title: Padomes Lēmums (KĀDP) 2019/2108 (2019. gada 9. decembris), ar ko atbalsta bioloģiskā drošuma un drošības stiprināšanu Latīņamerikā atbilstīgi Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Rezolūcijas 1540 (2004) par masu iznīcināšanas ieroču un to nogādes līdzekļu neizplatīšanu īstenošanai

text:
                  10.12.2019

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 318/123

         PADOMES LĒMUMS(KĀDP) 2019/2108
         (2019. gada 9. decembris),
         ar ko atbalsta bioloģiskā drošuma un drošības stiprināšanu Latīņamerikā atbilstīgi Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Rezolūcijas 1540 (2004) par masu iznīcināšanas ieroču un to nogādes līdzekļu neizplatīšanu īstenošanai
         EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 28. panta 1. punktu un 31. panta 1. punktu,
         ņemot vērā Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,
         tā kā:

                     (1)

                     Eiropadome 2003. gada 12. decembrī pieņēma ES Stratēģiju masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai, kuras III nodaļā ir iekļauts pasākumu saraksts, kuru mērķis ir apkarot šādu izplatīšanu. Šādi pasākumi ir jāveic gan Savienībā, gan trešās valstīs.

                     (2)

                     Savienība aktīvi īsteno minēto stratēģiju un veic pasākumus, kas uzskaitīti tās III nodaļā, jo īpaši, piešķirot finanšu līdzekļus, lai atbalstītu konkrētus projektus, kurus īsteno daudzpusējas institūcijas, nodrošinot valstīm tehnisko palīdzību un ekspertīzi attiecībā uz plašu pasākumu klāstu ieroču izplatīšanas novēršanas jomā un veicinot Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes (ANO DP) lomu.

                     (3)

                     ANO DP 2004. gada 28. aprīlī pieņēma Rezolūciju 1540 (2004) (“ANO DPR 1540 (2004)”), kas bija pirmais starptautiskais instruments, kurā integrētā un visaptverošā veidā uzmanība pievērsta masu iznīcināšanas ieročiem, to nogādes līdzekļiem un ar tiem saistītiem materiāliem. ANO DPR 1540 (2004) tika noteikti saistoši pienākumi visām valstīm, un minēto pienākumu mērķis ir novērst un kavēt to, ka nevalstiski dalībnieki iegūst piekļuvi šādiem ieročiem un ar ieročiem saistītiem materiāliem. ANO DP arī nolēma, ka visām valstīm jāpieņem un jāievieš iedarbīgi pasākumi nolūkā izveidot iekšzemes kontroli, lai novērstu kodolieroču, ķīmisko un bioloģisko ieroču un to nogādes līdzekļu izplatīšanu, tostarp, ieviešot pienācīgu kontroli pār saistītiem materiāliem.

                     (4)

                     Padome 2017. gada 11. maijā pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2017/809 (1), atbalstot ANO DPR 1540 (2004) īstenošanu. Lēmumā (KĀDP) 2017/809 paredzēto darbību tehniskā īstenošana ir uzticēta ANO Atbruņošanās lietu birojam (UNODA) sadarbībā ar attiecīgām reģionālām starptautiskām organizācijām, jo īpaši ar Amerikas valstu organizāciju (OAS).

                     (5)

                     ANO ģenerālsekretārs atbruņošanās programmā “Mūsu kopīgās nākotnes nodrošināšana”, ar ko viņš nāca klajā 2018. gada 24. maijā, uzsvēra, ka “mums ir jāturpina stiprināt mūsu institūcijas, lai novērstu jebkādu bioloģisko ieroču izmantošanu, tostarp, stiprinot Bioloģisko ieroču konvencijas īstenošanu, un jānodrošina, ka mēs varam panākt adekvātu reakciju gadījumā, kad novēršana neizdodas,” un ka ir vajadzīgs “veicināt tāda satvara izveidi, kas nodrošina koordinētu starptautisku reakciju uz bioloģisko ieroču izmantošanu”.

                     (6)

                     Padome 2019. gada 21. janvārī pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2019/97 (2) par atbalstu Bioloģisko un toksisko ieroču konvencijai (“BTIK”) saistībā ar ES Stratēģiju masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai.

                     (7)

                        OAS ir sagatavojusi divus projektus, kuru mērķis ir stiprināt vispārējo bioloģisko drošumu un drošību Latīņamerikā.

                     (8)

                     Saskaņā ar šo lēmumu īstenojamo projektu administrācija un pārvaldība būtu jāuztic OAS/Amerikas Terorisma apkarošanas komitejas (CICTE) Sekretariātam.

                     (9)

                        OAS/CICTE Sekretariātam būtu jānodrošina efektīva sadarbība ar attiecīgām starptautiskām organizācijām un struktūrām, piemēram, BTIK Īstenošanas atbalsta grupu, ANO DP komiteju, kas izveidota, ievērojot ANO DPR 1540 (2004), Pasaules Dzīvnieku veselības organizāciju un Globālo partnerību pret masu iznīcināšanas ieroču un materiālu izplatīšanu. OAS/CICTE būtu arī jānodrošina projektu, kas īstenoti, pamatojoties uz šo lēmumu, papildināmība un sinerģija ar attiecīgajiem pabeigtiem un pašreizējiem projektiem, ar darbībām Latīņamerikā, ko atbalsta atsevišķas ES dalībvalstis, un ar citām Savienības atbalstītām programmām šajā jomā, tostarp Stabilitātes un miera veicināšanas instrumentu, un ES ķīmisko, bioloģisko, radioloģisko un kodolrisku mazināšanas izcilības centriem,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants

               1.   Lai veicinātu mieru un drošību un efektīvu multilaterālismu globālā un reģionālā mērogā, Savienības cenšas sasniegt šādus mērķus:

                           —

                           uzlabot leģislatīvo un regulatīvo bāzi attiecībā uz biodrošumu un biodrošību saņēmējvalstīs, pieņemot un īstenojot attiecīgus iedarbīgus tiesību aktus, kas nevalstiskiem dalībniekiem aizliedz ražot, iegūt, turēt īpašumā, attīstīt, transportēt, nodot vai izmantot bioloģiskos ieročus un to nogādes līdzekļus, jo īpaši terorisma nolūkos,

                           —

                           uzlabot biodrošumu un biodrošību saņēmējvalstīs, vairojot informētību attiecīgajās nozarēs, tostarp, īstenojot efektīvus vietējos pasākumus, lai novērstu bioloģisko ieroču un to nogādes līdzekļu izplatīšanu.

               2.   Lai sasniegtu 1. punktā minētos mērķus, Savienība īsteno šādus projektus:

                           —

                           tehniska un leģislatīva palīdzība, kuras mērķis ir stiprināt biodrošuma un biodrošības regulējumu, nodrošināt šāda regulējuma saskaņošanu ar starptautiskajiem standartiem, un veicināt un stiprināt reģionālo sadarbību,

                           —

                           informētības vairošana, izglītība un apmācība par biodrošumu un biodrošību.

            2. pants

               1.   Par šā lēmuma īstenošanu atbild Savienības Augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos (“Augstais pārstāvis”).

               2.   Šā lēmuma 1. panta 2. punktā minētos projektus tehniski īsteno OAS/CICTE Sekretariāts. Tas veic šo uzdevumu Augstā pārstāvja kontrolē. Šajā nolūkā Augstais pārstāvis panāk vajadzīgās vienošanās ar OAS/CICTE Sekretariātu.

               3.   Detalizēts projektu apraksts ir izklāstīts šā lēmuma pielikumā.

            3. pants

               1.   Finanšu atsauces summa 1. panta 2. punktā minēto projektu īstenošanai ir 2 738 708,98 EUR.

               2.   Izdevumus, ko finansē no 1. punktā minētās summas, pārvalda saskaņā ar procedūrām un noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam.

               3.   Komisija uzrauga 1. punktā minēto izdevumu pareizu pārvaldību. Šajā nolūkā tā noslēdz finansēšanas nolīgumu ar OAS/CICTE Sekretariātu. Minētajā nolīgumā paredz, ka OAS/CICTE Sekretariātam ir jānodrošina Savienības ieguldījuma publicitāte atbilstoši tā apjomam.

               4.   Komisija cenšas noslēgt 3. punktā minēto finansēšanas nolīgumu cik drīz vien iespējams pēc šā lēmuma stāšanās spēkā. Komisija informē Padomi par jebkādām grūtībām minētajā procesā, kā arī par finansēšanas nolīguma noslēgšanas datumu.

            4. pants
            Augstais pārstāvis ziņo Padomei par šā lēmuma īstenošanu, un to dara, pamatojoties uz OAS/CICTE Sekretariāta sagatavotiem regulāriem ziņojumiem. Minētie ziņojumi ir pamatā Padomes veiktajiem novērtējumiem. Komisija sniedz informāciju par 1. panta 2. punktā minēto projektu finansiālajiem aspektiem.

            5. pants

               1.   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               2.   Šis lēmums zaudē spēku pēc 36 mēnešiem pēc 3. panta 3. punktā minētā finansēšanas nolīguma noslēgšanas vai – ja minētajā laikā netiek noslēgts neviens finansējuma nolīgums –, pēc sešiem mēnešiem pēc tā pieņemšanas.

            Briselē, 2019. gada 9. decembrī

                  Padomes vārdā –

                  priekšsēdētājs

               J. BORRELL FONTELLES

            (1)  Padomes Lēmums (KĀDP) 2017/809 (2017. gada 11. maijs), atbalstot Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Rezolūcijas 1540 (2004) par masu iznīcināšanas ieroču un to nogādes līdzekļu neizplatīšanu īstenošanu (OV L 121, 12.5.2017., 39. lpp.).

            (2)  Padomes Lēmums (KĀDP) 2019/97 (2019. gada 21. janvāris) par atbalstu Bioloģisko un toksisko ieroču konvencijai saistībā ar ES Stratēģiju masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai (OV L 19, 22.1.2019., 11. lpp.).

            PIELIKUMS

               Projekti, ar ko atbalsta bioloģiskā drošuma un drošības stiprināšanu Latīņamerikā atbilstīgi Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Rezolūcijas 1540 (2004) par masu iznīcināšanas ieroču un to nogādes līdzekļu neizplatīšanu īstenošanai

            1.   Ievads un mērķi
            1.1.   Ievads
            Bioloģisko ieroču konvencija stājās spēkā 1975. gadā, un to ir ratificējušas visas Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstis, izņemot vienu (Haiti). Tomēr pēc vairāk nekā četrdesmit gadiem daudzām no šīm minētajām valstīm trūkst iekšzemes tiesiskā un regulatīvā satvara, kas nepieciešams, lai pilnībā īstenotu Bioloģisko ieroču konvenciju. Minētajā konvencijā cita starpā ir noteikti konkrēti bioloģiskā drošuma standarti tādu bakterioloģisko un citu bioloģisko draudu samazināšanai, kuru rezultātā var tikt nodarīts kaitējums dzīvībai uz zemes.
            Lai turpinātu centienus novērst šādus draudus, ANO Drošības padome 2004. gadā pieņēma Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Rezolūciju 1540 (“ANO DPR 2004”). Minētajā rezolūcijā ir noteikts, ka visām valstīm ir jāpieņem un jāievieš iedarbīgi pasākumi nolūkā izveidot iekšzemes kontroli, lai novērstu kodolieroču, ķīmisko un bioloģisko ieroču un to nogādes līdzekļu izplatīšanu. Saskaņā ar ANO DPR 1540 (2004) normatīvās daļas 3. punkta a) apakšpunktu šādi pasākumi ietver to, ka tiek ieviesta pienācīga kontrole pār saistītiem materiāliem un ka šajā sakarā tiek izstrādāti un saglabāti pienācīgi efektīvi pasākumi, lai uzskaitītu šādus priekšmetus un garantētu to drošību ražošanas, izmantošanas, glabāšanas vai transportēšanas laikā.
            Reizi piecos gados 1540 komiteja veic visaptverošu pārskatu par centieniem, ko dalībvalstis īsteno, lai izpildītu saistības saskaņā ar ANO DPR 1540 (2004). 2016. gada visaptverošā pārskata galīgajā dokumentā tika izdarīti daži svarīgi secinājumi. Pirmkārt, dokumentā norādīts, ka valstis ir panākušas zināmu progresu sensitīvu materiālu drošības garantēšanā un to aizsargāšanā, tomēr šajā jomās joprojām pastāv nepilnības. Otrkārt, komiteja norādīja – centieni uzskaitīt ar bioloģiskajiem ieročiem saistītos materiālus un garantēt to drošību atpaliek no centieniem, kas vērsti uz to, lai garantētu tādu materiālu drošību, kuri saistīti ar kodolieročiem un ķīmiskajiem ieročiem. Treškārt, komiteja norādīja, ka kopš 2011. gada valstīs nav pieaugusi to pasākumu īstenošana, kuri paredzēti ANO DPR 1540 (2004). Tā rezultātā komiteja secināja, ka valstīm būtu steidzami jārīkojas, lai pieņemtu pasākumus nolūkā uzskaitīt ar bioloģiskajiem ieročiem saistītus materiālus un garantēt to drošību.
            Incidents, kas saistīts ar patogēna bioloģiskā aģenta introdukciju un iespējamu izplatīšanos – gan tad, ja kāds ir tīši iecerējis nodarīt kaitējumu kādai konkrētai iedzīvotāju grupai, gan arī tad, ja tas notiek dabiskā ceļā –, var Amerikas valstu organizācijas (OAS) reģionā potenciāli radīt ievērojamu kaitējumu cilvēkiem, kā arī būtisku ekonomisko un politisko kaitējumu. Ņemot vērā šos iespējamos draudus, OAS ir centusies Ziemeļamerikā un Dienvidamerikā palielināt gan informētību par bioloģisko drošumu un bioloģisko drošību, gan arī spējas šajās jomās. Piemēram, kopš 2009. gada Amerikas Terorisma apkarošanas komiteja (“OAS/CICTE”) ar sava Sekretariāta (“Sekretariāts”) starpniecību ir novadījusi vairākus ar bioloģiskiem incidentiem saistītus valsts mēroga krīzes pārvarēšanas pasākumus, kuru mērķis ir palielināt informētību par bioloģiskās drošības apdraudējumiem un pulcēt kopā amatpersonas un aģentūru un organizāciju pārstāvjus, lai tie apgūtu zināšanas par to, kā bioloģiska incidenta gadījumā koordinēt savu atbildes reakciju. Turklāt vairākas OAS dalībvalstis ir īpaši lūgušas Sekretariāta palīdzību, lai izstrādātu vai atjauninātu valstu reaģēšanas plānus bioloģiskās ārkārtas situācijās.
            Lai arī šie un citi centieni uzlabot gatavību bioloģiskiem incidentiem un spējas reaģēt uz tiem ir devuši būtiskus rezultātus, tomēr daudzu OAS dalībvalstu iesaistīšanās un ieguldījumi biodrošuma un biodrošības jomā vēl aizvien ir nepietiekami. To atspoguļo nepieciešamās infrastruktūras, spēju un tiesiskā regulējuma trūkums, lai varētu efektīvi atklāt bioloģisku incidentu un reaģēt uz to. Lielais un nesamērīgais nāves gadījumu skaits Ziemeļamerikā un Dienvidamerikā, ko izraisīja pasaules mēroga H1N1 vīrusa uzliesmojums 2009. gadā, izceļ iepriekšminētās vājās vietas un uzsver nepieciešamību vairāk koncentrēties uz biodrošumu un biodrošību. Piemēram, tiek uzskatīts, ka no H1N1 cūku gripas 2009. gadā mirušo cilvēku skaits Ziemeļamerikā un Dienvidamerikā bija lielāks no nekā citur pasaulē.
            Reģiona valstu valdību ieinteresētības trūkums biodrošuma un biodrošības jautājuma risināšanā izriet no vairākiem faktoriem, tostarp nepietiekamas politikas veidotāju informētības par liela mēroga bioloģiska incidenta draudiem un iespējamām izmaksām; ar drošību saistītas prioritātes, kas savstarpēji konkurē par valsts līmenī pieejamajiem nepietiekamajiem resursiem; un problēmas, kas raksturīgas, veidojot integrētu valsts gatavības un reaģēšanas spēju uz bioloģiskiem incidentiem. Šīs problēmas liecina par to, ka OAS reģionam ir nepieciešama koordinēta reaģēšana uz bioloģiskiem incidentiem. Šādā reaģēšanā būtu jāiesaista dažādi valsts un vietējā līmeņa dalībnieki, tostarp valstu ministrijas (veselība, lauksaimniecība, drošība, tiesiskums, aizsardzība, izlūkošana, transports, ārlietas, starptautiskā tirdzniecība, ekonomika, zinātne un tehnoloģija u. c.), tiesībaizsardzības kopiena un citi pirmās palīdzības sniedzēji, privātā sektora struktūras (jo īpaši rūpniecība un akadēmiskās aprindas) un pilsoniskā sabiedrība.
            1.2.   Mērķi
            Ar šo trīs gadu projektu CICTE mērķis ir uzlabot biodrošumu un biodrošību saņēmējvalstīs saskaņā ar ANO DPR 1540 (2004), jo īpaši, nosakot un ieviešot efektīvus pasākumus, lai novērstu bioloģisko ieroču un to nogādes līdzekļu izplatīšanu.
            Tehniskā palīdzība un sadarbība ar dalībvalstīm, kas atbalsta projekta vispārējo mērķi, būs balstīta uz šādiem galvenajiem mērķiem:

                        —

                        stiprināt biodrošuma un biodrošības standartus saņēmējvalstīs,

                        —

                        nostiprināt tiesiskos un regulatīvos satvarus biodrošuma un biodrošības jomā un saskaņot tos ar spēkā esošajiem starptautiskajiem standartiem,

                        —

                        nostiprināt sadarbību un kooperāciju, jo īpaši, īstenojot 1540 salīdzinošās izvērtēšanas pasākumus,

                        —

                        veicināt pastāvīgu apmācību biodrošuma un biodrošības jomā.

                  2.   Īstenošanas aģentūras izraudzīšanās un koordinācija ar citām attiecīgām finansēšanas iniciatīvām
            2.1.   Īstenošanas aģentūra – Amerikas valstu organizācija (OAS)

               OAS aktīvi atbalsta dalībvalstu centienus kodolieroču neizplatīšanas jomā Ziemeļamerikas un Dienvidamerikas valstīs kopš 2005. gada. CICTE Sekretariātam 2010. gadā tika piešķirtas īpašas pilnvaras izstrādāt programmu ANO DPR 1540 (2004) īstenošanas atbalstam. Tādējādi tika izveidota stratēģiska partnerība starp ANO Atbruņošanās lietu biroju (UNODA), Rezolūcijas 1540 komitejas ekspertu grupu un OAS/CICTE sekretariātu, lai īstenotu tehniskās palīdzības un spēju veidošanas izmēģinājuma projektu Ziemeļamerikā un Dienvidamerikā nolūkā atvieglot dalībvalstu centienus īstenot dažādās jomās, uz kurām attiecas ANO DPR 1540 (2004).
            Viens no OAS/CICTE galvenajiem mērķiem ir bijis sadarboties ar valstīm, kuru valdības ir pilnībā iesaistītas ķīmiskās, bioloģiskās, radioloģiskās un kodolaizsardzības (“CBRN”) materiālu fiziskā aizsardzībā un uzskaitē, kas ir daļa no minēto valstu neizplatīšanas centieniem. Vēl viens mērķis ir bijis censties palīdzēt saņēmējvalstīm īstenot ANO DPR 1540 (2004), apzinot konkrētas vajadzības un izaicinājumus, lai pielāgotu leģislatīvo palīdzību un specializētas spēju veidošanas darbības, kuru mērķis ir stiprināt dalībvalstu preventīvo satvaru pret to, ka nevalstiskie dalībnieki izmanto CBRN materiālus.
            Reģionālajam satvaram, ko nodrošina OAS, piemīt salīdzinošas priekšrocības draudu transnacionālā rakstura dēļ, kas neizbēgami ietver sadarbību starp kaimiņvalstīm, lai stātos pretī minētajiem izaicinājumiem. CICTE reģionālā pieeja šiem jautājumiem nodrošinās konsekvenci tā, lai nedublētos centieni un tā varētu maksimāli palielināt efektivitāti. Šajā sakarā OAS, kas ir primārā reģionālā organizācija Ziemeļamerikā un Dienvidamerikā, atrodas unikālā pozīcijā attiecīgajā puslodē, lai parādītu efektivitāti, pateicoties esošajam valstu kontaktpunktu tīklam, kā arī pateicoties tam, ka tai ir plaša klātbūtne visā reģionā un tā spēj strādāt šajā jomā ar ierosinātajām saņēmējvalstīm.
            Vispārīgāk runājot, OAS/CICTE ir cieši sadarbojusies ar vairāku OAS dalībvalstu valdībām un sasniegusi ievērojamus rezultātus biodrošuma un biodrošības jomā. Piemēram, OAS/CICTE dalībvalstīm ir palīdzējusi dažādos veidos, piemēram:

                        —

                        izstrādājot 1540 valstu rīcības plānus un stiprinot tiesisko un regulatīvo satvaru,

                        —

                        veidojot spējas, lai novērstu un apkarotu kodolmateriālu, radioloģisko, ķīmisko un bioloģisko materiālu tirdzniecību un kontrabandu,

                        —

                        veicinot efektīvas prakses apmaiņu, izmantojot salīdzinošās izvērtēšanas metodoloģiju, un

                        —

                        sekmējot koordināciju politiskajā līmenī, lai apzinātu reģionālās un apakšreģionālās sadarbības jomas.

                  2.2.   Koordinācija ar citām attiecīgajām finansēšanas iniciatīvām
            Parasti OAS/CICTE savas darbības koordinē ar citām aģentūrām un organizācijām, kas saņem līdzekļus gan no vienām un tām pašām, gan citām līdzekļu devējām valdībām un starptautiskajām struktūrām. Runājot par organizācijām, kuras saņem Eiropas Savienības atbalstu darbam, kas saistīts ar šajā projektā ierosinātajām darbībām, projekts tieši attiecas uz Apvienoto Nāciju Organizācijas Atbruņošanās lietu biroju (UNODA), Rezolūcijas 1540 komiteju un tās ekspertu grupu, kā arī Bioloģisko ieroču konvencijas Īstenošanas atbalsta grupu (BWC-ISU), un ir vērts atzīmēt, ka OAS/CICTE ar tām jau cieši sadarbojas. Lai nodrošinātu, ka visi centieni ir papildinoši, un izvairītos no dublēšanās, koordināciju ar šīm struktūrām veiks OAS galvenajā mītnē bāzēta vadības grupa, un projekta darbības tiks pieskaņotas ANO DPR 1540 (2004) un BWC paredzētajām saistībām.
            Šajā sakarā OAS/CICTE uzskata, ka projekts nepārprotami ir saskaņā ar 2019. gada Eiropadomes lēmumu atbalstīt Bioloģisko ieroču konvencijas īstenošanu ārpus Eiropas Savienības (“lēmums”). Ierosinātais projekts papildinātu lēmumu, palīdzot mazināt bioloģisko un toksisko ieroču izplatīšanas draudus reģionā. Tādējādi projektā tiktu ņemta vērā straujā attīstība dzīvības zinātņu jomā, lai nodrošinātu, ka valdību tiesiskie un regulatīvie satvari šādu draudu apkarošanai atbilst pašreizējiem starptautiskajiem standartiem. Tā rezultātā projekts palīdzētu nodrošināt, ka OAS dalībvalstis ir labi sagatavojušās ātri reaģēt uz jebkādiem iespējamiem draudiem.
            Kas attiecas uz politikas izstrādi, OAS/CICTE turpinās darbu šajā jomā ar savu regulāro sesiju un OAS Pastāvīgās padomes Puslodes drošības komitejas starpniecību.
            Šā priekšlikuma galvenais mērķis ir uzlabot biodrošumu un biodrošību saņēmējvalstīs, palielinot informētību un spēju veidošanu attiecīgajās nozarēs saskaņā ar ANO DPR 1540 (2004), tostarp, īstenojot efektīvus vietējos pasākumus nolūkā novērst bioloģisko ieroču un to nogādes līdzekļu izplatīšanu. Šie centieni būs vērsti uz dzīvības zinātņu zinātniekiem biodrošuma un biodrošības jomā publiskajā un privātajā sektorā, kā arī politikas veidotājiem un likumdevējiem. Darbības ietver apmācību kursus dzīvības zinātņu zinātniekiem saņēmējvalstīs, kā arī tiešsaistes apmācību kursa izstrādi, lai reģionā sasniegtu vēl vairāk saņēmēju. OAS/CICTE šīs darbības veiks, tās koordinējot ar mūsu stratēģiskajiem partneriem, un, kā norādīts metodoloģijas iedaļā, attiecībā uz ļoti specializētu apmācību un uzdevumiem OAS var arī noslēgt līgumu par īstermiņa atbalstu (eksperti, pasniedzēji un pētnieki), un tā sadarbosies ar saviem partneriem minētajās jomās (tostarp BWC-ISU, UNODA, OIE un Eiropas Savienību) un akadēmiskajām aprindām, lai nodrošinātu, ka personāls atbilst visām tehniskajām prasībām, tostarp, ja iespējams, balstoties uz minēto organizāciju uzturētajiem sarakstiem.
            3.   Projekta apraksts
            3.1.   Apraksts
            Mūsu priekšlikuma mērķis ir uzlabot biodrošumu un biodrošību saņēmējvalstīs saskaņā ar ANO DPR 1540 (2004) un vēl vairāk palielināt saņēmējvalstu spēju efektīvi paredzēt tādus liela mēroga incidentus, kuros iesaistīti bioloģiskie aģenti un kuri ir vai nu cilvēka izraisīti, vai notiek dabiskā ceļā, un reaģēt uz tiem. Projekts arī palīdzētu uzlabot starpaģentūru un starptautisko sadarbību un informācijas apmaiņu starp OAS dalībvalstīm, lai sagatavotos bioloģiskiem incidentiem un reaģētu uz tiem. Turklāt projekts tiecas novērst likumdošanas nepilnības, kas pašlaik pastāv dažās mērķa valstīs, un papildināt centienus īstenot BWC.
            Projekts apvienos līdz pat astoņu OAS dalībvalstu atbildīgās iestādes, attiecīgos privātā sektora un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjus un kvalificētus starptautiskos ekspertus nolūkā izpētīt pasākumus, ko var veikt, lai nodrošinātu labākas biodrošuma un biodrošības spējas minētajās valstīs un plašāk OAS reģionā. Projektā tiks izmantota divējāda pieeja, kas ietver gan valstu, gan apakšreģionālās darbības. Projektā tieksies izmantot Sekretariāta iepriekšējo pieredzi darbā ar šiem jautājumiem Ziemeļamerikā un Dienvidamerikā, kā arī tā stabilo kontaktu un partneru tīklu (jo īpaši publiskajā sektorā). Valsts līmeņa centieni būs vērsti uz darbu ar atsevišķām OAS dalībvalstīm, lai uzlabotu valstu spējas, izstrādātu tiesību aktus un noteikumus un veidotu katrai valstij specifiskus rīcības plānus operatīvo spēju stiprināšanai.
            Reģionālajā līmenī spēju veidošanas darbības būs vērstas uz informācijas un labas prakses apmaiņas veicināšanu, kā arī reģionālas pieejas strukturālo, materiālo un funkcionālo parametru definēšanu.
            Turklāt projektā tieksies izmantot “salīdzinošās izvērtēšanas” procesu, kas ir izstrādāts pēdējos gados un saskaņā ar kuru valstis brīvprātīgi vienojas sadarboties, lai novērtētu savas savstarpējās stiprās puses un trūkumus ANO DPR 1540 (2004) saistību izpildē un apzinātu efektīvu praksi un jomas pastāvīgai divpusējai sadarbībai. Pēc nesenajiem sekmīgajiem 1540 saistību izpildes salīdzinošās izvērtēšanas procesiem starp Čīli un Kolumbiju (2017. gadā), Dominikānas Republiku un Panamu (2019. gadā), kā arī visnesenāk – starp Paragvaju un Urugvaju (2019. gadā) mēs ierosinām nodrošināt īpašu papildu palīdzību un sadarbības darbības attiecībā uz šīm trim valstu kopām. To darot, mēs tiektos veikt pēcpasākumus saistībā ar šīm ciešajām divpusējām saitēm, kas izveidotas starp šīm valstīm salīdzinošās izvērtēšanas procesā, un censtos vēl vairāk veicināt šo valstu parādīto apņemšanos turpināt 1540 sadarbību, kas pārsniedz sākotnējās salīdzinošās izvērtēšanas procesus. Mēs arī ierosinātu veicināt papildu salīdzinošās izvērtēšanas procesus reģionā, īpašu uzmanību pievēršot biodrošumam un biodrošībai attiecībā uz tām valstīm, kuras vēl nav īstenojušas šādus procesus, piemēram, Meksiku un potenciāli citiem partneriem reģionā. Visbeidzot, mēs tiektos pārskatīt esošos salīdzinošās izvērtēšanas procesus, lai veicinātu un uzlabotu nepārtrauktu sadarbību starp valstīm, veicinātu paraugpraksi un sekmētu praksi publicēt tehniskos dokumentus (papildus valstu iesniegtajiem galīgajiem ziņojumiem) nolūkā ņemt vērā šajos forumos gūtos panākumus.
            3.2.   Metodoloģija
            3.2.1.   Organizatoriskā struktūra
            Šo projektu, koordinējot ar OAS dalībvalstīm un ar to atbalstu, īstenos OAS/CICTE. OAS/CICTE projekta vadības grupas sastāvā būs trīs personāla locekļi un administratīvais/finanšu atbalsta asistents; tā būs bāzēta OAS galvenajā mītnē Vašingtonā, veiks darbības, koordinējot ar ārštata līgumdarbiniekiem, atkarībā no īpašām izpildāmām darbībām, un būs CICTE izpildsekretāra vispārējā uzraudzībā un vadībā.
            Ārštata līgumdarbinieku vidū būs juridiskais eksperts, kas īstenos projekta leģislatīvās palīdzības daļu. Attiecībā uz ļoti specializētu apmācību un uzdevumiem OAS var arī noslēgt līgumu par īstermiņa atbalstu (eksperti, pasniedzēji un pētnieki) no citu tehnisko partneru organizāciju ekspertu sarakstiem, tostarp BWC-ISU, UNODA, OIE un Eiropas Savienības.
            Sākumā OAS/CICTE programmas vadības grupa koordinēs tieši ar dalībvalstu valsts iestādēm, kas iepriekš ir lūgušas atbalstu saistībā ar ANO DPR 1540 (2004). Vairākos gadījumos OAS jau ir sadarbības līgumi, lai palīdzētu dalībvalstīm tajās Rezolūcijas 1540 īstenošanas jomās, kas veidos tehniskās palīdzības pamatu.
            3.2.2.   Tehniska pieeja
            Leģislatīvas un tehniskas palīdzības lūgumiem stiprināt biodrošuma un biodrošības regulējumu vispirms būs nepieciešams esošo tiesību aktu un regulējuma izvērtējums un analīze, ko leģislatīvu un tehniskās palīdzības misiju veidā veiktu juridisks speciālists, koordinējot ar projekta vadības grupu un attiecīgajām saņēmējvalsts iestādēm, lai konstatētu konkrētus trūkumus un valstu prioritātes. Pamatojoties uz minēto novērtējumu, ar šo projektu tieši atbalstīs īpašus pasākumus, kas saistīti ar leģislatīviem un regulatīviem uzlabojumiem biodrošuma un biodrošības jomā un kas jāīsteno prioritārā kārtā, un tie varētu ietvert:

                        —

                        esošo tiesību aktu un regulējuma analīzi saņēmējvalstīs, lai konstatētu konkrētus trūkumus,

                        —

                        eksporta kontroles saraksta sagatavošanu un pieņemšanu,

                        —

                        valsts rīcības plāna reaģēšanai uz bioloģiskajiem apdraudējumiem sagatavošanu un pieņemšanu,

                        —

                        valstu pamatnostādņu sagatavošanu bioloģisko aģentu aizsardzībai pret nejaušu vai apzinātu izplatīšanu un to pienācīgai un drošai uzglabāšanai un transportēšanai, tostarp to iekšējai drošībai.

                  Pasākumi reģionālās sadarbības veicināšanai un stiprināšanai ietvertu:

                        —

                        turpmāku spēju veidošanas un sadarbības pasākumu izstrādi tām reģiona valstīm, kuras saistībā ar Rezolūcijas 1540 īstenošanu ir veikušas salīdzinošās izvērtēšanas pasākumus,

                        —

                        papildu salīdzinošās izvērtēšanas pasākumus ar spēcīgu uzsvaru uz biodrošumu un biodrošību,

                        —

                        tehniskās dokumentācijas izstrādi un publicēšanu saistībā ar salīdzinošās izvērtēšanas pasākumiem.

                  Informētības palielināšanai, izglītošanai un apmācībai saistībā ar šā priekšlikuma biodrošuma un biodrošības aspektu, kas jāveic līdztekus tehniskās un leģislatīvās palīdzības aspektam, katrā no saņēmējvalstīm tiks organizēts apmācības kurss. Šos apmācības kursus koordinēs OAS/CICTE vadības grupa un vadīs starptautiski eksperti. Šie kursi kalpos tam, lai vairotu spējas un izveidotu pasniedzēju grupu no dažādiem saņēmējvalstu zinātniskiem institūtiem, kuri spēs izplatīt zināšanas par biodrošuma un biodrošības principiem, laboratorijas paraugpraksi, paņēmienus un metodes biorisku pārvaldībai laboratorijās un pētniecības institūtos.

               OAS/CICTE strādās ar akadēmisko aprindu pārstāvjiem un pētniekiem, lai izstrādātu tiešsaistes kursu, kas sniegs ieguldījumu pašreizējo līdzekļu uzlabošanā turpmākai zināšanu un informētības izplatīšanai biodrošuma, biodrošības un bioētikas jomā dzīvības zinātņu akadēmisko aprindu pārstāvju, skolotāju, studentu un pētnieku, un citu ieinteresēto personu vidū.
            Turklāt tehniskās un leģislatīvās palīdzības misiju laikā un priekšlikumā iekļauto reģionālo un apakšreģionālo pasākumu laikā tiks veikti atbalsta un izpratnes veicināšanas pasākumi par biodrošuma, biodrošības, ANO DPR 1540 (2004) un BTIK īstenošanu starp politikas veidotājiem, parlamentāriešiem un nozares pārstāvjiem.
            3.2.3.   Dzimumu līdztiesība

               OAS/CICTE ar savu programmu “1540” sniedz nozīmīgu atbalstu dalībvalstīm, palīdzot tām veidot spējas, lai īstenotu ANO DPR 1540 (2004) un apkarotu izplatīšanu, kā arī lai veicinātu dzimumu līdztiesību. Visi šie rezultāti palīdz sasniegt ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus un papildina OAS dalībvalstu centienus īstenot attiecīgos instrumentus globālās atbruņošanās un neizplatīšanas režīma jomās.

               OAS/CICTE nodrošinās dzimumu līdztiesību darbā pieņemšanas procesā, lai palīdzētu projekta saņēmējvalstīm, un mudinās saņēmējvalstis jēgpilni iesaistīt sievietes visos projekta posmos. Vienmēr tiek pieliktas īpašas pūles iekļaut dzimumu līdztiesību un izvirzīt sievietes apspriežamo tematu centrā.
            3.2.4.   Ārējā koordinācija
            Papildus koordinācijai un sadarbībai ar valstu iestādēm visā reģionā OAS šā projekta īstenošanā koordinēs un sadarbosies arī ar citām iestādēm un organizācijām. Turpmāk uzskaitītās struktūras varētu būt spējīgas sniegt atbalstu konkrētos jautājumos un palīdzēt popularizēt iniciatīvu reģionā:

                        —

                        Apvienoto Nāciju Organizācijas Atbruņošanās lietu birojs (UNODA), tostarp Bioloģisko un toksisko ieroču konvencijas Īstenošanas atbalsta grupa,

                        —

                        Drošības padomes komiteja, kura izveidota saskaņā ar ANO DPR 1540 (2004), un tās ekspertu grupa,

                        —

                        Pasaules Dzīvnieku veselības organizācija (OIE),

                        —

                        Pasaules Veselības organizācija (PVO), tostarp Amerikas Veselības organizācija (PAHO),

                        —

                        pilsoniskās sabiedrības organizācijas, akadēmiskās aprindas un privātā sektora organizācijas, kuru mērķi saskan ar šā priekšlikuma mērķiem, tostarp Sandia nacionālā laboratorija; Subcomisión de Bioseguridad y Bioscustodia de la Asociación Argentina de Microbiología; James Martin centrs CNS; Asociación Latinoamericana de Biocontención y Biocustodia.

                  3.3.   Projekta mērķi un pasākumi
            Mērķis Nr. 1. Stiprināt biodrošuma un biodrošības standartus saņēmējvalstīs.
            Atbalsta darbības

                        —

                        Darbība Nr. 1.1.: īstenot tehniskās palīdzības misiju katrā valstī ar iesaistītajām biodrošuma un biodrošības aģentūrām, lai izvērtētu vajadzības un sagatavotu novērtējuma ziņojumu.

                        —

                        Darbība Nr. 1.2.: ņemot vērā vajadzības un līdzekļus, veicināt apmācību vienā no turpmāk minētajām jomām vai abās: eksporta kontroles saraksta pieņemšana vai valsts rīcības plāna pieņemšana, lai reaģētu uz bioloģiskajiem apdraudējumiem. Sagatavot novērtējuma ziņojumu.

                        —

                        Darbība Nr. 1.3.: sagatavot valstu pamatnostādnes bioloģisko aģentu aizsardzībai pret nejaušu vai apzinātu izplatīšanu, kā arī valstu pamatnostādnes attiecībā uz to pienācīgu un drošu uzglabāšanu un transportēšanu, tostarp to iekšējo drošību.

                  Gaidāmie rezultāti

                        —

                        Sagatavots novērtējuma ziņojums ar ieteikumu katrai valstij un aģentūrai.

                        —

                        Izveidots eksporta kontroles saraksts atbilstīgi valstu vajadzībām.

                        —

                        Sagatavots novērtējuma ziņojums pa valstīm par valsts rīcības plānu un/vai pamatnostādnēm par to, kā reaģēt uz bioloģiskiem apdraudējumiem, par drošu uzglabāšanu un transportēšanu.

                  Mērķis Nr. 2. Juridiska un regulatīva sistēma biodrošuma un biodrošības jomā nostiprināta un saskaņota ar esošajiem starptautiskajiem standartiem.
            Atbalsta darbības

                        —

                        Darbība Nr. 2.1.: pārskatīt esošās leģislatīvās un regulatīvās sistēmas katrā saņēmējvalstī, lai konstatētu trūkumus un prioritārās vajadzību jomas.

                        —

                        Darbība Nr. 2.2.: pēc vajadzības sniegt leģislatīvu atbalstu, tostarp tiesību aktu un regulējuma izstrādē, lai ieviestu eksporta kontroles sarakstus un/vai valstu rīcības plānus.

                        —

                        Darbība Nr. 2.3.: apkopot un publicēt dokumentu ar pamatnostādnēm par laboratorijas paraugpraksi, paņēmieniem un metodēm bioloģiskā riska pārvaldībai laboratorijās un pētniecības institūtos un izplatīt to, lai veicinātu informētību par paraugpraksi attiecīgo ieinteresēto personu starpā.

                  Gaidāmie rezultāti

                        —

                        Vismaz viena leģislatīvās palīdzības misija katrā valstī, ar ko sniedz atbalstu saistībā ar eksporta kontroles saraksta un/vai valsts rīcības plānu, un/vai atbilstīgu tiesību aktu/regulējuma izstrādi.

                        —

                        Publicēta laboratorijas paraugprakse ar dažādiem komponentiem: akadēmisko, paņēmieniem un dažādām metodēm.

                  Mērķis Nr. 3. Nostiprināta sadarbība un kooperācija, jo īpaši, īstenojot 1540 salīdzinošās izvērtēšanas pasākumus.
            Atbalsta darbības

                        —

                        Darbība Nr. 3.1.: veicināt līdz trim jauniem salīdzinošās izvērtēšanas pasākumiem ar spēcīgu uzsvaru uz biodrošumu un biodrošību.

                        —

                        Darbība Nr. 3.2.: sarīkot trīs divpusējus seminārus, lai veiktu turpmākus pasākumus saistībā ar salīdzinošās izvērtēšanas pasākumiem, kas jau veikti reģionā saistībā ar Rezolūcijas 1540 īstenošanu.

                        —

                        Darbība Nr. 3.3.: izstrādāt un publicēt tehnisko dokumentāciju saistībā ar salīdzinošās izvērtēšanas pasākumiem.

                        —

                        Darbība Nr. 3.4.: organizēt reģionālu konferenci par biodrošumu un biodrošību, lai cita starpā palielinātu koordināciju un veicinātu informācijas apmaiņu.

                        —

                        Darbība Nr. 3.5.: organizēt reģionālu konferenci par ANO DPR 1540 (2004) īstenošanas statusu Ziemeļamerikā un Dienvidamerikā.

                  Gaidāmie rezultāti

                        —

                        Veicināti salīdzinošās izvērtēšanas pasākumi attiecībā uz sešām saņēmējvalstīm.

                        —

                        Izstrādāts un publicēts ziņojums par salīdzinošo izvērtēšanu attiecībā uz Čīli / Kolumbiju, Dominikānas Republiku / Panamu un Paragvaju / Urugvaju.

                        —

                        Palielināta koordinācija starp saņēmējvalstu aģentūrām, kas saistītas ar biodrošumu un biodrošību.

                  Mērķis Nr. 4. Veicināt pastāvīgu apmācību biodrošuma un biodrošības jomā.
            Atbalsta darbības

                        —

                        Darbība Nr. 4.1.: katrā no saņēmējvalstīm izveidot biodrošuma un biodrošības apmācītāju tīklu.

                        —

                        Darbība Nr. 4.2.: plānot un izstrādāt apmācības moduli zinātniekiem, lai samazinātu risku, ka viņu veikto pētījumu laikā, iespējams, tiek ļaunprātīgi izmantoti materiāli un iekārtas.

                        —

                        Darbība Nr. 4.3.: koordinēt ar atbilstīgiem valsts apmācības institūtiem, lai veicinātu to, ka akadēmiskajās mācību programmās tiek iekļauti moduļi un/vai materiāli, kas saistīti ar biodrošumu un biodrošību, tostarp ANO DPR 1540 (2004) un BTIK īstenošanu.

                        —

                        Darbība Nr. 4.4.: organizēt un sarīkot līdz astoņām mācību sesijām par biodrošumu un biodrošību (pa vienai katrā saņēmējvalstī).

                  Gaidāmie rezultāti

                        —

                        Katrā valstī izveidots pasniedzēju un speciālistu tīkls biodrošuma un biodrošības jomā.

                        —

                        Izveidoti atklāti tiešsaistes kursi un sarīkoti seši kursi.

                        —

                        Zinātnieki no aģentūrām, kas saistītas ar biodrošumu un biodrošību, apmācīti saņēmējās valstīs.

                  4.   Atbalsta saņēmēji
            Tiešie atbalsta saņēmēji saistībā ar 1. līdz 4. mērķi ir valstu institūti un iestādes, kas atbildīgas par biodrošumu un biodrošību katrā saņēmējvalstī (līdz astoņām valstīm atkarībā no saņemtā finansējuma: Argentīna, Čīle, Kolumbija, Dominikānas Republika, Meksika, Panama, Paragvaja un Urugvaja). Izveidojot tiešsaistes kursus un iekļaujot šos tematus universitāšu mācību programmā, tiks sasniegts pat vēl plašāks atbalsta saņēmēju klāsts.
            5.   Eiropas Savienības atpazīstamība

               OAS/CICTE nodrošinās to, ka visās projekta darbībās ar dažādiem līdzekļiem tiks atzīts Savienības finansiālais atbalsts projektam. ES atbalstu izcels paziņojumi presei, sociālie mediji un intervijas ziņu medijos par plašas ievērības pasākumiem. Visas saņēmējām valstīm ziedotās iekārtas, iespieddarbi vai datoru programmatūra tiks marķēti kā Savienības finansēti. Projekta personāls pie visām cepurēm, darba apģērbiem vai formas tērpiem kā skaidru apliecinājuma metodi piestiprinās ES logo un/vai karogu. Savienības atbalsts tiks labi publiskots un būs redzams OAS tīmekļa vietnēs un publikācijās, kas saistītas ar projektu un atbalstītajām programmām.
            6.   Ilgums
            Projekta paredzētais ilgums ir 36 mēneši.
            7.   Vispārīgā struktūra
            Projekta tehnisko īstenošanu veiks OAS/CICTE ar tās esošās programmas “1540” starpniecību.
            8.   Partneri

               OAS/CICTE īstenos projektu partnerībā ar valstu iestādēm saņēmējvalstīs, sadarbojoties ar stratēģiskajiem partneriem.
            9.   Ziņošana
            Aprakstoši progresa ziņojumi un finanšu statuss tiks iesniegts reizi ceturksnī, lai dotu iespēju adekvāti un savlaicīgi veikt uzraudzību un izvērtēšanu, un OAS/CICTE uzturēs ciešu saziņu ar līdzekļu devēju.


title: Padomes Lēmums (KĀDP) 2019/2109 (2019. gada 9. decembris), ar ko groza Lēmumu 2010/788/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Kongo Demokrātisko Republiku

text:
                  10.12.2019

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 318/134

         PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2019/2109
         (2019. gada 9. decembris),
         ar ko groza Lēmumu 2010/788/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Kongo Demokrātisko Republiku
         EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 29. pantu,
         ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,
         tā kā:

                     (1)

                     Padome 2010. gada 20. decembrī pieņēma Lēmumu 2010/788/KĀDP (1) par ierobežojošiem pasākumiem pret Kongo Demokrātisko Republiku (KDR).

                     (2)

                     Padome, reaģējot uz vēlēšanu procesa kavēšanu un ar to saistītajiem cilvēktiesību pārkāpumiem KDR, 2016. gada 12. decembrī pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2016/2231 (2), ar ko groza Lēmumu 2010/788/KĀDP. Ar Lēmumu (KĀDP) 2016/2231 Lēmuma 2010/788/KĀDP 3. panta 2. punktā cita starpā tika ieviesti autonomi ierobežojošie pasākumi.

                     (3)

                     Balstoties uz Lēmuma 2010/788/KĀDP 3. panta 2. punktā minēto pasākumu pārskatīšanu, ierobežojošie pasākumi būtu jāatjauno, pagarinot līdz 2020. gada 12. decembrim, un no saraksta Lēmuma 2010/788/KĀDP II pielikumā būtu jāsvītro divas personas.

                     (4)

                     Būtu jāgroza pamatojums dažu personu iekļaušanai II pielikuma sarakstā.

                     (5)

                     Turklāt Lēmumam 2010/788/KĀDP būtu jāpievieno pants, kurā precizēts, ka Padome un Augstais pārstāvis var apstrādāt personas datus, lai izpildītu minētajā lēmumā paredzētos uzdevumus.

                     (6)

                     Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Lēmums 2010/788/KĀDP,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Lēmumu 2010/788/KĀDP groza šādi:

                        1)

                        iekļauj šādu pantu:

                           “8.a pants

                              1.   Lai izpildītu šajā lēmumā paredzētos uzdevumus, Padome un Savienības Augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos (Augstais pārstāvis) var apstrādāt personas datus, jo īpaši:

                                          a)

                                          Padome: lai sagatavotu un izdarītu grozījumus I un II pielikumā;

                                          b)

                                          Augstais pārstāvis: lai sagatavotu grozījumus I un II pielikumā.

                              2.   Attiecīgā gadījumā Padome un Augstais pārstāvis attiecīgos datus par noziedzīgiem nodarījumiem, ko izdarījušas sarakstā iekļautās fiziskās personas, par šādu personu kriminālsodāmību vai par drošības pasākumiem, kas attiecas uz šādām personām, var apstrādāt tikai tiktāl, ciktāl šāda apstrāde ir nepieciešama I un II pielikuma sagatavošanai.

                              3.   Lai nodrošinātu, ka attiecīgās fiziskās personas var izmantot tiesības, kas tām noteiktas ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1725 (*1), šā lēmuma vajadzībām Padome un Augstais pārstāvis tiek noteikti par “pārziņiem” Regulas (ES) 2018/1725 3. panta 8. punkta nozīmē.

                           (*1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1725 (2018. gada 23. oktobris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās un par šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 45/2001 un Lēmumu Nr. 1247/2002/EK (OV L 295, 21.11.2018., 39. lpp.).”;"

                        2)

                        lēmuma 9. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

                                    “2.

                                    Pasākumus, kas minēti 3. panta 2. punktā, piemēro līdz 2020. gada 12. decembrim. Tos attiecīgi atjauno vai groza, ja Padome uzskata, ka to mērķi nav sasniegti.”;

                        3)

                        sarakstu Lēmuma 2010/788/KĀDP II pielikumā aizstāj ar šā lēmuma pielikumā iekļauto sarakstu.

            2. pants
            Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

            Briselē, 2019. gada 9. decembrī

                  Padomes vārdā –

                  priekšsēdētājs

               J. BORRELL FONTELLES

            (1)  Padomes Lēmums 2010/788/KĀDP (2010. gada 20. decembris) par ierobežojošiem pasākumiem pret Kongo Demokrātisko Republiku un par Kopējās nostājas 2008/369/KĀDP atcelšanu (OV L 336, 21.12.2010., 30. lpp.).

            (2)  Padomes Lēmums (KĀDP) 2016/2231 (2016. gada 12. decembris), ar ko groza Lēmumu 2010/788/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Kongo Demokrātisko Republiku (OV L 336 I, 12.12.2016., 7. lpp.).

            PIELIKUMS

                     “II PIELIKUMS
                     LĒMUMA 3. PANTA 2. PUNKTĀ MINĒTO PERSONU UN VIENĪBU SARAKSTS
                     A.   Personas

                                 Vārds, uzvārds

                                 Identifikācijas informācija

                                 Iekļaušanas pamatojums

                                 Sarakstā iekļaušanas datums

                                 1.

                                 Ilunga Kampete

                                 jeb Gaston Hughes Ilunga Kampete; jeb Hugues Raston Ilunga Kampete.
                                 Dzimšanas datums: 24.11.1964.
                                 Dzimšanas vieta: Lubumbashi (KDR).
                                 Militārās ID apliecības Nr.: 1-64-86-22311-29.
                                 Valstspiederība: KDR.
                                 Adrese: 69, avenue Nyangwile, Kinsuka Mimosas, Kinshasa/Ngaliema, KDR.
                                 Dzimums: vīrietis

                                 Būdams Republikas gvardes (GR) komandieris, Ilunga Kampete bija atbildīgs par GR vienībām, kas bija dislocētas uz vietas un iesaistītas nesamērīgajā spēka lietošanā un vardarbīgajās represijās 2016. gada septembrī Kinšasā (Kinshasa).
                                 Kā ilgstošs GR vadītājs viņš ir atbildīgs par GR aģentu īstenotajām represijām un cilvēktiesību pārkāpumiem, piemēram, par opozīcijas rīkotā mītiņa vardarbīgu apspiešanu Lubumbashi 2018. gada decembrī.
                                 Tādējādi Ilunga Kampete bija iesaistīts tādu darbību plānošanā, vadīšanā vai izdarīšanā KDR, kuras ir smagi cilvēktiesību pārkāpumi vai aizskārumi.

                                 12.12.2016.

                                 2.

                                 Gabriel Amisi Kumba

                                 jeb Gabriel Amisi Nkumba; “Tango Fort”; “Tango Four”.
                                 Dzimšanas datums: 28.5.1964.
                                 Dzimšanas vieta: Malela (KDR).
                                 Militārās ID apliecības numurs: 1-64-87-77512-30.
                                 Valstspiederība: KDR.
                                 Adrese: 22, avenue Mbenseke, Ma Campagne, Kinshasa/Ngaliema, KDR.
                                 Dzimums: vīrietis

                                 Bijušais pirmās aizsardzības zonas komandieris Kongo armijā (FARDC), kuras spēki piedalījās nesamērīgajā spēka lietošanā un vardarbīgajās represijās 2016. gada septembrī Kinšasā (Kinshasa).
                                 Kopš 2018. gada jūlija Gabriel Amisi Kumba ir Kongo bruņoto spēku (FARDC) štāba priekšnieka vietnieks un atbild par operatīvām darbībām un izlūkošanu. Ņemot vērā ieņemamo amatu, viņš ir atbildīgs par FARDC nesenajiem cilvēktiesību pārkāpumiem.
                                 Tādējādi Gabriel Amisi Kumba bija iesaistīts tādu darbību plānošanā, vadīšanā vai izdarīšanā KDR, kuras ir smagi cilvēktiesību pārkāpumi vai aizskārumi.

                                 12.12.2016.

                                 3.

                                 Ferdinand Ilunga Luyoyo

                                 Dzimšanas datums: 8.3.1973.
                                 Dzimšanas vieta: Lubumbashi (KDR).
                                 Pases Nr.: OB0260335 (derīga no 15.4.2011. līdz 14.4.2016.).
                                 Valstspiederība: KDR.
                                 Adrese: 2, avenue des Orangers, Kinshasa/Gombe, KDR.
                                 Dzimums: vīrietis

                                 Būdams Kongo valsts policijas (PNC) nemieru novēršanas vienības Légion Nationale d'Intervention komandieris, Ferdinand Ilunga Luyoyo bija atbildīgs par nesamērīgo spēka lietošanu un vardarbīgajām represijām 2016. gada septembrī Kinšasā (Kinshasa).
                                 Kopš 2017. gada jūlija Ferdinand Ilunga Luyoyo komandē PNC vienību, kas atbild par iestāžu un augsta ranga ierēdņu aizsardzību. Ņemot vērā ieņemamo amatu, viņš ir atbildīgs par PNC nesenajiem cilvēktiesību pārkāpumiem.
                                 Tādējādi Ferdinand Ilunga Luyoyo bija iesaistīts tādu darbību plānošanā, vadīšanā vai izdarīšanā KDR, kuras ir smagi cilvēktiesību pārkāpumi vai aizskārumi.

                                 12.12.2016.

                                 4.

                                 Célestin Kanyama

                                 jeb Kanyama Tshisiku Celestin; Kanyama Celestin Cishiku Antoine; Kanyama Cishiku Bilolo Célestin;

                                    Esprit de mort.
                                 Dzimšanas datums: 4.10.1960.
                                 Dzimšanas vieta: Kananga (KDR).
                                 Valstspiederība: KDR.
                                 Pases Nr.: OB0637580 (derīga no 20.5.2014. līdz 19.5.2019.).
                                 Viņam bija piešķirta Šengenas vīza Nr. 011518403; izdota 2.7.2016.
                                 Adrese: 56, avenue Usika, Kinshasa/Gombe, KDR.
                                 Dzimums: vīrietis

                                 Būdams Kongo valsts policijas (PNC) komisārs, Célestin Kanyama bija atbildīgs par nesamērīgo spēka lietošanu un vardarbīgajām represijām 2016. gada septembrī Kinšasā (Kinshasa).
                                 2017. gada jūlijā Célestin Kanyama tika iecelts par valsts policijas mācību skolu ģenerāldirektoru. Ņemot vērā, ka viņš ir augsta ranga PNC amatpersona, viņš ir atbildīgs par PNC nesenajiem cilvēktiesību pārkāpumiem. Kā piemēru var minēt iebiedēšanu un brīvības atņemšanu, ar ko 2018. gada oktobrī policisti vērsās pret žurnālistiem pēc tam, kad tika publicēta rakstu sērija par policijas kadetiem piešķirto pārtikas devu piesavināšanos un ģenerāļa Kanyama lomu šajos notikumos.
                                 Tādējādi Célestin Kanyama bija iesaistīts tādu darbību plānošanā, vadīšanā vai izdarīšanā KDR, kuras ir smagi cilvēktiesību pārkāpumi vai aizskārumi.

                                 12.12.2016.

                                 5.

                                 John Numbi

                                 jeb John Numbi Banza Tambo; John Numbi Banza Ntambo; Tambo Numbi.
                                 Dzimšanas datums: 16.8.1962.
                                 Dzimšanas vieta: Jadotville-Likasi-Kolwezi (KDR).
                                 Valstspiederība: KDR.
                                 Adrese: 5, avenue Oranger, Kinshasa/Gombe, KDR.
                                 Dzimums: vīrietis

                                 Kopš 2018. gada jūlija John Numbi ir Kongo bruņoto spēku (FARDC) ģenerālinspektors. Ņemot vērā ieņemamo amatu, viņš ir atbildīgs par FARDC nesenajiem cilvēktiesību pārkāpumiem, piemēram, par nesamērīgo vardarbību, ar ko 2019. gada jūnijā un jūlijā FARDC karavīri, kas viņam bija tieši pakļauti, vērsās pret cilvēkiem, kas nelikumīgi nodarbojās ar kalnrūpniecību.
                                 Tādējādi John Numbi bija iesaistīts tādu darbību plānošanā, vadīšanā vai izdarīšanā KDR, kuras ir smagi cilvēktiesību pārkāpumi vai aizskārumi.

                                 12.12.2016.

                                 6.

                                 Delphin Kahimbi

                                 jeb Delphin Kahimbi Kasagwe; Delphin Kayimbi Demba Kasangwe; Delphin Kahimbi Kasangwe; Delphin Kahimbi Demba Kasangwe; Delphin Kasagwe Kahimbi.
                                 Dzimšanas datums: 15.1.1969. (vai arī 15.7.1969.).
                                 Dzimšanas vieta: Kiniezire/Goma (KDR).
                                 Valstspiederība: KDR.
                                 Diplomātiskās pases Nr.: DB0006669 (derīga no 13.11.2013. līdz 12.11.2018.).
                                 Adrese: 1, 14eme rue, Quartier Industriel, Linete, Kinshasa, KDR.
                                 Dzimums: vīrietis

                                 Kopš 2018. gada jūlija Delphin Kahimbi ir FARDC Ģenerālštāba priekšnieka asistents, kas atbildīgs par izlūkošanu. Ņemot vērā ieņemamo amatu, viņš ir atbildīgs par FARDC nesenajiem cilvēktiesību pārkāpumiem.
                                 Tādējādi Delphin Kahimbi bija iesaistīts tādu darbību plānošanā, vadīšanā vai izdarīšanā KDR, kuras ir smagi cilvēktiesību pārkāpumi vai aizskārumi.

                                 12.12.2016.

                                 7.

                                 Evariste Boshab

                                 jeb Evariste Boshab Mabub Ma Bileng.
                                 Dzimšanas datums: 12.1.1956.
                                 Dzimšanas vieta: Tete Kalamba (KDR).
                                 Valstspiederība: KDR.
                                 Diplomātiskās pases Nr.: DP0000003 (derīga no 21.12.2015. līdz 20.12.2020).
                                 Šengenas vīzas derīguma termiņš beidzies 5.1.2017.
                                 Adrese: 3, avenue du Rail, Kinshasa/Gombe, KDR.
                                 Dzimums: vīrietis

                                 Būdams premjerministra vietnieks un iekšlietu un drošības ministrs no 2014. gada decembra līdz 2016. gada decembrim, Evariste Boshab bija oficiāli atbildīgs par policiju un drošības dienestu un par provinču gubernatoru darba koordinēšanu. Šajā amatā viņš bija atbildīgs par aktīvistu un opozīcijas pārstāvju arestiem, kā arī par nesamērīgu spēka lietošanu, tostarp laikposmā no 2016. gada septembra līdz 2016. gada decembrim, pret demonstrācijām Kinšasā (Kinshasa), kā rezultātā drošības dienesti nogalināja vai ievainoja daudzus civiliedzīvotājus.
                                 Tādējādi Evariste Boshab bija iesaistīts tādu darbību plānošanā, vadīšanā vai izdarīšanā KDR, kuras ir smagi cilvēktiesību pārkāpumi vai aizskārumi.
                                 Turklāt Evariste Boshab bija zināma loma Kasai reģiona krīzes izmantošanā un saasināšanā; viņam šajā reģionā joprojām ir ietekme, jo īpaši kopš 2019. gada marta, kad viņš kļuva par Kasai senatoru.

                                 29.5.2017.

                                 8.

                                 Alex Kande Mupompa

                                 jeb Alexandre Kande Mupomba; Kande-Mupompa.
                                 Dzimšanas datums: 23.9.1950.
                                 Dzimšanas vieta: Kananga (KDR).
                                 Valstspiederība: KDR un Beļģija.
                                 KDR pases Nr.: OP0024910 (derīga no 21.3.2016. līdz 20.3.2021.).
                                 Adreses: Messidorlaan 217/25, 1180 Uccle, Beļģija

                                    1, avenue Bumba, Kinshasa/Ngaliema, KDR.
                                 Dzimums: vīrietis

                                 Būdams Kasai Central gubernators līdz 2017. gada oktobrim, Alex Kande Mupompa bija atbildīgs par nesamērīgo spēka lietošanu, vardarbīgajām represijām un sodīšanu ar nāvi bez tiesas sprieduma, ko kopš 2016. gada augusta Kasai Central izdara drošības spēki un PNC, tostarp par slepkavībām Dibaya teritorijā 2017. gada februārī.
                                 Tādējādi Alex Kande Mupompa bija iesaistīts tādu darbību plānošanā, vadīšanā vai izdarīšanā KDR, kuras ir smagi cilvēktiesību pārkāpumi vai aizskārumi.
                                 Turklāt Alex Kande Mupompa bija zināma loma Kasai reģiona krīzes izmantošanā un saasināšanā; šajā reģionā viņš līdz 2019. gada oktobrim bija pārstāvis un viņam tajā joprojām ir ietekme, ko dod Congrès des alliés pour l’action au Congo (CAAC), kas ir daļa no provinces valdības.

                                 29.5.2017.

                                 9.

                                 Jean-Claude Kazembe Musonda

                                 Dzimšanas datums: 17.5.1963.
                                 Dzimšanas vieta: Kashobwe (KDR).
                                 Valstspiederība: KDR.
                                 Adrese: 7891, avenue Lubembe, Quartier Lido, Lubumbashi, Haut-Katanga, KDR.
                                 Dzimums: vīrietis

                                 Būdams Haut-Katanga provinces gubernators līdz 2017. gada aprīlim, Jean-Claude Kazembe Musonda bija atbildīgs par nesamērīgo spēka lietošanu un vardarbīgajām represijām, ko Haut-Katanga provincē pastrādāja drošības spēki un PNC, tostarp laikposmā no 2016. gada 15. līdz 31. decembrim, kad, reaģējot uz protestiem Lubumbashi, drošības dienestu, tostarp PNC aģentu izmantotās vardarbības rezultātā 12 civiliedzīvotāji tika nogalināti un 64 – ievainoti.
                                 Tādējādi Jean-Claude Kazembe Musonda bija iesaistīts tādu darbību plānošanā, vadīšanā vai izdarīšanā KDR, kuras ir smagi cilvēktiesību pārkāpumi vai aizskārumi.

                                    Jean-Claude Kazembe Musonda ir CONAKAT partijas vadītājs, kas ir daļa no bijušā prezidenta Joseph Kabila vadītās koalīcijas.

                                 29.5.2017.

                                 10.

                                 Éric Ruhorimbere

                                 jeb Eric Ruhorimbere Ruhanga; Tango Two; Tango Deux.
                                 Dzimšanas datums: 16.7.1969.
                                 Dzimšanas vieta: Minembwe (KDR).
                                 Militārās ID apliecības Nr.: 1-69-09-51400-64.
                                 Valstspiederība: KDR.
                                 KDR pases Nr.: OB0814241.
                                 Adrese: Mbujimayi, Kasai Province, KDR.
                                 Dzimums: vīrietis

                                 No 2014. gada septembra līdz 2018. gada jūlijam būdams 21. militārā reģiona komandiera vietnieks, Éric Ruhorimbere bija atbildīgs par FARDC spēku nesamērīgo spēka lietošanu un sodīšanu ar nāvi bez tiesas sprieduma, kura mērķis jo īpaši bija Nsapu kaujinieki un sievietes un bērni.
                                 Kopš 2018. gada jūlija Éric Ruhorimbere ir Nord Equateur operāciju sektora komandieris. Ņemot vērā ieņemamo amatu, viņš ir atbildīgs par FARDC nesenajiem cilvēktiesību pārkāpumiem.
                                 Tādējādi Éric Ruhorimbere bija iesaistīts tādu darbību plānošanā, vadīšanā vai izdarīšanā KDR, kuras ir smagi cilvēktiesību pārkāpumi vai aizskārumi.

                                 29.5.2017.

                                 11.

                                 Emmanuel Ramazani Shadari

                                 jeb Emmanuel Ramazani Shadari Mulanda; Shadary.
                                 Dzimšanas datums: 29.11.1960.
                                 Dzimšanas vieta: Kasongo (KDR).
                                 Valstspiederība: KDR.
                                 Adrese: 28, avenue Ntela, Mont Ngafula, Kinshasa, KDR.
                                 Dzimums: vīrietis

                                 Būdams premjerministra vietnieks un iekšlietu un drošības ministrs līdz 2018. gada februārim, Ramazani Shadari bija oficiāli atbildīgs par policiju un drošības dienestu un par provinču gubernatoru darba koordinēšanu. Šajā amatā viņš bija atbildīgs par aktīvistu un opozīcijas pārstāvju arestiem, kā arī par nesamērīgo spēka lietošanu, piemēram, par vardarbīgo vēršanos pret Bundu Dia Kongo (BDK) kustības dalībniekiem Kongo Central provincē, par represijām Kinšasā (Kinshasa) 2017. gada janvārī un februārī un par nesamērīgo spēka lietošanu un vardarbīgajām represijām Kasai provincēs.
                                 Tādējādi, pildot amata pienākumus, Ramazani Shadari bija iesaistīts tādu darbību plānošanā, vadīšanā vai izdarīšanā KDR, kuras ir smagi cilvēktiesību pārkāpumi vai aizskārumi.
                                 Kopš 2018. gada februāra Ramazani Shadari ir Parti du peuple pour la reconstruction et le développement (PPRD) – bijušā prezidenta Joseph Kabila vadītās koalīcijas galvenās partijas – pastāvīgais sekretārs.

                                 29.5.2017.

                                 12.

                                 Kalev Mutondo

                                 jeb Kalev Katanga Mutondo, Kalev Motono, Kalev Mutundo, Kalev Mutoid, Kalev Mutombo, Kalev Mutond, Kalev Mutondo Katanga, Kalev Mutund.
                                 Dzimšanas datums: 3.3.1957.
                                 Valstspiederība: KDR.
                                 Pases Nr.: DB0004470 (derīga no 8.6.2012. līdz 7.6.2017).
                                 Adrese: 24, avenue Ma Campagne, Kinshasa, KDR.
                                 Dzimums: vīrietis

                                 Būdams valsts izlūkošanas dienesta (ANR) vadītājs līdz 2019. gada februārim, Kalev Mutondo bija iesaistīts opozīcijas dalībnieku, pilsoniskās sabiedrības aktīvistu un citu personu patvaļīgajos arestos, aizturēšanā un nežēlīgas izturēšanās gadījumos un ir atbildīgs par tiem.
                                 Tādējādi Kalev Mutondo bija iesaistīts tādu darbību plānošanā, vadīšanā vai izdarīšanā KDR, kuras ir smagi cilvēktiesību pārkāpumi vai aizskārumi.
                                 2019. gada maijā viņš parakstīja dokumentu, kurā deklarēja līdzšinēju un turpmāku lojalitāti Joseph Kabila, un joprojām ir viņa ciešs sabiedrotais drošības jautājumos.

                                 29.5.2017.

                           B.   Vienības
                     […]

               ”.


title: Padomes Lēmums (KĀDP) 2019/2110 (2019. gada 9. decembris) par Eiropas Savienības KDAP padomdevēju misiju Centrālāfrikas Republikā (EUAM RCA)

text:
                  10.12.2019

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 318/141

         PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2019/2110
         (2019. gada 9. decembris)
         par Eiropas Savienības KDAP padomdevēju misiju Centrālāfrikas Republikā (EUAM RCA)
         EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 42. panta 4. punktu un 43. panta 2. punktu,
         ņemot vērā Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,
         tā kā:

                     (1)

                     Padome 2018. gada 15. oktobra secinājumos par Centrālāfrikas Republiku uzsvēra, ka Eiropas Savienībai, izmantojot dažādus instrumentus, ir jāturpina darbs, lai palīdzētu šai valstij atrast ceļu uz stabilitāti, mieru un attīstību un īstenot visu Centrālāfrikas Republikas iedzīvotāju centienus panākt ilgstošu mieru un izlīgumu.

                     (2)

                     Centrālāfrikas Republikas valdība un bruņotie grupējumi 2019. gada 6. februārī parakstīja iekļaujošu miera un izlīguma nolīgumu.

                     (3)

                     Centrālāfrikas Republikas prezidents 2019. gada 12. jūlijā vēstulē Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos lūdza izvietot civilo misiju Centrālāfrikas Republikā, lai atbalstītu notiekošās drošības sektora reformas progresu un veicinātu valsts iekšējās drošības spēku reorganizāciju un izvietošanu.

                     (4)

                     Padome 2019. gada 21. novembrī apstiprināja krīzes pārvarēšanas koncepciju iespējamai civilajai padomdevējai misijai Centrālāfrikas Republikā saskaņā ar kopējo drošības un aizsardzības politiku (KDAP).

                     (5)

                     Saskaņā ar apstiprināto krīzes pārvarēšanas koncepciju būtu jāizveido misija. Pamatgrupai būtu jāveic nepieciešamie sagatavošanās pasākumi, lai misija varētu sasniegt savas sākotnējās operatīvās spējas. Ja ir izpildīti nosacījumi, misija Padomei būtu jāsāk ne vēlāk kā 2020. gada pavasarī.

                     (6)

                     Politikas un drošības komitejai (PDK) Padomes un Augstā pārstāvja vadībā būtu jāīsteno misijas politiskā kontrole, jānodrošina tai stratēģiskā vadība un jāpieņem attiecīgie lēmumi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību (LES) 38. panta trešo daļu.

                     (7)

                     Misijas vajadzībām būtu jāaktivizē Informācijas analīzes un sakaru centrs.

                     (8)

                     Misija tiks īstenota situācijā, kas var pasliktināties un varētu kavēt LES 21. pantā izklāstīto Savienības ārējās darbības mērķu sasniegšanu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Misija
            Ar šo Savienība izveido Eiropas Savienības KDAP civilo padomdevēju misiju drošības sektora reformas atbalstam Centrālāfrikas Republikā (EUAM RCA).

            2. pants
            Pilnvaras

               1.   EUAM RCA stratēģiskie mērķi ir šādi:

                           a)

                           atbalstīt uz noteikumiem balstītas pārvaldības un vadības spēju pilnveidošanu Centrālāfrikas Republikas Iekšlietu un sabiedriskās drošības ministrijā visu attiecīgo plānošanas kategoriju izstrādē, īstenošanā, pilnveidošanā un pārraudzībā;

                           b)

                           atbalstīt Centrālāfrikas Republikas iekšējās drošības spēku ilgtspējīgu pārveidi un to efektīvu operatīvo darbību un izvietošanu;

                           c)

                           palīdzēt izstrādāt integrētu atbalstu Centrālāfrikas Republikas iekšējās drošības spēkiem, cieši koordinējot, nodrošinot rīcības vienotību un centienu papildināmību ar attiecīgajiem rīcībspēkiem;

                           d)

                           izveidot visaptverošu situācijas attēlu, izmantojot speciālas analītiskas spējas, tostarp tādās jomās kā stratēģiskā komunikācija un politikas un drošības norises.

               2.   Minēto mērķu sasniegšanā EUAM RCA darbojas saskaņā ar krīzes pārvarēšanas koncepciju (KPK), kuru Padome ir apstiprinājusi 2019. gada 21. novembrī, un operatīvās plānošanas dokumentiem. Īstenojot pakāpenisku, mērogojamu un modulāru pieeju, EUAM RCA sniedz ieteikumus stratēģiskā līmenī Centrālāfrikas Republikas Iekšlietu un sabiedriskās drošības ministrijai un iekšējās drošības spēkiem, lai atbalstītu to ilgtspējīgu pārveidošanu par saskaņotāku drošības nodrošinātāju valsts kontrolē un ciešā sadarbībā ar ES delegāciju Centrālāfrikas Republikā, EUTM RCA (1), MINUSCA, UNPOL, Āfrikas Savienību un citām starptautiskām ieinteresētajām personām.

               3.   EUAM RCA veicina starptautisko humanitāro tiesību un cilvēktiesību īstenošanu, kā arī civiliedzīvotāju aizsardzību, dzimumu līdztiesību un tādas diskriminācijas – jo īpaši tās, kas balstīta uz etnisko izcelsmi vai reliģisko pārliecību – aizliegumu, ko īsteno Centrālāfrikas Republikas iekšējās drošības spēki.

            3. pants
            Komandķēde un struktūra

               1.   EUAM RCA kā krīzes pārvarēšanas operācijai ir vienota komandķēde.

               2.   EUAM RCA štābs atrodas Bangi.

               3.   EUAM RCA struktūru nosaka saskaņā ar tās plānošanas dokumentiem.

            4. pants
            Civilās operācijas komandieris

               1.   EUAM RCA civilās operācijas komandieris ir Civilās plānošanas un īstenošanas centra (CPĪC) direktors. CPĪC ir civilās operācijas komandiera rīcībā, lai plānotu un īstenotu EUAM RCA.

               2.   Civilās operācijas komandieris Politikas un drošības komitejas (PDK) politiskā uzraudzībā un saskaņā ar tās stratēģiskajām norādēm un Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos (AP) vispārējā pakļautībā īsteno EUAM RCA vadību un kontroli stratēģiskā līmenī.

               3.   Civilās operācijas komandieris nodrošina, lai tiktu pienācīgi un efektīvi īstenoti Padomes un PDK lēmumi attiecībā uz operāciju norisi, tostarp vajadzības gadījumā dodot norādījumus stratēģiskajā līmenī misijas vadītājam un sniedzot viņam ieteikumus un tehnisku atbalstu.

               4.   Civilās operācijas komandieris ar AP starpniecību sniedz ziņojumus Padomei.

               5.   Viss norīkotais personāls attiecīgi paliek pilnīgā norīkotājas valsts iestāžu pakļautībā saskaņā ar valsts noteikumiem, attiecīgās Savienības iestādes pakļautībā vai Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) pakļautībā. Minētās iestādes nodod sava personāla darbības kontroli (OPCON) civilās operācijas komandierim.

               6.   Civilās operācijas komandieris nes vispārēju atbildību, lai tiktu nodrošināta pienācīga Savienības rūpības pienākuma izpilde.

               7.   Civilās operācijas komandieris un ES delegācijas Centrālāfrikas Republikā vadītājs pēc vajadzības savstarpēji konsultējas.

            5. pants
            Misijas vadītājs

               1.   Misijas vadītājs operācijas vietā uzņemas atbildību par EUAM RCA un īsteno tās vadību un kontroli. Misijas vadītājs atrodas civilās operācijas komandiera tiešā pakļautībā un darbojas saskaņā ar viņa dotajiem norādījumiem.

               2.   Misijas vadītājs savas atbildības jomā pārstāv EUAM RCA.

               3.   Misijas vadītājs nes atbildību par EUAM RCA administratīvajos un apgādes jautājumos, tostarp atbildību par EUAM RCA rīcībā nodotiem līdzekļiem, resursiem un informāciju. Misijas vadītājs, uzņemoties vispārēju atbildību, pārvaldības uzdevumus personāla un finanšu lietās var deleģēt EUAM RCA personāla locekļiem.

               4.   Misijas vadītājs ir atbildīgs par EUAM RCA personāla disciplināro kontroli. Norīkotā personāla disciplināro uzraudzību attiecīgi īsteno norīkotājas valsts iestādes saskaņā ar valsts noteikumiem, attiecīgā Savienības iestāde vai EĀDD.

               5.   Misijas vadītājs nodrošina atbilstīgu misijas EUAM RCA atpazīstamību.

               6.   Misijas vadītājs, neskarot komandķēdi, saņem vietējus politiskus norādījumus no Savienības delegācijas Centrālāfrikas Republikā vadītāja.

            6. pants
            Personāls

               1.   EUAM RCA galvenokārt veido personāls, ko norīko dalībvalstis, Savienības iestādes vai EĀDD. Katra dalībvalsts, katra Savienības iestāde un EĀDD sedz ar savu norīkoto personālu saistītās izmaksas, tostarp ceļa izdevumus uz dislokācijas vietu un no tās, algas, medicīniskās aprūpes izdevumus un pabalstus, izņemot attiecīgās dienasnaudas.

               2.   Attiecīgi dalībvalsts, Savienības iestāde vai EĀDD atbild par to prasību izskatīšanu, kas saistītas ar norīkojumu un ko iesniedz norīkotā personāla loceklis vai kas iesniegtas par viņu, kā arī par lietas ierosināšanu pret šādām personām.

               3.   Ja dalībvalstu norīkotais personāls nevar nodrošināt vajadzīgās funkcijas, EUAM RCA uz līguma pamata var pieņemt darbā starptautisku un vietēju personālu. Izņēmuma kārtā un pienācīgi pamatotos gadījumos, ja no dalībvalstīm nav pieteikušies kvalificēti kandidāti, vajadzības gadījumā uz līguma pamata var pieņemt darbā to trešo valstu valstspiederīgos, kas ņem dalību misijā.

               4.   Starptautiskā un vietējā personāla nodarbināšanas kārtību un tiesības un pienākumus nosaka līgumos starp EUAM RCA un attiecīgajiem personāla locekļiem.

            7. pants

               EUAM RCA
               un tās personāla statuss

               EUAM RCA un tās personāla statusu, tostarp attiecīgā gadījumā privilēģijas, imunitāti un citas garantijas, kas vajadzīgas EUAM RCA izpildei un sekmīgai darbībai, paredz nolīgumā, ko slēdz, ievērojot LES 37. pantu, un saskaņā ar LESD 218. pantā noteikto procedūru.

            8. pants
            Politiskā kontrole un stratēģiskā vadība

               1.   Atrodoties Padomes un AP pakļautībā, PDK politiski kontrolē un stratēģiski vada EUAM RCA. Ar šo Padome pilnvaro PDK šim nolūkam pieņemt attiecīgus lēmumus saskaņā ar LES 38. panta trešo daļu. Šajā pilnvarojumā ietver pilnvaras pēc AP priekšlikuma iecelt amatā misijas vadītāju un grozīt operācijas plānu (OPLAN). Padome saglabā pilnvaras pieņemt lēmumus par EUAM RCA mērķiem un tās izbeigšanu. PDK lēmumus par misijas vadītāja iecelšanu amatā publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               2.   PDK regulāri sniedz ziņojumus Padomei.

               3.   PDK regulāri un pēc vajadzības no civilās operācijas komandiera un misijas vadītāja saņem ziņojumus par jautājumiem, kas ietilpst viņu kompetences jomās.

            9. pants
            Trešo valstu dalība

               1.   Neskarot Savienības lēmumu pieņemšanas autonomiju un tās vienoto iestāžu sistēmu, trešās valstis var tikt uzaicinātas dot ieguldījumu EUAM RCA ar noteikumu, ka tās sedz ar savu norīkoto personālu saistītās izmaksas, tostarp algas, visu risku apdrošināšanu, dienasnaudas un ceļa izdevumus uz Centrālāfrikas Republiku un no tās, un ka tās pēc vajadzības piedalās EUAM RCA darbības izmaksu segšanā.

               2.   Tām trešām valstīm, kas sniedz ieguldījumu EUAM RCA, ir tādas pašas tiesības un pienākumi attiecībā uz EUAM RCA ikdienas vadību kā dalībvalstīm.

               3.   Ar šo Padome pilnvaro PDK pieņemt attiecīgus lēmumus par piedāvāto ieguldījumu pieņemšanu un izveidot Ieguldītāju komiteju.

               4.   Sīki izstrādātus noteikumus par trešo valstu dalību paredz saskaņā ar LES 37. pantu noslēgtos nolīgumos un vajadzības gadījumā – papildu tehniskos noteikumos. Ja Savienība un kāda trešā valsts noslēdz vai ir noslēgušas nolīgumu, ar kuru izveido satvaru minētās trešās valsts dalībai Savienības krīzes pārvarēšanas operācijās, minētā nolīguma noteikumus piemēro saistībā ar EUAM RCA.

            10. pants
            Drošība

               1.   Civilās operācijas komandieris vada drošības pasākumu plānošanu, ko veic misijas vadītājs, un nodrošina, lai EUAM RCA tos pareizi un efektīvi īstenotu saskaņā ar 4. pantu.

               2.   Misijas vadītājs ir atbildīgs par EUAM RCA drošību un par EUAM RCA piemērojamo minimālo drošības prasību ievērošanas nodrošināšanu saskaņā ar Savienības politiku par tā personāla drošību, ko izvieto ārpus Savienības, lai veiktu operācijas saskaņā ar LES V sadaļu un to papildinošiem instrumentiem.

               3.   Misijas vadītājam palīdz misijas drošības amatpersona, kas ir pakļauta misijas vadītājam un uztur ciešas darba attiecības arī ar EĀDD.

               4.   Pirms pienākumu izpildes sākšanas EUAM RCA personāls saskaņā ar OPLAN piedalās obligātās drošības apmācībās. Tāpat personālam darbības vietā regulāri nodrošina prasmes nostiprinošas mācības, ko organizē misijas drošības amatpersona.

               5.   Misijas vadītājs nodrošina ES klasificētas informācijas aizsardzību saskaņā ar Padomes Lēmumu 2013/488/ES (2).

            11. pants
            Informācijas analīzes un sakaru centrs

               EUAM RCA vajadzībām tiek aktivizēts Informācijas analīzes un sakaru centrs.

            12. pants
            Juridiskā kārtība

               EUAM RCA ir tiesības veikt pakalpojumu un piegāžu iepirkumus, slēgt līgumus un administratīvas vienošanās, nodarbināt personālu, turēt bankas kontus, iegādāties un atsavināt aktīvus un izpildīt savas saistības, un būt par pusi tiesas procesos, ja tas vajadzīgs, lai īstenotu šo lēmumu.

            13. pants
            Finansiālā kārtība

               1.   Finanšu atsauces summa, kas paredzēta, lai 6 mēnešos pēc šā lēmuma stāšanās spēkā segtu ar EUAM RCA saistītus izdevumus, ir 7 100 000 EUR. Par finanšu atsauces summu jebkuram turpmākam laikposmam lēmumu pieņem Padome.

               2.   Visus izdevumus pārvalda saskaņā ar noteikumiem un procedūrām, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam. Fizisku un juridisku personu dalība procedūrās, ar ko EUAM RCA piešķir iepirkuma līgumu slēgšanas tiesības, ir bez ierobežojumiem. Turklāt EUAM RCA iegādātajām precēm netiek piemēroti izcelsmes noteikumi. Pēc tam, kad Komisija to apstiprina, EUAM RCA var noslēgt tehniskus nolīgumus ar dalībvalstīm, uzņēmējvalsti, iesaistītām trešām valstīm un citiem starptautiskiem rīcībspēkiem par iekārtu, pakalpojumu un telpu nodrošināšanu EUAM RCA vajadzībām.

               3.   EUAM RCA ir atbildīga par sava budžeta izpildi. Šajā nolūkā EUAM RCA paraksta vienošanos ar Komisiju. Finansiālā kārtība respektē 3., 4. un 5. pantā paredzēto komandķēdi un EUAM RCA operatīvās vajadzības.

               4.   EUAM RCA ir Komisijas pārraudzībā un tai ziņo par pilnīgi visiem finanšu pasākumiem, kas veikti saistībā ar to vienošanos.

               5.   Ar EUAM RCA saistītie izdevumi ir attiecināmi no šā lēmuma pieņemšanas dienas.

            14. pants
            Savienības reakcijas un koordinācijas saskaņotība

               1.   AP nodrošina šā lēmuma īstenošanas saskaņotību ar Savienības ārējo darbību kopumā, tostarp ar Savienības attīstības programmām.

               2.   Neskarot komandķēdi, misijas vadītājs cieši koordinē darbības ar Savienības delegāciju Bangi, lai nodrošinātu, ka Savienības darbība Centrālāfrikas Republikā ir saskaņota.

               3.   Misijas vadītājs cieši sadarbojas ar EUTM RCA, MINUSCA, UNPOL, Āfrikas Savienību un attiecīgā gadījumā ar citiem starptautiskiem rīcībspēkiem.

            15. pants
            Informācijas izpaušana

               1.   AP ir pilnvarots attiecīgos gadījumos un atbilstoši EUAM RCA vajadzībām ar šo lēmumu saistītām trešām valstīm saskaņā ar Lēmumu 2013/488/ES nodot EUAM RCA vajadzībām sagatavotu ES klasificēto informāciju ar klasifikācijas pakāpi līdz “CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL”.

               2.   Konkrētu un steidzamu operatīvu vajadzību gadījumā AP ir arī pilnvarots saskaņā ar Lēmumu 2013/488/ES nodot uzņēmējvalstij EUAM RCA vajadzībām sagatavotu ES klasificēto informāciju ar klasifikācijas pakāpi līdz “RESTREINT UE/EU RESTRICTED”. Šajā nolūkā sagatavo vienošanos starp AP un kompetentajām uzņēmējvalsts iestādēm.

               3.   AP ir pilnvarots nodot ar šo lēmumu saistītām trešām valstīm ES neklasificētos dokumentus, kuri saistīti ar Padomes apspriedēm attiecībā uz EUAM RCA un uz kuriem saskaņā ar Padomes reglamenta 6. panta 1. punktu attiecas pienākums ievērot dienesta noslēpumu (3).

               4.   Saskaņā ar Lēmuma 2013/488/ES VI pielikuma VII iedaļu 1.–3. punktā minētās pilnvaras, kā arī pilnvaras noslēgt 2. punktā minēto vienošanos AP var deleģēt savā pakļautībā esošām personām, civilās operācijas komandierim un misijas vadītājam.

            16. pants

               EUAM RCA
               sākšana

               1.   Misiju sāk ar Padomes lēmumu dienā, ko iesaka EUAM RCA civilās operācijas komandieris, tiklīdz ir sasniegtas misijas sākotnējās operatīvās spējas.

               2.   EUAM RCA pamatgrupa veic nepieciešamos sagatavošanās pasākumus, lai EUAM RCA varētu sasniegt savas sākotnējās operatīvās spējas.

            17. pants
            Stāšanās spēkā un darbības ilgums
            Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
            Tas zaudē spēku pēc 2 gadiem pēc EUAM RCA sākšanas dienas.

            Briselē, 2019. gada 9. decembrī

                  Padomes vārdā –

                  Priekšsēdētājs

               J. BORRELL FONTELLES

            (1)  Eiropas Savienības militāra apmācības misija Centrālāfrikas Republikā, kas izveidota ar Padomes Lēmumu (KĀDP) 2016/610 (2016. gada 19. aprīlis) par Eiropas Savienības KDAP militāru apmācības misiju Centrālāfrikas Republikā (EUTM RCA) (OV L 104, 20.4.2016., 21. lpp.).

            (2)  Padomes Lēmums 2013/488/ES (2013. gada 23. septembris) par drošības noteikumiem ES klasificētas informācijas aizsardzībai (OV L 274, 15.10.2013., 1. lpp.).

            (3)  Padomes Lēmums 2009/937/ES (2009. gada 1. decembris), ar ko pieņem Padomes reglamentu (OV L 325, 11.12.2009., 35. lpp.).