title: 2013/590/ES: Eiropas Parlamenta Lēmums ( 2013. gada 17. aprīlis ) par Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūras 2011. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu#Eiropas Parlamenta Rezolūcija ( 2013. gada 17. aprīlis ) ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no lēmuma par Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūras 2011. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu

text:
               16.11.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 308/272

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS
   (2013. gada 17. aprīlis)
   par Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūras 2011. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
   (2013/590/ES)
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūras 2011. finanšu gada galīgos pārskatus,

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūras 2011. finanšu gada pārskatiem ar Aģentūras atbildēm (1),

               —

               ņemot vērā Padomes 2013. gada 12. februāra ieteikumu (05753/2013 – C7-0041/2013),

               —

               ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 185. pantu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (3) un jo īpaši tās 208. pantu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regulu (EK) Nr. 460/2004 par Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūras izveidi (4) un jo īpaši tās 17. pantu,

               —

               ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), un jo īpaši tās 94. pantu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A7-0100/2013),

               1.

               sniedz Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūras izpilddirektoram apstiprinājumu par Aģentūras 2011. finanšu gada budžeta izpildi;

               2.

               izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, nosūtīt Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūras izpilddirektoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Martin SCHULZ

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV C 388, 15.12.2012., 135. lpp.

      (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (3)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

      (4)  OV L 77, 13.3.2004., 1. lpp.

      (5)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

      EIROPAS PARLAMENTA REZOLŪCIJA
      (2013. gada 17. aprīlis)
      ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no lēmuma par Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūras 2011. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
      EIROPAS PARLAMENTS,

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūras 2011. finanšu gada galīgos pārskatus,

                  —

                  ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūras 2011. finanšu gada pārskatiem ar Aģentūras atbildēm (1),

                  —

                  ņemot vērā Padomes 2013. gada 12. februāra ieteikumu (05753/2013 – C7-0041/2013),

                  —

                  ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 185. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (3) un jo īpaši tās 208. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regulu (EK) Nr. 460/2004 par Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūras izveidi (4) un jo īpaši tās 17. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), un jo īpaši tās 94. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,

                  —

                  ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A7-0100/2013),

                  A.

                  tā kā Revīzijas palāta norādīja, ka ir guvusi pamatotu pārliecību par to, ka gada pārskati par 2011. finanšu gadu ir ticami un ka pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi;

                  B.

                  tā kā Parlaments 2012. gada 10. maijā sniedza Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūras (“Aģentūra”) izpilddirektoram apstiprinājumu par Aģentūras 2010. finanšu gada budžeta izpildi (6) un lēmumam par budžeta izpildes apstiprināšanu pievienotajā rezolūcijā, citstarp:

                              —

                              pauda bažas saistībā ar Revīzijas palātas konstatēto, proti, ka uz nākamo gadu pārnestās apropriācijas ir 19 % no Aģentūras kopējā budžeta;

                              —

                              mudināja Aģentūru:

                              —

                              sākt īstenot pilna apjoma pamatlīdzekļu inventarizāciju un nodrošināt grāmatvedības uzskaites precizitāti;

                              —

                              uzlabot pārredzamību gan attiecībā uz aplēsēm, gan atbildīgajām personām;

                              —

                              uzlabot iepirkumu apstiprināšanu finansiālu lēmumu pieņemšanas un darba programmu līmenī;

                              —

                              nodrošināt, ka gada darbības pārskatā tiek skaidri norādīti izņēmumi;

                              —

                              nodrošināt atbilstošu pasākumu veikšanu saistībā ar iespējamajiem pārkāpumiem;

                              —

                              izstrādāt ex post pārbaudes un ziņot par tām;

                  C.

                  tā kā Aģentūras 2011. gada kopējais budžets bija EUR 8 102 921, t. i., par 0,003 % mazāks nekā 2010. gadā (EUR 8 133 188); tā kā Eiropas Savienības sākotnējā iemaksa Aģentūras 2011. gada budžetā bija EUR 7 931 858 (7) salīdzinājumā ar EUR 7 928 200 lielu iemaksu 2010. gadā,

         Budžeta un finanšu pārvaldība

                  1.

                  atgādina, ka Savienības sākotnējā iemaksa 2011. gadā bija EUR 7 931 858; atzīmē, ka budžeta izpilde ir uzlabojusies salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu;

                  2.

                  konstatē, ka saskaņā ar gada pārskatiem Aģentūras 2011. gada sākotnējais budžets bija EUR 7 931 858; tomēr norāda, ka valde grozīja budžetu, lai iekļautu Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas valstu iemaksu EUR 171 063 apmērā;

                  3.

                  konstatē, ka saskaņā ar gada pārskatiem Aģentūras saistību apropriāciju izlietojuma līmenis bija 100 % salīdzinājumā ar 99,95 % 2010. gadā, bet maksājumu izlietojuma līmenis bija 85,82 % no kopējā pārvaldīto apropriāciju apjoma salīdzinājumā ar 75,46 % 2010. gadā;

         Pārnestās apropriācijas

                  4.

                  konstatē, ka saskaņā ar gada pārskatiem EUR 1 166 895 no saistību apropriācijām, par kurām līdz 2011. gada beigām bija noslēgti līgumi, bet vēl nebija veikti maksājumi, tika pārnestas uz 2012. gadu; turklāt konstatē, ka kopējais pārnesto un atcelto apropriāciju (proti, apropriāciju, kas pārnestas no 2010. gada un nav izlietotas 2011. gadā) apjoms 2011. gadā bija EUR 130 133;

                  5.

                  atkārtoti pauž bažas par Revīzijas palātas konstatēto, proti, ka tika pārnesti 33 % no Aģentūras darbības budžeta (III sadaļa); pauž bažas, ka šāds stāvoklis liecina par kavēšanos, īstenojot no III sadaļas finansētos Aģentūras pasākumus, un ir pretrunā budžeta gada pārskata principam; atkārtoti aicina Aģentūru informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par pasākumiem, kas veikti šo trūkumu novēršanai; tomēr atzīmē, ka stāvoklis ir uzlabojies, salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu (52 %);

                  6.

                  atgādina par Revīzijas palātas konstatēto, proti, ka 34 % pārnesto apropriāciju ir Aģentūras administratīvā budžeta (II sadaļa) apropriācijas; norāda, ka šāds stāvoklis ir pretrunā ar budžeta gada pārskata principu; vēlreiz aicina Aģentūru informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par pasākumiem, kas veikti šo trūkumu novēršanai;

         Iepirkuma procedūras

                  7.

                  no Revīzijas palātas pārskata pieņem zināšanai, ka Aģentūrai jāuzlabo pamatlīdzekļu dokumentēšana, jo pamatlīdzekļu pirkumi ir reģistrēti rēķina, nevis pozīcijas līmenī; vēlreiz aicina Aģentūru informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par pasākumiem, kas veikti šo trūkumu novēršanai;

         Darbā pieņemšanas procedūras

                  8.

                  atzīmē, ka nav veikti pienācīgi pasākumi, lai novērstu pārredzamības trūkumu darbā pieņemšanas procedūrās, par kuru Revīzijas palāta ziņoja jau 2010. gadā, un ka tā vēlreiz uzsvērusi nepieciešamību uzlabot šo procedūru pārredzamību Aģentūrā; aicina Aģentūru informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par pasākumiem, kas veikti šo trūkumu novēršanai; uzskata, dažas Civildienesta noteikumu prasības var radīt ievērojamu administratīvo slogu; tādēļ mudina Komisiju atļaut zināmu vienkāršošanu attiecībā uz Civildienesta noteikumu 110. panta piemērošanu aģentūrām;

                  9.

                  attiecībā uz pārējiem konstatējumiem, kas pievienoti lēmumam par budžeta izpildes apstiprināšanu un kas ir horizontāli konstatējumi, atsaucas uz 2013. gada 17. aprīļa rezolūciju (8) par aģentūru darbību, finanšu pārvaldību un kontroli.

         (1)  OV C 388, 15.12.2012., 135. lpp.

         (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

         (3)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

         (4)  OV L 77, 13.3.2004., 1. lpp.

         (5)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

         (6)  OV L 286, 17.10.2012., 221. lpp.

         (7)  Aģentūras 2011. finanšu gada pārskats, 20. lpp.

         (8)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0134 (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 374. lappusi).


title: 2012/572/ES: Eiropas Parlamenta Lēmums ( 2012. gada 10. maijs ) par Eiropas Slimību profilakses un kontroles centra 2010. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu#Eiropas Parlamenta Rezolūcija ( 2012. gada 10. maijs ) ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no lēmuma par Eiropas Slimību profilakses un kontroles centra 2010. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu

text:
               17.10.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 286/184

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS
   (2012. gada 10. maijs)
   par Eiropas Slimību profilakses un kontroles centra 2010. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
   (2012/572/ES)
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Eiropas Slimību profilakses un kontroles centra 2010. finanšu gada galīgos pārskatus,

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Slimību profilakses un kontroles centra 2010. finanšu gada pārskatiem, ar Centra atbildēm (1),

               —

               ņemot vērā Padomes 2012. gada 21. februāra ieteikumu (06083/2012 – C7-0051/2012),

               —

               ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 185. pantu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Regulu (EK) Nr. 851/2004, ar ko izveido Eiropas Slimību profilakses un kontroles centru (3), un jo īpaši tās 23. pantu,

               —

               ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (4), un jo īpaši tās 94. pantu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumu (A7-0123/2012),

               1.

               Sniedz Eiropas Slimību profilakses un kontroles centra direktoram apstiprinājumu par Centra 2010. finanšu gada budžeta izpildi;

               2.

               izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, nosūtīt Eiropas Slimību profilakses un kontroles centra direktoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Martin SCHULZ

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV C 366, 15.12.2011., 122. lpp.

      (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (3)  OV L 142, 30.4.2004., 1. lpp.

      (4)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

      EIROPAS PARLAMENTA REZOLŪCIJA
      (2012. gada 10. maijs)
      ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no lēmuma par Eiropas Slimību profilakses un kontroles centra 2010. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
      EIROPAS PARLAMENTS,

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Slimību profilakses un kontroles centra 2010. finanšu gada galīgos pārskatus,

                  —

                  ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Slimību profilakses un kontroles centra 2010. finanšu gada pārskatiem, ar Centra atbildēm (1),

                  —

                  ņemot vērā Padomes 2012. gada 21. februāra ieteikumu (06083/2012 – C7-0051/2012),

                  —

                  ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 185. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Regulu (EK) Nr. 851/2004, ar ko izveido Eiropas Slimību profilakses un kontroles centru (3), un jo īpaši tās 23. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (4), un jo īpaši tās 94. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,

                  —

                  ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumu (A7-0123/2012),

                  A.

                  tā kā Revīzijas palāta norādīja, ka tā ir guvusi pamatotu pārliecību, ka Eiropas Slimību profilakses un kontroles centra (Centra) gada pārskati par 2010. finanšu gadu ir ticami un ka pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi;

                  B.

                  tā kā 2011. gada 10. maijā Parlaments sniedza Centra direktoram apstiprinājumu par 2009. finanšu gada budžeta izpildi (5) un lēmumam par budžeta izpildes apstiprināšanu pievienotajā rezolūcijā cita starpā aicināja Centru:

                              —

                              Revīzijas palātas ziņojumam pievienotajā tabulā tās darbības, kas veiktas gadā, par kuru ir jāsniedz budžeta izpildes apstiprinājums, salīdzināt ar tām darbībām, kas veiktas iepriekšējā finanšu gadā,

                              —

                              novērst pārnesto apropriāciju augsto līmeni, kas negatīvi ietekmē budžeta izpildi un ir pretrunā gada pārskata principam,

                              —

                              izpildīt pienākumu nosūtīt budžeta izpildes apstiprinātājiestādei ziņojumu, kuru izstrādājis Centra direktors un kurā rezumēts Iekšējās revīzijas dienesta sniegto ieteikumu saturs;

                  C.

                  tā kā Centra 2010. finanšu gada kopējais budžets bija EUR 57 800 000 salīdzinājumā ar 2009. gada budžetu EUR 49 200 000 apmērā, kas ir par 17,5 % vairāk; tā kā kopējā Savienības iemaksa Centra 2010. gada budžetā bija EUR 56 225 000,

         Budžeta un finanšu pārvaldība

                  1.

                  atgādina, ka Savienības sākotnējā iemaksa Centra 2010. gada budžetā bija EUR 53 078 000; tomēr norāda, ka šai summai tika pievienoti vēl EUR 145 000 no pārpalikuma atgūšanas, tādējādi Savienības kopējā iemaksa 2010. gada budžetā bija EUR 53 223 000;

                  2.

                  uzsver, ka atbilstīgi Eiropas Savienības 2010. finanšu gada vispārējam budžetam kopējā Centram piešķirtā iemaksa bija EUR 56 225 000 un to veidoja:

                              —

                              I un II sadaļā ietvertā iemaksa EUR 33 360 000 apmērā un

                              —

                              III sadaļā ietvertā iemaksa EUR 22 895 000 apmērā, no kuras izmaksāja EUR 10 000 000;

                        tomēr norāda, ka tajā pašā dokumentā minēts, ka kopējā Savienības iemaksa 2010. gadā bija EUR 53 223 000; konstatē – Komisijas paziņojumā ir norādīts, ka Savienības iemaksa Centra 2010. gada budžetā bija EUR 56 225 000 un ka summa EUR 53 223 000 radusies tādēļ, ka budžeta skaitļiem pievienotajā tekstā norādīta pretrunīga informācija; uzskata, ka šāda situācija norāda uz to, ka Komisijai ik gadu ir jāsniedz budžeta izpildes apstiprinātājiestādei konsolidēta informācija par katras aģentūras kopējo ikgadējo finansējumu no Eiropas Savienības vispārējā budžeta;

                  3.

                  atzīmē, iepazīstoties ar Centra sniegto informāciju, ka ar Paplašināšanās ģenerāldirektorātu tika panākta vienošanās par otro dotāciju nolīgumu, kura sākotnējais termiņš bija divi gadi, un ka līdz ar to 2010. gadā budžetu palielināja par EUR 400 000 laikposmam no 2009.–2010. gadam; norāda, ka 2011. gadā Centram ziņojumā bija jānorāda pieprasījums pagarināt šā dotāciju nolīguma termiņu;

                  4.

                  konstatē, iepazīstoties ar galīgajiem Centra 2010. finanšu gada pārskatiem, ka budžeta izpildes līmenis sasniedza 95 % attiecībā uz saistību apropriācijām; tomēr pauž bažas, ka budžeta izpilde attiecībā uz maksājumiem sasniedza tikai 68 % no kopējā budžeta; taču uzskata, ka tas jau ir uzlabojums salīdzinājumā ar 59 % līmeni 2009. gada budžetā, bet atzīst, ka šajā ziņā Centram jāveic papildu centieni;

                  5.

                  uzsver, ka maksājumu apropriāciju izpildes līmenis paaugstinājās līdz 92,7 %, kas nozīmē to, ka neizmantoto apropriāciju summa bija EUR 3 800 000; norāda, ka šī nepilnīgā izpilde ir saistīta ar to, ka Centrs ir samazinājis pieprasīto maksājumu apropriāciju summu, lai saskaņā ar Revīzijas palātas un Komisijas prasību samazinātu naudas apjomu savā bankas kontā gada beigās;

                  6.

                  atzīmē, iepazīstoties ar Centra 2010. gada darbības pārskatu, ka Centra direktors kā kredītrīkotājs ir deleģējis finanšu pilnvaras pieciem nodaļu vadītājiem un uz laiku direktora biroja koordinatoram; tomēr norāda, ka visi līgumi, kuru summa pārsniedz EUR 250 000, ir jāparaksta direktoram;

         Apropriāciju pārnešana

                  7.

                  konstatē – no Revīzijas palātas sniegtās informācijas izriet, ka 2010. gadā uz 2011. gadu pārnesa EUR 15 600 000 jeb 27 % no kopējā budžeta, tostarp 50 % no III sadaļas “Pamatdarbības izdevumi”; atkārtoti mudina Centru nekavējoties novērst Revīzijas palātas konstatētos trūkumus attiecībā uz apropriāciju pārnešanu; uzsver, ka pārnesto apropriāciju augstais līmenis negatīvi ietekmē budžeta izpildi;

                  8.

                  pauž bažas, ka tik augsts pārnesto apropriāciju līmenis līdz ar uzkrāto izdevumu zemo līmeni ir pretrunā gada pārskata principam;

         Grāmatvedības sistēma

                  9.

                  atzīmē – no Centra ziņojuma par budžeta un finanšu pārvaldību izriet, ka 2010. gads bija pirmais pilnais gads, kura visā garumā Centra budžets tika izpildīts, izmantojot ABAC WF (EK integrēto budžeta un grāmatvedības sistēmu);

                  10.

                  konstatē – no Centra 2010. gada darbības pārskata izriet, ka Centrs ir pārskatījis iekšējās procedūras attiecībā uz maksājumiem un saistībām;

         Iepirkums

                  11.

                  konstatē – no gada darbības pārskata izriet, ka 2010. gadā iepirkumu birojs ir rīkojis 50 atklātas iepirkumu procedūras un 18 sarunu procedūras, kā arī izteicis 8 priekšlikumus iesniegt piedāvājumus; aicina Centru iesniegt budžeta izpildes apstiprinātājiestādei katras iepirkuma procedūras rezultātus;

                  12.

                  norāda, ka pēc piecu gadu ilgām sarunām starp Centru un Zviedrijas Vecļaužu aprūpes un sabiedrības veselības ministriju ir parakstīta vienošanās par mītnes vietu;

         Cilvēkresursi

                  13.

                  atzīst, ka iepriekšējais direktors no Centra aizgāja 2010. gada februārī, lai stātos amatā Pasaules Veselības organizācijas Eiropas reģionālajā birojā;

                  14.

                  mudina Centru ieviest piemērotus pasākumus, ar kuriem garantēt iepirkuma procedūru pārredzamību; jo īpaši ir nobažījies par šādiem Revīzijas palātas konstatējumiem: pirms atlases procedūrām netika noteikti atbilstības kritēriji nedz kandidātu uzaicināšanai uz darba interviju, nedz iekļaušanai rezerves sarakstā; līdz ar to norāda, ka šādā situācijā varētu būt piesegts nepotisms vai interešu konflikts;

                  15.

                  norāda – no Centra budžeta un finanšu pārvaldības ziņojuma izriet, ka Centrā kopš 2010. gada 31. decembra no 2010. gada štatu sarakstā paredzētajām 200 darba vietām 175 aizņēma pagaidu darbinieki;

                  16.

                  konstatē arī – no budžeta un finanšu pārvaldības ziņojuma izriet, ka 2010. gadā pagaidu darbinieku un līgumdarbinieku mainības rādītājs bija 7 %;

                  17.

                  uzskata Centru par nozīmīgu Savienības institūciju, kas cita starpā stiprina un pilnveido slimību uzraudzīšanu Eiropā, novērtē un dara zināmus pašreizējos un jaunos apdraudējumus, kurus cilvēka veselībai rada infekcijas slimības, un apkopo Eiropas mēroga zināšanas veselības aizsardzības jomā;

         Darbības rezultāti

                  18.

                  atzīst, ka Centrs pašlaik sadarbojas ar partneriem, lai, pamatojoties uz 2009. gada H1N1 pandēmijas laikā gūto pieredzi, īstenotu izmaiņas nolūkā uzlabot Centra darbību nākotnē; tomēr atzīmē Centra lielo ieguldījumu pasākumos nolūkā apkarot H1N1 pandēmiju, 2009. gadā izdodot iepriekšējas pamatnostādnes “Īpašu pandēmiskas gripas vakcīnu izmatošana”;

         Iekšējā revīzija

                  19.

                  konstatē – no Centra budžeta un finanšu pārvaldības ziņojuma izriet, ka tika pārbaudīta iekšējās kontroles sistēmas īstenošana; ir sevišķi nobažījies par to, ka joprojām nav īstenoti divi standarti, proti, darbības nepārtrauktības un pasākumu novērtēšanas standarts, un četri citi standarti ir īstenoti tikai daļēji; tāpēc mudina Centru nekavējoties veikt pasākumus šajā jomā un informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par šo standartu īstenošanas gaitu;

                  20.

                  konstatē – no Centra budžeta un finanšu pārvaldības ziņojuma izriet, ka uz 2011. gadu tika atlikta Iekšējās revīzijas dienesta plānotā revīzija attiecībā uz gada darba programmas izveides atbalsta procesiem, galveno uzmanību pievēršot pārvaldības informācijas sistēmai; tāpēc aicina Centru informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par Iekšējās revīzijas dienesta konstatējumiem;

                  21.

                  atzīst arī – no Centra sniegtās informācijas izriet, ka 2010. gada beigās Iekšējās revīzijas dienesta revīzijā netika norādīti būtiski konstatējumi; tomēr joprojām nav sākts darbs attiecībā uz sešiem nozīmīgiem konstatējumiem; ir saņēmis informāciju no Centra, ka četri no šiem ieteikumiem attiecas uz veselības informācijas izziņošanu, darbības rādītājiem, finanšu dalībnieku izmantoto pārbaudes punktu sarakstu un Centra sanāksmju izmaksu aplēsēm; mudina Centru informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par pārējiem diviem ieteikumiem, kas Centram joprojām ir jāīsteno;

                  22.

                  vērš uzmanību uz iepriekšējos budžeta izpildes apstiprināšanas ziņojumos izteiktajiem ieteikumiem, kas izklāstīti šīs rezolūcijas pielikumā;

                  23.

                  norāda, ka lēmumam par budžeta izpildes apstiprināšanu ir pievienoti arī horizontāla rakstura konstatējumi, kas iekļauti 2012. gada 10. maija rezolūcijā (6) par aģentūru darbību, finanšu pārvaldību un kontroli.

         (1)  OV C 366, 15.12.2011., 122. lpp.

         (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

         (3)  OV L 142, 30.4.2004., 1. lpp.

         (4)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

         (5)  OV L 250, 27.9.2011., 145. lpp.

         (6)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0164 (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 388. lpp.).

      PIELIKUMS

         EIROPAS PARLAMENTA IEPRIEKŠĒJO GADU IETEIKUMI

                  Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs

                  2006

                  2007

                  2008

                  2009

                  Darbības rezultāti/iepirkums

                              —

                              Netiek stingri piemēroti iepirkuma noteikumi: trūkst skaidri noteiktu atlases kritēriju; nepareiza procedūras izvēle; netiek ievērota konkursa paziņojumā aprakstītā procedūra; procedūra netiek pienācīgi dokumentēta.

                  Nav

                              —

                              Aicina Centru tās darbības, kas veiktas gadā, par kuru ir jāsniedz budžeta izpildes apstiprinājums, salīdzināt ar tām darbībām, kas veiktas iepriekšējā finanšu gadā, lai budžeta izpildes apstiprinātājiestāde varētu efektīvāk izvērtēt Centra darbības rezultātus, salīdzinot paveikto pa gadiem.

                              —

                              Nav panākta vienošanās ar Zviedrijas valdību par Centra mītnes vietu, jo vēl jāapspriež daudzi iepriekš atlikti jautājumi.

                              —

                              Aicina Centru tās darbības, kas veiktas gadā, par kuru ir jāsniedz budžeta izpildes apstiprinājums, salīdzināt ar tām darbībām, kas veiktas iepriekšējā finanšu gadā.

                  Apropriāciju pārnešana

                              —

                              Netiek stingri ievērots gada pārskata princips: gandrīz 45 % no gadā saņemtajām saistību apropriācijām tika pārnestas uz nākamo gadu. Turklāt daudzi pārvietojumi tika izdarīti 2006. gada otrajā pusē; neprecīzi aprēķināts vajadzīgo darbinieku skaits.

                              —

                              Netiek stingri ievērots gada pārskata princips: trūkumi Centra budžeta plānošanā, uzraudzībā un līdz ar to arī izpildē.

                              —

                              Pirms lemšanas par budžeta grozījumiem netiek veikta to ietekme uz darba programmu un mērķu sasniegšanu.

                              —

                              Netiek stingri ievērots gada pārskata princips: trūkumi Centra budžeta plānošanā un līdz ar to arī izpildē.

                              —

                              Aicina Komisiju noskaidrot, kā nodrošināt to, ka naudas līdzekļu pārvaldība tiek īstenota, pamatojoties uz faktiskajām vajadzībām; Centram ir ārkārtīgi lielas skaidras naudas rezerves ilgā laikposmā (2008. gada 31. decembrī EUR 16 705 091).

                              —

                              Aicina Centru informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par pasākumiem, kas veikti šā trūkuma novēršanai. Augsts pārnesto apropriāciju līmenis, kas negatīvi ietekmē budžeta izpildi un ir pretrunā gada pārskata principam.

                  Cilvēkresursi

                  Nav

                  Nav

                              —

                              Trūkumi darbā pieņemšanas procedūru plānošanā.

                  Nav

                  Iekšējā revīzija

                              —

                              Juridiskas saistības tika noteiktas pirms budžeta saistību apstiprināšanas, kas ir finanšu noteikumu pārkāpums.

                              —

                              Centrs neievēroja Finanšu regulu un saimnieciskuma principu: 2007. gadā Centrs samaksāja EUR 500 000 par galvenās ēkas renovāciju, parakstot vienošanos starp Centru un ēkas īpašnieku. Šāda vienošanās neprecizē veicamo darbu veidu, kā arī termiņu un samaksas nosacījumus.

                              —

                              Centrs nav pilnībā izpildījis pienākumu nosūtīt budžeta izpildes apstiprinātājiestādei ziņojumu, kuru izstrādājis Centra direktors un kurā apkopoti dati par iekšējā revidenta veikto iekšējo revīziju skaitu.

                              —

                              Centrs nav pilnībā izpildījis pienākumu nosūtīt budžeta izpildes apstiprinātājiestādei ziņojumu, kuru izstrādājis Centra direktors un kurā rezumēts Iekšējās revīzijas dienesta sniegto ieteikumu saturs.


title: 2012/193/ES: Padomes Lēmums ( 2012. gada 13. marts ) par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Vienošanos starp Eiropas Savienību un Īslandes Republiku, Lihtenšteinas Firstisti, Norvēģijas Karalisti un Šveices Konfederāciju par šo valstu līdzdalību to komiteju darbā, kuras palīdz Eiropas Komisijai īstenot izpildvaru attiecībā uz Šengenas acquis īstenošanu, piemērošanu un pilnveidošanu#Vienošanās starp Eiropas Savienību un Islandes Republiku, Lihtenšteinas Firstisti, Norvēģijas Karalisti un Šveices Konfederāciju par šo valstu līdzdalību to komiteju darbā, kuras palīdz Eiropas Komisijai īstenot izpildvaru attiecībā uz Šengenas acquis īstenošanu, piemērošanu un pilnveidošanu#Līgumslēdzēju pušu kopīgā deklarācija par īpašu asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā

text:
               13.4.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 103/3

         PADOMES LĒMUMS
   (2012. gada 13. marts)
   par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Vienošanos starp Eiropas Savienību un Īslandes Republiku, Lihtenšteinas Firstisti, Norvēģijas Karalisti un Šveices Konfederāciju par šo valstu līdzdalību to komiteju darbā, kuras palīdz Eiropas Komisijai īstenot izpildvaru attiecībā uz Šengenas acquis īstenošanu, piemērošanu un pilnveidošanu
   (2012/193/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 74., 77. un 79. pantu saistībā ar 218. panta 6. punkta a) apakšpunktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu,
   tā kā:

               (1)

               Pēc Komisijai 2006. gada 15. maijā piešķirtā pilnvarojuma ir noslēgtas sarunas ar Īslandes Republiku, Lihtenšteinas Firstisti, Norvēģijas Karalisti un Šveices Konfederāciju par šo valstu līdzdalību to komiteju darbā, kuras palīdz Komisijai īstenot izpildvaru attiecībā uz Šengenas acquis īstenošanu, piemērošanu un pilnveidošanu.

               (2)

               Saskaņā ar Padomes Lēmumu 2012/192/ES (1) un ņemot vērā tās noslēgšanu vēlāk, Vienošanās starp Eiropas Savienību un Īslandes Republiku, Lihtenšteinas Firstisti, Norvēģijas Karalisti un Šveices Konfederāciju par šo valstu līdzdalību to komiteju darbā, kuras palīdz Eiropas Komisijai īstenot izpildvaru attiecībā uz Šengenas acquis īstenošanu, piemērošanu un pilnveidošanu, (“Vienošanās”) Eiropas Savienības vārdā ir parakstīta 2011. gada 22. septembrī.

               (3)

               Šī Vienošanās būtu jānoslēdz.

               (4)

               Šis lēmums neietekmē Apvienotās Karalistes nostāju saskaņā ar Protokolu par Šengenas acquis, kas iekļauts Eiropas Savienības sistēmā, kurš pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, un Padomes Lēmumu 2000/365/EK (2000. gada 29. maijs) par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (2).

               (5)

               Šis lēmums neietekmē Īrijas nostāju saskaņā ar Protokolu par Šengenas acquis, kas iekļauts Eiropas Savienības sistēmā, kurš pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, un Padomes Lēmumu 2002/192/EK (2002. gada 28. februāris) par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (3).

               (6)

               Šis lēmums neietekmē Dānijas nostāju saskaņā ar Protokolu par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Savienības vārdā tiek apstiprināta Vienošanās starp Eiropas Savienību un Īslandes Republiku, Lihtenšteinas Firstisti, Norvēģijas Karalisti un Šveices Konfederāciju par šo valstu līdzdalību to komiteju darbā, kuras palīdz Eiropas Komisijai īstenot izpildvaru attiecībā uz Šengenas acquis īstenošanu, piemērošanu un pilnveidošanu, (“Vienošanās”) un tai pievienotā kopīgā deklarācija.
   Vienošanās teksts ir pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas Savienības vārdā deponēt Vienošanās 7. panta 4. punktā paredzēto apstiprinājuma dokumentu, lai paustu Savienības piekrišanu atzīt to par saistošu.
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā publicēšanas dienā Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2012. gada 13. martā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         M. VESTAGER

      (1)  Skatīt šā Oficiālā Vēstneša 1. lpp.

      (2)  OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp.

      (3)  OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp.

      VIENOŠANĀS
      starp Eiropas Savienību un Islandes Republiku, Lihtenšteinas Firstisti, Norvēģijas Karalisti un Šveices Konfederāciju par šo valstu līdzdalību to komiteju darbā, kuras palīdz Eiropas Komisijai īstenot izpildvaru attiecībā uz Šengenas acquis īstenošanu, piemērošanu un pilnveidošanu
      EIROPAS SAVIENĪBA,
      kā arī
      ĪSLANDES REPUBLIKA,
      turpmāk – “Īslande”,
      LIHTENŠTEINAS FIRSTISTE,
      turpmāk – “Lihtenšteina”,
      NORVĒĢIJAS KARALISTE,
      turpmāk – “Norvēģija”, un
      ŠVEICES KONFEDERĀCIJA,
      turpmāk – “Šveice”,
      kopā turpmāk “asociētās valstis”,
      ŅEMOT VĒRĀ nolīgumu, ko Eiropas Savienības Padome 1999. gada 18. maijā noslēdza ar Īslandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par šo valstu asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (turpmāk – “Asociācijas nolīgums ar Īslandi un Norvēģiju”),
      ŅEMOT VĒRĀ Eiropas Savienības, Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas 2004. gada 26. oktobrī parakstīto Nolīgumu par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (turpmāk – “Asociācijas nolīgums ar Šveici”),
      ŅEMOT VĒRĀ Eiropas Savienības, Eiropas Kopienas, Šveices Konfederācijas un Lihtenšteinas Firstistes 2008. gada 28. februārī parakstīto Protokolu par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (turpmāk – “Asociācijas protokols ar Lihtenšteinu”),
      ŅEMOT VĒRĀ nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā, kas 1999. gada 18. maijā noslēgts starp Eiropas Savienības Padomi, Īslandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par komitejām, kuras palīdz Eiropas Komisijai īstenot izpildvaru,
      ŅEMOT VĒRĀ nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā, kas 2004. gada 26. oktobrī parakstīts starp Eiropas Savienības Padomi un Šveices Konfederāciju par komitejām, kuras palīdz Eiropas Komisijai īstenot izpildvaru,
      ŅEMOT VĒRĀ deklarāciju, kas pievienota 2008. gada 28. februārī parakstītajam Asociācijas protokolam ar Lihtenšteinu par līdzdalību komitejās, kuras palīdz Eiropas Komisijai īstenot izpildvaru,
      IEVĒROJOT to, ka jaunos Šengenas acquis tiesību aktus vai pasākumus, ko, īstenojot izpildvaru, ir pieņēmusi Eiropas Komisija, turpmāk – “Komisija”, un attiecībā uz ko ir piemērotas šajā Vienošanās paredzētās procedūras, piemēro vienlaicīgi Eiropas Savienībā un tās attiecīgajās dalībvalstīs, kā arī asociētajās valstīs,
      IEVĒROJOT vajadzību nodrošināt jauno Šengenas acquis tiesību aktu vai pasākumu piemērošanu un vienotu īstenošanu, kam nepieciešama asociēto valstu līdzdalība to komiteju darbā, kuras palīdz Komisijai īstenot izpildvaru, ja tiek pieņemti lēmumi par tiesību aktiem vai pasākumiem, kas pilnveido Šengenas acquis,
      TĀ KĀ asociācijas nolīgumos nav skarti sīki izstrādāti noteikumi par asociēto valstu līdzdalību to komiteju darbā, kuras palīdz Komisijai īstenot izpildvaru, ja tiek pieņemti lēmumi par tiesību aktiem vai pasākumiem, kas pilnveido Šengenas acquis,
      TĀ KĀ Īslandes Republikas, Norvēģijas Karalistes un Lihtenšteinas Firstistes līdzdalība komitejā, kas palīdz Komisijai īstenot izpildvaru, kas noteikta Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīvā 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (1), pašreiz ir paredzēta Līgumā par Eiropas Ekonomikas zonu, bet Šveices Konfederācijas līdzdalība šajā komitejā ir paredzēta vēstuļu apmaiņā, kas pievienota Asociācijas nolīgumam ar Šveici,
      IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.
      1. pants
      Šī Vienošanās ir piemērojama tiesību aktiem vai pasākumiem, ar kuriem groza vai kuru pamatā ir Šengenas acquis un kurus pieņēmusi Komisija, īstenojot izpildvaru attiecībā uz Šengenas acquis īstenošanu, piemērošanu un pilnveidošanu.
      2. pants
      1.   Asociētās valstis tiek asociētas kā darba novērotājas komitejās, kuras palīdz Komisijai īstenot izpildvaru attiecībā uz Šengenas acquis īstenošanu, piemērošanu un pilnveidošanu, turpmāk – “Šengenas komitoloģijas komitejas”, un kuras minētas šīs Vienošanās pielikumā.
      2.   Ja ar jaunu tiesību aktu, ar kuru groza vai kura pamatā ir Šengenas acquis, tiek izveidota jauna komiteja, kas palīdz Komisijai īstenot izpildvaru, asociētās valstis asociē šīs komitejas darbā no brīža, kad tiesību akts, ar kuru komiteju izveido, ir stājies spēkā.
      3.   Komisija regulāri atjaunina Šengenas komitoloģijas komiteju sarakstu un publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
      3. pants
      1.   Asociēto valstu pārstāvjus asociē Šengenas komitoloģijas komiteju darbā atbilstoši šajā pantā izklāstītajiem noteikumiem.
      2.   Šengenas komitoloģijas komitejās asociētajām valstīm ir iespēja:

                  —

                  izskaidrot problēmas, ar kurām tās saskaras saistībā ar konkrētu tiesību aktu vai pasākumu par Šengenas acquis īstenošanu, piemērošanu vai pilnveidošanu, vai reaģēt uz tām problēmām, ar kurām saskaras citas delegācijas,

                  —

                  paust savu viedokli par jebkuru jautājumu attiecībā uz to noteikumu izstrādi un pilnveidošanu, kas tām ir svarīgi, vai šo noteikumu īstenošanu.

            3.   Asociētajām valstīm ir tiesības iesniegt ierosinājumus Šengenas komitoloģijas komitejās. Pēc apspriešanās Komisija var izskatīt šādus ierosinājumus ar mērķi sagatavot priekšlikumu vai uzņemties iniciatīvu.
      4.   Asociētās valstis nepiedalās Šengenas komitoloģijas komiteju balsošanā un pamet sanāksmi komitejas balsošanas laikā.
      5.   Ja tiek sasauktas Šengenas komitoloģijas komiteju sanāksmes, asociētās valstis vienlaikus ar ES dalībvalstīm saņem darba kārtību, pasākumu projektu, par kuriem tām tiek lūgts sniegt atzinumu, un jebkurus citus attiecīgos darba dokumentus.
      6.   Šengenas komitoloģijas komiteju dokumentu publiskuma principi un nosacījumi ir tādi paši, kādi tiek piemēroti Komisijas dokumentiem (2).
      7.   Šīs Vienošanās piemērošanai un nosakot Šengenas komitoloģijas komiteju procesuālos aspektus, jāatsaucas uz šo pantu.
      4. pants
      Izstrādājot projektus priekšlikumiem, ar kuriem groza vai kuru pamatā ir Šengenas acquis, Komisija neoficiāli apkopo asociēto valstu ekspertu padomus tādā pašā veidā, kā tā apkopo Eiropas Savienības dalībvalstu ekspertu, turpmāk – “dalībvalstis”, padomus savu priekšlikumu izstrādei.
      5. pants
      1.   Tādu jaunu tiesību aktu vai pasākumu pieņemšana, kas pilnveido Šengenas acquis, paliek Eiropas Savienības kompetento iestāžu ziņā (3).
      Ievērojot 3. punktu:

                  —

                  šādi tiesību akti vai pasākumi stājas spēkā vienlaicīgi Eiropas Savienībā un tās attiecīgajās dalībvalstīs, kā arī asociētajās valstīs, ja vien šajos tiesību aktos vai pasākumos nav skaidri noteikts citādi,

                  —

                  tiesību aktu pieņemšana no katras asociētās valsts puses rada tiesības un pienākumus starp minēto asociēto valsti, no vienas puses, un Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, kurām šie tiesību akti un pasākumi ir saistoši, no otras puses.

            2.   Par to tiesību aktu vai pasākumu pieņemšanu, kas minēti 1. punktā un kuriem piemērotas šajā Vienošanās noteiktās procedūras, paziņo asociētajām valstīm.
      Komisijas Ģenerālsekretariāts, atsaucoties uz šo pantu, paziņo asociētajām valstīm par to tiesību aktu vai pasākumu pieņemšanu, kuri minēti 1. punktā, ja par šo tiesību aktu vai pasākumu pieņemšanu tiek paziņots dalībvalstīm.
      Ja Komisijas Ģenerālsekretariāts dalībvalstīm nepaziņo par 1. punktā minēto tiesību aktu vai pasākumu pieņemšanu, tad par šo tiesību aktu vai pasākumu pieņemšanu asociētajām valstīm, atsaucoties uz šo pantu, paziņo tas Komisijas ģenerāldirektorāts, kas ir atbildīgs par attiecīgo tiesību aktu vai pasākumu pieņemšanu.
      3.   Katra asociētā valsts neatkarīgi izlemj par 1. punktā minēto tiesību aktu vai pasākumu satura pieņemšanu un to ieviešanu savā iekšējā tiesību sistēmā. Šos lēmumus paziņo Komisijai 30 dienu laikā pēc tam, kad Komisija ir paziņojusi par attiecīgajiem tiesību aktiem vai pasākumiem.
      Saistībā ar 1. punktā minēto tiesību aktu un pasākumu pieņemšanu no asociēto valstu puses un sekām par šo tiesību aktu un pasākumu nepieņemšanu ir piemērojami šādi noteikumi:

                  —

                  Īslande un Norvēģija – 8. pants Asociācijas nolīgumā ar Īslandi un Norvēģiju,

                  —

                  Šveice – 7. pants Asociācijas nolīgumā ar Šveici,

                  —

                  Lihtenšteina – 5. pants Asociācijas protokolā ar Lihtenšteinu.

            6. pants
      1.   Attiecībā uz administratīvajām izmaksām, kas saistītas ar šīs Vienošanās īstenošanu, asociētās valstis Eiropas Savienības vispārējā budžetā veic ikgadēju iemaksu saskaņā ar savu valstu iekšzemes kopprodukta procentuālo daļu attiecībā pret visu iesaistīto valstu iekšzemes kopproduktu EUR 500 000 apmērā, ievērojot ikgadēju korekciju atkarībā no inflācijas līmeņa Eiropas Savienībā.
      Summu EUR 500 000 pielāgo, izmantojot vēstuļu apmaiņu, ja tas nepieciešams to Šengenas komitoloģijas komiteju, kurās piedalās asociētās valstis, skaita vai sanāksmju biežuma izmaiņu dēļ.
      2.   Pārstāvjiem, kas piedalās Šengenas komitoloģijas komiteju darbā, ceļošanas izmaksas netiek atlīdzinātas.
      7. pants
      1.   Eiropas Savienības Padomes ģenerālsekretārs ir šīs Vienošanās depozitārijs.
      2.   Eiropas Savienība un asociētās valstis apstiprina šo Vienošanos atbilstīgi savām procedūrām.
      3.   Lai šī Vienošanās stātos spēkā, tā ir jāapstiprina Eiropas Savienībai un vismaz vienai asociētajai valstij.
      4.   Šī Vienošanās stājas spēkā starp Eiropas Savienību un attiecīgo asociēto valsti otrā mēneša pirmajā dienā pēc tam, kad attiecīgais apstiprinājuma vai ratifikācijas dokuments ir nodots depozitārijam.
      5.   Lihtenšteinas gadījumā šī Vienošanās stājas spēkā tikai pēc tam, kad ir stājies spēkā Asociācijas protokols ar Lihtenšteinu.
      8. pants
      1.   Norvēģijas un Īslandes gadījumā šo Vienošanos izbeidz, ja attiecīgais Asociācijas nolīgums ar Īslandi vai Norvēģiju tiek izbeigts.
      2.   Šveices gadījumā šo Vienošanos izbeidz, ja Asociācijas nolīgums ar Šveici tiek izbeigts.
      3.   Lihtenšteinas gadījumā šo Vienošanos izbeidz, ja Asociācijas protokols ar Lihtenšteinu tiek izbeigts.
      4.   Par izbeigšanu paziņo depozitārijam.
      9. pants
      Šī Vienošanās un kopīgā deklarācija ir sagatavota vienā oriģināleksemplārā angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu, zviedru, īslandiešu un norvēģu valodā; visi teksti ir vienlīdz autentiski.

         Съставено в Брюксел на двадесет и втори септември две хиляди и единадесета година.
         Hecho en Bruselas, el veintidós de septiembre de dos mil once.
         V Bruselu dne dvacátého druhého září dva tisíce jedenáct.
         Udfærdiget i Bruxelles den toogtyvende september to tusind og elleve.
         Geschehen zu Brüssel am zweiundzwanzigsten September zweitausendelf.
         Kahe tuhande üheteistkümnenda aasta septembrikuu kahekümne teisel päeval Brüsselis.
         Έγινε στις Βρυξέλλες, στις είκοσι δύο Σεπτεμβρίου δύο χιλιάδες έντεκα.
         Done at Brussels on the twenty-second day of September in the year two thousand and eleven.
         Fait à Bruxelles, le vingt-deux septembre deux mille onze.
         Fatto a Bruxelles, addì ventidue settembre duemilaundici.
         Briselē, divi tūkstoši vienpadsmitā gada divdesmit otrajā septembrī.
         Priimta du tūkstančiai vienuoliktų metų rugsėjo dvidešimt antrą dieną Briuselyje.
         Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenegyedik év szeptember huszonkettedik napján.
         Magħmul fi Brussell, fit-tnejn u għoxrin jum ta' Settembru tas-sena elfejn u ħdax.
         Gedaan te Brussel, de tweeëntwintigste september tweeduizend elf.
         Sporządzono w Brukseli dnia dwudziestego drugiego września roku dwa tysiące jedenastego.
         Feito em Bruxelas, em vinte e dois de setembro de dois mil e onze.
         Întocmit la Bruxelles la douăzeci și doi septembrie două mii unsprezece.
         V Bruseli dňa dvadsiateho druhého septembra dvetisícjedenásť.
         V Bruslju, dne dvaindvajsetega septembra leta dva tisoč enajst.
         Tehty Brysselissä kahdentenakymmenentenätoisena päivänä syyskuuta vuonna kaksituhattayksitoista.
         Som skedde i Bryssel den tjugoandra september tjugohundraelva.
         Gjört í Brussel þann tuttugasta og annan september árið tvö þúsund og ellefu.
         Utferdiget i Brussel den tjueandre september to tusen og elleve.

            За Европейския съюз
            Por la Unión Europea
            Za Evropskou unii
            For Den Europæiske Union
            Für die Europäische Union
            Euroopa Liidu nimel
            Για την Ευρωπαϊκή Ένωση
            For the European Union
            Pour l'Union européenne
            Per l'Unione europea
            Eiropas Savienības vārdā –
            Europos Sąjungos vardu
            Az Európai Unió részéről
            Għall-Unjoni Ewropea
            Voor de Europese Unie
            W imieniu Unii Europejskiej
            Pela União Europeia
            Pentru Uniunea Europeană
            Za Európsku úniu
            Za Evropsko unijo
            Euroopan unionin puolesta
            För Europeiska unionen

            Fyrir hönd lýðveldisins Íslands

            Für das Fürstentum Liechtenstein

            For Kongeriket Norge

            Für die Schweizerische Eidgenossenschaft
            Pour la Confédération suisse
            Per la Confederazione svizzera

         (1)  OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.

         (2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1049/2001 (2001. gada 30. maijs) par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.).

         (3)  Šīs Vienošanās parakstīšanas laikā minētos aktus vai pasākumus pieņem Komisija saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.), vai arī saskaņā ar 5.a pantu Padomes Lēmumā 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Lēmumu 2006/512/EK (2006. gada 17. jūlijs) (OV L 200, 22.7.2006., 11. lpp.).

         PIELIKUMS
         Pašreiz pastāvošo komiteju saraksts, kuras palīdz Eiropas Komisijai īstenot izpildvaru attiecībā uz Šengenas acquis īstenošanu, piemērošanu un pilnveidošanu:

                     —

                     Komiteja, kas izveidota ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1683/95 (1995. gada 29. maijs), ar ko nosaka vienotu vīzu formu (1),

                     —

                     Komiteja, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1987/2006 (2006. gada 20. decembris) par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II) izveidi, darbību un izmantošanu (2) un ar Padomes Lēmumu 2007/533/TI (2007. gada 12. jūnijs) par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II) izveidi, darbību un izmantošanu (3); šī komiteja palīdz Eiropas Komisijai arī šādu juridisko instrumentu piemērošanā:

                                 —

                                 Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 767/2008 (2008. gada 9. jūlijs) par Vīzu informācijas sistēmu (VIS) un datu apmaiņu starp dalībvalstīm saistībā ar īstermiņa vīzām (VIS regula) (4),

                                 —

                                 Padomes Regula (EK) Nr. 1104/2008 (2008. gada 24. oktobris) par migrēšanu no Šengenas Informācijas sistēmas (SIS 1+) uz otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmu (SIS II) (5),

                                 —

                                 Padomes Lēmums 2008/839/TI (2008. gada 24. oktobris) par migrēšanu no Šengenas Informācijas sistēmas (SIS 1+) uz otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmu (SIS II) (6),

                     —

                     Komiteja, kas izveidota ar Padomes Lēmumu 2004/201/TI (2004. gada 19. februāris) par kārtību, kādā groza Sirene rokasgrāmatu (7), un ar Padomes Regulu (EK) Nr. 378/2004 (2004. gada 19. februāris) par kārtību, kādā groza Sirene rokasgrāmatu (8), – lai palīdzētu Eiropas Komisijai veikt grozījumus Sirene rokasgrāmatā,

                     —

                     Komiteja, kas izveidota ar Padomes Lēmumu 2005/267/EK (2005. gada 16. marts), ar ko izveido drošu tīmeklī izvietotu informācijas un koordinācijas tīklu dalībvalstu migrācijas pārvaldes dienestiem (9),

                     —

                     Komiteja, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 562/2006 (2006. gada 15. marts), ar kuru ievieš Kopienas Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss) (10), – lai palīdzētu Eiropas Komisijai ārējo robežu jautājumos,

                     —

                     Komiteja “Solidaritāte un migrācijas plūsmu pārvaldība”, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 574/2007/EK (2007. gada 23. maijs), ar ko laikposmam no 2007. gada līdz 2013. gadam izveido Eiropas Ārējo robežu fondu kā daļu no vispārīgās programmas “Solidaritāte un migrācijas plūsmu pārvaldība” (11),

                     —

                     Komiteja, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 810/2009 (2009. gada 13. jūlijs), ar ko izveido Kopienas Vīzu kodeksu (Vīzu kodekss) (12), – “Vīzu komiteja”.

            (1)  OV L 164, 14.7.1995., 1. lpp.

            (2)  OV L 381, 28.12.2006., 4. lpp.

            (3)  OV L 205, 7.8.2007., 63. lpp.

            (4)  OV L 218, 13.8.2008., 60. lpp.

            (5)  OV L 299, 8.11.2008., 1. lpp.

            (6)  OV L 299, 8.11.2008., 43. lpp.

            (7)  OV L 64, 2.3.2004., 45. lpp.

            (8)  OV L 64, 2.3.2004., 5. lpp.

            (9)  OV L 83, 1.4.2005., 48. lpp.

            (10)  OV L 105, 13.4.2006., 1. lpp.

            (11)  OV L 144, 6.6.2007., 22. lpp.

            (12)  OV L 243, 15.9.2009., 1. lpp.

      LĪGUMSLĒDZĒJU PUŠU KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA PAR ĪPAŠU ASOCIĒŠANU ŠENGENAS ACQUIS ĪSTENOŠANĀ, PIEMĒROŠANĀ UN PILNVEIDOŠANĀ
      Līgumslēdzējas puses kopīgi deklarē, ka Īslandes Republikas, Lihtenšteinas Firstistes, Norvēģijas Karalistes un Šveices Konfederācijas īpašā asociēšana Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā netiek uzskatīta par juridisku vai politisku precedentu jebkurā citā Eiropas Savienības un šo valstu sadarbības jomā.


title: 2012/555/ES: Eiropas Parlamenta Lēmums ( 2012. gada 10. maijs ) par Eiropas Savienības 2010. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, V iedaļa – Revīzijas palāta#Eiropas Parlamenta Rezolūcija ( 2012. gada 10. maijs ) ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no lēmuma par Eiropas Savienības 2010. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, V iedaļa – Revīzijas palāta

text:
               17.10.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 286/104

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS
   (2012. gada 10. maijs)
   par Eiropas Savienības 2010. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, V iedaļa – Revīzijas palāta
   (2012/555/ES)
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Eiropas Savienības 2010. finanšu gada vispārējo budžetu (1),

               —

               ņemot vērā Eiropas Savienības gada pārskatus par 2010. finanšu gadu (COM(2011) 473 – C7-0260/2011) (2),

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas gada ziņojumu par 2010. gadā veiktajām iekšējām revīzijām, ko tā iesniegusi budžeta izpildes apstiprinātājiestādei,

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas gada pārskatu par budžeta izpildi 2010. finanšu gadā, ar iestāžu atbildēm (3),

               —

               ņemot vērā deklarāciju par pārskatu ticamību, kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību (4), ko Revīzijas palāta iesniegusi par 2010. finanšu gadu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 287. pantu,

               —

               ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. panta 10. punktu, kā arī 317., 318. un 319. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), un jo īpaši tās 50., 86., 145., 146. un 147. pantu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A7-0091/2012),

               1.

               sniedz Revīzijas palātas ģenerālsekretāram apstiprinājumu par Revīzijas palātas 2010. finanšu gada budžeta izpildi;

               2.

               izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, nosūtīt Padomei, Komisijai, Eiropas Savienības Tiesai, Revīzijas palātai, Eiropas Ombudam un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam, kā arī nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Martin SCHULZ

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV L 64, 12.3.2010.

      (2)  OV C 332, 14.11.2011., 1. lpp.

      (3)  OV C 326, 10.11.2011., 1. lpp.

      (4)  OV C 332, 14.11.2011., 134. lpp.

      (5)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      EIROPAS PARLAMENTA REZOLŪCIJA
      (2012. gada 10. maijs)
      ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no lēmuma par Eiropas Savienības 2010. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, V iedaļa – Revīzijas palāta
      EIROPAS PARLAMENTS,

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Savienības 2010. finanšu gada vispārējo budžetu (1),

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Savienības gada pārskatus par 2010. finanšu gadu (COM(2011) 473 – C7-0260/2011) (2),

                  —

                  ņemot vērā Revīzijas palātas gada ziņojumu par 2010. gadā veiktajām iekšējām revīzijām, ko tā iesniegusi budžeta izpildes apstiprinātājiestādei,

                  —

                  ņemot vērā Revīzijas palātas gada pārskatu par budžeta izpildi 2010. finanšu gadā, ar iestāžu atbildēm (3),

                  —

                  ņemot vērā deklarāciju par pārskatu ticamību, kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību (4), ko Revīzijas palāta iesniegusi par 2010. finanšu gadu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 287. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. panta 10. punktu, kā arī 317., 318. un 319. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), un jo īpaši tās 50., 86., 145., 146. un 147. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,

                  —

                  ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A7-0091/2012),

                  1.

                  uzsver, ka Revīzijas palātas 2010. gada finanšu pārskatu revīziju veica ārējais revidents; norāda, ka ārējā revidenta ziņojumā ir izdarīts šāds secinājums: “Uzskatām, ka finanšu pārskati sniedz patiesu priekšstatu par Eiropas Revīzijas palātas finanšu stāvokli 2010. gada 31. decembrī, kā arī par naudas plūsmām šajā datumā slēgtajā finanšu gadā, ievērojot Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002, Komisijas 2002. gada 23. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību minētajai Padomes regulai, un Eiropas Savienības grāmatvedības noteikumus” (6);

                  2.

                  tomēr norāda, ka runa ir par “klasisku” revīziju, pārbaudot “(..) vai finanšu darījumi ir pareizi iegrāmatoti un atspoguļoti, likumīgi un pareizi veikti un pārvaldīti tā, lai nodrošinātu ekonomiju, efektivitāti un produktivitāti” (Ārējā revidenta ziņojuma 1. punkta trešā daļa); pauž cerību, ka turpmāk, veicot revīziju, tiks ņemti vērā darbības rezultātus raksturojošie rādītāji un attiecīgie mērķi;

                  3.

                  prasa uzlabot kopsavilkuma kvalitāti, kurā apkopoti dati par iekšējo revīziju skaitu un veidu, kā arī sniegti ieteikumi un šajā sakarā veicamie pasākumi, un arī uzstāj, ka šim kopsavilkumam ir jābūt informatīvākam un lietderīgākam;

                  4.

                  konstatē, ka 2010. gadā Revīzijas palātas rīcībā bija saistību apropriācijas EUR 148 600 000 apmērā (2009. gadā – EUR 188 000 000) un ka šo apropriāciju izlietojuma līmenis bija 93 % (2009. gadā – 92,1 %); uzsver, ka Revīzijas palātas budžets ir izmantots galvenokārt administratīvām vajadzībām – 80 % līdzekļu atvēlēti šajā iestādē strādājošajiem, 20 % – ēkām, mēbelēm, aprīkojumam un dažādām darbības izmaksām;

                  5.

                  norāda, ka budžeta izpildes līmenis 1. sadaļā (“Iestādē strādājošie”) ir palielinājies no 87,6 % 2009. gadā līdz 92,3 % 2011. gadā un ka 2. sadaļā (“Ēkas, mēbeles, iekārtas un dažādi darbības izdevumi”) 2010. gadā ir izlietoti 98 % apropriāciju;

                  6.

                  atzinīgi vērtē to, ka Revīzijas palāta pēc reorganizācijas ir samazinājusi drošības pakalpojumu gada izmaksas par EUR 500 000, vienlaikus nodrošinot efektīvākus pakalpojumus un labāku riska pārraudzību;

                  7.

                  prasa Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF) paātrināt izmeklēšanu saistībā ar iespējamiem pārkāpumiem, par kuriem Revīzijas palāta ziņojusi OLAF 2010. gadā;

                  8.

                  atzinīgi vērtē to, ka Revīzijas palāta jau ir pārskatījusi savu locekļu rīcības kodeksu un ka tagad kodeksā ir noteikts, ka Revīzijas palātas locekļu finanšu interešu deklarācijas ir jāpublisko internetā;

                  9.

                  pieņem zināšanai, ka Revīzijas palāta 2010. gadā publicēja divus gada pārskatus, 40 īpašos gada ziņojumus (2009. gadā – 37), 14 īpašos ziņojumus (2009. gadā – 18) un sešus atzinumus (2009. gadā – 1); stingri iesaka Revīzijas palātai pienācīgā laikā izvērtēt savos īpašajos ziņojumos iekļauto secinājumu ietekmi un ieteikumu īstenošanu, par saviem konstatējumiem ziņojot Budžeta kontroles komitejai;

                  10.

                  uzskata, ka interešu konfliktu novēršanai un atklāšanai ir ļoti svarīga nozīme, lai nodrošinātu resursu efektīvu un pareizu izlietojumu, kā arī lai vairotu sabiedrības uzticību Savienības iestādēm; gaida Revīzijas palātas īpašo ziņojumu par interešu konfliktu pārvaldību Eiropas Aviācijas drošības aģentūrā, Eiropas Ķīmisko vielu aģentūrā, Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādē un Eiropas Zāļu aģentūrā līdz 2012. gada jūnija beigām, kā bija iepriekš plānots;

                  11.

                  pauž gandarījumu par profesionālo un veiksmīgo sadarbību, kas izveidojusies starp Revīzijas palātu un Budžeta kontroles komiteju; šajā sakarībā atzinīgi vērtē Revīzijas palātas paveikto, lai pēc Parlamenta pieprasījuma pastiprinātu savu lomu nolūkā iemantot plašāku un dziļāku ietekmi, tādējādi paaugstinot savu atzinumu un pārskatu efektivitāti un lietderību un padarot savas sistēmas un procedūras uzticamākas, kā arī kāpinot abu iestāžu sinerģiju;

                  12.

                  izsaka atzinību par Revīzijas palātas un Budžeta kontroles komitejas veiksmīgo sadarbību saistībā ar kopuzņēmumu 2010. gada budžeta izpildes apstiprināšanu; aicina Revīzijas palātu iesniegt budžeta izpildes apstiprinātājiestādei īpašo ziņojumu par kopuzņēmumu izveides lietderību un to pievienoto vērtību, efektīvi īstenojot Savienības pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu programmas;

                  13.

                  atgādina, ka Revīzijas palāta jau ir pieņēmusi revīzijas stratēģiju 2009.–2012. gadam, nosakot šādus mērķus: 1) maksimāli palielināt revīziju vispārējo nozīmi un 2) uzlabot lietderību, optimizējot resursu izmantošanu; ar gandarījumu konstatē, ka Revīzijas palāta 2010. gadā īstenoja šādas prioritātes (7):

                              —

                              tika sasniegts mērķis – sagatavot 12–15 lietderības revīzijas ziņojumus gadā,

                              —

                              izstrādāti jauni produkti – jaunajai Komisijai dokuments par riskiem un problēmām (Atzinums Nr. 1/2010) un jauna sistēma, kuru no 2012. gada izmantos, lai ziņotu par Palātas ieteikumu pēcpārbaudēm,

                              —

                              pārskatīti Palātas iekšējie noteikumi, lai racionalizētu lēmumu pieņemšanu, izveidojot apakšpalātas, un lai stiprinātu pārvaldību;

                              —

                              izstrādāti visaptveroši rezultatīvie rādītāji,

                              —

                              pilnveidota pieeja, kuru izmanto ikgadējā revīzijā par Savienības budžeta izpildi (ticamības deklarācija), un tas darīts, pamatojoties uz iekšējo ideju laboratoriju, kuru atbalstīja ārēji speciālisti,

                              —

                              amata vietas no atbalsta dienestiem iedalītas revīzijai;

                  14.

                  pauž gandarījumu, ka par 6 % ir palielināts darba vietu skaits revīzijas uzdevumu veikšanai (8);

                  15.

                  norāda, ka 2010. gadā Revīzijas palātā strādāja 889 ierēdņi, 48 līgumdarbinieki un 17 valstu norīkoti eksperti; 557 ierēdņi strādāja revīzijas apakšpalātās, no tiem 123 – locekļu birojos; pauž vēlmi, lai gada darbības pārskatā turpmāk tiktu ietverta arī tabula, kurā būtu pilnībā norādīti visi Revīzijas palātas rīcībā esošie cilvēkresursi, sadalot tos pēc amata kategorijas, pakāpes, dzimuma, piedalīšanās profesionālajā apmācībā un valstspiederības;

                  16.

                  lai vēl vairāk optimizētu Revīzijas palātas darbu, uzskata, ka pat vēl lielākam Palātas štata darbinieku skaitam vajadzētu specializēties tieši un tikai revīzijas uzdevumu pildīšanā; pauž cerību, ka šādu darbinieku īpatsvars nākotnē pieaugs;

                  17.

                  norāda arī, ka Revīzijas palāta kopumā veica 376 apmeklējumus – 351 uz dalībvalstīm un 25 uz citām valstīm (uz Franciju: 52, Vāciju: 38, Apvienoto Karalisti: 32, Itāliju: 30, Spāniju: 26, Nīderlandi: 23, Zviedriju: 15, Portugāli: 14, Grieķiju: 13, Dāniju: 12, Luksemburgu: 11, Ungāriju: 10, Poliju: 10);

                  18.

                  prasa Revīzijas palātai turpmāk darba programmās ietvert dažās iepriekš veiktās revīzijās konstatēto trūkumu novēršanas sistemātiskas pārbaudes, lai novērtētu paveikto pēc tam, kad ir pagājis pietiekami ilgs laiks;

                  19.

                  pauž gandarījumu, ka Revīzijas palāta kvantitatīvi nosaka resursu izmantošanas lietderību un efektivitāti, piemērojot galvenos darbības rezultātus raksturojošos rādītājus; pieņem zināšanai pastāvīgo progresu; tomēr aicina Revīzijas palātu uzlabot iepriekšējo konstatējumu iesniegšanu termiņā (kas tai ļauj kopā ar revidējamām vienībām pārbaudīt šo galveno konstatējumu faktisko precizitāti) (9);

                  20.

                  norāda, ka jaunās Finanšu regulas projektā ir paredzēts, ka aģentūras pēc apspriešanās ar Revīzijas palātu var pašas izraudzīties neatkarīgu ārējo revidentu, kam būs jāpārbauda, vai aģentūras budžeta izpilde atbilst Finanšu regulas normām; konstatē, ka Revīzijas palāta pēc tam ņems vērā ārējā revidenta ziņojumu, gatavojot savu atzinumu; norāda, ka Revīzijas palāta 2011. gadā uzsāka izmēģinājuma projektu ar Eurofound (Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonds);

                  21.

                  ar interesi seko līdzi šā izmēģinājuma projekta gaitai un tā iznākumam; apzinās šīs jaunās procedūras iespējamās priekšrocības, optimizējot Revīzijas palātas darba slodzi; tomēr uzskata, ka galīgie rezultāti galvenokārt ir jāizvērtē, salīdzinot kvalitātes rādītājus, no vienas puses, un patērētā laika un izmaksu rādītājus, no otras puses;

                  22.

                  mudina Revīzijas palātu līdz 2012. gada beigām padziļināti izvērtēt Padomes pārraudzības un kontroles sistēmas, kā minēts Parlamenta 2009. gada rezolūcijā par budžeta izpildes apstiprināšanu (10) (8. punkts);

                  23.

                  ar interesi sagaida veikto pēcpasākumu salīdzinošo novērtējumu, ko Revīzijas palāta plāno sākt 2012. gadā; apstiprina savu nodomu sagatavot patstāvīgu ziņojumu par uzlabojumu priekšlikumu, kuru varētu iesniegt Revīzijas palātai; vēlas saņemt informāciju par pēdējā salīdzinošā vērtējuma secinājumu īstenošanu;

                  24.

                  tāpat apstiprina savu nodomu ierosināt pārskatīt noteikumus par Revīzijas palātas locekļu iecelšanu, uzlabojot vajadzīgos nosacījumus, lai Revīzijas palāta varētu labāk pielāgoties pašreizējiem un turpmākajiem izaicinājumiem.

         (1)  OV L 64, 12.3.2010.

         (2)  OV C 332, 14.11.2011., 1. lpp.

         (3)  OV C 326, 10.11.2011., 1. lpp.

         (4)  OV C 332, 14.11.2011., 134. lpp.

         (5)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

         (6)  OV C 267, 9.9.2011., 3. lpp.

         (7)  Gada darbības pārskats – 2010, 26. lpp.

         (8)  Gada darbības pārskats – 2010, 34. lpp.

         (9)  Gada darbības pārskats – 2010, 30. lpp.

         (10)  OV L 250, 27.9.2011., 94. lpp.


title: 2012/618/ES: Eiropas Parlamenta Lēmums ( 2012. gada 10. maijs ) par Eiropas Vides aģentūras 2010. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu#Eiropas Parlamenta Rezolūcija ( 2012. gada 10. maijs ) ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no lēmuma par Eiropas Vides aģentūras 2010. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu

text:
               17.10.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 286/356

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS
   (2012. gada 10. maijs)
   par Eiropas Vides aģentūras 2010. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
   (2012/618/ES)
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Eiropas Vides aģentūras 2010. finanšu gada galīgos pārskatus,

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Vides aģentūras 2010. finanšu gada galīgajiem pārskatiem, ar Aģentūras atbildēm (1),

               —

               ņemot vērā Padomes 2012. gada 21. februāra ieteikumu (06083/2012 – C7-0051/2012),

               —

               ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 185. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 1990. gada 7. maija Regulu (EEK) Nr. 1210/90, ar ko izveido Eiropas Vides aģentūru un Eiropas Vides informācijas un novērojumu tīklu (3), un jo īpaši tās 13. pantu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 23. aprīļa Regulu (EK) Nr. 401/2009 par Eiropas Vides aģentūru un Eiropas Vides informācijas un novērojumu tīklu (4), un jo īpaši tās 13. pantu,

               —

               ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), un jo īpaši tās 94. pantu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumu (A7-0105/2012),

               1.

               atliek lēmuma pieņemšanu par apstiprinājuma sniegšanu Eiropas Vides aģentūras izpilddirektorei attiecībā uz Aģentūras 2010. finanšu gada budžeta izpildi;

               2.

               izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, nosūtīt Eiropas Vides aģentūras izpilddirektorei, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Martin SCHULZ

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV C 366, 15.12.2011., 57. lpp.

      (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (3)  OV L 120, 11.5.1990., 1. lpp.

      (4)  OV L 126, 21.5.2009., 13. lpp.

      (5)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

      EIROPAS PARLAMENTA REZOLŪCIJA
      (2012. gada 10. maijs)
      ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no lēmuma par Eiropas Vides aģentūras 2010. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
      EIROPAS PARLAMENTS,

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Vides aģentūras 2010. finanšu gada galīgos pārskatus,

                  —

                  ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Vides aģentūras 2010. finanšu gada galīgajiem pārskatiem, ar Aģentūras atbildēm (1),

                  —

                  ņemot vērā Padomes 2012. gada 21. februāra ieteikumu (06083/2012 – C7-0051/2012),

                  —

                  ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 185. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Padomes 1990. gada 7. maija Regulu (EEK) Nr. 1210/90, ar ko izveido Eiropas Vides aģentūru un Eiropas Vides informācijas un novērojumu tīklu (3), un jo īpaši tās 13. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 23. aprīļa Regulu (EK) Nr. 401/2009 par Eiropas Vides aģentūru un Eiropas Vides informācijas un novērojumu tīklu (4), un jo īpaši tās 13. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), un jo īpaši tās 94. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,

                  —

                  ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumu (A7-0105/2012),

                  A.

                  tā kā Revīzijas palāta norādīja, ka tā ir guvusi pamatotu pārliecību, ka gada pārskati par 2010. finanšu gadu ir ticami un ka pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi;

                  B.

                  tā kā 2011. gada 10. maijā Parlaments sniedza Eiropas Vides aģentūras izpilddirektorei apstiprinājumu par Aģentūras 2009. finanšu gada budžeta izpildi (6) un lēmumam par budžeta izpildes apstiprināšanu pievienotajā rezolūcijā cita starpā:

                              —

                              mudināja Aģentūru turpināt centienus pilnveidot komunikācijas metodes, lai panāktu, ka tās konstatējumi tiktu vairāk atspoguļoti plašsaziņas līdzekļos, jo ar šādiem pasākumiem var nodrošināt pārskatāmākas darba metodes un lielāku sabiedrības interesi par Aģentūras darbu,

                              —

                              pauda bažas par Aģentūras praksi veikt līdzekļu pārvietojumus, lai palielinātu budžeta pozīcijas apmēru nolūkā samaksāt Aģentūras telpu īri par 2010. gada pirmo ceturksni, šos maksājumus veicot no 2009. gada budžeta, jo šāda prakse ir pretrunā gada pārskata principam,

                              —

                              aicināja Aģentūru novērst darbinieku atlases procedūru trūkumus, kuri mazina šo procedūru pārredzamību;

                  C.

                  tā kā Aģentūras 2010. gada budžets bija EUR 50 600 000, kas ir par 26 % lielāks nekā 2009. gadā; tā kā Savienības iemaksa Aģentūras 2010. gada budžetā bija EUR 35 258 000 salīdzinājumā ar EUR 34 560 000 2009. gadā (7), kas ir par 2 % vairāk,

                  1.

                  atliek Aģentūras budžeta izpildes apstiprināšanu un gaida, kad tiks saņemtas būtiskas atbildes un veikti pasākumi, reaģējot uz kritiskajām piezīmēm un izvirzītajām prasībām;

         Budžeta un finanšu pārvaldība

                  2.

                  norāda, ka Aģentūras budžeta izpildes līmeņi attiecībā uz saistību apropriācijām un maksājumu apropriācijām attiecīgi bija 100 % un 90,75 %;

                  3.

                  konstatē, iepazīstoties ar Aģentūras galīgajiem pārskatiem, ka 2010. finanšu gadā Aģentūras kopējie maksājumi bija EUR 38 898 533,88;

                  4.

                  konstatē, ka piecus mēnešus, proti, no 2010. gada 22. maija līdz 2010. gada oktobrim, Aģentūra bija izdekorējusi zaļā krāsā savas ēkas fasādi, kas izmaksāja EUR 294 641, un ka šo līgumu izpildīja uzņēmums Ramboll, kas bija galvenais līgumslēdzējs, un uzņēmums Green Fortune; ir pārsteigts, ka netika rīkots publiskā iepirkuma konkurss; prasa Aģentūras direktorei sniegt detalizētu informāciju par to, kā šie uzņēmumi tika izraudzīti par līgumslēdzējiem; konstatē, iepazīstoties ar Aģentūras direktores 2012. gada 11. aprīļa vēstuli, ka šīs izmaksas sedza no budžeta posteņiem “2 1 4 0 – Telpu aprīkojums” (EUR 180 872) un “3 3 2 3 – Komunikācija” (EUR 113 769); uzsver, ka saistību apropriācijas budžeta postenī 2 1 4 0 ir palielinātas no EUR 85 000 līdz EUR 271 049, neņemot vērā Aģentūras administrācijas vadītāja iebildumus; norāda arī, ka 2010. gada maijā administrācijas vadītājs devās slimības atvaļinājumā un kopš tā laika viņu aizvieto pienākumu pagaidu izpildītājs; konstatē, iepazīstoties ar direktores 2012. gada 30. aprīļa vēstuli, ka uz budžeta posteni 2 1 4 0 pārvietoja budžeta līdzekļus EUR 180 872 apmērā no budžeta posteņa “2 1 0 0 – Īre”; atgādina, ka 2009. gada decembrī Aģentūra maksāja īri par 2010. gada 1. ceturksni, tādējādi izvairoties no Komisijai atmaksājamās summas samazināšanas; tāpēc aicina Aģentūru paskaidrot budžeta izpildes apstiprinātājiestādei, kāpēc Aģentūra ir pārvietojusi EUR 180 872 no budžeta posteņa “Īre”, lai gan īre ir līgumā fiksēta summa, kā arī sniegt informāciju un rakstiskus pierādījumus par procedūrām, kas saistītas ar budžeta līdzekļu pārvietošanu; cer, ka Aģentūra visas prasītās darbības veiks līdz 2012. gada augustam;

                  5.

                  norāda, ka 2011. gada decembrī Aģentūra uz 48 mēnešiem piešķīra pakalpojumu pamatlīgumu plašsaziņas līdzekļu uzraudzības pakalpojumu sniegšanai un ka līguma kopējā summa bija EUR 250 000, kas ir daudz vairāk, nekā līdzīgi pakalpojumu izmaksājuši iepriekšējos gados; konstatē, ka, pamatojoties uz šo līgumu, Aģentūra plašsaziņas līdzekļu uzraudzībai gadā iztērēs ap EUR 62 500, un uzskata, ka šīs izmaksas ir pārāk lielas un pretrunā nodokļu maksātāju naudas efektīvas izmantošanas principam;

         Apropriāciju pārnešana

                  6.

                  pieņem zināšanai, iepazīstoties ar Aģentūras galīgajiem pārskatiem, ka EUR 12 809 551,05 no 2010. gada apropriācijām tika pārnesti uz 2011. gadu; secina, ka EUR 8 941 279 no kopējās pārnestās summas ir ārējie piešķirtie ieņēmumi, kas ir daudzgadu ieņēmumi, un līdz ar to uz tiem neattiecas gada pārskata princips;

                  7.

                  atzīmē, iepazīstoties ar Aģentūras galīgajiem pārskatiem, ka atcelto un no iepriekšējā gada pārnesto neizmantoto maksājumu apropriāciju apmērs ir EUR 585 282,87; secina, iepazīstoties ar Aģentūras pārskatiem, ka šī summa ir mazāka par 2009. gadā anulēto summu, t. i., EUR 693 127,02; līdz ar to norāda, ka atcelto apropriāciju īpatsvars ir tikai 1,5 %, kas liecina par finansiālo vajadzību labāku novērtēšanu;

                  8.

                  pauž nožēlu, ka Revīzijas palāta neuzskatīja, ka Aģentūras pārnesto un atcelto apropriāciju līmenis ir pietiekami augsts, lai savā ziņojumā par Aģentūras 2010. finanšu gada pārskatiem izteiktu brīdinājumu;

         Iepirkuma procedūras

                  9.

                  konstatē, iepazīstoties ar Aģentūras paziņojumu, ka Revīzijas palāta 2011. gada oktobrī revidēja iepirkuma procedūras, kas saistītas ar ēdināšanas pakalpojumiem, uzkopšanas pakalpojumiem, drošības pakalpojumiem un inventāru; aicina Aģentūru līdz 2012. gada septembra beigām sniegt budžeta izpildes apstiprinātājiestādei šīs revīzijas konstatējumus un Aģentūras atbildes, kā arī norādīt veiktos pasākumus;

                  10.

                  aicina Iekšējās revīzijas dienestu (IRD) revidēt Aģentūras līgumus ēdināšanas pakalpojumu, uzkopšanas pakalpojumu, drošības pakalpojumu un mēbeļu jomā, lai noskaidrotu, vai konkursa uzaicinājuma sagatavošanas, publicēšanas, novērtēšanas un līgumu administrēšanas posmos ir ievēroti divi šādi principi: maksimāla konkurence un izmaksu lietderība, un attiecīgi informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par IRD konstatējumiem;

         Cilvēkresursi

                  11.

                  norāda, ka Aģentūra ir pārskatījusi darbā pieņemšanas procesus atbilstīgi budžeta izpildes apstiprinātājiestādes un Revīzijas palātas piezīmēm nolūkā novērst trūkumus, kas saistīti ar vakanču izsludināšanu, atlases komisiju pieņemto lēmumu dokumentēšanu, kritērijiem, pēc kādiem uzaicina uz darba interviju, un darba interviju protokolēšanu;

                  12.

                  secina arī, iepazīstoties ar Aģentūras gada pārvaldības plānu, ka Aģentūra ir īstenojusi Eiropas Vides aģentūras personāla politiku, kas ir pamats personāla izaugsmei;

                  13.

                  saņēma informāciju, ka 2010. gadā darbā tika pieņemti 7 iekšējie kandidāti un 40 ārējie kandidāti; konstatē, ka no iekšējiem kandidātiem darbā pieņemts 1 ierēdnis, 5 pagaidu darbinieki un 1 līgumdarbinieks, savukārt no ārējiem kandidātiem darbā pieņemts 1 ierēdnis, 13 pagaidu darbinieki, 29 līgumdarbinieki un 4 valstu eksperti; konstatē, ka iepriekšējos piecos gados Aģentūra ir uzņēmusi 12 vieszinātniekus, kuri strādājuši Aģentūras telpās; pārredzamības nolūkos aicina Aģentūru pabeigt vieszinātnieku curriculum vitae publicēšanu, norādot vismaz izglītību un darba pieredzi;

         Aģentūras stratēģija 2009.–2013. gadam

                  14.

                  atzinīgi vērtē to, ka Aģentūras personāla un vadības darbības, kvalitātes kontroles procesi, produkti un pakalpojumi, administratīvie un būvniecības pakalpojumi ir apkopoti stratēģiskajā jomā, kas ietverta Eiropas Vides aģentūras stratēģijā 2009.–2013. gadam;

                  15.

                  aicina Aģentūru nodrošināt ciešāku saikni starp pasākumiem, resursiem un rezultātiem;

         Interešu konflikts

                  16.

                  norāda, ka no 2010. gada jūnija līdz 2011. gada aprīlim Aģentūras izpilddirektore bija Earthwatch (starptautiska vides labdarības struktūra, kas cilvēkus iesaista zinātniskā darbā pētniecības un izglītības jomā) Starptautiskās konsultatīvās padomes pilnvarotā un locekle, kā arī minēts, ka viņa bijusi Worldwatch Europe Eiropas konsultatīvās padomes locekle; konstatē, ka saskaņā ar izpilddirektores paziņojumu viņa 2011. gada aprīlī atkāpās no šiem amatiem pēc tam, kad Revīzijas palātas priekšsēdētājs sniedza šādu ieteikumu, norādot uz iespējamo interešu konfliktu;

                  17.

                  ir ļoti nobažījies, ka 2010. gadā, kamēr izpilddirektore joprojām bija tieši saistīta ar Earthwatch, 29 Aģentūras darbinieki, tostarp izpilddirektore, piedalījās Earthwatch vadītos dažādu bioloģiskās daudzveidības projektu pētījumos Karību vai Vidusjūras reģionā, kas ilga līdz pat 10 dienām, un ka Aģentūra maksāja šai NVO kopumā EUR 33 791,28, kā to norādījusi Aģentūras izpilddirektore;

                  18.

                  atzīst, ka darbinieku speciālās mācības ir profesionālās izaugsmes daļa, un pieņem zināšanai kopējo šīm mācībām atvēlēto summu;

                  19.

                  ir pārsteigts, ka 2010. gada 5. novembrī dibinātā organizācija Worldwatch Institute Europe par savu adresi ir norādījusi Aģentūras mītni un kā savas telpas izmantojusi Aģentūras platību, nemaksājot tai nekādu īri, līdz ar to telpu izmantošana tika apmaksāta no ES budžeta; pauž nožēlu, ka direktores 2012. gada 30. aprīļa vēstulē minēta tikai tā Worldwatch Institute organizācija, kas atrodas ASV, nevis organizācija Worldwatch Institute Europe, kas izmantojusi Aģentūras telpas, nemaksājot īri; turklāt norāda, ka Worldwatch Institute Europe izpilddirektors bija Aģentūras vieszinātnieks; aicina Aģentūru līdz 2012. gada augustam šajā jautājumā sniegt budžeta izpildes apstiprinātājiestādei konkrētu informāciju un dokumentārus pierādījumus, tostarp norādot personu, kura Aģentūrā ļāva veikt šīs darbības, precīzu datumu, kurā Worldwatch Institute Europe pārtrauca izmantot Aģentūras telpas, kā arī aicina norādīt to, vai attiecīgā Aģentūras vieszinātnieka veikums tika publicēts Worldwatch Institute Europe vai Aģentūras vārdā;

                  20.

                  atzinīgi vērtē sadarbību starp Aģentūru un NVO, kuras darbojas vides jomā, kā tas notiek arī citās specializētajās aģentūrās, taču atgādina, ka pat iespējama interešu konflikta situācija mazina uzticību iestādēm un raisa bažas nodokļu maksātājos;

                  21.

                  aicina Aģentūru nolūkā sekmēt lielāku pārredzamību attiecībā uz interešu konflikta novēršanu un izskaušanu nekavējoties pieņemt rīcības plānu, lai līdz 2012. gada 30. jūnijam savā tīmekļa vietnē publicētu vadošo darbinieku, zinātniskās komitejas locekļu, ekspertu un valdes locekļu finansiālo interešu deklarācijas un gadījumā, ja tā nav pieejama, – curriculum vitae, norādot vismaz izglītību un darba pieredzi; uzskata, ka šādi pasākumi ļautu budžeta izpildes apstiprinātājiestādei un sabiedrībai novērtēt šo darbinieku kvalifikāciju un novērst iespējamo interešu konfliktu;

         Darbības rezultāti

                  22.

                  atzīmē Aģentūras iniciatīvu regulāri sniegt neatkarīgu ārējo novērtējumu, pamatojoties uz Aģentūras izveides Regulu (EEK) Nr. 1210/90 un valdes pieņemtajām darba programmām; jo īpaši atzīmē, ka nākamo novērtējumu veiks 2012. gadā un tajā galveno uzmanību pievērsīs tam, cik efektīvi un lietderīgi tiek īstenota Aģentūras korporatīvā stratēģija;

                  23.

                  atzīmē Aģentūras iniciatīvu darbības rezultātus mērīt ar vides vadības un audita sistēmas (EMAS) un iekšējās vadības sistēmu starpniecību, izmantojot četrus savstarpēji saistītus aspektus, tādus kā finanses, klienti, darījumi, kā arī mācības un izaugsme;

                  24.

                  atzīst, iepazīstoties ar Aģentūras gada pārvaldības plāna piezīmēm, Aģentūras centienus sadarboties ar dažādām starptautiskajām un Savienības struktūrām, Eionet un Zinātnisko komiteju, lai izveidotu tīkla struktūru, kas ļautu sistemātiskāk uzturēt sakarus ar pētniecības un zinātnes aprindām, izplatīt un izmantot rezultātus, jo īpaši informāciju un datus, kas gūti Eiropas un valstu mēroga pētnieciskā darbībā;

                  25.

                  papildus norāda, ka pēc budžeta izpildes apstiprinātājiestādes pieprasījuma attiecībā uz 2009. gada budžeta izpildi Aģentūra 2011. gadā ir pastiprināti centusies nodot informāciju plašākai sabiedrībai un ir sākusi izmēģinājuma projektus, izmantojot sociālos plašsaziņas līdzekļus kā uz sabiedrību orientētu komunikācijas veidu;

                  26.

                  tomēr ir nobažījies par Aģentūras sagatavoto ziņojumu, dokumentu un citu līdzīgu materiālu ļoti lielo skaitu; uzskata, ka to var izprast kā nepietiekami konstruktīvu un inovatīvu Aģentūras darbu un ka attiecīgi varētu būt nelietderīgi izmantota Savienības finanšu iemaksa; tāpēc aicina Aģentūru nekavējoties sniegt detalizētu informāciju budžeta lēmējinstitūcijai un jo īpaši Budžeta kontroles lēmējiestādei, norādot:

                              —

                              avotus, kurus Aģentūra izmantojusi ziņojumu, dokumentu un citu saistīto materiālu sagatavošanai,

                              —

                              2010. gadā sagatavoto ziņojumu un citu dokumentu skaitu,

                              —

                              pierādījumus par iespējamo pievienoto vērtību, ko devuši Aģentūras ziņojumi salīdzinājumā ar citu struktūru ziņojumiem par vides jautājumiem,

                              —

                              dalībvalstu iesūtīto datu pārbaudes procesu (ja tāds pastāv), šādas pārbaudes periodiskumu un to, kādā veidā Aģentūra izmanto dalībvalstu iesūtītos datus;

                  27.

                  pauž gandarījumu, ka 2010. gadā Aģentūra īpašu uzmanību pievērsa bioloģiskajai daudzveidībai, globālajai vides un drošības novērošanai (GMES), vides uzraudzības portālam Eye on Earth un 2010. gada ziņojumam par vides stāvokli (SOER);

                  28.

                  vēlētos mudināt Aģentūru turpināt centienus komunikācijas metožu pilnveidošanā, lai panāktu, ka tās konstatējumi vairāk tiek atspoguļoti plašsaziņas līdzekļos un tādējādi veicina publiskās debates un paplašina tās informācijas spektru, kas sabiedrībai pieejama par svarīgiem vides jautājumiem, piemēram, klimata pārmaiņām, bioloģisko daudzveidību un dabas resursu pārvaldību;

         Iekšējā revīzija

                  29.

                  konstatē, ka 2010. gadā IRD veica “pārvaldības plāna sistēmas (PPS) / darbību uzraudzības” revīziju, kuras mērķis bija izvērtēt un gūt pierādījumus par to, vai Aģentūras darbības tiek pienācīgi plānotas un uzraudzītas; jo īpaši atzīmē, ka IRD sniedza astoņus ieteikumus, no kuriem seši tika norādīti kā svarīgi un divi – kā vēlami;

                  30.

                  šajā sakarā aicina Aģentūru:

                              —

                              veicināt pamatnostādņu izstrādi, ietverot projektu plānošanas mērķus un izmērāmus rādītājus un uzraugot panākto progresu,

                              —

                              sadalīt projektu izmaksas,

                              —

                              veicināt efektīvāku projektu vadību un procedūras, ar kurām pārbaudīt PPS ievadītos jaunos datus un pārliecināties par to pareizību;

                  31.

                  papildus tam aicina Aģentūru nekavējoties pieņemt pasākumus, ar kuriem novērst IRD iepriekšējās revīzijās konstatētos trūkumus attiecībā uz kvalitātes vadību un dotāciju pārvaldību nolūkā:

                              —

                              izstrādāt un pielietot KN/KK protokolu attiecībā uz SEG uzskaites ziņojumu,

                              —

                              plānot, aprakstīt un dokumentēt attiecīgās kvalitātes pārbaudes,

                              —

                              nodrošināt kvalitātes kontroļu uzraudzību,

                              —

                              plānot darbību nepārtrauktības jautājumus,

                              —

                              veikt dotāciju kontroles un apstiprinājuma pārbaudes uz vietas,

                              —

                              uzraudzīt dotāciju izpildi un veikt izpildes pārbaudi;

                  32.

                  vērš uzmanību uz Parlamenta iepriekšējos budžeta izpildes apstiprinājuma ziņojumos ietvertajiem ieteikumiem, kas izklāstīti šīs rezolūcijas pielikumā;

                  33.

                  norāda, ka lēmumam par budžeta izpildes apstiprināšanu ir pievienoti arī horizontāla rakstura konstatējumi, kas iekļauti 2012. gada 10. maija rezolūcijā (8) par aģentūru darbību, finanšu pārvaldību un kontroli.

         (1)  OV C 366, 15.12.2011., 57. lpp.

         (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

         (3)  OV L 120, 11.5.1990., 1. lpp.

         (4)  OV L 126, 21.5.2009., 13. lpp.

         (5)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

         (6)  OV L 250, 27.9.2011., 155. lpp.

         (7)  OV L 64, 12.3.2010., 677. lpp.

         (8)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0164 (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 388. lpp.).

      PIELIKUMS

         EIROPAS PARLAMENTA IEPRIEKŠĒJO GADU IETEIKUMI

                  Eiropas Vides aģentūra

                  2006

                  2007

                  2008

                  2009

                  Darbības rezultāti

                  Nav

                  Nav

                              —

                              Aicina Aģentūru sākt šajā un iepriekšējos gados veikto darbību diahronisku analīzi.

                              —

                              Aicina Aģentūru arī turpmāk reizi piecos gados nodrošināt neatkarīgu ārējo novērtējumu, pamatojoties uz izveides regulu un valdes pieņemtajām darba programmām.

                              —

                              Pozitīvas tendences: Aģentūra ir ieviesusi labi izstrādātu, uz darbībām balstītu pārvaldības sistēmu, daudzgadu darba programmu, līdzsvarotu rezultātu pārskatu ar rādītājiem un integrētu pārvaldības kontroles sistēmu.

                              —

                              Aicina Aģentūru tās darbības, kas veiktas gadā, par kuru ir jāsniedz budžeta izpildes apstiprinājums, salīdzināt ar tām darbībām, kas veiktas iepriekšējā finanšu gadā.

                              —

                              Aicina Aģentūru prioritārā kārtā pievērsties četrām pamatjomām un darīt vairāk, lai sekmētu to attīstību.

                              —

                              Mudina Aģentūru turpināt centienus pilnveidot komunikācijas metodes, lai panāktu, ka tās konstatējumi tiktu vairāk atspoguļoti plašsaziņas līdzekļos, jo ar šādiem pasākumiem var nodrošināt pārskatāmākas darba metodes un lielāku sabiedrības interesi par Aģentūras darbu.

                              —

                              Prasa Revīzijas palātai veikt Aģentūras lietderības revīzijas.

                  Budžeta un finanšu pārvaldība

                  Netika stingri ievērots budžeta veidošanas gada pārskata princips: vairāk nekā 30 % no saistībām un 50 % no darbības izdevumiem bija jāpārnes uz nākamo gadu.

                              —

                              Konkursa procedūru trūkumi: tieša pakalpojumu sniegšanas līgumu piešķiršana, neievērojot Finanšu regulas prasības, konkrētu pakalpojumu sniegšanas līgumu piešķiršana neatbilst pamatlīguma noteikumiem.

                              —

                              Trūkumi dotāciju līgumu pārvaldībā (Eiropas Tematiskais centrs).

                  Nav

                              —

                              Mudina Aģentūru nostiprināt saikni starp savu budžetu un darbības programmu.

                              —

                              Pauž bažas par Aģentūras praksi veikt līdzekļu pārvietojumus, lai palielinātu budžeta pozīcijas apmēru nolūkā samaksāt Aģentūras telpu īri par 2010. gada pirmo ceturksni, šos maksājumus veicot no 2009. gada budžeta, jo šāda prakse ir pretrunā gada pārskata principam.

                              —

                              Aicina Aģentūru uzlabot precizitāti attiecībā uz operatīvo departamentu sniegto informāciju par uzkrāto darbības izdevumu aplēsēm.

                  Cilvēkresursi

                  Nav

                  Darbā pieņemšanas procedūru trūkumi: atlases kritērijiem neatbilstīgi kandidāti tika izvirzīti turpmākajai izvērtēšanai un netika dokumentēti kritēriji, ar kuriem nosaka labāko kandidātu uzaicināšanai uz darba interviju.

                  Nav

                              —

                              Aicina Aģentūru novērst darbinieku atlases procedūru trūkumus, kuri mazina šo procedūru pārredzamību.

                              —

                              Revīzijas palāta ir konstatējusi šādus trūkumus: paziņojumos par vakancēm netika norādīts maksimālais to kandidātu skaits, kas tiks iekļauts rezerves sarakstā, rakstveida testu un interviju laikā izmantotie jautājumi netika apspriesti pirms pieteikumu izskatīšanas, atlases komisiju lēmumi netika pienācīgi dokumentēti, netika sastādīti protokoli, un iepriekš netika noteikti atbilstības kritēriji, kurus piemēro kandidātu uzaicināšanai uz darba interviju vai iekļaušanai rezerves sarakstā.

                  Iekšējā revīzija

                  Pārkāpjot pienākumu nošķiršanas principu, vienam un tam pašam kredītrīkotājam uzticēja ne tikai veikt iepriekšējas pārbaudes, bet arī pārvaldīt piekļuves tiesības budžeta uzskaites IT sistēmai.

                  Nav

                  Aicina Aģentūru īstenot 17 no Iekšējā revīzijas dienesta sniegtajiem 27 ieteikumiem, t. i., ieviest finanšu shēmas, veicināt dotāciju kontroles/pārbaudes uz vietas, kā arī uzraudzīt un pārbaudīt dotāciju izpildi un iekšējās kontroles standartu īstenošanu.

                  Norāda, ka joprojām nav īstenoti trīs no IRD iepriekšējā revīzijā sniegtajiem ieteikumiem, kuri galvenokārt attiecas uz paaugstināta riska amatiem, dotāciju un finanšu shēmu kontrolēm/pārbaudēm uz vietas un kuri uzskatāmi par ļoti svarīgiem ieteikumiem.