title: Padomes Lēmums ( 2008. gada 16. jūnijs ) par to, lai parakstītu un provizoriski piemērotu Protokolu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, no otras puses, nolūkā ņemt vērā Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai

text:
               13.2.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 40/63

         PADOMES LĒMUMS
   (2008. gada 16. jūnijs)
   par to, lai parakstītu un provizoriski piemērotu Protokolu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, no otras puses, nolūkā ņemt vērā Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai
   (2010/90/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 310. pantu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu,
   ņemot vērā 2005. gada Pievienošanās aktu un jo īpaši tā 6. panta 2. punktu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2006. gada 23. oktobrī pilnvaroja Komisiju Eiropas Kopienas un tās dalībvalstu vārdā risināt sarunas ar Jordāniju par protokolu, ar ko groza nolīgumus starp Eiropas Kopienu un trešām valstīm, konkrēti, Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu asociācijas nolīgumu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Jordāniju, no otras puses, nolūkā ņemt vērā Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai.

               (2)

               Minētās sarunas ir pabeigtas.

               (3)

               Ar Jordānijas Hāšimītu Karalisti apspriestā protokola 8. panta 2. punktā ir paredzēta protokola provizoriska piemērošana pirms tā stāšanās spēkā.

               (4)

               Ņemot vērā tā iespējamo noslēgšanu vēlāk, protokols būtu jāparaksta Kopienas vārdā un jāpiemēro provizoriski,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Ar šo Padomes priekšsēdētājs ir pilnvarots norīkot personu vai personas, kuras ir tiesīgas Eiropas Kopienas un tās dalībvalstu vārdā parakstīt Protokolu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, no otras puses, nolūkā ņemt vērā Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai.
   Protokola teksts ir pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   Protokolu provizoriski piemēro no 2007. gada 1. janvāra, ņemot vērā tā iespējamo noslēgšanu vēlāk.

      Luksemburgā, 2008. gada 16. jūnijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         D. RUPEL

      PROTOKOLS
      Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, no otras puses, nolūkā ņemt vērā Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai
      BEĻĢIJAS KARALISTE,
      BULGĀRIJAS REPUBLIKA,
      ČEHIJAS REPUBLIKA,
      DĀNIJAS KARALISTE,
      VĀCIJAS FEDERATĪVĀ REPUBLIKA,
      IGAUNIJAS REPUBLIKA,
      ĪRIJA,
      GRIEĶIJAS REPUBLIKA,
      SPĀNIJAS KARALISTE,
      FRANCIJAS REPUBLIKA,
      ITĀLIJAS REPUBLIKA,
      KIPRAS REPUBLIKA,
      LATVIJAS REPUBLIKA,
      LIETUVAS REPUBLIKA,
      LUKSEMBURGAS LIELHERCOGISTE,
      UNGĀRIJAS REPUBLIKA,
      MALTA,
      NĪDERLANDES KARALISTE,
      AUSTRIJAS REPUBLIKA,
      POLIJAS REPUBLIKA,
      PORTUGĀLES REPUBLIKA,
      RUMĀNIJA,
      SLOVĒNIJAS REPUBLIKA,
      SLOVĀKIJAS REPUBLIKA,
      SOMIJAS REPUBLIKA,
      ZVIEDRIJAS KARALISTE,
      LIELBRITĀNIJAS UN ZIEMEĻĪRIJAS APVIENOTĀ KARALISTE,
      turpmāk “EK dalībvalstis”, ko pārstāv Eiropas Savienības Padome, un
      EIROPAS KOPIENA,
      turpmāk “Kopiena”, ko pārstāv Eiropas Savienības Padome un Eiropas Komisija,
      no vienas puses,
      un JORDĀNIJAS HĀŠIMĪTU KARALISTE,
      turpmāk “Jordānija”
      no otras puses,
      TĀ KĀ Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgums, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, no otras puses, turpmāk “Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgums”, tika parakstīts Briselē 1997. gada 24. novembrī un stājās spēkā 2002. gada 1. maijā;
      TĀ KĀ Līgums par Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos tika parakstīts Luksemburgā 2005. gada 25. aprīlī un stājās spēkā 2007. gada 1. janvārī;
      TĀ KĀ saskaņā ar 6. panta 2. punktu aktā, kas pievienots pievienošanās līgumam, jauno līgumslēdzēju pušu pievienošanos Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam apstiprina, noslēdzot minētajam nolīgumam pievienojamu protokolu;
      TĀ KĀ Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīguma 22. pantā paredzētās konsultācijas ir veiktas, lai nodrošinātu to, ka tiek ņemtas vērā Kopienas un Jordānijas savstarpējās intereses,
      IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.
      1. pants
      Bulgārijas Republika un Rumānija kļūst par līgumslēdzējām pusēm Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam, kurš noslēgts starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, no otras puses, un, tāpat kā pārējās EK dalībvalstis, attiecīgi pieņem un ņem vērā minētā nolīguma tekstu, kā arī kopīgās deklarācijas, deklarācijas un vēstuļu apmaiņu.
      PIRMĀ NODAĻA

         GROZĪJUMI EIROPAS UN VIDUSJŪRAS REĢIONA VALSTU NOLĪGUMĀ, TOSTARP TĀ PIELIKUMOS UN PROTOKOLOS

      2. pants
      Izcelsmes noteikumi
      Nolīguma 3. protokolu groza šādi.

                  1.

                  Protokola 3. panta 1. punktā un 4. panta 1. punktā svītro atsauces uz jaunajām dalībvalstīm.

                  2.

                  Protokola IV.a pielikumu aizstāj ar šādu pielikumu:

                     Teksts bulgāru valodā

                  Износителят на продуктите, обхванати от този документ (митническо разрешение № … (1)) декларира, че освен където е отбелязано друго, тези продукти са с … преференциален произход (2).

                     Teksts spāņu valodā

                  El exportador de los productos incluidos en el presente documento [autorización aduanera no … (1)] declara que, salvo indicación en sentido contrario, estos productos gozan de un origen preferencial … (2).

                     Teksts čehu valodā

                  Vývozce výrobků uvedených v tomto dokumentu (číslo povolení … (1)) prohlašuje, že kromě zřetelně označených mají tyto výrobky preferenční původ v … (2).

                     Teksts dāņu valodā

                  Eksportøren af varer, der er omfattet af nærværende dokument (toldmyndighedernes tilladelse nr. … (1)), erklærer, at varerne, medmindre andet tydeligt er angivet, har præferenceoprindelse i … (2).

                     Teksts vācu valodā

                  Der Ausführer (Ermächtigter Ausführer; Bewilligungs-Nr. … (1)) der Waren, auf die sich dieses Handelspapier bezieht, erklärt, dass diese Waren, soweit nicht anderes angegeben, präferenzbegünstigte … (2) Ursprungswaren sind.

                     Teksts igauņu valodā

                  Käesoleva dokumendiga hõlmatud toodete eksportija (tolli kinnitus nr. … (1)) deklareerib, et need tooted on … (2) sooduspäritoluga, välja arvatud juhul kui on selgelt näidatud teisiti.

                     Teksts grieķu valodā

                  Ο εξαγωγέας των προϊόντων που καλύπτονται από το παρόν έγγραφο [άδεια τελωνείου υπ' αριθ. … (1)] δηλώνει ότι, εκτός εάν δηλώνεται σαφώς άλλως, τα προϊόντα αυτά είναι προτιμησιακής καταγωγής … (2).

                     Teksts angļu valodā

                  The exporter of the products covered by this document (customs authorisation No … (1)) declares that, except where otherwise clearly indicated, these products are of … (2) preferential origin.

                     Teksts franču valodā

                  L'exportateur des produits couverts par le présent document [autorisation douanière no … (1)] déclare que, sauf indication claire du contraire, ces produits ont l'origine préférentielle … (2).

                     Teksts itāļu valodā

                  L'esportatore delle merci contemplate nel presente documento [autorizzazione doganale n. … (1)] dichiara che, salvo indicazione contraria, le merci sono di origine preferenziale … (2).

                     Teksts latviešu valodā

                  To produktu eksportētājs, kuri ietverti šajā dokumentā (muitas atļauja Nr. . . (1)), deklarē, ka, izņemot tur, kur ir citādi skaidri noteikts, šiem produktiem ir preferenciāla izcelsme . . (2).

                     Teksts lietuviešu valodā

                  Šiame dokumente išvardytų prekių eksportuotojas (muitinės liudijimo Nr. … (1)) deklaruoja, kad, jeigu kitaip nenurodyta, tai yra … (2) preferencinės kilmės prekės.

                     Teksts ungāru valodā

                  A jelen okmányban szereplő áruk exportőre (vámfelhatalmazási szám: … (1)) kijelentem, hogy eltérő egyértelmű jelzés hiányában az áruk preferenciális … (2) származásúak.

                     Teksts maltiešu valodā

                  L-esportatur tal-prodotti koperti b’dan id-dokument (awtorizzazzjoni tad-dwana Nru … (1)) jiddikjara li, ħlief fejn indikat xort'oħra b’mod ċar, dawn il-prodotti huma ta’ oriġini preferenzjali … (2).

                     Teksts holandiešu valodā

                  De exporteur van de goederen waarop dit document van toepassing is (douanevergunning nr. … (1)), verklaart dat, behoudens uitdrukkelijke andersluidende vermelding, deze goederen van preferentiële … oorsprong zijn (2).

                     Teksts poļu valodā

                  Eksporter produktów objętych tym dokumentem (upoważnienie władz celnych nr … (1)) deklaruje, że z wyjątkiem gdzie jest to wyraźnie określone, produkty te mają … (2) preferencyjne pochodzenie.

                     Teksts portugāļu valodā

                  O abaixo assinado, exportador dos produtos abrangidos pelo presente documento [autorização aduaneira n.o … (1)], declara que, salvo indicação expressa em contrário, estes produtos são de origem preferencial … (2).

                     Teksts rumāņu valodā

                  Exportatorul produselor ce fac obiectul acestui document [autorizația vamală nr. … (1)] declară că, exceptând cazul în care în mod expres este indicat altfel, aceste produse sunt de origine preferențială … (2).

                     Teksts slovēņu valodā

                  Izvoznik blaga, zajetega s tem dokumentom (pooblastilo carinskih organov št. … (1)) izjavlja, da, razen če ni drugače jasno navedeno, ima to blago preferencialno … (2) poreklo.

                     Teksts slovāku valodā

                  Vývozca výrobkov uvedených v tomto dokumente [číslo povolenia … (1)] vyhlasuje, že okrem zreteľne označených, majú tieto výrobky preferenčný pôvod v … (2).

                     Teksts somu valodā

                  Tässä asiakirjassa mainittujen tuotteiden viejä (tullin lupa n:o … (1)) ilmoittaa, että nämä tuotteet ovat, ellei toisin ole selvästi merkitty, etuuskohteluun oikeutettuja … alkuperätuotteita (2).

                     Teksts zviedru valodā

                  Exportören av de varor som omfattas av detta dokument (tullmyndighetens tillstånd nr … (1)) försäkrar att dessa varor, om inte annat tydligt markerats, har förmånsberättigande … ursprung (2).

                     Teksts arābu valodā

                  3.

                  Protokola IV.b pielikumu aizstāj ar šādu pielikumu:

                     Teksts bulgāru valodā

                  Износителят на продуктите, обхванати от този документ (митническо разрешение № … (1)), декларира, че освен където е отбелязано друго, тези продукти са с … преференциален произход (2).

                              —

                              cumulation applied with … (name of the country/countries)

                              —

                              no cumulation applied (3)

                     Teksts spāņu valodā

                  El exportador de los productos incluidos en el presente documento [autorización aduanera no. … (1)] declara que, salvo indicación en sentido contrario, estos productos gozan de un origen preferencial … (2).

                              —

                              cumulation applied with … (name of the country/countries)

                              —

                              no cumulation applied (3)

                     Teksts čehu valodā

                  Vývozce výrobků uvedených v tomto dokumentu (číslo povolení … (1)) prohlašuje, že kromě zřetelně označených mají tyto výrobky preferenční původ v … (2).

                              —

                              cumulation applied with … (name of the country/countries)

                              —

                              no cumulation applied (3)

                     Teksts dāņu valodā

                  Eksportøren af varer, der er omfattet af nærværende dokument (toldmyndighedernes tilladelse nr. … (1)), erklærer, at varerne, medmindre andet tydeligt er angivet, har præferenceoprindelse i … (2).

                              —

                              cumulation applied with … (name of the country/countries)

                              —

                              no cumulation applied (3)

                     Teksts vācu valodā

                  Der Ausführer (Ermächtigter Ausführer; Bewilligungs-Nr. … (1)) der Waren, auf die sich dieses Handelspapier bezieht, erklärt, dass diese Waren, soweit nicht anderes angegeben, präferenzbegünstigte … (2) Ursprungswaren sind.

                              —

                              cumulation applied with … (name of the country/countries)

                              —

                              no cumulation applied (3)

                     Teksts igauņu valodā

                  Käesoleva dokumendiga hõlmatud toodete eksportija (tolli kinnitus nr. … (1)) deklareerib, et need tooted on … (2) sooduspäritoluga, välja arvatud juhul kui on selgelt näidatud teisiti.

                              —

                              cumulation applied with … (name of the country/countries)

                              —

                              no cumulation applied (3)

                     Teksts grieķu valodā

                  Ο εξαγωγέας των προϊόντων που καλύπτονται από το παρόν έγγραφο [άδεια τελωνείου υπ’ αριθ. … (1)] δηλώνει ότι, εκτός εάν δηλώνεται σαφώς άλλως, τα προϊόντα αυτά είναι προτιμησιακής καταγωγής … (2).

                              —

                              cumulation applied with … (name of the country/countries)

                              —

                              no cumulation applied (3)

                     Teksts angļu valodā

                  The exporter of the products covered by this document (customs authorisation No … (1)) declares that, except where otherwise clearly indicated, these products are of … (2) preferential origin.

                              —

                              cumulation applied with … (name of the country/countries)

                              —

                              no cumulation applied (3)

                     Teksts franču valodā

                  L'exportateur des produits couverts par le présent document [autorisation douanière no … (1)] déclare que, sauf indication claire du contraire, ces produits ont l'origine préférentielle … (2).

                              —

                              cumulation applied with … (name of the country/countries)

                              —

                              no cumulation applied (3)

                     Teksts itāļu valodā

                  L'esportatore delle merci contemplate nel presente documento [autorizzazione doganale n. … (1)] dichiara che, salvo indicazione contraria, le merci sono di origine preferenziale … (2).

                              —

                              cumulation applied with … (name of the country/countries)

                              —

                              no cumulation applied (3)

                     Teksts latviešu valodā

                  To produktu eksportētājs, kuri ietverti šajā dokumentā (muitas atļauja Nr. . . (1)), deklarē, ka, izņemot tur, kur ir citādi skaidri noteikts, šiem produktiem ir preferenciāla izcelsme . . (2).

                              —

                              cumulation applied with … (name of the country/countries)

                              —

                              no cumulation applied (3)

                     Teksts lietuviešu valodā

                  Šiame dokumente išvardytų prekių eksportuotojas (muitinės liudijimo Nr. … (1)) deklaruoja, kad, jeigu kitaip nenurodyta, tai yra … (2) preferencinės kilmės prekės.

                              —

                              cumulation applied with … (name of the country/countries)

                              —

                              no cumulation applied (3)

                     Teksts ungāru valodā

                  A jelen okmányban szereplő áruk exportőre (vámfelhatalmazási szám: … (1)) kijelentem, hogy eltérő egyértelmű jelzés hiányában az áruk preferenciális … (2) származásúak.

                              —

                              cumulation applied with … (name of the country/countries)

                              —

                              no cumulation applied (3)

                     Teksts maltiešu valodā

                  L-esportatur tal-prodotti koperti b’dan id-dokument (awtorizzazzjoni tad-dwana Nru … (1)) jiddikjara li, ħlief fejn indikat xort'oħra b’mod ċar, dawn il-prodotti huma ta’ oriġini preferenzjali … (2).

                              —

                              cumulation applied with … (name of the country/countries)

                              —

                              no cumulation applied (3)

                     Teksts holandiešu valodā

                  De exporteur van de goederen waarop dit document van toepassing is (douanevergunning nr. … (1)), verklaart dat, behoudens uitdrukkelijke andersluidende vermelding, deze goederen van preferentiële … oorsprong zijn (2).

                              —

                              cumulation applied with … (name of the country/countries)

                              —

                              no cumulation applied (3)

                     Teksts poļu valodā

                  Eksporter produktów objętych tym dokumentem (upoważnienie władz celnych nr … (1)) deklaruje, że z wyjątkiem gdzie jest to wyraźnie określone, produkty te mają … (2) preferencyjne pochodzenie.

                              —

                              cumulation applied with … (name of the country/countries)

                              —

                              no cumulation applied (3)

                     Teksts portugāļu valodā

                  O abaixo assinado, exportador dos produtos abrangidos pelo presente documento [autorização aduaneira n.o … (1)], declara que, salvo indicação expressa em contrário, estes produtos são de origem preferencial … (2).

                              —

                              cumulation applied with … (name of the country/countries)

                              —

                              no cumulation applied (3)

                     Teksts rumāņu valodā

                  Exportatorul produselor ce fac obiectul acestui document [autorizația vamală nr. … (1)] declară că, exceptând cazul în care în mod expres este indicat altfel, aceste produse sunt de origine preferențială … (2).

                              —

                              cumulation applied with … (name of the country/countries)

                              —

                              no cumulation applied (3)

                     Teksts slovēņu valodā

                  Izvoznik blaga, zajetega s tem dokumentom (pooblastilo carinskih organov št. … (1)) izjavlja, da, razen če ni drugače jasno navedeno, ima to blago preferencialno … (2) poreklo.

                              —

                              cumulation applied with … (name of the country/countries)

                              —

                              no cumulation applied (3)

                     Teksts slovāku valodā

                  Vývozca výrobkov uvedených v tomto dokumente [číslo povolenia … (1)] vyhlasuje, že okrem zreteľne označených, majú tieto výrobky preferenčný pôvod v … (2).

                              —

                              cumulation applied with … (name of the country/countries)

                              —

                              no cumulation applied (3)

                     Teksts somu valodā

                  Tässä asiakirjassa mainittujen tuotteiden viejä (tullin lupa n:o … (1)) ilmoittaa, että nämä tuotteet ovat, ellei toisin ole selvästi merkitty, etuuskohteluun oikeutettuja … alkuperätuotteita (2).

                              —

                              cumulation applied with … (name of the country/countries)

                              —

                              no cumulation applied (3)

                     Teksts zviedru valodā

                  Exportören av de varor som omfattas av detta dokument (tullmyndighetens tillstånd nr … (1)) försäkrar att dessa varor, om inte annat tydligt markerats, har förmånsberättigande … ursprung (2).

                              —

                              cumulation applied with … (name of the country/countries)

                              —

                              no cumulation applied (3)

                     Teksts arābu valodā

                              —

                              cumulation applied with … (name of the country/countries)

                              —

                              no cumulation applied (3)

            OTRĀ NODAĻA

         PĀREJAS NOTEIKUMI

      3. pants
      Izcelsmes apliecinājums un administratīvā sadarbība
      1.   Izcelsmes apliecinājumi, kas vai nu Jordānijā, vai arī kādā no jaunajām dalībvalstīm attiecīgi izdoti atbilstīgi šo valstu starpā piemērotajiem nolīgumiem par preferenciālu režīmu vai autonomiem režīmiem, attiecīgajās valstīs tiek pieņemti saskaņā ar šo protokolu, ja:

                  a)

                  šāda izcelsme dod tiesības izmantot preferenciālu tarifu režīmu, pamatojoties uz preferenciālo tarifu pasākumiem šajā nolīgumā vai Kopienas vispārējo tarifa preferenču sistēmā;

                  b)

                  izcelsmes apliecinājums un pārvadājuma dokumenti ir izsniegti vēlākais dienā pirms pievienošanās dienas;

                  c)

                  izcelsmes apliecinājums ir iesniegts muitas iestādēm četros mēnešos no pievienošanās dienas.

            Ja preces ir deklarētas importēšanai Jordānijā vai kādā no jaunajām dalībvalstīm pirms pievienošanās dienas atbilstīgi nolīgumiem par preferenciālo režīmu vai autonomiem režīmiem, ko tajā laikā savstarpēji piemērojusi Jordānija un minētā jaunā dalībvalsts, tad var pieņemt arī izcelsmes apliecinājumu, kas retrospektīvi izsniegts atbilstīgi šiem nolīgumiem vai režīmiem ar nosacījumu, ka tas iesniegts muitas iestādēm četros mēnešos pēc pievienošanās dienas.
      2.   Jordānijai un jaunajām dalībvalstīm ir ļauts saglabāt atļaujas, ar kurām tika piešķirts atzīta eksportētāja statuss, ievērojot to starpā piemērotos nolīgumus par preferenciālo režīmu vai autonomiem režīmiem, ar nosacījumu, ka:

                  a)

                  šāds noteikums ir paredzēts arī pirms pievienošanās dienas noslēgtajā Jordānijas un Kopienas nolīgumā; un

                  b)

                  atzītie eksportētāji izmanto spēkā esošos izcelsmes noteikumus saskaņā ar šo nolīgumu.

            Šādas atļaujas vēlākais gadu pēc pievienošanās dienas aizstāj ar jaunām atļaujām, ko izsniedz atbilstīgi nolīguma noteikumiem.
      3.   Jordānijas vai jauno dalībvalstu atbildīgās muitas iestādes var iesniegt pieprasījumus papildus pārbaudīt izcelsmes apliecinājumus, kas izsniegti, pamatojoties uz 1. un 2. punktā minētajiem nolīgumiem par preferenciālo režīmu vai autonomiem režīmiem, un minētās iestādes tos pieņem trīs gadus pēc attiecīgā izcelsmes apliecinājuma izdošanas.
      4. pants
      Tranzīta preces
      1.   Nolīguma noteikumus var piemērot precēm, ko no Jordānijas eksportē uz kādu jauno dalībvalsti vai no kādas jaunās dalībvalsts uz Jordāniju un kas atbilst 3. protokola noteikumiem, un kas pievienošanās dienā ir ceļā vai atrodas pagaidu glabāšanā, muitas noliktavā vai Jordānijas vai attiecīgās jaunās dalībvalsts brīvajā zonā.
      2.   Šādos gadījumos preferenču režīmu var nodrošināt, ja četros mēnešos kopš pievienošanās dienas importētāja valsts muitas iestādēm iesniedz izcelsmes apliecinājumu, ko retrospektīvi izsniegušas eksportētājas valsts muitas iestādes.

         VISPĀRĪGIE UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI

      5. pants
      Jordānijas Hāšimītu Karaliste apņemas neizvirzīt nekādas prasības, lūgumus vai pieteikumus un nemainīt vai neatsaukt nevienu koncesiju saskaņā ar 1994. gada VVTT XXIV panta 6. punkta un XXVIII panta noteikumiem saistībā ar šo Kopienas paplašināšanos.
      6. pants
      Šis protokols ir Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīguma sastāvdaļa. Šā protokola pielikumi un deklarācija ir tā sastāvdaļa.
      7. pants
      1.   Šo protokolu apstiprina Kopiena, Eiropas Savienības Padome dalībvalstu vārdā un Jordānijas Hāšimītu Karaliste saskaņā ar savām procedūrām.
      2.   Līgumslēdzējas puses paziņo viena otrai par iepriekšējā punktā minēto attiecīgo procedūru pabeigšanu. Apstiprināšanas instrumentus deponē Eiropas Savienības Padomes Ģenerālsekretariātam.
      8. pants
      1.   Šis protokols stājas spēkā pirmā mēneša pirmajā dienā pēc pēdējā apstiprināšanas instrumenta deponēšanas.
      2.   Šo protokolu provizoriski piemēro no 2007. gada 1. janvāra.
      9. pants
      Šis protokols ir sagatavots divos eksemplāros visās līgumslēdzēju pušu oficiālajās valodās; visi teksti ir vienlīdz autentiski.
      10. pants
      Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīguma teksts, tostarp pielikumi un protokoli, kas ir šā nolīguma sastāvdaļa, kā arī Nobeiguma akta un pielikumā pievienoto deklarāciju teksti tiek sagatavoti bulgāru un rumāņu valodā, un tie visi ir vienlīdz autentiski ar oriģinālajiem tekstiem. Asociācijas padomei ir jāapstiprina šie teksti.

         Съставено в Брюксел на тридесети ноември две хиляди и девета година.
         Hecho en Bruselas, el treinta de noviembre de dos mil nueve.
         V Bruselu dne třicátého listopadu dva tisíce devět.
         Udfærdiget i Bruxelles den tredivte november to tusind og ni.
         Geschehen zu Brüssel am dreißigsten November zweitausendneun.
         Kahe tuhande üheksanda aasta novembrikuu kolmekümnendal päeval Brüsselis.
         Έγινε στις Βρυξέλλες, στις τριάντα Νοεμβρίου δύο χιλιάδες εννιά.
         Done at Brussels on the thirtieth day of November in the year two thousand and nine.
         Fait à Bruxelles, le trente novembre deux mille neuf.
         Fatto a Bruxelles, addì trenta novembre duemilanove.
         Briselē, divi tūkstoši devītā gada trīsdesmitajā novembrī.
         Priimta du tūkstančiai devintų metų lapkričio trisdešimtą dieną Briuselyje.
         Kelt Brüsszelben, a kétezer-kilencedik év november harmincadik napján.
         Magħmul fi Brussell, fit-tletin jum ta' Novembru tas-sena elfejn u disgħa.
         Gedaan te Brussel, de dertigste november tweeduizend negen.
         Sporządzono w Brukseli dnia trzydziestego listopada roku dwa tysiące dziewiątego.
         Feito em Bruxelas, em trinta de Novembro de dois mil e nove.
         Întocmit la Bruxelles, la treizeci noiembrie două mii nouă.
         V Bruseli tridsiateho novembra dvetisícdeväť.
         V Bruslju, dne tridesetega novembra leta dva tisoč devet.
         Tehty Brysselissä kolmantenakymmenentenä päivänä marraskuuta vuonna kaksituhattayhdeksän.
         Som skedde i Bryssel den trettionde november tjugohundranio.

            За държавите-членки
            Por los Estados miembros
            Za členské státy
            For medlemsstaterne
            Für die Mitgliedstaaten
            Liikmesriikide nimel
            Για τα κράτη μέλη
            For the Member States
            Pour les États membres
            Per gli Stati membri
            Dalībvalstu vārdā
            Valstybių narių vardu
            A tagállamok részéről
            Għall-Istati Membri
            Voor de lidstaten
            W imieniu państw członkowskich
            Pelos Estados-Membros
            Pentru statele membre
            Za členské štáty
            Za države članice
            Jäsenvaltioiden puolesta
            På medlemsstaternas vägnar

            За Европейската общност
            Por la Comunidad Europea
            Za Evropské společenství
            For Det Europæiske Fællesskab
            Für die Europäische Gemeinschaft
            Euroopa Ühenduse nimel
            Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα
            For the European Community
            Pour la Communauté européenne
            Per la Comunità europea
            Eiropas Kopienas vārdā
            Europos bendrijos vardu
            Az Európai Közösség részéről
            Għall-Komunità Ewropea
            Voor de Europese Gemeenschap
            W imieniu Wspólnoty Europejskiej
            Pela Comunidade Europeia
            Pentru Comunitatea Europeană
            Za Európske spoločenstvo
            Za Evropsko skupnost
            Euroopan yhteisön puolesta
            För Europeiska gemenskapen

            За Хашемитското кралство Йордания
            Por el Reino Hachemita de Jordania
            Za Jordánské hášimovské království
            For Det Hashemitiske Kongerige Jordan
            Für das Haschemitische Königreich Jordanien
            Jordaania Hašimiidi Kuningriigi nimel
            Για το Χασεμιτικό Βασίλειο της Ιορδανίας
            For the Hashemite Kingdom of Jordan
            Pour le Royaume hachémite de Jordanie
            Per il Regno hashemita di Giordania
            Jordānijas Hāšemītu Karalistes vārdā
            Jordanijos Hašimitų Karalystės vardu
            A Jordán Hasimita Királyság részéről
            Għar-Renju Ħaxemit tal-Ġordan
            Voor het Hasjemitisch Koninkrijk Jordanië
            W imieniu Jordańskiego Królestwa Haszymidzkiego
            Pelo Reino Hachemita da Jordânia
            Pentru Regatul Hașemit al Iordaniei
            Za Jordánske hášimovské kráľovstvo
            Za Hašemitsko kraljevino Jordanijo
            Jordanian hašemiittisen kuningaskunnan puolesta
            På Hashemitiska konungariket Jordaniens vägnar


title: Padomes Lēmums ( 2013. gada 28. janvāris ), ar ko ieceļ un nomaina Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra valdes locekļus

text:
               1.2.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 30/12

         PADOMES LĒMUMS
   (2013. gada 28. janvāris),
   ar ko ieceļ un nomaina Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra valdes locekļus
   2013/C 30/06
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Padomes Regulu (EEK) Nr. 337/75 (1975. gada 10. februāris), ar ko izveido Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centru, un jo īpaši tās 4. pantu (1),
   ņemot vērā Padomei iesniegtās Komisijas izvirzītās kandidatūras valdes locekļu darba devēju organizāciju pārstāvju kategorijā,
   tā kā:

               (1)

               Ar 2012. gada 16. jūlija Lēmumu (2) Padome iecēla Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra valdes locekļus uz laikposmu no 2012. gada 18. septembra līdz 2015. gada 17. septembrim.

               (2)

               Centra valdē ir atbrīvojusies Zviedrijas locekļa vieta darba devēju pārstāvju kategorijā,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   Vienīgais pants
   Ar šo turpmāk minētā persona ir iecelta par Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra valdes locekli uz atlikušo pilnvaru laiku līdz 2015. gada 17. septembrim.

      DARBA DEVĒJU ORGANIZĀCIJU PĀRSTĀVJI:

               ZVIEDRIJA

                  Karin THAPPER

      Briselē, 2013. gada 28. janvārī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         S. COVENEY

      (1)  OV L 39, 13.2.1975., 1. lpp.

      (2)  OV C 228, 31.7.2012., 3. lpp.


title: Politikas un drošības Komitejas Lēmums ATALANTA/7/2009 ( 2009. gada 2. oktobris ), ar kuru groza Politikas un drošības komitejas Lēmumu ATALANTA/2/2009, ar ko pieņem trešo valstu ieguldījumu Eiropas Savienības militārajā operācijā ar mērķi palīdzēt Somālijas piekrastē novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas un atturēt no šādiem nodarījumiem ( Atalanta ), un Politikas un drošības komitejas Lēmumu ATALANTA/3/2009 par Palīdzības sniedzēju komitejas izveidi Eiropas Savienības militārajai operācijai, lai palīdzētu kavēt, novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas Somālijas piekrastē ( Atalanta )

text:
               15.10.2009

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 270/19

      POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJAS LĒMUMS ATALANTA/7/2009
   (2009. gada 2. oktobris),
   ar kuru groza Politikas un drošības komitejas Lēmumu ATALANTA/2/2009, ar ko pieņem trešo valstu ieguldījumu Eiropas Savienības militārajā operācijā ar mērķi palīdzēt Somālijas piekrastē novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas un atturēt no šādiem nodarījumiem (Atalanta), un Politikas un drošības komitejas Lēmumu ATALANTA/3/2009 par Palīdzības sniedzēju komitejas izveidi Eiropas Savienības militārajai operācijai, lai palīdzētu kavēt, novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas Somālijas piekrastē (Atalanta)
   (2009/758/KĀDP)
   POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 25. panta trešo daļu,
   ņemot vērā Padomes Vienoto rīcību 2008/851/KĀDP (2008. gada 10. novembris) par Eiropas Savienības militāro operāciju ar mērķi palīdzēt Somālijas piekrastē novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas un atturēt no šādiem nodarījumiem (1) un jo īpaši tās 10. pantu,
   ņemot vērā Politikas un drošības komitejas Lēmumu ATALANTA/2/2009 (2) un Politikas un drošības komitejas Lēmumu ATALANTA/3/2009 (3) un tā papildinājumu (4),
   tā kā:

               (1)

               ES operācijas komandieris 2008. gada 17. novembrī, 2008. gada 16. decembrī, 2009. gada 19. martā un 2009. gada 3. jūlijā organizēja konferences par bruņoto spēku koncentrēšanu un komplektāciju.

               (2)

               Saskaņā ar ES operācijas komandiera ieteikumu un Eiropas Savienības Militārās komitejas atzinumu par Melnkalnes ieguldījumu būtu jāpieņem Melnkalnes ieguldījums.

               (3)

               Saskaņā ar 6. pantu Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, Dānija nepiedalās tādu Eiropas Savienības lēmumu un darbību izstrādē un īstenošanā, kam ir aizsardzības nozīme,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Politikas un drošības komitejas Lēmumu ATALANTA/2/2009 groza šādi.
   1. pantu aizstāj ar šādu pantu:

      “1. pants
      Trešo valstu ieguldījums
      Ņemot vērā bruņoto spēku koncentrēšanas un komplektēšanas konferences, pieņem Norvēģijas, Horvātijas un Melnkalnes ieguldījumu ES militārajā operācijā ar mērķi palīdzēt Somālijas piekrastē novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas un atturēt no šādiem nodarījumiem (Atalanta).”

   2. pants
   Politikas un drošības komitejas Lēmuma ATALANTA/3/2009 pielikumu aizstāj ar tekstu šā lēmuma pielikumā.

      Briselē, 2009. gada 2. oktobrī

            Politikas un drošības komitejas vārdā –

            priekšsēdētājs

         O. SKOOG

      (1)  OV L 301, 12.11.2008., 33. lpp.

      (2)  OV L 109, 30.4.2009., 52. lpp.

      (3)  OV L 112, 6.5.2009., 9. lpp.

      (4)  OV L 119, 14.5.2009., 40. lpp.

      PIELIKUMS

            “PIELIKUMS

               LĒMUMA 2. PANTA 1. PUNKTĀ MINĒTO TREŠO VALSTU SARAKSTS

                        —

                        Norvēģija,

                        —

                        Horvātija,

                        —

                        Melnkalne.”


title: 2006/515/EK: Padomes Lēmums ( 2006. gada 18. maijs ), lai noslēgtu Konvenciju par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu

text:
               25.7.2006

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 201/15

      PADOMES LĒMUMS

   (2006. gada 18. maijs),
   lai noslēgtu Konvenciju par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu
   (2006/515/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 133., 151., 181. un 181.a pantu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmās daļas otro teikumu un 300. panta 3. punkta pirmo daļu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1),
   tā kā:

               (1)

               Padome 2004. gada novembrī pilnvaroja Komisiju Kopienas vārdā piedalīties sarunās Apvienoto Nāciju Organizācijas Izglītības, zinātnes un kultūras organizācijā (UNESCO) attiecībā uz Konvenciju par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu (turpmāk – “UNESCO konvencija”). Komisija šajās sarunās piedalījās kopā ar dalībvalstīm.

               (2)

                  UNESCO konvencija tika pieņemta UNESCO Ģenerālajā konferencē Parīzē, 2005. gada 20. oktobrī.

               (3)

                  UNESCO konvencija ir piemērots un efektīvs balsts kultūras daudzveidības un kultūras sakaru veicināšanai, kam lielu nozīmi piešķir gan Kopiena, kā atspoguļots Līguma 151. panta 4. punktā, gan tās dalībvalstis. Tā visā pasaulē veicina savstarpēju cieņu un sapratni kultūru starpā.

               (4)

                  UNESCO konvencija būtu jāapstiprina iespējami drīz.

               (5)

               Gan Kopienai, gan tās dalībvalstīm ir kompetence jomās, uz kurām attiecas UNESCO konvencija. Tādējādi Kopienai un dalībvalstīm vajadzētu kļūt par Līgumslēdzējām pusēm, lai jauktas kompetences situācijās tās varētu saskaņoti kopīgi izpildīt UNESCO konvencijā paredzētās saistības un izmantot tiesības, kuras tām piešķir minētā konvencija,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   1.   Ar šo Kopienas vārdā tiek apstiprināta UNESCO Konvencija par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu.
   2.   UNESCO konvencijas teksts ir pievienots šā lēmuma 1.a pielikumā.
   2. pants
   1.   Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas ir tiesīgas Kopienas vārdā deponēt UNESCO ģenerāldirektoram pievienošanās instrumentu saskaņā ar UNESCO konvencijas 27. panta 4. punktu.
   2.   Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas ir tiesīgas Kopienas vārdā iesniegt kompetences deklarāciju, kura ir pievienota šā lēmuma 1.b pielikumā, saskaņā ar UNESCO konvencijas 27. panta 3. punkta c) apakšpunktu.
   3.   Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas ir tiesīgas, deponējot pievienošanās instrumentu, sniegt vienpusēju deklarāciju, kura pievienota šā lēmuma 2. pielikumā.
   3. pants
   Attiecībā uz jautājumiem, kas ir Kopienas kompetencē, Komisija pārstāv Kopienu ar UNESCO konvenciju izveidoto struktūru sanāksmēs, jo īpaši Pušu konferencē, kas minēta UNESCO konvencijas 22. pantā, un Kopienas vārdā risina sarunas par jautājumiem, kuri ir minēto struktūru pārziņā.
   4. pants
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2006. gada 18. maijā

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         Franz MORAK

      (1)  Atzinums iesniegts 2006. gada 27. aprīlī (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

      1.a PIELIKUMS

         TULKOJUMS
         KONVENCIJA
         par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu
         ANO Izglītības, zinātnes un kultūras organizācijas Ģenerālā konference, kas no 2005. gada 3. līdz 21. oktobrim pulcējās Parīzē uz 33. sesiju,
         APLIECINOT, ka kultūras daudzveidība ir cilvēcei raksturīga iezīme,
         APZINOTIES, ka kultūras daudzveidība ir cilvēces kopējais mantojums un visu interesēs tā būtu jāaizsargā un jāsaglabā,
         ZINOT, ka kultūras daudzveidība pasauli dara bagātu un daudzveidīgu, tā paplašina izvēles iespējas un bagātina cilvēku spējas un vērtības, un tāpēc tā ir kopienu, tautu un nāciju ilgtspējīgas attīstības galvenais virzītājspēks,
         ATGĀDINOT, ka kultūras daudzveidība, kas attīstās demokrātijas, iecietības, sociālā taisnīguma, kā arī tautu un kultūru savstarpējās cieņas gaisotnē, ir būtiska mieram un drošībai vietējā, valsts un starptautiskā mērogā,
         CILDINOT kultūras daudzveidības nozīmi, lai saskaņā ar Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju un citiem vispārīgi atzītiem dokumentiem pilnībā īstenotu cilvēktiesības un pamatbrīvības,
         UZSVEROT nepieciešamību iekļaut kultūru kā stratēģisku elementu valsts un starptautiskajā attīstības politikā, kā arī starptautiskajā attīstības sadarbībā; tāpat ņemot vērā ANO Tūkstošgades deklarāciju (2000. gads), kurā īpaši uzsvērta nabadzības izskaušana,
         UZSKATOT, ka laikā un telpā kultūra iegūst dažādas formas un ka šī daudzveidība izpaužas identitāšu savdabībā un daudzveidībā, kā arī cilvēci veidojošo tautu un sabiedrību kultūras izpausmēs,
         ATZĪSTOT tradicionālo zināšanu nozīmību kā nemateriālo un materiālo bagātību avotu un jo īpaši pamatiedzīvotāju tautu zināšanu sistēmas un to pozitīvo devumu ilgtspējīgai attīstībai, kā arī vajadzību nodrošināt to pienācīgu aizsardzību un veicināšanu,
         ATZĪSTOT vajadzību veikt pasākumus, lai aizsargātu kultūras izpausmju daudzveidību, tostarp to saturu, jo īpaši situācijās, kurās kultūras izpausmēm draud izzušana vai nopietnas izmaiņas,
         UZSVEROT kultūras nozīmi sociālajā kohēzijā kopumā un jo īpaši uzsverot to, ka kultūrai ir potenciāls sekmēt sievietes stāvokli un nozīmīgumu sabiedrībā,
         APZINOTIES, ka kultūras daudzveidību nostiprina domu brīva aprite un ka tā bagātinās, pateicoties nepārtrauktai kultūru apmaiņai un mijiedarbībai,
         VĒLREIZ APLIECINOT, ka domas, vārda un informācijas brīvība, kā arī plašsaziņas līdzekļu daudzveidība ļauj attīstīties kultūras izpausmēm sabiedrībā,
         ATZĪSTOT, ka kultūras izpausmju daudzveidība, tostarp tradicionālās kultūras izpausmes, ir nozīmīgs faktors, kas atsevišķām personām un tautām ļauj paust savas domas un vērtības un dalīties tajās ar citiem,
         ATGĀDINOT, ka valodu dažādība ir kultūras daudzveidības pamatelements, un VĒLREIZ APLIECINOT, ka izglītībai ir būtiska nozīme, lai aizsargātu un veicinātu kultūras izpausmes,
         ŅEMOT VĒRĀ to, cik nozīmīga ir kultūru dzīvotspēja visiem iedzīvotājiem, tostarp minoritātēm un pamatiedzīvotāju tautām, kāda tā izpaužas brīvībā radīt, izplatīt un darīt zināmas savu tradicionālo kultūru izpausmes, un kultūras pieejamībā, lai tā būtu ieguldījums attīstībā,
         UZSVEROT būtisko lomu, kāda ir mijiedarbībai un kultūras kreativitātei, kas bagātina un atjauno kultūras izpausmes, un nostiprina to personu nozīmi, kuras darbojas kultūras veidošanā, lai progresētu visa sabiedrība,
         ATZĪSTOT intelektuālā īpašuma tiesību nozīmi, lai atbalstītu tās personas, kas piedalās kultūras radošajā darbā,
         PĀRLIECINĀTI, ka kultūras darbībām, precēm un pakalpojumiem ir gan ekonomiska, gan kultūras iedaba, jo tie ir identitātes, vērtību un nozīmes nesēji, un līdz ar to pret tiem nevajag izturēties tikai kā pret tirdzniecības vērtību,
         KONSTATĒJOT – LAI GAN globalizācijas procesi, ko atvieglo informācijas un komunikācijas tehnoloģiju strauja attīstība, rada nebijušus apstākļus pastiprinātai kultūru mijiedarbībai, tomēr tie rada arī problēmu kultūras daudzveidībai, jo īpaši ņemot vērā bagāto un nabadzīgo valstu nelīdzsvarotas attīstības riskus,
         APZINOTIES īpašās pilnvaras, kas uzticētas UNESCO, lai nodrošinātu kultūras daudzveidības ievērošanu un ieteiktu tādus starptautiskus nolīgumus, ko uzskata par noderīgiem, lai veicinātu ideju brīvu apriti vārdos un tēlos,
         ATSAUCOTIES uz UNESCO pieņemtajiem starptautiskajiem instrumentiem par kultūras daudzveidību un kultūras tiesību īstenošanu un jo īpaši 2001. gada Vispārējo kultūras daudzveidības deklarāciju,
         2005. GADA 20. OKTOBRĪ PIEŅEM ŠO KONVENCIJU.
         I.   MĒRĶI UN PAMATPRINCIPI
         1. pants
         Mērķi
         Šīs konvencijas mērķi ir:

                     a)

                     aizsargāt un veicināt kultūras izpausmju daudzveidību;

                     b)

                     veidot apstākļus, kas ļautu kultūrām attīstīties un brīvi mijiedarboties, lai savstarpēji bagātinātos;

                     c)

                     iedrošināt kultūru dialogu, lai nodrošinātu aizvien intensīvākus un līdzsvarotākus kultūras sakarus pasaulē, kas veicinātu kultūru savstarpējo cieņu un miera kultūru;

                     d)

                     veicināt savstarpējus kultūras sakarus, lai attīstītu kultūru mijiedarbību kā tautas vienojošus elementus;

                     e)

                     veicināt cieņu pret kultūru izpausmju daudzveidību un tās vērtības apzināšanos vietējā, valsts un starptautiskā mērogā;

                     f)

                     vēlreiz apstiprināt kultūras un attīstības saiknes nozīmi visās valstīs, jo īpaši jaunattīstības valstīs, un veicināt tādas darbības, ko veic valsts un starptautiskā mērogā, lai tiktu atzīta šīs saiknes patiesā vērtība;

                     g)

                     atzīt kultūras darbību, preču un pakalpojumu kā identitātes, vērtību un nozīmes nesēju īpašo iezīmi;

                     h)

                     vēlreiz apstiprināt valstu suverēnās tiesības saglabāt, pieņemt un īstenot politiku un pasākumus, ko tās uzskata par piemērotiem, lai aizsargātu un veicinātu kultūras izpausmju daudzveidību savā teritorijā;

                     i)

                     stiprināt starptautisko sadarbību un solidaritāti partnerattiecību veidā, lai jo īpaši paaugstinātu jaunattīstības valstu spēju aizsargāt un veicināt kultūras izpausmju daudzveidību.

               2. pants
         Pamatprincipi
         Kultūras daudzveidību var aizsargāt un veicināt tikai tad, ja ir nodrošinātas cilvēktiesības un tādas pamatbrīvības kā vārda, informācijas un saziņas brīvība, kā arī personu iespēja izvēlēties kultūras izpausmes. Šīs konvencijas noteikumus nedrīkst izmantot, lai aizskartu tās cilvēktiesības un pamatbrīvības vai ietekmētu to darbības jomu, kas paredzētas Vispārējā cilvēktiesību deklarācijā vai kuras ir garantētas ar starptautiskām tiesībām.
         Valstīm saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas statūtiem un starptautisko tiesību principiem ir tiesības paredzēt pasākumus un politiku, lai aizsargātu un veicinātu kultūras izpausmju daudzveidību savā teritorijā.
         Kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzība un veicināšana ietver to, ka visas kultūras līdzvērtīgi ciena un respektē, tostarp minoritāšu un pamatiedzīvotāju kultūras.
         Starptautiskās sadarbības un solidaritātes mērķim būtu jābūt, lai visām valstīm, jo īpaši jaunattīstības valstīm, dotu iespēju veidot un nostiprināt kultūras izpausmes līdzekļus, tostarp kultūras nozares, vai tā ir jaunizveidota vai jau pastāvoša vietējā, valsts un starptautiskā mērogā.
         Tā kā kultūra ir viens no attīstības pamatprincipiem, attīstības kultūras aspekti ir tikpat svarīgi, cik ekonomiskie aspekti, un atsevišķu personu un tautu pamattiesības ir tajā piedalīties un to izmatot.
         Kultūras daudzveidība ir atsevišķu personu un sabiedrību liela bagātība. Kultūras daudzveidības aizsardzība, veicināšana un saglabāšana ir būtisks noteikums pašreizējo un nākamo paaudžu ilgtspējīgai attīstībai.
         Vienlīdzīga piekļuve visas pasaules kultūru izpausmju bagātajam un daudzveidīgajam klāstam un kultūru piekļuve izpausmes un izplatīšanas līdzekļiem, ir svarīgi elementi, lai palielinātu kultūras daudzveidību un veicinātu savstarpējo sapratni.
         Kad valstis paredz pasākumus, lai atbalstītu kultūras izpausmju daudzveidību, tām pienācīgi būtu jāveicina atvērtība citām pasaules kultūrām un būtu jānodrošina, ka šie pasākumi atbilst šīs konvencijas mērķiem.
         II.   DARBĪBAS JOMA
         3. pants
         Darbības joma
         Šo konvenciju piemēro Pušu paredzētajai politikai un pasākumiem attiecībā uz kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu.
         III.   DEFINĪCIJAS
         4. pants
         Definīcijas
         Šajā konvencijā:

                     1.

                        Kultūras daudzveidība

                     “Kultūras daudzveidība” ir dažādās formas, kādās grupu un sabiedrību kultūra rod savu izpausmi. Šīs izpausmes tiek nodotas tālāk grupā un sabiedrībā, kā arī savstarpēji.
                     Kultūras daudzveidība izpaužas ne tikai dažādos veidos, ar kuriem cilvēces kultūras mantojums tiek izteikts, bagātināts un nodots tālāk, izmantojot daudzās kultūras izpausmes, bet arī dažādos mākslinieciskās radīšanas, producēšanas, izplatīšanas un izmantošanas veidos, lai kādi būtu izmantotie līdzekļi vai tehnoloģijas.

                     2.

                        Kultūras saturs

                     “Kultūras saturs” ir simboliskā nozīme, mākslinieciskā dimensija un kultūras vērtības, kuru pamatā ir kultūras identitātes vai kuras pauž šādas identitātes.

                     3.

                        Kultūras izpausmes

                     “Kultūras izpausmes” ir izpausmes, ko rada atsevišķu personu, grupu un sabiedrību radošā darbība, un kurām ir ar kultūru saistīts saturs.

                     4.

                        Kultūras darbības, preces un pakalpojumi

                     “Kultūras darbības, preces un pakalpojumi” ir darbības, preces un pakalpojumi, ar kuriem, kad tos vērtē pēc to atribūtiem, pielietojuma vai galamērķa, īsteno vai pauž kultūras izpausmes, neatkarīgi no to iespējamās tirdzniecības vērtības. Kultūras darbība pati par sevi var būt galamērķis vai arī veicināt kultūras preču vai pakalpojumu producēšanu.

                     5.

                        Kultūras nozares

                     “Kultūras nozares” ir nozares, kas producē un izplata kultūras preces vai pakalpojumus, kā tie definēti iepriekš 4. punktā.

                     6.

                        Kultūras politika un pasākumi

                     “Kultūras politika un pasākumi” ir vietējā, valsts vai starptautiskā mēroga kultūras politika un kultūras pasākumi, kas ir vai nu vērsti uz pašu kultūru, vai veidoti, lai tieši ietekmētu atsevišķu personu, grupu vai sabiedrību kultūras izpausmes, tostarp kultūras darbību, preču un pakalpojumu radīšanu, producēšanu un izplatīšanu, kā arī piekļuvi tiem.

                     7.

                        Aizsardzība

                     “Aizsardzība” ir tādu pasākumu pieņemšana, kuru mērķis ir kultūras daudzveidības izpausmju saglabāšana, aizsardzība un veicināšana.
                     “Aizsargāt” nozīmē pieņemt šādus pasākumus.

                     8.

                        Kultūru mijiedarbība

                     “Kultūru mijiedarbība” ir dažādu kultūru pastāvēšana, līdzsvarota mijiedarbība un iespēja radīt kultūras izpausmes, kas izpaužas dialogā un savstarpējā cieņā.

               IV.   PUŠU TIESĪBAS UN PIENĀKUMI
         5. pants
         Vispārējais noteikums par tiesībām un pienākumiem
         1.   Puses saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas statūtiem, starptautisko tiesību principiem un vispārīgi atzītiem cilvēktiesību instrumentiem vēlreiz apliecina savas suverēnās tiesības veidot un īstenot savu kultūras politiku un paredzēt pasākumus, lai aizsargātu un veicinātu kultūras izpausmju daudzveidību un stiprinātu starptautisko sadarbību nolūkā sasniegt šīs konvencijas mērķus.
         2.   Ja Puse īsteno politiku vai pieņem pasākumus, lai aizsargātu un veicinātu kultūras izpausmju daudzveidību savā teritorijā, šī politika un pasākumi ir atbilst šīs konvencijas noteikumiem.
         6. pants
         Pušu tiesības valsts līmenī
         1.   Ar kultūras politiku un pasākumiem, kas definēti 4. panta 6. punktā, un ņemot vērā savus apstākļus un vajadzības, katra Puse var paredzēt pasākumus, lai savā teritorijā aizsargātu un veicinātu kultūras izpausmju daudzveidību.
         2.   Šajos pasākumos var būt ietverti:

                     i)

                     reglamentējoši pasākumi, kuru mērķis ir aizsargāt un veicināt kultūras izpausmju daudzveidību;

                     ii)

                     pasākumi, ar kuriem attiecīgas iespējas no visām valsts teritorijā pieejamajām kultūras darbībām, precēm un pakalpojumiem paredz tieši vietējām kultūras darbībām, precēm un pakalpojumiem, lai tos radītu, producētu, izplatītu un izmantotu, tostarp noteikumi par valodu, kas izmantota saistībā ar šīm darbībām, precēm un pakalpojumiem;

                     iii)

                     pasākumi, kuru mērķis ir valsts neatkarīgajām kultūras nozarēm un darbībām neformālajā nozarē sniegt efektīvu pieeju kultūras darbības, preču un pakalpojumu producēšanas un izplatīšanas līdzekļiem;

                     iv)

                     pasākumi, kuru mērķis ir nodrošināt valsts finansiālo palīdzību;

                     v)

                     pasākumi, kuru mērķis ir iedrošināt bezpeļņas organizācijas, kā arī valsts un privātās iestādes, māksliniekus un citus profesionālus kultūras darbiniekus attīstīt un veicināt brīvus sakarus un domu un kultūras izpausmju, kā arī kultūras darbības, preču un pakalpojumu brīvu apriti, un savā darbībā veicināt gan radošo, gan uzņēmējdarbības garu;

                     vi)

                     pasākumi, kuru mērķis ir atbilstīgi izveidot un atbalstīt sabiedrisko pakalpojumu iestādes;

                     vii)

                     pasākumi, kuru mērķis ir iedrošināt un atbalstīt māksliniekus, kā arī visus, kas iesaistīti kultūras izpausmju radīšanā;

                     viii)

                     pasākumi, kuru mērķis ir veicināt plašsaziņas līdzekļu daudzveidību, tostarp ar sabiedriskas raidorganizācijas palīdzību.

               7. pants
         Pasākumi kultūras izpausmju veicināšanai
         1.   Puses savā teritorijā cenšas radīt vidi, kas atsevišķas personas vai sabiedriskās grupas mudina:

                     a)

                     radīt, producēt un izplatīt savas kultūras izpausmes un radīt piekļuvi tām, pienācīgi ņemot vērā sieviešu, kā arī dažādu sociālo grupu apstākļus un īpašās vajadzības, tostarp minoritāšu vai pamatiedzīvotāju tautu vajadzības;

                     b)

                     piekļūt dažādām no viņu teritorijas, kā arī no citām pasaules valstīm nākošām kultūras izpausmēm.

               2.   Puses tāpat cenšas atzīt nozīmīgo devumu, ko sniedz mākslinieki un visi tie, kuri ir iesaistīti radošajā procesā, ko sniedz kultūras kopienas un organizācijas, kas tos atbalsta viņu darbā, kā arī to būtisko lomu, kas ir kultūras izpausmju daudzveidības bagātināšana.
         8. pants
         Pasākumi kultūras izpausmju aizsardzībai
         1.   Neskarot 5. un 6. panta noteikumus, Puses var noteikt, vai ir tādas īpašas situācijas, kad kultūras izpausmēm viņu teritorijā draud izzušana vai tās ir nopietni apdraudētas, vai tām kā citādi nepieciešama ārkārtas aizsardzība.
         2.   Puses var paredzēt visus atbilstīgos pasākumus, lai saskaņā ar šīs konvencijas noteikumiem aizsargātu un saglabātu kultūras izpausmes 1. daļā minētajās situācijās.
         3.   Puses ziņo 23. pantā minētajai Starpvaldību komitejai par visiem veiktajiem pasākumiem, lai atrisinātu konkrēto situāciju, un komiteja var sniegt attiecīgus ieteikumus.
         9. pants
         Informācijas apmaiņa un pārredzamība
         Puses:

                     a)

                     savos ziņojumos UNESCO reizi četros gados sniedz atbilstīgu informāciju par veiktajiem pasākumiem, lai aizsargātu un veicinātu kultūras izpausmju daudzveidību savā teritorijā un starptautiskā mērogā;

                     b)

                     izraugās kontaktpunktu, kura uzdevums ir informācijas apmaiņa saistībā ar šo konvenciju;

                     c)

                     dalās un apmainās ar informāciju par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu.

               10. pants
         Sabiedrības izglītošana un izpratnes veicināšana
         Puses:

                     a)

                     atbalsta un veicina izpratni par to, cik svarīgi ir aizsargāt un veicināt kultūras izpausmju daudzveidību, inter alia, ar izglītojošām programmām un pastiprinātu izpratnes veidošanu sabiedrībā;

                     b)

                     sadarbojas ar citām Pusēm un starptautiskām un reģionālām organizācijām, lai sasniegtu šī panta mērķus;

                     c)

                     cenšas veicināt radošo darbību un nostiprina producēšanas kapacitāti, ieviešot izglītības, apmācības un apmaiņas programmas kultūras nozares jomā. Šie pasākumi ir jāpiemēro tā, lai nebūtu negatīvas ietekmes uz tradicionālām kultūras producēšanas formām.

               11. pants
         Pilsoniskās sabiedrības iesaiste
         Puses atzīst pilsoniskās sabiedrības būtisko lomu kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzībā un veicināšanā. Puses veicina aktīvu pilsoniskās sabiedrības iesaistīšanos, lai sasniegtu šīs konvencijas mērķus.
         12. pants
         Starptautiskās sadarbības veicināšana
         Puses cenšas veicināt divpusēju, reģionālu un starptautisku sadarbību, lai radītu labvēlīgus apstākļus kultūras izpausmju daudzveidības veicināšanai, īpaši ņemot vērā 8. un 17. pantā noteiktās situācijas, ar ko:

                     a)

                     atvieglotu Pušu dialogu par kultūras politiku;

                     b)

                     valsts kultūras iestādēs nostiprinātu valsts sektora stratēģiskās un pārvaldības kompetences, veicinot profesionālu un starptautisku kultūras apmaiņu, kā arī daloties labākajā pieredzē;

                     c)

                     nostiprinātu partnerattiecības ar pilsonisko sabiedrību, nevalstiskām organizācijām un privāto sektoru, kā arī starp šīm vienībām, lai atbalstītu un veicinātu kultūras izpausmju daudzveidību;

                     d)

                     veicinātu jauno tehnoloģiju izmantošanu un iedrošinātu partnerattiecības, lai nostiprinātu informācijas apmaiņu un kultūras izpratni un atbalstītu kultūras izpausmju daudzveidību;

                     e)

                     iedrošinātu kopprodukcijas un kopējas izplatīšanas nolīgumu slēgšanu.

               13. pants
         Kultūras iekļaušana ilgtspējīgā attīstībā
         Puses cenšas iekļaut kultūru visos attīstības politikas līmeņos, lai radītu labvēlīgus apstākļus ilgtspējīgai attīstībai un šajā jomā atbalstītu tādus aspektus, kas saistīti ar kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu.
         14. pants
         Attīstības sadarbība
         Puses cenšas atbalstīt sadarbību ilgtspējīgai attīstībai un nabadzības samazināšanai, jo īpaši attiecībā uz jaunattīstības valstu īpašajām vajadzībām, lai cita starpā veicinātu dinamiskas kultūras nozares veidošanos ar šādiem līdzekļiem:

                     a)

                     kultūras nozares nostiprināšana jaunattīstības valstīs;

                                 i)

                                 radot un nostiprinot kultūras producēšanas un izplatīšanas kapacitāti jaunattīstības valstīs,

                                 ii)

                                 atvieglojot plašāku piekļuvi kultūras darbībām, precēm un pakalpojumiem pasaules tirgū, kā arī starptautiskiem izplatīšanas kanāliem,

                                 iii)

                                 sekmējot perspektīvu vietējo un reģionālo tirgu veidošanos,

                                 iv)

                                 vajadzības gadījumā attīstītās valstīs paredzot atbilstīgus pasākumus, lai atvieglotu jaunattīstības valstu kultūras darbību, preču un pakalpojumu piekļuvi savai teritorijai,

                                 v)

                                 sniedzot atbalstu radošam darbam un pēc iespējas atvieglojot jaunattīstības valstu mākslinieku mobilitāti,

                                 vi)

                                 veicinot atbilstīgu sadarbību starp attīstītām un jaunattīstības valstīm, inter alia, mūzikas un filmu nozarē;

                     b)

                     kapacitātes stiprināšana ar informācijas, pieredzes un kompetences apmaiņu, kā arī attīstības valstu valsts vai privātā sektora cilvēkresursu apmācīšana, kas, inter alia, saistīta ar stratēģisko un pārvaldes kapacitāti, politikas izstrādi un īstenošanu, kultūras izpausmju veicināšanu un izplatīšanu, vidējo, mazo un mikrouzņēmumu attīstību, tehnoloģiju izmatošanu, kā arī prasmju attīstību un nodošanu;

                     c)

                     tehnoloģiju nodošana, ieviešot piemērotus veicināšanas pasākumus tehnoloģiju un prasmju nodošanai, īpaši kultūras nozares un uzņēmumu jomā;

                     d)

                     finansiāls atbalsts:

                                 i)

                                 izveidojot Starptautisku Kultūras daudzveidības fondu, kas paredzēts 18. pantā,

                                 ii)

                                 atkarībā no vajadzībām piešķirot valsts atbalstu attīstībai, tostarp tehnisko palīdzību, kas paredzēta radošas darbības ierosināšanai un atbalstam,

                                 iii)

                                 ar citām finansiālā atbalsta formām, piemēram, ar aizdevumiem ar zemu procentu likmi, subsīdijām un citiem finansēšanas mehānismiem.

               15. pants
         Sadarbības noteikumi
         Puses veicina partnerattiecību veidošanu valsts un privātajā sektorā un nevalstiskajās organizācijās, kā arī starp tām nolūkā sadarboties ar jaunattīstības valstīm, lai nostiprinātu šo valstu kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzības un veicināšanas kapacitāti. Šajās novatoriskajās partnerattiecībās, atbildot uz konkrētām jaunattīstības valstu vajadzībām, liks uzsvaru uz infrastruktūru attīstību, cilvēkresursiem un politiku, kā arī kultūras darbības, preču un pakalpojumu sakariem.
         16. pants
         Atvieglojumu režīms jaunattīstības valstīm
         Attīstītās valstis atvieglo kultūras sakarus ar jaunattīstības valstīm ar atbilstīgu institucionālo un tiesisko sistēmu palīdzību, piešķirot atvieglojumu režīmu viņu māksliniekiem un citiem kultūras profesionāļiem un praktizējošiem darbiniekiem, kā arī precēm un kultūras pakalpojumiem.
         17. pants
         Starptautiskā sadarbība kultūras izpausmju nopietna apdraudējuma situācijā
         Puses sadarbojas, lai sniegtu savstarpēju palīdzību, un jo īpaši, rūpējoties par jaunattīstības valstīm, 8. pantā minētajās situācijās.
         18. pants
         Starptautiskais kultūras daudzveidības fonds
         1.   Ar šo izveido Starptautisko kultūras daudzveidības fondu, še turpmāk – “Fonds”.
         2.   Fondu veido pārvaldījumā nodoti līdzekļi saskaņā ar UNESCO Finanšu statūtiem.
         3.   Fonda līdzekļus veido:

                     a)

                     Pušu brīvprātīgās iemaksas;

                     b)

                     līdzekļi, ko šim mērķim piešķīrusi UNESCO Ģenerālā konference;

                     c)

                     ziedojumi, dāvanas vai novēlējumi, ko piešķīrušas citas valstis, ANO sistēmas organizācijas un programmas, citas reģionālas vai starptautiskas organizācijas, valsts vai privātas organizācijas vai privātpersonas;

                     d)

                     jebkuri procentu pieaugumi Fonda līdzekļiem;

                     e)

                     līdzekļi, kas iegūti kā ziedojumi vai arī kā ienākumi no Fonda labā rīkotiem pasākumiem;

                     f)

                     jebkuri citi līdzekļi, kas ir atļauti Fonda statūtos.

               4.   Starpvaldību komitejai jālemj par Fonda resursu izlietojumu atbilstīgi 22. pantā minētajā Pušu konferencē noteiktajām pamatnostādnēm.
         5.   Starpvaldību komiteja var pieņemt ziedojumus un cita veida palīdzību vispārējiem un konkrētiem mērķiem saistībā ar konkrētiem projektiem ar nosacījumu, ka tā šos projektus ir apstiprinājusi.
         6.   Fondā iemaksātajiem ziedojumiem nedrīkst noteikt nekādus šīs konvencijas mērķiem neatbilstīgus politiskus, ekonomiskus vai citus nosacījumus.
         7.   Pusēm jāuzņemas regulāri veikt iemaksas šīs konvencijas īstenošanai.
         19. pants
         Informācijas apmaiņa, analīze un izplatīšana
         1.   Puses vienojas apmainīties ar informāciju un kompetenci par datu apkopošanu un statistiku saistībā ar kultūras izpausmju daudzveidību, kā arī par tās aizsardzības un veicināšanas labāko praksi.
         2.   UNESCO ar sekretariāta rīcībā esošajiem mehānismiem atvieglo informācijas, statistikas un labākās pieredzes apkopošanu, analīzi un izplatīšanu šajā jomā.
         3.   UNESCO arī izveido un atjaunina datu bāzi par dažādām nozarēm un valsts, privātajām un nevalstiskajām organizācijām, kas darbojas kultūras izpausmju jomā.
         4.   Lai atvieglotu datu apkopošanu, UNESCO īpašu vērību pievērš to Pušu spēju un prasmju nostiprināšanai, kas šajā jautājumā lūdz palīdzību.
         5.   Šajā pantā noteiktā informācijas apkopošana papildina informāciju, kas apkopota saskaņā ar 9. panta noteikumiem.
         V.   SAISTĪBA AR CITIEM TIESĪBU AKTIEM
         20. pants
         Saistība ar citiem līgumiem: savstarpējais atbalsts, papildināmība un neatkarība
         1.   Puses atzīst, ka tās godprātīgi pildīs savas saistības saskaņā ar šo konvenciju un citiem līgumiem, kuru puses tās ir. Tādējādi, nepakārtojot šo konvenciju citiem nolīgumiem:

                     a)

                     Puses veicina savstarpējo atbalstu starp šo konvenciju un citiem nolīgumiem, kurās tās ir puses; un

                     b)

                     tās ņem vērā šīs konvencijas attiecīgos noteikumus, interpretējot un piemērojot citus nolīgumus, kuru puses tās ir, vai uzņemoties citas starptautiskās saistības.

               2.   Šajā konvencijā neko nevar interpretēt kā tādu, kas groza Pušu tiesības un saistības saskaņā ar citiem nolīgumiem, kuru puses tās ir.
         21. pants
         Starptautiskas konsultācijas un koordinācija
         Puses apņemas veicināt šīs konvencijas mērķus un principus citos starptautiskos forumos. Šim nolūkam puses vajadzības gadījumā apspriežas, paturot prātā šos mērķus un principus.
         VI.   KONVENCIJAS INSTITŪCIJAS
         22. pants
         Pušu konference
         1.   Ar šo izveido Pušu konferenci. Pušu konference ir plenārsēde, un tā ir šīs konvencijas augstākā struktūra.
         2.   Pušu konference sanāk uz kārtējām sesijām, ja iespējams, reizi divos gados UNESCO Ģenerālās konferences laikā. Tā var sanākt uz ārkārtas sesiju, ja pieņem šādu lēmumu vai ja to Starpvaldību komitejai pieprasa vismaz divas trešdaļas Pušu.
         3.   Pušu konference pieņem savu reglamentu.
         4.   Pušu konferences uzdevumi cita starpā ir:

                     a)

                     ievēlēt Starpvaldību komiteju;

                     b)

                     saņemt un izskatīt šīs konvencijas Pušu ziņojumus, ko tai iesniedz Starpvaldību komiteja;

                     c)

                     apstiprināt darbības norādes, ko pēc tās lūguma ir sagatavojusi Starpvaldību komiteja;

                     d)

                     veikt jebkurus citus pasākumus, kurus tā uzskata par nepieciešamiem, lai veicinātu šīs konvencijas mērķus.

               23. pants
         Starpvaldību komiteja
         1.   Ar šo UNESCO tiek izveidota Starpvaldību komiteja kultūras izpausmju daudzveidības aizsargāšanai un veicināšanai, še turpmāk – “Starpvaldību komiteja”. To veido pārstāvji no 18 valstīm, kas ir konvencijas Puses, Pušu konference tos ievēl uz četriem gadiem pēc tam, kad šī konvencija stājas spēkā saskaņā ar 29. pantu.
         2.   Starpvaldību konference sanāk kopā vienu reizi gadā.
         3.   Starpvaldību komiteja darbojas Pušu konferences vadībā un pēc tās norādījumiem un atskaitās tai.
         4.   Tad, kad šīs konvencijas Pušu skaits būs sasniedzis 50, Starpvaldību komitejas dalībnieku skaits jāpalielina līdz 24.
         5.   Starpvaldību komitejas dalībnieku ievēlēšanu veic, pamatojoties uz vienlīdzīgas ģeogrāfiskas pārstāvības un rotācijas principiem.
         6.   Nemazinot šajā konvencijā citas tai noteiktās pilnvaras, Starpvaldību komitejai ir šādi uzdevumi:

                     a)

                     veicināt šīs konvencijas mērķu sasniegšanu, sekmēt un uzraudzīt tās ieviešanu;

                     b)

                     sagatavot un iesniegt Pušu konferencei apstiprināšanai darbības norādes attiecībā uz šīs konvencijas noteikumu īstenošanu un piemērošanu;

                     c)

                     iesniegt Pušu konferencei konvencijas Pušu ziņojumus kopā ar saviem apsvērumiem un ziņojumu kopsavilkumu;

                     d)

                     sniegt atbilstīgus ieteikumus situācijās, par kurām Puses sniegušas informāciju atbilstīgi konvencijas attiecīgajiem noteikumiem un jo īpaši tās 8. pantam;

                     e)

                     izveidot procedūras un citus konsultācijas mehānismus, lai darītu zināmus šīs konvencijas mērķus un principus citos starptautiskos forumos;

                     f)

                     veikt visus citus Pušu konferences noteiktos pienākumus.

               7.   Starpvaldību komiteja saskaņā ar reglamentu var jebkurā laikā aicināt valsts vai privātās organizācijas, vai arī fiziskās personas piedalīties sanāksmēs, lai apspriestos par konkrētiem jautājumiem.
         8.   Starpvaldību komiteja izstrādā savu reglamentu un iesniedz to apstiprināšanai Pušu konferencei.
         24. pants
         UNESCO Sekretariāts
         1.   Konvencijas institūcijām palīdz UNESCO Sekretariāts.
         2.   Sekretariāts sagatavo Pušu konferences un Starpvaldību komitejas dokumentāciju, kā arī sanāksmju dienas kārtības projektus, palīdz piemērot lēmumus un par tiem sagatavo ziņojumu.
         VII.   NOSLĒGUMA NOTEIKUMI
         25. pants
         Strīdu izšķiršana
         1.   Ja ir strīds starp šīs konvencijas Pusēm par šīs konvencijas interpretāciju vai piemērošanu, Puses meklē risinājumu sarunu ceļā.
         2.   Ja attiecīgās Puses nevar panākt vienošanos sarunu ceļā, tās pēc savstarpējas vienošanās var vērsties pie samierinātāja vai lūgt trešās puses starpniecību.
         3.   Ja samierināšana vai starpniecība netiek veikta vai ja strīdu nevar atrisināt sarunu ceļā, ar samierināšanu vai starpniecību, viena no Pusēm var uzsākt izlīgšanu saskaņā ar šīs konvencijas pielikumā noteikto procedūru. Puses godprātīgi izskata strīda risinājuma priekšlikumu, ko sagatavo izlīguma komisija.
         4.   Katra no Pusēm ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprināšanas vai pievienošanās brīdī var deklarēt, ka tā neatzīst iepriekš minēto izlīgšanas procedūru. Visas Puses, kas ir veikušas šādu deklarāciju, jebkurā brīdī to var atsaukt, nosūtot paziņojumu UNESCO ģenerāldirektoram.
         26. pants
         Ratifikācija, pieņemšana, apstiprināšana vai pievienošanās
         1.   UNESCO dalībvalstis ratificē, pieņem, apstiprina šo konvenciju vai tās pievienojas šai konvencijai saskaņā ar to konstitucionālo procesu.
         2.   Ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprināšanas vai pievienošanās instrumentu deponē UNESCO ģenerāldirektoram.
         27. pants
         Pievienošanās
         1.   Šī konvencija ir atvērta, lai tai pievienotos visas valstis, kuras nav UNESCO dalībvalstis, bet ir Apvienoto Nāciju Organizācijas dalībvalstis vai dalībvalstis kādā no tās specializētajām institūcijām, un kuras UNESCO Ģenerālā konference aicina pievienoties.
         2.   Šai Konvencijai var pievienoties arī tādas teritorijas, kurās ir pilnīga iekšēja pašpārvalde, ko par tādu atzīst Apvienoto Nāciju Organizācija, bet kuras nav ieguvušas pilnīgu neatkarību atbilstīgi Ģenerālas asamblejas 1514. (XV) Rezolūcijai un kurām ir kompetence šajā konvencijā ietvertajos jautājumos, tostarp kompetence slēgt līgumus šādos jautājumos.
         3.   Reģionālās ekonomiskās integrācijas organizācijām piemērojami šādi noteikumi:

                     a)

                     šai konvencijai var pievienoties arī jebkura reģionālā ekonomiskās integrācijas organizācija, kuru saskaņā ar turpmākajiem punktiem pilnībā saista konvencijas noteikumi tāpat kā valstis, kuras ir konvencijas Puses;

                     b)

                     ja viena vai vairākas šādas organizācijas dalībvalstis tāpat ir šīs konvencijas Puses, šī organizācija un šī dalībvalsts vai dalībvalstis vienojas par atbildību savu saistību īstenošanā saskaņā ar šo konvenciju. Šī atbildības dalīšana stājas spēkā, tiklīdz ir pabeigta c) apakšpunktā noteiktā paziņošanas procedūra. Organizācija un dalībvalstis nav pilnvarotas vienlaicīgi izmantot tiesības, ko sniedz šī konvencija. Turklāt to kompetences jomās ekonomiskās integrācijas organizācijām balsstiesību skaits ir vienāds ar to dalībvalstu skaitu, kas ir šīs konvencijas Puses. Šīm organizācijām nav balsstiesību, ja dalībvalsts pati izmanto savas tiesības, un otrādi;

                     c)

                     reģionālā ekonomiskās integrācijas organizācija un tās dalībvalsts vai dalībvalstis, kuras ir vienojušās dalīt atbildību, kā paredzēts b) apakšpunktā, informē Puses par šo dalījumu šādi:

                                 i)

                                 pievienošanās dokumentā šī organizācija precīzi norāda atbildības dalīšanu attiecībā uz konvencijas skartajiem jautājumiem;

                                 ii)

                                 attiecīgo pienākumu turpmāko grozījumu gadījumā reģionālās ekonomiskās integrācijas organizācija informē depozitāru par ikvienu šīs atbildības grozījumu priekšlikumu; depozitārs savukārt informē Puses par šo grozījumu;

                     d)

                     reģionālās ekonomiskās integrācijas organizācijas dalībvalstis, kuras kļūst par konvencijas Pusēm, tiek uzskatītas par kompetentām visās jomās, kurās nav notikusi skaidri paziņota vai norādīta kompetences nodošana organizācijai;

                     e)

                     “reģionālās ekonomiskās integrācijas organizācija” ir tāda organizācija, kuru ir izveidojušas suverēnas valstis, kas ir Apvienoto Nāciju Organizācijas dalībvalstis vai dalībvalstis kādā no tās specializētajām institūcijām, kurai šīs valstis ir nodevušas savu kompetenci jomās, ko reglamentē šī konvencija, un kurai saskaņā ar iekšējām procedūrām ir atļauts kļūt par konvencijas Pusi.

               4.   Pievienošanās instrumentu deponē UNESCO ģenerāldirektoram.
         28. pants
         Kontaktpunkts
         Kļūstot par šīs konvencijas Pusi, katra Puse izraugās kontaktpunktu, kā minēts 9. pantā.
         29. pants
         Stāšanās spēkā
         1.   Šī konvencija stājas spēkā pēc trim mēnešiem, ko sāk skaitīt no dienas, kad deponē trīsdesmito ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprināšanas vai pievienošanās instrumentu, bet tikai attiecībā uz tām valstīm vai reģionālās ekonomiskās integrācijas organizācijām, kas attiecīgos ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprināšanas vai pievienošanās instrumentus deponē minētajā datumā vai pirms tā. Attiecībā uz jebkuru citu Pusi tā stājas spēkā trīs mēnešus pēc tam, kad tā deponējusi savu ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprināšanas vai pievienošanās instrumentu.
         2.   Šajā pantā neviens no reģionālās integrācijas organizācijas iesniegtajiem dokumentiem nav jāuzskata par tādu, kas papildina minētās organizācijas dalībvalstu jau deponētos dokumentus.
         30. pants
         Federālās vai neunitārās konstitucionālās sistēmas
         Tā kā starptautiskie nolīgumi Puses saista vienlīdzīgi, neatkarīgi no to konstitucionālās sistēmas, uz Pusēm, kurās ir federālas vai neunitāras konstitucionālās sistēmas, attiecas šādi nosacījumi:

                     a)

                     attiecībā uz tādiem šīs konvencijas nosacījumiem, kuru ieviešana ir federālās vai centrālās likumdevēja varas tiesiskajā piekritībā, federālās vai centrālās valdības pienākumi ir tādi paši kā Pusēm, kas nav federālas valstis;

                     b)

                     attiecībā uz tiem šīs konvencijas nosacījumiem, kuru ieviešana ir atsevišķu pavalstu, zemju, provinču vai kantonu piekritībā, kuriem federācijas konstitucionālā sistēma neuzliek pienākumu īstenot likumdošanas pasākumus, federālajai valdībai ir jāinformē šādu pavalstu, zemju, provinču vai kantonu atbildīgās iestādes par minētajiem nosacījumiem, iesakot tos pieņemt.

               31. pants
         Denonsēšana
         1.   Jebkura Puse var šo konvenciju denonsēt.
         2.   Par denonsēšanu paziņo ar rakstveida dokumentu, ko deponē UNESCO ģenerāldirektoram.
         3.   Denonsēšana stājas spēkā pēc divpadsmit mēnešiem, ko skaita no dienas, kad saņemts denonsēšanas dokuments. Tā nekādā veidā neskar denonsējošās Puses finansiālās saistības līdz dienai, kad izstāšanās stājas spēkā.
         32. pants
         Depozitāra funkcijas
         UNESCO ģenerāldirektoram kā šīs konvencijas depozitāram ir jāinformē Organizācijas dalībvalstis, valstis, kas nav Organizācijas dalībvalstis un reģionālās ekonomiskās integrācijas organizācijas, kas minētas 27. pantā, kā arī Apvienoto Nāciju Organizācija par ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprināšanas vai pievienošanās instrumentiem, kas minēti 26. un 27. pantā, kā arī par 31. panta attiecīgajiem denonsēšanas dokumentiem.
         33. pants
         Grozījumi
         1.   Jebkura Puse, iesniedzot rakstisku priekšlikumu ģenerāldirektoram, var ierosināt šīs konvencijas grozījumus. Ģenerāldirektoram šie priekšlikumi jānosūta visām Pusēm. Ja sešu mēnešu laikā no šo priekšlikumu nosūtīšanas ne mazāk kā puse no Pusēm dod šim priekšlikumam labvēlīgu atbildi, tad ģenerāldirektoram šis priekšlikums jāiesniedz nākamajai Pušu konferencei diskusijām un iespējamai pieņemšanai.
         2.   Grozījumus pieņem ar klātesošo un balsojošo Pušu divu trešdaļu vairākumu.
         3.   Pēc pieņemšanas šīs konvencijas grozījumi ir jānodod Pusēm ratifikācijai, pieņemšanai, apstiprināšanai vai, lai pievienotos.
         4.   Grozījumi stājas spēkā, bet tikai attiecībā uz Pusēm, kas ir tos ratificējušas, pieņēmušas, apstiprinājušas vai tiem pievienojušās, trīs mēnešus pēc tam, kad divas trešdaļas Pušu ir deponējušas šā panta 3. punktā minētos dokumentus. Pēc tam attiecībā uz katru Pusi, kas ratificē, pieņem, apstiprina grozījumu vai tam pievienojas, šis grozījums stājas spēkā trīs mēnešus pēc datuma, kad Puse deponējusi savu ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprināšanas vai pievienošanās dokumentu.
         5.   Procedūra, kas noteikta 3. un 4. punktā, neattiecas uz 23. panta grozījumiem attiecībā uz Starpvaldību komitejas dalībnieku skaitu. Šie grozījumi stājas spēkā to pieņemšanas dienā.
         6.   Valsti vai reģionālās ekonomiskās integrācijas organizāciju 27. panta izpratnē, kas kļūst par šīs konvencijas Pusi pēc tam, kad stājušies spēkā grozījumi saskaņā ar šī panta 4. punktu, un kas nav paudusi citu nolūku, uzskata:

                     a)

                     par šādi grozītās konvencijas Pusi; un

                     b)

                     par negrozītās konvencijas Pusi attiecībās ar jebkuru tādu Pusi, kurai šie grozījumi nav saistoši.

               34. pants
         Autentiskais teksts
         Šī konvencija ir sagatavota angļu, arābu, franču, krievu, ķīniešu un spāņu valodā, visiem sešiem tekstiem ir vienāds spēks.
         35. pants
         Reģistrācija
         Saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas statūtu 102. pantu šo konvenciju pēc UNESCO ģenerāldirektora lūguma reģistrē Apvienoto Nāciju Organizācijas Sekretariātā.

         PIELIKUMS
         IZLĪGŠANAS PROCEDŪRA
         1. pants
         Izlīguma komisija
         Izlīguma komisiju izveido pēc vienas no strīdā iesaistīto Pušu lūguma. Ja Puses nevienojas citādi, komisijā ir pieci dalībnieki – katra no Pusēm izvirza divus, un šie izvēlētie dalībnieki pēc kopīgas vienošanās izvēlas priekšsēdētāju.
         2. pants
         Komisijas dalībnieki
         Ja strīds ir starp vairāk nekā divām Pusēm, Puses, kurām ir vienādas intereses, izvirza savus dalībniekus, kopīgi vienojoties. Ja vismaz divām Pusēm ir atšķirīgas intereses vai ja tās nevar vienoties par jautājumu, vai tām ir vienādas intereses, tās izvirza savus dalībniekus atsevišķi.
         3. pants
         Izvirzīšana
         Ja divus mēnešus pēc Izlīguma komisijas izveidošanas prasības Puses vēl nav iecēlušas visus dalībniekus, UNESCO ģenerāldirektors pēc prasību iesniegušās Puses pieprasījuma papildu divu mēnešu termiņā veic nepieciešamo izvirzīšanu.
         4. pants
         Komisijas priekšsēdētājs
         Ja divus mēnešus pēc pēdējā komisijas dalībnieka izvirzīšanas tie nav izvēlējuši savu priekšsēdētāju, ģenerāldirektors pēc Puses pieprasījuma papildu divu mēnešu termiņā veic priekšsēdētāja izvirzīšanu.
         5. pants
         Lēmumi
         Izlīguma komisija pieņem lēmumus ar tās dalībnieku balsu vairākumu. Ja strīda Puses nevienojas citādi, komisija nosaka savu procedūru. Tā sagatavo strīda risinājuma priekšlikumu, kuru Puses godprātīgi izskata.
         6. pants
         Nesaskaņas
         Ja ir domstarpības par Izlīguma komisijas kompetenci, šī komisija pati nolemj, vai tā ir vai nav kompetenta.

      1.b PIELIKUMS

         Eiropas Kopienas deklarācija saskaņā ar 27. panta 3. punkta c) apakšpunktu konvencijā par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu
         Eiropas Kopienas pašreizējās dalībvalstis ir Beļģijas Karaliste, Čehijas Republika, Dānijas Karaliste, Vācijas Federatīvā Republika, Igaunijas Republika, Grieķijas Republika, Spānijas Karaliste, Francijas Republika, Īrija, Itālijas Republika, Kipras Republika, Latvijas Republika, Lietuvas Republika, Luksemburgas Lielhercogiste, Ungārijas Republika, Maltas Republika, Nīderlandes Karaliste, Austrijas Republika, Polijas Republika, Portugāles Republika, Slovēnijas Republika, Slovākijas Republika, Somijas Republika, Zviedrijas Karaliste un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotā Karaliste.
         Šajā deklarācijā norādītas dalībvalstu kompetences, kuras tās ir nodevušas Kopienai saskaņā ar līgumiem jautājumos, kas attiecas uz konvenciju.
         Kopienai ir ekskluzīva kompetence attiecībā uz kopējo tirdzniecības politiku (Līguma 131. līdz 134. pants), izņemot intelektuālā īpašuma komerciālos aspektus un pakalpojumu tidzniecību Līguma 133. panta 5. un 6. punktā minētajās jomās (jo īpaši, šajā kontekstā – kultūras un audiovizuālo pakalpojumu tirdzniecību), ja atbildība tiek dalīta starp Kopienu un dalībvalstīm. Tā īsteno attīstības sadarbības politiku (Līguma 177. līdz 181. pants) un sadarbības politiku ar rūpnieciski attīstītajām valstīm (Līguma 181.a pants), neskarot dalībvalstu attiecīgās kompetences. Tai ir dalīta kompetence attiecībā uz preču, personu un kapitāla brīvu apriti (Līguma 23. līdz 31.pants un 39. līdz 60. pants), konkurenci (Līguma 81. līdz 89. pants) un iekšējo tirgu, tostarp intelektuālo īpašumu (Līguma 94. līdz 97. pants). Saskaņā ar Līguma 151. pantu un jo īpaši tā 4. punktu Kopiena, rīkojoties saskaņā ar citiem šā Līguma noteikumiem, ņem vērā kultūras aspektus, jo īpaši nolūkā ievērot un veicināt kultūru daudzveidību.
         Turpmāk uzskaitītajos Kopienas tiesību aktos norādīta Kopienas kompetences joma saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma noteikumiem.

                     Padomes Lēmums 94/800/EK par daudzpusējo sarunu Urugvajas kārtā (no 1986. gada līdz 1994. gadam) panākto nolīgumu slēgšanu Eiropas Kopienas vārdā jautājumos, kas ir tās kompetencē (OV L 336, 23.12.1994., 1. lpp.).

                     Padomes Regula (EK) 2501/2001 par vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanu no 2002. gada 1. janvāra līdz 2004. gada 31. decembrim – Paziņojums attiecībā uz Padomes regulu par vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanu no 2002. gada 1. janvāra līdz 2004. gada 31. decembrim (OV L 346, 31.12.2001., 1. lpp.).

                     Padomes Lēmums 2005/599/EK, lai Eiropas Kopienas vārdā parakstītu nolīgumu, ar kuru groza Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas parakstīts Kotonū, 2000. gada 23. jūnijā (OV L 209, 11.8.2005., 26. lpp.).

                     Padomes Regula (EK) 2698/2000 (2000. gada 27. novembris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1488/96 par finansiāliem un tehniskiem pasākumiem (MEDA) ekonomikas un sociālo struktūru reformu atbalstam Eiropas – Vidusjūras reģiona partnerattiecībās (OV L 311, 12.12.2000., 1. lpp.).

                     Padomes Regula (EEK) Nr. 3906/89 par ekonomisku palīdzību Ungārijas Republikai un Polijas Tautas Republikai, un tās turpmākie grozījumi, kas vēl aizvien ir spēkā attiecībā uz Bulgāriju un Rumāniju (OV L 375, 23.12.1989., 11. lpp.).

                     Padomes Regula (EK) Nr. 2666/2000 (2000. gada 5. decembris) par palīdzību Albānijai, Bosnijai un Hercegovinai, Horvātijai, Dienvidslāvijas Federatīvajai Republikai un Bijušajai Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikai, par Regulas (EK) Nr. 1628/96 atcelšanu un par grozījumiem Regulā (EEK) Nr. 3906/89, Regulā (EEK) Nr. 1360/90, Lēmumā 97/256/EK un Lēmumā 1999/311/EK (OV L 306, 7.12.2000., 1. lpp.).

                     Padomes Regula (EEK) Nr. 443/92 (1992. gada 25. februāris) par finansiālu un tehnisku palīdzību Āzijas un Latīņamerikas jaunattīstības valstīm un ekonomisku sadarbību ar tām (OV L 52, 27.2.1992., 1. lpp.).

                     Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 99/2000 (1999. gada 29. decembris) attiecībā uz palīdzības sniegšanu partnervalstīm Austrumeiropā un Vidusāzijā (OV L 12, 18.1.2000., 1. lpp.).

                     Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums 792/2004/EK (2004. gada 21. aprīlis), ar ko ievieš Kopienas rīcības programmu, kas vajadzīga, lai atbalstītu Eiropas līmeņa organizācijas kultūras jomā (OV L 138, 30.4.2004., 40. lpp.).

                     Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums 508/2000/EK (2000. gada 14. februāris), ar ko izveido programmu “Kultūra 2000” (OV L 63, 10.3.2000., 1. lpp.).

                     Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums 1419/1999/EK, ar ko nosaka Kopienas rīcību pasākumam “Eiropas Kultūras galvaspilsēta” no 2005. līdz 2019. gadam (OV L 166, 1.7.1999., 1. lpp.).

                     Padomes 1997. gada 22. septembra Lēmums attiecībā uz kultūras darbību nākotni Eiropā (OV C 305, 7.10.1997., 1. lpp.).

                     Padomes 1997. gada 22. septembra Lēmums attiecībā uz pārrobežu sistēmu fiksētu cenu noteikšanai grāmatām Eiropas valodu apgabalos (OV C 305, 7.10.1997., 2. lpp.).

                     Padomes Direktīva 89/552/EEK par dažu tādu televīzijas raidījumu veidošanas un apraides noteikumu koordinēšanu, kas ietverti dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos (OV L 298, 17.10.1989., 23. lpp.) Direktīva grozīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 97/36/EK (OV L 202, 30.7.1997., 60. lpp.).

                     Padomes Lēmums 2000/821/EK (2000. gada 20. decembris) par Eiropas audiovizuālo darbu izstrādes, izplatīšanas un popularizēšanas veicināšanas programmas īstenošanu (MEDIA Plus – Izstrāde, izplatīšana un popularizēšana) (2001.–2005. gads) (OV L 336, 30.12.2000., 82. lpp.).

                     Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums 163/2001/EK par to, kā īstenot Eiropas audiovizuālo programmu nozares speciālistiem domāto mācību programmu (MEDIA-Training) (2001.–2005. gads) (OV L 26, 27.1.2001., 1. lpp.).

                     Padomes Regula (EK) Nr. 659/1999 (1999. gada 22. marts), ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK Līguma 93. panta piemērošanai (OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp.), attiecībā uz valsts atbalstu.

                     Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/48/EK (2004. gada 29. aprīlis) par intelektuālā īpašuma tiesību piemērošanu (OV L 157, 30.4.2004., 45. lpp.).

                     Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/29/EK (2001. gada 22. maijs) par dažu autortiesību un blakustiesību aspektu saskaņošanu informācijas sabiedrībā (OV L 167, 22.6.2001., 10. lpp.).

                     Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/84/EK (2001. gada 27. septembris) par tālākpārdošanas tiesībām par labu mākslas oriģināldarba autoram (OV L 272, 13.10.2001., 32. lpp.).

                     Padomes Direktīva 93/83/EEK (1993. gada 27. septembris) par dažu noteikumu saskaņošanu attiecībā uz autortiesībām un blakustiesībām, kas piemērojamas satelītu apraidei un kabeļu retranslācijai (OV L 248, 6.10.1993., 15. lpp.).

                     Padomes Direktīva 93/98/EEK (1993. gada 29. oktobris) par autortiesību un dažu blakustiesību aizsardzības termiņu saskaņošanu (OV L 290, 24.11.1993., 9. lpp.).

                     Direktīva 92/100/EEK (1992. gada 19. novembris) par nomas tiesībām un patapinājuma tiesībām, un dažām blakustiesībām, kas attiecas uz autortiesībām intelektuālā īpašuma jomā (OV L 346, 27.11.1992., 61. lpp.).

               Kopienas kompetenču īstenošana pēc savas būtības nozīmē nepārtrauktu attīstību. Tāpēc Kopiena patur tiesības turpmāk iesniegt citas deklarācijas attiecībā uz kompetenču sadalījumu starp Eiropas Kopienu un dalībvalstīm.

      2. PIELIKUMS

         Kopienas vienpusējā deklarācija, iesniedzot pievienošanās instrumentu

            “Attiecībā uz Kopienas kompetencēm, kas aprakstītas deklarācijā saskaņā ar konvencijas 27. panta 3. punkta c) apakšpunktu, Kopienai konvencija uzliek saistības, un Kopiena nodrošinās tās pienācīgu īstenošanu. No tā izriet, ka Kopienas dalībvalstis, kuras ir šīs konvencijas Puses, savstarpējās attiecībās piemēro konvencijas noteikumus saskaņā ar Kopienas iekšējiem noteikumiem un neskarot šajos noteikumos veiktos atbilstīgos grozījumus.”


title: 2009/40/EK: Padomes Lēmums ( 2009. gada 19. janvāris ), ar ko ieceļ amatā divus Reģionu komitejas locekļus no Dānijas un divus locekļu aizstājējus no Dānijas

text:
               21.1.2009

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 16/11

      PADOMES LĒMUMS

   (2009. gada 19. janvāris),
   ar ko ieceļ amatā divus Reģionu komitejas locekļus no Dānijas un divus locekļu aizstājējus no Dānijas
   (2009/40/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 263. pantu,
   ņemot vērā Dānijas valdības priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2006. gada 24. janvārī pieņēma Lēmumu 2006/116/EK, ar ko laikposmam no 2006. gada 26. janvāra līdz 2010. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus (1).

               (2)

               Pēc Eva NEJSTGAARD kundzes atkāpšanās no amata ir atbrīvojusies viena Reģionu komitejas locekļa vieta. Pēc Bjørn DAHL kunga un Anna Margrethe KAALUND kundzes atkāpšanās no amata ir atbrīvojušās divas Reģionu komitejas locekļu aizstājēju vietas,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Ar šo uz atlikušo amata pilnvaru laiku līdz 2010. gada 25. janvārim Reģionu komitejā tiek iecelti:

               a)

               par locekli:

                           —

                              Jens Jørgen NYGAARD kungs, 1. Viceborgmester, Egedal Kommune;

               b)

               par locekļu aizstājējiem:

                           —

                              Anna Margrethe KAALUND kundze, Byrådsmedlem, Viborg Kommune (pilnvaru maiņa),

                           —

                              Jens STENBÆK kungs, Viceborgmester, Holbæk Kommune.

         2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2009. gada 19. janvārī

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         P. GANDALOVIČ

      (1)  OV L 56, 25.2.2006., 75. lpp.


title: 2014/877/ES: Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums ( 2014. gada 26. novembris ) par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar 13. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (Īrijas pieteikums EGF/2014/007 IE/ Andersen Ireland )

text:
               6.12.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 350/9

         EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS
   (2014. gada 26. novembris)
   par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar 13. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (Īrijas pieteikums EGF/2014/007 IE/Andersen Ireland)

      (2014/877/ES)

   EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1309/2013 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu (2014–2020) un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1927/2006 (1) un jo īpaši tās 15. panta 4. punktu,
   ņemot vērā Padomes 2013. gada 2. decembra Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (2), un jo īpaši tās 12. pantu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (3) un jo īpaši tā 13. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds (EGF) tika izveidots, lai sniegtu atbalstu darba ņēmējiem, kas atlaisti no darba, un pašnodarbinātām personām, kuru darbība ir beigusies tādēļ, ka globalizācijas dēļ ir notikušas lielas strukturālas pārmaiņas pasaules tirdzniecības modeļos, turpinās globālā finanšu un ekonomikas krīze, uz ko attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 546/2009 (4), vai ir sākusies jauna globāla finanšu un ekonomikas krīze, un lai palīdzētu viņiem no jauna iekļauties darba tirgū.

               (2)

               EGF nepārsniedz maksimālo apjomu EUR 150 miljoni gadā (2011. gada cenās), kā noteikts Regulas (ES, Euratom) Nr. 1311/2013 12. pantā.

               (3)

               Īrija 2014. gada 16. maijā iesniedza pieteikumu EGF izmantošanai saistībā ar darbinieku atlaišanu uzņēmumā Andersen Ireland Limited Īrijā un ir sniegusi papildu informāciju, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 1309/2013 8. panta 3. punktā. Šis pieteikums atbilst Regulas (ES) Nr. 1309/2013 13. pantā norādītajām prasībām EGF finansiālā ieguldījuma noteikšanai.

               (4)

               Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1309/2013 6. panta 2. punktu Īrija nolēma sniegt arī NEET individualizētus pakalpojumus, kurus līdzfinansē EGF.

               (5)

               Tādēļ EGF būtu jāizmanto, lai sniegtu finansiālu ieguldījumu EUR 1 501 200 apmērā saistībā ar Īrijas iesniegto pieteikumu,

         IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Eiropas Savienības 2014. finanšu gada vispārējā budžetā izmanto Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu, lai piešķirtu EUR 1 501 200 saistību un maksājumu apropriācijās.
   2. pants
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Strasbūrā, 2014. gada 26. novembrī

            Eiropas Parlamenta vārdā –

            priekšsēdētājs

         M. SCHULZ

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         S. GOZI

      (1)  OV L 347, 20.12.2013., 855. lpp.

      (2)  OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.

      (3)  OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

      (4)  OV L 167, 29.6.2009., 26. lpp.


title: Eiropas Parlamenta Lēmums (ES) 2017/1719 (2017. gada 27. aprīlis) par Eiropas Policijas biroja (Eiropola) 2015. finanšu gada pārskatu apstiprināšanu

text:
               29.9.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 252/318

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS (ES) 2017/1719
   (2017. gada 27. aprīlis)
   par Eiropas Policijas biroja (Eiropola) 2015. finanšu gada pārskatu apstiprināšanu
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Eiropas Policijas biroja 2015. finanšu gada galīgos pārskatus,

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Policijas biroja 2015. finanšu gada pārskatiem ar Biroja atbildi (1),

               —

               ņemot vērā deklarāciju par pārskatu ticamību (2), kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību, kuru Revīzijas palāta sniegusi par 2015. finanšu gadu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 287. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2017. gada 21. februāra ieteikumu par apstiprinājumu, ko sniedz Birojam par 2015. finanšu gada budžeta izpildi (05873/2017 – C8-0070/2017),

               —

               ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (3) un jo īpaši tās 208. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2009. gada 6. aprīļa Lēmumu Nr. 2009/371/TI, ar ko izveido Eiropas Policijas biroju (Eiropolu) (4), un jo īpaši tā 43. pantu,

               —

               ņemot vērā Komisijas 2013. gada 30. septembra Deleģēto regulu (ES) Nr. 1271/2013 par finanšu pamatregulu struktūrām, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 208. pantā (5), un jo īpaši tās 108. pantu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 94. pantu un IV pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumu (A8-0107/2017),

               1.

               apstiprina Eiropas Policijas biroja 2015. finanšu gada pārskatus;

               2.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu nosūtīt Eiropas Policijas biroja direktoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Antonio TAJANI

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV C 449, 1.12.2016., 198. lpp.

      (2)  Skatīt 1. zemsvītras piezīmi.

      (3)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

      (4)  OV L 121, 15.5.2009., 37. lpp.

      (5)  OV L 328, 7.12.2013., 42. lpp.