title: 2011/574/ES: Eiropas Parlamenta Lēmums ( 2011. gada 10. maijs ) par Eiropas Slimību profilakses un kontroles centra 2009. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu#Eiropas Parlamenta Rezolūcija ( 2011. gada 10. maijs ) ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no Lēmuma par Eiropas Slimību profilakses un kontroles centra 2009. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu

text:
               27.9.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 250/145

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS
   (2011. gada 10. maijs)
   par Eiropas Slimību profilakses un kontroles centra 2009. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
   (2011/574/ES)
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Eiropas Slimību profilakses un kontroles centra 2009. finanšu gada galīgos pārskatus,

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Slimību profilakses un kontroles centra 2009. finanšu gada pārskatiem, ar Centra atbildēm (1),

               —

               ņemot vērā Padomes 2011. gada 15. februāra ieteikumu (05892/2011 – C7-0052/2011),

               —

               ņemot vērā EK līguma 276. pantu un Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 185. pantu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Regulu (EK) Nr. 851/2004, ar ko izveido Eiropas Slimību profilakses un kontroles centru (3), un jo īpaši tās 23. pantu,

               —

               ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (4), un jo īpaši tās 94. pantu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumu (A7-0107/2011),

               1.

               sniedz Eiropas Slimību profilakses un kontroles centra direktoram apstiprinājumu par Centra 2009. finanšu gada budžeta izpildi;

               2.

               izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, nosūtīt Eiropas Slimību profilakses un kontroles centra direktoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Jerzy BUZEK

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV C 338, 14.12.2010., 124. lpp.

      (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (3)  OV L 142, 30.4.2004., 1. lpp.

      (4)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

      EIROPAS PARLAMENTA REZOLŪCIJA
      (2011. gada 10. maijs)
      ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no Lēmuma par Eiropas Slimību profilakses un kontroles centra 2009. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
      EIROPAS PARLAMENTS,

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Slimību profilakses un kontroles centra 2009. finanšu gada galīgos pārskatus,

                  —

                  ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Slimību profilakses un kontroles centra 2009. finanšu gada pārskatiem, ar Centra atbildēm (1),

                  —

                  ņemot vērā Padomes 2011. gada 15. februāra ieteikumu (05892/2011 – C7-0052/2011),

                  —

                  ņemot vērā EK līguma 276. pantu un Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 185. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Regulu (EK) Nr. 851/2004, ar ko izveido Eiropas Slimību profilakses un kontroles centru (3), un jo īpaši tās 23. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (4), un jo īpaši tās 94. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,

                  —

                  ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumu (A7-0107/2011),

                  A.

                  tā kā Revīzijas palāta norādīja, ka tā ir guvusi pamatotu pārliecību par to, ka gada pārskati par 2009. finanšu gadu ir ticami un ka pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi;

                  B.

                  tā kā 2010. gada 5. maijā Parlaments sniedza Eiropas Slimību profilakses un kontroles centra direktoram apstiprinājumu par Centra 2008. finanšu gada budžeta izpildi (5) un lēmumam par budžeta izpildes apstiprināšanu pievienotajā rezolūcijā cita starpā:

                              —

                              pieņēma zināšanai Revīzijas palātas konstatējumu, ka uz nākamo gadu bija jāpārnes apropriācijas aptuveni EUR 16 200 000 apmērā (tas atbilst 40 % no Centra kopējā budžeta),

                              —

                              pauda bažas par to, ka vēl 2008. gada 31. decembrī starp Centru un Zviedrijas valdību joprojām nebija vienošanās par Centra atrašanās vietu,

                              —

                              uzsvēra, ka joprojām bija konstatējamas nepilnības darbā pieņemšanas procedūru plānošanā,

                              —

                              pauda nožēlu par to, ka Centrs vēl nav izpildījis pienākumu nosūtīt budžeta izpildes apstiprinātājiestādei direktora sagatavotu ziņojumu, kurā būtu apkopoti dati par iekšējā revidenta veikto iekšējo revīziju skaitu un veidu, sniegtajiem ieteikumiem un šajā sakarā veiktajiem pasākumiem atbilstoši (Finanšu pamatregulas 72. panta 5. punkts);

                  C.

                  tā kā Centra 2009. gada budžets bija EUR 51 000 000, t. i., par 25,3 % lielāks nekā 2008. finanšu gadā,

                  1.

                  konstatē, ka Centra budžets palielinājās no EUR 17 100 000 (2006. gadā) līdz EUR 51 000 000 (2009. gadā);

                  2.

                  norāda, ka 2009. gadā Centram piešķirtie resursi bija EUR 51 000 000, no kuriem EUR 48 100 000 bija subsīdija no Savienības budžeta;

                  3.

                  uzsver, ka maksājumu apropriāciju izlietojums ir uzlabojies, sasniedzot 91 %, kas nozīmē, ka neizlietoto līdzekļu apjoms ir EUR 4 800 000; tomēr norāda, ka nepilnīgais izlietojums ir saistīts ar to, ka Centrs bija ierobežojis maksājumu apropriāciju pieprasījumus, lai samazinātu skaidras naudas līdzekļus bankas kontā gada beigās, kā to bija pieprasījusi Revīzijas palāta un Komisija;

         Darbības rādītāji

                  4.

                  vēlreiz aicina Centru tabulā, kas pievienojama nākamajam Revīzijas palātas ziņojumam, salīdzināt veikumu tajā finanšu gadā, attiecībā uz kuru ir jāapstiprina budžeta izpilde, ar veikumu iepriekšējā finanšu gadā, lai budžeta izpildes apstiprinātājiestāde varētu labāk novērtēt Centra darbību no gada gadā;

                  5.

                  tomēr uzskata Centru par nozīmīgu struktūru, kas sekmē un pilnveido slimību uzraudzību Eiropā, kā arī novērtē un dara zināmus pašreizējos un jaunos apdraudējumus, ko cilvēku veselībai rada infekcijas slimības;

                  6.

                  norāda uz Centra nozīmīgo ieguldījumu cīņā pret H1N1 gripas pandēmiju 2009. gadā, piemēram, sagatavojot pagaidu vadlīnijas par noteiktu gripas vakcīnu izmantošanu 2009. gada H1N1 gripas pandēmijas laikā;

                  7.

                  uzskata, ka ir jānostiprina Centra pilnvaras, lai Savienībā varētu patstāvīgi novērtēt inficēšanās risku pandēmijas laikā un lai uzlabotu koordināciju starp dalībvalstīm;

                  8.

                  norāda, ka infekcijas slimību epidemioloģijas, uzraudzības, profilakses un apkarošanas jomā 2009. gadā Centrā ir izstrādāts ievērojams produktu un pakalpojumu skaits, kā arī publicēti dažādi zinātniskie ziņojumi;

                  9.

                  prasa Revīzijas palātai veikt Centra darbības rezultātu revīzijas;

         Apropriāciju pārnešana

                  10.

                  pauž bažas par to, ka jau 2006. gadā Revīzijas palāta ziņoja par pārnesto apropriāciju augsto līmeni, kas nelabvēlīgi ietekmē budžeta izpildi un neatbilst gada pārskata principam; it īpaši norāda, ka apropriācijas, kas tika pārnestas no 2008. gada un kuru summa sasniedza EUR 2 200 000, bija jāanulē un ka 2009. gadā pārnestās apropriācijas sasniedza 42 % no II sadaļas “Administratīvie izdevumi” un 63 % no III sadaļas “Pamatdarbības izdevumi”; tādēļ aicina Centru informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par trūkumu novēršanas nolūkā veiktajiem pasākumiem;

         Centra atrašanās vieta

                  11.

                  atzinīgi vērtē to, ka galu galā Valdes priekšsēdētājs un Zviedrijas sabiedrības veselības un veco ļaužu aprūpes ministrs 2010. gada 30. jūnijā parakstīja nolīgumu par atrašanās vietu, kā arī to, ka tika pieņemtas attiecīgas izmaiņas tiesību aktos, lai Centra darbinieki un viņu ģimenes locekļi tiktu iekļauti Zviedrijas iedzīvotāju reģistrā;

         Iekšējā revīzija

                  12.

                  pauž bažas par to, ka Centrs atkal ir nepilnīgi izpildījis savu pienākumu budžeta izpildes apstiprinātājiestādei iesniegt direktora sagatavotu ziņojumu, kurā atbilstoši Finanšu pamatregulas 72. panta 5. punktam īsumā izklāstīts Iekšējā revīzijas dienesta (IRD) ieteikuma saturs; it īpaši pauž bažas par to, ka saistībā ar iepriekšējo ieteikumu izpildes pārbaudi Centrs no IRD ir saņēmis vienu ieteikumu, kas novērtēts kā “ļoti svarīgs”, un septiņus citus ieteikumus, kas novērtēti kā “svarīgi”, bet nav sniegta nekāda informācija par to saturu; tāpēc mudina Centra direktoru sniegt šo informāciju;

                  13.

                  ņem vērā, ka IRD veica arī 2009. gada finanšu pārvaldības revīziju, kuras vispārējais mērķis bija gūt pietiekamu pārliecību par to, ka iekšējās kontroles atbalsta procedūras attiecībā uz finanšu pārvaldību, iepirkumu plānošanu, budžeta izpildi, vadības ziņojumiem, uzraudzību un kontroli ir atbilstīgas; uzsver, ka IRD ieteikumi attiecas uz vajadzību atjaunināt un pastiprināt finanšu procedūras attiecībā uz saistībām un maksājumiem, lai precīzāk noteiktu un reģistrētu veiktās pārbaudes;

                  14.

                  attiecībā uz pārējiem konstatējumiem, kas pievienoti lēmumam par budžeta izpildes apstiprināšanu un kas ir horizontāla rakstura konstatējumi, atsaucas uz 2011. gada 10. maija rezolūciju par aģentūru darbību, finanšu pārvaldību un kontroli (6).

         (1)  OV C 338, 14.12.2010., 124. lpp.

         (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

         (3)  OV L 142, 30.4.2004., 1. lpp.

         (4)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

         (5)  OV L 252, 25.9.2010., 141. lpp.

         (6)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0163 (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 269. lappusi).


title: 2013/620/ES: Eiropas Parlamenta Lēmums ( 2013. gada 17. aprīlis ) par kopuzņēmuma “Kurināmā elementi un ūdeņradis” 2011. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu#Eiropas Parlamenta Rezolūcija ( 2013. gada 17. aprīlis ) ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no lēmuma par kopuzņēmuma “Kurināmā elementi un ūdeņradis” 2011. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu

text:
               16.11.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 308/351

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS
   (2013. gada 17. aprīlis)
   par kopuzņēmuma “Kurināmā elementi un ūdeņradis” 2011. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
   (2013/620/ES)
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā kopuzņēmuma “Kurināmā elementi un ūdeņradis” 2011. finanšu gada galīgos pārskatus,

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par kopuzņēmuma “Kurināmā elementi un ūdeņradis” 2011. finanšu gada pārskatiem ar Kopuzņēmuma atbildēm (1),

               —

               ņemot vērā Padomes 2013. gada 12. februāra ieteikumu (05755/2013 – C7-0040/2013),

               —

               ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 185. pantu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (3) un jo īpaši tās 208. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2008. gada 30. maija Regulu (EK) Nr. 521/2008, ar ko izveido kopuzņēmumu “Kurināmā elementi un ūdeņradis” (4), un jo īpaši tās 11. panta 4. punktu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2011. gada 14. novembra Regulu (ES) Nr. 1183/2011, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 521/2008, ar ko izveido kopuzņēmumu “Kurināmā elementi un ūdeņradis” (5),

               —

               ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (6), un jo īpaši tās 94. pantu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A7-0084/2013),

               1.

               sniedz kopuzņēmuma “Kurināmā elementi un ūdeņradis” izpilddirektoram apstiprinājumu par kopuzņēmuma 2011. finanšu gada budžeta izpildi;

               2.

               izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, nosūtīt kopuzņēmuma “Kurināmā elementi un ūdeņradis” izpilddirektoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Martin SCHULZ

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV C 6, 10.1.2013., 56. lpp.

      (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (3)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

      (4)  OV L 153, 12.6.2008., 1. lpp.

      (5)  OV L 302, 19.11.2011., 3. lpp.

      (6)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

      EIROPAS PARLAMENTA REZOLŪCIJA
      (2013. gada 17. aprīlis)
      ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no lēmuma par kopuzņēmuma “Kurināmā elementi un ūdeņradis” 2011. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
      EIROPAS PARLAMENTS,

                  —

                  ņemot vērā kopuzņēmuma “Kurināmā elementi un ūdeņradis” 2011. finanšu gada pārskatus,

                  —

                  ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par kopuzņēmuma “Kurināmā elementi un ūdeņradis” 2011. finanšu gada pārskatiem ar Kopuzņēmuma atbildēm (1),

                  —

                  ņemot vērā Padomes 2013. gada 12. februāra ieteikumu (05755/2013 – C7-0040/2013),

                  —

                  ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 185. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (3) un jo īpaši tās 208. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Padomes 2008. gada 30. maija Regulu (EK) Nr. 521/2008, ar ko izveido kopuzņēmumu “Kurināmā elementi un ūdeņradis” (4), un jo īpaši tās 11. panta 4. punktu,

                  —

                  ņemot vērā Padomes 2011. gada 14. novembra Regulu (ES) Nr. 1183/2011, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 521/2008, ar ko izveido kopuzņēmumu “Kurināmā elementi un ūdeņradis” (5),

                  —

                  ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (6), un jo īpaši tās 94. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,

                  —

                  ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A7-0084/2013),

                  A.

                  tā kā kopuzņēmums “Kurināmā elementi un ūdeņradis” (turpmāk – “Kopuzņēmums”) ar Regulu (EK) Nr. 521/2008 tika izveidots 2008. gada maijā kā publiskā un privātā sektora partnerība uz laiku līdz 2017. gada 31. decembrim ar mērķi pievērsties tirgū izmantojamu lietojumu izstrādei, tādējādi atvieglojot nozares centienus nodrošināt kurināmā elementu un ūdeņraža tehnoloģiju ātru attīstību;

                  B.

                  tā kā Regulā (EK) Nr. 521/2008 ar Regulu (ES) Nr. 1183/2011 tika izdarīti grozījumi;

                  C.

                  tā kā Kopuzņēmums ieguva finansiālu autonomiju tikai 2010. gada novembrī un 2011. gadā sagatavoja savu pirmo gada finanšu pārskatu par finanšu gada pabeigšanu;

                  D.

                  tā kā Kopuzņēmuma dalībnieki ir Savienība, kuru pārstāv Komisija, New Energy World Industry Grouping (turpmāk – “NEW-IG”) un pētniecības iestāžu apvienība (turpmāk – “N.ERGHY”).

                  E.

                  tā kā Revīzijas palāta norādīja, ka tā ir guvusi pamatotu pārliecību par to, ka Kopuzņēmuma gada pārskati par 2011. finanšu gadu ir ticami;

                  F.

                  tā kā Revīzijas palāta par Kopuzņēmuma pārskatos iekļauto pakārtoto darījumu likumību un pareizību sniedza atzinumu ar piezīmēm;

                  G.

                  tā kā Savienības maksimālais finansiālais ieguldījums Kopuzņēmumā visā tā darbības periodā ir EUR 470 000 000, kas jāmaksā no Septītās pētniecības pamatprogrammas budžeta, un kārtējām izmaksām paredzētie līdzekļi nedrīkst pārsniegt EUR 20 000 000 no minētās summas,

         Budžeta un finanšu pārvaldība

                  1.

                  atzinīgi vērtē to, ka Revīzijas palāta atzīst, ka Kopuzņēmuma 2011. gada pārskati visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo tā finanšu stāvokli 2011. gada 31. decembrī, kā arī tā darbību rezultātus un naudas plūsmas minētajā datumā noslēgtajā gadā, kā to nosaka Kopuzņēmuma finanšu noteikumi;

                  2.

                  pauž bažas, ka Kopuzņēmums par gada pārskatos iekļauto pakārtoto darījumu likumību un pareizību saņēmis Revīzijas palātas atzinumu ar piezīmēm, pamatojoties uz to, ka līdz 2012. gada septembrim bija pabeigtas tikai astoņas no 12 ex post revīzijām, kas paredzētas ex post revīziju stratēģijā, ko Kopuzņēmuma valde pieņēma 2011. gada janvārī, par EUR 4 800 000 (27 % no visiem izmaksu pieprasījumiem, ko Kopuzņēmums saņēma 2011. gadā), no kurām divās tika konstatētas nozīmīgas kļūdas, un lielāko no tām (EUR 764 000) izlaboja nākamajā gadā;

                  3.

                  norāda, ka, izņemot divās revīzijās aprakstītos jautājumus, Kopuzņēmuma 2011. finanšu gada pārskatiem pakārtotie darījumi visos būtiskajos aspektos ir likumīgi un pareizi;

                  4.

                  turklāt norāda, ka Kopuzņēmuma 2011. gada finanšu budžets ietvēra saistību apropriācijas EUR 117 000 000 apmērā un attiecīgi maksājumu apropriācijas EUR 60 000 000 apmērā un ka pieejamo saistību un maksājumu apropriāciju izlietojums bija attiecīgi 99,8 % un 87,9 %; ņem vērā to, ka saistību apropriācijas EUR 112 000 000 apmērā, kas paredzētas pamatdarbībām (budžeta III sadaļa), izmantoja vispārējo saistību izpildei, kas attiecās uz 2011. gadā rīkotajiem priekšlikumu konkursiem;

                  5.

                  pauž bažas par to, ka Kopuzņēmuma finanšu noteikumos paredzētā budžeta procedūra netika ievērota, jo Komisijas piešķirtā atļauja atkāpties no noteikumiem un atceltās apropriācijas iekļaut nākamo trīs gadu ieņēmumu un izdevumu aplēsēs tika nepareizi interpretēta; norāda, ka šādas budžeta procedūras interpretācijas dēļ Kopuzņēmuma 2011. gada budžeta izpildes rezultāts nav pareizs, jo EUR 6 300 000 maksājumu apropriāciju, kas pārnestas no 2011. gada uz 2012. gadu, aprēķinā netika iekļautas un ka pārskatā par 2010. gada budžeta izpildes rezultātu nav atspoguļoti EUR 3 300 000 maksājumu apropriācijās, kuras pārnestas no 2010. gada uz 2011. gadu;

                  6.

                  pauž bažas par to, ka neizmantotās vispārējās 2010. gada saistību apropriācijas EUR 10 400 000 apmērā, kuras bija jāizpilda vēlākais līdz 2011. gada 31. decembrim, netika atceltas 2011. gada beigās, bet gan 2012. janvārī;

                  7.

                  apstiprina, ka pēc priekšlikumu konkursiem, kurus organizēja 2008., 2009. un 2010. gadā, noslēdza dotāciju nolīgumus kopumā par EUR 183 400 000, un 2011. gadā izsludināja ceturto priekšlikumu konkursu par kopējo summu EUR 111 600 000, kas ir attiecīgi 41 % un 25 % no ES maksimāli iespējamā ieguldījuma Kopuzņēmuma pētniecības darbībās; turklāt norāda, ka 2012. gada janvārī tika izsludināts piektais priekšlikumu konkurss par kopējo summu EUR 79 000 000 jeb vēl 18 % no ES maksimāli iespējamā ieguldījuma; norāda uz gūtajiem panākumiem budžeta izpildē;

         Uzraudzības un kontroles sistēmas

                  8.

                  norāda, ka 2011. gada beigās Kopuzņēmuma darbībai pakārtotos uzņēmējdarbības procesus, kā tas paredzēts Kopuzņēmuma finanšu noteikumos, galvenais grāmatvedis bija apstiprinājis un noteicis vairākas nepilnības; norāda, ka Kopuzņēmums ir izstrādājis rīcības plānu, lai novērstu atklātos trūkumus, un ka saskaņā ar Kopuzņēmuma sniegto informāciju, lielākā daļa šo pasākumu jau ir īstenota;

         Ikgadējais novērtējums par apmēru, kādā veikti ieguldījumi natūrā

                  9.

                  atzinīgi vērtē to, ka metode, kā izvērtēt ieguldījumu natūrā apjomu, ir izstrādāta un ka to 2012. gada aprīlī kopīgi novērtēja Komisijas Iekšējās revīzijas dienests un Kopuzņēmuma iekšējās revīzijas struktūrvienība;

                  10.

                  pienācīgi ņem vērā to, ka kopējais ieguldījumu natūrā apjoms, ko galvenais grāmatvedis apstiprināja 2012. gada 8. februārī, bija EUR 347 600 000, un ka novērtējuma ziņojumā bija secināts, ka šis apjoms būtu jāsamazina līdz EUR 930 000, jo daži dalībnieki iesniedza savas budžetā iekļautās izmaksas, atsaucoties uz 60 % fiksētās summas metodi, kas izmantota netiešo izmaksu aprēķinam, nevis uz fiksēto summu 20 % apmērā, kura piemērojama Kopuzņēmumam; norāda, ka šis labojums tika izdarīts;

         Finanšu līdzekļu pārvaldība

                  11.

                  uzsver to, ka atlikums Kopuzņēmuma bankas kontā 2011. gada decembra beigās bija EUR 9 200 000 un ka no 2011. gada augusta līdz 2011. gada decembrim Kopuzņēmuma naudas atlikums svārstījās no aptuveni EUR 30 000 000 līdz EUR 60 000 000; mudina Kopuzņēmumu kopīgi ar Komisiju ieviest visus vajadzīgos pasākumus, lai naudas atlikumu kontos samazinātu līdz nepieciešamajam līmenim, ievērojot ar Komisiju noslēgtajos finansēšanas nolīgumos paredzētos ierobežojumus;

         Citi ar pārvaldību saistīti jautājumi

                  12.

                  apstiprina, ka 2011. gadā Kopuzņēmums izstrādāja uzņēmējdarbības nepārtrauktības plānu, kurā ietverts negadījuma seku novēršanas plāns, un, pieņemot to 2012. gada jūnijā, pavirzījās uz priekšu IT drošības pasākumu dokumentēšanas jomā;

                  13.

                  ņem vērā to, ka Kopuzņēmuma finanšu noteikumi vēl nav grozīti, lai tajos iekļautu noteikumu par Komisijas iekšējā revidenta pilnvarām; tomēr norāda, ka valde 2011. gada martā noteica un apstiprināja Kopuzņēmuma Iekšējās revīzijas dienesta un iekšējās revīzijas struktūrvienības attiecīgās funkcijas;

                  14.

                  atzinīgi vērtē uzņēmējvalsts nolīgumu starp Kopuzņēmumu un Beļģijas iestādēm par biroja telpām, privilēģijām un imunitāti, kā arī citu paredzamo atbalstu, kas tika parakstīts 2012. gada 3. februārī;

         Citi jautājumi

                  15.

                  atkārtoti aicina Revīzijas palātu pieņemamā termiņā iesniegt Eiropas Parlamentam īpašu ziņojumu par kopīgām problēmām, kas saistītas ar kopuzņēmumu atšķirīgo statusu un kas šiem veidojumiem būtu jārisina kopā ar saviem partneriem, lai nodrošinātu pievienoto vērtību un Savienības pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu programmu efektīvu īstenošanu; turklāt norāda, ka minētajā ziņojumā būtu jāiekļauj novērtējums par kopuzņēmumu izveides un struktūras efektivitāti.

         (1)  OV C 6, 10.1.2013., 56. lpp.

         (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

         (3)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

         (4)  OV L 153, 12.6.2008., 1. lpp.

         (5)  OV L 302, 19.11.2011., 3. lpp.

         (6)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.


title: 2013/564/ES: Eiropas Parlamenta Lēmums ( 2013. gada 17. aprīlis ) par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras 2011. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu#Eiropas Parlamenta Rezolūcija ( 2013. gada 17. aprīlis ) ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no lēmuma par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras 2011. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu

text:
               16.11.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 308/189

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS
   (2013. gada 17. aprīlis)
   par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras 2011. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
   (2013/564/ES)
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Eiropas Aviācijas drošības aģentūras 2011. finanšu gada galīgos pārskatus,

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras 2011. finanšu gada pārskatiem ar Aģentūras atbildēm (1),

               —

               ņemot vērā Padomes 2013. gada 12. februāra ieteikumu (05753/2013 – C7-0041/2013),

               —

               ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 185. pantu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (3) un jo īpaši tās 208. pantu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 216/2008 (4) par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras izveidi un jo īpaši tās 60. pantu,

               —

               ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), un jo īpaši tās 94. pantu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Transporta un tūrisma komitejas atzinumu (A7-0075/2013),

               1.

               sniedz Eiropas Aviācijas drošības aģentūras izpilddirektoram apstiprinājumu par Aģentūras 2011. finanšu gada budžeta izpildi;

               2.

               izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, nosūtīt Eiropas Aviācijas drošības aģentūras izpilddirektoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Martin SCHULZ

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV C 388, 15.12.2012., 53. lpp.

      (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (3)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

      (4)  OV L 79, 19.3.2008., 1. lpp.

      (5)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

      EIROPAS PARLAMENTA REZOLŪCIJA
      (2013. gada 17. aprīlis)
      ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no lēmuma par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras 2011. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
      EIROPAS PARLAMENTS,

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Aviācijas drošības aģentūras 2011. finanšu gada galīgos pārskatus,

                  —

                  ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras 2011. finanšu gada pārskatiem ar Aģentūras atbildēm (1),

                  —

                  ņemot vērā Padomes 2013. gada 12. februāra ieteikumu (05753/2013 – C7-0041/2013),

                  —

                  ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 185. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (3) un jo īpaši tās 208. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 216/2008 (4) par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras izveidi un jo īpaši tās 60. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), un jo īpaši tās 94. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,

                  —

                  ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Transporta un tūrisma komitejas atzinumu (A7-0075/2013),

                  A.

                  tā kā Revīzijas palāta norādīja, ka tā ir guvusi pamatotu pārliecību par to, ka Eiropas Aviācijas drošības aģentūras (“Aģentūra”) gada pārskati par 2011. finanšu gadu ir ticami un ka pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi;

                  B.

                  tā kā 2012. gada 10. maijā Parlaments sniedza Aģentūras izpilddirektoram apstiprinājumu par Aģentūras 2010. finanšu gada budžeta izpildi (6) un lēmumam par budžeta izpildes apstiprināšanu pievienotajā rezolūcijā cita starpā:

                              —

                              aicināja Aģentūru veikt atbilstīgus pasākumus, lai novērstu trūkumus, kas mazina iepirkuma procedūras pārredzamību, kā arī neatbilst pareizas finanšu pārvaldības principam,

                              —

                              prasīja Komisijai panākt, ka Aģentūra pienācīgi piemēro Savienības noteikumus; uzsvēra, cik liela nozīme ir tam, lai publiskā iepirkuma un personāla atlases procedūras būtu pārredzamas,

                              —

                              aicināja Aģentūru pienācīgi ņemt vērā savu darbinieku iepriekšējo profesionālo pieredzi, lai novērstu jebkādus interešu konfliktus; pauda viedokli, ka Aģentūras interešu konflikta politikā ir jānosaka, kādā mērā un ar kādiem nosacījumiem Aģentūras darbiniekus var iesaistīt to gaisa kuģu sertificēšanā, kuru ražošanas uzņēmumā viņi strādājuši pirms darba sākšanas Aģentūrā,

                              —

                              aicināja Aģentūru pieņemt efektīvas procedūras, ar ko pienācīgi risina iespējamos pārkāpumus saistībā ar interešu konfliktu gadījumiem Aģentūrā; turklāt aicināja Aģentūru savā tīmekļa vietnē publicēt tās ekspertu, vadības, valdes locekļu un jebkuru citu sertificēšanas procesā iesaistīto personu interešu deklarācijas un profesionālo pieredzi; norādīja, ka Aģentūrai ir jāievēro Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) pamatnostādnes interešu konfliktu jomā

                              —

                              aicināja Aģentūru turpmāk darbības budžeta līdzekļus sadalīt pēc pašreizējām darbības jomām, tā nodrošinot konkrētu darba programmu precīzu sasaisti ar finanšu prognozēm un turpmāk uzlabojot darbības rezultātu uzraudzību un attiecīgo atskaišu sagatavošanu,

                              —

                              aicināja Aģentūru turpmāk uzlabot pārbaužu plānošanas un pārbaužu programmu izstrādes dokumentāciju; atgādināja Aģentūrai, cik svarīgi ir dokumentēt riska novērtēšanu un izmantotos kritērijus, izstrādājot pārbaužu plānus, lai pamatotu iekšējo lēmumpieņemšanas procesu gadījumos, kad konstatēti būtiski trūkumi, kas skar Savienības pilsoņu drošību,

                              —

                              turklāt aicināja Aģentūru turpināt uzlabot tās efektivitāti saistībā ar būtiskākajiem drošības apdraudējumiem un veikt šādus pasākumus:

                                          —

                                          uzraudzīt datu sniegšanu,

                                          —

                                          samazināt ziņošanas un īstenošanas termiņus,

                                          —

                                          dokumentēt lēmumu pieņemšanas procesu, kas notiek starp Aģentūru un Komisiju,

                                          —

                                          pienācīgi mazināt jebkādu iespējamo interešu konfliktu riskus;

                  C.

                  tā kā aptuveni 75 % Aģentūras finansējuma veido maksas, atlīdzība un citi ieņēmumi, kā arī aptuveni 25 % – iemaksa no Savienības budžeta;

                  D.

                  tā kā saskaņā ar Revīzijas palātas ziņojumu Aģentūras 2011. finanšu gada budžets bija EUR 138 700 000 salīdzinājumā ar EUR 137 200 000 2010. gadā (proti, par 1,09 % lielāks nekā 2010. gadā);

                  E.

                  tā kā saskaņā ar Revīzijas palātas ziņojumu Savienības iemaksa Aģentūras 2011. gada budžetā bija EUR 34 400 000 salīdzinājumā ar EUR 34 197 000 2010. gadā (proti, par 0,59 % lielāka nekā 2010. gadā),

                  1.

                  uzsver Aģentūras nozīmīgo ieguldījumu augsta un vienota civilās aviācijas drošības līmeņa uzturēšanā Eiropā;

         Budžeta un finanšu pārvaldība

                  2.

                  pieņem zināšanai Revīzijas palātas ziņojumā sniegto informāciju, ka Savienības iemaksa Aģentūrai 2011. gadā bija EUR 34,4 miljoni salīdzinājumā ar EUR 34,2 miljoniem 2010. gadā;

                  3.

                  norāda, ka saskaņā ar Revīzijas palātas ziņojumu kopējais budžets bija EUR 138 700 000, kurā iekļauti:

                              —

                              EUR 34,4 miljoni, kas ir Savienības subsīdija (24,8 %),

                              —

                              EUR 75,2 miljoni, kas ir Aģentūras pašas ieņēmumi (54,2 %),

                              —

                              EUR 1,7 miljoni, kas ir trešo valstu iemaksas (1,2 %),

                              —

                              EUR 24,7 miljoni, kas ir piešķirtie ieņēmumi no maksām un atlīdzībām (17,8 %),

                              —

                              EUR 1,4 miljoni, kas ir citi Aģentūras ieņēmumi (1 %),

                              —

                              EUR 1,2 miljoni, kas ir citas subsīdijas (1 %);

                  4.

                  norāda, ka budžeta uzraudzības jomā īstenotie centieni finanšu gada laikā palīdzējuši nodrošināt augstu budžeta izpildes līmeni, proti, 98,80 %;

         Saistības un līdzekļu pārnešana

                  5.

                  saskaņā ar Aģentūras 2011. finanšu gada pārskatu konstatē, ka 2011. gadā Aģentūra ir izmantojusi tikai nediferencētas apropriācijas;

                  6.

                  saskaņā ar Revīzijas palātas ziņojumu konstatē, ka Vācijas koeficienta samazināšana 2010. gada jūnijā izraisīja ievērojamu pārpalikumu 2011. gada apropriācijās Aģentūras budžeta I sadaļā (“Personāla izdevumi”) un ka aptuveni EUR 3 miljonus (7 % apropriāciju) pārvietoja no I sadaļas uz dažādām budžeta pozīcijām III sadaļā (“Pamatdarbības izdevumi”), lai gan maksājumu apropriāciju izpildes rādītājs bija zems; turklāt norāda, ka šie ievērojamie pārvietojumi no pozīcijas uz pozīciju, kuri nopietni izmainīja budžeta struktūru, netika iesniegti apstiprināšanai Aģentūras valdē; aicina Aģentūru informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par veiktajiem pasākumiem, jo šāds stāvoklis ir pretrunā specifikācijas principam;

                  7.

                  pieņem zināšanai, ka pārnesumi palielināja apropriācijas III sadaļā līdz EUR 13,7 miljoniem un ka 2011. gada beigās uz 2012. gadu pārnesto apropriāciju apmērs bija EUR 7,8 miljoni, un ka pārnesto apropriāciju apjoms ir 56,9 % palielinātā apjoma; prasa, lai Aģentūra informē budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par veiktajiem pasākumiem, lai samazinātu pārnesto apropriāciju augsto līmeni, jo tas ir pretrunā budžeta gada pārskata principam;

                  8.

                  konstatē, ka saskaņā ar ziņojumu par finanšu gada pārskatiem kopējais saistību apropriāciju izmantojums sasniedza EUR 148 450 344,53 un ka no šīs summas apropriācijas ir izpildītas EUR 121 966 394,59 apjomā, bet EUR 26 483 949,94 kredīta apropriāciju no piešķirtajiem ieņēmumiem tika automātiski pārnestas saskaņā ar Aģentūras finanšu noteikumu 10. pantu; konstatē, ka šīs pārnestās apropriācijas veido 17,8 % no kopējā apjoma; aicina Aģentūru informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par veiktajiem pasākumiem, lai samazinātu pārnesto apropriāciju augsto līmeni, jo tas ir pretrunā budžeta gada pārskata principam; aicina Komisiju pēc iespējas drīz ierosināt priekšlikumu, lai novērstu pretrunu starp gada pārskata principa ievērošanu un nepieciešamību finansēt daudzgadu sertifikācijas projektus;

         Uzraudzības un kontroles sistēmas

                  9.

                  saskaņā ar Revīzijas palātas ziņojumu pieņem zināšanai, ka Aģentūrai jāuzlabo pamatlīdzekļu pārvaldība; aicina Aģentūru steidzami informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par pasākumiem, kas veikti, lai uzlabotu inventarizācijas sistēmu un iekšējo IT projektu izmaksu finanšu pārvaldību;

                  10.

                  ar bažām norāda, ka Aģentūras kontā vienā bankā 2011. gada beigās bija uzkrāti EUR 55 miljoni (2010. gadā – EUR 49 miljoni); norāda uz Aģentūras nodomu atvērt bankas kontus vismaz divās bankās, kā to ieteikusi Revīzijas palāta; norāda, ka šajā nolūkā Aģentūra plānojusi uzsākt konkursu ar sarunu procedūru 2013. gada sākumā; aicina Aģentūru informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par pasākumu īstenošanu, kas paredzēti finanšu riska mazināšanai;

         Interešu konflikts un pārredzamība

                  11.

                  atzinīgi vērtē to, ka Revīzijas palāta veica revīziju, kuras mērķis bija novērtēt interešu konflikta pārvaldības politiku un procedūras četrās ES aģentūrās, tajā skaitā Eiropas Aviācijas drošības aģentūrā, un revīzijas rezultātus izklāstīja Revīzijas palātas Īpašajā ziņojumā Nr. 15/2012;

                  12.

                  pauž nožēlu, ka saskaņā ar Revīzijas palātas konstatējumiem laikā, kad tika pabeigta faktu materiāla vākšana uz vietas (2011. gada oktobrī), Aģentūra nespēja adekvāti pārvaldīt interešu konflikta situācijas; turklāt pauž nožēlu, ka Aģentūrā netika īstenota politika interešu konflikta pārvaldībai;

                  13.

                  atkārtoti norāda, ka Aģentūrai būtu jāatturas norīkot darbinieku, kurš pirms tam ir strādājis pie gaisa kuģa ražotāja, tādu gaisa kuģu sertifikācijas veikšanai, kuru ražošanas uzņēmumā viņš agrāk bijis nodarbināts, jo tas varētu izraisīt interešu konfliktu; norāda, ka šāda situācija bijusi vismaz vienā sertifikācijas gadījumā; norāda, ka tehnisko novērtējumu koleģialitātes princips un lēmumu pieņemšanas process paši par sevi negarantē izvairīšanos no interešu konflikta riskiem;

                  14.

                  norāda, ka pēc Revīzijas palātas veiktās revīzijas un Īpašā ziņojuma Nr. 15/2012 publicēšanas Aģentūra ir veikusi virkni pasākumu, jo īpaši:

                              —

                              Aģentūra 2012. gada 1. augusta pieņēma pārskatīto EASA personāla rīcības kodeksu, iekļaujot tajā politiku attiecībā uz dāvanu un viesmīlības pieņemšanu, kā arī politiku interešu konflikta novēršanai un mazināšanai, ietverot Revīzijas palātas ieteikumus un ievērojot ESAO pamatnostādnes; norāda, ka interešu konfliktu risināšanas politika prasa, lai visi vadītāji, sensitīvus amatus ieņemoši darbinieki un ārējie eksperti, kas iesaistīti Aģentūras pamatdarbībās, aizpildītu finansiālo interešu deklarācijas; prasa, lai papildus darbinieku interešu deklarācijām EASA tīmekļa vietnē publiskotu arī vadītāju un ārējo ekspertu deklarācijas,

                              —

                              Aģentūra 2012. gada 1. augustā izveidoja Ētikas komiteju, lai nodrošinātu savu darbinieku iesniegto interešu deklarāciju neatkarīgu, taisnīgu un objektīvu izvērtēšanu, sniegtu atbalstu vadītājiem interešu deklarāciju izvērtēšanā un nodarbotos ar jebkuriem attiecīgajiem jautājumiem, kurus izskata Ētikas komitejā; pēc tam, kad Ētikas komiteja pieņēma savu reglamentu, tostarp sīki izstrādātus kritērijus Aģentūras darbinieku interešu deklarāciju novērtēšanai un izvērtēšanai, tā ir spējīga pilnvērtīgi darboties; norāda, ka valdes locekļi nevēlas parakstīt interešu deklarāciju; prasa, lai tiktu veikti pasākumi šajā sakarībā, un mudina valdes priekšsēdētāju informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par šo situāciju,

                              —

                              patlaban (2013. gada janvārī) Aģentūra īsteno interešu konflikta novēršanas politiku, iesaistot ārējo konsultantu obligātās apmācības sniegšanā visiem Aģentūras darbiniekiem, kā arī regulāras ievadapmācības sniegšanā Aģentūras darbiniekiem, kas tikko pieņemti darbā,

                              —

                              līdzīgs rīcības kodekss tika ieviests attiecībā uz Apelācijas padomi 2012. gada 1. augustā, un pirms 2013. gada februāra beigām ārējais konsultants sniegs apmācību Apelācijas padomes locekļiem,

                              —

                              Aģentūra 2012. gada jūnijā ierosināja rīcības kodeksa priekšlikumu attiecībā uz tās valdi; pēc tam Komisija – ar Aģentūras atbalstu – uzņēmās vadību procesā, lai valde pieņemtu rīcības kodeksu;

                        aicina Aģentūru turpināt Revīzijas palātas ieteikumu īstenošanu, lai novērstu jebkādus interešu konfliktus tās dažādajās pārvaldes struktūrās un izpildstruktūrās, un ziņot budžeta izpildes apstiprinātājiestādei par iepriekš minētās politikas un procedūru īstenošanu, kā arī par turpmākajām norisēm saistībā ar interešu konfliktu pārvaldību;

                  15.

                  aicina Aģentūru gada darbības pārskatos iekļaut atsevišķu sadaļu, kurā izklāstīti pasākumi, kas veikti, lai novērstu un pārvaldītu interešu konfliktus, cita starpā norādot:

                              —

                              pārbaudīto interešu konflikta gadījumu skaitu,

                              —

                              darbinieku rotācijas gadījumu skaitu,

                              —

                              katrā gadījumu kategorijā veiktos pasākumus,

                              —

                              uzsākto uzticības laušanas procedūru skaitu un to iznākumu,

                              —

                              piemērotās sankcijas;

                  16.

                  norāda, ka Aģentūras tīmekļa vietnē tagad ir pieejami Aģentūras izpilddirektora un četru citu direktoru dzīves apraksti un viņu attiecīgās interešu deklarācijas; ņem vērā Aģentūras centienus panākt lielāku pārredzamību, taču joprojām uzskata, ka šie noteikumi būtu jāpiemēro arī attiecībā uz jebkuru ekspertu un/vai darbinieku, kas iesaistīts gaisa kuģu sertificēšanas procesā, kā norādīts 2010. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanas procedūras laikā; aicina Aģentūru, cik ātri vien iespējams, informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par šajā sakarībā gūtajiem panākumiem;

                  17.

                  pauž nožēlu, ka Aģentūras tīmekļa vietnē nav publiski pieejami ne valdes locekļu un novērotāju dzīves apraksti (tostarp vismaz dati par profesionālo pieredzi), ne arī viņu finansiālo interešu deklarācijas un ka nav ievērota iepriekšējās budžeta izpildes apstiprināšanas procedūras prasība; mudina Aģentūru un tās valdi nekavējoties rīkoties, lai labotu šo situāciju;

         Iekšējā revīzija

                  18.

                  saskaņā ar 2011. gada ziņojumu par iekšējo revīziju ņem vērā, ka 2011. gadā Iekšējās revīzijas dienests (IRD) veica novērtēšanu par to, kādus rezultātus Aģentūra sasniegusi 2006. gada revīzijas rezultātā izstrādāto ieteikumu īstenošanā saistībā ar Komisijas iekšējās kontroles standartu izpildi, kā arī attiecībā uz pēcpārbaudi 2007. gadā, ieņēmumu un tiešo izmaksu revīziju 2008. gadā un cilvēkresursu vadības revīziju 2009. gadā; turklāt norāda, ka Iekšējās revīzijas dienests apstiprinājis, ka no 18 ieteikumiem 16 ir pienācīgi un efektīvi īstenoti; aicina Aģentūru regulāri informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par veiktajiem pasākumiem divu atlikušo ieteikumu izpildē;

         Darbā pieņemšanas procedūras

                  19.

                  norāda, ka saskaņā ar gada darbības pārskatu 2011. gadā Aģentūra noslēdza 85 jaunus darba līgumus un kopējais darbinieku skaits gada beigās bija 642;

                  20.

                  no Revīzijas palātas ziņojuma pieņem zināšanai, ka Aģentūrai turpmāk ir jāuzlabo personāla atlases procedūru pārredzamība; aicina Aģentūru informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par pasākumiem, kas veikti darbā pieņemšanas procedūru uzlabošanai;

                  21.

                  atgādina Aģentūrai, cik svarīgi ir nodrošināt pienācīgus apmācības un kvalifikācijas kritērijus, pēc kuriem pārbauda darba grupas un šo grupu vadītājus; šajā sakarībā aicina Aģentūru turpināt centienus;

                  22.

                  attiecībā uz pārējiem konstatējumiem, kas pievienoti lēmumam par budžeta izpildes apstiprināšanu un kas ir horizontāli konstatējumi, atsaucas uz 2013. gada 17. aprīļa rezolūciju (7) par aģentūru darbību, finanšu pārvaldību un kontroli.

         (1)  OV C 388, 15.12.2012., 53. lpp.

         (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

         (3)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

         (4)  OV L 79, 19.3.2008., 1. lpp.

         (5)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

         (6)  OV L 286, 17.10.2012., 175. lpp.

         (7)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0134 (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 374. lpp.).


title: 2011/853/ES: Padomes Lēmums ( 2011. gada 29. novembris ) par to, lai Savienības vārdā parakstītu Eiropas Konvenciju par tiesisko aizsardzību pakalpojumiem, kas pamatojas uz ierobežotu piekļuvi vai nodrošina to#Eiropas Konvencija par tiesisko aizsardzību pakalpojumiem, kas pamatojas uz ierobežotu piekļuvi vai nodrošina to

text:
               20.12.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 336/1

         PADOMES LĒMUMS
   (2011. gada 29. novembris)
   par to, lai Savienības vārdā parakstītu Eiropas Konvenciju par tiesisko aizsardzību pakalpojumiem, kas pamatojas uz ierobežotu piekļuvi vai nodrošina to
   (2011/853/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. pantu saistībā ar 218. panta 5. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 1999. gada 16. jūlijā pilnvaroja Komisiju Eiropas Kopienas vārdā risināt sarunas Eiropas Padomē par konvenciju attiecībā uz tiesisko aizsardzību pakalpojumiem, kas pamatojas uz ierobežotu piekļuvi vai nodrošina to.

               (2)

               Eiropas Padome 2001. gada 24. janvārī pieņēma Eiropas Konvenciju par tiesisko aizsardzību pakalpojumiem, kas pamatojas uz ierobežotu piekļuvi vai nodrošina to (“konvencija”).

               (3)

               Ar konvenciju tiek ieviests tiesiskais regulējums, kas ir gandrīz tāds pats kā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 98/84/EK (1998. gada 20. novembris) par tiesisku aizsardzību pakalpojumiem, kas pamatojas uz ierobežotu piekļuvi vai nodrošina to (1).

               (4)

               Konvencija stājās spēkā 2003. gada 1. jūlijā un ir atvērta parakstīšanai Savienībai un tās dalībvalstīm.

               (5)

               Konvencijas parakstīšana palīdzētu paplašināt to noteikumu piemērošanu ārpus Savienības robežām, kuri līdzīgi Direktīvā 98/84/EK ietvertajiem noteikumiem, un izveidotu ierobežotas piekļuves pakalpojumu tiesisko regulējumu, kas būtu piemērojams visā Eiropas kontinentā.

               (6)

               Pieņemot Direktīvu 98/84/EK, Savienība īstenoja savu iekšējo kompetenci jomās, uz ko attiecas konvencija, izņemot attiecībā uz tās 6. un 8. pantu, ciktāl 8. pants attiecas uz pasākumiem saskaņā ar 6. pantu. Tāpēc konvenciju vajadzētu parakstīt gan Savienībai, gan tās dalībvalstīm.

               (7)

               Konvencija būtu jāparaksta Savienības vārdā, ņemot vērā tās noslēgšanu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo tiek atļauts Savienības vārdā parakstīt Eiropas Konvenciju par tiesisko aizsardzību pakalpojumiem, kas pamatojas uz ierobežotu piekļuvi vai nodrošina to, ņemot vērā tās noslēgšanu.
   Konvencijas teksts ir pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas ir tiesīgas Savienības vārdā parakstīt konvenciju.
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2011. gada 29. novembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         K. SZUMILAS

      (1)  OV L 320, 28.11.1998., 54. lpp.

      TULKOJUMS
      EIROPAS KONVENCIJA PAR TIESISKO AIZSARDZĪBU PAKALPOJUMIEM, KAS PAMATOJAS UZ IEROBEŽOTU PIEKĻUVI VAI NODROŠINA TO
      PREAMBULA
      Eiropas Padomes dalībvalstis, citas valstis un Eiropas Kopiena, šīs konvencijas parakstītājas,
      ņemot vērā, ka Eiropas Padomes mērķis ir panākt ciešāku vienotību tās dalībvalstu starpā,
      paturot prātā Ministru komitejas Ieteikumu Nr. R (91) 14 par kodēto televīzijas apraides pakalpojumu juridisko aizsardzību,
      ņemot vērā, ka kodēto televīzijas apraides pakalpojumu dekodētāju piratēšana joprojām ir visas Eiropas problēma,
      ievērojot to, ka kopš minētā ieteikuma pieņemšanas parādījušies jaunu veidu ierobežotas piekļuves pakalpojumi un iekārtas, kā arī jauni nelikumīgas piekļuves veidi tiem,
      ievērojot lielo atšķirību, kāda pastāv starp Eiropas valstīm to tiesību aktu jomā, ar kuriem reglamentē pakalpojumus, kas pamatojas uz ierobežotu piekļuvi vai nodrošina to,
      ievērojot to, ka nelikumīgā piekļuve apdraud to organizāciju dzīvotspēju, kuras sniedz radioapraides pakalpojumus un informācijas sabiedrības pakalpojumus, un tādējādi ietekmē sabiedrībai piedāvāto programmu un pakalpojumu dažādību,
      pārliecinātas par vajadzību īstenot kopīgu politiku, lai aizsargātu pakalpojumus, kas pamatojas uz ierobežotu piekļuvi vai nodrošina to,
      pārliecinātas par to, ka krimināltiesiskām, administratīvām vai cita veida sankcijām var būt efektīva ietekme to nelikumīgo darbību novēršanā, kas vērstas pret ierobežotas piekļuves pakalpojumiem,
      uzskatot, ka īpaša uzmanība būtu jāpievērš nelikumīgajām darbībām, kuras veic komerciālos nolūkos,
      ņemot vērā esošos starptautiskos instrumentus, kas ietver noteikumus par to pakalpojumu aizsardzību, kuri pamatojas uz ierobežotu piekļuvi vai nodrošina to,
      IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.
      I   IEDAĻA

         VISPĀRĪGIE NOTEIKUMI

      1. pants
      Temats un mērķis
      Šī konvencija attiecas uz informācijas sabiedrības pakalpojumiem un radioapraides pakalpojumiem par maksu, kuri pamatojas uz ierobežotu piekļuvi vai nodrošina to. Šīs konvencijas mērķis ir Pušu teritorijā noteikt par nelikumīgām konkrētas darbības, ar kurām panāk neatļautu piekļuvi aizsargātiem pakalpojumiem, un tuvināt Pušu tiesību aktus šajā jomā.
      2. pants
      Definīcijas
      Šajā konvencijā:

                  a)

                  “aizsargāts pakalpojums” nozīmē jebkuru no turpmāk uzskaitītajiem pakalpojumiem, ja to sniedz par maksu un pamatojoties uz ierobežotu piekļuvi:

                              —

                              televīzijas programmu pakalpojumi, kā tie definēti grozītajā Eiropas Konvencijā par pārrobežu televīziju,

                              —

                              radioapraides pakalpojumi, proti, tādas radioprogrammas pa vadiem vai ēterā, tostarp satelītpārraide, kas paredzētas plašai sabiedrībai,

                              —

                              informācijas sabiedrības pakalpojumi, ko sniedz elektroniski, pa attālumu un pēc pakalpojumu saņēmēja individuāla pieprasījuma,

                        vai ierobežotas piekļuves sniegšanu iepriekšminētajiem pakalpojumiem, kuru uzskata par atsevišķu pakalpojumu;

                  b)

                  “ierobežota piekļuve” ir jebkurš tehnisks pasākums un/vai līdzeklis, saskaņā ar kuru piekļuve saprotamā formā kādam no šā panta a) punktā minētajiem pakalpojumiem ir atkarīga no tā, vai ir dota iepriekšēja individuāla atļauja;

                  c)

                  “ierobežotas piekļuves iekārta” ir jebkura ierīce vai programma un/vai iekārta, kas paredzēta vai pielāgota tā, lai saprotamā formā dotu piekļuvi kādam no šā panta a) punktā minētajiem pakalpojumiem;

                  d)

                  “nelikumīga iekārta” ir jebkura ierīce vai programma un/vai iekārta, kas paredzēta vai pielāgota tā, lai bez pakalpojumu sniedzēja atļaujas saprotamā formā dotu piekļuvi kādam no šā panta a) punktā minētajiem pakalpojumiem.

            3. pants
      Adresāti
      Šo konvenciju piemēro visām fiziskajām vai juridiskajām personām, kas sniedz aizsargātu pakalpojumu, kā tas definēts 2. panta a) punktā, neatkarīgi no šo personu valstspiederības un no tā, vai tās ir kādas Puses jurisdikcijā.
      II   IEDAĻA

         NELIKUMĪGAS DARBĪBAS

      4. pants
      Pārkāpumi
      Vienas Puses teritorijā par nelikumīgām tiek uzskatītas šādas darbības:

                  a)

                  nelikumīgu iekārtu izgatavošana vai ražošana komerciāliem mērķiem;

                  b)

                  nelikumīgu iekārtu importēšana komerciāliem mērķiem;

                  c)

                  nelikumīgu iekārtu izplatīšana komerciāliem mērķiem;

                  d)

                  nelikumīgu iekārtu pārdošana vai iznomāšana komerciāliem mērķiem;

                  e)

                  nelikumīgu iekārtu turēšana komerciāliem mērķiem;

                  f)

                  nelikumīgu iekārtu uzstādīšana, uzturēšana tehniskajā kārtībā vai nomainīšana komerciāliem mērķiem;

                  g)

                  nelikumīgu iekārtu komerciāla veicināšana, mārketings vai reklāma.

            Katra Puse jebkurā brīdī ar Eiropas Padomes ģenerālsekretāram adresētu deklarāciju var paziņot, ka tā uzskatīs par nelikumīgām arī citas darbības, kas nav minētas šā panta pirmajā daļā.
      III   IEDAĻA

         SANKCIJAS UN TIESISKI LĪDZEKĻI

      5. pants
      Sankcijas par nelikumīgām darbībām
      Puses pieņem pasākumus, ar kuriem 4. pantā minētās nelikumīgās darbības kļūst krimināltiesiski, administratīvi vai citādi sodāmas. Sankcijām jābūt iedarbīgām, atturošām un samērīgām ar pārkāpuma iespējamajām sekām.
      6. pants
      Konfiskācijas pasākumi
      Puses pieņem attiecīgus pasākumus, kas varētu būt vajadzīgi, lai ļautu arestēt un konfiscēt tās nelikumīgās iekārtas vai veicināšanas, mārketinga vai reklāmas materiālus, kurus izmanto pārkāpuma izdarīšanai, kā arī apropriēt jebkādu peļņu un finansiālus ieguvumus, ko gūst no nelikumīgās darbības.
      7. pants
      Civiltiesību procedūras
      Puses pieņem vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka to aizsargāto pakalpojumu sniedzēju rīcībā, kuru intereses aizskartas ar kādu no 4. pantā minētajām darbībām, būtu piemēroti tiesiski līdzekļi un jo īpaši lai tie varētu iesniegt prasību par zaudējumu atlīdzināšanu un panākt rīkojuma vai kāda cita preventīva pasākuma pieņemšanu, kā arī, attiecīgā gadījumā, prasīt, lai nelikumīgās iekārtas tiktu izņemtas no komerciālās aprites.
      IV   IEDAĻA

         ĪSTENOŠANA UN GROZĪJUMI

      8. pants
      Starptautiskā sadarbība
      Puses apņemas sniegt savstarpēju palīdzību šīs konvencijas īstenošanā. Puses saskaņā ar starptautiskajiem instrumentiem, kas ir spēkā starptautiskajā sadarbībā krimināltiesību vai administratīvo tiesību jomā, un saskaņā ar to iekšējo tiesību sistēmu savstarpēji vienojas par iespējami visplašākajiem sadarbības pasākumiem izmeklēšanā un tiesvedībā attiecībā uz krimināltiesiskajiem vai administratīvajiem pārkāpumiem, kas noteikti saskaņā ar šo konvenciju.
      9. pants
      Daudzpusējās apspriedes
      1.   Puses divos gados pēc šīs konvencijas stāšanās spēkā un pēc tam reizi divos gados vai, jebkurā gadījumā, kad viena Puses to pieprasa, notur daudzpusējas apspriedes Eiropas Padomē, lai izskatītu, kā šī konvencija tiek piemērota un vai ieteicams to pārskatīt vai paplašināt kādu no tās noteikumiem, jo īpaši attiecībā uz 2. pantā ietvertajām definīcijām. Šīs apspriedes notiek sanāksmēs, ko sasauc Eiropas Padomes ģenerālsekretārs.
      2.   Katru Pusi daudzpusējās apspriežu sanāksmēs var pārstāvēt viens vai vairāki delegāti. Katrai Pusei ir balsstiesības. Katrai šīs konvencijas dalībvalstij ir viena balss. Atbilstīgi savai kompetencei Eiropas Kopiena izmanto savas tiesības balsot ar balsu skaitu, kas atbilst tās dalībvalstu – šīs Konvencijas dalībvalstu – skaitam. Eiropas Kopiena nebalso, ja balsošana notiek par jautājumu, kas nav tās kompetencē.
      3.   Ikvienu 12. panta 1. punktā minēto dalībvalsti vai Eiropas Kopienu, kas nav šīs konvencijas Puse, apspriežu sanāksmēs var pārstāvēt novērotājs.
      4.   Pēc katras apspriedes Puses iesniedz Eiropas Padomes Ministru komitejai ziņojumu par apspriedi un par šīs konvencijas darbību, iekļaujot tajā, ja tās uzskata par vajadzīgu, priekšlikumus konvencijas grozījumiem.
      5.   Ievērojot šīs Konvencijas noteikumus, Puses nosaka apspiežu sanāksmju reglamentu.
      10. pants
      Grozījumi
      1.   Ikviena Puse var ierosināt šīs konvencijas grozījumus.
      2.   Visus konvencijas grozījumu priekšlikumus paziņo Eiropas Padomes ģenerālsekretāram, kas tos paziņo Eiropas Padomes dalībvalstīm, citām Eiropas Kultūras konvencijas dalībvalstīm, Eiropas Kopienai un ikvienai valstij, kas nav dalībvalsts, bet kas ir pievienojusies šai konvencijai vai tikusi aicināta tai pievienoties saskaņā ar 13. panta noteikumiem.
      3.   Katru grozījumu, kas ierosināts saskaņā ar iepriekšējā punkta noteikumiem, sešos mēnešos pēc tā nodošanas ģenerālsekretāram izskata kādā no daudzpusējām apspriežu sanāksmēm, kur šo grozījumu var pieņemt ar divām trešdaļām to dalībvalstu balsu, kuras ratificējušas konvenciju.
      4.   Daudzpusējā apspriežu sanāksmē pieņemto tekstu apstiprina Ministru komiteja. Pēc apstiprināšanas grozījuma tekstu nodod Pusēm pieņemšanai.
      5.   Visi labojumi stājas spēkā trīsdesmitajā dienā pēc tam, kad visas dalībvalstis ir informējušas ģenerālsekretāru, ka tās pieņem attiecīgos labojumus.
      6.   Pamatojoties uz daudzpusējās apspriežu sanāksmes ieteikumu, Ministru komiteja ar Eiropas Padomes statūtu 20.d pantā paredzēto balsu vairākumu un ar to Pušu pārstāvju vienbalsīgu balsojumu, kuras ir tiesīgas būt par komitejas dalībniecēm, var lemt, ka grozījums stājas spēkā, beidzoties divu gadu laikposmam no dienas, kad tas iesniegts pieņemšanai, izņemot, ja viena Puse paziņojusi Eiropas Padomes ģenerālsekretāram par iebildumu pret tā stāšanos spēkā. Ja šāds iebildums ir paziņots, grozījums stājas spēkā nākamā mēneša pirmajā dienā pēc tam, kad tā konvencijas Puse, kas iebildumu paziņoja, ir iesniegusi savu pieņemšanas instrumentu Eiropas Padomes ģenerālsekretāram.
      7.   Ja grozījumu apstiprinājusi Ministru komiteja, bet tas vēl nav stājies spēkā saskaņā ar 5. un 6. punktu, dalībvalsts vai Eiropas Kopiena nevar izteikt savu piekrišanu atzīt konvenciju par saistošu, vienlaikus nepieņemot arī attiecīgo grozījumu.
      11. pants
      Saikne ar citām konvencijām vai nolīgumiem
      1.   Šī konvencija neskar tiesības un pienākumus, kas izriet no daudzpusējām starptautiskām konvencijām attiecībā uz īpašiem jautājumiem.
      2.   Konvencijas Puses var savā starpā noslēgt divpusējus vai daudzpusējus nolīgumus par jautājumiem, kurus reglamentē šī konvencija, lai papildinātu vai pastiprinātu šīs konvencijas noteikumus vai veicinātu tajā nostiprināto principu piemērošanu.
      3.   Ja divas vai vairāk Puses jau ir noslēgušas nolīgumu vai līgumu par jautājumu, uz kuru attiecas šī konvencija, vai ja tās savas attiecības par šo jautājumu izveidojušas citādi, attiecīgās Puses šīs konvencijas vietā var piemērot minēto nolīgumu, līgumu vai vienošanos, ja vien tas atvieglo starptautisko sadarbību.
      4.   Puses, kas ir Eiropas Kopienas dalībvalstis, to savstarpējās attiecībās piemēro Kopienas tiesību aktus, un tātad no šīs konvencijas izrietošās normas tās piemēro tikai tad, ja nav neviena Kopienas tiesību akta, ar kuru reglamentē attiecīgo īpašo jautājumu.
      V   IEDAĻA

         NOBEIGUMA NOTEIKUMI

      12. pants
      Parakstīšana un stāšanās spēkā
      1.   Šī konvencija ir atvērta parakstīšanai Eiropas Padomes dalībvalstīm un valstīm, kuras ir Eiropas Kultūras konvencijas dalībvalstis, kā arī Eiropas Kopienai. Savu piekrišanu atzīt konvenciju par saistošu šīs valstis un Eiropas Kopiena var izteikt ar:

                  a)

                  parakstu bez atrunām attiecībā uz ratifikāciju, pieņemšanu vai apstiprināšanu; vai

                  b)

                  ratificējamu, pieņemamu vai apstiprināmu parakstu un sekojošu ratifikāciju, pieņemšanu vai apstiprināšanu.

            2.   Ratifikācijas, pieņemšanas vai apstiprināšanas instrumentus deponē Eiropas Padomes ģenerālsekretāram.
      3.   Konvencija stājas spēkā nākamā mēneša pirmajā dienā pēc tam, kad pagājuši trīs mēneši no dienas, kurā trīs valstis ir piekritušas atzīt konvenciju par saistošu saskaņā ar iepriekšējā punkta prasībām.
      4.   Attiecībā uz visām parakstītājām dalībvalstīm vai Eiropas Kopienu, kas vēlāk piekrīt atzīt konvenciju par saistošu, tā stājas spēkā nākamā mēneša pirmajā dienā pēc tam, kad pagājuši trīs mēneši no dienas, kurā tās saskaņā ar 1. punkta noteikumiem izteikušas savu piekrišanu atzīt konvenciju par saistošu.
      13. pants
      Tādu valstu pievienošanās konvencijai, kuras nav dalībvalstis
      1.   Pēc šīs konvencijas stāšanās spēkā Eiropas Padomes Ministru komiteja, apspriedusies ar konvencijas Pusēm, varēs uzaicināt jebkuru valsti, kas nav minēta 12. panta 1. punktā, pievienoties šai konvencijai ar lēmumu, kas pieņemts ar Eiropas Padomes statūtu 20.d pantā paredzēto balsu vairākumu un ar to līgumslēdzēju valstu pārstāvju vienbalsīgu balsojumu, kuras ir tiesīgas būt par komitejas dalībniecēm.
      2.   Ikvienai valstij, kura pievienojas, šī konvencija stāsies spēkā nākamā mēneša pirmajā dienā pēc tam, kad pagājuši trīs mēneši no dienas, kurā Eiropas Padomes ģenerālsekretāram deponēts pievienošanās instruments.
      14. pants
      Teritoriālā piemērošana
      1.   Ikviena valsts vai Eiropas Kopiena var, parakstot Konvenciju vai deponējot savu ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprināšanas vai pievienošanās instrumentu, norādīt teritoriju vai teritorijas, attiecībā uz kurām piemērojama šī konvencija.
      2.   Ikviena valsts vai Eiropas Kopiena var turpmāk jebkurā brīdī ar Eiropas Padomes ģenerālsekretāram adresētu deklarāciju paplašināt šīs konvencijas piemērošanu, attiecinot to uz jebkuru deklarācijā norādīto teritoriju. Šajā teritorijā konvencija stājas spēkā nākamā mēneša pirmajā dienā pēc tam, kad pagājuši trīs mēneši no dienas, kurā ģenerālsekretārs saņēmis minēto deklarāciju.
      3.   Ikviena saskaņā ar abiem iepriekšējiem punktiem sagatavota deklarācija attiecībā uz jebkuru šādā deklarācijā minēto teritoriju var tikt atsaukta ar Eiropas Padomes ģenerālsekretāram adresētu paziņojumu. Šāda atsaukšana stājas spēkā nākamā mēneša pirmajā dienā pēc tam, kad pagājuši trīs mēneši no dienas, kurā ģenerālsekretārs saņēmis minēto paziņojumu.
      15. pants
      Atrunas
      Attiecībā uz šo konvenciju nevar iesniegt nekādas atrunas.
      16. pants
      Domstarpību izšķiršana
      Ja starp Pusēm rodas domstarpības par šīs konvencijas interpretāciju vai piemērošanu, Puses cenšas panākt domstarpību draudzīgu risinājumu, izmantojot sarunas vai citus miermīlīgus līdzekļus pēc to izvēles, tostarp domstarpību jautājuma iesniegšanu šķīrējtiesā, kuras lēmumi ir saistoši Pusēm.
      17. pants
      Denonsēšana
      1.   Ikviena Puse var jebkurā laikā denonsēt šo konvenciju ar Eiropas Padomes ģenerālsekretāram adresētu paziņojumu.
      2.   Šāda denonsēšana stājas spēkā nākamā mēneša pirmajā dienā pēc tam, kad pagājuši trīs mēneši no dienas, kurā ģenerālsekretārs saņēmis šo paziņojumu.
      18. pants
      Paziņojumi
      Eiropas Padomes ģenerālsekretārs paziņo Eiropas Padomes dalībvalstīm, citām valstīm, kas ir Eiropas Kultūras konvencijas dalībnieces, Eiropas Kopienai un valstīm, kuras šai konvencijai pievienojušās, par:

                  a)

                  ikvienu parakstīšanu saskaņā ar 12. pantu;

                  b)

                  ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprināšanas vai pievienošanās instrumenta deponēšanu saskaņā ar 12. un 13. pantu;

                  c)

                  ikvienu šīs konvencijas spēkā stāšanās dienu saskaņā ar 12. un 13. pantu;

                  d)

                  ikvienu deklarāciju, kas iesniegta saskaņā ar 4. pantu;

                  e)

                  ikvienu grozījumu priekšlikumu, kas iesniegts saskaņā ar 10. pantu;

                  f)

                  jebkuru citu aktu, paziņojumu vai informāciju saistībā ar šo konvenciju.

         To apliecinot, pilnvarotie ir parakstījuši šo konvenciju.
         Strasbūrā, divtūkstoš pirmā gada divdesmit ceturtajā janvārī, franču un angļu valodā, abi teksti ir vienlīdz autentiski, vienā eksemplārā, ko deponē Eiropas Padomes arhīvā. Eiropas Padomes ģenerālsekretārs nosūta apstiprinātas kopijas katrai Eiropas Padomes dalībvalstij, citām valstīm, kas ir Eiropas Kultūras konvencijas dalībnieces, Eiropas Kopienai un jebkurai valstij, kas ir aicināta pievienoties šai konvencijai.


title: 2013/106/ES: Eiropadomes Lēmums ( 2012. gada 11. maijs ) par to, lai dalībvalstu valdību pārstāvju konferencē izskatītu Īrijas valdības ierosināto Līgumu grozījumu Protokola par Īrijas tautas bažām saistībā ar Lisabonas līgumu veidā, kas jāpievieno Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, un par to, lai nesasauktu Konventu#Protokols par Īrijas tautas bažām saistībā ar Lisabonas līgumu

text:
               2.3.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 60/129

         EIROPADOMES LĒMUMS
   (2012. gada 11. maijs)
   par to, lai dalībvalstu valdību pārstāvju konferencē izskatītu Īrijas valdības ierosināto Līgumu grozījumu Protokola par Īrijas tautas bažām saistībā ar Lisabonas līgumu veidā, kas jāpievieno Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, un par to, lai nesasauktu Konventu
   (2013/106/ES)
   EIROPADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 48. panta 3. punktu,
   ņemot vērā Īrijas valdības 2011. gada 20. jūlijā Padomei iesniegto priekšlikumu Līgumu grozījumam, kuru Padome 2011. gada 12. oktobrī iesniedza Eiropadomei,
   ņemot vērā, ka Eiropas Parlaments ir piekritis nesasaukt Konventu (1),
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (2),
   pēc priekšlikuma paziņošanas valstu parlamentiem,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas atzinumu (3),
   tā kā:

               (1)

               2009. gada 18.–19. jūnijā Eiropadomē sanākušie 27 Eiropas Savienības dalībvalstu valstu vai valdību vadītāji pieņēma Lēmumu par Īrijas tautas bažām saistībā ar Lisabonas līgumu un paziņoja, ka, noslēdzot nākamo pievienošanās līgumu, viņi minētā lēmuma noteikumus izklāstīs protokolā, kas saskaņā ar to attiecīgajām konstitucionālajām prasībām jāpievieno Līgumam par Eiropas Savienību (LES) un Līgumam par Eiropas Savienības darbību (LESD).

               (2)

               2011. gada 20. jūlijā Īrijas valdība saskaņā ar LES 48. panta 2. punkta pirmo teikumu iesniedza priekšlikumu veikt grozījumu Līgumos Protokola par Īrijas tautas bažām saistībā ar Lisabonas līgumu veidā.

               (3)

               2011. gada 12. oktobrī Padome saskaņā ar LES 48. panta 2. punkta trešo teikumu iesniedza Īrijas valdības priekšlikumu Eiropadomei. Par to paziņoja arī valstu parlamentiem.

               (4)

               2011. gada 23. oktobra sanāksmē Eiropadome saskaņā ar LES 48. panta 3. punkta pirmo daļu nolēma par ierosinātajiem grozījumiem apspriesties ar Eiropas Parlamentu un Komisiju. Saskaņā ar LES 48. panta 3. punkta otro daļu Eiropadome arī nolēma lūgt Eiropas Parlamentam piekrišanu nesasaukt Konventu, jo tā uzskatīja, ka ierosināto grozījumu apjoms neattaisno Konventa sasaukšanu.

               (5)

               2012. gada 18. aprīlī Eiropas Parlaments pieņēma labvēlīgu atzinumu par ierosinātajiem grozījumiem. Tas arī deva piekrišanu nesasaukt Konventu, jo to neattaisno ierosināto grozījumu apjoms. 2012. gada 4. maijā Komisija pieņēma labvēlīgu atzinumu par ierosinātajiem grozījumiem.

               (6)

               Tādēļ ir lietderīgi, ja saskaņā ar LES 48. panta 3. punkta otro daļu Eiropadome pieņem lēmumu, ka dalībvalstu valdību pārstāvju konferencei būtu jāizskata Īrijas valdības ierosinātie grozījumi, nosaka konferences darba uzdevumu un nolemj nesasaukt Konventu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Eiropadome ar šo nolemj, ka dalībvalstu valdību pārstāvju konference izskata Īrijas valdības ierosināto Līgumu grozījumu Protokola par Īrijas tautas bažām saistībā ar Lisabonas līgumu veidā, kas jāpievieno Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību tādā redakcijā, kas ir pievienota šim lēmumam; tas būs minētās konferences darba uzdevums. Ņemot vērā ierosināto grozījumu apjomu, nesasauc Konventu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 48. panta 3. punktu.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2012. gada 11. maijā

            Eiropadomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         H. VAN ROMPUY

      (1)  2012. gada 18. aprīļa piekrišana (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta).

      (2)  2012. gada 18. aprīļa atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

      (3)  2012. gada 4. maija atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

      PROTOKOLS
      par Īrijas tautas bažām saistībā ar Lisabonas līgumu
      BEĻĢIJAS KARALISTE,
      BULGĀRIJAS REPUBLIKA,
      ČEHIJAS REPUBLIKA,
      DĀNIJAS KARALISTE,
      VĀCIJAS FEDERATĪVĀ REPUBLIKA,
      IGAUNIJAS REPUBLIKA,
      ĪRIJA,
      GRIEĶIJAS REPUBLIKA,
      SPĀNIJAS KARALISTE,
      FRANCIJAS REPUBLIKA,
      ITĀLIJAS REPUBLIKA,
      KIPRAS REPUBLIKA,
      LATVIJAS REPUBLIKA,
      LIETUVAS REPUBLIKA,
      LUKSEMBURGAS LIELHERCOGISTE,
      UNGĀRIJA,
      MALTA,
      NĪDERLANDES KARALISTE,
      AUSTRIJAS REPUBLIKA,
      POLIJAS REPUBLIKA,
      PORTUGĀLES REPUBLIKA,
      RUMĀNIJA,
      SLOVĒNIJAS REPUBLIKA,
      SLOVĀKIJAS REPUBLIKA,
      SOMIJAS REPUBLIKA,
      ZVIEDRIJAS KARALISTE,
      LIELBRITĀNIJAS UN ZIEMEĻĪRIJAS APVIENOTĀ KARALISTE,
      turpmāk “AUGSTĀS LĪGUMSLĒDZĒJAS PUSES”,
      ATGĀDINOT Eiropadomē sanākušo Eiropas Savienības 27 dalībvalstu valstu vai valdību vadītāju 2009. gada 18. un 19. jūnija lēmumu par Īrijas tautas bažām saistībā ar Lisabonas līgumu,
      ATGĀDINOT Eiropadomē sanākušo valstu vai valdību vadītāju 2009. gada 18. un 19. jūnija deklarāciju, ka, noslēdzot nākamo pievienošanās līgumu, viņi minētā lēmuma noteikumus izklāstīs protokolā, kas saskaņā ar to attiecīgajām konstitucionālajām prasībām jāpievieno Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību,
      ŅEMOT VĒRĀ to, ka Augstās līgumslēdzējas puses ir parakstījušas Līgumu starp Augstajām līgumslēdzējām pusēm un Horvātijas Republiku par Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai,
      IR VIENOJUŠĀS par šādiem noteikumiem, ko pievieno Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību.
      I   SADAĻA

         TIESĪBAS UZ DZĪVĪBU, ĢIMENI UN IZGLĪTĪBU

      1. pants
      Lisabonas līguma noteikumi, ar kuriem piešķir juridisku statusu Eiropas Savienības Pamattiesību hartai, un minētā Līguma noteikumi brīvības, drošības un tiesiskuma jomā nekādi neiespaido apjomu un piemērojamību Īrijas Konstitūcijas 40.3.1., 40.3.2. un 40.3.3. pantā paredzētajai aizsardzībai saistībā ar tiesībām uz dzīvību, 41. pantā paredzētajai ģimenes aizsardzībai un 42. pantā un 44.2.4. un 44.5.5. pantā paredzētajai aizsardzībai saistībā ar tiesībām uz izglītību.
      II   SADAĻA

         NODOKĻU POLITIKA

      2. pants
      Lisabonas līguma noteikumi neko un nevienai dalībvalstij nemaina Eiropas Savienības kompetences apjomā vai īstenošanā nodokļu jomā.
      III   SADAĻA

         DROŠĪBA UN AIZSARDZĪBA

      3. pants
      Savienības starptautiskās darbības virzītājspēks ir šādi principi – demokrātija, tiesiskums, cilvēktiesību un pamatbrīvību universālums un nedalāmība, cilvēka cieņas neaizskaramība, vienlīdzības un solidaritātes princips, kā arī Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtu un starptautisko tiesību principu ievērošana.
      Savienības kopējā drošības un aizsardzības politika ir kopējās ārpolitikas un drošības politikas sastāvdaļa, un tā nodrošina Savienības darbības spēju, lai veiktu misijas ārpus Savienības nolūkā nodrošināt miera uzturēšanu, novērst konfliktus un stiprināt starptautisko drošību saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtu principiem.
      Tā neskar ne dalībvalstu, tostarp Īrijas, drošības un aizsardzības politiku, ne dalībvalstu pienākumus.
      Lisabonas līgums neietekmē un neskar Īrijas tradicionālo militārās neitralitātes politiku.
      Dalībvalstu – tostarp Īrijas, kas rīkojas solidaritātes gaisotnē, un neskarot tās tradicionālo militārās neitralitātes politiku – kompetencē būs noteikt, kāda veida palīdzību vai atbalstu sniegt dalībvalstij, kura ir teroristu uzbrukuma upuris vai bruņotas agresijas upuris savā teritorijā.
      Jebkāds lēmums pāriet uz kopēju aizsardzību būs jāpieņem ar Eiropadomes vienprātīgu lēmumu. Dalībvalstīm, tostarp Īrijai, saskaņā ar Lisabonas līguma noteikumiem un savām attiecīgajām konstitucionālajām prasībām būtu jālemj par kopējas aizsardzības pieņemšanu vai nepieņemšanu.
      Šīs sadaļas noteikumi neskar un neietekmē nevienas citas dalībvalsts nostāju vai politiku drošības un aizsardzības jomā.
      Tāpat katras dalībvalsts kompetencē ir saskaņā ar Lisabonas līguma noteikumiem un jebkādām savām iekšējām juridiskajām prasībām izlemt, vai piedalīties pastāvīgā strukturētā sadarbībā vai Eiropas Aizsardzības aģentūrā.
      Lisabonas līgumā nav paredzēts ne veidot Eiropas armiju, ne arī noteikt dienestu kādos militāros formējumos.
      Tas neiespaido Īrijas vai ikvienas citas dalībvalsts tiesības noteikt savu aizsardzības un drošības izdevumu būtību un apjomu, kā arī savu aizsardzības spēju būtību.
      Īrijas vai ikvienas citas dalībvalsts kompetencē būs saskaņā ar savām iekšējām juridiskajām prasībām lemt par piedalīšanos vai nepiedalīšanos kādā militārā operācijā.
      IV   SADAĻA

         NOBEIGUMA NOTEIKUMI

      4. pants
      Šis protokols paliek atklāts parakstīšanai Augstajām līgumslēdzējām pusēm līdz 2012. gada 30. jūnijam.
      Augstās līgumslēdzējas puses un, ja šis protokols nav stājies spēkā dienā, kad Horvātijas Republika pievienojas Eiropas Savienībai, Horvātijas Republika šo protokolu ratificē saskaņā ar savām attiecīgajām konstitucionālajām prasībām. Ratifikācijas instrumentus deponē Itālijas Republikas valdībai.
      Šis protokols, ja iespējams, stājas spēkā 2013. gada 30. jūnijā ar noteikumu, ka ir deponēti visi ratifikācijas instrumenti, vai – ja tas nav noticis – nākamā mēneša pirmajā dienā pēc tam, kad ratifikācijas instrumentu deponējusi pēdējā dalībvalsts.
      5. pants
      Šā protokola oriģinālu vienā eksemplārā angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, nīderlandiešu, igauņu, itāļu, īru, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru valodā deponē Itālijas Republikas valdības arhīvā; visi teksti ir vienlīdz autentiski, un Itālijas Republikas valdība izsniedz apliecinātu kopiju visu pārējo dalībvalstu valdībām.
      Kad Horvātijas Republika uzņēmusies šā protokola saistības, ievērojot 2. pantu Aktā par Horvātijas Republikas pievienošanās nosacījumiem, tekstu horvātu valodā, kas ir vienlīdz autentisks tāpat kā teksti, kas minēti pirmajā daļā, arī deponē Itālijas Republikas valdības arhīvā, un Itālijas Republika izsniedz apliecinātu kopiju visām pārējo dalībvalstu valdībām.

         TO APLIECINOT, pilnvarotie ir parakstījuši šo protokolu.
         Съставено в Брюксел на тринадесети юни две хиляди и дванадесета година.
         Hecho en Bruselas, el trece de junio de dos mil doce.
         V Bruselu dne třináctého června dva tisíce dvanáct.
         Udfærdiget i Bruxelles den trettende juni to tusind og tolv.
         Geschehen zu Brüssel am dreizehnten Juni zweitausendzwölf.
         Kahe tuhande kaheteistkümnenda aasta juunikuu kolmeteistkümnendal päeval Brüsselis.
         Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα τρεις Ιουνίου δύο χιλιάδες δώδεκα.
         Done at Brussels on the thirteenth day of June in the year two thousand and twelve.
         Fait à Bruxelles, le treize juin deux mille douze.
         Arna dhéanamh sa Bhruiséil, an tríú lá déag de Mheitheamh an bhliain dhá mhíle agus a dó dhéag.
         Fatto a Bruxelles, addì tredici giugno duemiladodici.
         Briselē, divi tūkstoši divpadsmitā gada trīspadsmitajā jūnijā.
         Priimta du tūkstančiai dvyliktų metų birželio tryliktą dieną Briuselyje.
         Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenkettedik év június havának tizenharmadik napján.
         Magħmul fi Brussell, fit-tlettax-il jum ta’ Ġunju tas-sena elfejn u tnax.
         Gedaan te Brussel, de dertiende juni tweeduizend twaalf.
         Sporządzono w Brukseli dnia trzynastego czerwca roku dwa tysiące dwunastego.
         Feito em Bruxelas, em treze de junho de dois mil e doze.
         Întocmit la Bruxelles la treisprezece iunie două mii doisprezece.
         V Bruseli dňa trinásteho júna dvetisícdvanásť.
         V Bruslju, dne trinajstega junija leta dva tisoč dvanajst.
         Tehty Brysselissä kolmantenatoista päivänä kesäkuuta vuonna kaksituhattakaksitoista.
         Som skedde i Bryssel den trettonde juni tjugohundratolv.

            Voor het Koninkrijk België
            Pour le Royaume de Belgique
            Für das Königreich Belgien

            Deze handtekening verbindt eveneens de Vlaamse Gemeenschap, de Franse Gemeenschap, de Duitstalige Gemeenschap, het Vlaamse Gewest, het Waalse Gewest en het Brussels Hoofdstedelijk Gewest.
            Cette signature engage également la Communauté française, la Communauté flamande, la Communauté germanophone, la Région wallone, la Région flamande et la Région de Bruxelles-Capitale.
            Diese Unterschrift bindet zugleich die Deutschsprachige Gemeinschaft, die Flämische Gemeinschaft, die Französische Gemeinschaft, die Wallonische Region, die Flämische Region und die Region Brüssel-Hauptstadt.

            За Република България

            Za Českou republiku

            For Kongeriget Danmark

            Für die Bundesrepublik Deutschland

            Eesti Vabariigi nimel

            Thar cheann Na hÉireann
            For Ireland

            Για την Ελληνική Δημοκρατία

            Por el Reino de España

            Pour la République française

            Per la Repubblica italiana

            Για την Κυπριακή Δημοκρατία

            Latvijas Republikas vārdā –

            Lietuvos Respublikos vardu

            Pour le Grand-Duché de Luxembourg

            Magyarország részéről

            Għal Malta

            Voor het Koninkrijk der Nederlanden

            Für die Republik Österreich

            W imieniu Rzeczypospolitej Polskiej

            Pela República Portuguesa

            Pentru România

            Za Republiko Slovenijo

            Za Slovenskú republiku

            Suomen tasavallan puolesta
            För Republiken Finland

            För Konungariket Sverige

            For the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland


title: 2012/554/ES: Eiropas Parlamenta Lēmums ( 2012. gada 10. maijs ) par Eiropas Savienības 2010. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, IV iedaļa – Tiesa#Eiropas Parlamenta Rezolūcija ( 2012. gada 10. maijs ) ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no lēmuma par Eiropas Savienības 2010. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, IV iedaļa – Tiesa

text:
               17.10.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 286/100

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS
   (2012. gada 10. maijs)
   par Eiropas Savienības 2010. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, IV iedaļa – Tiesa
   (2012/554/ES)
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Eiropas Savienības 2010. finanšu gada vispārējo budžetu (1),

               —

               ņemot vērā Eiropas Savienības gada pārskatus par 2010. finanšu gadu (COM(2011) 473 – C7-0259/2011) (2),

               —

               ņemot vērā Tiesas gada ziņojumu par 2010. gadā veiktajām iekšējām revīzijām, ko tā iesniegusi budžeta izpildes apstiprinātājiestādei,

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas gada pārskatu par budžeta izpildi 2010. finanšu gadā, ar iestāžu atbildēm (3),

               —

               ņemot vērā deklarāciju par pārskatu ticamību, kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību (4), ko Revīzijas palāta iesniegusi par 2010. finanšu gadu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 287. pantu,

               —

               ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. panta 10. punktu, kā arī 317., 318. un 319. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), un jo īpaši tās 50., 86., 145., 146. un 147. pantu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A7-0088/2012),

               1.

               sniedz Tiesas sekretāram apstiprinājumu par Tiesas 2010. finanšu gada budžeta izpildi;

               2.

               izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, nosūtīt Padomei, Komisijai, Eiropas Savienības Tiesai, Revīzijas palātai, Eiropas Ombudam un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam, kā arī nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Martin SCHULZ

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV L 64, 12.3.2010.

      (2)  OV C 332, 14.11.2011., 1. lpp.

      (3)  OV C 326, 10.11.2011., 1. lpp.

      (4)  OV C 332, 14.11.2011., 134. lpp.

      (5)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      EIROPAS PARLAMENTA REZOLŪCIJA
      (2012. gada 10. maijs)
      ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no lēmuma par Eiropas Savienības 2010. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, IV iedaļa – Tiesa
      EIROPAS PARLAMENTS,

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Savienības 2010. finanšu gada vispārējo budžetu (1),

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Savienības gada pārskatus par 2010. finanšu gadu (COM(2011) 473 – C7-0259/2011) (2),

                  —

                  ņemot vērā Tiesas gada ziņojumu par 2010. gadā veiktajām iekšējām revīzijām, ko tā iesniegusi budžeta izpildes apstiprinātājiestādei,

                  —

                  ņemot vērā Revīzijas palātas gada pārskatu par budžeta izpildi 2010. finanšu gadā, ar iestāžu atbildēm (3),

                  —

                  ņemot vērā deklarāciju par pārskatu ticamību, kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību (4), ko Revīzijas palāta iesniegusi par 2010. finanšu gadu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 287. pantu;

                  —

                  ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. panta 10. punktu, kā arī 317., 318. un 319. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), un jo īpaši tās 50., 86., 145., 146. un 147. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,

                  —

                  ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A7-0088/2012),

                  1.

                  uzsver, ka Revīzijas palāta 2010. gada pārskatā “neformulē apsvērumus par Eiropas Savienības Tiesu” (7.23. punkts);

                  2.

                  pauž gandarījumu, ka Revīzijas palāta, pamatojoties uz veikto revīziju, secinājusi, ka kopumā 2010. gada 31. decembrī slēgtajā finanšu gadā izdarītajos maksājumos saistībā ar iestāžu un pārējo struktūru administratīvajiem un citiem izdevumiem būtisku kļūdu nav; nodaļā “Administratīvie izdevumi” iespējamākais kļūdu īpatsvars kopumā tiek lēsts 0,4 % apmērā (7.9. un 7.10. punkts);

                  3.

                  konstatē, ka 2010. gadā Tiesas rīcībā bija saistību apropriācijas EUR 331 000 000 apmērā (2009. gadā – EUR 318 000 000) un ka šo apropriāciju izlietojuma līmenis bija 97,9 % (2009. gadā – 98,5 %); uzsver, ka Tiesas budžets paredzēts tikai administratīvām vajadzībām – 75 % līdzekļu atvēlēti šajā iestādē nodarbinātajiem un 25 % – ēkām, mēbelēm, aprīkojumam un dažādiem darbības izdevumiem;

                  4.

                  atgādina, ka 2009. gadā tika padziļināti izvērtētas Tiesas uzraudzības un kontroles sistēmas; uzsver Revīzijas palātas konstatējumu, ka kontroles un uzraudzības sistēmas darbojas pietiekami efektīvi, lai atklātu iespējamās kļūdas un izņēmumus;

                  5.

                  atgādina arī par Revīzijas palātas 2009. gadā izdarīto konstatējumu, ka Tiesa nebija paredzējusi pamatlīguma termiņa beigšanos; norāda uz Tiesas 2010. gada darbības pārskatā (6) sniegtajiem paskaidrojumiem attiecībā uz izmantotās procedūras likumību; norāda, ka ar līgumiem saistīto datu pārvaldības pastiprināšanai integrētajā pārvaldības sistēmā SAP (budžeta un finanšu pārvaldības instruments) būtu jāļauj novērst šādas situācijas atkārtošanos nākotnē;

                  6.

                  ar gandarījumu norāda, ka Mutiskās tulkošanas ģenerāldirektorāts ir izpildījis iekšējā revidenta ieteikumus attiecībā uz mutiskās tulkošanas un ar ārējiem tulkotājiem saistīto izdevumu pārvaldību un ka šo pakalpojumu izmantošana tiks pārbaudīta vēlāk;

                  7.

                  pieņem zināšanai to, ka Infrastruktūras ģenerāldirektorāts 2009. gadā pieņēma rīcības plānu, lai izpildītu iekšējā revidenta svarīgākos ieteikumus attiecībā uz mākslas darbu pārvaldību un uzglabāšanu; vēlas, lai to 2011. gada darbības pārskatā informētu par šajā jomā panākto;

                  8.

                  pieņem zināšanai to, ka kompetentais dienests ir veicis divas iekšējās revīzijas – vienu attiecībā uz naudas līdzekļiem, bankas kontiem un maksājumu veikšanu un otru attiecībā uz dienas naudas izmaksu; vēlas, lai to gada darbības pārskatā informētu par ieteikumu izpildi;

                  9.

                  pauž gandarījumu, ka lietojumprogrammas e-Curia, kas ļaus tiesvedības dokumentus iesniegt un paziņot par tiem elektroniski, izstrāde 2010. gadā sasniedza testēšanas fāzi, tajā piedaloties divām dalībvalstīm; šī lietojumprogramma nākotnē ļaus būtiski samazināt vēstuļu apmaiņas apmēru, atteikties no ienākošo un izejošo tiesvedības dokumentu numurēšanas un optimizēt iekšējā darba plūsmu;

                  10.

                  ar gandarījumu norāda, ka Tiesa, ņemot vērā Parlamenta 2011. gada 10. maija rezolūcijā (7) par 2009. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu (14. punktā) izteikto prasību, ir izskatījusi mutiskās tulkošanas jautājumu savā gada darbības pārskatā par 2010. finanšu gadu; konstatē būtisku sēžu pieaugumu (par 27 %), kas galvenokārt saistīts ar paplašināšanos un Lisabonas līguma stāšanos spēkā:

                     Sēžu skaits
                      (8)

                              Ar mutisko

                              2004

                              2005

                              2006

                              2007

                              2008

                              2009

                              2010

                              Tiesas sēdes

                              350

                              411

                              366

                              369

                              517

                              454

                              520

                              Citas sanāksmes

                              63

                              51

                              78

                              54

                              30

                              37

                              102

                              Sēdes – kopā

                              413

                              462

                              444

                              423

                              547

                              491

                              622

                  11.

                  uzsver institucionālās sadarbības nozīmi mutisko tulku dienesta pārvaldībā un viņu darbā pieņemšanā;

                  12.

                  ar gandarījumu norāda, ka Tiesa 2011. gada aprīlī iesniedza budžeta lēmējiestādēm atjauninātu ieguldījumu plānu nekustamā īpašuma jomā laikposmam no 2011. līdz 2013. gadam, kura divi galvenie mērķi ir: pirmkārt, visus Tiesas dienestus izvietot vienā vietā un, otrkārt, iegādāties attiecīgās ēkas; norāda, ka celtniecības izmaksas tiek lēstas aptuveni EUR 355 300 000 apmērā, no kuriem 2010. gada beigās vēl nebija konsolidēti EUR 40 000 000;

                  13.

                  pauž gandarījumu, ka Tiesas darbību raksturojošie statistikas dati par 2010. gadu kopumā liecina par augstu produktivitāti un efektivitātes uzlabošanos attiecībā uz tiesas procesu ilgumu: 16,1 mēnesis – prejudiciāliem nolēmumiem, 16,7 mēneši – tiešajām prasībām (17,1 mēnesis 2009. gadā) un 14,3 mēneši – apelācijai (15,4 mēneši 2009. gadā);

                  14.

                  sagaida tiesas procesu ilguma turpmāku samazināšanos; uzskata, ka šo mērķi varētu palīdzēt sasniegt iekšēja reorganizācija un speciālistu pārcelšana citā amatā, ņemot vērā attiecīgās kompetences jomas;

                  15.

                  pauž bažas par Tiesā iesniegto lietu skaita ievērojamo pieaugumu (631 lieta 2010. gadā), lai gan slēgto lietu skaits nav būtiski mainījies; turklāt konstatē, ka neizskatīto lietu skaits Tiesā 2010. gadā paaugstinājies līdz 799 lietām, neraugoties uz to, ka tiesvedības vidējais ilgums ir sasniedzis līdz šim viszemāko rādītāju, proti, 16,1 mēnesis uz tiesvedību:

                     Tiesas vispārējā darbība
                      (9)

                              Lietas

                              2006

                              2007

                              2008

                              2009

                              2010

                              Iesniegtās

                              537

                              581

                              593

                              562

                              631

                              Slēgtās

                              546

                              570

                              567

                              588

                              574

                              Neizskatītās

                              731

                              742

                              768

                              742

                              799

                  16.

                  ar bažām norāda uz Vispārējā tiesā iesniegto lietu skaita būtisko pieaugumu (636 lietas 2010. gadā); konstatē, ka slēgto lietu skaits ir nedaudz samazinājies; tomēr norāda, ka Vispārējā tiesā neizskatīto lietu skaits ir sasniedzis 1 300 lietas, neraugoties uz vidējā tiesvedības ilguma samazināšanos (24,7 mēneši 2010. gadā salīdzinājumā ar 27,2 mēnešiem 2009. gadā):

                     Vispārējās tiesas darbība
                      (10)

                              Lietas

                              2006

                              2007

                              2008

                              2009

                              2010

                              Iesniegtās

                              432

                              522

                              629

                              568

                              636

                              Slēgtās

                              436

                              397

                              605

                              555

                              527

                              Neizskatītās

                              1 029

                              1 154

                              1 178

                              1 191

                              1 300

                  17.

                  tādēļ atbalsta Tiesas iniciatīvu, tai 2011. gada marta beigās iesniedzot abām likumdošanas iestādēm priekšlikumu Tiesas statūtu reformai (reforma it īpaši paredz papildu 12 tiesnešu iecelšanu Vispārējā tiesā); uzskata, ka šī iniciatīva būtu jāīsteno pēc iespējas efektīvāk izmaksu ziņā; cer, ka 2012. gada sākumā izdosies apstiprināt strukturālos pasākumus, lai šogad pēc iespējas ātrāk varētu sākt to īstenošanu;

                  18.

                  aicina gada darbības pārskatā iekļaut arī izsmeļošu tabulu, kurā tiktu atspoguļoti visi Tiesas rīcībā esošie cilvēkresursi sadalījumā pēc amata kategorijas, pakāpes, dzimuma, piedalīšanās profesionālajā apmācībā un valstspiederības; tomēr pauž gandarījumu, ka Tiesas gada darbības pārskatā jau tiek sniegta izsmeļoša informācija par personāla pārvaldību, un atzinīgi vērtē Tiesas atbildes uz Parlamenta papildu jautājumiem šajā jomā; prasa Tiesai turpmāk šo informāciju pārskatā iekļaut automātiski un informēt Parlamentu arī par to, kā tās personāls izmanto tāldarba un elastīgā darba laika iespējas.

         (1)  OV L 64, 12.3.2010.

         (2)  OV C 332, 14.11.2011., 1. lpp.

         (3)  OV C 326, 10.11.2011., 1. lpp.

         (4)  OV C 332, 14.11.2011., 134. lpp.

         (5)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

         (6)  Gada darbības pārskats par 2010. finanšu gadu, 91. lpp.

         (7)  OV L 250, 27.9.2011., 90. lpp.

         (8)  Gada darbības pārskats par 2010. finanšu gadu, 54. lpp.

         (9)  Gada darbības pārskats par 2010. finanšu gadu, 6. lpp.

         (10)  Gada darbības pārskats par 2010. finanšu gadu, 8. lpp.