title: Padomes Lēmums (ES) 2019/78 (2018. gada 20. decembris) par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Maurīcijas Republiku, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Maurīcijas Republiku par īstermiņa vīzu atcelšanu

text:
                  21.1.2019

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 18/22

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2019/78
         (2018. gada 20. decembris)
         par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Maurīcijas Republiku, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Maurīcijas Republiku par īstermiņa vīzu atcelšanu
         EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 77. panta 2. punkta a) apakšpunktu saistībā ar 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta v) punktu,
         ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
         ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu (1),
         tā kā:

                     (1)

                     Ar Lēmumu 2009/899/EK (2) Padome noslēdza Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Maurīcijas Republiku par īstermiņa vīzu atcelšanu (3) (“nolīgums”). Nolīgums paredz bezvīzu ceļošanu Savienības pilsoņiem un Maurīcijas Republikas pilsoņiem, kas ceļo uz otras līgumslēdzējas puses teritoriju, ne vairāk kā uz trīs mēnešiem sešu mēnešu laikposmā.

                     (2)

                     Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 610/2013 (4) Savienības vīzu un robežu tiesību aktos tika ieviestas horizontālas izmaiņas un īstermiņa uzturēšanās ilgums noteikts ne ilgāks par 90 dienām jebkurā 180 dienu laikposmā.

                     (3)

                     Nolīgumā ir nepieciešams iekļaut šo jauno definīciju, lai pilnībā harmonizētu Savienības īstermiņa uzturēšanās režīmu.

                     (4)

                     Komisija Savienības vārdā ir risinājusi sarunas ar Maurīcijas Republiku par nolīgumu, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Maurīcijas Republiku par īstermiņa vīzu atcelšanu (“grozošais nolīgums”).

                     (5)

                     Saskaņā ar Padomes Lēmumu (ES) Nr. 2017/2087 (5) grozošais nolīgums ir parakstīts.

                     (6)

                     Šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Apvienotā Karaliste nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2000/365/EK (6), tādēļ Apvienotā Karaliste nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā un Apvienotajai Karalistei šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro.

                     (7)

                     Šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Īrija nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2002/192/EK (7), tādēļ Īrija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā un Īrijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro.

                     (8)

                     Grozošais nolīgums būtu jāapstiprina,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Ar šo Savienības vārdā tiek apstiprināts Nolīgums starp Eiropas Savienību un Maurīcijas Republiku, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Maurīcijas Republiku par īstermiņa vīzu atcelšanu.
            Grozošā nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.

            2. pants
            Padomes priekšsēdētājs Savienības vārdā sniedz grozošā nolīguma 2. pantā paredzēto paziņojumu (8).

            3. pants
            Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

            Briselē, 2018. gada 20. decembrī

                  Padomes vārdā –

                  priekšsēdētāja

               E. KÖSTINGER

            (1)  Piekrišana sniegta 2018. gada 23. oktobrī.

            (2)  Padomes Lēmums 2009/899/EK (2009. gada 30. novembris) par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Maurīcijas Republiku par īstermiņa vīzu atcelšanu (OV L 321, 8.12.2009., 41. lpp.).

            (3)  OV L 169, 30.6.2009., 17. lpp.

            (4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 610/2013 (2013. gada 26. jūnijs), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 562/2006, ar kuru ievieš Kopienas Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss), Konvenciju, ar ko īsteno Šengenas nolīgumu, Padomes Regulu (EK) Nr. 1683/95 un Regulu (EK) Nr. 539/2001, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 767/2008 un Regulu (EK) Nr. 810/2009 (OV L 182, 29.6.2013., 1. lpp.).

            (5)  Padomes Lēmums (ES) 2017/2087 (2017. gada 6. novembris) par to, lai Savienības vārdā parakstītu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Maurīcijas Republiku, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Maurīcijas Republiku par īstermiņa vīzu atcelšanu (OV L 297, 15.11.2017., 9. lpp.).

            (6)  Padomes Lēmums 2000/365/EK (2000. gada 29. maijs) par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp.).

            (7)  Padomes Lēmums 2002/192/EK (2002. gada 28. februāris) par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp.).

            (8)  Grozošā nolīguma spēkā stāšanās dienu Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

            PIELIKUMS

               Savienības deklarācija par to, ka stājas spēkā Regula (ES) 2017/2226, ar ko izveido ieceļošanas/izceļošanas sistēmu (IIS), un par dalībvalstīm, kuras Šengenas acquis piemēro pilnībā

            2017. gada 29. decembrī stājās spēkā Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/2226 (2017. gada 30. novembris), ar ko izveido ieceļošanas/izceļošanas sistēmu (IIS), lai reģistrētu to trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanas un izceļošanas datus un ieceļošanas atteikumu datus, kuri šķērso Eiropas Savienības dalībvalstu ārējās robežas, un ar ko paredz nosacījumus piekļuvei IIS tiesībaizsardzības nolūkos un groza Konvenciju, ar ko īsteno Šengenas nolīgumu un Regulu (EK) Nr. 767/2008 un Regulu (ES) Nr. 1077/2011.
            Līdz ar to no Regulas (ES) 2017/2226 (1) piemērošanas dienas šā nolīguma nozīmē dalībvalstis, kuras Šengenas acquis piemēro pilnībā, ir dalībvalstis, uz kuru ārējām robežām darbojas ieceļošanas/izceļošanas sistēma. Laiku, kas nepārsniedz 90 dienas jebkurā 180 dienu laikposmā, aprēķinās, ņemot vērā uzturēšanās ilgumu visās dalībvalstīs, uz kuru ārējām robežām darbojas ieceļošanas/izceļošanas sistēma.

               (1)  Piemērošanas dienu noteiks Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2017/2226 73. pantu.


title: Padomes Lēmums (ES) 2019/75 (2018. gada 20. decembris) par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Antigvu un Barbudu, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Antigvu un Barbudu par īstermiņa vīzu atcelšanu

text:
                  21.1.2019

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 18/1

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2019/75
         (2018. gada 20. decembris)
         par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Antigvu un Barbudu, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Antigvu un Barbudu par īstermiņa vīzu atcelšanu
         EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 77. panta 2. punkta a) apakšpunktu saistībā ar 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta v) punktu,
         ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
         ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu (1),
         tā kā:

                     (1)

                     Ar Lēmumu 2009/896/EK (2) Padome noslēdza Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Antigvu un Barbudu par īstermiņa vīzu atcelšanu (3) (“nolīgums”). Nolīgums paredz bezvīzu ceļošanu Savienības pilsoņiem un Antigvas un Barbudas pilsoņiem, kas ceļo uz otras līgumslēdzējas puses teritoriju, ne vairāk kā uz trīs mēnešiem sešu mēnešu laikposmā.

                     (2)

                     Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 610/2013 (4) Savienības vīzu un robežu tiesību aktos tika ieviestas horizontālas izmaiņas un īstermiņa uzturēšanās ilgums noteikts ne ilgāks par 90 dienām jebkurā 180 dienu laikposmā.

                     (3)

                     Nolīgumā ir nepieciešams iekļaut šo jauno definīciju, lai pilnībā harmonizētu Savienības īstermiņa uzturēšanās režīmu.

                     (4)

                     Komisija Savienības vārdā ir risinājusi sarunas ar Antigvu un Barbudu par nolīgumu, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Antigvu un Barbudu par īstermiņa vīzu atcelšanu (“grozošais nolīgums”).

                     (5)

                     Saskaņā ar Padomes Lēmumu (ES) 2017/2083 (5) grozošais nolīgums ir parakstīts.

                     (6)

                     Šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Apvienotā Karaliste nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2000/365/EK (6), tādēļ Apvienotā Karaliste nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā un Apvienotajai Karalistei šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro.

                     (7)

                     Šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Īrija nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2002/192/EK (7), tādēļ Īrija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā un Īrijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro.

                     (8)

                     Grozošais nolīgums būtu jāapstiprina,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Ar šo Savienības vārdā tiek apstiprināts Nolīgums starp Eiropas Savienību un Antigvu un Barbudu, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Antigvu un Barbudu par īstermiņa vīzu atcelšanu.
            Grozošā nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.

            2. pants
            Padomes priekšsēdētājs Savienības vārdā sniedz grozošā nolīguma 2. pantā paredzēto paziņojumu (8).

            3. pants
            Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

            Briselē, 2018. gada 20. decembrī

                  Padomes vārdā –

                  priekšsēdētāja

               E. KÖSTINGER

            (1)  Piekrišana sniegta 2018. gada 23. oktobrī.

            (2)  Padomes Lēmums 2009/896/EK (2009. gada 30. novembris) par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Antigvu un Barbudu par īstermiņa vīzu atcelšanu (OV L 321, 8.12.2009., 38. lpp.).

            (3)  OV L 169, 30.6.2009., 3. lpp.

            (4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 610/2013 (2013. gada 26. jūnijs), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 562/2006, ar kuru ievieš Kopienas Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss), Konvenciju, ar ko īsteno Šengenas nolīgumu, Padomes Regulu (EK) Nr. 1683/95 un Regulu (EK) Nr. 539/2001, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 767/2008 un Regulu (EK) Nr. 810/2009 (OV L 182, 29.6.2013., 1. lpp.).

            (5)  Padomes Lēmums (ES) 2017/2083 (2017. gada 6. novembris) par to, lai Savienības vārdā parakstītu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Antigvu un Barbudu, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Antigvu un Barbudu par īstermiņa vīzu atcelšanu (OV L 297, 15.11.2017., 1. lpp.).

            (6)  Padomes Lēmums 2000/365/EK (2000. gada 29. maijs) par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp.).

            (7)  Padomes Lēmums 2002/192/EK (2002. gada 28. februāris) par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp.).

            (8)  Grozošā nolīguma spēkā stāšanās dienu Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

            PIELIKUMS

               Savienības deklarācija par to, ka stājas spēkā Regula (ES) 2017/2226, ar ko izveido ieceļošanas/izceļošanas sistēmu (IIS), un par dalībvalstīm, kuras Šengenas acquis piemēro pilnībā

            2017. gada 29. decembrī stājās spēkā Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/2226 (2017. gada 30. novembris), ar ko izveido ieceļošanas/izceļošanas sistēmu (IIS), lai reģistrētu to trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanas un izceļošanas datus un ieceļošanas atteikumu datus, kuri šķērso Eiropas Savienības dalībvalstu ārējās robežas, un ar ko paredz nosacījumus piekļuvei IIS tiesībaizsardzības nolūkos un groza Konvenciju, ar ko īsteno Šengenas nolīgumu un Regulu (EK) Nr. 767/2008 un Regulu (ES) Nr. 1077/2011.
            Līdz ar to no Regulas (ES) 2017/2226 (1) piemērošanas dienas šā nolīguma nozīmē dalībvalstis, kuras Šengenas acquis piemēro pilnībā, ir dalībvalstis, uz kuru ārējām robežām darbojas ieceļošanas/izceļošanas sistēma. Laiku, kas nepārsniedz 90 dienas jebkurā 180 dienu laikposmā, aprēķinās, ņemot vērā uzturēšanās ilgumu visās dalībvalstīs, uz kuru ārējām robežām darbojas ieceļošanas/izceļošanas sistēma.

               (1)  Piemērošanas dienu noteiks Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2017/2226 73. pantu.


title: Padomes Lēmums (ES) 2019/77 (2018. gada 20. decembris) par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Bahamu Salu Sadraudzību, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Bahamu Salu Sadraudzību par īstermiņa vīzu atcelšanu

text:
                  21.1.2019

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 18/15

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2019/77
         (2018. gada 20. decembris)
         par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Bahamu Salu Sadraudzību, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Bahamu Salu Sadraudzību par īstermiņa vīzu atcelšanu
         EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 77. panta 2. punkta a) apakšpunktu saistībā ar 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta v) punktu,
         ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
         ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu (1),
         tā kā:

                     (1)

                     Ar Lēmumu 2009/897/EK (2) Padome noslēdza Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Bahamu Salu Sadraudzību par īstermiņa vīzu atcelšanu (3) (“nolīgums”). Nolīgums paredz bezvīzu ceļošanu Savienības pilsoņiem un Bahamu Salu Sadraudzības pilsoņiem, kas ceļo uz otras līgumslēdzējas puses teritoriju, ne vairāk kā uz trīs mēnešiem sešu mēnešu laikposmā.

                     (2)

                     Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 610/2013 (4) Savienības vīzu un robežu tiesību aktos tika ieviestas horizontālas izmaiņas un īstermiņa uzturēšanās ilgums noteikts ne ilgāks par 90 dienām jebkurā 180 dienu laikposmā.

                     (3)

                     Nolīgumā ir nepieciešams iekļaut šo jauno definīciju, lai pilnībā harmonizētu Savienības īstermiņa uzturēšanās režīmu.

                     (4)

                     Komisija Savienības vārdā ir risinājusi sarunas ar Bahamu Salu Sadraudzību par nolīgumu, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Bahamu Salu Sadraudzību par īstermiņa vīzu atcelšanu (“grozošais nolīgums”).

                     (5)

                     Saskaņā ar Padomes Lēmumu (ES) 2017/2085 (5) grozošais nolīgums ir parakstīts.

                     (6)

                     Šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Apvienotā Karaliste nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2000/365/EK (6), tādēļ Apvienotā Karaliste nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā un Apvienotajai Karalistei šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro.

                     (7)

                     Šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Īrija nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2002/192/EK (7), tādēļ Īrija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā un Īrijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro.

                     (8)

                     Grozošais nolīgums būtu jāapstiprina,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Ar šo Savienības vārdā tiek apstiprināts Nolīgums starp Eiropas Savienību un Bahamu Salu Sadraudzību, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Bahamu Salu Sadraudzību par īstermiņa vīzu atcelšanu.
            Grozošā nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.

            2. pants
            Padomes priekšsēdētājs Savienības vārdā sniedz grozošā nolīguma 2. pantā paredzēto paziņojumu (8).

            3. pants
            Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

            Briselē, 2018. gada 20. decembrī

                  Padomes vārdā –

                  priekšsēdētāja

               E. KÖSTINGER

            (1)  Piekrišana sniegta 2018. gada 23. oktobrī.

            (2)  Padomes Lēmums 2009/897/EK (2009. gada 30. novembris) par to, lai noslēgtu Nolīgumu tarp Eiropas Kopienu un Bahamu Salu Sadraudzību ar īstermiņa vīzu atcelšanu (OV L 321, 8.12.2009., 39. lpp.

            (3)  OV L 169, 30.6.2009., 24. lpp.

            (4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 610/2013 (2013. gada 26. jūnijs), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 562/2006, ar kuru ievieš Kopienas Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss), Konvenciju, ar ko īsteno Šengenas nolīgumu, Padomes Regulu (EK) Nr. 1683/95 un Regulu (EK) Nr. 539/2001, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 767/2008 un Regulu (EK) Nr. 810/2009 (OV L 182, 29.6.2013., 1. lpp.).

            (5)  Padomes Lēmums (ES) 2017/2085 (2017. gada 6. novembris) par to, lai Savienības vārdā parakstītu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Bahamu Salu Sadraudzību, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Bahamu Salu Sadraudzību par īstermiņa vīzu atcelšanu (OV L 297, 15.11.2017., 5. lpp.).

            (6)  Padomes Lēmums 2000/365/EK (2000. gada 29. maijs) par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp.).

            (7)  Padomes Lēmums 2002/192/EK (2002. gada 28. februāris) par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp.).

            (8)  Grozošā nolīguma spēkā stāšanās dienu Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

            PIELIKUMS

               Savienības deklarācija par to, ka stājas spēkā Regula (ES) 2017/2226, ar ko izveido ieceļošanas/izceļošanas sistēmu (IIS), un par dalībvalstīm, kuras Šengenas acquis piemēro pilnībā

            2017. gada 29. decembrī stājās spēkā Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/2226 (2017. gada 30. novembris), ar ko izveido ieceļošanas/izceļošanas sistēmu (IIS), lai reģistrētu to trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanas un izceļošanas datus un ieceļošanas atteikumu datus, kuri šķērso Eiropas Savienības dalībvalstu ārējās robežas, un ar ko paredz nosacījumus piekļuvei IIS tiesībaizsardzības nolūkos un groza Konvenciju, ar ko īsteno Šengenas nolīgumu un Regulu (EK) Nr. 767/2008 un Regulu (ES) Nr. 1077/2011.
            Līdz ar to no Regulas (ES) 2017/2226 (1) piemērošanas dienas šā nolīguma nozīmē dalībvalstis, kuras Šengenas acquis piemēro pilnībā, ir dalībvalstis, uz kuru ārējām robežām darbojas ieceļošanas/izceļošanas sistēma. Laiku, kas nepārsniedz 90 dienas jebkurā 180 dienu laikposmā, aprēķinās, ņemot vērā uzturēšanās ilgumu visās dalībvalstīs, uz kuru ārējām robežām darbojas ieceļošanas/izceļošanas sistēma.

               (1)  Piemērošanas dienu noteiks Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2017/2226 73. pantu.


title: Padomes Lēmums (ES) 2019/80 (2018. gada 20. decembris) par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Sentkitsas un Nevisas Federāciju, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Sentkitsas un Nevisas Federāciju par īstermiņa vīzu atcelšanu

text:
                  21.1.2019

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 18/36

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2019/80
         (2018. gada 20. decembris)
         par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Sentkitsas un Nevisas Federāciju, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Sentkitsas un Nevisas Federāciju par īstermiņa vīzu atcelšanu
         EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 77. panta 2. punkta a) apakšpunktu saistībā ar 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta v) punktu,
         ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
         ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu (1),
         tā kā:

                     (1)

                     Ar Lēmumu 2009/901/EK (2) Padome noslēdza Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Sentkitsas un Nevisas Federāciju par īstermiņa vīzu atcelšanu (3) (“nolīgums”). Nolīgums paredz bezvīzu ceļošanu Savienības pilsoņiem un Sentkitsas un Nevisas Federācijas pilsoņiem, kas ceļo uz otras līgumslēdzējas puses teritoriju, ne vairāk kā uz trīs mēnešiem sešu mēnešu laikposmā.

                     (2)

                     Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 610/2013 (4) Savienības vīzu un robežu tiesību aktos tika ieviestas horizontālas izmaiņas un īstermiņa uzturēšanās ilgums noteikts ne ilgāks par 90 dienām jebkurā 180 dienu laikposmā.

                     (3)

                     Nolīgumā ir nepieciešams iekļaut šo jauno definīciju, lai pilnībā harmonizētu Savienības īstermiņa uzturēšanās režīmu.

                     (4)

                     Komisija Savienības vārdā ir risinājusi sarunas ar Sentkitsas un Nevisas Federāciju par nolīgumu, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Sentkitsas un Nevisas Federāciju par īstermiņa vīzu atcelšanu (“grozošais nolīgums”).

                     (5)

                     Saskaņā ar Padomes Lēmumu (ES) 2017/2086 (5) grozošais nolīgums ir parakstīts.

                     (6)

                     Šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Apvienotā Karaliste nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2000/365/EK (6), tādēļ Apvienotā Karaliste nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā un Apvienotajai Karalistei šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro.

                     (7)

                     Šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Īrija nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2002/192/EK (7), tādēļ Īrija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā un Īrijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro.

                     (8)

                     Grozošais nolīgums būtu jāapstiprina,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Ar šo Savienības vārdā tiek apstiprināts Nolīgums starp Eiropas Savienību un Sentkitsas un Nevisas Federāciju, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Sentkitsas un Nevisas Federāciju par īstermiņa vīzu atcelšanu.
            Grozošā nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.

            2. pants
            Padomes priekšsēdētājs Savienības vārdā sniedz grozošā nolīguma 2. pantā paredzēto paziņojumu (8).

            3. pants
            Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

            Briselē, 2018. gada 20. decembrī

                  Padomes vārdā –

                  priekšsēdētāja

               E. KÖSTINGER

            (1)  Piekrišana sniegta 2018. gada 23. oktobrī.

            (2)  Padomes Lēmums 2009/901/EK (2009. gada 30. novembris) par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Sentkitsas-Nevisas Federāciju par īstermiņa vīzu atcelšanu (OV L 321, 8.12.2009., 43. lpp.).

            (3)  OV L 169, 30.6.2009., 38. lpp.

            (4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 610/2013 (2013. gada 26. jūnijs), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 562/2006, ar kuru ievieš Kopienas Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss), Konvenciju, ar ko īsteno Šengenas nolīgumu, Padomes Regulu (EK) Nr. 1683/95 un Regulu (EK) Nr. 539/2001, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 767/2008 un Regulu (EK) Nr. 810/2009 (OV L 182, 29.6.2013., 1. lpp.).

            (5)  Padomes Lēmums (ES) 2017/2086 (2017. gada 6. novembris) par to, lai Savienības vārdā parakstītu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Sentkitsas un Nevisas Federāciju, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Sentkitsas un Nevisas Federāciju par īstermiņa vīzu atcelšanu (OV L 297, 15.11.2017., 7. lpp.).

            (6)  Padomes Lēmums 2000/365/EK (2000. gada 29. maijs) par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp.).

            (7)  Padomes Lēmums 2002/192/EK (2002. gada 28. februāris) par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp.).

            (8)  Grozošā nolīguma spēkā stāšanās dienu Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

            PIELIKUMS

               Savienības deklarācija par to, ka stājas spēkā Regula (ES) 2017/2226, ar ko izveido ieceļošanas/izceļošanas sistēmu (IIS), un par dalībvalstīm, kuras Šengenas acquis piemēro pilnībā

            2017. gada 29. decembrī stājās spēkā Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/2226 (2017. gada 30. novembris), ar ko izveido ieceļošanas/izceļošanas sistēmu (IIS), lai reģistrētu to trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanas un izceļošanas datus un ieceļošanas atteikumu datus, kuri šķērso Eiropas Savienības dalībvalstu ārējās robežas, un ar ko paredz nosacījumus piekļuvei IIS tiesībaizsardzības nolūkos un groza Konvenciju, ar ko īsteno Šengenas nolīgumu un Regulu (EK) Nr. 767/2008 un Regulu (ES) Nr. 1077/2011.
            Līdz ar to no Regulas (ES) 2017/2226 (1) piemērošanas dienas šā nolīguma nozīmē dalībvalstis, kuras Šengenas acquis piemēro pilnībā, ir dalībvalstis, uz kuru ārējām robežām darbojas ieceļošanas/izceļošanas sistēma. Laiku, kas nepārsniedz 90 dienas jebkurā 180 dienu laikposmā, aprēķinās, ņemot vērā uzturēšanās ilgumu visās dalībvalstīs, uz kuru ārējām robežām darbojas ieceļošanas/izceļošanas sistēma.

               (1)  Piemērošanas dienu noteiks Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2017/2226 73. pantu.


title: Padomes Lēmums (ES) 2019/79 (2018. gada 20. decembris) par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Seišelu Republiku, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Seišelu Republiku par īstermiņa vīzu atcelšanu

text:
                  21.1.2019

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 18/29

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2019/79
         (2018. gada 20. decembris)
         par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Seišelu Republiku, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Seišelu Republiku par īstermiņa vīzu atcelšanu
         EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 77. panta 2. punkta a) apakšpunktu saistībā ar 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta v) punktu,
         ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
         ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu (1),
         tā kā:

                     (1)

                     Ar Lēmumu 2009/900/EK (2) Padome noslēdza Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Seišelu Republiku par īstermiņa vīzu atcelšanu (3) (“nolīgums”). Nolīgums paredz bezvīzu ceļošanu Savienības pilsoņiem un Seišelu Republikas pilsoņiem, kas ceļo uz otras līgumslēdzējas puses teritoriju, ne vairāk kā uz trīs mēnešiem sešu mēnešu laikposmā.

                     (2)

                     Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 610/2013 (4) Savienības vīzu un robežu tiesību aktos tika ieviestas horizontālas izmaiņas un īstermiņa uzturēšanās ilgums noteikts ne ilgāks par 90 dienām jebkurā 180 dienu laikposmā.

                     (3)

                     Nolīgumā ir nepieciešams iekļaut šo jauno definīciju, lai pilnībā harmonizētu Savienības īstermiņa uzturēšanās režīmu.

                     (4)

                     Komisija Savienības vārdā ir risinājusi sarunas ar Seišelu Republiku par nolīgumu, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Seišelu Republiku par īstermiņa vīzu atcelšanu (“grozošais nolīgums”).

                     (5)

                     Saskaņā ar Padomes Lēmumu (ES) Nr. 2017/2088 (5) grozošais nolīgums ir parakstīts.

                     (6)

                     Šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Apvienotā Karaliste nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2000/365/EK (6), tādēļ Apvienotā Karaliste nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā un Apvienotajai Karalistei šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro.

                     (7)

                     Šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Īrija nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2002/192/EK (7), tādēļ Īrija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā un Īrijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro.

                     (8)

                     Grozošais nolīgums būtu jāapstiprina,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Ar šo Savienības vārdā tiek apstiprināts Nolīgums starp Eiropas Savienību un Seišelu Republiku, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Seišelu Republiku par īstermiņa vīzu atcelšanu.
            Grozošā nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.

            2. pants
            Padomes priekšsēdētājs Savienības vārdā sniedz grozošā nolīguma 2. pantā paredzēto paziņojumu (8).

            3. pants
            Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

            Briselē, 2018. gada 20. decembrī

                  Padomes vārdā –

                  priekšsēdētāja

               E. KÖSTINGER

            (1)  Piekrišana sniegta 2018. gada 23. oktobrī.

            (2)  Padomes Lēmums 2009/900/EK (2009. gada 30. novembris) par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Seišelu Salu Republiku par īstermiņa vīzu atcelšanu (OV L 321, 8.12.2009., 42. lpp.).

            (3)  OV L 169, 30.6.2009., 31. lpp.

            (4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 610/2013 (2013. gada 26. jūnijs), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 562/2006, ar kuru ievieš Kopienas Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss), Konvenciju, ar ko īsteno Šengenas nolīgumu, Padomes Regulu (EK) Nr. 1683/95 un Regulu (EK) Nr. 539/2001, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 767/2008 un Regulu (EK) Nr. 810/2009 (OV L 182, 29.6.2013., 1. lpp.).

            (5)  Padomes Lēmums (ES) 2017/2088 (2017. gada 6. novembris) par to, lai Savienības vārdā parakstītu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Seišelu Republiku, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Seišelu Republiku par īstermiņa vīzu atcelšanu (OV L 297, 15.11.2017., 11. lpp.).

            (6)  Padomes Lēmums 2000/365/EK (2000. gada 29. maijs) par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp.).

            (7)  Padomes Lēmums 2002/192/EK (2002. gada 28. februāris) par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp.).

            (8)  Grozoša nolīguma spēkā stāšanās dienu Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

            PIELIKUMS

               Savienības deklarācija par to, ka stājas spēkā Regula (ES) 2017/2226, ar ko izveido ieceļošanas/izceļošanas sistēmu (IIS), un par dalībvalstīm, kuras Šengenas acquis piemēro pilnībā

            2017. gada 29. decembrī stājās spēkā Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/2226 (2017. gada 30. novembris), ar ko izveido ieceļošanas/izceļošanas sistēmu (IIS), lai reģistrētu to trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanas un izceļošanas datus un ieceļošanas atteikumu datus, kuri šķērso Eiropas Savienības dalībvalstu ārējās robežas, un ar ko paredz nosacījumus piekļuvei IIS tiesībaizsardzības nolūkos un groza Konvenciju, ar ko īsteno Šengenas nolīgumu un Regulu (EK) Nr. 767/2008 un Regulu (ES) Nr. 1077/2011.
            Līdz ar to no Regulas (ES) 2017/2226 (1) piemērošanas dienas šā nolīguma nozīmē dalībvalstis, kuras Šengenas acquis piemēro pilnībā, ir dalībvalstis, uz kuru ārējām robežām darbojas ieceļošanas/izceļošanas sistēma. Laiku, kas nepārsniedz 90 dienas jebkurā 180 dienu laikposmā, aprēķinās, ņemot vērā uzturēšanās ilgumu visās dalībvalstīs, uz kuru ārējām robežām darbojas ieceļošanas/izceļošanas sistēma.

               (1)  Piemērošanas dienu noteiks Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2017/2226 73. pantu.


title: Padomes Lēmums (ES) 2019/301 (2019. gada 12. februāris) par to, lai Savienības un dalībvalstu vārdā noslēgtu protokolu Partnerības un sadarbības nolīgumam, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Kirgizstānas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai

text:
                  22.2.2019

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 51/1

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2019/301
         (2019. gada 12. februāris)
         par to, lai Savienības un dalībvalstu vārdā noslēgtu protokolu Partnerības un sadarbības nolīgumam, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Kirgizstānas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai
         EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 91. pantu, 100. panta 2. punktu un 207. un 209. pantu saistībā ar tā 218. panta 6. punkta a) apakšpunktu,
         ņemot vērā Horvātijas Pievienošanās aktu un jo īpaši tā 6. panta 2. punktu,
         ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
         ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu (1),
         tā kā:

                     (1)

                     Saskaņā ar Padomes Lēmumu (ES) 2018/385 (2)2018. gada 6. februārī tika parakstīts protokols Partnerības un sadarbības nolīgumam, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Kirgizstānas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (“protokols”), ņemot vērā tā noslēgšanu vēlāk.

                     (2)

                     Attiecībā uz Eiropas Atomenerģijas kopienas kompetencē esošiem jautājumiem protokola noslēgšanai ir paredzēta atsevišķa procedūra.

                     (3)

                     Protokols būtu jāapstiprina Savienības un dalībvalstu vārdā,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Ar šo Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā apstiprina protokolu Partnerības un sadarbības nolīgumam, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Kirgizstānas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (3).

            2. pants
            Padomes priekšsēdētājs Savienības un tās dalībvalstu vārdā sniedz protokola 4. panta 1. punktā paredzēto paziņojumu (4).

            3. pants
            Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

            Briselē, 2019. gada 12. februārī

                  Padomes vārdā –

                  priekšsēdētājs

               E.O. TEODOROVICI

            (1)  2019. gada 15. janvāra piekrišana (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta).

            (2)  Padomes Lēmums (ES) 2018/385 (2017. gada 16. oktobris) par to, lai Savienības un dalībvalstu vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu protokolu Partnerības un sadarbības nolīgumam, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Kirgizstānas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (OV L 69, 13.3.2018., 1. lpp.).

            (3)  Protokola teksts ir publicēts OV L 69, 13.3.2018., kopā ar lēmumu par tā parakstīšanu.

            (4)  Protokola spēkā stāšanās dienu Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.


title: Padomes Lēmums (ES) 2019/593 (2019. gada 8. aprīlis) par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu, ar ko izveido ES un Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu starptautisko fondu

text:
                  12.4.2019

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 103/1

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2019/593
         (2019. gada 8. aprīlis)
         par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu, ar ko izveido ES un Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu starptautisko fondu
         EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 37. pantu,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 209. panta 2. punktu un 212. panta 1. punktu saistībā ar 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu un 218. panta 8. punkta otro daļu,
         ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Eiropas Komisijas kopīgo priekšlikumu,
         ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu (1),
         tā kā:

                     (1)

                     Saskaņā ar Padomes Lēmumu (ES) 2016/1873 (2), Nolīgums, ar ko izveido ES un Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu starptautisko fondu, (“nolīgums”) tika parakstīts 2016. gada 25. oktobrī, ņemot vērā tā noslēgšanu vēlāk.

                     (2)

                     Ar nolīgumu izveidos ES un Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu (LAC) fondu kā starptautisku organizāciju, kurai ir juridiskās personas statuss saskaņā ar starptautiskām publiskajām tiesībām.

                     (3)

                     Rīkojoties ES un LAC fonda satvarā, Savienībai un tās dalībvalstīm būtu jāsaskaņo savas nostājas saskaņā ar Līgumiem un lojālas sadarbības principu.

                     (4)

                     Nolīgums būtu jāapstiprina,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Ar šo Savienības vārdā tiek apstiprināts Nolīgums, ar ko izveido ES un Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu starptautisko fondu.
            Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.

            2. pants
            Padomes priekšsēdētājs norīko personu (personas), kas ir tiesīga(-as) Savienības vārdā deponēt līguma 24. pantā minēto ratifikācijas instrumentu.

            3. pants
            Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

            Luksemburgā, 2019. gada 8. aprīlī

                  Padomes vārdā –

                  priekšsēdētāja

               F. MOGHERINI

            (1)  2017. gada 4. oktobra piekrišana (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta).

            (2)  Padomes Lēmums (ES) 2016/1873 (2016. gada 10. oktobris) par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu Nolīgumu, ar ko izveido ES un Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu starptautisko fondu (OV L 288, 22.10.2016., 1. lpp.).


title: Padomes Lēmums (ES) 2019/668 (2019. gada 15. aprīlis) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Pušu konferences devītajā sanāksmē attiecībā uz dažu ķīmisku vielu iekļaušanu Roterdamas konvencijas par procedūru, saskaņā ar kuru starptautiskajā tirdzniecībā dodama iepriekš norunāta piekrišana attiecībā uz dažām bīstamām ķīmiskām vielām un pesticīdiem, III pielikumā

text:
                  29.4.2019

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 113/4

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2019/668
         (2019. gada 15. aprīlis)
         par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Pušu konferences devītajā sanāksmē attiecībā uz dažu ķīmisku vielu iekļaušanu Roterdamas konvencijas par procedūru, saskaņā ar kuru starptautiskajā tirdzniecībā dodama iepriekš norunāta piekrišana attiecībā uz dažām bīstamām ķīmiskām vielām un pesticīdiem, III pielikumā
         EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 192. panta 1. punktu un 207. panta 3. punktu un 4. punkta pirmo daļu saistībā ar 218. panta 9. punktu,
         ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
         tā kā:

                     (1)

                     Roterdamas konvencija par procedūru, saskaņā ar kuru starptautiskajā tirdzniecībā dodama iepriekš norunāta piekrišana attiecībā uz dažām bīstamām ķīmiskām vielām un pesticīdiem, (“konvencija”) stājās spēkā 2004. gada 24. februārī, un Savienība to noslēdza ar Padomes Lēmumu 2006/730/EK (1).

                     (2)

                     Konvenciju Savienībā īsteno ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 649/2012 (2).

                     (3)

                     Saskaņā ar konvencijas 7. pantu Pušu konference pēc Ķīmisko vielu pārbaudes komitejas ieteikuma var iekļaut III pielikumā ķīmiskās vielas.

                     (4)

                     Lai nodrošinātu to, ka importētājas Puses saņem konvencijas sniegto aizsardzību, un tā kā ir izpildīti visi attiecīgie konvencijas kritēriji, ir nepieciešams un ir lietderīgi atbalstīt Ķīmisko vielu pārskatīšanas komitejas ieteikumu konvencijas III pielikumā iekļaut acetohloru, karbosulfānu, krizotilazbestu, fentionu (īpaši mazā apjomā lietojamiem jeb ULV preparātiem, kuros aktīvās vielas saturs ir 640 g/l vai vairāk), heksabromciklododekānu, forātu un šķidros preparātus (emulģējamos koncentrātus un šķīstošos koncentrātus), kuros parakvāta dihlorīda saturs ir 276 g/l vai vairāk, kas atbilst parakvāta jonu koncentrācijai 200 g/l vai vairāk. Turklāt minētās ķīmiskās vielas Savienībā jau ir aizliegtas vai to lietojums stingri ierobežots, un tāpēc uz tām attiecas eksporta prasības saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 649/2012, kas ir stingrākas par konvencijā noteiktajām.

                     (5)

                     Paredzams, ka konvencijas Pušu konferences devītajā sanāksmē tiks lemts, vai minētās ķīmiskās vielas iekļaut III pielikumā.

                     (6)

                     Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā ir jāieņem Pušu konferences devītajā sanāksmē attiecībā uz dažu ķīmisku vielu iekļaušanu konvencijas III pielikumā, jo minētā iekļaušana Savienībai būs saistoša,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem Roterdamas konvencijas par procedūru, saskaņā ar kuru starptautiskajā tirdzniecībā dodama iepriekš norunāta piekrišana attiecībā uz dažām bīstamām ķīmiskām vielām un pesticīdiem, (“konvencija”) Pušu konferences devītajā sanāksmē, ir atbalstīt to, ka konvencijas III pielikumā iekļauj acetohloru, karbosulfānu, krizotilazbestu, fentionu (īpaši mazā apjomā lietojamiem jeb ULV preparātiem, kuros aktīvās vielas saturs ir 640 g/l vai vairāk), heksabromciklododekānu, forātu un šķidros preparātus (emulģējamos koncentrātus un šķīstošos koncentrātus), kuros parakvāta dihlorīda saturs ir 276 g/l vai vairāk, kas atbilst parakvāta jonu koncentrācijai 200 g/l vai vairāk.

            2. pants
            Nelielām izmaiņām 1. pantā minētajā nostājā Savienības pārstāvji, ņemot vērā norises Pušu konferences devītajā sanāksmē un apspriežoties ar dalībvalstīm koordinācijas sanāksmēs uz vietas, drīkst piekrist bez jauna Padomes lēmuma.

            3. pants
            Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

            Luksemburgā, 2019. gada 15. aprīlī

                  Padomes vārdā –

                  priekšsēdētājs

               P. DAEA

            (1)  Padomes Lēmums 2006/730/EK (2006. gada 25. septembris), lai Eiropas Kopienas vārdā noslēgtu Roterdamas Konvenciju par iepriekš norunātas piekrišanas procedūru attiecībā uz dažām bīstamām ķīmiskām vielām un pesticīdiem starptautiskajā tirdzniecībā (OV L 299, 28.10.2006., 23. lpp.).

            (2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 649/2012 (2012. gada 4. jūlijs) par bīstamo ķīmisko vielu eksportu un importu (OV L 201, 27.7.2012., 60. lpp.).


title: Komisijas Lēmums (ES) 2019/691 (2019. gada 2. maijs), ar ko ekonomikas dalībniekiem saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) 2018/574 4. panta 5. punktu ļauj izmantot cita ID izdevēja pakalpojumus (Dokuments attiecas uz EEZ.)

text:
                  3.5.2019

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 116/80

         KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2019/691
         (2019. gada 2. maijs),
         ar ko ekonomikas dalībniekiem saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) 2018/574 4. panta 5. punktu ļauj izmantot cita ID izdevēja pakalpojumus
         (Dokuments attiecas uz EEZ)
         EIROPAS KOMISIJA,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
         ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 3. aprīļa Direktīvu 2014/40/ES par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz tabakas un saistīto izstrādājumu ražošanu, noformēšanu un pārdošanu un ar ko atceļ Direktīvu 2001/37/EK (1), un jo īpaši tās 15. pantu,
         tā kā:

                     (1)

                     Direktīvā 2014/40/ES un Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2018/574 (2) ir izklāstīts tiesiskais regulējums tabakas izstrādājumu izsekojamības Savienības sistēmas izveidei. Minētie akti Savienības līmenī īsteno arī 8. pantu Pasaules Veselības organizācijas Pamatkonvencijas par tabakas kontroli Protokolā par tabakas izstrādājumu nelikumīgas tirdzniecības novēršanu (3), kuru Eiropas Savienība ratificējusi (4) un kurš paredz izveidot visaptverošu sistēmu tabakas izstrādājumu izsekošanai un identificēšanai.

                     (2)

                     Lai visus tabakas izstrādājumus Savienībā varētu izsekot un identificēt, Direktīvas 2014/40/ES 15. panta 1. punktā ir noteikts, ka dalībvalstīm jānodrošina, lai visas šo izstrādājumu iepakojuma vienības būtu marķētas ar unikālu identifikatoru. Saskaņā ar 15. panta 13. punktu no 2019. gada 20. maija šī prasība attieksies uz cigaretēm un tinamo tabaku.

                     (3)

                     Īstenošanas regulas (ES) 2018/574 3. panta 1. punkts nosaka, ka katrai dalībvalstij ir jāieceļ iestāde (“ID izdevējs”), kas atbild par unikālo identifikatoru ģenerēšanu un izdošanu. Minētās regulas 3. panta 6. punkts nosaka, ka dalībvalstīm jāpaziņo Komisijai par ID izdevēja iecelšanu, norādot tā identifikācijas kodu, viena mēneša laikā pēc tā iecelšanas.

                     (4)

                     Īstenošanas regulas (ES) 2018/574 4. pants paredz noteikumus par to, kuru ID izdevēju kompetencē ir ģenerēt un izdot unikālos identifikatorus atkarībā no tā, kur izstrādājumi tiek ražoti, importēti vai komplektēti. Turklāt saskaņā ar 4. panta 1. punkta otro daļu dalībvalsts var noteikt prasību, ka tās ieceltais ID izdevējs ir kompetents ģenerēt un izdot unikālos identifikatorus visiem tabakas izstrādājumiem, kuri tiek laisti attiecīgās dalībvalsts tirgū.

                     (5)

                     Īstenošanas regulas (ES) 2018/574 4. panta 5. punkts paredz, ka, ja kompetentā ID izdevēja īslaicīgi nav [kompetentais ID izdevējs pakalpojumus īslaicīgi nesniedz], Komisija var ļaut ekonomikas dalībniekiem izmantot cita tāda ID izdevēja pakalpojumus, kas jau ir iecelts saskaņā ar minētās regulas 3. pantu.

                     (6)

                     Īstenošanas regulas (ES) 2018/574 9. panta 2. punkts un 13. panta 2. punkts nosaka, ka ekonomikas dalībnieki, kas iesniedz vienības līmeņa un kopējā līmeņa unikālo identifikatoru pieprasījumus, iesniedz arī minētās regulas II pielikuma II nodaļas 2. iedaļas 2.1. un 2.2. punktā norādīto informāciju. Minētā informācija ir vajadzīga unikālo identifikatoru ģenerēšanai, un tajā ietilpst identifikatora kodi, ar kuriem ekonomikas dalībniekus, objektus un iekārtas reģistrē izsekojamības sistēmā. Tāpēc identifikatora kodi ir būtiski, lai ekonomikas dalībnieki varētu kompetentajam ID izdevējam pieprasīt unikālos identifikatorus. Turklāt gan unikālie identifikatori, gan identifikatora kodi ir vajadzīgi, lai varētu reģistrēt un nosūtīt informāciju par izstrādājumu pārvietošanu un darījumiem. Noteikumi par identifikatora kodu pieprasīšanu ekonomikas dalībniekiem, objektiem un iekārtām ir izklāstīti Īstenošanas regulas (ES) 2018/574 14., 16. un 18. pantā. ID izdevēju kompetence izdot identifikatora kodus balstās uz ekonomikas dalībnieku darbības vietu.

                     (7)

                     Šā lēmuma pieņemšanas laikā vairākas dalībvalstis Komisijai nav paziņojušas par ID izdevēja iecelšanu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) 2018/574 3. panta 6. punktu. Ja kompetentā ID izdevēja nav, ekonomikas dalībnieki nevarēs pieprasīt identifikatora kodus un unikālos identifikatorus. Tas šiem ekonomikas dalībniekiem būs šķērslis laist tirgū savus izstrādājumus. Tas varētu skart iekšējā tirgus netraucētu darbību, jo īpaši tabakas izstrādājumu tirdzniecību Savienībā, un tas savukārt var vājināt izsekojamības sistēmas pastāvēšanas mērķi un tabakas izstrādājumu nelikumīgas tirdzniecības novēršanu.

                     (8)

                     Lai zināmā mērā ierobežotu labi funkcionējoša iekšējā tirgus varbūtēju izkropļošanu un palīdzētu nodrošināt, ka izsekojamības sistēma sāk darboties laikus, Komisijai uz ierobežotu laiku saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) 2018/574 4. panta 5. punktu būtu jāļauj ekonomikas dalībniekiem izmantot jau iecelta ID izdevēja pakalpojumus.

                     (9)

                     ID izdevējiem, kas jau iecelti saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) 2018/574 3. panta 1. punktu, ir jālemj, vai pieņemt ekonomikas dalībnieku pieprasījumus ģenerēt un izdot unikālos identifikatorus. Ja kompetentā ID izdevēja īslaicīgi nav, identifikatora kodus, kas vajadzīgi unikālo identifikatoru ģenerēšanai un izdošanai un Direktīvas 2014/40/ES 15. panta 5. punktā un Īstenošanas regulas (ES) 2018/574 VI nodaļā norādīto pienākumu izpildei, ekonomikas dalībniekiem var sagādāt arī citi ieceltie ID izdevēji. Ar papildu pakalpojumu sniegšanu nekādā ziņā nevajadzētu apdraudēt pārējās ID izdevēja darbības.

                     (10)

                     Identifikatora kodi, kurus ID izdevēji ģenerējuši, kamēr īslaicīgi nav bijis kompetentā ID izdevēja, kopā ar citu būtisku informāciju, kas minēta Īstenošanas regulas (ES) 2018/574 14. panta 2. punktā, 16. panta 2. punktā un 18. panta 2. punktā, būtu jānosūta kompetentajam ID izdevējam, kad tas ir iecelts. Pēc kompetentā ID izdevēja pieprasījuma, kas adresēts ID izdevējiem, kuri nolēma ģenerēt identifikatora kodus, kamēr kompetentā ID izdevēja īslaicīgi nebija, nosūtīšana, lieki nekavējoties, būtu jāveic elektroniski.

                     (11)

                     Atļauja izmantot cita ID izdevēja pakalpojumus saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) 2018/574 4. panta 5. punktu būtu jāpiemēro tikai tik ilgi, kamēr kompetentā ID izdevēja īslaicīgi nav.

                     (12)

                     Šim lēmumam nevajadzētu skart Īstenošanas regulā (ES) 2018/574 izklāstītos kompetences noteikumus attiecībā uz ekonomikas dalībnieku un objektu kodu izdošanu un reģistrēšanu pirmās mazumtirdzniecības punktu operatoriem.

                     (13)

                     Ņemot vērā, ka Direktīvas 2014/40/ES 15. pantā izklāstītā izsekojamības sistēma uz cigaretēm un tinamo tabaku attiecas no 2019. gada 20. maija, šim lēmumam būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

                     (14)

                     Īstenošanas regulas (ES) 2018/574 4. panta 5. punktā paredzētā atļauja ir tikai īslaicīga, tāpēc Komisija uzskata, ka šim lēmumam jābūt ar laika ierobežojumu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Komisija saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) 2018/574 4. panta 5. punktu atļauj ekonomikas operatoriem, kas definēti minētās regulas 2. panta 2. punktā, izmantot saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) 2018/574 3. pantu iecelta cita ID izdevēja pakalpojumus.
            Pirmajā daļā minētā atļauja ir derīga tikai uz laiku, kamēr īslaicīgi nav kompetentā ID izdevēja, un nekādā ziņā ne ilgāk kā līdz 2019. gada 31. decembrim.
            Šis lēmums neskar Īstenošanas regulā (ES) 2018/574 izklāstītos kompetences noteikumus attiecībā uz ekonomikas dalībnieku un objektu kodu izdošanu un reģistrēšanu pirmās mazumtirdzniecības punktu operatoriem.

            2. pants
            Ekonomikas operatora, objekta un iekārtas identifikatora kodus, kurus ID izdevēji ģenerējuši, kamēr īslaicīgi nav bijis kompetentā ID izdevēja, pēc kompetentā ID izdevēja pieprasījuma un bez liekas kavēšanās tam nosūta, kolīdz tas iecelts. Minētos identifikatora kodus nosūta kopā ar citu būtisku informāciju, kas minēta Īstenošanas regulas (ES) 2018/574 14. panta 2. punktā, 16. panta 2. punktā un 18. panta 2. punktā.
            Nosūtīšanu veic elektroniski.
            Par nosūtīšanu ekonomikas dalībniekus informē kompetentais ID izdevējs.

            3. pants
            Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
            To piemēro līdz 2019. gada 31. decembrim ieskaitot.

            Briselē, 2019. gada 2. maijā

                  Komisijas vārdā –

                  priekšsēdētājs

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  OV L 127, 29.4.2014., 1. lpp.

            (2)  Komisijas 2017. gada 15. decembra Īstenošanas regula (ES) 2018/574 par tehniskajiem standartiem attiecībā uz tabakas izstrādājumu izsekojamības sistēmas izveidi un darbību (OV L 96, 16.4.2018., 7. lpp.).

            (3)  Pasaules Veselības organizācijas Pamatkonvencijas par tabakas kontroli Protokols par tabakas izstrādājumu nelikumīgas tirdzniecības novēršanu [ierobežošanu] (OV L 268, 1.10.2016., 10. lpp.).

            (4)  Padomes Lēmums (ES) 2016/1749 (2016. gada 17. jūnijs) par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Pasaules Veselības organizācijas Pamatkonvencijas par tabakas kontroli Protokolu par tabakas izstrādājumu nelikumīgas tirdzniecības novēršanu, izņemot tā noteikumus, kuri ir Līguma par Eiropas Savienības darbību trešās daļas V sadaļas darbības jomā (OV L 268, 1.10.2016., 1. lpp.). Padomes Lēmums (ES) 2016/1750 (2016. gada 17. jūnijs) par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Pasaules Veselības organizācijas Pamatkonvencijas par tabakas kontroli Protokolu par tabakas izstrādājumu nelikumīgas tirdzniecības ierobežošanu attiecībā uz tā noteikumiem par pienākumiem, kas saistīti ar tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās un noziedzīgu nodarījumu definēšanu (OV L 268, 1.10.2016., 6. lpp.).


title: Padomes Lēmums (ES) 2019/845 (2019. gada 17. maijs) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu darba grupā, kura izveidota ar Brīvās tirdzniecības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses, attiecībā uz tās reglamenta pieņemšanu

text:
                  24.5.2019

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 138/84

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2019/845
         (2019. gada 17. maijs)
         par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu darba grupā, kura izveidota ar Brīvās tirdzniecības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses, attiecībā uz tās reglamenta pieņemšanu
         EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar 218. panta 9. punktu,
         ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
         tā kā:

                     (1)

                     Brīvās tirdzniecības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses (1) (“Nolīgums”), Savienība noslēdza ar Padomes Lēmumu (ES) 2015/2169 (2). Nolīgums stājās spēkā 2015. gada 13. decembrī.

                     (2)

                     Ar Nolīguma 15.3. panta 1. punktu izveido Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu darba grupu, kas pakļauta ar Nolīguma 15.1. panta 1. punktu izveidotajai Tirdzniecības komitejai.

                     (3)

                     Saskaņā ar 15. panta 4. punktu Tirdzniecības komitejas reglamentā, kas pieņemts ar ES un Korejas Tirdzniecības komitejas Lēmumu Nr. 1 (3), katra darba grupa var izstrādāt savu reglamentu, kuru paziņo Tirdzniecības komitejai.

                     (4)

                     Būtu jāpieņem Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu darba grupas reglaments.

                     (5)

                     Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu darba grupā attiecībā uz tās reglamentu, jo minētais reglaments Savienībai būs saistošs,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Nostājas, kas Savienības vārdā ir jāieņem Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu darba grupā attiecībā uz tās reglamenta pieņemšanu, pamatā ir minētās darba grupas lēmuma projektu, kas pievienots šim lēmumam.

            2. pants
            Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

            Briselē, 2019. gada 17. maijā

                  Padomes vārdā –

                  priekšsēdētājs

               E.O. TEODOROVICI

            (1)  OV L 127, 14.5.2011., 6. lpp.

            (2)  Padomes Lēmums (ES) 2015/2169 (2015. gada 1. oktobris) par to, lai noslēgtu Brīvās tirdzniecības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses (OV L 307, 25.11.2015., 2. lpp.).

            (3)  ES un Korejas Tirdzniecības komitejas Lēmums Nr. 1 (2011. gada 23. decembris) par Tirdzniecības komitejas reglamenta pieņemšanu [2013/110/ES] (OV L 58, 1.3.2013., 9. lpp.).

            ES UN KOREJAS ĢEOGRĀFISKĀS IZCELSMES NORĀŽU DARBA GRUPAS LĒMUMS Nr. 1/2019
            (… gada …)
            par tās reglamenta pieņemšanu
            ES UN KOREJAS ĢEOGRĀFISKĀS IZCELSMES NORĀŽU DARBA GRUPA,
            ņemot vērā Brīvās tirdzniecības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses (1) (“Nolīgums”),
            ņemot vērā ES un Korejas Tirdzniecības komitejas Lēmumu Nr. 1 (2011. gada 23. decembris) par Tirdzniecības komitejas reglamenta pieņemšanu [2013/110/ES] (2) un jo īpaši tā pielikuma 15. panta 4. punktu,
            tā kā:

                        (1)

                        Saskaņā ar 15. panta 4. punktu Tirdzniecības komitejas reglamentā, kas pieņemts ar ES un Korejas Tirdzniecības komitejas Lēmumu Nr. 1, katra specializētā komiteja un darba grupa var izstrādāt savu reglamentu, kuru paziņo Tirdzniecības komitejai.

                        (2)

                        Būtu jānosaka Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu darba grupas reglaments,

                  IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants
               Ar šo pieņem pielikumā iekļauto Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu darba grupas reglamentu.

               2. pants
               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               …,

                     Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu darba grupas vārdā –

                     grupas vadītājs

                     nodaļas vadītājs

                     Korejas Republikas Tirdzniecības, rūpniecības un enerģētikas ministrija

                     Eiropas Komisijas Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāts

                     Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu darba grupas līdzpriekšsēdētājs

                     Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu darba grupas līdzpriekšsēdētājs

               (1)  OV L 127, 14.5.2011., 6. lpp.

               (2)  OV L 58, 1.3.2013., 9. lpp.

               PIELIKUMS

                  ĢEOGRĀFISKĀS IZCELSMES NORĀŽU DARBA GRUPAS REGLAMENTS

                  1. pants
                  Sastāvs un vadība

                     1.   Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu darba grupa (“ĢIN darba grupa”), kas izveidota saskaņā ar Brīvās tirdzniecības nolīguma starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses (“Nolīgums”), 15.3. panta 1. punkta g) apakšpunktu, savus pienākumus veic tā, kā paredzēts Nolīguma 10.25. pantā.

                     2.   ĢIN darba grupas sastāvā ir Korejas Republikas (“Koreja”) pārstāvji, no vienas puses, un Eiropas Savienības pārstāvji, no otras puses.

                     3.   Saskaņā ar Nolīguma 15.3. panta 3. punktu ĢIN darba grupas līdzpriekšsēdētāji ir Korejas un Eiropas Savienības pārstāvji.

                     4.   Katrs līdzpriekšsēdētājs visas vai atsevišķas līdzpriekšsēdētāja funkcijas var deleģēt izvirzītam vietniekam; šādā gadījumā turpmāk tekstā ikviena atsauce uz līdzpriekšsēdētāju attiecas arī uz izvirzīto vietnieku.

                     5.   Katrs līdzpriekšsēdētājs izraugās kontaktpunktu visos ar ĢIN darba grupu saistītajos jautājumos. Minētie kontaktpunkti ir kopīgi atbildīgi par ĢIN darba grupas sekretariāta darbu.

                  2. pants
                  Sanāksmes
                  Saskaņā ar Nolīguma 10.25. panta 2. punktu sanāksmes pārmaiņus notiek abās Pusēs. ĢIN darba grupa sanāk laikā, vietā un veidā (kas var ietvert videokonferenci), par ko Puses vienojas, bet ne vēlāk kā 90 dienas pēc jebkuras Puses pieprasījuma.

                  3. pants
                  Sarakste

                     1.   ĢIN darba grupas priekšsēdētājiem adresētu saraksti nosūta kontaktpunktiem izplatīšanai ĢIN darba grupas locekļiem.

                     2.   Sarakste var notikt jebkādā rakstiskā veidā, arī pa e-pastu.

                     3.   Saskaņā ar Tirdzniecības komitejas reglamenta 15. pantu Tirdzniecības komitejai dara zināmus ĢIN darba grupas ieceltos kontaktpunktus. Visu ar Nolīguma īstenošanu saistīto saraksti, dokumentus un saziņu, tostarp e-pasta vēstuļu apmaiņu, starp ĢIN darba grupas kontaktpunktiem vienlaikus nosūta Tirdzniecības komitejas sekretariātam, Eiropas Savienības delegācijai Korejas Republikā un Korejas Republikas misijai Eiropas Savienībā.

                  4. pants
                  Sanāksmju darba kārtība

                     1.   Kontaktpunkti pirms katras sanāksmes sagatavo provizorisku darba kārtību. To kopā ar attiecīgajiem dokumentiem pārsūta ĢIN darba grupas locekļiem, tostarp ĢIN darba grupas līdzpriekšsēdētājiem, ne vēlāk kā 15 dienas pirms sanāksmes sākuma. Provizoriskajā darba kārtībā var iekļaut visus jautājumus, uz kuriem attiecas Nolīguma 10.25. pants.

                     2.   Katra no Pusēm ne vēlāk kā 21 dienu pirms sanāksmes sākuma var prasīt, lai provizoriskajā darba kārtībā tiktu iekļauti jautājumi, uz kuriem attiecas Nolīguma 10.25. pants. Šādus jautājumus iekļauj provizoriskajā darba kārtībā.

                     3.   Provizoriskās darba kārtības galīgo redakciju ne vēlāk kā piecas dienas pirms sanāksmes sākuma izplata līdzpriekšsēdētājiem.

                     4.   Līdzpriekšsēdētāji katras sanāksmes sākumā vienprātīgi pieņem darba kārtību. Ja abi līdzpriekšsēdētāji par to vienojas, darba kārtībā var iekļaut arī jebkādu pagaidu darba kārtībā neiekļautu jautājumu.

                  5. pants
                  Lūgumi grozīt Nolīguma 10.A vai 10.B pielikumu

                     1.   Katra no Pusēm ar attiecīgās Puses līdzpriekšsēdētāja parakstītu vēstuli var prasīt Nolīguma 10.A vai 10.B pielikumā pievienot atsevišķas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes vai tās svītrot.

                     2.   Saskaņā ar Nolīguma 10.25. panta 1. un 3. punktu ĢIN darba grupa var vienprātīgi nolemt grozīt 10.A un 10.B pielikumu, lai pēc Nolīgumā minētās attiecīgās procedūras pabeigšanas pievienotu atsevišķas Eiropas Savienības vai Korejas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes. ĢIN darba grupa var arī vienprātīgi nolemt ieteikt galīgo lēmumu par ģeogrāfiskās izcelsmes norādes pievienošanu vai svītrošanu pieņemt Tirdzniecības komitejā saskaņā ar 10.21. panta 4. punktu un 10.24. un 10.25. pantu.

                     3.   Tirdzniecības komiteja saskaņā ar 15.3. panta 5. punktu var uzņemties ĢIN darba grupai uzticēto uzdevumu un nolemt grozīt 10.A un 10.B pielikumu. Turklāt saskaņā ar 15.5. panta 2. punktu Tirdzniecības komiteja var nolemt grozīt 10.A un 10.B pielikumu, un Puses var pieņemt lēmumu atbilstīgi savām attiecīgajām piemērojamajām tiesiskajām prasībām un procedūrām.

                     4.   Puses, nolemjot grozīt 10.A un 10.B pielikumu, cenšas pienācīgi ņemt vērā abu Pušu attiecīgās intereses saistībā ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm.

                  6. pants
                  Lēmumi un ieteikumi

                     1.   ĢIN darba grupa ieteikumus un lēmumus pieņem vienprātīgi, kā paredzēts Nolīguma 10.25. pantā.

                     2.   ĢIN darba grupas ieteikumus Nolīguma 10.25. panta nozīmē adresē Pusēm, un tos paraksta līdzpriekšsēdētāji.

                     3.   ĢIN darba grupas lēmumus Nolīguma 10.25. panta nozīmē paraksta līdzpriekšsēdētāji. Katrā lēmumā norāda tā spēkā stāšanās dienu.

                     4.   ĢIN darba grupas pieņemtiem lēmumiem un ieteikumiem ir kārtas numurs, pieņemšanas datums un priekšmeta apraksts.

                  7. pants
                  Rakstiskā procedūra

                     1.   ĢIN darba grupas ieteikumu vai lēmumu var pieņemt rakstiskā procedūrā, ja abas Puses tam piekrīt. Rakstiskā procedūra sastāv no piezīmju apmaiņas starp ĢIN darba grupas līdzpriekšsēdētājiem.

                     2.   Tās Puses līdzpriekšsēdētājs, kura ierosina izmantot rakstisko procedūru, iesniedz ieteikuma vai lēmuma projektu otras Puses līdzpriekšsēdētājam, kurš atbild, norādot, vai viņš pieņem vai nepieņem ieteikuma vai lēmuma projektu. Otras Puses līdzpriekšsēdētājs var arī ierosināt grozījumus vai prasīt papildu laiku pārdomām. Ja par projektu ir panākta vienošanās, to pieņem saskaņā ar 6. pantu.

                  8. pants
                  Protokols

                     1.   Katras sanāksmes protokola projektu kontaktpunkti sagatavo 21 dienas laikā pēc sanāksmes. Protokola projektā norāda pieņemtos ieteikumus un lēmumus un iekļauj visus citus izdarītos secinājumus.

                     2.   Abas Puses rakstiski apstiprina protokolu 28 dienu laikā no sanāksmes dienas vai līdz jebkurai citai dienai, par ko Puses ir vienojušās. Pēc apstiprināšanas līdzpriekšsēdētāji paraksta divus protokola oriģināleksemplārus. Katrs līdzpriekšsēdētājs glabā vienu protokola oriģināleksemplāru.

                  9. pants
                  Ziņošana
                  ĢIN darba grupa katrā kārtējā Tirdzniecības komitejas sanāksmē ziņo Tirdzniecības komitejai par savām darbībām, kā paredzēts Nolīguma 15.3. panta 4. punktā.

                  10. pants
                  Izdevumi

                     1.   Katra Puse sedz izdevumus, kas tai rodas, piedaloties ĢIN darba grupas sanāksmēs.

                     2.   Izdevumus saistībā ar sanāksmju organizēšanu un dokumentu pavairošanu sedz Puse, kas rīko sanāksmi.

                  11. pants
                  Atklātums un konfidencialitāte

                     1.   Ja vien līdzpriekšsēdētāji nenolemj citādi, ĢIN darba grupas sanāksmes nav atklātas.

                     2.   Ja Puse ĢIN darba grupai iesniedz informāciju, kas saskaņā ar tās normatīvajiem aktiem ir konfidenciāla, otra Puse uzskata šādu informāciju par konfidenciālu, kā paredzēts Nolīguma 15.1. panta 7. punktā.

                     3.   Katra Puse var lemt par Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu darba grupas lēmumu un ieteikumu publicēšanu savā attiecīgajā oficiālajā izdevumā.


title: Komisijas Lēmums (2019. gada 11. jūnijs), ar ko izveido Radiofrekvenču spektra politikas grupu un atceļ Lēmumu 2002/622/EK (Dokuments attiecas uz EEZ.)

text:
                  12.6.2019

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  C 196/16

         KOMISIJAS LĒMUMS
         (2019. gada 11. jūnijs),
         ar ko izveido Radiofrekvenču spektra politikas grupu un atceļ Lēmumu 2002/622/EK
         (Dokuments attiecas uz EEZ)
         (2019/C 196/08)
         EIROPAS KOMISIJA,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
         tā kā:

                     (1)

                     Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Lēmums Nr. 676/2002/EK par normatīvo bāzi radiofrekvenču spektra politikai Eiropas Kopienā (1) noteica tiesisko regulējumu radiofrekvenču spektra politikai Savienībā. Tas nodrošina, ka politiskās pieejas ir saskaņotas un ka attiecīgā gadījumā pastāv harmonizēti nosacījumi attiecībā uz radiofrekvenču spektra pieejamību un efektīvu izmantošanu, kas ir vajadzīgs iekšējā tirgus izveidei un darbībai tādās Savienības politikas jomās kā elektroniskie sakari, transports un pētniecība un izstrāde.

                     (2)

                     Lēmums Nr. 676/2002/EK paredz, ka Komisija var organizēt apspriešanas, lai ņemtu vērā dalībvalstu, Savienības iestāžu, nozares un visu attiecīgo radiofrekvenču spektra komerciālo un nekomerciālo lietotāju, kā arī citu tādu personu viedokļus, kuras interesējas par tehnoloģisko, tirgus un regulējuma attīstību, kas var skart radiofrekvenču spektra izmantošanu.

                     (3)

                     Ar Komisijas Lēmumu 2002/622/EK (2) izveidotās padomdevējas grupas – Radiofrekvenču spektra politikas grupas (“grupa”) – uzdevums ir palīdzēt Komisijai un konsultēt to par radiofrekvenču spektra politikas jautājumiem. Minētie jautājumi aptver radiofrekvenču spektra pieejamību, harmonizāciju un sadalījumu, informācijas sniegšanu par radiofrekvenču spektra sadalījumu, pieejamību un izmantošanu, radiofrekvenču spektra izmantošanas tiesību piešķiršanas metodes, radiofrekvenču spektra pārziņas maiņu, lietotāju pārvietošanu, spektra novērtējumu un efektīvu izmantošanu, kā arī cilvēka veselības aizsardzību.

                     (4)

                     Eiropas Parlaments un Padome 2018. gada decembrī pieņēma Direktīvu (ES) 2018/1972 (3), ar kuru pārstrādā un pārskata Savienības tiesisko regulējumu elektronisko sakaru jomā, kā arī nosaka grupai jaunus uzdevumus.

                     (5)

                     Grupai jāturpina veicināt radiofrekvenču spektra politikas attīstība Savienībā, ņemot vērā ne tikai tehniskos parametrus, bet arī saimnieciskos, politiskos, kultūras, stratēģiskos, veselības un sociālos apsvērumus, kā arī dažādās radiofrekvenču spektra lietotāju iespējami pretrunīgās vajadzības, lai nodrošinātu taisnīga, nediskriminējoša un proporcionāla līdzsvara panākšanu.

                     (6)

                     Grupā vajadzētu būt dalībvalstu valdību augsta līmeņa ekspertiem. Grupā var iekļaut arī novērotājus, un vajadzības gadījumā tā uz sanāksmēm var aicināt citas personas, to skaitā reglamentējošās iestādes, konkurences iestādes, tirgus dalībniekus un lietotāju vai patērētāju grupas.

                     (7)

                     Lai risinātu radiofrekvenču spektra politikas jautājumus saistībā ar visām attiecīgajām Savienības politikas jomām, būtu jāsaglabā ciešā saikne starp grupu un īpašajām grupām vai komitejām, kas izveidotas Savienības nozariskās politikas īstenošanai, ieskaitot transporta politiku, radioiekārtu iekšējā tirgus politiku, audiovizuālo politiku, politiku kosmosa jomā un sakarus.

                     (8)

                     Kaut arī par dažādām radiofrekvenču spektra daļām ir atbildīgas dažādas valdības iestādes, lai nodrošinātu, ka diskusijas ir rezultatīvas, katrai valsts delegācijai, kas piedalās grupas sanāksmēs, vajadzētu būt konsolidētam un saskaņotam valsts viedoklim par visām politikām, kuras ietekmē radiofrekvenču spektra izmantošanu attiecīgajā dalībvalstī, ne tikai saistībā ar iekšējo tirgu, bet arī saistībā ar sabiedrisko kārtību un drošību, aizsardzības politiku un civilās aizsardzības politiku, jo radiofrekvenču spektra izmantošana šādās politikas jomās var ietekmēt radiofrekvenču spektra organizāciju kopumā.

                     (9)

                     Grupai būtu jāapspriežas ar attiecīgajiem radiofrekvenču spektra lietotājiem – gan komerciālajiem, gan nekomerciālajiem –, kā arī ar citām personām, kuras interesējas par tehnoloģisko, tirgus un regulējuma attīstību, kas ir saistīta ar radiofrekvenču spektra izmantošanu. Grupai būtu jānodrošina, ka minētās apspriešanas ir padziļinātas un vērstas uz nākotni.

                     (10)

                     Radiofrekvenču spektra izmantošana nebeidzas uz robežām, tāpēc grupai vajadzētu būt atvērtai arī novērotājiem no valstīm, kas pievienojas, un Eiropas Ekonomikas zonas valstīm.

                     (11)

                     Par grupas darba novērotāju būtu jāuzaicina Eiropas Pasta un telesakaru administrāciju konference (CEPT), jo grupas darbībām ir ievērojama ietekme uz radiofrekvenču spektru Eiropas mērogā un CEPT un tās saistītajām struktūrām ir padziļinātas tehniskās zināšanas radiofrekvenču spektra pārvaldībā. Paļaušanās uz CEPT zināšanām ir lietderīga, ņemot vērā pilnvaras, kas tai piešķirtas saskaņā ar Radiofrekvenču spektra lēmumu, lai radiofrekvenču spektra sadales un informācijas pieejamības jomās varētu izstrādāt tehniskās īstenošanas pasākumus. Ņemot vērā Eiropas standartizācijas nozīmi tādu iekārtu izstrādē, kurās izmanto radiofrekvenču spektru, par novērotāju vienlīdz svarīgi ir piesaistīt Eiropas telesakaru standartizācijas institūtu (ETSI).

                     (12)

                     Pēc Direktīvas (ES) 2018/1972 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/1971 (4) stāšanās spēkā grupas uzdevumi būtu jāpielāgo minētajam jaunajam tiesiskajam regulējumam un grupas loma būtu attiecīgi jānostiprina. Tam būtu jāsekmē Savienības radiofrekvenču spektra politikas veidošana dažādās Eiropas elektrosakaru tirgus jomās, jo īpaši tādās kā bezvadu platjoslas sakari, jāturpina uzlabot radiofrekvenču spektra politikas stratēģiskā ievirze un pārredzamība un būtu jāatbalsta radiofrekvenču spektra politikas pieeju plānošana un koordinēšana Savienības līmenī.

                     (13)

                     Saskaņā ar jaunajiem uzdevumiem, kas grupai piešķirti ar Direktīvu (ES) 2018/1972, grupai pēc pieprasījuma būtu jākonsultē Eiropas Parlaments un Padome radiofrekvenču spektra jautājumos. Turklāt šim lēmumam būtu jānodrošina tas, ka grupa kļūst par forumu, kurā tiek koordinēta dalībvalstu ar radiofrekvenču spektru saistīto pienākumu īstenošana saskaņā ar minēto direktīvu, izmantojot arī salīdzinošās izvērtēšanas procesu, un ka tā iegūst galveno lomu iekšējam tirgum būtiskās jomās, piemēram, radiofrekvenču spektra pārrobežu koordinēšanā un standartizācijā.

                     (14)

                     Ņemot vērā grozījumu skaitu, kas ir nepieciešami pēc Direktīvas (ES) 2018/1972 stāšanās spēkā, skaidrības labad Lēmums 2002/622/EK būtu jāatceļ un jāaizstāj.

                     (15)

                     Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1049/2001 (5) būtu jāparedz arī noteikumi par grupas locekļiem pieejamās informācijas izpaušanu, un personas dati būtu jāapstrādā atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) 2018/1725 (6).

                     (16)

                     Šis lēmums būtu jāsaskaņo ar Komisijas paredzētajiem horizontālajiem noteikumiem par Komisijas ekspertu grupu izveidi un darbību (7), jo īpaši attiecībā uz grupas locekļiem, novērotājiem, pieaicināto ekspertu dalību un sanāksmju izmaksām,

               IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

            1. pants
            Priekšmets
            Ar šo tiek izveidota padomdevēja grupa radiofrekvenču politikas jautājumos, kuras nosaukums ir Radiofrekvenču spektra politikas grupa (“grupa”).

            2. pants
            Uzdevumi

               1.   Grupa palīdz Komisijai un konsultē to:

                           a)

                           stratēģisko radiofrekvenču spektra politikas jautājumos Savienībā;

                           b)

                           radiofrekvenču spektra politikas pieeju koordinēšanas jautājumos Savienībā;

                           c)

                           izdodot atzinumus par tiesību aktu priekšlikumiem attiecībā uz radiofrekvenču spektra politikas daudzgadu programmām un nolūkā nodrošināt harmonizēta radiofrekvenču spektra pieejamību koplietošanai vai izmantošanai, kas nav pakļauta individuālām tiesībām;

                           d)

                           izdodot atzinumus par Komisijas ieteikumiem saistībā ar tiesiskā regulējuma noteikumu harmonizētu piemērošanu elektroniskajiem sakariem radiofrekvenču spektra jomā, neskarot Eiropas Elektronisko komunikāciju regulatoru iestādes (BEREC) pienākumus;

                           e)

                           jautājumos par koordināciju un sadarbību starp Komisiju, dalībvalstīm un attiecīgajām kompetentajām iestādēm saistībā ar esošajiem Savienības tiesību aktiem, programmām un politikām radiofrekvenču spektra jomā;

                           f)

                           attiecīgos gadījumos jautājumos par harmonizētajiem nosacījumiem attiecībā uz radiofrekvenču spektra pieejamību un efektīvu izmantošanu, kas vajadzīga iekšējā tirgus izveidei un darbībai.

               2.   Lai atbalstītu radiofrekvenču spektra politikas pieeju stratēģisko plānošanu un koordinēšanu Savienībā, grupa palīdz dalībvalstīm sadarboties savā starpā un ar Komisiju, un, pēc to pieprasījuma, ar Padomi un Eiropas Parlamentu, proti:

                           a)

                           izstrādā labāko praksi ar radiofrekvenču spektru saistītos jautājumos nolūkā īstenot Savienības tiesības;

                           b)

                           atvieglo koordinēšanu starp dalībvalstīm, lai īstenotu Savienības tiesības un veicinātu iekšējā tirgus attīstību;

                           c)

                           koordinē dalībvalstu pieejas radiofrekvenču spektra piešķiršanai un izmantošanas atļauju izdošanai un publicē ziņojumus vai atzinumus par jautājumiem radiofrekvenču spektra jomā.

               3.   Lai nodrošinātu, ka radiofrekvenču spektra izmantošana to teritorijā tiek organizēta tā, lai nevienai dalībvalstij savā teritorijā starp dalībvalstīm pastāvošu kaitīgu pārrobežu traucējumu dēļ netiktu liegta iespēja atbilstoši Savienības tiesībām atļaut izmantot radiofrekvenču spektru, jo īpaši harmonizēto radiofrekvenču spektru, grupa palīdz dalībvalstīm radiofrekvenču spektra izmantošanas pārrobežu koordinēšanā.
               Šim nolūkam pēc jebkuras skartās dalībvalsts pieprasījuma grupa izmanto savu oficiālo stāvokli, lai risinātu visas problēmas vai strīdus starp dalībvalstīm, kā arī ar trešām valstīm saistībā ar pārrobežu koordināciju vai kaitīgiem pārrobežu traucējumiem, kas liedz dalībvalstīm savā teritorijā izmantot radiofrekvenču spektru.
               Attiecībā uz harmonizēto radiofrekvenču spektru grupa var izdod atzinumu, kurā tiek piedāvāts koordinēts risinājums šādai problēmai vai strīdam starp dalībvalstīm.

               4.   Grupa palīdz Komisijai sagatavošanās darbos saistībā ar priekšlikumiem Padomei par lēmumu pieņemšanu atbilstoši Līguma par Eiropas Savienības darbību 218. panta 9. punktam, kad tiek noteikta nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem starptautiskās organizācijās, kuras lemj par radiofrekvenču spektra jautājumiem.

               5.   Grupa var organizēt sanāksmes, kurās valsts regulatīvās vai citas kompetentās iestādes pēc pieprasījuma var apspriesties un apmainīties ar viedokļiem un pieredzi par atļauju piešķiršanas procesu un radiofrekvenču spektra izmantošanas nosacījumiem.

               6.   Neskarot 5. punktu, grupa, sākot no 2020. gada 21. decembra, pēc valsts regulatīvās iestādes vai attiecīgās dalībvalsts citas kompetentās iestādes pieprasījuma vai izņēmuma gadījumos, kas minēti Kodeksa 35. panta 2. punktā, pēc grupas ierosmes Direktīvas (ES) 2018/1972 35. panta nolūkā sasauc salīdzinošas izvērtēšanas foruma sanāksmes saistībā ar radiofrekvenču spektru, kuram saskaņā ar Lēmumu 676/2002/EK ar tehniskiem īstenošanas pasākumiem ir noteikti harmonizētie nosacījumi, lai radiofrekvenču spektru varētu izmantot bezvadu platjoslas tīklos un pakalpojumos.

            3. pants
            Grupas locekļi
            Grupas locekļi ir dalībvalstu iestādes.
            Katra dalībvalsts izraugās augsta līmeņa pārstāvi, kuram ir vispārējā politiskā atbildība par stratēģisko radiofrekvenču spektra politiku.
            Komisija piedalās visās atbilstoša līmeņa grupas sanāksmēs un nodrošina grupas sekretariātu.

            4. pants
            Darbība

               1.   Grupa pēc Komisijas pieprasījuma vai pēc savas ierosmes pieņem atzinumus un ziņojumus, kas iesniedzami Komisijai. Atzinumi un ziņojumi ir balstīti uz vienprātību vai, ja tā nav iespējama, uz vienkārša vairākuma balsojumu, kurā katram loceklim ir viena balss. Locekļiem, kuri balsojuši pret, ir tiesības pieprasīt, lai atzinumiem vai ziņojumiem pievieno paziņojumu, kurā sniegts viņu nostājas pamatojuma kopsavilkums.

               2.   Ja Eiropas Parlaments vai Padome pieprasījusi grupas atzinumu vai ziņojumu par radiofrekvenču spektra politikas jautājumiem, kas saistīti ar elektroniskajiem sakariem, grupa šādu atzinumu vai ziņojumu pieņem atbilstoši 1. punkta noteikumiem. Grupa savu atzinumu un ziņojumu iesniedz iestādei, kas to pieprasījusi, un Komisijai. Attiecīgā gadījumā grupas priekšsēdētājs vai grupas izvirzīts loceklis atzinumu vai ziņojumu Eiropas Parlamentam vai Padomei var izklāstīt mutiski.

               3.   Grupa ievēl priekšsēdētāju no savu locekļu vidus. Komisija var izveidot apakšgrupas īpašu jautājumu izskatīšanai, pamatojoties uz Komisijas noteikto darba uzdevumu. Apakšgrupas darbojas atbilstoši Komisijas paredzētajiem horizontālajiem noteikumiem par Komisijas ekspertu grupu izveidi un darbību (8). Apakšgrupas izformē, tiklīdz to uzdevums ir izpildīts.

               4.   Komisija, vienojoties ar priekšsēdētāju un izmantojot sekretariātu, var sasaukt grupas sanāksmes par tās kompetencē esošiem jautājumiem. Komisija vajadzības gadījumā tās sasauc šā lēmuma 2. panta 2. punkta piemērošanai.

               5.   Grupa uz Komisijas priekšlikuma pamata pieņem reglamentu vienprātīgi vai, ja vienprātība nav iespējama, ar vienkārša vairākuma balsojumu, kurā katrai dalībvalstij ir viena balss. Reglamentam ir vajadzīgs Komisijas apstiprinājums.

               6.   Grupa uz savām sanāksmēs var uzaicināt novērotājus no CEPT un ETSI, arī no Eiropas Ekonomikas zonas valstīm un valstīm, kas kandidē uz pievienošanos Savienībai; tā var uzklausīt ekspertu un ieinteresēto personu viedokli. Novērotāji nominē savus pārstāvjus. Novērotāji un to pārstāvji ar priekšsēdētāja piekrišanu drīkst piedalīties grupas apspriedēs un dalīties ar savām zināšanām. Tomēr novērotājiem nav balss tiesību, un tie nepiedalās grupas ieteikumu vai atzinumu formulēšanā. Ja grupa uzskata, ka ir nepieciešams iegūt pierādījumus atzinuma vai ziņojuma sagatavošanai, tā drīkst uzaicināt uz sanāksmi attiecīgos nozares pārstāvjus to nostājas uzzināšanai.

               7.   Ja grupa uzskata, ka tas ir nepieciešams, tā var uzaicināt uz sanāksmi ekspertus no valsts regulatīvajām vai citām kompetentajām iestādēm un no BEREC.
               Direktīvas (ES) 2018/1972 35. panta nolūkā grupa ļauj sanāksmēs piedalīties ekspertiem no valsts regulatīvajām vai citām kompetentajām iestādēm, kā noteikts Direktīvā (ES) 2018/1972, un no BEREC.
               Ievērojot detalizētos noteikumus, par kuriem jāvienojas ar BEREC un Komisiju, grupa ļauj BEREC piedalīties tās darbā, kad tā spriež par BEREC kompetencē esošiem tirgus regulējuma un konkurences jautājumiem, kas saistīti ar radiofrekvenču spektru.

            5. pants
            Attiecības ar Eiropas Parlamentu
            Neskarot 2. un 4. pantu, informācijai, kas pārsūtāma Eiropas Parlamentam, un Eiropas Parlamenta ekspertu dalībai grupas sanāksmēs piemēro Pamatnolīguma par Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas attiecībām (9) I pielikuma 15. punktu un II pielikumu.

            6. pants
            Apspriešanās
            Grupa plaši un laikus apspriežas ar tirgus dalībniekiem, patērētājiem un galalietotājiem atvērtā un pārredzamā veidā.

            7. pants
            Konfidencialitāte
            Ja Komisija paziņo, ka pieprasītais atzinums vai izvirzītais jautājums ir konfidenciāls, grupas locekļu, novērotāju un jebkuru to citu personu pienākums, kuras piedalās grupas sanāksmē, ir neizpaust informāciju, kuru viņi uzzinājuši, strādājot grupā, tās apakšgrupā vai tās ekspertu darba grupās. Šādos gadījumos Komisija var pieņemt lēmumu, ka sanāksmēs drīkst piedalīties tikai grupas locekļi.

            8. pants
            Dienesta noslēpums un klasificētas informācijas apstrāde
            Uz grupas locekļiem un to pārstāvjiem, kā arī pieaicinātajiem ekspertiem un novērotājiem attiecas dienesta noslēpuma neizpaušanas pienākums, kas saskaņā ar Līgumiem un to īstenošanas noteikumiem attiecas uz visiem iestāžu locekļiem un to darbiniekiem, kā arī Komisijas drošības noteikumi, kas attiecas uz Savienības klasificētās informācijas aizsardzību un ir noteikti Komisijas Lēmumos (ES, Euratom) 2015/443 (10) un (ES, Euratom) 2015/444 (11). Ja šis pienākums netiek ievērots, Komisija var veikt visus nepieciešamos pasākumus.

            9. pants
            Pārredzamība

               1.   Grupu un tās apakšgrupas reģistrē Ekspertu grupu reģistrā.

               2.   Ekspertu grupu reģistrā publicē šādus datus par grupas sastāvu:

                           a)

                           novērotāja vārds un uzvārds;

                           b)

                           dalībvalstu iestāžu nosaukumi;

                           c)

                           trešo valstu iestāžu nosaukumi.

               3.   Visus attiecīgos dokumentus, to skaitā darba kārtību, protokolus un dalībnieku iesniegtos materiālus, dara pieejamus vai nu Ekspertu grupu reģistrā, vai norādot saiti no reģistra uz īpašu vietni, kurā atrodama attiecīgā informācija. Piekļuve minētajām tīmekļa vietnēm neprasa lietotāja reģistrāciju, un tām nav noteikti nekādi citi ierobežojumi. Pirms sanāksmes laikus publicē tās darba kārtību un citus informatīvus dokumentus, un pēc tās laikus publicē sanāksmes protokolu. Izņēmumus prasībai par publicēšanu paredz tikai tad, ja uzskata, ka dokumenta izpaušana varētu kaitēt sabiedrības vai privāto interešu aizsardzībai, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1049/2001 4. pantā.

               4.   Vienojoties ar Komisiju, grupa ar vienkāršu balsu vairākumu var pieņemt lēmumu par atklātām apspriedēm.

            10. pants
            Sanāksmju izdevumi

               1.   Grupas vai tās apakšgrupu darbā iesaistītas personas par piedāvātajiem pakalpojumiem atlīdzību nesaņem.

               2.   Attiecībā uz grupas sanāksmēm Komisija ceļa izdevumus atlīdzina tikai vienai personai no dalībvalsts delegācijas. Komisija neatlīdzina ne novērotāju un ekspertu vai citu ieinteresēto personu, uz kurām attiecas 4. panta 6. punkts, ceļa izdevumus, ne izdevumus, ko rada grupas, tās priekšsēdētāja vai viņa pārstāvju tikšanās ar ieinteresētajām personām.

               3.   Ar grupas sanāksmju organizēšanu saistītās izmaksas Komisija sedz, ja vien šādas sanāksmes notiek Briselē. Ja grupas sanāksmes notiek ārpus Briseles Eiropas Savienībā, Komisija atlīdzina tikai ceļa izdevumus.

               4.   Komisija grupas darba atbalstīšanai var pasūtīt ārējus pētījumus. Šādā gadījumā Komisijai ir tiesības lemt par pētījuma nepieciešamību, tā sedz saistītās izmaksas un ir atbildīga par šādu pētījumu pārvaldību.

               5.   Komisija sedz izmaksas, kas ir saistītas ar grupas vietnes izveidi un uzturēšanu.

            11. pants
            Atcelšana
            Lēmumu 2002/622/EK atceļ.

            Briselē, 2019. gada 11. jūnijā

                  Komisijas vārdā –

                  Komisijas locekle

               Mariya GABRIEL

            (1)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Lēmums Nr. 676/2002/EK par normatīvo bāzi radiofrekvenču spektra politikai Eiropas Kopienā (OV L 108, 24.4.2002., 1. lpp.).

            (2)  Komisijas 2002. gada 26. jūlija Lēmums 2002/622/EK, ar ko izveido radiofrekvenču spektra politikas grupu (OV L 198, 27.7.2002., 49. lpp.).

            (3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 11. decembra Direktīva (ES) 2018/1972 par Eiropas Elektronisko sakaru kodeksa izveidi (OV L 321, 17.12.2018., 36. lpp.).

            (4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 11. decembra Regula (ES) 2018/1971, ar ko izveido Eiropas Elektronisko sakaru regulatoru iestādi (BEREC) un BEREC atbalsta aģentūru (BEREC birojs), groza Regulu (ES) 2015/2120 un atceļ Regulu (EK) Nr. 1211/2009 (OV L 321, 17.12.2018., 1. lpp.).

            (5)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 30. maija Regula (EK) Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.).

            (6)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 23. oktobra Regula (ES) 2018/1725 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās un par šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 45/2001 un Lēmumu Nr. 1247/2002/EK (OV L 295, 21.11.2018., 39. lpp.).

            (7)  Komisijas 2016. gada 30. maija lēmums, ar ko nosaka horizontālus noteikumus attiecībā uz Komisijas ekspertu grupu izveidi un darbību, C(2016) 3301 final.

            (8)  Komisijas 2016. gada 30. maija lēmums, ar ko nosaka horizontālus noteikumus attiecībā uz Komisijas ekspertu grupu izveidi un darbību, C(2016) 3301 final.

            (9)  OV L 304, 20.11.2010., 47. lpp.

            (10)  Komisijas 2015. gada 13. marta Lēmums (ES, Euratom) 2015/443 par drošību Komisijā (OV L 72, 17.3.2015., 41. lpp.).

            (11)  Komisijas 2015. gada 13. marta Lēmums (ES, Euratom) 2015/444 par drošības noteikumiem ES klasificētas informācijas aizsardzībai (OV L 72, 17.3.2015., 53. lpp.).


title: Padomes Lēmums (ES) 2019/951 (2019. gada 17. maijs) par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Protokolu, ar kuru īsteno Partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Kaboverdes Republiku (2019–2024)

text:
                  12.6.2019

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 154/1

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2019/951
         (2019. gada 17. maijs)
         par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Protokolu, ar kuru īsteno Partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Kaboverdes Republiku (2019–2024)
         EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. pantu saistībā ar 218. panta 5. punktu,
         ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
         tā kā:

                     (1)

                     2006. gada 19. decembrī Padome pieņēma Regulu (EK) Nr. 2027/2006 (1), ar ko noslēdza Partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Kaboverdes Republiku (2) (“nolīgums”). Nolīgums stājās spēkā 2007. gada 30. martā, tika automātiski atjaunots un joprojām ir spēkā.

                     (2)

                     Pēc Komisijas ieteikuma Padome 2018. gada 4. jūnijā nolēma atļaut sākt sarunas ar Kaboverdes Republiku par jauna nolīguma īstenošanas protokola noslēgšanu.

                     (3)

                     Nolīguma līdzšinējā protokola darbības termiņš ir beidzies 2018. gada 22. decembrī.

                     (4)

                     Komisija Savienības vārdā ir risinājusi sarunas par jaunu protokolu. Šo sarunu iznākumā jaunais protokols tika parafēts 2018. gada 12. oktobrī.

                     (5)

                     Protokola, ar kuru īsteno Partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Kaboverdes Republiku (2019–2024), mērķis ir ļaut Savienībai un Kaboverdes Republikai ciešāk sadarboties, lai veicinātu ilgtspējīgas zivsaimniecības politiku, zvejas resursu atbildīgu izmantošanu Kaboverdes ūdeņos un Kaboverdes centienus attīstīt jūras nozaru ekonomiku.

                     (6)

                     Lai nodrošinātu Savienības kuģu zvejas darbību raitu uzsākšanu, protokols būtu jāpiemēro provizoriski no tā parakstīšanas dienas.

                     (7)

                     Protokols būtu jāparaksta un jāpiemēro provizoriski, kamēr tiek pabeigtas procedūras, lai tas stātos spēkā,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Ar šo atļauj Savienības vārdā parakstīt Protokolu, ar kuru īsteno Partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Kaboverdes Republiku (2019–2024), ņemot vērā tā noslēgšanu.
            Protokola teksts ir pievienots šim lēmumam.

            2. pants
            Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas Savienības vārdā parakstīt protokolu.

            3. pants
            Protokolu piemēro provizoriski no tā parakstīšanas dienas (3), kamēr tiek pabeigtas procedūras, lai tas stātos spēkā.

            4. pants
            Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

            Briselē, 2019. gada 17. maijā

                  Padomes vārdā –

                  priekšsēdētājs

               E.O. TEODOROVICI

            (1)  Padomes Regula (EK) Nr. 2027/2006 (2006. gada 19. decembris), lai noslēgtu Partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Kaboverdes Republiku (OV L 414, 30.12.2006., 1. lpp.).

            (2)  OV L 414, 30.12.2006., 3. lpp.

            (3)  Dienu, no kuras protokolu piemēro provizoriski, Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.


title: Padomes Lēmums (ES, Euratom) 2019/958 (2019. gada 6. jūnijs), ar ko ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli, ko izvirzījusi Bulgārijas Republika

text:
                  12.6.2019

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 154/40

         PADOMES LĒMUMS (ES, Euratom) 2019/958
         (2019. gada 6. jūnijs),
         ar ko ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli, ko izvirzījusi Bulgārijas Republika
         EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 302. pantu,
         ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 106.a pantu,
         ņemot vērā Bulgārijas valdības priekšlikumu,
         ņemot vērā Eiropas Komisijas atzinumu,
         tā kā:

                     (1)

                     Padome 2015. gada 18. septembrī un 2015. gada 1. oktobrī pieņēma Lēmumus (ES, Euratom) 2015/1600 (1) un (ES, Euratom) 2015/1790 (2), ar ko laikposmam no 2015. gada 21. septembra līdz 2020. gada 20. septembrim ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļus.

                     (2)

                     Pēc Bojidar DANEV kunga aiziešanas mūžībā ir atbrīvojusies Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļa vieta,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Ar šo uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2020. gada 20. septembrim, Radosvet RADEV kungs, Executive President of the Bulgarian Industrial Association, tiek iecelts par Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli.

            2. pants
            Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

            Luksemburgā, 2019. gada 6. jūnijā

                  Padomes vārdā –

                  priekšsēdētāja

               A. BIRCHALL

            (1)  Padomes Lēmums (ES, Euratom) 2015/1600 (2015. gada 18. septembris), ar ko laikposmam no 2015. gada 21. septembra līdz 2020. gada 20. septembrim ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļus (OV L 248, 24.9.2015., 53. lpp.).

            (2)  Padomes Lēmums (ES, Euratom) 2015/1790 (2015. gada 1. oktobris), ar ko laikposmam no 2015. gada 21. septembra līdz 2020. gada 20. septembrim ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļus (OV L 260, 7.10.2015., 23. lpp.).


title: Padomes Lēmums (ES) 2019/959 (2019. gada 6. jūnijs), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli, ko izvirzījusi Zviedrijas Karaliste

text:
                  12.6.2019

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 154/41

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2019/959
         (2019. gada 6. jūnijs),
         ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli, ko izvirzījusi Zviedrijas Karaliste
         EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 305. pantu,
         ņemot vērā Zviedrijas valdības priekšlikumu,
         tā kā:

                     (1)

                     Padome 2015. gada 26. janvārī, 2015. gada 5. februārī un 2015. gada 23. jūnijā pieņēma Lēmumus (ES) 2015/116 (1), (ES) 2015/190 (2) un (ES) 2015/994 (3), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus. 2015. gada 20. jūlijā ar Padomes Lēmumu (ES) 2015/1203 (4)
                        Lotta HÅKANSSON HARJU kundzi locekļa amatā aizstāja Anna LJUNGDÉLL kundze. 2017. gada 22. maijā ar Padomes Lēmumu (ES) 2017/884 (5)
                        Anna LJUNGDELL kundzi locekļa amatā aizstāja Camilla JANSON kundze.

                     (2)

                     Pēc Camilla JANSON kundzes pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa vieta,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Ar šo uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2020. gada 25. janvārim, Reģionu komitejā par locekli tiek iecelta:

                        —

                           Karin WANNGÅRD kundze, Ledamot i kommunfullmäktige, Stockholms kommun.

            2. pants
            Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

            Luksemburgā, 2019. gada 6. jūnijā

                  Padomes vārdā –

                  priekšsēdētāja

               A. BIRCHALL

            (1)  Padomes Lēmums (ES) 2015/116 (2015. gada 26. janvāris), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus (OV L 20, 27.1.2015., 42. lpp.).

            (2)  Padomes Lēmums (ES) 2015/190 (2015. gada 5. februāris), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus (OV L 31, 7.2.2015., 25. lpp.).

            (3)  Padomes Lēmums (ES) 2015/994 (2015. gada 23. jūnijs), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus (OV L 159, 25.6.2015., 70. lpp.).

            (4)  Padomes Lēmums (ES) 2015/1203 (2015. gada 20. jūlijs), ar ko ieceļ Reģionu komitejas trīs locekļus no Zviedrijas un sešus locekļu aizstājējus no Zviedrijas (OV L 195, 23.7.2015., 44. lpp.).

            (5)  Padomes Lēmums (ES) 2017/884 (2017. gada 22. maijs), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli, ko izvirzījusi Zviedrijas Karaliste (OV L 135, 24.5.2017., 21. lpp.).