title: Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (ES) 2017/899 (2017. gada 17. maijs) par 470–790 MHz frekvenču joslas izmantošanu Savienībā

text:
               25.5.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 138/131

         EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS (ES) 2017/899
   (2017. gada 17. maijs)
   par 470–790 MHz frekvenču joslas izmantošanu Savienībā
   EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. pantu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
   ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),
   pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,
   saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),
   tā kā:

               (1)

               Daudzgadu radiofrekvenču spektra politikas programmā (RSPP), kas tika izveidota ar Lēmumu Nr. 243/2012/ES (3), Eiropas Parlaments un Padome izvirzīja mērķus līdz 2015. gadam identificēt vismaz 1 200 MHz spektra, kas būtu derīgs izmantošanai bezvadu platjoslas elektronisko sakaru pakalpojumiem Savienībā, atbalstīt inovatīvu apraides pakalpojumu turpmāku attīstību, nodrošinot pietiekamu spektru šādu pakalpojumu sniegšanai ar pavadoņu un zemes sistēmām, ja vajadzība būtu skaidri pamatota, un nodrošināt pietiekamu spektru programmu izstrādei un īpašajiem pasākumiem (PMSE).

               (2)

               Komisija 2015. gada 6. maija paziņojumā “Digitālā vienotā tirgus stratēģija Eiropai” izcēla 694–790 MHz (“700 MHz”) frekvenču joslas nozīmi platjoslas pakalpojumu nodrošināšanā lauku rajonos, lai nodrošinātu piekļuvi un savienojamību, un uzsvēra vajadzību šo frekvenču joslu koordinēti atbrīvot, vienlaikus ņemot vērā apraides pakalpojumu izplatīšanas īpašās vajadzības. Digitālās plaisas samazināšana gan attiecībā uz pārklājumu, gan zināšanām ir svarīgs aspekts, kuram ir jābūt prioritāram, nepieļaujot jaunas plaisas brīdī, kad lietotāji sāk izmantot jaunas tehnoloģijas.

               (3)

               Efektīva spektra pārvaldība ir nosacījums industriālai pārejai uz 5G, kas izvirzītu Savienību inovāciju centrā un radītu labvēlīgu vidi elektronisko sakaru tīklu un pakalpojumu attīstībai, lai tādējādi palielinātu digitālās ekonomikas izaugsmes potenciālu. Savienības ekonomikas centrā aizvien vairāk izvirzīsies digitālā sabiedrība, un šajā nolūkā ir vajadzīgs visaptverošs tīkla pārklājums, lai attīstītu pakalpojumus, kas saistīti ar lietu internetu, e-komerciju un Eiropas mākoņpakalpojumiem, un visā Savienībā pilnībā izmantotu Rūpniecības 4.0 sniegtās priekšrocības.

               (4)

               700 MHz frekvenču josla nodrošina iespēju radīt globāli harmonizētu un koordinētu bezvadu platjoslas pakalpojumu spektru, kas ļauj panākt apjomradītus ietaupījumus. Tai būtu jāļauj pilsētās un lauku vai attālos reģionos attīstīt jaunus un inovatīvus digitālos pakalpojumus, piemēram, e-veselība un m-veselība, izmantojot mobilos tālruņus, pacientu novērošanas ierīces un citas bezvadu ierīces, kā arī viedos energotīklus.

               (5)

               Eiropas Parlaments 2016. gada 19. janvāra rezolūcijā par virzību uz Digitālā vienotā tirgus aktu atgādināja dalībvalstīm par to apņemšanos līdz 2020. gadam pilnībā nodrošināt vismaz minimālo mērķa ātrumu 30 Mb/s un uzsvēra, ka radio spektrs ir izšķirīgi svarīgs resurss bezvadu platjoslas sakariem, kā arī apraidei un ir svarīgs Savienības konkurētspējai nākotnē, kā arī aicināja prioritārā kārtā izveidot harmonizētu un konkurenci veicinošu sistēmu spektra sadalīšanai un efektīvai pārvaldībai.

               (6)

               Spektrs ir sabiedriskais labums. Tas 470–790 MHz joslā ir vērtīgs resurss izmaksu ziņā lietderīgai bezvadu tīklu ieviešanai ar universālu pārklājumu telpās un brīvā dabā. Minēto spektru patlaban visā Savienībā izmanto zemes ciparu televīzijas (DTT) un bezvadu skaņas PMSE iekārtām. Tādējādi tas ir priekšnoteikums kultūras satura, informācijas un ideju pieejamībai un izplatīšanai. Ar to līdztekus jauniem izplatīšanas veidiem atbalsta tādu plašsaziņas līdzekļu un radošo, kultūras un pētniecības nozaru attīstību, kuras, lai nodrošinātu satura bezvadu sniegšanu galalietotājiem, lielā mērā ir atkarīgas no minētā spektra.

               (7)

               700 MHz frekvenču joslas piešķiršana būtu jāstrukturē tā, lai sekmētu konkurenci, un būtu jāīsteno tā, lai neapdraudētu pašreizējo konkurenci.

               (8)

               Pasaules radiosakaru konferencē 2015. gadā pieņemtie Starptautiskās Telesakaru savienības Radionoteikumi 1. reģionā, kur ietilpst Savienība, paredz 700 MHz frekvenču joslas ar koprimāriem nosacījumiem sadalīšanu apraides un mobilajiem dienestiem (izņemot gaisa kuģniecības mobilo dienestu). 470–694 MHz (“josla zem 700 MHz”) ar primāriem nosacījumiem joprojām ir ekskluzīvi sadalīta apraides dienestiem un ar sekundāriem nosacījumiem – bezvadu skaņas PMSE lietošanai.

               (9)

               Strauji augošā bezvadu platjoslas datplūsma un digitālās ekonomikas aizvien lielākā ekonomiskā, rūpnieciskā un sociālā nozīme rada nepieciešamību pēc bezvadu tīkla jaudu pastiprināšanas. Spektrs 700 MHz frekvenču joslā nodrošina gan papildu jaudu, gan universālu pārklājumu, jo īpaši ekonomiski sarežģītos lauku, kalnu un salu rajonos, kā arī citos attālos rajonos, iepriekš noteiktos valstu prioritārajos rajonos, tostarp gar sauszemes transporta maģistrālēm, un izmantošanai telpās, un plaša klāsta mašīnu tipa sakariem. Minētajā kontekstā saskanīgiem un koordinētiem pasākumiem attiecībā uz augstas kvalitātes zemes bezvadu pārklājumu visā Savienībā, kas balstās uz valstu paraugpraksi licencē noteikto operatoru pienākumu ziņā, būtu jātiecas uz RSPP mērķi, ka līdz 2020. gadam visiem iedzīvotājiem visā Savienībā vajadzētu būt pieejamam, gan telpās, gan brīvā dabā, lielākam platjoslas ātrumam, kurš nav mazāks par 30 Mb/s, kā arī būtu jācenšas Savienībā īstenot vērienīgu redzējumu par gigabitu sabiedrību. Šādi pasākumi veicinās inovatīvus digitālos pakalpojumus un nodrošinās ilgtermiņa sociālekonomiskus ieguvumus.

               (10)

               5G būs būtiska ietekme ne tikai uz digitālo sektoru, bet uz tautsaimniecību kopumā. Jo īpaši ņemot vērā 4G un attiecīgo pakalpojumu lēno ieviešanu, veiksmīga 5G ieviešana Savienībā būs ļoti svarīga ekonomikas attīstībai un Savienības ekonomikas konkurētspējai un produktivitātei. Tādēļ Savienībai ir jāizvirzās vadībā, nodrošinot pietiekamu spektra apjomu sekmīgai 5G ieviešanai un attīstībai. Turklāt, izsniedzot 700 MHz frekvenču joslas lietošanas atļaujas, dalībvalstīm būtu jāņem vērā iespēja nodrošināt, ka mobilo sakaru virtuālā tīkla operatori spēj palielināt savu ģeogrāfisko pārklājumu. Ja dalībvalsts to lūdz, Komisijai, ja lietderīgi, būtu jāveicina iespēja kopīgi organizēt izsoles, tādējādi sekmējot Eiropas mēroga struktūras.

               (11)

               Spektra koplietošana kopīgā frekvenču joslā starp divvirzienu bezvadu platjoslas lietojumu plašā teritorijā (augšuplīnijā un lejuplīnijā), no vienas puses, un vienvirziena televīzijas apraidi vai bezvadu skaņas PMSE lietojumu, no otras puses, rada tehniskas problēmas, ja to pārklājuma zonas pārklājas vai ir tuvas. Tas nozīmē, ka 700 MHz frekvenču joslas pārdale divvirzienu zemes bezvadu platjoslas elektronisko sakaru pakalpojumiem atņemtu DTT un bezvadu skaņas PMSE lietotājiem daļu spektra resursu. Tādēļ DTT un PMSE nozarēs ir vajadzīga ilgtermiņa regulatīvās vides prognozējamība attiecībā uz pietiekama spektra pieejamību, lai tās varētu pasargāt pakalpojumu ilgtspējīgu sniegšanu un attīstību, jo īpaši brīvi uztveramo televīziju, vienlaikus nodrošinot labvēlīgu vidi investīcijām, lai tiktu īstenoti Savienības un valstu mēroga audiovizuālās politikas mērķi, piemēram, sociālā kohēzija, plašsaziņas līdzekļu plurālisms un kultūras daudzveidība. Iespējams, ka būs vajadzīgi pasākumi Savienības un valstu līmenī, lai nodrošinātu papildu spektra resursu bezvadu skaņas PMSE lietošanai ārpus 470–790 MHz frekvenču joslas.

               (12)

               Paskāls Lamī (Pascal Lamy) – priekšsēdētājs augsta līmeņa grupai, kura pētīja UHF joslas (470–790 MHz) izmantošanas nākotni, ziņojumā Komisijai ieteica 700 MHz frekvenču joslu darīt pieejamu bezvadu platjoslai no 2020. gada (± divi gadi). Šāda atbrīvošana palīdzētu sasniegt mērķi nodrošināt ilgtermiņa regulatīvo prognozējamību DTT, darot pieejamu joslu zem 700 MHz līdz 2030. gadam, lai gan tas būtu jāpārskata līdz 2025. gadam.

               (13)

               Radiofrekvenču spektra politikas grupa 2015. gada 19. februāra atzinumā par UHF joslas (470–790 MHz) turpmākas izmantošanas ilgtermiņa stratēģiju Eiropas Savienībā ieteica visā Savienībā pieņemt koordinētu pieeju, lai līdz 2020. gada beigām 700 MHz frekvenču joslu padarītu pieejamu efektīvai izmantošanai bezvadu platjoslas elektronisko sakaru pakalpojumiem, atzīmējot, ka dalībvalstis spēj, balstoties uz pienācīgi pamatotiem iemesliem, pieņemt lēmumu atlikt joslas pieejamības nodrošināšanu uz laiku līdz diviem gadiem. Turklāt līdz 2030. gadam būtu jānodrošina frekvenču joslas zem 700 MHz pieejamība, lai sniegtu apraides pakalpojumus.

               (14)

               Dažas dalībvalstis jau ir sākušas vai pabeigušas valsts procesu, lai atļautu izmantot 700 MHz frekvenču joslu divvirzienu zemes bezvadu platjoslas elektronisko sakaru pakalpojumiem. Ir vajadzīga koordinēta pieeja 700 MHz frekvenču joslas turpmākai izmantošanai, kam būtu jānodrošina arī regulējuma prognozējamība, dalībvalstu daudzveidība jālīdzsvaro ar digitālā vienotā tirgus mērķiem un jāveicina Eiropas vadošā loma starptautiskajās tehnoloģiskajās norisēs. Minētajā sakarībā būtu jāprasa dalībvalstīm laikus izmainīt 700 MHz frekvenču joslas izmantošanu saskaņā ar Savienības un valstu tiesību aktiem.

               (15)

               Dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai, balstoties uz pienācīgi pamatotiem iemesliem, atļaut 700 MHz frekvenču joslas izmantošanas pieejamību zemes sistēmām, kas spēj sniegt bezvadu platjoslas elektronisko sakaru pakalpojumus, atlikt pēc kopējā Savienības termiņa 2020. gadā uz laiku līdz diviem gadiem. Šādas kavēšanās iemesli drīkstētu būt tikai – neatrisināti pārrobežu koordinācijas jautājumi, kuru rezultātā rodas kaitīgi traucējumi, vajadzība nodrošināt liela skaita iedzīvotāju tehnisku migrāciju uz modernākiem apraides standartiem un šā procesa sarežģītība, pārejas finanšu izmaksas, kas pārsniedz no piešķiršanas procedūrām paredzētos ienākumus, un nepārvarama vara. Dalībvalstīm būtu jāveic visi nepieciešamie pasākumi, lai mazinātu no tā izrietošos kaitīgos traucējumus skartajās dalībvalstīs. Ja dalībvalstis atliek 700 MHz frekvenču joslas lietošanas atļaušanu, tām attiecīgi būtu jāinformē pārējās dalībvalstis un Komisija un to pienācīgi pamatotie iemesli jāiekļauj savos valstu ceļvežos. Šādām dalībvalstīm un jebkurām atlikšanas skartajām dalībvalstīm būtu jāsadarbojas, lai koordinētu 700 MHz frekvenču joslas atbrīvošanas procesu, un informācija par šo koordinēšanu būtu jāiekļauj savos valstu ceļvežos.

               (16)

               Tāda 700 MHz frekvenču joslas izmantošana citiem lietojumiem trešās valstīs, kas ir atļauta ar starptautiskiem nolīgumiem vai kas notiek valsts teritorijas daļās, ko dalībvalsts iestādes faktiski nekontrolē, dažās dalībvalstīs varētu ierobežot 700 MHz frekvenču joslas izmantošanu zemes bezvadu platjoslas elektronisko sakaru pakalpojumiem. Tas minētajām dalībvalstīm neļautu ievērot Savienības līmenī noteikto kopīgo grafiku. Attiecīgajām dalībvalstīm būtu jāveic visi nepieciešamie pasākumi, lai samazinātu šo ierobežojumu ilgumu un ģeogrāfisko apjomu, un vajadzības gadījumā jāvēršas pēc palīdzības pie Savienības saskaņā ar Lēmuma Nr. 243/2012/ES 10. panta 2. punktu. Tām, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmuma Nr. 676/2002/EK (4) 6. panta 2. punktu un 7. pantu, būtu arī jāpaziņo Komisijai par šādiem ierobežojumiem, un saskaņā ar Lēmuma Nr. 676/2002/EK 5. pantu šī informācija būtu jāpublicē.

               (17)

               Šim lēmumam nebūtu jāskar pasākumi, kuri saskaņā ar Savienības tiesību aktiem tiek veikti valstu līmenī, lai sasniegtu vispārējo interešu mērķus saistībā ar dalībvalstu tiesībām organizēt un izmantot savu spektru sabiedriskās kārtības, sabiedriskās drošības un aizsardzības nolūkā.

               (18)

               700 MHz frekvenču joslas izmantošanai zemes bezvadu platjoslas elektronisko sakaru pakalpojumiem pēc iespējas drīz būtu jāpiemēro elastīgs atļauju izsniegšanas režīms. Tam būtu jāietver iespēja spektra lietošanas tiesību turētājiem nodot un iznomāt savas esošās tiesības Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2002/21/EK (5) 9., 9.a un 9.b panta piemērošanas kontekstā, ņemot vērā pienākumu veicināt efektīvu konkurenci bez konkurences izkropļojumiem elektronisko sakaru pakalpojumu iekšējā tirgū saskaņā ar Lēmuma Nr. 243/2012/ES 5. pantu. Piešķirot spektra lietošanas licences, dalībvalstīm, kad tās veic attiecīgo izvērtējumu, būtu jāņem vērā operatoru licences derīguma termiņš, darījumdarbības plāns un tā ieguldījums digitalizācijas programmas mērķu sasniegšanā un inovatīvu digitālo pakalpojumu un ilgtermiņa sociālekonomisko priekšrocību sekmēšana.

               (19)

               Ir svarīgi sasniegt ilgtermiņa regulatīvo prognozējamību zemes ciparu televīzijai attiecībā uz piekļuvi frekvenču joslai zem 700 MHz, ņemot vērā 2015. gada Pasaules radiosakaru konferences rezultātus. Saskaņā ar Direktīvas 2002/21/EK 9. un 9.a pantu dalībvalstīm pēc iespējas būtu jāpiemēro elastīga pieeja, un tām vajadzētu spēt atļaut ieviest alternatīvu lietojumus, piemēram, zemes bezvadu platjoslas elektronisko sakaru pakalpojumus frekvenču joslā zem 700 MHz, saskaņā ar valsts vajadzībām izplatīt apraides pakalpojumus, tostarp inovatīvas lietotāju ierosinātas iniciatīvas. Šādiem alternatīviem lietojumiem būtu jānodrošina tas, ka apraidei kā primārajam lietotājam ir pastāvīga piekļuve spektram, ievērojot pieprasījumu valstī. Minētajā nolūkā dalībvalstīm būtu jāsekmē raidorganizāciju, apraides operatoru un mobilo sakaru operatoru sadarbība, lai atvieglotu audiovizuālo un interneta platformu konverģenci un spektra koplietošanu. Atļaujot bezvadu platjoslas elektronisko sakaru pakalpojumiem alternatīvu lietojumu frekvenču joslā zem 700 MHz, dalībvalstīm – kā tas paredzēts saskaņā ar 2006. gada Reģionālajā radiosakaru konferencē panākto vienošanos – būtu jānodrošina, ka šāds lietojums nerada kaitīgus traucējumus zemes ciparu apraidei kaimiņu dalībvalstīs.

               (20)

               Dalībvalstīm būtu jāpieņem saskanīgi valstu ceļveži, kas veicinātu 700 MHz joslas izmantošanu zemes bezvadu platjoslas elektronisko sakaru pakalpojumiem, vienlaikus nodrošinot nepārtrauktību tiem televīzijas apraides pakalpojumiem, kas atbrīvo šo joslu. Tiklīdz šādi valstu ceļveži ir tikuši pieņemti, dalībvalstīm tie būtu jādara pieejami Savienībā pārredzamā veidā. Valstu ceļvežos būtu jāaptver pasākumi un termiņi frekvenču pārplānošanai, tīklu un galalietotāju iekārtu tehniskajai attīstībai, radioiekārtu un citādu iekārtu līdzāspastāvēšanai, pastāvošajai un jaunajai atļauju izsniegšanas kārtībai, mehānismiem, ar kuriem novērš kaitīgus traucējumus blakusjoslu spektra lietotājiem, un informēšanai par iespēju piedāvāt radušos migrācijas izmaksu kompensāciju, ja šādas izmaksas rastos, lai cita starpā izvairītos no izmaksām galalietotājiem vai raidorganizācijām. Ja dalībvalstis plāno saglabāt DTT, valstu ceļvežos būtu jāapsver iespēja veicināt apraides iekārtu modernizēšanu ar tehnoloģijām, kas lietderīgāk izmanto spektru, piemēram, moderniem videoformātiem (piemēram, HEVC) vai signāla raidīšanas tehnoloģijām (piemēram, DVB-T2).

               (21)

               Tvērums un mehānisms iespējamai kompensācijai, kas – jo īpaši galalietotājiem – paredzēta par pārejas pabeigšanu spektra izmantošanā, būtu jāanalizē saskaņā ar attiecīgajiem valsts noteikumiem, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2002/20/EK (6) 14. pantā, un tam vajadzētu būt saderīgam ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. un 108. pantu, lai, piemēram, veicinātu pāreju uz spektra ziņā efektīvākām tehnoloģijām. Lai atvieglotu pāreju spektra izmantošanā, Komisijai pēc dalībvalsts lūguma būtu jāspēj tai sniegt norādījumus.

               (22)

               Komisijai sadarbībā ar dalībvalstīm būtu jāziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par attīstību zem 700 MHz frekvenču joslas izmantošanā, lai, ievērojot piemērojamos Savienības tiesību aktus, nodrošinātu efektīvu spektra izmantošanu. Komisijai būtu jāņem vērā sociālie, saimnieciskie, kultūras un starptautiskie aspekti, kas skar zem 700 MHz frekvenču joslas izmantošanu, turpmākā tehnoloģiskā attīstība, patērētāju uzvedības izmaiņas un savienojamības prasības, lai Savienībā sekmētu izaugsmi un inovāciju.

               (23)

               Ņemot vērā to, ka šā lēmuma mērķi – proti, nodrošināt Savienībā koordinētu pieeju 470–790 MHz frekvenču joslas izmantošanai saskaņā ar kopīgiem mērķiem – nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet mēroga un iedarbības dēļ minēto mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā lēmumā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai,

         IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   1.   No 2020. gada 30. jūnija dalībvalstis atļauj izmantot 694–790 MHz (“700 MHz”) frekvenču joslu zemes sistēmām, kas spēj nodrošināt bezvadu platjoslas elektronisko sakaru pakalpojumus, tikai saskaņā ar harmonizētiem tehniskiem nosacījumiem, ko Komisija noteikusi, ievērojot Lēmuma Nr. 676/2002/EK 4. pantu.
   Tomēr dalībvalstis var 700 MHz frekvenču joslas lietošanas atļaušanu atlikt uz laiku līdz diviem gadiem, balstoties uz vienu vai vairākiem pienācīgi pamatotiem iemesliem, kas izklāstīti šā lēmuma pielikumā. Šādas atlikšanas gadījumā attiecīgā dalībvalsts atbilstīgi informē citas dalībvalstis un Komisiju un minētos pienācīgi pamatotos iemeslus iekļauj savā valsts ceļvedī, kas pieņemts, ievērojot šā lēmuma 5. pantu. Vajadzības gadījumā dalībvalstis īsteno autorizēšanas procesu vai groza attiecīgās spēkā esošās spektra lietošanas tiesības saskaņā ar Direktīvu 2002/20/EK, lai šāda lietošana būtu iespējama.
   Dalībvalsts, kas atliek 700 MHz frekvenču joslas lietošanas atļaušanu saskaņā ar otro daļu, un minētās atlikšanas skartās dalībvalstis sadarbojas cita ar citu, lai koordinētu procesu 700 MHz frekvenču joslas atbrīvošanai bezvadu platjoslas elektronisko sakaru pakalpojumiem, un informāciju par šo koordināciju iekļauj valstu ceļvežos, kas pieņemti, ievērojot 5. pantu.
   2.   Lai varētu izmantot 700 MHz frekvenču joslu saskaņā ar 1. punktu, dalībvalstis līdz 2017. gada 31. decembrim Savienībā noslēdz visus nepieciešamos frekvenču koordinēšanas pārrobežu nolīgumus.
   3.   Pienākumi, kas noteikti 1. un 2. punktā, dalībvalstīm nav saistoši teritorijās, kur vēl nav atrisināta frekvenču koordinācija ar trešām valstīm, ar noteikumu, ka tās dara visu iespējamo, lai samazinātu šādas neatrisinātas koordinācijas ilgumu un ģeogrāfiskās robežas, un līdz atlikušo koordinācijas jautājumu atrisinājumam katru gadu ziņo Komisijai par rezultātiem.
   Pirmā daļa attiecas uz spektra koordinēšanas problēmām Kipras Republikā, kas radušās tādēļ, ka Kipras valdība faktiski nevar kontrolēt daļu tās teritorijas.
   4.   Šis lēmums neskar dalībvalstu tiesības organizēt un izmantot savu spektru sabiedriskās kārtības, sabiedriskās drošības un aizsardzības nolūkos.
   2. pants
   Piešķirot lietošanas tiesības 700 MHz frekvenču joslā zemes sistēmām, kas spēj nodrošināt bezvadu platjoslas elektronisko sakaru pakalpojumus, dalībvalstis atļauj šādas tiesības nodot vai iznomāt saskaņā ar atklātām un pārredzamām procedūrām, ievērojot piemērojamos Savienības tiesību aktus.
   3. pants
   1.   Ja dalībvalstis atļauj 700 MHz frekvenču joslas lietošanu vai groza esošās lietošanas tiesības, tās vajadzības gadījumā pienācīgi ņem vērā nepieciešamību sasniegt Lēmuma Nr. 243/2012/ES 6. panta 1. punktā izklāstītos mērķus attiecībā uz mērķa ātrumu un kvalitāti, tostarp pārklājumu, iepriekš noteiktos valstu prioritārajos rajonos, piemēram, gar sauszemes transporta maģistrālēm, lai nodrošinātu bezvadu lietojumus un Eiropas vadošo lomu jaunu digitālo pakalpojumu jomā ar mērķi sniegt efektīvu ieguldījumu Savienības ekonomiskajā izaugsmē. Šādi pasākumi var ietvert nosacījumus, kas saskaņā ar Savienības tiesību aktiem atvieglina vai veicina tīkla infrastruktūras vai spektra koplietošanu.
   2.   Piemērojot 1. punktu, dalībvalstis izvērtē vajadzību pievienot nosacījumus frekvenču lietošanas tiesībām 700 MHz frekvenču joslā un attiecīgā gadījumā konsultējas par to ar ieinteresētajām personām.
   4. pants
   Dalībvalstis nodrošina, ka vismaz līdz 2030. gadam 470–694 MHz (“zem 700 MHz”) frekvenču josla ir pieejama apraides pakalpojumu sniegšanai ar zemes sistēmām, ieskaitot bezmaksas televīziju, un izmantošanai bezvadu skaņas PMSE, pamatojoties uz valsts vajadzībām, vienlaikus ņemot vērā tehnoloģiju neitralitātes principu. Dalībvalstis nodrošina, ka jebkāds cits lietojums frekvenču joslā zem 700 MHz to teritorijā ir saderīgs ar valsts apraides vajadzībām attiecīgajā dalībvalstī un nerada kaimiņu dalībvalstīs kaitīgus traucējumus apraides pakalpojumu sniegšanai ar zemes sistēmām, nedz arī pieprasa no tiem aizsardzību. Šāda izmantošana neskar pienākumus, kas izriet no starptautiskiem nolīgumiem, piemēram, frekvenču koordinēšanas pārrobežu nolīgumiem.
   5. pants
   1.   Pēc iespējas ātrāk, bet ne vēlāk kā līdz 2018. gada 30. jūnijam dalībvalstis pieņem un publisko savu valsts plānu un grafiku (“valsts ceļvedi”), tostarp sīki izklāstītus pasākumus, lai pildītu savus pienākumus saskaņā ar 1. un 4. pantu. Savus valstu ceļvežus dalībvalstis izstrādā pēc apspriešanās ar visām ieinteresētajām personām.
   2.   Lai nodrošinātu, ka 700 MHz frekvenču joslas izmantošana ir saskaņā ar 1. panta 1. punktu, attiecīgos gadījumos dalībvalstis savos valstu ceļvežos iekļauj informāciju par pasākumiem, tostarp atbalsta pasākumiem, kas ierobežo gaidāmā pārejas procesa ietekmi uz iedzīvotājiem un bezvadu skaņas PMSE lietošanu un veicina sadarbspējīgu televīzijas apraides tīkla iekārtu un uztvērēju savlaicīgu pieejamību iekšējā tirgū.
   6. pants
   Dalībvalstis attiecīgā gadījumā un saskaņā ar Savienības tiesību aktiem var nodrošināt, ka spektra migrācijas vai pārdales tiešās izmaksas tiek atbilstīgi, nekavējoties un pārskatāmā veidā kompensētas, jo īpaši galalietotājiem, lai, inter alia, veicinātu pāreju uz spektra ziņā efektīvākām tehnoloģijām.
   Pēc attiecīgās dalībvalsts lūguma Komisija var sniegt norādījumus par šādu kompensāciju, lai atvieglotu pāreju spektra izmantošanā.
   7. pants
   Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par izmaiņām frekvenču joslas zem 700 MHz izmantošanā, lai, ievērojot piemērojamos Savienības tiesību aktus, nodrošinātu efektīvu spektra izmantošanu. Komisija ņem vērā sociālos, saimnieciskos, kultūras un starptautiskos aspektus, kas skar frekvenču joslas zem 700 MHz izmantošanu, ievērojot 1. un 4. pantu, turpmāko tehnoloģisko attīstību, patērētāju uzvedības izmaiņas un savienojamības prasības, lai Savienībā sekmētu izaugsmi un inovāciju.
   8. pants
   Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

   9. pants
   Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

      Strasbūrā, 2017. gada 17. maijā

            Eiropas Parlamenta vārdā –

            priekšsēdētājs

         A. TAJANI

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         C. ABELA

      (1)  OV C 303, 19.8.2016., 127. lpp.

      (2)  Eiropas Parlamenta 2017. gada 15. marta nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2017. gada 25. aprīļa lēmums.

      (3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 243/2012/ES (2012. gada 14. marts), ar ko izveido radiofrekvenču spektra daudzgadu politikas programmu (OV L 81, 21.3.2012., 7. lpp.).

      (4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 676/2002/EK (2002. gada 7. marts) par normatīvo bāzi radiofrekvenču spektra politikai Eiropas Kopienā (radiofrekvenču spektra lēmums) (OV L 108, 24.4.2002., 1. lpp.).

      (5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/21/EK (2002. gada 7. marts) par kopējiem reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem (pamatdirektīva) (OV L 108, 24.4.2002., 33. lpp.).

      (6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/20/EK (2002. gada 7. marts) par elektronisko komunikāciju tīklu un pakalpojumu atļaušanu (atļauju izsniegšanas direktīva) (OV L 108, 24.4.2002., 21. lpp.).

      PIELIKUMS
      Pamatoti iemesli, lai uz laiku pēc 2020. gada 30. jūnija (1. panta 1. punkts) atliktu atļauju 700 MHz frekvenču joslas lietošanai tādām zemes sistēmām, kas spēj nodrošināt bezvadu platjoslas elektronisko sakaru pakalpojumus:

                  1)

                  neatrisināti pārrobežu koordinācijas jautājumi, kas rada kaitīgus traucējumus;

                  2)

                  vajadzība nodrošināt liela skaita iedzīvotāju tehnisku migrāciju uz modernākiem apraides standartiem un šā procesa sarežģītība;

                  3)

                  pārejas finanšu izmaksas, kas pārsniedz no piešķiršanas procedūrām plānotos ienākumus;

                  4)

                  nepārvarama vara.


title: Padomes Lēmums (1998. gada 5. jūnijs) par statistikas datiem, ko izmanto Eiropas Centrālās bankas kapitāla parakstīšanas atslēgas noteikšanai

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31998D0382

Oficiālais Vēstnesis L 171 , 17/06/1998 Lpp. 0033 - 0034

		Padomes lēmums(1998. gada 5. jūnijs)par statistikas datiem, ko izmanto Eiropas Centrālās bankas kapitāla parakstīšanas atslēgas noteikšanai(98/382/EK)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši 29. panta 2. punktu Līgumam pievienotajā Protokolā par Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtiem,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu [1],ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu [2],ņemot vērā Eiropas Monetārā institūta atzinumu [3],ievērojot procedūru, kas paredzēta Līguma 106. panta 6. punktā un minētā protokola 42. pantā,(1) tā kā Eiropas Centrālā banka (ECB) tiks izveidota līdz ar tās Valdes iecelšanu;(2) tā kā ECB sākotnējais kapitāls, kas kļūst pieejams līdz ar tā izveidošanu, ir 5 miljardi ECU;(3) tā kā dalībvalstu centrālās bankas ir vienīgās ECB dalībnieces un kapitāla turētājas;(4) tā kā, dibinot ECB, jānosaka ECB kapitāla parakstīšanas atslēga;(5) tā kā tādas atslēgas noteikšanai vajadzīgos statistikas datus saskaņā ar Padomes pieņemtiem noteikumiem sniedz Komisija;(6) tā kā jādefinē izmantojamo datu veidi un avoti, kā arī metode, pēc kuras aprēķināt valstu centrālās bankas procentuālo daļu atslēgā;(7) tā kā ar Padomes Direktīvu 89/130/EEK, Euratom (1989. gada 13. februāris) par to, kā saskaņot nacionālā kopprodukta noteikšanu pēc tirgus cenām [4], ir ieviesta procedūra, saskaņā ar kuru dalībvalstis nosaka datus iekšzemes kopprodukta aprēķināšanai tirgus cenās; tā kā dalībvalstīm jāveic visi pasākumi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu tādu datu nosūtīšanu Komisijai,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsIevērojot nākamajā pantā paredzētos noteikumus, Komisija nodrošina statistikas datus, ko izmantot ECB kapitāla parakstīšanas atslēgas noteikšanai.2. pantsIedzīvotāju skaitu un iekšzemes kopproduktu tirgus cenās, turpmāk "IKPtc", nosaka saskaņā ar Eiropas integrēto tautsaimniecības kontu sistēmu (EITKS) tādā versijā, kādu izmanto Direktīvas 89/130/EEK, Euratom piemērošanai. IKPtc nozīmē IKPtc minētās direktīvas 2. panta definējumā.3. pantsAttiecībā uz iedzīvotāju skaitu izmanto 1996. gada datus. Atbilstīgi EITKS ieteikumiem izmanto vidējo iedzīvotāju skaitu konkrētā gadā.4. pantsAttiecībā uz IKPtc izmanto konkrētā gada datus laikposmā no 1991. gada līdz 1995. gadam. Datus par IKPtc katrā dalībvalstī izsaka valsts valūtā attiecīgā brīža cenās.5. pantsDatus par iedzīvotāju skaitu Komisija (Eurostat) vāc no dalībvalstīm.6. pantsIzmantojot datus par IKPtc par laikposmu no 1991. gada līdz 1995. gadam, ņem vērā Direktīvas 89/130/EEK, Euratom piemērošanu.7. pants1. Dalībvalsts iedzīvotāju skaita īpatsvars Kopienā ir procentos izteikts īpatsvars no visu dalībvalstu iedzīvotāju kopskaita.2. Valstu valūtās izteiktos IKPtc datus par katru gadu un par katru dalībvalsti konvertē ekijos. Šim nolūkam izmanto maiņas kursu, kas konkrētā gadā ir vidējais visu darbadienu maiņas kurss. Dienas maiņas kurss ir Komisijas aprēķināts kurss, ko publicē Eiropas Kopienu Oficiālā Vēstneša C sērijā.3. Dalībvalsts īpatsvars Kopienas IKPtc ir procentos izteikts konkrētās valsts īpatsvars no visu dalībvalstu IKPtc summas piecu gadu laikā.8. pantsDalībvalsts centrālās bankas procentuālā daļa atslēgā ir vidējais aritmētiskais no attiecīgās dalībvalsts iedzīvotāju īpatsvara Kopienā un IKPtc īpatsvara Kopienā.9. pantsVisās aprēķinu stadijās izmanto pietiekami daudz ciparu, lai nodrošinātu precizitāti. Valstu centrālo banku īpatsvaru atslēgā izsaka līdz četriem decimālcipariem.10. pantsŠajā lēmumā minētos datus Komisija paziņo ECB pēc iespējas drīz pēc ECB izveidošanas.Luksemburgā, 1998. gada 5. jūnijāPadomes vārdā —priekšsēdētājsG. Brown[1] OV C 118, 17.4.1998., 13. lpp.[2] Atzinums sniegts 1998. gada 28. maijā (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).[3] Atzinums sniegts 1998. gada 6. aprīlī (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).[4] OV L 49, 21.2.1989., 26. lpp.--------------------------------------------------


title: 2011/279/ES: Komisijas Lēmums ( 2011. gada 13. maijs ), ar ko pieņem saistības, kas piedāvātas saistībā ar antidempinga procedūru attiecībā uz Bosnijas un Hercegovinas izcelsmes ceolīta A pulvera importu

text:
               14.5.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 125/26

         KOMISIJAS LĒMUMS
   (2011. gada 13. maijs),
   ar ko pieņem saistības, kas piedāvātas saistībā ar antidempinga procedūru attiecībā uz Bosnijas un Hercegovinas izcelsmes ceolīta A pulvera importu
   (2011/279/ES)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 8. un 9. pantu,
   pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
   tā kā:
   A.   PROCEDŪRA

               (1)

               Ar Regulu (ES) Nr. 1036/2010 (2) Komisija noteica antidempinga pagaidu maksājumu Bosnijas un Hercegovinas izcelsmes ceolīta A pulvera importam Savienībā.

               (2)

               Pēc pagaidu antidempinga pasākumu pieņemšanas Komisija turpināja izmeklēšanu par dempingu, kaitējumu un Savienības interesēm. Izmeklēšanā tika apstiprināti pagaidu konstatējumi par kaitējumu radošu dempingu saistībā ar minēto importu.

               (3)

               Izmeklēšanas galīgie konstatējumi un secinājumi ir izklāstīti Padomes 2011. gada 11. maija Īstenošanas regulā (ES) Nr. 464/2011, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē noteikto pagaidu maksājumu Bosnijas un Hercegovinas izcelsmes ceolīta A pulvera importam (3) (“attiecīgais ražojums”).

         B.   SAISTĪBAS

               (4)

               Pēc pagaidu antidempinga pasākumu pieņemšanas ražotājs eksportētājs Bosnijā un Hercegovinā, kas sadarbojās, proti, Alumina d.o.o. Zvornik, kopā ar tā saistīto uzņēmumu Savienībā AB Kauno Tiekimas filialas “Kauno Tiekimas”, kurš atrodas Kauņā Lietuvā, piedāvāja cenu saistības saskaņā ar pamatregulas 8. panta 1. punktu. Minētajā saistību piedāvājumā abi uzņēmumi ierosināja pārdot attiecīgo ražojumu par tādu cenu vai lielāku cenu, kas novērš izmeklēšanā konstatētā dempinga kaitīgo ietekmi.

               (5)

               Šo uzņēmumu piedāvātā minimālā importa cena (“MIC”) pamatojās uz normālo vērtību, ko aprēķināja izmeklēšanas periodam.

               (6)

               Šis saistību piedāvājums ietvēra arī nosacījumu, ka Alumina d.o.o. Zvornik veiks visu attiecīgā ražojuma pārdevumu piegādes pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienībā un par to izrakstīs rēķinu vai nu Alumina d.o.o. Zvornik, vai arī rēķinu pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienībā izrakstīs tieši uzņēmums Kauno Tiekimas. Uzņēmumi piedāvāja izveidot saikni starp attiecīgā ražojuma pārveduma rēķiniem, ko uzņēmums Alumina d.o.o. Zvornik izrakstījis uzņēmumam Kauno Tiekimas, un atkārtotās pārdošanas rēķiniem pirmajam neatkarīgajam klientam Savienībā, ko izrakstījis Kauno Tiekimas.

               (7)

               Turklāt abi uzņēmumi apņēmās regulāri sniegt Komisijai sīku informāciju par uzņēmuma pārdevumiem uz Savienību, lai Komisija varētu efektīvi uzraudzīt saistību izpildi.

         C.   IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMES UN SAISTĪBU PIEŅEMŠANA

               (8)

               Savienības ražošanas nozare norādīja, ka tā nepiekrīt saistību piedāvājumam, jo īpaši noteiktai minimālai importa cenai (“MIC”). Tika apgalvots, ka ceolīta A pulvera cenas ir atkarīgas no izejvielu cenām, jo īpaši no kodīgā nātrija un enerģijas cenām, un ka ir sagaidāms tirgus cenu kāpums. Šai sakarā jāatzīmē, ka pieejamā informācija par ražošanas izmaksu izmaiņām (kurās ietvertas izejvielu un enerģijas izmaksas) apstiprina to, ka šīs izmaiņas ir lineāras. Izmeklēšanas laikā ievāktā informācija liecina, ka galveno izejvielu cenas nav krasi mainījušās, izņemot kodīgā nātrija cenu 2009. gada vidū, tomēr šī tendence mainījās uz pretējo 2009. gada beigās, un cenas atgriezās ilgtermiņa vidējā līmenī. Turklāt enerģija nav izejmateriālu ielaide, un to nevar saistīt ar MIC. Savienības ražošanas nozare apstrīdēja, ka ražotāju eksportētāju Bosnijā un tā saistīto uzņēmumu Savienībā var uzskatīt par uzticamu, ņemot vērā abu uzņēmumu finanšu stāvokli. Tomēr netika iesniegta konkrēta un pārbaudāma informācija, kas varētu šo argumentu apstiprināt. Tika apšaubīta minēto ieinteresēto personu uzticamība, apgalvojot, ka, importējot attiecīgo ražojumu, tās ir deklarējušas to ar dažādiem KN kodiem. Šai sakarā ir jāatzīmē, ka attiecīgo ražojumu pašlaik klasificē ar KN kodu ex 2842 10 00 un ka muitas deklarāciju neaizpilda uzņēmumi, kas piedāvā saistības. Tika arī apgalvots, ka Bosnijas ražotājs eksportētājs Savienībā var pārdot citus ražojumus, tādējādi palielinot šķērskompensācijas risku, un ka saistītais uzņēmums Savienībā var sniegt kompensāciju tā klientiem Savienībā, pārdodot ražojumu pēc MIC. Šai sakarā jāatzīmē, ka Komisija nav konstatējusi sistēmisku šķērskompensācijas risku, jo īpaši tādēļ, ka ceolīta A pulvera tirgus un klienti ir skaidri definēti. Klienti, kas iegādājas ceolīta A pulveri, neiegādājas citus ražojumus, ko ražo Alumina d.o.o. Zvornik, jo tie darbojas pilnīgi dažādos tirgos nekā citu ražojumu pircēji. Šai sakarā jāuzsver, ka visas ieinteresētās personas, uz kurām attiecas šis saistību piedāvājums, tiks stingri kontrolētas. Savienības ražošanas nozare atzīmēja arī, ka saistību piedāvājums netika iesniegts pamatregulā paredzētajā termiņā. Šai sakarā jāatzīmē, ka piedāvājumus patiešām tika iesniegts termiņā, kas paredzēts pamatregulas 8. panta 2. punktā. Savienības ražošanas nozare iesniedza dažus papildkomentārus saistībā ar MIC aprēķina metodi un saistību izpildes novērtēšanu, kurus tomēr neuzskatīja par būtiskiem vai noderīgiem, ņemot vērā to, ka Komisija nodrošinājusi ierosināto MIC atbilstību tās administratīvajai praksei attiecībā uz saistību piedāvājumiem.

               (9)

               Ņemot vērā iepriekš minēto, abu uzņēmumu piedāvātās saistības ir pieņemamas.

               (10)

               Lai Komisija varētu efektīvi uzraudzīt to, kā uzņēmumi ievēro saistības, kad attiecīgajam muitas dienestam tiek iesniegts pieprasījums par laišanu brīvā apgrozībā atbilstīgi saistībām, atbrīvojumu no antidempinga maksājuma saņem ar noteikumu, ka i) ir iesniegts saistību rēķins, kurā norādīta vismaz tā informācija, kas minēta Regulas (ES) Nr. 464/2011 pielikumā; ii) importētos ražojumus ir ražojis Alumina d.o.o. Zvornik un nosūtījis un par tiem izrakstījis rēķinu pirmajam neatkarīgajam klientam Savienībā vai rēķinu izrakstījis uzņēmums Kauno Tiekimas; un iii) muitā deklarētās un uzrādītās preces precīzi atbilst aprakstam saistību rēķinā. Ja šāds rēķins netiek iesniegts vai tas neatbilst muitā uzrādītajiem ražojumiem, ir jāmaksā antidempinga maksājuma attiecīgā likme.

               (11)

               Lai nodrošinātu saistību ievērošanu, importētājiem ar 3. apsvērumā minēto Padomes regulu ir darīts zināms, ka minētajā regulā paredzēto nosacījumu neizpilde vai tas, ka Komisija atsauc saistību pieņemšanu, var radīt muitas parādu par attiecīgajiem darījumiem.

               (12)

               Saistību pārkāpuma vai atsaukšanas gadījumā vai tad, ja Komisija atsauc saistību pieņemšanu, saskaņā ar pamatregulas 8. panta 9. punktu automātiski piemēro pamatregulas 9. panta 4. punktā noteikto antidempinga maksājumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo pieņem saistības, ko turpmāk minētais ražotājs eksportētājs kopā ar turpmāk minēto saistīto importētāju Savienībā ir piedāvājis saistībā ar antidempinga procedūru attiecībā uz Bosnijas un Hercegovinas izcelsmes ceolīta A pulvera importu.

               Valsts

               Uzņēmums

                  Taric papildu kods

               Bosnija un Hercegovina

                  Alumina d.o.o. Zvornik, Bosnija un Hercegovina, ražojis, piegādājis un tieši izrakstījis rēķinu pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienībā

               B115

               Bosnija un Hercegovina

                  Alumina d.o.o. Zvornik, Bosnija un Hercegovina, ražojis un piegādājis pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienībā, un rēķinu par to pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienībā izrakstījis tieši Kauno Tiekimas, Kauņa, Lietuva

               B116

         2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2011. gada 13. maijā

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         José Manuel BARROSO

      (1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

      (2)  OV L 298, 16.11.2010., 27. lpp.

      (3)  Sk. šā Oficiālā Vēstneša 1 lpp.


title: Komisijas lēmums (2004. gada 18. marts), ar ko aptur antidempinga maksājumu, kas noteikts ar Lēmumu Nr. 2730/2000/EOTK par tādu koksa ogļu gabalu importu, kuru diametrs ir lielāks nekā 80 mm, ar izcelsmi Ķīnas Tautas Republikā

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

32004D0264

Oficiālais Vēstnesis L 081 , 19/03/2004 Lpp. 0089 - 0091

		Komisijas lēmums(2004. gada 18. marts),ar ko aptur antidempinga maksājumu, kas noteikts ar Lēmumu Nr. 2730/2000/EOTK par tādu koksa ogļu gabalu importu, kuru diametrs ir lielāks nekā 80 mm, ar izcelsmi Ķīnas Tautas Republikā(2004/264/EK)EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importa dempingu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis [1] (pamatregula), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1972/2002 [2], un jo īpaši tās 14. panta 4. punktu,apspriedusies ar padomdevēju komiteju,tā kā:A. PROCEDŪRA(1) Komisija ar Lēmumu Nr. 2730/2000/EOTK [3] noteica galīgo antidempinga maksājumu par koksa ogļu gabalu ar diametru vairāk nekā 80 mm importu ar izcelsmi Ķīnas Tautas Republikā (ĶTR), uz ko attiecas KN kods ex27040019 (attiecīgais produkts). Antidempinga maksājuma summa ir vienāda ar noteiktu summu 32,6 EUR par sausa tīrsvara tonnu.(2) Ņemot vērā to, ka Eiropas Ogļu un tērauda kopienas dibināšanas līguma termiņš beidzas 2002. gada 23. jūlijā, Padome ar Regulu (EK) Nr. 936/2002 [4], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1310/2002 [5], nolēma, ka antidempinga procedūras, kas uzsāktas saskaņā ar Komisijas Lēmumu Nr. 2277/96/EOTK [6], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu Nr. 435/2001/EOTK [7], un kuras joprojām ir spēkā, ir jāturpina un tās reglamentē pamatregulas noteikumi no 2002. gada 24. jūlija. Tāpat jebkādus antidempinga pasākumus, kas rodas antidempinga izmeklēšanu laikā, reglamentē pamatregulas noteikumi no 2002. gada 24. jūlija.(3) 2002. gada decembrī Komisija uzsāka starpposma pārskatu pēc Eucoke–EEIG (pieteikuma iesniedzējs) lūguma, kuru iesniedza Kopienas ražotāju vārdā, kas pārstāv lielāko daļu no Kopienas koksa ogļu gabalu ar diametru lielāku nekā 80 mm ražošanas, saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu.(4) Pēc tam, kad pieteikuma iesniedzējs sūdzību atcēla, Komisija ierosināja Padomei, ka starpposma pārskats ir jāizbeidz.(5) Tomēr starpposma pārskata izmeklēšanas laikā par laika posmu no 2001. gada 1. oktobra līdz 2002. gada 30. septembrim (izmeklēšanas periods) informāciju par tirgus apstākļu maiņu Komisijai iesniedza pēc izmeklēšanas perioda (t.i. periods no 2002. gada 1. oktobra līdz 2003. gada 30. septembrim), kas pamato pašlaik spēkā esošo pasākumu apturēšanu saskaņā ar pamatregulas 14. panta 4. punktu. Tādēļ Komisija pārbaudīja, vai šāda apturēšana bija pamatota.B. IEMESLI(6) Pamatregulas 14. panta 4. punkts paredz, ka Kopienas interesēs antidempinga pasākumus var apturēt, pamatojoties uz pagaidu izmaiņām tirgus stāvoklī, ja nav domājams, ka apturēšanas rezultātā radīsies kaitējums, un ar noteikumu, ka Kopienas ražošanas nozarei ir bijusi iespēja sniegt komentārus un šie komentāri ir ņemti vērā. Turklāt 14. panta 4. punktā paredzēta arī iespēja jebkurā laikā atjaunot attiecīgos antidempinga pasākumus, ja apturēšanas iemesls vairs nepastāv;(7) Starpposma pārskata izmeklēšanas laikā vairākas ieinteresētās puses apgalvoja, ka kopš izmeklēšanas perioda tirgus situācija ir ievērojami mainījusies. Pieņēmumi pamatojas uz attiecīgā produkta piegādes deficītu un augstām cenām, kādas uzliek tirgotāji Kopienas tirgū.(8) Ņemot vērā šo apgalvojumu nopietnību, Komisija turpināja izmeklēšanu, lai novērtētu pašreizējo apjomu palielinājumu un attiecīgā produkta cenas par periodu no 2002. gada 1. oktobra līdz 2003. gada 30. septembrim. Visām iesaistītajām pusēm bija iespēja izteikt savu viedokli. Visas ieinteresētās puses sadarbojās ar jauno izmeklēšanu, lietotāji mazliet mazākā apmērā.(9) Attiecībā uz informāciju, ko sniedza importētājs, kurš sadarbojās, un kuru apstiprināja lietotāji, par attiecīgā produkta, kas importēts no ĶTR, cenas palielinājumu, kas robežojās no 20 % līdz 50 %, darīja zināmu par pārbaudes periodu. Šādu cenu attīstību apstiprināja arī Kopienas ražošanas nozare. Tērauda rūpniecība, kas nav ieinteresētā puse šajās procedūrās, ziņoja par cenu palielinājumu par 76 % visa veida koksam.(10) Ņemot vērā, ka Kopienas lietotāji nepērk attiecīgo produktu tieši no ĶTR, bet no tirgotājiem, kuri precīzi neiedala produktu pēc tā izcelsmes, informācija par attiecīgā produkta apjomu pamatojās uz specializētā žurnāla "The Coke Market Report" iegūtajiem datiem, kas ir atzīts par ticamu informācijas avotu attiecībā uz koksa tirgu. Publikācijā ziņoja par importa no ĶTR samazinājumu no 15,5 miljoniem tonnu attiecībā uz visa veida koksu 2002. gadā līdz 12 miljoniem tonnu 2003. gadā, t.i., 23 % samazinājums. Iemesls šādam samazinājumam galvenokārt ir nesenās izmaiņas Ķīnas institūciju politikā, kuras ir nolēmušas virzīt Ķīnas produkciju uz vietējo tirgu, lai apmierinātu pieaugošo valsts pieprasījumu, samazinot Ķīnas eksportētājiem piešķirto eksporta atļauju skaitu. Importa samazinājums no ĶTR par 6,5 miljoniem tonnu paredzams 2004. gadā, lai gan šī informācija vēl nav apstiprināta, jo Ķīnas institūcijām vēl ir jāizsniedz atļaujas. Ņemot vērā eksporta atļauju, kuras izsniedz Ķīnas institūcijas, skaita samazināšanos, paredzams attiecīgā produkta cenas palielinājums vēl par 19 % 2004. gadā. Tā kā ievērojamās izmaiņas attiecīgā produkta piegādē ir Ķīnas institūciju piemērotās politikas izmaiņu rezultāts, nav informācijas, kas ļautu Komisijai uzskatīt, ka šīm izmaiņām ir ilgstošs raksturs.(11) Attiecībā uz Kopienas ražošanas nozari, jānorāda, ka kopš pasākumu noteikšanas 2000. gadā, situācija Kopienas ražošanas nozarē ir uzlabojusies. Pārdošanas un ražošanas apjomi mazliet samazinājās, tāpat arī Kopienas patēriņš, bet pārdošanas cenas ievērojami paaugstinājās. Ieguldījumi palielinājās par vienu trešdaļu un nodarbinātība par 10 %. Tikai tirgus daļa ir palikusi nemainīga (33 %), un tas ir jaunu eksportētājvalstu parādīšanās dēļ, piemēram, Čehija un Polija, kamēr Ķīnas tirgus daļa samazinājās par vairāk nekā 10 procentu punktiem un pārstāvēja 9 % no Kopienas tirgus izmeklēšanas periodā. Uzlabojusies arī peļņas situācija, lai gan tā vēl nav sasniegusi 10,5 % peļņu, kā paredzēts ar Lēmumu Nr. 2730/2000/EOTK Kopienas ražošanas nozare tomēr ir ieguvusi 17 procentu punktus kopš 2000. gada un ir kļuvusi rentabla izmeklēšanas perioda laikā. Bez tam attiecībā uz situāciju pēc izmeklēšanas perioda (t.i. no 2002. gada 1. oktobra līdz 2003. gada 30. septembrim), ir vērts norādīt, ka, lai gan Kopienas ražotāji ziņoja par ražošanas un pārdošanas palielinājumu Kopienas tirgū attiecīgi par 20 % un 40 %, paturot prātā, ka Kopienas ražotāji ražo tikai vienu trešdaļu no Kopienas tirgus pieprasījuma attiecīgajam produktam, importam no ĶTR joprojām ir būtiska nozīme piegādei Kopienas tirgū.C. NOSLĒGUMS(12) Noslēgumā, ievērojot pagaidu pārmaiņas tirgus stāvoklī, un jo īpaši attiecīgā produkta cenu augsto līmeni, kādu piemēro Kopienas tirgū, kas ievērojami pārsniedz to līmeni, kādu sākotnējā izmeklēšana noteica kā kaitējumu nesošu, un attiecīgā produkta piegādes deficītu, uzskata, ka ar attiecīgā produkta, kura izcelsme ir ĶTR, importu saistītais kaitējums diez vai varētu rasties apturēšanas rezultātā, kas ir Kopienas interesēs. Tāpēc ierosina apturēt spēkā esošos pasākumus uz deviņiem mēnešiem saskaņā ar pamatregulas 14. panta 4. punktu.(13) Ievērojot pamatregulas 14. panta 4. punktu, Komisija informēja Kopienas ražošanas nozari par tās nodomu apturēt spēkā esošos antidempinga pasākumus. Kopienas ražošanas nozarei deva iespēju sniegt komentārus. Kopienas ražošanas nozare neiebilst spēkā esošo antidempinga pasākumu apturēšanai.(14) Tāpēc Komisija uzskata, ka antidempinga maksājuma, kas noteikts attiecīgajam produktam, apturēšana atbilst visām nepieciešamajām prasībām saskaņā ar pamatregulas 14. panta 4. punktu. Līdz ar to ar Lēmumu Nr. 2730/2000/EOTK noteikto antidempinga maksājumu jāaptur uz deviņiem mēnešiem.(15) Komisija turpinās pārraudzīt attiecīgā produkta importa un cenu attīstību. Ja rodas kāda situācija, kad atjaunojas attiecīgais produkts no ĶTR palielinātos apjomos par dempinga cenām un līdz ar to rada kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei, Komisija atjaunos antidempinga maksājumu, atsaucot pašreizējo apturēšanu,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsAr šo uz deviņiem mēnešiem aptur galīgo antidempinga maksājumu, kas noteikts ar Lēmumu Nr. 2730/2000/EOTK par tādu koksa ogļu gabalu importu, kas ir lielāki nekā 80 mm maksimālajā diametrā, kuri atbilst KN kodam ex27040019 (TARIC kods 2704001910), ar izcelsmi Ķīnas Tautas Republikā.2. pantsŠis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas "Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī."Briselē, 2004. gada 18. martāKomisijas vārdā —Komisijas loceklisPascal Lamy[1] OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp.[2] OV L 305, 7.11.2002., 1. lpp.[3] OV L 316, 15.12.2000., 30. lpp.[4] OV L 149, 7.6.2002., 3. lpp.[5] OV L 192, 20.7.2002., 9. lpp.[6] OV L 308, 29.11.1996., 11. lpp.[7] OV L 63, 3.3.2001., 14. lpp.--------------------------------------------------


title: 2005/696/EK, Euratom: Padomes Lēmums (2005. gada 3. oktobris), ar ko groza Protokolu par Tiesas Statūtiem, lai paredzētu nosacījumus un ierobežojumus attiecībā uz to, kā Tiesa pārskata Pirmās instances tiesas lēmumus

text:
               11.10.2005

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 266/60

      PADOMES LĒMUMS

   (2005. gada 3. oktobris),
   ar ko groza Protokolu par Tiesas Statūtiem, lai paredzētu nosacījumus un ierobežojumus attiecībā uz to, kā Tiesa pārskata Pirmās instances tiesas lēmumus
   (2005/696/EK, Euratom)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 225. panta 2. un 3. punktu un 245. panta otro daļu,
   ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 140.a panta 2. un 3. punktu un 160. panta otro daļu,
   ņemot vērā Tiesas 2003. gada 12. septembra lūgumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2004. gada 10. februāra atzinumu,
   ņemot vērā Komisijas 2005. gada 11. februāra atzinumu,
   tā kā:

               (1)

               EK līguma 225. panta 2. un 3. punkts, kā tas grozīts ar Nicas Līguma 2. panta 31. punktu, paredz, ka:
               “2.   Pirmās instances tiesas kompetencē ir izskatīt un izlemt lietas, kas ierosinātas pret lēmumiem, ko pieņēmušas tiesas palātas, kuras izveidotas saskaņā ar 225.a pantu.
               Lēmumus, ko Pirmās instances tiesa pieņem saskaņā ar šo punktu, izņēmuma kārtā, ievērojot Statūtos paredzētos nosacījumus un ierobežojumus, var pārskatīt Tiesa, ja ir nopietni apdraudēta Kopienas tiesību vienotība vai konsekvence.
               3.   Pirmās instances tiesas kompetencē ir attiecībā uz īpašām Statūtos noteiktām jomām izskatīt un izlemt jautājumus, kas iesniegti saskaņā ar 234. pantu, lai saņemtu prejudiciālu nolēmumu.
               Gadījumos, kad Pirmās instances tiesa uzskata, ka lietā jāpieņem principiāls lēmums, kas varētu ietekmēt Kopienas tiesību vienotību vai konsekvenci, tā lietu lēmuma pieņemšanai var nodot Tiesai.
               Lēmumus, ko Pirmās instances tiesa pieņem jautājumos, kas tai nodoti prejudiciāla nolēmuma pieņemšanai, izņēmuma kārtā, ievērojot Statūtos paredzētos nosacījumus un ierobežojumus, var pārskatīt Tiesa, ja ir nopietni apdraudēta Kopienas tiesību vienotība vai konsekvence.”

               (2)

               Līdzīgi ar Nicas Līguma 3. panta 13. punktu ir grozīts EAEK līguma 140.a panta 2. un 3. punkts.

               (3)

               Šie grozījumi daļēji ir ņemti vērā 62. pantā Protokolā par Tiesas Statūtiem, saskaņā ar kuru: “Gadījumos, kas paredzēti EK līguma 225. panta 2. un 3. punktā un EAEK līguma 140.a panta 2. un 3. punktā, ja pirmais ģenerāladvokāts uzskata, ka ir nopietni apdraudēta Kopienas tiesību vienotība vai konsekvence, viņš Tiesai var ierosināt pārskatīt Pirmās instances tiesas lēmumu.
               Tāds ierosinājums jāiesniedz viena mēneša laikā pēc Pirmās instances tiesas lēmuma pieņemšanas. Viena mēneša laikā pēc tam, kad saņemts pirmā ģenerāladvokāta ierosinājums, Tiesa lemj, vai lēmumu pārskatīs vai ne.”

               (4)

               Saskaņā ar Nicas Līguma Nobeiguma aktam pievienoto 13. deklarāciju būtu jāpieņem noteikumi par to, kā pārskata tos Pirmās instances tiesas lēmumus, kas attiecas uz tiesas palātu lēmumiem, un prejudiciālu jautājumu sakarā jānosaka:

                           “—

                           Tiesas tiesvedībā iesaistīto pušu loma, tā garantējot pušu tiesību ievērošanu,

                           —

                           pārskatīšanas procedūras ietekme uz Pirmās instances tiesas lēmuma izpildi,

                           —

                           Tiesas lēmuma ietekme uz pušu domstarpībām.”,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Protokolā par Eiropas Kopienu Tiesas Statūtiem starp 62. un 63. pantu iekļauj šādus pantus:

      “62.a pants
      Jautājumus, uz kuriem attiecas pārskatīšana, Tiesa izskata atbilstoši ārkārtas procedūrai, pamatojoties uz dokumentāciju, ko nodevusi Pirmās instances tiesa.
      Šo statūtu 23. pantā paredzētās ieinteresētās personas, kā arī – gadījumos, uz ko attiecas EK līguma 225. panta 2. punkts un EAEK līguma 140.a panta 2. punkts, – Pirmās instances tiesas tiesvedībā iesaistītās puses ir tiesīgas šim nolūkam noteiktā termiņā iesniegt Tiesai rakstiskus izklāstus vai apsvērumus par jautājumiem, uz kuriem attiecas pārskatīšana.
      Tiesa var lemt par mutiskās daļas sākšanu pirms lēmuma pieņemšanas.
      62.b pants
      Gadījumos, uz ko attiecas EK līguma 225. panta 2. punkts un EAEK līguma 140.a panta 2. punkts, neskarot EK līguma 242. un 243. pantu, pārskatīšanas pieteikumam un lēmumam par pārskatīšanas procedūras sākšanu nav apturoša efekta. Ja Tiesa konstatē, ka Pirmās instances tiesas lēmums apdraud Kopienas tiesību vienotību vai konsekvenci, tā lietu nodod atkārtotai izskatīšanai Pirmās instances tiesai, kam ir saistoši Tiesas konstatētie tiesību jautājumi; Tiesa var norādīt tās Pirmās instances tiesas lēmuma sekas, kuras attiecībā uz tiesvedībā iesaistītām pusēm jāuzskata par galīgām. Ja tomēr, ņemot vērā pārskatīšanas rezultātu, lietas iznākuma pamatā ir konstatētie fakti, uz kuriem pamatojas Pirmās instances tiesas lēmums, Tiesa pieņem galīgo lēmumu.
      Gadījumos, kas paredzēti EK līguma 225. panta 3. punktā un EAEK līguma 140.a panta 3. punktā, ja nav pārskatīšanas pieteikuma vai lēmuma par pārskatīšanas procedūras sākšanu, Pirmās instances tiesas sniegtā atbilde vai atbildes uz tai iesniegtajiem jautājumiem stājas spēkā pēc to termiņu beigām, kas šim nolūkam noteikti 62. panta otrajā daļā. Ja sāk pārskatīšanas procedūru, tad atbilde vai atbildes, uz ko attiecas pārskatīšana, stājas spēkā pēc minētās procedūras pabeigšanas, ja vien Tiesa nelemj citādi. Ja Tiesa konstatē, ka Pirmās instances tiesas lēmums apdraud Kopienas tiesību vienotību vai konsekvenci, Tiesas sniegtā atbilde uz jautājumiem, uz kuriem attiecas pārskatīšana, aizstāj Pirmās instances tiesas atbildi.”

   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Luksemburgā, 2005. gada 3. oktobrī

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         D. ALEXANDER


title: 2006/529/EK: Padomes Lēmums ( 2005. gada 29. novembris ) par nolīguma starp Eiropas Kopienu un Ukrainu par dažiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem parakstīšanu

text:
               1.8.2006

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 211/23

         PADOMES LĒMUMS
   (2005. gada 29. novembris)
   par nolīguma starp Eiropas Kopienu un Ukrainu par dažiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem parakstīšanu
   (2006/529/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 80. panta 2. punktu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2003. gada 5. jūnijā pilnvaroja Komisiju sākt sarunas ar trešām valstīm par to, lai dažus noteikumus šobrīd spēkā esošajos divpusējos nolīgumos aizstātu ar Kopienas nolīgumu.

               (2)

               Komisija Kopienas vārdā ir risinājusi sarunas ar Ukrainu par nolīgumu attiecībā uz dažiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem saskaņā ar mehānismiem un norādēm, kas ietvertas pielikumā Padomes pilnvarojumam.

               (3)

               Ņemot vērā nolīguma, par ko Komisija ir risinājusi sarunas, iespējamo noslēgšanu vēlāk, tas būtu jāparaksta,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   Vienīgais pants
   1.   Ar šo Padomes priekšsēdētājs ir pilnvarots norīkot personu(as), kas ir tiesīga(as) Kopienas vārdā parakstīt Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Ukrainu par dažiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem, ņemot vērā tā noslēgšanu vēlāk.
   2.   Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.

      Briselē, 2005. gada 29. novembrī

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         A. JOHNSON

    ---documentbreak---

               1.8.2006

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 211/24

         NOLĪGUMS
   starp Eiropas Kopienu un Ukrainu par dažiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem
   EIROPAS KOPIENA,
   no vienas puses, un
   UKRAINA,
   no otras puses,
   (turpmāk “Puses”),
   TĀ KĀ starp visām Eiropas Kopienas dalībvalstīm un Ukrainu ir noslēgti divpusēji gaisa satiksmes pakalpojumu nolīgumi, kuros iekļauti noteikumi, kas ir pretrunā Kopienas tiesību aktiem,
   TĀ KĀ Eiropas Kopienai ir ekskluzīva kompetence attiecībā uz vairākiem aspektiem, uz ko var attiekties divpusēji gaisa satiksmes pakalpojumu nolīgumi, kurus Eiropas Kopienas dalībvalstis noslēdz ar trešām valstīm,
   TĀ KĀ Kopienas gaisa pārvadātājiem, kas reģistrēti kādā dalībvalstī, saskaņā ar Eiropas Kopienas tiesību aktiem ir tiesības uz nediskriminētu piekļuvi lidojuma maršrutiem, kas savieno Eiropas Kopienas dalībvalstis ar trešām valstīm,
   ŅEMOT VĒRĀ TO, ka Eiropas Kopiena ar dažām trešām valstīm ir noslēgusi nolīgumus, kuros paredzēta iespēja trešo valstu valstspiederīgajiem iegūt tādu gaisa pārvadātāju īpašumtiesības, kas ir licencēti saskaņā ar Eiropas Kopienas tiesību aktiem,
   ATZĪSTOT, ka dažus noteikumus, kas iekļauti Eiropas Kopienas dalībvalstu un Ukrainas noslēgtajos divpusējos gaisa satiksmes pakalpojumu nolīgumos un kuri ir pretrunā Eiropas Kopienas tiesību aktiem, ir jāsaskaņo ar minētajiem aktiem, lai izveidotu pareizu juridisku pamatu gaisa satiksmes pakalpojumiem starp Eiropas Kopienu un Ukrainu un nodrošinātu gaisa satiksmes pakalpojumu nepārtrauktību,
   TĀ KĀ Eiropas Kopiena šajās sarunās netiecas palielināt Eiropas Kopienas un Ukrainas savstarpējo gaisa satiksmes pakalpojumu kopapjomu, ietekmēt līdzsvaru starp Kopienas gaisa pārvadātājiem un Ukrainas gaisa pārvadātājiem vai apspriesties par grozījumiem spēkā esošos divpusējos gaisa satiksmes pakalpojumu nolīgumos, kas attiecas uz satiksmes tiesībām,
   IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.
   1. Pants
   Vispārēji noteikumi
   1.   Definīcijas šā nolīguma piemērošanai, ja vien no konteksta nav saprotams citādi, ir sniegtas IV pielikumā.
   2.   Visos I pielikumā uzskaitītajos nolīgumos minētās atsauces uz to dalībvalstu valstspiederīgajiem, kuras ir attiecīgā nolīguma puse, ir atsauces uz Eiropas Kopienas dalībvalstu valstspiederīgajiem.
   3.   Visos I pielikumā uzskaitītajos nolīgumos minētās atsauces uz to dalībvalstu gaisa pārvadātājiem, kas ir katra attiecīgā nolīguma puse, ir atsauces uz attiecīgās dalībvalsts izraudzītiem gaisa pārvadātājiem.
   2. Pants
   Izraudzīšanās, ko veic dalībvalsts
   1.   Šā panta 2. punkts aizstāj atbilstīgos šā nolīguma 2. panta a) apakšpunktā uzskaitīto pantu noteikumus par gaisa pārvadātāja izraudzīšanos, ko veic attiecīgā dalībvalsts, par pilnvarām un atļaujām, ko tai piešķīrusi Ukraina.
   2.   Ukraina, saņēmusi dalībvalsts norādi par izraudzīto pārvadātāju, ar minimālu procedūras ieilgumu piešķir atbilstīgas pilnvaras un atļaujas ar nosacījumu, ka:

               i)

               gaisa pārvadātājs saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu ir reģistrēts tās dalībvalsts teritorijā, kas to izraudzījusies, un tam ir derīga darbības licence, kā paredzēts Eiropas Kopienas tiesību aktos;

               ii)

               efektīvu gaisa pārvadātāja reglamentējošo kontroli veic un nodrošina tā dalībvalsts, kas atbild par gaisa kuģu ekspluatanta apliecības izsniegšanu šim pārvadātājam, un attiecīgā aeronavigācijas iestāde izraudzījumā ir skaidri norādīta; un

               iii)

               gaisa pārvadātājs tieši pieder vai arī tā akciju kontrolpakete pieder un turpinās piederēt dalībvalstīm un/vai dalībvalstu valstspiederīgajiem, un/vai citām III pielikumā uzskaitītajām valstīm un/vai šo citu valstu valstspiederīgajiem, un šīs valstis un/vai to valstspiederīgie visu laiku to efektīvi kontrolē.

         3. Pants
   Pilnvaru vai atļauju atteikšana, atsaukšana, pārtraukšana vai ierobežošana, ko veic Ukraina
   1.   Šā panta 2. punkts aizstāj atbilstīgos II pielikuma a) apakšpunktā uzskaitīto pantu noteikumus par dalībvalsts izraudzīta gaisa pārvadātāja pilnvaru vai atļauju atteikšanu, atsaukšanu, pārtraukšanu vai ierobežošanu.
   2.   Ukraina var atteikt, atsaukt, pārtraukt vai ierobežot dalībvalsts izraudzīta gaisa pārvadātāja pilnvaras vai atļaujas, ja:

               i)

               gaisa pārvadātājs nav reģistrēts saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu tās dalībvalsts teritorijā, kas to izraudzījusies, vai arī tam nav derīgas darbības licences, kā paredzēts Eiropas Kopienas tiesību aktos;

               ii)

               efektīvu gaisa pārvadātāja reglamentējošo kontroli neveic vai nenodrošina dalībvalsts, kas atbild par gaisa kuģu ekspluatanta apliecības izdošanu šim pārvadātājam, un attiecīgā aeronavigācijas iestāde izraudzījumā nav skaidri norādīta; vai

               iii)

               gaisa pārvadātājs tieši nepieder vai arī akciju kontrolpakete nepieder dalībvalstīm un/vai dalībvalstu valstspiederīgajiem, un/vai citām III pielikumā uzskaitītajām valstīm un/vai šo citu valstu valstspiederīgajiem, vai arī gaisa pārvadātājs neatrodas iepriekšminēto valstu un/vai valstspiederīgo efektīvā kontrolē.

         Ukraina, īstenojot šajā punktā paredzētās tiesības, nediskriminē Kopienas gaisa pārvadātājus valstspiederības dēļ.
   4. Pants
   Drošība
   1.   Šā panta 2. punkts papildina II pielikuma c) apakšpunktā uzskaitītos pantus.
   2.   Ja dalībvalsts ir izraudzījusies gaisa pārvadātāju, kura efektīvu reglamentējošo kontroli veic un nodrošina cita dalībvalsts, Ukrainas tiesības saskaņā ar drošības noteikumiem nolīgumā, ko dalībvalsts, kas gaisa pārvadātāju izraudzījusies, ir noslēgusi ar Ukrainu, vienlīdz attiecas gan uz to, ka šī cita dalībvalsts pieņem, īsteno vai nodrošina drošības standartus, gan uz minētā gaisa pārvadātāja darbības atļauju.
   5. Pants
   Nodokļu uzlikšana aviācijas degvielai
   1.   Šā panta 2. punkts papildina atbilstīgos noteikumus pantos, kas uzskaitīti II pielikuma d) punktā.
   2.   Neskarot citus noteikumus, kuros paredzēts pretējais, II pielikuma d) punktā uzskaitītajos nolīgumos nekas neliedz dalībvalstīm uzlikt nodokļus, nodevas vai citus maksājumus degvielai, kas piegādāta tās teritorijā, lai to izmantotu Ukrainas izraudzīta gaisa pārvadātāja gaisa kuģos, kas veic lidojumus maršrutā no viena attiecīgās dalībvalsts punkta uz citu punktu tajā pašā vai citā dalībvalstī.
   6. Pants
   Pārvadāšanas tarifi
   1.   Šā panta 2. punkts papildina pantus, kas uzskaitīti II pielikuma e) punktā.
   2.   Tarifus, kurus piemēro gaisa pārvadātājs(-i), ko Ukraina izraudzījusies saskaņā ar kādu no nolīgumiem, kas uzskaitīti I pielikumā un kuros ietverts kāds no II pielikuma e) punktā uzskaitītajiem noteikumiem par pārvadājumiem, ko pilnībā veic Eiropas Kopienas teritorijā, nosaka saskaņā ar Eiropas Kopienas tiesību aktiem.
   7. Pants
   Nolīguma pielikumi
   Šā nolīguma pielikumi ir tā sastāvdaļa.
   8. Pants
   Pārskatīšana vai grozīšana
   Puses, savstarpēji vienojoties, jebkurā laikā var pārskatīt vai grozīt šo nolīgumu.
   9. Pants
   Stāšanās spēkā
   1.   Šis nolīgums stājas spēkā, kad Puses viena otrai ir rakstiski paziņojušas, ka ir pabeigtas to attiecīgās iekšējās procedūras, kas vajadzīgas, lai nolīgums stātos spēkā.
   2.   Šis nolīgums attiecas uz visiem nolīgumiem, kas uzskaitīti I pielikuma b) punktā, kad tie stājas spēkā.
   10. Pants
   Nolīguma laušana
   1.   Laužot kādu no I pielikumā uzskaitītajiem nolīgumiem, spēku zaudē visi šā nolīguma noteikumi, kas attiecas uz atbilstīgo I pielikumā uzskaitīto nolīgumu.
   2.   Laužot visus I pielikumā uzskaitītos nolīgumus, arī šis nolīgums zaudē spēku.
   11. Pants
   Reģistrācija
   Šo nolīgumu un tā grozījumus reģistrē Starptautiskajā civilās aviācijas organizācijā.

      TO APLIECINOT, pilnvarotie ir parakstījuši šo nolīgumu.
      Hecho en Kiev, el uno de diciembre de dos mil cinco.
      V Kyjevě dne prvního prosince dva tisíce pět.
      Udfærdiget i Kiev den første december to tusind og fem.
      Geschehen zu Kiew am ersten Dezember zweitausendundfünf.
      Kahe tuhande viienda aasta detsembrikuu esimesel päeval Kiievis.
      Κίεβο, μiα Δεκεμβρίου δύο χιλιάδες πέντε.
      Done at Kiev, on the first day of December, in the year two thousand and five.
      Fait à Kiev, le premier décembre deux mille cinq.
      Fatto a Kiev, addì primo dicembre duemilacinque.
      Kijevā, divtūkstoš piektā gada pirmajā decembrī.
      Priimta du tūstančiai penktų metų gruodžio pirmą dieną Kijeve.
      Kelt Kievben, a kettőezerötödik év december első napján.
      Magħmul f' Kiev, fl-ewwel jum ta' Diċembru tas-sena elfejn u ħamsa.
      Gedaan te Kiev, de eerste december tweeduizend vijf.
      Sporządzono w Kijowie dnia pierwszego grudnia roku dwutysięcznego piątego.
      Feito em Kiev, em um de Dezembro de dois mil e cinco.
      V Kyjeve dňa prvého decembra dvetisícpät'.
      V Kijevu, prevega decembra leta dva tisoč pet.
      Tehty Kiovassa ensimmäisenä päivänä joulukuuta vuonna kaksituhattaviisi.
      Som skedde i Kiev den första december tjugohundrafem.

            Pour le Royaume de Belgique

            Voor het Koninkrijk België

            Für das Königreich Belgien

            Za Českou republiku

            På Kongeriget Danmarks vegne

            Für die Bundesrepublik Deutschland

            Eesti Vabariigi nimel

            Για την Ελληνική Δημοκρατία

            Por el Reino de España

            Pour la République française

            Thar cheann Na hÉireann

            For Ireland

            Per la Repubblica italiana

            Για την Κυπριακή Δημοκρατία

            Latvijas Republikas vārdā

            Lietuvos Respublikos vardu

            Pour le Grand-Duché de Luxembourg

            A Magyar Köztársaság részéről

            Għar-Repubblika ta' Malta

            Voor het Koninkrijk der Nederlanden

            Für die Republik Österreich

            W imieniu Rzeczypospolitej Polskiej

            Pela República Portuguesa

            Za Republiko Slovenijo

            Za Slovenskú republiku

            Suomen tasavallan puolesta

            För Republiken Finland

            För Konungariket Sverige

            For the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland

         Por la Comunidad Europea
         Za Evropské společenství
         For Det Europæiske Fællesskab
         Für die Europäische Gemeinschaft
         Euroopa Ühenduse nimel
         Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα
         For the European Community
         Pour la Communauté européenne
         Per la Comunità europea
         Eiropas Kopienas vārdā
         Europos bendrijos vardu
         az Európai Közösség részéről
         Għall-Komunità Ewropea
         Voor de Europese Gemeenschap
         W imieniu Wspólnoty Europejskiej
         Pela Comunidade Europeia
         Za Európske spoločenstvo
         Za Evropsko skupnost
         Euroopan yhteisön puolesta
         På Europeiska gemenskapens vägnar

   I PIELIKUMS
   Nolīguma 1. pantā minēto nolīgumu saraksts

               a)

               Gaisa satiksmes pakalpojumu nolīgumi starp Ukrainu un Eiropas Kopienas dalībvalstīm, kas šā nolīguma parakstīšanas dienā ir stājušies spēkā vai ir parakstīti; un citas nolīgumi starp Ukrainu un dalībvalstīm, kas tiek piemēroti provizoriski:

                           —

                           Gaisa transporta nolīgums starp Austrijas Federālo valdību un Ukrainas valdību, kas noslēgts Vīnē, 1994. gada 15. jūnijā, turpmāk II pielikumā “Ukrainas un Austrijas nolīgums”;
                           jaunākie grozījumi izdarīti ar saskaņoto protokolu Vīnē, 2005. gada 22. aprīlī;

                           —

                           Nolīgums starp Beļģijas Karalistes valdību un Ukrainas valdību par gaisa transportu, kas parakstīts Kijevā, 1996. gada 20. maijā, turpmāk II pielikumā “Ukrainas un Beļģijas nolīgums”;
                           jaunākie grozījumi izdarīti ar 2004. gada 6. februārī Briselē noslēgto saprašanās memorandu;

                           —

                           Gaisa transporta nolīgums starp Čehijas Republikas valdību un Ukrainas valdību, kas parakstīts Kijevā, 1997. gada 1. jūlijā, turpmāk II pielikumā “Ukrainas un Čehijas Republikas nolīgums”;

                           —

                           Gaisa satiksmes pakalpojumu nolīgums starp Kipras Republikas valdību un Ukrainas valdību, kas noslēgts Kijevā, 2000. gada 21. februārī, turpmāk II pielikumā “Ukrainas un Kipras nolīgums”;

                           —

                           Gaisa satiksmes pakalpojumu nolīgums starp Dānijas Karalistes valdību un Ukrainas valdību, kas noslēgts Kijevā, 2001. gada 27. martā, turpmāk II pielikumā “Ukrainas un Dānijas nolīgums”;

                           —

                           Gaisa transporta nolīgums starp Vācijas Federatīvās Republikas valdību un Ukrainas valdību, kas noslēgts Kijevā, 1993. gada 10. jūnijā, turpmāk II pielikumā “Ukrainas un Vācijas nolīgums”;

                           —

                           Gaisa satiksmes pakalpojumu nolīgums starp Igaunijas Republikas valdību un Ukrainas valdību, kas noslēgts Tallinā, 1993. gada 6. jūlijā, turpmāk II pielikumā “Ukrainas un Igaunijas nolīgums”;

                           —

                           Nolīgums starp Somijas Republikas valdību un Ukrainas valdību par gaisa satiksmes pakalpojumiem, kas parakstīts Helsinkos, 1995. gada 5. jūnijā, turpmāk II pielikumā “Ukrainas un Somijas nolīgums”;

                           —

                           Nolīgums starp Francijas Republikas valdību un Ukrainas valdību par gaisa satiksmes pakalpojumiem, kas noslēgts Kijevā, 1994. gada 3. maijā, turpmāk II pielikumā “Ukrainas un Francijas nolīgums”;

                           —

                           Gaisa transporta nolīgums starp Grieķijas Republikas valdību un Ukrainas valdību, kas noslēgts Kijevā, 1997. gada 15. decembrī, turpmāk II pielikumā “Ukrainas un Grieķijas nolīgums”;

                           —

                           Gaisa transporta nolīgums starp Ungārijas Republikas valdību un Ukrainas valdību, kas noslēgts Kijevā, 1995. gada 19. maijā, turpmāk II pielikumā “Ukrainas un Ungārijas nolīgums”;

                           —

                           Gaisa satiksmes pakalpojumu nolīgums starp Itālijas Republikas valdību un Ukrainas valdību, kas noslēgts Romā, 1995. gada 2. maijā, turpmāk II pielikumā “Ukrainas un Itālijas nolīgums”;

                           —

                           Gaisa transporta nolīgums starp Latvijas Republikas valdību un Ukrainas valdību, kas noslēgts Rīgā, 1995. gada 23. maijā, turpmāk II pielikumā “Ukrainas un Latvijas nolīgums”;

                           —

                           Gaisa satiksmes pakalpojumu nolīgums starp Lietuvas Republikas valdību un Ukrainas valdību, kas noslēgts Viļņā, 1993. gada 7. jūlijā, turpmāk II pielikumā “Ukrainas un Lietuvas nolīgums”;
                           jaunākie grozījumi izdarīti ar 2003. gada 26. maijā Viļņā parakstīto protokolu;

                           —

                           Nolīgums starp Luksemburgas Lielhercogistes valdību un Ukrainas valdību par gaisa satiksmes pakalpojumiem, kas noslēgts Luksemburgā, 1994. gada 14. jūnijā, turpmāk II pielikumā “Ukrainas un Luksemburgas nolīgums”;

                           —

                           Nolīgums starp Nīderlandes Karalisti un Ukrainu par gaisa satiksmes pakalpojumiem, kas noslēgts Kijevā, 1993. gada 7. septembrī, turpmāk II pielikumā “Ukrainas un Nīderlandes nolīgums”;

                           —

                           Nolīgums starp Polijas Republikas valdību un Ukrainas valdību par gaisa satiksmes pakalpojumiem, kas noslēgts Varšavā, 1994. gada 20. janvārī, turpmāk II pielikumā “Ukrainas un Polijas nolīgums”;

                           —

                           Gaisa satiksmes pakalpojumu nolīgums starp Slovākijas Republikas valdību un Ukrainas valdību, kas noslēgts Bratislavā, 1994. gada 23. maijā, turpmāk II pielikumā “Ukrainas un Slovākijas Republikas nolīgums”;

                           —

                           Gaisa satiksmes pakalpojumu nolīgums starp Slovēnijas Republikas valdību un Ukrainas valdību, kas noslēgts Ļubļaņā, 1999. gada 30. martā, turpmāk II pielikumā “Ukrainas un Slovēnijas nolīgums”;

                           —

                           Gaisa transporta nolīgums starp Spānijas valdību un Ukrainas valdību, kas noslēgts Madridē, 1996. gada 7. oktobrī, turpmāk II pielikumā “Ukrainas un Spānijas nolīgums”;

                           —

                           Gaisa satiksmes pakalpojumu nolīgums starp Zviedrijas Karalistes valdību un Ukrainas valdību, kas noslēgts Kijevā, 2001. gada 27. martā, turpmāk II pielikumā “Ukrainas un Zviedrijas nolīgums”;

                           —

                           Nolīgums starp Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes valdību un Ukrainas valdību par gaisa satiksmes pakalpojumiem, kas parakstīts Londonā, 1993. gada 10. februārī, turpmāk II pielikumā “Ukrainas un Apvienotās Karalistes nolīgums”.

               b)

               Gaisa satiksmes pakalpojumu nolīgumi starp Ukrainu un Eiropas Kopienas dalībvalstīm, kas šā nolīguma parakstīšanas dienā ir parafēti:

                           —

                           Nolīgums starp Īrijas Republikas valdību un Ukrainas valdību par gaisa transportu, kas parafēts Dublinā, 1992. gada 10. decembrī, turpmāk II. pielikumā “Ukrainas un Īrijas nolīgums”;

                           —

                           Nolīgums starp Maltas Republikas valdību un Ukrainas Ministru kabinetu par gaisa satiksmes pakalpojumiem, kas parafēts Luqa, 1998. gada 17. jūnijā, turpmāk II pielikumā “Ukrainas un Maltas nolīgums”;

                           —

                           Gaisa transporta nolīgums starp Portugāles Republikas valdību un Ukrainas Ministru kabinetu, kas parafēts Lisabonā, 2000. gada 18. oktobrī, turpmāk II pielikumā “Ukrainas un Portugāles nolīgums”.

         II PIELIKUMS
   To pantu saraksts, kuri ir uzskaitīti šā nolīguma I pielikumā un minēti tā 2. līdz 6. pantā

               a)

               Izraudzīšanās, ko veic dalībvalsts:

                           —

                           Ukrainas un Austrijas nolīguma 3. panta 5. punkts;

                           —

                           Ukrainas un Čehijas Republikas nolīguma 3. panta 4. punkts;

                           —

                           Ukrainas un Dānijas nolīguma 3. panta 4. punkts;

                           —

                           Ukrainas un Vācijas nolīguma 3. panta 4. punkts;

                           —

                           Ukrainas un Igaunijas nolīguma 4. panta 4. punkts;

                           —

                           Ukrainas un Somijas nolīguma 3. panta 4. punkts;

                           —

                           Ukrainas un Francijas nolīguma 4. panta 3. punkts;

                           —

                           Ukrainas un Grieķijas nolīguma 3. panta 4. punkts;

                           —

                           Ukrainas un Ungārijas nolīguma 3. panta 4. punkts;

                           —

                           Ukrainas un Īrijas nolīguma 3. panta 3. punkts;

                           —

                           Ukrainas un Itālijas nolīguma 4. panta 4. punkts;

                           —

                           Ukrainas un Latvijas nolīguma 3. panta 4. punkts;

                           —

                           Ukrainas un Lietuvas nolīguma 4. panta 4. punkts;

                           —

                           Ukrainas un Maltas nolīguma 3. panta 4. punkts;

                           —

                           Ukrainas un Nīderlandes nolīguma 3. panta 4. punkts;

                           —

                           Ukrainas un Polijas nolīguma 4. panta 4. punkts;

                           —

                           Ukrainas un Portugāles nolīguma 3. panta 4. punkts;

                           —

                           Ukrainas un Slovākijas Republikas nolīguma 4. panta 4. punkts;

                           —

                           Ukrainas un Slovēnijas nolīguma 3. panta 4. punkts;

                           —

                           Ukrainas un Spānijas nolīguma III panta 4. punkts;

                           —

                           Ukrainas un Zviedrijas nolīguma 3. panta 4. punkts;

                           —

                           Ukrainas un Apvienotās Karalistes nolīguma 4. panta 4. punkts.

               b)

               Pilnvaru vai atļauju atteikumi, atsaukumi, to pārtraukšana vai ierobežošana:

                           —

                           Ukrainas un Austrijas nolīguma 4. panta 1. punkta a) apakšpunkts;

                           —

                           Ukrainas un Beļģijas nolīguma 5. panta 1. punkta d) apakšpunkts;

                           —

                           Ukrainas un Čehijas Republikas nolīguma 4. panta 1. punkta a) apakšpunkts;

                           —

                           Ukrainas un Kipras nolīguma 5. panta 1. punkta a) apakšpunkts;

                           —

                           Ukrainas un Dānijas nolīguma 4. panta 1. punkta a) apakšpunkts;

                           —

                           Ukrainas un Igaunijas nolīguma 5. panta 1. punkta a) apakšpunkts;

                           —

                           Ukrainas un Somijas nolīguma 4. panta 1. punkta a) apakšpunkts;

                           —

                           Ukrainas un Francijas nolīguma 5. panta 1. punkta a) apakšpunkts;

                           —

                           Ukrainas un Grieķijas nolīguma 4. panta 1. punkta b) apakšpunkts;

                           —

                           Ukrainas un Ungārijas nolīguma 4. panta 1. punkta a) apakšpunkts;

                           —

                           Ukrainas un Itālijas nolīguma 5. panta 1. punkta a) apakšpunkts;

                           —

                           Ukrainas un Lietuvas nolīguma 5. panta 1. punkta a) apakšpunkts;

                           —

                           Ukrainas un Luksemburgas nolīguma 4. panta 1. punkta c) apakšpunkts;

                           —

                           Ukrainas un Maltas nolīguma 4. panta 1. punkta a) apakšpunkts;

                           —

                           Ukrainas un Nīderlandes nolīguma 4. panta 1. punkta c) apakšpunkts;

                           —

                           Ukrainas un Polijas nolīguma 5. panta 1. punkta a) apakšpunkts;

                           —

                           Ukrainas un Portugāles nolīguma 4. panta 1. punkta a) apakšpunkts;

                           —

                           Ukrainas un Slovākijas Republikas nolīguma 5. panta 1. punkta a) apakšpunkts;

                           —

                           Ukrainas un Slovēnijas nolīguma 4. panta 1. punkta a) apakšpunkts;

                           —

                           Ukrainas un Spānijas nolīguma IV panta 1. punkta a) apakšpunkts;

                           —

                           Ukrainas un Zviedrijas nolīguma 4. panta 1. punkta a) apakšpunkts;

                           —

                           Ukrainas un Apvienotās Karalistes nolīguma 5. panta 1. punkta a) apakšpunkts.

               c)

               Drošība:

                           —

                           Ukrainas un Austrijas nolīguma 9.a pants;

                           —

                           Ukrainas un Beļģijas nolīguma 7. pants;

                           —

                           Ukrainas un Čehijas Republikas nolīguma 9. pants;

                           —

                           Ukrainas un Dānijas nolīguma 14.bis pants;

                           —

                           Ukrainas un Igaunijas nolīguma 6. pants;

                           —

                           Ukrainas un Francijas nolīguma 9. pants;

                           —

                           Ukrainas un Grieķijas nolīguma 8. pants;

                           —

                           Ukrainas un Ungārijas nolīguma 5. pants;

                           —

                           Ukrainas un Īrijas nolīguma 7. pants;

                           —

                           Ukrainas un Itālijas nolīguma 10. pants;

                           —

                           Ukrainas un Lietuvas nolīguma 16.a pants;

                           —

                           Ukrainas un Luksemburgas nolīguma 6. pants;

                           —

                           Ukrainas un Maltas nolīguma 8. pants;

                           —

                           Ukrainas un Nīderlandes nolīguma 13. pants;

                           —

                           Ukrainas un Portugāles nolīguma 15. pants;

                           —

                           Ukrainas un Slovākijas Republikas nolīguma 6. pants;

                           —

                           Ukrainas un Slovēnijas nolīguma 6. pants;

                           —

                           Ukrainas un Spānijas nolīguma XI pants;

                           —

                           Ukrainas un Zviedrijas nolīguma 14.a pants.

               d)

               Nodokļu uzlikšana aviācijas degvielai:

                           —

                           Ukrainas un Austrijas nolīguma 7. pants;

                           —

                           Ukrainas un Beļģijas nolīguma 10. pants;

                           —

                           Ukrainas un Čehijas Republikas nolīguma 10. pants;

                           —

                           Ukrainas un Kipras nolīguma 7. pants;

                           —

                           Ukrainas un Dānijas nolīguma 6. pants;

                           —

                           Ukrainas un Vācijas nolīguma 6. pants;

                           —

                           Ukrainas un Igaunijas nolīguma 12. pants;

                           —

                           Ukrainas un Somijas nolīguma 11. pants;

                           —

                           Ukrainas un Francijas nolīguma 11. pants;

                           —

                           Ukrainas un Grieķijas nolīguma 11. pants;

                           —

                           Ukrainas un Ungārijas nolīguma 11. pants;

                           —

                           Ukrainas un Īrijas nolīguma 11. pants;

                           —

                           Ukrainas un Itālijas nolīguma 6. pants;

                           —

                           Ukrainas un Latvijas nolīguma 6. pants;

                           —

                           Ukrainas un Lietuvas nolīguma 12. pants;

                           —

                           Ukrainas un Luksemburgas nolīguma 8. pants;

                           —

                           Ukrainas un Maltas nolīguma 5. pants;

                           —

                           Ukrainas un Nīderlandes nolīguma 9. pants;

                           —

                           Ukrainas un Polijas nolīguma 12. pants;

                           —

                           Ukrainas un Portugāles nolīguma 6. pants;

                           —

                           Ukrainas un Slovākijas Republikas nolīguma 12. pants;

                           —

                           Ukrainas un Slovēnijas nolīguma 8. pants;

                           —

                           Ukrainas un Spānijas nolīguma V pants;

                           —

                           Ukrainas un Zviedrijas nolīguma 6. pants;

                           —

                           Ukrainas un Apvienotās Karalistes nolīguma 8. pants.

               e)

               Pārvadājumu tarifi:

                           —

                           Ukrainas un Austrijas nolīguma 11. pants;

                           —

                           Ukrainas un Beļģijas nolīguma 12. pants;

                           —

                           Ukrainas un Čehijas Republikas nolīguma 14. pants;

                           —

                           Ukrainas un Kipras nolīguma 14. pants;

                           —

                           Ukrainas un Dānijas nolīguma 11. pants;

                           —

                           Ukrainas un Vācijas nolīguma 10. pants;

                           —

                           Ukrainas un Igaunijas nolīguma 11. pants;

                           —

                           Ukrainas un Somijas nolīguma 10. pants;

                           —

                           Ukrainas un Francijas nolīguma 17. pants;

                           —

                           Ukrainas un Grieķijas nolīguma 14. pants;

                           —

                           Ukrainas un Ungārijas nolīguma 10. pants;

                           —

                           Ukrainas un Īrijas nolīguma 6. pants;

                           —

                           Ukrainas un Itālijas nolīguma 8. pants;

                           —

                           Ukrainas un Latvijas nolīguma 10. pants;

                           —

                           Ukrainas un Lietuvas nolīguma 10. pants;

                           —

                           Ukrainas un Luksemburgas nolīguma 10. pants;

                           —

                           Ukrainas un Maltas nolīguma 11. pants;

                           —

                           Ukrainas un Nīderlandes nolīguma 5. pants;

                           —

                           Ukrainas un Polijas nolīguma 11. pants;

                           —

                           Ukrainas un Portugāles nolīguma 18. pants;

                           —

                           Ukrainas un Slovākijas Republikas nolīguma 11. pants;

                           —

                           Ukrainas un Slovēnijas nolīguma 12. pants;

                           —

                           Ukrainas un Spānijas nolīguma VII pants;

                           —

                           Ukrainas un Zviedrijas nolīguma 11. pants;

                           —

                           Ukrainas un Apvienotās Karalistes nolīguma 7. pants.

         III PIELIKUMS
   Šā nolīguma 2. pantā minēto citu valstu saraksts

               a)

               Islandes Republika (saskaņā ar Eiropas Ekonomikas zonas līgumu);

               b)

               Lihtenšteinas Firstiste (saskaņā ar Eiropas Ekonomikas zonas līgumu);

               c)

               Norvēģijas Karaliste (saskaņā ar Eiropas Ekonomikas zonas līgumu);

               d)

               Šveices Konfederācija (saskaņā ar Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas nolīgumu par gaisa transportu).

         IV PIELIKUMS
   Definīcijas
   Ar vārdu “dalībvalsts” apzīmē jebkuru Eiropas Kopienas dalībvalsti.
   Ar frāzi “Kopienas gaisa pārvadātājs (aviosabiedrība) ir reģistrēts dalībvalsts teritorijā” saprot, ka tiek efektīvi un faktiski veikta darbība gaisa transporta jomā saskaņā ar stabilu vienošanos. Šāda uzņēmuma juridiskajai formai, vai nu tas ir filiāle, vai meitasuzņēmums ar juridiskas personas statusu, šajā sakarā nevajadzētu būt noteicošajam faktoram.
   Ar frāzi “darbības licence” saprot atļauju, ko uzņēmumam piešķīrusi atbildīgā dalībvalsts, ļaujot tam par atlīdzību veikt pasažieru, pasta sūtījumu un/vai kravas gaisa pārvadājumus, kā minēts darbības licencē.
   Ar frāzi “gaisa kuģa ekspluatanta apliecība” saprot dokumentu, ko uzņēmumam vai uzņēmumu grupai izsniegušas kompetentās iestādes, apliecinot, ka attiecīgajam ekspluatantam ir profesionālās zināšanas un organizācija, lai nodrošinātu drošu gaisa kuģa darbību apliecībā norādīto aeronavigācijas darbību veikšanai.
   “Efektīvas reglamentējošas kontroles” priekšnosacījums ietver, bet neaprobežojas ar turpmāko: gaisa pārvadātājam ir kompetento iestāžu izsniegta derīga darbības licence, un tas atbilst starptautisko gaisa satiksmes pakalpojumu kritērijiem, kurus noteikušas kompetentās iestādes, piemēram, apliecinājums par finanšu pietiekamību, spēja attiecīgā gadījumā izpildīt sabiedrības interešu prasību, pakalpojuma nodrošināšanas saistības u.tml., un atļaujas izsniedzējā dalībvalstī ir un tiek uzturētas aviācijas drošuma un drošības pārskata programmas vismaz saskaņā ar Starptautiskās civilās aviācijas organizācijas standartiem.


title: Padomes un Komsijas Lēmums (1999. gada 29. aprīlis) par Nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienām un Kanādas valdību attiecībā uz to konkurences tiesību piemērošanu

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31999D0445

Oficiālais Vēstnesis L 175 , 10/07/1999 Lpp. 0049 - 0049

		Padomes un Komsijas Lēmums(1999. gada 29. aprīlis)par Nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienām un Kanādas valdību attiecībā uz to konkurences tiesību piemērošanu(1999/445/EK, EOTK)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, jo īpaši tā 87. un 235. pantu saistībā ar 228. panta 3. punkta pirmo daļu,ņemot vērā Eiropas Ogļu un tērauda kopienas dibināšanas līgumu, jo īpaši tā 65. un 66. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu [1],(1) tā kā jāatsaucas uz Līguma 235. pantu, jo Nolīguma tekstā iekļauta apvienošanās un pievienošanās, ko aptver Padomes 1989. gada 21. decembra Regula (EEK) Nr. 4046/89 par tirgus koncentrācijas uzraudzību uzņēmumu starpā [2], kas pamatā ir balstīta uz 235. pantu;(2) tā kā, ņemot vērā konkurences problēmu arvien lielāku starptautisku dimensiju, šajā jomā jāstiprina starptautiska sadarbība;(3) tā kā šajā nolūkā Komisija ir vienojusies par Nolīgumu ar Kanādas valdību par Eiropas Kopienu un Kanādas konkurences noteikumu piemērošanu;(4) tā kā jāapstiprina Nolīgums, ietverot vēstuļu apmaiņu,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsAr šo Eiropas Kopienas un Eiropas Ogļu un tērauda kopienas vārdā apstiprina Nolīgumu starp Eiropas Kopienām un Kanādas valdību par konkurences tiesību piemērošanu, ietverot apmaiņu ar vēstulēm.Dāņu, vācu, angļu, spāņu, somu, franču, grieķu, itāļu, holandiešu, portugāļu un zviedru valodā noformētie Nolīguma un skaidrojošo vēstuļu teksti ir pievienoti šim Lēmumam.2. pantsAr šo Padomes priekšsēdētājs ir pilnvarots nozīmēt pilnvaroto(-ās) personu(-as) Nolīguma parakstīšanai, lai tas kļūtu saistošs Eiropas Kopienai.Ar šo Padomes priekšsēdētājs ir pilnvarots nozīmēt pilnvaroto(-ās) personu(-as) Nolīguma parakstīšanai, lai tas kļūtu saistošs Eiropas Ogļu un tērauda kopienai.Luksemburgā, 1999. gada 29. aprīlīPadomes vārdā —priekšsēdētājsW. MüllerKomisijas vārdā —priekšsēdētājsJ. Santor[1] OV C 150, 28.5.1999.[2] OV L 395, 30.12.1989., 1. lpp. (labotais variants: OV L 257, 21.9.1990., 13. lpp.).--------------------------------------------------