Svarīgs juridisks paziņojums

|

32003D0479

Padomes Lēmums (2003. gada 16. jūnijs) par noteikumiem, kuri jāpiemēro attiecībā uz valstu ekspertiem un militāro personālu, kas norīkots uz Padomes ģenerālsekretariātu, un par 1997. gada 25. jūnija un 1999. gada 22. marta Lēmuma, Lēmuma 2001/41/EK un Lēmuma 2001/496/KĀDP atcelšanu

Oficiālais Vēstnesis L 160 , 28/06/2003 Lpp. 0072 - 0080 CS.ES Nodaļa 18 Sējums 02 Lpp. 141  - 149 ET.ES Nodaļa 18 Sējums 02 Lpp. 141  - 149 HU.ES Nodaļa 18 Sējums 02 Lpp. 141  - 149 LT.ES Nodaļa 18 Sējums 02 Lpp. 141  - 149 LV.ES Nodaļa 18 Sējums 02 Lpp. 141  - 149 MT.ES Nodaļa 18 Sējums 02 Lpp. 141  - 149 PL.ES Nodaļa 18 Sējums 02 Lpp. 141  - 149 SK.ES Nodaļa 18 Sējums 02 Lpp. 141  - 149 SL.ES Nodaļa 18 Sējums 02 Lpp. 141  - 149

		Padomes Lēmums(2003. gada 16. jūnijs)par noteikumiem, kuri jāpiemēro attiecībā uz valstu ekspertiem un militāro personālu, kas norīkots uz Padomes ģenerālsekretariātu, un par 1997. gada 25. jūnija un 1999. gada 22. marta Lēmuma, Lēmuma 2001/41/EK un Lēmuma 2001/496/KĀDP atcelšanu(2003/479/EK)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, un jo īpaši tā 28. panta 1. punktu,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 207. panta 2. punktu,tā kā:(1) Norīkotajiem valsts ekspertiem (turpmāk tekstā – "NVE") un norīkotajām valsts militārpersonām (turpmāk tekstā – "norīkotās militārpersonas") būtu jādod iespēja Padomes ģenerālsekretariātam (turpmāk tekstā – "PĢS") gūt labumu no šo speciālistu augsta līmeņa zināšanām un profesionālās pieredzes, īpaši sfērās, kur šādu speciālistu zināšanas nav viegli pieejamas.(2) Ar šo lēmumu būtu jāveicina profesionālās pieredzes un zināšanu par Eiropas politiku apmaiņu, īslaicīgi norīkojot uz PĢS speciālistus no dalībvalstu pārvaldes iestādēm. Ar to arī jāmēģina nodrošināt ciešu sadarbību starp Padomi un valstu pārvaldes iestādēm vai starptautiskajām organizācijām, norīkojot PĢS pārstāvjus darbā tajās.(3) NVE tiek norīkoti no dalībvalstu valdībām vai ministrijām vai no starptautiskām organizācijām.(4) Šajā lēmumā izklāstītajiem NVE un norīkoto militārpersonu tiesībām un pienākumiem būtu jānodrošina, ka viņi pilda savus pienākumus vienīgi PĢS interesēs.(5) Ņemot vērā viņu darba pagaidu specifiku un viņu īpašo statusu, NVE un norīkotās militārpersonas neuzņemas atbildību PĢS vārdā par tā publisko tiesību prerogatīvu izpildīšanu.(6) Šajā lēmumā būtu jāizklāsta visi NVE un norīkoto militārpersonu nodarbinātības nosacījumi, un tas būtu jāpiemēro neatkarīgi no to budžeta asignējumu izcelsmes, kas izmantoti, lai segtu izdevumus.(7) Īpašie noteikumi vēl jo vairāk būtu jāizveido uz PĢS norīkotajām militārpersonām, lai izveidotu Eiropas Savienības Militāro štābu.(8) Šie noteikumu aizstāj 1997. gada 25. jūnija un 1999. gada 22. marta Lēmumus, kā arī Lēmumu 2001/41/EK un Lēmumu 2001/496/KĀDP, šos lēmumus būtu jāatceļ,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.I NODAĻAVISPĀRĪGI NOTEIKUMI1. pantsDarbības joma1. Šie noteikumi ir piemērojami norīkotajiem valsts ekspertiem (NVE), kurus uz PĢS norīko valsts, reģionālā vai vietējā iestāde. Tie arī piemērojami ekspertiem, kas norīkoti no starptautiskajām organizācijām.2. Šajos noteikumos ietvertās personas paliek sava darba devēja padotībā visu norīkojuma laiku, un šis darba devējs viņam maksā algu.3. PĢS pieņem darbā NVE saskaņā ar prasībām un budžeta iespējām. Ģenerālsekretāra vietnieks nosaka kārtību šādai pieņemšanai darbā.4. Izņemot gadījumu, kad ģenerālsekretārs piešķir atbrīvojumu, kas nav piemērojams KĀDP/EDAP sfērā, NVE jābūt dalībvalstu pilsoņiem. NVE dalībvalstu pilsoņus pieņem darbā uz pēc iespējas ģeogrāfiski plašākas teritorijas pārstāvības pamata. Dalībvalstis un PĢS sadarbojas, lai nodrošinātu, ciktāl iespējams, līdztiesību vīriešu un sieviešu starpā un lai ievērotu līdztiesīgu iespēju principu.5. NVE tiek norīkots vēstuļu apmaiņas veidā starp PĢS Personāla un administrācijas ģenerāldirektorātu un iesaistīto dalībvalstu pastāvīgajām pārstāvniecībām vai attiecīgajām starptautiskajām organizācijām. NVE piemērojamo noteikumu eksemplāru par norīkojumu uz PĢS pievieno vēstuļu apmaiņā.2. pantsNorīkojuma ilgums1. Norīkojuma laikposms nevar būt mazāks par sešiem mēnešiem, kā arī nevar pārsniegt divus gadus, un šo termiņu var sekojoši atjaunot līdz kopējam laikam, kas nepārsniedz četrus gadus.2. Paredzēto norīkojuma laiku nosaka vēstuļu apmaiņas sākumā, ko paredz 1. panta 5. punktā. Tā pati procedūra ir piemērojama norīkojuma laikposma atjaunošanas gadījumā.3. NVE, kas jau ir bijis norīkots uz PĢS, var norīkot atkārtoti saskaņā ar iekšējiem noteikumiem, kuros izklāstīti maksimālie termiņi, kuru laikā šādas personas var uzturēties PĢS departamentos, un uz kuriem attiecas šādi nosacījumi:a) NVE jāturpina atbilst norīkojuma nosacījumiem;b) starp norīkojuma iepriekšējā laikposma beigām un jebkuru nākamo norīkojumu ir jāpaiet vismaz sešus gadus ilgam laikposmam; ja pirmā norīkojuma beigās NVE ir saņēmis citu, papildu līgumu, sešus gadus ilgais laikposms sākas ar šī līguma termiņa izbeigšanos. Šis nosacījums neaizkavē PĢS pieņemt NVE norīkojumu, kura sākotnējais norīkojums ilga mazāk par četriem gadiem, bet šādā gadījumā jaunais norīkojums nepārsniedz neparedzētu daļu četru gadu laika laikposmā.3. pantsNorīkojuma vietaNVE norīko uz Briseli vai uz PĢS sadarbības biroju.4. pantsPienākumi1. NVE palīdz PĢS amatpersonām vai pagaidu darbiniekiem veikt viņam uzdotos darbus.Veiktos uzdevumus nosaka ar savstarpēju vienošanos starp PĢS un administrāciju, kura norīko valsts ekspertu departamentu interesēs un ņemot vērā kandidāta kvalifikācijas.2. NVE piedalās komandējumos un sanāksmēs:a) kopā ar PĢS amatpersonu vai pagaidu darbinieku;b) viens pats kā novērotājs vai tikai informatīvos nolūkos.Attiecīgais departamenta ģenerāldirektors dažos īpašos gadījumos var atkāpties no šā noteikuma, pamatojoties uz NVE izsniegto īpašo pilnvaru, pēc tam, kad ir pārbaudīts, ka nepastāv nekādi iespējami interešu konflikti. NVE nevar darboties PĢS bez īpašas pilnvaras, ko piešķīris ģenerālsekretāra/Augstā pārstāvja pilnvarots attiecīgā departamenta ģenerāldirektors.3. PĢS vienīgais uzņemas atbildību par NVE veikto uzdevumu rezultātu apstiprināšanu.4. Attiecīgie PĢS departamenti, NVE darba devējs un NVE pieliek visas pūles, lai izvairītos no jebkura interešu konflikta vai šāda konflikta rašanās saistībā ar NVE pienākumu izpildi norīkojuma laikā. Tādēļ PĢS laicīgi informē NVE un darba devēju par paredzētajiem/paredzamajiem pienākumiem un lūdz katru no viņiem apstiprināt rakstiski, ka viņi nezina par iemesliem, kāpēc NVE nenorīkos šiem pienākumiem. NVE lūdz īpaši minēt jebkuru iespējamu interešu konfliktu starp ģimenes apstākļiem (īpaši tuvu ģimenes locekļu profesionālā darbība vai jebkuras svarīgas pašas militārpersonas vai tuvu ģimenes locekļu finansiālās intereses) un piedāvātajiem veicamajiem pienākumiem norīkojuma laikā.Darba devējs un NVE uzņemas ziņot PĢS par jebkuru apstākļu maiņu norīkojuma laikā, kas varētu būt jebkura šāda konflikta cēlonis.5. Ja PĢS uzskata, ka NVE uzticēto uzdevumu rakstura dēļ ir nepieciešams ievērot īpašus drošības pasākumus, drošības pielaidi iegūst, pirms NVE ir norīkots.6. Lēmuma 2., 3. un 4. panta noteikumu neizpildes gadījumā PĢS var izbeigt NVE norīkojumu saskaņā ar 8. pantu.5. pantsTiesības un pienākumi1. Norīkojuma laikā:a) NVE veic savus pienākumus un darbojas vienīgi Padomes interesēs;b) NVE atturas no jebkādas darbības, un jo īpaši no tādas viedokļu publiskas paušanas, kas var iespaidot viņa stāvokli PĢS;c) ikviens NVE, kas, pildot savu uzdevumu, tiek lūgts izlemt jautājumu, kura risināšanā vai rezultātā viņš ir personīgi ieinteresēts tādā mērā, ka tas var vājināt viņa neatkarību, ziņo departamenta vadītājam, pie kura viņš ir norīkots;d) norīkojumā esošais NVE ne vienpersoniski, ne kopā ar citiem nepublicē nekādus tekstus, kas attiecas uz Eiropas Savienības darbu, un nerada priekšnoteikumus to publicēšanai citādi, kā vien saņemot atļauju saskaņā ar PĢS spēkā esošajiem nosacījumiem un noteikumiem. Atļauju noraida tikai tad, ja piedāvātā publikācija skar Eiropas Savienības intereses;e) visas tiesības attiecībā uz jebkuru NVE pienākumu izpildē paveiktu darbu ir PĢS;f) NVE dzīvo norīkojuma vietā vai netālu no tās, lai varētu pienācīgi pildīt savus pienākumus.g) NVE palīdz un sniedz padomu savam vadītājam, kura pakļautībā viņš strādā, un ir atbildīgs tā priekšā par uzticēto uzdevumu izpildi;h) pildot savus pienākumus, NVE nepieņem nekādus norādījumus no sava darba devēja vai valsts valdības. Viņš neuzņemas pildīt nekādas sava darba devēja, nedz arī valdību, kā arī jebkuras citas personas, slēgtas sabiedrības vai valsts iestādes darbības.2. Norīkojuma laikā un pēc tā NVE ievēro vislielāko piesardzību attiecībā uz visiem faktiem un informāciju, ko viņš uzzina, pildot savus pienākumus, vai sakarā ar šiem pienākumiem. Viņš nekādā veidā nevienai nepilnvarotai personai neatklāj nevienu dokumentu vai informāciju, kas vēl nav likumīgi publiskota, kā arī neizmanto tos savam labumam.3. Norīkojuma laikposmam beidzoties, NVE turpina saistīt pienākumi darboties godīgi un apdomīgi, pildot viņam norādītos jaunos pienākumus un pieņemot zināmus amatus vai priekšrocības.Tādēļ trīs gadu laikā pēc norīkojuma laikposma beigām NVE informē nekavējoties PĢS par jebkuriem viņa darba devējam veiktajiem pienākumiem vai uzdevumiem, kuri varētu izraisīt interešu konfliktu saistībā ar uzdevumiem, ko viņš veica norīkojuma laikā.4. NVE ir pakļauts PĢS spēkā esošajiem drošības noteikumiem.5. Šā panta noteikumu neizpilde norīkojuma laikā dod tiesības PĢS izbeigt NVE norīkojumu saskaņā ar 8. pantu.6. pantsLīmenis, profesionālā pieredze un valodu zināšanas1. Lai varētu pretendēt uz norīkojumu uz PĢS, NVE jābūt vismaz trīs gadu pilnas slodzes administratīvajai, zinātniskai, tehniskai, padomdevēja vai uzraudzības uzdevumu pieredzei, kas atbilst A un B kategorijām, kā noteikts Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumos un Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtībā. Pirms norīkojuma NVE darba devējs sniedz PĢS pārskatu par eksperta nodarbošanos iepriekšējo 12 mēnešu laikā.2. NVE jābūt ļoti labām Kopienas vienas valodas zināšanām un apmierinošām otrās valodas zināšanām, lai pildītu savus pienākumus.7. pantsNorīkojuma pārtraukšana1. PĢS var atļaut norīkojumu pārtraukt un konkretizēt piemērojamos nosacījumus. Laikā, kad norīkojums ir pārtraukts:a) 15. un 16. pantā minētos pabalstus nemaksā;b) 18. un 19. pantā minētie izdevumus maksā tikai, ja pārtraukšana notiek pēc PĢS lūguma.2. PĢS informē NVE darba devēju.8. pantsNorīkojuma laikposmu izbeigšana1. Ievērojot 2. punktu, norīkojumu var izbeigt pēc PĢS vai NVE darba devēja lūguma, trīs mēnešus iepriekš izdarot paziņojumu. To var vēl izbeigt pēc NVE lūguma, ja tiek izdarīts tāds pats paziņojums un ja PĢS tam piekrīt.2. Dažos izņēmuma gadījumos norīkojumu izbeidz bez iepriekšēja paziņojuma:a) to izdara NVE darba devējs, ja tā prasa darba devēja būtiskas intereses;b) ar līguma palīdzību starp PĢS un darba devēju pēc NVE lūguma abām pusēm, ja tā prasa NVE būtiskas personiskās vai profesionālās intereses;c) to izdara PĢS NVE savu pienākumu neizpildes gadījumā saskaņā ar šiem noteikumiem. NVE pirmajam sniedz iespēju uz savu aizstāvību.3. Norīkojuma laikposmu izbeigšanas gadījumā saskaņā ar 2. punkta c) apakšpunktu, PĢS nekavējoties informē darba devēju.II NODAĻADARBA APSTĀKĻI9. pantsSociālais nodrošinājums1. Pirms norīkojuma laikposma sākuma darba devējs, kuram valsts eksperts jāsūta norīkojumā, apliecina PĢS, ka NVE visu norīkojuma laiku paliek to sociālā nodrošinājuma, tostarp veselības aizsardzības, tiesību subjekts, kas attiecas uz to valsts pārvaldes iestādi vai starptautisko organizāciju, kura nodarbina NVE un uzņemas atbildību par izmaksām, kas rodas ārzemēs.2. No viņa norīkojuma sākuma PĢS apdrošina NVE pret nelaimes gadījumiem. PĢS nodrošina viņu ar šīs apdrošināšanas noteikumu eksemplāru dienā, kurā viņš ierodas attiecīgajā Personāla un administrācijas ģenerāldirektorāta departamentā, lai nokārtotu ar norīkojumu saistītās administratīvās formalitātes.10. pantsDarba laiks1. NVE ir pakļauts spēkā esošajiem noteikumiem PĢS attiecībā uz darba laiku. Šos noteikumus var grozīt ģenerālsekretāra vietnieks, kad tas nepieciešams departamenta vajadzībām.2. NVE pilda savus pienākumus pilnas darba slodzes apjomā visu norīkojuma laiku. Pēc pienācīgi pamatota lūguma no ģenerāldirektorāta un saskaņā ar PĢS interešu saderību Personāla un administrācijas ģenerāldirektorāts var atļaut NVE strādāt nepilnu darba slodzi, ja par to vienojas ar viņa darba devēju.3. Ja tiek atļauts strādāt nepilnu darba slodzi, NVE strādā vismaz pusi no parastā darba laika.4. NVE var strādāt elastīgas darba stundas tikai tad, ja to atļauj PĢS departaments, uz kuru viņš ir norīkots. Atļauju informatīvā nolūkā nosūta Personāla un administrācijas ģenerāldirektorāta attiecīgajai struktūrvienībai.5. Spēkā esošos pabalstus PĢS par darbu maiņās var piešķirt NVE.11. pantsPrombūtne slimības vai nelaimes gadījuma vai negadījuma dēļ1. Par prombūtni slimības vai nelaimes gadījuma vai negadījuma dēļ NVE ziņo savam vadītājam, cik vien ātri iespējams, minot savu pašreizējo adresi. Ja viņš nav darbā vairāk par trim dienām, viņš uzrāda medicīnisko izziņu, un viņam var lūgt iziet medicīnisko apskati, ko organizē PĢS.2. Ja prombūtnes laiks slimības vai nelaimes gadījuma dēļ, kas atsevišķi nav ilgāks par trīs dienām, pārsniedz kopsummā 12 dienas 12 mēnešu laikā, NVE jāuzrāda medicīniskā izziņa turpmākajiem prombūtnes gadījumiem slimības dēļ.3. Ja slimības atvaļinājuma laikposms pārsniedz vienu mēnesi vai NVE nodarbinātības laikposmu, atkarībā no tā, kurš ir garāks, 15. panta 1. un 2. punktā minētos pabalstus automātiski pārtrauc piešķirt. Šo noteikumu nepiemēro slimības gadījumā, kas saistīts ar grūtniecību. Slimības atvaļinājums nevar būt ilgāks par attiecīgās personas norīkojuma laiku.4. Tomēr NVE, kas norīkojuma laikā guvis traumu darba vietā, turpina saņemt 15. panta 1. un 2. punktā noteikto pabalstu pilnā apmērā visu laiku, kurā viņš nevar strādāt līdz norīkojuma laikposma beigām.12. pantsGadskārtējais atvaļinājums, īpašais atvaļinājums un brīvdienas1. NVE ir tiesīgs saņemt divarpus darba dienu atvaļinājumu nodarbinātības mēnesī (30 dienas kalendārajā gadā).2. Lai varētu doties atvaļinājumā, vispirms ir vajadzīga tā departamenta atļauja, uz kuru NVE ir norīkots.3. Pēc pamatota pieteikuma NVE var piešķirt īpašo atvaļinājumu šādos gadījumos:- NVE laulību gadījumā: divas dienas ik gadus,- dzīvesbiedra nopietnas slimības gadījumā: līdz trim dienām,- dzīvesbiedra nāves gadījumā: četras dienas,- augšupejošas līnijas radinieka nopietnas slimības gadījumā: līdz divām dienām gadā,- augšupejošas līnijas radinieka nāves gadījumā: divas dienas,- bērna piedzimšanas gadījumā: divas dienas,- nopietnas bērna slimības gadījumā: līdz divām dienām,- bērna nāves gadījumā: četras dienas.4. Katru gadījumu izskatot atsevišķi un pēc NVE darba devēja pienācīgi pamatotas prasības, PĢS var piešķirt līdz divām dienām ilgu īpašo atvaļinājumu 12 mēnešu laikā.5. Nepilna darba laika darba gadījumā, gadskārtējā atvaļinājuma laiku attiecīgi samazina.6. Gadskārtējā atvaļinājuma dienas, kas nav izmantotas līdz norīkojuma laikposma beigām, tiek zaudētas.13. pantsGrūtniecības atvaļinājums1. NVE, kas ir grūtniecības stāvoklī, piešķir 16 nedēļu ilgu grūtniecības un dzemdību atvaļinājumu, kura laikā viņa saņem 15. pantā noteiktos pabalstus.2. Pēc NVE, kas baro bērnu ar krūti, lūguma un pamatojoties uz šo faktu apliecinošu medicīnas izziņu, viņai piešķir īpašu atvaļinājumu maksimāli uz četrām nedēļām, sākot no grūtniecības un dzemdību atvaļinājuma beigām, kura laikā viņa saņem 15. pantā noteiktos pabalstus.3. Ja NVE darba devēja valsts tiesību akti piešķir garāku grūtniecības un dzemdību atvaļinājumu, norīkojumu pārtrauc uz laiku, par kādu tiek pārsniegts PĢS piešķirtais laikposms. Šajā gadījumā laikposmu, kas ir vienāds ar pārtraukšanas laikposmu, pievieno norīkojuma beigās, ja tas ir PĢS interesēs.4. NVE var pārmaiņus pieteikties norīkojuma pārtraukšanai, lai ietvertu visu laiku, kas paredzēts grūtniecības un dzemdību atvaļinājumam un atvaļinājumam sievietei, kas baro bērnu ar krūti. Šajā gadījumā laikposmu, kas ir vienāds ar pārtraukšanas laikposmu, pievieno norīkojuma beigās, ja tas ir PĢS interesēs.14. pantsVadība un kontroleAtvaļinājuma vadība un kontrole ir uzticēta PĢS vadībai. Ģenerāldirektorāts vai departaments, uz kuru norīkots NVE, ir atbildīgs par darba laiku un kavējumu kontroli.III NODAĻAPABALSTI UN IZDEVUMI15. pantsKomandējuma dienas nauda1. NVE ir tiesības saņemt komandējuma dienas naudu visu norīkojuma laiku. Ja attālums starp dzīvesvietu un norīkojuma vietu ir 150 km vai mazāks, dienas nauda ir EUR 26,78. Ja attālums pārsniedz 150 km, dienas nauda ir EUR 107,1.2. Ja NVE nav saņēmis pārcelšanās izdevumus vai nu no PĢS, vai darba devēja, izmaksā papildu mēneša pabalstu, kā norādīts šajā tabulā:Attālums starp dzīvesvietu un norīkojuma vietu (km) | Summa EUR |0-150 | 0 |> 150 | 68,85 |> 300 | 122,40 |> 500 | 198,90 |> 800 | 321,30 |> 1300 | 504,90 |> 2000 | 604,35 |Šo pabalstu izmaksā katru mēnesi ar pēcmaksu.3. Šos pabalstus izmaksā par komandējuma laiku, gadskārtējo atvaļinājumu, grūtniecības atvaļinājumu, īpašo atvaļinājumu un PĢS piešķirtajām brīvdienām.4. NVE, kuri trīs gadu laikposmā, kas beidzas sešus mēnešus pirms norīkojuma, dzīvojuši vai veikuši savas profesionālās darbības 150 km vai mazākā attālumā no norīkojuma vietas, saņem dienas naudu EUR 26,78. Šī noteikuma nolūkos neņem vērā apstākļus, kas rodas NVE tāda darba rezultātā, ko veic valsts, izņemot norīkojuma vietas valsts vai starptautiskās organizācijas labā.5. Kad NVE uzsāk savu darbu norīkojumā, viņš saņem avansu, kas ir vienāds ar 75 dienu komandējuma dienas naudas summu, vienlaicīgi zaudējot tiesības saņemt šādu pabalstu attiecīgajā laikposmā. Ja norīkojums PĢS beidzas pirms laikposma beigām, kas ņemts vērā, lai aprēķinātu avansa summu, NVE pienākums ir atdot šā laikposma atlikušajai daļai atbilstīgu summu.6. Kad notiek 1. panta 5. punktā noteiktā vēstuļu apmaiņa, PĢS tiek informēts par jebkuru NVE saņemto maksājumu, kas līdzīgs šā panta 1. punktā minētajam maksājumam. Jebkuru šādu summu ietur no PĢS maksātā pabalsta atbilstīgi minētajam 1. punktam.7. Dienas un ikmēneša pabalstus koriģē katru gadu bez atpakaļejoša spēka, pamatojoties uz Briselē un Luksemburgā strādājošu Kopienas amatpersonu pamatalgu piemērošanu.8. NVE, kas norīkoti uz PĢS sadarbības biroju, šajā pantā minēto komandējuma dienas naudu var aizstāt ar pabalstu mājokļa uzturēšanai, ja to pamato konkrētās norīkojuma valsts īpaši apstākļi, kas atkarīgs no Administrācijas un protokola ģenerāldirektorāta pamatota lēmuma.16. pantsPapildu vienotas likmes pabalsts1. Izņemot gadījumu, kad NVE dzīvesvieta ir 150 km vai mazākā attālumā no norīkojuma vietas, viņš nepieciešamības gadījumā saņem papildu vienotas likmes pabalstu, kas ir vienāds ar starpību starp darba devēja maksāto bruto ikgadējo algu (atņemot ģimenes pabalstu summu), kurai pieskaitīta PĢS maksātā komandējuma dienas nauda, un pamatalgu, ko izmaksā amatpersonai A 8 vai B 5 kategorijas 1. līmenī, atkarībā no kategorijas, kurai viņš atbilst.2. Šo pabalstu koriģē vienu reizi gadā bez atpakaļejoša spēka, pamatojoties uz Kopienas amatpersonu pamatalgu pielāgošanu.17. pantsDzīvesvieta1. Šajos noteikumos dzīvesvieta ir vieta, kur NVE ir pildījis savus darba devēja norādītos pienākumus tieši pirms norīkojuma. Norīkojuma vieta ir tur, kur ir PĢS departaments, uz kuru norīkots NVE. Abas vietas nosaka 1. panta 5. punktā minētajā vēstuļu apmaiņā.2. Ja valsts eksperts norīkojumā ir kā NVE un ir jau norīkojumā sava darba devēja vārdā vietā, izņemot to, kurā ir darba devēja galvenais birojs, dzīvesvieta ir viena no divām atkarībā no tā, kura tuvāka norīkojuma vietai.3. Par dzīvesvietu uzskata norīkojuma vietu, ja:a) trīs gadu laikposmā, kas beidzas sešus mēnešus pirms norīkojuma, NVE ir dzīvojis vai veicis savas profesionālās darbības 150 km vai mazākā attālumā no atrašanās vai norīkojuma vietas;b) PĢS lūguma par norīkojuma laikā norīkojuma vieta ir NVE dzīvesbiedra vai viņa apgādībā esošo bērnu dzīvesvieta.Tādēļ dzīvesvieta 150 km vai mazākā attālumā no norīkojuma vietas jāuzskata par dzīvesvietu šajā vietā.4. Šā panta piemērošanas nolūkā neņem vērā apstākļus, kas rodas NVE tāda darba rezultātā, ko veic valsts, izņemot norīkojuma vietas valsts vai starptautiskās organizācijas, labā.18. pantsCeļa izdevumi1. NVE, kura dzīvesvieta ir vairāk par 150 km attālumā no norīkojuma vietas, ir tiesīgs saņemt ceļa izdevumu atlīdzību:a) pašam/-ai:- no dzīvesvietas līdz norīkojuma vietai norīkojuma laikposma sākumā,- no dzīvesvietas līdz norīkojuma vietai norīkojuma laikposma beigās;b) dzīvesbiedram un apgādībā esošajiem bērniem ar nosacījumu, ka tie dzīvo kopa ar NVE un ka pārcelšanās izdevumus atmaksā PĢS:- norīkojuma sākumā, pārceļoties no dzīvesvietas uz norīkojuma vietu,- norīkojuma beigās, pārceļoties no norīkojuma vietas uz dzīvesvietu.2. Ja vien šis brauciens nenotiek ar gaisa transportu, summu atmaksā pēc tādas vienotas likmes bez piemaksām, kas nepārsniedz brauciena ar otrās klases vilcienu izmaksas. Tas pats attiecas arī uz braucienu, izmantojot automobili. Ja brauciens ar vilcienu pārsniedz 500 km vai ja standarta maršruts iekļauj jūras šķērsošanu, lidmašīnas biļetes summu var atmaksāt līdz biļetes par pazeminātu cenu faktiskajām izmaksām (PEX vai APEX), uzrādot biļetes un iekāpšanas kartes.3. Atkāpjoties no 1. punkta, NVE, kuri pierāda, ka viņi ir mainījuši vietu, kurā viņi veiks savu profesionālo darbību pēc norīkojuma, ir tiesīgi saņemt uz šo vietu veiktā ceļojuma izdevumu atmaksājumu iepriekš norādītajā apmērā. Atmaksājumā nevar iekļaut maksājuma summu, kas lielāka par to, kuru NVE ir tiesīgs saņemt atgriešanās uz dzīvesvietu gadījumā.4. Ja NVE ir veicis pārcelšanos no savas dzīvesvietas uz norīkojuma vietu, viņš ir tiesīgs katru gadu saņemt vienotas likmes maksājumu, kas vienāds ar izmaksām, kādas rodas braucienā no viņa norīkojuma vietas uz dzīvesvietu viņam, viņa dzīvesbiedrei un viņa apgādībā esošajiem bērniem, pamatojoties uz PĢS spēkā esošajiem noteikumiem.19. pantsPārcelšanās izdevumi1. Ja vien nepiemēro 15. panta 4. punktu, NVE var pārvietot savus personiskās lietošanas priekšmetus no dzīvesvietas uz norīkojuma vietu uz PĢS rēķina pēc tā sākotnējās atļaujas iegūšanas atbilstīgi pārcelšanās izmaksu atmaksāšanas laikā PĢS spēkā esošajiem noteikumiem ar nosacījumu, ka tiek izpildīti šādi nosacījumi:a) norīkojuma sākotnējam laikposmam jābūt diviem gadiem;b) NVE dzīvesvietai jābūt 100 km vai lielākā attālumā no norīkojuma vietas;c) pārcelšanos jāpabeidz sešu mēnešu laikā, sākot ar norīkojuma sākuma datumu;d) atļauju jālūdz vismaz divus mēnešus pirms iecerētā pārcelšanās datuma;e) pārcelšanās izmaksas neatmaksā darba devējs;f) NVE jānosūta tāmju, kvīšu un faktūrrēķinu oriģināli PĢS un apliecinošu dokumentu no NVE darba devēja, kurā apstiprināts, ka darba devējs nesedz pārcelšanās izmaksas.2. Saskaņā ar 3. un 4. punktu, ja pārcelšanās uz norīkojuma vietu radītās izmaksas ir sedzis PĢS, NVE norīkojuma beigās pēc sākotnējas atļaujas ir tiesīgs saņemt pārcelšanās izdevumu no norīkojuma vietas uz dzīvesvietu atmaksājumu atbilstīgi pārcelšanās izmaksu atmaksāšanas laikā PĢS spēkā esošajiem noteikumiem, un ievērojot iepriekš minētā 1. punkta d), e) un f) apakšpunktā izklāstītos un šādus turpmākos nosacījumus:a) pārcelšanās nevar notikt ātrāk kā trīs mēnešus pirms norīkojuma beigām;b) pārcelšanos jāpabeidz sešu mēnešu laikā, sākot ar norīkojuma sākšanās datumu.3. NVE, kura norīkojums ir izbeigts pēc viņa vai pēc darba devēja lūguma divu gadu laikā no norīkojuma sākuma, nav tiesīgs saņemt pārcelšanās izmaksu uz dzīvesvietu atmaksājumu.4. Ja NVE pierāda, ka vieta, kur viņš veiks savas profesionālās darbības pēc tam, kad norīkojuma vieta mainīsies, pārcelšanās izmaksas uz šo jauno vietu var tikt atmaksātas, bet tikai līdz tādai summai, kas būtu maksāta pārcelšanās uz dzīvesvietu gadījumā.20. pantsKomandējumi un komandējumu izdevumi1. NVE var nosūtīt komandējumā saskaņā ar 4. pantu.2. Komandējumu izmaksas atmaksā saskaņā PĢS spēkā esošajiem noteikumiem.21. pantsApmācībaNVE ir tiesīgs apmeklēt PĢS rīkotus apmācības kursus, ja tādus nodrošināt ir PĢS interesēs. NVE pamatotās intereses, ņemot īpaši vērā viņa profesionālo karjeru pēc norīkojuma, apsver, kad tiek pieņemts lēmums par atļauju apmeklēt kursus.22. pantsAdministratīvie noteikumi1. NVE ziņo attiecīgajam Personāla un administrācijas ģenerāldirektorāta departamentam norīkojama pirmajā dienā, lai nokārtotu nepieciešamās administratīvās formalitātes. Viņš sāk pildīt savus pienākumus vai nu pirmajā, vai 16. mēneša dienā.2. NVE, kas norīkots uz PĢS sadarbības biroju, ziņo attiecīgajam PĢS departamentam savā norīkojuma vietā.3. Maksājumus veic attiecīgais PĢS departaments eiro, bankas kontā, kas atvērts banku iestādē norīkojuma vietā.IV NODAĻANOTEIKUMU PIEMĒROŠANA NORĪKOTAJĀM MILITĀRPERSONĀM23. pantsMilitārpersonām piemērojamie noteikumiSaskaņā ar 24. līdz 33. pantu šie noteikumi piemērojami arī militārpersonām, kuras norīkotas uz PĢS, lai izveidotu Eiropas Savienības Militāro štābu atbilstīgi Padomes 2001. gada 22. janvāra Lēmumam 2001/80/KĀDP par Eiropas Savienības Militārā štāba izveidi [1].24. pantsNosacījumiNorīkotām militārpersonām jābūt apmaksātā dienestā dalībvalsts bruņotajos spēkos visu viņu norīkojuma laiku. Militārpersonām jābūt dalībvalstu pilsoņiem.25. pantsRekrutēšana/darbā pieņemšanaAtkāpjoties no 1. panta 3. punkta otrā teikuma, ģenerālsekretārs/Augstais pārstāvis izveido militārpersonu darbā pieņemšanas kārtību.26. pantsVēstuļu apmaiņaPiemērojot 1. panta 5. punktu, vēstuļu apmaiņa notiek starp ģenerālsekretāru/Augsto pārstāvi un attiecīgās dalībvalsts pastāvīgo pārstāvi.27. pantsNorīkojuma ilgums1. Atkāpjoties no 2. panta 1. punkta, norīkojuma ilgums nevar būt ne mazāks par sešiem mēnešiem, ne lielāks par trīs gadiem, un to var pagarināt secīgi līdz kopējam laikposmam, kas nepārsniedz četrus gadus.2. Atkāpjoties no 2. panta 3. punkta b) apakšpunkta, izņemot izņēmuma gadījumus, laikposmam starp iepriekšējo norīkojuma laikposmu un jauno norīkojumu jābūt vismaz četrus gadus ilgam, ja pastāv īpaši apstākļi un tam piekrīt ģenerālsekretārs/Augstais pārstāvis.28. pantsUzdevumiAtkāpjoties no 4. panta 1. punkta, norīkotās militārpersonas, kuras rīkojas saskaņā ar ģenerālsekretāra/Augstā pārstāvja pilnvarojumu, pilda tām uzticētos norīkojumus, pienākumus un veic uzdevumus saskaņā ar Lēmuma 2001/80/KĀDP pielikumu.29. pantsĀrējās saistībasAtkāpjoties no 4. panta 2. punkta, norīkotās militārpersonas nevar iesaistīt PĢS ārējās saistībās, izņemot ar ģenerālsekretāra/Augstā pārstāvja pilnvarojumā piešķirtu īpašu mandātu.30. pantsDrošības pielaideAtkāpjoties no 4. panta 5. punkta, norīkoto militārpersonu drošības pielaide attiecīgajam līmenim, kurš nevar būt zemāks par SECRET, jānosaka 1. panta 5. punkta minētās vēstuļu apmaiņas veidā.31. pantsProfesionālā pieredzeAtkāpjoties no 6. panta 1. punkta, militārpersonu, kas strādā vadības vai padomdevēja līmenī un kuram ir augsta līmeņa zināšanas par veicamajiem pienākumiem, var norīkot uz PĢS.32. pantsNorīkojuma pārtraukšana vai izbeigšana1. Atļauju 7. panta piemērošanai norīkotajai militārpersonai dod ģenerālsekretārs/Augstais pārstāvis.2. Atkāpjoties no 8. panta, norīkojumu var izbeigt, ja to pieprasa PĢS vai norīkotās militārpersonas valsts pārvaldes iestādes vai jebkura cita pamatota iemesla dēļ.33. pantsNopietna pienākumu neizpildīšana1. Atkāpjoties no 8. panta 3. punkta, norīkotās militārpersonas tīšas vai neuzmanīgas savu pienākumu nopietnos neizpildes gadījumos norīkojumu var izbeigt bez iepriekšēja brīdinājuma. Ģenerālsekretārs/Augstais pārstāvis pieņem lēmumu pēc tam, kad attiecīgajai personai sniegta sevis aizstāvības iespēja. Pirms pieņemt savu lēmumu, ģenerālsekretārs/Augstais pārstāvis ziņo dalībvalsts, kuras pilsonis ir militārpersona, pastāvīgajam pārstāvim. Pēc šāda lēmuma pieņemšanas 18. un 19. pantā minētos pabalstus vairs nepiešķir.Līdz pirmajā daļā minētā lēmuma pieņemšanai norīkotās militārpersonas norīkojumu var pārtraukt, ja pienākumu nopietnā neizpildes gadījumā ģenerālsekretārs/Augstais pārstāvis liecina pret viņu pēc tam, kad personai sniegta sevis aizstāvības iespēja. 15. un 16. pantā minētos pabalstus neizmaksā šā pārtraukuma laikā, kas nevar pārsniegt trīs mēnešus.2. Ģenerālsekretārs/Augstais pārstāvis var vērst dalībvalsts iestāžu uzmanību uz jebkuru šajā lēmumā izklāstīto vai minēto noteikumu pārkāpumu, ko militārpersona izdara norīkojuma laikā.3. Norīkojumā esošs militārpersona turpina ievērot savas valsts disciplināros noteikumus.34. pantsDarba laiks10. panta 2. punkta otro teikumu nepiemēro norīkotajām militārpersonām.35. pantsĪpašais atvaļinājumsAtkāpjoties no 12. panta 4. punkta, PĢS var piešķirt neapmaksātu papildu īpašo atvaļinājumu darba devēja nodrošinātām apmācībām pēc pienācīgi pamatota darba devēja lūguma.36. pantsPabalstiAtkāpjoties no 15. panta 1. punkta un 16. panta, 1. panta 5. punktā minētajā vēstuļu apmaiņā var izvirzīt, ka tajā paredzētos pabalstus nemaksās.37. pantsDzīvesvieta1. Par norīkotās militārpersonas dzīvesvietu tiek uzskatīta tās dalībvalsts galvaspilsēta, kuras pilsonis viņš ir, ja atbilstīgi 17. panta 1. un 2. punktam un 3. punkta a) apakšpunktam, viņa dzīvesvieta ir 150 km vai mazākā attālumā no norīkojuma vietas.2. Par norīkotās militārpersonas dzīvesvietu tiek uzskatīta tās dalībvalsts galvaspilsēta, kuras pilsonis viņš ir, ja 17. panta 3. punkta b) apakšpunktā minētā dzīvesbiedra vai viņa apgādībā esošā bērna (bērnu) dzīvesvieta ir dalībvalstī, kas nav dalībvalsts, kurā militārpersona norīkota.V NODAĻANOBEIGUMA NOTEIKUMI38. pantsAtcelšanaAtceļ šādus Lēmumus:- Padomes 1997. gada 25. jūnija Lēmums par noteikumiem, kurus piemēro uz Padomes ģenerālsekretariātu (Tieslietu un iekšlietu ģenerāldirektorāts) norīkotajiem valsts ekspertiem saskaņā ar plāna īstenošanu, lai pastiprinātu cīņu pret organizēto noziedzību,- Padomes 1999. gada 22. marta Lēmums par noteikumiem, kurus piemēro uz Padomes ģenerālsekretariātu (Tieslietu un iekšlietu ģenerāldirektorāts) norīkotajiem valsts ekspertiem saskaņā ar kopējo novērtējumu tam, kā kandidātvalstis piemēro un efektīvi īsteno Eiropas Savienības acquis tieslietu un iekšlietu jomā,- Padomes 2000. gada 22. decembra Lēmums 2001/41/EK par noteikumiem, kurus piemēro uz Padomes ģenerālsekretariātu norīkotajiem valsts ekspertiem saskaņā ar sistēmas apmaiņu Eiropas Savienības Padomes ģenerālsekretariāta amatpersonām un starptautisku organizāciju valsts pārvalžu iestāžu amatpersonām [2],- Padomes 2001. gada 25. jūnija Lēmums 2001/496/KĀDP par noteikumiem, kurus piemēro uz Padomes ģenerālsekretariātu norīkotajām militārpersonām, lai izveidotu Eiropas Savienības Militāro štābu [3].39. pantsSpēkā stāšanāsŠis lēmums stājas spēkā tā publicēšanas dienā Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.To piemēro no nākamā mēneša pirmās dienas pēc tās stāšanās spēkā katram jaunam norīkojumam vai atjaunotam norīkojumam.Luksemburgā, 2003. gada 16. jūnijāPadomes vārdā —priekšsēdētājsG. Papandreou[1] OV L 27, 30.1.2001., 7. lpp.[2] OV L 11, 16.1.2001., 35. lpp. Lēmums, kurā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2002/34/EK (OV L 15, 17.1.2002., 29. lpp.).[3] OV L 181, 4.7.2001., 1. lpp. Lēmums, kurā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2002/34/EK.--------------------------------------------------


title: Padomes Lēmums 2014/475/KĀDP ( 2014. gada 18. jūlijs ), ar kuru groza Lēmumu 2014/145/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz darbībām, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība

text:
               19.7.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 214/28

         PADOMES LĒMUMS 2014/475/KĀDP
   (2014. gada 18. jūlijs),
   ar kuru groza Lēmumu 2014/145/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz darbībām, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 29. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2014. gada 17. martā pieņēma Lēmumu 2014/145/KĀDP (1).

               (2)

               Ņemot vērā situācijas Ukrainā nopietnību, nosacījumi naudas līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšanai būtu jāpaplašina, lai vērstos pret juridiskām personām, vienībām vai struktūrām, kas materiāli vai finansiāli atbalsta darbības, ar ko tiek grauta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība.

               (3)

               Ir vajadzīga Savienības papildu rīcība, lai īstenotu minētos pasākumus.

               (4)

               Attiecīgi būtu jāgroza Lēmums 2014/145/KĀDP,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Lēmuma 2014/145/KĀDP 2. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

      “1.   Tiek iesaldēti visi līdzekļi un saimnieciskie resursi, kas ir īpašumā vai valdījumā, turējumā vai kontrolē:

                  —

                  fiziskām personām, kuras ir atbildīgas par tādām darbībām vai politiku vai aktīvi atbalsta vai īsteno tādas darbības vai politiku, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība vai stabilitāte, vai drošība Ukrainā vai kavēts starptautisko organizāciju darbs Ukrainā, un ar tām saistītām fiziskām vai juridiskām personām, vienībām vai struktūrām,

                  —

                  juridiskām personām, vienībām vai struktūrām, kuras materiāli vai finansiāli atbalsta darbības, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība, vai

                  —

                  Krimā vai Sevastopolē esošām juridiskām personām, vienībām vai struktūrām, kuru īpašumtiesības ir nodotas pretēji Ukrainas tiesību aktiem, vai juridiskām personām, vienībām vai struktūrām, kuras ir guvušas labumu no šādas nodošanas,

            kā uzskaitīts pielikumā.”

   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2014. gada 18. jūlijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         S. GOZI

      (1)  Padomes Lēmums 2014/145/KĀDP (2014. gada 17. marts) par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz darbībām, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība (OV L 78, 17.3.2014., 16. lpp.)


title: Padomes Lēmums (1989. gada 19. jūnijs), ar ko nodibina Eiropas Kopienu Statistikas programmu komiteju

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31989D0382

Oficiālais Vēstnesis L 181 , 28/06/1989 Lpp. 0047 - 0047 Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 13 Sējums 19 Lpp. 0021  Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 13 Sējums 19 Lpp. 0021

		Padomes Lēmums(1989. gada 19. jūnijs),ar ko nodibina Eiropas Kopienu Statistikas programmu komiteju(89/382/EEK; Euratom)EIROPAS KOPIENU PADOME,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Komisijas iesniegto lēmuma projektu,ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu [1],tā kā Padomes 1989. gada 19. jūnija Rezolūcijā par prioritāro darbību plāna ieviešanu statistikas informācijas nozarē: Eiropas Kopienu Statistikas programmā (1989.-1992.) [2] uzsvērta nepieciešamību pēc visaptverošas un saskaņotas statistikas programmas, lai atbalstītu Eiropas Kopienu mērķus;tā kā statistikas programmas īstenošanai nepieciešams pieņemt lēmumus, kas atbilst Kopienas vajadzībām, noteikt prioritātes un ieviest procedūras, lai uzlabotu pastāvošo ciešo sadarbību starp dalībvalstīm un Komisiju;tā kā, lai radītu šādu sadarbību, jānodibina komiteja, kuras pienākums ir palīdzēt Komisijai Eiropas Kopienu Statistikas programmas ieviešanā;tā kā ir vēlams, ka šāda sadarbība aptver visas jomas, kuras iekļautas Eiropas Kopienu Statistikas programmā,IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU.1. pantsAr šo ir nodibināta Statistikas programmu komiteja, turpmāk saukta komiteja, to veido dalībvalstu statistikas iestāžu pārstāvji, un komitejas priekšsēdētājs ir Komisijas pārstāvis (Eiropas Kopienu Statistikas biroja ģenerāldirektors).2. pantsKomiteja palīdz Komisijai vispārējo daudzgadu statistikas programmu koordinēšanā, lai nodrošinātu, ka veiktās darbības ir saskaņā ar tām, kas pieņemtas valstu statistikas programmās.3. pantsKomisija apspriežas ar komiteju:a) par pasākumiem, kurus tā gatavojas veikt, lai sasniegtu mērķus, kas minēti daudzgadu statistikas programmā, un par līdzekļiem un grafikiem to sasniegšanai;b) par izmaiņām daudzgadu statistikas programmās;c) par jebkuru citu jautājumu, jo īpaši par metodoloģijas jautājumiem, kas rodas ieviešot un īstenojot statistikas programmas, kurus izvirza tās priekšsēdētājs, pēc savas iniciatīvas vai dalībvalsts prasības.4. pantsKomiteja turklāt īsteno tās funkcijas, kuras ir attiecināmas uz to ar Padomes lēmumiem statistikas jomā, ievērojot kārtību, kāda noteikta šādos noteikumos un saskaņā ar Lēmumu 87/373/EEK [3].5. pantsKomiteja gatavo ikgadējo atskaiti, kurā ietver statistikas darba pārskatu, par kuru tā ir atbildīga. Komisija atskaiti tālāk nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei.6. pantsKomiteja izstrādā savu reglamentu.Luksemburgā, 1989. gada 19. jūnijāPadomes vārdā —priekšsēdētājsC. Solchaga Catalan[1] OV C 158, 26.6.1989.[2] OV C 161, 28.6.1989., 1. lpp.[3] OV L 197, 18.7.1987., 33. lpp.--------------------------------------------------


title: 2011/121/ES: Komisijas Lēmums ( 2011. gada 21. februāris ), ar ko Eiropas Savienībā nosaka darbības uzlabošanas mērķus un brīdinājuma robežvērtības aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanai 2012. līdz 2014. gadā  Dokuments attiecas uz EEZ

text:
               23.2.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 48/16

         KOMISIJAS LĒMUMS
   (2011. gada 21. februāris),
   ar ko Eiropas Savienībā nosaka darbības uzlabošanas mērķus un brīdinājuma robežvērtības aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanai 2012. līdz 2014. gadā
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   (2011/121/ES)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regulu (EK) Nr. 549/2004, ar ko nosaka pamatu Eiropas vienotās gaisa telpas izveidošanai (pamatregula) (1), un jo īpaši tās 11. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Komisijas 2010. gada 29. jūlija Regulā (ES) Nr. 691/2010, ar ko nosaka aeronavigācijas pakalpojumu un tīkla funkciju darbības uzlabošanas sistēmu un ar ko groza Komisijas Regulu (EK) Nr. 2096/2005, ar kuru paredz kopīgas prasības aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanai (2), noteikts, ka Komisija pieņem darbības uzlabošanas mērķus Eiropas Savienības mērogā.

               (2)

               Komisija, uzaicinot visas Regulas (EK) Nr. 549/2004 10. panta 3. punktā uzskaitītās ieinteresētās personas, 2010. gada 27. maijā rīkoja apspriešanos par pieeju un procesiem, kas izmantojami, lai noteiktu darbības uzlabošanas mērķus Eiropas Savienības mērogā.

               (3)

               Komisija saskaņā ar Komisijas Regulas (ES) Nr. 691/2010 3. pantu 2010. gada 29. jūlijā norīkoja darbības izvērtēšanas iestādi, lai tā sniegtu palīdzību darbības uzlabošanas sistēmas īstenošanā.

               (4)

               Darbības izvērtēšanas iestāde sadarbībā ar EADA sagatavoja priekšlikumus par darbības uzlabošanas mērķiem Eiropas Savienības mērogā, kurus 2010. gada 2. augustā iesniedza ieinteresētajām personām apspriešanai, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 691/2010 9. panta 1. punktā.

               (5)

               Darbības izvērtēšanas iestādes ierosinātie ES mēroga darbības uzlabošanas mērķi vides, kapacitātes un izmaksu efektivitātes jomā ir salīdzināti ar EADA, lai pārliecinātos par to konsekvenci ar primārajiem drošības mērķiem.

               (6)

               Darbības izvērtēšanas iestāde 2010. gada 27. septembrī iesniedza Komisijai ieteikumus par darbības uzlabošanas mērķiem Eiropas Savienības mērogā 2012.–2014. gadā, ziņojumā katru ieteikumu pamatojot ar mērķu izvirzīšanā izmantoto pieņēmumu un apsvērumu aprakstu un kā pielikumu ietverot apspriešanās dokumentu, kurā sniegts apspriešanās procesa kopsavilkums, un atbildes dokumentu, kurā izklāstīts, kā apspriešanā paustie viedokļi ņemti vērā, gatavojot ieteikumus Komisijai.

               (7)

               Darbības uzlabošanas mērķi Eiropas Savienības mērogā pamatojas uz informāciju, kas Komisijai un darbības izvērtēšanas iestādei bija pieejama laikposmā līdz 2010. gada 24. novembrim. Atbilstīgi prognozēm, ko dalībvalstis iesniedza Komisijai un Eurocontrol saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1794/2006 (3), vidējā aprēķinātā aeronavigācijas maršruta pakalpojumu vienības likme Eiropas Savienības mērogā 2014. gadā būtu EUR 55,91 (reālā izteiksmē, euro 2009. gada vērtībā), un starpposma vērtības būtu EUR 58,38 2012. gadā un EUR 56,95 2013. gadā. Šo vērtību aprēķinā ņemts vērā aģentūras Eurocontrol jaunākais izmaksu plāns, ieskaitot vienreizēju atlaidi ES dalībvalstīm EUR 0,69 par vienu maršruta pakalpojumu vienību 2011. gadā. Komisija, ņemot vērā darbības izvērtēšanas iestādes ziņojumu un efektivitātes uzlabojumus, ko var panākt, pakāpeniski un saskaņoti īstenojot visus Eiropas vienotās gaisa telpas otrā tiesību aktu kopuma elementus, uzskata, ka izmaksu efektivitātes mērķi ES mērogā var noteikt zemāku, nekā tas ir jaunākajos konsolidētajos dalībvalstu plānos.

               (8)

               Padome 2009. gada 30. martā apstiprināja Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības ģenerālplānu (4) – aktuālu dokumentu, kas ir SESAR izstrādes un ieviešanas vispāratzīts ceļvedis. Tajā pausts Komisijas politiskais redzējums un vērienīgie uzdevumi, ko tā izvirzījusi Eiropas vienotajai gaisa telpai un tās tehnoloģiskajam balstam tādās galvenajās darbības jomās kā drošība, vide, kapacitāte un izmaksu efektivitāte, un darbības uzlabošanas mērķu noteikšana Eiropas Savienības mērogā jāuzskata par daļu no procesa, kas vērsts uz šo uzdevumu īstenošanu.

               (9)

               Lai pienācīgi apzinātu, mazinātu un pārvaldītu drošības apdraudējumus, darbības uzlabošanas sistēmas pirmajā pārskata periodā Komisijai, kurai padomu dod EADA, jānovērtē un jāvalidē galvenie drošības darbības rādītāji. Dalībvalstīm jāuzrauga un jāpublicē šie galvenie darbības rādītāji, un tās var izvirzīt attiecīgus mērķus.

               (10)

               Piemērojot Regulas (ES) Nr. 691/2010 18. apsvērumu, 10. un 13. pantu, II pielikuma 1.2. punktu un III pielikuma 1. punktu, valsts vai funkcionālā gaisa telpas bloka darbības uzlabošanas mērķiem nav obligāti jābūt vienādiem ar darbības uzlabošanas mērķiem Eiropas Savienības mērogā; tiem jābūt saskanīgiem ar attiecīgajiem darbības uzlabošanas mērķiem Eiropas Savienības mērogā. Šī konsekvence jāatspoguļo valsts vai funkcionālā gaisa telpas bloka darbības uzlabošanas plānā.

               (11)

               Komisijai valstu vai funkcionālo gaisa telpas bloku darbības uzlabošanas plāni un mērķi jāvērtē globāli, katru mērķi sabalansēti izsverot salīdzinājumā ar citiem mērķiem, ņemot vērā dažādu darbības jomu attaisnotu kompensēšanos, paturot prātā primāros drošības mērķus. Tai jāņem vērā vietējie apstākļi – it sevišķi valstīs, kur vienības likmes ir zemas, vai valstīs, kur izmanto “Eiropas atbalsta mehānismu” – piemēram, jau īstenotie izmaksu samazināšanas pasākumi, plānotās izmaksas konkrētām programmām, kas paredzētas darbības uzlabojumu gūšanai īpašās darbības jomās, un specifiski aspekti, tostarp sasniegumi un neizdošanās. Piemērojot Regulas (ES) Nr. 691/2010 13. panta 1. punktu, Komisijai pienācīgi jāņem vērā situācijas izmaiņas, kas var būt notikušas no Eiropas Savienības mēroga mērķu pieņemšanas dienas līdz novērtēšanas dienai. Novērtējumā jāņem vērā arī dalībvalstu panākumi dažādās galvenajās darbības jomās un it sevišķi izmaksu efektivitātes jomā, ko tās guvušas kopš Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1070/2009 (5) pieņemšanas.

               (12)

               Piemērojot Regulu (EK) Nr. 1794/2006, dalībvalstīm jāatļauj pārnest peļņu vai zaudējumus, ko tās guvušas līdz 2011. gadam ieskaitot.

               (13)

               Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Vienotās gaisa telpas komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Darbības uzlabošanas mērķi Eiropas Savienības mērogā
   Darbības pārskata periodā no 2012. gada 1. janvāra līdz 2014. gada 31. decembrim darbības uzlabošanas mērķi Eiropas Savienības mērogā ir šādi:
   a)   vides mērķis– vidējā horizontālā maršruta lidojuma efektivitātes rādītāja uzlabojums par 0,75 % 2014. gadā salīdzinājumā ar situāciju 2009. gadā;
   b)   kapacitātes mērķis– vidējās maršruta gaisa satiksmes plūsmas pārvaldības (ATFM) kavēšanās uzlabojums līdz ne vairāk kā 0,5 minūtēm par katru lidojumu 2014. gadā;
   c)   izmaksu efektivitātes mērķis– vidējās aprēķinātās Eiropas Savienības mērogā noteiktās aeronavigācijas maršruta pakalpojumu vienības likmes samazinājums no EUR 59,97 2011. gadā līdz EUR 53,92 2014. gadā (reālā izteiksmē, euro 2009. gada vērtībā) ar starpposma vērtībām 2012. gadā EUR 57,88 un 2013. gadā EUR 55,87.
   2. pants
   Brīdinājuma robežvērtības
   1.   Visiem galvenajiem darbības rādītājiem, ko piemēro darbības pārskata periodā, brīdinājuma robežvērtība, pēc kuras sasniegšanas var sākt Regulas (ES) Nr. 691/2010 18. pantā minētā brīdinājuma mehānisma piemērošanu, ir darbības izvērtēšanas iestādes reģistrētās faktiskās satiksmes novirze no 3. pantā minētajām satiksmes prognozēm vismaz 10 % apmērā kalendārā gada laikā.
   2.   Izmaksu efektivitātes rādītājam izmaksu rezultātu brīdinājuma robežvērtība, pēc kuras sasniegšanas var sākt Regulas (ES) Nr. 691/2010 18. pantā minētā brīdinājuma mehānisma piemērošanu, ir darbības izvērtēšanas iestādes Eiropas Savienības mērogā reģistrēto faktisko izmaksu novirze no 3. pantā minētajām aprēķinātajām atsauces izmaksām vismaz 10 % apmērā kalendārā gada laikā.
   3. pants
   Pieņēmumi
   Šā lēmuma 1. un 2. panta pamatā ir šādi pieņēmumi:

               1)

               satiksmes prognozes Eiropas Savienības mērogā, izteiktas maršruta pakalpojumu vienībās: 2012. gadā 108 776 000, 2013. gadā 111 605 000 un 2014. gadā 114 610 000;

               2)

               aprēķināto atsauces izmaksu prognozes Eiropas Savienības mērogā (reālā izteiksmē, euro 2009. gada vērtībā): 2012. gadā 6 296 000 000, 2013. gadā 6 234 000 000 un 2014. gadā 6 179 000 000.

         4. pants
   Eiropas Savienības mēroga mērķu pārskatīšana
   Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 691/2010 16. panta 1. punktu Komisija izlemj pārskatīt 1. pantā noteiktos Eiropas Savienības mēroga mērķus, ja pirms pārskata perioda sākuma tai ir būtiski pierādījumi tam, ka sākotnējie dati, pieņēmumi un/vai pamatojumi, kas izmantoti, lai izvirzītu sākotnējos Eiropas Savienības mēroga mērķus, vairs nav spēkā.
   5. pants
   Stāšanās spēkā
   Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Valstu vai funkcionālo gaisa telpas bloku darbības uzlabošanas plānus, kas pieņemti pēc 2012. gada 1. janvāra, piemēro ar atpakaļejošu spēku no pārskata perioda pirmās dienas.

      Briselē, 2011. gada 21. februārī

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         José Manuel BARROSO

      (1)  OV L 96, 31.3.2004., 1. lpp.

      (2)  OV L 201, 3.8.2010., 1. lpp.

      (3)  OV L 341, 7.12.2006., 3. lpp.

      (4)  Padomes Lēmums 2009/320/EK (OV L 95, 9.4.2009., 41. lpp.).

      (5)  OV L 300, 14.11.2009., 34. lpp.


title: 2005/453/EK, Euratom: Padomes Lēmums (2005. gada 13. jūnijs), ar ko ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli

text:
               23.6.2005

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 160/24

         PADOMES LĒMUMS
   (2005. gada 13. jūnijs),
   ar ko ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli
   (2005/453/EK, Euratom)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 259. pantu,
   ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 167. pantu,
   ņemot vēra Padomes 2002. gada 17. septembra Lēmumu 2002/758/EK, ar ko ieceļ Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļus uz laikposmu no 2002. gada 21. septembra līdz 2006. gada 20. septembrim (1),
   ņemot vērā Lietuvas valdības iesniegto kandidatūru,
   ņemot vērā Komisijas atzinumu,
   tā kā:
   pēc Arvydas ŽYGIS kunga atkāpšanās no amata, par ko Padomei paziņots 2005. gada 10. janvārī, ir atbrīvojusies viena Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļa vieta,
   IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Ar šo Vitas MAČIULIS kungu ieceļ par Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli, nomainot Arvydas ŽYGIS kungu uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2006. gada 20. septembrim.
   2. pants
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   Tas stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Luksemburgā, 2005. gada 13. jūnijā

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         J. ASSELBORN

      (1)  OV L 253, 21.9.2002., 9. lpp.


title: Padomes Lēmums 2014/145/KĀDP ( 2014. gada 17. marts ) par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz darbībām, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība

text:
               17.3.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 78/16

      PADOMES LĒMUMS 2014/145/KĀDP
   (2014. gada 17. marts)
   par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz darbībām, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 29. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Savienības dalībvalstu vai to valdību vadītāji 2014. gada 6. martā stingri nosodīja to, ka Krievijas Federācija bez iemesla ir pārkāpusi Ukrainas suverenitāti un teritoriālo integritāti, un aicināja Krievijas Federāciju nekavējoties atvilkt savus bruņotos spēkus uz to pastāvīgajām dislokācijas vietām saskaņā ar attiecīgajiem nolīgumiem. Viņi aicināja Krievijas Federāciju dot starptautiskajiem novērotājiem tūlītēju piekļuvi. Valstu vai to valdību vadītāji uzskatīja, ka Krimas Autonomās Republikas Augstākās padomes lēmums rīkot referendumu par minētās teritorijas turpmāko statusu ir pretrunā Ukrainas Konstitūcijai un tādēļ tas nav likumīgs.

               (2)

               Valstu vai to valdību vadītāji nolēma veikt pasākumus, tostarp tos pasākumus, kurus Padome paredzēja 2014. gada 3. martā, proti, apturēt divpusējās sarunas ar Krievijas Federāciju par vīzu jautājumiem, kā arī sarunas ar Krievijas Federāciju par jaunu vispusīgu nolīgumu, ar ko aizstātu pašreizējo Partnerības un sadarbības nolīgumu.

               (3)

               Valstu vai to valdību vadītāji uzsvēra, ka krīzes risinājums būtu jārod sarunās starp Ukrainas valdību un Krievijas Federācijas valdību, tostarp izmantojot iespējamus daudzpusējus mehānismus, un kad tad, ja noteiktā termiņā šādu rezultātu nebūs, Savienība pieņems lēmumu par papildu pasākumiem, piemēram, ceļošanas aizliegumiem, aktīvu iesaldēšanu un ES un Krievijas samita atcelšanu.

               (4)

               Ņemot vērā pašreizējos apstākļus, būtu jānosaka ceļošanas ierobežojumi un līdzekļu iesaldēšana attiecībā uz personām, kuras ir atbildīgas par darbībām, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība, tostarp par darbībām attiecībā uz jebkuras teritorijas daļas turpmāko statusu, kuras ir pretrunā Ukrainas Konstitūcijai, un ar tām saistītām personām, vienībām vai struktūrām.

               (5)

               Ir vajadzīga Savienības papildu rīcība, lai īstenotu konkrētus pasākumus,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   1.   Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai liegtu ieceļot to teritorijā vai šķērsot to fiziskām personām, kuras ir atbildīgas par darbībām, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība, un ar tām saistītām fiziskām personām, kā uzskaitīts pielikumā.
   2.   Šā panta 1. punkts neuzliek par pienākumu dalībvalstij aizliegt saviem valstspiederīgajiem ieceļot tās teritorijā.
   3.   Šā panta 1. punkts neskar gadījumus, ja kādai dalībvalstij kādas saistības ir uzliktas ar starptautiskām tiesībām, konkrēti:

               a)

               kā starptautiskas starpvaldību organizācijas uzņēmējvalstij;

               b)

               kā uzņēmējvalstij, kurā tiek rīkota starptautiska konference, ko sasauc Apvienoto Nāciju Organizācija vai kas notiek tās aizbildnībā;

               c)

               saskaņā ar daudzpusēju nolīgumu, ar ko piešķir privilēģijas un imunitāti; vai

               d)

               saskaņā ar 1929. gada Samierināšanās Līgumu (Laterāna Pakts), ko noslēdza Svētais Krēsls (Vatikāna Pilsētvalsts) un Itālija.

         4.   Šā panta 3. punktu uzskata par piemērojamu arī gadījumos, kad kāda dalībvalsts ir Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas (EDSO) uzņēmējvalsts.
   5.   Padomi pienācīgi informē par visiem gadījumiem, kad dalībvalsts piešķir izņēmumu atbilstīgi 3. vai 4. punktam.
   6.   Dalībvalstis var piešķirt izņēmumus 1. punktā paredzētajiem pasākumiem, ja ceļošana ir attaisnojama steidzamu humānu iemeslu dēļ vai tāpēc, lai apmeklētu starpvaldību sanāksmes un sanāksmes, kuras atbalsta vai rīko Savienība vai kuras rīko dalībvalsts, kas ir EDSO prezidentvalsts, ja tajās noris politiskais dialogs, ar ko tieši sekmē ierobežojošo pasākumu politiskos mērķus, tostarp atbalstot Ukrainas teritoriālo integritāti, suverenitāti un neatkarību.
   7.   Dalībvalsts, kas vēlas piešķirt 6. punktā minētos izņēmumus, par to rakstiski paziņo Padomei. Izņēmumu uzskata par piešķirtu, ja vien viens vai vairāki Padomes locekļi rakstiski neiebilst divās darba dienās no dienas, kad saņemts paziņojums par ierosināto izņēmumu. Ja viens vai vairāki Padomes locekļi iebilst, Padome ar kvalificētu balsu vairākumu var nolemt piešķirt ierosināto izņēmumu.
   8.   Gadījumos, kad saskaņā ar 3., 4., 6. un 7. punktu dalībvalsts atļauj pielikumā uzskaitītajām personām ieceļot tās teritorijā vai šķērsot to, atļauju piešķir tikai tādam nolūkam, kādam tā ir paredzēta, un tikai attiecīgajai personai.
   2. pants
   1.   Tiek iesaldēti visi līdzekļi un saimnieciskie resursi, kas ir to fizisko personu īpašumā, valdījumā, turējumā vai pārziņā, kuras ir atbildīgas par darbībām, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība, un ar tām saistīto fizisko vai juridisko personu, vienību vai struktūru īpašumā, valdījumā, turējumā vai pārziņā, kā uzskaitīts pielikumā.
   2.   Pielikumā uzskaitītajām fiziskajām vai juridiskajām personām, vienībām vai struktūrām vai to labā nedara pieejamus, ne tieši, ne netieši, nekādus līdzekļus vai saimnieciskos resursus.
   3.   Dalībvalsts kompetentā iestāde var atļaut atbrīvot noteiktus iesaldētos līdzekļus vai saimnieciskos resursus vai tos darīt pieejamus ar tādiem nosacījumiem, kādus tā uzskata par atbilstīgiem, ja tā ir konstatējusi, ka attiecīgie līdzekļi vai saimnieciskie resursi ir:

               a)

               vajadzīgi, lai nodrošinātu pielikumā uzskaitīto personu un viņu apgādājamo ģimenes locekļu pamatvajadzības, tostarp maksājumus par pārtiku, īri vai hipotēku, medikamentiem un ārstniecisko palīdzību, nodokļu, apdrošināšanas prēmiju un komunālo pakalpojumu maksājumus;

               b)

               paredzēti vienīgi samērīgai samaksai par kvalificētu darbu un atlīdzībai par izdevumiem, kas saistīti ar juridiskiem pakalpojumiem;

               c)

               paredzēti vienīgi komisijas maksai vai apkalpošanas maksai par iesaldēto līdzekļu vai saimniecisko resursu parastu turēšanu vai pārvaldību; vai

               d)

               vajadzīgi ārkārtas izdevumiem, ar noteikumu, ka kompetentā iestāde pārējo dalībvalstu kompetentajām iestādēm un Komisijai vismaz divas nedēļas pirms atļaujas piešķiršanas ir paziņojusi pamatojumu, kāpēc tā uzskata, ka būtu jāpiešķir īpaša atļauja.

         Attiecīgā dalībvalsts informē pārējās dalībvalstis un Komisiju par visām atļaujām, kas piešķirtas saskaņā ar šo punktu.
   4.   Atkāpjoties no 1. punkta, dalībvalstu kompetentās iestādes var atļaut atsevišķu iesaldētu līdzekļu vai saimniecisko resursu atbrīvošanu, ar noteikumu, ka ir izpildīti šādi nosacījumi:

               a)

               uz līdzekļiem vai saimnieciskajiem resursiem attiecas šķīrējtiesas nolēmums, kas ir pieņemts pirms dienas, kad 1. punktā minēto personu, vienību vai struktūru iekļāva pielikumā minētajā sarakstā, vai pirms vai pēc minētās dienas Savienībā pieņemts tiesas vai administratīvs nolēmums vai attiecīgajā dalībvalstī izpildāms tiesas nolēmums;

               b)

               līdzekļus vai saimnieciskos resursus izmantos vienīgi, lai izpildītu prasījumus, kas nodrošināti ar šādu nolēmumu vai kas atzīti par pamatotiem ar šādu nolēmumu, ievērojot ierobežojumus, kas noteikti piemērojamajos normatīvajos aktos, kuri reglamentē tiesības, kas ir personām, kurām ir šādi prasījumi;

               c)

               nolēmums nav pieņemts kādas pielikumā uzskaitītas fiziskas vai juridiskas personas, vienības vai struktūras labā; un

               d)

               nolēmuma atzīšana nav pretrunā attiecīgās dalībvalsts sabiedriskajai kārtībai.

         Attiecīgā dalībvalsts informē pārējās dalībvalstis un Komisiju par visām atļaujām, kas piešķirtas saskaņā ar šo punktu.
   5.   Šā panta 1. punkts neliedz sarakstā iekļautai fiziskai vai juridiskai personai, vienībai vai struktūrai veikt maksājumus saskaņā ar līgumu, kas noslēgts pirms datuma, kurā šāda fiziska vai juridiska persona, vienība vai struktūra ir iekļauta pielikumā, ar noteikumu, ka attiecīgā dalībvalsts ir secinājusi, ka maksājumu tieši vai netieši nesaņem 1. punktā minētā fiziskā vai juridiskā persona, vienība vai struktūra.
   6.   Šā panta 2. punktu nepiemēro šādiem iesaldēto kontu papildinājumiem:

               a)

               procentu ienākumiem vai citiem ieņēmumiem no minētajiem kontiem;

               b)

               maksājumiem, kuri paredzēti līgumos, nolīgumos vai saistībās, kas noslēgtas vai radušās pirms dienas, kad uz minētajiem kontiem attiecināja 1. un 2. punktā paredzētos pasākumus; vai

               c)

               maksājumiem, kuri paredzēti tiesas, administratīvos vai šķīrējtiesas nolēmumos, kas pieņemti Savienībā vai ir izpildāmi attiecīgajā dalībvalstī,

         ar noteikumu, ka uz visiem šādiem procentiem, cita veida ieņēmumiem un maksājumiem joprojām attiecas 1. punktā paredzētie pasākumi.
   3. pants
   1.   Padome pēc dalībvalsts vai Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikuma nolemj izveidot un grozīt pielikumā iekļauto sarakstu.
   2.   Padome 1. punktā minēto lēmumu, tostarp pamatojumu iekļaušanai sarakstā, paziņo attiecīgajai fiziskajai vai juridiskajai personai, vienībai vai struktūrai vai nu tieši, ja ir zināma tās adrese, vai publicējot paziņojumu, dodot šādai personai, vienībai vai struktūrai iespēju paust apsvērumus.
   3.   Ja ir iesniegti apsvērumi vai jauni būtiski pierādījumi, Padome pārskata 1. punktā minēto lēmumu un attiecīgi informē attiecīgo personu, vienību vai struktūru.
   4. pants
   1.   Pielikumā norāda pamatojumu 1. panta 1. punktā un 2. panta 1. punktā minēto fizisko un juridisko personu, vienību vai struktūru iekļaušanai sarakstā.
   2.   Pielikumā iekļauj arī vajadzīgo informāciju attiecīgo fizisko vai juridisko personu, vienību vai struktūru identificēšanai, ja tāda ir pieejama. Attiecībā uz fiziskām personām šāda informācija var ietvert vārdus un uzvārdus, tostarp pieņemtus vārdus, dzimšanas datumu un vietu, valstspiederību, pases un personas apliecības numuru, dzimumu, adresi, ja tā zināma, un amatu vai profesiju. Attiecībā uz juridiskām personām, vienībām vai struktūrām šāda informācija var ietvert nosaukumus, reģistrācijas vietu un datumu, reģistrācijas numuru un darījumdarbības vietu.
   5. pants
   Lai palielinātu 1. panta 1. punktā un 2. panta 1. punktā minēto pasākumu iedarbību, Savienība aicina trešās valstis pieņemt ierobežojošus pasākumus, kas būtu līdzīgi tiem, kuri paredzēti šajā lēmumā.
   6. pants
   Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   Šo lēmumu piemēro līdz 2014. gada 17. septembrim.
   Šo lēmumu pastāvīgi pārskata. To atjauno vai atbilstīgi groza, ja Padome uzskata, ka tā mērķi nav sasniegti.

      Briselē, 2014. gada 17. martā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         C. ASHTON

      PIELIKUMS

         1. un 2. pantā minēto personu, vienību un struktūru saraksts

                  Vārds

                  Identifikācijas informācija

                  Pamatojums

                  Sarakstā iekļaušanas datums

                  1.

                     Sergey Valeryevich Aksyonov

                  Dzimis 1972. gada 26. novembrī

                     Aksyonov2014. gada 27. februārī Krievijai labvēlīgi noskaņotu bruņotu personu klātbūtnē Krimas Augstākajā padomē (Verkhovna Rada) tika ievēlēts par "Krimas premjerministru". Oleksandr Turchynov šo "ievēlēšanu" 1. martā atzina par konstitūcijai neatbilstošu. Aksyonov aktīvi lobēja 2014. gada 16. marta "referendumu".

                  17.3.2014.

                  2.

                     Vladimir Andreevich Konstantinov

                  Dzimis 1967. gada 19. martā

                  Kā Krimas Autonomās Republikas Augstākās padomes spīkeram Konstantinov bija svarīga loma Augstākās padomes (Verkhovna Rada) pieņemtajos lēmumos par "referendumu" pret Ukrainas teritoriālo integritāti, un viņš aicināja vēlētājus balsot par Krimas neatkarību.

                  17.3.2014.

                  3.

                     Rustam Ilmirovich Temirgaliev

                  Dzimis 1976. gada 15. augustā

                  Kā Krimas Ministru padomes priekšsēdētaja vietniekam Temirgaliev bija svarīga loma Augstākās padomes (Verkhovna Rada) pieņemtajos lēmumos par "referendumu" pret Ukrainas teritoriālo integritāti. Viņš aktīvi lobēja par Krimas integrāciju Krievijas Federācijā.

                  17.3.2014.

                  4.

                     Deniz Valentinovich Berezovskiy

                  Dzimis 1974. gada 15. jūlijā

                     Berezovskiy2014. gada 1. martā tika iecelts par Ukrainas Jūras spēku komdandieri un deva zvērestu Krimas bruņotajiem spēkiem, tādējādi laužot doto zvērestu. Ukrainas Ģenerālprokuratūra ir uzsākusi pret viņu izmeklēšanu par valsts nodevību.

                  17.3.2014.

                  5.

                     Aleksei Mikhailovich Chaliy

                  Dzimis 1961. gada 13. jūnijā

                     Chaliy2014. gada 23. februārī ar "publisku atbalstu" (popular acclamation) kļuva par "Sevastopoles mēru" un pieņēma šo "balsojumu". Viņš izvērsa aktīvu kampaņu par to, lai pēc 2014. gada 16. marta referenduma Sevastopole kļūtu par neatkarīgu vienību Krievijas Federācijas sastāvā.

                  17.3.2014.

                  6.

                     Pyotr Anatoliyovych Zima

                  "Premjerministrs" Aksyonov2014. gada 3. martā iecēla Zima par Krimas Drošības dienesta jauno vadītāju, un Zima pieņēma šo amatu. Viņš ir sniedzis Krievijas Izlūkošanas dienestam svarīgu informāciju, tostarp datubāzi. Tajā bija informācija par Euro-Maidan aktīvistiem un Krimas cilvēktiesību aizstāvjiem. Viņam bija svarīga loma tajā, lai neļautu Ukrainas iestādēm kontrolēt Krimas teritoriju.
                  2014. gada 11. martā bijušie Krievijas Izlūkošanas dienesta oficieri paziņoja par neatkarīga Krimas Drošības dienesta izveidi.

                  17.3.2014.

                  7.

                     Yuriy Zherebtsov

                  Krimas Augstākās padomes (Verkhovna Rada) spīkera padomnieks, viens no vadošajiem organizatoriem 2014. gada 16. marta "referendumam" pret Ukrainas teritoriālo integritāti.

                  17.3.2014.

                  8.

                     Sergey Pavlovych Tsekov

                  Dzimis 1953. gada 28. martā

                  Augstākās padomes (Verkhovna Rada) spīkera vietnieks; Tsekov kopā ar Sergey Aksyonov uzsāka Krimas Autonomās Republikas valdības nelikumīgo atlaišanu. Šajā pasākumā viņš iesaistīja Vladimir Konstantinov, draudot viņam ar atlaišanu. Viņš publiski atzina, ka Krimas parlamenta deputāti bija inicatori tam, lai uzaicinātu Krievijas karavīrus pārņemt Krimas Augstāko padomi (Verkhovna Rada). Viņš bija viens no pirmajiem Krimas līderiem, kas publiski lūdza pievienot Krimu Krievijai.

                  17.3.2014.

                  9.

                     Ozerov, Viktor Alekseevich

                  Dzimis 1958. gada 5. janvārīAbakan, Khakassia

                  Krievijas Federācijas Padomes Drošības un aizsardzības komitejas priekšsēdētājs.
                  2014. gada 1. martāOzerov Federācijas padomes Drošības un aizsardzības komitejas vārdā Federācijas padomē publiski pauda atbalstu Krievijas spēku nosūtīšanai uz Ukrainu.

                  17.3.2014.

                  10.

                     Dzhabarov, Vladimir Michailovich

                  Dzimis 1952. gada 29. septembrī

                  Krievijas Federācijas Padomes Starptautisko lietu komitejas priekšsēdētāja pirmais vietnieks.
                  2014. gada 1. martāDzhabarov Federācijas padomes Starptautisko lietu komitejas vārdā Federācijas padomē publiski pauda atbalstu Krievijas spēku nosūtīšanai uz Ukrainu.

                  17.3.2014.

                  11.

                     Klishas, Andrei Aleksandrovich

                  Dzimis 1972. gada 9. novembrīSverdlovsk

                  Krievijas Federācijas padomes Konstitucionālo tiesību komitejas priekšsēdētājs.
                  2014. gada 1. martāKlishas Federācijas padomē publiski pauda atbalstu Krievijas spēku nosūtīšanai uz Ukrainu. Klishas ar publiskiem paziņojumiem centās attaisnot Krievijas militāro intervenci Ukrainā, apgalvojot, ka "Ukrainas prezidents atbalsta Krimas iestāžu lūgumu Krievijas Federācijas prezidentam par visaptverošas palīdzības sniegšanu Krimas pilsoņu aizstāvībai".

                  17.3.2014.

                  12.

                     Ryzhkov, Nikolai Ivanovich

                  Dzimis 1929. gada 28. septembrīDuleevka, Donetsk region, Ukrainas PSR

                  Krievijas Federācijas padomes Federālo jautājumu, reģionālās politikas un ziemeļu jautājumu komitejas loceklis.
                  2014. gada 1. martāRyzhkov Federācijas padomē publiski pauda atbalstu Krievijas spēku nosūtīšanai uz Ukrainu.

                  17.3.2014.

                  13.

                     Bushmin, Evgeni Viktorovich

                  Dzimis 1958. gada 4. oktobrīLopatino, Sergachiisky region, KPSFR

                  Krievijas Federācijas Padomes spīkera vietnieks.
                  2014. gada 1. martāBushmin Federācijas padomē publiski pauda atbalstu Krievijas spēku nosūtīšanai uz Ukrainu.

                  17.3.2014.

                  14.

                     Totoonov, Aleksandr Borisovich

                  Dzimis 1957. gada 3. martāOrdzhonikidze, North Ossetia

                  Krievijas Federācijas Padomes Kultūras, zinātnes un informācijas komitejas loceklis.
                  2014. gada 1. martāTotoonov Federācijas padomē publiski pauda atbalstu Krievijas spēku nosūtīšanai uz Ukrainu.

                  17.3.2014.

                  15.

                     Panteleev, Oleg Evgenevich

                  Dzimis 1952. gada 21. jūlijāZhitnikovskoe, Kurgan region

                  Parlamentāro jautājumu komitejas priekšsēdētāja pirmais vietnieks.
                  2014. gada 1. martāPanteleev Federācijas padomē publiski pauda atbalstu Krievijas spēku nosūtīšanai uz Ukrainu.

                  17.3.2014.

                  16.

                     Mironov, Sergei Mikhailovich

                  Dzimis 1953. gada 14. februārīPushkin, Leningrad region

                  Krievijas Federācijas Valsts Domes padomes loceklis, Domes frakcijas "Taisnīga Krievija" (Fair Russia) vadītājs.
                  Iniciators tiesību akta priekšlikumam, ar ko ļauj Krievijas Federācijai, aizbildinoties ar mērķi aizsargāt Krievijas pilsoņus, savā sastāvā iekļaut citas valsts teritorijas bez minētās valsts piekrišanas vai bez starptautiska līguma pamata.

                  17.3.2014.

                  17.

                     Zheleznyak, Sergei Vladimirovich

                  Dzimis 1970. gada 30. jūlijāSt Petersburg (bijusī Leningrad)

                  Krievijas Federācijas Valsts Domes spīkera vietnieks.
                  Aktīvi atbalsta Krievijas bruņoto spēku izmantošanu Ukrainā un Krimas pievienošanu. Viņš personīgi vadīja demonstrāciju, lai atbalstītu Krievijas bruņoto spēku izmantošanu Ukrainā.

                  17.3.2014.

                  18.

                     Slutski, Leonid Eduardovich

                  Dzimis 1968. gada 4. janvārīМоscow

                  Krievijas Federācijas Valsts Domes Neatkarīgo Valstu Savienības (NVS) komitejas priekšsēdētājs (LDPR loceklis).
                  Aktīvi atbalsta Krievijas bruņoto spēku izmantošanu Ukrainā un Krimas pievienošanu.

                  17.3.2014.

                  19.

                     Vitko, Aleksandr Viktorovich

                  Dzimis 1961. gada 13. septembrīVitebsk (Baltkrievijas PSR)

                  Melnās jūras flotes komandieris, viceadmirālis.
                  Atbildīgs par to Krievijas spēku komandēšanu, kas okupējuši Ukrainas suverēno teritoriju.

                  17.3.2014.

                  20.

                     Sidorov, Anatoliy Alekseevich

                  Komandieris Krievijas Rietumu militārajam apgabalam, kura vienības ir dislocētas Krimā.
                  Atbildīgs par daļu no to Krievijas militāro spēku klātbūtnes Krimā, kuri apdraud Ukrainas suverenitāti, un ir palīdzējis Krimas iestādēm novērst publiskas demonstrācijas pret referendumu un pret pievienošanu Krievijai.

                  17.3.2014.

                  21.

                     Galkin, Aleksandr

                  Krievijas Dienvidu militārais apgabals, kura spēki atrodas Krimā; Galkin komandē Melnās jūras floti; spēku pārvietošana uz Krimu lielā mērā ir notikusi no Dienvidu militārā apgabala.
                  Krievijas Dienvidu militārā apgabala komandieris. Dienvidu militārā apgabala spēki ir dislocēti Krimā. Atbildīgs par daļu no to Krievijas militāro spēku klātbūtnes Krimā, kuri apdraud Ukrainas suverenitāti, un ir palīdzējis Krimas iestādēm novērst publiskas demonstrācijas pret referendumu un pret pievienošanu Krievijai. Turklāt Melnās jūras flote ir apgabala kontrolē.

                  17.3.2014.


title: 2012/547/ES, Euratom: Eiropas Parlamenta Lēmums ( 2012. gada 10. maijs ) par Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūras 2010. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu

text:
               17.10.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 286/86

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS
   (2012. gada 10. maijs)
   par Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūras 2010. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
   (2012/547/ES, Euratom)
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Eiropas Savienības 2010. finanšu gada vispārējo budžetu (1),

               —

               ņemot vērā Eiropas Savienības gada pārskatus par 2010. finanšu gadu (COM(2011) 473 – C7-0256/2011) (2),

               —

               ņemot vērā Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūras 2010. finanšu gada pārskatus,

               —

               ņemot vērā Komisijas ziņojumu par paveikto darbu attiecībā uz 2009. finanšu gada budžeta izpildes apstiprinājumu (COM(2011) 736) un Komisijas dienestu darba dokumentus (SEC(2011) 1350 un SEC(2011) 1351), kas pievienoti šim ziņojumam,

               —

               ņemot vērā Komisijas gada ziņojumu budžeta izpildes apstiprinātājiestādei par 2010. gadā veiktajām iekšējām revīzijām (COM(2011) 643) un Komisijas dienestu darba dokumentu (SEC(2011) 1189), kurš pievienots šim ziņojumam,

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūras 2010. finanšu gada pārskatiem, ar Aģentūras atbildēm (3),

               —

               ņemot vērā deklarāciju par pārskatu ticamību, kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību (4), kuru Revīzijas palāta sniegusi par 2010. finanšu gadu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 287. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2012. gada 21. februāra ieteikumu par 2010. finanšu gada budžeta izpildes apstiprinājumu, ko sniedz izpildaģentūrām (06084/2012 – C7-0052/2012), un norādot, ka Apvienotā Karaliste, Nīderlande un Zviedrija pirmoreiz atteikušās ieteikt sniegt budžeta izpildes apstiprinājumu,

               —

               ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 317., 318. un 319. pantu, kā arī Euratom līguma 106.a pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), un jo īpaši tās 55., 145., 146. un 147. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 19. decembra Regulu (EK) Nr. 58/2003, ar ko nosaka statūtus izpildaģentūrām, kurām uztic konkrētus Kopienas programmu pārvaldības uzdevumus (6), un jo īpaši tās 14. panta 3. punktu,

               —

               ņemot vērā Komisijas 2004. gada 21. septembra Regulu (EK) Nr. 1653/2004 par finanšu tipa regulu izpildu aģentūrām, piemērojot Padomes Regulu (EK) Nr. 58/2003 par atsevišķu uzdevumu izpildu aģentūru statūtiem attiecībā uz Kopienas programmu pārvaldi (7), un jo īpaši tās 66. panta pirmo un otro daļu,

               —

               ņemot vērā Komisijas 2005. gada 14. janvāra Lēmumu 2005/56/EK, ar ko izveido Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūru Eiropas Kopienas darbību vadīšanai izglītības, audiovizuālajā un kultūras jomā atbilstoši Padomes Regulai (EK) Nr. 58/2003 (8),

               —

               ņemot vērā Reglamenta 76. pantu un VI pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un pārējo iesaistīto komiteju atzinumus (A7-0098/2012),

               A.

               tā kā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 17. panta 1. punktu Komisija uzņemas atbildību par budžeta izpildi un programmu pārvaldību un šos pienākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 317. pantu veic sadarbībā ar dalībvalstīm un ievērojot pareizas finanšu pārvaldības principu,

               1.

               sniedz Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūras direktoram apstiprinājumu par aģentūras 2010. finanšu gada budžeta izpildi;

               2.

               izklāsta savus konstatējumus rezolūcijā, kas ir neatņemama daļa no lēmumiem par Eiropas Savienības 2010. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, III iedaļa – Komisija un izpildaģentūras;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu, lēmumu par Eiropas Savienības 2010. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, III iedaļa – Komisija, un rezolūciju, kas ir neatņemama šo lēmumu daļa, nosūtīt Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūras direktoram, Padomei, Komisijai, Eiropas Savienības Tiesai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Martin SCHULZ

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV L 64, 12.3.2010.

      (2)  OV C 332, 14.11.2011., 1. lpp.

      (3)  OV C 366, 15.12.2011., 63. lpp.

      (4)  OV C 332, 14.11.2011., 134. lpp.

      (5)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (6)  OV L 11, 16.1.2003., 1. lpp.

      (7)  OV L 297, 22.9.2004., 6. lpp.

      (8)  OV L 24, 27.1.2005., 35. lpp.


title: 2013/171/ES: Padomes Lēmums ( 2013. gada 5. aprīlis ), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli no Spānijas

text:
               9.4.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 99/16

         PADOMES LĒMUMS
   (2013. gada 5. aprīlis),
   ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli no Spānijas
   (2013/171/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 305. pantu,
   ņemot vērā Spānijas valdības priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2009. gada 22. decembrī un 2010. gada 18. janvārī pieņēma attiecīgi Lēmumu 2009/1014/ES (1) un Lēmumu 2010/29/ES (2), ar ko laikposmam no 2010. gada 26. janvāra līdz 2015. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus.

               (2)

               Pēc Juan Ignacio ZOIDO ÁLVAREZ kunga pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa vieta,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo uz atlikušo amata pilnvaru laiku, proti, līdz 2015. gada 25. janvārim, Reģionu komitejas locekļa amatā tiek iecelts:

               —

                  Iñigo de la SERNA HERNÁIZ kungs, Alcalde de Santander.

         2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2013. gada 5. aprīlī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         E. GILMORE

      (1)  OV L 348, 29.12.2009., 22. lpp.

      (2)  OV L 12, 19.1.2010., 11. lpp.


title: 2014/787/ES: Padomes Lēmums ( 2014. gada 7. novembris ) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumiem EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības (satelītu navigācija)

text:
               13.11.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 328/52

         PADOMES LĒMUMS
   (2014. gada 7. novembris)
   par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumiem EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības (satelītu navigācija)

      (2014/787/ES)

   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 172. pantu saistībā ar 218. panta 9. punktu,
   ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 2894/94 (1994. gada 28. novembris) par Eiropas Ekonomikas zonas līguma īstenošanas kārtību (1) un jo īpaši tās 1. panta 3. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Līgums par Eiropas Ekonomikas zonu (2) (“EEZ līgums”) stājās spēkā 1994. gada 1. janvārī.

               (2)

               Saskaņā ar EEZ līguma 98. pantu EEZ Apvienotā komiteja var nolemt grozīt inter alia EEZ līguma 31. protokolu.

               (3)

               EEZ līguma 31. protokols ietver noteikumus un kārtību attiecībā uz sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības.

               (4)

               Ir lietderīgi paplašināt EEZ līguma Līgumslēdzēju pušu sadarbību, iekļaujot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1285/2013 (3).

               (5)

               Ir lietderīgi, ka EBTA valstu līdzdalība darbībās, kas izriet no Regulas (ES) Nr. 1285/2013, sāktos no 2014. gada 1. janvāra neatkarīgi no tā, kad tiek pieņemts EEZ Apvienotās komitejas lēmums, kas pievienots šā lēmuma pielikumā, vai ja par šā EEZ Apvienotās komitejas lēmuma konstitucionālo prasību, ja tādas pastāv, izpildi tiek paziņots pēc 2014. gada 10. jūlija.

               (6)

               Subjektiem, kas veic uzņēmējdarbību EBTA valstīs, vajadzētu būt tiesīgiem piedalīties darbībās, kas sākas pirms šā lēmuma pielikumā pievienotā EEZ Apvienotās komitejas lēmuma stāšanās spēkā. Izmaksas par šādām darbībām, kuru īstenošana sākas pēc 2014. gada 1. janvāra, var tikt uzskatītas par attiecināmām ar tādiem pašiem nosacījumiem kā tie, kas piemērojami subjektiem, kuri veic uzņēmējdarbību Savienības dalībvalstīs, ja vien EEZ Apvienotās komitejas lēmums stājas spēkā pirms attiecīgās darbības beigām.

               (7)

               Tādēļ EEZ līguma 31. protokols būtu attiecīgi jāgroza.

               (8)

               Tādēļ Savienības nostāja EEZ Apvienotajā komitejā būtu jābalsta uz pievienoto lēmuma projektu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Nostāja, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz ierosināto grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības, balstās uz EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projektu, kurš pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2014. gada 7. novembrī

            Padomes vārdā –

            Priekšsēdētājs

         P. C. PADOAN

      (1)  OV L 305, 30.11.1994., 6. lpp.

      (2)  OV L 1, 3.1.1994., 3. lpp.

      (3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1285/2013 (2013. gada 11. decembris) par Eiropas satelītu navigācijas sistēmu ieviešanu un ekspluatāciju un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 876/2002 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 683/2008 (OV L 347, 20.12.2013., 1. lpp.).

      PROJEKTS
      EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS Nr. …/2014
      (… gada …),
      ar ko groza EEZ līguma 31. protokolu par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības
      EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,
      ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”) un jo īpaši tā 86. un 98. pantu,
      tā kā:

                  (1)

                  Norvēģija ir piedalījusies un sniegusi finansiālu ieguldījumu darbībās, kas izriet no Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 683/2008 (1), iekļaujot minēto regulu EEZ līguma 31. protokolā.

                  (2)

                  Ir lietderīgi paplašināt EEZ līguma Līgumslēdzēju pušu sadarbību, iekļaujot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1285/2013 (2013. gada 11. decembris) par Eiropas satelītu navigācijas sistēmu ieviešanu un ekspluatāciju un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 876/2002 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 683/2008 (2).

                  (3)

                  Ir lietderīgi, ka EBTA valstu dalība darbībās, kas izriet no Regulas (ES) Nr. 1285/2013, sāktos no 2014. gada 1. janvāra neatkarīgi no tā, kad tiek pieņemts šis lēmums vai ja par šim lēmumam nepieciešamo konstitucionālo prasību izpildi, ja tādas ir, tiek ziņots pēc 2014. gada 10. jūlija.

                  (4)

                  Subjektiem, kas veic uzņēmējdarbību EBTA valstīs, vajadzētu būt tiesīgiem piedalīties darbībās, kas sākas pirms šā lēmuma stāšanās spēkā. Izmaksas par šādām darbībām, kuru īstenošana sākas pēc 2014. gada 1. janvāra, var tikt uzskatītas par attiecināmām ar tādiem pašiem nosacījumiem kā tie, kas piemērojami subjektiem, kuri veic uzņēmējdarbību ES dalībvalstīs, ja vien šis lēmums stājas spēkā pirms attiecīgās darbības beigām.

                  (5)

                  Sadarbības nolīgumu satelītnavigācijas jomā starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm un Norvēģijas Karalisti (3), kas parakstīts 2010. gada 22. septembrī, provizoriski piemēro no 2011. gada 1. maija.

                  (6)

                  Tādēļ EEZ līguma 31. protokols būtu jāgroza, lai šī paplašinātā sadarbība varētu notikt no 2014. gada 1. janvāra. Tomēr, ņemot vērā ekonomiskos ierobežojumus, Islandes dalība programmā būtu uz laiku jāaptur.

            IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
      1. pants
      Pēc EEZ līguma 31. protokola 1. panta 8.a punkta pievieno šādu punktu:

                     “8.aa

                                 a)

                                 EBTA valstis no 2014. gada 1. janvāra piedalās pasākumos, ko var īstenot saskaņā ar šādu Savienības aktu:

                                             —

                                                32013 R 1285: Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1285/2013 (2013. gada 11. decembris) par Eiropas satelītu navigācijas sistēmu ieviešanu un ekspluatāciju un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 876/2002 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 683/2008 (OV L 347, 20.12.2013., 1. lpp.);

                                 b)

                                 EBTA valstis sniedz finansiālu ieguldījumu a) apakšpunktā minētajās darbībās saskaņā ar līguma 82. panta 1. punkta a) apakšpunktu un 32. protokolu;

                                 c)

                                 izmaksas par EGNOS sistēmas ģeogrāfiskā pārklājuma paplašināšanu iesaistīto EBTA valstu teritorijā kā daļu no finansiālā ieguldījuma a) apakšpunktā minētajās darbībās sedz EBTA valstis. Šāda pārklājuma paplašināšana ir atkarīga no tehniskajām iespējām un nekavē EGNOS sistēmas ģeogrāfiskā pārklājuma paplašināšanu ES dalībvalstu teritorijās, kas ģeogrāfiski atrodas Eiropā;

                                 d)

                                 projekta līmenī EBTA valstu iestādēm, uzņēmumiem, organizācijām un valstspiederīgajiem ir līguma 81. panta d) punktā minētās tiesības;

                                 e)

                                 darbību, kuru īstenošana sākas pēc 2014. gada 1. janvāra, radītās izmaksas var uzskatīt par attiecināmām no darbības sākuma saskaņā ar attiecīgo dotācijas līgumu vai dotācijas lēmumu, ja EEZ Apvienotās komitejas lēmums Nr. …/2014 stājas spēkā pirms darbības beigām;

                                 f)

                                 EBTA valstis pilnībā, taču bez balsstiesībām piedalās visu to Savienības komiteju darbā, kuras palīdz Eiropas Komisijai pārvaldīt, izstrādāt un ieviest a) apakšpunktā minētās darbības.
                                 EBTA valstu dalību Savienības komitejās un ekspertu grupās, kas Eiropas Komisijai palīdz jo īpaši saistībā ar a) apakšpunktā minēto darbību drošības aspektiem, regulē šo komiteju un grupu reglamentos;

                                 g)

                                 šo punktu nepiemēro Lihtenšteinai;

                                 h)

                                 attiecībā uz Islandi šā punkta piemērošanu aptur, līdz EEZ Apvienotā komiteja pieņem citu lēmumu.”

      2. pants
      Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc pēdējā paziņojuma saskaņā ar EEZ līguma 103. panta 1. punktu (4).
      To piemēro no 2014. gada 1. janvāra.
      3. pants
      Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

         Briselē,

               EEZ Apvienotās komitejas vārdā –

               priekšsēdētājs

               EEZ Apvienotās komitejas

               sekretāri –

         (1)  OV L 196, 24.7.2008., 1. lpp.

         (2)  OV L 347, 20.12.2013., 1. lpp.

         (3)  OV L 283, 29.10.2010., 12. lpp.

         (4)  [Konstitucionālās prasības nav norādītas.] [Konstitucionālās prasības ir norādītas.]


title: 2012/217/ES: Padomes Lēmums ( 2012. gada 24. aprīlis ), ar ko ieceļ septiņus Reģionu komitejas locekļus no Francijas un vienpadsmit locekļu aizstājējus no Francijas

text:
               26.4.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 114/20

         PADOMES LĒMUMS
   (2012. gada 24. aprīlis),
   ar ko ieceļ septiņus Reģionu komitejas locekļus no Francijas un vienpadsmit locekļu aizstājējus no Francijas
   (2012/217/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 305. pantu,
   ņemot vērā Francijas valdības priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2009. gada 22. decembrī un 2010. gada 18. janvārī pieņēma Lēmumus 2009/1014/ES (1) un 2010/29/ES (2), ar ko laikposmam no 2010. gada 26. janvāra līdz 2015. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus.

               (2)

               Pēc Claude du GRANRUT kundzes, Alain LE VERN kunga, Daniel PERCHERON kunga, Jean PRORIOL kunga, Camille de ROCCA SERRA kunga, Alain ROUSSET kunga un Ange SANTINI kunga pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojušās septiņas Reģionu komitejas locekļu vietas.

               (3)

               Pēc Jacques AUXIETTE kunga, Jean Paul BACHY kunga, Martine CALDEROLI-LOTZ kundzes, Anne-Marie COMPARINI kundzes, Jean-Jacques FRITZ kunga, Claude GEWERC kunga, Arlette GROSSKOST kundzes, Antoine KARAM kunga, Martin MALVY kunga, Michel NEUGNOT kunga un Élisabeth THÉVENON-DURANTIN kundzes pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojušās vienpadsmit Reģionu komitejas locekļu aizstājēju vietas,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2015. gada 25. janvārim, Reģionu komitejā tiek iecelti:

               a)

               par locekļiem:

                           —

                              François DECOSTER kungs, conseiller régional du Nord Pas-de-Calais,

                           —

                              Jean-Paul DENANOT kungs, conseiller régional du Limousin,

                           —

                              Claude GEWERC kungs, conseiller régional de Picardie,

                           —

                              Annabelle JAEGER kundze, conseillère régionale de Provence-Alpes Côte d’Azur,

                           —

                              Pascal MANGIN kungs, conseiller régional d’Alsace,

                           —

                              Didier ROBERT kungs, conseiller régional de la Réunion,

                           —

                              Stéphan ROSSIGNOL kungs, conseiller régional du Languedoc Roussillon;

                     un

               b)

               par locekļu aizstājējiem:

                           —

                              Laurent BEAUVAIS kungs, conseiller régional de Basse-Normandie,

                           —

                              Caroline CAYEUX kundze, conseillère régionale de Picardie,

                           —

                              Nathalie COLIN-OESTERLE kundze, conseillère régionale de Lorraine,

                           —

                              Mathieu DARNAUD kungs, conseiller régional de Rhône-Alpes,

                           —

                              Marie-Marguerite DUFAY kundze, conseillère régionale de Franche-Comté,

                           —

                              Nicolas FLORIAN kungs, conseiller régional d’Aquitaine,

                           —

                              Peggy KANÇAL kundze, conseillère régionale d’Aquitaine,

                           —

                              Alain LE VERN kungs, conseiller régional de Haute-Normandie,

                           —

                              Victorin LUREL kungs, conseiller régional de Guadeloupe,

                           —

                              Daniel PERCHERON kungs, conseiller régional du Nord Pas-de-Calais,

                           —

                              Christophe ROSSIGNOL kungs, conseiller régional du Centre.

         2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Luksemburgā, 2012. gada 24. aprīlī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         N. WAMMEN

      (1)  OV L 348, 29.12.2009., 22. lpp.

      (2)  OV L 12, 19.1.2010., 11. lpp.