title: Padomes Lēmums (1999. gada 22. oktobris), kas attiecas uz protokola noslēgšanu par īpaši aizsargājamām teritorijām un bioloģisko dažādību Vidusjūrā un minētā protokola pielikumu akceptēšanu (Barselonas Konvencija)

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31999D0800

Oficiālais Vēstnesis L 322 , 14/12/1999 Lpp. 0001 - 0017

		Padomes Lēmums(1999. gada 22. oktobris),kas attiecas uz protokola noslēgšanu par īpaši aizsargājamām teritorijām un bioloģisko dažādību Vidusjūrā un minētā protokola pielikumu akceptēšanu (Barselonas Konvencija)(1999/800/EK)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 175. panta 1. punktu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmo teikumu un 300. panta 3. punkta pirmo daļu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu [1],tā kā:(1) Kopiena ir līgumslēdzēja puse Konvencijai par Vidusjūras aizsardzību pret piesārņojumu [2], turpmāk – "Barselonas Konvencija", un ir arī noslēgusi četrus protokolus, kas pieņemti saistībā ar Barselonas Konvenciju, proti, Protokolu par aizsardzību pret piesārņojumu, ko rada atkritumi no kuģiem un lidaparātiem [3], Protokolu par sadarbību naftas un citu kaitīgo vielu radītā piesārņojuma apkarošanā [4], Protokolu par aizsardzību no sauszemes avotu radītā piesārņojuma [5] un Protokolu par īpaši aizsargājamajām teritorijām [6].(2) Komisija Kopienas vārdā piedalījās Barselonas Konvencijas līgumslēdzēju pušu izveidotās darba grupas sarunās, kas attiecās uz Protokolu par īpaši aizsargājamām teritorijām un bioloģisko dažādību Vidusjūrā, un jaunajam Protokolam no tā spēkā stāšanās dienas saskaņā ar 32. pantu ir jāaizstāj pirmā redakcija Protokolam par īpaši aizsargājamām teritorijām Vidusjūrā.(3) Kopiena 1995. gada 10. jūnijā Barselonā parakstīja jauno Protokolu par īpaši aizsargājamām teritorijām un bioloģisko dažādību Vidusjūrā, še turpmāk – "Protokols".(4) Papildus noteikumiem, kas attiecas uz Vidusjūras reģionam svarīgu teritoriju saglabāšanu, Protokola jaunā redakcija paredz sagatavot apdraudēto vai izzūdošo sugu sarakstu un to sugu sarakstu, kuru izmantošana tiek regulēta, (Protokola pielikumi).(5) Protokolu pieņēma un parakstīja Pilnvaroto konferencē (Barselonā 1995. gada 9. un 10. jūnijā), tās Nobeiguma akts paredz, ka Protokola pielikumus pieņem nākamajā pilnvaroto sanāksmē.(6) Pielikumus pieņēma Pilnvaroto konferencē, kas notika 1996. gada 24. novembrī Monako, un dienu iepriekš, 1996. gada 23. novembrī, notika ekspertu sapulce; pielikumus varēja parakstīt konferences laikā; Komisija nebija pilnvarota pārstāvēt Kopienu.(7) Vidusjūras reģiona dalībvalstis kā Barselonas Konvencijas un tās protokolu līgumslēdzējas puses piedalījās Pilnvaroto konferencē un parakstīja pielikumus; tomēr minētās dalībvalstis Konferences nobeiguma aktā paziņoja, ka tās veiks vajadzīgos pasākumus Kopienas kompetences jomās, uz kurām attiecas pielikumi, ja Kopiena parakstīs minētos pielikumus.(8) saskaņā ar Līguma 174. pantu Kopienas vides politika veicina tādu mērķu īstenošanu, kas nodrošina vides saglabāšanu, aizsardzību un vides kvalitātes uzlabošanu, kā arī atbalsta pasākumu īstenošanu starptautiskā mērogā, lai risinātu reģionālās vai pasaules vides problēmas.(9) Protokols un tā pielikumi attiecas uz Kopienas kompetences sfērām vides jomā (Direktīva 79/409/EEK par savvaļas putnu aizsardzību [7], Direktīva 92/43/EEK par dabisko biotopu un savvaļas dzīvnieku un augu aizsardzību [8] un uz sugām, kuru izmantošanu reglamentē kopējā zivsaimniecības politika (KZP); saistībā ar to Kopiena attiecīgi rīkojas, lai nodrošinātu, ka šo starptautisko līgumu noslēgšana nav pretrunā pašlaik spēkā esošajiem Kopienas tiesību aktiem un neparedz izmaiņas to jomā,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pants1. Protokols par īpaši aizsargājamām teritorijām un bioloģisko dažādību Vidusjūrā un tā pielikumi ir apstiprināti Kopienas vārdā.2. Protokola teksts un tā pielikumi ir pievienoti šim lēmumam.2. pants1. Padomes priekšsēdētājs Kopienas vārdā saskaņā ar 30. pantu Protokolam par īpaši aizsargājamām teritorijām un bioloģisko dažādību Vidusjūrā nodod depozitārijam oficiālo Protokola noslēgšanas dokumentu [9].2. Saskaņā ar 16. pantu Konvencijai par Vidusjūras aizsardzību pret piesārņojumu [10] Padomes priekšsēdētājs Kopienas vārdā paziņo, ka Protokols par īpaši aizsargājamām teritorijām un bioloģisko dažādību Vidusjūrā, tiek akceptēts. Kopienas akceptam ir pievienots šāds paziņojums: "Kopiena palīdzēs īstenot pielikumos ietvertos noteikumus, izveidojot Natura 2000 tīklu".3. pantsŠo lēmumu publicē Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.Šis lēmums stājas spēkā pieņemšanas dienā.Luksemburgā, 1999. gada 22. oktobrīPadomes vārdā —priekšsēdētājaS. Mönkäre[1] OV C 219, 30.7.1999., 186. lpp.[2] Lēmums 77/585/EEK, OV L 240, 19.9.1977.,1. lpp.[3] Lēmums 77/585/EEK, OV L 240, 19.9.1977.,1. lpp.[4] Lēmums 81/420/EEK, OV L 162, 19.6.1981.,4. lpp.[5] Lēmums 83/101/EEK, OV L 67, 12.3.1983.,1. lpp.[6] Lēmums 84/132/EEK, OV L 68, 10.3.1984.,36. lpp.[7] OV L 103, 25.4.1979., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 97/49/EK (OV L 223, 13.8.1997., 9. lpp.).[8] OV L 206, 22.7.1992., 7. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 97/62/EK (OV L 305, 8.11.1997., 42. lpp.).[9] Eiropas Savienības Padomes Ģenerālsekretariāts Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī publicēs spēkā stāšanās datumu Protokolam par īpaši aizsargājamām teritorijām un bioloģisko dažādību Vidusjūrā.[10] Eiropas Savienības Padomes Ģenerālsekretariāts Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī publicēs spēkā stāšanās datumu Protokola pielikumiem par īpaši aizsargājamām teritorijām un bioloģisko dažādību Vidusjūrā.--------------------------------------------------


title: 2011/680/: Padomes Lēmums ( 2011. gada 10. oktobris ), ar ko ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli no Portugāles

text:
               14.10.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 269/29

         PADOMES LĒMUMS
   (2011. gada 10. oktobris),
   ar ko ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli no Portugāles
   (2011/680/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 302. pantu,
   ņemot vērā Portugāles valdības priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas atzinumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2010. gada 13. septembrī pieņēma Lēmumu 2010/570/ES, Euratom (1), ar ko laikposmam no 2010. gada 21. septembra līdz 2015. gada 20. septembrim ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļus.

               (2)

               Pēc Manuel CAVALEIRO BRANDÃO kunga pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies viena Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļa vieta,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2015. gada 20. septembrim, Gonçalo da GAMA LOBO XAVIER kungs (Confederação da Indústria Portuguesa (CIP)) tiek iecelts par Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Luksemburgā, 2011. gada 10. oktobrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         A. KRASZEWSKI

      (1)  OV L 251, 25.9.2010., 8. lpp.


title: Padomes Lēmums 2008/134/KĀDP ( 2008. gada 18. februārī ), ar ko īsteno Vienoto rīcību 2005/797/KĀDP par Eiropas Savienības policijas misiju palestīniešu teritorijās

text:
               19.2.2008

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 43/38

      PADOMES LĒMUMS 2008/134/KĀDP
   (2008. gada 18. februārī),
   ar ko īsteno Vienoto rīcību 2005/797/KĀDP par Eiropas Savienības policijas misiju palestīniešu teritorijās
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Padomes Vienoto rīcību 2005/797/KĀDP (2005. gada 14. novembris) par Eiropas Savienības policijas misiju palestīniešu teritorijās (1) un jo īpaši tās 14. panta 2. punktu saistībā ar Līguma par Eiropas Savienību 23. panta 2. punkta otro ievilkumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2005. gada 14. novembrī pieņēma Vienoto rīcību 2005/797/KĀDP, ar ko uz trim gadiem izveido Eiropas Savienības policijas misiju palestīniešu teritorijās (EUPOL COPPS). EUPOL COPPS operatīvā fāze sākās 2006. gada 1. janvārī.

               (2)

               Padome 2006. gada 20. novembrī pieņēma Lēmumu 2006/807/KĀDP (2), kurā noteikts EUPOL COPPS galīgais budžets 2007. gadam.

               (3)

               Padome 2007. gada 6. decembrī pieņēma Lēmumu 2007/808/KĀDP, kurā noteikts, ka no budžeta segs arī ar misiju saistītos izdevumus no 2007. gada 1. janvāra līdz 2008. gada 29. februārim.

               (4)

               Saskaņā ar Lēmuma 2007/808/KĀDP 1. panta 2. punktu EUPOL COPPS galīgais budžets laikposmam no 2008. gada 1. marta līdz 2008. gada 31. decembrim Padomei ir jānosaka līdz 2008. gada 29. februārim,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Bāzes finansējums ar Eiropas Savienības policijas misiju palestīniešu teritorijās (EUPOL COPPS) saistīto izdevumu segšanai no 2008. gada 1. marta līdz 31. decembrim ir 5 000 000 EUR.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
   3. pants
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2008. gada 18. februārī

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         D. RUPEL

      (1)  OV L 300, 17.11.2005., 65. lpp.

      (2)  OV L 329, 25.11.2006., 76. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2007/808/KĀDP (OV L 323, 8.12.2007., 56. lpp.).


title: Padomes Lēmums (ES) 2017/860 (2017. gada 11. maijs) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības (budžeta pozīcija 33 02 03 01)

text:
               19.5.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 128/23

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2017/860
   (2017. gada 11. maijs)
   par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības (budžeta pozīcija 33 02 03 01)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. pantu saistībā ar 218. panta 9. punktu,
   ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 2894/94 (1994. gada 28. novembris) par Eiropas Ekonomikas zonas līguma īstenošanas kārtību (1) un jo īpaši tās 1. panta 3. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Līgums par Eiropas Ekonomikas zonu (2) (“EEZ līgums”) stājās spēkā 1994. gada 1. janvārī.

               (2)

               Saskaņā ar EEZ līguma 98. pantu EEZ Apvienotā komiteja cita starpā var lemt par EEZ līguma 31. protokola grozīšanu.

               (3)

               EEZ līguma 31. protokolā ietverti noteikumi par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības.

               (4)

               Ir lietderīgi turpināt EEZ līguma Līgumslēdzēju Pušu sadarbību attiecībā uz Savienības darbībām, ko finansē no Eiropas Savienības vispārējā budžeta, attiecībā uz uzņēmējdarbības tiesībām.

               (5)

               Tāpēc EEZ līguma 31. protokols būtu jāgroza, lai šo paplašināto sadarbību īstenotu no 2017. gada 1. janvāra.

               (6)

               Savienības nostājas EEZ Apvienotajā komitejā pamatā vajadzētu būt pievienotajam lēmuma projektam,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Nostājas, kura Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz ierosināto grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības, pamatā ir EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projekts, kurš pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2017. gada 11. maijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         R. GALDES

      (1)  OV L 305, 30.11.1994., 6. lpp.

      (2)  OV L 1, 3.1.1994., 3. lpp.

      PROJEKTS
      EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS Nr. …/2017
      (… gada …),
      ar ko groza EEZ līguma 31. protokolu par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības
      EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,
      ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”) un jo īpaši tā 86. un 98. pantu,
      tā kā:

                  (1)

                  Ir lietderīgi turpināt EEZ līguma Līgumslēdzēju Pušu sadarbību attiecībā uz Savienības darbībām, ko finansē no Eiropas Savienības vispārējā budžeta, attiecībā uz uzņēmējdarbības tiesībām.

                  (2)

                  Tāpēc EEZ līguma 31. protokols būtu jāgroza, lai šo paplašināto sadarbību īstenotu no 2017. gada 1. janvāra,

            IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
      1. pants
      EEZ līguma 31. protokola 7. panta 13. punktā vārdus “2016. finanšu gads” aizstāj ar vārdiem “2016. un 2017. finanšu gads”.
      2. pants
      Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc pēdējā paziņojuma iesniegšanas saskaņā ar EEZ līguma 103. panta 1. punktu (1).
      To piemēro no 2017. gada 1. janvāra.
      3. pants
      Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

         Briselē,

               EEZ Apvienotās komitejas vārdā –

               priekšsēdētājs

               EEZ Apvienotās komitejas sekretāri

         (1)  [Konstitucionālās prasības nav norādītas.] [Konstitucionālās prasības ir norādītas.]


title: 2014/601/ES: Eiropas Parlamenta Lēmums ( 2014. gada 3. aprīlis ) par Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes 2012. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu

text:
               5.9.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 266/262

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS
   (2014. gada 3. aprīlis)
   par Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes 2012. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
   (2014/601/ES)
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes 2012. finanšu gada galīgos pārskatus,

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes 2012. finanšu gada pārskatiem ar Iestādes atbildēm (1),

               —

               ņemot vērā Padomes 2014. gada 18. februāra ieteikumu (05849/2014 – C7-0054/2014),

               —

               ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 185. pantu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (3) un jo īpaši tās 208. pantu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regulu (ES) Nr. 1095/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi) (4), un jo īpaši tās 64. pantu,

               —

               ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5),

               —

               ņemot vērā Komisijas 2013. gada 30. septembra Deleģēto regulu (ES) Nr. 1271/2013 par finanšu pamatregulu struktūrām, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 208. pantā (6), un jo īpaši tās 108. pantu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Ekonomikas un monetārās komitejas atzinumu (A7-0231/2014),

               1.

               sniedz Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes izpilddirektorei apstiprinājumu par Iestādes 2012. finanšu gada budžeta izpildi;

               2.

               izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, nosūtīt Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes izpilddirektorei, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Martin SCHULZ

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV C 365, 13.12.2013., 197. lpp.

      (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (3)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

      (4)  OV L 331, 15.12.2010., 84. lpp.

      (5)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

      (6)  OV L 328, 7.12.2013., 42. lpp.


title: Padomes Lēmums (1987. gada 28. septembris) par Eiropas Ekonomikas kopienas un Alžīrijas Tautas Demokrātiskās Republikas Sadarbības nolīguma Papildprotokola noslēgšanu

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31987D0510

Oficiālais Vēstnesis L 297 , 21/10/1987 Lpp. 0001 - 0001 Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 11 Sējums 13 Lpp. 0036  Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 11 Sējums 13 Lpp. 0036

		Padomes lēmums(1987. gada 28. septembris)par Eiropas Ekonomikas kopienas un Alžīrijas Tautas Demokrātiskās Republikas Sadarbības nolīguma Papildprotokola noslēgšanu(87/510/EEK)EIROPAS KOPIENU PADOME,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 238. pantu,ņemot vērā Komisijas ieteikumu [1],ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu [2],tā kā jāapstiprina 1976. gada 26. aprīlī Alžīrā parakstītais Eiropas Ekonomikas kopienas un Alžīrijas Tautas Demokrātiskās Republikas Sadarbības nolīguma Papildprotokols [3],IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsAr šo Kopienas vārdā tiek apstiprināts Eiropas Ekonomikas kopienas un Alžīrijas Tautas Demokrātiskās Republikas Sadarbības nolīguma Papildprotokols.Protokola teksts ir pievienots šim lēmumam.2. pantsPadomes priekšsēdētājs sniedz Protokola 6. pantā paredzēto paziņojumu [4].3. pantsŠis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.Briselē, 1987. gada 28. septembrīPadomes vārdā —priekšsēdētājsB. Haarder[1] OV C 97, 10.4.1987., 2. lpp.[2] Piekrišana sniegta 1987. gada 16. septembrī (vēl nav publicēta Oficiālajā Vēstnesī).[3] OV L 263, 27.9.1978., 2. lpp.[4] Protokola spēkā stāšanās dienu Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.--------------------------------------------------


title: Padomes Lēmums (KĀDP) 2015/528 ( 2015. gada 27. marts ), ar ko izveido mehānismu tādu Eiropas Savienības operāciju kopējo izmaksu finansēšanas pārvaldībai, kuras skar militārus vai aizsardzības aspektus ( Athena ), un ar ko atceļ Lēmumu 2011/871/KĀDP

text:
               28.3.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 84/39

         PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2015/528
   (2015. gada 27. marts),
   ar ko izveido mehānismu tādu Eiropas Savienības operāciju kopējo izmaksu finansēšanas pārvaldībai, kuras skar militārus vai aizsardzības aspektus (Athena), un ar ko atceļ Lēmumu 2011/871/KĀDP
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 26. panta 2. punktu un 41. panta 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Eiropadomes Helsinku sanāksmē 1999. gada 10. un 11. decembrī jo īpaši tika nolemts, ka, brīvprātīgi sadarbojoties Savienības vadītās operācijās, dalībvalstīm līdz 2003. gadam ir jāspēj 60 dienās dislocēt no 50 000 līdz 60 000 cilvēkiem sastāvošus bruņotos spēkus, kas spēj pildīt visus Petersbergas uzdevumus, un uzturēt šos spēkus dislokācijas vietā vismaz vienu gadu.

               (2)

               Padome 2002. gada 17. jūnijā apstiprināja vienošanos tādu Savienības vadītu krīzes pārvarēšanas operāciju finansēšanai, kas skar militārus vai aizsardzības aspektus.

               (3)

               Padome 2003. gada 14. maija secinājumos apstiprināja vajadzību izveidot ātrās reaģēšanas spējas, jo īpaši attiecībā uz humānajām operācijām un glābšanas uzdevumiem.

               (4)

               Eiropadomes Saloniku sanāksmē 2003. gada 19. un 20. jūnijā atzinīgi tika novērtēti Padomes 2003. gada 19. maija sanāksmes secinājumi, kuros jo īpaši apstiprināta vajadzība pēc militārām Savienības ātrās reaģēšanas spējām.

               (5)

               Padome 2003. gada 22. septembrī nolēma, ka Savienībai būtu jāpanāk spējas elastīgi pārvaldīt jebkura mēroga, sarežģītības un steidzamības militāro operāciju kopējo izmaksu finansējumu, vēlākais līdz 2004. gada 1. martam izveidojot pastāvīgu finansēšanas mehānismu, ar ko segtu jebkuras turpmākas Savienības militāras operācijas kopējās izmaksas.

               (6)

               Padome 2004. gada 23. februārī pieņēma Lēmumu 2004/197/KĀDP (1), ar ko izveido mehānismu tādu Savienības operāciju kopējo izmaksu finansēšanas pārvaldībai, kas skar militārus vai aizsardzības aspektus. Minētais lēmums vēlāk ir ticis vairākkārt grozīts un aizstāts, pēdējo reizi ar Lēmumu 2011/871/KĀDP (2).

               (7)

               Savienība spēj īstenot militāras ātrās reaģēšanas operācijas saskaņā ar koncepciju, ko noteikusi ES Militārā komiteja. Savienība spēj izvietot kaujas vienības saskaņā ar koncepciju, ko noteikusi ES Militārā komiteja.

               (8)

               Iepriekšējas finansēšanas shēma pirmkārt un galvenokārt ir paredzēta ātrās reaģēšanas operācijām.

               (9)

               Savienības militāro operāciju vadības un kontroles struktūru un procedūru mācības politiskās un militārās stratēģijas līmenī ar Savienības štāba mācībām, ko apstiprinājusi Politikas un drošības komiteja (PDK), palīdz stiprināt Savienības vispārējo operatīvo gatavību.

               (10)

               Padome, izskatot katru gadījumu atsevišķi, lemj par to, vai operācija skar militārus vai aizsardzības aspektus Līguma par Eiropas Savienību (“LES”) 41. panta 2. punkta nozīmē.

               (11)

               LES 41. panta 2. punkta otrajā daļā paredzēts, ka dalībvalstīm, kuru pārstāvji Padomē ir snieguši oficiālu paziņojumu saskaņā ar tā 31. panta 1. punkta otro daļu, nav pienākuma sniegt finansējumu operācijām, kas skar militārus vai aizsardzības aspektus.

               (12)

               Saskaņā ar 5. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots LES un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās ar aizsardzību saistītu Savienības lēmumu un rīcību izstrādē un īstenošanā. Dānija nepiedalās šajā lēmumā un tādēļ nepiedalās mehānisma finansēšanā.

               (13)

               Būtu jāpieņem noteikumi, lai nodrošinātu, ka Athena aizsargā fiziskas personas attiecībā uz personas datu apstrādi.

               (14)

               Ievērojot Lēmuma 2011/871/KĀDP 43. pantu, Padome ir pārskatījusi minēto lēmumu un piekritusi veikt tajā grozījumus.

               (15)

               Skaidrības labad Lēmums 2011/871/KĀDP būtu jāatceļ un jāaizstāj ar jaunu lēmumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Definīcijas
   Šajā lēmumā:

               a)

               “iesaistītās dalībvalstis” ir visas Savienības dalībvalstis, izņemot Dāniju;

               b)

               “finansētājas valstis” ir dalībvalstis, kas piedalās attiecīgās militārās operācijas finansēšanā saskaņā ar LES 41. panta 2. punktu, un trešās valstis, kas piedalās šīs operācijas kopējo izmaksu segšanā, ievērojot nolīgumus, kuri noslēgti starp tām un Savienību;

               c)

               “operācijas” ir Savienības operācijas, kas skar militārus vai aizsardzības aspektus;

               d)

               “militāras atbalsta darbības” ir Savienības operācijas vai to daļas, par ko Padome ir pieņēmusi lēmumu, atbalstot trešās valstis vai trešās organizācijas, un kas skar militārus vai aizsardzības aspektus, bet ko nevada Savienības štābs;

               e)

               “diena” ir kalendārā diena, nevis darba diena, ja vien nav norādīts citādi.

         1. NODAĻA

      MEHĀNISMS

   2. pants
   Mehānisma izveide
   1.   Ar šo izveido mehānismu, lai pārvaldītu operāciju kopējo izmaksu finansēšanu.
   2.   Mehānisma nosaukums ir Athena.
   3.   Athena rīkojas iesaistīto dalībvalstu vai – atsevišķu operāciju gadījumā – finansētāju valstu vārdā.
   3. pants
   Rīcībspēja
   Attiecībā uz tādu Savienības operāciju finansēšanas administratīvo pārvaldību, kas skar militārus vai aizsardzības aspektus, Athena mehānismam ir vajadzīgā rīcībspēja, jo īpaši tiesības atvērt bankas kontus, iegādāties, turēt vai pārdot īpašumu, slēgt līgumus un administratīvas vienošanās un būt par pusi tiesvedībā. Athena ir bezpeļņas mehānisms.
   4. pants
   Saskaņošana ar trešām personām
   Tik, cik tas vajadzīgs uzdevumu izpildei un saskaņā ar Savienības mērķiem un politiku, Athena savu darbību saskaņo ar dalībvalstīm, Savienības iestādēm un struktūrām un starptautiskām organizācijām.
   2. NODAĻA

      ORGANIZATORISKĀ STRUKTŪRA

   5. pants
   Vadības struktūras un darbinieki
   1.   Ar Īpašās komitejas pilnvarojumu Athena mehānismu vada:

               a)

               administrators;

               b)

               katras operācijas komandieris (“operācijas komandieris”) – attiecībā uz viņa vadītās operācijas darbību;

               c)

               grāmatvedis.

         2.   Athena pēc iespējas izmanto Savienībā pastāvošās administratīvās struktūras. Athena izmanto darbiniekus, kurus vajadzības gadījumā dara pieejamus Savienības iestādes vai norīko dalībvalstis.
   3.   Padomes ģenerālsekretārs var nodrošināt administratoru un grāmatvedi ar darbiniekiem, kas viņiem vajadzīgi, lai viņi spētu pildīt savas funkcijas, turklāt šīs rīcības pamatā var būt iesaistītās dalībvalsts ierosinājums.
   4.   Athena struktūras un darbinieki sāk darbu atkarībā no operatīvajām vajadzībām.
   6. pants
   Īpašā komiteja
   1.   Izveido Īpašo komiteju, kurā ir pa vienam pārstāvim no katras iesaistītās dalībvalsts.
   Īpašās komitejas sēdēs aicina piedalīties Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) un Komisijas pārstāvjus, taču tiem nav balsstiesību.
   2.   Athena mehānismu vada ar Īpašās komitejas pilnvarojumu.
   3.   Kad Īpašā komiteja apspriež kādas operācijas kopējo izmaksu finansēšanu:

               a)

               Īpašajā komitejā ir pa vienam pārstāvim no katras finansētājas dalībvalsts;

               b)

               Īpašās komitejas darbā piedalās pārstāvji no finansētājām trešām valstīm. Viņi nepiedalās balsošanā un nav klāt balsošanas brīdī;

               c)

               operācijas komandieris vai viņa pārstāvis piedalās Īpašās komitejas darbā, taču nepiedalās balsošanā.

         4.   Īpašās komitejas sanāksmes sasauc un vada Padomes prezidentvalsts. Administrators nodrošina Īpašo komiteju ar sekretariātu. Administrators sagatavo protokolus par komitejas apspriežu rezultātiem. Administrators balsošanā nepiedalās.
   5.   Vajadzības gadījumā Īpašās komitejas darbā piedalās grāmatvedis, taču viņš balsošanā nepiedalās.
   6.   Pēc iesaistītās dalībvalsts, administratora vai operācijas komandiera lūguma prezidentvalsts vēlākais pēc 15 dienām sasauc Īpašās komitejas sēdi.
   7.   Par jebkuru prasību vai domstarpībām, kas attiecas uz Athena, administrators attiecīgi informē Īpašo komiteju.
   8.   Īpašās komitejas lēmumus tās locekļi pieņem saskaņā ar vienprātības principu, ņemot vērā 1. un 3. punktā noteikto sastāvu. Tās lēmumi ir saistoši.
   9.   Īpašā komiteja, ņemot vērā attiecīgās finanšu atsauces summas, apstiprina visus budžetus un kopumā īsteno tās kompetencē ietilpstošos jautājumus, ievērojot šo lēmumu.
   10.   Saskaņā ar šo lēmumu informāciju Īpašā komiteja saņem no administratora, operācijas komandiera un grāmatveža.
   11.   Īpašās komitejas saskaņā ar šo lēmumu pieņemto aktu tekstu pieņemšanas brīdī paraksta Īpašās komitejas priekšsēdētājs un administrators.
   7. pants
   Administrators
   1.   Padomes ģenerālsekretārs, pēc tam, kad ir informējis Īpašo komiteju, uz trim gadiem ieceļ administratoru un vismaz vienu administratora vietnieku.
   2.   Administrators pilda savus pienākumus Athena vārdā.
   3.   Administrators:

               a)

               izstrādā un iesniedz Īpašajai komitejai jebkura budžeta projektu. Operācijas budžeta projekta izdevumu daļu izstrādā, pamatojoties uz operācijas komandiera priekšlikumu;

               b)

               pieņem budžetus pēc tam, kad tos apstiprinājusi Īpašā komiteja;

               c)

               darbojas kā kredītrīkotājs attiecībā uz sadaļām “ieņēmumi”, “kopējās izmaksas, kas radušās, gatavojoties operācijām vai pēc tām”, un “kopējās darbības izmaksas”, kas radušās ar operācijas norises posmu nesaistītu darbību dēļ;

               d)

               attiecībā uz ieņēmumiem īsteno finanšu vienošanās, kas noslēgtas ar trešām personām par Savienības militāro operāciju kopējo izmaksu segšanu;

               e)

               atver vienu vai vairākus bankas kontus Athena vārdā.

         4.   Administrators nodrošina, ka tiek ievēroti šā lēmuma noteikumi un īstenoti Īpašās komitejas lēmumi.
   5.   Administrators ir pilnvarots pieņemt visus pasākumus, kurus uzskata par vajadzīgiem, lai varētu īstenot Athena finansētos izdevumus. Par šiem pasākumiem viņš informē Īpašo komiteju.
   6.   Administrators koordinē darbu ar Savienības militārām operācijām saistītos finansiālos jautājumos. Viņš ir valstu pārvaldes iestāžu un – vajadzības gadījumā – arī starptautisku organizāciju kontaktpersona šajos jautājumos.
   7.   Administrators atskaitās Īpašajai komitejai.
   8. pants
   Operācijas komandieris
   1.   Operācijas komandieris Athena vārdā pilda pienākumus, kas saistīti ar viņa vadītās operācijas kopējo izmaksu finansēšanu.
   2.   Saistībā ar viņa vadīto operāciju operācijas komandieris:

               a)

               nosūta administratoram priekšlikumus par budžeta projektu sadaļu “izdevumi – kopējās darbības izmaksas”;

               b)

               kā kredītrīkotājs izmanto apropriācijas, kas saistītas ar kopējām darbības izmaksām, kā arī ar 28. pantā minētajām izmaksām; viņam ir pakļauta ikviena persona, kas piedalās šo apropriāciju, tostarp iepriekšēja finansējuma, izmantošanā; viņš Athena vārdā var piešķirt un slēgt līgumus; viņa vadītās operācijas vajadzībām operācijas komandieris Athena vārdā atver bankas kontu;

               c)

               kā kredītrīkotājs izmanto apropriācijas, kas saistītas ar 30. pantā minētajām izmaksām; viņam ir pakļauta ikviena persona, kas piedalās šo apropriāciju izmantošanā, ievērojot attiecīgus noteikumus, kas ietverti ad hoc administratīvajā nolīgumā ar trešo personu. Viņš trešās personas vārdā var piešķirt un slēgt līgumus; viņš atver vienu bankas kontu katram trešās personas ieguldījumam.

         3.   Operācijas komandieris ir pilnvarots pieņemt jebkādus pasākumus, kurus viņš uzskata par vajadzīgiem, lai varētu īstenot Athena finansētos izdevumus, kas saistīti ar viņa vadīto operāciju. Operācijas komandieris par to informē administratoru un Īpašo komiteju.
   4.   Izņemot pamatoti attaisnojamu apstākļu dēļ, ko pēc administratora priekšlikuma apstiprinājusi Īpašā komiteja, operācijas komandieris izmanto Athena nodrošināto grāmatvedības un aktīvu pārvaldības sistēmu. Administrators iepriekš informē Īpašo komiteju, ja uzskata, ka pastāv šādi apstākļi.
   9. pants
   Grāmatvedis
   1.   Padomes ģenerālsekretārs uz trim gadiem ieceļ grāmatvedi un vismaz vienu grāmatveža vietnieku.
   2.   Grāmatvedis pilda savus pienākumus Athena vārdā.
   3.   Grāmatvedis ir atbildīgs par:

               a)

               maksājumu pareizu veikšanu, ieņēmumu iekasēšanu un konstatēto debitoru parādu summu atgūšanu;

               b)

                  Athena finanšu pārskatu sagatavošanu katru gadu un operācijas pārskatu sagatavošanu pēc minētās operācijas beigām;

               c)

               palīdzības sniegšanu administratoram, kad viņš iesniedz gada pārskatus vai kādas operācijas pārskatu apstiprināšanai Īpašajā komitejā;

               d)

                  Athena uzskaites kārtošanu;

               e)

               uzskaites noteikumu un metožu, kā arī kontu plāna izstrādi;

               f)

               ieņēmumu uzskaites sistēmu izveidi un apstiprināšanu un – attiecīgā gadījumā – to sistēmu apstiprināšanu, ko kredītrīkotājs izstrādājis, lai sniegtu vai pamatotu uzskaites informāciju;

               g)

               apliecinošu dokumentu glabāšanu;

               h)

               kopā ar administratoru – finanšu līdzekļu pārvaldību.

         4.   Administrators un operācijas komandieris sniedz grāmatvedim visu informāciju, kas vajadzīga, lai viņš varētu izstrādāt pārskatus, kuros precīzi atspoguļota Athena finanšu līdzekļu un Athena pārvaldītā budžeta izpilde. Viņi garantē pārskatu ticamību.
   5.   Grāmatvedis atskaitās Īpašajai komitejai.
   10. pants
   Vispārīgi noteikumi, ko piemēro administratoram, grāmatvedim un Athena darbiniekiem
   1.   Administratora vai administratora vietnieka funkcijas, no vienas puses, un grāmatveža vai grāmatveža vietnieka funkcijas, no otras puses, nav savienojamas.
   2.   Jebkurš administratora vietnieks darbojas administratora pakļautībā. Jebkurš grāmatveža vietnieks darbojas grāmatveža pakļautībā.
   3.   Administratora vietnieks aizstāj administratoru viņa prombūtnes laikā. Grāmatveža vietnieks aizstāj grāmatvedi viņa prombūtnes laikā.
   4.   Uz Savienības ierēdņiem un citiem darbiniekiem, kad tie veic pienākumus Athena vārdā, turpina attiekties viņiem piemērojamie noteikumi.
   5.   Uz darbiniekiem, ko Athena piešķīrušas dalībvalstis, attiecas tie paši noteikumi, kas izklāstīti Padomes lēmumā par noteikumiem, kuri atteicas uz valstu norīkotajiem ekspertiem, un noteikumiem, par kuriem vienojušās valstu pārvaldes iestādes un Savienības iestādes vai Athena.
   6.   Pirms iecelšanas amatā Athena darbiniekiem ir jābūt saņēmušiem atļauju, lai piekļūtu klasificētai informācijai, kuras klasifikācijas pakāpe nav zemāka par Padomes “SECRET UE/EU SECRET” vai tai līdzvērtīgu dalībvalsts pakāpi.
   7.   Administrators var rīkot sarunas un slēgt vienošanās ar dalībvalstīm vai Savienības iestādēm, lai laikus apzinātu darbiniekus, ko vajadzības gadījumā nekavējoties var norīkot Athena vajadzībām.
   3. NODAĻA

      ADMINISTRATĪVAS VIENOŠANĀS UN PAMATLĪGUMI

   11. pants
   Administratīvas vienošanās un pamatlīgumi
   1.   Lai sekmētu pēc iespējas rentablākus iepirkumus un/vai savstarpējā atbalsta finanšu aspektus sakarā ar operācijām, ar dalībvalstīm, Savienības iestādēm un struktūrām, trešām valstīm un starptautiskām organizācijām var rīkot sarunas par administratīvu vienošanos.
   2.   Šādas vienošanās:

               a)

               tiek apspriestas ar Īpašo komiteju, ja tiek noslēgtas ar dalībvalstīm, Savienības iestādēm vai struktūrām;

               b)

               tiek iesniegtas apstiprināšanai Īpašajā komitejā, ja tās tiek noslēgtas ar trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām.

         3.   Šādas vienošanās paraksta administrators vai attiecīgā gadījumā attiecīgais operācijas komandieris, rīkojoties Athena vārdā, un 1. punktā minēto citu pušu kompetentās pārvaldes iestādes.
   4.   Lai sekmētu pēc iespējas rentablākus iepirkumus, var noslēgt pamatlīgumus. Pirms administrators šādus līgumus paraksta, tos iesniedz apstiprināšanai Īpašajā komitejā, un tos dara pieejamus dalībvalstīm un operāciju komandieriem, ja tie vēlas tos izmantot. Šis noteikums nevienai dalībvalstij neuzliek pienākumu izmantot pamatlīgumu vai iepirkt preces un pakalpojumus, izmantojot pamatlīgumu.
   12. pants
   Pastāvīgas un ad hoc administratīvas vienošanās par trešo valstu iemaksu veikšanas kārtību
   1.   Pamatojoties uz nolīgumiem, ko Savienība noslēgusi ar trešām valstīm, kuras Padome atzinusi par potenciāliem ieguldītājiem Savienības operācijās vai ieguldītājiem konkrētā Savienības operācijā, administrators risina sarunas ar šīm trešām valstīm par pastāvīgu vai ad hoc administratīvu vienošanos. Šādas vienošanās noslēdz vēstuļu apmaiņas veidā starp Athena un attiecīgās trešās valsts kompetentajiem administratīvajiem dienestiem, nosakot kārtību, kas vajadzīga, lai veicinātu ieguldījumu ātru iemaksu.
   2.   Kamēr nav noslēgti 1. punktā minētie nolīgumi, administrators var veikt pasākumus, kas vajadzīgi, lai atvieglotu finansētāju trešo valstu maksājumus.
   3.   Pirms 1. punktā minētās paredzētās vienošanās parakstīšanas Athena vārdā administrators par to informē Īpašo komiteju.
   4.   Savienībai sākot militāru operāciju, administrators attiecībā uz Padomes nolemto ieguldījuma summu īsteno vienošanos ar trešām valstīm, kas sniedz ieguldījumu attiecīgajā operācijā.
   4. NODAĻA

      BANKAS KONTI

   13. pants
   Atvēršana un mērķis
   1.   Bankas kontus atver kādā no labākajām finanšu iestādēm, kuras galvenais birojs atrodas kādā no dalībvalstīm, un tie ir norēķinu vai īstermiņa konti euro valūtā. Pamatoti attaisnojamu apstākļu dēļ un ar administratora apstiprinājumu kontus var atvērt finanšu iestādē, kuras galvenais birojs neatrodas dalībvalstī.
   2.   Pamatoti attaisnojamu apstākļu dēļ kontus var atvērt valūtās, kas nav euro.
   3.   Finansētāju valstu iemaksas tiek iemaksātas šajos banku kontos. Tos izmanto, lai piešķirtu operācijas komandierim avansus, kas vajadzīgi, lai īstenotu ar militārās operācijas kopējām izmaksām saistītus izdevumus.
   4.   Ieguldījumus, kas veikti saskaņā ar 28. un 30. pantu, iemaksā atsevišķos bankas kontos. Tos izmanto, lai veiktu izmaksas, kuru pārvaldīšana ir uzticēta Athena, kā paredzēts attiecīgajos pantos.
   14. pants
   Līdzekļu pārvaldība
   1.   Jebkuram maksājumam no Athena konta ir vajadzīgs gan administratora vai administratora vietnieka, gan grāmatveža vai grāmatveža vietnieka paraksts.
   2.   Bankas kontus nedrīkst pārtērēt.
   5. NODAĻA

      KOPĒJĀS IZMAKSAS

   15. pants
   Kopējo izmaksu definīcija un atbilstības termiņi
   1.   Kopējās izmaksas, kas uzskaitītas I pielikumā, to rašanās laikā sedz Athena. Tiklīdz no budžeta pozīcijas ir skaidrs, ar kuru operāciju tās ir visvairāk saistītas, tās uzskata par minētās operācijas darbības izmaksām. Citādi tās uzskata par kopējām izmaksām, kas radušās, gatavojoties operācijām vai pēc to beigām.
   2.   Turklāt Athena sedz II pielikumā minētās kopējās darbības izmaksas laikposmā no operācijai paredzētās krīzes pārvarēšanas koncepcijas apstiprināšanas līdz operācijas komandiera iecelšanai. Īpašos gadījumos pēc apspriešanās ar PDK Īpašā komiteja var grozīt laikposmu, kurā Athena sedz minētās izmaksas.
   3.   Operācijas norises posmā, kas sākas dienā, kad ir iecelts operācijas komandieris, un beidzas dienā, kad savu darbību beidz operācijas štābs, Athena sedz šādas kopējās darbības izmaksas:

               a)

               III pielikuma A daļā uzskaitītās kopējās izmaksas;

               b)

               III pielikuma B daļā minētās kopējās izmaksas, ja tā ir lēmusi Padome;

               c)

               III pielikuma C daļā minētās kopējās izmaksas, kad to lūdz operācijas vadītājs un ja Īpašā komiteja apstiprina.

         4.   Militāras atbalsta darbības norises posmā, kā to noteikusi Padome, Athena kā kopējās darbības izmaksas sedz Padomes definētās kopējās izmaksas, katrā atsevišķā gadījumā atsaucoties uz III pielikumu.
   5.   Kopējās darbības izmaksas ietver arī IV pielikumā uzskaitītos izdevumus, kas vajadzīgi, lai pabeigtu operāciju.
   Operācija ir pabeigta, kad operācijas vajadzībām par kopējiem līdzekļiem iegādātajam ekipējumam un izveidotajai infrastruktūrai ir atrasts izmantojums pēc operācijas beigām un ir apstiprināti operācijas pārskati.
   6.   Uz kopējo izmaksu statusu nevar pretendēt izdevumi, kas radušies, lai segtu izmaksas, kuras jebkurā gadījumā neatkarīgi no operācijas organizācijas segtu viena vai vairākas finansētājas valstis, Savienības iestāde vai starptautiska organizācija.
   7.   Izskatot katru gadījumu atsevišķi, Īpašā komiteja var nolemt, ka, ņemot vērā īpašus apstākļus, par konkrētās operācijas kopējām izmaksām tās norises posmā uzskata arī dažas papildu izmaksas, kas nav minētas III pielikuma B daļā.
   8.   Ja Īpašajā komitejā vienprātību panākt neizdodas, tā pēc prezidentvalsts ierosmes var iesniegt šo jautājumu Padomei.
   16. pants
   Mācības
   1.   Savienības mācību kopējās izmaksas Athena sedz saskaņā ar noteikumiem un procedūrām, kas līdzīgi to operāciju noteikumiem un procedūrām, kurās iemaksas veic visas iesaistītās dalībvalstis.
   2.   Mācību kopējās izmaksas veido, pirmkārt, ar dislocējamajiem vai stacionārajiem štābiem saistītas papildu izmaksas un, otrkārt, papildu izmaksas, kas Savienībai radušās sakarā ar NATO kopējo līdzekļu un potenciāla izmantošanu, ja tie tiek piešķirti mācībām.
   3.   Mācību kopējās izmaksas neietver izmaksas, kas saistītas ar:

               a)

               kapitālieguldījumiem, tostarp tiem, kas saistīti ar celtniecību, infrastruktūru un ekipējumu;

               b)

               mācību plānošanas un gatavošanas posmu, ja vien tās neapstiprina Īpašā komiteja;

               c)

               transportu, kazarmām un spēku izmitināšanu.

         17. pants
   Finanšu atsauces summa
   Jebkurā Padomes lēmumā, ar ko Padome nolemj izveidot vai pagarināt Savienības militāru operāciju, norāda minētās operācijas kopējo izmaksu atsauces summu. Administrators ar jo īpaši Savienības militārā štāba un operāciju komandiera, ja tas pilda amata pienākumus, palīdzību novērtē summu, ko uzskata par vajadzīgu, lai segtu operācijas kopējās izmaksas plānotajā laikposmā. Ar prezidentvalsts starpniecību administrators ierosināto summu dara zināmu tai Padomes struktūrai, kas ir atbildīga par attiecīgā lēmuma projekta izskatīšanu. Īpašās komitejas locekļus aicina uz šīs struktūras apspriedēm par atsauces summu.
   6. NODAĻA

      BUDŽETS

   18. pants
   Budžeta principi
   1.   Budžets, ko izstrādā euro, ir dokuments, ar ko katram finanšu gadam paredz un apstiprina visus Athena pārvaldībā esošos ieņēmumus un izdevumus saistībā ar kopējām izmaksām.
   2.   Visi izdevumi, attiecīgos gadījumos izņemot I pielikumā minētās izmaksas, ir saistīti ar konkrētām operācijām.
   3.   Budžetā paredzētās apropriācijas ir pieejamas finanšu gada laikā, kas sākas 1. janvārī un beidzas tā paša gada 31. decembrī.
   4.   Budžeta ieņēmumi un izdevumi ir līdzsvarā.
   5.   Nav atļauti nekādi citi ieņēmumi un izdevumi saistībā ar kopējām izmaksām kā vien tie, kas paredzēti budžeta pozīcijā un nepārsniedz šajā pozīcijā paredzētās apropriācijas, izņemot 34. panta 5. punktā paredzētajos gadījumos.
   19. pants
   Gada budžets
   1.   Katru gadu administrators izstrādā budžeta projektu nākamajam finanšu gadam, turklāt katrs operācijas komandieris viņam palīdz attiecībā uz savu operāciju.
   2.   Budžeta projektā ietver:

               a)

               apropriācijas, ko uzskata par vajadzīgām, lai segtu kopējās izmaksas, kas radušās, gatavojoties operācijai vai pēc tās;

               b)

               apropriācijas, ko uzskata par vajadzīgām, lai notiekošām vai plānotām operācijām segtu kopējās darbības izmaksas, tostarp – lai vajadzības gadījumā atlīdzinātu kopējās izmaksas, ko sākotnēji segusi kāda valsts vai trešā persona;

               c)

               provizoriskās apropriācijas, kas minētas 26. pantā;

               d)

               izdevumu segšanai vajadzīgo ieņēmumu tāmi.

         3.   Saistību un maksājumu apropriācijas klasificē sadaļās un nodaļās, sagrupējot izdevumus pēc to veida vai mērķa un vajadzības gadījumā sadalot sīkāk budžeta pantos. Budžeta projektā iekļauj detalizētas piezīmes par katru nodaļu vai pantu. Katrai operācijai izveido savu sadaļu. Atsevišķu sadaļu atvēl budžeta vispārīgajai daļai, kurā iekļauj kopējās izmaksas, kas rodas, gatavojoties operācijām vai pēc tām.
   4.   Katrā sadaļā var iekļaut nodaļu “provizoriskas apropriācijas”. Šīs apropriācijas norāda, ja pamatotu iemeslu dēļ nav zināms vajadzīgais apropriāciju lielums vai iekļauto apropriāciju izmantošanas apjoms.
   5.   Ieņēmumus veido:

               a)

               iemaksas, kas jāmaksā iesaistītajām dalībvalstīm, finansētājām dalībvalstīm un –vajadzības gadījumā – finansētājām trešām valstīm;

               b)

               dažādi pa sadaļām sadalīti ieņēmumi, kas ietver saņemtos procentus, ieņēmumus no pārdošanas un iepriekšējā finanšu gada budžeta izpildes rezultātu, ko noteikusi Īpašā komiteja.

         6.   Budžeta projektu administrators iesniedz Īpašajai komitejai vēlākais līdz 31. oktobrim. Īpašā komiteja budžeta projektu apstiprina līdz 31. decembrim. Administrators pieņem apstiprināto budžetu un paziņo par to iesaistītajām dalībvalstīm un finansētājām valstīm.
   20. pants
   Budžeta grozīšana
   1.   Nenovēršamu, ārkārtēju vai neparedzamu apstākļu gadījumā, tostarp tad, ja operācija sākta finanšu gada laikā, administrators ierosina budžeta grozījumu projektu. Budžeta grozījumu projektu izstrādā, ierosina, apstiprina, pieņem un par to paziņo saskaņā ar tādu pašu kārtību, kāda attiecas uz gada budžetu. Īpašā komiteja to apspriež, ņemot vērā tā steidzamību.
   2.   Ja šis budžeta grozījumu projekts ir vajadzīgs tādēļ, ka ir sākta jauna operācija vai notikušas izmaiņas kādas notiekošas operācijas budžetā, administrators informēs Īpašo komiteju par kopējām izmaksām, kas paredzētas šai operācijai. Ja šīs izmaksas ievērojami pārsniedz attiecīgo atsauces summu, Īpašā komiteja var lūgt Padomi to apstiprināt.
   3.   Budžeta grozījumu projektu, kas bijis vajadzīgs tādēļ, ka sākta jauna operācija, Īpašajai komitejai iesniedz četru mēnešu laikā pēc atsauces summas apstiprināšanas, ja vien Īpašā komiteja nenolemj par ilgāku termiņu.
   21. pants
   Pārskaitījumi
   1.   Vajadzības gadījumā un pamatojoties uz operācijas komandiera priekšlikumu, administrators var veikt apropriāciju pārvietojumus. Ja vien situācija neprasa steidzamāku rīcību, vismaz vienu nedēļu pirms pārvietojuma administrators par savu nodomu informē Īpašo komiteju. Iepriekšējs Īpašās komitejas apstiprinājums tomēr ir vajadzīgs, ja:

               a)

               plānotais pārvietojums maina operācijai piešķirto apropriāciju apjomu;
               vai

               b)

               plānotie pārvietojumi no vienas nodaļas uz citu finanšu gada laikā pārsniedz 10 % no tās nodaļas apropriācijām, no kuras pārskaita apropriācijas, kas atlikušas finanšu gadam apstiprinātajā budžetā dienā, kad iesniedz priekšlikumu veikt attiecīgo pārvietojumu.

         2.   Ja operācijas komandieris to uzskata par vajadzīgu, lai varētu pienācīgi vadīt operāciju, trīs mēnešos pēc operācijas sākšanas viņš var pārvietot operācijai piešķirtās apropriācijas no viena “kopējo darbības izmaksu” budžeta iedaļas panta un nodaļas uz citu. Operācijas komandieris par to informē administratoru un Īpašo komiteju.
   22. pants
   Apropriāciju pārnešana
   1.   Principā apropriācijas, kas paredzētas tādu kopējo izmaksu segšanai, kuras radušās, gatavojoties operācijai vai pēc tās, bet nav piešķirtas, finanšu gada beigās atceļ, ja 2. punktā nav paredzēts citādi.
   2.   Apropriācijas, kas paredzētas ar tādu materiālu un ekipējuma glabāšanu saistīto izmaksu segšanai, kurus pārvalda Athena, vienu reizi var pārnest uz nākamo finanšu gadu, ja līdz attiecīgā finanšu gada 31. decembrim izteikta šāda vēlme. Apropriācijas, kas paredzētas kopējo darbības izmaksu segšanai, var pārnest, ja tās ir vajadzīgas operācijai, kas vēl nav pilnībā pabeigta.
   3.   Administrators līdz 15. februārim iesniedz Īpašajai komitejai priekšlikumus par iepriekšējā finanšu gada nepiešķirto apropriāciju pārnešanu. Šos priekšlikumus uzskata par apstiprinātiem, ja vien Īpašā komiteja līdz 15. martam nenolemj citādi.
   4.   Piešķirtās apropriācijas no iepriekšējā finanšu gada tiek pārnestas, un administrators līdz 15. februārim par to informē Īpašo komiteju.
   23. pants
   Paredzamā īstenošana
   Tiklīdz ir pieņemts gada budžets, apropriācijas var izmantot, lai segtu saistības un maksājumus, ciktāl tas vajadzīgs operatīvai darbībai.
   7. NODAĻA

      IEMAKSAS UN ATLĪDZINĀJUMI

   24. pants
   Iemaksu aprēķināšana
   1.   Maksājumu apropriācijas to kopējo izmaksu segšanai, kas radušās, gatavojoties operācijai vai pēc tās un ko nesedz dažādi ieņēmumi, finansē no iesaistīto dalībvalstu iemaksām.
   2.   Maksājumu apropriācijas kopējo darbības izmaksu segšanai sedz no finansētāju valstu iemaksām.
   3.   Finansētāju dalībvalstu veicamās iemaksas ir līdzvērtīgas budžetā paredzēto apropriāciju summai, kas paredzēta kopējo darbības izmaksu segšanai, pēc to iemaksu atņemšanas, ko, ievērojot 12. pantu, par šo operāciju iemaksā finansētājas trešās valstis.
   4.   Iemaksu sadalījumu starp tām dalībvalstīm, kurām šīs iemaksas jāveic, nosaka, pamatojoties uz LES 41. panta 2. punktā precizēto nacionālā kopprodukta rādītāju un saskaņā ar Padomes Lēmumu 2014/335/ES, Euratom (3) vai jebkuru Padomes lēmumu, ar kuru to aizstāj.
   5.   Lai aprēķinātu iemaksas, izmanto datus, kuri minēti tabulas “Vispārējā budžeta finansējuma kopsavilkums pēc pašu resursa veida un pēc dalībvalstīm”, kas pievienota jaunākajam Savienības apstiprinātajam vispārējam budžetam, kolonnā “Pašu resursi, kuru pamatā ir NKI”. Katras dalībvalsts iemaksa, kam tāda jāveic, ir proporcionāla šīs dalībvalsts nacionālā kopienākuma (NKI) daļai visu to dalībvalstu NKI kopsummā, kurām šīs iemaksas jāveic.
   25. pants
   Iemaksu veikšanas grafiks
   1.   Kad Padome ir apstiprinājusi Savienības militārās operācijas finanšu atsauces summu, finansētājas dalībvalstis veic iemaksas 30 % apjomā no atsauces summas, ja vien Padome nepieņem lēmumu par citādu procentuālo daļu. Administrators aicina veikt iemaksas saskaņā ar operācijas vajadzībām līdz apjomam, par ko panākta vienošanās.
   2.   Pamatojoties uz administratora priekšlikumu, Īpašā komiteja var pieņemt lēmumu par papildu iemaksu veikšanu pirms operācijas budžeta grozījumu pieņemšanas. Īpašā komiteja var pieņemt lēmumu par šā jautājuma nodošanu Padomes kompetentajām sagatavošanas struktūrām.
   3.   Kad konkrētas operācijas budžeta grozījumi ir pieņemti, dalībvalstis iemaksā atlikušās iemaksas, kuras tām, piemērojot 24. pantu, par minēto operāciju ir jāiemaksā. Tomēr, kad plānots, ka operācija attiecīgajā finanšu gadā ilgs vairāk par sešiem mēnešiem, atlikušās iemaksas veic divos maksājumos. Šādā gadījumā pirmo iemaksu veic 60 dienu laikā pēc operācijas sākšanas; otro iemaksu veic termiņā, ko nosaka Īpašā komiteja pēc administratora priekšlikuma, ņemot vērā operācijas vajadzības. Īpašā komiteja var atkāpties no šā punkta noteikumiem.
   4.   Administrators vēstules ar attiecīgiem aicinājumiem veikt iemaksas nosūta valsts pārvaldes iestādēm, kuru dati ir darīti viņam zināmi, kad:

               a)

               Īpašā komiteja ir apstiprinājusi 19. pantā paredzēto finanšu gada budžeta projektu. Pirmais uzaicinājums veikt iemaksas sedz operācijas vajadzības astoņos mēnešos. Otrais uzaicinājums veikt iemaksas aptver iemaksu atlikušo daļu, ņemot vērā iepriekšējā gada budžeta izpildes rezultāta bilanci, ja pēc tam, kad saņemts revīzijas atzinums, Īpašā komiteja ir nolēmusi šo bilanci iekļaut kārtējā budžetā;

               b)

               ir pieņemta finanšu atsauces summa, kā paredzēts 25. panta 1. punktā; vai

               c)

               ir apstiprināti budžeta grozījumi, kā paredzēts 20. pantā.

         5.   Neskarot pārējos šā lēmuma noteikumus, iemaksas veic 30 dienās pēc tam, kad izsūtīts attiecīgais aicinājums veikt iemaksas, izņemot pirmo aicinājumu veikt iemaksas jauna finanšu gada budžetam, kad maksājuma termiņš ir 40 dienas pēc tam, kad izsūtīts attiecīgais aicinājums veikt iemaksas.
   6.   Kad apkopotais budžeta projekts ir iesniegts Īpašajai komitejai, attiecībā uz tām dalībvalstīm, kuru budžeta un finansiālās procedūras neļauj veikt to iemaksas noteiktajos termiņos, administrators attiecīgajai valstij var izdot paredzamo aicinājumu veikt iemaksu pirms tekošā finanšu gada beigām kā priekšapmaksu aicinājumam veikt iemaksas nākamā finanšu gada budžetā.
   7.   Maksājumu par banku pakalpojumiem, kas saistīti ar iemaksu veikšanu, veic katra finansētāja valsts atsevišķi.
   8.   Administrators apstiprina iemaksu saņemšanu.
   26. pants
   Iepriekšējs finansējums
   1.   Savienības militārās ātrās reaģēšanas operācijas gadījumā finansētājas dalībvalstis veic iemaksas finanšu atsauces summas apjomā. Neskarot 25. panta 3. punktu, maksājumus veic turpmāk izklāstītajā kārtībā.
   2.   Lai iepriekš finansētu Savienības militārās ātrās reaģēšanas operācijas, iesaistītās dalībvalstis vai nu:

               a)

               jau iepriekš veic iemaksas Athena; vai,

               b)

               ja Padome pieņem lēmumu veikt Savienības militārās ātrās reaģēšanas operāciju, kuru tās līdzfinansē, veic iemaksas minētās operācijas kopējās izmaksās piecās dienās pēc aicinājuma izsūtīšanas finanšu atsauces summas apjomā, ja vien Padome nenolemj citādi.

         3.   Nolūkā, kas minēts 2. punktā, Īpašā komiteja, kurā ir pa vienam pārstāvim no katras dalībvalsts, kas veic iepriekšējas iemaksas, paredz provizoriskas apropriācijas īpašā budžeta iedaļā. Šīs provizoriskās apropriācijas sedz ar iemaksām, ko dalībvalstis, kuras veic iepriekšējas iemaksas, izdara 90 dienās pēc aicinājuma izsūtīšanas par minēto iemaksu veikšanu.
   4.   Jebkuras 3. punktā minētās provizoriskās apropriācijas, kas tiek izmantotas operācijai, atjauno 90 dienās pēc aicinājuma izsūtīšanas.
   5.   Neskarot 1. punktu, ikviena dalībvalsts, kas veic iepriekšējas iemaksas, īpašos gadījumos var ļaut administratoram izmantot tās veiktās iepriekšējas iemaksas, lai segtu tās iemaksas operācijā, kurā tā piedalās un kura nav ātrās reaģēšanas operācija. Iepriekšējas iemaksas attiecīgā dalībvalsts atkārtoti veic 90 dienās pēc aicinājuma izsūtīšanas.
   6.   Ja operācijai, kas nav ātras reaģēšanas operācija, ir vajadzīgi līdzekļi, pirms attiecīgajai operācijai ir saņemtas pietiekamas iemaksas:

               a)

               var izmantot iepriekšējas iemaksas no dalībvalstīm, kuras piedalās šīs operācijas finansēšanā, pēc tam, kad saņemta to dalībvalstu piekrišana, kas veic iepriekšējas iemaksas, izmantojot ne vairāk kā 75 % no summas, kas paredzēta iemaksām, lai segtu iemaksas, kas vajadzīgas minētajai operācijai. Iepriekšējas iemaksas attiecīgās dalībvalstis, kas veic iepriekšējas iemaksas, atkārtoti veic 90 dienās pēc aicinājuma izsūtīšanas;

               b)

               šā punkta a) apakšpunktā minētajā gadījumā saskaņā ar 25. panta 1. punktu operācijai vajadzīgās to dalībvalstu iemaksas, kas nav veikušas iepriekšējas iemaksas, tiek veiktas pēc attiecīgo dalībvalstu apstiprinājuma piecu dienu laikā pēc attiecīga administratora lūguma izsūtīšanas.

         7.   Operācijas komandieris var uzņemties un apmaksāt izdevumus, izmantojot viņam pieejamās summas, tostarp, ievērojot 34. panta 3. punktu.
   8.   Ikviena dalībvalsts var mainīt savu izvēli, paziņojot par to administratoram vismaz trīs mēnešus iepriekš.
   9.   No iepriekšēja finansējuma nopelnītos procentus katru gadu piešķirs dalībvalstīm, kas veic iepriekšējas iemaksas, pieskaitot tos šo valstu provizoriskajām apropriācijām. Konkrētas nopelnīto procentu summas darīs zināmas attiecīgajām dalībvalstīm, izmantojot gada budžeta apstiprināšanas procedūru.
   27. pants
   Iepriekšēja finansējuma atlīdzināšana
   1.   Dalībvalsts, trešā valsts vai attiecīgā gadījumā starptautiska organizācija, kuru Padome pilnvarojusi piešķirt iepriekšēju finansējumu, lai segtu daļu kādas operācijas kopējo izmaksu, var saņemt atlīdzinājumu no Athena ne vēlāk kā divus mēnešus pēc attiecīgās operācijas beigām, iesniedzot administratoram lūgumu, kuram pievienoti visi vajadzīgie apliecinošie dokumenti.
   2.   Nevienu atlīdzināšanas lūgumu neizpilda, pirms to nav apstiprinājis operācijas komandieris, ja tas vēl pilda amata pienākumus, un administrators.
   3.   Ja finansētājas valsts iesniegtais atlīdzināšanas lūgums ir apstiprināts, summu var atrēķināt no nākamās iemaksas, kuru administrators attiecīgajai valstij lūdz veikt.
   4.   Ja lūgums ir apstiprināts, taču nav paredzēts izsūtīt aicinājumus veikt iemaksas vai ja apstiprinātā atlīdzināšanas lūguma summa pārsniedz paredzamo iemaksu, administrators 30 dienās izmaksā atlīdzināmo summu, ņemot vērā Athena naudas plūsmu un vajadzības, kas saistītas ar attiecīgās operācijas kopējo izmaksu segšanu.
   5.   Saskaņā ar šo lēmumu atlīdzinājums pienākas pat tad, ja operāciju atceļ.
   6.   Atlīdzinājumā ir iekļauti arī procenti, kas nopelnīti no iepriekšējā finansējumā iemaksātās summas.
   28. pants

      Kopējās izmaksās neiekļauto izdevumu pārvaldība ar Athena
   1.   Pamatojoties uz administratora, kam palīdz operācijas komandieris, vai uz dalībvalsts priekšlikumu, Īpašā komiteja var pieņemt lēmumu, ka Athena uztic administratīvi pārvaldīt dažus ar operāciju saistītus izdevumus (“valsts segtās izmaksas”), kas vienlaikus paliek to dalībvalstu kompetencē, uz kurām šīs izmaksas attiecas.
   2.   Īpašā komiteja ar savu lēmumu var pilnvarot operācijas komandieri operācijā iesaistīto dalībvalstu un vajadzības gadījumā trešo personu vārdā slēgt līgumus par tādu pakalpojumu un piegāžu nodrošināšanu, kurus finansēs kā valsts segtās izmaksas.
   3.   Īpašā komiteja savā lēmumā paredz kārtību, kā nodrošina valsts segto izmaksu iepriekšēju finansēšanu.
   4.   Athena veic tai uzticēto katras dalībvalsts un attiecīgos gadījumos katras trešās personas segto izmaksu uzskaiti. Katru mēnesi tā nosūta katrai dalībvalstij un attiecīgos gadījumos katrai minētajai trešai personai paziņojumu par tās īstenotajiem izdevumiem un izdevumiem, kas saistīti ar tās vai tās darbinieku darbību iepriekšējā mēnesī, un aicina iemaksāt šo izdevumu segšanai nepieciešamos līdzekļus. Athena pieprasītos līdzekļus dalībvalstis un attiecīgos gadījumos minētās trešās personas iemaksā 30 dienās pēc iemaksu aicinājuma saņemšanas.
   29. pants
   Kopējās izmaksās neiekļautā iepriekšējā finansējuma un izdevumu pārvaldība, ko veic Athena, lai vienkāršotu kādas operācijas spēku sākotnējo izvietošanu
   Ja konkrēti operācijas apstākļi to prasa, Īpašā komiteja, pamatojoties uz administratora, kam palīdz operācijas komandieris, vai uz dalībvalsts priekšlikumu, var pieņemt lēmumu, ka Athena uztic administratīvi pārvaldīt dažus ar operāciju saistītus iepriekšējā finansējuma līdzekļus un izdevumus, kas vienlaikus paliek to dalībvalstu kompetencē, uz kurām tie attiecas, lai vienkāršotu kādas operācijas spēku sākotnējo izvietošanu, kamēr vēl nav apstiprinātas iesaistītās dalībvalstis. Minēto izmaksu pārvaldību nodrošina ar jau esošajiem līdzekļiem un resursiem un ar sākotnējiem izdevumiem, kuri nepārsniedz 20 % no atsauces summas. Šādā gadījumā Īpašā komiteja savā lēmumā izklāsta iepriekšējās finansēšanas kārtību un to, kā turpmāk iesaistītās dalībvalstis un trešās personas atmaksās iepriekš finansētās summas.
   30. pants
   Trešo personu finansiālo iemaksu pārvaldība ar Athena

   1.   Saskaņā ar attiecīgajiem operācijas tiesiskā regulējuma noteikumiem un PDK lēmuma piekrist tam, ka ar operāciju tiek īstenots vai pārvaldīts kāds projekts, vai tam, ka kāda trešā persona vai kāda dalībvalsts dod finanšu ieguldījumu operācijas radītajos izdevumos, Īpašā komiteja var atļaut, ka administratīvi pārvaldīt minētā projekta vai minētā finanšu ieguldījuma finansējumu tiek uzticēts Athena esošo līdzekļu un resursu robežās. Tas var attiekties arī uz Savienības finansētiem projektiem.
   2.   Ar ieguldījuma pārvaldību saistītās izmaksas būtu jāsedz no paša ieguldījuma. Īpašā komiteja, skatot katru gadījumu atsevišķi, var nolemt, ka dažas ar ieguldījumu un ar operācijas norises posmu saistītās izmaksas ir atbilstīgas kā kopējās izmaksas.
   3.   Lai pārvaldītu kādas trešās personas, Savienības vai kādas dalībvalsts ieguldījumu, administrators pēc Īpašās komitejas apstiprinājuma ar attiecīgo trešo personu, ES vai dalībvalsti risina sarunas par ad hoc administratīvu vienošanos un to paraksta, tajā nosakot ieguldījuma nolūku, ar to segtās izmaksas un ieguldījuma pārvaldības kārtību, tostarp operācijas komandiera pārskatatbildību Īpašajai komitejai. Administrators nodrošina, lai, pārvaldot ieguldījumu, tiktu ievērotas ad hoc vienošanās, un tieši vai ar operācijas komandiera starpniecību attiecīgajam ieguldītājam sniedz visu vajadzīgo informāciju par ieguldījuma pārvaldīšanu.
   31. pants
   Procenti par nokavētiem maksājumiem
   1.   Ja valsts nepilda savas finanšu saistības, attiecībā uz iemaksu veikšanu Savienības budžetā pēc analoģijas piemēro Savienības noteikumus attiecībā uz procentiem par nokavētiem maksājumiem, kā paredzēts 78. pantā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (4) vai jebkurā citā regulā, kas var to aizstāt.
   2.   Ja iemaksa ir nokavēta ne vairāk kā par 20 dienām, procentus neiekasē. Ja iemaksa ir nokavēta vairāk nekā par 20 dienām, procentus iekasē par visu nokavēto laiku.
   8. NODAĻA

      IZDEVUMU ĪSTENOŠANA

   32. pants
   Principi
   1.   Athena apropriācijas izmanto saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principiem, tas ir, ievērojot saimnieciskuma, lietderības un efektivitātes principus.
   2.   Kredītrīkotāji atbild par Athena ieņēmumu un izdevumu īstenošanu saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principiem un par to, lai nodrošinātu, ka ir ievērotas likumības un pareizības prasības. Lai īstenotu izdevumus, kredītrīkotāji uzņemas budžeta saistības un juridiskās saistības, apstiprina izdevumus un atļauj veikt maksājumus, kā arī veic ar apropriāciju izlietojumu saistītos priekšdarbus. Kredītrīkotājs var deleģēt savas pilnvaras ar lēmumu, kurā paredz:

               a)

               šādai deleģēšanai piemērota līmeņa darbiniekus;

               b)

               piešķirto pilnvaru apjomu;

               c)

               to, cik lielā mērā pilnvaru saņēmēji tās var turpmāk deleģēt citām personām.

         3.   Nodrošina, lai, izmantojot apropriācijas, tiktu ievērots nošķīruma princips, proti, lai kredītrīkotājs vienlaikus nebūtu arī grāmatvedis. Kredītrīkotāja un grāmatveža pienākumi nav savstarpēji savienojami. Jebkuram maksājumam, kas veikts, izmantojot Athena pārvaldītos līdzekļus, ir vajadzīgs kredītrīkotāja un grāmatveža paraksts.
   4.   Neskarot šo lēmumu, ja kopējo izdevumu īstenošanu uztic dalībvalstij, Savienības iestādei vai attiecīgā gadījumā starptautiskai organizācijai, minētā valsts, iestāde vai organizācija piemēro noteikumus, ko piemēro tās pašas izdevumu īstenošanai. Ja izdevumus tieši īsteno administrators, viņš rīkojas saskaņā ar noteikumiem, kas reglamentē Savienības vispārējā budžeta Padomes sadaļas īstenošanu.
   5.   Tomēr administrators var iesniegt prezidentvalstij ieteikumus priekšlikumam par kopējo izdevumu īstenošanas noteikumiem, kuru paredzēts iesniegt Padomei vai Īpašajai komitejai.
   6.   Īpašā komiteja var apstiprināt tādus noteikumus kopējo izdevumu īstenošanai, kas atkāpjas no 4. punkta.
   33. pants
   Kopējās izmaksas, kas radušās, gatavojoties operācijām vai pēc tām, vai kas nav tieši saistītas ar konkrētu operāciju
   Attiecībā uz izdevumiem, kas sedz kopējās izmaksas, kuras rodas, gatavojoties operācijai vai pēc tās, kā arī kopējās izmaksas, kuras nevar tieši saistīt ar konkrētu operāciju, administrators pilda arī kredītrīkotāja pienākumus.
   34. pants
   Kopējās darbības izmaksas
   1.   Operācijas komandieris attiecībā uz viņa vadītās operācijas kopējām darbības izmaksām pilda kredītrīkotāja pienākumus. Tomēr administrators pilda kredītrīkotāja pienākumus attiecībā uz izdevumiem, ar ko sedz kopējās darbības izmaksas, kuras radušās kādas konkrētas operācijas sagatavošanas posmā un kuras tieši īsteno Athena vai kuras ir saistītas ar operāciju pēc tās norises posma.
   2.   Operācijas izdevumu īstenošanai vajadzīgās summas administrators no Athena bankas konta pēc operācijas komandiera lūguma dara pieejamas operācijas komandierim, pārskaitot tās uz Athena vārdā atvērtu bankas kontu, kura datus viņam ir iesniedzis operācijas komandieris.
   3.   Atkāpjoties no 18. panta 5. punkta, finanšu atsauces summas apstiprināšana administratoram un operācijas komandierim dod tiesības katram savā kompetences jomā uzņemties un apmaksāt ar attiecīgo operāciju saistītus izdevumus, kas nepārsniedz 25. panta 1. punktā paredzēto apstiprināto procentuālo daļu no finanšu atsauces summas, ja vien Padome nenolemj par augstāku saistību apjomu.
   Pamatojoties uz administratora vai operācijas komandiera priekšlikumu un ņemot vērā operatīvās vajadzības un steidzamību, Īpašā komiteja var pieņemt lēmumu par papildu izdevumu piešķiršanu un attiecīgā gadījumā – samaksu. Īpašā komiteja var pieņemt lēmumu par šā jautājuma nodošanu kompetentajām Padomes sagatavošanas struktūrām ar prezidentvalsts starpniecību, ja vien operatīvu apstākļu dēļ nav jārīkojas citādi. Tiklīdz ir pieņemts attiecīgās operācijas budžets, šī atkāpe vairs netiek piemērota.
   4.   Laikposmā pirms operācijas budžeta pieņemšanas administrators un operācijas komandieris vai viņa pārstāvis reizi mēnesī iesniedz ziņojumu Īpašajai komitejai par viņa kompetencē esošiem izdevumiem, kas ir atbilstīgi šīs operācijas kopējo izmaksu statusam. Pamatojoties uz administratora, operācijas komandiera vai dalībvalsts priekšlikumu, Īpašā komiteja var izdot norādes par izdevumu īstenošanu attiecīgajā laikposmā.
   5.   Atkāpjoties no 18. panta 5. punkta, ja ir tieši apdraudēta kādā Savienības militārajā operācijā iesaistītā personāla dzīvība, attiecīgās operācijas komandieris var īstenot izdevumus, kas ir vajadzīgi, lai glābtu šā personāla dzīvību un kas pārsniedz budžetā paredzētās apropriācijas. Par to viņš pēc iespējas drīz informē administratoru un Īpašo komiteju. Šādā gadījumā administrators sadarbībā ar operācijas komandieri ierosina veikt pārvietojumus, kas vajadzīgi, lai segtu šos neparedzētos izdevumus. Ja ar pārvietojumu nepietiek, lai nodrošinātu pietiekamus līdzekļus šiem izdevumiem, administrators iesniedz grozīta budžeta priekšlikumu.
   9. NODAĻA

      KOPĪGI FINANSĒTĀ EKIPĒJUMA UN INFRASTRUKTŪRAS IZMANTOJUMS PĒC OPERĀCIJAS BEIGĀM

   35. pants
   Ekipējums un infrastruktūra
   1.   Administrators iesniedz Īpašajai komitejai ierosinājumu par visu operāciju ekipējuma un citu aktīvu nolietojuma aprēķina likmi. Ja tas ir vajadzīgs operācijas apstākļu dēļ, operācijas komandieris pēc Īpašās komitejas apstiprinājuma var piemērot citu nolietojuma aprēķina likmi.
   2.   Pabeidzot operāciju, operācijas komandieris Īpašajai komitejai ierosina, kā pēc viņa vadītās operācijas beigām izmantot ekipējumu un infrastruktūru, kas iegādāta par kopīgiem līdzekļiem.
   3.   Pēc operācijas norises posma beigām atlikušais ekipējums un infrastruktūra ir administratora pārziņā, kas vajadzības gadījumā atrod tā turpmākā izmantojuma mērķi.
   4.   Īpašā komiteja, ņemot vērā operācijas vajadzības un finansiālus apsvērumus, apstiprina to, kā pēc operācijas beigām izmantos par kopīgiem līdzekļiem iegādāto ekipējumu un infrastruktūru. Izmantojums pēc operācijas beigām var būt šāds:

               a)

               ar Athena starpniecību infrastruktūru pārdod vai nodod uzņēmējvalstij, dalībvalstij vai trešai personai;

               b)

               ar Athena starpniecību ekipējumu pārdod dalībvalstij, uzņēmējvalstij vai trešai personai, vai to uzglabā un uzturē Athena, dalībvalsts vai minētā trešā persona, lai to varētu izmantot kādā turpmākā operācijā.

         5.   Ekipējumu un infrastruktūru pārdod par tirgus vērtību vai, ja tirgus vērtību nevar noteikt, par taisnīgu un saprātīgu cenu, ņemot vērā konkrētos vietējos apstākļus.
   6.   Veicot pārdošanu vai nodošanu uzņēmējvalstij vai trešai personai, ievēro attiecīgos spēkā esošos drošības noteikumus.
   7.   Ja ir pieņemts lēmums, ka operācijai par kopīgiem līdzekļiem iegādāto ekipējumu patur Athena, finansētājas dalībvalstis no citām iesaistītajām dalībvalstīm var pieprasīt finansiālu kompensāciju. Īpašā komiteja, kurā ir visu iesaistīto dalībvalstu pārstāvji, attiecīgos lēmumus pieņem, pamatojoties uz administratora priekšlikumu.
   10. NODAĻA

      GRĀMATVEDĪBA UN UZSKAITE

   36. pants
   Kopējo darbības izmaksu uzskaite
   Operācijas komandieris veic no Athena saņemto pārskaitījumu, viņa īstenoto izdevumu un maksājumu un saņemto ieņēmumu uzskaiti, kā arī no Athena budžeta finansētā un viņa vadītajā operācijā izmantotā kustamā īpašuma uzskaiti.
   37. pants
   Konsolidētie pārskati
   1.   Grāmatvedis veic pieprasīto iemaksu un veikto pārskaitījumu uzskaiti. Grāmatvedis izveido arī to kopējo izmaksu pārskatus, kas radušās, gatavojoties operācijām vai pēc tām, un to ar operāciju saistīto darbības izdevumu un ieņēmumu pārskatus, kas ir tiešā administratora kompetencē.
   2.   Grāmatvedis izstrādā Athena ieņēmumu un izdevumu konsolidētos pārskatus. Katrs operācijas komandieris nosūta grāmatvedim savu īstenoto izdevumu un veikto maksājumu un saņemto ieņēmumu uzskaiti.
   11. NODAĻA

      REVĪZIJA UN PĀRSKATU IESNIEGŠANA

   38. pants
   Kārtējie ziņojumi Īpašajai komitejai
   Reizi trīs mēnešos administrators iesniedz Īpašajai komitejai ziņojumu par ieņēmumu un izdevumu īstenošanu kopš finanšu gada sākuma. Šajā nolūkākatras operācijas komandieris iesniedz administratoram ziņojumu par izdevumiem, kas saistīti ar viņa vadītās operācijas kopējo darbības izmaksu segšanu.
   39. pants
   Kontroles veikšanas nosacījumi
   1.   Personas, kam uzdots pārbaudīt Athena ieņēmumus un izdevumus, pirms savu pienākumu pildīšanas ir saņēmušas atļauju darbam ar klasificētu informāciju, kuras klasifikācijas pakāpe nav zemāka par Padomes “SECRET UE/EU SECRET” līmeni vai šim līmenim līdzvērtīgu dalībvalsts vai NATO klasifikācijas pakāpi. Minētās personas nodrošina revīzijas laikā iegūtās informācijas konfidencialitātes ievērošanu un datu aizsardzību saskaņā ar noteikumiem, kas attiecas uz minēto informāciju un minētajiem datiem.
   2.   Personām, kam uzdots pārbaudīt Athena ieņēmumus un izdevumus, ir iespēja nekavējoties un bez iepriekšēja paziņojuma sniegšanas piekļūt visiem ar minētajiem ieņēmumiem un izdevumiem saistītajiem dokumentiem un datu uzglabāšanas līdzekļu saturam, kā arī telpām, kurās šos dokumentus un datu uzglabāšanas līdzekļus glabā. Tās drīkst izgatavot kopijas. Personas, kas ir saistītas ar Athena ieņēmumu un izdevumu īstenošanu, sniedz administratoram un personām, kas atbildīgas par minēto ieņēmumu un izdevumu revīziju, jebkādu palīdzību, kas viņiem vajadzīga uzdevuma izpildei.
   40. pants
   Ārēja pārskatu revīzija
   1.   Kad Athena izdevumu īstenošana ir uzticēta dalībvalstij, Savienības iestādei vai starptautiskai organizācijai, minētā valsts, iestāde vai organizācija piemēro noteikumus, ko piemēro tās pašas izdevumu revīzijai.
   2.   Tomēr administrators vai viņa ieceltas personas jebkurā laikā var veikt to Athena kopējo izmaksu revīziju, kas radušās, gatavojoties operācijām vai pēc tām, vai arī var veikt kādas operācijas kopējo darbības izmaksu revīziju. Turklāt Īpašā komiteja, pamatojoties uz administratora vai dalībvalsts priekšlikumu, var jebkurā laikā iecelt ārējos revidentus, nosakot viņu pienākumus un nodarbināšanas kārtību.
   3.   Lai veiktu ārēju revīziju, izveido Revīzijas kolēģiju, kurā ir seši locekļi. No dalībvalstu ieteiktajiem kandidātiem Īpašā komiteja uz trīs gadus ilgu pilnvaru termiņu, kuru var vienreiz pagarināt, ieceļ locekļus. Īpašā komiteja var pagarināt locekļa pilnvaru termiņu ilgākais par sešiem mēnešiem.
   Kandidātiem jābūt dalībvalsts augstākās revīzijas iestādes locekļiem vai jāsaņem minētās iestādes rekomendācija un jāsniedz pietiekamas drošības un neatkarīguma garantijas. Viņiem jābūt gataviem vajadzības gadījumā veikt uzdevumus Athena vārdā. Veicot šos uzdevumus:

               a)

               Revīzijas kolēģijas locekļus turpina algot viņu revīzijas iestādes, savukārt Athena sedz viņu komandējuma izdevumus saskaņā ar noteikumiem, ko piemēro līdzvērtīga līmeņa Savienības ierēdņiem;

               b)

               locekļi nelūdz un nesaņem citas norādes kā vien tās, ko sniedz Īpašā komiteja; pildot pienākumus, Revīzijas kolēģija un tās locekļi ir pilnīgi neatkarīgi, un vienīgi viņi ir atbildīgi par ārējās revīzijas veikšanu;

               c)

               par saviem uzdevumiem locekļi sniedz ziņojumus vienīgi Īpašajai komitejai;

               d)

               finanšu gada laikā, kā arī ex post locekļi ar pārbaudēm uz vietas, kā arī ar apliecinošo dokumentu pārbaudēm pārliecinās, vai ar Athena starpniecību finansētie vai iepriekš finansētie izdevumi ir īstenoti saskaņā ar piemērojamiem tiesību aktiem un pareizas finanšu pārvaldības principiem, t. i., ievērojot saimnieciskuma, lietderības un efektivitātes principus, un vai iekšējās pārbaudes ir pienācīgas.

         Katru gadu Revīzijas kolēģija no savu locekļu vidus ievēl priekšsēdētāju vai pagarina viņa amata pilnvaru termiņu. Noteikumus par tās locekļu veikto revīziju tā pieņem saskaņā ar augstākajiem starptautiskajiem standartiem.. Revīzijas kolēģija apstiprina tās locekļu izstrādātos revīzijas ziņojumus, pirms tos iesniedz administratoram un Īpašajai komitejai.
   4.   Pieņemot lēmumu katrā gadījumā atsevišķi un ja ir īpaši iemesli, Īpašā komiteja var nolemt izmantot citas ārējas struktūras.
   5.   Izmaksas, kas saistītas ar Athena uzdevumā strādājošo revidentu veiktajām revīzijām, uzskata par kopējām izmaksām, ko sedz Athena.
   41. pants
   Iekšēja pārskatu revīzija
   1.   Pamatojoties uz administratora priekšlikumu un vispirms informējot Īpašo komiteju, Padomes ģenerālsekretārs uz četriem gadiem (termiņu var atjaunot, kopējam laikposmam nepārsniedzot astoņus gadus) ieceļ amatā iekšējo Athena revidentu unvismaz vienu iekšējā revidenta vietnieku; iekšējiem revidentiem jābūt nepieciešamām profesionālām kvalifikācijām un jāsniedz pietiekamas drošības un neatkarības garantijas. Iekšējais revidents nevar būt ne kredītrīkotājs, ne grāmatvedis; viņš nevar piedalīties finanšu pārskatu sagatavošanā.
   2.   Iekšējais revidents sniedz ziņojumus administratoram par riska pārvaldīšanu, izsakot neatkarīgu viedokli par vadības un kontroles sistēmu kvalitāti; kā arī sniedzot ieteikumus, kā uzlabot operāciju iekšējo revīziju; un veicinot pareizu finanšu pārvaldību. Viņa pienākumos ir jo īpaši novērtēt iekšējās pārvaldības sistēmu piemērotību un efektivitāti un nodaļu panākumus politikas īstenošanā un mērķu izpildē, ņemot vērā ar to saistītos riskus.
   3.   Iekšējais revidents pilda savus pienākumus visās nodaļās, kas piedalās Athena ieņēmumu saņemšanā vai izdevumu īstenošanā, kurus finansē ar Athena starpniecību.
   4.   Iekšējais revidents pēc vajadzības veic vienu vai vairākas revīzijas finanšu gada laikā. Viņš sniedz ziņojumus administratoram un informē operācijas komandieri par saviem secinājumiem un ieteikumiem. Operācijas komandieris un administrators nodrošina turpmākus pasākumus saskaņā ar revīziju rezultātā sniegtiem ieteikumiem.
   5.   Administrators katru gadu iesniedz ziņojumu Īpašajai komitejai par iekšējās revīzijas veikto darbu, norādot veikto iekšējo revīziju skaitu un veidu, izdarītos secinājumus, formulētos ieteikumus un turpmākus pasākumus saistībā ar minētajiem ieteikumiem.
   6.   Turklāt katrs operācijas komandieris nodrošina iekšējam revidentam pilnīgu piekļuvi viņa vadītajai operācijai. Iekšējais revidents pārbauda, vai finanšu un budžeta sistēmas un procedūras darbojas pareizi, un nodrošina iekšējās kontroles sistēmu stingru un efektīvu darbību.
   7.   Iekšējā revidenta darbus un ziņojumus nodod Revīzijas kolēģijas rīcībā līdz ar visiem apliecinošajiem dokumentiem, kas ar tiem saistīti.
   42. pants
   Gadskārtējā pārskatu iesniegšana un bilances slēgšana
   1.   Katrs operācijas komandieris līdz 31. martam pēc finanšu gada beigām vai četros mēnešos pēc viņa vadītās operācijas beigām – atkarībā no tā, kurš termiņš ir agrāk, – iesniedz Athena grāmatvedim informāciju, kas vajadzīga, lai izstrādātu kopējo izmaksu gada pārskatus, izdevumu gada pārskatus, ievērojot 28. pantu, un gada darbības pārskatu.
   2.   Administrators ar grāmatveža un katras operācijas komandiera palīdzību sagatavo un līdz 15. maijam pēc finanšu gada beigām Īpašajai komitejai un Revīzijas kolēģijai iesniedz finanšu pārskatus un gada darbības pārskatu.
   3.   Astoņās nedēļās pēc finanšu pārskatu iesniegšanas Revīzijas kolēģija iesniedz Īpašajai komitejai revīzijas atzinumu, un administrators ar grāmatveža un katra operācijas komandiera palīdzību tai iesniedz pārbaudītus Athena finanšu pārskatus.
   4.   Līdz 30. septembrim pēc finanšu gada beigām Revīzijas kolēģija iesniedz revīzijas ziņojumu Īpašajai komitejai, un tā izskata revīzijas ziņojumu, revīzijas atzinumu un finanšu pārskatus, lai attiecībā uz administratoru, grāmatvedi un katras operācijas komandieri apstiprinātu budžeta izpildi.
   5.   Atbilstīgi Regulai (ES, Euratom) Nr. 966/2012 vai jebkurai citai regulai, kas var to aizstāt, savā līmenī gan grāmatvedis, gan katras operācijas komandieris, kā arī attiecīgā gadījumā – administrators, glabā visus pārskatus, uzskaites materiālus un saistītus dokumentus piecus gadus no dienas, kad tika apstiprināta attiecīgā budžeta izpilde. Pēc operācijas beigām operācijas komandieris nodrošina, lai visi pārskati un uzskaites materiāli tiktu nodoti grāmatvedim.
   6.   Īpašā komiteja pieņem lēmumu ar budžeta grozījumu palīdzību iekļaut tā finanšu gada budžeta izpildes rezultāta bilanci, kura pārskati ir apstiprināti, nākamā finanšu gada budžetā atkarībā no apstākļiem kā ieņēmumus vai izdevumus. Tomēr Īpašā komiteja var pieņemt lēmumu iepriekšminēto budžeta izlietojuma bilanci iekļaut pēc tam, kad tā no Revīzijas kolēģijas būs saņēmusi revīzijas atzinumu.
   7.   Budžeta izpildes rezultāta bilances daļu, ko veido to apropriāciju izmantošana, kuras paredzētas kopējo izmaksu segšanai, kas saistītas ar gatavošanos operācijām un darbībām pēc operācijām, iekļauj pie nākamajām iesaistīto dalībvalstu iemaksām.
   8.   Budžeta izpildes rezultāta bilances daļu, ko veido to apropriāciju izmantošana, kuras paredzētas kādas konkrētas operācijas kopējo darbības izmaksu segšanai, iekļauj pie nākamajām šajā operācijā iesaistīto dalībvalstu iemaksām.
   9.   Ja atlīdzinājumu nav iespējams veikt, atskaitot attiecīgo summu no Athena veicamajām iemaksām, budžeta izpildes rezultāta bilanci saskaņā ar atmaksas gada NKI skalu atmaksā attiecīgajai dalībvalstij.
   10.   Katra dalībvalsts, kas piedalās operācijā, katru gadu līdz 31. martam var iesniegt administratoram informāciju – vajadzības gadījumā ar operācijas komandiera starpniecību – par papildu izmaksām, kas saistībā ar operāciju tai radušās iepriekšējā finanšu gada laikā. Šo informāciju izklāsta detalizēti, lai uzrādītu galvenos izdevumu posteņus. Administrators apkopo šo informāciju, lai Īpašajai komitejai iesniegtu pārskatu par operācijas papildu izmaksām.
   43. pants
   Operācijas bilances slēgšana
   1.   Pēc operācijas pabeigšanas Īpašā komiteja, pamatojoties uz administratora vai dalībvalsts priekšlikumu, var nolemt, ka administrators, kuram palīdz grāmatvedis un attiecīgās operācijas komandieris, iesniedz Īpašajai komitejai operācijas finanšu pārskatus par laikposmu vismaz līdz operācijas beigām, bet vēlams līdz pilnīgai operācijas pabeigšanai. Administratoram noteiktais termiņš nedrīkst būt īsāks par četriem mēnešiem pēc operācijas beigām.
   2.   Ja finanšu pārskatos attiecīgajā noteiktajā termiņā nevar iekļaut ieņēmumus un izdevumus, kas saistīti ar pilnīgu operācijas pabeigšanu, minētos ieņēmumus un izdevumus uzrāda Athena finanšu pārskatos, un tos pārbauda Īpašā komiteja saistībā ar 42. pantā paredzēto procedūru.
   3.   Īpašā komiteja tai iesniegtos operācijas finanšu pārskatus apstiprina, pamatojoties uz Revīzijas kolēģijas atzinumu. Tā apstiprina budžeta izpildi attiecībā uz administratoru, grāmatvedi un katras attiecīgās operācijas komandieri.
   4.   Ja atlīdzinājumu nevar veikt, atskaitot attiecīgo summu no iemaksām, kas veicamas Athena, budžeta izpildes rezultāta bilanci saskaņā ar atmaksas gada NKI skalu atmaksā attiecīgajām dalībvalstīm.
   12. NODAĻA

      DAŽĀDI NOTEIKUMI

   44. pants
   Atbildība
   1.   Nosacījumus, ar ko reglamentē operācijas komandiera, administratora un cita personāla, jo īpaši Savienības iestāžu vai dalībvalstu piešķirtā personāla, disciplināratbildību vai kriminālatbildību, ja izdarīts ar budžeta izpildi saistīts pārkāpums vai konstatēta nolaidība, reglamentē ar civildienesta noteikumiem vai citiem noteikumiem, ko piemēro attiecīgām personām. Turklāt Athena pēc savas iniciatīvas vai finansētājas valsts vai trešās personas lūguma var iesniegt civilprasību pret iepriekšminēto personālu.
   2.   Finansētāja valsts nekādā gadījumā nedrīkst vērsties ar prasību pret Savienību vai Padomes ģenerālsekretāru sakarā ar administratora, grāmatveža vai viņiem piešķirto darbinieku pienākumu izpildi.
   3.   Līgumisko atbildību, kas var izrietēt no līgumiem, kuri noslēgti saistībā ar budžeta izpildi, ar Athena starpniecību sedz finansētājas valstis vai trešās personas. To reglamentē ar tiesību aktiem, ko piemēro attiecīgajiem līgumiem.
   4.   Ārpuslīgumiskās atbildības gadījumā jebkurus zaudējumus, ko radījis operācijas štābs, spēku štābi un krīzes struktūru komponentu štābi, kuru sastāvu apstiprina operācijas komandieris, vai to personāls savu pienākumu pildīšanas laikā, ar Athena starpniecību sedz finansētājas valstis vai trešās personas saskaņā ar vispārīgiem principiem, kas ir kopīgi visu dalībvalstu tiesību sistēmām, un operāciju norises vietās piemērojamajiem spēku personāla noteikumiem.
   5.   Finansētāja valsts nekādā gadījumā nedrīkst vērsties pret Savienību vai dalībvalstīm ar prasībām, kuras saistītas ar līgumiem, kas noslēgti budžeta izpildei, vai zaudējumiem, ko radījušas krīzes struktūras vienības vai nodaļas, kuru sastāvu apstiprina operācijas komandieris, vai to personāls savu pienākumu pildīšanas laikā.
   45. pants
   Drošība
   Attiecībā uz klasificētu informāciju, kas saistīta ar Athena darbu, piemēro Padomes Lēmumu 2013/488/ES (5) vai jebkuru citu Padomes lēmumu, kas var to aizstāt.
   46. pants
   Personas datu aizsardzība

      Athena aizsargā fiziskas personas attiecībā uz to personas datu apstrādi saskaņā ar principiem un procedūrām, kas paredzētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 45/2001 (6). Šim nolūkam Īpašā komiteja pēc administratora priekšlikuma pieņem vajadzīgos īstenošanas noteikumus.
   47. pants
   Atkārtota izskatīšana un pārskatīšana
   Šo lēmumu pilnībā vai daļēji, ietverot tā pielikumus, vajadzības gadījumā atkārtoti izskata pēc dalībvalsts lūguma vai pēc katras operācijas beigām. To pārskata vismaz reizi trīs gados. Atkārtotas izskatīšanas vai pārskatīšanas laikā var pieaicināt visus speciālistus, kas ir atbilstīgi darbam, tostarp Athena vadības struktūrās.
   48. pants
   Atcelšana
   Ar šo atceļ Lēmumu 2011/871/KĀDP.
   49. pants
   Stāšanās spēkā
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2015. gada 27. martā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         E. RINKĒVIČS

      (1)  Padomes Lēmums 2004/197/KĀDP (2004. gada 23. februāris), ar ko izveido mehānismu tādu Eiropas Savienības operāciju kopējo izmaksu finansēšanas pārvaldībai, kas skar militārus vai aizsardzības aspektus (OV L 63, 28.2.2004., 68. lpp.).

      (2)  Padomes Lēmums 2011/871/KĀDP (2011. gada 19. decembris), ar ko izveido mehānismu tādu Eiropas Savienības operāciju kopējo izmaksu finansēšanas pārvaldībai, kuras skar militārus vai aizsardzības aspektus (ATHENA) (OV L 343, 23.12.2011., 35. lpp.).

      (3)  Padomes Lēmums 2014/335/ES, Euratom (2014. gada 26. maijs) par Eiropas Savienības pašu resursu sistēmu (OV L 168, 7.6.2014., 105. lpp.).

      (4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (2012. gada 25. oktobris) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.).

      (5)  Padomes Lēmums 2013/488/ES (2013. gada 23. septembris) par drošības noteikumiem ES klasificētas informācijas aizsardzībai (OV L 274, 15.10.2013., 1. lpp.).

      (6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 45/2001 (2000. gada 18. decembris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.).

      I PIELIKUMS

         KOPĒJĀS IZMAKSAS, KO SEDZ ATHENA, KAD TĀS IR RADUŠĀS

      Gadījumos, kad turpmāk minētās kopējās izmaksas nevar tieši sasaistīt ar kādu konkrētu operāciju, Īpašā komiteja var pieņemt lēmumu attiecīgās apropriācijas iekļaut gada budžeta vispārīgajā daļā. Šīs apropriācijas pēc iespējas būtu jāiekļauj pozīcijās, kurā norādīta operācija, ar kuru tās visvairāk saistītas.

                  1.

                  Pamatuzdevuma izpildes izdevumi, kas radušies operācijas komandierim un viņa personālam, iesniedzot operācijas pārskatus Īpašajai komitejai.

                  2.

                  Zaudējumu kompensācijas un izmaksas, kas radušās sakarā ar prasībām un tiesvedību un kas jāmaksā no Athena līdzekļiem.

                  3.

                  Izmaksas, kas rodas sakarā ar lēmumiem uzglabāt materiālus, kuri kopīgi iegādāti operācijas vajadzībām (ja šīs izmaksas attiecas uz gada budžeta vispārīgo daļu, norāda saistību ar konkrēto operāciju).

            Turklāt gada budžeta vispārīgajā daļā attiecīgos gadījumos iekļauj apropriācijas, lai segtu turpmāk norādītās kopējās operāciju izmaksas, kuru finansēšanā piedalās iesaistītās dalībvalstis:

                  1)

                  banku pakalpojumu izmaksas;

                  2)

                  revīzijas izmaksas;

                  3)

                  ar operācijas sagatavošanas posmu saistītās kopējās izmaksas, kā noteikts II pielikumā;

                  4)

                  ar Athena grāmatvedības un aktīvu pārvaldības sistēmas izstrādi un uzturēšanu saistītās izmaksas;

                  5)

                  ar administratīvām vienošanām un pamatlīgumiem saistītas izmaksas saskaņā ar 11. pantu.

      II PIELIKUMS

         AR OPERĀCIJAS SAGATAVOŠANAS POSMU SAISTĪTĀS KOPĒJĀS DARBĪBAS IZMAKSAS, KO SEDZ ATHENA

      Papildu izmaksas, kas vajadzīgas, lai militārais un civilais personāls īstenotu priekšizpētes misijas un sagatavošanas uzdevumus (jo īpaši faktu vākšanas misijas un novērošanu) konkrētai Savienības militārai operācijai: transports, izmitināšana, operatīvo sakaru līdzekļu izmantošana, vietējā civilā personāla, piemēram, tulku vai autovadītāju pieņemšana darbā misijas vajadzībām.
      Medicīniskā aprūpe: izmaksas, kas saistītas ar konkrētas Savienības militārās operācijas priekšizpētes misiju un sagatavošanas uzdevumu veikšanā iesaistītā militārā un civilā personāla ārkārtas medicīnisko evakuāciju (Medevac), ja medicīnisko palīdzību nav iespējams nodrošināt norises vietā.

      III PIELIKUMS
      A DAĻA

         AR OPERĀCIJU NORISES POSMU SAISTĪTĀS KOPĒJĀS DARBĪBAS IZMAKSAS, KO VIENMĒR SEDZ ATHENA

      Jebkuras Savienības militārās operācijas gadījumā Athena kā kopējās operācijas darbības izmaksas sedz turpmāk izklāstītās operācijas norisei nepieciešamās papildu izmaksas.
      1.   Papildu izmaksas, kas saistītas ar Savienības vadītu operāciju (dislocējamajiem vai stacionārajiem) štābiem
      1.1.   To štābu definīcija, kuru papildu izmaksas sedz no kopējā finansējuma:
      a)   štābi: štābi, vadības un atbalsta elementi, kas apstiprināti ar operācijas plānu (OPLAN);
      b)   operācijas štābi: stacionārs operācijas komandiera štābs, kas neatrodas operācijas norises vietā un ir atbildīgs par Savienības spēku komplektēšanu, aktivēšanu, uzturēšanu un nomaiņu.
      Padomes Ģenerālsekretariāta, EĀDD un Athena kopējo izmaksu definīcija attiecībā uz operāciju ir tāda pati kā operācijas štāba kopējo izmaksu definīcija, ciktāl šīs struktūras ir tieši iesaistītas konkrētās operācijas norisē;
      c)   spēku štābi: operāciju norises vietā izvietoto Savienības spēku štābi;
      d)   komponentu vadības štābi: operācijas norises vietā izvietoto Savienības komponentu komandieru štābi (tas ir, gaisa spēku, sauszemes spēku, jūras spēku vai citu speciālo spēku komandieru štābi, kas atkarībā no operācijas veida var būt vajadzīgi);
      e)   misijas štābi: operāciju norises vietā izvietoti Savienības operācijas štābi, kuri veic dažus vai visus operācijas štāba vai spēku štāba uzdevumus.
      1.2.   Kopīgi finansētu papildu izmaksu definīcijas:
      a)   transporta izmaksas: transports uz operācijas norises vietu un no tās, lai izvietotu, uzturētu un nomainītu spēku štābus un komponentu štābus;
      b)   ceļš un izmitināšana: ceļa un izmitināšanas izmaksas, kas radušās operācijas štābam saistībā ar operācijai vajadzīgām oficiālām vizītēm; ceļa un izmitināšanas izmaksas, kas radušās izvietoto štābu personālam, dodoties oficiālās vizītēs uz Briseli un/vai ar operāciju saistītām sanāksmēm;
      c)   štābu transporta un ceļa izdevumi (izņemot dienas naudu) operācijas darbības zonā: izdevumi, kas saistīti ar pārvietošanos ar transporta līdzekļiem un cita veida līdzekļiem un kravu pārvadāšanas izdevumi, tostarp valstu nosūtīto papildspēku un apmeklētāju ceļa izdevumi; degvielas papildu izmaksas, kas pārsniedz parasti operācijām vajadzīgās degvielas izmaksas; izmaksas, kas saistītas ar trešo personu apdrošināšanu, ko atsevišķas valstis pieprasa no starptautiskām organizācijām, kuras to teritorijā īsteno operācijas;
      d)   administrācija: papildu biroja un izmitināšanas iekārtas, uz līgumu pamata sniegtie pakalpojumi un vispārējie pakalpojumi, štāba ēku uzturēšanas izmaksas;
      e)   tā civilā personāla izmaksas, kas pieņemts darbā štābā operācijas vajadzībām: civilais personāls, kas strādā Eiropas Savienībā, starptautisks un notikumu vietā nodarbināts personāls, kas vajadzīgs operācijas norisei un pārsniedz parastās operācijas vajadzības (tostarp samaksa par virsstundām);
      f)   sakari starp atbilstīgiem štābiem un starp atbilstīgiem štābiem un tiem tieši pakļautajiem spēkiem: kapitālieguldījumi par papildu sakaru un IT iekārtu iegādi un izmantošanu un maksa par saņemtajiem pakalpojumiem (modemu noma un uzturēšana, telefona līnijas, satelīttelefoni, kriptofakss, aizsargātas līnijas, interneta pieslēgums, datu pārraides līnijas, vietējie tīkli);
      g)   kazarmas un izmitināšanas/infrastruktūra: izdevumi, kas saistīti ar štābam vajadzīgo ēku iegādi, īri vai atjaunošanu norises vietā (vajadzības gadījumā – ēku, nojumju, telšu īre);
      h)   sabiedrības informēšana: izmaksas, kas saistītas ar informācijas kampaņām, un lai sniegtu informāciju plašsaziņas līdzekļiem operācijas štābā saskaņā ar operācijas štāba izstrādāto informācijas stratēģiju;
      i)   reprezentācija un viesu uzņemšana: reprezentācijas izmaksas; štāba līmeņa izdevumi, kas vajadzīgi operācijas vadīšanai.
      2.   Papildu izmaksas, kas saistītas ar atbalstu spēkiem kopumā
      Šīs izmaksas rodas pēc spēku izvietošanas operācijas norises vietā:
      a)   izvietošanas/infrastruktūras darbi: izdevumi, bez kuriem spēki kopumā nevar izpildīt uzdevumu (kopīgi izmantojams lidlauks, dzelzceļš, ostas, galvenie piegādes ceļi, tostarp izkāpšanas vietas un kopīgi lietojamas sapulcēšanās vietas; ūdens apsekojumi, ūdens sūknēšana, apstrāde, sadale un aizvadīšana, ūdensapgāde un energoapgāde, tranšeju rakšana un statiskā spēku aizsardzība, noliktavas (jo īpaši degvielas un munīcijas noliktavas), loģistikas montāžas zonas, inženiertehniskais atbalsts infrastruktūrai, ko sedz no kopēja finansējuma);
      b)   identifikācijas marķējums: īpašas pazīšanās zīmes, “Eiropas Savienības” personas apliecības, nozīmes, medaļas, karogi Savienības vai citu spēku krāsās vai štāba pazīšanās zīmes (neietverot apģērbu, cepures un formas tērpus);
      c)   medicīniskā aprūpe un iekārtas: ārkārtas medicīniskā evakuācija (Medevac). Otrās un trešās pakāpes medicīniskās aprūpes nodrošinājums un iekārtu uzstādīšana operācijas norises vietas līmenī un operācijas norises vietā, piemēram, tādu lidlauku un izcelšanās ostu izveide, kas apstiprinātas operācijas plānā (OPLAN);]
      d)   informācijas ieguve: satelītuzņēmumi izlūkošanai, kas apstiprināti operācijas plānā (OPLAN), ja to finansējumu nevar nodrošināt no Eiropas Savienības Satelītcentra (EUSC) budžetā pieejamajiem līdzekļiem.
      3.   Papildu izmaksas, kas rodas, Savienībai izmantojot NATO kopīgos līdzekļus un spējas, ko NATO ļauj izmantot Savienības vadītā operācijā.
      Izmaksas, kas saistītas ar to, ka Savienība kādā no savām militārajām operācijām piemēro vienošanos starp Savienību un NATO par Savienības vadītai operācijai piešķirtu NATO kopīgo līdzekļu un spēju piešķiršanu, pārraudzību, atdošanu un atsaukšanu. NATO atmaksātie izdevumi Savienībai.
      4.   Papildu izmaksas, kas Savienībai radušās saistībā ar precēm, pakalpojumiem un darbiem, kas minēti kopējo izmaksu sarakstā un ko kāda dalībvalsts, Savienības iestāde, trešā valsts vai starptautiska organizācija ir darījusi pieejamu Savienības vadītā operācijā, ievērojot šā lēmuma 11. pantā paredzēto vienošanos. Izdevumi, ko kāda valsts, Savienības iestāde vai starptautiska organizācija atmaksā saskaņā ar minēto vienošanos.
      B DAĻA

         KOPĒJĀS DARBĪBAS IZMAKSAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKRĒTAS OPERĀCIJAS NORISES POSMU UN KO PĒC PADOMES LĒMUMA SEDZ ATHENA

         Transporta izmaksas: transports uz operācijas norises vietu un no tās, lai izvietotu, atbalstītu un nomainītu operācijai vajadzīgos spēkus.

         Daudznacionāli operatīvo grupu štābi: operācijas vietā izvietoto Savienības operatīvo grupu daudznacionālie štābi.
      C DAĻA

         KOPĒJĀS DARBĪBAS IZMAKSAS, KO ATHENA SEDZ PĒC OPERĀCIJAS KOMANDIERA LŪGUMA UN ĪPAŠĀS KOMITEJAS APSTIPRINĀJUMA

      a)   kazarmas un izmitināšanas/infrastruktūra: izdevumi, kas saistīti ar operācijas veikšanai izvietotajiem spēkiem vajadzīgo ēku iegādi, īri vai atjaunošanu operācijas norises vietā (ēkas, nojumes, teltis);
      b)   svarīgs papildu ekipējums: iepriekš neparedzēta tāda īpaša ekipējuma īre vai iegāde operācijas norises laikā, bez kura nav iespējama operācijas norise, ja vien iegādāto ekipējumu pēc misijas nerepatriē;
      c)   medicīniskā aprūpe un iekārtas: otrās pakāpes medicīniskās aprūpes nodrošinājums un iekārtu uzstādīšana norises vietā, izņemot tās, kas minētas A daļā;
      d)   informācijas ieguve: informācijas ieguve (satelītuzņēmumi; operatīvā līmeņa izlūkdati, izlūkošana un novērošana, tostarp iekārtas novērošanai no gaisa, cilvēku veikta izlūkošana);
      e)   citas būtiskas spējas operācijas norises vietā: atmīnēšana, ja tas vajadzīgs operācijai, ķīmiska, bioloģiska, radioloģiska un kodolmateriālu aizsardzība (CBRN); operācijas zonā savāktu ieroču un munīcijas glabāšana un iznīcināšana.

      IV PIELIKUMS

         AR OPERĀCIJAS PABEIGŠANU SAISTĪTĀS KOPĒJĀS DARBĪBAS IZMAKSAS, KO SEDZ ATHENA

      Izmaksas, kas radušās, lai pēc operācijas beigām atrastu izmantojumu operācijas vajadzībām par kopīgiem līdzekļiem iegādātajam ekipējumam un infrastruktūrai.
      Ar operācijas pārskata sagatavošanu saistītās papildu izmaksas. Kopējās izmaksas nosaka saskaņā ar III pielikumu, ņemot vērā to, ka pārskatu sagatavošanai vajadzīgie darbinieki ir attiecīgās operācijas štāba darbinieki arī tad, ja šis štābs savu darbību ir beidzis.


title: Padomes Lēmums (ES) 2016/1324 (2016. gada 28. jūlijs), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekļa aizstājēju, ko izvirzījusi Vācijas Federatīvā Republika

text:
               3.8.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 209/11

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2016/1324
   (2016. gada 28. jūlijs),
   ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekļa aizstājēju, ko izvirzījusi Vācijas Federatīvā Republika
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 305. pantu,
   ņemot vērā Vācijas valdības priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2015. gada 26. janvārī, 2015. gada 5. februārī un 2015. gada 23. jūnijā pieņēma Lēmumus (ES) 2015/116 (1), (ES) 2015/190 (2) un (ES) 2015/994 (3), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus.

               (2)

               Pēc Jörg FELGNER kunga pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa aizstājēja vieta.

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2020. gada 25. janvārim, Reģionu komitejā par locekļa aizstājēju tiek iecelts:

               —

                  Herr Sören HERBST, Mitglied des Stadtrates der Landeshauptstadt Magdeburg.

         2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2016. gada 28. jūlijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         M. LAJČÁK

      (1)  Padomes Lēmums (ES) 2015/116 (2015. gada 26. janvāris), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus (OV L 20, 27.1.2015., 42. lpp.).

      (2)  Padomes Lēmums (ES) 2015/190 (2015. gada 5. februāris), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus (OV L 31, 7.2.2015., 25. lpp.).

      (3)  Padomes Lēmums (ES) 2015/994 (2015. gada 23. jūnijs), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus (OV L 159, 25.6.2015., 70. lpp.).