title: 2014/653/ES: Padomes Lēmums ( 2014. gada 8. septembris ), ar ko ieceļ divus Reģionu komitejas locekļus no Itālijas un četrus locekļu aizstājējus no Itālijas

text:
               9.9.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 268/11

         PADOMES LĒMUMS
   (2014. gada 8. septembris),
   ar ko ieceļ divus Reģionu komitejas locekļus no Itālijas un četrus locekļu aizstājējus no Itālijas

      (2014/653/ES)

   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 305. pantu,
   ņemot vērā Itālijas valdības priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2009. gada 22. decembrī un 2010. gada 18. janvārī pieņēma Lēmumus 2009/1014/ES (1) un 2010/29/ES (2), ar ko laikposmam no 2010. gada 26. janvāra līdz 2015. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus. Ar Padomes Lēmumu 2011/375/ES (3)2011. gada 20. jūnijāRoberto RUOCCO kungs tika iecelts par Reģionu komitejas locekli līdz 2015. gada 25. janvārim. Ar Padomes Lēmumu 2012/405/ES (4)2012. gada 16. jūlijāLucia LIBERTINO kundze tika iecelta par Reģionu komitejas locekļa aizstājēju līdz 2015. gada 25. janvārim.

               (2)

               Pēc Giorgio GRANELLO kunga un Roberto RUOCCO kunga pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojušās divas Reģionu komitejas locekļu vietas.

               (3)

               Pēc Carmela CASILE kundzes, Francesco DE MICHELI kunga, Lucia LIBERTINO kundzes un Sergio SOAVE kunga pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojušās četras Reģionu komitejas locekļu aizstājēju vietas,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2015. gada 25. janvārim, Reģionu komitejā tiek iecelti:

               a)

               par locekļiem:

                           —

                              Giorgio GRANELLO kungs, Consigliere Comunale del Comune di Ponzano Veneto (TV) (amata maiņa),

                           —

                              Giorgio SILLI kungs, Consigliere Comunale del Comune di Prato;

                     un

               b)

               par locekļu aizstājējiem:

                           —

                              Isidoro GOTTARDO kungs, Consigliere Comunale del Comune di Sacile (PN),

                           —

                              Andrea TRAGAIOLI kungs, Sindaco del Comune di Rosta (TO),

                           —

                              Armando COPPOLA kungs, Presidente Municipalità 4 Comune di Napoli,

                           —

                              Francesca BALZANI kundze, Assessore del Comune di Milano.

         2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2014. gada 8. septembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         S. GOZI

      (1)  OV L 348, 29.12.2009., 22. lpp.

      (2)  OV L 12, 19.1.2010., 11. lpp.

      (3)  OV L 168, 28.6.2011., 10. lpp.

      (4)  OV L 189, 19.7.2012., 9. lpp.


title: Komisijas Lēmums (2016. gada 8. februāris) par to, lai Eiropas Atomenerģijas kopienas vārdā noslēgtu protokolu Stabilizācijas un asociācijas nolīgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Melnkalnes Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai

text:
               11.2.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 52/5

         KOMISIJAS LĒMUMS
   (2016. gada 8. februāris)
   par to, lai Eiropas Atomenerģijas kopienas vārdā noslēgtu protokolu Stabilizācijas un asociācijas nolīgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Melnkalnes Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai
   (2016/C 52/04)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 101. panta 2. punktu,
   ņemot vērā Padomes lēmumu, ar ko apstiprina, ka Komisija Eiropas Atomenerģijas kopienas vārdā noslēdz protokolu Stabilizācijas un asociācijas nolīgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Melnkalnes Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (“protokols”),
   tā kā:

               (1)

               Protokola noslēgšanai ir paredzēta atsevišķa procedūra par jautājumiem, uz kuriem attiecas Līgums par Eiropas Savienību un Līgums par Eiropas Savienības darbību, no vienas puses, un par jautājumiem, uz kuriem attiecas Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgums, no otras puses.

               (2)

               Padome 2014. gada 13. maijā pieņēma Lēmumu 2014/321/ES (1) par to, lai noslēgtu protokolu Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 218. panta 6. punktu un Horvātijas Pievienošanās akta 6. panta 2. punktu.

               (3)

               Padome 2013. gada 22. oktobrī pieņēma Lēmumu 2014/315/Euratom (2), ar kuru apstiprina, ka Komisija Eiropas Atomenerģijas kopienas vārdā noslēdz protokolu.

               (4)

               Protokols būtu jānoslēdz arī Eiropas Atomenerģijas kopienas vārdā attiecībā uz jautājumiem, kuri ir Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma darbības jomā,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Ar šo apstiprina, ka Eiropas Atomenerģijas kopienas vārdā noslēdz protokolu Stabilizācijas un asociācijas nolīgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Melnkalnes Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (“protokols”) (3).
   2. pants
   Ar šo Komisijas priekšsēdētājs ir pilnvarots veikt visus vajadzīgos pasākumus Eiropas Atomenerģijas kopienas vārdā, lai paustu Eiropas Atomenerģijas kopienas piekrišanu uzņemties protokola saistības, jo īpaši iesniegt protokola 11. pantā paredzēto paziņojumu.
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2016. gada 8. februārī

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  Padomes 2014. gada 13. maija Lēmums 2014/321/ES par to, lai Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā noslēgtu Protokolu Stabilizācijas un asociācijas nolīgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Melnkalnes Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (OV L 165, 4.6.2014., 30. lpp.).

      (2)  Padomes 2013. gada 22. oktobra Lēmums 2014/315/Euratom, ar ko apstiprina, ka Eiropas Komisija Eiropas Atomenerģijas kopienas vārdā noslēdz Protokolu Stabilizācijas un asociācijas nolīgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Melnkalnes Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (OV L 165, 4.6.2014., 1. lpp.).

      (3)  OV L 93, 28.3.2014., 2. lpp.


title: 2006/145/EK: Padomes Lēmums ( 2006. gada 20. februāris ) par Horvātijas pievienošanās partnerības principiem, prioritātēm un nosacījumiem, un ar ko atceļ Lēmumu 2004/648/EK

text:
               25.2.2006

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 55/30

      PADOMES LĒMUMS

   (2006. gada 20. februāris)
   par Horvātijas pievienošanās partnerības principiem, prioritātēm un nosacījumiem, un ar ko atceļ Lēmumu 2004/648/EK
   (2006/145/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 533/2004 (2004. gada 22. marts) par Eiropas partnerību izveidošanu atbilstīgi stabilizācijas un asociācijas procesam (1), un jo īpaši tās 1.a pantu un 2. pantu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Eiropadome Saloniku sanāksmē 2003. gada 19. un 20. jūnijā apstiprināja Eiropas partnerības ieviešanu, lai realizētu Rietumbalkānu valstu Eiropas perspektīvu stabilizācijas un asociācijas procesā.

               (2)

               Regulas (EK) Nr. 533/2004 2. pantā paredzēts, ka Padome pieņem lēmumu par Eiropas partnerībās iekļaujamiem principiem, prioritātēm un nosacījumiem, kā arī jebkuriem turpmākajiem pielāgojumiem.

               (3)

               Padome 2004. gada 13. septembrī pieņēma Eiropas partnerību ar Horvātiju (2).

               (4)

               Dalībvalstis 2005. gada 3. oktobrī sāka sarunas ar Horvātiju par tās pievienošanos Eiropas Savienībai. Sarunu virzība būs atkarīga no Horvātijas panākumiem, kas gūti, gatavojoties pievienoties ES, inter alia vērtējot to, kā tiek īstenota pievienošanās partnerība, ko regulāri pārskatīs.

               (5)

               Tādēļ ir ieteicams pieņemt pievienošanās partnerību, kas atjaunina pašreizējo partnerību, lai apzinātu jaunās prioritātes turpmākam darbam, balstoties uz secinājumiem 2005. gada progresa ziņojumā par Horvātijai gatavošanos turpmākai integrācijai Eiropas Savienībā.

               (6)

               Regulā (EK) Nr. 533/2004 paredzēts, ka Eiropas partnerības pārraudzību nodrošinās ar mehānismu palīdzību, kas ieviesti stabilizācijas un asociācijas procesa ietvaros.

               (7)

               Lai sagatavotos tālākai integrācijai Eiropas Savienībā, Horvātijai būtu jāizstrādā plāns ar grafiku un informāciju par īpašiem pasākumiem, lai izpildītu šīs Eiropas partnerības prioritātes.

               (8)

               Lēmums 2004/648/EK tādēļ būtu jāatceļ,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Horvātijas pievienošanās partnerības principi, prioritātes un nosacījumi saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 533/2004 1.a pantu ir noteikti šā lēmuma pielikumā, kas ir šā lēmuma sastāvdaļa.
   2. pants
   Eiropas partnerības ieviešanu pārrauga ar mehānismu palīdzību, kas izveidoti stabilizācijas un asociācijas procesā, jo īpaši ar Komisijas sagatavotu gada progresa ziņojumu palīdzību.
   3. pants
   Lēmumu 2004/648/EK atceļ.
   4. pants
   Šis lēmums stājas spēkā trešajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2006. gada 20. februārī

            Padomes vārdā ––

            priekšsēdētājs

         J. PRÖLL

      (1)  OV L 86, 24.3.2004., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 296/2006 (OV L 47, 17.2.2006., 7. lpp.).

      (2)  Padomes Lēmums 2004/648/EK (2004. gada 13. septembris) par principiem, prioritātēm un nosacījumiem Eiropas partnerībā ar Horvātiju (OV L 297, 22.9.2004., 19. lpp.).

      PIELIKUMS
      HORVĀTIJAS PIEVIENOŠANĀS PARTNERĪBA 2005
      1.   IEVADS
      Eiropadome Saloniku sanāksmē apstiprināja Eiropas partnerības ieviešanu, lai realizētu Rietumbalkānu valstu Eiropas perspektīvu stabilizācijas un asociācijas procesā.
      Eiropas partnerību ar Horvātiju Padome apstiprināja 2004. gada 13. septembrī. 2005. gada 3. oktobrī dalībvalstis sāka sarunas ar Horvātiju par tās pievienošanos Eiropas Savienībai. Ir ieteicams pieņemt pievienošanās partnerību, kas atjaunina iepriekšējo Eiropas partnerību, balstoties uz secinājumiem Komisijas 2005. gada progresa ziņojumā par Horvātiju. Šī jaunā Eiropas partnerība nosaka jaunas darbības prioritātes. Šīs prioritātes ir piemērotas valsts īpašām vajadzībām un sagatavotības pakāpei un vajadzības gadījumā tiks atjauninātas. Eiropas partnerībā iekļautas arī pamatnostādnes finanšu palīdzības sniegšanai valstij.
      Tiek gaidīts, ka Horvātija izstrādās plānu, kurā būs iekļauts grafiks un īpaši pasākumi, kas paredzēti, lai risinātu pievienošanās partnerības prioritāros jautājumus.
      2.   PRINCIPI
      Stabilizācijas un asociācijas process joprojām ir pamats Rietumbalkānu valstu virzībā uz pievienošanos Eiropas Savienībai nākotnē.
      Horvātijai galvenās prioritātes saistītas ar tās spēju izpildīt 1993. gada Eiropadomes Kopenhāgenas sanāksmē noteiktos kritērijus un nosacījumus, kas izstrādāti stabilizācijas un asociācijas procesam, jo īpaši nosacījumus, kas definēti Padomes 1997. gada 29. aprīļa un 1999. gada 21. un 22. jūnija secinājumos, 2000. gada 24. novembra Zagrebas galotņu tikšanās galīgajā deklarācijā un Saloniku darba kārtībā, ka arī prasības Padomes 2005. gada 3. oktobrī pieņemtajā sarunu struktūrā.
      3.   PRIORITĀTES
      Šajā Eiropas Partnerībā uzskaitītās prioritātes ir izraudzītas, balstoties uz to, ka ir pamatoti uzskatīt, ka Horvātija var dažu turpmāko gadu laikā tās izpildīt vai panākt ievērojamu progresu to izpildē. Izšķir īstermiņa prioritātes, kas ir jāizpilda viena vai divu gadu laikā, un vidēja termiņa prioritātes, kas jāizpilda trīs vai četru gadu laikā. Šīs prioritātes attiecas gan uz tiesību aktiem, gan uz to īstenošanu. Ņemot vērā to, ka acquis ieviešana un piemērošana prasa būtiskas izmaksas, kā arī ES prasību sarežģītību dažās jomās, šajā partnerībā pašlaik nav iekļauti visi svarīgie uzdevumi. Nākotnes partnerībās būs iekļautas tālākās prioritātes atbilstīgi valsts panāktajam progresam.
      No īstermiņa prioritātēm galvenās ir noteiktas un sagrupētas 3.1. iedaļas sākumā. Šo galveno prioritāšu secība nav saistīta ar to svarīgumu.
      3.1.   ĪSTERMIŅA PRIORITĀTES
      Galvenās prioritātes

                  —

                  Īstenot tiesu reformas stratēģiju un rīcības plānu, apspriežoties ar ieinteresētajām struktūrām, tostarp pieņemot jaunus vajadzīgus tiesību aktus.

                  —

                  Pieņemt un sākt īstenot valsts stratēģiju korupcijas novēršanai un apkarošanai un sniegt vajadzīgo koordināciju tās īstenošanā iesaistīto attiecīgo pārvaldes iestāžu un struktūru starpā, tostarp padarot Korupcijas un organizētās noziedzības likvidēšanas dienestu par pilnīgi darbspējīgu struktūru.

                  —

                  Paātrināt Konstitucionālā likuma par mazākumtautībām ieviešanu. Jo īpaši ātri veikt pasākumus, lai nodrošinātu mazākumtautību proporcionālu pārstāvniecību vietējās un reģionālās pašvaldībās, valsts iestādēs un tiesu iestādēs, kā arī valsts pārvaldes struktūrās.

                  —

                  Pabeigt bēgļu atgriešanās procesu, tostarp pabeigt visas īpašuma atgūšanas, atjaunošanas un izmitināšanas lietas agrākajiem mājokļa apdzīvošanas/īres tiesību turētājiem, un turpmāk stiprināt reģionālo sadarbību, lai paātrinātu bēgļu atgriešanās un vietējās integrācijas procesu, jo īpaši, sekmējot Sarajevas deklarācijas īstenošanu.

                  —

                  Izvērst centienus, kas vērsti uz reģiona pilsoņu samierināšanu.

                  —

                  Uzturēt pilnīgu sadarbību ar Starptautisko kara noziegumu tribunālu bijušajai Dienvidslāvijai.

                  —

                  Strādāt, lai rastu galīgus risinājumus neatrisinātiem divpusējiem jautājumiem, it sevišķi robežjautājumiem ar Slovēniju, Serbiju un Melnkalni un Bosniju un Hercegovinu.

                  —

                  Nodrošināt pareizu visu to saistību īstenošanu, kas uzņemtas ar Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu (SAN) tādās jomās kā konkurences politika; sevišķi tas attiecas uz vajadzību pieņemt un īstenot atjaunošanas plānu tērauda nozarē, un nekustamā īpašuma iegāde. Pabeigt aizsāktās un gaidāmās sarunas par tirdzniecības jautājumiem, kas saistīti ar SAN (piemēram, par protokolu, ar ko ievieš cukura tarifa kvotu, paplašināšanās protokolu un turpmākas tirdzniecības koncesijas lauksaimniecības un zvejniecības produktiem).

            Politiskie kritēriji
      Demokrātija un tiesiskums

                  —

                  Veikt pasākumus, lai pieņemtu saskaņotus un pastāvīgus tiesību aktus vēlēšanu jomā, ar kuriem reglamentē tādus jautājumus kā balsotāju saraksti, balsošana ārvalstīs un kampaņu pārskatāma finansēšana.

            Valsts pārvalde

                  —

                  Pilnībā īstenot valsts pārvaldes reformas pasākumus attiecībā uz pieņemšanu darbā, paaugstināšanu un apmācību un uzlabot personāla pārvaldību visās valsts pārvaldes struktūrās, lai nodrošinātu valsts dienestu atbildību, efektivitāti, atklātību, pārskatāmību, depolitizāciju un augsta līmeņa profesionālismu.

                  —

                  Nodrošināt uzieto nepilnību efektīvu novēršanu attiecībā uz civilo kontroli pār visiem drošības dienestiem.

            Tiesu sistēma

                  —

                  Veikt pārmaiņas, samazinot lietu uzkrāšanos tiesās.

                  —

                  Gūt panākumus, racionalizējot tiesu organizāciju, tostarp izstrādājot mūsdienīgas informācijas tehnoloģiju sistēmas.

                  —

                  Nodibināt atklātu, taisnīgu un pārredzamu darbā pieņemšanas, izvērtēšanas un paaugstināšanas sistēmu un uzlabot tiesu iestāžu profesionālismu, nodrošinot adekvātu valsts finansējumu tiesnešu, prokuroru un administratīvā personāla kvalitatīvai izglītošanai.

                  —

                  Veikt pasākumus tiesu nolēmumu pareizas un pilnīgas izpildes nodrošināšanai.

                  —

                  Nodrošināt tiesu un juridiskās palīdzības pieejamību un atvēlēt atbilstīgus budžeta resursus; pastiprināt apmācību ES likumdošanā.

            Korupcijas novēršanas politika

                  —

                  Turpināt izstrādāt uzvedības/ētikas kodeksus ierēdņiem un vēlētiem pārstāvjiem, kā arī rīcības plānus korupcijas novēršanai attiecīgajās tiesību aizsardzības iestādēs (robežsardze, policija, muita, tiesu ierēdņi).

                  —

                  Veikt pasākumus, lai nodrošinātu to, ka tiesiskais regulējums korupcijas novēršanai ir saskaņots un tiek vienveidīgi piemērots un izpildīts, un nodrošinātu lielāku pūliņu pielikšanu, lai aktīvi novērstu, atklātu un efektīvi sauktu pie atbildības par korupciju, it sevišķi augsta līmeņa korupciju.

                  —

                  Pieņemt konkrētus lēmumus informētības palielināšanai par korupciju kā nopietnu kriminālnoziegumu.

            Cilvēktiesības un minoritāšu aizsardzība

                  —

                  Veicināt cieņu pret mazākumtautībām un to aizsardzību saskaņā ar Eiropas Cilvēktiesību konvenciju un principiem, kas noteikti Eiropas Padomes mazākumtautību aizsardzības pamatkonvencijā un ir saskaņā ar ES dalībvalstu paraugpraksi.

                  —

                  Gādāt par to, lai visi noziegumi ar etnisku motivāciju tiktu pareizi izmeklēti un tiktu celtas prasības tiesā.

                  —

                  Turpināt izpildīt stratēģiju un rīcības plānu čigānu aizsardzībai un integrācijai un nodrošināt nepieciešamo līdzekļu pieejamību.

                  —

                  Izstrādāt un sākt īstenot vispārēju pretdiskriminācijas stratēģiju.

                  —

                  Pārskatīt tiesību aktus par audiovizuālajiem informācijas nesējiem saskaņā ar 2004. gada februārī formulētajiem Eiropas Padomes, Komisijas un EDSO kopīgās ekspertu misijas ieteikumiem. It sevišķi pārskatīt Likumu par elektroniskajiem plašsaziņas līdzekļiem, lai izveidotu pārskatāmu, paredzamu un efektīvu tiesisko regulējumu un nodrošinātu Elektronisko plašsaziņas līdzekļu padomes neatkarību; nodrošināt, lai Horvātijas radio un televīzija un to Programmu padome darbojas neatkarīgi un saglabā stabilitāti, kamēr tiek pārskatīts Horvātijas Likums par radio un televīziju. Veikt turpmākus pasākumus, lai neslavas celšana nebūtu krimināli sodāms nodarījums.

            Reģionālie jautājumi un starptautiskie pienākumi

                  —

                  Būtiski uzlabot kara noziegumu iztiesāšanu, jo sevišķi nodrošinot etnisko aizspriedumu izbeigšanu pret serbiem, un no valstiskās izcelsmes neatkarīgu kriminālatbildības standartu piemērošanu.

                  —

                  Attiecībā uz bēgļu atgriešanos bez kavēšanās pabeigt jau iesniegto mitekļu atjaunošanas lūgumu izskatīšanu; atjaunot visus namus, par kuriem būs pieņemts pozitīvs lēmums līdz 2005. gada beigām, un līdz 2006. gada beigām – visus citus namus, par kuriem tiks pieņemts pozitīvs lēmums. Bez turpmākas kavēšanās pabeigt namu īpašumu atgūšanu.

                  —

                  Nekavējoties sākt un pabeigt Mājokļu programmu tiem bēgļiem, kas zaudējuši īres/mājokļa aizņemšanas tiesības ārpus apvidiem, par kuriem valsts izrāda īpašas rūpes, un paātrināt Mājokļu programmu tiem bēgļiem, kas atgriežas apvidos, par kuriem valsts izrāda īpašas rūpes. Nodrošināt piemērotu reklāmas/informācijas kampaņu.

                  —

                  Nodrošināt pietiekamu koordināciju un sadarbību visu attiecīgo varas iestāžu starpā valdības un pašvaldību līmenī jautājumos par bēgļu atgriešanos.

                  —

                  Radīt sociālos un ekonomiskos apstākļus, kas uzlabotu gaisotni bēgļu reintegrācijai un atgriezušos personu pieņemšanu kopienās, kuras tos uzņem, arī ar reģionālās attīstības programmām skartajos apvidos. Atjaunot iespēju iesniegt pilsonības atzīšanas prasījumus un izskatīt visus iesniegumus, kas iesniegti pēc iepriekšējā termiņa beigām.

                  —

                  Pilnīgi īstenot nolīgumus ar kaimiņvalstīm, it sevišķi par tirdzniecību, cīņu pret organizēto noziedzību, robežu pārraudzību un atpakaļuzņemšanu, pārrobežu sadarbību un tiesu iestāžu un policijas sadarbību, tostarp kara noziegumos, un noslēgt šādus vēl nenoslēgtus nolīgumus.

            Ekonomiskie kritēriji

                  —

                  Saglabāt piesardzīgu, uz stabilitāti vērstu makroekonomikas politiku, tostarp uz tirgus pamata izstrādātu monetāru instrumentu izveidošanu, lai paaugstinātu monetārās politikas efektivitāti.

                  —

                  Pastiprināt fiskālo konsolidāciju uz pastāvīgu struktūrpasākumu pamata, it sevišķi subsīdiju un sociālo tēriņu jomā, un atrisināt jautājumu par t.s. “veco pensiju parādu” tādā veidā, ka tas neapdraud fiskālo konsolidāciju. Sākt īstenot turpmākus pasākumus visaptverošai veselības nozares reformai ar nolūku uzlabot tās finansiālo stāvokli.

                  —

                  Turpināt strukturālās reformas valsts finanšu jomā, it sevišķi izdevumu pārvaldības jomā. Izveidot pārskatāmas un racionālas parādu pārvaldības rīcībspējas.

                  —

                  Paātrināt Privatizācijas fonda portfeļa uzņēmumu privatizāciju. Paātrināt lielo valsts uzņēmumu pārstrukturēšanu un privatizāciju vai likvidāciju, it sevišķi lauksaimniecības, tērauda un kuģubūves rūpniecībā. Īstenot turpmākus komunālo pakalpojumu (elektrosakaru, enerģijas, naftas utt.) uzņēmumu pārstrukturēšanas soļus. Uzlabot privatizācijas procesa pārskatāmību.

                  —

                  Turpināt uzlabot uzņēmējdarbības vidi, vienkāršojot noteikumus iekļūšanai tirgū un izkļūšanai no tā. It sevišķi, paātrināt reģistrācijas procedūras un uzlabot bankrota noteikumu īstenošanu un uzlabot nosacījumus privāto uzņēmumu attīstībai un tiešiem ārvalstu ieguldījumiem, tostarp uzlabojot administratīvo efektivitāti.

                  —

                  Paātrināt zemes reformu un jo īpaši lauksaimniecības zemes reģistrāciju un privatizāciju, izveidojot mūsdienīgu un racionālu kadastru un zemes reģistru, lai likvidētu esošos šķēršļus zemes un mājokļu tirgus attīstībai.

                  —

                  Izstrādāt makroekonomikas statistiku.

            Spēja uzņemties dalības pienākumus
      Brīva preču aprite

                  —

                  Pabeigt pastāvošās tiesiskās un iestāžu sistēmas pārstrukturēšanu, lai nodrošinātu reglamentācijas, akreditācijas, standartizācijas un ražojumu sertifikācijas funkciju nošķiršanu, un izveidot ar acquis saskanīgas tirgus uzraudzības struktūras. Paātrināt Eiropas standartu pieņemšanu. Turpināt darbu pie vecās un jaunās pieejas direktīvu transponēšanas.

                  —

                  Sākt caurskatīt valsts tiesību aktus, lai konstatētu neatbilstības EK Līguma 28., 29. un 30. pantam, plānot to novēršanu un nepieļaut jaunu šķēršļu radīšanu.

            Tiesības brīvi veikt uzņēmējdarbību un pakalpojumu sniegšanas brīvība

                  —

                  Sākt saskaņošanu ar acquis jautājumos par profesionālās kvalifikācijas savstarpēju atzīšanu, tostarp izveidot nepieciešamo administratīvo rīcībspēju.

                  —

                  Sākt caurskatīt valsts tiesību aktus, lai konstatētu ierobežojumus attiecībā uz uzņēmējdarbības reģistrācijas tiesībām un pakalpojumu sniegšanas brīvību, plānot to novēršanu un nepieļaut jaunu šķēršļu radīšanu.

                  —

                  Stiprināt valsts pārvaldes iestādes rīcībspēju pasta pakalpojumu jomā un nodrošināt to neatkarību.

            Kapitāla brīva aprite

                  —

                  Uzlabot tiesību aktus nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanā un sākt nodrošināt efektīvu īstenošanu. Stiprināt finanšu izmeklēšanas nodaļas (FIN) administratīvās spējas un uzlabot tās sadarbību ar citām iestādēm, kas iesaistītas nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršanā.

                  —

                  Vienkāršot atļauju izsniegšanas procedūras ES pilsoņiem iegādāties nekustamo īpašumu bez diskriminācijas un būtiski samazināt iekrājušos pieteikumu skaitu.

            Valsts iepirkums

                  —

                  Pabeigt Horvātijas iepirkuma likumu un īstenošanas noteikumu pieskaņošanu, tostarp valsts līgumu, koncesiju un pārskatīšanas procedūru jomā.

                  —

                  Palielināt Valsts iepirkumu biroja administratīvo jaudu, lai tas spētu veikt funkcijas, kas tam noteiktas Valsts iepirkumu likumā.

            Intelektuālā īpašuma tiesības

                  —

                  Uzlabot intelektuālā, rūpnieciskā un komerciālā īpašuma tiesības, it sevišķi, nostiprinot administratīvo jaudu, arī tiesībaizsardzības un tiesu iestādēs.

            Konkurence

                  —

                  Nodrošināt turpmāku primāro un sekundāro tiesību aktu saskaņošanu, lai būtu iespējama efektīva pretmonopolu un valsts atbalsta kontrole ar saistošiem lēmumiem, ko piemēro visās tautsaimniecības nozarēs un – attiecībā uz valsts atbalstu – gan atbalsta shēmām, gan individuāliem atbalsta pasākumiem.

                  —

                  Palielināt Konkurences aģentūras administratīvo kapacitāti un neatkarību gan valsts atbalsta, gan pretmonopolu darbības jomā. Nodrošināt tiesnešu kompetences attīstību un apmācības konkurences jautājumos.

                  —

                  Pastiprināt pretmonopola tiesību aktu izpildi, it sevišķi, labāk koncentrējoties uz smagu konkurences izkropļojumu novēršanu un ieviešot atturošu naudas sodu režīmu. Pastiprināt valsts atbalsta tiesību aktu izpildi, it sevišķi, nodrošinot paziņošanas pienākuma ievērošanu un aktīvu visu atbalsta pasākumu izvērtēšanu.

                  —

                  Nodrošināt visu esošo atbalsta shēmu un nodokļu likumu saskaņotību ar acquis valsts atbalsta jomā.

                  —

                  Pieņemt un sākt īstenot dzīvotspējīgas pārstrukturēšanas programmas tērauda un kuģubūves nozarēs saskaņā ar ES prasībām.

                  —

                  Nodrošināt valsts atbalsta pārskatāmību, izveidojot visaptverošu uzskaiti un ziņojot par visiem visos pārvaldes līmeņos spēkā esošajiem atbalsta pasākumiem un vairot konkurences principu apzināšanos.

            Finanšu pakalpojumi

                  —

                  Nostiprināt normatīvo un administratīvo sistēmu finanšu pakalpojumu uzraudzībai, it sevišķi sagatavoties pārējai uz plānoto integrēto ārpusbanku finanšu pakalpojumu pārraudzības iestādi.

                  —

                  Sagatavot jaunā kapitāla prasību sistēmas kredītiestādēm un ieguldījumu sabiedrībām ieviešanu.

            Informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi

                  —

                  Nostiprināt valsts pārvaldes iestādes kapacitāti telekomunikāciju jomā un nodrošināt tās neatkarību.

            Lauksaimniecība un lauku attīstība

                  —

                  Nodrošināt pilnīgu SAPARD/IPARD aģentūras funkcionalitāti.

                  —

                  Paātrināt darbu, lai ierīkotu kārtīgu zemes gabalu identifikācijas sistēmu un liellopu identifikācijas un reģistrācijas sistēmu.

                  —

                  Nostiprināt lauksaimniecības statistikas datu apkopošanu un apstrādi atbilstīgi ES standartiem un metodēm.

                  —

                  Izstrādāt lauku attīstības stratēģijas un politikas instrumentus lauku attīstības programmu izveidei, īstenošanai, vadībai, pārraudzībai, kontrolei un novērtēšanai.

            Pārtikas nekaitīguma, veterinārā un fitosanitārā politika

                  —

                  Turpināt tiesību aktu saskaņošanu ar acquis veterinārajā un fitosanitārajā nozarē, uzlabot inspicēšanas kārtību, modernizēt agrārās un pārtikas rūpniecības uzņēmumus, lai izpildītu ES higiēnas prasības.

                  —

                  Izstrādāt visaptverošu stratēģiju pārtikas nekaitīguma un veterinārās un fitosanitārās politikas jomā. Nostiprināt vajadzīgās administratīvās struktūras un uzlabot to savstarpējo koordināciju, lai nodrošinātu visaptverošu pieeju pārtikas nekaitīguma paaugstināšanai visā pārtikas ķēdē.

            Zivsaimniecība

                  —

                  Nostiprināt zivsaimniecības politikas administratīvās struktūras, jo sevišķi – inspekciju.

                  —

                  Sākt veidot zvejas kuģu datorizētu reģistru.

                  —

                  Attiecībā uz Horvātijas vienpusēji izsludināto aizsargājamo ekoloģisko un zvejas zonu turpināt 2004. gada jūnijā panāktās trīspusējās vienošanās īstenošanu.

            Transporta politika

                  —

                  Turpināt ES standartu īstenošanu sociālo un tehnisko autotransporta tiesību aktu jomā un drošības standartu īstenošanu jūras satiksmē.

                  —

                  Nostiprināt administratīvo rīcībspēju dzelzceļa nozarē.

                  —

                  Nodrošināt neatkarīgas negadījumu izmeklēšanas iestādes ierīkošanu un nostiprināt valsts pārvaldes iestādes aviācijas nozarē.

                  —

                  Noslēgt Eiropas kopējās gaisa telpas (EKGT) nolīgumu ar protokolu par pārejas pasākumiem, lai ieviestu ES aeronavigācijas tiesību aktus.

            Enerģētika

                  —

                  Turpināt ES acquis īstenošanu attiecībā uz gāzi un elektroenerģiju.

                  —

                  Nodrošināt valsts pārvaldes iestādes rīcībspēju un neatkarīgu darbošanos.

                  —

                  Sākt īstenot saskaņā ar Enerģētikas kopienas līgumu uzņemtās saistības.

                  —

                  Stiprināt administratīvo kapacitāti un uzlabot saskaņojumu ar acquis energoefektivitātes, atjaunīgo enerģijas avotu un kodolenerģijas jomā, kā arī nodrošināt augsta līmeņa kodoldrošību un aizsardzību pret radiāciju.

            Nodokļi

                  —

                  Paātrināt nodokļu tiesību aktu saskaņošanu acquis un nodrošināt to faktisku izpildi, pievēršot īpašu uzmanību brīvajām zonām PVN režīma teritoriālajā piemērošanā un esošo PVN nulles likmju atcelšanā.

                  —

                  Sākt tiesību aktu tiešo nodokļu jomā, tostarp noteikumu par informācijas apmaiņu ar dalībvalstīm, saskaņošanu ar acquis, lai atvieglotu tādu pasākumu izpildi, ar ko apkaro nodokļu nemaksāšanu un krāpšanos ar nodokļiem.

                  —

                  Pieņemt par saistošiem Uzvedības kodeksa principus nodokļu uzlikšanā uzņēmējdarbībai un nodrošināt, lai jaunie nodokļu pasākumi atbilstu šiem principiem.

                  —

                  Ievērojami palielināt nodokļu un muitas dienestu jaudas, it sevišķi attiecībā uz iekasēšanas un kontroles funkcijām; turpināt veidot funkcionējošu un ar pietiekamu personālu apgādātu akcīzes nodokļa dienestu; vienkāršot procedūru efektīvai sodīšanai par nodokļu likumu pārkāpumiem.

                  —

                  Turpināt IT sistēmu izveidošanu, lai nodrošinātu elektronisku datu apmaiņu ar ES un tās dalībvalstīm.

            Statistika

                  —

                  Stiprināt Horvātijas Statistikas biroja administratīvo kapacitāti, reformēt tās reģionālās iestādes un uzlabot koordināciju ar citiem oficiālās statistikas veidotājiem.

                  —

                  Attīstīt uzņēmējdarbības un sociālo statistiku.

            Sociālā politika un nodarbinātība

                  —

                  Turpināt saskaņošanu ar acquis darba tiesību, veselības un drošības, dzimumu līdztiesības un nediskriminēšanas jomā.

                  —

                  Pastiprināt saistīto administratīvo un izpildes struktūru un ministriju savstarpējo koordināciju.

            Uzņēmumu un rūpniecības politika

                  —

                  Turpināt uzņēmumu reģistrācijas procedūras vienkāršošanu un paātrināšanu; ieviest MVU tiešsaistes piekļuvi atsevišķām valdības iestādēm; turpmāk attīstīt reglamentācijas ietekmes novērtēšanu.

                  —

                  Turpināt īstenot Eiropas mazo uzņēmumu hartu.

            Reģionālā politika un strukturālo instrumentu koordinācija

                  —

                  Izstrādāt plašu un saskanīgu stratēģiju reģionālās attīstības jomā.

                  —

                  Izraudzīties galvenās pārvaldes iestādes un struktūras strukturālo instrumentu īstenošanai un palielināt to kapacitāti.

            Tiesiskums, brīvība un drošība

                  —

                  Nostiprināt robežu pārvaldību, it sevišķi, pastiprinot jūras robežu uzraudzību; īstenot integrēto robežu pārvaldības stratēģiju (tostarp attiecībā uz atpakaļuzņemšanu); palielināt investīcijas tehniskajās ierīcēs un infrastruktūrā; pieņemt papildu personālu un sagādāt piemērotu mācību infrastruktūru.

                  —

                  Uzlabot aparatūru viltotu un falsificētu dokumentu atklāšanai un sarīkot mācības personālam diplomātiskajās pārstāvniecībās un konsulārajos birojos.

                  —

                  Turpināt saskaņot ar acquis tiesību aktus par patvērumu. Izveidot pastāvīgu valsts uzņemšanas centru patvēruma meklētājiem.

                  —

                  Uzlabot koordināciju starp tiesībaizsardzības iestādēm un tiesu sistēmu, jo īpaši saistībā ar saimnieciskiem noziegumiem, organizēto noziedzību, krāpšanu, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un korupciju; pastiprināt cīņu pret narkotiku kontrabandu un stiprināt narkomānijas izskaušanu un narkotiku pieprasījuma samazināšanu; nodrošināt efektīvus pasākumus cīņai pret cilvēku tirdzniecību un starptautisku cilvēku kontrabandu, īpašu uzmanību pievēršot upuru aizsardzībai un sociālajai reintegrācijai. Sniegt nepieciešamo speciālo apmācību tiesībaizsardzības iestādēm.

                  —

                  Paplašināt starptautisko sadarbību terorisma jomā un pilnīgi īstenot attiecīgās starptautiskās konvencijas; uzlabot sadarbību un informācijas apmaiņu starp policiju un izmeklēšanas dienestiem valstī un ar citām valstīm; pastiprināt terora aktu finansēšanas vai sagatavošanas novēršanu.

            Vide

                  —

                  Turpināt izstrādāt horizontālus tiesību aktus, tostarp par ietekmes uz vidi novērtēšanu un sabiedrības iesaistīšanos.

                  —

                  Skaidri definēt pienākumus un pastiprināt administratīvo un funkcionālo kapacitāti valdības un reģionālo pašvaldību līmenī, lai nodrošinātu plānošanu, tostarp finanšu stratēģiju sagatavošanu.

                  —

                  Turpināt stiprināt valsts un reģionālo pārbaudes dienestu rīcībspēju un nodrošināt tiem iespēju racionāli īstenot vides tiesību aktus.

                  —

                  Steidzami pieņemt atkritumu apsaimniekošanas plānu un uzsākt tā īstenošanu.

            Muitas savienība

                  —

                  Turpināt stiprināt muitas dienestu administratīvo un operatīvo rīcībspēju, jo īpaši attiecībā uz preferenciālās izcelsmes noteikumu kontroli, un paātrināt saskaņošanu ar ES Muitas acquis. Padarīt pilnīgi funkcionālu Muitas apmācības centru.

                  —

                  Turpināt izstrādāt vajadzīgās IT sistēmas, lai nodrošinātu elektronisku datu apmaiņu ar ES un tās dalībvalstīm.

                  —

                  Pieņemt un īstenot muitas dienestu ētikas kodeksu.

            Ārējās attiecības

                  —

                  Turpināt tirdzniecības liberalizācijas politiku, īstenojot Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu, PTO saistības un divpusējos brīvās tirdzniecības nolīgumus. Veikt priekšdarbus topošajam reģionālajam Dienvidaustrumu Eiropas brīvās tirdzniecības nolīgumam.

                  —

                  Gādāt par to, lai tirdzniecības aizsardzības pasākumi atbilstu SAN un PTO uzliktajiem pienākumiem.

                  —

                  Pabeigt sarunas un pilnībā īstenot protokolu par tarifa kvotas cukuram īstenošanu SAN, lai sagatavotu Horvātijas cukura nozari vajadzīgajiem pielāgojumiem, lai tā darbotos reālos un ekonomiski ilgtspējīgos apstākļos. Sarunu par protokolu iznākumi neskar iestāšanās sarunu iznākumus.

            Finanšu kontrole

                  —

                  Pieņemt saskaņotus reglamentējošos noteikumus par valsts iekšējo finanšu kontroli uz stratēģiskā dokumenta pamata.

                  —

                  Turpināt ieviest un nostiprināt valsts iekšējās kontroles funkcijas, nodrošinot atbilstīgu personālu, apmācību un ierīces.

                  —

                  Izveidot efektīvu procedūru, kā atklāt nelikumības un gadījumus, kad ir aizdomas par krāpšanu, kas skar Kopienas finansiālās intereses, attiecīgi rīkoties, veikt turpmākus pasākumus un ziņot Komisijai par tiem, un izveidot nepieciešamās administratīvās struktūras šo interešu efektīvai un pietiekamai aizsardzībai un sadarbībai ar Eiropas Biroju krāpšanas apkarošanai.

            3.2.   VIDĒJA TERMIŅA PRIORITĀTES
      Politiskie kritēriji
      Demokrātija un tiesiskums
      Valsts pārvalde

                  —

                  Turpināt ar ES acquis tieši saistīto izveidošanas procesu un ieviest reformas valsts pārvaldes efektivitātes uzlabošanai kopumā.

            Tiesu sistēma

                  —

                  Turpināt tiesu reformas ieviešanu, ietverot apmācības, un veikt pasākumus, lai vēl vairāk samazinātu lietu uzkrāšanos visās tiesās.

                  —

                  Turpināt racionalizēt tiesu organizāciju, tostarp izstrādāt mūsdienīgas informācijas tehnoloģiju sistēmas.

                  —

                  Nodrošināt tiesu lēmumu regulāru un racionālu izpildi.

            Korupcijas novēršanas politika

                  —

                  Veicināt turpmāku progresu cīņā pret korupciju un īstenot ar to saistītos tiesību aktus. Jo īpaši izveidot speciālistu vienības korupcijas apkarošanai attiecīgajos dienestos un nodrošināt tām pienācīgas apmācības un resursus.

                  —

                  Nodrošināt, lai tiktu ievēroti starptautiskajos dokumentus noteiktie standarti, pieņemot atbilstīgus tiesību aktus un administratīvos pasākumus.

            Cilvēktiesības un minoritāšu aizsardzība

                  —

                  Nodrošināt Konstitucionālā likuma par mazākumtautībām pilnīgu īstenošanu, it sevišķi mazākumtautību proporcionālas pārstāvības ziņā.

                  —

                  Turpināt vispārējas pretdiskriminācijas stratēģijas īstenošanu.

                  —

                  Turpināt uzlabot čigānu stāvokli, pastiprinot attiecīgās stratēģijas īstenošanu, tostarp nodrošinot nepieciešamo finansiālo atbalstu valsts un vietējā līmenī, pasākumus pret diskrimināciju, kas vērsti uz nodarbinātības iespēju veicināšanu, izglītības pieejamības palielināšanu un mājokļu apstākļu uzlabošanu.

                  —

                  Turpināt uzlabot sociālos un saimnieciskos apstākļus, lai uzlabotu attieksmi per personām, kas atgriezušās, un šo personu integrēšanos attiecīgajās kopienās.

            Reģionālie jautājumi un starptautiskie pienākumi

                  —

                  Nodrošināt galīgi noslēgto vienošanos par patlaban vēl risināmajiem divpusējiem jautājumiem, sevišķi robežproblēmām, vienmērīgu īstenošanu.

                  —

                  Turpināt īstenot pastāvošās divpusējās vienošanās.

            Ekonomiskie kritēriji

                  —

                  Turpināt ilgtspējīgas vidējā termiņa fiskālās infrastruktūras ieviešanu, pastāvīgi samazinot vispārējo valsts tēriņu, vispārējā valsts budžeta deficīta un parāda daļu IKP. Noteikt prioritātes publiskā sektora izdevumos, lai iegūtu resursus ar acquis saistītiem izdevumiem. Īstenot plašu veselības aprūpes un pensiju sistēmas reformu. Turpināt samazināt subsīdijas lieliem zaudējumus radošiem uzņēmumiem.

                  —

                  Turpināt pārdot valdības mazākuma daļas un akciju kontrolpaketes sabiedrībās, kuras ir Privatizācijas fonda pārziņā.

                  —

                  Turpmāk uzlabot apstākļus privāto uzņēmumu radīšanai un attīstībai un tiešiem ārvalstu ieguldījumiem.

                  —

                  Panākt būtisku progresu finanšu disciplīnas nostiprināšanā lielos uzņēmumos, it sevišķi tērauda, kuģubūves un dzelzceļa nozarē.

                  —

                  Pabeigt zemes reformu, īpašu uzsvaru liekot uz lauksaimniecības zemes reģistrāciju un privatizāciju.

                  —

                  Turpināt darba tirgus un izglītības reformu, domājot par darbaspēka piedalīšanās un nodarbinātības pieaugumu.

            Spēja uzņemties dalības pienākumus
      Brīva preču aprite

                  —

                  Panākt būtisku progresu vecās pieejas direktīvu (tādu kā medikamentu un ķimikāliju jomā) un jaunās pieejas direktīvu transponēšanā un dalības priekšnoteikumu izpildē Eiropas standartizācijas struktūrām CEN, Cenelec un ETSI.

            Darba ņēmēju brīva pārvietošanās

                  —

                  Atcelt visus diskriminējošos pasākumus attiecībā pret ES migrējošiem darba ņēmējiem un ES pilsoņiem.

                  —

                  Pastiprināt administratīvās struktūras sociālā nodrošinājuma shēmu koordinēšanai.

            Tiesības brīvi veikt uzņēmējdarbību un pakalpojumu sniegšanas brīvība

                  —

                  Likvidēt atlikušos šķēršļus attiecībā uz fiziskām un juridiskām personām pārrobežu pakalpojumu radīšanai un sniegšanai no ES.

                  —

                  Panākt būtisku progresu profesionālās kvalifikācijas un diplomu atzīšanas saskaņošanā ar ES acquis, ietverot apmācību; turpmāk attīstīt vajadzīgās administratīvās struktūras.

            Kapitāla brīva aprite

                  —

                  Panākt būtisku progresu atlikušo kapitāla pārvietošanas ierobežojumu novēršanā, jo īpaši nekustamā īpašuma iegādē, saskaņā ar SAN pienākumiem.

                  —

                  Pabeigt efektīva režīma izveidi cīņai pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu, jo īpaši nodrošinot to, ka iestādes ir pilnīgi darbspējīgas, pietiekami apgādātas ar resursiem un to darbība ir labi koordinēta ar atbilstīgajām pašmāju un starptautiskajām iestādēm.

            Valsts iepirkums

                  —

                  Īstenot publiskā iepirkuma režīmu līdz ar visām attiecīgajām administratīvajām struktūrām un darbam vajadzīgajiem instrumentiem un panākt būtisku progresu darbā, kura nolūks ir panākt pilnīgu saskaņotību ar ES acquis, gādājot par to, lai publiskā iepirkuma noteikumus efektīvi īsteno visas līgumslēdzējas iestādes un vienības visos līmeņos. Veicināt elektronisku līdzekļu izmantošanu iepirkuma procedūrās.

            Intelektuālā īpašuma tiesības

                  —

                  Pabeigt saskaņošanu intelektuālā un rūpnieciskā īpašuma tiesību jomā un stiprināt cīņu pret pirātismu un viltošanu.

                  —

                  Turpināt intelektuālā īpašuma tiesību (IĪT) izpildes nostiprināšanu un pirātisma un viltošanas apjomu samazināšanu.

            Konkurence

                  —

                  Turpināt stiprināt prettrestu un valsts atbalsta varu un izveidot uzticamu izpildes reģistru. Būtiski uzlabot pārskatāmību valsts atbalsta jomā.

                  —

                  Attīstīt konkurences tiesību un politikas apmācību visos pārvaldes un tiesu sistēmas līmeņos.

            Finanšu pakalpojumi

                  —

                  Pabeigt tiesību aktu saskaņošanu ar ES uzraudzības normām un turpināt nostiprināt uzraudzības praksi.

                  —

                  Pabeigt jaunā kapitāla prasību satvara kredītiestādēm un ieguldījumu sabiedrībām īstenošanu.

            Informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi

                  —

                  Pieņemt vajadzīgos primāros un sekundāros tiesību aktus, lai pabeigtu reglamentējošus noteikumus un ieviestu konkurenci visās jomās.

            Lauksaimniecība un lauku attīstība

                  —

                  Stiprināt tirgus un lauku attīstības politikai vajadzīgās administratīvās struktūras.

                  —

                  Izveidot ES standartiem atbilstošu vīna dārzu reģistru.

                  —

                  Turpināt sagatavošanās darbus efektīvu un finansiāli stabilu maksājumu organizāciju izveidošanai lauksaimniecības līdzekļu pārvaldības un kontroles vajadzībām atbilstīgi ES prasībām un starptautiskajiem revīzijas standartiem.

            Pārtikas nekaitīguma, veterinārā un fitosanitārā politika

                  —

                  Turpināt pārtikas tiesību aktu saskaņošanu un stiprināt vajadzīgās ieviešanas struktūras.

                  —

                  Panākt ievērojamu progresu, saskaņojot veterinārijas un fitosanitārijas nozaru tiesību aktus ar acquis, ietverot sistēmu lopu identifikācijai, dzīvnieku atkritumu apstrādi, agrāro un pārtikas iestāžu modernizāciju, dzīvnieku slimību kontroles programmas, augu aizsardzību un sēklu un pavairošanas materiāla kvalitāti; būtiski uzlabot pārbaudes struktūras.

            Zivsaimniecība

                  —

                  Būtiski uzlabot administratīvās struktūras un ierīces, lai nodrošinātu zivsaimniecības politikas efektīvu ieviešanu, tostarp resursu pārvaldību, zvejas darbības pārbaudi un kontroli, tirgus politiku, strukturālās programmas un flotes jaudu pārvaldības plānu atbilstīgi pieejamajiem zivju resursiem.

                  —

                  Pabeigt veidot zvejas kuģu datorizētu reģistru un kuģu satelītnovērošanas sistēmu.

            Transporta politika

                  —

                  Turpināt darbu, lai pilnībā veiktu saskaņošanu ar ES acquis autopārvadājumu jomā.

                  —

                  Pieņemt īstenošanas tiesību aktus dzelzceļa transportam, it sevišķi noteikumus par savietojamību un neatkarīgu slodzes sadali.

                  —

                  Strādāt, lai panāktu saskaņošanu ar ES acquis iekšējo ūdensceļu transportā, it sevišķi attiecībā uz kuģošanas drošību un upju informācijas dienestiem.

                  —

                  Turpināt tiesību aktu saskaņošanu ar acquis jūras satiksmē un nodrošināt pietiekamu karoga valsts kontroli.

                  —

                  Panākt tiesību aktu pilnīgu saskaņošanu ar ES acquis aviācijas jomā.

                  —

                  Turpināt ieviest saprašanās memorandu par Dienvidaustrumeiropas reģionālā transporta galvenā tīkla izveidošanu.

            Enerģētika

                  —

                  Turpināt palielināt administratīvo kapacitāti un uzlabot saskaņošanu ar acquis energoefektivitātes un atjaunojamo enerģijas avotu, iekšējā enerģijas tirgus (elektrība un gāze) un kodolenerģijas jomā.

                  —

                  Nodrošināt to, ka naftas krājumi garantē pietiekamu piegādes drošību.

                  —

                  Pienācīgi risināt radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas jautājumu.

            Nodokļi

                  —

                  Būtiski virzīties uz priekšu, lai pabeigtu saskaņošanu ar nodokļu acquis attiecībā uz PVN, akcīzes nodokli un tiešajiem nodokļiem, kā arī Rīcības kodeksu uzņēmējdarbības aplikšanai ar nodokļiem.

                  —

                  Turpināt nodokļu pārvaldības stiprināšanu – tostarp IT sektorā – un nodrošināt tās pareizu funkcionēšanu, lai sasniegtu ES standartu un IT sistēmu savstarpējo pielāgojamību. Izstrādāt un ieviest Ētikas kodeksu.

            Ekonomikas un tirdzniecības politika

                  —

                  Uzlabot monetāro politiku, lai paplašinātu uz tirgu orientēto monetāro instrumentu izmantošanu un efektivitāti.

            Statistika

                  —

                  Turpināt attīstīt makroekonomikas, uzņēmējdarbības un sociālo statistiku.

            Sociālā politika un nodarbinātība

                  —

                  Veikt turpmāku saskaņošanu ar acquis un stiprināt saistītās administratīvās un izpildes struktūras, tostarp darba inspekcijas.

                  —

                  Atbalstīt sociālo partneru centienus palielināt kapacitāti, it sevišķi ar autonomu divpusēju sociālo dialogu.

                  —

                  Izstrādāt un īstenot vispārēju nodarbinātības stratēģiju, iesaistot visas ieinteresētās personas, ņemot vērā dalību Eiropas nodarbinātības stratēģijā. Nodrošināt piemērotu analīzes, īstenošanas un novērtēšanas kapacitāti.

                  —

                  Izstrādāt un īstenot sociālās iekļautības valsts stratēģiju, ieskaitot datu vākšanu saskaņā ar ES praksi, lai turpmāk piedalītos Eiropas sociālās integrācijas stratēģijā.

                  —

                  Noteikt cilvēkresursu attīstības vajadzības, gatavojoties Eiropas Sociālajam fondam.

            Uzņēmumu un rūpniecības politika

                  —

                  Atjaunināt un labāk formulēt politikas pieeju attiecībā uz finanšu instrumentiem MVU, kas ļautu valdībai pāriet no tiešas aizdošanas uz elastīgākām atbalsta shēmām.

            Reģionālā politika un strukturālo instrumentu koordinācija

                  —

                  Nodrošināt skaidru pienākumu sadali un pastiprināt koordināciju gan starp ministrijām, gan valdības un pašvaldības iestādēm.

                  —

                  Turpināt palielināt jaudas norīkotajās pārvaldības un maksāšanas iestādēs, tostarp vietējās iestādēs.

                  —

                  Uzlabot reģionālās attīstības plānu izveidi un īstenošanu.

                  —

                  Ieviest piemērotas uzraudzības un novērtēšanas sistēmas un pastiprināt finanšu pārvaldības un kontroles procedūras.

                  —

                  Ieviest adekvātu reģionālo statistiku.

            Tiesiskums, brīvība un drošība

                  —

                  Valsts tiesību aktus pieskaņot ES normām un paraugpraksei un vēl vairāk pastiprināt robežapsardzību; izstrādāt nacionālās datubāzes un reģistrus un nodrošināt koordināciju starp attiecīgajiem dienestiem.

                  —

                  Izveidot valsts datubāzi patvēruma meklētāju personas datu, tostarp pirkstu nospiedumu, pārbaudei, ņemot vērā gatavošanos dalībai EURODAC.

                  —

                  Pastiprināt bēgļu integrācijas centienus.

                  —

                  Uzlabot policijas ekipējumu un infrastruktūru, kā arī izveidot datorizētu izmeklēšanas sistēmu; stiprināt sadarbību starp policiju un citām tiesībaizsardzības iestādēm; pastiprināt cīņu pret narkotiku kontrabandu, organizēto noziedzību, ekonomisko noziedzību (tostarp nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un naudas viltošanu), krāpšanu un korupciju; uzlabot attiecīgo valsts tiesību aktu saskaņošanu ar ES acquis šajās jomās.

                  —

                  Sagatavoties dažādu juridisko instrumentu izmantošanai tiesu sadarbības jomā krimināltiesiskos un civiltiesiskos jautājumos, sniedzot piemērotu apmācību tiesu savstarpējā satiksmē un citos attiecīgos jautājumos.

            Zinātne un pētniecība

                  —

                  Uzsākt plānot un piemērot integrētu pētniecības politiku.

            Izglītība un kultūra

                  —

                  Pastiprināt centienus radīt mūsdienīgu profesionālās izglītības un apmācības sistēmu un nodrošināt augstākās izglītības Boloņas kritēriju īstenošanu.

            Vide

                  —

                  Nodrošināt vides aizsardzības prasību integrāciju citu nozaru politikas nospraušanā un īstenošanā. Izstrādāt vides investīciju stratēģiju, pamatojoties uz saskaņošanas izmaksu aplēsēm. Turpināt īstenot horizontālos tiesību aktus.

                  —

                  Turpināt darbu pie ES acquis transponēšanas, ar īpašu uzsvaru liekot uz atkritumu apsaimniekošanu, ūdens kvalitāti, gaisa kvalitāti, dabas aizsardzību un integrētu piesārņojuma novēršanu un kontroli. Palielināt investīcijas vides infrastruktūrā, īpašu uzsvaru liekot uz notekūdeņu savākšanu un apstrādi, dzeramā ūdens apgādi un atkritumu apsaimniekošanu.

                  —

                  Ratificēt ANO Vispārējai konvencijai par klimata pārmaiņām pievienoto Kioto Protokolu.

            Patērētāju un veselības aizsardzība

                  —

                  Turpināt saskaņošanu ar ES acquis attiecībā uz pasākumiem saistībā ar drošību un stiprināt iedarbīgai tirgus uzraudzībai nepieciešamās administratīvās jaudas.

                  —

                  Turpināt saskaņošanu ar ES acquis attiecībā uz pasākumiem, kas nav saistīti ar drošību.

            Muitas savienība

                  —

                  Stiprināt un konsolidēt muitas dienestu administratīvās un operatīvo kapacitāti. Paplašināt visa personāla apmācību un palielināt ar ES savietojamu informācijas tehnoloģiju izmantošanu, un turpināt sagatavošanos, lai nodrošinātu savstarpēju savienojamību ar ES sistēmām. Stiprināt revīziju un riska novērtējuma un selektivitātes izmantošanu.

                  —

                  Būtiski virzīt uz priekšu saskaņošanu ar acquis, it sevišķi brīvo zonu, tranzīta, nodevu, tarifa kvotu un preču ieveduma un izveduma uzraudzības jomās.

            Finanšu kontrole

                  —

                  Attīstīt valsts iekšējās finanšu kontroles sistēmas kapacitāti un saskaņošanu ar acquis, tostarp decentralizētu vadības pārskata atbildību un funkcionāli neatkarīgu iekšējo revīziju, kā arī centrālu koordināciju un saskaņošanu.

                  —

                  Reformēt un nostiprināt ārējās revīzijas funkciju saskaņā ar starptautisko un ES paraugpraksi.

            4.   PROGRAMMAS IZSTRĀDE

                  —

                  Kopienas palīdzība saskaņā ar Stabilizācijas un asociācijas procesu Rietumbalkānu valstīm tiks sniegta ar pastāvošajiem finansēšanas instrumentiem, it sevišķi ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2666/2000 (2000. gada 5. decembris) par palīdzību Albānijai, Bosnijai un Hercegovinai, Horvātijai, Dienvidslāvijas Federatīvajai Republikai un Bijušajai Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikai (1) (CARDS Regulu) un Phare
                      (2), SAPARD
                      (3) un ISPA
                      (4) pirmspievienošanās instrumentiem. Šim lēmumam attiecīgi nav finansiālu seku. Horvātijai būs pieejams finansējums no daudzvalstu un horizontālajām programmām.

            5.   NOSACĪTĪBA

                  —

                  Kopienas palīdzība saskaņā ar Stabilizācijas un asociācijas procesu Rietumbalkānu valstīm ir atkarīga no turpmākā progresa, izpildot Kopenhāgenas kritērijus, kā arī no progresa, ievērojot šās pievienošanās partnerības īpašās prioritātes. Šo nosacījumu neievērošana var mudināt Padomi veikt attiecīgus pasākumus, pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 2666/2000 5. pantu. Uz Komisijas palīdzību attiecas arī Padomes 1997. gada 29. aprīļa un 1999. gada 21.–22. jūnija secinājumos definētie nosacījumi, jo īpaši attiecībā uz saņēmēja apņemšanos veikt demokrātiskas, ekonomiskas un institucionālas reformas.

                  —

                  Kopienas palīdzība projektu finansēšanā, izmantojot trīs pirmspievienošanās instrumentus – Phare, ISPA un SAPARD – ir atkarīga arī no tā, kā Horvātija ievēros Stabilizācijas un asociācijas nolīguma saistības, turpmākos pasākumus, lai panāktu atbilstību Kopenhāgenas kritērijiem, un, jo īpaši, no šās pievienošanās partnerības īpašo prioritāšu sasniegšanas.

                  —

                  Šo vispārējo nosacījumu neievērošanas gadījumā Padome var pieņemt lēmumu par finansiālā atbalsta pārtraukšanu, balstoties uz Padomes Regulas (EK) Nr. 622/98 (1998. gada 16. marts) par palīdzību kandidātvalstīm atbilstīgi pirmspievienošanās stratēģijai, un jo īpaši par pievienošanās partnerību izveidi (5) 4. pantu.

            6.   UZRAUDZĪBA

                  —

                  Eiropas partnerības ieviešanu uzrauga ar mehānismu palīdzību, kas izveidoti stabilizācijas un asociācijas procesā, jo īpaši ar Komisijas sagatavotu gada progresa ziņojumu palīdzību.

         (1)  OV L 306, 7.12.2000., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2112/2005 (OV L 344, 27.12.2005., 23. lpp.).

         (2)  Padomes Regula (EEK) Nr. 3906/89 (OV L 375, 23.12.1989., 11. lpp.). Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2257/2004 (OV L 389, 30.12.2004., 1. lpp.).

         (3)  Padomes Regula (EK) Nr. 1268/99 (OV L 161, 26.6.1999., 87. lpp.). Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2112/2005.

         (4)  Padomes Regula (EK) Nr. 1267/99 (OV L 161, 26.6.1999., 73. lpp.). Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2112/2005.

         (5)  OV L 85, 20.3.1998., 1. lpp.


title: 2013/551/ES: Eiropas Parlamenta Lēmums ( 2013. gada 17. aprīlis ) par Eiropas Savienības 2011. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, X iedaļa – Eiropas Ārējās darbības dienests

text:
               16.11.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 308/139

      EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS

   (2013. gada 17. aprīlis)
   par Eiropas Savienības 2011. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, X iedaļa – Eiropas Ārējās darbības dienests
   (2013/551/ES)
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Eiropas Savienības 2011. finanšu gada vispārējo budžetu (1),

               —

               ņemot vērā Eiropas Savienības konsolidētos gada pārskatus par 2011. finanšu gadu (COM(2012) 436 – C7-0235/2012) (2),

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas gada pārskatu par budžeta izpildi 2011. finanšu gadā, ar iestāžu atbildēm (3),

               —

               ņemot vērā deklarāciju par pārskatu ticamību, kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību (4), ko Revīzijas palāta iesniegusi par 2011. finanšu gadu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 287. pantu,

               —

               ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. panta 10. punktu, kā arī 317., 318. un 319. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), un jo īpaši tās 50., 86., 145., 146. un 147. pantu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (6) un jo īpaši tās 164., 165., 166. un 167. pantu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Ārlietu komitejas atzinumu (A7-0099/2013),

               1.

               sniedz Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos apstiprinājumu par Eiropas Ārējās darbības dienesta 2011. finanšu gada budžeta izpildi;

               2.

               izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, nosūtīt Padomei, Komisijai, Eiropas Savienības Tiesai, Revīzijas palātai, Eiropas Ombudam un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam, kā arī nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Martin SCHULZ

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV L 68, 15.3.2011.

      (2)  OV C 348, 14.11.2012., 1. lpp.

      (3)  OV C 344, 12.11.2012., 1. lpp.

      (4)  OV C 348, 14.11.2012., 130. lpp.

      (5)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (6)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

         EIROPAS PARLAMENTA REZOLŪCIJA

      (2013. gada 17. aprīlis)
      ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no lēmuma par Eiropas Savienības 2011. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, X iedaļa – Eiropas Ārējās darbības dienests
      EIROPAS PARLAMENTS,

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Savienības 2011. finanšu gada vispārējo budžetu (1),

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Savienības konsolidētos gada pārskatus par 2011. finanšu gadu (COM(2012) 436 – C7-0235/2012) (2),

                  —

                  ņemot vērā Revīzijas palātas gada pārskatu par budžeta izpildi 2011. finanšu gadā, ar iestāžu atbildēm (3),

                  —

                  ņemot vērā deklarāciju par pārskatu ticamību, kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību (4), ko Revīzijas palāta iesniegusi par 2011. finanšu gadu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 287. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. panta 10. punktu, kā arī 317., 318. un 319. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), un jo īpaši tās 50., 86., 145., 146. un 147. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (6) un jo īpaši tās 164., 165., 166. un 167. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,

                  —

                  ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Ārlietu komitejas atzinumu (A7-0099/2013),

                  A.

                  tā kā Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD) izveidoja saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 27. panta 3. punktu un tas sāka darboties 2011. gada 1. janvārī;

                  B.

                  tā kā saskaņā ar 1. apsvērumu Padomes 2010. gada 26. jūlija Lēmumā 2010/427/ES, ar ko nosaka Eiropas Ārējās darbības dienesta (7) organizatorisko struktūru un darbību, EĀDD “darbojas kā funkcionāli autonoma Savienības struktūra Augstā pārstāvja pakļautībā” [Savienības augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos] (“augstais pārstāvis”);

                  C.

                  tā kā Komisijai ir juridiska prioritāte attiecībā uz pamatdarbības izdevumu pārvaldību; tā kā ir noteikta pienākumu sadale starp EĀDD un Ārpolitikas instrumentu dienestu, kas ir Komisijas struktūra;

                  D.

                  tā kā EĀDD ir atbildīgs par tā galvenā biroja un Savienības delegāciju administratīvo izdevumu finanšu pārvaldību;

                  E.

                  tā kā EĀDD budžetu 2011. gadā veidoja Komisijas un Padomes Ģenerālsekretariāta proporcionāli budžeta pārvietojumi,

                  1.

                  norāda – pamatojoties uz veikto revīziju, Revīzijas palāta secinājusi, ka kopumā 2011. gada 31. decembrī slēgtajā finanšu gadā izdarītajos maksājumos saistībā ar iestāžu un pārējo struktūru administratīvajiem un citiem izdevumiem būtisku kļūdu nav;

                  2.

                  atzīmē – kaut arī 2011. gads bija EĀDD pirmais finanšu gads, dienests tomēr ir pilnībā atbildīgs par 2011. finanšu gada norisēm, un ir jānodrošina stingra atbilstība tiesību aktiem; mudina EĀDD analizēt to, kādas mācības tas varētu gūt no pirmā darbības gada;

                  3.

                  norāda, ka Revīzijas palāta 2011. gada pārskatā iekļāvusi konstatējumus par EĀDD attiecībā uz sociālo pabalstu un citu pabalstu izmaksu darbiniekiem, līgumu noslēgšanu ar pagaidu darbiniekiem, apsardzes pakalpojumu sniegšanas līguma pārvaldību un iepirkuma procedūrām; mudina EĀDD veikt nepieciešamos pasākumus, lai ņemtu vērā šos konstatējumus;

                  4.

                  pauž bažas par Revīzijas palātas konstatējumu, ka noteikumu neievērošanas dēļ nedaudzos gadījumos ir radušies nepareizi maksājumi darbiniekiem, juridiska nenoteiktība pagaidu darbiniekiem un EĀDD, kā arī nav ievērota Finanšu regula, nav atgūts PVN un ir pārkāpti iepirkuma noteikumi, kuri ir saistoši visām Savienības iestādēm; norāda, ka EĀDD ir pilnībā atbildīgs par savu darbību, un atzīmē EĀDD paziņojumu, ka ir veikti nepieciešamie pasākumi, lai nepieļautu šādas neievērošanas atkārtotus gadījumus; prasa, lai EĀDD 2012. gada budžeta izpildes apstiprināšanas procedūras gaitā informētu Parlamentu par paveikto;

                  5.

                  ņem vērā EĀDD sniegtās atbildes Revīzijas palātai saistībā ar tās konstatējumiem un atbalsta tās ieteikumus veikt pasākumus, lai nodrošinātu, ka darbinieki regulāri iesniedz dokumentus, kas apliecina viņu personīgo situāciju; norāda, ka EĀDD kopā ar Atalgojuma un individuālo tiesību biroju gatavojas ieviest sistēmu šo dokumentu savlaicīgai uzraudzībai; turklāt EĀDD, izmantojot pienācīgus pārbaudes mehānismus un labākus norādījumus, būtu jāuzlabo iepirkuma procedūru izstrāde, koordinēšana un izpilde;

                  6.

                  saistībā ar Revīzijas palātas konstatējumiem pauž nožēlu, ka arī 2012. gadā joprojām pastāvēja risks veikt nepareizus vai nepamatotus maksājumus, ja darbinieka situācija ir mainījusies, lai gan EĀDD ieviesa ikgadējas atjaunināšanas mehānismu; aicina EĀDD informāciju par šā jaunā mehānisma ieviešanu iekļaut savā 2012. gada darbības pārskatā;

                  7.

                  norāda, ka EĀDD galvenā biroja galīgais budžets 2011. gada beigās bija EUR 188 000 000 un ka izpildes līmenis bija 91 % apmērā, savukārt delegāciju budžets bija EUR 276 100 000, un tā izpildes līmenis zemāks – aptuveni 89 %; ņem vērā, ka Komisijai bija jāpapildina delegāciju budžets un ka tas sasniedza kopapjomu EUR 252 400 000, un tā izpildes līmenis bija 85 %; atzīmē arī to, ka 2012. gada beigās 2011. gada budžeta galīgās izpildes līmenis attiecībā uz galveno biroju bija 97 % un attiecībā uz delegācijām – arī 97 %;

                  8.

                  pauž bažas, ka pēc budžeta grozījumiem un dažiem pārvietojumiem, ko veikusi Komisija un kas notikuši dienestu starpā, 2011. gadā saglabājas augsts apropriāciju neizmantošanas un pārnešanas līmenis; ierosina izstrādāt galvenos darbības rādītājus, lai uzraudzītu kritiskākās jomas un turpmākajos gados uzlabotu budžeta izpildi;

                  9.

                  atgādina, ka EĀDD ir nesen dibināta struktūra, kas veidojusies vairāku dažādu dienestu konsolidācijas rezultātā, un ka 2011. gads bija pirmais tās darbības gads, kurā bija jāpārvar daudzas tehniska rakstura problēmas, jo īpaši iepirkuma un darbā pieņemšanas jomā; turklāt norāda, ka turpmākajos gados, iespējams, neturpināsies pārmērīgā administratīvā sloga problēma, ko radīja ar izveidi saistītie pasākumi;

                  10.

                  atzinīgi vērtē sīki izstrādāto atbildi, kas sniegta uz plašu jautājumu loku – uz kuriem jāsniedz rakstiska un mutiska atbilde un kurus uzdeva Parlamenta Budžeta komitejas deputāti – un kas skāra daudz plašāku darbības jomu nekā tikai EĀDD administratīvie izdevumi;

                  11.

                  ņem vērā konstatējumus par dažām iepirkuma un konkursa procedūras nepilnībām un aicina EĀDD tās nekavējoties novērst;

                  12.

                  norāda, cik svarīga ir pašreizējā budžeta izpildes apstiprināšana, ar ko nosaka regulējumu nākamajam budžeta apstiprināšanas procesam, un uzskata, ka ar to nostiprinās ticību turpmākai attīstībai un uzlabojumiem EĀDD un tā darbību efektivitātei; aicina Savienības augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos līdz 2013. gada vidum sniegt pārskatu par EĀDD organizāciju un darbību, kuram, ja nepieciešams, pievienot priekšlikumus par Lēmuma 2010/427/ES pārskatīšanu;

                  13.

                  uzskata, ka budžeta izpildes apstiprināšanas procedūru nevar izmantot detalizētu salīdzinājumu izdarīšanai attiecībā uz dominējošiem apstākļiem, kādos EĀDD ir jādarbojas 140 vietās, no kurām daļā valda miers un kārtība, bet citas faktiski ir kara zonas; konstatē, ka šīs darbības vietas atspoguļo ļoti plašu dzīves apstākļu dažādību;

                  14.

                  atzīst, ka ar budžeta izpildi saistītās problēmas trešās valstīs un Savienībā būtiski atšķiras; prasa skaidri sadalīt un koordinēt Komisijas un EĀDD pienākumus un atbildību attiecībā uz budžeta plānošanu un izpildi trešās valstīs;

                  15.

                  norāda, ka EĀDD pirmā darbības gadā bija intensīvs darbā pieņemšanas periods un bija jānodrošina, lai bez kavēšanās tiktu sasniegtas pilnīgas darbības spējas personāla ziņā; turklāt norāda, ka ir dažas īpašas delegācijas, kurās štata vietas komplektēt ir grūtāk ar to darbības vietu saistīta riska dēļ;

                  16.

                  pauž nožēlu, ka personāla īpatsvars no jaunajām dalībvalstīm ir ļoti mazs salīdzinājumā ar personālu no ES 15 dalībvalstīm; uzsver nepieciešamību personāla darbā pieņemšanas un amatā iecelšanas procesā nodrošināt labāku dzimumu līdzsvaru un, cik vien iespējams, arī ģeogrāfisko līdzsvaru; mudina EĀDD izstrādāt atbilstošus mehānismus un veikt nepieciešamos pasākumus, lai pienācīgā laikā panāktu labāku un līdzsvarotāku pārstāvību; atzinīgi vērtē to, ka vakanto štata vietu skaits ir samazinājies; mudina EĀDD vakantās štata vietas aizpildīt tā, lai panāktu ģeogrāfisko līdzsvaru visos personāla līmeņos;

                  17.

                  norāda, ka ir direktorāti ar 22, 27 un 29 darbiniekiem un vadības direktorāti ar 44 darbiniekiem; norāda, ka EĀDD ir liels vadītāju amatu skaits, salīdzinot ar citām iestādēm, un salīdzinoši liels augstākā līmeņa amata vietu skaits, kas ievērojami pārsniedz šādu amata vietu skaitu citās iestādēs; aicina EĀDD noskaidrot tā iemeslus un mudina augsto pārstāvi samazināt šo pārāk lielo administratīvo darbinieku skaitu; uzskata par daļēji pamatotiem EĀDD līdzšinējos paskaidrojumus šajā jautājumā un prasa kompetentajiem dienestiem izstrādāt vadlīnijas un metodes šīs salīdzinošās nelīdzsvarotības novēršanai vidējā termiņā un ilgtermiņā;

                  18.

                  atkārtoti pauž vēlmi, lai pēc iespējas drīzāk tiktu ieviesta tāda cilvēkresursu pārvaldības politika, kas atspoguļotu Savienības politikas prioritātes un patiesās vajadzības vietējā līmenī; šajā sakarībā atgādina, ka ir būtiski svarīgi saskaņot darbību ar Komisiju, lai izveidotu delegāciju personāla optimālu profilu (8);

                  19.

                  aicina panākt lielāku pārredzamību attiecībā uz EĀDD administratīvās struktūras kompetencēm un novērst dubultas kompetences; prasa publicēt informāciju par pienākumu sadali; uzskata, ka pašreizējā neefektivitāte var nopietni kaitēt EĀDD reputācijai;

                  20.

                  ar gandarījumu norāda uz 8 800 kandidātu atlasi un izvēli, 1 300 intervijām un 118 aizpildītajām brīvajām vietām; tomēr pauž nožēlu, ka nav pārskata par to, cik bieži kandidāts tika uzaicināts uz interviju un to, ka tādējādi šo procesu nevar uzskatīt par pilnīgi pārredzamu; aicina EĀDD gūt labāku ieskatu par interviju izmaksām;

                  21.

                  mudina, lai jaunieceltie EĀDD darbinieki iesniegtu apliecinājumu, ka viņi iepriekš nav strādājuši izlūkdienestos;

                  22.

                  uzskata, ka nav skaidri Savienības īpašo pārstāvju pienākumi; prasa, lai tiktu iesniegts atsevišķs dokuments par to, kā ticis izlietots viņu mandāta īstenošanai piešķirtais budžets;

                  23.

                  norāda, ka 39,5 % Savienības vēstnieku nāk no dalībvalstīm; atgādina par vienošanos, ka viena trešdaļa no štata vietām būtu jāaizņem darbiniekiem no dalībvalstīm; mudina augsto pārstāvi īstenot vienošanos, ar ko paredz, ka vidējā līmeņa un vadošo amatu štata vietas ir jāiekļauj šajā kvotā;

                  24.

                  norāda uz līdzsvara trūkumu delegācijās starp EĀDD darbiniekiem un Komisiju; mudina vairāk EĀDD darbinieku pārcelt no galvenā biroja uz delegācijām, ņemot vērā budžeta iespējas;

                  25.

                  uzsver, ka delegācijas ar vismazāko darbinieku skaitu atrodas sarežģītā situācijā tādēļ, ka noteikumi, kas delegācijām tiek piemēroti attiecībā uz pilnvarojumu veikt maksājumu deleģēšanu starp EĀDD un Komisijas darbiniekiem, ir sarežģīti un stingri; aicina abas iestādes izskatīt iespējas atvieglot procedūru, saskaņā ar kuru tiek piešķirta līdzekļu izmantošanas atļauja, tomēr ievērojot finanšu kontroles noteikumus;

                  26.

                  uzsver to, cik svarīgi ir nodrošināt, lai operatīvajiem darbiniekiem, finanšu darbiniekiem un uzraudzības un revīzijas darbiniekiem būtu nepieciešamās prasmes viņu uzdevumu veikšanai; prasa, lai EĀDD un Komisija apmācību programmās galveno uzmanību pievērstu šo prasmju uzlabošanai un ziņotu Parlamentam par sasniegto;

                  27.

                  vērš uzmanību uz to, ka tiek piemērota izmaksas palielinoša procedūra attiecībā uz Savienības delegāciju vietējā personāla algu ikgadējās korekcijas metodi; uzskata, ka šo metodoloģiju var padarīt lietderīgāku un izmaksu ziņā izdevīgāku; aicina EĀDD izmantot aprēķināšanas metodes, kas balstītas uz neatkarīgu un objektīvu atsauces organizāciju izvēli tajā pašā vai līdzīgā atrašanās vietā; iesaka kā nemainīgu komponentu ņemt vērā kādu vietēji darbojošos Apvienoto Nāciju Organizācijas aģentūru, kā arī divas dalībvalstu vēstniecības un divus vietējos darba devējus, no kuriem vienu izvēlas darbinieki, bet otru – darba devējs, lai tādējādi noteiktu samērīgu vidējo vērtību; mudina izveidot mehānismu, ar ko atbrīvo Savienības vēstnieku no viņa pienākumiem sarunās ar vietējiem darbiniekiem par algām, kā arī izvēlēties atsauces organizācijas piecu gadu laikposmam;

                  28.

                  pauž bažas par lielo prombūtnes gadījumu skaitu Savienības delegācijās un iesaka EĀDD atkārtoti pārbaudīt iemeslus šādai prombūtnei; mudina EĀDD izmantot minētās pārbaudes rezultātus un novērst nelīdzsvarotību, kā arī sniegt Parlamentam informāciju par prombūtnes rādītājiem pa gadiem; ierosina pārskatīt šādas procedūras un panākt to, ka delegāciju darbinieki pēc iespējas apvieno profesionālās apmācības periodus Briselē ar atlikušo atvaļinājuma daļu; aicina Komisiju Civildienesta noteikumu X pielikuma (trešās valstis) pārskatīšanā nodrošināt, ka delegāciju personāla atvaļinājuma un citu vietējo brīvdienu apjoms tiek saskaņots ar citām diplomātiskajām pārstāvniecībām attiecīgajās valstīs;

                  29.

                  pauž bažas par administratīvām nepilnībām Savienības delegācijās Afganistānā, Džibutijā, Gajānā, Zālamana salās un Zambijā; prasa iesniegt ziņojumu par stāvokli attiecībā uz šiem trūkumiem, tostarp līgumiem drošības jomā; sagaida arī ziņojumu par stāvokli iekšējās kontroles standartu jomā Savienības delegācijās Libērijā un Irākā; prasa informēt par stāvokli attiecībā uz atbilstības prasību ievērošanu Savienības delegācijās Ēģiptē un Malāvijā un sniegt jaunāko informāciju par līgumiem drošības jomā Savienības delegācijās Rietumkrastā, Haiti, Saūda Arābijā, Pakistānā, Šrilankā, Lībijā un Libānā;

                  30.

                  prasa paskaidrot, kāpēc nesen noslēgts jauns aptuveni EUR 50 miljonu vērts līgums starp drošības uzņēmumu un Eiropas Savienības delegāciju Afganistānā, kaut par iepriekšējo līgumu starp šīm pusēm notiek OLAF izmeklēšana;

                  31.

                  ar gandarījumu norāda, ka labi īstenojas sinerģija ar Komisijas Attīstības un sadarbības ģenerāldirektorātu – EuropeAid un valstu diplomātiskajiem dienestiem, un aicina EĀDD turpināt informēt Parlamentu; atzīst, ka joprojām ir veicams darbs saistībā ar konsulārajiem dienestiem; aicina Parlamenta Ārlietu komiteju iesaistīties šajā darbā;

                  32.

                  aicina EĀDD tā personāla padziļinātas pārbaudes ziņojumu iesniegt Parlamentam;

                  33.

                  mudina EĀDD palielināt apjomradīto ietaupījumu sniegtās priekšrocības, veidojot jaunas sinerģijas starp EĀDD galveno biroju un delegācijām, kā arī sadarbībā ar dalībvalstīm un to diplomātiskajiem dienestiem Savienības patiesas ārpolitikas un ārlietu dienestu garā; šajā sakarībā uzsver nepieciešamību trešās valstīs pēc iespējas censties kopīgi izmantot pakalpojumus, lai nodrošinātu informācijas apmaiņu un panāktu ietaupījumu;

                  34.

                  saistībā ar ES un Centrālamerikas asociācijas nolīguma gaidāmo stāšanos spēkā uzsver to, ka Savienībai ir vajadzīga delegācija Panamā, kas ir svarīga partnervalsts un vienīgā valsts šajā reģionā, kurā vēl nav delegācijas; mudina EĀDD pēc iespējas drīzāk rīkoties, lai šo jautājumu risinātu;

                  35.

                  prasa skaidrojumu par ES vēstnieka Lībijā atsaukšanas iemesliem;

                  36.

                  prasa EĀDD iesniegt visu informāciju par pakalpojumu līmeņa līgumiem attiecīgi ar Padomi un Komisiju;

                  37.

                  atzinīgi vērtē to, ka pārskatītā Finanšu regula liek EĀDD ik gadu līdz 1. jūnijam Parlamentam iesniegt darba dokumentu par dienesta īstenoto ēku politiku; uzsver, ka pārskatītā Finanšu regula ļauj EĀDD ņemt kredītus biroju un darbinieku dzīvojamo telpu iegādei; mudina EĀDD censties turpināt izmaksu ziņā efektīvu darbību un meklēt piemērotus finansēšanas risinājumus sadarbībā ar Komisijas Ekonomikas un finanšu lietu ģenerāldirektorātu;

                  38.

                  pauž bažas par to, ka pieaug EĀDD biroju un darbinieku dzīvojamo telpu īres izmaksas (piemēram, Savienības delegācijas Krievijā Maskavas biroju īres maksas laikā no 2010. līdz 2011. gadam palielinājušās par vairāk nekā 50 %); mudina EĀDD censties turpināt izmaksu ziņā efektīvu darbību un sniegt visu nepieciešamo informāciju budžeta izpildes apstiprinātājiestādei;

                  39.

                  uzskata, ka gaidāmā EĀDD darba pārskatīšana ir forums, kurā var veikt detalizētu analīzi attiecībā uz saderību starp pieejamajiem resursiem un EĀDD veicamajām funkcijām un par jebkādām nepieciešamajām izmaiņām, ar kurām nodrošinātu tā darbību augstāko efektivitāti; uzskata, ka EĀDD rīcībā esošā īpašuma novērtēšanā būtu jāizdara salīdzināšana ar citām diplomātiskajām misijām tajā pašā vietā, nevis starp EĀDD materiāli tehnisko bāzi ļoti atšķirīgās valstīs; uzskata, ka īpašuma cenu izvērtēšanā līgumi būtu aktīvi jāuzrauga attiecībā uz Savienībai gūstamo labumu un nepieciešamības gadījumā būtu veicamas izmaiņas; uzskata, ka šajā izvērtēšanā būtu jānoskaidro, vai īpašums tiek izmantots citiem mērķiem, nevis mājokļiem, kā arī jāprecizē, kura īpašuma daļa tiek izmantota, cik ilgi un kādā veidā; uzskata arī, ka nevajadzētu būt nekādām atšķirībām starp mājokļiem, kuriem vajadzētu būt līdzīgiem, un nedrīkstētu pieļaut nekādus izkropļojumus šajā jomā, lai dzīves kvalitāte saistībā ar mājokli dažādos reģionos būtu līdzīga, atkarībā no īpašumu pieejamības un izmaksām; aicina iesniegt daudzgadu plānu par Savienības ēku un personāla drošību visās trešās valstīs, kurās ir Savienības delegācijas;

                  40.

                  aicina EĀDD saskaņā ar saviem politiskajiem un līgumiskajiem pienākumiem atrast un izpētīt visas iespējas ilgtermiņā ievērojami ietaupīt līdzekļus, lai nodrošinātu, ka izmaiņas tā gada budžetā, kura pieaugums pamatotu iemeslu dēļ ir proporcionāli lielāks nekā citu iestāžu budžeta pieaugums, nestu maksimāli lielu labumu;

                  41.

                  vērš uzmanību uz nepieciešamību garantēt delegācijā strādājošo vietējo darbinieku visaptverošu drošības pārbaudi;

                  42.

                  stingri atbalsta EĀDD t. s. pārdomāto ietaupījumu iniciatīvu; aicina EĀDD iesniegt īstenošanas ziņojumu, kurā atspoguļoti finansiālie rezultāti un tas, kā no jauna izmanto ietaupītos līdzekļus; aicina Komisiju arī pieņemt šādu iniciatīvu;

                  43.

                  norāda uz lielo ceļojumu skaitu, kurus dažādos nolūkos uz galveno biroju veikuši Savienības delegāciju darbinieki; pauž nožēlu, ka nav iespējams iegūt tādas neatkarīgas pārbaudes iestādes atzinumu, kas novērtētu šo oficiālo braucienu nepieciešamību; prasa augstajai pārstāvei ņemt to vērā un ziņot par šo jautājumu Parlamenta Budžeta kontroles komitejai; aicina veikt pētījumu par Savienības delegāciju darbinieku biežajiem braucieniem, kurā būtu izvērtēta iespēja izmantot videokonferences, lai samazinātu ceļa izmaksas un darbinieku ceļā pavadīto laiku;

                  44.

                  atzinīgi vērtē ietaupījumus, kas jau gūti, izmantojot novatoriskus risinājumus, piemēram, videokonferenču organizēšanu darba interviju rīkošanai; aicina EĀDD iespēju robežās izstrādāt līdzīgus priekšlikumus arī personāla apmācībai;

                  45.

                  stingri mudina EĀDD saistībā ar tā noteikumiem par delegāciju braucieniem uz galveno biroju pieņemt praktiskus pasākumus, kas salīdzināmos apstākļos tiek piemēroti dalībvalstīs; prasa, lai EĀDD attiecībā uz lidojumiem izmantotu dalībvalstīs ierasto praksi;

                  46.

                  atzinīgi vērtē darba grupas izveidi, kuras mērķis ir izvērtēt veidus darba metožu uzlabošanai tā galvenajā birojā, kā arī to, ka secinājumi ir jau īstenoti; prasa, lai tiktu informēts par šiem secinājumiem un par sasniegtajiem izpildes uzlabojumiem;

                  47.

                  uzskata, ka dažus rādītājus, kurus analizēja iekšējās kontroles standartu pašnovērtēšanas procesā, būtu nepieciešams pārskatīt vai atjaunināt;

                  48.

                  uzskata, ka gada darbības pārskatā minētie statistikas dati, jo īpaši par delegācijām, nav pietiekami precīzi; aicina EĀDD uzlabot darbības rezultātus, izstrādājot galvenos darbības rādītājus, ar ko sasniegs zināmu nepārtrauktību delegāciju darbības rezultātu novērtēšanā; aicina augsto pārstāvi par šo jautājumu iesniegt ziņojumu Budžeta kontroles komitejai;

                  49.

                  pauž gandarījumu, ka EĀDD ir apņēmies pilnībā sadarboties ar Eiropas Biroju krāpšanas apkarošanai (OLAF) un ir pabeigts darbs pie īpašā saprašanās memoranda ar OLAF, lai paaugstinātu abu iestāžu sadarbības līmeni;

                  50.

                  pauž viedokli, ka ir jāveic uzlabojumi attiecībā uz Savienības delegāciju finanšu un administratīvās pārvaldības kvalitāti, kā arī attiecībā uz konkrētām galvenā biroja nodaļām, kuras nav identificētas gada darbības pārskatā; sagaida, ka nākamā gada pārskatā tiks noskaidrotas šīs nodaļas un ziņots par sasniegtajiem rezultātiem;

                  51.

                  aicina EĀDD iesniegt detalizētu informāciju par to, kā tā iekšējās kontroles un uzraudzības mehānisms darbojas attiecībā uz līdzekļu pārvaldību un izdevumiem; aicina EĀDD izskaidrot arī savu politiku attiecībā uz Eiropas Parlamenta piekļuvi dienesta iekšējās revīzijas ziņojumiem;

                  52.

                  norāda, ka daudzas EĀDD delegācijas darbojas augsta riska apstākļos attiecībā uz korupciju un krāpšanu; uzskata, ka Savienības finanšu interešu aizsardzībai ir ļoti svarīgi EĀDD personālu atbilstoši apmācīt un uzlabot tā izpratni, lai tādējādi atklātu visus pārkāpumus; uzskata, ka Savienības finanšu interešu aizsardzībai ir ļoti svarīgi īstenot visaptverošu ziņošanas politiku;

                  53.

                  uzskata, ka budžeta atbalsta sistēmas trešo valstu valdībām netiek pienācīgi revidētas, un prasa labāk pārbaudīt finanšu operācijas jau agrīnākā posmā; uzstāj, ka neatkarīgas valsts revīzijas iestādes pastāvēšanai jākļūst par pamatnosacījumu budžeta atbalsta piešķiršanai;

                  54.

                  atgādina EĀDD par tā pienākumu nodrošināt konkrētus rezultātus un uzsver savstarpīgumu starp sasniedzamo rezultātu un vispārējo budžetu.

         (1)  OV L 68, 15.3.2011.

         (2)  OV C 348, 14.11.2012., 1. lpp.

         (3)  OV C 344, 12.11.2012., 1. lpp.

         (4)  OV C 348, 14.11.2012., 130. lpp.

         (5)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

         (6)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

         (7)  OV L 201, 3.8.2010., 30. lpp.

         (8)  Skatīt arī ieteikumus, kas iekļauti Revīzijas palātas Īpašajā ziņojumā Nr. 18/2012 “Eiropas Savienības palīdzība Kosovai tiesiskuma jomā”.


title: 2014/343/ES: Padomes Lēmums ( 2014. gada 24. marts ) par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Nolīgumu par Horvātijas Republikas dalību Eiropas Ekonomikas zonā un trīs ar to saistītus nolīgumus

text:
               11.6.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 170/3

         PADOMES LĒMUMS
   (2014. gada 24. marts)
   par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Nolīgumu par Horvātijas Republikas dalību Eiropas Ekonomikas zonā un trīs ar to saistītus nolīgumus

      (2014/343/ES)

   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 217. pantu saistībā ar 218. panta 5. punktu un 218. panta 8. punkta otro daļu,
   ņemot vērā Aktu par Horvātijas Republikas pievienošanos un jo īpaši tā 6. panta 2. punktu un 6. panta 5. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Līgums par Eiropas Ekonomikas zonu (1) (“EEZ līgums”) tika parakstīts Portu 1992. gada 2. maijā.

               (2)

               Horvātijas Republika kļuva par Eiropas Savienības dalībvalsti 2013. gada 1. jūlijā.

               (3)

               Pēc pievienošanās Eiropas Savienībai Horvātijas Republika saskaņā ar EEZ līguma 128. pantu iesniedza pieteikumu, lai kļūtu par tā Līgumslēdzēju pusi.

               (4)

               Šim nolūkam Komisija Savienības un tās dalībvalstu vārdā ir veikusi sarunas ar Islandi, Lihtenšteinas Firstisti un Norvēģijas Karalisti par Nolīgumu par Horvātijas Republikas dalību Eiropas Ekonomikas zonā (“Nolīgums”) un trijiem ar to saistītiem papildprotokoliem, proti, a) Papildprotokolu Nolīgumam starp Norvēģijas Karalisti un Eiropas Savienību par Norvēģijas finanšu mehānismu laikposmam no 2009. gada līdz 2014. gadam saistībā ar Horvātijas Republikas dalību Eiropas Ekonomikas zonā, b) Papildprotokolu Nolīgumam starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Islandi saistībā ar Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai un c) Papildprotokolu Nolīgumam starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Norvēģijas Karalisti saistībā ar Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (“saistītie protokoli”).

               (5)

               Nolīgums un saistītie protokoli būtu jāparaksta un provizoriski jāpiemēro, kamēr nav pabeigtas to noslēgšanas procedūras,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo atļauj Savienības vārdā parakstīt Nolīgumu par Horvātijas Republikas dalību Eiropas Ekonomikas zonā un saistītos protokolus, ņemot vērā to noslēgšanu.
   Nolīguma un saistīto protokolu teksts, kā arī teksts nolīgumiem vēstuļu apmaiņas veidā par to provizorisku piemērošanu ir pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   Padomes priekšsēdētājs ar šo tiek pilnvarots iecelt personu(-as), kas ir pilnvarota(-as) Savienības vārdā parakstīt Nolīgumu un saistītos protokolus, kā arī nolīgumus vēstuļu apmaiņas veidā par to provizorisku piemērošanu.
   3. pants
   Nolīgumu un Papildprotokolu Nolīgumam starp Norvēģijas Karalisti un Eiropas Savienību par Norvēģijas finanšu mehānismu laikposmam no 2009. gada līdz 2014. gadam saistībā ar Horvātijas Republikas dalību Eiropas Ekonomikas zonā provizoriski piemēro no pirmās dienas pēc datuma, kurā pabeigta pēdējā vēstuļu apmaiņa, kamēr nav pabeigtas procedūras saistībā ar minēto Nolīgumu un protokoliem.
   Papildprotokolu Nolīgumam starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Islandi saistībā ar Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai un Papildprotokolu Nolīgumam starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Norvēģijas Karalisti saistībā ar Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai provizoriski piemēro no trešā mēneša pirmās dienas pēc tam, kad deponēts pēdējais paziņojums par provizorisku piemērošanu saskaņā ar abu papildprotokolu 4. pantu.
   4. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā

      Briselē, 2014. gada 24. martā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         A. TSAFTARIS

      (1)  OV L 1, 3.1.1994., 3. lpp.


title: 2005/31/EK: Padomes Lēmums (2004. gada 24. septembris), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli un locekļa aizstājēju no Nīderlandes

text:
               20.1.2005

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 16/57

         PADOMES LĒMUMS
   (2004. gada 24. septembris),
   ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli un locekļa aizstājēju no Nīderlandes
   (2005/31/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 263. pantu,
   ņemot vērā Nīderlandes valdības priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2002. gada 22. janvārī pieņēma Lēmumu 2002/60/EK, ar ko ieceļ Reģionu komiteja locekļus un viņu aizstājējus (1).

               (2)

               Pēc Wim VAN GELDER kunga atkāpšanās no amata ir atbrīvojusies Reģionu komitejas pilntiesīga komitejas locekļa vieta un pēc Onno HOES kunga atkāpšanās no amata ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa aizstājēja vieta, par ko Padomei paziņoja 2004. gada 6. septembrī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   Vienīgais pants

               a)

               Ar šo Onno HOES kungu,

                  Gedeputeerde van de provincie Noord-Brabant,
               ieceļ par locekli, lai aizstātu Wim VAN GELDER kungu;

               b)

                  Wim VAN GELDER kungu,

                  Commissaris van de Koningin in de provincie Zeeland,
               ieceļ par aizstājēju, lai aizstātu Onno HOES kungu,

         uz viņu atlikušo amata pilnvaru laiku līdz 2006. gada 25. janvārim.

      Briselē, 2004. gada 24. septembrī

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         L. J. BRINKHORST

      (1)  OV L 24, 26.01.2002., 38. lpp.


title: Padomes Lēmums (2002. gada 28. janvāris) par kārtību, kā ieņem Padomes priekšsēdētāja amatu (2002/105/EK, EOTK, Euratom)

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

32002D0105

Oficiālais Vēstnesis L 039 , 09/02/2002 Lpp. 0017 - 0017

		Padomes lēmums(2002. gada 28. janvāris)par kārtību, kā ieņem Padomes priekšsēdētāja amatu(2002/105/EK, EOTK, Euratom)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 203. panta otro daļu,ņemot vērā Eiropas Ogļu un tērauda kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 27. panta otro daļu,ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 116. pantu,ņemot vērā Padomes Lēmumu (1995. gada 1. janvāris) par kārtību, kā ieņem Padomes priekšsēdētāja amatu [1], un jo īpaši tā 1. panta 2. punktu,ņemot vērā Vācijas un Somijas 2002. gada 18. janvāra priekšlikumu,tā kā:šīs lēmums neskar nekādus turpmākus grozījumus, kurus var pieņemt Padome, attiecībā uz kārtību, kā ieņem priekšsēdētāja amatu, īpaši saistībā ar jaunu dalībvalstu pievienošanos Savienībai,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsAr šo tiek mainīti vietām tie attiecīgie laikposmi 2006. gada otrās puses sešos mēnešos un 2007. gada pirmajos sešos mēnešos, kuros Vācija un Somija ieņems Padomes priekšsēdētāja amatu.2. pantsŠo lēmumu publicē Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.Briselē, 2002. gada 28. janvārīPadomes vārdā —priekšsēdētājsJ. Piqué i Camps[1] OV L 1, 1.1.1995., 220. lpp.--------------------------------------------------


title: Padomes Lēmums 2012/665/KĀDP ( 2012. gada 26. oktobris ), ar ko groza Lēmumu 2010/638/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Gvinejas Republiku

text:
               27.10.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 299/45

         PADOMES LĒMUMS 2012/665/KĀDP
   (2012. gada 26. oktobris),
   ar ko groza Lēmumu 2010/638/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Gvinejas Republiku
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 29. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2010. gada 25. oktobrī ar Lēmumu 2010/638/KĀDP (1) noteica ierobežojošus pasākumus pret Gvinejas Republiku.

               (2)

               Pamatojoties uz Lēmuma 2010/638/KĀDP pārskatīšanu, ierobežojošie pasākumi būtu jāpagarina līdz 2013. gada 27. oktobrim.

               (3)

               Nepieciešams grozīt Lēmumā 2010/638/KĀDP paredzētos pasākumus attiecībā uz ieroču embargo.

               (4)

               Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Lēmums 2010/638/KĀDP,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Lēmumu 2010/638/KĀDP groza šādi:

               1)

               lēmuma 2. panta 1. punktu groza šādi:

                           a)

                           pievieno šādu apakšpunktu:

                                       “g)

                                       lai pārdotu, piegādātu, nodotu vai eksportētu sprāgstvielas un ar tām saistīto aprīkojumu vienīgi civilai lietošanai kalnrūpniecībā, ieguldījumiem infrastruktūrā un tehniskās palīdzības sniegšanai, starpnieku pakalpojumiem un citiem pakalpojumiem, kā arī ar šādiem priekšmetiem saistītā finansējuma un finanšu palīdzības sniegšanai, ar noteikumu, ka sprāgstvielu un ar tām saistīto aprīkojumu glabāšanu un izmantošanu, un pakalpojumus kontrolē un pārbauda no drošības spēkiem neatkarīgas kompetentas iestādes un ka ir noteikti saistīto pakalpojumu sniedzēji;”;

                           b)

                           pievieno šādu daļu:
                           “Gadījumos, uz ko attiecas g) apakšpunkts, dalībvalsts divas nedēļas iepriekš informē pārējās dalībvalstis par tās nodomu piešķirt atļauju saskaņā ar minēto apakšpunktu.”;

               2)

               lēmuma 8. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
               “2.   Šo lēmumu piemēro līdz 2013. gada 27. oktobrim. To pastāvīgi pārskata. Attiecīgā gadījumā to var atjaunināt vai grozīt, ja Padome uzskata, ka tā mērķi nav sasniegti.”.

         2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2012. gada 26. oktobrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         A. D. MAVROYIANNIS

      (1)  OV L 280, 26.10.2010., 10. lpp.