title: Padomes Lēmums (KĀDP) 2017/345 (2017. gada 27. februāris), ar ko groza Lēmumu (KĀDP) 2016/849 par ierobežojošiem pasākumiem pret Korejas Tautas Demokrātisko Republiku

text:
               28.2.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 50/59

         PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2017/345
   (2017. gada 27. februāris),
   ar ko groza Lēmumu (KĀDP) 2016/849 par ierobežojošiem pasākumiem pret Korejas Tautas Demokrātisko Republiku
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 29. pantu,
   ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2016. gada 27. maijā pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2016/849 (1) par ierobežojošiem pasākumiem pret Korejas Tautas Demokrātisko Republiku (“KTDR”), ar ko inter alia īstenoja Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Rezolūcijas (“ANO DPR”) 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013) un 2270 (2016).

               (2)

               ANO Drošības padome 2016. gada 30. novembrī pieņēma ANO DPR 2321 (2016), kurā ir paustas visdziļākās bažas par kodolizmēģinājumu, ko KTDR veica 2016. gada 9. septembrī, pārkāpjot attiecīgās ANO Drošības padomes rezolūcijas, un piedevām ir nosodītas notiekošās KTDR kodoldarbības un ballistisko raķešu darbības, nopietni pārkāpjot attiecīgās ANO Drošības padomes rezolūcijas, un ir konstatēts, ka joprojām pastāv nepārprotams starptautiskā miera un drošības apdraudējums reģionā un ārpus tā.

               (3)

               ANO DPR 2321 (2016) ir paustas ANO Drošības padomes bažas, ka tādu personu personīgā bagāža un reģistrētā bagāža, kuras ieceļo KTDR vai izceļo no tās, var tikt izmantota, lai pārvadātu priekšmetus, kuru piegāde, pārdošana vai nodošana ir aizliegta ar ANO DPR 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013), 2270 (2016) vai 2321 (2016), un ir precizēts, ka šāda personīgā un reģistrētā bagāža ir “krava” ANO DPR 2270 (2016) 18. punkta īstenošanas nolūkos, tādējādi atsaucoties uz pienākumu pārbaudīt kravu.

               (4)

               ANO DPR 2321 (2016) ANO Drošības padome aicina dalībvalstis samazināt personāla skaitu KTDR diplomātiskajās pārstāvniecībās un konsulātos.

               (5)

               ANO DPR 2321 (2016) ANO Drošības padome pauž bažas, ka aizliegtie priekšmeti var tikt pārvadāti uz KTDR un no tās, izmantojot dzelzceļu un autoceļus, un ir uzsvērts, ka ANO DPR 2270 (2016) 18. punktā paredzētais pienākums pārbaudīt kravu, kura atrodas dalībvalstu teritorijā vai to šķērso tranzītā, attiecas arī uz kravu, ko pārvadā pa dzelzceļu un autoceļiem.

               (6)

               ANO DPR 2321 (2016) ir atzīmēts, ka tās un ANO DPR 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013) un 2270 (2016) īstenošanas nolūkos termins “tranzīts” ietver – bet neaprobežojas ar – personu ceļošanu caur valsts starptautiskās lidostas termināļiem ceļā uz galamērķi citā valstī neatkarīgi no tā, vai šādas personas iziet muitas vai pasu kontroli minētajā lidostā.

               (7)

               Ar ANO DPR 2321 (2016) ir ieviests maksimālais kopējais ogļu apjoms, ko var importēt no KTDR, un izveidots mehānisms, lai to pārraudzītu un pārbaudītu. Šā mehānisma ietvaros dalībvalstis, kuras importē ogles no KTDR, tiek aicinātas regulāri pārskatīt ANO tīmekļa vietni, lai nodrošinātu, ka maksimālais kopējais apjoms ogļu importam nav sasniegts.

               (8)

               ANO DPR 2321 (2016) ir atgādināts, ka KTDR diplomātiskajiem pārstāvjiem ir aizliegts veikt jebkādu profesionālo darbību vai komercdarbību personiska labuma gūšanai uzņēmējā valstī.

               (9)

               ANO DPR 2321 (2016) ANO Drošības padome pauž bažas par to, ka KTDR valstspiederīgie tiek nosūtīti darbā uz citām valstīm, lai nopelnītu konvertējamu valūtu, ko KTDR izmanto savām kodolprogrammām un ballistisko raķešu programmām, un dalībvalstis tiek aicinātas būt modrām attiecībā uz šo praksi.

               (10)

               ANO DPR 2321 (2016) ANO Drošības padome atkārtoti pauž bažas par to, ka lieli skaidras naudas apjomi var tikt izmantoti, lai izvairītos no pasākumiem, ko noteikusi Drošības padome, un dalībvalstis tiek aicinātas būt modrām attiecībā uz minēto risku.

               (11)

               ANO DPR 2321 (2016) ir pausta ANO Drošības padomes apņemšanās attiecībā uz mierīgu, diplomātisku un politisku situācijas risinājumu un ir atkārtoti apliecināts atbalsts sešu pušu sarunām, kā arī izteikts aicinājums tās atsākt.

               (12)

               ANO DPR 2321 (2016) ir apstiprināts, ka KTDR darbības ir nepārtraukti jāuzrauga un ka ANO Drošības padome ir gatava pastiprināt, grozīt, apturēt vai atcelt pasākumus, ja nepieciešams, ņemot vērā prasību ievērošanu no KTDR puses, un ka tā ir apņēmusies veikt turpmākus nozīmīgus pasākumus, ja KTDR vēl veiks kodolizmēģinājumu vai raķešu palaišanu.

               (13)

               Ir vajadzīga Savienības turpmāka rīcība, lai īstenotu dažus pasākumus, kas paredzēti šajā lēmumā.

               (14)

               Dalībvalstīm būtu jāapmainās ar attiecīgu informāciju ar pārējām dalībvalstīm, lai atbalstītu efektīvu šā lēmuma noteikumu īstenošanu ES mērogā.

               (15)

               Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Lēmums (KĀDP) 2016/849,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Lēmumu (KĀDP) 2016/849 groza šādi:

               1)

               lēmuma 1. panta 1. punktam pievieno šādus apakšpunktus:

                           “h)

                           konkrēti citi priekšmeti, materiāli, aprīkojums, preces un tehnoloģija, kas iekļauti sarakstā, ievērojot ANO DPR 2321 (2016) 4. punktu;

                           i)

                           jebkurš cits priekšmets, kas iekļauts parasto ieroču divējāda lietojuma preču sarakstā, ko ir pieņēmusi Sankciju komiteja, ievērojot ANO DPR 2321 (2016) 7. punktu.”;

               2)

               lēmuma 4. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
               “1.   Dalībvalstu valstspiederīgajiem – vai izmantojot kuģus, kuri kuģo ar dalībvalsts karogu, vai dalībvalstu gaisa kuģus – ir aizliegts no KTDR iepirkt zeltu, titāna rūdu, vanādija rūdu, retus izrakteņus, varu, niķeli, sudrabu un cinku neatkarīgi no tā, vai to izcelsme ir vai nav KTDR teritorijā.”;

               3)

               iekļauj šādu pantu:
               “6.a pants
               1.   Dalībvalstu valstspiederīgajiem – vai izmantojot kuģus, kuri kuģo ar dalībvalsts karogu, vai dalībvalstu gaisa kuģus – ir aizliegts no KTDR iepirkt statujas neatkarīgi no tā, vai to izcelsme ir vai nav KTDR teritorijā.
               2.   Panta 1. punktu nepiemēro, ja Sankciju komiteja iepriekš ir devusi apstiprinājumu katrā atsevišķā gadījumā.
               3.   Savienība veic vajadzīgos pasākumus, lai noteiktu konkrētos priekšmetus, attiecībā uz kuriem piemēro šo pantu.”;

               4)

               iekļauj šādu pantu:
               “6.b pants
               1.   Dalībvalstu valstspiederīgajiem – vai izmantojot kuģus, kuri kuģo ar dalībvalsts karogu, vai dalībvalstu gaisa kuģus – ir aizliegts KTDR tieši vai netieši piegādāt, pārdot vai nodot helikopterus un kuģus neatkarīgi no tā, vai to izcelsme ir vai nav dalībvalstu teritorijās.
               2.   Panta 1. punktu nepiemēro, ja Sankciju komiteja iepriekš ir devusi apstiprinājumu katrā atsevišķā gadījumā.
               3.   Savienība veic vajadzīgos pasākumus, lai noteiktu konkrētos priekšmetus, attiecībā uz kuriem piemēro šo pantu.”;

               5)

               lēmuma 7. pantu aizstāj ar šādu:
               “7. pants
               1.   Dalībvalstu valstspiederīgajiem – vai izmantojot kuģus, kuri kuģo ar dalībvalsts karogu, vai dalībvalstu gaisa kuģus – ir aizliegts no KTDR iepirkt ogles, dzelzi un dzelzsrūdu neatkarīgi no tā, vai to izcelsme ir vai nav KTDR teritorijā. Savienība veic vajadzīgos pasākumus, lai noteiktu konkrētos priekšmetus, attiecībā uz kuriem piemēro šo punktu.
               2.   Panta 1. punktu nepiemēro oglēm, attiecībā uz kurām iepircēja dalībvalsts, balstoties uz ticamu informāciju, apstiprinājusi, ka to izcelsme ir ārpus KTDR un ka tās transportētas caur KTDR tikai tādēļ, lai tās eksportētu, izmantojot Radžinas (Rasonas) ostu, ar noteikumu, ka minētās dalībvalsts Sankciju komitejai to paziņo iepriekš un ka šādi darījumi nav saistīti ar ienākumu radīšanu KTDR kodolprogrammām vai ballistisko raķešu programmām vai ar citām darbībām, kas ir aizliegtas ar ANO DPR 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013), 2270 (2016) un 2321 (2016) vai ar šo lēmumu.
               3.   Panta 1. punktu nepiemēro KTDR izcelsmes ogļu eksporta kopapjomam uz visām ANO dalībvalstīm, kas kopumā nepārsniedz 53 495 894 ASV dolārus vai 1 000 866 metriskās tonnas – atkarībā no tā, kurš rādītājs ir zemāks, – laikposmā starp ANO DPR 2321 (2016) pieņemšanas dienu un 2016. gada 31. decembri, un KTDR izcelsmes ogļu eksporta kopapjomam uz visām ANO dalībvalstīm, kas kopumā nepārsniedz 400 870 018 ASV dolārus vai 7 500 000 metriskās tonnas – atkarībā no tā, kurš rādītājs ir zemāks, –, sākot ar 2017. gada 1. janvāri, ar noteikumu, ka:

                           a)

                           iepirkumos nav iesaistītas personas vai vienības, kas ir saistītas ar KTDR kodolprogrammām vai ballistisko raķešu programmām, vai citām darbībām, kas ir aizliegtas ar ANO DPR 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013), 2270 (2016) un 2321 (2016), tostarp sarakstā iekļautās personas vai vienības, personas vai vienības, kas rīkojas to vārdā vai vadībā, vienības, kuras ir to tiešā vai netiešā īpašumā vai kontrolē, vai personas vai vienības, kas palīdz izvairīties no sankcijām; un

                           b)

                           iepirkumi ir paredzēti vienīgi KTDR valstspiederīgo iztikas mērķiem un nav saistīti ar ienākumu radīšanu KTDR kodolprogrammām vai ballistisko raķešu programmām vai ar citām darbībām, kas ir aizliegtas ar ANO DPR 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013), 2270 (2016) un 2321 (2016).

                     4.   Dalībvalsts, kas iepērk ogles tieši no KTDR, paziņo Sankciju komitejai šāda iepirkuma apjoma kopsummu katram mēnesim ne vēlāk kā 30 dienas pēc konkrētā mēneša beigām, izmantojot veidlapu, kas ietverta ANO DPR 2321 (2016) V pielikumā. Dalībvalsts informāciju, kas šajā sakarā paziņota Sankciju komitejai, dara zināmu arī pārējām dalībvalstīm un Komisijai.
               5.   Panta 1. punktu nepiemēro darījumiem ar dzelzi un dzelzsrūdu, kas paredzēti tikai iztikas mērķiem un nav saistīti ar ienākumu radīšanu KTDR kodolprogrammām vai ballistisko raķešu programmām vai ar citām darbībām, kas ir aizliegtas ar ANO DPR 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013), 2270 (2016) vai 2321 (2016).”;

               6)

               lēmuma 10. pantu aizstāj ar šādu:
               “10. pants
               1.   Ir aizliegts sniegt publisku vai privātu finansiālu atbalstu tirdzniecībai ar KTDR, tostarp piešķirot eksporta kredītus, garantijas vai apdrošināšanu KTDR valstspiederīgajiem vai vienībām, kas iesaistītas šādā tirdzniecībā.
               2.   Panta 1. punktu nepiemēro, ja Sankciju komiteja iepriekš katrā atsevišķā gadījumā ir devusi apstiprinājumu finansiālā atbalsta sniegšanai.”;

               7)

               lēmuma 14. pantu aizstāj ar šādu:
               “14. pants
               1.   KTDR banku filiāļu, meitasuzņēmumu vai pārstāvniecību, tostarp KTDR Centrālās bankas, tās filiāļu un meitasuzņēmumu, un citu 13. panta 2. punktā minēto finanšu vienību atvēršana dalībvalstu teritorijās ir aizliegta.
               2.   Panta 1. punktā minēto vienību esošās filiāles, meitasuzņēmumus un pārstāvniecības dalībvalstu teritorijās slēdz 90 dienās no ANO DPR 2270 (2016) pieņemšanas.
               3.   Ja vien Sankciju komiteja nav iepriekš apstiprinājusi, KTDR bankām, tostarp KTDR Centrālajai bankai, tās filiālēm un meitasuzņēmumiem, un citām 13. panta 2. punktā minētajām finanšu vienībām ir aizliegts:

                           a)

                           veidot ar dalībvalstu jurisdikcijā esošām bankām jaunus kopuzņēmumus;

                           b)

                           pārņemt dalībvalstu jurisdikcijā esošo banku īpašumtiesības; vai

                           c)

                           veidot vai saglabāt korespondentbanku attiecības ar dalībvalstu jurisdikcijā esošām bankām.

                     4.   Esošie kopuzņēmumi, īpašumtiesiskās intereses un korespondentbanku attiecības ar KTDR bankām beidz darbību 90 dienās no ANO DPR 2270 (2016) pieņemšanas.
               5.   Dalībvalstu teritorijā vai jurisdikcijā esošām finanšu iestādēm ir aizliegts atvērt pārstāvniecības, meitasuzņēmumus, filiāles vai bankas kontus KTDR.
               6.   Esošās pārstāvniecības, meitasuzņēmumi vai bankas konti KTDR tiek slēgti 90 dienās no ANO DPR 2321 (2016) pieņemšanas.
               7.   Panta 6. punktu nepiemēro, ja Sankciju komiteja katrā atsevišķā gadījumā konstatē, ka šādas pārstāvniecības, meitasuzņēmumi vai konti ir vajadzīgi, lai sniegtu humāno palīdzību, veiktu diplomātisko misiju darbības KTDR, ievērojot Vīnes konvencijas par diplomātiskajiem un konsulārajiem sakariem, ANO vai tās specializēto aģentūru vai ar tām saistītu organizāciju darbības, vai jebkādiem citiem mērķiem, kas ir saskaņā ar ANO DPR 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013), 2270 (2016) vai 2321 (2016).”;

               8)

               lēmuma 16. panta 6. punktu aizstāj ar šādu:
               “6.   Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai konfiscētu un atbrīvotos, piemēram, iznīcinot, padarot darbotiesnespējīgus vai izmantošanai nederīgus, uzglabājot vai nododot likvidēšanai valstij, kas nav izcelsmes vai galamērķa valsts, no tādiem priekšmetiem, kuru piegāde, pārdošana, nodošana vai eksportēšana ir aizliegta ar ANO DPR 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013), 2270 (2016) vai 2321 (2016) un kuri ir identificēti pārbaudēs, saskaņā ar to pienākumiem, kas izriet no piemērojamām ANO Drošības padomes rezolūcijām, tostarp ANO DPR 1540 (2004).”;

               9)

               iekļauj šādu pantu:
               “18.a pants
               1.   Dalībvalsts, kas ir Sankciju komitejas norādīta kuģa karoga valsts, ja tā noteikusi komiteja, atņem šim kuģim tiesības kuģot ar tās karogu.
               2.   Dalībvalsts, kas ir Sankciju komitejas norādīta kuģa karoga valsts, ja tā noteikusi komiteja, norīko kuģi uz ostu, ko noteikusi komiteja, sadarbojoties ar ostas valsti.
               3.   Dalībvalstis, ja tā noteikts Sankciju komitejas norādē, aizliedz kuģim iebraukt to ostās, izņemot ārkārtas situāciju vai ja kuģis atgriežas izcelsmes ostā.
               4.   Dalībvalstis, ja tā noteikts Sankciju komitejas norādē, kuģim piemēro aktīvu iesaldēšanu.
               5.   IV pielikumā iekļauj kuģus, kuri minēti šā panta 1.– 4. punktā un kurus Sankciju komiteja norādījusi saskaņā ar ANO DPR 2321 (2016) 12. punktu.”;

               10)

               lēmuma 20. pantu groza šādi:

                           a)

                           2. punktu aizstāj ar šādu:
                           “2.   Panta 1. punktu nepiemēro, ja Sankciju komiteja iepriekš dod apstiprinājumu katrā atsevišķā gadījumā.”;

                           b)

                           3. punktu svītro;

               11)

               iekļauj šādu pantu:
               “20.a pants
               Ir aizliegts no KTDR iepirkt kuģu vai gaisa kuģu pakalpojumus.”;

               12)

               lēmuma 21. pantu aizstāj ar šādu:
               “21. pants
               Dalībvalstis anulē jebkura tāda kuģa reģistrāciju, kas ir KTDR īpašumā, kontrolē vai ekspluatācijā, un nereģistrē nevienu šādu kuģi, kura reģistrāciju ir anulējusi cita valsts, ievērojot ANO DPR 2321 (2016) 24. punktu.”;

               13)

               lēmuma 22. pantu aizstāj ar šādu:
               “22. pants
               1.   Ir aizliegts reģistrēt kuģus KTDR, saņemt atļauju kuģim izmantot KTDR karogu, turēt īpašumā jebkādu kuģi ar KTDR karogu, to iznomāt, ekspluatēt vai sniegt tam jebkādu kuģa klasifikācijas, sertifikācijas vai ar to saistītu pakalpojumu, vai to apdrošināt.
               2.   Panta 1. punktu nepiemēro, ja Sankciju komiteja iepriekš ir devusi apstiprinājumu katrā atsevišķā gadījumā.
               3.   Dalībvalstu valstspiederīgajiem vai no dalībvalstu teritorijām ir aizliegts sniegt apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas pakalpojumus kuģiem, kas ir KTDR īpašumā, kontrolē vai ekspluatācijā, tostarp ar nelikumīgiem līdzekļiem.
               4.   Panta 3. punktu nepiemēro, ja Sankciju komiteja katrā atsevišķā gadījumā konstatē, ka kuģis ir iesaistīts darbībās, kuras ir paredzētas vienīgi iztikas mērķiem un kuras KTDR personas vai vienības neizmantos, lai gūtu ienākumus, vai vienīgi humanitāriem nolūkiem.”;

               14)

               lēmuma 23. pantam pievieno šādu punktu:
               “12.   Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai ierobežotu KTDR valdības locekļu, minētās valdības amatpersonu un KTDR bruņoto spēku locekļu ieceļošanu to teritorijā vai tranzītu caur to, ja šādi locekļi vai amatpersonas ir saistīti ar KTDR kodolprogrammām vai ballistisko raķešu programmām, vai citām darbībām, kas aizliegtas ar ANO DPR 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013), 2270 (2016) un 2321 (2016).”;

               15)

               iekļauj šādu pantu:
               “24.a pants
               1.   Ja dalībvalsts konstatē, ka kāda persona strādā KTDR bankas vai finanšu iestādes vārdā vai vadībā, dalībvalsts minēto personu izraida no savas teritorijas ar mērķi viņu repatriēt uz minētās personas valstspiederības valsti, atbilstīgi piemērojamām tiesībām.
               2.   Panta 1. punktu nepiemēro, ja personas klātbūtne ir nepieciešama, lai nodrošinātu tiesas procesu vai vienīgi medicīniskiem, drošības vai citiem humanitāriem nolūkiem, vai ja Sankciju komiteja katrā atsevišķā gadījumā ir konstatējusi, ka personas izraidīšana būtu pretrunā mērķiem, kas izvirzīti ANO DPR 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013), 2270 (2016) un 2321 (2016).”;

               16)

               lēmuma 30. pantu aizstāj ar šādu:
               “30. pants
               1.   Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai saglabātu modrību un novērstu, ka to teritorijās vai to valstspiederīgie specializēti māca vai apmāca KTDR valstspiederīgos disciplīnās, kas sekmētu ar kodolieroču izplatīšanu saistītas KTDR darbības un kodolieroču piegādes sistēmu attīstību, tostarp mācības vai apmācību progresīvajā fizikā, progresīvajā datorsimulācijā un ar to saistītajās datorzinātnēs, ģeotelpiskajā navigācijā, kodolinženierijā, aviokosmiskajā inženierijā, aeronautikas inženierijā un ar tām saistītajās disciplīnās, progresīvajā materiālzinātnē, progresīvajā inženierķīmijā, progresīvajā mašīnbūvē, progresīvajā elektroinženierijā un progresīvajā industriālajā inženierijā.
               2.   Dalībvalstis aptur zinātnisko un tehnisko sadarbību, kurā ir iesaistītas personas vai grupas, ko oficiāli sponsorē KTDR vai kuras pārstāv KTDR, izņemot apmaiņu medicīnas jomā, ja vien:

                           a)

                           saistībā ar zinātnisko vai tehnisko sadarbību kodolzinātnes un kodoltehnoloģijas, aviokosmiskās un aeronautikas inženierijas un tehnoloģijas jomā vai progresīviem ražošanas paņēmieniem un metodēm Sankciju komiteja, izskatot katru gadījumu atsevišķi, nav konstatējusi, ka konkrēta darbība nesekmēs ar kodolieroču izplatīšanu saistītas KTDR darbības vai ar ballistiskajām raķetēm saistītas KTDR programmas; vai

                           b)

                           visu citu zinātniskās vai tehniskās sadarbības veidu gadījumā dalībvalsts, kas iesaistās zinātniskā vai tehniskā sadarbībā, nekonstatē, ka konkrētā darbība nesekmēs ar kodolieroču izplatīšanu saistītas KTDR darbības vai ar ballistiskajām raķetēm saistītas KTDR programmas, un iepriekš nepaziņo Sankciju komitejai par šādu konstatējumu.”;

               17)

               iekļauj šādu pantu:
               “31.a pants
               KTDR diplomātiskajai pārstāvniecībai vai konsulātam un to KTDR locekļiem ir aizliegts turēt īpašumā vai kontrolēt bankas kontus Savienībā, izņemot vienu bankas kontu dalībvalstī vai dalībvalstīs, kurās izvietota pārstāvniecība vai konsulāts, vai kurās akreditēti to locekļi.”;

               18)

               iekļauj šādu pantu:
               “31.b pants
               1.   Ir aizliegts iznomāt vai kā citādi darīt pieejamu KTDR nekustamo īpašumu vai KTDR to lietot vai tās labā izmantot nekustamo īpašumu jebkādā nolūkā, kas nav diplomātisko vai konsulāro darbību veikšana.
               2.   Ir aizliegts arī nomāt no KTDR nekustamo īpašumu, kas atrodas ārpus KTDR teritorijas.”;

               19)

               lēmuma 33. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
               “1.   Padome īsteno grozījumus I un IV pielikumā, pamatojoties uz Drošības padomes vai Sankciju komitejas noteikto.”;

               20)

               iekļauj šādu pantu:
               “36.a pants
               Atkāpjoties no pasākumiem, kas paredzēti ANO DPR 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013), 2270 (2016) vai 2321 (2016), ar noteikumu, ka Sankciju komiteja ir noteikusi, ka izņēmums ir vajadzīgs, lai atvieglotu to starptautisko un nevalstisko organizāciju darbu, kuras KTDR veic palīdzības un atbalsta darbības KTDR civiliedzīvotāju labā, dalībvalsts kompetentā iestāde piešķir nepieciešamo atļauju.”;

               21)

               pievieno IV pielikumu, kā izklāstīts šā lēmuma pielikumā.

         2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2017. gada 27. februārī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         K. MIZZI

      (1)  Padomes Lēmums (KĀDP) 2016/849 (2016. gada 27. maijs) par ierobežojošiem pasākumiem pret Korejas Tautas Demokrātisko Republiku un ar ko atceļ Lēmumu 2013/183/KĀDP (OV L 141, 28.5.2016., 79. lpp.).

      PIELIKUMS

            “IV PIELIKUMS
            Lēmuma 18.a pantā minēto kuģu saraksts”


title: 2013/180/ES: Padomes Lēmums ( 2013. gada 22. aprīlis ), ar ko ieceļ Protokola par Eiropas Savienības Tiesas Statūtiem I pielikuma 3. panta 3. punktā paredzētās komitejas locekļus

text:
                  23.4.2013

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 111/48

         PADOMES LĒMUMS
         (2013. gada 22. aprīlis),
         ar ko ieceļ Protokola par Eiropas Savienības Tiesas Statūtiem I pielikuma 3. panta 3. punktā paredzētās komitejas locekļus
         (2013/180/ES)
         EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
         ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 106.a panta 1. punktu,
         ņemot vērā Protokolu par Eiropas Savienības Tiesas Statūtiem un jo īpaši tā I pielikuma 3. panta 3. punktu,
         ņemot vērā Padomes Lēmumu 2005/49/EK, Euratom (2005. gada 18. janvāris) attiecībā uz Protokola par Tiesas Statūtiem I pielikuma 3. panta 3. punktā paredzētās komitejas darbības noteikumiem (1) un jo īpaši minētā lēmuma pielikuma 3. punktu,
         ņemot vērā Tiesas priekšsēdētāja 2012. gada 13. decembra ieteikumu,
         tā kā:

                     (1)

                     Protokola par Eiropas Savienības Tiesas Statūtiem I pielikuma 3. panta 3. punktā paredzēts izveidot komiteju, kurā ir septiņas personas, ko izraugās no bijušajiem Tiesas un Vispārējās tiesas locekļiem un juristiem ar atzītu kompetenci. Saskaņā ar šo punktu šīs komitejas locekļus ieceļ Padome pēc Tiesas priekšsēdētāja ieteikuma.

                     (2)

                     Padomes Lēmuma 2005/49/EK, Euratom (2005. gada 18. janvāris) attiecībā uz Protokola par Tiesas Statūtiem I pielikuma 3. panta 3. punktā paredzētās komitejas darbības noteikumiem pielikuma 3. punktā paredzēts, ka Padome ieceļ komitejas priekšsēdētāju.

                     (3)

                     Būtu jāīsteno šie noteikumi,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Ar šo par Protokola par Eiropas Savienības Tiesas Statūtiem I pielikuma 3. panta 3. punktā paredzētās komitejas locekļiem uz četriem gadiem no 2012. gada 10. novembra ieceļ šādas personas:

                           Pernilla LINDH kundze, priekšsēdētāja

                           Pranas KŪRIS kungs

                           Ján MAZÁK kungs

                           Jörg PIRRUNG kungs

                           Mihalis VILARAS kungs

                           Roel BEKKER kungs

                           Elena Simina TĂNĂSESCU kundze.

            2. pants
            Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

            Luksemburgā, 2013. gada 22. aprīlī

                  Padomes vārdā –

                  priekšsēdētājs

               E. GILMORE

            (1)  OV L 21, 25.1.2005., 13. lpp.


title: 2009/488/EK,Euratom: Komisijas Lēmums ( 2009. gada 11. jūnijs) par saprašanās memoranda noslēgšanu starp Eiropas Komisiju un Eiropas Kodolpētījumu organizāciju ( CERN) (Dokuments attiecas uz EEZ)

text:
               24.6.2009

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 161/13

         KOMISIJAS LĒMUMS
   (2009. gada 11. jūnijs)
   par saprašanās memoranda noslēgšanu starp Eiropas Komisiju un Eiropas Kodolpētījumu organizāciju (CERN)
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   (2009/488/EK, Euratom)
   EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu,
   tā kā:

               (1)

               Administratīvu vienošanos starp Eiropas Kopienu un Eiropas Kodolpētījumu organizāciju (CERN) parakstīja 1994. gada 10. oktobrī.

               (2)

               Ņemot vērā pēdējās tendences saistībā ar Eiropas Pētniecības telpu (EPT), ievadsarunās secināja, ka ir atbilstīgi stiprināt un uzlabot sadarbību starp Komisiju un CERN.

               (3)

               Attiecīgi ir izstrādāts jauns pasākums – saprašanās memorands –, lai aptvertu tādus jautājumus, kā pastiprināta sadarbība, veicot kopīgus pasākumus, ar mērķi konsolidēt un turpināt attīstīt EPT, Eiropas elementārdaļiņu fizikas stratēģijas īstenošana un uzraudzība, kā arī apspriedes un apmaiņa ar informāciju par abpusējas intereses jautājumiem, īpaši par Eiropas Pētniecības telpas konsolidēšanu un turpmāku attīstību un Eiropas elementārdaļiņu fizikas stratēģiju, minētajai stratēģijai iekļaujot arī attiecīgus kontaktus ar valstīm, kas nav CERN dalībvalstis.

               (4)

               Komisijai ir piešķirtas pastāvīgas tiesības piedalīties un uzstāties CERN padomes sanāksmēs par Eiropas stratēģiju, vienlaikus saglabājot novērotāja statusu (1), ko CERN padome 1985. gadā ir piešķīrusi Eiropas Kopienām.

               (5)

               Šis saprašanās memorands neuzliek finansiālas vai juridiskas saistības.

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Ar šo apstiprina pielikumā pievienoto saprašanās memorandu starp Eiropas Komisiju un Eiropas Kodolpētījumu organizāciju (CERN). Attiecīgi ar to aizstāj 1994. gada 10. oktobra administratīvo vienošanos.
   2. pants
   Zinātnes un pētniecības komisārs Janez Potočnik Komisijas vārdā paraksta saprašanās memorandu starp Eiropas Komisiju un Eiropas Kodolpētījumu organizāciju (CERN).

      Briselē, 2009. gada 11. jūnijā

            Komisijas vārdā —

            Komisijas loceklis

         Janez POTOČNIK

      (1)  CERN padomes 1985. gada 27./28. jūnija lēmums.
   PIELIKUMS

      SAPRAŠANĀS MEMORANDS
      starp Eiropas Komisiju un Eiropas Kodolpētījumu organizāciju
      Eiropas Komisija (turpmāk – Komisija) un Eiropas Kodolpētījumu organizācija, starptautiska organizācija, kuras mītne ir Ženēvā, Šveicē (turpmāk – CERN) (turpmāk kopīgi – abas puses),
      ŅEMOT VĒRĀ

                  —

                  Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu, kuri sekmē sadarbību ar trešajām valstīm un starptautiskajām organizācijām pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrēšanas jomā;

                  —

                  1953. gada 1. jūlija konvenciju (pārstrādāta 1971. gada 18. janvārī) par Eiropas Kodolpētījumu organizācijas izveidi (turpmāk – Konvencija), īpaši II pantu, ar kuru parakstītājas valstis ir uzticējušas CERN sadarbību starp Eiropas valstīm, tostarp starptautisko sadarbību, fundamentālās pētniecības jomā elementārdaļiņu fizikā, proti, fizikas jomā, kurā pēta matērijas fundamentālos komponentus un spēkus, kas uz tiem iedarbojas;

                  —

                  Eiropas Kopienas pētniecības, tehnoloģiskās attīstības un demonstrējumu pasākumu pamatprogrammas.

                  —

                  2007. gada Zaļo grāmatu par Eiropas Pētniecības telpas (EPT) (1) jaunajām perspektīvām, kurā aicina ciešāk sadarboties un veidot pastiprinātas partnerības ar starpvaldību pētniecības organizācijām, piemēram, CERN
                      (2), īpaši pētniecības plānošanas, pētnieku apmācības un mobilitātes, pētniecības infrastruktūras, intelektuālā īpašuma un starptautiskās sadarbības jomā;

                  —

                  2006. gada 14. jūlijā vienbalsīgi pieņemto Eiropas stratēģiju elementārdaļiņu fizikas jomā,

                              —

                              kurā CERN padome (3) nosaka, atjaunina un papildina Eiropas pētniecības stratēģiju elementārdaļiņu fizikas jomā (pētījumi, izmantojot vai neizmantojot daļiņu paātrinātāju), kurā ietilpst arī pienākums pārstāvēt CERN dalībvalstis diskusijās ar pārējo valstu un pasaules reģionu pārstāvjiem, cita starpā par elementārdaļiņu fizikas pētniecības infrastruktūru,

                              —

                              un kurā atzīst vajadzību stiprināt attiecības starp CERN un Eiropas Savienību jautājumos par iepriekšminēto stratēģiju;

                  —

                  2007. gada septembrī un 2008. gada martā CERN padomes apstiprinātās jaunās organizatoriskās struktūras, lai noteiktu, atjauninātu un papildinātu Eiropas stratēģiju (CERN/2732/rev un CERN/2779), kas ietver īpašas CERN padomes “Eiropas stratēģijas sanāksmes”.

            ATZĪSTOT
      abu pušu attiecīgos pienākumus iepriekšminētajās jomās, kas ir savstarpēji papildināmas,
      IR NOLĒMUŠAS ŠĀDI.

                  1.

                  Abas puses, pienācīgi ievērojot to attiecīgās kompetences, paredz sadarboties, lai konsolidētu un turpmāk attīstītu Eiropas pētniecības telpu, īpaši pētniecības plānošanu, pētnieku apmācību un mobilitāti, pētniecības infrastruktūru, intelektuālā īpašuma pārvaldību un starptautisko sadarbību. Šim nolūkam puses var izstrādāt kopīgus pasākumus.

                  2.

                  Abas puses, pienācīgi ievērojot to attiecīgās kompetences, paredz sadarboties, lai papildinātu un īstenotu Eiropas stratēģiju elementārdaļiņu fizikas jomā. Šim nolūkam puses var izstrādāt kopīgus pasākumus.

                  3.

                  Pienācīgi ievērojot to attiecīgās kompetences, institucionālo struktūru un darbības jomas, abas puses attiecīgā gadījumā apmainīsies ar informāciju un apspriedīsies par abpusējas intereses jautājumiem, jo īpaši par Eiropas Pētniecības telpas un Eiropas elementārdaļiņu fizikas stratēģijas konsolidāciju un turpmāko attīstību, minētajai stratēģijai iekļaujot arī attiecīgus kontaktus ar valstīm, kas nav CERN dalībvalstis.

                  4.

                  Ievērojot organizācijas procedūras, CERN padome piešķirs Komisijai pastāvīgas tiesības piedalīties un uzstāties sanāksmēs par Eiropas stratēģiju.

                  5.

                  Vienlaikus novērotāja statuss, ko CERN padome 1985. gadā ir piešķīrusi Eiropas Kopienām, tiks saglabāts (4).

                  6.

                  Komisija piešķirs CERN tiesības izvirzīt kandidātus dalībai attiecīgās ekspertu un padomdevēju struktūrās. Minētos ekspertus Komisija iecels atbilstīgi saviem noteikumiem un procedūrām.

                  7.

                  Abas puses dibinās kontaktstruktūras un mehānismus saziņas nodrošināšanai, lai panāktu mērķi, kas ir paredzēts pašreizējā saprašanās memorandā.

                  8.

                  Abas puses tiksies ik gadus, lai kritiski novērtētu progresu un, iespējams, apspriestu turpmākos paņēmienus, lai veicinātu abpusējo sadarbību, tostarp lai apspriestu kopīgus pasākumus vai pārbaudītu iespējamās sinerģijas.

                  9.

                  Abas puses vienosies par jautājumiem saistībā ar pašreizējā saprašanās memoranda interpretāciju un īstenošanu.

                  10.

                  1994. gada 10. oktobra administratīvā vienošanās ir aizstāta ar pašreizējo saprašanās memorandu.

         Šis lēmums sagatavots divos eksemplāros Briselē, 2009. gada 17. jūnijā

               CERN vārdā —

               CERN padomes priekšsēdētājs

            Torsten ÅKESSON

               CERN ģenerāldirektors

            Rolf-Dieter HEUER

               Komisija vārdā —

               Komisijas loceklis

            Janez POTOČNIK

      (1)  “Zaļā grāmata par Eiropas Pētniecības telpu” attiecas uz Komisijas zaļo grāmatu “Eiropas Pētniecības telpa: jaunas perspektīvas”, ko pieņēma 2007. gada 4. aprīlī (COM(2007) 161, galīgā redakcija).

      (2)  Komisija un CERN1994. gada 10. oktobrī parakstīja administratīvo vienošanos.

      (3)  CERN padome ir CERN lēmējiestāde, kura nosaka organizācijas politiku zinātniskos, tehniskos un administratīvos jautājumos (Konvencijas V pants).

      (4)  Novērotāja statuss tika piešķirts Eiropas Kopienām ar CERN padomes 1985. gada 27./28. jūnija lēmumu.


title: 2010/464/CFSP: Padomes Lēmums 2010/464/KĀDP ( 2010. gada 6. augusts ) par to, lai parakstītu un noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Ugandas Republiku par Eiropas Savienības vadītās misijas statusu Ugandā

text:
               24.8.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 221/1

         PADOMES LĒMUMS 2010/464/KĀDP
   (2010. gada 6. augusts)
   par to, lai parakstītu un noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Ugandas Republiku par Eiropas Savienības vadītās misijas statusu Ugandā
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību (turpmāk “LES”), īpaši tā 37. pantu, un Līgumu par Eiropas Savienības darbību (turpmāk “LESD”), jo īpaši tā 218. panta 5. punktu un 218. panta 6. punkta pirmo daļu,
   ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos (turpmāk “AP”) priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2010. gada 15. februārī pieņēma Lēmumu 2010/96/KĀDP par Eiropas Savienības militāro misiju, lai palīdzētu Somālijas drošības spēku apmācībā (1) (ESAM Somālija).

               (2)

               Minētā lēmuma 9. pantā noteikts, ka ES vadīto vienību un to personāla statuss, tostarp privilēģijas, imunitātes un citas garantijas, kas nepieciešamas misijas īstenošanai un netraucētai darbībai, var paredzēt nolīgumā, ko noslēdz saskaņā ar LES 37. pantu un atbilstīgi LESD 218. panta 3. punktā paredzētajai kārtībai.

               (3)

               Saskaņā ar Padomes 2010. gada 11. martā doto atļauju AP, kam palīdzēja Padomes Ģenerālsekretariāts, apsprieda vienošanos par Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Ugandas Republiku par Eiropas Savienības vadītās misijas statusu Ugandā (turpmāk “nolīgums”).

               (4)

               Nolīgums būtu jāapstiprina,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Savienības vārdā ir apstiprināts Eiropas Savienības un Ugandas Republikas nolīgums par Eiropas Savienības vadītās misijas statusu Ugandas Republikā.
   Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots iecelt personu vai personas, kas tiesīgas parakstīt nolīgumu, lai tas kļūtu saistošs Savienībai.
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2010. gada 6. augustā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         S. VANACKERE

      (1)  OV L 44, 19.2.2010., 16. lpp.
    ---documentbreak---

               24.8.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 221/2

         TULKOJUMS
   NOLĪGUMS
   starp Eiropas Savienību un Ugandas Republiku par Eiropas Savienības vadītās misijas statusu Ugandā
   EIROPAS SAVIENĪBA,
   turpmāk “Savienība”,
   no vienas puses, un
   UGANDAS REPUBLIKA,
   turpmāk “Uzņēmēja valsts”,
   no otras puses,
   abas turpmāk kopā “Puses”,
   ŅEMOT VĒRĀ,
   ka Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padome (ANO DP) 2009. gada 30. novembrī pieņemtajā Rezolūcijā 1897 (2009) par situāciju Somālijā atgādināja savas iepriekšējās rezolūcijas par atbalstu Somālijai un atkārtoti apliecināja, ka ciena Somālijas suverenitāti, teritoriālo integritāti, politisko neatkarību un vienotību,
   to, ka ANO DP turklāt uzsvēra, ka Somālijas drošība ilgtermiņā ir atkarīga no tā, cik efektīvi federālā pagaidu valdība (FPV) izveidos valsts drošības spēkus un Somālijas policijas spēkus, ievērojot Džibuti nolīgumu un saskaņā ar valsts drošības stratēģiju,
   Uzņēmējas valsts aizsardzības ministra 2010. gada 5. janvāra vēstuli, kurā viņš pauda gandarījumu par Savienības iecerēto misiju Somālijas drošības sektora atbalstam un aicināja Savienību vismaz vienu gadu piedalīties Somālijas drošības spēku apmācībās Uzņēmējā valstī,
   Padomes Lēmumu 2010/96/KĀDP (2010. gada 15. februāris) par Eiropas Savienības militāro misiju, lai palīdzētu Somālijas drošības spēku apmācībā (1),
   ka šai misijai nav izpildvaras funkcijas un tai nav tiesību piemērot piespiedu līdzekļus neatkarīgi no Uzņēmējas valsts piekrišanas,
   to, ka šis nolīgums neietekmēs Pušu tiesības un pienākumus, ko tām uzliek starptautiski nolīgumi un citi instrumenti, ar kuriem ir izveidotas starptautiskas tiesas, tostarp Starptautiskās Krimināltiesas statūti,
   IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.
   1. pants
   Darbības joma un definīcijas
   1.   Šis nolīgums attiecas uz Eiropas Savienības vadīto misiju Somālijā (turpmāk “ESAM Somālija”) un tās personālu.
   2.   Šis nolīgums ir spēkā tikai Uzņēmējas valsts teritorijā.
   3.   Šajā nolīgumā:

               a)

               “ESAM Somālija” ir ES militārais štābs un misijā iesaistītie attiecīgo valstu kontingenti, to ekipējums un transportlīdzekļi;

               b)

               “misija” ir ESAM Somālija sagatavošana, izvēršana, izpilde un atbalsts;

               c)

               “ES misijas komandieris” ir komandieris teritorijā, kurā notiek karadarbība;

               d)

               “ES militārais štābs” ir militārais štābs un tā elementi neatkarīgi no to atrašanās vietas, kas ir pakļauts ES militāriem komandieriem, kuri nodrošina misijas militāru vadību vai kontroli;

               e)

               “attiecīgo valstu kontingenti” ir vienības un elementi, kas pieder Savienības dalībvalstīm un citām valstīm, kuras piedalās misijā;

               f)

               “ESAM Somālija personāls” ir uz ESAM Somālija norīkots civilais un militārais personāls, kā arī personāls, kas izvietots, sagatavojot misiju, un personāls, kas misijā veic kādas Nosūtītājas valsts vai Savienības iestādes uzdevumu; tas atrodas Uzņēmējas valsts teritorijā, ja vien šajā nolīgumā nav paredzēts kas cits, un tas nav vietējais personāls un personāls, ko nodarbina starptautiski komerciāli līgumslēdzēji;

               g)

               “vietējais personāls” ir no Uzņēmējas valsts valstspiederīgajiem vai tās pastāvīgajiem iedzīvotājiem veidots personāls;

               h)

               “objekti” ir visas ēkas, telpas un zemes platības, kas ir vajadzīgas ESAM Somālija, kā arī ESAM Somālija personālam;

               i)

               “Nosūtītāja valsts” ir valsts, kas nodrošina ESAM Somālija kontingentu no attiecīgās dalībvalsts, tostarp no Savienības dalībvalstīm un trešām valstīm, kas piedalās misijā;

               j)

               “Uzņēmēja valsts” ir Ugandas Republika;

               k)

               “oficiāla sarakste” ir visa sarakste, kas attiecas uz misiju un tās funkcijām.

         2. pants
   Vispārīgi noteikumi
   1.   ESAM Somālija, kā arī ESAM Somālija personāls ievēro Uzņēmējas valsts tiesību aktus un atturas no jebkuras rīcības vai darbības, kas nav saderīga ar misijas mērķiem.
   2.   ESAM Somālija regulāri informē Uzņēmējas valsts valdību par Uzņēmējas valsts teritorijā dislocētā ESAM Somālija personāla daudzumu.
   3. pants
   Identifikācija
   1.   ESAM Somālija personāls vienmēr nēsā līdzi pases vai militārās identitātes kartes.
   2.   ESAM Somālija transportlīdzekļiem, lidaparātiem un citiem transportlīdzekļiem ir īpašas ESAM Somālija atšķirības zīmes un/vai reģistrācijas numuri, ko dara zināmu attiecīgām Uzņēmējas valsts iestādēm.
   3.   ESAM Somālija pie saviem objektiem, uz transportlīdzekļiem un citiem pārvietošanās līdzekļiem drīkst izkārt un uz tiem attēlot Savienības karogu un lietot marķējumus, piemēram, zīmotnes, vienību nosaukumus un oficiālus simbolus. Uz ESAM Somālija personāla formastērpiem ir ESAM Somālija atšķirības zīme. Saskaņā ar ES misijas komandiera lēmumu pie ESAM Somālija objektiem, uz transportlīdzekļiem un citiem pārvietošanās līdzekļiem, un formastērpiem var būt misijā iesaistīto kontingentu valstu karogi vai zīmotnes.
   4. pants
   Robežšķērsošana un pārvietošanās Uzņēmējas valsts teritorijā
   1.   ESAM Somālija personāls ierodas Uzņēmējas valsts teritorijā tikai pēc tam, kad tas ir uzrādījis 3. panta 1. punktā paredzētos dokumentus, vai – ja tas ierodas pirmoreiz – ESAM Somālija izdotu individuālu vai kolektīvu pārvietošanās pavēli. Ierodoties Uzņēmējas valsts teritorijā, to atstājot, kā arī uzturoties tajā, uz viņiem neattiecas noteikumi par vīzām, un Uzņēmēja valsts atvieglo ESAM Somālija personālam imigrācijas kontroles un muitas kontroles prasību izpildi.
   2.   Uz ESAM Somālija personālu neattiecas Uzņēmējas valsts noteikumi par ārvalstnieku reģistrāciju un uzraudzību, bet tas Uzņēmējas valsts teritorijā negūst pastāvīgas uzturēšanās vai pastāvīgas dzīvesvietas tiesības.
   3.   Informācijas nolūkos Uzņēmējai valstij iesniedz vienotu tās teritorijā ievestu ESAM Somālija ekipējuma sarakstu. Šim ekipējumam ir ESAM Somālija atšķirības zīmes. Ar šo procedūru pietiek, lai izpildītu visas muitas un kontroles prasības.
   4.   ESAM Somālija personāls var vadīt motorizētus transportlīdzekļus un lidaparātus Uzņēmējas valsts teritorijā, ja tam attiecīgi ir derīgas valsts, starptautiskas vai militāras braukšanas tiesības vai pilota apliecības.
   5.   Misijas vajadzībām Uzņēmēja valsts piešķir ESAM Somālija un ESAM Somālija personālam brīvību pārvietoties un brīvību ceļot pa tās teritoriju, tostarp gaisa telpu.
   6.   Misijas vajadzībām ESAM Somālija un tās fraktētie transportlīdzekļi var izmantot koplietojuma ceļus, tiltus, prāmjus un lidostas, nemaksājot nodevas, muitas maksājumus, nodokļus un līdzīgus maksājumus. ESAM Somālija nav atbrīvota no pamatotiem maksājumiem par lūgtiem un sniegtiem pakalpojumiem – saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti attiecībā uz Uzņēmējas valsts bruņotajiem spēkiem.
   5. pants
   Privilēģijas un imunitāte, ko Uzņēmēja valsts nodrošina misijai ESAM Somālija
   1.   ESAM Somālija objekti ir neaizskarami. Uzņēmējas valsts pārstāvji tajās neierodas bez ES misijas komandiera piekrišanas.
   2.   ESAM Somālija objekti, mēbeles un citi aktīvi tajos, kā arī transportlīdzekļi, ir neaizskarami attiecībā uz kratīšanu, rekvizīciju, apķīlāšanu vai arestu.
   3.   ESAM Somālija, tās īpašumi un aktīvi neatkarīgi no atrašanās vietas un valdītāja, ko pienācīgi pilnvarojusi ESAM Somālija, ir neaizskarami attiecībā uz tiesvedību jebkādā formā.
   4.   ESAM Somālija arhīvi un dokumenti vienmēr ir neaizskarami, neatkarīgi no to atrašanās vietas.
   5.   ESAM Somālija oficiālā sarakste ir neaizskarama.
   6.   Attiecībā uz misijas vajadzībām pirktām un importētām precēm, sniegtiem pakalpojumiem un ESAM Somālija izmantotiem objektiem ESAM Somālija ir atbrīvota no visiem nodokļiem un līdzīgiem maksājumiem Uzņēmējā valstī. Arī ESAM Somālija piegādātāji un darba ņēmēji ir atbrīvoti no šiem nodokļiem un līdzīgiem maksājumiem par precēm pakalpojumiem un objektiem, ko tie nodrošinājuši ESAM Somālija vajadzībām. ESAM Somālija nav atbrīvota no nodevām, nodokļiem vai maksājumiem, ko iekasē par lūgtiem un sniegtiem pakalpojumiem.
   7.   Uzņēmēja valsts ļauj ievest un izvest preces misijas vajadzībām un atbrīvo tās no visām muitas nodevām, nodokļiem un līdzīgiem maksājumiem, kas nav maksa par glabāšanu, transportu un citiem lūgtiem un sniegtiem pakalpojumiem.
   6. pants
   Privilēģijas un imunitāte, ko Uzņēmēja valsts nodrošina ESAM Somālija personālam
   1.   ESAM Somālija personālam nepiemēro nekāda veida arestu vai aizturēšanu.
   2.   ESAM Somālija personāla dokumenti, sarakste un īpašums ir neaizskarams, izņemot gadījumus, ja piemēro izpildes pasākumus, ko atļauts veikt saskaņā ar 6. punktu.
   3.   ESAM Somālija personālam vienmēr ir imunitāte pret Uzņēmējas valsts kriminālo jurisdikciju.
   Nosūtītāja valsts vai attiecīga Savienības iestāde vajadzības gadījumā var atcelt ESAM Somālija personāla imunitāti pret kriminālo jurisdikciju. Šādu atcelšana vienmēr formulē rakstiski.
   ESAM Somālija personāla imunitāte pret Uzņēmējas valsts jurisdikciju neatbrīvo viņus no attiecīgās Nosūtītāja valsts jurisdikcijas. Gadījumā, ja pastāv pieņēmums, ka ESAM Somālija personāls izdarījis noziedzīgu nodarījumu, Nosūtītāja valsts informē Uzņēmēju valsti par tādas tiesas procedūras iznākumu, ko tā veic saistībā ar iespējamo noziedzīgo nodarījumu.
   4.   ESAM Somālija personālam ir imunitāte pret Uzņēmējas valsts civilo un administratīvo jurisdikciju saistībā ar visu teikto vai rakstīto, kā arī ar visām darbībām, kas veiktas, viņiem pildot dienesta pienākumus. Ja kādā Uzņēmējas valsts tiesā ierosina civiltiesvedību pret ESAM Somālija personāla locekli, par to tūlīt paziņo ES misijas komandierim un Nosūtītājas valsts kompetentai iestādei vai Savienības iestādei. Pirms civiltiesvedības sākuma ES misijas komandieris un Nosūtītājas valsts kompetentā iestāde vai Savienības iestāde tiesai apliecina, vai attiecīgo darbību ESAM Somālija personāla loceklis ir veicis, pildot dienesta pienākumus.
   Ja darbība ir veikta, pildot dienesta pienākumus, civiltiesvedību nesāk un piemēro 15. pantu. Ja darbība nav veikta, pildot dienesta pienākumus, civiltiesvedība var turpināties. ES misijas komandiera un Nosūtītājas valsts kompetentās iestādes vai Savienības iestādes apliecinājums uzliek saistības Uzņēmējas valsts tiesai, kas to nevar apstrīdēt.
   Ja civiltiesvedību sāk ESAM Somālija personāla loceklis, viņš zaudē imunitāti pret jurisdikciju attiecībā uz visām pretprasībām, kas ir tieši saistītas ar galveno prasību.
   5.   ESAM Somālija personālam nav pienākuma liecināt kā lieciniekam.
   ESAM Somālija un Noūtītāja valsts saistībā ar Somālijas drošības spēku apmācību Ugandā var iegūt ESAM Somālija personāla liecības vai ar zvērestu apliecinātas rakstiskas liecības par kriminālām darbībām, kurām tas bijis liecinieks.
   6.   ESAM Somālija personāla locekļiem nevar piemērot izpildes pasākumus, izņemot gadījumus, ja pret viņiem sāk civiltiesvedību, kas nav saistīta ar dienesta pienākumiem. ESAM Somālija personāla īpašumu, par ko ES misijas komandieris apliecina, ka tas ir vajadzīgs dienesta pienākumu izpildei, nevar arestēt, izpildot tiesas spriedumu, lēmumu vai rīkojumu. Uz ESAM Somālija personālu civiltiesvedībā neattiecas nekādi personas brīvības ierobežojumi vai kādi citi ierobežošanas pasākumi.
   7.   Attiecībā uz pakalpojumiem, kas ir sniegti misijai ESAM Somālija, ESAM Somālija personāls ir atbrīvots no sociālā nodrošinājuma noteikumiem, kas var būt spēkā Uzņēmējā valstī.
   8.   ESAM Somālija personāls Uzņēmējā valstī ir atbrīvots no jebkura veida nodokļiem, ko atvelk no algas un atalgojuma, kurus personālam maksā ESAM Somālija vai Nosūtītājas valstis, kā arī no ienākumiem, kurus saņem ārpus Uzņēmējas valsts.
   9.   Uzņēmēja valsts saskaņā ar normatīvajiem aktiem, ko tā var pieņemt, ļauj ESAM Somālija personālam ievest preces personiskām vajadzībām un atbrīvo tās no visām muitas nodevām, tiešiem un netiešiem nodokļiem, akcīzes nodokļiem un līdzīgiem maksājumiem, kas nav maksa par glabāšanu, transportu un līdzīgiem pakalpojumiem.
   Jebkādas ESAM Somālija personāla bagāžas pārbaudes izdara vienīgi attiecīgā ESAM Somālija personāla locekļa vai ESAM Somālija pilnvarota pārstāvja klātbūtnē.
   7. pants
   Vietējais personāls
   Vietējam personālam ir tikai tādas privilēģijas un imunitāte, ko atzīst Uzņēmēja valsts. Tomēr Uzņēmēja valsts īsteno savu jurisdikciju attiecībā uz šo personālu tā, lai lieki netraucētu misijas darbības.
   8. pants
   Kriminālā jurisdikcija
   Nosūtītājas valsts kompetentās iestādes ir tiesīgas Uzņēmējas valsts teritorijā īstenot visu kriminālo jurisdikciju un īstenot disciplināras pilnvaras, kas tām ar Nosūtītājas valsts tiesību aktiem uzticētas attiecībā uz visu ESAM Somālija personālu, kas ir pakļauts attiecīgiem Nosūtītājas valsts tiesību aktiem.
   9. pants
   Formas tērps un ieroči
   1.   Formas tērpa valkāšanu nosaka ES misijas komandiera pieņemtie noteikumi.
   2.   ESAM Somālija militārais personāls drīkst nēsāt ieročus un munīciju, ja ir pilnvarots to darīt saskaņā ar pavēlēm, par kurām informē Uzņēmēju valsti.
   10. pants
   Uzņēmējas valsts sniegts atbalsts un līgumu slēgšana
   1.   Uzņēmēja valsts, ja tai lūdz, piekrīt palīdzēt ESAM Somālija atrast piemērotus objektus.
   2.   Uzņēmēja valsts bez maksas nodrošina objektus, kuru īpašniece tā ir, ja objektus lūdz ESAM Somālija administratīvu un operatīvu darbību vajadzībām.
   3.   Savu līdzekļu un iespēju robežās Uzņēmēja valsts palīdz misiju sagatavot, izvērst un īstenot, un sniedz tai atbalstu. Uzņēmējas valsts palīdzību un atbalstu misijai sniedz saskaņā ar tādiem pašiem nosacījumiem kā palīdzību un atbalstu, ko sniedz Uzņēmējas valsts bruņotajiem spēkiem.
   4.   To, kādus tiesību aktus piemēro līgumiem, ko ESAM Somālija ir noslēgusi Uzņēmējā valstī, nosaka ar līgumu.
   5.   Līgumā var paredzēt, ka 15. panta 3. un 4. punktā minēto domstarpību izšķiršanas procedūru piemēro domstarpībām, kas rodas, īstenojot līgumu.
   6.   Uzņēmēja valsts palīdz īstenot tos līgumus, kas misijas nolūkā ir noslēgti starp ESAM Somālija un komercuzņēmumiem.
   11. pants
   Objektu pārveide
   1.   ESAM Somālija ir tiesības būvēt, pārbūvēt vai citādi mainīt objektus, kas ir vajadzīgi tās operatīvām vajadzībām.
   2.   Uzņēmēja valsts nelūdz no ESAM Somālija nekādu kompensāciju par tādu būvi, pārbūvi vai pārmaiņām.
   3.   Pirms ESAM Somālija spēku atvilkšanas ES misijas komandieris vajadzības gadījumā uzsāk sarunas par nolīgumu saskaņā ar 18. pantu, lai noteiktu pamatotu atlikušo vērtību par stacionāriem un/vai pārvietojamiem objektiem, kas ir iegādāti vai uzlaboti, izmantojot ESAM Somālija fondus, un kas paliks uz vietas pēc ESAM Somālija spēku atvilkšanas. Ja ESAM Somālija pārņem kāda turpmāka misija, Uzņēmēja valsts dara objektus bez maksas pieejamus šai misijai.
   12. pants
   Mirušie ESAM Somālija personāla locekļi
   1.   ES misijas komandieris ir tiesīgs uzņemties atbildību un veikt piemērotus pasākumus, lai repatriētu ikvienu mirušu ESAM Somālija personāla locekli, kā arī viņa personisko īpašumu.
   2.   Mirušiem ESAM Somālija locekļiem neveic sekciju bez attiecīgas valsts piekrišanas, kuras pilsonis ir mirušais, un bez ESAM Somālija un/vai attiecīgās mirušās personas pilsonības valsts pārstāvja klātbūtnes.
   3.   Uzņēmēja valsts sadarbojas ar ESAM Somālija, cik pilnīgi vien iespējams, lai pēc iespējas drīzāk repatriētu mirušus ESAM Somālija locekļus.
   13. pants
   ESAM Somālija drošība un militāra policija
   1.   Uzņēmēja valsts veic visus atbilstīgos pasākumus, lai nodrošinātu ESAM Somālija un tā personāla drošību un aizsardzību, tostarp pasākumus, lai aizsargātu savus objektus pret jebkādu ārēju uzbrukumu vai ielaušanos.
   2.   ES misijas komandieris var izveidot militāras policijas vienību, lai uzturētu kārtību ESAM Somālija objektos.
   3.   Militārās policijas vienība – saziņā un sadarbībā ar Uzņēmējas valsts militāro policiju vai policiju – var veikt darbības arī ārpus ESAM Somālija objektiem, lai nodrošinātu labas kārtības un disciplīnas uzturēšanu starp ESAM Somālija personāla locekļiem.
   14. pants
   Saziņa
   1.   ESAM Somālija var uzstādīt un izmantot radioraidītājus un uztvērējus, kā arī satelītu sistēmas. Tā sadarbojas ar Uzņēmējas valsts kompetentām iestādēm, lai izvairītos no konfliktiem, izmantojot attiecīgas frekvences. Uzņēmēja valsts bez atlīdzības piešķir pieeju radiofrekvenču diapazonam.
   2.   ESAM Somālija ir tiesības uz neierobežotu saziņu, izmantojot radio (arī satelītradio, pārvietojamu vai pārnēsājamu radio), tālruni, telegrāfu, faksimilu un citus līdzekļus, kā arī tiesības misijas vajadzībām uzstādīt vajadzīgās iekārtas, lai uzturētu saziņu vienā ESAM Somālija objektā un starp vairākiem objektiem, arī ievelkot kabeļus un pazemes līnijas.
   3.   ESAM Somālija savos objektos var veikt vajadzīgos pasākumus, lai pārsūtītu pastu, kas adresēts ESAM Somālija personālam un/vai ko sūta ESAM Somālija personāls.
   15. pants
   Prasības nāves, ievainojuma, bojājuma vai zaudējuma gadījumā
   1.   ESAM Somālija un ESAM Somālija personāls nav atbildīgs par nekādiem civiliedzīvotāju īpašuma vai valsts īpašuma bojājumiem vai zaudējumiem, kas ir saistīti ar operatīvām vajadzībām vai ko izraisījušas darbības, kuras ir saistītas ar civiliedzīvotāju nemieriem vai ESAM Somālija aizsargāšanu.
   2.   Lai panāktu izlīgumu, prasības par civiliedzīvotāju īpašuma vai valsts īpašuma bojājumiem vai zaudējumiem, kas nav minētas 1. punktā, kā arī prasības, ko ceļ personu nāves vai ievainojumu, kā arī ESAM Somālija īpašuma bojājumu vai zaudējumu gadījumā, ar Uzņēmējas valsts kompetento iestāžu starpniecību pārsūta uz ESAM Somālija, ja tās ir Uzņēmējas valsts juridisku vai fizisku personu celtas prasības, vai arī Uzņēmējas valsts kompetentām iestādēm, ja tās ir ESAM Somālija celtas prasības.
   3.   Ja izlīgumu nevar panākt, prasību nosūta prasību komisijai, kas veidota no vienāda skaita ESAM Somālija un Uzņēmējas valsts pārstāvju. Prasības nokārto, savā starpā vienojoties.
   4.   Ja izlīgumu nevar panākt prasību komisijā, domstarpības:

               a)

               par prasībām, kas ir mazākas par vai vienādas ar EUR 40 000, Uzņēmēja valsts un Savienības pārstāvji atrisina ar diplomātiskiem līdzekļiem;

               b)

               par prasībām, kas ir lielākas par a) apakšpunktā minēto summu, nodod izskatīšanai šķīrējtiesā, kuras lēmumi uzliek saistības.

         5.   Šķīrējtiesā ir trīs šķīrējtiesneši, vienu šķīrējtiesnesi ieceļ Uzņēmēja valsts, vienu šķīrējtiesnesi ieceļ ESAM Somālija, un trešo kopīgi ieceļ Uzņēmēja valsts un ESAM Somālija. Ja viena Puse divos mēnešos neieceļ šķīrējtiesnesi vai Uzņēmēja valsts nevar vienoties ar ESAM Somālija par trešā šķīrējtiesneša iecelšanu, attiecīgo šķīrējtiesnesi ieceļ Eiropas Savienības Tiesas priekšsēdētājs.
   6.   ESAM Somālija noslēdz administratīvu nolīgumu ar Uzņēmējas valsts pārvaldes iestādēm, lai noteiktu prasību komisijas un šķīrējtiesas kompetences, šajās struktūrās piemērojamo procedūru un nosacījumus prasību celšanai.
   16. pants
   Koordinācija un domstarpības
   1.   Visas problēmas, kas rodas saistībā ar šā nolīguma piemērošanu, kopīgi izskata ESAM Somālija pārstāvji un Uzņēmējas valsts kompetentās iestādes.
   2.   Ja iepriekš nav panākts izlīgums, domstarpības attiecībā uz šā nolīguma interpretāciju vai piemērošanu Uzņēmēja valsts un Savienības pārstāvji izšķir tikai diplomātiskā ceļā.
   17. pants
   Citi noteikumi
   1.   Vienmēr, kad šajā nolīgumā ir minētas ESAM Somālija un ESAM Somālija personāla privilēģijas, imunitāte un tiesības, Uzņēmējas valsts valdība ir atbildīga par to īstenošanu un par to, lai attiecīgas Uzņēmējas valsts vietējo pašvaldību iestādes tās ievērotu.
   2.   Nekas šajā nolīgumā nav paredzēts vai uzskatāms par tādu, kas liek atkāpties no jebkādām tiesībām, ko saskaņā ar citiem nolīgumiem var attiecināt uz Savienības dalībvalsti vai jebkuru citu valsti, kas saskaņā ar citiem nolīgumiem dod ieguldījumu ESAM Somālija.
   18. pants
   Īstenošanas noteikumi
   Lai īstenotu šo nolīgumu, ES misijas komandieris ar Uzņēmējas valsts administratīvām iestādēm var slēgt īpašus nolīgumus par operatīviem, administratīviem un tehniskiem jautājumiem.
   19. pants
   Stāšanās spēkā un izbeigšanās
   1.   Šis nolīgums stājas spēkā tā parakstīšanas dienā un paliek spēkā līdz dienai, kad tiek aizvests pēdējais ESAM Somālija elements un aizbrauc pēdējais ESAM Somālija personāla loceklis, kā to paziņo ESAM Somālija.
   2.   Neņemot vērā 1. punktu, noteikumus, kas ietverti 4. panta 6. punktā, 5. panta 1. līdz 3. punktā, 5. panta 6. punktā, 5. panta 7. punktā, 6. panta 1. punktā, 6. panta 3. punktā, 6. panta 4. punktā, 6. panta 6. punktā, 6. panta 7. līdz 9. punktā, 10. panta 2. punktā, 11. pantā un 15. pantā, uzskata par spēkā esošiem no dienas, kad izvietots pirmais ESAM Somālija personāla loceklis, ja šī diena bijusi pirms dienas, kad šis nolīgums stājies spēkā.
   3.   Šo nolīgumu Puses var grozīt, rakstiski vienojoties savā starpā.
   4.   Šā nolīguma izbeigšanās neietekmē tiesības vai pienākumus, kas rodas, īstenojot šo nolīgumu pirms tā izbeigšanās.

      Kampalā, 2010. gada 12. augustā, divos eksemplāros angļu valodā

            Eiropas Savienības vārdā –
         Vincent DE VISSCHER

            Ugandas Republikas vārdā –
         Crispus KIYONGA

      (1)  OV L 44, 19.2.2010., 16. lpp.


title: 2011/219/ES: Padomes Lēmums ( 2011. gada 31. marts ), ar ko groza un pagarina piemērošanas termiņu Lēmumam 2007/641/EK par apspriežu pabeigšanu ar Fidži Republiku saskaņā ar ĀKK un EK partnerattiecību nolīguma 96. pantu un Attīstības sadarbības instrumenta 37. pantu

text:
               7.4.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 93/2

         PADOMES LĒMUMS
   (2011. gada 31. marts),
   ar ko groza un pagarina piemērošanas termiņu Lēmumam 2007/641/EK par apspriežu pabeigšanu ar Fidži Republiku saskaņā ar ĀKK un EK partnerattiecību nolīguma 96. pantu un Attīstības sadarbības instrumenta 37. pantu
   (2011/219/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 217. pantu,
   ņemot vērā Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas parakstīts Kotonū 2000. gada 23. jūnijā (1) un pēdējo reizi grozīts Vagadugu Burkinafaso 2010. gada 22. jūnijā (2) (“ĀKK un ES partnerattiecību nolīgums”), un jo īpaši tā 96. pantu,
   ņemot vērā Iekšējo nolīgumu starp dalībvalstu valdību pārstāvjiem Padomes sanāksmē par pasākumiem, kas jāveic, un procedūrām, kas jāievēro, īstenojot ĀKK un EK partnerattiecību nolīgumu (3), un jo īpaši tā 3. pantu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1905/2006 (2006. gada 18. decembris), ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā (4) (“Attīstības sadarbības instruments”), un jo īpaši tās 37. pantu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padomes Lēmums 2007/641/EK (5) par apspriežu pabeigšanu ar Fidži Republiku saskaņā ar ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma 96. pantu un Attīstības sadarbības instrumenta 37. pantu tika pieņemts, lai īstenotu atbilstīgus pasākumus, ņemot vērā ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma 9. pantā norādīto būtisko elementu un Attīstības sadarbības instrumenta 3. pantā norādīto vērtību pārkāpumu.

               (2)

               Minēto pasākumu piemērošanas termiņš tika pagarināts ar Padomes Lēmumu 2009/735/EK (6) un pēc tam ar Padomes Lēmumu 2010/208/ES (7) un Padomes Lēmumu 2010/589/ES (8), jo Fidži ne tikai vēl jāīsteno tās svarīgās apņemšanās attiecībā uz ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma būtiskajiem elementiem un Attīstības sadarbības instrumentu, kurām Fidži piekrita 2007. gada aprīlī notikušo apspriežu gaitā, bet vairāku apņemšanos sakarā ir notikuši arī nozīmīgi regresīvi pavērsieni.

               (3)

               Lēmuma 2007/641/EK darbības termiņš beidzas 2011. gada 31. martā. Ir lietderīgi pagarināt tā piemērošanas termiņu un attiecīgi atjaunināt tajā noteiktos atbilstīgos pasākumus,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Lēmumu 2007/641/EK ar šo groza šādi:

               1)

               lēmuma 3. panta otro daļu aizstāj ar šādu daļu:
               “Tas ir spēkā līdz 2011. gada 30. septembrim. To regulāri pārskata vismaz reizi sešos mēnešos.”;

               2)

               pielikumu aizstāj ar šā lēmuma pielikumu.

         2. pants
   Vēstuli šā lēmuma pielikumā adresē Fidži Republikai.
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2011. gada 31. martā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         VÖLNER P.

      (1)  OV L 317, 15.12.2000., 3. lpp.

      (2)  OV L 287, 4.11.2010., 3. lpp.

      (3)  OV L 317, 15.12.2000., 376. lpp.

      (4)  OV L 378, 27.12.2006., 41. lpp.

      (5)  OV L 260, 5.10.2007., 15. lpp.

      (6)  OV L 262, 6.10.2009., 43. lpp.

      (7)  OV L 89, 9.4.2010., 7. lpp.

      (8)  OV L 260, 2.10.2010., 10. lpp.

      PIELIKUMS
      Viņa Ekselencei Ratu Epeli NAILATIKAU

      Fidži Republikas prezidentam
      Suva
      Fidži Republika
      Ekselence!
      Eiropas Savienība (ES) piešķir lielu nozīmi ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma 9. panta un Attīstības sadarbības instrumenta 3. panta noteikumiem. ĀKK un ES partnerattiecības ir balstītas uz cilvēktiesību un demokrātijas principu ievērošanu un tiesiskumu, kas ir ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma būtiskie elementi un ir mūsu attiecību pamatā.
      ES Padome 2006. gada 11. decembrī nosodīja militāro apvērsumu Fidži Republikā (Fidži).
      Saskaņā ar ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma 96. pantu un ņemot vērā to, ka 2006. gada 5. decembra militārais apvērsums ir nolīguma 9. pantā uzskaitīto būtisko elementu neievērošana, ES aicināja Fidži uz apspriedēm, lai, kā paredzēts ĀKK un ES partnerattiecību nolīgumā, rūpīgi izanalizētu situāciju un nepieciešamības gadījumā veiktu pasākumus tās labošanai.
      Minēto apspriežu oficiālā daļa sākās Briselē 2007. gada 18. aprīlī. ES bija gandarīta, ka tajā laikā pagaidu valdība apstiprināja vairākas svarīgas apņemšanās attiecībā uz cilvēktiesībām un pamatbrīvībām, demokrātijas principu ievērošanu un tiesiskumu, kā tas atzīmēts turpmāk, un ierosināja pozitīvus pasākumus attiecībā uz to īstenošanu.
      Diemžēl kopš tā laika ir bijuši vairāki regresīvi notikumi, jo īpaši 2009. gada aprīlī, kas nozīmē, ka Fidži tādējādi nav izpildījusi vairākas apņemšanās. Tas īpaši attiecas uz Konstitūcijas atcelšanu, ļoti lielo kavēšanos ar parlamenta vēlēšanu organizēšanu un uz cilvēktiesību pārkāpumiem. Lai gan apņemšanos īstenošana ir ievērojami aizkavējusies, šo apņemšanos lielākā daļa ir ārkārtīgi svarīgas Fidži pašreizējā situācijā un tāpēc pievienotas šai vēstulei. Tā kā Fidži ir vienpusēji nolēmusi nepildīt vairākas svarīgas apņemšanās, tā ir zaudējusi attīstības līdzekļus.
      Tomēr partnerattiecību garā, kas ir ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma stūrakmens, ES pauž savu gatavību sākt jaunas oficiālas apspriedes, tiklīdz ir pamatotas izredzes šādu apspriežu pozitīvam noslēgumam. Pagaidu premjerministrs 2009. gada 1. jūlijā iesniedza reformu un demokrātiskas valsts iekārtas atjaunošanas plānu. ES ir gatava sākt dialogu par šo plānu un apsvērt, vai tas var kalpot par pamatu jaunām apspriedēm. Tādējādi ES ir nolēmusi pagarināt esošos atbilstīgos pasākumus pret Fidži, lai radītu iespējas jaunām apspriedēm. Lai gan daži no atbilstīgajiem pasākumiem tagad ir novecojuši, ir secināts, ka tā vietā, lai atjauninātu tos vienpusēji, ES dod priekšroku papildus izpētīt iespējas jaunām apspriedēm ar Fidži. Tādējādi ir īpaši svarīgi, lai pagaidu valdība apņemas risināt plašu vietējo politisko dialogu un nodrošināt elastību attiecībā uz plāna termiņu. Lai gan ES savā nostājā vadās un vienmēr vadīsies pēc ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma būtiskajiem elementiem un tā pamatprincipiem, īpaši attiecībā uz dialoga nozīmīgo lomu un savstarpēju saistību izpildi, tiek uzsvērts, ka no ES puses nav iepriekšēju secinājumu par turpmāko apspriežu iznākumu.
      Ja jauno apspriežu rezultātā tiks panāktas būtiskas Fidži apņemšanās, ES apņemas veikt šo atbilstošo pasākumu drīzu, pozitīvu pārskatīšanu. Un otrādi, ja situācija Fidži neuzlabojas, tad Fidži arī turpmāk zaudēs attīstības līdzekļus. Tas nozīmē, ka progresa novērtējums par atgriešanos pie konstitucionālas valsts iekārtas būs galvenais faktors, kas ietekmēs ES turpmākos lēmumus par papildu pasākumiem attiecībā uz Cukura protokola valstīm un Fidži Valsts indikatīvo programmu 10. Eiropas attīstības fonda (EAF) ietvaros.
      ES aicina Fidži līdz jauno apspriežu sākšanai turpināt uzlaboto politisko dialogu un padarīt to intensīvāku.
      Atbilstīgie pasākumi ir šādi:

                  —

                  var turpināt humāno palīdzību un tiešu atbalstu pilsoniskai sabiedrībai,

                  —

                  var turpināt notiekošos sadarbības pasākumus, jo īpaši saskaņā ar 8. un 9. EAF,

                  —

                  var īstenot sadarbības pasākumus, kas palīdzētu atjaunot demokrātiju un uzlabot pārvaldību, izņemot ļoti ārkārtējos apstākļos,

                  —

                  var veikt 2006. gadā paredzēto cukura reformas papildu pasākumu īstenošanu. Finansēšanas nolīgumu Fidži tehniskā līmenī parakstīja 2007. gada 19. jūnijā. Tiek atzīmēts, ka finansēšanas nolīgumā ietverta atlikšanas klauzula,

                  —

                  var veikt daudzgadu indikatīvās programmas sagatavošanu un iespējamo parakstīšanu 2011.–2013. gadam paredzētiem cukura reformas papildu pasākumiem,

                  —

                  10. EAF paredzētā Valsts stratēģijas dokumenta un Valsts indikatīvās programmas noformēšana, parakstīšana tehniskā līmenī un īstenošana ar indikatīvu finanšu dotāciju, kā arī motivēšanas finansējuma iespējamā piešķiršana līdz 25 % apjomā no šīs summas būs atkarīga no tā, kā tiks īstenotas apņemšanās attiecībā uz cilvēktiesībām un tiesiskumu, īpaši tas, vai pagaidu valdība atbalsta Konstitūciju, vai tiek pilnībā ievērota tiesu iestāžu neatkarība un vai pēc iespējas drīz atceļ Valsts ārkārtējā stāvokļa noteikumus, kurus atkārtoti ieviesa 2007. gada 6. septembrī, vai visi iespējamie cilvēktiesību pārkāpumi tiek izmeklēti vai izskatīti atbilstīgi Fidži tiesību aktos noteiktajām dažādajām procedūrām un tajos paredzētajās instancēs un vai pagaidu valdība dara visu iespējamo, lai novērstu drošības aģentūru paziņojumus iebiedēšanas nolūkā,

                  —

                  piešķīrums cukura nozarei 2007. gadā bija nulle,

                  —

                  piešķīrums cukura nozarei 2008. gadā bija atkarīgs no vēlēšanu ticamas un savlaicīgas sagatavošanas pierādījumiem atbilstīgi saskaņotajai apņemšanās, jo īpaši attiecībā uz tautas skaitīšanu, vēlēšanu iecirkņu atkārtotu noteikšanu un vēlēšanu reformu saskaņā ar Konstitūciju, kā arī no tādu pasākumu veikšanas, kas nodrošina vēlēšanu biroja darbību, tostarp vēlēšanu uzrauga iecelšanu līdz 2007. gada 30. septembrim saskaņā ar Konstitūciju. Piešķīrums cukura nozarei par 2008. gadu tika zaudēts 2009. gada 31. decembrī,

                  —

                  2009. gada piešķīrums cukura nozarei tika atcelts 2009. gada maijā, jo pagaidu valdība nolēma aizkavēt vispārējo vēlēšanu rīkošanu līdz 2014. gada septembrim,

                  —

                  2010. gada piešķīrums tika atcelts līdz 2010. gada 1. maijam, jo demokrātijas procesa turpināšanā nebija nekāda progresa; tomēr, ņemot vērā kritisko situāciju cukura nozarē, daļu no piešķīruma rezervēja tiešai palīdzībai no cukura ražošanas tieši atkarīgajiem iedzīvotājiem, lai mazinātu negatīvās sociālās sekas. Šos līdzekļus centrāli pārvalda ES delegācija Suvā, un tie netiek virzīti caur valdību,

                  —

                  orientējošā piešķīruma pieejamība saskaņā ar 2011.–2013. gadā paredzēto cukura reformas papildu pasākumu daudzgadu programmu būs atkarīga no apspriežu procesā panāktās vienošanās; ja šāda vienošanās netiks panākta, tad, piešķirot līdzekļus no šā piešķīruma, tiks ņemti vērā tikai pasākumi sociālo seku mazināšanai,

                  —

                  varētu apsvērt konkrētu atbalstu, kas paredzēts galveno apņemšanos sagatavošanai un īstenošanai, jo īpaši – lai atbalstītu vēlēšanu sagatavošanu un/vai norisi,

                  —

                  netiek ietekmēta reģionālā sadarbība un Fidži dalība tajā,

                  —

                  sadarbība ar Eiropas Investīciju banku un Uzņēmumu attīstības centru var turpināties atkarībā no savlaicīgas apņemšanos izpildes.

            Apņemšanās tiks uzraudzītas saskaņā ar šīs vēstules pielikumā izklāstītajiem noteikumiem par regulāru dialogu, efektīvu sadarbību ar novērtēšanas un uzraudzības misijām un ziņojumu sniegšanu.
      Turklāt ES sagaida, ka, īstenojot Ievērojamu cilvēku grupas ieteikumus, kuriem foruma ārlietu ministri piekrituši savā sanāksmē Vanuatu 2007. gada 16. martā, Fidži pilnībā sadarbosies ar Klusā okeāna salu forumu.
      ES turpinās cieši sekot situācijai Fidži. Saskaņā ar Kotonū nolīguma 8. pantu ar Fidži notiks pastiprināts politiskais dialogs, lai nodrošinātu cilvēktiesību ievērošanu, demokrātijas atjaunošanu un tiesiskuma ievērošanu, līdz abas puses secinās, ka pastiprinātais dialogs ir kalpojis šim mērķim.
      Ja pagaidu valdības apņemšanos īstenošana palēninās, tiek pārtraukta vai apdraudēta, ES saglabā tiesības pielāgot atbilstīgos pasākumus.
      ES uzsver, ka Fidži privilēģijas sadarbībā ar ES ir atkarīgas no Kotonū nolīguma svarīgāko elementu un Attīstības sadarbības instrumentā noteikto principu ievērošanas. Lai pārliecinātu ES, ka pagaidu valdība ir pilnībā gatava īstenot apņemšanās, ir svarīgi panākt drīzu un būtisku progresu saskaņoto apņemšanos izpildē.
      Ar cieņu
      Briselē,

            ES vārdā –

         PIELIKUMA PIELIKUMS

            AR FIDŽI REPUBLIKU SASKAŅOTĀS APŅEMŠANĀS

         A.   Demokrātisku principu ievērošana

         Apņemšanās Nr. 1
         Brīvas un taisnīgas parlamenta vēlēšanas notiek 24 mēnešu laikā kopš 2007. gada 1. marta atbilstīgi konstatējumiem novērtējumā, kas ir jāveic neatkarīgiem revidentiem, kurus iecēlis Klusā okeāna salu foruma sekretariāts. Vēlēšanu sagatavošana un norise tiks kopīgi uzraudzīta, pielāgota un pārskatīta pēc nepieciešamības, pamatojoties uz savstarpēji saskaņotiem kritērijiem. Tas jo īpaši nozīmē, ka:

                     —

                     līdz 2007. gada 30. jūnijam pagaidu valdība pieņems grafiku, kurā norādīti datumi dažādo pasākumu pabeigšanai, kuri ir jāveic, lai sagatavotos jaunajām parlamenta vēlēšanām,

                     —

                     grafikā nosaka tautas skaitīšanas laiku, vēlēšanu iecirkņu atkārtotu noteikšanu un vēlēšanu reformu,

                     —

                     vēlēšanu iecirkņu noteikšanu un vēlēšanu reformu veiks saskaņā ar Konstitūciju,

                     —

                     veiks pasākumus, lai nodrošinātu vēlēšanu biroja funkcionēšanu, tostarp vēlēšanu uzrauga iecelšanu līdz 2007. gada 30. septembrim saskaņā ar Konstitūciju,

                     —

                     viceprezidenta iecelšanu veiks saskaņā ar Konstitūciju.

               Apņemšanās Nr. 2
         Pagaidu valdība, pieņemot galvenās likumdošanas, finanšu un citas politikas iniciatīvas un izmaiņas, ņems vērā apspriedes ar pilsonisko sabiedrību un citām attiecīgajām ieinteresētajām personām.
         B.   Tiesiskums

         Apņemšanās Nr. 1
         Pagaidu valdība darīs visu iespējamo, lai novērstu drošības aģentūru paziņojumus iebiedēšanas nolūkā.
         Apņemšanās Nr. 2
         Pagaidu valdība atbalsta 1997. gada Konstitūciju un garantē konstitucionālu iestāžu, piemēram, Fidži Cilvēktiesību komisijas, Valsts dienesta komisijas un Konstitucionālo iestāžu komisijas, normālu un neatkarīgu funkcionēšanu. Tiks saglabāta Lielās virsaišu padomes būtiska neatkarība un funkcionēšana.
         Apņemšanās Nr. 3
         Tiek pilnībā ievērota tiesu iestāžu neatkarība, tās var brīvi darboties, un visas attiecīgās personas ievēro to nolēmumus, jo īpaši:

                     —

                     pagaidu valdība apņemas līdz 2007. gada 15. jūlijam iecelt tribunālu saskaņā ar Konstitūcijas 138. panta 3. punktu,

                     —

                     tiesnešu iecelšanu un/vai atlaišanu turpmāk veic, stingri ievērojot konstitucionālus noteikumus un procedūras noteikumus,

                     —

                     karaspēks, policija un pagaidu valdība nekādā veidā neiejauksies tiesu darbībā, tostarp pilnībā respektēs juridiskās profesijas.

               Apņemšanās Nr. 4
         Visi kriminālprocesi saistībā ar korupciju notiek ar atbilstīgu tiesas kanālu starpniecību, un jebkuras citas iestādes, kuras tiktu izveidotas, lai izmeklētu iespējamus korupcijas gadījumus, darbosies saskaņā ar Konstitūciju.
         C.   Cilvēktiesības un pamatbrīvības

         Apņemšanās Nr. 1
         Pagaidu valdība veiks visus nepieciešamos pasākumus, lai veicinātu visu iespējamo cilvēktiesību pārkāpumu izmeklēšanu vai izskatīšanu atbilstīgi Fidži tiesību aktos noteiktajām dažādajām procedūrām un tajos paredzētajās instancēs.
         Apņemšanās Nr. 2
         Ja nepastāvēs draudi valsts drošībai, sabiedriskai kārtībai un drošībai, pagaidu valdība 2007. gada maijā atcels Valsts ārkārtējā stāvokļa noteikumus.
         Apņemšanās Nr. 3
         Pagaidu valdība ir apņēmusies nodrošināt, lai Fidži Cilvēktiesību komisija funkcionētu pilnīgi neatkarīgi un saskaņā ar Konstitūciju.
         Apņemšanās Nr. 4
         Tiek pilnībā ievērota izpausmes brīvība un plašsaziņas līdzekļu brīvība visos tās veidos, kā paredzēts Konstitūcijā.
         D.   Turpmākie pasākumi attiecībā uz apņemšanos

         Apņemšanās Nr. 1
         Pagaidu valdība apņemas uzturēt regulāru dialogu, lai varētu pārbaudīt panākto progresu, un nodrošina ES un Eiropas Komisijas iestādēm/pārstāvjiem pilnīgu piekļuvi informācijai par visiem jautājumiem attiecībā uz cilvēktiesībām, demokrātijas un tiesiskuma atjaunošanu Fidži miermīlīgā ceļā.
         Apņemšanās Nr. 2
         Pagaidu valdība pilnībā sadarbojas ar visām ES misijām progresa novērtēšanai un uzraudzībai.
         Apņemšanās Nr. 3
         Pagaidu valdība, sākot no 2007. gada 30. jūnija, reizi trijos mēnešos nosūta progresa ziņojumus par Kotonū nolīguma būtiskajiem elementiem un apņemšanos.
         Tiek atzīmēts, ka atsevišķus jautājumus var efektīvi risināt tikai ar pragmatisku pieeju, kas atzīst faktisko situāciju un ir vērsta uz nākotni.


title: 2008/363/EK: Padomes Lēmums ( 2008. gada 14. aprīlis ), ar ko pagarina darbības termiņu Lēmumam 2005/321/EK, ar kuru noslēdz apspriežu procedūru ar Gvinejas Republiku saskaņā ar Kotonū nolīguma 96. pantu

text:
               9.5.2008

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 125/29

      PADOMES LĒMUMS

   (2008. gada 14. aprīlis),
   ar ko pagarina darbības termiņu Lēmumam 2005/321/EK, ar kuru noslēdz apspriežu procedūru ar Gvinejas Republiku saskaņā ar Kotonū nolīguma 96. pantu
   (2008/363/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas parakstīts Kotonū 2000. gada 23. jūnijā (1) un pārskatīts Luksemburgā 2005. gada 25. jūnijā (2), un jo īpaši tā 96. pantu,
   ņemot vērā Iekšējo nolīgumu starp dalībvalstu valdību pārstāvjiem Padomes sanāksmē par pasākumiem, kas jāveic, un procedūrām, kas jāievēro, lai īstenotu ĀKK–EK Partnerattiecību nolīgumu (3), un jo īpaši tā 3. pantu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Lēmumam 2005/321/EK (4) paredzēts 36 mēnešu darbības laiks, skaitot no pieņemšanas dienas, lai pārraudzītu atbilstošo pasākumu izpildi, tam būtu jābeidzas 2008. gada 14. aprīlī.

               (2)

               Pēc šā pārraudzības perioda ir redzams, ka vairākas saistības ir izpildītas un par svarīgākajām no atlikušajām saistībām ir uzsāktas konkrētas iniciatīvas. Tomēr vēl ir jāīsteno vairāki svarīgi pasākumi attiecībā uz Kotonū nolīguma būtiskajiem elementiem,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Lēmuma 2005/321/EK spēkā esamības termiņu pagarina par 12 mēnešiem. To pārskata reizi sešos mēnešos.
   Gvinejas Republikas premjerministram adresētā vēstule ir pievienota šim lēmumam.
   2. pants
   Pasākumi, kas ar Lēmumu 2005/321/EK ir pieņemti kā atbilstīgi pasākumi, kuri paredzēti Kotonū nolīguma 96. panta 2. punkta c) apakšpunktā, paliek nemainīgi.
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
   Tas zaudē spēku 2009. gada 14. aprīlī.
   4. pants
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Luksemburgā, 2008. gada 14. aprīlī

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         I. JARC

      (1)  OV L 317, 15.12.2000., 3. lpp.

      (2)  OV L 287, 28.10.2005., 4. lpp.

      (3)  OV L 317, 15.12.2000., 376. lpp.

      (4)  OV L 104, 23.4.2005., 33. lpp.

      PIELIKUMS
      Vēstule Gvinejas Republikas valdības vadītājam premjerministram
      Godātais premjerministra kungs!
      Eiropas Savienība piešķir lielu nozīmi Kotonū nolīguma 9. panta noteikumiem. Cilvēktiesību, demokrātijas principu un tiesiskuma ievērošana, kas ir pamatā ĀKK un ES partnerattiecībām, ir minētā nolīguma būtiski elementi un līdz ar to mūsu attiecību pamats.
      Eiropas Savienība 2004. gadā uzskatīja, ka Gvinejas politiskajā situācijā notika šo būtisko elementu pārkāpšana, un 2004. gada jūlijā sāka apspriedes saskaņā ar nolīguma 96. pantu. Šajās apspriedēs tika pieņemti secinājumi, ko līdzšinējā sarakstē 2005. gada 14. aprīlī paziņoja valdības vadītājam.
      Attiecīgajiem pasākumiem bija paredzēts 36 mēnešus ilgs pārraudzības periods, kas beidzas 2008. gada 14. aprīlī. Šajā laikā notika pastiprināts politiskais dialogs, turklāt tā gaitā 2005. gada maijā, 2006. gada februārī, 2007. gada maijā un 2008. gada martā notika Padomes un Komisijas četri kopīgi īstenoti pārbaudes apmeklējumi, savukārt 2006. gada oktobrī notika komisāra Michel vizīte. Eiropas Savienība, ņemot vērā sasniegto, 2006. gada decembra beigās nolēma nodot Gvinejas rīcībā 9. EAF A finanšu shēmu EUR 85,8 miljonu apjomā.
      Pēdējā pārbaudes apmeklējumā tāpat bija iespējams apstiprināt, ka Gvinejas iestāžu rīcība liecina, ka kopumā ir uzņemts pozitīvs virziens, jo īpaši saistībā ar Eiropas Savienības stingri atbalstīto vēlēšanu procesu, kā arī makroekonomikas politikas jomā. Tomēr viena no svarīgākajām Gvinejas valdības saistībām – organizēt parlamenta vēlēšanas, tostarp noteikt to datumu – vēl nav izpildīta. Pašreizējā notikumu attīstība ļauj prognozēt, ka šīs saistības tiks izpildītas 12 mēnešos.
      Pārliecināta par pozitīvo dinamiku, kas attīstījusies Gvinejā, kā arī vēl veicamo darbu, Eiropas Savienība ir nolēmusi pagarināt 2005. gada 14. aprīļa lēmuma pārraudzības periodu līdz 48 mēnešiem, lai Gvinejas iestādēm dotu iespēju ievērot visas saistības, ko valsts ir uzņēmusies. Veicot stāvokļa izvērtēšanu, šo lēmumu var jebkurā laikā pārskatīt.
      Paliek spēkā attiecīgie pasākumi, kas tika paziņoti mūsu 2005. gada 14. aprīļa vēstulē.
      Ar cieņu

         Briselē,

               Komisijas vārdā —

               Padomes vārdā —


title: Lēmums Nr. H5 ( 2010. gada 18. marts ) par sadarbību krāpšanas un kļūdu apkarošanas jomā saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 883/2004 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 987/2009 par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu  (Dokuments attiecas uz EEZ )un uz EK un Šveices nolīgumu

text:
               8.6.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 149/5

         LĒMUMS Nr. H5
   (2010. gada 18. marts)
   par sadarbību krāpšanas un kļūdu apkarošanas jomā saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 883/2004 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 987/2009 par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu
   (Dokuments attiecas uz EEZ un uz EK un Šveices nolīgumu)
   2010/C 149/05
   ADMINISTRATĪVĀ KOMISIJA SOCIĀLĀS NODROŠINĀŠANAS SISTĒMU KOORDINĀCIJAI,
   ņemot vērā 72. panta a) punktu Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulā (EK) Nr. 883/2004 par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu (1), kurā paredzēts, ka Administratīvā komisija nodarbojas ar visiem administratīvajiem jautājumiem un ar interpretāciju saistītajiem jautājumiem, kas izriet no Regulas (EK) Nr. 883/2004 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 987/2009 noteikumiem (2),
   ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 883/2004 76. pantu,
   ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 987/2009 2. panta 2. punktu, 20. pantu, 52. pantu un 87. panta 3. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 883/2004 76. pantu kompetentajām varas iestādēm un iestādēm tiek noteikts pienākums sadarboties, lai nodrošinātu minētās regulas pareizu īstenošanu.

               (2)

               Pasākumi krāpšanas un kļūdu apkarošanai ir cieši saistīti ar sociālās nodrošināšanas jomām, kuras definētas Regulas (EK) Nr. 883/2004 3. panta 1. punktā, un nodrošina to, ka iemaksas tiek maksātas īstajai dalībvalstij un ka pabalsti netiek piešķirti nepamatoti vai netiek iegūti krāpnieciskā ceļā.

               (3)

               Tāpēc krāpšanas un kļūdu apkarošana ir daļa no Regulu (EK) Nr. 883/2004 un (EK) Nr. 987/2009 pareizas īstenošanas.

               (4)

               Ciešāka un efektīvāka sadarbība starp kompetentajām varas iestādēm un iestādēm ir galvenais faktors, lai veiktu krāpšanas un kļūdu apkarošanas pasākumus.

               (5)

               Būtiska nozīme minēto regulu administrēšanā ir personu identifikācijai gan attiecībā uz personu meklēšanu attiecīgās iestādes datubāzē, gan lai nodrošinātu to, ka personas identitāte saskan ar tās sniegto informāciju.

               (6)

               Regulas (EK) Nr. 987/2009 3. panta 3. punktā uzsvērts, ka, lai īstenotu regulas, katra dalībvalsts, apkopojot, pārsūtot un apstrādājot datus atbilstīgi savam tiesiskajam regulējumam, nodrošina, ka attiecīgās personas var pilnīgi izmantot savas tiesības saistībā ar personas datu aizsardzību saskaņā ar Kopienas noteikumiem fizisko personu aizsardzības jomā attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu kustību.

               (7)

               Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 987/2009 5. panta 3. punktu, ja pastāv šaubas, kompetentās iestādes var pieprasīt dzīvesvietas vai uzturēšanās vietas iestādei pārbaudīt attiecīgās personas sniegto informāciju vai dokumenta derīgumu.

               (8)

               Efektīva sadarbība krāpšanas un kļūdu apkarošanas jomā ietver tādu mehānismu izveidi, kas paredzēti informācijas sniegšanai par izmaiņām piemērojamajos tiesību aktos un par Regulas (EK) Nr. 987/2009 20. un 52. pantu,
               rīkojoties saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 883/2004 71. panta 2. punktā paredzētajiem nosacījumiem,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

      Vispārīgi jautājumi

               1.

               Lai pareizi īstenotu Regulu (EK) Nr. 883/2004 un Regulu (EK) Nr. 987/2009, dalībvalsts varas iestādes un iestādes sadarbojas krāpšanas un kļūdu apkarošanas jomā.

               2.

               Administratīvā komisija vienreiz gadā apspriež jautājumus par sadarbību krāpšanas un kļūdu apkarošanas jomā. Šo apspriežu pamatā būs dalībvalstu brīvprātīgi sniegti ziņojumi par pieredzi un progresu šajā jomā. Informācija par ieteicamo šādu ziņojumu saturu ir iekļauta 1. pielikumā.

               3.

               Dalībvalstis nosaka kontaktpunktu attiecībā uz krāpšanu un kļūdām, kuram kompetentās varas iestādes vai iestādes var paziņot gan par krāpšanas un ļaunprātīgas izmantošanas riskiem, gan par sistemātiskām grūtībām, kuras izraisa kavēšanos un kļūdas. Šis kontaktpunkts tiks iekļauts sarakstā, ko publicēs Administratīvās komisijas sekretariāts.

      Kļūdas

               4.

               Lai ierobežotu kļūdu risku, kompetentās varas iestādes un iestādes veic pasākumus, lai nodrošinātu, ka informācija tiek sniegta laicīgi un pareizi, jo īpaši, kad tiek izmantota sociālā nodrošinājuma elektroniskā datu apmaiņas sistēma. Šajā nolūkā kompetentajām varas iestādēm un iestādēm:

                           a)

                           jāpārliecinās, ka attiecībā uz informāciju, kas tiek elektroniski nosūtīta citu dalībvalstu varas iestādēm un iestādēm, izmantojot elektroniskos standarta dokumentus, tiek veikts kvalitātes kontroles process, jo īpaši attiecībā uz attiecīgās personas identifikāciju un personas identifikācijas numuru, kā arī

                           b)

                           jāziņo Tehniskajai komisijai un Administratīvajai komisijai par visām sistemātiskajām grūtībām, kuras izraisa kavēšanos vai kļūdas, veicot informācijas apmaiņu minēto regulu nolūkā.

      Paziņošana par nāvi

               5.

               Attiecībā uz sadarbību saistībā ar paziņošanu par nāvi:

                           a)

                           dalībvalstis ar Administratīvās komisijas starpniecību sniedz informāciju par jebkādu inovatīvo praksi, ko tās ir ieviesušas šajā jomā, vai ziņo par visiem šķēršļiem, kas radušies, nodrošinot sadarbību šajā jautājumā;

                           b)

                           dalībvalstis pārskata savu praksi, ko tās īstenojušas, apkarojot neziņošanu par nāvi pārrobežu gadījumos, lai nodrošinātu šādas prakses iespējami lielāku atbilstību labākajai praksei šajā jomā. Saraksts ar apzināto labāko praksi ir iekļauts 2. pielikumā;

                           c)

                           iestāžu un varas iestāžu informācijas pieprasījumus attiecībā uz paziņošanu par nāvi izskata cik vien drīz iespējams.

      Informācijas pieprasījumi

               6.

               Ņemot vērā prasību rīkoties saskaņā ar Kopienas noteikumiem fizisko personu aizsardzības jomā attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu kustību, kompetentās varas iestādes un iestādes sadarbojas attiecībā uz citu dalībvalstu pieprasījumiem sniegt informāciju, lai apkarotu krāpšanu un nodrošinātu regulu pareizu īstenošanu. Pirms šādu pieprasījumu noraidīšanas, pamatojoties uz datu aizsardzības prasībām, tās rūpīgi novērtē juridisko stāvokli.

               7.

               Ja informācijas pieprasījums, lai apkarotu krāpšanu vai kļūdas, attiecas uz datiem saistībā ar regulu īstenošanu un koordinēšanu, taču to tieši neizskata iestāde vai kompetentā varas iestāde, iestāde vai kompetentā varas iestāde palīdz pieprasītājai iestādei vai varas iestādei noteikt trešo personu, kura ir piemērots informācijas avots, un atvēl cita citai savus birojus jebkurām sarunām ar šo trešo personu.

      Pārskatīšanas klauzula

               8.

               Šo lēmumu pārskata vēlākais līdz otrā gada beigām pēc tā stāšanās spēkā.

               9.

               Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Lēmumu piemēro no otrā mēneša pirmās dienas pēc tā publicēšanas.

            Administratīvās komisijas priekšsēdētājs

         José Maria MARCO GARCÍA

      (1)  OV L 166, 30.4.2004., 1. lpp.

      (2)  OV L 284, 30.10.2009., 1. lpp.

      1 PIELIKUMS

         Jautājumi, kas cita starpā jāietver dalībvalstu gada ziņojumos par krāpšanu un kļūdām

                  1.

                  Veiktie pasākumi visa gada garumā, lai apkarotu krāpšanu un kļūdas gadījumos, kas noteikti saskaņā ar regulām.

                  2.

                  Īpašas problēmas koordinācijas noteikumu īstenošanā, kuras var izraisīt vismaz krāpšanas vai kļūdu risku.

                  3.

                  Nolīgumi un divpusējas vienošanās, kas noslēgtas par sadarbību krāpšanas un kļūdu apkarošanas nolūkā ar citām ES dalībvalstīm.

                  4.

                  Veiktie pasākumi attiecībā uz pabalstiem natūrā, lai mudinātu iestādes un veselības aprūpes pakalpojumu sniedzējus ievērot koordinācijas noteikumus un lai sniegtu informāciju pilsoņiem.

      2 PIELIKUMS

         Labākā prakse, kas īstenota, apkarojot neziņošanu par nāvi pārrobežu gadījumos
          (1)

                  Izveidot sistēmu tiešai paziņošanai par nāvi, ko veic uzņemošā valsts.

                  Noteikt datu saskanību.

                  Pieprasīt uzņemošajai valstij veikt administratīvu pārbaudi.

                  Nodrošināt starp veselības jomas iestādēm piekļuvi ziņojumiem par nāvi.

                  Izziņas par to, ka persona ir dzīva.

                  Nodrošināt tiešu fizisku klātbūtni uzņemošajā valstī.

         (1)  Pilnīgāku šīs labākās prakses apkopojumu var atrast Administratīvās komisijas ad hoc papildpasākumu īstenošanas darba grupas krāpšanas un kļūdu apkarošanas jomā 2009. gada 16. novembra ziņojuma 9.2. iedaļā, kurš publicēts kā CASSTM Paziņojums 560/09.


title: 2008/357/EK: Komisijas Lēmums ( 2008. gada 23. aprīlis) par īpašām bērnu drošības prasībām, kas atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2001/95/EK jāizpilda Eiropas standartos attiecībā uz šķiltavām (Dokuments attiecas uz EEZ)

text:
               7.5.2008

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 120/11

      KOMISIJAS LĒMUMS

   (2008. gada 23. aprīlis)
   par īpašām bērnu drošības prasībām, kas atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2001/95/EK jāizpilda Eiropas standartos attiecībā uz šķiltavām
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   (2008/357/EK)
   EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 3. decembra Direktīvu 2001/95/EK par produktu vispārēju drošību (1) un jo īpaši tās 4. panta 1. punkta a) apakšpunktu,
   tā kā:

               (1)

               Direktīva 2001/95/EK ražotājiem uzliek pienākumu laist tirgū tikai drošus produktus.

               (2)

               Saskaņā ar Direktīvu 2001/95/EK produkts jāuzskata par drošu attiecīgos valsts standartos ietverto risku un risku kategoriju ziņā, ja tas atbilst brīvprātīgi ieviestiem valsts standartiem, kuros pārņemti Eiropas standarti.

               (3)

               Direktīvā 2001/95/EK paredzēts, ka Eiropas standartus izveido Eiropas mēroga standartizācijas institūcijas. Šādiem standartiem jānodrošina produktu atbilstība minētajā direktīvā ietvertajai vispārējās drošības prasībai.

               (4)

               Šķiltavas ir bīstami produkti, jo tās rada liesmu vai karstumu un satur uzliesmojošu šķidrumu vai gāzi, bieži vien zem spiediena. Lielākie apdraudējumi, kas saistīti ar šķiltavu nepareizu izmantošanu, ir ugunsgrēki, apdegumi un uzliesmojumi, kuri siltuma avota tuvumā var izraisīt eksploziju.

               (5)

               Šķiltavas nav paredzētas lietošanai bērniem. Tomēr ļoti bieži ir gadījumi, kad, jo īpaši mazi bērni, šķiltavas izmanto nepiemērotā veidā, un tas ir jāņem vērā, novērtējot šādu izstrādājumu drošumu. Jo īpaši tas attiecas uz vienreizlietojamām šķiltavām, ko pārdod lielā apjomā, bieži vien veselos iepakojumos, un pret ko patērētāji izturas kā pret mazvērtīgām, ātri izlietojamām un atkritumos izmetamām precēm, kā arī šķiltavām, kas piesaista pastiprinātu bērnu uzmanību, jo to izskats vai papildus funkcijas atgādina bērniem īpaši pievilcīgus priekšmetus.

               (6)

               Nepareizi izmantojot šķiltavas, mazi bērni var izraisīt ugunsgrēkus, kas rada ievērojumus privāta un saimnieciska rakstura postījumus, ieskaitot nāves gadījumus. Tādējādi, ja bērni šķiltavas izmanto nepiemērotā veidā, tās var radīt nopietnu apdraudējumu.

               (7)

               Komisija 1998. gadā izsniedza Eiropas Standartizācijas komitejai (CEN) adresētu standartizācijas mandātu Nr. M/266 par patērētāju un bērnu drošību attiecībā uz šķiltavām, kā rezultātā tika izstrādāts Eiropas standarts EN 13869:2002: “Šķiltavas – Bērniem drošas šķiltavas – Drošības prasības un testēšana”.

               (8)

               Ņemot vērā to, ka patērētāju veselība un drošība ir apdraudēta, jo pastāv liela varbūtība, ka mazi bērni var iedarbināt un nepareizi lietot šķiltavas, un to, ka šo risku efektīvi var novērst, vienīgi veicot atbilstīgus pasākumus, kas piemērojami Kopienas līmenī, Komisija 2006. gada 11. maijā pieņēma Lēmumu 2006/502/EK (2) saskaņā ar Direktīvas 2001/95/EK 13. pantu, pieprasot dalībvalstīm veikt pasākumus, kas atļautu tirgot tikai bērniem drošas šķiltavas un aizliegtu tirgot jaunrades šķiltavas.

               (9)

               Ņemot vērā to, ka saskaņā ar Direktīvas 2001/95/EK 13. pantu pieņemtie lēmumi ir pagaidu pasākumi, kuri ir spēkā ne ilgāk kā vienu gadu, un katru no šiem pasākumiem var pagarināt par periodiem, kas katrs nav ilgāki par vienu gadu, Komisija 2007. gada 12. aprīlī pieņēma Lēmumu 2007/231/EK (3), ar kuru Lēmuma 2006/502/EK spēkā esamības laiks tiek pagarināts uz vienu gadu.

               (10)

               Lai arī atsauces uz standartu EN 13869 nav publicētas Oficiālajā Vēstnesī saskaņā ar Direktīvas 2001/95/EK noteikumiem, Komisijas Lēmums 2006/502/EK tomēr pamato pieņēmumu par šķiltavu atbilstību, ja tās atbilst valstu standartiem, ar kuriem pārņem standartu EN 13869.

               (11)

               Ņemot vērā vajadzību izmantot atbilstošus tehniskus risinājumus, lai izvērtētu bērnu drošības prasības šķiltavām, dalībvalstis un Komisija sadarbībā ar Eiropas standartizācijas struktūrām un pēc apspriešanās ar ieinteresētajām personām ir noteikušas, ka standarts EN 13869 ir jāpārskata.

               (12)

               Galvenā problēma, kas konstatēta saistībā ar pašreizējo standartu, ir tā, ka saskaņā ar šo standartu, lai pārbaudītu vai šķiltavas ir bērniem drošas, to pārbaudē jāiesaista bērni. Kaut arī šī metode ir sevi pierādījusi kā atbilstoša, tomēr būtu noderīgi identificēt alternatīvas metodes, lai noteiktu, cik drošas šķiltavas ir bērniem, – ja šīs alternatīvās metodes ir vismaz tikpat efektīvas un uzticamas. Bez tam bērnu uzmanību īpaši piesaistošu šķiltavu (tā saukto jaunrades šķiltavu) patreizējā definīcija ir brīvi interpretējama, kas var būt par pamatu nevienlīdzīgai šādu šķiltavu aizlieguma piemērošanai. Visbeidzot ir jāizskata arī daži citi jautājumi, lai, nodrošinot atbilstošus tehniskus risinājumus, panāktu to, ka standarts pilnībā kalpo savam mērķim.

               (13)

               Saskaņā ar Direktīvas 2001/95/EK 4. panta noteikumiem šķiltavām ir jānosaka īpašas bērnu drošības prasības, lai atbilstoši procedūrai Direktīvā 98/34/EK, ar ko nosaka informācijas sniegšanas kārtību tehnisko standartu un noteikumu jomā (4), varētu standartizācijas struktūrām pieprasīt pārskatīt standartu EN 13869 un pārskatīto standartu publicēt Oficiālajā Vēstnesī.

               (14)

               Kad atsauce uz pārskatīto standartu tiks publicēta Oficiālajā Vēstnesī, šķiltavas, kuras ražotas saskaņā ar šo standartu, tiks uzskatītas par tādām, kas atbilst vispārējām drošuma prasībām Direktīvā 2001/95/EK par produktu vispārēju drošību attiecībā uz standarta aptvertajām īpašajām bērnu drošības prasībām.

               (15)

               Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota atbilstoši Direktīvai 2001/95/EK,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Mērķis
   Šā lēmuma mērķis ir noteikt prasības, pamatojoties uz kurām Komisija var pieprasīt kompetentajām standartizācijas institūcijām grozīt attiecīgo standartu par šķiltavām.
   Šā lēmuma izpratnē:

               “šķiltavas” ir manuāla, ar degvielu darbināma, liesmu radoša ierīce, kuru parasti lieto apzinātai cigarešu, cigāru un pīpju aizdedzināšanai un kuru, iespējams, varētu izmantot, lai aizdedzinātu, piemēram, papīru, degli, sveces un lukturus, un kurā ir iestrādāta degvielas padeve, un kura ir vai nav paredzēta atkārtotai uzpildei;

               “bērniem drošas šķiltavas” ir šķiltavas, kas ir konstruētas un ražotas tā, ka tās parastos vai iespējami paredzamos lietošanas apstākļos nevar iedarbināt bērni, kuri ir jaunāki par 51 mēnesi, vai nu tādēļ, ka to iedarbināšanai ir vajadzīgs spēks, vai arī tādēļ, ka to konstrukcija vai aizdedzes mehānisma aizsardzība, vai arī aizdedzes nodrošināšana ir pietiekami sarežģīta;

               “bērnu uzmanību piesaistošas šķiltavas” ir šķiltavas, kuru noformējums jebkādā veidā atgādina citu priekšmetu, kas vispārēji atzīts par tādu priekšmetu, kurš piesaista par 51 mēnesi jaunāku bērnu uzmanību vai ir paredzēts viņu lietošanai.

         2. pants
   Prasības
   1.   Direktīvas 2001/95/EK 4. panta izpratnē īpašās bērnu drošības prasības šķiltavām ir šādas:

               a)

               šķiltavām ir jābūt bērniem drošām, lai samazinātu iespēju un varbūtību, ka bērni, kas jaunāki par 51 mēnesi, varētu tās iedarbināt;

               b)

               šķiltavas nedrīkst piesaistīt par 51 mēnesi jaunāku bērnu uzmanību.

         2.   Šā panta 1. punkta a) apakšpunkts neattiecas uz uzpildāmām šķiltavām, par kurām ražotāji pēc kompetento iestāžu pieprasījuma iesniedz vajadzīgo dokumentāciju, kas apliecina, ka šķiltavas ir tā projektētas, izgatavotas un laistas tirgū, lai nodrošinātu pastāvīgu paredzamo lietošanas drošumu vismaz piecu to darbības gadu laikā, ietverot arī labošanu, un kuras jo īpaši atbilst šādām prasībām:

               a)

               visām šķiltavām ir vismaz divu gadu rakstiska ražotāja garantija atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 1999/44/EK (5);

               b)

               pastāv praktiska iespēja tās salabot, tostarp arī aizdedzes mehānismu, un droši uzpildīt visā to darbības laikā;

               c)

               nedilstošās daļas, kuras pēc garantijas laika, pastāvīgi lietojot, tomēr varētu nodilt vai pārstāt darboties, var aizvietot vai salabot pilnvarotā vai specializētā pēcpārdošanas centrā, kas atrodas Eiropas Savienībā.

      Briselē, 2008. gada 23. aprīlī

            Komisijas vārdā —

            Komisijas locekle

         Meglena KUNEVA

      (1)  OV L 11, 15.1.2002., 4. lpp.

      (2)  OV L 198, 20.7.2006., 41. lpp.

      (3)  OV L 99, 14.4.2007., 16. lpp.

      (4)  OV L 204, 21.7.1998., 37. lpp.

      (5)  OV L 171, 7.7.1999., 12. lpp.