title: Padomes Lēmums (ES) 2019/1954 (2019. gada 18. novembris) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem EPN komitejā, kura izveidota ar Pagaidu nolīgumu ceļā uz Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālāfrikas Līgumslēdzēju pusi, no otras puses, attiecībā uz mediācijas reglamenta, šķīrējtiesas reglamenta un šķīrējtiesnešu rīcības kodeksa pieņemšanu

text:
                  27.11.2019

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 306/5

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2019/1954
         (2019. gada 18. novembris)
         par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem EPN komitejā, kura izveidota ar Pagaidu nolīgumu ceļā uz Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālāfrikas Līgumslēdzēju pusi, no otras puses, attiecībā uz mediācijas reglamenta, šķīrējtiesas reglamenta un šķīrējtiesnešu rīcības kodeksa pieņemšanu
         EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar 218. panta 9. punktu,
         ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
         tā kā:

                     (1)

                     Pagaidu nolīgums ceļā uz Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālāfrikas Līgumslēdzēju pusi, no otras puses (1) (“nolīgums”), Savienības vārdā tika parakstīts saskaņā ar Padomes Lēmumu 2009/152/EK (2). To provizoriski piemēro kopš 2014. gada 4. augusta.

                     (2)

                     Saskaņā ar nolīguma 80. panta 1. punktu EPN komitejai ir jāpieņem reglaments un rīcības kodekss, ar kuriem nosaka domstarpību izšķirtšanas procedūras.

                     (3)

                     Nolīguma 88. pantā ir noteikts, ka EPN komiteja var lemt par VI sadaļas un tās pielikumu grozīšanu.

                     (4)

                     EPN komiteja tās nākamajā ikgadējā sanāksmē ir aicināta pieņemt lēmumu, ar ko izveido mediācijas reglamentu, šķīrējtiesas reglamentu un šķīrējtiesnešu rīcības kodeksu.

                     (5)

                     Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem EPN komitejā attiecībā uz paredzētā lēmuma pieņemšanu, jo minētais lēmums būs saistošs Savienībai.

                     (6)

                     Tādēļ Savienības nostājas EPN komitejā pamatā vajadzētu būt pievienotajam lēmuma projektam,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Nostājas, kas Savienības vārdā jāieņem EPN komitejā, kura izveidota ar Pagaidu nolīgumu ceļā uz Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālāfrikas Līgumslēdzēju pusi, no otras puses, pamatā ir šim lēmumam pievienotais projekts EPN komitejas lēmumam, ar ko pieņem mediācijas reglamentu, šķīrējtiesas reglamentu un šķīrējtiesnešu rīcības kodeksu.

            2. pants
            Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

            Briselē, 2019. gada 18. novembrī

                  Padomes vārdā –

                  Priekšsēdētājs

               J. LEPPÄ

            (1)  OV L 57, 28.2.2009., 2. lpp.

            (2)  Padomes Lēmums 2009/152/EK (2008. gada 20. novembris), lai parakstītu un provizoriski piemērotu Pagaidu nolīgumu ceļā uz Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālāfrikas Līgumslēdzēju pusi, no otras puses (OV L 57, 28.2.2009., 1. lpp.).

            PROJEKTS
            Ar Pagaidu nolīgumu ceļā uz Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas
            Kopienu, no vienas puses, un Centrālāfrikas Līgumslēdzēju pusi, no otras puses, izveidotās EPN komitejas Lēmums Nr. …/2019
            (... gada ...),
            ar ko pieņem mediācijas reglamentu, šķīrējtiesas reglamentu un šķīrējtiesnešu rīcības kodeksu
            EPN KOMITEJA,
            ņemot vērā Pagaidu nolīgumu ceļā uz Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālāfrikas Līgumslēdzēju pusi, no otras puses (“nolīgums”), kas parakstīts Briselē 2009. gada 22. janvārī un ko provizoriski piemēro kopš 2014. gada 4. augusta, un jo īpaši tā 80. panta 1. punktu un 88. pantu,
            tā kā:

                        (1)

                        Saskaņā ar nolīguma un šā lēmuma noteikumiem Centrālāfrikas Līgumslēdzēja puse ir Kamerūnas Republika.

                        (2)

                        Nolīguma 80. panta 1. punktā ir noteikts, ka nolīguma VI sadaļas (Domstarpību novēršana un izšķiršana) 3. nodaļā (Domstarpību izšķiršanas procedūra) paredzētās domstarpību izšķiršanas procedūras notiek saskaņā ar reglamentu un šķīrējtiesnešu rīcības kodeksu, ko pieņems EPN komiteja.

                        (3)

                        Nolīguma 88. pantā ir noteikts, ka EPN komiteja var lemt par nolīguma VI sadaļas (Domstarpību novēršana un izšķiršana) un tās pielikumu grozīšanu,

                  IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

                  1.   Mediācijas reglaments, kas izklāstīts šā lēmuma I pielikumā, tiek noteikts kā nolīguma IV pielikums.

                  2.   Šķīrējtiesas reglaments, kas izklāstīts šā lēmuma II pielikumā, tiek noteikts kā nolīguma V pielikums.

                  3.   Šķīrējtiesnešu rīcības kodekss, kas izklāstīts šā lēmuma II pielikumā, tiek noteikts kā nolīguma VI pielikums.

                  4.   Reglamenti un rīcības kodekss, kas minēti šā panta 1. līdz 3. punktā, tiek noteikti, neskarot īpašos noteikumus, kuri paredzēti nolīgumā vai par kuriem lēmumu var pieņemt EPN komiteja.

               2. pants
               Šis lēmums stājas spēkā tā parakstīšanas dienā.

               ...,

                     Kamerūnas Republikas vārdā –

                     …

                     Eiropas Savienības vārdā –

                  ...

            I PIELIKUMS
            MEDIĀCIJAS REGLAMENTS

               1. pants
               Darbības joma

                  1.   Šā reglamenta noteikumi papildina un precizē Pagaidu nolīgumu ceļā uz Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālāfrikas Līgumslēdzēju pusi, no otras puses (“nolīgums”), jo īpaši tā 69. pantu (Mediācija).

                  2.   Šā reglamenta mērķis ir dot Līgumslēdzējām pusēm iespēju izšķirt domstarpības, kas starp tām var rasties, izmantojot visaptverošu un paātrinātu mediācijas procedūru, kuras gaitā cenšas panākt savstarpēji pieņemamu risinājumu.

                  3.   Šajā reglamentā “mediācija” ir jebkāds process (neatkarīgi no tā, kā šis process saucas), kurā Līgumslēdzējas puses lūdz mediatoru palīdzēt tām izšķirt domstarpības izlīguma ceļā.

               2. pants
               Procedūras sākšana

                  1.   Līgumslēdzēja puse jebkurā laikā var rakstiski pieprasīt, lai Līgumslēdzējas puses sāktu mediācijas procedūru. Pieprasījumam jābūt pietiekami detalizētam, ar skaidru izklāstu par pieprasījuma iesniedzējas Līgumslēdzējas puses sūdzību. Turklāt pieprasījumā:

                              a)

                              jānorāda konkrētais izskatāmais pasākums;

                              b)

                              jāizklāsta, kāda iespējamā negatīvā ietekme pēc pieprasījuma iesniedzējas Līgumslēdzējas puses domām pasākumam ir vai būs uz tirdzniecību starp Līgumslēdzējām pusēm;

                              c)

                              jāizskaidro, kāpēc pieprasījuma iesniedzēja Līgumslēdzēja puse uzskata, ka starp pasākumu un minēto ietekmi ir cēloņsakarība.

                  2.   Mediācijas procedūru var sākt vienīgi tad, ja Līgumslēdzējas puses par to savstarpēji vienojas. Ja kāda Līgumslēdzēja puse pieprasa mediāciju saskaņā ar 1. punktu, otra Līgumslēdzēja puse pieprasījumu izskata un uz to rakstiski atbild piecu dienu laikā no pieprasījuma saņemšanas dienas. Pretējā gadījumā pieprasījumu uzskata par noraidītu.

               3. pants
               Mediatora izvēle

                  1.   Uzsākot mediācijas procedūru, Līgumslēdzējas puses, savstarpēji vienojoties, izvēlas mediatoru, un ne vēlāk kā 15 dienu laikā no dienas, kad saņemta atbilde uz mediācijas pieprasījumu.

                  2.   Ja vien Līgumslēdzējas puses nevienojas citādi, mediators nav nevienas Līgumslēdzējas puses pilsonis.

                  3.   Mediators rakstiski apstiprina savu neatkarību un objektivitāti, kā arī pieejamību mediācijas procedūras īstenošanai.

                  4.   Mediators rīkojas saskaņā ar šķīrējtiesnešu rīcības kodeksu ar nepieciešamajiem pielāgojumiem.

               4. pants
               Mediācijas procedūras norise

                  1.   Mediators objektīvi un pārredzami palīdz Līgumslēdzējām pusēm viest skaidrību par attiecīgo pasākumu un tā iespējamo ietekmi uz tirdzniecību starp Līgumslēdzējām pusēm un palīdz panākt savstarpēji pieņemamu risinājumu.

                  2.   Mediators var lemt par atbilstošāko veidu, kā viest skaidrību par attiecīgo pasākumu un tā iespējamo ietekmi uz tirdzniecību starp Līgumslēdzējām pusēm. Konkrētāk, mediators var rīkot Līgumslēdzēju pušu sanāksmes, apspriesties ar abām Līgumslēdzējām pusēm kopā vai ar katru atsevišķi, vērsties pēc palīdzības pie kompetentiem ekspertiem un ieinteresētajām personām vai apspriesties ar tiem, kā arī sniegt papildu atbalstu, ko lūdz Līgumslēdzējas puses. Tomēr, pirms mediators vēršas pēc palīdzības pie kompetentajiem ekspertiem un ieinteresētajām personām vai ar tiem apspriežas, viņš apspriežas ar Līgumslēdzējām pusēm. Kad mediators vēlas tikties vai apspriesties atsevišķi ar vienu no Līgumslēdzējām pusēm un/vai tās konsultantu, viņš par to iepriekš vai iespējami drīz informē otru Līgumslēdzēju pusi, darot to pēc tikšanās vai sazināšanās ar pirmo Līgumslēdzēju pusi.

                  3.   Mediators Līgumslēdzējām pusēm var sniegt padomus un ierosināt risinājumu, un Līgumslēdzējas puses var pieņemt vai noraidīt ierosināto risinājumu vai vienoties par citu risinājumu. Tomēr mediators nevar sniegt nekādus padomus vai izteikt piezīmes par izskatāmā pasākuma saderību ar nolīgumu.

                  4.   Procedūra notiek tās Līgumslēdzējas puses teritorijā, kurai adresēts pieprasījums, vai, Līgumslēdzējām pusēm savstarpēji vienojoties, citā vietā vai ar citiem līdzekļiem.

                  5.   Līgumslēdzējas puses cenšas panākt savstarpēji pieņemamu risinājumu 60 dienu laikā no mediatora iecelšanas dienas. Pirms ir panākta galīgā vienošanās, Līgumslēdzējas puses var apsvērt iespējamos pagaidu risinājumus, jo īpaši, ja pasākumus attiecas uz ātrbojīgām precēm.

                  6.   Risinājumu var pieņemt ar EPN komitejas lēmumu. Ja vien Līgumslēdzējas puses nevienojas citādi, savstarpēji pieņemamus risinājumus publisko. Tomēr publiskotajā versijā nedrīkst iekļaut informāciju, kuru kāda no Līgumslēdzējām pusēm ir kvalificējusi par konfidenciālu.

                  7.   Pēc Līgumslēdzēju pušu pieprasījuma mediators tām sniedz rakstisku faktu izklāsta projektu, kurā īsi apraksta procedūrā izskatīto pasākumu un visus savstarpēji pieņemamos risinājumus, arī iespējamos pagaidu risinājumus, kas panākti procedūras galarezultātā. Mediators ļauj Līgumslēdzējām pusēm 15 dienu laikā sniegt piezīmes par faktu izklāsta projektu. Pēc tam, kad ir izskatītas termiņā iesniegtās Līgumslēdzēju pušu piezīmes, mediators nākamo 15 dienu laikā Līgumslēdzējām pusēm rakstiski iesniedz galīgo faktu izklāstu. Faktu izklāstā nedrīkst iekļaut nekādu šā nolīguma interpretāciju.

               5. pants
               Mediācijas procedūras izbeigšana
               Atkarībā no konkrēta gadījuma procedūru izbeidz:

                           a)

                           dienā, kad Līgumslēdzējas puses pieņem savstarpēji pieņemamu risinājumu;

                           b)

                           dienā, kad mediators sniedz rakstisku paziņojumu, ko viņš sagatavojis pēc apspriešanās ar Līgumslēdzējām pusēm, par to, ka turpmāka mediācija ir nelietderīga;

                           c)

                           dienā, kad Līgumslēdzēja puse sniedz rakstisku paziņojumu, ko tā sagatavojusi pēc tam, kad ir izpētījusi mediācijas procedūrā piedāvātos savstarpēji pieņemamos risinājumus un izskatījusi visus mediatora piedāvātos padomus un ierosinātos risinājumus. Šādu paziņojumu nedrīkst sniegt pirms šā reglamenta 4. panta 5. punktā noteiktā termiņa beigām; vai

                           d)

                           dienā, kad jebkurā procedūras posmā Līgumslēdzējas puses noslēdz vienošanos.

               6. pants
               Savstarpēji pieņemama risinājuma īstenošana

                  1.   Kad Līgumslēdzējas puses ir vienojušās par savstarpēji pieņemamu risinājumu, katra Līgumslēdzēja puse termiņā, par ko panākta vienošanās, veic pasākumus, kuri vajadzīgi, lai īstenotu šo risinājumu.

                  2.   Termiņā, par ko panākta vienošanās, Līgumslēdzēja puse, kas īsteno savstarpēji pieņemamu risinājumu, rakstiski informē otru Līgumslēdzēju pusi, kādu rīcību vai pasākumus tā veikusi, lai īstenotu savstarpēji pieņemamo risinājumu.

               7. pants
               Konfidencialitāte un saistība ar domstarpību izšķiršanas procedūru

                  1.   Visai informācijai, kura attiecas uz mediācijas procedūru, jāpaliek konfidenciālai, ja vien tās izpaušana nav noteikta likumā vai nav vajadzīga, lai īstenotu vai izpildītu mediācijas rezultātā Līgumslēdzēju pušu starpā panākto vienošanos.

                  2.   Ja vien Līgumslēdzējas puses nevienojas citādi un neskarot šā reglamenta 4. panta 6. punktu, visi procedūras posmi, ieskaitot padomus un ierosinātos risinājumus, ir konfidenciāli. Tomēr Līgumslēdzēja puse var darīt zināmu atklātībai to, ka norisinās mediācijas procedūra. Konfidencialitātes ievērošanas pienākums neattiecas uz tādu faktu informāciju, kas jau ir publiski pieejama.

                  3.   Mediācijas procedūra neskar Līgumslēdzēju pušu tiesības un pienākumus, kas izriet no nolīguma noteikumiem par domstarpību izšķiršanu vai no cita attiecīga nolīguma.

                  4.   Līgumslēdzējām pusēm nav pienākuma uzsākt apspriešanos pirms mediācijas procedūras ierosināšanas. Tomēr Līgumslēdzējai pusei pirms mediācijas procedūras sākšanas parasti vajadzētu piemērot pārējos attiecīgos šā nolīguma noteikumus par sadarbību vai apspriešanos.

                  5.   Līgumslēdzēja puse citās domstarpību izšķiršanas procedūrās, kas norisinās saistībā ar šo nolīgumu vai jebkādu citu attiecīgu nolīgumu, neizmanto par pamatojumu vai pierādījumu, un šķīrējtiesas kolēģija neņem vērā:

                              a)

                              otras Līgumslēdzējas puses nostājas, kas pieņemtas mediācijas procedūrā, vai informāciju, kas savākta saskaņā ar šā reglamenta 4. panta 1. un 2. punktu;

                              b)

                              to, ka otra Līgumslēdzēja puse ir paudusi gatavību pieņemt risinājumu attiecībā uz pasākumu, uz kuru attiecas mediācija;

                              c)

                              mediatora sniegtos padomus vai ierosinājumus.

                  6.   Ja vien Līgumslēdzējas puses nevienojas citādi, mediators nevar būt šķīrējtiesas kolēģijas loceklis domstarpību izšķiršanas procedūrā, uz kuru attiecas šis nolīgums vai Līgums par Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) izveidošanu un kura attiecas uz to pašu jautājumu, par ko šī persona ir bijusi mediators.

               8. pants
               Šķīrējtiesas reglamenta piemērošana
               Šķīrējtiesas reglamenta 3. pantu (Paziņojumi) – neskarot šā reglamenta 4. panta 2. punktu –, 15. pantu (Izmaksas), 16. pantu (Procedūras darba valoda, rakstiskā un mutiskā tulkošana) un 17. pantu (Termiņu aprēķināšana) piemēro mutatis mutandis.

               9. pants
               Pārskatīšana
               Pēc pieciem gadiem no šā lēmuma spēkā stāšanās dienas Līgumslēdzējas puses savstarpēji apspriežas par to, vai mediācijas mehānisms būtu jāmaina, ņemot vērā gūto pieredzi un jebkāda attiecīga mehānisma attīstību PTO.

            II PIELIKUMS
            ŠĶĪRĒJTIESAS REGLAMENTS

               1. pants
               Definīcijas
               Šajā reglamentā piemēro šādas definīcijas:

                           —

                           “konsultants” ir fiziska persona, kuru Līgumslēdzēja puse ir piesaistījusi konsultācijām vai palīdzībai saistībā ar šķīrējtiesas procedūru,

                           —

                           “šķīrējtiesas kolēģija” ir saskaņā ar nolīguma 71. pantu izveidotā kolēģija,

                           —

                           “šķīrējtiesnesis” ir saskaņā ar nolīguma 71. pantu izveidotās šķīrējtiesas kolēģijas loceklis,

                           —

                           “palīgs” ir fiziska persona, kas saskaņā ar šķīrējtiesneša pilnvarām veic izpēti vai palīdz šķīrējtiesnesim,

                           —

                           “diena” ir kalendāra diena, ja vien nav noteikts citādi,

                           —

                           “Līgumslēdzējas puses pārstāvis” ir Līgumslēdzējas puses ministrijas vai valdības pakļautībā esošas struktūras, vai cita publisko tiesību subjekta nodarbināta vai iecelta fizika persona, kas Līgumslēdzēju pusi pārstāv domstarpībās sakarā ar nolīgumu,

                           —

                           “atbildētāja Līgumslēdzēja puse” ir Līgumslēdzēja puse, par kuru tiek apgalvots, ka tā pārkāpj nolīguma 67. pantā minētos noteikumus,

                           —

                           “prasītāja Līgumslēdzēja puse” ir Līgumslēdzēja puse, kura saskaņā ar nolīguma 70. pantu pieprasa izveidot šķīrējtiesas kolēģiju.

               2. pants
               Darbības joma

                  1.   Šis reglaments papildina un precizē Pagaidu nolīgumu ceļā uz Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālāfrikas Līgumslēdzēju pusi, no otras puses (“nolīgums”), jo īpaši tā 70. un nākamos pantus par šķīrējtiesu.

                  2.   Šā reglamenta mērķis ir ļaut Līgumslēdzējām pusēm izšķirt domstarpības, kas starp tām var rasties, ar šķīrējtiesas mehānisma palīdzību cenšoties panākt savstarpēji pieņemamu risinājumu.

               3. pants
               Paziņojumi

                  1.   Šajā reglamentā “paziņojums” ir jebkurš pieprasījums, atzinums, rakstisks paziņojums vai cits dokuments, kas attiecas uz šķīrējtiesas procedūru, ņemot vērā to, ka:

                              a)

                              jebkuru paziņojumu, ko ir sagatavojusi šķīrējtiesas kolēģija, vienlaikus nosūta abām Līgumslēdzējām pusēm;

                              b)

                              jebkuru paziņojumu, ko viena Līgumslēdzēja puse ir sagatavojusi un adresējusi šķīrējtiesas kolēģijai, vienlaikus kā kopiju nosūta arī otrai Līgumslēdzējai pusei; un

                              c)

                              jebkuru paziņojumu, ko viena Līgumslēdzēja puse ir sagatavojusi un adresējusi otrai Līgumslēdzējai pusei, attiecīgā gadījumā vienlaikus kā kopiju nosūta arī šķīrējtiesas kolēģijai.

                  2.   Jebkuru paziņojumu nosūta, izmantojot e-pastu vai attiecīgā gadījumā citus telesakaru līdzekļus, kas ļauj reģistrēt nosūtīšanu. Ja vien nav pierādīts pretējais, paziņojums ir uzskatāms par nogādātu tā nosūtīšanas dienā.

                  3.   Visus paziņojumus adresē attiecīgi Eiropas Savienības Komisijas Tirdzniecības ģenerāldirektorātam un Kamerūnas ministrijai, kas atbild par nolīguma īstenošanu.

                  4.   Sīkas pārrakstīšanās kļūdas paziņojumos var izlabot, nosūtot jaunu paziņojumu, kurā skaidri norādītas veiktās izmaiņas.

                  5.   Ja paziņojuma iesniegšanai paredzētā termiņa pēdējā diena ir brīvdiena Centrālāfrikas Līgumslēdzējas puses valstī vai Eiropas Savienībā, paziņojumu var iesniegt nākamajā darba dienā. Neviens paziņojums neatkarīgi no tā, kāds ir tā raksturs, netiek uzskatīts par saņemtu brīvdienā.

                  6.   Atkarībā no apstrīdēto jautājumu būtības visu to paziņojumu kopijas, kas EPN komitejai adresēti saskaņā ar šo reglamentu, ir jānosūta arī pārējām attiecīgajām institucionālajām struktūrām.

               4. pants
               Šķīrējtiesnešu iecelšana

                  1.   Ja saskaņā ar nolīguma 71. pantu šķīrējtiesnesi izraugās lozējot, EPN komitejas priekšsēdētājs vai tā pārstāvis nekavējoties informē Līgumslēdzējas puses par izlozes datumu, laiku un vietu.

                  2.   Līgumslēdzējas puses piedalās izlozē.

                  3.   EPN komitejas priekšsēdētājs vai tā pārstāvis katru personu, kas izraudzīta par šķīrējtiesnesi, par iecelšanu informē rakstiski. Katra šāda persona piecu dienu laikā no dienas, kad viņa informēta par iecelšanu, abām Līgumslēdzējām pusēm apliecina savu pieejamību.

                  4.   Ja dienā, kad saskaņā ar nolīguma 71. panta 2. punktu tiek iesniegts pieprasījums, nolīguma 85. pantā minētais šķīrējtiesnešu saraksts nav izveidots vai neietver pietiekamu skaitu personu, EPN komitejas priekšsēdētājs izlozes ceļā izraugās šķīrējtiesnešus no to personu vidus, kuras oficiāli ierosinājusi kāda no Līgumslēdzējām pusēm vai abas Līgumslēdzējas puses un kuras atbilst nolīguma 85. panta 2. punktā noteiktajiem nosacījumiem.

               5. pants
               Līgumslēdzēju pušu apspriešanās un šķīrējtiesas kolēģija

                  1.   Ja vien Līgumslēdzējas puses nevienojas citādi, tās tiekas ar šķīrējtiesas kolēģiju septiņu dienu laikā no kolēģijas izveides dienas, lai vienotos par jautājumiem, kuru apspriešanu Līgumslēdzējas puses vai šķīrējtiesas kolēģija uzskata par lietderīgu, tai skaitā lai vienotos par:

                              (a)

                              šķīrējtiesnešu atalgojumu un izdevumiem, kas atbilst PTO standartiem;

                              (b)

                              katra šķīrējtiesneša palīga atalgojumu, kura kopsumma nepārsniedz 50 % no attiecīgā šķīrējtiesneša kopējā atalgojuma;

                              (c)

                              procedūras grafiku.

                        Šķīrējtiesneši un Līgumslēdzēju pušu pārstāvji var piedalīties šajā sanāksmē telefoniski vai videokonferences veidā.

                  2.   Ja vien Līgumslēdzējas puses nevienojas citādi piecu darba dienu laikā no šķīrējtiesas kolēģijas izveides dienas, šķīrējtiesas kolēģijas darba uzdevums ir šāds:

                     “Ievērojot attiecīgos nolīguma noteikumus, izskatīt šķīrējtiesas kolēģijas izveidošanas pieprasījumā minēto jautājumu, lemt par attiecīgā pasākuma saderību ar nolīguma 67. pantu un sagatavot nolēmumu saskaņā ar nolīguma 73., 83. un 84. pantu.”

                  3.   Līgumslēdzējas puses trīs darba dienu laikā pēc savstarpējas vienošanās par darba uzdevumu informē šķīrējtiesas kolēģiju par saskaņotajām pilnvarām.

               6. pants
               Rakstiski paziņojumi
               Prasītāja Līgumslēdzēja puse sākotnējo rakstisko paziņojumu iesniedz ne vēlāk kā 20 dienu laikā pēc šķīrējtiesas kolēģijas izveides dienas. Atbildētāja Līgumslēdzēja puse savu rakstisko atbildi iesniedz ne vēlāk kā 20 dienu laikā pēc prasītājas Līgumslēdzējas puses sākotnējā rakstiskā paziņojuma iesniegšanas dienas.

               7. pants
               Šķīrējtiesas kolēģiju darbība

                  1.   Visas sanāksmes vada šķīrējtiesas kolēģijas priekšsēdētājs. Šķīrējtiesas kolēģija var pilnvarot priekšsēdētāju attiecīgajā jomā pieņemt administratīvus un procesuālus lēmumus.

                  2.   Saskaņā ar šā reglamenta 9. pantu sēdē piedalās šķīrējtiesneši un uzaicinātās personas. Ja vien nolīgumā vai šajā reglamentā nav noteikts citādi, šķīrējtiesas kolēģija savas darbības var veikt jebkādā veidā, arī pa tālruni, ar faksa sūtījumiem vai ar jebkādiem elektroniskiem līdzekļiem.

                  3.   Šķīrējtiesas kolēģijas apspriedēs drīkst piedalīties vienīgi šķīrējtiesneši, tomēr šķīrējtiesas kolēģija var atļaut šādās apspriedēs piedalīties saviem palīgiem.

                  4.   Par lēmumu sagatavošanu ir atbildīga tikai un vienīgi šķīrējtiesas kolēģija, šo pienākumu nedrīkst deleģēt.

                  5.   Ja rodas kāds procesuāls jautājums, uz kuru neattiecas nolīguma VI sadaļas (Domstarpību novēršana un izšķiršana) noteikumi, šķīrējtiesas kolēģija pēc apspriešanās ar Līgumslēdzējām pusēm var pieņemt šiem noteikumiem atbilstošu procedūru, kas nodrošina vienlīdzīgu attieksmi pret Līgumslēdzējām pusēm.

                  6.   Ja šķīrējtiesas kolēģija uzskata, ka ir nepieciešams mainīt kādu no procesuālajiem termiņiem, izņemot nolīguma VI sadaļā (Domstarpību novēršana un izšķiršana) noteiktos termiņus, vai ka ir nepieciešams veikt kādus citus procesuālus vai administratīvus pielāgojumus, tā rakstiski informē Līgumslēdzējas puses par veikto grozījumu vai pielāgojumu iemesliem un par nepieciešamā pielāgojuma ieviešanas termiņu. Šķīrējtiesas kolēģija drīkst pieņemt šos grozījumus vai pielāgojumus pēc apspriešanās ar Līgumslēdzējām pusēm.

                  7.   Pēc Līgumslēdzējas puses pieprasījuma šķīrējtiesas kolēģija drīkst grozīt procedūrā piemērojamos termiņus ar nosacījumu, ka pret Līgumslēdzējām pusēm tiek nodrošināta vienlīdzīga attieksme.

                  8.   Pēc abu Līgumslēdzēju pušu kopīga pieprasījuma šķīrējtiesas kolēģija aptur procedūru jebkurā laikā uz laikposmu, par ko vienojas Līgumslēdzējas puses un kas nepārsniedz 12 secīgus mēnešus. Šķīrējtiesas kolēģija atsāk procedūru jebkurā laikā, ja to kopīgi rakstiski ir pieprasījušas abas Līgumslēdzējas puses, vai tad, kad ir beidzies saskaņotais apturēšanas periods, ja to rakstiski ir pieprasījusi viena Līgumslēdzēja puse. Pieprasījumu adresē šķīrējtiesas kolēģijas priekšsēdētājam un attiecīgā gadījumā otrai Līgumslēdzējai pusei. Ja šķīrējtiesas kolēģijas procedūra ir apturēta uz laiku, kas ilgāks par 12 secīgiem mēnešiem, pilnvaras, kas piešķirtas šķīrējtiesas kolēģijas izveidei, zaudē spēku, un procedūru šķīrējtiesas kolēģijā izbeidz. Līgumslēdzējas puses jebkurā laikā var vienoties par procedūras izbeigšanu šķīrējtiesas kolēģijā. Līgumslēdzējas puses par šādu vienošanos kopīgi paziņo šķīrējtiesas kolēģijas priekšsēdētājam. Procedūras apturēšanas gadījumā attiecīgos termiņus pagarina par tādu laikposmu, kas atbilst laikposmam, kurā šķīrējtiesas kolēģijas procedūra tika apturēta.

                  9.   Šķīrējtiesas kolēģijas darba izbeigšana neskar Līgumslēdzēju pušu tiesības citā procedūrā par to pašu jautājumu, kura noris saskaņā ar nolīguma VI sadaļu (Domstarpību novēršana un izšķiršana).

               8. pants
               Aizstāšana

                  1.   Ja šķīrējtiesnesis nevar piedalīties procedūrā, atkāpjas no amata vai ir jāaizstāj, viņa aizstājēju izvēlas saskaņā ar nolīguma 71. pantu.

                  2.   Ja Līgumslēdzēja puse uzskata, ka šķīrējtiesnesis neatbilst šķīrējtiesnešu rīcības kodeksa prasībām un šā iemesla dēļ viņš būtu jāaizstāj, tā par to paziņo otrai Līgumslēdzējai pusei 15 dienu laikā no dienas, kad tai kļuvuši zināmi apstākļi, kas liecina par šķīrējtiesneša iespējamo neatbilstību šim rīcības kodeksam.

                  3.   Līgumslēdzējas puses apspriežas 15 dienu laikā no šā panta 2. punktā minētā paziņojuma dienas. Līgumslēdzējas puses informē šķīrējtiesnesi par viņa iespējamo neatbilstību un var viņam pieprasīt veikt pasākumus, lai novērstu neatbilstību. Ja Puses attiecīgi vienojas, tās var šķīrējtiesnesi atcelt un saskaņā ar nolīguma 71. panta 2. punktā izklāstīto procedūru izraudzīties jaunu šķīrējtiesnesi.

                  4.   Ja Līgumslēdzējas puses nespēj vienoties par šķīrējtiesneša, izņemot priekšsēdētāju, nomaiņas nepieciešamību, jebkura Līgumslēdzēja puse var pieprasīt, lai šis jautājums tiktu nodots izskatīšanai šķīrējtiesas kolēģijas priekšsēdētājam, kura lēmums nav pārsūdzams.
                  Ja, ņemot vērā šo pieprasījumu, priekšsēdētājs secina, ka šķīrējtiesnesis neatbilst šķīrējtiesnešu rīcības kodeksa prasībām, jauns šķīrējtiesnesis tiek izraudzīts saskaņā ar nolīguma 71. panta 3. punktu.

                  5.   Ja Līgumslēdzējas puses nespēj vienoties par priekšsēdētāja aizstāšanas nepieciešamību, jebkura Līgumslēdzēja puse var pieprasīt, lai šis jautājums tiktu nodots izskatīšanai kādai citai personai no šķīrējtiesas kolēģijas priekšsēdētāja amatam izraudzīto kandidātu saraksta, kas izveidots saskaņā ar nolīguma 85. pantu. Šīs personas uzvārdu izlozē EPN komitejas priekšsēdētājs. Šādi izraudzītā persona pieņem lēmumu par to, vai priekšsēdētājs atbilst šķīrējtiesnešu rīcības kodeksa prasībām. Šīs personas lēmums nav pārsūdzams.
                  Ja tiek pieņemts lēmums par to, ka priekšsēdētājs neatbilst šķīrējtiesnešu rīcības kodeksa prasībām, jauns priekšsēdētājs tiek izraudzīts saskaņā ar nolīguma 71. panta 3. punktu.

               9. pants
               Sēdes

                  1.   Balstoties uz laika grafiku, kas noteikts saskaņā ar 5. panta 1. punktu, šķīrējtiesas kolēģijas priekšsēdētājs pēc apspriešanās ar Līgumslēdzējām pusēm un pārējiem šķīrējtiesnešiem informē Līgumslēdzējas puses par šķīrējtiesas sēdes datumu, laiku un vietu. Līgumslēdzēja puse, kura atbild par procedūras loģistisko administrēšanu, šo informāciju dara publiski pieejamu, ievērojot 11. pantu.

                  2.   Ja vien Līgumslēdzējas puses nevienojas citādi, sēde notiek Briselē, ja prasītāja Līgumslēdzēja puse ir Centrālāfrikas Līgumslēdzēja puse, un Jaundē, ja prasītāja Līgumslēdzēja puse ir Eiropas Savienība.

                  3.   Šķīrējtiesas kolēģija var sasaukt papildu sēdes, ja Līgumslēdzējas puses tam piekrīt.

                  4.   Visi šķīrējtiesneši ir klāt sēdē visu sēdes laiku.

                  5.   Neatkarīgi no tā, vai procedūra ir atklāta vai slēgta, sēdē var piedalīties šādas personas:

                              a)

                              Līgumslēdzēju pušu pārstāvji;

                              b)

                              Līgumslēdzēju pušu konsultanti;

                              c)

                              administratīvais personāls, tulki, tulkotāji un tiesas stenogrāfisti;

                              d)

                              šķīrējtiesnešu palīgi;

                              e)

                              eksperti, kurus šķīrējtiesas kolēģija izvēlējusies saskaņā ar nolīguma 81. pantu.

                  6.   Katra Līgumslēdzēja puse ne vēlāk kā piecas dienas pirms sēdes dienas šķīrējtiesas kolēģijai un otrai Līgumslēdzējai pusei iesniedz sarakstu ar to fizisko personu vārdiem un uzvārdiem, kuras attiecīgās Līgumslēdzējas puses uzdevumā mutvārdos sniegs argumentus vai informācijas izklāstus, un sarakstu ar citiem pārstāvjiem un konsultantiem, kuri piedalīsies sēdē.

                  7.   Šķīrējtiesas kolēģija nodrošina prasītājai Līgumslēdzējai pusei un atbildētājai Līgumslēdzējai pusei vienādu uzstāšanās ilgumu. Sēdes norise ir šāda:

                              Izklāsts:

                                          a)

                                          prasītājas Līgumslēdzējas puses argumentu izklāsts;

                                          b)

                                          atbildētājas Līgumslēdzējas puses argumentu izklāsts.

                              Argumentu atspēkošana:

                                          a)

                                          prasītājas Līgumslēdzējas puses atbilde;

                                          b)

                                          atbildētājas Līgumslēdzējas puses atbilde uz iepriekš minēto.

                  8.   Sēdē šķīrējtiesas kolēģija jebkurā laikā katrai Līgumslēdzējai pusei var uzdot jautājumus.

                  9.   Šķīrējtiesas kolēģija organizē sēdes protokolēšanu un protokola nodošanu Līgumslēdzējām pusēm saprātīgā termiņā pēc šķīrējtiesas sēdes. Līgumslēdzējas puses var sniegt savas piezīmes par protokolu, un šķīrējtiesas kolēģija tās var ņemt vērā.

                  10.   Katra Līgumslēdzēja puse 10 dienu laikā no sēdes dienas var iesniegt šķīrējtiesnešiem un otrai Līgumslēdzējai pusei papildu rakstiskus paziņojumus par jebkuru sēdes laikā radušos jautājumu.

               10. pants
               Rakstiski jautājumi

                  1.   Šķīrējtiesas kolēģija jebkurā procedūras posmā var rakstiski uzdot jautājumus vienai vai abām Līgumslēdzējām pusēm. Abas Līgumslēdzējas puses saņem šķīrējtiesas uzdoto jautājumu kopiju.

                  2.   Turklāt katra Līgumslēdzēja puse iesniedz otrai Līgumslēdzējai pusei uz šķīrējtiesas kolēģijas jautājumiem sniegto atbilžu kopijas. Katrai Līgumslēdzējai pusei tiek dota iespēja sniegt rakstiskas piezīmes par otras Līgumslēdzējas puses atbildi piecu darba dienu laikā no minētās atbildes saņemšanas dienas.

               11. pants
               Pārredzamība un konfidencialitāte

                  1.   Katra Līgumslēdzēja puse un tās konsultanti nodrošina visas tādas informācijas konfidencialitāti, kas iesniegta šķīrējtiesas kolēģijai un ko otra Līgumslēdzēja puse ir apzīmējusi par konfidenciālu. Līgumslēdzēja puse, kura šķīrējtiesas kolēģijai iesniedz paziņojumu, kas ietver konfidenciālu informāciju, 15 dienu laikā pēc šāda paziņojuma iesniegšanas iesniedz arī paziņojuma nekonfidenciālu versiju, ko var darīt publiski pieejamu.

                  2.   Nekas šajā reglamentā neliedz Līgumslēdzējai pusei publiskot savu nostāju, ja vien, atsaucoties uz otras Līgumslēdzējas puses sniegto informāciju, netiek izpausta informācija, ko otra Līgumslēdzēja puse ir apzīmējusi par konfidenciālu.

                  3.   Ja kādas Līgumslēdzējas puses iesniegtais paziņojums un argumenti ietver konfidenciālu komercinformāciju, šķīrējtiesas kolēģija tiekas slēgtā sēdē. Ja tiesas sēde ir slēgta, Līgumslēdzējas puses saglabā šķīrējtiesas kolēģijas sēdes konfidencialitāti.

               12. pants
               Ex parte sakari

                  1.   Šķīrējtiesas kolēģija netiekas un nesazinās ar kādu no Līgumslēdzējām pusēm, neesot klāt otrai Līgumslēdzējai pusei.

                  2.   Neviens šķīrējtiesnesis neapspriež procedūras lietas aspektus ar vienu vai abām Līgumslēdzējām pusēm, neesot klāt pārējiem šķīrējtiesnešiem.

               13. pants
               Amicus curiae paziņojumi

                  1.   Līgumslēdzējas puses teritorijā nodibinātas nevalstiskas struktūras var šķīrējtiesas kolēģijai iesniegt amicus curiae izklāstus saskaņā ar 2. līdz 5. punktu.

                  2.   Ja vien Līgumslēdzējas puses piecu dienu laikā no šķīrējtiesas kolēģijas izveides dienas nevienojas citādi, šķīrējtiesas kolēģija var pieņemt brīvprātīgus rakstiskus paziņojumus, ja tos iesniedz 10 dienu laikā no šķīrējtiesas kolēģijas izveides dienas, ja tie tieši attiecas uz kādu šķīrējtiesas kolēģijas izskatāmo jautājumu un ja šādi paziņojumi, ieskaitot pielikumus, nekādā gadījumā nav garāki par 15 drukātām lappusēm.

                  3.   Katrā paziņojumā norāda informāciju par iesniedzēju – fizisku vai juridisku personu –, tai skaitā par iesniedzēja darbības veidu un finansējuma avotu, kā arī precizē, kā šo personu skar attiecīgā šķīrējtiesas procedūra. Paziņojumu sagatavo valodās, ko Līgumslēdzējas puses izvēlējušās saskaņā ar šā reglamenta 16. panta 1. un 2. punktu.

                  4.   Paziņojumus nosūta Līgumslēdzējām pusēm, lai tās varētu iesniegt savas piezīmes. Līgumslēdzējas puses var iesniegt šķīrējtiesas kolēģijai savas piezīmes 10 dienu laikā no paziņojuma nosūtīšanas dienas.

                  5.   Šķīrējtiesas kolēģija savā lēmumā uzskaita visus saņemtos un šim reglamentam atbilstošos paziņojumus. Šķīrējtiesas kolēģijai nav pienākuma savā lēmumā iztirzāt minētajos paziņojumos izvirzītos argumentus. Šķīrējtiesas kolēģija Līgumslēdzējām pusēm piezīmju sniegšanai iesniedz visus paziņojumus, ko tā saņem.

               14. pants
               Steidzami gadījumi
               Nolīguma 73. panta 2. punktā minētajos steidzamajos gadījumos šķīrējtiesas kolēģija, apspriedusies ar Līgumslēdzējām pusēm, pielāgo šajā reglamentā noteiktos termiņus tā, kā to uzskata par atbilstīgu, un par šādiem pielāgojumiem paziņo Līgumslēdzējām pusēm.

               15. pants
               Izmaksas

                  1.   Katra Līgumslēdzēja puse sedz savas izmaksas, kas saistītas ar dalību šķīrējtiesas procedūrā.

                  2.   Ja vien nav citas vienošanās, atbildētāja Līgumslēdzēja puse ir atbildīga par šķīrējtiesas procedūras loģistikas administrēšanu, jo īpaši par sēžu organizēšanu, un sedz visas izmaksas saistībā ar sēdes loģistikas administrēšanu. Tomēr Līgumslēdzējas puses kopīgi un vienādās daļās apmaksā citus šķīrējtiesas procedūras administratīvos izdevumus, kā arī šķīrējtiesnešu un viņu palīgu atalgojumu un izdevumus.

               16. pants
               Procedūras darba valoda, rakstiskā un mutiskā tulkošana

                  1.   Šā nolīguma 71. panta 2. punktā minētās apspriešanās laikā un ne vēlāk kā šā reglamenta 5. punkta 1. punktā minētajā sanāksmē Līgumslēdzējas puses cenšas vienoties par kopīgo darba valodu šķīrējtiesas kolēģijas procedūrā.

                  2.   Ja Līgumslēdzējas puses nespēj vienoties par kopīgo darba valodu, katra Līgumslēdzēja puse nodrošina savu rakstisku paziņojumu tulkojumu otras Puses izvēlētajā valodā, ja vien paziņojumi nav sagatavoti vienā no Līgumslēdzēju pušu kopīgajām oficiālajām valodām. Atbildētāja Līgumslēdzēja puse ir atbildīga par mutvārdu paziņojumu mutiskās tulkošanas nodrošināšanu Līgumslēdzēju pušu izvēlētajās valodās ar noteikumu, ka Līgumslēdzējas puses ir izvēlējušās vienu no oficiālajām valodām, kas tām ir kopīga. Ja viena no Līgumslēdzējām pusēm ir izvēlējusies valodu, kas nav viena no kopīgajām oficiālajām valodām, tā ir pilnībā atbildīga par mutvārdu paziņojumu mutiskās tulkošanas nodrošināšanu.

                  3.   Šķīrējtiesas kolēģijas ziņojumus un lēmumus sagatavo Līgumslēdzēju pušu izvēlētajā valodā vai valodās. Ja Līgumslēdzējas puses nav vienojušās par kopīgo darba valodu, šķīrējtiesas kolēģijas starpposma ziņojumu, galīgo ziņojumu un lēmumus sagatavo vienā no Līgumslēdzēju pušu kopīgajām oficiālajām valodām.

                  4.   Visas izmaksas saistībā ar šķīrējtiesas kolēģijas lēmuma tulkošanu Līgumslēdzēju pušu izvēlētajā valodā vai valodās Līgumslēdzējas puses sedz vienādās daļās.

                  5.   Līgumslēdzēja puse var iesniegt piezīmes par tā dokumenta tulkojuma kvalitāti, kas sagatavots saskaņā ar šo reglamentu.

                  6.   Katra Līgumslēdzēja puse pati sedz savu rakstisko paziņojumu tulkošanas izmaksas.

               17. pants
               Termiņu aprēķināšana
               Ja vien nav norādīts citādi, visus nolīguma VI sadaļā (Domstarpību novēršana un izšķiršana) un šajā reglamentā noteiktos termiņus, tai skaitā termiņus, kuros šķīrējtiesas kolēģijām ir jāpaziņo savi lēmumi, var grozīt, Līgumslēdzējām pusēm savstarpēji vienojoties, un tos aprēķina kalendārajās dienās no nākamās dienas, kas ir pēc darbības vai fakta, ar kuru termiņš ir saistīts.

               18. pants
               Citas procedūras
               Šajā reglamentā noteiktos termiņus koriģē atbilstīgi īpašiem termiņiem, kuri noteikti šķīrējtiesas kolēģijas lēmuma pieņemšanai procedūrās, kas īstenotas saskaņā ar nolīguma 74. līdz 78. pantu.

            III PIELIKUMS
            ŠĶĪRĒJTIESNEŠU RĪCĪBAS KODEKSS

               1. pants
               Definīcijas
               Šajā rīcības kodeksā piemēro šādas definīcijas:

                           —

                           “šķīrējtiesnesis” ir saskaņā ar nolīguma 71. pantu izveidotās šķīrējtiesas kolēģijas loceklis,

                           —

                           “palīgs” ir fiziska persona, kas saskaņā ar šķīrējtiesneša pilnvarām veic izpēti vai palīdz šķīrējtiesnesim,

                           —

                           “kandidāts” ir persona, kuras vārds un uzvārds iekļauts nolīguma 85. pantā minētajā šķīrējtiesnešu sarakstā un kuras kandidatūra tiek izskatīta iecelšanai šķīrējtiesneša amatā saskaņā ar nolīguma 71. pantu,

                           —

                           “mediators” ir persona, kas vada mediācijas procesu saskaņā ar nolīguma 69. pantu,

                           —

                           “personāls” šķīrējtiesneša darbības kontekstā ir fiziskas personas, kas strādā šķīrējtiesneša vadībā un pakļautībā un kas nav palīgi.

               2. pants
               Pamatprincipi

                  1.   Lai nodrošinātu domstarpību izšķiršanas mehānisma taisnīgumu un objektivitāti, katram kandidātam uz šķīrējtiesneša amatu ir jāiepazīstas ar rīcības kodeksu. Šai personai:

                              a)

                              jābūt neatkarīgai un objektīvai;

                              b)

                              jāizvairās no tiešiem vai netiešiem interešu konfliktiem;

                              c)

                              jāatturas no nepiedienīgas uzvedības un darbībām, kas pieļautunepiedienīguma vai neobjektivitātes pieņēmumu;

                              d)

                              jārīkojas atbilstoši augstām uzvedības kultūras normām;

                              e)

                              jābūt tādai, kuru neietekmē savtīgas intereses, ārējs spiediens, politiski apsvērumi, sabiedrības protesti, lojalitāte pret kādu Līgumslēdzēju pusi vai bailes no kritikas.

                  2.   Šķīrējtiesnesis nedz tieši, nedz netieši neuzņemas saistības un nepieņem labumus, kas jebkādā veidā varētu ietekmēt viņa pienākumu pienācīgu izpildi vai radīt iespaidu par šādu ietekmi.

                  3.   Šķīrējtiesnesis neizmanto savu amatu šķīrējtiesas kolēģijā, lai īstenotu kādas personīgas vai privātas intereses. Šķīrējtiesnesis atturas no darbībām, kas pieļautu pieņēmumu, ka kāds viņu varētu ietekmēt.

                  4.   Šķīrējtiesnesis neļauj agrākām vai esošām finanšu, darījumdarbības, profesionālajām, personiskajām vai sociālajām attiecībām vai pienākumiem iespaidot viņa rīcību vai spriedumus.

                  5.   Šķīrējtiesnesis atturas no stāšanās tādās attiecībās vai finansiālas ieinteresētības iegūšanas, kas varētu iespaidot viņa godprātīgumu vai kas pamatoti pieļautu nepiedienīguma vai neobjektivitātes pieņēmumu.

               3. pants
               Pienākumi sniegt informāciju

                  1.   Pirms personu apstiprina par šķīrējtiesnesi atbilstīgi nolīguma 71. pantam, kandidāts informē par jebkādu ieinteresētību, attiecībām vai jautājumu, kas varētu ietekmēt tā neatkarību vai godprātīgumu vai pamatoti pieļautu nepiedienīguma vai neobjektivitātes pieņēmumu procedūrā. Šajā nolūkā kandidāts dara visu iespējamo, lai uzzinātu par šādām interesēm, attiecībām un apstākļiem, tai skaitā finanšu interesēm, profesionālām interesēm, darba interesēm vai ģimenes interesēm.

                  2.   Šā panta 1. punktā paredzētais informācijas sniegšanas pienākums ir ilgstošs pienākums, tāpēc šķīrējtiesnesis par šādām interesēm, attiecībām un apstākļiem, kas varētu rasties jebkurā procedūras stadijā, informē nekavējoties.

                  3.   Tiklīdz kandidāts vai šķīrējtiesnesis uzzinājis par jautājumiem, kas saistīti ar šā rīcības kodeksa faktiskiem vai iespējamiem pārkāpumiem, tas par tiem informē EPN komiteju, lai Līgumslēdzējas puses tos varētu izskatīt.

               4. pants
               Šķīrējtiesnešu pienākumi

                  1.   Kad šķīrējtiesnesis ir piekritis savai iecelšanai, viņš spēj tūlīt pildīt savus pienākumus un visas procedūras gaitā to dara rūpīgi, godprātīgi, taisnīgi un efektīvi.

                  2.   Šķīrējtiesnesis izskata tikai jautājumus, kas izvirzīti procedūras gaitā un ir vajadzīgi lēmuma pieņemšanai, un šo izskatīšanas pienākumu nedeleģē citai personai.

                  3.   Šķīrējtiesnesis veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka viņa palīgs un personāls zina šā rīcības kodeksa 2., 3. un 6. pantu un tos ievēro.

               5. pants
               Bijušo šķīrējtiesnešu pienākumi
               Visiem bijušajiem šķīrējtiesnešiem ir jāizvairās no tādu darbību veikšanas, kas pieļautu pieņēmumu, ka viņi savu pienākumu izpildē bijuši neobjektīvi vai guvuši labumu no šķīrējtiesas kolēģijas lēmuma.

               6. pants
               Konfidencialitāte

                  1.   Nedz esošie, nedz bijušie šķīrējtiesneši nekad neizpauž un neizmanto nepubliskojamu informāciju, kura attiecas uz procedūru vai iegūta tās gaitā, citādi kā vien attiecīgās procedūras vajadzībām un nekādā gadījumā šādu informāciju neizpauž un neizmanto, lai gūtu personīgu labumu sev vai citām personām vai kaitētu citu personu interesēm.

                  2.   Šķīrējtiesnesis neizpauž šķīrējtiesas kolēģijas lēmumu vai tā daļas pirms to publicēšanas saskaņā ar nolīguma 84. panta 2. punktu.

                  3.   Nedz esošais, nedz bijušais šķīrējtiesnesis nekad neizpauž šķīrējtiesas kolēģijas apspriežu saturu vai kāda šķīrējtiesas kolēģijas locekļa viedokli.

               7. pants
               Izdevumi
               Katrs šķīrējtiesnesis reģistrē un sniedz Līgumslēdzējām pusēm galīgo pārskatu par procedūrai veltīto laiku un saviem izdevumiem, kā arī par sava palīga patērēto laiku un izdevumiem.

               8. pants
               Mediatori
               Šo rīcības kodeksu mutatis mutandis piemēro mediatoriem.


title: Padomes Lēmums (ES) 2019/1955 (2019. gada 21. novembris) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Pasaules Tirdzniecības organizācijas Vispārējā padomē saistībā ar lēmuma pieņemšanu par Vienošanās par tarifa kvotu pārvaldības noteikumiem attiecībā uz lauksaimniecības produktiem (Vienošanās par TKP) pārskatīšanu

text:
                  27.11.2019

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 306/20

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2019/1955
         (2019. gada 21. novembris)
         par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Pasaules Tirdzniecības organizācijas Vispārējā padomē saistībā ar lēmuma pieņemšanu par Vienošanās par tarifa kvotu pārvaldības noteikumiem attiecībā uz lauksaimniecības produktiem (“Vienošanās par TKP”) pārskatīšanu
         EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar 218. panta 9. punktu,
         ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
         tā kā:

                     (1)

                     Marakešas līgumu par Pasaules Tirdzniecības organizācijas izveidošanu (“PTO līgums”) Savienība ir noslēgusi 1994. gada 22. decembrī ar Padomes Lēmumu 94/800/EK (1), un tas ir stājies spēkā 1995. gada 1. janvārī.

                     (2)

                     Saskaņā ar PTO līguma IV panta 1. punktu Pasaules Tirdzniecības organizācijas (“PTO”) Ministru konference ir pilnvarota pieņemt lēmumus par visiem jautājumiem saistībā ar jebkuru daudzpusējo tirdzniecības nolīgumu.

                     (3)

                     Saskaņā ar PTO līguma IV panta 2. punktu Ministru konferences sanāksmju starplaikā Ministru konferences funkcijas pilda PTO Vispārējā padome.

                     (4)

                     Saskaņā ar PTO līguma IX panta 1. punktu PTO struktūras parasti lēmumus pieņem vienprātīgi.

                     (5)

                     PTO Ministru konferences devītajā sesijā 2013. gada decembrī ir pieņemts ministru lēmums par Vienošanos par tarifa kvotu pārvaldības noteikumiem attiecībā uz lauksaimniecības produktiem, kā noteikts Lauksaimniecības nolīguma 2. pantā (WT/MIN(13)/39) (“Vienošanās par TKP”); minētais lēmums reglamentē lauksaimniecības produktu tarifa kvotu pārvaldību.

                     (6)

                     Saskaņā ar Vienošanās par TKP 13. punktu Vienošanās par TKP darbības pārskatīšana ir jāuzsāk ne vēlāk kā četrus gadus pēc tās pieņemšanas, ņemot vērā līdz šim gūto pieredzi. Šīs pārskatīšanas mērķis ir veicināt turpmāku tarifa kvotu izmantojuma uzlabošanas procesu.

                     (7)

                     Saskaņā ar Vienošanās par TKP 13. punktu Lauksaimniecības komiteja minētās Vienošanās pārskatīšanu sāka 2018. gadā. Pārskatīšanas konstatējumus sniegs PTO Vispārējās padomes 2019. gada decembra sanāksmē, izmantojot ziņojumu, ko sniegusi Lauksaimniecības komiteja (2019. gada 31. oktobra ziņojums Nr. G/AG/29 “Bali lēmuma par tarifa kvotu pārvaldību darbības pārskatīšana”).

                     (8)

                     Ievērojot to, ka starp PTO dalībniekiem trūkst vienprātības par būtiskām izmaiņām, kas skar Vienošanos par TKP, ziņojumā ieteikts pārskatīšanas periodu pagarināt līdz 2021. gada beigām, lai panāktu vienprātību par būtiskiem grozījumiem. Ziņojumā ir ietverti arī ieteikumi, kuru mērķis ir palielināt tarifa kvotu pārvaldības pārredzamību.

                     (9)

                     PTO Vispārējā padome tās 2019. gada decembra sanāksmē būtu jāaicina apsvērt iespēju Ziņojuma Nr. G/AG/29 2. pielikumā izklāstītos ieteikumus pieņemt ar lēmumu attiecībā uz Vienošanās par TKP pārskatīšanu.

                     (10)

                     Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā ir jāieņem PTO Vispārējā padomē, jo pieņemamais lēmums būs Savienībai saistošs.

                     (11)

                     Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 17. panta 1. punktu Savienību PTO Vispārējā padomē pārstāv Komisija,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Nostājas, kas Savienības vārdā ir jāieņem Pasaules Tirdzniecības organizācijas Vispārējās padomes (“PTO Vispārējā padome”) 2019. gada decembra sanāksmē, pamatā ir PTO Vispārējās padomes lēmuma projekts, ar ko pieņem ieteikumus, ko PTO Vispārējai padomei sniegusi Lauksaimniecības komiteja sava 2019. gada 31. oktobra Ziņojuma Nr. G/AG/29 2. pielikumā, kas pievienots šim lēmumam.
            Savienības pārstāvji PTO Vispārējā padomē var vienoties par nelielām izmaiņām minētajā lēmuma projektā bez Padomes papildu lēmuma.

            2. pants
            Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

            Briselē, 2019. gada 21. novembrī

                  Padomes vārdā –

                  priekšsēdētājs

               V. SKINNARI

            (1)  Padomes Lēmums 94/800/EK (1994. gada 22. decembris) par daudzpusējo sarunu Urugvajas kārtā (1986–1994) panākto nolīgumu slēgšanu Eiropas Kopienas vārdā jautājumos, kas ir tās kompetencē (OV L 336, 23.12.1994., 1. lpp.).

            Lauksaimniecības komiteja
            G/AG/29
            2019. gada 31. oktobris
            BALI LĒMUMA PAR TARIFA KVOTU PĀRVALDĪBU DARBĪBAS PĀRSKATĪŠANA
            ZIŅOJUMS VISPĀRĒJAI PADOMEI

               1.1.

                  Ministru konferences devītajā sesijā ministri pieņēma lēmumu “Vienošanos par tarifa kvotas pārvaldības noteikumiem attiecībā uz lauksaimniecības produktiem, kā noteikts Lauksaimniecības nolīguma 2. pantā” (WT/MIN(13)/39) (“Bali lēmums par TKP”). Ministri uzdeva Lauksaimniecības komitejai vēlākais no 2017. gada, un ņemot vērā līdz šim gūto pieredzi, pārskatīt un uzraudzīt to, kā tiek pildīti dalībnieku pienākumi, kas noteikti Bali lēmumā par TKP, ar mērķi, ka pārskatīšana veicinās pastāvīgu uzlabošanas processu attiecībā uz tarifa kvotu izmantošanu (1). Pārskatīšanas apspriedes tika uzsāktas Lauksaimniecības komitejas 2017. gada oktobra sanāksmē (2). Pārskatīšanas procesu un termiņus Lauksaimniecības komiteja apstiprināja 2018. gada februāra sanāksmē, izdarot attiecīgus ierakstus dokumentā G/AG/W/171 (3). Atbilstoši saskaņotajai procedūrai pārskatīšana tika veikta Lauksaimniecības komitejas neformālajās atvērtas dalības sanāksmēs, kuras noritēja paralēli Lauksaimniecības komitejas regulārajām sanāksmēm (4).

               1.2.

                  Dalībnieki pārskatīšanu apsprieda četrās Lauksaimniecības komitejas neformālajās 2018. gada sanāksmēs: 20. februārī, 11. jūnijā, 25. septembrī un 26. novembrī. Novembra neoficiālajā sanāksmē, kurā piedalījās nozares pārstāvji, notika tematiska sesija par tarifa kvotu pārvaldību un nepietiekamu izpildi. Pārskatīšanas diskusijām par labu nāca arī dalībnieku rakstiskie ieguldījumi. Līdzīgā kārtā, atsaucoties uz dalībnieku lūgumiem un rīkojoties atbilstīgi pārskatīšanas procedūrai un termiņiem, par kādiem panākta vienošanās, sekretariāts sagatavoja informatīvu dokumentu (5) par tarifa kvotu pārvaldību un izpildes līmeni, lai atvieglotu pārskatīšanu. 1. pielikumā iekļauts visu to rakstisko dokumentu saraksts, kuri līdz šim ņemti vērā pārskatīšanā.

               1.3.

                  Pārskatīšanas apspriedēs dalībnieki ir noteikuši šādus tematus: 1) no Bali lēmuma par TKP izrietošo pamatsaistību efektīva īstenošana un uzraudzība; 2) TKP pārredzamības prasības; 3) mehānisms nepietiekamas izpildes gadījumā. Turpmāk ir norādīti daži elementi (6), kas izvirzīti saistībā ar katru no trim tematiem, tostarp novembrī tematisko diskusiju laikā skaramie temati.

               EFEKTĪVA ĪSTENOŠANA UN PĒCKONTROLE

                        i)

                        Neizmantoto licenču pārdale TKP satvarā.

                        ii)

                        Pārdales procesi, ieskaitot arī piešķīrumus pa valstīm (7).

                        iii)

                        Pieredzes un paraugprakses apmaiņa par tarifa kvotu izpildes uzlabošanu, ieskaitot tarifa kvotu pārdali saskaņā ar reģionālajiem tirdzniecības režīmiem.

               TKP PĀRREDZAMĪBAS PRASĪBAS

                        i)

                        Laikus un pilnīgā kārtā izdarīti paziņojumi par tarifa kvotām.

                        ii)

                        Tūlītēja ziņošana par izmaiņām tarifa kvotu pārvaldībā.

                        iii)

                        Tāda sistemātiska ziņošana par izpildes līmeni, ko veic visi dalībnieki, kuriem ir saistības tarifa kvotu jomā.

                        iv)

                        Saskaņota paziņošanas prakse (piemēram, attiecībā uz neatvērtajām vai plānotajām tarifa kvotām, kas nerada tarifa priekšrocības).

                        v)

                        Ziņošana par nepietiekamas izpildes iemesliem.

                        vi)

                        Valstu pieredzes un paraugprakses apmaiņa par tarifa kvotu pārvaldību.

                        vii)

                        Īpaša un diferencēta attieksme (paziņošanas prasību radītās neērtības).

                        viii)

                        Saikne ar paziņošanas prasībām importa licenču procedūru jomā.

                        ix)

                        Sekretariāta tehniskā palīdzība, lai dalībnieki varētu labāk pildīt paziņošanas prasības.

               MEHĀNISMS NEPIETIEKAMAS IZPILDES GADĪJUMĀ

                        i)

                        Dalībnieku atšķirīgie pienākumi (A pielikuma 4. punkts).

                        ii)

                        Īpaša un diferencēta attieksme.

                        iii)

                        Piemērojamība, kas nākotnē iespējami vairs nav vispārēja.

                        iv)

                        Saikne starp B pielikumu un A pielikuma 4. punktu.

                        v)

                        Nepietiekamas izpildes cēloņu izpēte.

                        vi)

                        Dažās īpašās nozarēs pastāvošās tarifa kvotu nepietiekamās izpildes mērķtiecīga izskatīšana.

                        vii)

                        Praktiskā piemērojamība, kāda ir mehānismam nepietiekamas izpildes gadījumā (to iemeslu – arī iespējamās sarežģītības – analīze, kuru dēļ tā likšana lietā vēl nav notikusi, pieredzes apmaiņa, procesuālo prasību vienkāršošana).

                        viii)

                        Nepietiekamas izpildes tarifa kvotu saraksts, ko kārto sekretariāts.

                        1.4.

                        Jautājumā par to, kā nākotnē darbosies mehānisma nepietiekamas izpildes gadījumā 4. punkts, un par saistīto īpašas un diferencētas attieksmes noteikumu dalībnieku nostājā bija vērojamas atšķirības. Daži jaunattīstībā esošie dalībnieki apgalvoja, ka Bali lēmuma par TKP noteikumi attiecībā uz īpašo un diferencēto attieksmi nebūtu vājināmi; daži citi dalībnieki savukārt apgalvoja, ka īpašā un diferencētā attieksme, kādu ievēro attiecībā uz jaunattīstības valstīm, nedrīkst novest pie izņēmumu ieviešanas un ka saņēmējām jaunattīstības valstīm drīzāk būtu jāuzņemas tādas saistības attiecībā uz tarifa kvotu pārvaldību, kurās ievērots to attīstības statuss.

                        1.5.

                        Vairāki dalībnieki uzskatīja, ka šīs pārskatīšanas tvērums ir ierobežots – tās mērķis ir vienīgi noteikt, kā uzlabot tarifa kvotu pārvaldību, lai atšķirtu šo aspektu no sarunām par piekļuvi tirgum. Daži citi neizslēdza iespēju, ka ar tarifa kvotām saistītie jautājumi būtu risināmi sarunās par piekļuvi tirgum.

                  Ievērojot Bali lēmuma par TKP (WT/MIN(13)/39) 13.–15. punktu, Lauksaimniecības komiteja savā 2019. gada 31. oktobra sanāksmē apstiprina turpmāk minētos ieteikumus, kas iekļauti šā ziņojuma 2. pielikumā, lai tos izskatītu Vispārējā padome.

               (1)  WT/MIN(13)/39 13. punkts. Līdz šim vēl nav ziņots par to, ka būtu vajadzējis likt lietā mehānismu nepietiekamas izpildes gadījumā.

               (2)  Sk. dokumenta G/AG/R/86 2.2.1. iedaļu.

               (3)  Sk. dokumenta G/AG/R/87 2.5.1. iedaļu.

               (4)  Lauksaimniecības komiteja 2019. gada jūnija sanāksmē vienojās pagarināt termiņu līdz savai 2019. gada oktobra sanāksmei, lai pabeigtu pārskatīšanas ziņojumu.

               (5)  G/AG/W/183.

               (6)  Starp dalībniekiem nav panākta vienošanās par šiem aspektiem un attieksmi, kādai pret tiem jābūt ieteikumos.

               (7)  Bali Ministru lēmuma par TKP 9. punkts attiecas uz pārdales procesu. Turklāt Bali lēmuma A pielikuma 3. un 5. zemsvītras piezīme attiecas uz to dalībnieku tiesībām, kuri saņem piešķīrumu pa valstīm, it īpaši saistībā ar mehānismu nepietiekamas izpildes gadījumā.

            1. PIELIKUMS

                        Dokumentu saraksts

                        G/AG/W/169
                        2017. gada 10. oktobris

                        Bali lēmumā par tarifa kvotu pārvaldību noteikto saistību izpildes uzraudzība un pārskatīšana.
                        Sekretariāta piezīme

                        G/AG/W/171
                        2018. gada 9. februāris

                        Procesa priekšlikums Bali lēmuma par tarifa kvotu pārvaldību darbības pārskatīšanai.
                        Sekretariāta piezīme

                        G/AG/W/175
                        2018. gada 18. maijs
                        un
                        G/AG/W/175/Add.1
                        2019. gada 7. maijs

                                    —

                                    Eiropas Savienības paziņojums Lauksaimniecības komitejai par Procesa priekšlikumu Bali lēmuma par tarifa kvotu pārvaldību darbības pārskatīšanai (1).

                              Eiropas Savienības paziņojumi

                        G/AG/W/179
                        2018. gada 6. jūnijs

                                    —

                                    Bali Ministru lēmuma “Vienošanās par tarifa kvotu pārvaldības noteikumiem attiecībā uz lauksaimniecības produktiem ...” (2) darbības pārskatīšana.

                              Kērnsas grupas paziņojums

                        G/AG/W/183
                        2018. gada 31. jūlijs

                        Tarifa kvotu pārvaldības metodes un izpildes līmeņi 2007.–2016. gadā.
                        Sekretariāta informatīvs dokuments

                        G/AG/W/186
                        2018. gada 19. septembris

                        Bali lēmuma par tarifa kvotu pārvaldību pārskatīšana.
                        Austrālijas paziņojums

                        G/AG/W/197
                        2019. gada 24. maijs

                        Mehānisms nepietiekamas izpildes gadījumā, kas paredzēts Bali lēmumā par tarifa kvotu pārvaldību
                        Paziņojums Kērnsas grupas vārdā

               (1)  2018. gada 9. februāra dokuments G/AG/W/171.

               (2)  2013. gada 11. decembra dokumenti WT/MIN (13)/39 un WT/L/914.

            2. PIELIKUMS

               1.

                  Termiņš, kas norādīts Bali lēmuma par TKP 14. punktā un 2. zemsvītras piezīmē un kas jāievēro lēmumam attiecībā uz A pielikuma 4. punktu, tiek pagarināts līdz 2021. gada beigām. Visas atsauces uz “12. Minstru konferenci” un “2019. gada 31. decembri” un Bali lēmuma par TKP 13.–14. punktā un 2. zemsvītras piezīmē saprot attiecīgi kā atsauces uz “13. Minstru konferenci” un “2021. gada 31. decembri”. Attiecībā uz visiem citiem aspektiem Bali lēmuma par TKP termini paliek nemainīgi. Skaidrības labad, Bali lēmuma par TKP B pielikumā uzskaitītie dalībnieki saglabā tiesības A pielikuma 4. punktu vairs nepiemērot no vai pēc 2021. gada 31. decembra, ja līdz minētajam datumam ne Ministru konference, ne Vispārējā padome nav nolēmusi pagarināt A pielikuma 4. punkta piemērošanu.

               2.
               Atzīstot to, cik svarīga ir uzlabota tarifa kvotu pārvaldības un to izpildes līmeņu pārredzamība, kā arī to, ka ir svarīgi, lai dalībnieki laikus iesniegtu paziņojumus, un ievērojot to, ka tiešsaistes paziņošanas sistēmai lauksaimniecības jomā vajadzētu būt tādai, ar ko panāk labāku saskaņošanu, Lauksaimniecības komiteja vienojas par turpmāko:

                           a)

                           Sekretariāts sagatavos sarakstu par dalībnieku ievēroto tarifa kvotu paziņošanas praksi, tostarp gadījumos, kad sarakstos iekļauta tarifa kvota nav tikusi atvērta.

                           b)

                           Lauksaimniecības komiteja sāks diskusijas par dalībnieku ievērotās tarifa kvotu paziņošanas prakses saskaņošanu, ieskaitot tarifa kvotu izpildes līmeņus.

                           c)

                           Gadījumiem, kad sarakstos iekļautās tarifa kvotas nav tikušas atvērtas, Lauksaimniecības komiteja mudina dalībniekus iekļaut skaidrojumu to paziņojumos, kas noformēti MA:2 tabulas veidā.

                           d)

                           Sekretariāts regulāri atjauninās to informāciju par tarifa kvotu pārvaldību un izpildes līmeņiem, kura iekļauta dokumentā G/AG/W/183 (1), pamatojoties uz atjaunināto informāciju saistībā ar dalībnieku paziņotajiem izpildes līmeņiem, kā arī par jautājumiem, kas attiecībā uz izpildes līmeņiem radušies Lauksaimniecības komitejā.

               3.

                  Lauksaimniecības komiteja piekrīt Bali lēmuma par TKP darbību regulāri pārskatīt reizi trijos gados pēc tam, kad būs pabeigta šī pārskatīšana. Šādās regulārās pārskatīšanas reizēs ietilps inter alia arī analīze, kuru, pamatojoties uz dalībnieku iesniegto informāciju, veiks attiecībā uz to, kā tiek izmantots mehānisms nepietiekamas izpildes gadījumā.

               (1)  Sekretariāta informatīvajā piezīmē var īpaši tikt iekļauts to tarifa kvotu saraksts, attiecībā uz kurām nav iesniegts MA:2 tabulas veidā noformēts paziņojums, vai ja izpildes līmenis ir zemāks par 65 %.


title: Padomes Lēmums (ES) 2019/1967 (2019. gada 25. novembris), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekļa aizstājēju, ko izvirzījusi Itālijas Republika

text:
                  28.11.2019

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 307/27

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2019/1967
         (2019. gada 25. novembris),
         ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekļa aizstājēju, ko izvirzījusi Itālijas Republika
         EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 305. pantu,
         ņemot vērā Itālijas valdības priekšlikumu,
         tā kā:

                     (1)

                     Padome 2015. gada 26. janvārī, 2015. gada 5. februārī un 2015. gada 23. jūnijā pieņēma Lēmumus (ES) 2015/116 (1), (ES) 2015/190 (2) un (ES) 2015/994 (3), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus.

                     (2)

                     Pēc Vito SANTARSIERO kunga pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa aizstājēja vieta,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Ar šo uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2020. gada 25. janvārim, Reģionu komitejā par locekļa aizstājēju tiek iecelts:

                        —

                           Vito BARDI kungs, Presidente della Regione Basilicata.

            2. pants
            Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

            Briselē, 2019. gada 25. novembrī

                  Padomes vārdā –

                  Priekšsēdētājs

               F. MOGHERINI

            (1)  Padomes Lēmums (ES) 2015/116 (2015. gada 26. janvāris), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus (OV L 20, 27.1.2015., 42. lpp.).

            (2)  Padomes Lēmums (ES) 2015/190 (2015. gada 5. februāris), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus (OV L 31, 7.2.2015., 25. lpp.).

            (3)  Padomes Lēmums (ES) 2015/994 (2015. gada 23. jūnijs), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus (OV L 159, 25.6.2015., 70. lpp.).