title: 2005/923/EK: Padomes Lēmums ( 2005. gada 2. decembris ), lai Eiropas Kopienas vārdā parakstītu Protokolu par augsnes aizsardzību, Protokolu par enerģētiku un Protokolu par tūrismu, kas pievienoti Alpu Konvencijai

text:
               22.12.2005

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 337/27

         PADOMES LĒMUMS
   (2005. gada 2. decembris),
   lai Eiropas Kopienas vārdā parakstītu Protokolu par augsnes aizsardzību, Protokolu par enerģētiku un Protokolu par tūrismu, kas pievienoti Alpu Konvencijai
   (2005/923/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 175. panta 1. punktu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Konvencija par Alpu aizsardzību (Alpu Konvencija) ir Eiropas Kopienas vārdā noslēgta ar Padomes Lēmumu 96/191/EK (1).

               (2)

               Protokols par augsnes aizsardzību, Protokols par enerģētiku un Protokols par tūrismu ir būtisks posms Alpu Konvencijas īstenošanā, un Kopiena ir apņēmusies īstenot minētās konvencijas mērķus.

               (3)

               Ar Alpiem saistītās ekonomikas, sociālās un ekoloģiskās pārrobežu problēmas joprojām ir nopietns uzdevums, kam jāpievēršas šajā ļoti apdraudētajā apgabalā.

               (4)

               Alpu reģionā būtu jāveicina un jāstiprina Kopienas politika, jo īpaši prioritārajās darbības jomās, kas paredzētas 6. Vides rīcības programmā (2).

               (5)

               Būtu jāparaksta minētie protokoli un jāapstiprina pievienotās deklarācijas,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Ar šo Kopienas vārdā tiek apstiprināta Zalcburgā 1991. gada 7. novembrī parakstītās Alpu Konvencijas Protokola par augsnes aizsardzību, Protokola par enerģētiku un Protokola par tūrismu parakstīšana, ņemot vērā Padomes lēmumu par minēto protokolu noslēgšanu.
   Protokolu un tiem pievienoto deklarāciju teksti ir pievienoti šim lēmumam.
   2. pants
   Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas Kopienas vārdā parakstīt 1. pantā minētos protokolus, ņemot vērā to noslēgšanu, kā arī deponēt deklarācijas.

      Briselē, 2005. gada 2. decembrī

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētāja

         M. BECKETT

      (1)  OV L 61, 12.3.1996., 31. lpp.

      (2)  OV L 242, 10.9.2002., 1. lpp.
   EIROPAS KOPIENAS DEKLARĀCIJAS
   Eiropas Kopienas Deklarācija par 12. panta 3. punktu Alpu Konvencijas Protokolā par augsnes aizsardzību
   Eiropas Kopiena norāda, ka Protokola par augsnes aizsardzību 12. panta 3. punkts būtu jāinterpretē saskaņā ar spēkā esošajiem EK tiesību aktiem, un jo īpaši Padomes Direktīvu 86/278/EEK (1986. gada 12. jūnijs) par vides, jo īpaši augsnes, aizsardzību, lauksaimniecībā izmantojot notekūdeņu dūņas (1). Eiropas Kopiena uzskata, ka no agronomijas viedokļa dūņām var būt vērtīgas īpašības un ka tās var izmantot lauksaimniecībā, ja vien tās izmanto pareizi. Izmantojot dūņas, nedrīkst pasliktināt augsnes un lauksaimniecības produktu kvalitāti, kā izklāstīts minētās direktīvas 7. apsvērumā, kā arī nedrīkst izraisīt kaitīgu iedarbību uz cilvēkiem (tieša un netieša ietekme uz cilvēku veselību), dzīvniekiem, augiem un vidi, kā izklāstīts minētās direktīvas 5. apsvērumā un 1. pantā. Dūņas var izmantot gadījumos, kad tās labvēlīgi iespaidotu augsni, vai arī laukaugu un kultūraugu mēslošanai.
   Eiropas Kopienas Deklarācija par 17. panta 2. punktu Alpu Konvencijas Protokolā par augsnes aizsardzību
   Protokola par augsnes aizsardzību 17. panta 2. punkts būtu jāinterpretē saskaņā ar EK tiesību aktiem un tā, lai nodrošinātu, ka atkritumu apsaimniekošanas plānus atkritumu un atlieku iepriekšējai apstrādei, apstrādei un apglabāšanai izstrādā un īsteno tā, lai izvairītos no augsnes piesārņojuma un nodrošinātu saderību ne tikai ar vides standartiem, bet arī ar cilvēku veselību.
   Eiropas Kopienas Deklarācija par 19. panta 2. punktu un 21. panta 2. punktu Alpu Konvencijas Protokolā par augsnes aizsardzību
   Attiecībā uz Protokola par augsnes aizsardzību 19. panta 2. punktu un 21. panta 2. punktu vienotajai novērošanas sistēmai attiecīgos gadījumos vajadzētu būt pēc iespējas sadarbspējīgai ar Zemes novērošanas sistēmu globālo tīklu (GEOSS), un tai būtu jāņem vērā datubāze, ko dalībvalstis ir izveidojušas atbilstīgi EK tiesību aktiem par novērošanu, datu vākšanu un metadatiem.
   Eiropas Kopienas Deklarācija attiecībā uz atrunu par 9. pantu Alpu Konvencijas Protokolā par enerģētiku
   Protokola par enerģētiku 9. pants attiecas uz kodolenerģētikas jautājumiem. Tiktāl, ciktāl tas skar Eiropas Kopienu, 9. pantā minētās prasības ir noteiktas Eiropas Atomenerģijas kopienas (Euratom) dibināšanas līgumā. Lēmums, ar ko Alpu Konvencija tika ratificēta, pamatojas nevis uz Euratom līgumu, bet gan tikai uz EK līgumu. Lēmumam, ar ko atļauj parakstīt protokolu, būs tas pats juridiskais pamats. Tādējādi, kad protokols stāsies spēkā attiecībā uz Kopienu, Protokola par enerģētiku 9. pants Eiropas Kopienai neuzliks saistības.

      (1)  OV L 181, 4.7.1986., 6. lpp.
    ---documentbreak---

               22.12.2005

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 337/29

         TULKOJUMS
   PROTOKOLS
   par 1991. gada Alpu Konvencijas piemērošanu augsnes aizsardzības jomā
   Protokols “Augsnes aizsardzība”

      Preambula

   VĀCIJAS FEDERATĪVĀ REPUBLIKA,
   AUSTRIJAS REPUBLIKA,
   FRANCIJAS REPUBLIKA,
   ITĀLIJAS REPUBLIKA,
   LIHTENŠTEINAS FIRSTISTE,
   MONAKO FIRSTISTE,
   SLOVĒNIJAS REPUBLIKA,
   ŠVEICES KONFEDERĀCIJA,
   kā arī
   EIROPAS KOPIENA
   SASKAŅĀ AR misiju, kas izriet no 1991. gada 7. novembra Konvencijas par Alpu aizsardzību (Alpu Konvencija) par Alpu vides vispārējas aizsardzības un ilgtspējīgas attīstības politikas nodrošināšanu,
   IZPILDOT saistības, kas izriet no Alpu Konvencijas 2. panta 2. un 3. punkta,
   AR MĒRĶI samazināt kvantitatīva un kvalitatīva rakstura iedarbību uz augsni, proti, pielietojot zemkopībā un mežsaimniecībā augsni aizsargājošas metodes un izmantojot augsni ekonomiski, kavējot tās eroziju, kā arī ierobežojot tās ūdens necaurlaidību,
   ATZĪSTOT, ka Alpu augsnes aizsardzība, tās ilgstpējīga apsaimniekošana un atjaunošana dabiskajām funkcijām pārveidotajās vietās ir visu kopējās interesēs,
   ATZĪSTOT, ka Alpi ir viena no lielākajām dabiskajām vienlaidu telpām Eiropā ar ekoloģisku daudzveidību un ārkārtīgi jutīgām ekosistēmām, kuru funkcionēšanas spēja jāaizsargā,
   PĀRLIECINĀTAS par to, ka vietējiem iedzīvotājiem jābūt spējīgiem pašiem noteikt savus sociālās, kultūras un ekonomiskās attīstības projektus un piedalīties to īstenošanā pastāvošajos institucionālajos ietvaros,
   APZINOTIES, ka, no vienas puses, Alpu telpa ir nozīmīga dzīves un ekonomiskās darbības vide vietējiem iedzīvotājiem un atpūtas telpa citu reģionu iedzīvotājiem, un, no otras puses, augsnes funkciju aizsardzība var tikt apdraudēta dažādu prasību izmantošanas dēļ, kas koncentrējas šaurā Alpu telpā, un to, ka šā iemesla dēļ ekonomiskās intereses jāsaskaņo ar ekoloģiskajām prasībām,
   ATZĪSTOT to, ka augsne ieņem īpašu vietu ekosistēmās, ka tās atjaunošana, kā arī sabojātās augsnes reģenerēšana notiek ļoti lēnām, ka Alpu telpas topogrāfisko īpatnību dēļ augsnes erozija varētu intensificēties, ka, no vienas puses, augsne ir piesārņojuma savācēja un, no otras puses, piesārņotā augsne var būt piesārņojuma nesējs citās blakus esošās ekosistēmās un radīt risku cilvēkiem, dzīvniekiem un augiem,
   APZINOTIES, ka augsnes izmantošana, proti, urbanizācijas, ražošanas un amatniecības attīstības dēļ ar infrastruktūru, izrakteņu ieguves vietām, tūrismu, lauksaimniecību un mežsaimniecību, kā arī transportu var novest pie kvalitatīva vai kvantitatīva rakstura augsnes apdraudēšanas, un, izejot no tā, būtu nepieciešams piedāvāt atbilstīgus un integrētus pasākumus, lai novērstu, kā arī ierobežotu un vērstu par labu šos kaitējumus,
   UZSKATOT, ka augsnes aizsardzībai ir daudzveidīga iedarbība uz citām Alpu telpas politikām un ka tai tāpēc jātiek koordinētai ar citām disciplīnām un sektoriem,
   PĀRLIECINĀTAS, ka dažas problēmas var tikt risinātas tikai pārrobežu ietvaros un prasa kopējus pasākumus no Alpu valstu puses, kas jāizstrādā protokolu parakstošajām pusēm, vadoties no esošajiem līdzekļiem,
   IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.
   I   NODAĻA
   VISPĀRĪGI NORĀDĪJUMI
   1. pants
   Mērķi
   1.   Šis protokols domāts Alpu Konvencijas Līgumslēdzēju pušu saistību īstenošanai augsnes aizsardzības jomā.
   2.   Augsne:

               1)

               tādās dabiskās funkcijās kā:

                           a)

                           cilvēku, dzīvnieku, augu un mikroorganismu vitālā bāze un dzīves telpa;

                           b)

                           dabas un ainavas zīmīga sastāvdaļa;

                           c)

                           ekosistēmas daļa, īpaši ar tās ūdens un barības elementu cikliem;

                           d)

                           pārveidošanas un regulēšanas vide vielu piegādē, proti, ar tās filtrēšanas, buferzonas efekta, rezervāta īpašībām, īpaši pazemes ūdeņu aizsardzībā;

                           e)

                           ģenētisks rezervāts;

               2)

               dabas un kultūras vēstures arhīva funkcijās un

               3)

               ar nolūku saglabāt tās izmantošanu kā:

                           a)

                           lauksaimniecības teritoriju, ieskaitot augu kultūras un mežsaimniecību;

                           b)

                           urbanizācijas un tūrisma nodarbību teritoriju;

                           c)

                           vietu citai saimnieciskai darbībai – transportam, apgādei un piegādei, ūdens un atkritumu izvešanai;

                           d)

                           dabas resursu ieguvi;

         ir ilgstoši saglabājama visās tās sastāvdaļās. It īpaši, ilgstoši kvalitatīvi un kvantitatīvi jāgarantē un jāaizsargā augsnes kā ekosistēmas būtiskā elementa ekoloģiskās funkcijas. Jāveicina izpostītās augsnes atjaunošana.
   3.   Pielietojamo pasākumu mērķis it īpaši ir augsnes izmantošana piemēroti vietai, ekonomiska platības izmantošana, erozijas un augsnes struktūras bojāšanas aizkavēšana, kā arī augsni piesārņojošu vielu lietošanas samazināšana.
   4.   It īpaši aizsargājama un veicināma ir Alpu telpai tipiskā augsnes daudzveidība un tai raksturīgās vietas.
   5.   Šim nolūkam par īpaši svarīgu uzskatāms preventīvais princips, kas ietver garantijas funkcionēšanas spējai un iespējām izmantot augsni dažādiem mērķiem, kā arī nodrošina tās pieejamību nākamajām paaudzēm ilgtspējīgas attīstības mērķiem.
   2. pants
   Pamata pienākumi
   1.   Līgumslēdzējas puses apņemas veikt nepieciešamos juridiskos un administratīvos pasākumus, lai nodrošinātu Alpu telpas augsnes aizsardzību. Šo pasākumu uzraudzīšanu īstenos un par to atbildēs valstu varas iestādes.
   2.   Ja pastāv nopietns un ilgstošs apdraudējuma risks augsnes funkcionēšanas spējām, par prioritāriem jāuzskata galvenokārt aizsardzības, nevis izmantošanas aspekti.
   3.   Līgumslēdzējas puses izskata iespējas atbalstīt šajā protokolā minētos pasākumus Alpu telpas augsnes aizsardzībai ar fiskāliem un/vai finansiāliem pasākumiem. Īpaši atbalstāmi būtu pasākumi, kas savienojami ar augsnes aizsardzību un augsnes ekonomiskas un ekoloģiskas izmantošanas mērķiem.
   3. pants
   Šo mērķu ievērošana citās politikas jomās
   Līgumslēdzējas puses apņemas arī ņemt vērā šā protokola mērķus citās politikas jomās. Alpos tas it īpaši attiecas uz teritorijas labiekārtošanas, urbanizācijas un transporta, enerģijas, lauksaimniecības un mežsaimniecības, izejvielu apsaimniekošanas, ražošanas, amatniecības, tūrisma, dabas aizsardzības un ainavas uzturēšanas, ūdens, atkritumu un gaisa kvalitātes pārvaldīšanas sektoriem.
   4. pants
   Vietējo pašvaldību piedalīšanās
   1.   Pastāvošajos institucionālajos ietvaros katra Līgumslēdzēja puse nosaka labāko koordinācijas un sadarbības līmeni starp institūcijām un tieši iesaistītajām vietējām pašvaldībām, lai veicinātu solidaritāti par atbildību, lai izmantotu un attīstītu sinerģiju Alpu telpā, pielietojot augsnes aizsardzības politiku, kā arī īstenojot no tās izrietošos pasākumus.
   2.   Tieši iesaistītās vietējās pašvaldības pilntiesīgi piedalās dažādās politikas un pasākumu sagatavošanas un īstenošanas stadijās, ievērojot savas atbildības sfēras pastāvošajos institucionālajos ietvaros.
   5. pants
   Starptautiskā sadarbība
   1.   Līgumslēdzējas puses atbalsta pastiprinātu starptautisko sadarbību starp atbilstīgajām institūcijām, proti, zemes kadastrālās vērtības noteikšanā, augsnes novērošanā, aizsargājamo, riska un piesārņoto zonu norobežošanā un uzraudzīšanā, kā arī datu bāzu nodrošināšanā un saskaņošanā, Alpu augsnes aizsardzības pētījumu koordinēšanā, kā arī savstarpējā informēšanā.
   2.   Līgumslēdzējas puses apņemas izvairīties no starptautiskas sadarbības šķēršļiem starp administratīvajām teritoriālajām vienībām Alpu telpā un veicināt kopējo problēmu risināšanu tam vispiemērotākajā līmenī.
   3.   Kad pasākumu augsnes aizsardzībai noteikšana attiecas uz nacionālo vai starptautisko līmeni, pašvaldībām jābūt iespējai efektīvā veidā paust iedzīvotāju intereses.
   II   NODAĻA
   SPECIFISKIE PASĀKUMI
   6. pants
   Zonu norobežošana
   Līgumslēdzējas puses raugās, lai aizsardzības vērtās augsnes tiktu iekļautas aizsargājamo teritoriju robežās. It īpaši aizsargājami ir raksturīgi akmens un klinšu veidojumi vai tādi, kam ir īpaša nozīme zemes evolūcijas izzināšanā.
   7. pants
   Ekonomiska un saudzīga augsnes izmantošana
   1.   Izstrādājot un īstenojot plānus un/vai programmas, uz kuriem attiecas protokola “Par teritorijas iekārtošanu un ilgstpējīgu attīstību” 9. panta 3. daļa, jāņem vērā nepieciešamība aizsargāt augsni, tas ir, ekonomiska augsnes un tās platību izmantošana.
   2.   Lai ierobežotu augsnes ūdens necaurlaidību un noslodzi, Līgumslēdzējas puses raugās, lai tiktu izmantoti platību ekonomējoši būvniecības veidi. Urbanizācijas gadījumā tās dod priekšroku iekšējām zonām, ierobežojot apdzīvoto vietu ekspansiju.
   3.   Pētot lielo projektu ietekmi uz vidi un telpu ražošanā, celtniecībā un inftrastruktūrā, proti, transporta, enerģijas un tūrisma jomā, saskaņā ar nacionālo tiesību aktu procedūru jāņem vērā augsnes aizsardzība un piedāvājuma platības ierobežojumi Alpu telpā.
   4.   Ja dabiskie apstākļi to atļauj, vairs neizmantojamās vai pārveidotās platības, kur, piemēram, iekārtotas atkritumu izgāztuves, uzbērumi, infrastruktūras, slēpošanas trases, augsne jāatjauno vai jāatkopj.
   8. pants
   Ekonomiska izejvielu izmantošana un ieguve, saudzējot augsni
   1.   Līgumslēdzējas puses raugās, lai notiktu ekonomiska no augsnes iegūto izejvielu izmantošana. Tās rīkojas tādējādi, lai vispirms tiktu lietoti aizstājošie produkti un izmantotas pārstrādes iespējas vai tiktu veicināta to attīstīšana.
   2.   Ekspluatējot, apstrādājot un izmantojot no augsnes iegūtas izejvielas, pēc iespējas jāsamazina citu augsnes funkciju skaršana. Zonās, kas īpaši svarīgas augsnes funkciju aizsardzībai, un zonās, kas paredzētas dzeramā ūdens ieguvei, vajadzētu atteikties no izejvielu iegūšanas.
   9. pants
   Mitro un kūdraino augsnes zonu aizsardzība
   1.   Līgumslēdzējas puses apņemas aizsargāt augstos un zemos kūdrājus. Šai nolūkā vidējos termiņos nepieciešams pilnībā pāriet uz kūdras aizstājējiem.
   2.   Mitrās un kūdrainās zonās, izņemot pamatotus izņēmuma gadījumus, jāierobežo drenāža, saglabājot pastāvošos tīklus. Jāveicina pasākumi, lai atjaunotu jau meliorēto zonu dabisko stāvokli.
   3.   Kūdrainās augsnes vispār nebūtu jāizmanto vai arī, ja tās jau tiek zemkopībā izmantotas, tad jāekspluatē tā, lai saglabātu to specifiku.
   10. pants
   Riska zonu norobežošana un kopšana
   1.   Līgumslēdzējas puses vienojas atzīmēt kartē ģeoloģiskiem, hidroģeoloģiskiem un hidroloģiskiem riskiem pakļautās Alpu zonas, it īpaši zemes kustībām (noslīdējumi, izskalojumi, nobrukumi), šļūdoņiem un plūdiem pakļautās zonas, un tās iereģistrēt zemes kadastrā, un nepieciešamības gadījumā norobežot riska zonas. Vajadzības gadījumā jāņem vērā seismiskie riski.
   2.   Līgumslēdzējas puses raugās, lai riska zonās pēc iespējas tiktu izmantoti dabai tuvi inženiertehniskie līdzekļi, izmantojot vietējos un tradicionālos materiālus, kas piemēroti ainavas nosacījumiem. Šiem pasākumiem jātiek atbalstītiem ar piemērotiem mežkopības pasākumiem.
   11. pants
   Erozijas apdraudēto Alpu zonu norobežošana un kopšana
   1.   Līgumslēdzējas puses vienojas kartografēt erozijas plaši skartās Alpu zonas un iereģistrēt tās zemes kadastrā, vadoties no salīdzināmiem kritērijiem augsnes erozijas kvantitātes noteikšanā, ja tas nepieciešams materiālo vērtību aizsardzībai.
   2.   Augsnes erozija jāierobežo līdz stingram minimumam. Augsnes erozijas un noslīdējumu sabojātās platības jāatveseļo tā, kā tas nepieciešams cilvēku un materiālo vērtību aizsardzībai.
   3.   Lai aizsargātu cilvēkus un materiālās vērtības, nepieciešams dot priekšroku dabai tuvu tehniku izmantošanai hidraulikas, inženierijas un mežsaimniecības jomā, lai kavētu eroziju ūdens iedarbībā un samazinātu avotu straumju ietekmi.
   12. pants
   Lauksaimniecība, augkopība un mežsaimniecība
   1.   Lai aizsargātos pret eroziju un kaitīgu augsnes sablietēšanos, Līgumslēdzējas puses apņemas izmantot labas prakses paraugus, vietējiem apstākļiem piemērotu paņēmienu izmantošanu zemkopībā, augkopībā un mežsaimniecībā.
   2.   Attiecībā uz ķīmisko vielu lietošanu saistībā ar minerālmēslu vai fitosanitāru produktu lietošanu, Līgumslēdzējas puses cenšas izstrādāt un īstenot kopīgus kritērijus labai tehniskai praksei. Minerālmēslu daba un daudzums, kā arī to izkaisīšanas laiks jāpielāgo augu nepieciešamībām, ņemot vērā augsnē iegūstamās un organiskās izcelsmes barības vielas, kā arī augu kultūru un vides apstākļiem. Šeit var palīdzēt ekoloģisko/bioloģisko un ražošanas integrēto metožu pielietošana un dzīvnieku turēšanas griestu noteikšana, izejot no vides dabiskajiem apstākļiem un augu valsts.
   3.   Alpu ganībās īpaši nepieciešams samazināt minerālmēslu un sintētisko fitosanitāro produktu lietošanu. Vajadzētu atteikties no notekūdeņu dubļu izmantošanas.
   13. pants
   Mežkopības un citi pasākumi
   1.   Kalnu mežos, kas lielā mērā aizsargā pašu augšanas vietu un, galvenokārt, apdzīvotās vietas, transporta infrastruktūru, apstrādājamās un citas platības, Līgumslēdzējas puses apņemas piešķirt prioritāti šai aizsargājošai funkcijai un orientēt mežu apsaimniekošanu, vadoties no aizsardzības mērķa. Kalnu mežiem jāsaglabājas to vietās.
   2.   It īpaši mežam jātiek izmantotam un uzturētam tā, lai izvairītos no augsnes erozijas un augsnes kaitīgas sablietēšanās. Šai nolūkā jāveicina vietai piemērota mežkopība un dabiska mežu atjaunošanās.
   14. pants
   Tūrisma infrastruktūru ietekme
   1.   Līgumslēdzējas puses darbosies tādējādi, lai vispiemērotākajā veidā:

               —

               izvairītos no negatīvas tūrisma darbību ietekmes uz Alpu augsni,

               —

               stabilizētu cik vien iespējams augsnes, kurās notikušas izmaiņas sakarā ar intensīvu tūrisma industriju, atjaunojot augu klājumu un izmantojot dabai tuvas inženiertehniskās metodes. Turpmāka izmantošana būtu jāievirza tā, lai šādu kaitējumu nodarīšana neatkārtotos,

               —

               būvatļaujas un slēpošanas trašu izlīdzināšanas atļaujas mežos ar aizsargājošu funkciju tiktu piešķirtas tikai izņēmuma kārtā un tikai tad, kad uzsākti kompensācijas pasākumi, un nekādas atļaujas netiktu piešķirtas nestabilās zonās.

         2.   Ķīmiskas un bioloģiskas piedevas, kas tiek lietotas trašu sagatavošanā, nebūs pieļaujamas, izņemot gadījumus, kad tām ir sertifikāts par atbilstību vides prasībām.
   3.   Gadījumos, kad konstatēti nopietni augsnes un veģetācijas kaitējumi, Līgumslēdzējas puses uzņemsies veikt nepieciešamos pasākumus, lai visīsākajā laikā atjaunotu dabisko stāvokli.
   15. pants
   Piesārņojošu vielu ierobežošana
   1.   Līgumslēdzējas puses uzņemsies pūles, lai iespēju robežās un profilakses nolūkos samazinātu augsnes piesārņošanu ar atmosfēru, ūdeņiem, atkritumiem un videi kaitīgām vielām. Prioritāte tiks piešķirta pasākumiem, kas ierobežo izmešus tās rašanās vietā.
   2.   Lai izvairītos no augsnes piesārņošanas bīstamu vielu lietošanas rezultātā, Līgumslēdzējas puses uzsāk tehniskus pasākumus, paredz veikt kontroli un izstrādā pētījumu programmas un informācijas akcijas.
   16. pants
   Ekoloģisku atkausēšanas un kaisāmo materiālu izmantošana
   Līgumslēdzējas puses apņemas samazināt atkausēšanas sāls izmantošanu un iespēju robežās izmantot tādas mazāk piesārņojošas pretslīdēšanas vielas kā oļus un smiltis.
   17. pants
   Piesārņota augsne, agrāk piesārņotas vietas, atkritumu apsaimniekošanas programmas
   1.   Līgumslēdzējas puses apņemas uzskaitīt un aprakstīt agrāk piesārņotās vietas un teritorijas, kuras uzskata par iespējami piesārņotām (agrāk piesārņoto vietu saraksts), lai izskatītu šo teritoriju stāvokli un novērtētu to riskus ar salīdzināmām metodēm.
   2.   Lai izvairītos no augsnes piesārņošanas un veiktu to atkritumu un nogulšņu, kas savienojami ar vides aizsardzību, pirmapstrādi, apstrādi un apglabāšanu, jāizstrādā un jāīsteno atkritumu apsaimniekošanas programmas.
   18. pants
   Papildu pasākumi
   Līgumslēdzējas puses augsnes aizsardzībai var veikt papildu pasākumus, kas minēti šai protokolā.
   III   NODAĻA
   PĒTĪJUMI, MĀCĪBAS UN INFORMĀCIJA
   19. pants
   Pētījumi un novērojumi
   1.   Līgumslēdzējas puses ciešā sadarbībā veicina un saskaņo sistemātiskus pētījumus un novērojumus, kas lietderīgi šā protokola mērķu sasniegšanai.
   2.   Līgumslēdzējas puses raugās, lai sistemātisko pētījumu un novērojumu nacionālie rezultāti tiktu integrēti kopīgā pastāvīgā novērojumu un informācijas sistēmā un būtu pieejami sabiedrībai pastāvošajos institucionālajos ietvaros.
   3.   Līgumslēdzējas puses vienojas koordinēt savus Alpu pētījumu projektus par augsnes aizsardzību, ņemot vērā citus nacionālos un starptautiskos pētījumu virzienus un plāno veikt kopīgas pētniecības darbības.
   4.   Īpaša uzmanība tikt pievērsta augsnes ievainojamības izvērtēšanai dažādu cilvēku darbību rezultātā, reģenerācijas spēju izvērtēšanai, kā arī labāk piemēroto tehniku izpētei.
   20. pants
   Saskaņotas datu bāzes veidošana
   1.   Līgumslēdzējas puses Alpu informācijas un novērošanas sistēmas ietvaros vienojas izveidot datu bāzes ar salīdzināmiem datiem (augsnei raksturīgi parametri, paraugi, analīzes metodes, izvērtēšana) un radīt iespēju datu apmaiņai.
   2.   Līgumslēdzējas puses vienojas par augsnei bīstamajām vielām, kas analizējamas prioritārā kārtībā, un uzstāda par mērķi atrast salīdzināmus novērtēšanas kritērijus.
   3.   Līgumslēdzējas puses uzstāda par mērķi pārskatīt Alpu telpas augsnes stāvokli uzskatāmā veidā, uz vienotiem novērtējuma pamatiem un pielietojot saskaņotas metodes, ievērojot ģeoloģisko un hidroģeoloģisko situāciju.
   21. pants
   Pastāvīgu vides novērošanas punktu izveidošana un novērojumu koordinēšana
   1.   Līgumslēdzējas puses apņemas Alpu telpā izveidot pastāvīgus novērošanas punktus (kontrole un tehniskā uzraudzība) un iekļaut tos visu Alpu augsnes novērošanas tīklā.
   2.   Līgumslēdzējas puses vienojas koordinēt savu valstu augsnes pētījumus ar vides uzraudzības institūcijām gaisa, ūdens, augu un dzīvnieku valsts sektoros.
   3.   Šo pētījumu ietvaros Līgumslēdzējas puses izveidos augsnes paraugu datu banku, vadoties no salīdzināmiem kritērijiem.
   22. pants
   Apmācība un informācija
   Līgumslēdzējas puses veicina pamata un tālāko apmācību, kā arī sabiedrības informēšanu par šā protokola mērķiem, pasākumiem un īstenošanu.
   IV   NODAĻA
   ĪSTENOŠANA, KONTROLE UN NOVĒRTĒŠANA
   23. pants
   Īstenošana
   Līgumslēdzējas puses apņemas raudzīties, lai šis protokols tiktu īstenots, izmantojot jebkurus piemērotus pasākumus pastāvošajos institucionālajos ietvaros.
   24. pants
   Pienākumu ievērošanas kontrole
   1.   Līgumslēdzējas puses regulāri ziņo Pastāvīgajai komisijai par pasākumiem, kas veikti šā protokolu īstenošanai. Ziņojumos apskatīts arī jautājums par veikto pasākumu efektivitāti. Šo ziņojumu periodiskumu nosaka Alpu konference.
   2.   Pastāvīgā komisija izskata šos ziņojumus, lai pārbaudītu, vai Līgumslēdzējas puses ir izpildījušas savus no protokola izrietošos pienākumus. Tā var prasīt papildu informāciju atbilstīgajām Līgumslēdzējām pusēm un meklēt citus informācijas avotus.
   3.   Pastāvīgā Komisija raksta ziņojumu par Līgumslēdzēju pušu pienākumu ievērošanu, kas izriet no šā protokola, adresējot to Alpu konferencei.
   4.   Alpu konference pieņem zināšanai šo ziņojumu. Ja tā konstatē izvairīšanos no pienākumiem, tā var izstrādāt rekomendācijas.
   25. pants
   Noteikumu efektivitātes novērtēšana
   1.   Līgumslēdzējas puses regulāri izskata un novērtē šā protokola noteikumu efektivitāti. Ja tas nepieciešams protokola mērķu sasniegšanai, tās izstrādā nepieciešamos grozījumus esošajā protokolā.
   2.   Pastāvošajos institucionālajos ietvaros šai novērtēšanā tiek iesaistītas pašvaldības. Iespējams konsultēties ar šai jomā aktīvām nevalstiskajām organizācijām.
   V   NODAĻA
   NOSLĒGUMA NOTEIKUMI
   26. pants
   Alpu Konvencijas un protokola savstarpējā saistība
   1.   Šis protokols ir Alpu Konvencijas protokols tās 2. panta un citu atbilstīgu konvencijas pantu nozīmē.
   2.   Neviena valsts nevar kļūt par Līgumslēdzēju pusi, ja nav parakstījusi Alpu Konvenciju. Jebkura Alpu Konvencijas denonsēšana ir līdzvērtīga šā protokola denonsēšanai.
   3.   Kad Alpu konference apspriež uz šo protokolu attiecošos jautājumus, balsošanā var piedalīties vienīgi šā protokola Līgumslēdzējas puses.
   27. pants
   Parakstīšana un ratificēšana
   1.   Šo protokolu var parakstīt no 1998. gada 16. oktobra valstis, kas parakstījušas Alpu Konvenciju, un Eiropas Kopiena, un no 1998. gada 16. novembra to var parakstīt Austrijas Republikā kā depozitārijā.
   2.   Šis protokols stājas spēkā Līgumslēdzējām pusēm, kas izteikušas savu piekrišanu uzņemties protokola saistības, trīs mēnešus pēc datuma, kurā trīs valstis būs iesniegušas savu ratificēšanas, pieņemšanas vai aprobācijas instrumentu.
   3.   Līgumslēdzējām pusēm, kas vēlāk izteiks savu piekrišanu uzņemties protokola saistības, protokols stājas spēkā trīs mēnešus pēc datuma, kurā tiek iesniegs ratificēšanas, pieņemšanas vai aprobācijas instruments. Pēc šā protokola grozījumu stāšanās spēkā, jebkura jauna protokola Līgumslēdzēja puse kļūst par tāda protokola Līgumslēdzēju pusi, kāds tas ir ar grozījumiem.
   28. pants
   Paziņojumi
   Depozitārijs visām valstīm, kas minētas preambulā, un Eiropas Kopienai attiecībā uz šo protokolu dara zināmus:

               a)

               visus parakstus;

               b)

               ratifikācijas, pieņemšanas vai aprobācijas instrumenta iesniegšanas;

               c)

               visus spēkā stāšanās datumus;

               d)

               visus Līgumslēdzēju vai parakstītāju izteiktos paziņojumus;

               e)

               visu Līgumslēdzēju pušu paziņotas denonsēšanas, ieskaitot to datumus.

      To apliecinot, attiecīgi pilnvarotas personas ir parakstījušas šo protokolu.
      Sastādīts Bledā 1998. gada 16. oktobrī franču, vācu, itāliešu un slovēņu valodā ar vienādu juridisko spēku vienā eksemplārā, kas glabājas Valsts arhīvā Austrijas Republikā. Depozitārijs nodod apstiprinātas kopijas visām parakstītājām pusēm.

 ---documentbreak--- NA ---documentbreak---

               22.12.2005

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 337/36

         PROTOKOLS
   par 1991. gada Alpu Konvencijas piemērošanu enerģijas jomā
   Protokols “Enerģija”

      Preambula

   VĀCIJAS FEDERATĪVĀ REPUBLIKA,
   AUSTRIJAS REPUBLIKA,
   FRANCIJAS REPUBLIKA,
   ITĀLIJAS REPUBLIKA,
   LIHTENŠTEINAS FIRSTISTE,
   MONAKO FIRSTISTE,
   SLOVĒNIJAS REPUBLIKA,
   ŠVEICES KONFEDERĀCIJA,
   kā arī
   EIROPAS KOPIENA
   SASKAŅĀ AR misiju, kas izriet no 1991. gada 7. novembra Konvencijas par Alpu aizsardzību (Alpu Konvencija) par Alpu vides vispārējas aizsardzības un ilgtspējīgas attīstības politikas nodrošināšanu,
   IZPILDOT saistības, kas izriet no Alpu Konvencijas 2. panta 2. un 3. punkta,
   APZINOTIES tādu enerģijas ražošanas, piegādes un izmantošanas veidu nozīmi, kas saudzē dabu un ainavu un ir savienojami ar vides aizsardzību un veicinātu enerģijas taupīšanas pasākumus,
   IEVĒROJOT nepieciešamību samazināt siltumnīcas efektu veicinošu gāzu emisiju arī Alpu telpā un tādējādi ievērot Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām saistības,
   PĀRLIECINĀTAS par to, ka nepieciešams harmonizēt ekonomiskās intereses un ekoloģijas prasības,
   APZINOTIES to, ka Alpu videi ir īpaša nozīme Eiropas kartē un tā ģeomorfiskā nozīmē veido klimata, ūdens, veģetācijas, faunas, ainavas un kultūras dabas mantojumu, kas ir gan vienots, gan daudzveidīgs, un augstie kalni, ielejas un Alpu pakāje ir vides vienības, kuru aizsargāšana nav tikai Alpu valstu pienākums,
   APZINOTIES to, ka Alpi ir ne tikai dzīves un darba vieta vietējiem iedzīvotājiem, bet tiem ir arī ļoti liela nozīme ārpus Alpiem esošām teritorijām, jo tie ir tranzīta reģions ne tikai Eiropas pasažieru un preču pārvadājumiem, bet arī starptautiskiem enerģijas piegādes tīkliem,
   ŅEMOT VĒRĀ Alpu telpas vides jutību, it īpaši enerģijas ražošanas, transportēšanas un lietošanas jomā, kas atrodas mijiedarbībā ar dabas aizsardzības aspektiem, teritorijas labiekārtošanu un augsnes izmantošanu,
   ŅEMOT VĒRĀ to, ka pastāv vides aizsardzības riski, it īpaši iespējamās klimata pārmaiņas cilvēka darbības rezultātā, ir nepieciešams pievērst īpašu uzmanību ciešajām saitēm starp cilvēka ekonomiskajām un sociālajām darbībām un ekosistēmu saglabāšanu, kas prasa Alpu telpai piemērotus un daudzveidīgus pasākumus, kopīgi vienojoties ar vietējiem iedzīvotājiem, politiskajām institūcijām un ekonomiskajām un sociālajām organizācijām,
   PĀRLIECINĀTAS par to, ka vietējiem iedzīvotājiem jābūt spējīgiem noteikt savu sociālās, kultūras un ekonomiskās attīstības plānu un piedalīties tā īstenošanā pastāvošajos institucionālajos ietvaros,
   PĀRLIECINĀTAS, ka dažas problēmas var tikt atrisinātas tikai pārrobežu ietvaros un prasa kopīgus pasākumus no Alpu valstīm un tieši iesaistītajām vietējām pašvaldībām,
   PĀRLIECINĀTAS par to, ka enerģijas nodrošinājums ir nozīmīgs ekonomiskās un sociālās attīstības faktors gan Alpu telpā, gan ārpus tās,
   APZINOTIES tādu ekonomikas instrumentu tālākas izmantošanas un attīstības nozīmi, pateicoties kuriem varētu labāk ņemt vērā patiesās izmaksas enerģijas cenas aprēķinos,
   PĀRLIECINĀTAS par to, ka Alpu telpa ilgstoši apmierina enerģijas pieprasījumu Eiropā un ka tai pašai – bez pietiekamiem dzeramā ūdens resursiem – nepieciešami pietiekami enerģētiskie resursi, lai uzlabotu iedzīvotāju dzīves apstākļus un celtu ekonomisko produktivitāti,
   PĀRLIECINĀTAS par to, ka Alpu telpai ir īpaši nozīmīga loma Eiropas valstu enerģētisko sistēmu savstarpējā sasaistē,
   PĀRLIECINĀTAS par to, ka Alpu telpā racionālas enerģijas izmantošanas pasākumi un ilgtspējīga ūdens un kokmateriālu resursu izmantošana nacionālās ekonomikas ietvaros veicina enerģētiskā pieprasījuma apmierināšanu, un biomasas un saules enerģijas izmantošanai ir pieaugoša nozīme,
   IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.
   I   NODAĻA
   VISPĀRĪGIE NOTEIKUMI
   1. pants
   Mērķi
   Līgumslēdzējas puses apņemas izveidot vispārējos nosacījumus un veikt pasākumus, lai ekonomētu enerģiju ražošanas, transporta, piegādes un izmantošanas jomā un teritoriālajās robežās lietotu enerģiju saskaņā ar Alpu Konvenciju, īstenojot ilgstpējīgu attīstību enerģijas jomā, kas būtu savienojama ar specifiskajiem Alpu telpas ierobežojumiem; to darot, Līgumslēdzējas puses dos nozīmīgu ieguldījumu iedzīvotāju un vides aizsardzībā, dabas resursu un klimata saglabāšanā.
   2. pants
   Vispārējās saistības
   1.   Saskaņā ar šo protokolu, Līgumslēdzējas puses izvirza mērķi:

               a)

               saskaņot enerģijas taupīšanas plānošanu ar vispārējo Alpu telpas vispārējo labiekārtošanas plānu;

               b)

               pielāgot enerģijas ražošanas, transporta un piegādes sistēmas ar mērķi uzlabot Alpu telpas infrastruktūras sistēmu, ņemot vērā vides aizsardzības prasības;

               c)

               ierobežot enerģētiskas izcelsmes iedarbību uz vidi, uzlabojot pakalpojumu sniegšanu enerģijas gala lietotājiem un pieņemot, cik iespējams, šādus pasākumus:

                           —

                           enerģijas patēriņa samazināšanu, izmantojot efektīvākas tehnoloģijas,

                           —

                           plašāku atlikušā enerģijas patēriņa nosegšanu ar atjaunojamas enerģijas avotiem,

                           —

                           pastāvošo iekārtu uzlabošanu, lai ražotu enerģiju no neatjaunojamas enerģijas avotiem;

               d)

               ierobežot negatīvo enerģētikas infrastruktūras iedarbību uz vidi un ainavu, ieskaitot to, kas attiecas uz atkritumu apsaimniekošanu, pieņemot aizsardzības pasākumus jaunajām infrastruktūrām un, ja nepieciešams, veicot pastāvošo iekārtu uzlabošanu.

         2.   Gadījumā, ja tiek veidotas jaunas, lielas infrastruktūras vai ievērojami palielināta esošās infrastruktūras jauda, Līgumslēdzējas puses saskaņā ar spēkā esošajiem tiesību aktiem izvērtē to iedarbību uz Alpu vidi un novērtē to sekas no sociālā un ekonomiskā viedokļa atbilstīgi 12. pantam. Ja šiem projektiem var būt pārrobežu sekas, Puses atzīst nepieciešamību konsultēties starptautiskā līmenī.
   3.   Tās savā enerģētikas politikā ņem vērā to, ka Alpu telpā lietojami atjaunojamas enerģijas avoti un veicina savstarpēju sadarbību šīs jomas programmu attīstīšanā.
   4.   Līgumslēdzējas puses aizsargā aizsargājamās vietas ar buferzonām, citas aizsargājamas zonas un klusas zonas, kā arī dabas un ainavas ziņā neaizskaramas zonas; tās uzlabo enerģētikas infrastruktūru, vadoties no dažādiem ievainojamības, tolerances un bojājumu līmeņiem Alpu ekosistēmā.
   5.   Līgumslēdzējas puses apzinās to, ka piemērota pētījumu un attīstības politika, kas atspoguļojas aizsardzības un uzlabošanas pasākumos, var dot ievērojamu ieguldījumu Alpu aizsardzībā pret enerģētikas infrastruktūru iedarbību uz vidi. Puses veicina pētniecisko un attīstības darbību šai virzienā un apmainās ar svarīgākajiem rezultātiem.
   6.   Līgumslēdzējas puses sadarbojas, lai enerģijas jomā attīstītu metodes, ar kurām labāk iespējams ņemt vērā patiesās izmaksas.
   3. pants
   Atbilstība starptautiskajām tiesību normām un citām nostādnēm
   1.   Šā protokola izstrādāšana notiek saskaņā ar spēkā esošajām starptautiskajām tiesību normām, it īpaši Alpu Konvenciju un sastādītajiem protokoliem tās piemērošanā, kā arī spēkā esošajām starptautiskajām vienošanām.
   2.   Līgumslēdzējas puses apņemas ņemt vērā šā protokola mērķus citās savās nostādnēs, īpaši teritorijas labiekārtošanas jomā un reģionālajā attīstībā, transporta, zemkopības un mežkopības, kā arī tūrisma nozarēs, lai izvairītos no negatīvām vai pretrunīgām sekām Alpu telpā.
   4. pants
   Vietējo pašvaldību piedalīšanās
   1.   Pastāvošajos institucionālajos ietvaros katra Līgumslēdzēja puse nosaka labāko koordinācijas un sadarbības līmeni starp institūcijām un tieši iesaistītajām vietējām pašvaldībām, lai veicinātu to atbildības solidaritāti, proti, izmantojot un attīstot sinerģiju enerģētikas politikas īstenošanā Alpu telpā, kā arī veicot no tās izrietošos pasākumus.
   2.   Tieši iesaistītās vietējās pašvaldības ir neatņemama sastāvdaļa šīs politikas un pasākumu dažādās sagatavošanas un īstenošanas fāzēs, ievērojot viņu atbildību spēkā esošajos institucionālajos ietvaros.
   3.   Līgumslēdzējas puses veicina tieši iesaistīto institūciju starptautisko sadarbību, risinot ar enerģiju un vidi saistītās problēmas, ar nolūku veicināt vienotu risinājumu meklēšanu kopīgām problēmām.
   II   NODAĻA
   SPECIFISKIE PASĀKUMI
   5. pants
   Enerģijas taupīšana un racionāla enerģijas izmantošana
   1.   Alpu telpa prasa specifiskus pasākumus enerģijas taupīšanā, tās piegādē un racionālā izmantošanā; šiem pasākumiem jāņem vērā:

               a)

               enerģijas patēriņš tiek sadalīts plašā teritorijā, kas ir ļoti dažāda pēc tās atrašanās augstuma, sezonas un tūrisma prasībām;

               b)

               vietēju atjaunojamas enerģijas avotu pieejamība;

               c)

               atmosfēras izmešu īpašās sekas baseinos un ielejās to ģeomorfoloģiskā novietojuma dēļ.

         2.   Līgumslēdzējas puses raugās, lai uzlabotu vides savienojamību ar enerģijas izmantošanu un īpaši veicinātu taupīgu un racionālu enerģijas izmantošanu, it īpaši attiecībā uz ražošanas procesiem, sabiedriskajiem pakalpojumiem un lielajām viesnīcu infrastruktūrām, kā arī transporta iekārtām, sporta un atpūtas darbībām.
   3.   Tās veic pasākumus un izstrādā noteikumus šādās jomās:

               a)

               ēku izolācijas uzlabošana un siltuma piegādes sistēmu efektivitāte;

               b)

               apkures iekārtu rentabilitāte, ventilācija un kondicionēšana;

               c)

               termisko iekārtu periodiska kontrole un nepieciešamības gadījumā piesārņojošo izmešu samazināšana;

               d)

               enerģijas taupīšana, pateicoties modernām tehnoloģijām enerģijas izmantošanā un pārveidošanā;

               e)

               individuālie siltuma un siltā ūdens izmaksu aprēķini;

               f)

               jaunu ēku plānošana un attīstīšana, izmantojot tehnoloģijas ar mazu enerģijas patēriņu;

               g)

               kopēju/vietēju enerģētikas un klimatisko projektu izstrādāšana un atbalstīšana saskaņā ar 2. panta 1.c daļā paredzētajiem pasākumiem;

               h)

               ēku enerģētiskā uzlabošana renovācijas laikā un vidi saudzējošu apkures sistēmu izmantošanas veicināšana.

         6. pants
   Atjaunojamas enerģijas resursi
   1.   Līgumslēdzējas puses apņemas savu finansiālo resursu robežās veicināt un izmantot atjaunojamas enerģijas avotus, kas atbilst vides un ainavas aizsardzības prasībām.
   2.   Tās veicina arī tādu decentralizētu iekārtu izmantošanu atjaunojamas enerģijas avotu izmantošanā kā ūdens, saule un biomasa.
   3.   Līgumslēdzējas puses veicina atjaunojamās enerģijas resursus, pat kombinācijā ar pastāvošo tradicionālo piegādi.
   4.   Līgumslēdzējas puses īpaši veicina racionālu ūdens un kokmateriālu izmantošanu, kas izriet no ilgtspējīgas kalnu mežu apsaimniekošanas enerģijas ražošanai.
   7. pants
   Hidroelektriskā enerģija
   1.   Līgumslēdzējas puses nodrošina ekoloģiskās funkcijas ūdenstecēs un ainavas veselumu ar tādiem atbilstīgiem pasākumiem kā minimālā caurplūduma noteikšana, normu izstrādāšana mākslīgo ūdens līmeņu svārstību samazināšanai un garantijas faunas migrācijai jaunu hidroelektrocentrāļu būvēšanas gadījumā un, ja iespējams, jau esošajās hidroelektrostacijās.
   2.   Līgumslēdzējas puses var veikt pasākumus ar mērķi uzlabot pastāvošo hidroelektrostaciju konkurētspēju, ievērojot to drošības normas un vides aizsardzības normas.
   3.   Turklāt tās apņemas saglabāt ūdens režīmu dzeramā ūdens ieguvei paredzētajās zonās, vietās, kas aizsargātas ar buferzonām, citās aizsargājamās un miera zonās, kā arī dabas un ainavas ziņā neskartās zonās.
   4.   Līgumslēdzējas puses iesaka atjaunot pamestās hidroelektrostacijas tā vietā, lai celtu jaunas. 1. daļas noteikumi par ūdens ekosistēmu saglabāšanu un citām attiecīgajām sistēmām piemērojami arī pastāvošo hidroelektrostaciju darbības atjaunošanai.
   5.   Līgumslēdzējas puses var saskaņā ar nacionālajiem tiesību aktiem izskatīt, kādā veidā tās var likt samaksāt gala patērētājiem par Alpu resursiem ar atbilstošām tirgus cenām un kādā mērā vispārējās interesēs vietējo iedzīvotāju sniegtie pakalpojumi var tikt taisnīgā veidā kompensēti.
   8. pants
   Enerģija no fosilajiem energonesējiem
   1.   Līgumslēdzējas puses garantē to, ka jaunajās siltumiekārtās ar fosilo energonesēju izmantošanu elektroenerģijas un/vai siltumenerģijas ražošanā tiks izmantotas labākās pieejamās metodes. Alpu telpā esošajās iekārtās Līgumslēdzējas puses iespēju robežās ierobežo izmešu daudzumu, pieprasot piemērotu tehnoloģiju un/vai degvielu izmantošanu.
   2.   Līgumslēdzējas puses pārbauda tehnisko un ekonomisko īstenojamību, kā arī savienojamību ar vidi, aizvietojot siltumiekārtas, kas izmanto fosilos energonesējus, ar iekārtām, kas izmanto atjaunojamas enerģijas avotus un decentralizētas iekārtas.
   3.   Līgumslēdzējas puses pieņem pasākumus, kas racionālākai enerģijas izmantošanai veicina koģenerāciju.
   4.   Robežzonās Līgumslēdzējas puses iespēju robežās veic izmešu un imisijas kontroles sistēmu harmonizēšanu un savienošanu.
   9. pants
   Kodolenerģija
   1.   Līgumslēdzējas puses starptautisko konvenciju ietvaros apņemas apmainīties ar visa veida informāciju par kodolenerģijas un citām kodoliekārtām, kuras var vai varētu izraisīt sekas Alpu telpā, lai ilgtermiņā aizsargātu iedzīvotāju veselību, faunu, floru, biocenozi, to vidi un mijiedarbību.
   2.   Bez tam Līgumslēdzējas puses iespēju robežās pārrauga vides radioaktivitātes uzraudzības sistēmu saskaņošanu un savienošanu.
   10. pants
   Enerģijas transports un piegāde
   1.   Visās pastāvošajās infrastruktūrās Līgumslēdzējas puses seko to racionalizācijai un uzlabošanai, ņemot vērā vides aizsardzības prasības un, proti, nepieciešamību saglabāt ļoti jutīgās ekosistēmas un ainavu, tai pat laikā un nepieciešamības gadījumā veicot iedzīvotāju un Alpu vides aizsardzības darbības.
   2.   Ja piegulošajās teritorijās tiek būvētas elektroenerģijas transporta līnijas un elektrostacijas, kā arī naftas un gāzes pārvadi, ieskaitot sūknēšanas un kompresijas stacijas un iekārtas, kam ir liela nozīme no vides aizsardzības viedokļa, Līgumslēdzējas puses izstrādā visa veida nepieciešamos pasākumus, lai mazinātu traucējumu iedzīvotājiem un videi, ja iespējams, izmantojot jau pastāvošās būves un līnijas.
   3.   Attiecībā uz elektroenerģijas transporta līnijām Līgumslēdzējas puses īpaši ņem vērā aizsargājamo zonu ar to buferzonām nozīmi, citas aizsargājamās un klusas zonas, kā arī no dabas un ainavas viedokļa neskartās zonas, kā arī putnu populācijas.
   11. pants
   Dabiskās vides atjaunošana un inženiertehniskie darbi
   Līgumslēdzējas puses spēkā esošajos normatīvajos aktos paredzētajos projektos un pētījumos par sekām uz vidi iestrādā teritorijas dabiskās vides atjaunošanas iespējas un paredz ūdenskrātuvēs, kur veikti komunālās vai privātās celtniecības darbi enerģētikas jomā ar ietekmi uz vidi un ekosistēmām Alpu telpā, izmantot, cik iespējams, vidi saudzējošas inženiertehnoloģijas.
   12. pants
   Ietekmes uz vidi novērtēšana
   1.   Līgumslēdzējas puses spēkā esošo nacionālo tiesību normu, starptautisko konvenciju un nolīgumu ietvaros veic iepriekšēju novērtējumu ietekmei uz vidi, kādu atstās jebkurš energoiekārtu projekts, kas minēts šā protokola 7., 8., 9. un 10. punktā un jebkuras šo pašu iekārtu būtiskas pārveides.
   2.   Līgumslēdzējas puses atzīst par iespējamu pieņemt cik iespējams labākās pieejamās tehnikas, lai novērstu vai mazinātu ietekmi uz vidi, paredzot pamestu, vides prasībām neatbilstošu iekārtu nojaukšanu.
   13. pants
   Saskaņošana
   1.   Līgumslēdzējas puses apņemas iepriekšēji konsultēties par ietekmi uz vidi projektos, kam var būt pārrobežu sekas.
   2.   Attiecībā uz projektiem, kam var būt pārrobežu sekas, iesaistītām Līgumslēdzējām pusēm nepieciešams lietderīgā laikā formulēt savus apsvērumus, kuri tiks atbilstoši ņemti vērā atļauju izsniegšanas fāzē.
   14. pants
   Papildu pasākumi
   Līgumslēdzējas puses var veikt papildu pasākumus šajā protokolā minētajiem enerģijas un ilgstpējīgas attīstības sakarā.
   III   NODAĻA
   PĒTĪJUMI, APMĀCĪBA UN INFORMĀCIJA
   15. pants
   Pētījumi un novērošana
   1.   Līgumslēdzējas puses ciešā sadarbībā un ņemot vērā jau iegūtos rezultātus dažādos nacionālajos un starptautiskajos līmeņos veicina un saskaņo pētījumus un sistemātisku novērošanu, lai īstenotu šā protokola mērķus, it īpaši attiecībā uz metodēm, analīzes un novērtēšanas kritērijiem par ietekmi uz dabu un klimatu, kā arī specifiskajām tehnoloģijām enerģijas taupīšanai un tās racionālai izmantošanai Alpu telpā.
   2.   Tās ņem vērā šo pētījumu rezultātus enerģētiskās politikas mērķu vai pasākumu definēšanā un pārbaudīšanā, kā arī savā apmācības un tehniskās palīdzības darbībā vietējā mērogā iedzīvotāju, ekonomisko operatoru un vietējo pašvaldību interesēs.
   3.   Līgumslēdzējas puses pārrauga, lai pētījumu un sistēmātiskās novērošanas nacionālie rezultāti tiktu integrēti kopējā pastāvīgā novērošanas un informācijas sistēmā un būtu pieejami sabiedrībai esošajos institucionālajos ietvaros.
   16. pants
   Apmācība un informācija
   1.   Līgumslēdzējas puses veicina sākotnējo un tālāko apmācību, kā arī sabiedrības informēšanu par šā protokola mērķiem, pasākumiem un to īstenošanu.
   2.   Tās veicina it īpaši izglītības tālāku attīstību, tālākizglītību, kā arī tehnisko palīdzību enerģētikas jomā, ieskaitot vides, dabas un klimata aizsardzību.
   IV   NODAĻA
   ĪSTENOŠANA, KONTROLE UN NOVĒRTĒŠANA
   17. pants
   Īstenošana
   Līgumslēdzējas puses apņemas pārraudzīt, lai šis protokols tiktu īstenots, izmantojot piemērotus pasākumus pastāvošajos institucionālajos ietvaros.
   18. pants
   Saistību ievērošanas kontrole
   1.   Līgumslēdzējas puses regulāri ziņo Pastāvīgajai komisijai par veiktajiem pasākumiem šā protokola īstenošanā. Ziņojumos skarts arī jautājums par veikto pasākumu efektivitāti. Alpu konference nosaka šo ziņojumu periodiskumu.
   2.   Pastāvīgā komisija izskata šos ziņojumus, lai pārbaudītu, vai Līgumslēdzējas puses ir izpildījušas savus no protokola izrietošos pienākumus. Tā var prasīt papildu informāciju atbilstīgajām Līgumslēdzējām pusēm un meklēt citus informācijas avotus.
   3.   Pastāvīgā Komisija raksta ziņojumu par Līgumslēdzēju pušu pienākumu ievērošanu, kas izriet no šā protokola, adresējot to Alpu konferencei.
   4.   Alpu konference pieņem zināšanai šo ziņojumu. Ja tā konstatē izvairīšanos no pienākumiem, tā var izstrādāt rekomendācijas.
   19. pants
   Noteikumu efektivitātes novērtēšana
   1.   Līgumslēdzējas puses regulāri izskata un novērtē šā protokola noteikumu efektivitāti. Ja tas nepieciešams protokola mērķu sasniegšanai, tās izstrādā nepieciešamos grozījumus esošajā protokolā.
   2.   Pastāvošajos institucionālajos ietvaros šai novērtēšanā tiek iesaistītas pašvaldības. Iespējams konsultēties ar šajā jomā aktīvām nevalstiskajām organizācijām.
   V   NODAĻA
   NOSLĒGUMA NOTEIKUMI
   20. pants
   Alpu Konvencijas un protokola savstarpējā saistība
   1.   Šis protokols ir Alpu Konvencijas protokols tās 2. panta un citu atbilstīgu konvencijas pantu nozīmē.
   2.   Neviena valsts nevar kļūt par Līgumslēdzēju pusi, ja nav parakstījusi Alpu Konvenciju. Jebkura Alpu Konvencijas denonsēšana ir līdzvērtīga šā protokola denonsēšanai.
   3.   Kad Alpu konference apspriež uz šo protokolu attiecošos jautājumus, balsošanā var piedalīties vienīgi šā protokola Līgumslēdzējas puses.
   21. pants
   Parakstīšana un ratificēšana
   1.   Šo protokolu var parakstīt no 1998. gada 16. oktobra valstis, kas parakstījušas Alpu Konvenciju, un Eiropas Kopiena, un no 1998. gada 16. novembra to var parakstīt Austrijas Republikā kā depozitārijā.
   2.   Šis protokols stājas spēkā Līgumslēdzējām pusēm, kas izteikušas savu piekrišanu uzņemties protokola saistības, trīs mēnešus pēc datuma, kurā trīs valstis būs iesniegušas savu ratificēšanas, pieņemšanas vai aprobācijas instrumentu.
   3.   Līgumslēdzējām pusēm, kas vēlāk izteiks savu piekrišanu uzņemties protokola saistības, protokols stājas spēkā trīs mēnešus pēc datuma, kurā tiek iesniegs ratificēšanas, pieņemšanas vai aprobācijas instruments. Pēc šā protokola grozījumu stāšanās spēkā, jebkura jauna protokola Līgumslēdzēja puse kļūst par tāda protokola Līgumslēdzēju pusi, kāds tas ir ar grozījumiem.
   22. pants
   Piezīmes
   Depozitārijs visām valstīm, kas minētas preambulā, un Eiropas Kopienai attiecībā uz šo protokolu dara zināmus:

               a)

               visus parakstus;

               b)

               ratifikācijas, pieņemšanas vai aprobācijas instrumenta iesniegšanas;

               c)

               visus spēkā stāšanās datumus;

               d)

               visus Līgumslēdzēju vai parakstītāju izteiktos paziņojumus;

               e)

               visu Līgumslēdzēju pušu paziņotas denonsēšanas, ieskaitot to datumu.

      To apliecinot, attiecīgi pilnvarotas personas ir parakstījušas šo protokolu.
      Sastādīts Bledā 1998. gada 16. oktobrī franču, vācu, itāliešu un slovēņu valodā ar vienādu juridisko spēku vienā eksemplārā, kas glabājas Valsts arhīvā Austrijas Republikā. Depozitārijs nodod apstiprinātas kopijas visām parakstītājām pusēm.

 ---documentbreak--- NA ---documentbreak--- NA ---documentbreak---

               22.12.2005

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 337/43

         PROTOKOLS
   par 1991. gada Alpu Konvencijas piemērošanu tūrisma jomā
   Protokols “Tūrisms”

      Preambula

   VĀCIJAS FEDERATĪVĀ REPUBLIKA,
   AUSTRIJAS REPUBLIKA,
   FRANCIJAS REPUBLIKA,
   ITĀLIJAS REPUBLIKA,
   LIHTENŠTEINAS FIRSTISTE,
   MONAKO FIRSTISTE,
   SLOVĒNIJAS REPUBLIKA,
   ŠVEICES KONFEDERĀCIJA,
   kā arī
   EIROPAS KOPIENA
   SASKAŅĀ ar misiju, kas izriet no 1991. gada 7. novembra Konvencijas par Alpu aizsardzību (Alpu Konvencija) par Alpu vides vispārējas aizsardzības un ilgtspējīgas attīstības politikas nodrošināšanu,
   IZPILDOT saistības, kas izriet no Alpu Konvencijas 2. panta 2. un 3. punkta,
   IEVĒROJOT Līgumslēdzēju pušu gribu harmonizēt ekonomiskās intereses un ekoloģiskās prasības un nodrošināt ilgstpējīgu attīstību,
   APZINOTIES to, ka Alpi ir vietējo iedzīvotāju dzīves un ekonomiskās darbības attīstības vieta,
   PĀRLIECINĀTAS par to, ka vietējiem iedzīvotājiem jābūt spējīgiem noteikt savu sociālās, kultūras un ekonomiskās attīstības plānu un piedalīties tā īstenošanā pastāvošajos institucionālajos ietvaros,
   IEVĒROJOT to, ka pilsētu iedzīvotājos pieaug prasība pēc tūrisma mūsdienu cilvēka atpūtas daudzveidošanai,
   IEVĒROJOT to, ka Alpi ir viena no plašākajām tūrisma un atpūtas uzņemšanas vietām Eiropā ar lielām brīvā laika pavadīšanas iespējām, ainavas bagātību un ekoloģisko apstākļu daudzveidību un ka šī priekšrocība izskatāma ārpus nacionālajām robežām,
   IEVĒROJOT to, ka nozīmīga Līgumslēdzēju pušu iedzīvotāju daļa dzīvo Alpos un Alpu tūrisms ir sabiedriski nozīmīgs ar to, ka ļauj saglabāt pastāvīgo iedzīvotāju skaitu,
   IEVĒROJOT to, ka kalnu tūrisms attīstās aizvien pieaugošas globalizācijas konkurences apstākļos un ievērojami veicina Alpu telpas ekonomisko izaugsmi,
   IEVĒROJOT to, ka jaunākās tendences norāda labākas tūrisma un vides aizsardzības harmonizēšanas virzienā: klientu aizvien izteiktākā ieinteresētība pēc pievilcīgiem un aizsargātas dabas apstākļiem gan ziemā, gan vasarā, daudzu vietējo lēmējinstitūciju rūpes par uzņemšanas apstākļu kvalitātes uzlabošanu vides aizsardzības nozīmē,
   IEVĒROJOT to, ka Alpu telpā īpaši jāņem vērā ekosistēmu adaptācijas robežas katrā vietā atsevišķi un jānovērtē, izejot no tām piemītošajām īpatnībām,
   APZINOTIES, ka dabas un kultūras mantojums, kā arī ainava ir Alpu tūrisma galvenais pamats,
   APZINOTIES to, ka dabas, kultūras, ekonomiskās un institucionālās atšķirības, kas raksturo Alpu valstis ir ar autonomas attīstības izcelsmi, un daudzveidīgais tūrisma piedāvājums nebūt neatkāpjas starptautiskā līmeņa vienveidības priekšā, bet – gluži pretēji – ir dažādu un savstarpēji papildinošu tūrisma darbību avots,
   APZINOTIES to, ka tūrisma industrijas ilgstspējīga attīstība centrējas ap dabas mantojuma izcelšanu un piedāvājumu un pakalpojumu kvalitāte ir nepieciešama, ievērojot lielākās daļas Alpu reģionu ekonomisko atkarību no tūrisma un izdzīvošanas iespēju, ko tas sniedz iedzīvotājiem,
   APZINOTIES to, ka jāmudina atpūtnieki cienīt dabu, jāpalīdz tiem labāk saprast iedzīvotājus, kas strādā un dzīvo tūristu apmeklētos reģionos un jāveido optimāli apstākļi patiesai dabas atklāšanai Alpu telpā visā tās daudzveidībā,
   APZINOTIES to, ka profesionālu tūrisma organizāciju un vietējo pašvaldību uzdevums ir izstrādāt Alpu telpā kopīgas vienotas normas, lai uzlabotu ražošanas struktūras, kā arī uzlabotu to darbību,
   VĒLOTIES nodrošināt Alpu telpas ilgtspējīgu attīstību ar vidi saudzējošu tūrismu, kas ir būtisks pamats vietējo iedzīvotāju dzīves un ekonomikas apstākļiem,
   PĀRLIECINĀTAS, ka dažas problēmas var tikt atrisinātas tikai pārrobežu ietvaros un prasa kopīgus pasākumus no Alpu valstu puses,
   IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.
   I   NODAĻA
   VISPĀRĪGI NOTEIKUMI
   1. pants
   Mērķis
   Šā protokola mērķis ir veicināt pastāvošajos institucionālajos ietvaros ilgstspējīgu attīstību Alpu telpā ar vidi saudzējošu tūrismu, pateicoties specifiskiem pasākumiem un rekomendācijām, kas ņem vērā vietējo iedzīvotāju un tūristu intereses.
   2. pants
   Starptautiskā sadarbība
   1.   Līgumslēdzējas puses apņemas novērst starptautiskas sadarbības šķēršļus vietējo pašvaldību sadarbībai Alpu telpā un veicināt kopējo problēmu risināšanu ar attiecīgo teritoriju sadarbības palīdzību.
   2.   Līgumslēdzējas puses veicina pastiprinātu starptautisko sadarbību starp atbilstīgajām un lemttiesīgajām institūcijām. Tās īpaši raugās, lai pārrobežo teritorijas tiktu izmantotas, koordinējot vidi saudzējošas tūrisma un atpūtas darbības.
   3.   Ja vietējās pašvaldības nevar īstenot pasākumus, jo tie ir valsts vai starptautisko institūciju kompetencē, tām jānodrošina iespēja efektīvi pārstāvēt iedzīvotāju intereses.
   3. pants
   Mērķu ievērošana citās nostādnēs
   Līgumslēdzējas puses apņemas ņemt vērā šā protokola mērķus citās nostādnēs, it īpaši teritorijas labiekārtošanas, transporta, lauksaimniecības, mežsaimniecības, vides un dabas aizsardzības jomās, kā arī ūdens un enerģijas piegādes jomā, lai samazinātu iespējamās negatīvās vai pretrunīgās sekas.
   4. pants
   Vietējo pašvaldību piedalīšanās
   1.   Pastāvošajos institucionālajos ietvaros katra Līgumslēdzēja puse nosaka labāko koordinācijas un sadarbības līmeni starp institūcijām un tieši iesaistītajām vietējām pašvaldībām, lai veicinātu to solidaritāti atbildībā, proti, izmantojot un attīstot sinerģiju tūrisma politikas īstenošanā Alpu telpā, kā arī veicot no tās izrietošos pasākumus.
   2.   Tieši iesaistītās vietējās pašvaldības ir neatņemama sastāvdaļa šīs politikas un pasākumu dažādās sagatavošanas un īstenošanas fāzēs, ievērojot viņu atbildību spēkā esošajos institucionālajos ietvaros.
   II   NODAĻA
   SPECIFISKI PASĀKUMI
   5. pants
   Piedāvājuma pārvaldība
   1.   Līgumslēdzējas puses apņemas raudzīties, lai ilgtspējīgs tūrisms attīstītos kā vidi saudzējošs tūrisms. Šai nolūkā tās atbalsta vadošu koncepciju, attīstības programmu, sektoru plānu izstrādāšanu un īstenošanu, ko uzsākušas kompetentas instances visatbilstošākajā līmenī un ievērojot šā protokola mērķus.
   2.   Šie pasākumi palīdzēs novērtēt un salīdzināt plānotās attīstības priekšrocības un trūkumus šādos aspektos:

               a)

               sociālās un ekonomiskās sekas vietējiem iedzīvotājiem;

               b)

               sekas augsnē, ūdenī, gaisā, dabas līdzsvarā un ainavā, ņemot vērā specifiskus ekoloģijas datus, dabas resursus un ekosistēmu pielāgošanās robežas;

               c)

               sekas valsts finansēs.

         6. pants
   Tūrisma attīstības virzieni
   1.   Līgumslēdzējas puses tūrisma attīstībā ņem vērā rūpes par vides aizsardzību un ainavas saglabāšanu. Tās apņemas iespēju robežās veicināt ainavai labvēlīgus un vidi saudzējošus projektus.
   2.   Tās uzsāk ilgstošu politiku, kas veicinātu dabai tuva Alpu tūrisma konkurētspēju un tādējādi dotu nozīmīgu ieguldījumu Alpu telpas sociāli ekonomiskajā attīstībā. Priekšroka tiks dota tiem pasākumiem, kas veicina jauninājumus un dažādību.
   3.   Līgumslēdzējas puses raugās, lai spēcīgam tūrisma spiedienam pakļautos reģionos tiktu meklētas līdzsvarotas attiecības starp intensīvajām un ekstensīvajām tūrisma formām.
   4.   Sākot ar šo brīdi, tiks veikti pasākumi, kas veicina šādu aspektu ievērošanu:

               a)

               attiecībā uz intensīvo tūrismu esošo tūrisma struktūru un aprīkojumu pielāgošana ekoloģijas prasībām un jaunu struktūru attīstīšana saskaņā ar šā protokola mērķiem;

               b)

               attiecībā uz ekstensīvo tūrismu dabas apstākļiem tuva un vidi saudzējoša tūrisma piedāvājuma saglabāšana vai attīstīšana, kā arī dabas un kultūras mantojuma izcelšana tūrismu uzņemošajos reģionos.

         7. pants
   Kvalitātes prasības
   1.   Līgumslēdzējas puses apņemas pastāvīgi un sistemātiski pieprasīt tūrisma piedāvājuma kvalitāti Alpu telpā, īpaši ievērojot ekoloģijas prasības.
   2.   Tās veicina kopīgu darbību programmu izstrādāšanu un pieredzes apmaiņu, turpinot kvalitātes uzlabošanu šādās jomās:

               a)

               aprīkojuma iekļaušana ainavā un dabas vidē;

               b)

               urbanizācija, arhitektūra (jaunbūves un ciematu atjaunošana);

               c)

               mājvietu aprīkojums un tūrisma pakalpojumu piedāvājums;

               d)

               tūrisma produktu daudzveidīgums Alpu telpā, izceļot kultūras darbības attiecīgajās dažādajās teritorijās.

         8. pants
   Tūrisma plūsmas pārvaldība
   Līgumslēdzējas puses veicina tūrisma plūsmas pārvaldību īpaši aizsargājamās vietās, organizējot tūristu plūsmas regulēšanu un uzņemšanu, garantējot vietu ilgtspējīgu pastāvēšanu.
   9. pants
   Attīstības dabiskās robežas
   Līgumslēdzējas puses raugās, lai tūrisma attīstība tiktu pielāgota vides īpatnībām un attiecīgajā teritorijā vai reģionā pieejamajiem resursiem. Tādos projektos, kam var būt ievērojamas sekas uz vidi, būs nepieciešams pastāvošajos institucionālajos ietvaros iepriekš izstrādāt šīs ietekmes novērtējumu, kas būs jāņem vērā lēmuma pieņemšanā.
   10. pants
   Klusas zonas
   Līgumslēdzējas puses saskaņā ar saviem noteikumiem un ekoloģiskajiem kritērijiem apņemas noteikt klusas zonas, kurās atsakās no tūrisma organizēšanas.
   11. pants
   Izmitināšana
   Līgumslēdzējas puses attīsta tādus izmitināšanas veidus, kas ievēro pieejamās telpas ierobežojumus, dodot priekšroku komerciālai izmitināšanai, pastāvošo ēku atjaunošanai un izmantošanai, modernizējot esošās izmitināšanas vietas un uzlabojot to kvalitāti.
   12. pants
   Mehāniskie pacēlāji
   1.   Līgumslēdzējas puses saskaņā ar nacionālajām procedūrām attiecībā uz mehānisko pacēlāju atļaujām vienojas ieviest – bez ekonomiskajām un drošības prasībām – ekoloģiskajām un ainavas prasībām atbilstošas nostādnes.
   2.   Jaunas atļaujas, kā arī koncesijas mehānisko pacēlāju izmantošanā tiks pakļautas prasībām nelietojamu mehānisko pacēlāju demontāžai un nojaukšanai un neizmantoto teritoriju dabisko apstākļu atjaunošanai, prioritāti piešķirot vietējās izcelsmes veģetācijai.
   13. pants
   Tūrisma transporta kustība
   1)   Līgumslēdzējas puses veicina pasākumus ar mērķi samazināt motorizēta transporta kustību tūrisma kūrortu teritorijā.
   2)   Bez tam tās veicina privāto vai valsts iniciatīvu uzlabot vietu un tūrisma centru pieejamību ar sabiedriskā transporta palīdzību un veicināt šā transporta izmantošanu tūristu vidū.
   14. pants
   Īpašas labiekārtošanas tehnikas
   1.   Līgumslēdzējas puses raugās, lai slēpošanas trašu iekārtošana, uzturēšana un ekspluatācija cik iespējams labi iekļautos ainavā, ievērojot biotopu jutību un dabisko līdzsvaru;
   2.   Teritorijas izmaiņas pēc iespējas ir jāierobežo un, ja dabiskie apstākļi to pieļauj, iekārtotās platības atkal jāapstāda, prioritāti dodot vietējas izcelsmes augu sugām.
   Nacionālie tiesību akti var atļaut sniega izgatavošanu aukstajā laika periodā, kas raksturīgs katrai vietai, īpaši, lai radītu drošību atklātajās zonās, ja hidroloģiskie, klimatiskie un ekoloģiskie vietas apstākļi to pieļauj.
   15. pants
   Sporta nodarbības
   1.   Līgumslēdzējas puses apņemas noteikt brīvdabas sporta nodarbību pārvaldību īpaši aizsargājamajās vietās tā, lai izvairītos no to sekām uz vidi. Šī pārvaldība var nepieciešamības gadījumā novest pie aizlieguma.
   2.   Līgumslēdzējas puses apņemas maksimāli ierobežot un nepieciešamības gadījumā aizliegt motorizēto sportu darbības ārpus zonām, ko noteikušas kompetentās iestādes.
   16. pants
   Gaisa transporta nolaišanās
   Līgumslēdzējas puses apņemas maksimāli ierobežot un nepieciešamības gadījumā aizliegt gaisa transporta nolaišanos sporta mērķiem ārpus lidlaukiem.
   17. pants
   Ekonomiski vāju reģionu un pašvaldību attīstība
   Līgumslēdzējām pusēm tiek ieteikts veikt izpēti teritorijai piemērotu risinājumu meklēšanai, kas ļautu līdzsvarot ekonomiski vāju reģionu un pašvaldību attīstību.
   18. pants
   Atpūtas grafiku sastādīšana
   1.   Līgumslēdzējas puses centīsies labāk veidot atpūtas grafikus laikā un telpā reģionos, kas uzņem tūristus.
   2.   Šai nolūkā nepieciešams atbalsts valstu sadarbībai attiecībā uz atvaļinājumu grafikiem un sezonas pagarināšanas praksi.
   19. pants
   Inovāciju veicināšana
   Līgumslēdzējām pusēm tiek ieteikts attīstīt visa veida motivāciju šā protokola ieviržu īstenošanai. Šai nolūkā tās īpaši izskatīs jautājumu par Alpu konkursa organizēšanu, lai kompensētu inovatīvu tūrisma produktu un darbības veikšanu, kas ievēro šā protokola mērķus.
   20. pants
   Tūrisma, lauksaimniecības, mežsaimniecības un amatniecības sadarbība
   Līgumslēdzējas puses atbalsta tūrisma, lauksaimniecības, mežsaimniecības un amatniecības sadarbību. Tās īpaši atbalsta kombinētas darbības, kurās tiek radītas darba vietas ilgtspējīgas attīstības nolūkā.
   21. pants
   Papildu pasākumi
   Līgumslēdzējas puses ar ilgtspējīga tūrisma mērķi var īstenot papildu pasākumus šajā protokolā paredzētajiem.
   III   NODAĻA
   PĒTĪJUMI, APMĀCĪBA UN INFORMĀCIJA
   22. pants
   Pētījumi un novērošana
   1.   Līgumslēdzējas puses ciešā sadarbībā veicina un harmonizē pētījumus un sistemātisku novērošanu, kas lietderīgi labākai tūrisma un Alpu vides mijiedarbības apzināšanai, kā arī analizē nākotnes attīstības iespējas.
   2.   Līgumslēdzējas puses raugās, lai nacionālo pētījumu un sistemātiskas novērošanas rezultāti tiktu integrēti kopējā pastāvīgā novērojumu un informācijas sistēmā un būtu pieejami sabiedrībai esošajos institucionālajos ietvaros.
   3.   Līgumslēdzējas puses apņemas apmainīties ar informāciju par pieredzi šā protokola pasākumu un rekomendāciju īstenošanā un apkopot attiecīgos faktus par kvalitatīva tūrisma attīstību.
   23. pants
   Apmācība un informācija
   1.   Līgumslēdzējas puses veicina sākotnējo un tālāko apmācību, kā arī sabiedrības informēšanu par šā protokola mērķiem, pasākumiem un to īstenošanu.
   2.   Līgumslēdzējām pusēm ir ieteicams tieši un netieši ar tūrismu saistītajā profesionālajā apmācībā iekļaut zināšanas par dabisko vidi un vides aizsardzību. Tādējādi varētu tikt īstenoti oriģināli apmācību veidi, kas saista tūrismu un vides aizsardzību. Piemēram:

               —

               “vides pasākumu organizators”,

               —

               “kūrorta kvalitātes atbildīgie”,

               —

               “tūrisma palīgi invalīdiem”.

         IV   NODAĻA
   ĪSTENOŠANA, KONTROLE UN NOVĒRTĒŠANA
   24. pants
   Īstenošana
   Līgumslēdzējas puses apņemas raudzīties, lai šis protokols tiktu īstenots, izmantojot piemērotus pasākumus pastāvošajos institucionālajos ietvaros.
   25. pants
   Saistību ievērošanas kontrole
   1.   Līgumslēdzējas puses regulāri ziņo Pastāvīgajai komisijai par veiktajiem pasākumiem šā protokola īstenošanā. Ziņojumos skarts arī jautājums par veikto pasākumu efektivitāti. Alpu konference nosaka šo ziņojumu periodiskumu.
   2.   Pastāvīgā komisija izskata šos ziņojumus, lai pārbaudītu, vai Līgumslēdzējas puses ir izpildījušas savus no protokola izrietošos pienākumus. Tā var prasīt papildu informāciju atbilstīgajām Līgumslēdzējām pusēm un meklēt citus informācijas avotus.
   3.   Pastāvīgā Komisija raksta ziņojumu par Līgumslēdzēju pušu pienākumu ievērošanu, kas izriet no šā protokola, adresējot to Alpu konferencei.
   4.   Alpu konference pieņem zināšanai šo ziņojumu. Ja tā konstatē izvairīšanos no pienākumiem, tā var izstrādāt rekomendācijas.
   26. pants
   Noteikumu efektivitātes novērtēšana
   1.   Līgumslēdzējas puses regulāri izskata un novērtē šā protokola noteikumu efektivitāti. Ja tas nepieciešams protokola mērķu sasniegšanai, tās izstrādā nepieciešamos grozījumus esošajā protokolā.
   2.   Pastāvošajos institucionālajos ietvaros šajā novērtēšanā tiek iesaistītas pašvaldības. Iespējams konsultēties ar šajā jomā aktīvām nevalstiskajām organizācijām.
   V   NODAĻA
   NOSLĒGUMA NOTEIKUMI
   27. pants
   Alpu Konvencijas un protokola savstarpējā saistība
   1.   Šis protokols ir Alpu Konvencijas protokols tās 2. panta un citu atbilstīgu konvencijas pantu izpratnē.
   2.   Neviena valsts nevar kļūt par Līgumslēdzēju pusi, ja nav parakstījusi Alpu Konvenciju. Jebkura Alpu Konvencijas denonsēšana ir līdzvērtīga šā protokola denonsēšanai.
   3.   Kad Alpu konference apspriež uz šo protokolu attiecošos jautājumus, balsošanā var piedalīties vienīgi šā protokola Līgumslēdzējas puses.
   28. pants
   Parakstīšana un ratificēšana
   1.   Šo protokolu var parakstīt no 1998. gada 16. oktobra valstis, kas parakstījušas Alpu Konvenciju, un Eiropas Kopiena, un no 1998. gada 16. novembra to var parakstīt Austrijas Republikā kā depozitārijā.
   2.   Šis protokols stājas spēkā Līgumslēdzējām pusēm, kas izteikušas savu piekrišanu uzņemties protokola saistības, trīs mēnešus pēc datuma, kurā trīs valstis būs iesniegušas savu ratificēšanas, pieņemšanas vai aprobācijas instrumentu.
   3.   Līgumslēdzējām pusēm, kas vēlāk izteiks savu piekrišanu uzņemties protokola saistības, protokols stājas spēkā trīs mēnešus pēc datuma, kurā tiek iesniegs ratificēšanas, pieņemšanas vai aprobācijas instruments. Pēc šā protokola grozījumu stāšanās spēkā, jebkura jauna protokola Līgumslēdzēja puse kļūst par tāda protokola Līgumslēdzēju pusi, kāds tas ir ar grozījumiem.
   29. pants
   Paziņojumi
   Depozitārijs visām valstīm, kas minētas preambulā, un Eiropas Kopienai attiecībā uz šo protokolu dara zināmus:

               a)

               visus parakstus;

               b)

               ratifikācijas, pieņemšanas vai aprobācijas instrumenta iesniegšanas;

               c)

               visus spēkā stāšanās datumus;

               d)

               visus Līgumslēdzēju vai parakstītāju izteiktos paziņojumus;

               e)

               visu Līgumslēdzēju pušu paziņotas denonsēšanas, ieskaitot to datumu.

      To apliecinot, attiecīgi pilnvarotas personas ir parakstījušas šo protokolu.
      Sastādīts Bledā 1998. gada 16. oktobrī franču, vācu, itāliešu un slovēņu valodā ar vienādu juridisko spēku vienā eksemplārā, kas glabājas Valsts arhīvā Austrijas Republikā. Depozitārijs nodod apstiprinātas kopijas visām parakstītājām pusēm.


title: 2013/15/ES: Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums ( 2012. gada 12. decembris ) par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (Rumānijas pieteikums EGF/2011/014 RO/ Nokia )

text:
               12.1.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 8/14

         EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS
   (2012. gada 12. decembris)
   par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (Rumānijas pieteikums EGF/2011/014 RO/Nokia)
   (2013/15/ES)
   EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1) un jo īpaši tā 28. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1927/2006 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izveidi (2) un jo īpaši tās 12. panta 3. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds (EGF) tika izveidots, lai sniegtu papildu atbalstu darbiniekiem, kuru atlaišana ir saistīta ar globalizācijas izraisītām būtiskām strukturālām izmaiņām pasaules tirdzniecības modeļos, un lai palīdzētu viņiem atkal iesaistīties darba tirgū.

               (2)

               Attiecībā uz pieteikumiem, kas iesniegti no 2009. gada 1. maija līdz 2011. gada 30. decembrim, EGF darbības joma ir paplašināta, iekļaujot tajā atbalstu darbiniekiem, kuru atlaišana ir tieši saistīta ar pasaules finanšu un ekonomikas krīzi.

               (3)

               Saskaņā ar 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu EGF var izmantot, nepārsniedzot maksimālo summu, kas ir EUR 500 miljoni gadā.

               (4)

               Rumānija 2011. gada 22. decembrī iesniedza pieteikumu par EGF izmantošanu attiecībā uz darbinieku skaita samazināšanu uzņēmumā SC Nokia Romania SRL un vienā tā piegādes uzņēmumā un līdz 2012. gada 22. augustam sniedza papildu informāciju. Šis pieteikums atbilst Regulas (EK) Nr. 1927/2006 10. panta prasībām par finansiālo ieguldījumu noteikšanu. Tādēļ Komisija ierosina piešķirt līdzekļus EUR 2 942 680 apmērā.

               (5)

               Tādēļ EGF būtu jāizmanto, lai sniegtu finansiālu ieguldījumu saistībā ar Rumānijas iesniegto pieteikumu,

         IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Eiropas Savienības 2012. finanšu gada vispārējā budžetā izmanto Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu, lai piešķirtu EUR 2 942 680 saistību un maksājumu apropriācijās.
   2. pants
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Strasbūrā, 2012. gada 12. decembrī

            Eiropas Parlamenta vārdā –

            priekšsēdētājs

         M. SCHULZ

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         A. D. MAVROYIANNIS

      (1)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

      (2)  OV L 406, 30.12.2006., 1. lpp.


title: Padomes Lēmums (2004. gada 22. marts) par daļējo nosacītā 1 miljarda EUR izlaišanu saskaņā ar devīto Eiropas Attīstības fondu sadarbībai ar Āfrikas, Karību jūras un Klusā okeāna valstīm, lai izveidotu ūdens mehānismu

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

32004D0289

Oficiālais Vēstnesis L 094 , 31/03/2004 Lpp. 0057 - 0058

		Padomes Lēmums(2004. gada 22. marts)par daļējo nosacītā 1 miljarda EUR izlaišanu saskaņā ar devīto Eiropas Attīstības fondu sadarbībai ar Āfrikas, Karību jūras un Klusā okeāna valstīm, lai izveidotu ūdens mehānismu(2004/289/EK)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 310. pantu saistībā ar 300. panta 2. punkta otro daļu,ņemot vērā 1. pantu Iekšējā nolīgumā starp dalībvalstu valdību pārstāvjiem, tiekoties Padomē, par pasākumiem, kas jāveic, un procedūrām, kas jāievēro, lai īstenotu ĀKK un EK partnerattiecību nolīgumu [1],ņemot vērā 2000. gada 23. jūnijā Kotonū parakstīto ĀKK un EK partnerattiecību nolīgumu,ņemot vērā Iekšējo nolīgumu par to, kā finansē un pārvalda Kopienas atbalstu saskaņā ar 2000. gada 18. septembrī parakstīto ĀKK un EK partnerattiecību nolīguma finanšu protokolu, un jo īpaši tā 2. panta 2. punktu (Iekšējais nolīgums),ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,tā kā(1) saskaņā ar ĀKK un EK partnerattiecību nolīguma finanšu protokola (Finanšu protokols) 1. punktu Finanšu protokols attiecas uz piecu gadu laika posmu sākot no 2000. gada 1 marta. Tomēr Finanšu protokola 5. pants nosaka, ka tā kopējā summa, papildināta ar pārskaitītajiem atlikumiem no iepriekšējiem Eiropas Attīstības fondiem (EAF), attiecas uz laika posmu no 2000. gada līdz 2007. gadam;(2) saskaņā ar Iekšējā nolīguma 2. panta 2. punktu, kā arī ES deklarāciju par Finanšu protokolu, kas ir pievienota ĀKK un EK partnerattiecību nolīgumam kā XVII deklarācija, no devītā EAF Āfrikas, Karību jūras un Klusā okeāna valstīm (ĀKK valstis) kopējās summas 13,5 miljardu EUR apmērā tikai 12,5 miljardi EUR bija izlaisti, stājoties spēkā 2003. gada 1. aprīļa Finanšu protokolam. Šī summa ir sadalīta trīs dotācijās: 9,259 miljardi EUR ilgtermiņa attīstībai, 1,204 miljardi EUR reģionālai sadarbībai un integrācijai un 2,037 miljardi EUR ieguldījumu mehānismam;(3) saskaņā ar Iekšējā nolīguma 2. panta 2. punktu 1 miljardu EUR var izlaist tikai pēc darbības pārskata, ko Padome veic 2004. gadā, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu. Finanšu protokola 7. pants, kā arī XVIII deklarācija nosaka, ka šis darbības pārskats ir saistību un izmaksu realizācijas pakāpes novērtējums;(4) saistību un izmaksu līmenis 2003. gada beigās saistībā ar Komisijas sniegtajām prognozēm par laika posmu no 2004. gada līdz 2007. gadam norāda, ka saistības attiecībā uz devītā EAF resursiem ĀKK valstīm var uzņemties pilnā apmērā un pirmo nosacītā miljarda daļu var izlaist, pamatojoties uz līdzšinējiem darbības rezultātiem;(5) 2003. gada 19. maijā Padome atzina vajadzību sagatavot ievērojamus līdzekļus ūdenim un sanitārijai un uzaicināja Komisiju izstrādāt praktiskus priekšlikumus, kas jāapspriež ES un ĀKK un EK Ministru padomē;(6) ir svarīgi apsvērt finansiālās vajadzības, lai sasniegtu tūkstošgades attīstības mērķus attiecībā uz piekļuvi ūdenim un sanitārijai, un novatorisku instrumentu vajadzību, lai šā mērķa īstenošanai rastu papildu līdzekļus,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsPadome vienojas par ūdens mehānisma izveidi ĀKK valstīm.2. pantsPadome vienojas apsvērt 500 miljonu atvēlēšanu no Iekšējā nolīguma 2. panta 2. punktā minētā nosacītā 1 miljarda EUR šā ūdens mehānisma izveidei.Pirmo piešķīrumu 250 miljonu EUR apmērā izlaiž un sadala šādi:1. 185 miljoni EUR ilgtermiņa attīstības atbalsta dotācijai, kas minēta Iekšējā nolīguma 2. panta 1. punkta a) apakšpunktā, kā arī Finanšu protokola 3. punkta a) apakšpunktā, šīs dotācijas kopējai summai sasniedzot 9,444 miljardus EUR;2. 24 miljoni EUR reģionālās sadarbības un integrācijas dotācijai, kas minētā Iekšējā nolīguma 2. panta 1. punkta b) apakšpunktā, kā arī Finanšu protokola 3. punkta b) apakšpunktā, šīs dotācijas kopējai summai sasniedzot 1,228 miljardus EUR;3. 41 miljons EUR ieguldījumu mehānismam, kas minēts Iekšējā nolīguma 2. panta 1. punkta c) apakšpunktā, kā arī Finanšu protokola 3. punkta b) apakšpunktā, šīs dotācijas kopējai summai sasniedzot 2,078 miljardus EUR.3. pantsŅemot vērā valstu stratēģiju termiņa vidusposma pārskatu rezultātu un Padomes EAF darbības novērtējumu līdz 2004. gada beigām, Padome līdz 2005. gada martam izlems:1. par otrā piešķīruma sagatavošanu 250 miljonu EUR apmērā;2. par Iekšējā nolīguma 2. panta 2. punktā minētā nosacītā 1 miljarda EUR atlikušo 500 miljonu EUR izmantošanu mērķiem, par kuriem jāvienojas.4. pantsŠo lēmumu dara zināmu ĀKK Ministru padomei.5. pantsLēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.Briselē, 2004. gada 22. martāPadomes vārdā —priekšsēdētājsB. Cowen[1] OV L 317, 15.12.2000., 376. lpp.--------------------------------------------------


title: Padomes Lēmums ( 2014. gada 12. decembris ), ar ko pieņem Padomes nostāju par Eiropas Savienības 2014. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 4 projektu

text:
               20.12.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 461/16

         PADOMES LĒMUMS
   (2014. gada 12. decembris),
   ar ko pieņem Padomes nostāju par Eiropas Savienības 2014. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 4 projektu
   (2014/C 461/08)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, jo īpaši tā 314. pantu, saistībā ar Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 106.a pantu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (2012. gada 25. oktobris) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (1) atcelšanu un jo īpaši tās 41. pantu,
   tā kā:

               —

               Savienības 2014. finanšu gada budžetu galīgajā variantā pieņēma 2013. gada 20. novembrī (2),

               —

               Komisija 2014. gada 9. jūlijā iesniedza priekšlikumu, kurā ietverts 2014. finanšu gada vispārējā budžeta grozījuma Nr. 4 projekts,

               —

               Komisija 2014. gada 16. oktobrī iesniedza priekšlikumu, kurā bija ietverta grozījuma vēstule attiecībā uz 2014. finanšu gada vispārējā budžeta grozījuma Nr. 4 projektu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   Vienīgais pants
   Padomes nostāja par Eiropas Savienības 2014. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 4 projektu, kas grozīts ar grozījuma vēstuli, tika pieņemta 2014. gada 12. decembrī.
   Visu tekstu informācijai vai lejupielādei var apskatīt Padomes tīmekļa vietnē – http://www.consilium.europa.eu/

      Briselē, 2014. gada 12. decembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         S. GIANNINI

      (1)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

      (2)  OV L 51, 20.2.2014., 1. lpp., ar labojumiem OV L 111, 15.4.2014., 96. lpp., OV L 124, 25.4.2014., 30. lpp., un OV L 322, 7.11.2014., 1. lpp.


title: Komisijas lēmums (1971. gada 13. janvāris) par Apvienotā kodolpētniecības centra (AKC) reorganizāciju

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31971D0057

Oficiālais Vēstnesis L 016 , 20/01/1971 Lpp. 0014 - 0016 Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 12 Sējums 1 Lpp. 0032  Speciālizdevums dāņu valodā: Sērija II Sējums V Lpp. 0014  Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 12 Sējums 1 Lpp. 0032  Speciālizdevums angļu valodā: Sērija II Sējums V Lpp. 0014  Speciālizdevums grieķu valodā Nodaļa 01 Sējums 1 Lpp. 0128  Speciālizdevums spāņu valodā: Nodaļa 12 Sējums 1 Lpp. 0150  Speciālizdevums portugāļu valodā Nodaļa 12 Sējums 1 Lpp. 0150

		Komisijas lēmums(1971. gada 13. janvāris)par Apvienotā kodolpētniecības centra (AKC) reorganizāciju(71/57/Euratom)EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 8. pantu;ņemot vērā Līgumu par vienotas Eiropas Kopienu Padomes un vienotas Eiropas Kopienu Komisijas izveidi, un jo īpaši tā 16. pantu,ņemot vērā Komisijas reglamentu, un jo īpaši tā 27. pantu;ņemot vērā Zinātnes un tehnikās komitejas atzinumu;tā kā jārada atbilstoša darba organizācija Apvienotajām pētniecības centram tā veicamajiem uzdevumiem un jādod attiecīgas pilnvaras,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsApvienotā pētniecības centra (AKC) sastāvā ir Komisijas izveidotās pētniecības iestādes Kopienas pētījumu un apmācību programmu īstenošanai un vajadzīgie palīgdienesti.2. pantsApvienotā pētniecības centra pārvaldes struktūras ir:- ģenerāldirektors,- Vispārējā padomdevēja komiteja,- Zinātniskā komiteja.3. pantsApvienotais pētniecības centrs darbojas ģenerāldirektora vadībā, kuru ieceļ Komisija, noslēdzot līgumu uz laiku līdz četriem gadiem, un šo termiņu var pagarināt.Ģenerāldirektors un tā tiešā pakļautībā esošo struktūrvienību darbavieta ir iestāde Isprā.Ģenerāldirektors veic visus AKC efektīvai darbībai vajadzīgos pasākumus, kuri atbilst spēkā esošajiem noteikumiem un viņam piešķirtajām pilnvarām. Saskaņā ar turpmāk noteikto kārtību ģenerāldirektors:- sagatavo un iesniedz Komisijai AKC programmu projektus, kuros norādīti to finansiālie aspekti,- šim nolūkam Padomes piešķirto kopējo līdzekļu robežās apspriež un noslēdz līgumus par pētījumu veikšanu, ievērojot pēc Komisijas priekšlikuma Padomes noteiktos tarifu normatīvus,- atbild par programmu īstenošanu un to finanšu vadību,- nosaka AKC iekšējo struktūru, jo īpaši ņemot vērā oficiāli apstiprinātā budžeta prasības,- izmanto pilnvaras, kuras piešķīrusi iestāde, kura ir tiesīga iecelt amatā, saskaņā ar Civildienesta noteikumiem un Pārējo darbinieku nodarbinātības nosacījumiem.4. pants1. Ar šo pantu no dalībvalstu valdību ieceltiem pārstāvjiem izveido AKC Vispārējo padomdevēju komiteju, kas palīdz ģenerāldirektoram; tā veic šajā lēmumā noteiktos uzdevumus.Dalībvalstu līdzdalību regulē Padomes 1970. gada 17. decembra rezolūcija.Komiteja vienu savu locekli ievēl par priekšsēdētāju uz diviem gadiem. AKC ģenerāldirektors piedalās jautājumu apspriešanā, bet nevar balsot.2. Vispārējo padomdevēju komiteju sasauc tās priekšsēdētājs; tā jāsasauc arī pēc AKC ģenerāldirektora vai vismaz triju komitejas locekļu pieprasījuma.Komitejas sēdes var notikt, klātesot vismaz divām trešdaļām tās locekļu. Atzinumus sniedz ar klātesošo locekļu balsu vairākumu.3. Priekšsēdētājs atbild par to, lai tiktu sagatavoti visu sanāksmju protokoli; tajos iekļauj sniegtos atzinumus un arī izteiktos viedokļus, ja notikusi apspriede. Šo protokolu nosūta Komisijai un Padomei.5. pantsAr šo tiek izveidota AKC zinātniskā komiteja, kas palīdz ģenerāldirektoram.Zinātniskās komitejas sastāvā divas trešdaļas ir struktūrvienību galvenie vadītāji un projektu vadītāji, bet viena trešdaļa ir zinātniskā un tehniskā personāla ievēlētie pārstāvji.Zinātniskā komiteja ar ģenerāldirektoru regulāri apspriež visus ar AKC darbību saistītos zinātniska un tehniska rakstura jautājumus. Šajā sakarā tā piedalās programmu projektu izstrādāšanā.6. pants1. Komisija dod vispārīgas pamatnostādnes par AKC programmu saturu, ņemot vērā Padomes pieņemto vispārējo politiku.2. Pamatojoties uz to, ģenerāldirektors patstāvīgi un apspriežoties ar Vispārējo padomdevēju komiteju, sagatavo dažādās AKC darbības jomās programmu projektus, par kuriem šī komiteja sniedz atzinumus.3. Ievērojot Kopienas vispārējo politiku un finansiālo stāvokli, Komisija pārbauda Vispārējai padomdevējai komitejai izskatīšanai iesniegtos programmu projektus un par tiem sniegtos komitejas atzinumus. Saskaņā ar Līguma noteikumiem tā pieņem priekšlikumus un iesniedz tos Padomei, pievienojot Vispārējās padomdevējas komitejas sniegtos atzinumus un AKC ģenerāldirektora sagatavotos programmu projektus, ja Komisija izdarījusi šajos programmu projektos grozījumus.7. pants1. Ģenerāldirektors ir atbildīgs par AKC izstrādāto programmu pienācīgu izpildi. Viņš vada struktūrvienību un dienestu darbību, un pieņem lēmumus par programmu izpildes alternatīvām metodēm.2. Ģenerāldirektors Komisijai sniedz visu informāciju, kas tai vajadzīga Euratom Līguma 11. pantā noteikto ziņojumu sagatavošanai.3. Ģenerāldirektors vajadzības gadījumā nodrošina secīgi izpildāmo programmu pienācīgu koordinēšanu un savstarpēju saistību to īstenošanas un sagatavošanas laikā, konkrēti ņemot vērā AKC zinātnisko un ražošanas infrastruktūru. Ģenerāldirektors reizi divos gados organizē programmu pārskatīšanu.8. pantsĢenerāldirektors pastāvīgi informē Vispārējo padomdevēju komiteju par AKC darbību, jo īpaši par svarīgākajiem noslēgtajiem līgumiem, personāla vadības politiku, centra darbības programmas sīki izstrādātiem papildinājumiem un jau apstiprināto programmu būtiskākajiem grozījumiem. Ņemot vērā šo informāciju, Vispārējā padomdevēja komiteja var sniegt savus atzinumus ģenerāldirektoram.9. pants1. Ģenerāldirektors katru gadu aprēķina programmu izpildei nepieciešamo finanšu līdzekļu summu, kas vajadzīga Kopienas aptuvenā budžeta projekta attiecīgās daļas sastādīšanai. Šajā tāmē iekļauj paredzamos ieņēmumus un izdevumus, kas saistīti ar AKC darbību, ko veic pēc līguma.Pētniecības darbu iepriekšēja budžeta projektu sastādīšanai mutatis mutandis piemēro 6. panta noteikumus.2. Ģenerāldirektors apstiprina AKC izdevumus, paraksta maksājuma uzdevumus un rēķinus, kā arī slēdz līgumus un apstiprina līdzekļu pārskaitījumus.3. Ģenerāldirektors iesniedz Komisijai ceturkšņa finanšu pārskatus. Finanšu gada beigās viņš iesniedz Komisijai ieņēmumu un izdevumu pārskatu par attiecīgo finanšu gadu.4. Komisija ieceļ personu, kas ir atbildīga par saistību kontroli, izdevumu apstiprināšanu un ieņēmumu iekasēšanas kontroli.5. Komisija ieceļ grāmatvedi, kas ir atbildīgs par izdevumu apmaksu un ieņēmumu iekasēšanu, grāmatvedības vešanu, par naudas līdzekļu un vērtspapīru drošu glabāšanu.10. pants1. Attiecībā uz personālu ģenerāldirektoram ir pilnvaras, ko tam piešķir iestāde, kas kompetenta iecelt amatā, izņemot Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumu 90. un 91. pantā noteiktās pilnvaras, kas ir Komisijas prerogatīva.2. Tomēr attiecībā uz A1 un A2 kategorijas ierēdņiem un citiem darbiniekiem pilnvaras, kas noteiktas Civildienesta noteikumu 29., 49., 50. un 51. pantā, kā arī tā VI sadaļā, Komisija izmanto pēc ģenerāldirektora priekšlikuma.3. Ģenerāldirektors Komisijas vārdā veic visus pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu viņa atbildībā esošo personu un iekārtu drošību.11. pants1. Ģenerāldirektors nodrošina informācijas apmaiņu starp Komisijas dienestiem un AKC, šim nolūkam periodiski sasaucot sanāksmes:- to Komisijas dienestu ģenerāldirektoriem vai direktoriem, kas ir saistīti AKC darbību,- AKC struktūrvienību pārstāvjiem,- AKC personāla pārstāvjiem.2. Apspriežoties ar AKC personālu un saņemot Vispārējās padomdevējas komitejas atzinumu, ģenerāldirektors nosaka AKC iekšējās kārtības noteikumus.3. Neskarot Civildienesta noteikumus, iekšējās kārtības noteikumos konkrēti jānosaka AKC līmeņa personāla pārstāvības organizāciju izveidošanas kārtība katrā iestādē un jāparedz nosacījumi, pēc kādiem šīs organizācijas iesaistās AKC vispārējās personāla politikas noteikšanā un īstenošanā.12. pantsŠo lēmumu publicē Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.Briselē, 1971. gada 13. janvārīKomisijas vārdā —priekšsēdētājsFranco M. Malfatti--------------------------------------------------


title: Eiropas Parlamenta Lēmums (ES) 2017/1683 (2017. gada 27. aprīlis) par Eiropas Zāļu aģentūras 2015. finanšu gada pārskatu apstiprināšanu

text:
               29.9.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 252/256

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS (ES) 2017/1683
   (2017. gada 27. aprīlis)
   par Eiropas Zāļu aģentūras 2015. finanšu gada pārskatu apstiprināšanu
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Eiropas Zāļu aģentūras 2015. finanšu gada galīgos pārskatus,

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Zāļu aģentūras 2015. finanšu gada pārskatiem ar Aģentūras atbildi (1),

               —

               ņemot vērā deklarāciju par pārskatu ticamību (2), kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību, kuru Revīzijas palāta sniegusi par 2015. finanšu gadu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 287. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2017. gada 21. februāra ieteikumu par apstiprinājumu, ko sniedz Aģentūrai par 2015. finanšu gada budžeta izpildi (05873/2017 – C8-0055/2017),

               —

               ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (3) un jo īpaši tās 208. pantu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Regulu (EK) Nr. 726/2004, ar ko nosaka cilvēkiem paredzēto un veterināro zāļu reģistrēšanas un uzraudzības Kopienas procedūras un izveido Eiropas Zāļu aģentūru (4), un jo īpaši tās 68. pantu,

               —

               ņemot vērā Komisijas 2013. gada 30. septembra Deleģēto regulu (ES) Nr. 1271/2013 par finanšu pamatregulu struktūrām, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 208. pantā (5), un jo īpaši tās 108. pantu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 94. pantu un IV pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumu (A8-0084/2017),

               1.

               apstiprina Eiropas Zāļu aģentūras 2015. finanšu gada pārskatus;

               2.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu nosūtīt Eiropas Zāļu aģentūras izpilddirektoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Antonio TAJANI

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV C 449, 1.12.2016., 123. lpp.

      (2)  Skatīt 1. zemsvītras piezīmi.

      (3)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

      (4)  OV L 136, 30.4.2004., 1. lpp.

      (5)  OV L 328, 7.12.2013., 42. lpp.


title: Eiropola Valdes Lēmums ( 2009. gada 1. decembris ), piekrītot Eiropola noteikumiem un procesiem, pieņemot summas, kas minētas Eiropola Valdes 1999. gada 16. novembra lēmuma pielikumā attiecībā uz nodokļiem, kas piemērojami algām un atalgojumiem, ko izmaksā Eiropola darbiniekiem par darbu Eiropolā

text:
               22.12.2009

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 339/58

      EIROPOLA VALDES LĒMUMS

   (2009. gada 1. decembris),
   piekrītot Eiropola noteikumiem un procesiem, pieņemot summas, kas minētas Eiropola Valdes 1999. gada 16. novembra lēmuma pielikumā attiecībā uz nodokļiem, kas piemērojami algām un atalgojumiem, ko izmaksā Eiropola darbiniekiem par darbu Eiropolā
   (2009/999/ES)
   EIROPOLA VALDE,
   Ņemot vērā protokolu, kas sastādīts, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienību K.3 pantu un Eiropas Konvencijas 41. panta 3. punktu par Eiropola priekšrocībām un atbrīvošanu no nodokļiem, tā institūciju locekļi, direktoru vietnieki un Eiropola darbinieki (1), un jo īpaši tā 10. pantu;
   tā kā:

               (1)

               Padome 2009. gada 30. novembrī nolēma Eiropola amatpersonām piemērot algas un atalgojumus ar 1,2 % ar atpakaļejošu datumu, sākot ar 2008. gada 1. jūliju.

               (2)

               Valde 2009. gada 13. jūlijā nolēma veikt paaugstinājumu attiecībā uz summām, kas minētas Valdes 1999. gada 16. novembra lēmuma pielikuma 4. pantā (2) par tikpat procentiem un sākot ar to pašu datumu, ko nosaka Padomes lēmums, kā minēts 1. punktā.

               (3)

               Saskaņā ar minēto Valdes lēmumu vērtības, kas noteiktas tādā veidā ir jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Sākot ar 2008. gada 1. jūliju:

               1.

               Vērtība, kas minēta Eiropola Valdes 1999. gada 16. novembra lēmuma pielikuma 4. panta pirmajā teikumā, ir jāaizvieto ar EUR 117,00.

               2.

               Tabulā norādītās euro vienību vērtības, kas ietvertas Eiropola Valdes 1999. gada 16. novembra lēmuma pielikuma 4. pantā, ir jāaizvieto ar sekojošo:

                           8 % klāt summām starp EUR 117,00 un EUR 2 060,89

                           10 % klāt summām starp EUR 2 060,90 un EUR 2 838,56

                           12,5 % klāt summām starp EUR 2 838,57 un EUR 3 253,13

                           15 % klāt summām starp EUR 3 253,14 un EUR 3 694,43

                           17,5 % klāt summām starp EUR 3 694,44 un EUR 4 109,04

                           20 % klāt summām starp EUR 4 109,05 un EUR 4 510,91

                           22,5 % klāt summām starp EUR 4 510,92 un EUR 4 925,50

                           25 % klāt summām starp EUR 4 925,51 un EUR 5 327,38

                           27,5 % klāt summām starp EUR 5 327,39 un EUR 5 741,96

                           30 % klāt summām starp EUR 5 741,97 un EUR 6 143,84

                           32,5 % klāt summām starp EUR 6 143,85 un EUR 6 558,43

                           35 % klāt summām starp EUR 6 558,44 un EUR 6 960,94

                           40 % klāt summām starp EUR 6 960,95 un EUR 7 375,55

                           45 % klāt summām virs EUR 7 375,56.

         2. pants
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā pieņemšanas.

      Hāgā, 2009. gada 1. decembrī

            Valdes vārdā –

            priekšsēdētājs

         S. CLERTON

      (1)  OV C 221, 19.7.1997., 2. lpp.

      (2)  OV C 65, 28.2.2001., 8. lpp.


title: Padomes Lēmums (2003. gada 27. februāris), ar ko groza Lēmumu 2000/265/EK par Finanšu regulas izveidi, ar ko nosaka budžeta aspektus attiecībā uz Padomes ģenerālsekretāra vietnieka vadību, līgumiem, ko viņš noslēdzis dažu dalībvalstu vārdā par komunikācijas infrastruktūras izveidi un darbību Šengenas videi Sisnet

text:
Avis juridique important

|

32003D0171

Official Journal L 069 , 13/03/2003 P. 0025 - 0026

Padomes Lēmums(2003. gada 27. februāris),ar ko groza Lēmumu 2000/265/EK par finanšu regulas izveidi, ar ko nosaka budžeta aspektus attiecībā uz Padomes ģenerālsekretāra vietnieka vadību, līgumiem, ko viņš noslēdzis dažu dalībvalstu vārdā par komunikācijas infrastruktūras izveidi un darbību Šengenas videi "Sisnet"(2003/171/EK)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā 2. panta 1. punkta otrās daļas pirmo teikumu Protokolā, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, par Šengenas acquis iekļaušanu Eiropas Savienības sistēmā (še turpmāk "Šengenas Protokols"),tā kā:(1) Ar Lēmumu 1999/870/EK[1] Eiropas Savienības Padomes ģenerālsekretāra vietnieks kā konkrētu dalībvalstu pārstāvis ir pilnvarots rīkoties sakarā ar Šengenas acquis integrāciju Eiropas Savienībā tādu līgumu slēgšanas nolūkos, kuri attiecas uz sakaru infrastruktūras ierīkošanu un darbību Šengenas vidē "Sisnet", un šādu līgumu pārvaldību.(2) Finansiālās saistības, kas izriet no šiem līgumiem, nesedz no Eiropas Kopienu vispārējā budžeta. Tāpēc 1977. gada 21. decembra finanšu regulas noteikumi, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam[2], nav piemērojami.(3) Attiecīgi ar Lēmumu 2000/265/EK[3] pieņemta finanšu regula, ar ko nosaka īpašus noteikumus, kas definē sīki izstrādātas procedūras budžeta izveidei un izpildei, kas vajadzīgs, lai segtu jebkuras izmaksas, kas rodas, slēdzot līgumus, pildot saistības, kuras izriet no šiem līgumiem, ja tos noslēdz, lai atgūtu ieguldījumus, kas jāmaksā attiecīgajām dalībvalstīm, kā arī lai iesniegtu pārskatus un veiktu pārskatu revīziju.(4) Ievērojot Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 - Eiropas Kopienu jaunās finanšu regulas - noteikumus, ir izdarīti daži grozījumi Kopienas iestāžu iekšējās finanšu kontroles procedūrās, kas rada vajadzību pēc tehniskas pielāgošanas finanšu regulai, kura ir Lēmumā 2000/265/EK.(5) Šis lēmums ir attīstījies no Šengenas acquis Šengenas Protokola nozīmē,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsLēmuma 2000/265/EK 14. pantu aizstāj ar šādu pantu:"14. pantsFinanšu kontroles uzdevumu pilda Padomes Ģenerālsekretariāta ierēdnis vai darbinieks, kas šim nolūkam izraudzīts ar ģenerālsekretāra vietnieka lēmumu, un ģenerālsekretārs nosaka šīs kontroles noteikumus.".2. pants1. Šo lēmumu piemēro no 2003. gada 1. janvāra.2. Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.Briselē, 2003. gada 27. februārīPadomes vārdā -priekšsēdētājsM. Chrisochodis[1] OV L 337, 30.12.1999., 41. lpp.[2] Regula, kas grozīta ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.)[3] OV L 85, 6.4.2000., 12. lpp. Lēmums grozīts ar Lēmumu 2000/664/EK (OV L 278, 31.10.2002., 24. lpp.).


               11.8.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 265/158

         P8_TA(2015)0239
   Revīzijas palātas locekļa iecelšana amatā — Bettina Michelle Jakobsen

   Eiropas Parlamenta 2015. gada 7. jūlija lēmums par priekšlikumu iecelt Bettina Michelle Jakobsen par Revīzijas palātas locekli (C8-0122/2015 – 2015/0803(NLE))
   (Apspriešanās)
   (2017/C 265/22)

      Eiropas Parlaments,

               —

               ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 286. panta 2. punktu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C8-0122/2015),

               —

               ņemot vērā Reglamenta 121. pantu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A8-0198/2015),

               A.

               tā kā Parlamenta Budžeta kontroles komiteja pārbaudīja amata kandidāta atbilstību, jo īpaši ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 286. panta 1. punktā noteiktās prasības;

               B.

               tā kā Budžeta kontroles komiteja 2015. gada 17. jūnija sanāksmē uzklausīja Padomes izvirzīto Revīzijas palātas locekļa amata kandidāti,

               1.

               apstiprina Padomes priekšlikumu iecelt Bettina Michelle Jakobsen par Revīzijas palātas locekli;

               2.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu nosūtīt Padomei un informēšanas nolūkā Revīzijas palātai, kā arī pārējām Eiropas Savienības iestādēm un dalībvalstu revīzijas iestādēm.


title: 2009/212/EK: Eiropas Parlamenta Lēmums ( 2008. gada 22. aprīlis ) par Eiropas Rekonstrukcijas aģentūras kontu slēgšanu attiecībā uz 2006. finanšu gadu

text:
               31.3.2009

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 88/158

      EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS

   (2008. gada 22. aprīlis)
   par Eiropas Rekonstrukcijas aģentūras kontu slēgšanu attiecībā uz 2006. finanšu gadu
   (2009/212/EK)
   EIROPAS PARLAMENTS,
   ņemot vērā Eiropas Rekonstrukcijas aģentūras 2006. finanšu gada galīgos pārskatus (1),
   ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Rekonstrukcijas aģentūras 2006. finanšu gada galīgajiem pārskatiem ar aģentūras atbildēm (2),
   ņemot vērā Padomes 2008. gada 12. februāra ieteikumu (5843/2008 – C6-0084/2008),
   ņemot vērā EK līgumu un it īpaši tā 276. pantu,
   ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (3), un it īpaši tās 185. pantu,
   ņemot vērā Padomes 2000. gada 5. decembra Regulu (EK) Nr. 2667/2000 par Eiropas Rekonstrukcijas aģentūru (4) un it īpaši tās 8. pantu,
   ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (5), un it īpaši tās 94. pantu,
   ņemot vērā Reglamenta 71. pantu un V pielikumu,
   ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Ārlietu komitejas atzinumu (A6-0112/2008),

               1.

               atzīmē, ka Eiropas Rekonstrukcijas aģentūras galīgie gada pārskati atbilst pārskatiem, kas iekļauti Revīzijas palātas ziņojuma pielikumā;

               2.

               apstiprina Eiropas Rekonstrukcijas aģentūras kontu slēgšanu attiecībā uz 2006. finanšu gadu;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu Eiropas Rekonstrukcijas aģentūras direktoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Hans-Gert PÖTTERING

            Ģenerālsekretārs

         Harald RØMER

      (1)  OV C 261, 31.10.2007., 13. lpp.

      (2)  OV C 309, 19.12.2007., 40. lpp.

      (3)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (4)  OV L 306, 7.12.2000., 7. lpp.

      (5)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.