               23.12.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 434/156

         P7_TA(2012)0502
   Grozījumu izdarīšana EP Reglamenta 123. pantā par rakstiskām deklarācijām un 42. pantā par likumdošanas iniciatīvām
   Eiropas Parlamenta 2012. gada 13. decembra lēmums par grozījumu izdarīšanu Reglamenta 123. pantā par rakstiskām deklarācijām un 42. pantā par likumdošanas iniciatīvām (2011/2058(REG))
   (2015/C 434/20)

      Eiropas Parlaments,

               —

               ņemot vērā priekšsēdētāja 2010. gada 11. novembra vēstuli,

               —

               ņemot vērā tā politikas departamenta pētījumu “Rakstiskas deklarācijas Eiropas Parlamentā – procesa un ietekmes pārskatīšana” (PE 462.424),

               —

               ņemot vērā Reglamenta 211. un 212. pantu,

               —

               ņemot vērā Konstitucionālo jautājumu komitejas ziņojumu (A7-0242/2012),

         tā kā:

               A.

               gadu gaitā Parlaments ir ievērojami paplašinājis savas pilnvaras, nodrošinot sev nozīmīgus līdzekļus ietekmēt Eiropas Savienības lēmumu pieņemšanas procesu lielākajā daļā Savienības darbības jomu;

               B.

               iestādēm, kurām adresēta rakstiska deklarācija, būtu jānodrošina tās pienācīga izpilde;

               C.

               rakstiskas deklarācijas ir noderīgs veids, kā pievērst uzmanību jautājumiem, par kuriem Savienības pilsoņi ir īpaši norūpējušies;

               D.

               rakstiskas deklarācijas tiek izmantotas regulāri, bet to skaits nav pārāk liels; tikai nelielu daļu no tām atbalsta nepieciešamais Parlamentu deputātu vairākums;

               E.

               vairums rakstisko deklarāciju zaudē spēku pēc Reglamentā noteiktā termiņa;

               F.

               lielākā daļa pieņemto rakstisko deklarāciju ir adresēta Komisijai, kura ir atzīta par vienīgo iestādi, kas atbildējusi uz deklarācijās izvirzītajiem jautājumiem;

               G.

               vairumā gadījumu šajās atbildēs vienīgi vairākkārt atkārtots, kādas darbības Komisija īsteno, un tikai izņēmuma gadījumos tās satur norādījumus uz īpašām darbībām, kas tiek ierosinātas ar rakstisku deklarāciju;

               H.

               ņemot vērā to, ka Parlamenta prerogatīvas paplašinās, kā arī to, ka ir ieviesta Eiropas pilsoņu iniciatīva, rakstisko deklarāciju nozīmīgums ir mainījies, lai gan tās joprojām var izmantot kā noderīgu līdzekli, lai dotu iespēju deputātiem radīt lielāku izpratni par sabiedrību interesējošiem jautājumiem;

               I.

               rakstiskajām deklarācijām ir ļoti ierobežota ietekme gan attiecībā uz darba kārtības noteikšanu, gan iestāžu pieņemamo lēmumu ietekmēšanu, un tās var radīt maldinošu iespaidu par to lietderīgumu; taču, pienācīgi izmantotas, tās nezaudē savu vērtību kā populārs līdzeklis kampaņām; priekšlikumiem, kuros aicināts veikt likumdošanas pasākumus, vajadzētu izmantot 42. panta 2. punktu, kas ikvienam deputātam sniedz patiesu iespēju ietekmēt Savienības likumdošanu un attiecīgo priekšlikumu iekļaut Parlamenta komiteju darbā;

               J.

               atsevišķu rakstisko deklarāciju kvalitāte un atbilstība, jo īpaši to saskaņotība ar Savienības kompetencēm, kā tās noteiktas Līguma par Eiropas Savienības darbību I sadaļas I daļā, var būt nepienācīga; tādēļ Parlaments nākamajā sasaukumā varētu novērtēt to, kāda ietekme ir Reglamenta jaunajiem noteikumiem par rakstiskām deklarācijām, un konstatēt to lietderīgumu,

               1.

               nolemj Reglamentā veikt turpmāk minētos grozījumus;

               2.

               uzskata, ka iestādēm, kurām adresēta rakstiska deklarācija, trīs mēnešu laikā no attiecīgās deklarācijas saņemšanas jāziņo Parlamentam par plānotajiem turpmākajiem pasākumiem; turklāt attiecīgajā jautājumā plāno censties panākt vienošanos ar Komisiju nākamo pārrunu laikā, kurās tiek pārskatīts Pamatnolīgums par Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas attiecībām;

               3.

               atgādina, ka šie grozījumi stājas spēkā nākamās sesijas pirmajā dienā;

               4.

               atzinīgi vērtē Prezidija lēmumu ierobežot pārmērīgas propagandas kampaņas attiecībā uz rakstiskajām deklarācijām, kas ļauj deputātiem netraucēti piekļūt plenārsēžu zālei;

               5.

               uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu zināšanai Padomei un Komisijai.

      Grozījums Nr. 6

      Eiropas Parlamenta Reglaments

      42. pants – 2. un 3. punkts

                  Spēkā esošais teksts

                  Grozījums

               2.   Jebkurš deputāts var iesniegt Eiropas Savienības tiesību akta priekšlikumu saskaņā ar Parlamenta iniciatīvas tiesībām atbilstoši Līguma par Eiropas Savienības darbību 225. pantam.

               2.   Jebkurš deputāts var iesniegt Eiropas Savienības tiesību akta priekšlikumu saskaņā ar Parlamenta iniciatīvas tiesībām atbilstoši Līguma par Eiropas Savienības darbību 225. pantam.
                     Šādu priekšlikumu var kopīgi iesniegt ne vairāk kā 10 deputāti. Priekšlikumā norāda tā juridisko pamatu, un tam var pievienot paskaidrojumu, kas nav garāks par 150 vārdiem.

               3.   Priekšlikumu iesniedz Parlamenta priekšsēdētājam
                     , un viņš to nosūta izskatīšanai atbildīgajā komitejā.
                   Pirms šādas nosūtīšanas priekšlikumu iztulko tajās oficiālajās valodās, kuras komitejas priekšsēdētājs uzskata par nepieciešamu īsai izskatīšanai. Komiteja lemj par turpmāko procedūru trīs mēnešu laikā pēc nosūtīšanas un pēc priekšlikuma
                     sagatavotāja
                   uzklausīšanas.

               3.   Priekšlikumu iesniedz Parlamenta priekšsēdētājam,
                     kurš pārbauda, vai ir ievērotas juridiskās prasības. Viņš var šo priekšlikumu nosūtīt komitejai, kas atbildīga par šādu pārbaudi, lai tā sniegtu atzinumu par juridiskā pamata atbilstību. Ja Parlamenta priekšsēdētājs priekšlikumu atzīst par pieņemamu, viņš par to paziņo plenārsēdē un priekšlikumu nosūta atbildīgajai komitejai.

               Pirms šādas nosūtīšanas
                     atbildīgajai komitejai
                   priekšlikumu iztulko tajās oficiālajās valodās, kuras komitejas priekšsēdētājs uzskata par nepieciešamu īsai izskatīšanai.

                     Komiteja var arī ieteikt Parlamenta priekšsēdētājam, lai priekšlikumu ļauj parakstīt visiem deputātiem, ievērojot 123. panta 1.a, 2. un 5. punktā izklāstīto kārtību un noteiktos termiņus.

                     Ja komiteja nolemj Parlamentam iesniegt priekšlikumu saskaņā ar 48. pantā paredzēto procedūru,
                   priekšlikuma
                     sagatavotāja vārdu

                  min ziņojuma virsrakstā.

                     Ja šādu priekšlikumu paraksta Parlamenta deputātu vairākums, uzskata, ka Priekšsēdētāju konference ir atļāvusi sagatavot ziņojumu par priekšlikumu. Komiteja pēc priekšlikuma autoru uzklausīšanas sagatavo ziņojumu saskaņā ar 48. pantu.

                     Ja priekšlikumu citi deputāti parakstīt nevar vai Parlamenta deputātu vairākums to nav parakstījis, atbildīgā
                   komiteja lemj par turpmāko rīcību trīs mēnešu laikā pēc nosūtīšanas un pēc priekšlikuma
                     autoru
                   uzklausīšanas.

               Priekšlikuma
                     autoru vārdus

                  norāda ziņojuma virsrakstā.

      Grozījums Nr. 1

      Eiropas Parlamenta Reglaments

      123. pants – 1. punkts

                  Spēkā esošais teksts

                  Grozījums

               1.
                     Ne vairāk kā pieci
                   deputāti var iesniegt ne vairāk kā 200 vārdu garu rakstisku deklarāciju par tematu, kas attiecas uz Eiropas Savienības kompetences jomām,
                     bet kas neattiecas uz jautājumiem
                  ,
                     kuri ir notiekošas likumdošanas procedūras temats. Atļauju dod
                   Parlamenta
                     priekšsēdētājs
                  ,
                     katru gadījumu izskatot atsevišķi.
                   Rakstiskas deklarācijas
                     drukā
                   oficiālajās valodās un izplata. Deklarācijas un to parakstītāju vārdus iekļauj reģistrā. Šis reģistrs ir publisks, un
                     sesijas laikā to glabā pie ieejas sēžu zālē, bet pārējā laikā – piemērotā vietā, ko nosaka Kvestoru kolēģija
                  .

               1.
                     Vismaz 10
                   deputāti
                     no vismaz trijām politiskajām grupām
                   var iesniegt ne vairāk kā 200 vārdu garu rakstisku deklarāciju par tematu, kas attiecas vienīgi uz Eiropas Savienības kompetences jomām
                     . Šādas deklarācijas saturs var būt tikai deklarācijas veidā. Konkrētāk
                  ,
                     tajā nedrīkst aicināt veikt jebkādu likumdošanas pasākumu, tajā nedrīkst būt lēmumam par jautājumiem
                  ,
                     attiecībā uz kuriem šajā reglamentā ir noteikta īpaša kārtība un kompetence
                  , un
                     tā nedrīkst būt par Parlamentā izskatīšanā esošo jautājumu tematu
                  .

                     1.a

                     Jebkurā attiecīgajā gadījumā, lai saņemtu atļauju veikt turpmākus pasākumus, ir vajadzīgs
                   Parlamenta
                     priekšsēdētāja pamatots lēmums, ievērojot 1. punktu.
                   Rakstiskas deklarācijas
                     publicē
                   oficiālajās valodās
                     Parlamenta tīmekļa vietnē
                   un izplata
                     elektroniski visiem deputātiem.
                   Deklarācijas un to parakstītāju vārdus iekļauj
                     elektroniskā
                   reģistrā. Šis reģistrs ir publisks un
                     pieejams Parlamenta tīmekļa vietnē
                  .
                     Parlamenta priekšsēdētājs rakstiskās deklarācijas ar parakstiem glabā arī papīra formātā.

      Grozījums Nr. 2

      Eiropas Parlamenta Reglaments

      123. pants – 2. punkts

                  Spēkā esošais teksts

                  Grozījums

               2.   Ikviens deputāts var parakstīt reģistrā iekļauto deklarāciju.

               2.   Ikviens deputāts var parakstīt
                     elektroniskajā
                   reģistrā iekļauto deklarāciju.
                     Parakstu var atsaukt jebkurā laikā pirms trīs mēnešu termiņa beigām, sākot no deklarācijas iekļaušanas reģistrā. Šādas atsaukšanas gadījumā attiecīgais deputāts zaudē tiesības deklarāciju parakstīt vēlreiz.

      Grozījums Nr. 7

      Reglaments

      123. pants – 3. punkts

                  Spēkā esošais teksts

                  Grozījums

               3.   Kad deklarāciju ir parakstījis Parlamenta deputātu vairākums, Parlamenta priekšsēdētājs par to informē Parlamentu
                     un parakstītāju vārdus publicē protokolā, savukārt deklarāciju publicē pieņemtajos tekstos
                  .

               3.   Ja

                     trīs mēnešu termiņa beigās pēc deklarācijas iekļaušanas reģistrā
                   deklarāciju ir parakstījis Parlamenta deputātu vairākums, Parlamenta priekšsēdētājs par to attiecīgi informē Parlamentu.
                     Neuzliekot Parlamentam saistības, deklarāciju kopā ar parakstītāju vārdiem publisko protokolā
                  .

      Grozījums Nr. 4

      Eiropas Parlamenta Reglaments

      123. pants – 4.a punkts (jauns)

                  Spēkā esošais teksts

                  Grozījums

                     4.a

                     Ja iestādes, kurām adresēta pieņemtā deklarācija, trīs mēnešu laikā no tās saņemšanas neziņo Parlamentam par plānotajiem turpmākajiem pasākumiem, jautājums pēc viena deklarācijas sagatavotāja lūguma tiek iekļauts atbildīgās komitejas nākamās sanāksmes darba kārtībā.

      Grozījums Nr. 5

      Eiropas Parlamenta Reglaments

      123. pants – 5. punkts

                  Spēkā esošais teksts

                  Grozījums

               5.   Ja rakstiska deklarācija ir bijusi reģistrā vairāk nekā trīs mēnešus un to nav parakstījusi vismaz puse Parlamenta deputātu, tā zaudē spēku.

               5.   Ja rakstiska deklarācija ir bijusi reģistrā vairāk nekā trīs mēnešus un to nav parakstījusi vismaz puse Parlamenta deputātu, tā zaudē spēku,
                     un šo trīs mēnešu termiņu nav nekādas iespējas pagarināt
                  .


title: Padomes Lēmums 2009/906/KĀDP ( 2009. gada 8. decembris ) par Eiropas Savienības policijas misiju ( EUPM ) Bosnijā un Hercegovinā ( BiH )

text:
               9.12.2009

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 322/22

      PADOMES LĒMUMS 2009/906/KĀDP
   (2009. gada 8. decembris)
   par Eiropas Savienības policijas misiju (EUPM) Bosnijā un Hercegovinā (BiH)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 28. pantu un 43. panta 2. punktu,
   tā kā

               (1)

               Padome 2007. gada 19. novembrī pieņēma Vienoto rīcību 2007/749/KĀDP par Eiropas Savienības policijas misiju (EUPM) Bosnijā un Hercegovinā (BiH) (1). Minētās vienotās rīcības termiņš beidzas 2009. gada 31. decembrī.

               (2)

                  EUPM vadības un kontroles struktūra nedrīkstētu ietekmēt misijas vadītāja līgumsaistības ar Komisiju, īstenojot EUPM budžetu.

               (3)

                  EUPM vajadzībām būtu jāaktivizē Informācijas analīzes un sakaru centrs.

               (4)

                  EUPM īstenos situācijā, kas var pasliktināties un kaitēt kopējās ārpolitikas un drošības politikas mērķu sasniegšanai, kuri ir izklāstīti 21. pantā Līgumā par Eiropas Savienību,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Misija
   1.   Bosnijā un Hercegovinā (BiH) izvērsto Eiropas Savienības Policijas misiju (EUPM), kas ir izveidota ar Vienoto rīcību 2002/210/KĀDP (2), turpina pēc 2010. gada 1. janvāra.
   2.   EUPM darbojas saskaņā ar 2. pantā izklāstīto pamatuzdevumu un veic 3. pantā izklāstītos svarīgākos uzdevumus.
   2. pants
   Pamatuzdevums
   Kā daļa no plašākas tiesiskuma pieejas Bosnijā un Hercegovinā un visā reģionā, EUPM, saglabājot rudimentāras spējas policijas reformu un kontroles jomā, galvenokārt atbalsta attiecīgas BiH tiesībaizsardzības aģentūras, tām apkarojot organizēto noziedzību un korupciju, īpašu uzmanību pievēršot valsts mēroga tiesībaizsardzības aģentūrām, policijas un prokuratūras sadarbības stiprināšanai, kā arī reģiona un starptautiskai sadarbībai.

      EUPM sniedz operatīvas konsultācijas Eiropas Savienības īpašajam pārstāvim (ESĪP), palīdzot viņam pildīt uzdevumus. EUPM ar darbību un izmantojot kontaktus visā Bosnijā un Hercegovinā dod ieguldījumu plašākos centienos nodrošināt, lai ES būtu pilnībā informēta par notikumiem Bosnijā un Hercegovinā.

      EUPM darbojas saskaņā ar vienotiem mērķiem, kas ir ietverti 11. pielikumā Vispārējā pamatnolīgumā par mieru Bosnijā un Hercegovinā, un misijas mērķus atbalsta Eiropas Kopienas instrumenti.
   3. pants
   Svarīgākie misijas uzdevumi
   Lai EUPM īstenotu uzticētos mērķus, svarīgākie misijas uzdevumi ir šādi:

               1)

               stiprināt organizētās noziedzības un korupcijas apkarošanā iesaistītu tiesībaizsardzības aģentūru operatīvās spējas un apvienotās jaudas;

               2)

               sistemātiski palīdzēt un atbalstīt plānot un veikt izmeklēšanas, apkarojot organizēto noziedzību un korupciju;

               3)

               palīdzēt BiH kriminālizmeklēšanas spēju attīstīšanā un veicināt to;

               4)

               stiprināt policijas un prokuratūras sadarbību;

               5)

               stiprināt policijas un sodu izciešanas sistēmas sadarbību;

               6)

               palīdzēt nodrošināt piemērotu atbildības līmeni.

         4. pants
   Misijas struktūra
   1.   EUPM struktūra ir šāda:

               a)

               galvenais štābs atrodas Sarajevā, un tajā ir misijas vadītājs un saskaņā ar operācijas plānu (OPLAN) paredzētais personāls;

               b)

               četri reģionāli biroji atrodas Sarajevā, Banjalukā, Mostarā un Tuzlā;

               c)

               darbinieki strādā attiecīgās tiesībaizsardzības aģentūrās, kas nodarbojas ar organizētās noziedzības un korupcijas apkarošanu, augstākas vadības līmenī, kā arī citos svarīgos līmeņos – kā uzskata par vajadzīgu (Valsts izmeklēšanas un aizsardzības aģentūrā, robežpolicijā, Netiešo nodokļu iestādē, Policijas koordinācijas direktorātā, Valsts prokuratūrā, utt.).

         2.   Uz minētajiem elementiem attiecas sīkāk izstrādāti OPLAN paredzēti mehānismi. Padome apstiprina operāciju koncepciju (CONOPS) un OPLAN.
   5. pants
   Civilais operācijas komandieris
   1.   Civilā plānošanas un īstenošanas centra (Civilian Planning and Conduct Capability – CPCC) direktors ir EUPM civilais operācijas komandieris.
   2.   Civilais operācijas komandieris stratēģiskā līmenī vada un kontrolē EUPM Politikas un drošības komitejas (PDK) politiskā kontrolē un saskaņā ar tās stratēģiskām norādēm, un Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos (AP) vadībā.
   3.   Civilais operācijas komandieris nodrošina Padomes un PDK lēmumu pienācīgu un efektīvu īstenošanu, vajadzības gadījumā arī dod stratēģiskas norādes misijas vadītājam, un dod viņam padomus un tehnisku atbalstu.
   4.   Norīkotais personāls turpina darboties pilnīgā norīkotājas valsts vai attiecīgas ES iestādes pakļautībā. Valstu iestādes civilajam operācijas komandierim uztic operatīvu personāla, grupu un vienību kontroli (OPCON).
   5.   Civilajam operācijas komandierim ir vispārēja atbildība nodrošināt, lai ES pienācīgi pildītu pienākumu rūpēties par personālu.
   6.   Vajadzības gadījumā civilais operācijas komandieris un ESĪP savā starpā apspriežas.
   6. pants
   Misijas vadītājs
   1.   Misijas vadītājs ir atbildīgs par EUPM vadību un kontroli operācijas vietā, un to īsteno.
   2.   Misijas vadītājs pēc civilā operācijas komandiera norādījumiem īsteno nosūtītāju dalībvalstu personāla, grupu un vienību vadību un kontroli, kā arī atbild par administratīviem un apgādes jautājumiem, arī par EUPM rīcībā nodotiem aktīviem, līdzekļiem un informāciju.
   3.   Misijas vadītājs izdod norādes visam EUPM personālam, lai uz vietas efektīvi īstenotu EUPM, uzņemoties koordinācijas un ikdienas jautājumu risināšanu saskaņā ar stratēģiskiem civilā operācijas komandiera norādījumiem.
   4.   Misijas vadītājs ir atbildīgs par EUPM budžeta īstenošanu. Par to misijas vadītājs slēdz līgumu ar Komisiju.
   5.   Misijas vadītājs ir atbildīgs par personāla disciplināro kontroli. Norīkotā personāla disciplināro uzraudzību īsteno attiecīga valsts vai ES iestāde.
   6.   Misijas vadītājs pārstāv EUPM teritorijā, kur ir jāveic operācija, un nodrošina tās pienācīgu pamanāmību.
   7.   Vajadzības gadījumā misijas vadītājs saskaņo rīcību ar citiem ES darbību veicējiem, kas darbojas uz vietas. Neietekmējot komandķēdi, misijas vadītājs uz vietas saņem vietējas politiskas norādes no ESĪP.
   7. pants
   EUPM personāls
   1.   EUPM personāla skaits un kompetence atbilst 2. pantā izklāstītajiem pamatuzdevumiem, 3. pantā izklāstītajiem svarīgākajiem misijas uzdevumiem un 4. pantā izklāstītajai struktūrai.
   2.   EUPM personālu galvenokārt norīko dalībvalstis vai ES iestādes. Katra dalībvalsts vai ES iestāde sedz ar tās norīkotajiem darbiniekiem saistītās izmaksas, arī ceļa izdevumus uz dislokācijas vietu un no tās, algas, medicīnas aprūpes izdevumus un pabalstus, kas nav attiecīgas dienasnaudas, kā arī piemaksas par grūtībām un apdraudējumiem.
   3.   Vajadzības gadījumā EUPM var pieņemt darbā arī starptautisku civilu personālu un vietēju personālu, ja dalībvalstu norīkotais personāls nenodrošina vajadzīgās funkcijas. Izņēmuma kārtā attiecīgi pamatotos gadījumos, ja no dalībvalstīm nav pieteikušies kvalificēti darbinieki, vajadzības gadījumā var pieņemt darbā iesaistītu trešo valstu valstspiederīgos.
   4.   Personāls ievēro misijai īpaši izstrādātus, obligātus operatīvus drošības standartus un misijas drošības plānu, kas atbilst ES drošības politikai konkrētajā vietā. Ciktāl tas attiecas uz tādas klasificētas ES informācijas aizsardzību, kuru personālam uztic pienākumu izpildes gaitā, viss personāls respektē aizsardzības principus un obligātos standartus, kas paredzēti Padomes Lēmumā 2001/264/EK (2001. gada 19. martā), ar ko pieņem Padomes drošības reglamentu (3) (turpmāk “Padomes drošības reglaments”).
   8. pants
   Misijas un EUPM personāla statuss
   1.   Veic vajadzīgos pasākumus, lai EUPM darbības laikā spēku nezaudētu ES un BiH2002. gada 4. oktobra nolīgums par EUPM darbību Bosnijā un Hercegovinā.
   2.   Dalībvalsts vai ES iestāde, kas ir norīkojusi kādu personāla locekli, ir atbildīga par sūdzību izskatīšanu saistībā ar norīkojumu, ja sūdzību iesniedz personāla loceklis vai ir saņemta sūdzība par viņu. Attiecīgā valsts vai ES iestāde ir atbildīga par lietas ierosināšanu pret norīkoto personu.
   3.   Nodarbinātības nosacījumus un starptautiskā un vietējā civilā personāla tiesības un pienākumus nosaka līgumos, ko misijas vadītājs noslēdz ar personāla locekļiem.
   9. pants
   Komandķēde
   1.   EUPM kā krīzes pārvarēšanas operācijas struktūrai ir vienota komandķēde.
   2.   PDK Padomes uzdevumā politiski kontrolē EUPM un nosaka tās stratēģisko virzību.
   3.   Civilais operācijas komandieris PDK politiskā kontrolē un saskaņā ar tās stratēģiskām norādēm, un AP vadībā, ir stratēģisks EUPM komandieris, un tādā statusā dod norādes misijas vadītājam, kā arī viņu konsultē un tehniski atbalsta.
   4.   Civilais operācijas komandieris ar AP starpniecību sniedz ziņojumus Padomei.
   5.   Misijas vadītājs operācijas vietā vada un kontrolē EUPM, un darbojas civilā operācijas komandiera tiešā pakļautībā.
   10. pants
   Politiska kontrole un stratēģiska vadība
   1.   Padomes vārdā PDK politiski kontrolē un stratēģiski vada EUPM. Ar šo Padome pilnvaro PDK pieņemt attiecīgus lēmumus saskaņā ar Līguma 38. panta trešo daļu. Pilnvarojums paredz tiesības pēc AP priekšlikuma iecelt amatā misijas vadītāju un izdarīt CONOPS un OPLAN grozījumus. Padome patur tiesības pieņemt lēmumus par EUPM mērķiem un darbības izbeigšanu.
   2.   PDK regulāri sniedz ziņojumus Padomei.
   3.   PDK regulāri un pēc vajadzības saņem civilā operācijas komandiera un misijas vadītāja ziņojumus par jautājumiem, kas ir viņu kompetencē.
   11. pants
   Trešo valstu dalība
   1.   Neskarot ES lēmumu pieņemšanas patstāvību un vienoto organizatorisko sistēmu, EUPM piedalīties var uzaicināt trešās valstis, ja tās sedz ar savu norīkoto personālu saistītas izmaksas, arī algas, visu risku apdrošināšanu, dienasnaudas un ceļa izdevumus uz BiH un no tās, kā arī vajadzības gadījumā piedalās EUPM darbības izmaksu segšanā.
   2.   Trešām valstīm, kas piedalās EUPM, operācijas ikdienas vadībā ir tādas pašas tiesības un pienākumi kā dalībvalstīm.
   3.   Ar šo Padome pilnvaro PDK pieņemt attiecīgus lēmumus par dalības piedāvājumu pieņemšanu un izveidot Palīdzības sniedzēju komiteju.
   4.   Sīki izstrādātus mehānismus trešo valstu dalībai paredz nolīgumos, ko noslēdz saskaņā ar Līguma 37. pantu. AP var risināt sarunas par tādiem nolīgumiem. Ja ES ar kādu trešo valsti noslēdz nolīgumu, kurā paredz sistēmu attiecīgas trešās valsts dalībai ES krīžu pārvarēšanas operācijās, tādu nolīgumu piemēro attiecīgās misijas kontekstā.
   12. pants
   Finanšu mehānismi
   1.   Finanšu atsauces summa ar EUPM saistīto izdevumu segšanai 2010. gadā ir EUR 14 100 000.
   2.   Izdevumus pārvalda saskaņā ar procedūrām un noteikumiem, ko piemēro Eiropas Savienības vispārējam budžetam. Saskaņā ar Finanšu regulu misijas vadītājs var slēgt tehniskus nolīgumus ar dalībvalstīm, iesaistītām trešām valstīm un citiem iesaistītiem starptautiskiem darbību veicējiem par EUPM ekipējuma, pakalpojumu un telpu nodrošināšanu. Misijas vadītājs ir atbildīgs par noliktavas pārvaldību, kurā glabājas izmantojamās iekārtas, kas var tikt izmantotas arī steidzamām vajadzībām sakarā ar ESDP dislocēšanu. Piegādes konkursos var piedalīties iesaistīto trešo valstu un uzņēmējas valsts valstspiederīgie.
   3.   Misijas vadītājs sniedz pilnīgu pārskatu Komisijai par darbībām, ko viņš veic saskaņā ar noslēgto līgumu.
   4.   Finanšu mehānismos ņem vērā EUPM operatīvās vajadzības, tostarp ekipējuma saderību un komandu sadarbību.
   5.   Ar EUPM saistītie izdevumi ir atbilstīgi no 2010. gada 1. janvāra.
   13. pants
   Drošība
   1.   Civilais operācijas komandieris vada EUPM drošības pasākumu plānošanu, ar ko nodarbojas misijas vadītājs, un, saskaņojot darbības ar Padomes Ģenerālsekretariāta Drošības biroju, nodrošina tiem pareizu un efektīvu īstenojumu saskaņā ar 5. un 9. pantu.
   2.   Misijas vadītājs ir atbildīgs par EUPM drošību un EUPM piemērotu, obligātu drošības prasību ievērošanu saskaņā ar ES politiku par tāda personāla drošību, ko izvieto ārpus ES, lai veiktu operācijas saskaņā ar Līguma V sadaļu un instrumentiem, kas to papildina.
   3.   Misijas vadītājam palīdz vecākā misijas drošības amatpersona (SMSO), kas ir pakļauta misijas vadītajam un kam ir ciešas darba attiecības ar Padomes Ģenerālsekretariāta Drošības biroju.
   4.   Misijas vadītājs četros reģionu papildu štābos ieceļ drošības ierēdņus, kas SMSO pakļautībā ir atbildīgi par attiecīgo EUPM elementu visu drošības aspektu ikdienas vadību.
   5.   EUPM personāls pirms darbības sākšanas saskaņā ar OPLAN pabeidz obligātas drošības apmācības. Tāpat personālam uz vietas regulāri rīko zināšanu nostiprināšanas apmācības, ko organizē SMSO.
   14. pants
   Koordinācija
   1.   Neskarot komandķēdi, misijas vadītājs, cieši koordinē darbības ar ES delegāciju BiH, nodrošinot konsekventas ES darbības BiH atbalstam.
   2.   Misijas vadītājs cieši koordinē darbības ar ES pārstāvniecību vadītājiem BiH.
   3.   Misijas vadītājs sadarbojas ar citiem starptautiskiem darbību veicējiem Bosnijā un Hercegovinā, jo īpaši ar EDSO, Eiropas Padomi un Starptautisko Kriminālizmeklēšanas apmācību palīdzības programmu (ICITAP).
   15. pants
   Klasificētas informācijas izpaušana
   1.   AP, ievērojot Padomes drošības reglamentu, attiecīgos gadījumos un saskaņā ar EUPM vajadzībām ir pilnvarots nodot ar šo lēmumu saistītām trešām valstīm klasificētu ES informāciju un EUPM vajadzībām izstrādātus dokumentus ar slepenības pakāpi līdz “RESTREINT UE”.
   2.   AP ir arī pilnvarots – ja rodas īpašas un steidzamas operatīvas vajadzības – saskaņā ar Padomes drošības reglamentu nodot uzņēmējai valstij klasificētu ES informāciju un EUPM vajadzībām izstrādātus dokumentus ar slepenības pakāpi līdz “RESTREINT UE”. Visos pārējos gadījumos tādu informāciju un dokumentus uzņēmējai valstij nodod saskaņā ar procedūrām, kas atbilst līmenim, kādā uzņēmēja valsts sadarbojas ar ES.
   3.   AP ir pilnvarots ar šo lēmumu saistītām trešām valstīm nodot visus neklasificētus ES dokumentus par Padomes apspriedēm saistībā ar EUPM un uz ko saskaņā ar Padomes Reglamenta (4) 6. panta 1. punktu attiecas pienākums glabāt dienesta noslēpumus.
   16. pants
   Pārskatīšana
   Pārskatīšanā, kas saskaņā ar CONOPS un OPLAN izvērtējuma kritērijiem notiek reizi sešos mēnešos, var pēc vajadzības pielāgot EUPM darbības.
   17. pants
   Informācijas analīzes un sakaru centrs

      EUPM vajadzībām aktivizē Informācijas analīzes un sakaru centru.
   18. pants
   Stāšanās spēkā un ilgums
   Šis lēmums stājas spēkā tās pieņemšanas dienā.
   To piemēro līdz no 2010. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 31. decembrim. Par 2011. gada budžetu Padome lemj atsevišķi.
   19. pants
   Publicēšana
   1.   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   2.   Saskaņā ar 10. panta 1. punktu pieņemtus PDK lēmumus par misijas vadītāja iecelšanu amatā arī publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2009. gada 8. decembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         C. BILDT

      (1)  OV L 303, 21.11.2007., 40. lpp.

      (2)  OV L 70, 13.3.2002., 1. lpp.

      (3)  OV L 101, 11.4.2001., 1. lpp.

      (4)  Padomes Lēmums 2006/683/EK, Euratom (2006. gada 15. septembris), ar ko pieņem Padomes reglamentu (OV L 285, 16.10.2006., 47. lpp.).


title: Padomes Lēmums (2001. gada 28. maijs) par vēstuļu apmaiņas noslēgšanu Eiropas Kopienas vārdā, kurā ir fiksēta vienota izpratne, kas ir panākta par Korejas Republikas pievienošanos vienotajai izpratnei par starptautiskās sadarbības zinātnē un attīstībā darbību principiem automatizētu ražošanas sistēmu (IMS) jomā starp Eiropas Kopienu un Amerikas Savienotajām Valstīm, Austrāliju, Japānu, Kanādu, Norvēģiju un Šveici

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

32001D0421

Oficiālais Vēstnesis L 151 , 07/06/2001 Lpp. 0034 - 0034

		Padomes Lēmums(2001. gada 28. maijs)par vēstuļu apmaiņas noslēgšanu Eiropas Kopienas vārdā, kurā ir fiksēta vienota izpratne, kas ir panākta par Korejas Republikas pievienošanos vienotajai izpratnei par starptautiskās sadarbības zinātnē un attīstībā darbību principiem automatizētu ražošanas sistēmu (IMS) jomā starp Eiropas Kopienu un Amerikas Savienotajām Valstīm, Austrāliju, Japānu, Kanādu, Norvēģiju un Šveici(2001/421/EK)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 170. pantu, saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu un 300. panta 3. punkta pirmo daļu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu [1],tā kā:(1) Starptautiska sadarbība automatizētu ražošanas sistēmu jomā nostiprinās Kopienas zinātnisko un tehnisko bāzi rūpniecībā un sekmēs Kopienas rūpniecības konkurētspēju.(2) Starp Eiropas Kopienu un Amerikas Savienotajām Valstīm, Austrāliju, Japānu, Kanādu, Norvēģiju un Šveici [2] tika noslēgta vēstuļu apmaiņa, kurā fiksēja vienotu izpratni par starptautiskās sadarbības zinātnē un attīstībā darbību principiem automatizētu ražošanas sistēmu (IMS) jomā, kā noteikts pievienotajā IMS kompetencē.(3) IMS kompetences IX nodaļā ir paredzēti noteikumi jaunu dalībnieku uzņemšanai.(4) Korejas Republika saskaņā ar IMS kompetences IX nodaļu ir iesniegusi pieteikumu, lai kļūtu par IMS dalībvalsti.(5) Korejas Republika ir rīkojusies saskaņā ar IMS kompetenci, un Korejas Republikas ieguldījums IMS jomā ir ļāvis izveidot pozitīvu reģiona dalības profilu, un starptautiskā IMS vadības komiteja 1999. gada 12. novembrī ieteica, ka Korejas Republikai vajadzētu būt pārstāvētai IMS vadības komitejā,IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU.1. pantsAr šo Kopienas vārdā apstiprina vēstuļu apmaiņu, kurā tika fiksēta vienotas izpratnes panākšana par Korejas Republikas pievienošanos vienotajai izpratnei par starptautiskās sadarbības zinātnē un attīstībā darbību principiem automatizētu ražošanas sistēmu (IMS) jomā starp Eiropas Kopienu un Amerikas Savienotajām Valstīm, Austrāliju, Japānu, Kanādu, Norvēģiju un Šveici.Vēstuļu apmaiņas teksts ir pievienots šim lēmumam.2. pantsPadomes priekšsēdētājs ir pilnvarots iecelt personu(-as), kas būtu pilnvarota(-as) parakstīt vēstuļu apmaiņu, lai tā kļūtu saistoša Kopienai.Briselē, 2001. gada 28. maijāPadomes vārdā —priekšsēdētājsT. Östros[1] Atzinums sniegts 2001. gada 3. aprīlī (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).[2] OV L 161, 18.6.1997., 2. lpp.--------------------------------------------------


title: Padomes Lēmums 2006/1000/KĀDP ( 2006. gada 11. decembris ) par Vienotās rīcības 2002/589/KĀDP īstenošanu saistībā ar Eiropas Savienības ieguldījumu, lai apkarotu kājnieku ieroču un vieglo ieroču destabilizējošu uzkrāšanos un izplatīšanu Dienvidamerikā un Karību jūras reģionā

text:
               22.12.2006

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 367/77

      PADOMES LĒMUMS 2006/1000/KĀDP
   (2006. gada 11. decembris)
   par Vienotās rīcības 2002/589/KĀDP īstenošanu saistībā ar Eiropas Savienības ieguldījumu, lai apkarotu kājnieku ieroču un vieglo ieroču destabilizējošu uzkrāšanos un izplatīšanu Dienvidamerikā un Karību jūras reģionā
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Vienoto rīcību 2002/589/KĀDP (2002. gada 12. jūlijs) par Eiropas Savienības ieguldījumu kājnieku ieroču un vieglo ieroču destabilizējošas uzkrāšanās un izplatīšanas apkarošanā (1), un jo īpaši tās 6. un 7. pantu saistībā ar Līguma par Eiropas Savienību 23. panta 2. punkta otro ievilkumu,
   tā kā:

               (1)

               Padomes Lēmums 2001/200/KĀDP (2) un Padomes Lēmums 2003/543/KĀDP (3), iesaistot Apvienoto Nāciju Organizācijas Reģionālo centru Dienvidamerikas un Karību jūras reģiona mieram, atbruņošanai un attīstībai (UN-LiREC) Limā, kas darbojas Apvienoto Nāciju Organizācijas Atbruņošanas lietu departamenta (ALD) vārdā, sniedza ieguldījumu, lai apkarotu kājnieku ieroču un vieglo ieroču nekontrolētu uzkrāšanos un izplatīšanu, kas apdraud mieru un drošību un mazina ilgtspējīgas attīstības iespējas, inter alia, Dienvidamerikā un Karību jūras reģionā.

               (2)

               Kopš 2001. gada Eiropas Savienības finanšu ieguldījums ir bijis efektīvs, nodrošinot apmācību kursus tiesībaizsardzības iestādēm, kā arī Parlamenta deputātiem reģionā un viņu padomniekiem par tiesību aktiem šaujamieroču jomā, izstrādājot datubāzes, kā arī veicot ieroču iznīcināšanu un krājumu apsaimniekošanu. Lai pabeigtu šos pasākumus, UN-LiREC un ALD ir lūguši Eiropas Savienībai papildu un nobeiguma palīdzību.

               (3)

               Eiropas Savienība tādēļ paredz pabeigt finansiālo palīdzību UN-LiREC pasākumiem. Tam vajadzētu būt pēdējam Eiropas Savienības ieguldījumam šajās darbībās,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   1.   Eiropas Savienība beidz sniegt ieguldījumu UN-LiREC, lai apkarotu kājnieku ieroču un vieglo ieroču destabilizējošu uzkrāšanos un izplatīšanu Dienvidamerikā un Karību jūras reģionā.
   2.   Šā panta 1. punkta nolūkā Eiropas Savienība sniedz palīdzību UN-LiREC:

               a)

               atbalstot valstu pasākumus, kas attiecas uz Apvienoto Nāciju Organizācijas 2001. gada Rīcības programmu, lai novērstu, apkarotu un izskaustu kājnieku ieroču un vieglo ieroču nelikumīgu tirdzniecību visos tās aspektos;

               b)

               piesaistot šos pasākumus līdzīgām dalībvalstu iniciatīvām un

               c)

               izstrādājot labas prakses apmācību līdzekļus citiem pasaules reģioniem, piemēram, Āfrikai un Dienvidaustrumu Eiropai.

         Sīki izstrādāts pasākumu apraksts ir izklāstīts pielikumā.
   3.   Saskaņā ar šajā lēmumā paredzēto kārtību nodrošina atbilstīgu publicitāti attiecībā uz Eiropas Savienības ieguldījumu pielikumā minētajos pasākumos, tostarp izmantojot attiecīgus UN-LiREC veiktos pasākumus.
   2. pants
   1.   Finanšu atsauces summa 1. pantā minētajiem mērķiem ir EUR 700 000.
   2.   Šā lēmuma mērķiem Komisija noslēdz finansēšanas nolīgumu ar ALD, kura vārdā darbojas UN-LiREC, par dotācijas veidā piešķirtā Eiropas Savienības ieguldījuma izmantošanas nosacījumiem. Finansēšanas nolīgumā paredz, ka UN-LiREC/ALD sniedz attiecīgus ziņojumus un nodrošina publicitāti attiecībā uz Eiropas Savienības ieguldījumu projektā atbilstīgi tā apjomam.
   3.   Komisija uzrauga Eiropas Savienības finanšu ieguldījuma pareizu īstenošanu. Šajā nolūkā Komisijai uztic pienākumu kontrolēt un izvērtēt šā lēmuma īstenošanas finansiālos aspektus.
   4.   Šā panta 1. punktā paredzēto izdevumu pārvaldībai, kurus finansē no Eiropas Kopienu vispārējā budžeta, piemēro Kopienas procedūras un noteikumus, ko piemēro budžeta jautājumiem, izņemot to, ka nekāds iepriekšējs finansējums nepaliek Kopienas īpašumā. Šo pārvaldību veic saskaņā ar 2003. gada 29. aprīļa Finanšu un administratīvo pamatnolīgumu starp Eiropas Kopienu un Apvienoto Nāciju Organizāciju.
   3. pants
   1.   Prezidentvalsts, kam palīdz Padomes ģenerālsekretārs/Augstais pārstāvis KĀDP jomā, ir atbildīga par šā lēmuma īstenošanu un sniedz Padomei ziņojumus par to. Komisija pilnībā iesaistās šo uzdevumu veikšanā un jo īpaši sniedz informāciju par minēto uzdevumu finansiālo aspektu īstenošanu.
   2.   Komisija regulāri iesniedz ziņojumus attiecīgajām Padomes struktūrām saskaņā ar 2. panta 2. punktu. Šīs informācijas pamatā jo īpaši būs regulāri ziņojumi, ko UN-LiREC/ALD sniedz saskaņā ar līgumattiecībām ar Komisiju, kā minēts 2. panta 2. punktā.
   4. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā. Tas zaudē spēku 12 mēnešus pēc tam, kad ir noslēgts 2. panta 2. punktā minētais finansēšanas nolīgums starp Komisiju un UN-LiREC/ALD.
   5. pants
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2006. gada 11. decembrī

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         E. TUOMIOJA

      (1)  OV L 191, 19.7.2002., 1. lpp.

      (2)  OV L 72, 14.3.2001., 1. lpp.

      (3)  OV L 185, 24.7.2003., 59. lpp.

      PIELIKUMS
      Mācībspēku apmācības un datubāzu projekts, trešais etaps

         UN-LiREC projekta trešajā un pēdējā etapā ir iekļauti divi galvenie pasākumu kompleksi. Pirmajā pasākumu kompleksā ir ietverta uzsākto pasākumu turpināšana, bet otrajā – UN-LiREC veiktā darba piemērošana attiecībā uz Eiropā īstenotiem radniecīgiem pasākumiem, atbalstot ES politiku Dienvidaustrumu Eiropā un citos pasaules reģionos, piemēram, Āfrikā.
      Pirmais pasākumu komplekss
      1.   Mācībspēku apmācība

                  1.1.

                  Atbalsts valstu apmācību kursiem par izmeklēšanas metodēm, iesaistot tiesībaizsardzības iestāžu ierēdņus, kas iepriekš apmācīti UN-LiREC

                  1.2.

                  Atbalsts Brazīlijā izveidotā Reģionālā sabiedrības drošības apmācības centra attīstībai, kura mērķis ir koordinēt reģionālos apmācību kursus nākotnē; un

                  1.3.

                  Padziļinātu apmācības kursu organizēšana par izlūkošanu un starptautisko sadarbību.

            2.   Datubāzes saistībā ar šaujamieročiem

                  2.1.

                  Kājnieku ieroču un vieglo ieroču pārvaldības sistēmas (SALSA) datubāzu turpmāka izstrāde; un

                  2.2.

                     SALSA integrācija citās reģiona tiesībaizsardzības iestāžu datubāzēs.

            3.   Parlamentārās apmaiņas iniciatīva

                  3.1.

                  Apmācību kursu turpināšana Parlamenta deputātiem reģionā; un

                  3.2.

                  Tehniskais atbalsts tiesību aktu reformai attiecībā uz šaujamieročiem.

            4.   Ieroču iznīcināšana un krājumu apsaimniekošana

                  4.1.

                  Darba turpināšana, lai atbalstītu ieroču iznīcināšanu un krājumu apsaimniekošanu; un

                  4.2.

                  Atbalsts valstu ieroču iznīcināšanas programmām.

            Otrais pasākumu komplekss
      Dienvidamerikas un Karību jūras reģiona pasākumu piesaistīšana pasākumiem, kas attiecas uz Eiropu, un zināšanu un gūtās pieredzes nodošana, lai nodrošinātu sinerģijas starp Dienvidamerikas un Karību jūras reģionu un citiem pasaules reģioniem:

                  1.

                  Eiropas tiesību aktu izvērtēšana šaujamieroču jomā un ES Ieroču eksporta kontroles Rīcības kodeksa popularizēšana, lai apzinātu gūtās atziņas un uzlabotu Dienvidamerikas un Karību jūras reģiona tiesību aktus: ierosināta sadarbība ar Eiropas Parlamentu.

                  2.

                     SALSA datubāzu sistēmas paplašināšana un pielāgošana, lai iekļautu informācijas apmaiņu ar dalībvalstīm nolūkā atvieglināt koordināciju un sadarbību starp abiem reģioniem: ierosināta sadarbība ar citām organizācijām, kas risina ar šaujamieroču nelikumīgu tirdzniecību saistītos jautājumus, – tādām kā valstu tiesībaizsardzības iestādes un Eiropols.

                  3.

                     UN-LiREC izstrādāto apmācību kursu materiālu pielāgošana citu pasaules reģionu valstu vajadzībām un iespējām, lai stiprinātu gūto pieredzi.

                  4.

                  Stāvokļa izvērtēšana attiecībā uz sinerģiju iespēju īstenošanu un identificēšanu Dienvidamerikas un Karību jūras reģiona un Eiropas valstu un valdību vadītāju ieteikumos Riodežaneiro, Madrides un Mehiko augstākā līmeņa sanāksmēs attiecībā uz šaujamieroču problēmu, īpaši nosakot augstākā līmeņa sanāksmju deklarācijas saistībā ar minētajiem pasākumiem.

            Pasākumu kulminācijas punkts būs Kombinētā komandposteņa (CCP) izveide, kas būs reģionāla mēroga centrs Reģionālā sabiedrības drošības apmācības centra operācijām Braziljā (Brazīlija), lai koordinētu apmācības šaujamieroču jomā, kā arī citas darbības ar aptuveni 3 000 ierēdņu darbu 33 valstīs. Līdz 2007. gada beigām visa apmācību kursa pakete tiks pārvietota no UN-LiREC uz CCP un atsevišķām valstīm, lai veicinātu valstu dalību. CCP izmantos arī kā centru, lai savienotu šo tiesībaizsardzības iestāžu tīklu ar citiem reģioniem.


title: 2012/451/ES: Padomes Lēmums ( 2012. gada 24. jūlijs ) par nostāju, kas Eiropas Savienībai jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumiem EEZ līguma XX pielikumā (Vide)

text:
               1.8.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 205/1

         PADOMES LĒMUMS
   (2012. gada 24. jūlijs)
   par nostāju, kas Eiropas Savienībai jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumiem EEZ līguma XX pielikumā (Vide)
   (2012/451/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 192. panta 1. punktu saistībā ar 218. panta 9. punktu,
   ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 2894/94 (1994. gada 28. novembris) par Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu īstenošanas kārtību (1) un jo īpaši tā 1. panta 3. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Līgums par Eiropas Ekonomikas zonu (2) (“EEZ līgums”) stājās spēkā 1994. gada 1. janvārī.

               (2)

               Saskaņā ar EEZ līguma 98. pantu EEZ Apvienotā komiteja var izlemt grozīt cita starpā EEZ līguma XX pielikumu.

               (3)

               EEZ līguma XX pielikumā ir paredzēti nosacījumi un noteikumi vides jomā.

               (4)

               Ir lietderīgi EEZ līgumā iekļaut Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/29/EK (2009. gada 23. aprīlis), ar ko Direktīvu 2003/87/EK groza, lai uzlabotu un paplašinātu Kopienas siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisiju kvotu tirdzniecības sistēmu (3).

               (5)

               Ir lietderīgi EEZ līgumā iekļaut Komisijas Regulu (ES) Nr. 1031/2010 (2010. gada 12. novembris) par siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisiju kvotu izsoļu laika grafiku, administrēšanu un citiem aspektiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK, ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Kopienā (4), ar grozījumiem, kas izdarīti ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 1210/2011 (2011. gada 23. novembris), ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1031/2010, lai noteiktu siltumnīcefekta gāzu emisiju kvotu daudzumu, kas izsolāms pirms 2013. gada (5). Tāpat ir lietderīgi EEZ līgumā iekļaut citus Komisijas aktus, kas pieņemti atbilstīgi Direktīvai 2003/87/EK (6).

               (6)

               Daži pielāgojumi būtu jāparedz saistībā ar Direktīvu 2003/87/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2009/29/EK un Regulu (ES) Nr. 1031/2010; tie ir pamatoti, jo Eiropas Savienības siltumnīcefekta gāzu emisiju kvotu tirdzniecības sistēma tiek attiecināta arī uz EEZ EBTA valstīm.

               (7)

               Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza EEZ līguma XX pielikums.

               (8)

               Eiropas Savienības nostājas EEZ Apvienotajā komitejā pamatā vajadzētu būt pievienotajam lēmuma projektam,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Nostājas, kas Eiropas Savienībai jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā par ierosinātajiem grozījumiem EEZ līguma XX pielikumā (Vide), pamatā ir EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projekts, kas pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2012. gada 24. jūlijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         A. D. MAVROYIANNIS

      (1)  OV L 305, 30.11.1994., 6. lpp.

      (2)  OV L 1, 3.1.1994., 3. lpp.

      (3)  OV L 140, 5.6.2009., 63. lpp.

      (4)  OV L 302, 18.11.2010., 1. lpp.

      (5)  OV L 308, 24.11.2011., 2. lpp.

      (6)  OV L 275, 25.10.2003., 32. lpp.

      PROJEKTS
      EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS Nr. …/2012
      (… gada …),
      ar ko groza EEZ līguma XX pielikumu (Vide)
      EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,
      ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, kurā grozījumi izdarīti ar Protokolu, ar ko pielāgo Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”), un jo īpaši tā 98. pantu,
      tā kā:

                  (1)

                  EEZ līguma XX pielikums tika grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas … Lēmumu Nr. …/… (1).

                  (2)

                  EEZ līgumā ir jāiekļauj Komisijas Regula (ES) Nr. 1031/2010 (2010. gada 12. novembris) par siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisiju kvotu izsoļu laika grafiku, administrēšanu un citiem aspektiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK, ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Kopienā (2).

                  (3)

                  EEZ līgumā ir jāiekļauj Komisijas Regula (ES) Nr. 550/2011 (2011. gada 7. jūnijs) par to, lai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK noteiktu konkrētus ierobežojumus, kas piemērojami starptautisku kredītu izmantošanai no projektiem, kuri saistīti ar rūpnieciskajām gāzēm (3).

                  (4)

                  EEZ līgumā ir jāiekļauj Komisijas Regula (ES) Nr. 1210/2011 (2011. gada 23. novembris), ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1031/2010, lai noteiktu siltumnīcefekta gāzu emisiju kvotu daudzumu, kas izsolāms pirms 2013. gada (4).

                  (5)

                  EEZ līgumā ir jāiekļauj Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/29/EK (2009. gada 23. aprīlis), ar ko Direktīvu 2003/87/EK groza, lai uzlabotu un paplašinātu Kopienas siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisiju kvotu tirdzniecības sistēmu (5).

                  (6)

                  EEZ līgumā ir jāiekļauj Komisijas Lēmums 2010/2/ES (2009. gada 24. decembris), ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2003/87/EK nosaka sarakstu ar nozarēm vai apakšnozarēm, kurās pastāv būtisks oglekļa dioksīda emisiju pārvirzes risks (6).

                  (7)

                  EEZ līgumā ir jāiekļauj Komisijas Lēmums 2010/345/ES (2010. gada 8. jūnijs) par Lēmuma 2007/589/EK grozījumiem attiecībā uz pamatnostādnēm par monitoringu un ziņošanu par tādām siltumnīcefekta gāzu emisijām, kas rodas oglekļa dioksīda (CO2) uztveršanā, transportēšanā un ģeoloģiskā uzglabāšanā (7).

                  (8)

                  EEZ līgumā ir jāiekļauj Komisijas Lēmums 2010/670/ES (2010. gada 3. novembris), ar ko nosaka kritērijus un pasākumus tādu komerciālu demonstrējumu projektu finansēšanai, kuru mērķis ir CO2 uztveršana un ģeoloģiska uzglabāšana videi drošā veidā, kā arī inovatīvu atjaunojamās enerģijas tehnoloģiju demonstrējumu projektu finansēšanai atbilstīgi sistēmai par siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecību Kopienā, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK (8).

                  (9)

                  EEZ līgumā ir jāiekļauj Komisijas Lēmums 2011/278/ES (2011. gada 27. aprīlis), ar kuru visā Savienībā nosaka pagaidu noteikumus saskaņotai bezmaksas emisiju kvotu sadalei atbilstoši 10.a pantam Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2003/87/EK (9).

                  (10)

                  EEZ līgumā ir jāiekļauj Komisijas Lēmums 2011/540/ES (2011. gada 18. augusts) par Lēmuma 2007/589/EK grozījumiem attiecībā uz pamatnostādnēm par monitoringu un ziņošanu par tādām siltumnīcefekta gāzu emisijām, ko rada jaunas darbības un gāzes (10).

                  (11)

                  EEZ līgumā ir jāiekļauj Komisijas Lēmums 2011/745/ES (2011. gada 11. novembris), ar ko groza Lēmumu 2010/2/ES un 2011/278/ES attiecībā uz nozarēm un apakšnozarēm, kurās pastāv būtisks oglekļa dioksīda emisiju pārvirzes risks (11).

                  (12)

                  Šis Apvienotās komitejas lēmums neietekmē līgumslēdzēju pušu autonomiju attiecībā uz starptautiskām sarunām par klimata pārmaiņām, jo īpaši saistībā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām un Kioto protokolu vai jebkuru citu starptautisku nolīgumu par klimata pārmaiņām, izņemot attiecībā uz tiem aspektiem, kuri attiecas uz ES siltumnīcefektu izraisošo gāzu emisiju kvotu tirdzniecības sistēmu (ES EKTS) un kas ir iekļauti EEZ līgumā. Tomēr EBTA valstis pienācīgi ņem vērā saistības, ko tās uzņēmušās EEZ līgumā. Katra EBTA valsts ir atbildīga par politikas un pasākumu īstenošanu, lai ievērotu savas starptautiskās saistības saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām, Kioto protokolu un jebkuru citu starptautisku nolīgumu saistībā ar klimata pārmaiņām.

                  (13)

                  EBTA valstu līdzdalība ES EKTS neskar EBTA valstu līdzdalību jebkuros elastīgos instrumentos emisiju samazināšanai.

                  (14)

                  ES EKTS attiecināšana uz iekārtām EBTA valstīs nozīmē kvotu kopapjoma palielināšanu ES EKTS kopumā saskaņā ar 9. un 9.a pantu Direktīvā 2003/87/EK (12). EBTA valstis minētās direktīvas papildinājuma A daļā norāda attiecīgos skaitļus, lai Komisija varētu noteikt kvotu vidējo ikgadējo kopapjomu visā EEZ.

                  (15)

                  Komisija informē EBTA valstis par pārrunām un nolīgumu noslēgšanu ar trešām valstīm, kā minēts Direktīvas 2003/87/EK 11.a pantā, un par izrietošo ietekmi uz sertificētu emisiju samazinājumu (SES) izmantojumu.

                  (16)

                  Kad nolīgums saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 11.a vai 25. pantu ir noslēgts, EBTA valstis un to operatori netiks diskriminēti salīdzinājumā ar ES dalībvalstīm un to operatoriem.

                  (17)

                  Komisija informē EBTA valstis par Direktīvas 2003/87/EK 24.a panta 1. punkta īstenošanu un ietekmi, ko tas var atstāt uz kvotu apjomu ES EKTS.

                  (18)

                  EBTA valstis pilnībā atbalsta to, ka ar izsoles palīdzību piešķirto kvotu apjoms ES EKTS palielinās ar mērķi panākt to, ka 2027. gadā vairs nav bezmaksas piešķīrumu. EBTA valstu mērķis vienmēr ir bijis palielināt to kvotu procentuālo daļu, kuras tiek piešķirtas par maksu. EBTA valstis atsauc korekciju e), kā izklāstīts 1. panta 2. punktā EEZ Apvienotās komitejas Lēmumā Nr. 146/2007 (13), ar kuru EEZ līgumā iekļauj Direktīvu 2003/87/EK.

                  (19)

                  EBTA valstis izmantos kopējas izsoles platformas, kas ieceltas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1031/2010 26. pantu, un iecels izsoles uzraugu, kuru atlasa saskaņā ar minētās regulas 24. pantu, lai uzraudzītu šo valstu kvotu izsoli. Tā kā EBTA valstis nepiedalās kopīgajā rīcībā, tām nav jāpilda nekādi īpaši uzdevumi iepirkuma procedūrās, lai ieceltu kopējas izsoles platformas un izsoles uzraugu. Tiklīdz tie būs iecelti, katra EBTA valsts pēc iespējas centīsies noslēgt līgumu ar tiem. Komisija, ciktāl tas būs iespējams, darīs visu, lai izsoles platformas noslēgtu līgumu ar tām EBTA valstīm, kurām mutatis mutandis piemēro tādus pašus nosacījumus, kas paredzēti iesaistītajām ES dalībvalstīm līgumos, kuri izriet no kopīgām iepirkuma procedūrām, ar nosacījumu, ka EBTA valstis apvieno savu kvotu un iesaistīto ES dalībvalstu kvotu izsolīšanu. Attiecībā uz izsoles uzraugu Komisija, ciktāl tas būs iespējams, darīs visu, lai izsoles uzraugs noslēgtu līgumu ar tām EBTA valstīm, kurām mutatis mutandis piemēro tādus pašus nosacījumus, kas paredzēti vai nu iesaistītajām ES dalībvalstīm, vai neiesaistītajām ES dalībvalstīm atkarībā no tā, vai EBTA valstis izvēlas apvienot savu kvotu un iesaistīto ES dalībvalstu kvotu izsolīšanu.

                  (20)

                  Budžeta jautājumi EEZ līgumā neietilpst. Par EBTA valstu finanšu iemaksām ES dalībvalstīm tiek risinātas sarunas, izmantojot EEZ finanšu mehānismus. Tāpēc Direktīvas 2003/87/EK noteikumu par šiem jautājumiem piemērošana un to kvotu kopapjoma, kas izsolāmas saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 10. panta 2. punkta b) un c) apakšpunktu un IIa un IIb pielikumu, konkrētu procentuālo daļu sadales kritēriju piemērošana neskar EEZ līguma darbības jomu.

                  (21)

                  EBTA Uzraudzības iestāde ciešā sadarbībā ar Komisiju koordinē, kad iestāde tiek aicināta veikt uzdevumus saistībā ar EBTA valstīm, par kurām Komisija ir atbildīga attiecībā uz ES dalībvalstīm saskaņā ar Direktīvu 2003/87/EK, Regulu (EK) Nr. 2216/2004, Lēmumu 2007/589/EK un Lēmumu 2006/780/EK. Šie uzdevumi inter alia ietver Direktīvas 2003/87/EK 11. pantā minēto valsts īstenošanas pasākumu izvērtējumu un jebkuru pieteikumu par papildu darbību un gāzu vienpusēju iekļaušanu saskaņā ar minētās direktīvas 24. pantu,

            IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
      1. pants
      EEZ līguma XX pielikumu groza šādi:

                  1)

                  pielikuma 21.al punktam (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/87/EK) pievieno šādu ievilkumu:

                              “—

                                 32009 L 0029: Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 23. aprīļa Direktīva 2009/29/EK (OV L 140, 5.6.2009., 63. lpp.).”;

                  2)

                  pielikuma 21.al punkta (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/87/EK) pielāgojumus aizstāj ar šādiem:
                  “Direktīvas noteikumus šā līguma vajadzībām pielāgo šādi:

                              a)

                              neskarot EEZ Apvienotās komitejas turpmāku rīcību, būtu jāatzīmē, ka šajā līgumā nav iekļauti šādi Kopienas tiesību akti:

                                          i)

                                          Padomes Lēmums 2002/358/EK (2002. gada 25. aprīlis) par ANO vispārējai konvencijai par klimata pārmaiņām pievienotā Kioto protokola apstiprināšanu Eiropas Kopienas vārdā un no tā izrietošo saistību kopīgu izpildi (14);

                                          ii)

                                          Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 280/2004/EK (2004. gada 11. februāris) par monitoringa mehānismu attiecībā uz siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisiju un par Kioto protokola īstenošanu Kopienā (15);

                              b)

                              direktīvas iekļaušanas brīdī Lihtenšteinas teritorijā netiek veikta neviena no direktīvā definētajām aviācijas darbībām. Lihtenšteina ievēros minētās direktīvas noteikumus, ja tās teritorijā tiks veiktas attiecīgas aviācijas darbības;

                              c)

                              direktīvas 3.c panta 4. punktam pievieno šādu daļu:
                              “Komisijas lēmumu iekļaujot EEZ līgumā, EEZ Apvienotā komiteja saskaņā ar līgumā noteiktajām procedūrām un pamatojoties uz skaitļiem, ko sniegusi EBTA Uzraudzības iestāde sadarbībā ar Eurocontrol, lemj par EEZ aviācijas vēsturiskām emisijām, Komisijas lēmumā sniegtajiem skaitļiem pieskaitot attiecīgos skaitļus par lidojumiem EBTA valstu teritorijās un starp EBTA valstu teritorijām un par lidojumiem starp EBTA valstīm un trešām valstīm.”

                              d)

                              svītro 3.d panta 4. punkta otro daļu;

                              e)

                              direktīvas 3.e panta 2. punktam un 3.f panta 4. punktam pievieno šādu daļu:
                              “Šajā pašā termiņā EBTA valstis saņemtos pieteikumus iesniedz EBTA Uzraudzības iestādei, kura tos nekavējoties nosūta Komisijai.”;

                              f)

                              direktīvas 3.e panta 3. punktam pievieno šādas daļas:
                              “Komisijas lēmumu iekļaujot EEZ līgumā, EEZ Apvienotā komiteja saskaņā ar līgumā noteiktajām procedūrām un pamatojoties uz skaitļiem, ko sniegusi EBTA Uzraudzības iestāde sadarbībā ar Eurocontrol, lemj par EEZ kopējo kvotu daudzumu, izsolāmo kvotu skaitu, kvotu skaitu īpašajā rezervē un bezmaksas kvotu skatu, Komisijas lēmumā sniegtajiem skaitļiem pieskaitot attiecīgos skaitļus par lidojumiem EBTA valstu teritorijās un starp EBTA valstu teritorijām un par lidojumiem starp EBTA valstīm un trešām valstīm.
                              Komisija lemj par EEZ līmeņatzīmi. Lēmuma pieņemšanas procesā Komisija cieši sadarbojas ar EBTA Uzraudzības iestādi. Saskaņā ar 3.e panta 4. punktu EBTA valstis aprēķina un publicē datus pēc tam, kad pieņemts EEZ Apvienotās komitejas lēmums, ar ko Komisijas lēmumu iekļauj EEZ līgumā.”;

                              g)

                              direktīvas 3.f panta 5. punktam pievieno šādu daļu:
                              “Komisija lemj par EEZ līmeņatzīmi. Lēmuma pieņemšanas procesā Komisija cieši sadarbojas ar EBTA Uzraudzības iestādi. Saskaņā ar 3.f panta 7. punktu EBTA valstis aprēķina un publicē datus pēc tam, kad pieņemts EEZ Apvienotās komitejas lēmums, ar ko Komisijas lēmumu iekļauj EEZ līgumā.”;

                              h)

                              direktīvas 9. pantam pievieno šādas daļas:
                              “Gada vidējā kvotu kopapjoma palielinājums ES EKTS, kas izriet no Lihtenšteinas un Norvēģijas ietveršanas sistēmā saskaņā ar 1. daļu, atbilst EBTA Uzraudzības iestādes lēmumiem par to emisiju kvotu valsts sadales plāniem laikposmam no 2008. līdz 2012. gadam.
                              Gada vidējā kvotu kopapjoma palielinājums ES EKTS, kas izriet no Islandes ietveršanas sistēmā saskaņā ar 1. daļu, atbilst 23 934 tonnām CO2 ekvivalenta.
                              Attiecībā uz EBTA valstīm skaitļi, kas jāņem vērā, lai aprēķinātu EEZ līmeņa kvotu apjomu, kas piešķiramas no 2013. gada, saskaņā ar šo pantu, ir izklāstīti papildinājuma A daļā.”;

                              i)

                              direktīvas 9.a panta 1. punktam pievieno šādu teikumu:
                              “Norvēģijai gada vidējais kvotu apjoms, kas piešķirts saistībā ar šajā punktā minētajām iekārtām, ir 878 850.”;

                              j)

                              direktīvas 9.a panta 2. punktam pievieno šādu daļu:
                              “Attiecībā uz tām iekārtām EBTA valstīs, kuras veic I pielikumā minētās darbības un kuras Kopienas sistēmā ir iekļautas tikai no 2013. gada, pārskata laikposmā gada vidējie emisiju apjomi korekcijai ir:
                              Islande: 1 862 571 tonna CO2 ekvivalenta;
                              Lihtenšteina: 0 tonnu CO2 ekvivalenta;
                              Norvēģija: 5 269 254 tonnas CO2 ekvivalenta.”;

                              k)

                              pēc 9.a panta 4. punkta pievieno šādus punktus:
                              “5.   Attiecībā uz EBTA valstīm skaitļi, kas jāņem vērā, lai koriģētu EEZ līmeņa kvotu apjomu, kas piešķiramas no 2013. gada, saskaņā ar šo pantu, ir izklāstīti papildinājuma A daļā.
                              6.   Komisija aprēķina un koriģē EEZ līmeņa kvotu apjomu, kas piešķiramas no 2013. gada, saskaņā ar 9. pantu un šo pantu, lai ietvertu EBTA valstu skaitļus, kā norādīts papildinājuma A daļā. Komisija publicē koriģētos EEZ līmeņa kvotu apjomus 2013. gadam un turpmākajiem gadiem.”;

                              l)

                              direktīvas 10. panta 2. punktam pievieno šādu daļu:
                              “a) apakšpunkta nolūkā attiecībā uz Lihtenšteinu un Norvēģiju šo valstu daļas aprēķina, balstoties uz šādām emisijām:
                              Lihtenšteina: 20 943 tonnas CO2 ekvivalenta;
                              Norvēģija: 18 635 669 tonnas CO2 ekvivalenta.
                              Attiecībā uz Islandi a) apakšpunktā minēto daļu aprēķina, balstoties uz 36 196 tonnām CO2 ekvivalenta, kurš koriģēts ar 899 645 tonnām CO2 ekvivalenta un kas veido 2005. gada pārbaudīto emisiju daļu no iekārtām, kuras veic I pielikumā uzskaitītās darbības, kas Kopienas sistēmā iekļautas tikai no 2013. gada. Tādējādi Islandes daļu aprēķina, balstoties uz 935 841 tonnu CO2 ekvivalenta.”;

                              m)

                              EBTA valstīs nepiemēro 10. panta 3. punktu;

                              n)

                              pēc 11.a panta 8. punkta piektās daļas pievieno šādu daļu:
                              “Attiecībā uz EBTA valstīm skaitļi, kas jāņem vērā, lai aprēķinātu EEZ mēroga samazinājumus saskaņā ar piekto daļu, ir izklāstīti papildinājuma B daļā.”;

                              o)

                              16. panta 3. punkta otro teikumu aizstāj ar šādu:
                              “EBTA valstis nosaka sankcijas par pārsniegtām emisijām, kas ir ekvivalentas ES dalībvalstīm.”;

                              p)

                              pēc 16. panta 12. punkta iekļauj šādu punktu:
                              “13.   Saskaņā ar 16. panta 5. un 10. punktu EBTA valstis visus lūgumus iesniedz EBTA Uzraudzības iestādei, kura tos nekavējoties nosūta Komisijai.”;

                              q)

                              direktīvas 18.a panta 1. punktu papildina ar šādu daļu:
                              “Gaisakuģu operatoru jaunam sadalījumam EBTA valstīm būtu jānotiek 2011. gadā pēc tam, kad katrs operators ir izpildījis savus 2010. gada pienākumus. Pēc nepārprotami izteikta lūguma, ko operators iesniedzis sešos mēnešos no brīža, kad Komisija pieņēmusi EEZ operatoru sarakstu, kas paredzēts 18.a panta 3. punkta b) apakšpunktā, sākotnējā administrējošā dalībvalsts var piekrist citam termiņam to gaisakuģu operatoru jaunam sadalījumam, kas sākotnēji bija iedalīti kādai dalībvalstij, pamatojoties uz šā punkta b) apakšpunktā minētajiem kritērijiem. Šajā gadījumā attiecībā uz tirdzniecības periodu, kas sākas 2021. gadā, sadalījums tiek veikts ne vēlāk kā 2020. gadā.”;

                              r)

                              18.a panta 3. punkta b) apakšpunktā pēc vārdiem “gaisakuģu operatorus” iekļauj vārdus “visā EEZ”;

                              s)

                              18.b pantam pievieno šādu daļu:
                              “Lai EBTA valstis un EBTA Uzraudzības iestāde varētu veikt direktīvā noteiktos pienākumus, tās var lūgt Eurocontrol vai citas atbilstīgas organizācijas atbalstu un šajā nolūkā noslēgt attiecīgus nolīgumus ar minētajām organizācijām.”;

                              t)

                              direktīvas 20. pantam pievieno šādu punktu:
                              “4.   Kvotu piešķiršana, pārskaitīšana un anulēšana attiecībā uz EBTA valstīm, to operatoriem un to administrēto gaisa kuģu operatoriem tiek reģistrēta 1. punktā minētajā neatkarīgajā darījumu žurnālā.
                              Centrālais administrators ir kompetents veikt uzdevumus, kas ir minēti 1. līdz 3. punktā, kad tas attiecas uz EBTA valstīm, to operatoriem vai to administrēto gaisa kuģu operatoriem.”;

                              u)

                              direktīvas 25. pantam pievieno šādu punktu:
                              “3.   Kopienas sistēmas kvotās ir iekļautas kvotas, ko EBTA valstis vai to operatori izsnieguši vai nopirkuši saskaņā ar Kopienas sistēmu. Pēc tam, kad Kopiena noslēdz līgumu, kas minēts šajā pantā, šīs kvotas netiks atšķirtas.
                              Komisija agrīnā posmā informē EBTA valstis par līgumu vai nesaistošu nolīgumu apspriešanu un noslēgšanu saskaņā ar šo pantu.”;

                              v)

                              EBTA valstis, kas piedalās ES emisiju kvotu tirdzniecības sistēmā, sniegs informāciju saskaņā ar prasībām 30. panta 3. punkta pirmajā daļā, otrajā daļā minētā prasība ziņot uz tām neattiecas;

                              w)

                              pēc V pielikuma pievieno šādu:

                                 “PAPILDINĀJUMS

                                    A   DAĻA

                                    EBTA valstu skaitļi, kas ir būtiski, lai aprēķinātu un koriģētu EEZ līmeņa kvotu apjomus, kuri no 2013. gada piešķirami atbilstīgi Direktīvas 2003/87/EK 9. un 9.a pantam

                                 1.   EBTA valstu skaitļi atbilstīgi 9. pantam

                                 Lai noteiktu šos skaitļus, ir piemērots 1,74 % lineārais koeficients.

                                    Islande

                                 Šo skaitļu pamatā ir vidējās gada pārbaudītās emisijas 2005.–2010. gadā no darbībām, kas principā ietilpst Direktīvas 2003/87/EK darbības jomā, laikposmā no 2008. līdz 2012. gadam, kas atbilst 23 934 kvotām.

                                             Gads

                                             Kvotu apjoms

                                             2013. gads

                                             22 684

                                             2014. gads

                                             22 268

                                             2015. gads

                                             21 851

                                             2016. gads

                                             21 435

                                             2017. gads

                                             21 018

                                             2018. gads

                                             20 602

                                             2019. gads

                                             20 186

                                             2020. gads

                                             19 769

                                    Lihtenšteina

                                 Šo skaitļu pamatā ir kvotu vidējais gada kopapjoms Lihtenšteinai laikposmā no 2008. līdz 2012. gadam, kas atbilst 17 943 kvotām, kā paredzēts Lihtenšteinas valsts kvotu sadales plānā.

                                             Gads

                                             Kvotu apjoms

                                             2013. gads

                                             17 006

                                             2014. gads

                                             16 694

                                             2015. gads

                                             16 382

                                             2016. gads

                                             16 070

                                             2017. gads

                                             15 758

                                             2018. gads

                                             15 445

                                             2019. gads

                                             15 133

                                             2020. gads

                                             14 821

                                    Norvēģija

                                 Šo skaitļu pamatā ir kvotu vidējais gada kopapjoms Norvēģijai laikposmā no 2008. līdz 2012. gadam, kas atbilst 14 255 268 kvotām, kā paredzēts Norvēģijas valsts kvotu sadales plānā.

                                             Gads

                                             Kvotu apjoms

                                             2013. gads

                                             13 511 143

                                             2014. gads

                                             13 263 101

                                             2015. gads

                                             13 015 060

                                             2016. gads

                                             12 767 018

                                             2017. gads

                                             12 518 976

                                             2018. gads

                                             12 270 935

                                             2019. gads

                                             12 022 893

                                             2020. gads

                                             11 774 851

                                       2.   EBTA valstu skaitļi atbilstīgi 9.a panta 1. punktam

                                 Lai noteiktu šos skaitļus, ir piemērots 1,74 % lineārais koeficients.

                                    Norvēģija

                                             Gads

                                             Kvotu apjoms

                                             2013. gads

                                             832 974

                                             2014. gads

                                             817 682

                                             2015. gads

                                             802 390

                                             2016. gads

                                             787 098

                                             2017. gads

                                             771 806

                                             2018. gads

                                             756 514

                                             2019. gads

                                             741 222

                                             2020. gads

                                             725 930

                                       3.   EBTA valstu skaitļi atbilstīgi 9.a panta 2. punktam

                                 Lai noteiktu šos skaitļus, ir piemērots 1,74 % lineārais koeficients.

                                    Islande

                                             Gads

                                             Kvotu apjoms

                                             2013. gads

                                             1 732 936

                                             2014. gads

                                             1 700 527

                                             2015. gads

                                             1 668 119

                                             2016. gads

                                             1 635 710

                                             2017. gads

                                             1 603 301

                                             2018. gads

                                             1 570 892

                                             2019. gads

                                             1 538 484

                                             2020. gads

                                             1 506 075

                                    Norvēģija

                                             Gads

                                             Kvotu apjoms

                                             2013. gads

                                             4 994 199

                                             2014. gads

                                             4 902 514

                                             2015. gads

                                             4 810 829

                                             2016. gads

                                             4 719 144

                                             2017. gads

                                             4 627 459

                                             2018. gads

                                             4 535 774

                                             2019. gads

                                             4 444 089

                                             2020. gads

                                             4 352 404

                                    B   DAĻA

                                    EBTA valstu skaitļi, kas ir būtiski, lai aprēķinātu EEZ mēroga samazinājumus saskaņā ar 11.a panta 8. punkta piekto daļu

                                             Pašreizējo nozaru emisijas 2005. gadā
                                             (CO2 ekvivalenta tonnās)

                                             Sākot ar 2013. gadu iekļauto jauno nozaru emisijas 2005. gadā
                                             (CO2 ekvivalenta tonnās)

                                             Islande

                                             36 196

                                             899 645

                                             Lihtenšteina

                                             18 121

                                             0

                                             Norvēģija

                                             19 730 000

                                             6 140 000”;

                                       ”

                  3)

                  pēc 21.al punkta (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/87/EK) iekļauj šādus punktus:

                              “21.ala

                                 32010 R 1031: Komisijas 2010. gada 12. novembra Regula (ES) Nr. 1031/2010 par siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisiju kvotu izsoļu laika grafiku, administrēšanu un citiem aspektiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK, ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Kopienā (OV L 302, 18.11.2010., 1. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar:

                                          —

                                             32011 R 1210: Komisijas 2011. gada 23. novembra Regulu (ES) Nr. 1210/2011 (OV L 308, 24.11.2011., 2. lpp.).

                                    Šā Līguma vajadzībām regulas noteikumus pielāgo šādi:

                                          a)

                                          regulas 22. panta 7. punkta pirmo teikumu formulē šādi:
                                          “EBTA valstis paziņo izsolītāja identitāti un kontaktinformāciju EBTA Uzraudzības iestādei, kura šo informāciju pārsūta Komisijai.”;

                                          b)

                                          regulas 24. panta 2. punktam pievieno šādus teikumus:
                                          “EBTA valstis nolīgst izsoles uzraugu, kas iecelts pēc kopējas iepirkuma procedūras starp Komisiju un dalībvalstīm, lai uzraudzītu visus izsoles procesus. Regulas 25. panta 1., 2., 3., 4. un 5. punktā terminu “dalībvalsts(-is)” saprot kā tādu, kas ietver EBTA valstis.”;

                                          c)

                                          regulas 26. panta 1. un 2. punktam pievieno šādu daļu:
                                          “EBTA valstis nolīgst izsoles platformu, kuru kopīgi iecēlušas Komisija un iesaistītās ES dalībvalstis savu kvotu daļu izsolīšanai, ja EBTA valstis izvēlas apvienot savu kvotu izsoli ar to ES dalībvalstu kvotu izsoli, kuras piedalās kopīgajā rīcībā.”;

                                          d)

                                          regulas 27. panta 1. punktam un 28. panta 1. punktam pievieno šādu teikumu:
                                          “Neskarot nosacījumus līgumā, kas noslēdzams starp EBTA valstīm un izsoles platformu, izsoles platforma, kas iecelta pēc kopīgas iepirkuma procedūras starp Komisiju un kopīgajā rīcībā iesaistītajām dalībvalstīm, var sniegt iepriekš minētos pakalpojumus arī EBTA valstīm.”;

                                          e)

                                          EBTA valstīm nepiemēro 30. līdz 32. pantu ar nosacījumu, ka tās ir nolīgušas izsoles platformas, kas ieceltas saskaņā ar 26. pantu atbilstīgi iepriekš minētajam c) pielāgojumam;

                                          f)

                                          regulas 52. panta 3. punktam pievieno šādas daļas:
                                          “Izsoles uzrauga izmaksu daļu saistībā ar izsoles platformu, kas iecelta saskaņā ar 26. panta 1. vai 2. punktu un kuru nolīgušas EBTA valstis, sadala starp dalībvalstīm, kas piedalās kopīgajā rīcībā, un EBTA valstīm atbilstīgi to kvotu kopapjoma daļām, kuras tiek izsolītas attiecīgajā izsoles platformā, ar nosacījumu, ka EBTA valstis apvieno savu kvotu izsoli ar to ES dalībvalstu kvotu izsoli, kuras piedalās kopīgajā rīcībā.
                                          Izsoles uzrauga izmaksu daļu saistībā ar izsoles platformu, kas iecelta saskaņā ar 30. panta 1. vai 2. punktu un kuru nolīgusi EBTA valsts, ieskaitot jebkāda tāda ziņojuma izmaksas, kas pieprasīts saskaņā ar 25. panta 4. punktu, sedz attiecīgā EBTA valsts tādā pašā veidā kā ES dalībvalstis, kuras nepiedalās kopīgajā rīcībā.”;

                              21.alb

                                 32010 D 0002: Komisijas 2009. gada 24. decembra Lēmums 2010/2/ES, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2003/87/EK nosaka sarakstu ar nozarēm vai apakšnozarēm, kurās pastāv būtisks oglekļa dioksīda emisiju pārvirzes risks (OV L 1, 5.1.2010., 10. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar:

                                          —

                                             32011 D 0745: Komisijas 2011. gada 11. novembra Lēmumu 2011/745/ES (OV L 299, 17.11.2011., 9. lpp.).

                              21.alc

                                 32011 D 0278: Komisijas 2011. gada 27. aprīļa Lēmums 2011/278/ES, ar kuru visā Savienībā nosaka pagaidu noteikumus saskaņotai bezmaksas emisiju kvotu sadalei atbilstoši 10.a pantam Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2003/87/EK (OV L 130, 17.5.2011., 1. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar:

                                          —

                                             32011 D 0745: Komisijas 2011. gada 11. novembra Lēmumu 2011/745/ES (OV L 299, 17.11.2011., 9. lpp.).

                              21.ald

                                 32010 D 0670: Komisijas 2010. gada 3. novembra Lēmums 2010/670/ES, ar ko nosaka kritērijus un pasākumus tādu komerciālu demonstrējumu projektu finansēšanai, kuru mērķis ir CO2 uztveršana un ģeoloģiska uzglabāšana videi drošā veidā, kā arī inovatīvu atjaunojamās enerģijas tehnoloģiju demonstrējumu projektu finansēšanai atbilstīgi sistēmai par siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecību Kopienā, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK (OV L 290, 6.11.2010., 39. lpp.).

                              21.ale

                                 32011 R 0550: Komisijas 2011. gada 7. jūnija Regula (ES) Nr. 550/2011 par to, lai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK noteiktu konkrētus ierobežojumus, kas piemērojami starptautisku kredītu izmantošanai no projektiem, kuri saistīti ar rūpnieciskajām gāzēm (OV L 149, 8.6.2011., 1. lpp.).”;

                  4)

                  līguma 21.am punktam (Komisijas Lēmums 2007/589/EK) pievieno šādus ievilkumus :

                              “—

                                 32010 D 0345: Komisijas 2010. gada 8. jūnija Lēmums 2010/345/ES (OV L 155, 22.6.2010., 34. lpp.),

                              —

                                 32011 D 0540: Komisijas 2011. gada 18. augusta Lēmums 2011/540/ES (OV L 244, 21.9.2011., 1. lpp.).”

            2. pants
      Regulu (ES) Nr. 1031/2010, (ES) Nr. 550/2011 un (ES) Nr. 1210/2011, Direktīvas (ES) Nr. 2009/29/EK un Lēmumu Nr. 2010/2/ES, Nr. 2010/345/ES, Nr. 2010/670/ES, Nr. 2011/278/ES, Nr. 2011/540/ES un Nr. 2011/745/ES teksti islandiešu un norvēģu valodā, kas jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ papildinājumā, ir autentiski.
      3. pants
      Šis lēmums stājas spēkā … vai nākamajā dienā pēc pēdējā paziņojuma iesniegšanas EEZ Apvienotajai komitejai saskaņā ar EEZ līguma 103. panta 1. punktu atkarībā no tā, kura diena ir vēlāk (16).
      4. pants
      Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

         …,

               EEZ Apvienotās komitejas vārdā –

               priekšsēdētājs

               EEZ Apvienotās komitejas sekretāri

         (1)  OV L …

         (2)  OV L 302, 18.11.2010., 1. lpp.

         (3)  OV L 149, 8.6.2011., 1. lpp.

         (4)  OV L 308, 24.11.2011., 2. lpp.

         (5)  OV L 140, 5.6.2009., 63. lpp.

         (6)  OV L 1, 5.1.2010., 10. lpp.

         (7)  OV L 155, 22.6.2010., 34. lpp.

         (8)  OV L 290, 6.11.2010., 39. lpp.

         (9)  OV L 130, 17.5.2011., 1. lpp.

         (10)  OV L 244, 21.9.2011., 1. lpp.

         (11)  OV L 299, 17.11.2011., 9. lpp.

         (12)  OV L 275, 25.10.2003., 32. lpp.

         (13)  OV L 100, 10.4.2008., 92. lpp.

         (14)  OV L 130, 15.5.2002., 1. lpp.

         (15)  OV L 49, 19.2.2004., 1. lpp.

         (16)  [Konstitucionālas prasības nav norādītas.] [Konstitucionālas prasības ir norādītas.]


title: 2005/132/EK: Komisijas Lēmums (2005. gada 16. februāris), ar ko atceļ Komisijas Lēmumu 2000/137/EK, ar kuru pieņem saistības, kas piedāvātas attiecībā uz noteiktu Horvātijas un Ukrainas izcelsmes dzelzs vai neleģētā tērauda bezšuvju cauruļvadu un cauruļu importu uz Kopienu

text:
               17.2.2005

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 46/44

      KOMISIJAS LĒMUMS

   (2005. gada 16. februāris),
   ar ko atceļ Komisijas Lēmumu 2000/137/EK, ar kuru pieņem saistības, kas piedāvātas attiecībā uz noteiktu Horvātijas un Ukrainas izcelsmes dzelzs vai neleģētā tērauda bezšuvju cauruļvadu un cauruļu importu uz Kopienu
   (2005/132/EK)
   EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (“pamatregula”) (1), un jo īpaši tās 8. pantu,
   apspriežoties ar padomdevēju komiteju,
   tā kā:
   A.   IEPRIEKŠĒJĀ PROCEDŪRA

               (1)

               Ar Regulu (EK) Nr. 348/2000 (2) Padome uzlika galīgos antidempinga maksājumus dažu Horvātijas un Ukrainas izcelsmes dzelzs vai neleģētā tērauda bezšuvju cauruļvadu un cauruļu importam uz Kopienu. Komisija ar Lēmumu 2000/137/EK (3) pieņēma Horvātijas un Ukrainas eksportētāju piedāvātos cenu labojumus. Komisija ar Lēmumu 2002/669/EK pieņēma Ukrainas ražotāju brīvprātīgu kopīgo saistību atsaukšanu.

               (2)

               Papildus Eiropas Savienības Bezšuvju tērauda cauruļu nozares aizsardzības komitejas iesniegtajam pieprasījumam Komisija uzsāka spēkā esošo antidempinga pasākumu, tostarp pasākuma veida, starpposma pārskatu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu (4).

         B.   PIEŅEMTO SAISTĪBU ATSAUKŠANA

               (3)

               Padome ar Regulu (EK) Nr. 258/2005 (5) ir pabeigusi pārbaudi.

               (4)

               Kā noteikts Regulas (EK) Nr. 258/2005 137. apsvērumā, un apspriežoties ar visām iesaistītajām ieinteresētajām pusēm, saistības to pašreizējā veidā vairs nav piemērotas. Pamatojoties uz to, kā arī saskaņā ar attiecīgo saistību atbilstošajiem noteikumiem, kas Komisiju pilnvaro vienpusēji atsaukt šādas saistības, Komisija nolēmusi tās atsaukt.

               (5)

               2004. gada decembrī Komisija informēja Horvātijas uzņēmumu Mechel Željezara Ltd., ka tā ierosinājusi atsaukt pastāvošās saistības. Pēc nodošanas atklātībā Horvātijas valdība informēja Komisiju, ka uzņēmums, kas ir vienīgais attiecīgā produkta ražotājs Horvātijā, tika likvidēts un pārtrauca ražošanu 2004. gada rudenī. Tādēļ arī uzskata, ka saistības vairs nav derīgas.

         C.   LĒMUMA 2000/137/EK ATCELŠANA

               (6)

               Ņemot vērā iepriekš minēto, jāatceļ Komisijas Lēmums 2000/137/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Komisijas Lēmumu 2002/669/EK.

               (7)

               Papildus šim Lēmumam Padome ar Regulu (EK) Nr. 258/2005 uzlika galīgos valsts mēroga antidempinga maksājumus dažu Horvātijas izcelsmes dzelzs vai neleģētā tērauda bezšuvju cauruļvadu un cauruļu importam Kopienā,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo tiek atcelts Komisijas Lēmums 2000/137/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Komisijas Lēmumu 2002/669/EK.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2005. gada 16. februārī

            Komisijas vārdā —

            Komisijas loceklis

         Peter MANDELSON

      (1)  OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 461/2004 (OV L 77, 13.3.2004., 12. lpp.).

      (2)  OV L 45, 17.2.2000., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1515/2002 (OV L 228, 24.8.2002., 8. lpp.).

      (3)  OV L 46, 18.2.2000., 34. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2002/669/EK (OV L 228, 24.8.2002., 20. lpp.).

      (4)  OV C 288, 23.11.2002., 11. lpp.

      (5)  Skat. šī Oficiālā Vēstneša 7. lpp.


title: Padomes Lēmums (ES) 2017/768 (2016. gada 18. jūlijs) par to, lai Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu protokolu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ēģiptes Arābu Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai

text:
               4.5.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 115/1

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2017/768
   (2016. gada 18. jūlijs)
   par to, lai Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu protokolu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ēģiptes Arābu Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 217. pantu saistībā ar 218. panta 5. punktu,
   ņemot vērā Aktu par Horvātijas Republikas pievienošanos un jo īpaši tā 6. panta 2. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Nolīgums, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ēģiptes Arābu Republiku, no otras puses (1) (“nolīgums”), tika parakstīts 2001. gada 25. jūnijā. Nolīgums stājās spēkā 2004. gada 1. jūnijā.

               (2)

               Horvātijas Republika kļuva par Eiropas Savienības dalībvalsti 2013. gada 1. jūlijā.

               (3)

               Saskaņā ar Akta par Horvātijas Republikas pievienošanos 6. panta 2. punktu par Horvātijas Republikas pievienošanos nolīgumam ir jāvienojas nolīguma protokolā, kuru noslēdz Padome, pieņemot vienprātīgu lēmumu dalībvalstu vārdā, un Ēģiptes Arābu Republika.

               (4)

               Padome 2012. gada 14. septembrī pilnvaroja Komisiju sākt sarunas ar Ēģiptes Arābu Republiku. Sarunas tika sekmīgi pabeigtas, protokolu parafējot Briselē 2015. gada 29. oktobrī.

               (5)

               Protokola 8. panta 3. punkts paredz tā provizorisku piemērošanu līdz tā spēkā stāšanās dienai.

               (6)

               Protokols būtu jāparaksta, ņemot vērā tā noslēgšanu, un jāpiemēro provizoriski,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo atļauj Savienības un tās dalībvalstu vārdā parakstīt protokolu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ēģiptes Arābu Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai, ņemot vērā protokola noslēgšanu.
   Protokola teksts ir pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas Savienības un tās dalībvalstu vārdā parakstīt protokolu.
   3. pants
   Protokolu saskaņā ar tā 8. panta 3. punktu provizoriski piemēro no 2013. gada 1. jūlija, kamēr tiek pabeigtas procedūras tā noslēgšanai.
   4. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2016. gada 18. jūlijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         F. MOGHERINI

      (1)  OV L 304, 30.9.2004., 39. lpp.