title: Padomes lēmums ( 2007. gada 7. jūnijs ), ar ko ieceļ 27 Eiropas Ķimikāliju aģentūras valdes locekļus

text:
               16.6.2007

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 134/6

      PADOMES LĒMUMS

   (2007. gada 7. jūnijs),
   ar ko ieceļ 27 Eiropas Ķimikāliju aģentūras valdes locekļus
   (2007/C 134/04)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā 79. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1907/2006 (2006. gada 18. decembris), kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH) un ar kuru izveido Eiropas Ķimikāliju aģentūru (1),
   tā kā:

               (1)

               Regulas (EK) Nr. 1907/2006 79. pantā paredzēts, ka Padomei Eiropas Ķimikāliju aģentūras valdē būtu jāieceļ viens pārstāvis no katras dalībvalsts.

               (2)

               Valdes locekļus ieceļ, pamatojoties uz viņu attiecīgo pieredzi un zināšanām ķimikāliju drošuma jomā vai ķimikāliju reglamentācijas jomā, reizē nodrošinot, ka valdes locekļu vidū ir arī speciālisti vispārējos, finanšu un juridiskos jautājumos.

               (3)

               Ir jānodrošina valdes darbības nepārtrauktība. Lai to panāktu, šajā pirmajā reizē iecelto valdes locekļu pilnvaru termiņam nebūtu jābeidzas vienlaikus. Tādēļ divpadsmit locekļi būtu jāieceļ uz laikposmu, kas beidzas 2013. gada 31. maijā, un pārējie locekļi būtu jāieceļ uz laikposmu, kas beidzas 2011. gada 31. maijā.

               (4)

               Padome ir saņēmusi visu dalībvalstu kandidatūras,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Par Eiropas Ķimikāliju aģentūras valdes locekļiem laikposmam no 2007. gada 1. jūnija līdz 2013. gada 31. maijam tiek ieceltas šādas personas (vārds, valstspiederība, dzimšanas datums):

               —

               Karel BLÁHA kungs, Čehijas Republika, 1953. gada 20. decembris,

               —

               Ana FRESNO RUIZ kundze, Spānija, 1952. gada 31. janvāris,

               —

               Odile GAUTHIER kundze, Francija, 1962. gada 24. jūlijs,

               —

               Martin LYNCH kungs, Īrija, 1946. gada 13. augusts,

               —

               Antonello LAPALORCIA kungs, Itālija, 1952. 13. jūnijs,

               —

               Claude GEIMER kungs, Luksemburga, 1951. gada 26. jūlijs,

               —

               Dr. Zoltán ADAMIS kungs, Ungārija, 1937. gada 19. oktobris,

               —

               Dr. Arnoldus Wilhelmus VAN DER WIELEN kungs, Nīderlande, 1945. gada 26. jūnijs,

               —

               Dr. Thomas JAKL kungs, Austrija, 1965. gada 13. jūnijs,

               —

               Dr. Marta CIRAJ kundze, Slovēnija, 1956. gada 12. februāris,

               —

               Jukka MALM kungs, Somija, 1960. gada 26. aprīlis,

               —

               Ethel FORSBERG kundze, Zviedrija, 1956. gada 5. aprīlis.

         2. pants
   Par Eiropas Ķimikāliju aģentūras valdes locekļiem laikposmam no 2007. gada 1. jūnija līdz 2011. gada 31. maijam tiek ieceltas šādas personas (vārds, valstspiederība, dzimšanas datums):

               —

               Maarten ROGGEMAN kungs, Beļģija, 1979. gada 18. decembris,

               —

               Ekaterina Spasova GECHEVA-ZAHARIEVA kundze, Bulgārija, 1975. gada 8. augusts,

               —

               Helge ANDREASEN kungs, Dānija, 1948. gada 1. oktobris,

               —

               Alexander NIES kungs, Vācija, 1956. gada 27. janvāris,

               —

               Maria ALAJÕE kundze, Igaunija, 1969. gada 3. novembris,

               —

               Maria-Miranda XEPAPADAKI-TOMARA kundze, Grieķija, 1947. gada 12. novembris,

               —

               Leandros NICOLAIDES kungs, Kipra, 1950. gada 11. februāris,

               —

               Ilze KIRSTUKAS kundze, Latvija, 1950. gada 30. jūlijs,

               —

               Aurelija BAJORAITIENĖ kundze, Lietuva, 1964. gada 23. decembris,

               —

               Francis E FARRUGIA kungs, Malta, 1945. gada 18. decembris,

               —

               Katarzyna KITAJEWSKA kundze, Polija, 1952. gada 13. februāris,

               —

               António Nuno FERNANDES GONÇALVES HENRIQUES kungs, Portugāle, 1951. gada 30. jūlijs,

               —

               Rodica MOROHOI kundze, Rumānija, 1971. gada 9. jūlijs,

               —

               Edita NOVÁKOVÁ kundze, Slovākija, 1956. gada 8. jūlijs,

               —

               Dr. John ROBERTS kungs, Apvienotā Karaliste, 1951. gada 29. jūnijs.

         3. pants
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Luksemburgā, 2007. gada 7. jūnijā

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         M. GLOS

      (1)  OV L 396, 30.12.2006., 1. lpp., labots ar OV L 136, 29.5.2007., 3. lpp.


title: Padomes Lēmums 2008/922/KĀDP ( 2008. gada 8. decembris ), ar kuru īsteno Kopējo nostāju 2004/161/KĀDP, ar ko atjauno ierobežojošus pasākumus pret Zimbabvi

text:
               10.12.2008

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 331/22

      PADOMES LĒMUMS 2008/922/KĀDP
   (2008. gada 8. decembris),
   ar kuru īsteno Kopējo nostāju 2004/161/KĀDP, ar ko atjauno ierobežojošus pasākumus pret Zimbabvi
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Padomes Kopējo nostāju 2004/161/KĀDP (1) un jo īpaši tās 6. pantu saistībā ar Līguma par Eiropas Savienību 23. panta 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Padome ar Kopējo nostāju 2004/161/KĀDP pieņēma pasākumus, lai jo īpaši novērstu ieceļošanu dalībvalstu teritorijās vai tranzītu caur tām un lai iesaldētu līdzekļus un saimnieciskos resursus, kas pieder Zimbabves valdības locekļiem, fiziskām vai juridiskām personām, uzņēmumiem vai organizācijām, kā arī citām fiziskām vai juridiskām personām, kuru darbības nopietni apdraud demokrātiju, cilvēktiesību ievērošanu un tiesiskumu Zimbabvē, kā uzskaitīts minētās kopējās nostājas pielikumā ietvertajā sarakstā.

               (2)

               Pēc vardarbības aktiem, ko Zimbabves iestādes ir organizējušas un īstenojušas prezidenta vēlēšanu kampaņas laikā 2008. gadā, Padome 2008. gada 22. jūlijā ar Lēmumu 2008/605/KĀDP (2) noteica, ka Kopējās nostājas 2004/161/KĀDP pielikumā ietvertajā sarakstā tiek iekļautas jaunas personas un organizācijas.

               (3)

               Tāpat Padome 2008. gada 31. jūlijā ar Kopējo nostāju 2008/632/KĀDP (3) nolēma pastiprināt ierobežojošus pasākumus pret fiziskām personām, kas iekļautas Kopējās nostājas 2004/161/KĀDP pielikumā ietvertajā sarakstā, nosakot tām aizliegumu ieceļot vai ceļot tranzītā dalībvalstu teritorijā.

               (4)

               Sakarā ar to, ka Zimbabves iestāžu organizētie un veiktie vardarbības akti turpinās, neskatoties uz 2008. gada 15. septembrī parakstīto politisko vienošanos, Kopējās nostājas 2004/161/KĀDP pielikumā ietvertajā sarakstā būtu jāiekļauj jaunas personas un organizācijas.

               (5)

               No otras puses, vairs nepastāv iemesli vienas personas vārda iekļaušanai sarakstā, kas ietverts Kopējās nostājas 2004/161/KĀDP pielikumā.

               (6)

               Kopējās nostājas 2004/161/KĀDP pielikums būtu attiecīgi jāpārskata,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   1.   Personas, kas norādītas šā lēmuma I pielikumā, iekļauj Kopējās nostājas 2004/161/KĀDP pielikumā ietvertajā sarakstā.
   2.   Personu, kas norādīta šā lēmuma II pielikumā, svītro no Kopējās nostājas 2004/161/KĀDP pielikumā ietvertā saraksta.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
   3. pants
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2008. gada 8. decembrī

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         B. KOUCHNER

      (1)  OV L 50, 20.2.2004., 66. lpp.

      (2)  OV L 194, 23.7.2008., 34. lpp.

      (3)  OV L 205, 1.8.2008., 53. lpp.

      I PIELIKUMS
      Personas, kas minētas 1. panta 1. punktā

                              173.

                              Newton Kachepa

                     Mudzi North Parlamenta deputāts, tieši iesaistīts terora operācijās, kas norisinājās pirms un pēc vēlēšanām

                              174.

                              Majors Kairo (pazīstams arī kā Cair ) Mhandu

                  Zimbabves valsts armija, tieši iesaistīts terora operācijās, kas norisinājās pirms un pēc vēlēšanām

                              175.

                              Brigādes ģenerālis Sibusio Bussie Moyo

                  Zimbabves valsts armija, tieši iesaistīts terora operācijās, kas norisinājās pirms un pēc vēlēšanām

                              176.

                              Brigādes ģenerālis Richard Ruwodo

                  12. augustā paaugstināts uz ģenerālmajora pakāpi (atvaļināts); bijušais pastāvīgais valsts izpildsekretārs Aizsardzības ministrijā, tieši iesaistīts terora operācijās, kas norisinājās pirms un pēc vēlēšanām

                              177.

                              Misheck Nyawani

                  Policijas virsnieks (atvaļināts), tieši iesaistīts terora operācijās, kas norisinājās pirms un pēc vēlēšanām

                              178.

                              Columbus Mudonhi

                  Zimbabves Republikas Policijas inspektora palīgs, tieši iesaistīts terora operācijās, kas norisinājās pirms un pēc vēlēšanām

                              179.

                              Isaac Mumba

                  Policijas virsnieks, tieši iesaistīts terora operācijās, kas norisinājās pirms un pēc vēlēšanām

                              180.

                              Martin Kwainona

                  Policijas ģenerāldirektors, tieši iesaistīts terora operācijās, kas norisinājās pirms un pēc vēlēšanām

                              181.

                              Paul Mudzvova

                  Seržants, tieši iesaistīts terora operācijās, kas norisinājās pirms un pēc vēlēšanām

                              182.

                              Martin Dinha

                     Mashonaland Central apgabala gubernators

                              183.

                              Faber Chidarikire

                     Mashonaland West apgabala gubernators

      II PIELIKUMS
      Persona, kas minēta 1. panta 2. punktā

                              45.

                              Makoni, Simbarashe

                     ZANU (PF) Politbiroja ģenerālsekretāra vietnieks ekonomikas jautājumos (bijušais finanšu ministrs), dzimis 1950. gada 22. martā
                  Politbiroja loceklis un tādējādi cieši saistīts ar valdību un tās politiku.


title: 2006/1016/EK: Padomes Lēmums ( 2006. gada 19. decembris ), ar ko Eiropas Investīciju bankai paredz Kopienas garantiju attiecībā uz zaudējumiem, ko var radīt ārpus Kopienas īstenotiem projektiem piešķirti aizdevumi un aizdevumu garantijas

text:
               30.12.2006

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 414/95

      PADOMES LĒMUMS

   (2006. gada 19. decembris),
   ar ko Eiropas Investīciju bankai paredz Kopienas garantiju attiecībā uz zaudējumiem, ko var radīt ārpus Kopienas īstenotiem projektiem piešķirti aizdevumi un aizdevumu garantijas
   (2006/1016/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 181.a pantu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1),
   tā kā:

               (1)

               Kopš 1963. gada Eiropas Investīciju banka (“EIB”) ir veikusi darbības ārpus Kopienas, atbalstot Kopienas politiku ārējās darbības jomā.

               (2)

               Lielākā daļa minēto darbību ir veiktas pēc Padomes lūguma, un tām ir dota Komisijas pārvaldīta Kopienas budžeta garantija. Pēdējā Kopienas garantija laikposmam no 2000. gada līdz 2007. gadam bija paredzēta ar Padomes Lēmumu 2000/24/EK (1999. gada 22. decembris), ar ko Eiropas Investīciju bankai piešķirta Kopienas garantija zaudējumiem attiecībā uz aizdevumiem projektiem ārpus Kopienas (Centrāleiropā un Austrumeiropā, Vidusjūras valstīs, Latīņamerikā un Āzijā un Dienvidāfrikas Republikā) (2), un ar Lēmumiem 2001/777/EK (3), un 2005/48/EK (4) attiecībā uz aizdevumu darbībām konkrētos reģionos.

               (3)

               Lai atbalstītu ES ārējas darbības, neskarot EIB kredītspēju, darbībām, ko EIB veic ārpus Kopienas, būtu jādod Kopienas budžeta garantija. Būtu jārosina EIB palielināt apjomu tādām darbībām, ko tā bez Kopienas garantijas veic ārpus Kopienas, jo īpaši pirmspievienošanās valstīs un Vidusjūras reģionā, kā arī citu reģionu investīciju kategoriju valstīs, kaut arī būtu jāprecizē, kāds būs Kopienas garantijas segums, jo tas attieksies uz politiskiem un ar valstu suverenitāti saistītiem riskiem.

               (4)

               Kopienas garantijai būtu jāattiecas uz zaudējumiem, ko rada aizdevumi un aizdevumu garantijas, kuras EIB piešķir finansēšanai piemērotiem investīciju projektiem valstīs, uz ko attiecas Pirmspievienošanās atbalsta instruments (5) (“IPA”), Eiropas kaimiņattiecību un partnerattiecības instruments (6) (“ENPT”) un attīstības sadarbības instruments (“DCI”), ja aizdevums vai garantija piešķirta saskaņā ar parakstītu nolīgumu, kura darbības laiks nav beidzies un kas nav atcelts (“EIB finansēšanas darbības”).

               (5)

               Summām, uz ko saskaņā ar šo lēmumu attiecas Kopienas garantija, vajadzētu būt maksimālajam apjomam, ko EIB var finansēt ar Kopienas garantiju. Tām nevajadzētu būt mērķlielumiem, kas EIB būtu obligāti jāsasniedz.

               (6)

               ES ārējo attiecību politika pēdējos gados ir pārskatīta un paplašināta. Tas īpaši attiecas uz pirmspievienošanās stratēģiju, kas izklāstīta Komisijas 2005. gada paplašināšanās stratēģijas dokumentā, uz Eiropas Kaimiņattiecību politiku, kas izklāstīta Komisijas 2004. gada 12. maija stratēģijas dokumentā, un uz atjaunotām partnerattiecībām ar Latīņameriku un Dienvidaustrumāziju, kā arī uz ES stratēģisko partnerattiecību ar Krieviju, Ķīnu un Indiju.

               (7)

               ES ārējās attiecības no 2007. gada atbalstīs arī ar jauniem finanšu instrumentiem, t.i., ar IPA, ENPI un DCI, kā arī ar Stabilitātes instrumentu (7).

               (8)

               EIB finansēšanas darbībām vajadzētu būt saderīgām ar ES politiku ārējās darbības jomā un tā jāatbalsta, tajā ietverot arī īpašus, reģionālus mērķus. Nodrošinot vispārēju saderību ar ES darbībām, EIB finansējumam būtu jāpapildina attiecīga Kopienas palīdzības politika, programmas un instrumenti dažādos reģionos. Turklāt apkārtējās vides aizsardzībai un dalībvalstu energodrošībai būtu jāpieder pie EIB finansēšanas mērķiem visos finansēšanai piemērotos reģionos. EIB finansēšanas darbībām būtu jānotiek valstīs, kas atbilst attiecīgiem nosacījumiem, kuri ir paredzēti ES augsta līmeņa nolīgumos par politikas un makroekonomikas aspektiem.

               (9)

               Būtu jāstiprina Komisijas politikas dialogs ar EIB, kā arī EIB un Komisijas piešķirtā finansējuma stratēģiska plānošana un saderība. EIB ārpuskopienas darbību saikne ar ES politiku būtu jāstiprina ar uzlabotu EIB un Komisijas sadarbību gan centralizēti, gan vietējā mērogā. Tādai pastiprinātai koordinācijai, inter alia, būtu jāattiecas uz savlaicīgām savstarpējām konsultācijām par politikas jautājumiem, savstarpēji nozīmīgu dokumentu un projektu informācijas kanālu gatavošanu. Īpaši nozīmīgas būs savlaicīgas konsultācijas par Komisijas vai EIB sagatavotiem stratēģiskas plānošanas dokumentiem, vairojot EIB un Komisijas darbību sinerģiju un vērtējot attiecīgu ES politikas mērķu sasniegšanā gūtos panākumus.

               (10)

               Pirmspievienošanās valstu sakarā – EIB finansēšanas darbībām tajās būtu jāatspoguļo pievienošanās partnerattiecībās, Eiropas partnerattiecībās, stabilizācijas un asociācijas nolīgumos un sarunās ar ES paredzētās prioritātes. Veicot ES darbības Rietumbalkānos, pakāpeniski būtu jāpāriet no atjaunošanas atbalsta uz pirmspievienošanās atbalstu. Tādā sakarā EIB darbībām būtu jācenšas arī rosināt iestāžu veidošanas aspektu, vajadzības gadījumā sadarbojoties ar citām reģionā aktīvām starptautiskām finanšu iestādēm (“SFI”). Laikā no 2007. līdz 2013. gadam kandidātvalstu (Horvātijas, Turcijas un Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas) finansēšanai būtu arvien jānotiek, aizvien konsekventāk ievērojot EIB pirmspievienošanās mehānismu, kas laika gaitā būtu jāpaplašina, aptverot potenciālās Rietumbalkānu kandidātvalstis, ņemot vērā to pievienošanās procesa gaitu.

               (11)

               Sakarā ar valstīm, uz ko attiecas ENPI, EIB būtu jāturpina un jākonsolidē darbības Vidusjūras reģionā, īpaši pievēršoties privātā sektora attīstībai. Šajā sakarā ir vajadzīga arī partnervalstu sadarbība, lai atvieglotu privātā sektora attīstību un rosinātu strukturālu reformu, jo īpaši finanšu sektora reformu, kā arī citas darbības, kas atvieglotu EIB darbības, jo īpaši, lai nodrošinātu, ka EIB var izdot parādzīmes vietējos tirgos. Austrumeiropas, Dienvidkaukāza un Krievijas sakarā EIB būtu jāizvērš darbības attiecīgajās valstīs saskaņā ar attiecīgiem nosacījumiem, kas ir paredzēti ar attiecīgām valstīm noslēgtos ES augsta līmeņa nolīgumos par politikas un makroekonomikas aspektiem. Minētajā reģionā EIB būtu jāfinansē Eiropas Savienībai nozīmīgi transporta, enerģētikas, tālsakaru un apkārtējās vides infrastruktūras projekti. Priekšroka būtu jādod projektiem, kas attiecas uz galvenajām Eiropas tīkla asīm, projektiem ar pārrobežu ietekmi vienā vai vairākās dalībvalstīs, un lieliem projektiem, kas veicina reģionālu integrāciju, izmantojot ciešu savstarpēju saistāmību. Apkārtējās vides jomā EIB būtu īpaša prioritāte jāpiešķir Krievijā īstenojamiem projektiem saskaņā ar apkārtējās vides partnerattiecību ziemeļu dimensiju. Enerģētikā īpaši svarīgi ir stratēģiskas energoapgādes un enerģijas pārvades projekti. EIB finansēšanas darbības minētajā reģionā būtu jāveic ciešā sadarbībā ar Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banku (“ERAB”), jo īpaši saskaņā ar noteikumiem, ko noteiks trīspusējā Komisijas, EIB un ERAB saprašanās memorandā.

               (12)

               EIB finansējumu Āzijas un Latīņamerikas valstīm pakāpeniski saskaņos ar ES sadarbības stratēģiju minētajiem reģioniem, un papildinās no Kopienas budžeta finansētos instrumentus. EIB būtu jācenšas pakāpeniski pastiprināti izvērst darbības vairākās minēto reģionu valstīs, arī nabadzīgākajās valstīs. Lai atbalstītu ES mērķus, ar Āzijas un Latīņamerikas valstīm piešķirto EIB finansējumu būtu galvenā uzmanība jāpievērš apkārtējās vides stabilitātes uzlabošanai (ietverot klimata pārmaiņu seku mazināšanu) un enerģijas drošības projektiem, kā arī konsekventam atbalstam ES klātbūtnei Āzijā un Latīņamerikā, izmantojot tiešas ārvalstu investīcijas un tehnoloģiju un prasmju nodošanu. Ņemot vērā rentabilitāti, EIB būtu jāspēj strādāt tieši ar vietējām uzņēmējsabiedrībām, konkrēti – apkārtējās vides stabilitātes un energodrošības jomā. Starpposma pārskatīšanā pārskatīs EIB mērķus, finansējot Āzijā un Latīņamerikā.

               (13)

               Vidusāzijā EIB būtu īpaši jāpievēršas lieliem energoapgādes un energopārvades projektiem, kas rada pārrobežu sekas. EIB finansējums Vidusāzijā būtu jāveic ciešā sadarbībā ar ERAB, jo īpaši saskaņā ar noteikumiem, ko paredzēts noteikt trīspusējā Komisijas, EIB un ERAB saprašanās memorandā.

               (14)

               Papildinot darbības, ko saskaņā ar Kotonū Nolīgumu EIB veic ĀKK valstīs, Dienvidāfrikā EIB būtu galvenokārt jāpievēršas sabiedriskas nozīmes infrastruktūras projektu (arī pilsētu infrastruktūras, energoapgādes un ūdens apgādes projektu) un privātā sektora, arī mazo un vidējo uzņēmumu atbalstam. ES un Dienvidāfrikas Tirdzniecības un attīstības sadarbības nolīgumā ietverto ekonomiskās sadarbības noteikumu īstenošana palīdzēs veicināt EIB darbības minētajā reģionā.

               (15)

               Lai attiecīgos reģionos stiprinātu visa ES sniegtā atbalsta saderību, būtu jāmeklē iespējas EIB finansējumu pēc vajadzības apvienot ar ES budžeta resursiem dotāciju, riska kapitāla un procentu likmju subsīdiju formā – līdztekus tehniskai palīdzībai projektu sagatavošanā un īstenošanā vai tiesiskās un normatīvās bāzes uzlabošanā, izmantojot IPA, ENPI, stabilitātes instrumentu un – Dienvidāfrikai – DCI.

               (16)

               EIB jau cieši sadarbojas ar starptautiskām finanšu iestādēm un divpusējām Eiropas iestādēm. Sadarbība rit saskaņā ar konkrētiem reģioniem pieņemtiem saprašanās memorandiem, kas būtu jāapstiprina EIB vadības struktūrām. Finansēšanas darbībās ārpus ES, uz ko attiecas šā lēmuma darbības joma, EIB būtu jācenšas arī turpmāk vajadzības gadījumos stiprināt koordināciju un sadarbību ar starptautiskām finanšu iestādēm un divpusējām Eiropas iestādēm, vajadzības gadījumos ietverot sadarbību, ievērojot konkrētu nozaru prasības, pastiprinātu līdzfinansējuma izmantojumu un citu starptautisku finanšu iestāžu iesaisti plaša mēroga ierosmēs, piemēram, tādās, kas veicina palīdzības koordināciju un efektivitāti.

               (17)

               EIB un Komisijas pārskati par EIB finansēšanas darbībām būtu jāstiprina. Komisijai, pamatojoties uz informāciju, ko tā saņem no EIB, ik gadu būtu jāsniedz pārskats Eiropas Parlamentam un Padomei par EIB finansēšanas darbībām, kas veiktas saskaņā ar šo lēmumu. Konkrēti, pārskatā būtu jāietver iedaļa par pievienoto vērtību saskaņā ar ES politikas jomām, un iedaļa par sadarbību ar Komisiju, citām starptautiskām finanšu iestādēm un divpusējiem līdzekļu devējiem, kā arī par līdzfinansēšanu.

               (18)

               Ar šo lēmumu izveidotai Kopienas garantijai būtu jāattiecas uz EIB finansēšanas darbībām, kas parakstītas termiņā, kurš sākas 2007. gada 1. februārī, un beidzas 2013. gada 31. decembrī. Lai varētu izvērtēt notikumus minētā termiņa pirmā pusē, EIB un Komisijai būtu jāveic lēmuma starpposma pārskatīšana. Jo īpaši pārskatīšanā būtu jāietver ārējs izvērtējums, kura noteikumi precizēti šā lēmuma pielikumā.

               (19)

               EIB finansēšanas darbības būtu jāturpina apsaimniekot saskaņā ar EIB noteikumiem un procedūrām, veicot pareizus kontroles pasākumus, kā arī ievērojot atbilstīgus noteikumus un procedūras, kas attiecas uz Revīzijas palātu un OLAF.

               (20)

               Ārēju darbību garantiju fondam (“Garantiju fonds”), kas izveidots ar Padomes 1994. gada 31. oktobra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2728/94 (8), arī turpmāk būtu jānodrošina likviditātes rezerve Kopienas budžetam pret EIB veiktajās finansēšanas darbībās radītiem zaudējumiem.

               (21)

               Apspriežoties ar Komisiju, EIB būtu jāsagatavo indikatīva daudzgadu programma par EIB parakstīto finansēšanas darbību apjomu, lai nodrošinātu pareizu budžeta plānošanu attiecībā uz Garantiju fonda finansējumu. Sagatavojot regulārus budžeta plānus, ko nosūta budžeta lēmējinstitūcijai, Komisijai būtu jāņem vērā minētais plāns,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Garantija un augstākie limiti
   1.   Kopiena Eiropas Investīciju bankai (“EIB”) piešķir vispārēju garantiju (“Kopienas garantija”) maksājumiem, ko EIB nav saņēmusi, bet kas tai pienākas par aizdevumiem un aizdevumu garantijām saskaņā ar EIB finansēšanai piemērotiem investīciju projektiem valstīs, uz ko attiecas šis lēmums, ja aizdevums vai garantija piešķirta saskaņā ar parakstītu nolīgumu, kura darbības laiks nav beidzies un kurš nav atcelts (“EIB finansēšanas darbības”), un kurš ir piešķirts saskaņā ar EIB noteikumiem un procedūrām, un atbalstot attiecīgus Eiropas Savienības politikas mērķus ārējās darbības jomā.
   2.   Kopienas garantija nepārsniedz 65 % no visas EIB finansēšanas darbībās izsniegto kredītu un garantiju kopsummas, atņemot atmaksātās summas un pieskaitot visas saistītās summas.
   3.   Visā 6. punktā minētajā laikposmā EIB finansēšanas darbību maksimālais pieļaujamais apjoms, atņemot atceltās summas, nepārsniedz EUR 27 800 miljonus. Minētais maksimālais pieļaujamais apjoms ir sadalīts divās daļās:

               a)

               pamata maksimālais pieļaujamais apjoms ar fiksētu maksimālo pieļaujamo summu EUR 25 800 miljoni, ietverot 4. punktā noteikto reģionālo sadalījumu, un tas attiecas uz visu 6. punktā minēto laikposmu;

               b)

               fakultatīvas pilnvaras EUR 2 000 miljonu apjomā. Lēmumu par minētās fakultatīvās summas pilnīgu vai daļēju aktivēšanu un par tās reģionālo sadalījumu pieņems Padome saskaņā ar Līguma 181.a panta 2. punktā noteikto procedūru. Lēmuma pamatā būs 9. pantā minētās starpposma pārskatīšanas rezultāti.

         4.   Šā panta 3. punkta a) apakšpunktā minēto pamata maksimālo pieļaujamo apjomu sadala šādos reģionālos pieļaujamos apjomos, kas ir saistoši:

               a)

               pirmspievienošanās valstis: EUR 8 700 miljoni;

               b)

               kaimiņattiecību un partnerattiecību valstis: EUR 12 400 miljoni,
               kas ir sadalīti šādos indikatīvos apakšapjomos:

                           i)

                           Vidusjūras reģions: EUR 8 700 miljoni;

                           ii)

                           Austrumeiropa, Dienvidkaukāzs un Krievija: EUR 3 700 miljoni;

               c)

               Āzija un Latīņamerika: EUR 3 800 miljoni,
               kas sadalīti šādos indikatīvos apakšapjomos:

                           i)

                           Latīņamerika: EUR 2 800 miljoni;

                           ii)

                           Āzija: EUR 1 000 miljoni;

               d)

               Dienvidāfrikas Republika: EUR 900 miljoni.

         5.   Nepārsniedzot reģionālos pieļaujamos apjomus, EIB pārvaldības struktūras var pieņemt lēmumu pārvietot no viena apakšapjoma uz citu summas, kas ir līdz 10 % no reģionālā pieļaujamā apjoma.
   6.   Kopienas garantija attiecas uz EIB finansēšanas darbībām, kas parakstītas laikposmā no 2007. gada 1. februāra līdz 2013. gada 31. decembrim.
   7.   Ja pēc 6. punktā minētā laikposma beigām Padome nav pieņēmusi lēmumu paredzēt jaunu Kopienas garantiju EIB finansēšanas darbībām ārpus Kopienas, minēto laikposmu automātiski pagarina par sešiem mēnešiem.
   2. pants
   Valstis, uz ko attiecas lēmums
   1.   To valstu saraksts, kuras ir atbilstīgas vai potenciāli atbilstīgas EIB finansējumam ar Kopienas garantiju, ir noteikts I pielikumā.
   2.   Attiecībā uz I pielikumā uzskaitītajām valstīm, kas atzīmētas ar “*”, un citām valstīm, kas nav uzskaitītas I pielikumā, lēmumu par šo valstu atbilstību EIB finansējumam ar Kopienas garantiju pieņem Padome katrā gadījumā atsevišķi saskaņā ar Līguma 181.a panta 2. punktā noteikto procedūru.
   3.   Kopienas garantija attiecas vienīgi uz EIB finansēšanas darbībām, ko veic valstīs, kuras ar EIB ir noslēgušas pamatnolīgumu, kur paredzēti EIB finansēšanas darbību veikšanas juridiskie nosacījumi.
   4.   Ja rodas nopietnas bažas par politisko vai ekonomisko stāvokli kādā konkrētā valstī, Padome var saskaņā ar Līguma 181.a panta 2. punktā noteikto procedūru pieņemt lēmumu apturēt šādā valstī jaunu EIB finansējumu ar Kopienas garantiju.
   5.   Kopienas garantija neattiecas uz EIB finansēšanas darbībām konkrētā valstī, ja nolīgums par šādām EIB finansēšanas darbībām ir parakstīts pēc attiecīgās valsts pievienošanās ES.
   3. pants
   Saderība ar Eiropas Savienības politiku
   1.   Stiprina EIB ārējo darbību saderību ar Eiropas Savienības politikas mērķiem ārējās darbības jomā, lai palielinātu EIB finansējuma un Eiropas Savienības budžeta resursu sinerģijas, jo īpaši īstenojot regulāru un sistemātisku dialogu un savlaicīgas konsultācijas par:

               a)

               Komisijas sagatavotiem stratēģijas dokumentiem, piemēram, valstu un reģionu stratēģijas dokumentiem, rīcības plāniem un pirmspievienošanās dokumentiem;

               b)

               EIB stratēģiskās plānošanas dokumentiem un projektu informācijas kanāliem;

               c)

               citiem politikas un darbības aspektiem.

         2.   Dažādos reģionos minēto sadarbību īsteno atšķirīgi, ņemot vērā EIB nozīmi, kā arī Eiropas Savienības politiku katrā reģionā.
   3.   Kopienas garantija neattieksies uz EIB finansēšanas darbībām, ja Komisija par tām sniedz negatīvu atzinumu saskaņā ar EIB statūtu 21. pantā paredzēto procedūru.
   4.   EIB finansēšanas darbību saderību ar Eiropas Savienības politikas mērķiem ārējās darbības jomā pārrauga saskaņā ar 6. pantu.
   4. pants
   Sadarbība ar citām starptautiskām finanšu iestādēm
   1.   Attiecīgos gadījumos EIB finansēšanas darbības veic, pastiprināti sadarbojoties ar citām starptautiskām finanšu iestādēm un/vai izmantojot EIB un citu starptautisku finanšu iestāžu (“SFI”) vai divpusēju Eiropas iestāžu līdzfinansējumu, lai pēc iespējas palielinātu sinerģijas, sadarbību un efektivitāti, kā arī lai nodrošinātu pieņemamu riska dalījumu un saskaņotu projektu prasības ar konkrētas nozares prasībām.
   2.   Sadarbību veicina, koordinējot Komisijas, EIB un galveno SFI, un dažādos reģionos aktīvu Eiropas divpusēju iestāžu darbību, attiecīgos gadījumos saskaņā ar saprašanās memorandiem.
   3.   Sadarbību ar SFI un citiem līdzekļu devējiem izvērtē, veicot 9. pantā paredzēto starpposma pārskatīšanu.
   5. pants
   Kopienas garantijas segums un noteikumi
   1.   EIB finansēšanas darbībām, kas ir sāktas kādā valstī vai ko garantē kāda valsts, kā arī citām EIB finansēšanas darbībām, kas ir sāktas ar reģionu vai vietējām pašvaldībām vai valsts īpašumā esošiem un/vai kontrolētiem uzņēmumiem vai iestādēm, ja tādām EIB finansēšanas darbībām ir dots attiecīgs EIB kredītriska izvērtējums, kurā ņemts vērā kredītriska stāvoklis attiecīgajā valstī, Kopienas garantija attiecas uz visiem maksājumiem, ko EIB nav saņēmusi, bet kas tai pienākas (“vispārēja garantija”).
   Šā panta un 6. panta 4. punkta nozīmē valsts jēdziens attiecas arī uz Jordānas Rietumkrastu un Gazas joslu, ko pārstāv Palestīniešu pašpārvalde, un uz Kosovu, ko pārstāv ANO Pagaidu administrācijas misija.
   2.   EIB finansēšanas darbībās, kas nav 1. punktā minētās darbības, Kopienas garantija attiecas uz visiem maksājumiem, ko EIB nav saņēmusi, bet kas tai pienākas, ja tos nesaņem tāpēc, ka ir īstenojies viens no šādiem politiskiem riskiem (“politiska riska garantija”):

               a)

               valūtas nepārvešana;

               b)

               īpašuma ekspropriācija;

               c)

               karš vai pilsoņu nemieri;

               d)

               tiesiskuma neievērošana, laužot līgumu.

         6. pants
   Pārskati un grāmatvedība
   1.   Komisija katru gadu sniedz pārskatu Eiropas Parlamentam un Padomei par EIB finansēšanas darbībām, kas veiktas saskaņā ar šo lēmumu. Pārskatā iekļauj izvērtējumu par EIB finansēšanas darbību efektivitāti un rezultātiem no projektu, nozaru, valstu un reģionu viedokļa, kā arī par EIB finansēšanas darbību ieguldījumu, palīdzot sasniegt mērķus, kādi noteikti Eiropas Savienības politikā ārējās darbības jomā, ņemot vērā EIB darbības mērķus. Tajā ietver arī izvērtējumu par to, cik lielā mērā EIB sadarbojas ar Komisiju un citām SFI un ar divpusējiem palīdzības sniedzējiem.
   2.   Šā panta 1. punkta nolūkā EIB katru gadu iesniedz Komisijai pārskatu par EIB finansēšanas darbībām, kas veiktas saskaņā ar šo lēmumu, un par to mērķu īstenošanu, kas noteikti Eiropas Savienības politikā ārējās darbības jomā, tostarp par sadarbību ar citām SFI.
   3.   Par katru finansēšanas darbību EIB iesniedz Komisijai statistikas, finanšu un grāmatvedības datus, kas ir vajadzīgi, lai izpildītu tās pārskatu sniegšanas pienākumus vai Eiropas Revīzijas Palātas lūgumus, kā arī revidenta apstiprinājumu par EIB finansēšanas darbību neatmaksātajām summām.
   4.   Lai Komisija veiktu uzskaiti un sniegtu pārskatus par riskiem, uz ko attiecas vispārējā garantija, EIB dara zināmu Komisijai EIB riska izvērtējumu un klasifikācijas informāciju par EIB finansēšanas darbībām, kas veiktas ar aizņēmējiem vai tādiem garantiju ņēmējiem, kuri nav valstis.
   5.   EIB sedz 2., 3. un 4. punktā minētās informācijas sniegšanas izmaksas.
   7. pants
   Komisijas veikto maksājumu atgūšana
   1.   Ja Komisija veic kādus maksājumus, uz ko attiecas Kopienas garantija, EIB Komisijas vārdā un interesēs rīkojas, lai atgūtu prasījumus saistībā ar samaksātajām summām.
   2.   Vēlākais, 8. pantā minētā nolīguma noslēgšanas dienā, EIB un Komisija noslēdz nolīgumu, kurā ir sīki izklāstīti noteikumi un procedūras prasījumu atgūšanai.
   8. pants
   Garantijas nolīgums
   EIB un Komisija noslēdz garantijas nolīgumu, kurā ir sīki izklāstīti noteikumi un procedūras attiecībā uz Kopienas garantiju.
   9. pants
   Lēmuma pārskatīšana
   1.   Pamatojoties uz ārējo izvērtējumu, kuras noteikumi ir precizēti II pielikumā, Komisija līdz 2010. gada 30. jūnijam iesniedz Padomei un Eiropas Parlamentam starpposma ziņojumu par šā lēmuma piemērošanu, attiecīgā gadījumā pievienojot priekšlikumu tā grozījumiem.
   2.   Nobeiguma ziņojumu par šā lēmuma piemērošanu Komisija iesniedz līdz 2013. gada 31. jūlijam.
   10. pants
   Piemērošana
   Šis lēmums stājas spēkā trešajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2006. gada 19. decembrī

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         J. KORKEAOJA

      (1)  Atzinums sniegts 2006. gada 30. novembra (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

      (2)  OV L 9, 13.1.2000., 24. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2006/174/EK (OV L 62, 3.3.2006., 26. lpp.).

      (3)  OV L 292, 9.11.2001., 41. lpp.

      (4)  OV L 21, 25.1.2005., 11. lpp.

      (5)  Padomes 2006. gada 17. jūlija Regula (EK) Nr. 1085/2006 (OV L 210, 31.7.2006., 82. lpp.).

      (6)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 24. oktobra Regula (EK) Nr. 1638/2006 (OV L 310, 9.11.2006., 1. lpp.).

      (7)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. novembra Regula (EK) Nr. 1717/2006 (OV L 327, 24.11.2006., 1. lpp.).

      (8)  OV L 293, 12.11.1994., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 2273/2004 (OV L 396, 31.12.2004., 28. lpp.).

      I PIELIKUMS
      Reģioni un valstis, uz ko attiecas 1. pants
      A.   PIRMSPIEVIENOŠANĀS VALSTIS

                  1)

                  Kandidātvalstis
                  Horvātija, Turcija, Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika.

                  2)

                  Potenciālas kandidātvalstis
                  Albānija, Bosnija un Hercegovina, Melnkalne, Serbija, Kosova saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Rezolūciju Nr. 1244 (1999).

            B.   KAIMIŅATTIECĪBU UN PARTNERATTIECĪBU VALSTIS

                  1)

                  Vidusjūras reģions
                  Alžīrija, Ēģipte, Jordānas Rietumkrasts un Gazas josla, Izraēla, Jordānija, Libāna, Lībija (*), Maroka, Sīrija, Tunisija.

                  2)

                  Austrumeiropa, Dienvidkaukāzs un Krievija
                  Austrumeiropa: Moldova, Ukraina, Baltkrievija (*);
                  Dienvidkaukāzs: Armēnija, Azerbaidžāna, Gruzija;
                  Krievija: Krievija.

            C.   ĀZIJA UN LATĪŅAMERIKA

                  1)

                  Latīņamerika
                  Argentīna, Bolīvija, Brazīlija, Čīle, Kolumbija, Kostarika, Ekvadora, Salvadora, Gvatemala, Hondurasa, Meksika, Nikaragva, Panama, Paragvaja, Peru, Urugvaja, Venecuēla.

                  2)

                  Āzija

                              Āzija (izņemot Vidusāziju):
                              Afganistāna (*), Bangladeša, Butāna (*), Bruneja, Kambodža (*), Ķīna (tostarp Honkongas un Makao īpašie administratīvie reģioni), Indija, Indonēzija, Irāka (*), Dienvidkoreja, Laosa, Malaizija, Maldivu salas, Mongolija, Nepāla, Pakistāna, Filipīnas, Singapūra, Šrilanka, Taivāna (*), Taizeme, Vjetnama, Jemena.

                              Vidusāzija:
                              Kazahstāna (*), Kirgizstāna (*), Tadžikistāna (*), Turkmenistāna (*), Uzbekistāna (*).

            D.   DIENVIDĀFRIKAS REPUBLIKA
      Dienvidāfrika.

      II PIELIKUMS
      Starpposma pārskatīšana un noteikumi EIB ārējo darbību pilnvaru izvērtēšanai
      Starpposma pārskatīšana
      Līdz 2010. gadam veiks EIB ārējā finansējuma padziļinātu pārskatīšanu. Minētā pārskatīšana, kur pilnībā ir ņemts vērā neatkarīgs ārējs izvērtējums, ko pārsūta Padomei, būs pamatā dalībvalstu lēmumam par to, vai un ciktāl atbrīvot fakultatīvās pilnvaras, otrajā stadijā papildinot iespējamos aizdevumus laikposmā pēc 2010. gada, par to, vai izdarīt citus grozījumus pilnvarās, un par to, kā EIB darbībām nodrošināt pēc iespējas lielāku pievienoto vērtību un efektivitāti. Līdz 2010. gada 30. jūnijam Komisija iesniegs Padomei un Eiropas Parlamentam starpposma ziņojumu, kas būs pamatā jebkādiem priekšlikumiem grozīt pilnvaras. Padome pieņems attiecīgos lēmumus pēc apspriešanās ar Eiropas Parlamentu.
      Izvērtēšanas sistēma
      Tā ietvers:

                  —

                  EIB ārējo finansēšanas darbību izvērtēšanu. Daļēji izvērtēšanu veiks sadarbībā ar EIB un Komisijas izvērtēšanas struktūrvienībām;

                  —

                  izvērtējums par to, kāda ir EIB ārējo aizdevumu darbības plašākā ietekme uz sadarbību ar citām SFI un citiem finansējuma avotiem.

            Izvērtēšanu pārraudzīs un pārvaldīs uzraudzības komiteja, kurā būs vairāki EIB valdes iecelti “viedi ļaudis” un pa vienam pārstāvim no EIB un Komisijas. Uzraudzības komiteju vadīs viens no šiem “viediem ļaudīm”. Tā sanāks, vēlākais, 2008. gada pirmā trimestrī.
      Uzraudzības komiteju atbalstīs EIB un Komisijas izvērtēšanas struktūrvienības un ārējie eksperti. Ārējos ekspertus atlasīs, izmantojot Komisijas izsludinātu konkursu. Ar uzraudzības komiteju apspriedīsies par ārējo ekspertu pilnvarām un viņu atlases kritērijiem. Izdevumus, kas rodas ārējiem ekspertiem, tad segs Komisija, un uz tiem attieksies budžeta līnija, kas paredzēta Garantiju fonda finansēšanai.
      Pēdējā izvērtēšanas ziņojumā, ko iesniedz uzraudzības komiteja, būs konkrēti secinājumi, pamatojoties uz iegūto informāciju, lai pamatotu starpposma pārskatā ietverto lēmumu par to, vai uz atlikušo pilnvaru termiņu atbrīvot fakultatīvo daļu, par jebkāda papildu finansējuma reģionālo sadalījumu.
      Izvērtēšanas apjoms
      Izvērtēšana aptvers iepriekšējās pilnvaras (2000.–2006.) un 2007.–2013. gada pilnvaru pirmos gadus līdz 2009. gada beigām. Tajā izskatīs projektu finansējuma apjomus un izmaksātos līdzekļus pa valstīm, kā arī tehnisko palīdzību un riska kapitāla darbības. Ņemot vērā sekas projektu, nozaru, reģionu un valstu līmenī, izvērtēšanas secinājumu pamatā būs:

                  —

                  padziļināts izvērtējums par EIB darbību svarīgumu un sekmēm (efektivitāti, lietderību un stabilitāti), to samērojot ar minēto darbību īpašajiem reģionālajiem mērķiem, kā tie sākotnēji noteikti ES politikā ārējās darbības jomās, kā arī par minēto darbību pievienoto vērtību (to veic kopā ar EIB izvērtēšanas vienību un Komisijas dienestiem);

                  —

                  izvērtējums par 2007.–2013. gada pilnvaru pirmajos gados veikto EIB darbību saderību ar ES politiku ārējās darbības jomās un par minēto darbību pievienoto vērtību, samērojot ar īpašajiem reģionālajiem mērķiem 2007.–2013. gada pilnvaru laikā un atbilstīgiem EIB noteiktiem darbības rādītājiem (to veic kopā ar EIB izvērtēšanas vienību un Komisijas dienestiem).

            Veicot minētās izvērtēšanas, EIB finansējuma pievienoto vērtību mērīs, ņemot vērā trīs elementus: atbalstu ES politikas mērķiem, pašu projektu kvalitāti un alternatīvus finansējuma avotus;

                  —

                  analīze par saņēmēju finanšu vajadzībām, par viņu spēju izmantot piešķirtos līdzekļus un par citu privāta vai publiska finansējuma avotu pieejamību attiecīgajiem ieguldījumiem;

                  —

                  izvērtējums par EIB un Komisijas sadarbību un darbību saskaņotību;

                  —

                  izvērtējums par sadarbību un sinerģijām starp EIB un starptautiskām un divpusējām finanšu iestādēm.


title: Padomes Lēmums (ES) 2015/453 ( 2015. gada 16. marts ), ar ko ieceļ Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras valdes locekli un locekļa aizstājēju no Dānijas un Vācijas

text:
               19.3.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 75/18

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2015/453
   (2015. gada 16. marts),
   ar ko ieceļ Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras valdes locekli un locekļa aizstājēju no Dānijas un Vācijas
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 2062/94 (1994. gada 18. jūlijs), ar ko izveido Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūru (1), un jo īpaši tās 8. pantu,
   ņemot vērā kandidatūru sarakstus, ko Padomei iesniegušas dalībvalstu valdības un darba ņēmēju organizācijas un darba devēju organizācijas,
   ņemot vērā Darba drošības un veselības aizsardzības padomdevējas komitejas locekļu un locekļu aizstājēju sarakstus,
   tā kā:

               (1)

               Padome ar 2013. gada 2. decembra (2), 2014. gada 12. jūnija (3), 2014. gada 18. novembra (4) un 2014. gada 15. decembra (5) lēmumu ir iecēlusi Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras valdes locekļus un locekļu aizstājējus uz laiku, kas beidzas 2016. gada 7. novembrī.

               (2)

               Darba ņēmēju organizācija – Eiropas Arodbiedrību konfederācija (EAK) – un darba devēju organizācija BUSINESSEUROPE ir iesniegušas kandidatūras divām brīvajām amata vietām,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Par Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras valdes locekļiem un locekļu aizstājējiem uz laiku līdz 2016. gada 7. novembrim tiek ieceltas turpmāk norādītās personas.
   II.   DARBA ŅĒMĒJU ORGANIZĀCIJU PĀRSTĀVJI

               Valsts

               Aizstājējs

               Vācija

                  Susanne JASPER kundze

         III.   DARBA DEVĒJU ORGANIZĀCIJU PĀRSTĀVJI

               Valsts

               Loceklis

               Dānija

                  Lena SØBY kundze

         2. pants
   Vēl neizvirzītos locekļus un locekļu aizstājējus Padome iecels vēlāk.
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2015. gada 16. martā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         J. DŪKLAVS

      (1)  OV L 216, 20.8.1994., 1. lpp.

      (2)  Padomes Lēmums (2013. gada 2. decembris), ar ko ieceļ Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras valdes locekļus un locekļu aizstājējus (OV C 360, 10.12.2013., 8. lpp.).

      (3)  Padomes Lēmums (2014. gada 12. jūnijs), ar ko ieceļ Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras valdes locekļus un viņu vietniekus no Lietuvas un Maltas (OV C 182, 14.6.2014., 14. lpp.); Padomes Lēmums (2014. gada 12. jūnijs), ar ko ieceļ Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras valdes locekļus un locekļu aizstājējus no Francijas (OV C 186, 18.6.2014., 5. lpp.).

      (4)  Padomes Lēmums (2014. gada 18. novembris), ar ko ieceļ Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras valdes locekli un locekļa aizstājēju no Latvijas (OV C 420, 22.11.2014., 6. lpp.).

      (5)  Padomes Lēmums (2014. gada 15. decembris), ar ko ieceļ Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras valdes locekli no Vācijas (OV C 453, 17.12.2014., 2. lpp.).


title: 2014/587/ES: Eiropas Parlamenta Lēmums ( 2014. gada 3. aprīlis ) par Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādes 2012. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu

text:
               5.9.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 266/227

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS
   (2014. gada 3. aprīlis)
   par Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādes 2012. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
   (2014/587/ES)
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādes 2012. finanšu gada galīgos pārskatus,

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādes 2012. finanšu gada pārskatiem ar Iestādes atbildēm (1),

               —

               ņemot vērā Padomes 2014. gada 18. februāra ieteikumu (05849/2014 – C7-0054/2014),

               —

               ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 185. pantu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (3) un jo īpaši tās 208. pantu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regulu (ES) Nr. 1094/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādi) (4) un jo īpaši tās 64. pantu,

               —

               ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5),

               —

               ņemot vērā Komisijas 2013. gada 30. septembra Deleģēto regulu (ES) Nr. 1271/2013 par finanšu pamatregulu struktūrām, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 208. pantā (6), un jo īpaši tās 108. pantu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Ekonomikas un monetārās komitejas atzinumu (A7-0232/2014),

               1.

               sniedz Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādes izpilddirektoram apstiprinājumu par Iestādes 2012. finanšu gada budžeta izpildi;

               2.

               izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, nosūtīt Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādes izpilddirektoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Martin SCHULZ

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV C 365, 13.12.2013., 134. lpp.

      (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (3)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

      (4)  OV L 331, 15.12.2010., 48. lpp.

      (5)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

      (6)  OV L 328, 7.12.2013., 42. lpp.


title: 2005/115/EK: Komisijas Lēmums (2005. gada 7. februāris) par 2004. gadā sākto dažu sugu augļaugu pavairošanas un stādāmā materiāla salīdzinošo pētījumu un testu turpināšanu Kopienā 2005. gadā saskaņā ar Padomes Direktīvu 92/34/EEK

text:
               9.2.2005

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 36/9

      KOMISIJAS LĒMUMS

   (2005. gada 7. februāris)
   par 2004. gadā sākto dažu sugu augļaugu pavairošanas un stādāmā materiāla salīdzinošo pētījumu un testu turpināšanu Kopienā 2005. gadā saskaņā ar Padomes Direktīvu 92/34/EEK
   (2005/115/EK)
   EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā Padomes 1992. gada 28. aprīļa Direktīvu 92/34/EEK par tirdzniecību ar augļaugu pavairošanas materiālu un augļaugiem, kas paredzēti augļu ražošanai (1),
   ņemot vērā Komisijas 2003. gada 11. decembra Lēmumu 2003/894/EK, ar ko nosaka Kopienas salīdzinošo pētījumu un testu kārtību par Prunus persica (L.) Batsch, Malus Mill. un Rubus idaeus L. pavairošanas un stādāmo materiālu saskaņā ar Padomes Direktīvu 92/34/EEK (2), un jo īpaši tā 3. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Lēmumā 2003/894/EK nosaka salīdzinošo pētījumu un testu kārtību, kas no 2004. līdz 2008. gadam veicami saskaņā ar Direktīvu 92/34/EEK attiecībā uz Prunus persica (L.) Batsch, Malus Mill. un Rubus idaeus L.

               (2)

               Pētījumi un testi, kas veikti 2004. gadā, jāturpina arī 2005. gadā,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   Vienīgais pants
   Kopienas 2004. gadā sāktos Prunus persica (L.) Batsch, Malus Mill. un Rubus idaeus L. pavairojamā un stādāmā materiāla salīdzinošos pētījumus un testus turpina 2005. gadā saskaņā ar Lēmumu 2003/894/EK.

      Briselē, 2005. gada 7. februārī

            Komisijas vārdā —

            Komisijas loceklis

         Markos KYPRIANOU

      (1)  OV L 157, 10.6.1992., 10. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 2003/111/EK (OV L 311, 27.11.2003., 12. lpp.).

      (2)  OV L 333, 20.12.2003., 88. lpp.


               19.5.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 181/95

         P7_TA(2013)0404
   Iestāžu nolīguma noslēgšana starp Eiropas Parlamentu un ECB par sadarbību procedūrās, kuras saistītas ar vienoto uzraudzības mehānismu
   Eiropas Parlamenta 2013. gada 9. oktobra lēmums par iestāžu nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Parlamentu un Eiropas Centrālo banku par praktisko kārtību, kā īsteno demokrātisko pārskatatbildību un pārrauga uzdevumus, kas Eiropas Centrālajai bankai uzticēti saistībā ar vienoto uzraudzības mehānismu (2013/2198(ACI))
   (2016/C 181/18)

      Eiropas Parlaments,

               —

               ņemot vērā priekšsēdētāja 2013. gada 12. septembra vēstuli,

               —

               ņemot vērā iestāžu nolīguma projektu starp Eiropas Parlamentu un Eiropas Centrālo banku par praktisko kārtību, kā īsteno demokrātisko pārskatatbildību un pārrauga uzdevumus, kas Eiropas Centrālajai bankai uzticēti saistībā ar vienoto uzraudzības mehānismu,

               —

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību,

               —

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, jo īpaši tā 127. panta 6. punktu, 284. panta 3. punkta otro daļu un 295. pantu,

               —

               ņemot vērā Parlamenta 2013. gada 12. septembra nostāju saistībā ar Padomes regulu, ar ko Eiropas Centrālajai bankai piešķir īpašus uzdevumus saistībā ar kredītiestāžu uzraudzības politiku (1) un Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu, kā arī Konstitucionālo jautājumu komitejas atzinumu par šādas regulas priekšlikumu (2),

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta priekšsēdētāja un Eiropas Centrālās bankas prezidenta 2013. gada 12. septembra paziņojumu laikā, kad Eiropas Parlaments balsoja par Padomes regulas, ar ko Eiropas Centrālajai bankai piešķir īpašus uzdevumus saistībā ar kredītiestāžu uzraudzības politiku, pieņemšanu (3),

               —

               ņemot vērā Reglamenta 127. panta 1. punktu un 46. panta 1. punktu,

               —

               ņemot vērā Konstitucionālo jautājumu komitejas ziņojumu (A7-0302/2013),

               1.

               apstiprina pielikumā pievienotā nolīguma noslēgšanu un, ņemot vērā nolīguma saturu, nolemj to iekļaut Reglamenta pielikumā;

               2.

               uzdod priekšsēdētājam šo nolīgumu parakstīt kopā ar Eiropas Centrālās bankas priekšsēdētāju un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu kopā ar tā pielikumu nosūtīt Padomei, Komisijai, Eiropas Centrālajai bankai un dalībvalstu parlamentiem.

      (1)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0372.

      (2)  A7-0392/2012 (referente Marianne Thyssen un atzinuma sagatavotājs Andrew Duff).

      (3)  Sk. pielikumu Eiropas Parlamenta 2013. gada 12. septembra normatīvajai rezolūcijai par minētās regulas priekšlikumu (Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0372).

      PIELIKUMS

         Iestāžu nolīgums starp Eiropas Parlamentu un Eiropas Centrālo banku par praktisko kārtību, kā īsteno demokrātisko pārskatatbildību un pārrauga uzdevumus, kas Eiropas Centrālajai bankai uzticēti saistībā ar vienoto uzraudzības mehānismu

         (Šā pielikuma teksts šeit nav iekļauts, jo tas atbilst Iestāžu nolīgumam kā tas, kas tika publicēts OV L 320, 30.11.2013., 1. lpp.)