 (EUSEC/1/2015)
   POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 38. pantu,
   ņemot vērā Padomes Lēmumu 2010/565/KĀDP (2010. gada 21. septembris) par Eiropas Savienības Konsultāciju un palīdzības misiju saistībā ar drošības sektora reformu Kongo Demokrātiskajā Republikā (EUSEC RD Congo) (1) un jo īpaši tā 8. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Atbilstīgi Lēmuma 2010/565/KĀDP 8. pantam Politikas un drošības komiteja ir pilnvarota saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 38. panta trešo daļu pieņemt attiecīgus lēmumus, lai īstenotu EUSEC RD Congo politisko kontroli un stratēģisko vadību, tostarp iecelt misijas vadītāju.

               (2)

               2015. gada 8. jūnijā Padome pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2015/883 (2), ar ko pagarināja termiņu Eiropas Savienības konsultāciju un palīdzības misijai saistībā ar drošības sektora reformu Kongo Demokrātiskajā Republikā (EUSEC RD Congo) līdz 2016. gada 30. jūnijam.

               (3)

               2012. gada 2. oktobrī PDK pieņēma Lēmumu EUSEC/1/2012 (3), ieceļot pulkvedi Jean-Louis NURENBERG par EUSEC RD Congo misijas vadītāju.

               (4)

               Savienības Augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos ierosināja par EUSEC RD Congo misijas vadītāju pulkveža Jean-Louis NURENBERG vietā uz vienu gadu no 2015. gada 1. jūlija iecelt pulkvedi Johan DE LAERE,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo pulkvedis Johan DE LAERE tiek iecelts par Eiropas Savienības Konsultāciju un palīdzības misijas saistībā ar drošības sektora reformu Kongo Demokrātiskajā Republikā (EUSEC RD Congo) misijas vadītāju no 2015. gada 1. jūlija līdz 2016. gada 30. jūnijam.
   2. pants
   Politikas un drošības komitejas Lēmumu EUSEC/1/2012 atceļ no 2015. gada 1. jūlija.
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
   To piemēro no 2015. gada 1. jūlija.

      Brisele, 2015. gada 9. jūnijā

            Politikas un drošības komitejas vārdā –

            priekšsēdētājs

         W. STEVENS

      (1)  OV L 248, 22.9.2010., 59. lpp.

      (2)  Padomes Lēmums (KĀDP) 2015/883 (2015. gada 8. jūnijs), ar ko groza Lēmumu 2010/565/KĀDP par Eiropas Savienības konsultāciju un palīdzības misiju saistībā ar drošības sektora reformu Kongo Demokrātiskajā Republikā (EUSEC RD Congo) (OV L 143, 9.6.2015., 14. lpp.)

      (3)  Politikas un drošības komitejas Lēmums EUSEC/1/2012 (2012. gada 2. oktobris), ar ko ieceļ amatā misijas vadītāju Eiropas Savienības konsultāciju un palīdzības misijai saistībā ar drošības sektora reformu Kongo Demokrātiskajā Republikā (EUSEC RD Congo) (OV L 272, 6.10.2012., 19. lpp.).


title: 2003/196/: EBTA Uzraudzības iestādes Lēmums Nr. 196/03/COL ( 2003. gada 5. novembris ), ar kuru trīsdesmit astoto reizi groza procedūras un materiālo tiesību noteikumus valsts atbalsta jomā, ieviešot jaunu 9B. nodaļu  Sūdzības – veidlapa sūdzību iesniegšanai par iespējami nelikumīgu valsts atbalstu

text:
               10.5.2006

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 123/28

      EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDES LĒMUMS

   Nr. 196/03/COL
   (2003. gada 5. novembris),
   ar kuru trīsdesmit astoto reizi groza procedūras un materiālo tiesību noteikumus valsts atbalsta jomā, ieviešot jaunu 9B. nodaļu “Sūdzības – veidlapa sūdzību iesniegšanai par iespējami nelikumīgu valsts atbalstu”
   EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDE,
   ŅEMOT VĒRĀ Eiropas Ekonomikas zonas līgumu (1) un jo īpaši tā 61. līdz 63. pantu, kā arī 26. protokolu,
   ŅEMOT VĒRĀ Līgumu starp EBTA valstīm par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidošanu (2), jo īpaši tā 24. pantu, 5. panta 2. punkta b) apakšpunktu un 3. protokola (3) I daļas 1. pantu,
   TĀ KĀ saskaņā ar Uzraudzības un Tiesas līguma 24. pantu EBTA Uzraudzības iestāde īsteno EEZ līguma noteikumus par valsts atbalstu,
   TĀ KĀ saskaņā ar Uzraudzības un Tiesas līguma 5. panta 2. punkta b) apakšpunktu EBTA Uzraudzības iestāde sniedz paziņojumus un pamatnostādnes par EEZ līgumā iztirzātajiem jautājumiem, ja to skaidri paredz minētais līgums vai Uzraudzības un Tiesas līgums vai ja EBTA Uzraudzības iestāde to uzskata par nepieciešamu,
   ATGĀDINOT procedūras un materiālo tiesību noteikumus valsts atbalsta jomā (4), ko EBTA Uzraudzības iestāde pieņēma 1994. gada 19. janvārī (5),
   TĀ KĀ Eiropas Komisija 2003. gada 16. maijā pieņēma jaunu veidlapu sūdzību iesniegšanai par iespējami nelikumīgu valsts atbalstu (6),
   TĀ KĀ šī veidlapa ir būtiska arī Eiropas Ekonomikas zonai,
   TĀ KĀ ir jānodrošina EEZ valsts atbalsta noteikumu vienāda piemērošana visā Eiropas Ekonomikas zonā,
   TĀ KĀ saskaņā ar EEZ līguma XV pielikuma beigu daļā iekļautās nodaļas “VISPĀRĪGI” II punktu EBTA Uzraudzības iestādei, pēc apspriešanās ar Komisiju, ir jāpieņem tiesību akti, kas atbilstu Eiropas Komisijas pieņemtajiem,
   APSPRIEDUSIES ar Eiropas Komisiju,
   ATGĀDINOT, ka EBTA Uzraudzības iestāde par šo tēmu ir apspriedusies ar EBTA valstīm daudzpusējā sanāksmē 2003. gada 20. jūnijā,
   IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1.

               Valsts atbalsta pamatnostādnes groza, iekļaujot jaunu 9B. nodaļu “Sūdzības – veidlapa sūdzību iesniegšanai par iespējami nelikumīgu valsts atbalstu”.

               2.

               Valsts atbalsta pamatnostādņu I pielikumā iekļauj jaunu III iedaļu “Veidlapa sūdzību iesniegšanai par iespējami nelikumīgu valsts atbalstu”.

               3.

               Jaunā 9B. nodaļa un Valsts atbalsta pamatnostādņu I pielikuma jaunā III iedaļa ir pievienota šā lēmuma pielikumā.

               4.

               EBTA valstis informē ar vēstuli, tai pievienojot šā lēmuma kopiju un tā pielikumu.

               5.

               Saskaņā ar EEZ līguma 27. protokola d) punktu Eiropas Komisiju informē ar šā lēmuma kopiju, ietverot tā pielikumu.

               6.

               Šo lēmumu, ietverot pielikumu, publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un EEZ pielikumā.

               7.

               Šis lēmums ir autentisks angļu valodā.

      Briselē, 2003. gada 5. novembrī.

            EBTA Uzraudzības iestādes vārdā

         Einar M. BULL

            Priekšsēdētājs

         Hannes HAFSTEIN

            Kolēģijas loceklis

      (1)  Tālāk tekstā – EEZ līgums.

      (2)  Tālāk tekstā – Uzraudzības un Tiesas līgums.

      (3)  Uzraudzības un Tiesas līguma 3. protokols, kuru EBTA valstis grozījušas 2001. gada 10. decembrī. Grozījumi stājās spēkā 2003. gada 28. augustā.

      (4)  Tālāk tekstā – Valsts atbalsta pamatnostādnes.

      (5)  Pirmoreiz publicēti OV L 231, 3.9.1994. un EEZ pielikumā Nr. 32 tajā pašā datumā, jaunākie grozījumi izdarīti ar Kolēģijas Lēmumu Nr. 264/02COL, 18.12.2002., vēl nav publicēts.

      (6)  Veidlapa sūdzību iesniegšanai par iespējami nelikumīgu valsts atbalstu (OV C 116, 16.5.2003., 3. lpp.)

      PIELIKUMS

         “9 B. SŪDZĪBAS – VEIDLAPA SŪDZĪBU IESNIEGŠANAI PAR IESPĒJAMI NELIKUMĪGU VALSTS ATBALSTU
         Uzraudzības un Tiesas līguma 3. protokola I daļas 1. panta 3. punkts un II daļas 2. panta 1) punkts nosaka, ka EBTA Uzraudzības iestādei ir savlaicīgi – tā, lai tā varētu iesniegt savus apsvērumus – jāsaņem paziņojums par ikvienu plānu piešķirt vai mainīt atbalstu. EBTA valsts nedrīkst īstenot ierosinātos pasākumus, iekams minētās procedūras rezultātā nav pieņemts galīgais lēmums.
         Atbalsts, kas piešķirts, pārkāpjot iepriekš minētos noteikumus, uzskatāms par “nelikumīgu atbalstu”.
         Saskaņā ar Uzraudzības un Tiesas līguma 3. protokola II daļas 10. panta 1. punktu, ja EBTA Uzraudzības iestādes rīcībā no jebkāda avota nonāk informācija par iespējami nelikumīgu valsts atbalstu, tai šī informācija ir nekavējoties jāpārbauda.
         Turklāt saskaņā ar minētā protokola II daļas 20. panta 2. punktu jebkura ieinteresēta puse EBTA Uzraudzības iestādi var informēt par iespējami nelikumīgu valsts atbalstu un iespējami ļaunprātīgi izmantotu valsts atbalstu (tālāk tekstā – sūdzība).
         Ikviena persona vai uzņēmums var iesniegt sūdzību EBTA Uzraudzības iestādei. Procedūra ir bezmaksas. Izskatot sūdzības, EBTA Uzraudzības iestāde ievēro procedūras noteikumus, kas izklāstīti Uzraudzības un Tiesas līguma 3. protokolā, jo īpaši attiecīgās EBTA valsts aizstāvības tiesības.
         Tajā pat laikā trešām pusēm, kuru interesēm ir kaitējis nelikumīgi piešķirtais atbalsts, parasti ir iespēja iesniegt prasību valsts tiesā, to izvēloties vai nu kā alternatīvu, vai papildus sūdzības iesniegšanai EBTA Uzraudzības iestādē.
         Tomēr EBTA Uzraudzības iestādes kompetencē nav sniegt konsultācijas par katrā atsevišķā gadījumā iespējamām procedūrām valsts līmenī.
         Šo pamatnostādņu I pielikuma III iedaļā dotā sūdzību veidlapa aptver informāciju, kas EBTA Uzraudzības iestādei nepieciešama, lai izskatītu sūdzību par iespējami nelikumīgu vai ļaunprātīgi izmantotu atbalstu. Ja nav iespējams aizpildīt visas veidlapas iedaļas, jānorāda attiecīgie iemesli.
         Veidlapa ir pieejama EBTA Uzraudzības iestādes interneta portālā, šajā adresē: http://www.eftasurv.int
         EBTA Uzraudzības iestādes tīmekļa vietnē tāpat atrodams daudz noderīgas informācijas par Eiropas Ekonomikas zonā piemērojamiem valsts atbalsta noteikumiem, kas sūdzību iesniedzējiem vai to konsultantiem var noderēt, aizpildot veidlapu.
         Veidlapa nosūtāma uz šādu adresi:

                     EFTA Surveillance Authority

                     Competition and State Aid Directorate

                     74, Rue de Trêves

                     B-1040 Brussels

               III IEDAĻA
         Veidlapa sūdzību iesniegšanai par iespējami nelikumīgu valsts atbalstu
         Veidlapa ir nosūtāma uz šādu adresi:

                     EFTA Surveillance Authority

                     Competition and State Aid Directorate

                     74, Rue de Trêves

                     B-1040 Brussels

               I.A.   Informācija par sūdzības iesniedzēju
         I.1.   Sūdzības iesniedzēja vārds un uzvārds vai juridiskās personas nosaukums:
         I.2.   Adrese:
         I.3.   Tālrunis, fakss, e-pasts:
         I.4.   Kontaktpersonas vārds un uzvārds, tālrunis, fakss, e-pasts:
         I.5.   Ja sūdzības iesniedzējs ir uzņēmums, lūdzu sniedziet īsu uzņēmuma aprakstu un darbības jomu(-as):
         I.6.   Lūdzu īsi aprakstiet, kā iespējamā atbalsta piešķiršana ietekmē sūdzības iesniedzēja intereses.
         I.B.   Informācija par sūdzības iesniedzēja pārstāvi
         I.7.   Ja sūdzība tiek iesniegta citas personas (fiziskas personas vai uzņēmuma) vārdā, lūdzu sniedziet pārstāvja vārdu un uzvārdu, tālruņa un faksa numuru un e-pasta adresi, pievienojot rakstisku pilnvaru.
         II.   Informācija par EBTA valsti
         II.1.   EBTA valsts:
         II.2.   Līmenis, kurā piešķirts iespējami nelikumīgais valsts atbalsts:

                     —

                     valsts

                     —

                     reģions (lūdzu konkretizējiet)

                     —

                     cits (lūdzu konkretizējiet)

               III.   Informācija par iespējamiem atbalsta pasākumiem, kas izraisījuši sūdzību
         III.1.   VAI JŪSU SŪDZĪBA IR PAR IESPĒJAMU ATBALSTA SHĒMU VAI PAR IESPĒJAMU INDIVIDUĀLU ATBALSTU?
         III.2.   Kad tika piešķirts iespējamais atbalsts vai kad tika īstenota iespējamā atbalsta shēma? Kāds ir iespējamās atbalsta shēmas darbības laiks (ja tas ir zināms)?
         III.3.   Uz kādu(-ām) ekonomikas nozari(-ēm) attiecas šis iespējamais atbalsts?
         III.4.   Kāda ir iespējamā atbalsta summa? Kādā veidā tas piešķirts (aizdevumi, dotācijas, garantijas, nodokļu atvieglojumi vai atbrīvojumi)?
         III.5.   Kas ir atbalsta saņēmējs? Ja tā ir atbalsta shēma, kas ir tiesīgs pieteikties uz atbalstu?
         Lūdzu sniedziet iespējami plašāku informāciju, ieskaitot attiecīgā(-o) uzņēmuma(-u) galveno darbības jomu aprakstu.
         III.6.   Kādam mērķim iespējamais atbalsts piešķirts (ja tas ir zināms)?
         IV.   Sūdzības pamats
         Lūdzu sīki aprakstiet sūdzības pamatu, izklāstot iemeslus, kādēļ jūs iesniedzat sūdzību, kādi EEZ tiesību aktu noteikumi, jūsuprāt, varētu būt pārkāpti, piešķirot attiecīgo atbalstu, un kā tas ir ietekmējis konkurences apstākļus Eiropas Ekonomikas zonā un starp Līgumslēdzējām pusēm.
         Ja iespējamais atbalsts ir kaitējis jūsu uzņēmējdarbības interesēm, lūdzu paskaidrojiet, kādā veidā.
         V.   Informācija par citām procedūrām
         V.1.   Ziņas par iepriekšēju vēršanos EBTA Uzraudzības iestādē (ja iespējams, lūdzu pievienojiet sarakstes kopijas):
         V.2.   Ziņas par iepriekšēju vēršanos Eiropas Komisijas dienestos (ja iespējams, lūdzu pievienojiet sarakstes kopijas):
         V.3.   Ziņas par iepriekšēju vēršanos valsts iestādēs (piem., centrālā līmeņa, reģiona, vietējās varas iestādēs, pie ombuda utt.; ja iespējams, lūdzu pievienojiet sarakstes kopijas):
         V.4.   Vēršanās valsts tiesā vai citas procedūras (piem., arbitrāža vai samierināšana). (Lūdzu norādiet, vai jau ir pieņemts spriedums vai nolēmums, un attiecīgā gadījumā pievienojiet kopiju):
         VI.   Pamatojuma dokumenti
         Lūdzu uzskaitiet sūdzības pamatojuma dokumentus un pierādījumus un pievienojiet to kopijas. Ja iespējams, pievienojiet tā valsts tiesību akta vai cita dokumenta kopiju, kas kalpo par iespējamā atbalsta maksājumu juridisko pamatu.
         VII.   Konfidencialitāte
         Lūdzu ievērojiet, ka, lai nodrošinātu attiecīgās EBTA valsts aizstāvības tiesības, EBTA Uzraudzības iestādei var būt nepieciešams EBTA valstij atklāt jūsu identitāti un informēt par pamatojuma dokumentiem vai to saturu. Lūdzu skaidri norādiet, ja jūs nevēlaties, lai tiktu atklāta jūsu identitāte vai tiktu darīti zināmi noteikti dokumenti vai informācija, un skaidri norādiet dokumentu konfidenciālās daļas, minot attiecīgos iemeslus.
         Vieta, datums un sūdzības iesniedzēja paraksts”


title: Padomes lēmums (1977. gada 25. jūlijs), ar ko noslēdz Konvenciju par Vidusjūras aizsardzību pret piesārņojumu un Protokolu par Vidusjūras aizsardzību pret piesārņojumu, ko rada atkritumi no kuģiem un lidaparātiem

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31977D0585

Oficiālais Vēstnesis L 240 , 19/09/1977 Lpp. 0001 - 0002 Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 11 Sējums 3 Lpp. 0176  Speciālizdevums spāņu valodā: Nodaļa 15 Sējums 2 Lpp. 0003  Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 11 Sējums 3 Lpp. 0176  Speciālizdevums portugāļu valodā Nodaļa 15 Sējums 2 Lpp. 0003

		Padomes lēmums(1977. gada 25. jūlijs),ar ko noslēdz Konvenciju par Vidusjūras aizsardzību pret piesārņojumu un Protokolu par Vidusjūras aizsardzību pret piesārņojumu, ko rada atkritumi no kuģiem un lidaparātiem(77/585/EEK)EIROPAS KOPIENU PADOME,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu, jo īpaši tā 235. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu [1],tā kā 24. pantā Konvencijā par Vidusjūras aizsardzību pret piesārņojuma ir noteikts, ka Eiropas Ekonomikas kopiena var parakstīt Konvenciju un tai pievienotos protokolus;ņemot vērā Eiropas Kopienu Padomes un dalībvalstu valdību pārstāvju deklarāciju par Eiropas Kopienu rīcības programmu vides jomā [2], kas pieņemta Padomē notikušajā sanāksmē 1973. gada 22. novembrī;tā kā minētā programma cita starpā uzsver faktu, ka jūras piesārņošana ietekmē visu Kopienu, ņemot vērā gan jūras būtisko nozīmi sugu saglabāšanā un attīstībā, gan jūras pārvadājumu nozīmi Kopienas ekonomikas līdzsvarotā attīstībā;tā kā turklāt iepriekšminētajā rīcības programmā un Padomes 1976. gada 4. maija Direktīvā 76/464/EEK par piesārņojumu, ko rada atsevišķas bīstamas vielas, kuras tiek novadītas Kopienas ūdeņos [3], ir noteikts, ka Kopienai jāīsteno konkrēti pasākumi, lai samazinātu dažāda veida jūras piesārņošanu;tā kā Konvencija par Vidusjūras aizsardzību pret piesārņojumu jo īpaši nosaka, ka jāparedz piemēroti pasākumi, lai novērstu un samazinātu piesārņojumu, ko rada atkritumi no kuģiem un lidaparātiem, piesārņojumu, kas rodas no kontinentālā šelfa, jūras gultnes un grunts izpētes un izmantošanas, kā arī piesārņojumu no sauszemes avotiem;tā kā Konvencijas 23. pantā ir noteikts, ka ikviena puse var kļūt par Konvencijas līgumslēdzēju pusi tikai tad, ja tā vienlaikus kļūst par vismaz viena protokola līgumslēdzēju pusi, un ka par protokola līgumslēdzēju pusi var kļūt, tikai vienlaikus kļūstot par Konvencijas līgumslēdzēju pusi;tā kā Kopienai ir jānoslēdz šī Konvencija un Protokols par Vidusjūras aizsardzību pret piesārņojumu, ko rada atkritumi no kuģiem un lidaparātiem, lai kopējā tirgus darbībā sasniegtu vienu no Kopienas mērķiem vides un dzīves kvalitātes aizsardzības jomā; tā kā turklāt Līgumā nav noteiktas šim nolūkam vajadzīgās pilnvaras;tā kā Konvencija un minētais Protokols ir parakstīti Kopienas vārdā 1976. gada 13. septembrī,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsKonvencija par Vidusjūras aizsardzību pret piesārņojumu un Protokols par Vidusjūras aizsardzību pret piesārņojumu, ko rada atkritumi no kuģiem un lidaparātiem, ir noslēgti Eiropas Ekonomikas kopienas vārdā.Konvencijas un Protokola teksts ir pievienots šim lēmumam.2. pantsEiropas Kopienu Padomes priekšsēdētājs Eiropas Ekonomikas kopienas vārdā deponē aktu, ar ko noslēdz Konvenciju un kas paredzēts tās 25. pantā [4].Briselē, 1977. gada 25. jūlijāPadomes vārdā —priekšsēdētājsH. Simonet[1] OV C 259, 4.11.1976., 42. lpp.[2] OV C 112, 20.12.1973., 1. lpp.[3] OV L 129, 18.5.1976., 23. lpp.[4] Konvencijas un Protokola spēkā stāšanās datumu Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.--------------------------------------------------


title: Valdes Lēmums ( 2012. gada 31. decembris ) par Eiropas Investīciju bankas kapitāla palielināšanu

text:
               6.4.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 100/7

         VALDES LĒMUMS
   (2012. gada 31. decembris)
   par Eiropas Investīciju bankas kapitāla palielināšanu
   2013/C 100/03
   EIROPAS INVESTĪCIJU BANKAS VALDE
   ŅEMOT VĒRĀ tās statūtu 4. panta 3. punktu un 5. panta 2. punktu,
   TĀ KĀ:

               (1)

               Bankas uzdevums ir noteikts Līguma par Eiropas Savienības darbību 309. pantā.

               (2)

               Pašreizējā ekonomiskā situācija Eiropas Savienībā ir radījusi nepieciešamību pēc aktīvas EIB rīcības, jo īpaši, lai reaģētu uz Eiropadomes aicinājumu veicināt ilgtspējīgu izaugsmi un nodarbinātību ES.

               (3)

               Kapitāla palielināšana, kas ietver faktisku esošo akcionāru maksājumu skaidrā naudā, tiek uzskatīta par visefektīvāko veidu, kā palielināt EIB aizdevumu izsniegšanas iespējas, tai pat laikā nostiprinot EIB kapitāla pozīciju, tādējādi atsaucoties uz pašreizējām vajadzībām un vienlaicīgi nodrošinot, ka finanšu tirgū tiek saglabāta bankas augstākā kredītspēja.

               (4)

               Ir svarīgi, lai viss Eiropas Savienībā pieejamais EIB finansējums maksimāli veicinātu ilgtspējīgu izaugsmi un nodarbinātību visās dalībvalstīs, jo īpaši mazāk attīstītos reģionos.

               (5)

               Banka saskaņā ar stratēģijas “Eiropa 2020” mērķiem turpinās īstenot uz nozarēm vērstu pieeju un tai pat laikā sadarbībā ar dalībvalstīm izstrādās uz rezultātu sasniegšanu orientētas ieguldījumu stratēģijas, kas ir attiecīgi pielāgotas reģionālās izaugsmes prioritātēm un tiks izmantotas, sākot ar 2013. gadu.

               (6)

               Bankas aizdevumu portfeļa kvalitāte jāuztur visaugstākajā līmenī, bankai jāsaglabā pievilcīga sadarbības partnera statuss visās ES dalībvalstīs un jānodrošina maksimāli liela pievienotā vērtība tās darījumiem.

               (7)

               Saskaņā ar 2012. gada 24. jūlija sanāksmē izteiktajiem Direktoru padomes apsvērumiem par kapitāla prasībām bankai tās parakstītais kapitāls jāpalielina līdz EUR 242 392 989 000, apmaksājamā daļa jāpalielina no 5 % līdz 8,919255272 % no parakstītā kapitāla, ko finansē dalībvalstis proporcionāli savai pašreizējai EIB kapitāla daļai, un bankai pakāpeniski jāatjauno rezervju fonds līdz statūtos noteiktajiem 10 % no parakstītā kapitāla.

         ŅEMOT VĒRĀ, ka 2013. gada 1. jūlijā pēc Horvātijas Pievienošanās līguma stāšanās spēkā Horvātija kļūs par bankas dalībnieci, saistībā ar šo notikumu tiks apsvērta turpmāka kapitāla palielināšana tādā veidā, lai Horvātijas akciju paketes lielums bankā būtu saskaņots ar tās relatīvo iekšzemes kopproduktu Eiropas Savienībā, ko pirms pievienošanās publicējis Eurostat,
   pēc Direktoru padomes priekšlikuma saskaņā ar statūtu 4. panta 3. punktu un 5. panta 2. punktu VIENPRĀTĪGI NOLĒMA, ka:

               1)

               No 2012. gada 31. decembra bankas kapitāls tiek palielināts šādi:
               ES dalībvalstu parakstīto kapitālu palielina proporcionāli par 10 miljardiem EUR, t. i., no EUR 232 392 989 000 līdz EUR 242 392 989 000. Šis kopējais kapitāla ieguldījums tiek sadalīts dalībvalstīm šādi:

                           Vācija

                           1 617 003 000

                           Francija

                           1 617 003 000

                           Itālija

                           1 617 003 000

                           Apvienotā Karaliste

                           1 617 003 000

                           Spānija

                           970 202 000

                           Beļģija

                           448 222 000

                           Nīderlande

                           448 222 000

                           Zviedrija

                           297 351 000

                           Dānija

                           226 947 500

                           Austrija

                           222 499 500

                           Polija

                           206 984 000

                           Somija

                           127 834 500

                           Grieķija

                           121 579 000

                           Portugāle

                           78 351 000

                           Čehija

                           76 379 000

                           Ungārija

                           72 258 000

                           Īrija

                           56 737 000

                           Rumānija

                           52 395 000

                           Slovākija

                           25 999 500

                           Slovēnija

                           24 138 000

                           Bulgārija

                           17 652 000

                           Lietuva

                           15 146 000

                           Luksemburga

                           11 347 500

                           Kipra

                           11 127 000

                           Latvija

                           9 243 000

                           Igaunija

                           7 138 000

                           Malta

                           4 235 500

                     Šis kapitāls ir uzskatāms par parakstītā un apmaksātā kapitāla daļu un tādējādi palielina bankas apmaksāto kapitālu no EUR 11 619 649 450 līdz EUR 21 619 649 450.

               2)

               Pašreizējās kapitāla palielināšanas rezultātā dalībvalstu apmaksājamā daļa tiek palielināta no 5 līdz 8,919255272 %, rēķinot vidēji no parakstītā kapitāla.

               3)

               Katra dalībvalsts apmaksā savu kapitāla palielināšanas daļu, cik ātri vien iespējams pēc Valdes apstiprinājuma, bet ne vēlāk kā 2013. gada 31. martā. Tomēr tās dalībvalstis, kuras par to informējušas banku līdz 2012. gada 14. septembrim ieskaitot, drīkstēs savu kapitāla palielināšanas daļas maksājumu veikt 3 daļās, iemaksājot 50 % ne vēlāk kā 2013. gada 31. martā, bet atlikušos 50 % 2 vienādos maksājumos ne vēlāk kā attiecīgi 2014. gada 31. martā un 2015. gada 31. martā.

         LĪDZ AR TO

               4)

               No 2012. gada 31. decembra bankas statūtus groza šādi.

                           Bankas statūtu 4. panta 1. punkta pirmo daļu izsaka šādi:

                              “Bankas kapitāls ir EUR 242 392 989 000, ko veido šāds dalībvalstu parakstītais kapitāls:

                                          Vācija

                                          39 195 022 000

                                          Francija

                                          39 195 022 000

                                          Itālija

                                          39 195 022 000

                                          Apvienotā Karaliste

                                          39 195 022 000

                                          Spānija

                                          23 517 013 500

                                          Beļģija

                                          10 864 587 500

                                          Nīderlande

                                          10 864 587 500

                                          Zviedrija

                                          7 207 577 000

                                          Dānija

                                          5 501 052 500

                                          Austrija

                                          5 393 232 000

                                          Polija

                                          5 017 144 500

                                          Somija

                                          3 098 617 500

                                          Grieķija

                                          2 946 995 500

                                          Portugāle

                                          1 899 171 000

                                          Čehija

                                          1 851 369 500

                                          Ungārija

                                          1 751 480 000

                                          Īrija

                                          1 375 262 000

                                          Rumānija

                                          1 270 021 000

                                          Slovākija

                                          630 206 000

                                          Slovēnija

                                          585 089 500

                                          Bulgārija

                                          427 869 500

                                          Lietuva

                                          367 127 000

                                          Luksemburga

                                          275 054 500

                                          Kipra

                                          269 710 500

                                          Latvija

                                          224 048 000

                                          Igaunija

                                          173 020 000

                                          Malta

                                          102 665 000”

                           Bankas statūtu 5. panta pirmais punkts tiek grozīts šādi:

                              “Parakstītais kapitāls dalībvalstīm jāiemaksā 8,919255272 % apjomā, rēķinot vidēji saskaņā ar 4. panta 1. punktā noteiktajām summām.”

               5)

               Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

            Valdes vārdā

            Priekšsēdētājs

         G. MATOLCSY

            Sekretārs

         A. QUEREJETA


title: Komisijas Lēmums (2003. gada 23. decembris) par to, ka 2003. gadā uzsāktie Kopienas salīdzinošie pētījumi un pārbaudes ar Chamaecyparis, Ligustrum vulgare un Euphorbia fulgens dekoratīvo augu pavairojamo materiālu un puķu (narcišu) sīpoliem turpinās 2004. gadā saskaņā ar Padomes Direktīvu 98/56/EK

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

32004D0060

Oficiālais Vēstnesis L 012 , 17/01/2004 Lpp. 0052 - 0052

		Komisijas Lēmums(2003. gada 23. decembris)par to, ka 2003. gadā uzsāktie Kopienas salīdzinošie pētījumi un pārbaudes ar Chamaecyparis, Ligustrum vulgare un Euphorbia fulgens dekoratīvo augu pavairojamo materiālu un puķu (narcišu) sīpoliem turpinās 2004. gadā saskaņā ar Padomes Direktīvu 98/56/EK(2004/60/EK)EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Padomes 1998. gada 20. jūlija Direktīvu 98/56/EK par dekoratīvo augu pavairojamā materiāla tirdzniecību [1],ņemot vērā Komisijas 2002. gada 5. septembra Lēmumu 2002/744/EK, kurā izklāstīta kārtība Kopienas salīdzinošajiem pētījumiem un pārbaudēm ar dekoratīvo augu pavairojamo materiālu saskaņā ar Padomes Direktīvu 98/56/EK [2], un jo īpaši tā 3. pantu,tā kā:(1) Lēmumā 2002/744/EK ir izklāstīta kārtība, kādā no 2003. gada līdz 2005. gadam saskaņā ar Direktīvu 98/56/EK veicami salīdzinošie pētījumi un pārbaudes attiecībā uz Chamaecyparis, Ligustrum vulgare un Euphorbia fulgens dekoratīvajiem augiem un puķu (narcišu) sīpoliem.(2) Pārbaudes un pētījumi, kas veikti 2003. gadā, jāturpina 2004. gadā,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.Vienīgais pantsKopienas salīdzinošie pētījumi un pārbaudes, kas uzsāktas 2003. gadā ar Chamaecyparis, Ligustrum vulgare un Euphorbia fulgens dekoratīvo augu pavairojamo materiālu un puķu (narcišu) sīpoliem, turpinās 2004. gadā saskaņā ar Lēmumu 2002/744/EK.Briselē 2003. gada 23. decembrīKomisijas vārdā —Komisijas loceklisDavid Byrne[1] OV L 226, 13.8.1998., 16. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2003/61/EK (OV L 165, 3.7.2003., 23. lpp.).[2] OV L 240, 7.9.2002., 63. lpp.--------------------------------------------------