title: Padomes Lēmums (KĀDP) 2018/1789 (2018. gada 19. novembris) par atbalstu kājnieku ieroču un vieglo ieroču nelikumīgas tirdzniecības un izplatīšanas apkarošanai Arābu līgas dalībvalstīs

text:
                  20.11.2018

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 293/24

         PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2018/1789
         (2018. gada 19. novembris)
         par atbalstu kājnieku ieroču un vieglo ieroču nelikumīgas tirdzniecības un izplatīšanas apkarošanai Arābu līgas dalībvalstīs
         EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 28. panta 1. punktu un 31. panta 1. punktu,
         ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,
         tā kā:

                     (1)

                     Eiropadome 2005. gada 16. decembrī pieņēma ES Stratēģiju vieglo un kājnieku ieroču (VIKI) un to munīcijas nelikumīgas uzkrāšanas un tirdzniecības apkarošanai (“ES VIKI stratēģija”), kura pēc tam pārskatīta 2018. gadā un kurā ir izklāstītas pamatnostādnes Savienības rīcībai VIKI jomā. ES VIKI stratēģijā norādīts, ka Savienība prioritāri atbalstīs reģionālas nelikumīgu VIKI un to munīcijas apkarošanas iniciatīvas, sniedzot finansiālu un tehnisku atbalstu reģionālām un valstu organizācijām, kas atbildīgas par attiecīgo reģionālo instrumentu īstenošanu.

                     (2)

                     Eiropas Komisija un Augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos (“Augstais pārstāvis”) 2018. gada 13. jūnijā iesniedza kopīgu paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par elementiem ES stratēģijai pret nelikumīgiem šaujamieročiem, VIKI un to munīciju “Ieroču drošība un iedzīvotāju aizsardzība”.

                     (3)

                     Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) Ilgtspējīgas attīstības programmā 2030. gadam, kas pieņemta 2015. gada 25. septembrī, ir apstiprināts, ka ilgtspējīgu attīstību nevar realizēt, ja nav miera un drošības, un ka nelikumīgas ieroču plūsmas ir starp tiem faktoriem, kuri veicina vardarbību, nedrošību un beztiesiskumu.

                     (4)

                     ANO ģenerālsekretārs savā atbruņošanās programmā “Mūsu kopīgās nākotnes nodrošināšana”, ar ko nāca klajā 2018. gada 24. maijā, aicina īstenot iekļaujošu, integrētu un līdzdalībā balstītu pieeju kājnieku ieroču kontrolei valstu un – dažos gadījumos – apakšreģionālā līmenī.

                     (5)

                     Trešajā ANO konferencē, kurā pārskatīja progresu, kas panākts, īstenojot Rīcības programmu par kājnieku ieroču un vieglo ieroču nelikumīgas tirdzniecības novēršanu, apkarošanu un izskaušanu visos aspektos (rīcības programma), un kura notika 2018. gada jūnijā, ANO dalībvalstis apņēmās visos līmeņos stiprināt attiecīgā gadījumā partnerattiecības un sadarbību, lai novērstu un apkarotu VIKI nelikumīgu tirdzniecību, jo īpaši attiecībā uz robežkontrolēm, krājumu pārvaldību un drošību, iznīcināšanu un neitralizēšanu, marķēšanu, uzskaiti un izsekošanu, un nelikumīgu starpniecību. Viņi arī apņēmās stiprināt sadarbību ar attiecīgām apakšreģionālām un reģionālām organizācijām rīcības programmas un Starptautiskā izsekošanas instrumenta īstenošanā.

                     (6)

                     Arābu valstu līga (AVL) ir reģionāla organizācija, kurā apvienojušās visas arābu valstis ar mērķi dalībvalstu starpā sekmēt un stiprināt sadarbību.

                     (7)

                     Savienība un AVL 2016. gadā iedibināja ES un AVL stratēģisko dialogu un izveidoja vairākas darba grupas.

                     (8)

                     Stratēģiskā dialoga Masu iznīcināšanas ieroču un ieroču kontroles darba grupa ir noteikusi iespējamas konkrētas sadarbības prioritārās jomas,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants

               1.   Lai AVL dalībvalstis atbalstītu to centienos valstīs īstenot ANO rīcības programmu un Starptautisko izsekošanas instrumentu (SII), Savienībai ir šādi mērķi:

                           —

                           ilgtspējīgi veidot AVL dalībvalstu nacionālās spējas apkarot VIKI nelikumīgu izplatīšanos, apkarot terorismu un pastiprināt drošību pēckonflikta situācijās, pilnībā respektējot starptautisko cilvēktiesību standartus,

                           —

                           ilgtspējīgi veidot AVL reģionālās spējas risināt minētos problēmjautājumus,

                           —

                           AVL dalībvalstīs stiprināt nacionālo kontroli pār VIKI to aprites cikla galvenajos posmos,

                           —

                           paplašināt paraugprakšu un gūtās pieredzes apmaiņu.

               2.   Lai sasniegtu 1. punktā minētos mērķus, Savienība ar šo lēmumu atbalsta rīcību šādās jomās:

                           —

                           starptautiska VIKI nodošanas kontrole (nelikumīgu ieroču plūsmu apkarošana),

                           —

                           nelikumīgu kājnieku ieroču avotu identificēšana un sagraušana (tiesībaizsardzības iestāžu spēju veidošana),

                           —

                           citi ar kājnieku ieroču kontroli saistīti pasākumi, tostarp krājumu pārvaldība, saistītu piegāžu kontrole un drošība,

                           —

                           atbruņošanās, demobilizācija un reintegrācija (ADR),

                           —

                           informācijas sniegšana par nelikumīgiem VIKI un pastiprināta VIKI kontrole.

               3.   Detalizēts 1. un 2. punktā minētā projekta apraksts ir izklāstīts šā lēmuma pielikumā.

            2. pants

               1.   Augstais pārstāvis ir atbildīgs par šā lēmuma īstenošanu.

               2.   Šā lēmuma 1. pantā minētā projekta tehnisko īstenošanu ciešā sadarbībā ar AVL Sekretariātu veic pētniecības centrs Small Arms Survey (SAS) (Kājnieku ieroču pētniecības centrs), ko pārstāv Akadēmiskais starptautisko un attīstības pētījumu institūts, kuram palīdz Starptautiskā Kriminālpolicijas organizācija (Interpols) un Pasaules Muitas organizācija (PMO).

               3.   SAS, kuram palīdz Interpols un PMO, savus uzdevumus veic Augstā pārstāvja vadībā. Šajā nolūkā Augstais pārstāvis noslēdz vajadzīgās vienošanās ar SAS.

            3. pants

               1.   Finanšu atsauces summa 1. pantā minētā Savienības finansētā projekta īstenošanai ir 2 858 550 EUR.

               2.   Izdevumus, ko finansē no 1. punktā norādītās atsauces summas, pārvalda saskaņā ar procedūrām un noteikumiem, ko piemēro Savienības budžetam.

               3.   Komisija uzrauga 2. punktā minēto izdevumu pareizu pārvaldību. Šajā nolūkā Komisija noslēdz nepieciešamo nolīgumu ar SAS. Nolīgumā paredz, ka SAS ir pienākums nodrošināt Savienības ieguldījuma pamanāmību atbilstoši ieguldījuma apjomam.

               4.   Komisija cenšas panākt, lai 3. punktā minēto nolīgumu noslēgtu pēc iespējas drīz pēc šā lēmuma stāšanās spēkā. Komisija informē Padomi par jebkādām grūtībām minētajā procesā, kā arī par nolīguma noslēgšanas datumu.

            4. pants

               1.   Pamatojoties uz SAS reizi ceturksnī sagatavotiem regulāriem ziņojumiem, Augstais pārstāvis ziņo Padomei par šā lēmuma īstenošanu. Padomes veiktā izvērtēšana balstās uz minētajiem ziņojumiem.

               2.   Komisija ziņo par 1. pantā minētā projekta finanšu aspektiem.

            5. pants

               1.   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               2.   Šis lēmums zaudē spēku 24 mēnešus pēc 3. panta 3. punktā minētā nolīguma noslēgšanas. Tomēr, ja minētajā laikposmā nolīgums nav noslēgts, šis lēmums zaudē spēku sešus mēnešus pēc stāšanās spēkā.

            Briselē, 2018. gada 19. novembrī

                  Padomes vārdā –

                  priekšsēdētāja

               F. MOGHERINI

            PIELIKUMS

               Kājnieku ieroču un vieglo ieroču nelikumīgas tirdzniecības un izplatīšanas apkarošana Arābu valstu līgas dalībvalstīs (2018–2020)

            1.   Vispārīga informācija un KĀDP atbalsta pamatojums
            Šis projekts balstīsies uz agrākiem centieniem, ko Arābu valstu līga (AVL) un Savienība veikušas, lai AVL dalībvalstīm arābu reģionā palīdzētu apkarot nelikumīgus kājnieku ieročus un vieglos ieročus (“VIKI”). Nelikumīgu kājnieku ieroču izskaušana arābu reģionā ir ārkārtīgi būtiska, lai arābu reģionā un kaimiņu reģionos – tostarp Eiropā – samazinātu visas vardarbības izpausmes un sekmētu ilgtspējīgu attīstību un labklājību atbilstoši Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) ilgtspējīgas attīstības mērķiem (IAM).
            Konkrētāk – projekta mērķis ir stiprināt AVL dalībvalstu spējas īstenot ANO Rīcības programmu par kājnieku ieroču un vieglo ieroču nelikumīgas tirdzniecības novēršanu visos aspektos (rīcības programma) un Starptautisko izsekošanas instrumentu (SII) saskaņā ar AVL dalībvalstu apzinātajām prioritātēm un vajadzībām. Projekta normatīvajā satvarā ietilpst arī Ilgtspējīgas attīstības programma 2030. gadam, jo īpaši tās mērķis Nr. 16.4. Atkarībā no uzņēmējas AVL dalībvalsts izvēles, arī ANO Šaujamieroču protokols un Ieroču tirdzniecības līgums varētu kalpot par atsauces punktiem ar projektu saistītiem spēju veidošanas centieniem (eksporta/importa kontrole, diversiju novēršana u.c.).
            2.   Projekta mērķi un ilgtspēja ilgtermiņā
            Projekta pamatā ir mērķis ilgtspējīgi stiprināt AVL dalībvalstu spējas īstenot Rīcības programmu un SII, tostarp lai saskaņā ar AVL dalībvalstu apzinātajām prioritātēm un vajadzībām apkarotu nelikumīgus kājnieku ieročus un terorismu. Lai sasniegtu šo pamatmērķi, projektam ir šādi galvenie mērķi:

                        a)

                        ilgtspējīgi veidot AVL dalībvalstu nacionālās spējas apkarot VIKI nelikumīgu izplatīšanu, apkarot terorismu un pastiprināt drošību pēckonflikta situācijās;

                        b)

                        ilgtspējīgi veidot attiecīgā AVL personāla reģionālās spējas risināt minētos problēmjautājumus;

                        c)

                        AVL dalībvalstīs stiprināt nacionālo kontroli pār VIKI to aprites cikla galvenajos posmos;

                        d)

                        paplašināt paraugprakšu un gūtās pieredzes apmaiņu.

                  Konsultāciju gaitā AVL dalībvalstis ir norādījušas, ka tās labprāt saņemtu palīdzību un atbalstu konkrētās jomās, turklāt vislielākā uzmanība tika pievērsta nacionālo spēju veidošanai apkarot nelikumīgu ieroču plūsmas (sīkāku informāciju sk. 3. iedaļā). Visi projekta komponenti, tostarp tie, kas attiecas uz vajadzību izvērtējumu un pēcīstenošanas izvērtējumu, faktiski ir veidoti tā, lai ar projektu atbalstītās puses, – proti, AVL dalībvalstu valdības iestādes un amatpersonas, kā arī AVL Sekretariāts (Ieroču kontroles un atbruņošanās departaments), – tiek nodrošinātas ar ilgtspējīgām kapacitātēm.
            3.   Rīcības apraksts
            Savienības projekts VIKI nelikumīgas tirdzniecības un izplatīšanas apkarošanai AVL dalībvalstīs (2018–2020) ir veidots, reaģējot uz vajadzībām, ko AVL dalībvalstis ir paudušas šādās prioritārajās jomās:
            1. joma
            Starptautiskā VIKI nodošanas kontrole (nelikumīgu ieroču plūsmu apkarošana)
            1.1.   Licencēt un kontrolēt eksportu/importu/tranzītu (riska novērtējums u. c.);
            1.2.   novērst VIKI novirzīšanu neatļautiem saņēmējiem;
            1.3.   transportētu preču un kravu pārbaužu laikā atklāt VIKI un to sastāvdaļas (inspekcijas metodes, paņēmieni un iekārtas, u.c.).
            2. joma
            Nelikumīgu kājnieku ieroču avotu identificēšana un sagraušana (tiesībaizsardzības iestāžu spēju veidošana)
            2.1.   Kontrolēt zemes, gaisa un jūras robežas, tostarp tehnoloģiju pārnesi;
            2.2.   marķēšana, uzskaite un izsekošana;
            2.3.   papildu ieroču izmeklēšanas un inspekciju paņēmieni un metodes (ballistikas informācijas izmantošana, kontrabandas maršrutu un metožu identificēšana/sagraušana u.c.).
            3. joma
            Citi kājnieku ieroču kontroles pasākumi
            3.1.   Krājumu pārvaldība un drošība.
            4. joma
            Atbruņošanās, demobilizācija un reintegrācija (ADR)
            4.1.   Apmaiņa ar ADR speciālistu zināšanām, paraugpraksēm un gūto pieredzi;
            4.2.   palīdzība valstu ADR programmu izstrādē;
            4.3.   citas atbalsta formas AVL dalībvalstīm, kas atrodas pēckonflikta stadijā.
            Jāatzīmē, ka šis komponents, kaut arī to lūdza iekļaut dažas AVL dalībvalstis, kopumā nav izraisījis tik lielu interesi, kā citas šajā sadaļā minētās jomas. Šā iemesla dēļ tas nav projekta uzmanības centrā.
            5. joma
            Informācijas sniegšana par nelikumīgiem VIKI un pastiprināta VIKI kontrole
            5.1.   AVL dalībvalstu normatīvo aktu izvērtējums; konsultēšana par iespējamiem grozījumiem un pārskatīšanu;
            5.2.   attiecīgu pētniecības rezultātu, publicētu pētījumu un citu dokumentu tulkošana arābu valodā.
            Reaģējot uz minētajām vajadzībām, projektā tiks iekļauti šādi elementi:

                        1.

                        Reģionālā koordinācija: Kairas sākuma sanāksme

                        2.

                        Apakšreģionālā koordinācija: apakšreģionālie semināri

                        3.

                        Novērtējuma misijas

                        4.

                        Apmācības valstīs uz vietas

                        5.

                        Likumdošanas atbalsts

                        6.

                        Informācijas sniegšana arābu valodā

                        7.

                        Reģionālā koordinācija: nobeiguma sanāksme Kairā

                        8.

                        Projektu pārraudzība un izvērtēšana (tostarp finanšu audits)

                  3.1.   Reģionālā koordinācija: Kairas sākuma sanāksme
            3.1.1.   Mērķis: vairot informētību par projektu, uzņemt kontaktus ar AVL dalībvalstīm un sākt apzināt specifiskas valstu vajadzības (sākotnējais vajadzību novērtējums) (1.–5. prioritātes joma).
            3.1.2.   Darbības: vienu nedēļu gara sākuma sanāksme Kairā, kurā pievēršas visiem projekta aspektiem (1.–5. prioritātes joma) un kurā tiekas augstākās AVL dalībvalstu amatpersonas un AVL personāls ar atbildību jautājumos, kas saistīti ar projektu.
            3.1.3.   Rīcības rezultāti: iedibināti kontakti ar AVL dalībvalstīm; apzinātas specifiskas valstu vajadzības; izstrādāts sanāksmes kopsavilkuma ziņojums.
            3.2.   Apakšreģionālā koordinācija: apakšreģionālie semināri
            3.2.1.   Mērķis: dot iespēju AVL dalībvalstīm apakšreģionālā līmenī apmainīties ar pieredzi un labo praksi un apzināt īstenošanas prioritātes jomās, kas saistītas ar projektu (1.–4. prioritātes joma).
            3.2.2.   Darbības: nedēļu gari semināri, ko rīkos aptuveni projekta vidusposmā trīs dažādos apakšreģionos (provizoriski: Magribas, Arābu Sāhelas un Austrumāfrikas reģionā, Mašrikas reģionā un Arābijas pussalas un Irākas reģionā) (kopumā trīs nedēļas). AVL dalībvalstis, kas piedalīsies katrā no semināriem, tiks noteiktas Kairas sākuma sanāksmē (3.1. punkts) vai neilgi pēc tam.
            3.2.3.   Rīcības rezultāti: notikusi apmaiņa ar pieredzi un labo praksi jomās, kas saistītas ar projektu; apzinātas īstenošanas prioritātes; izstrādāts semināra kopsavilkuma ziņojums.
            3.3.   Novērtējuma misijas
            3.3.1.   Mērķis: noskaidrot specifiskas valstu vajadzības un sagatavoties turpmākai apmācībai un atbalstam, ko sniegs valstī uz vietas (1.–5. prioritātes joma).
            3.3.2.   Darbības: apmeklējumi uz vietas AVL dalībvalstīs, kas lūdz palīdzību.
            3.3.3.   Rīcības rezultāti: pabeigtas novērtējuma misijas; par katru misiju izstrādāts īss uzņēmējai AVL dalībvalstij konfidenciāls ziņojums, kura mērķis ir noteikt specifiskas vajadzības (apzināt esošo politiku un pasākumus, normatīvus vai citus trūkumus un šķēršļus šādu trūkumu novēršanai).
            3.4.   Apmācības valstīs uz vietas
            3.4.1.   Mērķis: uzņēmējā AVL dalībvalstī, veidot ilgtspējīgas kājnieku ieroču kontroles spējas atbilstīgi konkrētās dalībvalsts interesēm un vajadzībām (1.–4. prioritātes joma).
            3.4.2.   Darbības
            Palīdzību lūgušajās AVL dalībvalstīs uz vietas tiek rīkoti apmācību kursi. Apmācību kursus varētu piedāvāt visās 22 AVL dalībvalstīs (nedēļa katrā valstī) vai mazākā skaitā AVL dalībvalstu (vairāki apmeklējumi katrā no šīm valstīm; piem., divas nedēļas katrā no 11 AVL dalībvalstīm).
            Katrā nedēļas apmācības kursā būs paredzēta: a) iepazīstināšanas diena, kad augstākās valdības amatpersonas tiks iepazīstinātas ar visiem projekta aspektiem, kas ir attiecīgās valsts interešu lokā/ relevanti šai AVL dalībvalstij; b) divu dienu apmācības tieši iesaistītajiem vadītājiem (projekta eksperti paralēli pievēršas problemātiskām jomām, kas ir attiecīgās valsts interešu lokā/relevantas šai AVL dalībvalstij); c) divu dienu praktiskas apmācības uz vietas nodarbinātajam personālam (projekta eksperti paralēli pievēršas problemātiskām jomām, kas ir attiecīgās valsts interešu lokā/relevantas šai AVL dalībvalstij).
            Vairāku apmeklējumu gadījumā ar projektu centīsies vairot atbildības uzņemšanos valstīs uz vietas, izvēršot un stiprinot apmācību, kas sniegta pirmā apmeklējuma laikā, jo īpaši jomās, ko uzņēmēja AVL dalībvalsts ir apzinājusi ka galvenās prioritātes.
            3.4.3.   Rīcības rezultāti: lai noteiktu, cik lielā mērā ir sasniegti projekta spēju veidošanas mērķi, tiks izvērtēta apmācību kursu ietekme.
            3.5.   Likumdošanas atbalsts
            3.5.1.   Mērķis: AVL dalībvalstīs, kas lūgušas šādu palīdzību, novērtēt ar kājnieku ieročiem saistītus tiesību aktus; apzināt iespējamus grozījumus tiesību aktos un to pārskatīšanu (1.–4. prioritātes joma).
            3.5.2.   Darbības: dokumentāra izpēte un sadarbība ar AVL valsti, kas lūgusi palīdzību; apmeklējums uz vietas (viena nedēļa); un pēcapmeklējuma ziņojums un sadarbība ar AVL valsti, kas lūgusi palīdzību;
            3.5.3.   Rīcības rezultāti: izstrādāts īss uzņēmējai AVL dalībvalstij konfidenciāls ziņojums, kurā apzināti iespējamie tiesību aktu grozījumi un pārskatīšana.
            3.6.   Informācijas sniegšana arābu valodā
            3.6.1.   Mērķis: apmierināt AVL dalībvalstu vajadzību pēc neatkarīgas un uzticamas informācijas arābu valodā par kājnieku ieročiem un bruņotu vardarbību (5. prioritārā joma).
            3.6.2.   Darbības: galveno publikāciju un dokumentu iztulkošana arābu valodā (publicēti ziņojumi, paraugprakses norādījumi u.c.). Piemēram, varētu iztulkot pētniecības centra Small Arms Survey norādījumus par ANO kājnieku ieroču procesu un tā publikāciju par fiziskās drošības un krājumu pārvaldības matricu.
            3.6.3.   Rīcības rezultāti: konkrēti rezultāti būs nozīmīgu grāmatu, ziņojumu un informatīvo dokumentu iztulkošana, tāpat tīmeklī arābu valodā tiks publicēti apraides faili un blogi. Rīcības rezultātā būtiski pieejamāka arābu valodā kļūs neatkarīga un uzticama informācija par kājnieku ieročiem un bruņotu vardarbību.
            3.7.   Reģionālā koordinācija: nobeiguma sanāksme Kairā
            3.7.1.   Mērķis: izvērtēt projektu un turpmākas sadarbības plānu (1.–5. prioritātes joma).
            3.7.2.   Darbības: projekta beigās Kairā tiek rīkota divas dienas gara sanāksme, kura adresēta AVL dalībvalstu augstākām amatpersonām un AVL personālam ar atbildību jautājumos, kas saistīti ar projektu.
            3.7.3.   Rīcības rezultāti: projekta pārrunāšana un izvērtēšana; turpmākās sadarbības plānu izstrāde kājnieku ieroču kontroles jomā; sanāksmes kopsavilkuma ziņojuma izstrāde.
            3.8.   Projekta pārraudzība un izvērtēšana
            3.8.1.   Mērķis: panākt, ka projekts ir sasniedzis tā būtiskākos mērķus un ka projekta izdevumi ir bijuši atbilstoši saskaņotajam budžetam.
            3.8.2.   Darbības: lai novērtētu dažādu projekta komponentu ietekmi, projektā būs iekļauts iekšējs un ārējs pārraudzības mehānisms. Iekšējo pārraudzības mehānismu vadīs uz vietas dzīvojošs rezultātos balstītas pārvaldības (RBM) speciālists, kuru atbalstīs projekta darbinieki. Ārējā pārraudzība aptvers nolīgtu ārēju pārraudzības grupu, kas piedalīsies divu dienu projekta nobeiguma sanāksmē Kairā, izvēlētās līdzdalības AVL dalībvalstis (ne vairāk kā 8) un galveno projekta īstenotāju – Small Arms Survey, Starptautiskā Kriminālpolicijas organizācija un Pasaules Muitas organizācija – centrālo biroju. Projektā būs iekļauta arī Savienības prasībām atbilstoša finanšu revīzija.
            3.8.3.   Rīcības rezultāti: veikts projekta ietekmes novērtējums; veikta finanšu revīzija.
            4.   Īstenošanas aģentūras un partnerības
            Vadošā īstenošanas aģentūra būs Small Arms Survey (“SAS”) – pētniecības centrs, kas atrodas Akadēmiskajā starptautisko un attīstības pētījumu institūtā Ženēvā, Šveicē. Īstenojot projektu, SAS izmantos Starptautiskās Kriminālpolicijas organizācijas (Interpols) un Pasaules Muitas organizācijas (PMO) ieguldījumus. Interpola galvenā atbildība būs par 2.2 un 2.3 prioritāro jomu (tiesībaizsardzības iestāžu spēju veidošana), PMO – par 1. un 2.1 prioritātes jomu (starptautiska nodošanas kontrole, tostarp robežkontroles).
            Vajadzības gadījumā SAS nolīgs citas organizācijas, kas palīdzēs īstenot citus projekta komponentus (tostarp, iespējams, krājumu pārvaldības un drošības komponentu). Atkarībā no iesaistīto AVL dalībvalstu vajadzībām un vēlmēm projekta īstenošanu var sekmēt arī citas organizācijas, tostarp pilsoniskās sabiedrības organizācijas, kā arī konkrētas specializētas AVL aģentūras.
            Īstenošanas aģentūras savu darbību koordinēs arī ar valstiskām un nevalstiskām organizācijām, kas darbojas AVL dalībvalstīs, kā arī ar šajās valstīs klātesošajām Savienības programmām, lai nodrošinātu, ka visas projekta ietvaros veiktās darbības papildina un turpina esošās iniciatīvas.

               SAS un tā īstenošanas partneri arī veiks pienācīgus pasākumus, lai atbilstoši Savienības norādījumiem nodrošinātu projekta pamanāmību.
            5.   Ilgums
            Projekta paredzētais ilgums ir 24 mēneši. Atkarībā no AVL dalībvalsts ieinteresētības un pieejamā finansējuma projekta pagarināšana uz garāku termiņu, kas pārsniedz sākotnējo divu gadu laikposmu, ļautu turpināt un konsolidēt spēju veidošanas centienus, kuri veikti projekta sākotnējā fāzē. Piemēram, varētu atkārtot, paplašināt un pārbaudīt projekta sākotnējā fāzē attiecīgā AVL dalībvalstī rīkoto apmācību, tajā iekļaujot plašāku darbinieku loku nolūkā nodrošināt ilgtspējību. AVL dalībvalstis, kas projekta pirmajā fāzē nav saņēmušas visu apmācību vai likumdošanas atbalstu, ko tās lūgušas, varētu to saņemt projekta otrajā fāzē. AVL dalībvalstis, kas ir apzinājušas jaunas ieroču kontroles vajadzības vai prioritātes, piemēram, pamatojoties uz projekta pirmajā fāzē iegūtajām spējām, palīdzību šajās jomās varētu saņemt otrajā fāzē.


title: Politikas un drošības komitejas Lēmums (KĀDP) 2018/1791 (2018. gada 6. novembris) par ES misijas spēku komandiera iecelšanu Eiropas Savienības militārajai misijai, lai palīdzētu Mali bruņoto spēku apmācībā (EUTM Mali) (EUTM Mali/1/2018)

text:
                  20.11.2018

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 293/34

         POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJAS LĒMUMS (KĀDP) 2018/1791
         (2018. gada 6. novembris)
         par ES misijas spēku komandiera iecelšanu Eiropas Savienības militārajai misijai, lai palīdzētu Mali bruņoto spēku apmācībā (EUTM Mali) (EUTM Mali/1/2018)
         POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJA,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 38. pantu,
         ņemot vērā Padomes Lēmumu 2013/34/KĀDP (2013. gada 17. janvāris) par Eiropas Savienības militāro misiju, lai palīdzētu Mali bruņoto spēku apmācībā (EUTM Mali) (1), un jo īpaši tā 5. pantu,
         tā kā:

                     (1)

                     Ievērojot Lēmuma 2013/34/KĀDP 5. panta 1. punktu, Padome pilnvaroja Politikas un drošības komiteju (PDK) pieņemt attiecīgos lēmumus par EUTM Mali politisko kontroli un stratēģisko vadību, tostarp lēmumus par nākamo ES misijas EUTM Mali spēku komandieru iecelšanu amatā.

                     (2)

                     PDK 2018. gada 23. janvārī pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2018/135 (2), ar ko par ES misijas EUTM Mali spēku komandieri tika iecelts brigādes ģenerālis Enrique MILLÁN MARTÍNEZ.

                     (3)

                     Vācija 2018. gada 5. oktobrī ierosināja par ES misijas EUTM Mali spēku komandieri no 2018. gada 12. novembra iecelt brigādes ģenerāli Peter MIROW, kas nomainītu brigādes ģenerāli Enrique MILLÁN MARTÍNEZ.

                     (4)

                     ES Militārā komiteja 2018. gada 5. oktobrī atbalstīja minēto ieteikumu.

                     (5)

                     Tādēļ būtu jāpieņem lēmums par brigādes ģenerāļa Peter MIROW iecelšanu. Lēmums (KĀDP) 2018/135 būtu jāatceļ.

                     (6)

                     Saskaņā ar 5. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās ar aizsardzību saistītu Savienības lēmumu un rīcību izstrādē un īstenošanā. Tādēļ Dānija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Dānijai tas nav saistošs un nav jāpiemēro,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Ar šo brigādes ģenerālis Peter MIROW no 2018. gada 12. novembra tiek iecelts par ES misijas spēku komandieri Eiropas Savienības militārajai misijai, lai palīdzētu Mali bruņoto spēku apmācībā (EUTM Mali).

            2. pants
            Ar šo tiek atcelts Lēmums (KĀDP) 2018/135.

            3. pants
            Šis lēmums stājas spēkā 2018. gada 12. novembrī.

            Briselē, 2018. gada 6. novembrī

                  Politikas un drošības komitejas vārdā –

                  priekšsēdētāja

               S. FROM-EMMESBERGER

            (1)  OV L 14, 18.1.2013., 19. lpp.

            (2)  Politikas un drošības komitejas Lēmums (KĀDP) 2018/135 (2018. gada 23. janvāris) par ES misijas spēku komandiera iecelšanu Eiropas Savienības militārajai misijai, lai palīdzētu Mali bruņoto spēku apmācībā (EUTM Mali) (EUTM Mali/1/2018) (OV L 24, 27.1.2018., 1. lpp.).


title: Tiesas Lēmums (2018. gada 16. oktobris) par procesuālo dokumentu iesniegšanu un izsniegšanu, izmantojot lietojumprogrammu e-Curia

text:
                  20.11.2018

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 293/36

         TIESAS LĒMUMS
         (2018. gada 16. oktobris)
         par procesuālo dokumentu iesniegšanu un izsniegšanu, izmantojot lietojumprogrammu e-Curia

         TIESA,
         ņemot vērā Reglamentu, it īpaši tā 48. panta 4. punktu un 57. panta 8. punktu,
         tā kā:

                     (1)

                     Ņemot vērā sakaru tehnoloģiju attīstību, ir izstrādāta lietojumprogramma, kas ļauj elektroniski iesniegt un izsniegt procesuālos dokumentus.

                     (2)

                     Šī lietojumprogramma, kura balstīta uz elektronisko autentifikācijas mehānismu, prasot ievadīt gan personisko lietotājvārdu, gan personisko paroli, atbilst iesniegto un izsniegto dokumentu autentiskuma, integritātes un konfidencialitātes prasībām.

                     (3)

                     Ievērojot šīs lietojumprogrammas izmantošanas pozitīvo pieredzi un tās sniegtās priekšrocības, tostarp šādā veidā veiktās saziņas ātrumu, būtu jāpaplašina tās lietotāju loks un jādod dalībvalstu tiesām iespēja iesniegt vai izsniegt procesuālos dokumentus, izmantojot šo rīku, gadījumos, kad Tiesa izskata lūgumus sniegt prejudiciālu nolēmumu.

                     (4)

                     Pareizas tiesvedības labad – un vienīgi saistībā ar prejudiciālo lietu izskatīšanu – tāda pati iespēja būtu jādod personām, kuras, nebūdamas pārstāvis vai advokāts, saskaņā ar valsts procesuālajām normām tomēr var pārstāvēt lietas dalībnieku tiesvedībā savas valsts tiesā,

               NOLEMJ.

            1. pants
            Definīcija
            Lietojumprogramma e-Curia, kas ir kopīga Eiropas Savienības Tiesas sastāvā ietilpstošajām tiesām, ļauj elektroniski iesniegt un izsniegt procesuālos dokumentus saskaņā ar šajā lēmumā paredzētajiem noteikumiem.

            2. pants
            Piekļuve lietojumprogrammai
            Lai izmantotu šo lietojumprogrammu, ir jāatver piekļuves konts un jāizmanto personiskais lietotājvārds un parole.

            3. pants
            Procesuālā dokumenta iesniegšana
            Ar e-Curia iesniegtu procesuālo dokumentu uzskata par šī dokumenta oriģinālu Reglamenta 57. panta 1. punkta nozīmē, ja šī dokumenta iesniegšanā ir ticis izmantots lietas dalībnieka pārstāvja vai personas, kas rīkojas kādas dalībvalsts tiesas vārdā, personiskais lietotājvārds un parole. Šī lietotājvārda un paroles izmantošana ir uzskatāma par attiecīgā dokumenta parakstīšanu.

            4. pants
            Pielikumi un kopijas
            Ar e-Curia iesniegtam procesuālajam dokumentam pievieno tajā minētos pielikumus, kā arī to sarakstu.
            Ar e-Curia iesniegtā dokumenta un tā pielikumu, ja tādi ir, apliecinātas kopijas nav jāiesniedz.

            5. pants
            Iesniegšanas datums un laiks
            Procesuālais dokuments ir uzskatāms par iesniegtu Reglamenta 57. panta 7. punkta nozīmē brīdī, kad lietas dalībnieka pārstāvis vai persona, kas rīkojas kādas dalībvalsts tiesas vārdā, apstiprina šī dokumenta iesniegšanu.
            Vērā ņemtais laiks ir Luksemburgas Lielhercogistes laiks.

            6. pants
            Procesuālo dokumentu izsniegšana
            Procesuālos dokumentus, tostarp spriedumus un rīkojumus, e-Curia kontu turētājiem, kuri kādā lietā pārstāv lietas dalībnieku vai rīkojas dalībvalsts tiesas vārdā, kā arī to iespējamiem asistentiem izsniedz, izmantojot e-Curia.
            Procesuālos dokumentus arī izsniedz, izmantojot e-Curia, dalībvalstīm, citām valstīm, kas ir Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu līgumslēdzējas puses, un Savienības iestādēm vai struktūrām, kuras ir piekritušas šim dokumentu izsniegšanas veidam.
            Procesuālos dokumentus var arī izsniegt, izmantojot citus Reglamentā paredzētos nosūtīšanas veidus, ja to prasa dokumenta apjoms vai raksturs vai ja e-Curia lietošana izrādās tehniski neiespējama.

            7. pants
            Izsniegšanas datums un laiks
            Iepriekšējā pantā minēto izsniegto dokumentu saņēmējus ar elektroniskā pasta ziņu brīdina par ikvienu izsniedzamo dokumentu, kurš viņiem ir nosūtīts, izmantojot e-Curia.
            Procesuālais dokuments ir uzskatāms par izsniegtu brīdī, kad dokumenta saņēmējs lūdz piekļuvi šim dokumentam. Ja piekļuve netiek lūgta, dokuments uzskatāms par izsniegtu septītās dienas beigās pēc dienas, kurā tika nosūtīta elektroniskā pasta brīdinājuma ziņa.
            Ja lietas dalībnieku pārstāv vairākas personas vai ja vairākas personas ir pilnvarotas rīkoties dalībvalsts tiesas vārdā, termiņu aprēķināšanai vērā ņem brīdi, kad pirmo reizi ir lūgta piekļuve.
            Vērā ņemtais laiks ir Luksemburgas Lielhercogistes laiks.

            8. pants
            Lietojumprogrammas lietošanas noteikumi
            Sekretārs izstrādā e-Curia lietošanas noteikumus un nodrošina to ievērošanu. Šiem noteikumiem neatbilstošas e-Curia izmantošanas gadījumā attiecīgais piekļuves konts var tikt slēgts.
            Tiesa veic vajadzīgos pasākumus, lai e-Curia aizsargātu no jebkādas ļaunprātīgas rīcības vai kaitnieciskas izmantošanas.
            Lietotāju ar elektroniskā pasta ziņu brīdina par jebkuru saskaņā ar šo pantu veiktu pasākumu, kas viņam liedz izmantot savu piekļuves kontu.

            9. pants
            Atcelšana
            Šis lēmums atceļ un aizstāj Tiesas 2011. gada 13. septembra lēmumu par procesuālo dokumentu iesniegšanu un izsniegšanu, izmantojot lietojumprogrammu e-Curia (1).

            10. pants
            Stāšanās spēkā
            Šis lēmums stājas spēkā nākamā mēneša pirmajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

            Luksemburgā, 2018. gada 16. oktobrī

                  Sekretārs

               A. CALOT ESCOBAR

                  Priekšsēdētājs

               K. LENAERTS

            (1)  OV C 289, 1.10.2011., 7. lpp.


title: Padomes Lēmums (KĀDP) 2018/1788 (2018. gada 19. novembris), ar ko atbalsta Dienvidaustrumeiropas un Austrumeiropas Informācijas apstrādes centru vieglo un kājnieku ieroču kontrolei (SEESAC), lai īstenotu Reģionālo ceļvedi par nelikumīgas ieroču tirdzniecības apkarošanu Rietumbalkānos

text:
                  20.11.2018

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 293/11

         PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2018/1788
         (2018. gada 19. novembris),
         ar ko atbalsta Dienvidaustrumeiropas un Austrumeiropas Informācijas apstrādes centru vieglo un kājnieku ieroču kontrolei (SEESAC), lai īstenotu Reģionālo ceļvedi par nelikumīgas ieroču tirdzniecības apkarošanu Rietumbalkānos
         EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 28. panta 1. punktu un 31. panta 1. punktu,
         ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,
         tā kā:

                     (1)

                     Eiropadome 2005. gada 16. decembrī pieņēma ES Stratēģiju vieglo un kājnieku ieroču (VIKI) un to munīcijas nelikumīgas uzkrāšanas un tirdzniecības apkarošanai (“ES VIKI stratēģija”), kura pēc tam pārskatīta 2018. gadā un kurā ir izklāstītas pamatnostādnes Savienības rīcībai VIKI jomā. ES VIKI stratēģijā norādīts, ka Savienība prioritāri atbalstīs reģionālas nelikumīgu VIKI un to munīcijas apkarošanas iniciatīvas, sniedzot finansiālu un tehnisku atbalstu reģionālām un valstu organizācijām, kas atbildīgas par attiecīgo reģionālo instrumentu īstenošanu. ES VIKI stratēģijā Rietumbalkāni tika minēti kā prioritārs atbalsta reģions.

                     (2)

                     ES līderi 2018. gada 17. maijā ES un Rietumbalkānu samitā Sofijā vienojās par Sofijas deklarāciju, kurai pievienojās Rietumbalkānu partneri un kas satur apņemšanos būtiski paplašināt operatīvo sadarbību cīņā pret starptautisko organizēto noziedzību tādās prioritārās jomās kā šaujamieroči, narkotikas, migrantu kontrabanda un cilvēku tirdzniecība.

                     (3)

                     Rietumbalkānu reģions joprojām ir viens no avotiem nelikumīgai ieroču ievešanai un tirdzniecībai Savienībā.

                     (4)

                     Komisija un Augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos (Augstais pārstāvis) 2018. gada 13. jūnijā iesniedza kopīgu paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par elementiem ES stratēģijai pret nelikumīgiem šaujamieročiem, VIKI un to munīciju “Ieroču drošība un iedzīvotāju aizsardzība”.

                     (5)

                     Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotā Karaliste 2018. gada 10. jūlijā Londonā uzņēma 5. Rietumbalkānu samitu, kur tika pieņemts “Reģionālais ceļvedis par ilgtspējīgu risinājumu VIKI/šaujamieroču un munīcijas nelikumīgai glabāšanai, ļaunprātīgai izmantošanai un nelikumīgai tirdzniecībai Rietumbalkānos līdz 2024. gadam” (“Ceļvedis”), kuru sagatavoja Rietumbalkānu VIKI komisijas saistībā ar Francijas un Vācijas līdzekļu devēju koordinācijas iniciatīvu attiecībā uz šaujamieroču nelikumīgu tirdzniecību Rietumbalkānos. Minētās komisijas Ceļveža īstenošanai izstrādā savus rīcības plānus.

                     (6)

                     Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) Ilgtspējīgas attīstības programmā 2030. gadam, kas pieņemta 2015. gada 25. septembrī, ir apstiprināts, ka ilgtspējīgu attīstību nevar realizēt, ja nav miera un drošības, un ka nelikumīgas ieroču plūsmas ir starp tiem faktoriem, kuri veicina vardarbību, nedrošību un beztiesiskumu.

                     (7)

                     Trešajā ANO konferencē, kurā pārskatīja progresu, kas panākts, īstenojot Rīcības programmu par kājnieku ieroču un vieglo ieroču nelikumīgas tirdzniecības novēršanu, apkarošanu un izskaušanu visos aspektos, un kura notika 2018. gada jūnijā, ANO dalībvalstis ir apņēmušās visos līmeņos stiprināt partnerattiecības un sadarbību, lai novērstu un apkarotu VIKI nelikumīgu tirdzniecību, un veicināt un stiprināt sadarbību pie robežām un reģionālo un apakšreģionālo koordināciju.

                     (8)

                     Ceļveža mērķi, par kuriem vienojušies Rietumbalkānu partneri, atbilst centieniem Savienībā un Apvienoto Nāciju Organizācijā VIKI un to munīcijas nelikumīgas uzkrāšanas un tirdzniecības apkarošanai. Tādēļ Savienībai būtu jāsniedz atbalsts Rietumbalkāniem Ceļveža īstenošanā.

                     (9)

                        SEESAC, kas dibināts Belgradā 2002. gadā un darbojas saskaņā ar ANO Attīstības programmas (UNDP) un Reģionālās sadarbības padomes (RCC), kura ir Dienvidaustrumeiropas Stabilitātes pakta pēctecības organizācija, kopīgu pilnvarojumu, palīdz valstu un reģionu ieinteresētām personām kontrolēt un mazināt VIKI un munīcijas izplatību un ļaunprātīgu izmantošanu un tādējādi tas Dienvidaustrumeiropā un Austrumeiropā sekmē pastiprinātu stabilitāti, drošību un attīstību. SEESAC īpašu uzmanību velta reģionālu projektu attīstībai, lai pievērstos pastāvošajai pārrobežu ieroču plūsmu problēmai.

                     (10)

                     Savienība jau agrāk ir atbalstījusi SEESAC – ar Padomes Lēmumu 2002/842/KĀDP (1), kuru pagarināja un grozīja ar Padomes Lēmumiem 2003/807/KĀDP (2) un 2004/791/KĀDP (3), kā arī ar Padomes Lēmumu 2010/179/KĀDP (4), Padomes Lēmumu 2013/730/KĀDP (5), ko pagarināja ar Padomes Lēmumu (KĀDP) 2015/2051 (6), un Padomes Lēmumu (KĀDP) 2016/2356 (7).
                     Nolīguma, kas noslēgts saskaņā ar Lēmumu (KĀDP) 2016/2356 termiņš beidzas 2019. gada 29. decembrī.

                     (11)

                     Savienība uzskata, ka Ceļveža īstenošanai Rietumbalkānos SEESAC ir vispiemērotākais partneris, jo tam ir apliecināta pieredze un izveidots sadarbības tīkls; tas ir apliecinājis sava darba kvalitāti un spēlējis koordinatora lomu Ceļveža sagatavošanā.

                     (12)

                     Turklāt šai Savienības rīcībai būtu jāsniedz atbalsts nelikumīgas ieroču tirdzniecības apkarošanā Moldovas Republikā, Ukrainā un Baltkrievijā,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants

               1.   Lai apkarotu šaujamieroču un VIKI nelikumīgu tirdzniecību Rietumbalkānos un mazinātu risku, ka no Rietumbalkānu reģiona Savienībā tiek ievesti nelikumīgi ieroči, Savienība atbalsta Rietumbalkānu partnerus attiecībā uz “Reģionālā ceļveža par ilgtspējīgu risinājumu VIKI/šaujamieroču un munīcijas nelikumīgai glabāšanai, ļaunprātīgai izmantošanai un nelikumīgai tirdzniecībai Rietumbalkānos līdz 2024. gadam īstenošanu, atbalstot Rietumbalkānu partneru centienus sasniegt Ceļvedī izklāstītos mērķus, proti (8):

                           1)

                           līdz 2023. gadam nodrošināt, ka ir spēkā ieroču kontroles tiesību akti, kas ir pilnībā saskaņoti ar ES tiesisko regulējumu un citiem saistītiem starptautiskiem pienākumiem un standartizēti visā reģionā;

                           2)

                           līdz 2024. gadam nodrošināt to, ka ieroču kontroles politika un prakse Rietumbalkānos ir balstīta uz faktiem un izlūkdatiem;

                           3)

                           līdz 2024. gadam būtiski samazināt šaujamieroču, munīcijas un sprāgstvielu nelikumīgās plūsmas uz Rietumbalkāniem, tā robežās un plašākā areālā;

                           4)

                           līdz 2024. gadam būtiski samazināt šaujamieroču piegādes, pieprasījumu un ļaunprātīgu izmantošanu, izmantojot pastiprinātus informētības vairošanas, izglītības, saskares veidošanas un atbalstīšanas pasākumus;

                           5)

                           līdz 2024. gadam Rietumbalkānos būtiski samazināt lēsto nelikumīgā glabāšanā esošo šaujamieroču skaitu;

                           6)

                           sistemātiski mazināt pārpalikumus un iznīcināt konfiscētos kājnieku ieročus un vieglos ieročus un munīciju;

                           7)

                           būtiski mazināt šaujamieroču, munīcijas un sprāgstvielu izplatīšanas un novirzīšanas risku.

               2.   Papildus 1. punktā minētajiem mērķiem, šī Savienības rīcība sniedz atbalstu nelikumīgas ieroču tirdzniecības apkarošanā Moldovas Republikā, Ukrainā un Baltkrievijā.

               3.   Lai sasniegtu 1. un 2. punktā minētos mērķus, Savienība ar šo lēmumu:

                           a)

                           atbalsta “Ceļvedis par ilgtspējīgu risinājumu VIKI/šaujamieroču un munīcijas nelikumīgai glabāšanai, ļaunprātīgai izmantošanai un nelikumīgai tirdzniecībai Rietumbalkānos” īstenošanas koordinēšanu un pārraudzību;

                           b)

                           palīdz Rietumbalkānu iestādēm ieroču kontroles tiesību aktus pilnībā saskaņot ar Savienības tiesisko regulējumu un citiem saistītiem starptautiskiem pienākumiem; un

                           c)

                           sniedz atbalstu nelikumīgas ieroču tirdzniecības apkarošanā Rietumbalkānos, Moldovas Republikā, Ukrainā un Baltkrievijā, izmantojot spēju novērtēšanu un tehnisko palīdzību tiesībaizsardzības iestādēm un robežas policijas iestādēm.

               4.   Projekta ģeogrāfiskās darbības joma ir Rietumbalkāni, un projekta atbalsta saņēmēji tiešā veidā ir Albānija, Bosnija un Hercegovina, Kosova (*1), Melnkalne, Serbija un bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika. Turklāt ar projektu plānots turpināt sniegt atbalstu Moldovas Republikai, Ukrainai un Baltkrievijai, kuras saskaras ar līdzīgām VIKI kontroles problēmām, nododot zināšanas, pieredzi un paraugpraksi, kas Rietumbalkānos gūta kopš 2001. gada.

               5.   No šā lēmuma izrietošās rīcības pamatā būs sasniegumi, kas gūti, īstenojot iepriekšējos Padomes lēmumus par atbalstu SEESAC.

               6.   Projekta detalizēts apraksts ir izklāstīts šā lēmuma pielikumā.

            2. pants

               1.   Par šā lēmuma īstenošanu atbild Augstais pārstāvis.

               2.   Šā lēmuma 1. pantā minētā projekta tehnisko īstenošanu veic SEESAC, nepieciešamības gadījumā koordinācijā ar Eiropas daudznozaru platformas pret noziedzības draudiem (EMPACT) prioritātes “Šaujamieroči” vadītāju.

               3.   SEESAC savus uzdevumus veic Augstā pārstāvja vadībā. Minētajā nolūkā Augstais Pārstāvis noslēdz vajadzīgās vienošanās ar UNDP, kas rīkojas SEESAC vārdā.

            3. pants

               1.   Finanšu atsauces summa 1. pantā minētā Savienības finansētā projekta īstenošanai ir 4 002 587,52 EUR

               2.   Izdevumus, ko finansē no 1. punktā norādītās atsauces summas, pārvalda saskaņā ar procedūrām un noteikumiem, ko piemēro Savienības budžetam.

               3.   Komisija uzrauga 2. punktā minēto izdevumu pareizu pārvaldību. Minētajā nolūkā tā noslēdz vajadzīgo nolīgumu ar UNDP, kas rīkojas SEESAC vārdā. Nolīgumā paredz, ka SEESAC ir pienākums nodrošināt Savienības ieguldījuma pamanāmību, kas atbilst ieguldījuma apjomam.

               4.   Komisija cenšas panākt, lai 3. punktā minēto nolīgumu noslēgtu pēc iespējas drīz pēc šā lēmuma stāšanās spēkā. Komisija informē Padomi par jebkādām grūtībām minētajā procesā, kā arī par nolīguma noslēgšanas datumu.

            4. pants

               1.   Pamatojoties uz SEESAC reizi ceturksnī sagatavotiem regulāriem ziņojumiem, Augstais pārstāvis ziņo Padomei par šā lēmuma īstenošanu. Padomes veiktā izvērtēšana balstās uz minētajiem ziņojumiem.

               2.   Komisija ziņo par 1. pantā minētā projekta finanšu aspektiem.

            5. pants

               1.   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               2.   Šis lēmums zaudē spēku 36 mēnešus pēc 3. panta 3. punktā minētā nolīguma noslēgšanas. Tomēr, ja minētajā laikposmā nolīgums nav noslēgts, šis lēmums zaudē spēku sešus mēnešus pēc stāšanās spēkā.

            Briselē, 2018. gada 19. novembrī

                  Padomes vārdā –

                  priekšsēdētāja

               F. MOGHERINI

            (1)  Padomes Lēmums 2002/842/KĀDP (2002. gada 21. oktobris) par Vienotās rīcības 2002/589/KĀDP īstenošanu saistībā ar Eiropas Savienības ieguldījumu kājinieku ieroču un vieglo ieroču destabilizējošas uzkrāšanās un izplatīšanas Dienvidaustrumeiropā apkarošanā (OV L 289, 26.10.2002., 1. lpp.).

            (2)  Padomes Lēmums 2003/807/KĀDP (2003. gada 17. novembris), ar ko pagarina un groza Lēmumu 2002/842/KĀDP par Vienotās rīcības 2002/589/KĀDP īstenošanu saistībā ar Eiropas Savienības ieguldījumu kājnieku ieroču un vieglo ieroču destabilizējošas uzkrāšanās un izplatīšanas Eiropas dienvidaustrumu daļā apkarošanā (OV L 302, 20.11.2003., 39. lpp.).

            (3)  Padomes Lēmums 2004/791/KĀDP (2004. gada 22. novembris), ar ko pagarina un groza Lēmumu 2002/842/KĀDP par Vienotās rīcības 2002/589/KĀDP īstenošanu saistībā ar Eiropas Savienības ieguldījumu kājnieku ieroču un vieglo ieroču destabilizējošas uzkrāšanas un izplatīšanas apkarošanā Dienvidaustrumeiropā (OV L 348, 24.11.2004., 46. lpp.).

            (4)  Padomes Lēmums 2010/179/KĀDP (2010. gada 11. marts) par atbalstu SEESAC bruņojuma kontroles darbībām Rietumbalkānos, īstenojot ES Stratēģiju VIKI un to munīcijas nelikumīgas uzkrāšanas un tirdzniecības apkarošanai (OV L 80, 26.3.2010., 48. lpp.).

            (5)  Padomes Lēmums 2013/730/KĀDP (2013. gada 9. decembris) par atbalstu SEESAC atbruņošanās un bruņojuma kontroles darbībām Dienvidaustrumeiropā saistībā ar ES Stratēģiju VIKI un to munīcijas nelikumīgas uzkrāšanas un tirdzniecības apkarošanai (OV L 332, 11.12.2013., 19. lpp.).

            (6)  Padomes Lēmums (KĀDP) 2015/2051 (2015. gada 16. novembris), ar ko groza Lēmumu 2013/730/KĀDP par atbalstu SEESAC atbruņošanās un bruņojuma kontroles darbībām Dienvidaustrumeiropā saistībā ar ES Stratēģiju VIKI un to munīcijas nelikumīgas uzkrāšanas un tirdzniecības apkarošanai (OV L 300, 17.11.2015., 19. lpp.).

            (7)  Padomes Lēmums (KĀDP) 2016/2356 (2016. gada 19. decembris) par atbalstu SEESAC atbruņošanās un bruņojuma kontroles darbībām Dienvidaustrumeiropā saistībā ar ES Stratēģiju VIKI un to munīcijas nelikumīgas uzkrāšanas un tirdzniecības apkarošanai (OV L 348, 21.12.2016., 60. lpp.).

            (8)  http://www.seesac.org/f/docs/News-SALW/Roadmap-for-sustainable-solution.pdf

            (*1)  Šis nosaukums neskar nostājas par statusu un atbilst ANO DP Rezolūcijai 1244/1999 un Starptautiskās Tiesas atzinumam par Kosovas neatkarības deklarāciju.

            PIELIKUMS
            SAVIENĪBAS IEGULDĪJUMS SEESAC PROJEKTĀ PAR VIKI KONTROLES DARBĪBĀM RIETUMBALKĀNOS, KURAS VEIC, ĪSTENOJOT CEĻVEDI PAR ILGTSPĒJĪGU RISINĀJUMU VIKI/ŠAUJAMIEROČU UN MUNĪCIJAS NELIKUMĪGAI GLABĀŠANAI, ĻAUNPRĀTĪGAI IZMANTOŠANAI UN NELIKUMĪGAI TIRDZNIECĪBAI RIETUMBALKĀNOS
            1.   Ievads un mērķi

            Dienvidaustrumeiropa ir reģions, kas joprojām raisa īpašas bažas un sagādā nopietnas problēmas saistībā ar ES Stratēģiju VIKI un to munīcijas nelikumīgas uzkrāšanas un tirdzniecības apkarošanai (“ES VIKI stratēģija”). Lai gan pēdējos gados ir gūti ievērojami panākumi, uzkrāto vieglo un kājinieku ieroču (“VIKI”) un munīcijas daudzums, nepiemēroti uzglabāšanas apstākļi, nelikumīga glabāšana un trūkumi politikas veidošanā un īstenošanas spējās savienojumā ar trauslām politiskām sistēmām joprojām turpina ierobežot VIKI kontroles centienu efektivitāti. Tādēļ, lai nodrošinātu turpmākus panākumus, nostiprinātu sasniegto un liktu pamatus ilgtermiņa ilgtspējīgam risinājumam, kas ietver sevī pilnīgu saskaņošanu ar Savienības leģislatīvo un tiesisko regulējumu un starptautisko standartu ievērošanu, Savienības centienu sasniegt ES VIKI stratēģijas mērķus būtiska sastāvdaļa ir turpmāka atbalsta sniegšana tāda apdraudējuma apkarošanai, ko rada VIKI izplatīšana un nelikumīga tirdzniecība, kura notiek vai kuras izcelsme ir Dienvidaustrumeiropā.
            Lai risinātu atlikušās ar VIKI kontroli saistītās problēmas un pastiprinātu Rietumbalkānu apņēmību apkarot šaujamieroču nelikumīgu tirdzniecību un ļaunprātīgu izmantošanu, 2018. gada 29. maijā Rietumbalkānu VIKI komisija Tirānā pēc konsultēšanās ar attiecīgajām iestādēm un starptautiskajām organizācijām tika izstrādāts “Ceļvedis par ilgtspējīgu risinājumu VIKI/šaujamieroču un munīcijas nelikumīgai glabāšanai, ļaunprātīgai izmantošanai un nelikumīgai tirdzniecībai Rietumbalkānos līdz 2024. gadam” (“Ceļvedis”). To apstiprināja Rietumbalkānu samitā 2018. gada 9. jūlijā Londonā. Ceļveža nākotnes skatījumā Rietumbalkāni ir drošāks reģions, kas būs drošības eksportētājs, turklāt reģionā būs ieviesti ar Savienību un citiem starptautiskajiem standartiem saskaņoti visaptveroši un ilgtspējīgi uzraudzības un kontroles mehānismi, ar ko identificē, novērš un kontrolē šaujamieroču, munīcijas un sprāgstvielu nelikumīgu glabāšanu, ļaunprātīgu izmantošanu un nelikumīgu tirdzniecību un sauc pie atbildības par to. Ceļvedis ir izstrādāts kā norādījumu dokuments un kā tāds paredz saskaņotus izpildes līmeņus, turklāt tajā ir izklāstītas saistības, kas stratēģiskā, politikas un operatīvajā līmenī ir jāuzņemas atbalsta saņēmējiem, pamatojoties uz politisko apņemšanos, ko Rietumbalkānu iestādes paudušas ANO, un Savienības saistībām ieroču kontroles jomā un stratēģiskiem dokumentiem.
            Ceļvedi palīdzēja izstrādāt un tā īstenošanu koordinēs un atbalstīs Dienvidaustrumeiropas un Austrumeiropas Informācijas apstrādes centrs vieglo un kājnieku ieroču kontrolei (SEESAC), kas ir kājnieku ieroču un vieglo ieroču izplatīšanas apkarošanas reģionālā īstenošanas plāna izpildstruktūra. Ar šo rīcību tādējādi palielinās atbalstu, ko VIKI kontroles jomā sniedz saskaņā ar Padomes Lēmumiem 2010/179/KĀDP, 2013/730/KĀDP un (KĀDP) 2016/2356. Ar to padziļinās procesus un pasākumus, kas nepieciešami, lai Rietumbalkānos panāktu ilgtspējīgu VIKI kontroli.
            Ar šo rīcību: a) atbalstīs Ceļveža īstenošanas koordināciju; b) sniegs atbalstu VIKI/šaujamieroču leģislatīvā un tiesiskā regulējuma saskaņošanai ar Savienības regulējumiem; un c) dos iespēju skaidri izprast pašreizējos trūkumus un vajadzības, lai turpinātu uzlabot pārrobežu spējas atklāt šaujamieroču nelikumīgu tirdzniecību, pamatojoties uz šaujamieroču kontaktpunktu izveidi Dienvidaustrumu Eiropā. Tā arī nodrošinās labāku pārskatu par pašreizējo situāciju un ļaus apzināt jomas, kurās sniegt spēju atbalstu, lai novērstu VIKI/šaujamieroču nelikumīgu izplatīšanu un tirdzniecību Ukrainā un Baltkrievijā, balstoties uz to palīdzību, kas sniegta saskaņā ar Lēmumu (KĀDP) 2016/2356 par atbalstu VIKI nelikumīgas uzkrāšanas un tirdzniecības riska mazināšanā Dienvidaustrumeiropā (SEESAC IV). Pati par sevi šīs rīcības īstenošana papildinās darbības, kas tiek veiktas saskaņā ar Lēmumu (KĀDP) 2016/2356, dodot iespēju pastiprināt ietekmi uz nelikumīgas šaujamieroču tirdzniecības apkarošanu. Ar to nodrošinās, ka notiek koordinācija ar citām reģionā veiktajām ieroču nelikumīgas tirdzniecības apkarošanas darbībām un iniciatīvām, lai izmantotu sinerģijas, pastiprinātu sadarbspēju un novērstu centienu dublēšanos (1).
            Projekta vispārējais mērķis ir dot ieguldījumu Eiropas un pasaules mierā un drošībā, apkarojot apdraudējumu, ko rada VIKI un to munīcijas uzkrāšanās un nelikumīgā tirdzniecība Dienvidaustrumeiropā un no tās. Vienlaikus tas nostiprinās reģionālo stabilitāti, rīcību izvēršot Reģionālās sadarbības padomes (RSP) ietvaros un partnerībā ar citiem atbilstīgiem starptautiskajiem partneriem un iniciatīvām.
            Projekts tiešā veidā dos ieguldījumu ES Drošības stratēģijas, ES VIKI stratēģijas, ES Šaujamieroču stratēģijas, ES un Eiropas dienvidaustrumu reģiona rīcības plāna par šaujamieroču nelikumīgu tirdzniecību laikposmam no 2015. gada līdz 2019. gadam (“2015.–2019. gada rīcības plāns”), ES politikas cikla organizētas un smagas starptautiskas noziedzības jomā, tostarp Eiropas daudznozaru platformas pret noziedzības draudiem (EMPACT) prioritātē “Šaujamieroči”, Ieroču tirdzniecības līguma, ANO Rīcības programmas nelikumīgas VIKI tirdzniecības novēršanai, apkarošanai un izskaušanai visos tās aspektos, Starptautiskā VIKI izsekošanas instrumenta, ANO Šaujamieroču protokola un ANO Drošības padomes Rezolūcijas 1325 (2000) īstenošanā, un ar to konkrēti stiprinās reģionālo sadarbību, kas vērsta uz VIKI un to munīcijas izplatīšanas radīto apdraudējumu apkarošanu. Projekta rezultāti arī tiešā veidā veicinās ilgtspējīgas attīstības mērķa Nr. 16 par mierīgām un taisnīgām sabiedrībām, jo īpaši mērķu 16.1 (visur ievērojami samazināt visa veida vardarbību un nāves gadījumu skaitu) un 16.4 (ievērojami samazināt nelikumīgu ieroču plūsmas) īstenošanu. Turklāt projekts papildinās Komisijas rīcības plāna, ar ko vēršas pret šaujamieroču un sprāgstvielu nelikumīgu tirdzniecību Savienībā, īstenošanu.
            Konkrēti projekts paredz:

                        —

                        koordinēt un pārraudzīt to, kā tiek īstenots Ceļvedis par ilgtspējīgu risinājumu VIKI/šaujamieroču un munīcijas nelikumīgai glabāšanai, ļaunprātīgai izmantošanai un nelikumīgai tirdzniecībai Rietumbalkānos,

                        —

                        palīdzēt Rietumbalkānu iestādēm ieroču kontroles tiesību aktus pilnībā saskaņot ar Savienības tiesisko regulējumu un citiem starptautiskiem pienākumiem un

                        —

                        sniegt atbalstu nelikumīgas ieroču tirdzniecības apkarošanā Rietumbalkānos, Moldovas Republikā, Ukrainā un Baltkrievijā, izmantojot spēju novērtēšanu un tehnisko palīdzību tiesībaizsardzības iestādēm un robežas policijas iestādēm.

                  Tādējādi, ņemot par pamatu jo īpaši Lēmuma 2013/730/KĀDP, kā arī Lēmuma (KĀDP) 2016/2356 sekmīgo īstenošanu un atbilstīgi ES VIKI stratēģijai, šā darbības tupinājuma projekta mērķis ir vēl vairāk stiprināt partneru kontroles sistēmas un turpināt veicināt multilaterālismu, pastiprinot nozīmīgus reģionālos mehānismus, ar ko apkaro VIKI un to munīcijas piegādes un destabilizējošu izplatīšanu. Turklāt, lai nodrošinātu to, ka Dienvidaustrumeiropas iestādēs attīstītās spējas ir pieejamas arī citiem problemātiskiem ģeogrāfiskiem areāliem, projekts izvērsīs mērķtiecīgus zināšanu nodošanas centienus, lai panāktu visaptverošāku reģionālo dimensiju.
            2.   Īstenošanas aģentūras izraudzīšanās un koordinācija ar citām attiecīgām finansēšanas iniciatīvām

               SEESAC ir kopīga Apvienoto Nāciju Organizācijas Attīstības programmas (UNDP) un RSP iniciatīva un darbojas kā kontaktpunkts ar VIKI saistītām darbībām, ko veic Dienvidaustrumeiropā. Kā VIKI izplatīšanas apkarošanas reģionālā īstenošanas plāna izpildstruktūra SEESAC kopš 2002. gada Dienvidaustrumeiropā sadarbojas ar valstu un starptautiskajām ieinteresētām personām, lai attiecībā uz VIKI kontroli īstenotu holistisku pieeju, izmantojot plašu darbību klāstu, tostarp – sekmē stratēģisko un operatīvo reģionālo sadarbību, atbalsta iestāžu politikas veidošanu un spēju nostiprināšanu, vairo informētību un rīko VIKI vākšanas kampaņas, pārvalda krājumus, samazina liekos uzkrājumus un stiprina marķēšanas un izsekojamības spējas, kā arī īsteno efektīvāku ieroču eksporta kontroli. Tādējādi SEESAC ir uzkrājis unikālas spējas un pieredzi, kopīgos reģiona partneru politiskos un ekonomiskos apstākļos īstenojot reģionālus pasākumus, kuros iesaistītas dažādas ieinteresētās personas, nodrošinot atbildības uzņemšanos valstīs un reģionos un to darbību noturīgumu ilgtermiņā un VIKI kontroles jautājumos kļūstot par autoritatīvāko galveno reģionālo centru.

               SEESAC turpina uzturēt divpusējus un daudzpusējus kanālus saziņai ar visiem attiecīgajiem dalībniekiem un organizācijām. Šajā ziņā SEESAC arī turpina pildīt VIKI reģionālās vadības grupas (RVG) sekretariāta funkcijas. Turklāt SEESAC ir iniciatīvas “Reģionālā pieeja krājumu samazināšanai” (RPKS) sekretariāts. SEESAC ietilpst arī VIKI un Pretmīnu pasākumu koordinācijas sanāksmē, kas ir neoficiāls VIKI kontroles darbību koordinācijas mehānisms, kurā piedalās NATO, Savienība, Eiropas Drošības un sadarbības organizācija (EDSO) un SEESAC. SEESAC regulāri dod ieguldījumu attiecīgos reģionālajos forumos. SEESAC turpina uzturēt plašu oficiālu un neoficiālu partnerību tīklu, kurā iesaistītas tādas organizācijas kā Reģionālā bruņojuma kontroles pārbaudes un īstenošanas atbalsta centra (RACVIAC) Drošības sadarbības centrs un EDSO Drošības sadarbības forums (DSF). Izmantojot, inter alia, ANO projektu “Koordinēta rīcība kājnieku ieroču jomā” (CASA), notiek regulāras koordinācijas sanāksmes, kā arī informācijas un datu apmaiņa ar citām ANO aģentūrām, piemēram, UNODC un UNODA. SEESAC tādējādi kalpo par reģionālu centru un kontaktpunktu, kas pievēršas plašam ar drošības sektora reformu saistītu jautājumu lokam, jo īpaši attiecībā uz VIKI kontroles un krājumu pārvaldības jautājumiem. SEESAC uztur ciešus kontaktus ar attiecīgajām Savienības iestādēm, galvenokārt ar Komisijas Migrācijas un iekšlietu ģenerāldirektorātu un Eiropolu, kā arī ar Savienības vadītām iniciatīvām, piemēram, ar EMPACT prioritāti “Šaujamieroči” un Eiropas Šaujamieroču ekspertu grupu, un SEESAC sniedz tām atbalstu, lai tās efektīvāk varētu veidot saskari ar Dienvidaustrumeiropas partneriem.

               SEESAC mītnes vieta ir Belgrada, un tas patlaban darbojas visā Dienvidaustrumeiropā, izvēršot darbības Albānijā, Bosnijā un Hercegovinā, Kosovā, Melnkalnē, Serbijā, bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā un Moldovas Republikā, kā arī ierobežotā apmērā sniedz atbalstu Ukrainai un Baltkrievijai. Agrāk SEESAC darbojās arī Bulgārijā, Horvātijā un Rumānijā. Reģionālas atbildības uzņemšanos panāk ar RSP un RVG, kurā visu Dienvidaustrumeiropas partneru pārstāvji nodrošina stratēģisku vadību un nāk klajā ar iniciatīvām un lūgumiem veikt SEESAC darbības.

               SEESAC ir pirmsācējs pieejai, kura balstās uz kopīgu problēmu risināšanu, izmantojot reģionālas iniciatīvas, un kura ir devusi iespaidīgus rezultātus Dienvidaustrumeiropā ne vien tāpēc, ka notiek dalīšanās ar būtisku informāciju un tiek rosināta un veicināta veselīga reģionāla sāncensība, bet arī tāpēc, ka, izmantojot holistiskas īstenošanas pasākumus, tā valstu un reģionu līmenī palīdz sasniegt konsekventus un viegli izmērāmus rezultātus. Gadskārtējo RVG sanāksmju rīkošana un SEESAC piedalīšanās visos attiecīgos procesos un iniciatīvās nodrošina laicīgu un atklātu informācijas apmaiņu, labu informētību par aktuālo situāciju un spēju prognozēt, kas ir vajadzīga, lai panāktu īstenošanu, kura nepārklājas un atbilst pašreizējām valdību un reģionu vajadzībām, kā arī attīstības tendencēm.
            Visu SEESAC veikto darbību pamatā ir vajadzības, ko pauduši partneri, un ievāktie pamatdati, pirms darbību veikšanas SEESAC kā priekšnoteikumu rīcībai iegūst valsts ieinteresēto personu piekrišanu un politisko atbalstu. Bez tam visi centieni tiek veidoti tā, lai atbalstītu Savienības vadītos procesus un sasniegtu Savienības standartus un kritērijus. Iepriekšējo Savienības finansēto projektu īstenošanā SEESAC uzrādīja ļoti labus plānoto darbību izpildes rādītājus, sasniedzot ilgtspējīgus projektu rezultātus, ko panāca, attīstot un stiprinot partneru atbildību par SEESAC projektiem un darbībām, un sekmējot reģionālo koordināciju, apmaiņu ar pieredzi un paraugpraksi, kā arī reģiona mēroga pētniecību. SEESAC ir vispiemērotākais partneris, lai īstenotu šo konkrēto rīcību, jo tā rīcībā ir ekspertu zināšanas VIKI jautājumos un tas labi pārzina reģionu un attiecīgās ieinteresētās personas.
            Ar šo projektu arī papildina esošos centienus valstu un reģionālā mērogā, cenšoties panākt pēc iespējas lielākas sinerģijas. SEESAC savu darbību kombinēs ar šādiem starptautiskiem atbalsta centieniem:

                        —

                        Bosnijā un Hercegovinā:

                                    —

                                    Savienības projekts par krājumu pārvaldību, tehnisko atbalstu un munīcijas pārpalikumu samazināšanu (EU STAR), ko finansē Stabilitātes un miera veicināšanas instrumenta īstermiņa komponents un īsteno UNDP birojs Sarajevā. EU STAR projekta pamatā ir rezultāti un pieredze, kas gūti EXPLODE projektā, ko finansēja Savienība un no 2013. gada aprīļa līdz 2016. gada novembrim īstenoja UNDP, lai turpinātu atbalstīt ilgtspējīgas krājumu pārvaldības sistēmas izveidi Bosnijā un Hercegovinā,

                                    —

                                    Vācijas Federatīvās Republikas Ārlietu ministrijas finansēts projekts par ieroču nelikumīgas tirdzniecības apkarošanu (CIAT), kas sniedza atbalstu Bosnijas un Hercegovinas Robežas policijai, kā arī Bosnijas un Hercegovinas Drošības ministrijai veidot to spējas identificēt, novērst un apkarot šaujamieroču, munīcijas un sprāgstvielu nelikumīgu tirdzniecību, kas notiek no Bosnijas un Hercegovinas vai caur tās teritoriju,

                                    —

                                       EUFOR Althea koordinētais un Bosnijas un Hercegovinas Aizsardzības ministrijas un starptautisko dalībnieku izveidotais koordinācijas mehānisms, lai censtos nodrošināt to, ka tā savā darbībā pastāvīgi papildinātu starptautiskās kopienas joprojām veiktos centienus risināt problēmas saistībā Bosnijas un Hercegovinas Aizsardzības ministrijas rīcībā esošajiem munīcijas krājumu pārpalikumiem un ņemtu vērā jebkādus iespējamus turpmākus plānus Bosnijā un Hercegovinā sarīkot nelegālā apritē esošu parasto ieroču savākšanas kampaņu.

                              Līdz šim ciešā sadarbība un koordinācija ar minētajiem trim projektiem ir devusi nozīmīgus ieguvumus, kā rezultātā tika sasniegti efektīvāki rezultāti,

                        —

                        Serbijā, parastās munīcijas krājumu pārvaldības (CASM) projekts, kuru finansē ASV Valsts departaments, UNDP un EDSO, ir paredzēts, lai iepriekš noteiktās parastās munīcijas glabāšanas vietās nostiprinātu drošību un drošumu un lai iznīcinātu reģistrētos munīcijas pārpalikumus,

                        —

                        Melnkalnē, Melnkalnes demilitarizācijas (MONDEM) projekts, ko partnerībā ar EDSO pārvalda UNDP un kas ir paredzēts, lai mazinātu ieroču izplatīšanas riskus, attīstot drošu un stabilu parastās munīcijas glabāšanas vietu infrastruktūru un pārvaldības sistēmas, ar vidi saudzējošu demilitarizāciju kopienās mazinot sprādzienbīstamības riskus, iznīcinot toksiskus bīstamos atkritumus (sašķidrinātu raķešu degvielu) un atbalstot aizsardzības jomas reformu ar ierobežota skaita tādu smago ieroču sistēmu iznīcināšanu, kurus izraudzījusies Melnkalnes Aizsardzības ministrija,

                        —

                        bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā EDSO misijas Skopjē īstenotais ieroču un munīcijas izplatīšanas riska mazināšanas projekts, kura mērķis ir vairot Iekšlietu ministrijas pārvaldībā esošo kājnieku ieroču un munīcijas krājumu drošību,

                        —

                        Kosovā ar šaujamieročiem un sprāgstvielām saistītā riska mazināšanas (FERM) projekts (agrāk KOSSAC), kas sākotnēji bija paredzēts tam, lai samazinātu bruņotu vardarbību Kosovā un palielinātu kopienu drošību, un kura mērķis ir atbalstīt Kosovas ieinteresētās personas, palīdzot tām kontrolēt plaši izplatīto VIKI nelikumīgu glabāšanu un apriti, īstenojot uz risku balstītu pārvaldību un uz pierādījumiem balstītu pieeju, lai mazinātu riskus, ko izraisa šādi ieroči un sprādzienbīstamie materiāli,

                        —

                        reģionālā līmenī Reģionālā drošības sektora reformas platforma (RSSRP), kas ir respektabls resurss, kurš visā pasaulē tehniskā līmenī ātri, efektīvi un balstoties uz pieprasījumu reaģē uz tiesiskuma vajadzībām; ar ātru dislokācijas mehānismu, kura pamatā ir unikālais SEESAC drošības ekspertu tīkls, kuriem ir pieredze drošības sektora reformu jomā, RSSRP sniedz konkrētai situācijai pielāgotu palīdzību, īpašu uzmanību pievēršot VIKI kontrolei, kā arī dzimumu līdztiesības aspekta iekļaušanai drošības politikā.

               SEESAC regulāri sadarbojas ar EDSO, NATO, Eiropolu, EMPACT un Interpolu, kā arī ar citiem attiecīgiem dalībniekiem, lai nodrošinātu, ka darbības savstarpēji papildina cita citu, ka tiek saskaņoti pasākumu grafiki un panākta resursu izmantošanas rentabilitāte.
            3.   Projekta apraksts

            Jaunās SEESAC projekta stadijas pamatā būs saskaņā ar Lēmumu 2013/730/KĀDP gūtie panākumi un Lēmuma (KĀDP) 2016/2356 papildināmība.
            Tā koncentrēsies uz trim galvenajām jomām, saglabājot holistisku pieeju attiecībā uz pievēršanos apdraudējumam, ko reģionā rada VIKI. Minētās trīs jomas pievēršas stratēģiskajam/politiskajam līmenim, kā arī operatīvajiem aspektiem, tādējādi tiešā veidā tiek atbalstīti visi VIKI kontroles līmeņi, pastiprinātu uzmanību pievēršot tam, ka cieši tiek koordinēta reģionālā pieeja Ceļveža īstenošanai; tiek stiprinātas spējas saskaņot ieroču kontroles tiesību aktus; un attiecībā uz Ukrainu un Baltkrieviju tiek vairota izpratne par spējām apkarot nelikumīgu tirdzniecību.
            Jo īpaši projekta rezultātā būs:

                        —

                        panākta koordinēta īstenošana attiecībā uz Ceļvedi par ilgtspējīgu risinājumu VIKI/šaujamieroču un munīcijas nelikumīgai glabāšanai, ļaunprātīgai izmantošanai un nelikumīgai tirdzniecībai Rietumbalkānos,

                        —

                        sniegts atbalsts tam, lai Rietumbalkānos iestāžu ieroču kontroles tiesību akti pilnībā tiktu saskaņoti ar Savienības tiesisko regulējumu un citiem saistītiem starptautiskiem pienākumiem un lai visā reģionā nodrošinātu standartizāciju,

                        —

                        nelikumīgas ieroču tirdzniecības apkarošana Rietumbalkānos, Moldovas Republikā, Ukrainā un Baltkrievijā, izmantojot spēju novērtēšanu un tehnisko palīdzību tiesībaizsardzības iestādēm un robežas policijas iestādēm.

                  Projekta stratēģijas stūrakmens ir SEESAC unikālā pieeja, ar ko reģionā tiek veidota un veicināta uzticamība un sadarbība, kas ir priekšnosacījums, lai panāktu konkrētus un izmērāmus pārveidojumus. Dažādi SEESAC veicināti sadarbības procesi, kuros iesaistīti gan politikas veidotāji, gan operatīvā līmeņa praktiķi, jo īpaši reģionālā līmenī, ir izrādījušies būtiska sastāvdaļa, kas nodrošina labvēlīgu un konkurētspējīgu vidi zināšanu nodošanai, speciālo zināšanu apmaiņai un informācijas apmaiņai. Tas reģionā ir palīdzējis ne tikai palielināt spējas, bet – kas ir vēl svarīgāk – arī veicināt uzticēšanos un veidot tiešu sadarbību starp iestādēm un individuāliem ekspertiem, kas cita starpā padarīja iespējamu Ceļveža izstrādi. Savukārt profesionāla uzticēšanās gaisotne dod iespēju valsts līmenī panākt progresu Ceļvedī skatītajos jautājumos. Turklāt reģionālās sadarbības pieeja ir padarījusi šo reģionu pārredzamāku un tā centienus kontrolēt ieroču tirdzniecību – efektīvākus, un rezultātā attiecībā uz ziņošanu par ieroču nodošanu Dienvidaustrumeiropas partneri ir starp vislabāk pārredzamajiem visā pasaulē. Tādēļ ar šo projektu arī turpmāk veicinās reģionālu sadarbību kā būtisku elementu, kas dod iespēju iegūt izmērāmus rezultātus.
            Projekta ģeogrāfiskās darbības joma ir Rietumbalkāni, un projekta saņēmējvalstis tiešā veidā ir Albānija, Bosnija un Hercegovina, Kosova, Melnkalne, Serbija un bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika. Turklāt ar projektu centīsies turpināt sniegt atbalstu arī tām Austrumeiropas valstīm, kas saskaras ar līdzīgām VIKI kontroles problēmām, piemēram, Moldovas Republikai, Ukrainai un Baltkrievijai, nododot zināšanas un gūto pieredzi un paraugpraksi, kas Rietumbalkānos uzkrāta kopš 2001. gada.
            3.1.   Koordinēt, kā tiek īstenots Ceļvedis par ilgtspējīgu risinājumu VIKI/šaujamieroču un munīcijas nelikumīgai glabāšanai, ļaunprātīgai izmantošanai un nelikumīgai tirdzniecībai Rietumbalkānos

               Mērķis

            Nodrošināt, ka seši atbalsta saņēmēji efektīvi koordinē to, kā tiek īstenots Ceļvedis un seši papildinošie rīcības plāni, kuros ir iestrādāti specifiski mērķi un kuri tiek novērtēti ar galvenajiem darbības rādītājiem. Progresu vērtēs, izmantojot mehānismu, ar ko pārrauga, izvērtē un ziņo rezultātus, kas gūti, īstenojot Ceļvedi un tā īstenošanai paredzētos partneru rīcības plānus.

               Apraksts

            Rietumbalkānu partneri Rietumbalkānu samitā, kas 2018. gada 9. jūlijā notika Londonā, vēlreiz apliecināja kopīgo apņēmību un nelokāmo apņemšanos izbeigt šaujamieroču nelikumīgu glabāšanu, ļaunprātīgu izmantošanu un nelikumīgu tirdzniecību, apstiprinot Ceļvedi. Reģionālais ceļvedis, kas ir izstrādāts, izmantojot ciešas konsultēšanās procesu un ar SEESAC atbalstu, papildina esošās Savienības darbības, ar ko vēršas pret šo apdraudējumu, konkrēti – 2015.–2019. gada rīcības plānu, Komisijas un Augstās pārstāvja kopīgo paziņojumu par elementiem ES stratēģijai pret nelikumīgiem šaujamieročiem, VIKI un to munīciju un Eiropola EMPACT darbu reģionā. Ceļvedis ir apliecinājums konsensam, kas starp visām reģiona ieinteresētajām personām panākts par pašreizējiem izaicinājumiem, vispārējiem sasniedzamajiem mērķiem un veicamo darbību grafiku. Tas nodrošina vispārēju platformu, lai stratēģiskā, politiskā un operatīvajā līmenī sasniegtu kopēji saskaņotos galvenos darbības rādītājus. Šā komponenta ietvaros veiktā darba rezultātā: reģionālā līmenī tiks panākta efektīva Ceļveža īstenošanas koordinācija; tiks sniegts konkrētiem apstākļiem pielāgots atbalsts VIKI komisijām un attiecīgajām iestādēm to Ceļveža rīcības plānu īstenošanā; tiks veikta periodiska progresa pārraudzība un izvērtēšana attiecībā pret kopīgi saskaņotajiem galvenajiem darbības rādītājiem; kā arī tiks gūta labāka izpratne par atbalsta saņēmēju spējām īstenot darbības attiecīgajās Ceļveža funkcionālajās jomās.
            Konkrēti, projektā paredzēts koordinēt Ceļveža īstenošanu, izmantojot:

                        —

                        oficiālās reģionālās Ceļveža koordinācijas sanāksmes, kurās pievērsīs uzmanību progresa novērtējumam un informācijas apmaiņai,

                        —

                        ekspertu un tehniska atbalsta sniegšanu vietējām Ceļveža koordinācijas sanāksmēm, kas pārrauga partneru rīcības plānu īstenošanu,

                        —

                        divreiz gadā veiktu pārraudzības un izvērtējuma ziņojumu izstrādi, kuros, pamatojoties uz kopīgi saskaņotajiem galvenajiem darbības rādītājiem, analizē panākumus, izaicinājumus un vajadzības, ar ko saskaras, īstenojot Ceļvedi,

                        —

                        Ceļveža rīcības plānu īstenošanas vidusposma novērtējumu, tostarp VIKI kontroles spēju novērtējumu sešiem atbalsta saņēmējiem,

                        —

                        saskares veicināšanas un pamanāmības darbības, ko veic saistībā ar Ceļvedi (tostarp tiešsaistes platformas izveidi, ieinteresēto personu iesaistīšanu un informētības vairošanu).

                  Projekta rezultāti / īstenošanas rādītāji:

                        —

                        organizētas līdz sešām reģionālām Ceļveža koordinācijas sanāksmēm,

                        —

                        dota iespēja izvērtēt panākumus, apmainīties ar informāciju, nodot zināšanas un ieviest standartizāciju,

                        —

                        organizētas vietējas koordinācijas sanāksmes (kopumā līdz 36 sanāksmēm),

                        —

                        divreiz gadā izstrādāti pārraudzības un izvērtēšanas ziņojumi (līdz sešiem ziņojumiem),

                        —

                        izstrādāts vidusposma novērtējums, tostarp spēju novērtējums, kas sagatavots sešiem Ceļveža īstenošanas atbalsta saņēmējiem,

                        —

                        izveidota tiešsaistes platforma, lai saistībā ar Ceļvedi nodrošinātu pienācīgu saskari un tā pamanāmību.

                  3.2.   Palīdzēt Rietumbalkānu iestādēm ieroču kontroles tiesību aktus pilnībā saskaņot ar Savienības tiesisko regulējumu un citiem saistītiem starptautiskiem pienākumiem un standartiem reģionālā līmenī

               Mērķis

            Ar šo komponentu sniegs visaptverošu tehnisku atbalstu nolūkā izstrādāt un īstenot spēcīgu VIKI kontroles tiesisko regulējumu, kas ir pilnībā saskaņots ar Savienības tiesisko regulējumu un citiem starptautiskiem nolīgumiem un standartiem un pilnībā ievēro tos.

               Apraksts

            Ceļveža mērķis Nr. 1 ir nodrošināt, ka līdz 2023. gadam Rietumbalkānos stājas spēkā ieroču kontroles tiesību akti, kas ir pilnībā saskaņoti ar Savienības tiesisko regulējumu un citiem saistītiem starptautiskiem pienākumiem. Vajadzība Rietumbalkānos pēc šāda VIKI/šaujamieroču kontroles tiesiskā regulējuma, ir acīmredzama un steidzama, lai efektīvi regulētu ieroču kontroli un sekmētu reaģēšanu uz attiecīgiem apdraudējumiem. Tas attiecīgi ļaus nodrošināt Rietumbalkānos ieroču kontroles tiesību aktu un procedūru savietojamību un VIKI/šaujamieroču kontroles procedūru un prakšu standartizāciju. Šāda standartizācija ļautu novērst šķēršļus, kas kavē tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu tiešu sadarbību, informācijas apmaiņu un kopīgu vai paralēlu izmeklēšanu veikšanu. Tāpat tas valstu, reģionālā un Eiropas līmenī ļaus labāk un efektīvāk reaģēt uz apdraudējumiem, kas saistīti ar šaujamieročiem. Turklāt, ņemot vērā to, ka Dienvidaustrumeiropas VIKI kontroles tiesiskajos un politiskajos regulējumos dzimumperspektīva bieži netiek atzīta vai arī tai netiek pievērsta pienācīga uzmanība, kas ieroču kontroles padara mazāk efektīvas attiecībā uz drošības garantēšanu visiem iedzīvotājiem, neatkarīgi no tā, vai tās ir sievietes, vīrieši, meitenes vai zēni, ar projektu sekmēs dzimumperspektīvas integrāciju ieroču kontroles tiesību aktos.
            Pamatojoties uz ekspertu palīdzību, kas reģiona iestādēm tika sniegta, īstenojot Lēmumu 2013/730/KĀDP, ar šo komponentu reģiona iestādes atbalstīs to, lai: veidotu labāku izpratni par sešu palīdzības saņēmēju valstu tiesiskā regulējuma pašreizējo situāciju un trūkumiem; nodrošinātu tehnisko palīdzību ar mērķi panākt pilnīgu saskaņošanu ar Savienības tiesisko regulējumu un citiem starptautiskiem nolīgumiem/standartiem, sagatavotu konkrētiem apstākļiem pielāgotus valstu un reģionālos tematiskos seminārus; atjauninātu reģionālo ieroču tiesību aktu apkopojumu; projekta atbalsta saņēmējās valstīs caurskatītu tiesisko regulējumu attiecībā uz dzimuma aspektiem ar mērķi panākt, ka ieroču kontroles regulatīvā politika neignorē saikni starp VIKI un dzimumu, un turpinātu dzimuma izpratnes veicināšanas programmu. Ar darbību arī tiks atbalstīta VIKI komisiju spēju stiprināšana attiecībā uz saskares veicināšanas un atbalstīšanas pasākumiem, izmantojot apmācības par plašsaziņas līdzekļu stratēģiju veidošanu.
            To panāks ar šādiem pasākumiem:

                        —

                        izstrādās novērtējumu un trūkumu analīzi attiecībā uz partneru VIKI kontroles tiesisko regulējumu un tā saskaņotības līmeni ar Savienības un starptautiskiem tiesību aktiem, kā arī attiecībā uz reģiona standartizācijas procedūru līmeni,

                        —

                        sniegs atbalstu leģislatīvajai standartizācijai un saskaņošanai, nodrošinot pastāvīgu un uz pieprasījumiem balstītu konsultatīvu atbalstu un rīkojot tematiskus seminārus par ieroču tiesību aktiem, noteikumiem un kriminālkodeksiem reģionālā un valsts līmenī,

                        —

                        atjauninās reģionālo ieroču tiesību aktu apkopojumu, kas ir viegls atsauces avots reģiona VIKI/šaujamieroču kontroles tiesību aktiem,

                        —

                        caurskatīs tiesisko regulējumu attiecībā uz dzimuma aspektiem un turpinās dzimuma izpratnes veicināšanas programmu,

                        —

                        rīkos apmācību par plašsaziņas līdzekļu stratēģijas veidošanu.

                  Projekta rezultāti / īstenošanas rādītāji:

                        —

                        katra atbalsta saņēmēja tiesisko regulējumu novērtējums un trūkumu analīze (seši),

                        —

                        līdz trim reģionāliem semināriem un sešiem tematiskajiem semināriem atbalsta saņēmējiem,

                        —

                        pēc pieprasījuma sniegtas ekspertu konsultācijas par leģislatīviem un politiskiem atjauninājumiem,

                        —

                        atjaunināts ieroču tiesību aktu apkopojums, kas iztulkots visās attiecīgajās reģiona valodās,

                        —

                        ieroču tiesiskā regulējuma dzimuma aspektu caurskatīšanas ziņojumi (seši ziņojumi),

                        —

                        dzimumu izpratnes veicināšanas programma ar diviem VIKI komisijas vadītājiem,

                        —

                        plašsaziņas līdzekļu stratēģijas attīstība un apmācība.

                  3.3.   Nelikumīgas ieroču tirdzniecības apkarošana Rietumbalkānos, Moldovas Republikā, kā arī Ukrainā un Baltkrievijā, izmantojot spēju novērtēšanu un tehnisko palīdzību tiesībaizsardzības iestādēm un robežas policijas iestādēm

               Mērķis

            Samazināt nelikumīgas šaujamieroču tirdzniecības risku, nostiprinot tiesībaizsardzības iestāžu un robežu policijas spējas vākt un analizēt informāciju un apmainīties ar to.

               Apraksts

            Ar šo komponentu izvērtēs reģionālo iestāžu spējas veikt novēršanas un represīvās darbības, kas ir nepieciešamas, lai sekmīgi identificētu, iegrožotu un apkarotu šaujamieroču, munīcijas un sprāgstvielu nelikumīgu tirdzniecību, kuras izcelsme ir to jurisdikcijās, vai kura notiek caur tām. Atbalsts tiks vērsts uz to, lai padziļināti novērtētu robežu iestāžu un kriminālpolicijas cilvēkresursu un ekipējuma vajadzības, kas nepieciešamas pienācīgai darbībai un rezultātu gūšanai. Tiks īstenots pilotprojekts, lai izveidotu Dienvidaustrumeiropas Ballistiskās informācijas tīku, kas būs ar Eiropolu tieši savienota rentabla operatīvās ballistiskās informācijas apmaiņas struktūra, kura veidota tā, lai automatizētu izmantojamas ballistiskās informācijas vākšanu un apmaiņu par pastāvošo pārrobežu noziedzību, kas saistīta ar šaujamieročiem, novērstu turpmākus noziegumus un uzlabotu stratēģisko izpratni par šaujamieroču noziedzības raksturu un tendencēm.
            Ierosinātās darbības papildinās darbības, kuras Savienība turpina veikt Dienvidaustrumeiropā, un tās tiks cieši koordinētas, primārā kārtā attiecībā uz ES politikas ciklu pret organizēto un smago starptautisko noziedzību, konkrētāk – attiecībā uz EMPACT prioritātes “Šaujamieroči” operatīvajiem rīcības plāniem, kā arī Eiropola, Frontex un Interpola darbībām. Visbeidzot, saskaņā ar šo komponentu veiktās darbības sekmēs to, ka tiek īstenots 2015.–2019. gada rīcības plāns.
            Turklāt, pamatojoties uz sekmīgo pieeju, kas paredzēja Moldovas Republikas, Ukrainas un Baltkrievijas iestāžu iekļaušanu reģionālās sadarbības procesos Dienvidaustrumeiropā, jau ir identificētas vairākas VIKI kontroles vajadzības. Lai nostiprinātu Moldovas Republikas, Ukrainas un Baltkrievijas VIKI kontroles iestāžu spējas apkarot noziedzību kopumā un jo īpaši VIKI/šaujamieroču izplatīšanu un nelikumīgu tirdzniecību, ar šo komponentu minētajās jurisdikcijās novērtēs kritiskās VIKI kontroles jomas, tādējādi radot iespēju veikt mērķtiecīgus pasākumus, ar kuriem pievērstos apdraudējumam, ko rada VIKI nelikumīga tirdzniecība.
            Galvenās paredzētās darbības:

                        —

                        novērtēt Rietumbalkānu robežu policijas un kriminālpolicijas dienestu vajadzības, kas nepieciešamas, lai apkarotu ieroču nelikumīgu tirdzniecību,

                        —

                        pašreizējais darbs pie šaujamieroču kontaktpunktu izveides tiek turpināts ar praktisku atbalstu informācijas – jo īpaši ballistisko pierādījumu – apmaiņas spējām, kā arī ar īpaša aprīkojuma iepirkumu šaujamieroču kontaktpunktu atbalstam,

                        —

                        izvērtēt Moldovas Republikas, Ukrainas un Baltkrievijas spējas attiecībā uz izvēlētiem VIKI, munīcijas un sprāgstvielu kontroles aspektiem, kā arī attiecībā uz šaujamieroču nelikumīgas tirdzniecības apkarošanu, galveno uzmanību pievēršot inter alia tiesiskajam un politiskajam regulējumam, fiziskās drošības un krājumu pārvaldības spējām (PSSM), robežkontrolēm, kriminālpolicijas un tiesu reaģēšanai uz šaujamieroču nelikumīgu tirdzniecību un ļaunprātīgu izmantošanu. Detalizētajā izvērtējumā apzinās iespējas, apdraudējumus un izaicinājumus, sniegs ieteikumus iespējamiem mērķtiecīgiem pasākumiem, ar ko pievērsties apdraudējumam, ko rada VIKI nelikumīga tirdzniecība.

                  Projekta rezultāti / īstenošanas rādītāji:

                        —

                        novērtētas Rietumbalkānu valstu robežu policijas un kriminālpolicijas dienestu vajadzības, kas nepieciešamas, lai apkarotu ieroču nelikumīgu tirdzniecību,

                        —

                        stiprinātas ballistikas ekspertu un izmeklētāju spējas pievērsties pārrobežu noziedzībai, kas ir saistīta ar šaujamieročiem,

                        —

                        īstenots izmēģinājuma projekts par operatīvās ballistiskās informācijas apmaiņas struktūru,

                        —

                        novērtētas Moldovas Republikas, Ukrainas un Baltkrievijas spējas attiecībā uz izvēlētiem VIKI kontroles aspektiem, attiecībā uz kuriem identificēti mērķtiecīgi pasākumi.

                  4.   Atbalsta saņēmēji

            Tiešie projekta atbalsta saņēmēji būs iestādes, kas Rietumbalkānos ir atbildīgas par VIKI kontroli. No spēju veidošanas, zināšanu uzkrāšanas, uzlabotajām procedūrām un rentablajām specializētajām iekārtām, kas ir nepieciešamas, lai VIKI kontroļu jomā panāktu politiskus, operatīvus un tehniskus uzlabojumus, labumu gūs Albānijas Republikas, Bosnijas un Hercegovinas, Kosovas, Melnkalnes, Serbijas, bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas un Moldovas Republikas iekšlietu iestādes, policijas dienesti, robežsardzes un muitas iestādes. Visbeidzot, Dienvidaustrumeiropas valstu VIKI komisijas un citas par VIKI kontroli atbildīgās iestādes gūs labumu no apmācības un informācijas apmaiņas, kā arī no reģionālās sadarbības. Turklāt nozīmīgākās Moldovas Republikas, Ukrainas un Baltkrievijas iestādes, kurām ir uzdots kontrolēt VIKI, gūs labāku izpratni par šaujamieroču nelikumīgas tirdzniecības apdraudējumu un gūs labumu no mērķtiecīgas zināšanu nodošanas.
            Ierosinātās darbības pilnībā atbilst Ceļvedim, kā arī partneru prioritātēm VIKI kontroles jomā, un tās ir apstiprinājušas attiecīgās partneru VIKI kontroles iestādes, apliecinot savu piekrišanu un apņemšanos sasniegt projekta rezultātus.
            Samazinoties VIKI plašas izplatīšanas riskam, ieguvēji no šī projekta būs visi šim riskam pakļautie Rietumbalkānu, Austrumeiropas un Savienības valstu iedzīvotāji.
            5.   Savienības pamanāmība

               SEESAC veiks visus piemērotos pasākumus, lai plašāk informētu par to, ka rīcību finansē Savienība. Šādus pasākumus veiks saskaņā ar Komisijas rokasgrāmatu par Eiropas Savienības ārējo darbību komunikāciju un pārredzamību. Tādējādi SEESAC nodrošinās Savienības ieguldījuma pamanāmību ar pienācīgu atpazīstamības uzlabošanu un publicitāti, uzsverot Savienības nozīmi, nodrošinot tās darbību pārredzamību un palielinot informētību par lēmuma pieņemšanas iemesliem, kā arī par Savienības atbalstu lēmumam un šā atbalsta rezultātiem. Projektā sagatavotajā materiālā Eiropas Savienības karogs tiks attēlots labi pamanāmā vietā saskaņā ar Savienības norādēm par pareizu karoga izmantošanu un attēlošanu.
            Ņemot vērā to, ka plānotajiem pasākumiem ir ļoti atšķirīga darbības joma un veids, tiks izmantots plašs atpazīstamības veicināšanas instrumentu klāsts, tostarp: tradicionālie plašsaziņas līdzekļi; tīmekļvietnes; sociālie mediji; informācijas un reklāmas materiāli, tostarp infografika, bukleti, informatīvi izdevumi, paziņojumi presei un attiecīgā gadījumā citi materiāli. Saskaņā ar projektu izdotajās publikācijās, tajā veiktajos sabiedriskajos pasākumos, kampaņās, aprīkojumā un būvdarbos izmantos attiecīgo simboliku. Lai, palielinot dažādo valstu valdību un sabiedrības, starptautiskās kopienas, vietējo un starptautisko plašsaziņas līdzekļu informētību, vēl vairāk pastiprinātu ietekmi, katrai no projekta mērķgrupām pievērsīsies tai atbilstīgajā valodā. Īpaši uzmanības centrā būs jaunie mediji un klātesamība tiešsaistē.
            6.   Ilgums

            Pamatojoties uz pieredzi, kas gūta, īstenojot Lēmumus 2010/179/KĀDP un 2013/730/KĀDP, un ņemot vērā projekta reģionālo darbības jomu, atbalsta saņēmēju skaitu, un plānoto darbību skaitu un sarežģītību, plānotais īstenošanas termiņš ir 36 mēneši.
            7.   Vispārīgā struktūra

            Tehniski šo rīcību īstenot ir uzticēts UNDP, kas rīkojas SEESAC vārdā, reģionālai iniciatīvai, kas darbojas saskaņā ar UNDP pilnvarojumu, un RSP. Kā VIKI izplatīšanas apkarošanas reģionālā īstenošanas plāna izpildstruktūra, SEESAC Dienvidaustrumeiropas reģionā darbojas kā centrālais kontaktpunkts visos ar VIKI saistītajos jautājumos, tostarp veicina Reģionālā ceļveža koordināciju un īstenošanu.

               UNDP, rīkojoties SEESAC vārdā, nesīs vispārēju atbildību par projekta darbību īstenošanu un pārskatatbildību par projekta īstenošanu. Projekta ilgums ir trīs gadi (36 mēneši).
            8.   Partneri

               SEESAC īstenos rīcību tieši, cieši sadarbojoties ar VIKI komisijām, kā arī ar Albānijas, Bosnijas un Hercegovinas, Kosovas, Melnkalnes, Serbijas, bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas un Moldovas Republikas iekšlietu iestādēm un attiecīgajām iestādēm Ukrainā un Baltkrievijā. Atbilstoši VIKI kontrolēm piemērotajai holistiskajai pieejai, kas paredz daudzu ieinteresēto personu iesaisti, tiks cieši iesaistītas arī citas iestādes.
            9.   Ziņošana

            Ziņošana – gan pārskati, gan finanšu ziņojumi – aptver visu rīcību, kas ir aprakstīta attiecīgajā konkrētā ieguldījuma nolīgumā, un ar šo rīcību saistīto budžetu, neatkarīgi no tā, vai Komisija šo rīcību finansē pilnībā vai ir tikai līdzfinansētāja.
            Pārskata ziņojumus iesniedz katru ceturksni, lai uzskaitītu un pārraudzītu, kas ir panākts svarīgāko rezultātu sasniegšanā.
            10.   Paredzamais budžets

            Kopējās paredzētās Savienības finansētā projekta izmaksas ir 4 002 587,52 EUR.

               (1)  ES un Eiropas dienvidaustrumu reģiona rīcības plāns par šaujamieroču nelikumīgu tirdzniecību laikposmam no 2015. gada līdz 2019. gadam; Padomes secinājumi par ES 2018 – 2021. gada politikas cikla organizētas un smagas starptautiskas noziedzības jomā īstenošanu – EMPACT“Šaujamieroči”.


Komisijas 19.11.2018. Lēmums, ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar kopējo tirgu (Lieta Nr. COMP/M.9077 - Public Sector Pension Investment Board / Brookfield Asset Management Inc. / QuadReal Property Group Limited Partnership / Brookfield Brazil Retail Fund / BREP Brazil Private Limited) saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)


Komisijas 16.11.2018. Lēmums, ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar kopējo tirgu (Lieta Nr. COMP/M.9146 - ArcelorMittal S.A. / NSSMC / Essar Steel India Ltd.) saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)


Komisijas 16.11.2018. Lēmums, ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar kopējo tirgu (Lieta Nr. COMP/M.9088 - Fricke Holding GmbH / Jungheinrich AG) saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (Autentisks ir tikai teksts vācu valodā)


Komisijas 16.11.2018. Lēmums, ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar kopējo tirgu (Lieta Nr. COMP/M.9161 - Brookfield Asset Management / M Finance Capital / ECLA Paris Massy-Palaiseau Companies) saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)


Komisijas 15.11.2018. Lēmums, ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar kopējo tirgu (Lieta Nr. COMP/M.9125 - Verlagsgruppe Random House GmbH / Arvato CRM Solutions GmbH / Georg von Holtzbrinck GmbH & Co. KG / Skoobe GmbH / Klio GmbH) saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (Autentisks ir tikai teksts vācu valodā)


title: Padomes Lēmums (ES) 2018/1890 (2018. gada 29. novembris), ar ko Lēmumu 1999/70/EK par dalībvalstu centrālo banku ārējiem revidentiem groza attiecībā uz De Nederlandsche Bank ārējiem revidentiem

text:
                  5.12.2018

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 309/3

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2018/1890
         (2018. gada 29. novembris),
         ar ko Lēmumu 1999/70/EK par dalībvalstu centrālo banku ārējiem revidentiem groza attiecībā uz De Nederlandsche Bank ārējiem revidentiem
         EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
         ņemot vērā Protokolu Nr. 4 par Eiropas Centrālo banku sistēmas Statūtiem un Eiropas Centrālās bankas Statūtiem, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, un jo īpaši tā 27. panta 1. punktu,
         ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas Ieteikumu (2018. gada 19. oktobris) Eiropas Savienības Padomei par De Nederlandsche Bank ārējiem revidentiem (ECB/2018/25) (1),
         tā kā:

                     (1)

                     Eiropas Centrālās bankas (ECB) un dalībvalstu, kuru valūta ir euro, nacionālo centrālo banku pārskati ir jārevidē neatkarīgiem ārējiem revidentiem, kurus ieteikusi ECB Padome un apstiprinājusi Eiropas Savienības Padome.

                     (2)

                        De Nederlandsche Bank pašreizējo ārējo revidentu Deloitte Accountants B.V. pilnvaras beigsies pēc 2018. finanšu gada revīzijas. Tādēļ ir jāieceļ ārējie revidenti laikposmam, kas sākas 2019. finanšu gadā.

                     (3)

                        De Nederlandsche Bank par saviem ārējiem revidentiem 2019.–2022. finanšu gadam izvēlējusies KPMG Accountants N.V., paredzot iespēju pilnvaras katru gadu pagarināt līdz 2025. finanšu gadam.

                     (4)

                     ECB Padome ieteica par De Nederlandsche Bank ārējiem revidentiem 2019.–2022. finanšu gadam iecelt KPMG Accountants N.V., paredzot iespēju pilnvaras katru gadu pagarināt līdz 2025. finanšu gadam.

                     (5)

                     Pēc ECB Padomes ieteikuma būtu attiecīgi jāgroza Padomes Lēmums 1999/70/EK (2),

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Lēmuma 1999/70/EK 1. panta 8. punktu aizstāj ar šādu:

                  “8.   Ar šo par De Nederlandsche Bank ārējiem revidentiem 2019.–2022. finanšu gadam apstiprina KPMG Accountants N.V.”

            2. pants
            Šis lēmums stājas spēkā tā paziņošanas dienā.

            3. pants
            Šis lēmums ir adresēts ECB.

            Briselē, 2018. gada 29. novembrī

                  Padomes vārdā –

                  priekšsēdētāja

               M. SCHRAMBÖCK

            (1)  OV C 394, 30.10.2018., 1. lpp.

            (2)  Padomes lēmums 1999/70/EK (1999. gada 25. janvāris) par dalībvalstu centrālo banku ārējiem revidentiem (OV L 22, 29.1.1999., 69. lpp.).