title: 2007/480/EK: Komisijas Lēmums ( 2007. gada 25. jūnijs ) par to Francijas pasākumu saderību ar Kopienas tiesībām, kuri pieņemti saskaņā ar 3.a panta 1. punktu Padomes Direktīvā 89/552/EEK par dažu tādu televīzijas raidījumu veidošanas un apraides noteikumu koordinēšanu, kas ietverti dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos

text:
               10.7.2007

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 180/33

      KOMISIJAS LĒMUMS

   (2007. gada 25. jūnijs)
   par to Francijas pasākumu saderību ar Kopienas tiesībām, kuri pieņemti saskaņā ar 3.a panta 1. punktu Padomes Direktīvā 89/552/EEK par dažu tādu televīzijas raidījumu veidošanas un apraides noteikumu koordinēšanu, kas ietverti dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos
   (2007/480/EK)
   EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā Padomes 1989. gada 3. oktobra Direktīvu 89/552/EEK par dažu tādu televīzijas raidījumu veidošanas un apraides noteikumu koordinēšanu, kas ietverti dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos (1) un jo īpaši tās 3.a panta 2. punktu,
   ņemot vērā saskaņā ar Direktīvas 89/552/EEK 23.a pantu izveidotās komitejas atzinumu,
   tā kā:

               (1)

               Ar 2003. gada 30. decembra vēstuli Francija ir paziņojusi Komisijai par pasākumiem, ko tā gatavojas pieņemt saskaņā ar Direktīvas 89/552/EEK 3.a panta 1. punktu.

               (2)

               Komisija trīs mēnešos pēc šā paziņojuma ir pārbaudījusi pasākumu saderību ar Kopienas tiesībām, pievēršot īpašu uzmanību pasākumu proporcionalitātei un valsts apspriežu procedūras pārredzamībai.

               (3)

               Pārbaudot pasākumu saderību, Komisija ir ņēmusi vērā par Francijas mediju jomu pieejamos datus.

               (4)

               Francijas pasākumos iekļautais to notikumu saraksts, kurus šī dalībvalsts uzskata par īpaši svarīgiem sabiedrībai, ir sastādīts skaidri un pārredzami, un Francijā šajā sakarā ir notikušas plašas apspriedes.

               (5)

               Komisija ir pārliecinājusies, ka Francijas pasākumos uzskaitītie notikumi atbilst vismaz diviem no kritērijiem, ko uzskata par drošām pazīmēm, kas apliecina, ka notikumi ir svarīgi sabiedrībai: i) notikumam dalībvalstī ir īpaša vispārēja rezonanse, tas interesē plašu sabiedrību, nevis tikai to iedzīvotāju daļu, kas parasti interesējas par attiecīgo sporta veidu vai darbību; ii) notikumam piemīt izteikta kultūras vērtība, kas ir vispārēji atzīta dalībvalsts iedzīvotāju vidū, jo īpaši tādēļ, ka tas stiprina kultūras identitāti; iii) attiecīgajā notikumā, kas norisinās starptautisku sacensību vai turnīra kontekstā, piedalās valsts izlase; iv) notikumu parasti translē brīvi pieejama televīzija, un tas piesaista plašu televīzijas skatītāju loku.

               (6)

               Daudzi no Francijas pasākumos uzskaitītajiem notikumiem, ieskaitot vasaras un ziemas Olimpiskās spēles, kā arī Pasaules futbola kausa izcīņas atklāšanas, pusfināla un fināla spēles un Eiropas futbola čempionāta pusfināla un fināla spēles, pieder pie notikumiem, ko tradicionāli uzskata par sabiedrībai īpaši svarīgiem, kā skaidri norādīts Direktīvas 97/36/EK 18. apsvērumā. Šiem notikumiem Francijā ir īpaša vispārēja rezonanse, jo tie ir īpaši populāri plašā sabiedrībā, nevis tikai tajā iedzīvotāju daļā, kas parasti interesējas par sporta notikumiem.

               (7)

               Pārējiem uzskaitītajiem futbola notikumiem, ieskaitot FIFA spēļu kalendāra oficiālās spēles, kurās piedalās Francijas valsts futbola izlase, UEFA kausa izcīņas sacensību finālu, kurā spēlē Francijas klubs, kas ir piedalījies vienā no Francijas čempionātiem, Francijas futbola kausa izcīņas finālu un futbola Čempionu līgas sacensību finālu, Francijā ir īpaša vispārēja rezonanse, jo futbols šajā valstī ir vispopulārākais sporta veids.

               (8)

               Regbijs ir svarīgs sporta veids, kas piesaista plašu skatītāju loku, jo īpaši Francijas dienvidaustrumu daļā, tātad lielā valsts daļā. Tādēļ Francijas regbija čempionāta finālam, Eiropas regbija kausa izcīņas finālam, kurā spēlē Francijas klubs, kas ir piedalījies vienā no Francijas čempionātiem, Sešu nāciju regbija turnīram un Pasaules regbija kausa izcīņas pusfināla un fināla spēlēm Francijā ir īpaša vispārēja rezonanse.

               (9)

               Uzskaitītajiem tenisa notikumiem Francijā ir īpaša vispārēja rezonanse, jo teniss šajā dalībvalstī ir svarīgākais individuālā sporta veids.

               (10)

               Pirmās formulas Francijas Lielās balvas izcīņas sacensībām Francijā ir īpaša vispārēja rezonanse, ievērojot šā notikuma ietekmi uz Francijas sacīkšu automobiļu ražotājiem.

               (11)

               Velobraucienam Tour de France (vīriešiem) Francijā ir īpaša vispārēja rezonanse un izteikta kultūras vērtība, kas ir vispārēji atzīta Francijas iedzīvotāju vidū, jo, būdams pasaulē svarīgākais riteņbraukšanas notikums, tas stiprina franču kultūras identitāti. Šis notikums apliecina riteņbraukšanas popularitāti Francijā un ievērojami ietekmē tūrisma nozari, jo paver iespēju popularizēt valsti.

               (12)

               Velobraucienam Parīze–Rubē Francijā ir īpaša vispārēja rezonanse, jo tam piemīt kultūrvēsturiska nozīme.

               (13)

               Uzskaitītajiem basketbola notikumiem ir izteikta kultūras vērtība, kas ir vispārēji atzīta Francijas iedzīvotāju vidū, un tie jo īpaši stiprina kultūras identitāti, ņemot vērā, ka basketbols Francijā ir svarīgs sociālās kohēzijas veicināšanas faktors.

               (14)

               Uzskaitītie rokasbumbas notikumi norisinās svarīgu starptautisku turnīru kontekstā, kuros piedalās Francijas valsts izlase, līdz ar to tiem piemīt ievērojama, Francijas iedzīvotāju vidū atzīta kultūras vērtība.

               (15)

               Pasaules vieglatlētikas čempionātam ir izteikta kultūras vērtība, kas ir vispārēji atzīta Francijas iedzīvotāju vidū, un tas jo īpaši stiprina kultūras identitāti, lielā mērā pateicoties Francijas sportistu regulārajiem panākumiem.

               (16)

               Uzskaitītos notikumus parasti translē brīvi pieejama televīzija, un tie piesaista plašu televīzijas skatītāju loku.

               (17)

               Francijas pasākumi šķiet pietiekami proporcionāli, lai attaisnotu atkāpšanos no EK līgumā noteiktās pakalpojumu sniegšanas brīvības, pamatojoties uz sabiedrības interešu prioritāti, proti, lai nodrošinātu plašas sabiedrības piekļuvi pārraidēm, kas atspoguļo sabiedrībai īpaši svarīgus notikumus.

               (18)

               Francijas pasākumi ir saderīgi ar EK konkurences noteikumiem, jo tiesīgās raidorganizācijas, kam atļauts translēt uzskaitītos notikumus, ir noteiktas, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem, kas cīņā par šo notikumu pārraides tiesību iegūšanu pieļauj gan faktisku, gan potenciālu konkurenci. Turklāt uzskaitīto notikumu skaits nav tik neproporcionāls, lai radītu patērētājiem brīvi pieejamas televīzijas un maksas televīzijas tirgus konkurences traucējumus.

               (19)

               Pēc tam, kad Komisija par Francijas pasākumiem bija paziņojusi pārējām dalībvalstīm, un pēc apspriedēm ar komiteju, kas izveidota saskaņā ar Direktīvas 89/552/EEK 23.a pantu, izglītības un kultūras ģenerāldirektors ar 2004. gada 7. aprīļa vēstuli ir informējis Franciju, ka Eiropas Komisija negatavojas iebilst pret paziņotajiem pasākumiem.

               (20)

               Francijas pasākumi ir pieņemti 2004. gada 22. decembrī.

               (21)

               No Pirmās instances tiesas sprieduma lietā T-33/01, Infront WM pret Komisiju, izriet, ka paziņojums par to pasākumu saderību ar Kopienas tiesībām, kas pieņemti saskaņā ar Direktīvas 89/552/EEK 3.a panta 1. punktu, ir uzskatāms par lēmumu EK līguma 249. panta nozīmē, tādēļ tas jāpieņem Komisijai. Tātad ar šo lēmumu ir jāpasludina, ka Francijas paziņotie pasākumi ir saderīgi ar Kopienas tiesībām. Francijas pasākumi to galīgajā variantā, kas izklāstīts šā lēmuma pielikumā, jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī saskaņā ar Direktīvas 89/552/EEK 3.a panta 2. punktu,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Pasākumi, kas atbilst Direktīvas 89/552/EEK 3.a panta 1. punktam un ko Francija ir paziņojusi Komisijai 2003. gada 30. decembrī, ir saderīgi ar Kopienas tiesībām.
   2. pants
   Francijas pasākumus to galīgajā variantā, kas izklāstīts šā lēmuma pielikumā, publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī saskaņā ar Direktīvas 89/552/EEK 3.a panta 2. punktu.

      Briselē, 2007. gada 25. jūnijā

            Komisijas vārdā —

            Komisijas locekle

         Viviane REDING

      (1)  OV L 298, 17.10.1989., 23. lpp. Direktīva grozīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 97/36/EK (OV L 202, 30.7.1997., 60. lpp.).

      PIELIKUMS
      Publicēts saskaņā ar 3.a panta 2. punktu Padomes Direktīvā 89/552/EEK par dažu tādu televīzijas raidījumu veidošanas un apraides noteikumu koordinēšanu, kas ietverti dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos
      Pasākumi, ko pieņēmusi Francija un kas jāpublicē saskaņā ar Direktīvas 89/552/EEK 3.a panta 2. punktu, ir šādi:

         “Dekrēts Nr. 2004-1392 (2004. gada 22. decembris), ar ko piemēro Likuma Nr. 86-1067 (1986. gada 30. septembris) par saziņas brīvību 20-2. pantu
         Premjerministrs,
         iepazinies ar kultūras un sakaru ministra ziņojumu,
         ņemot vērā Padomes 1989. gada 3. oktobra Direktīvu 89/552/EEK par dažu tādu televīzijas raidījumu veidošanas un apraides noteikumu koordinēšanu, kas ietverti dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos, kura grozīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes 1997. gada 30. jūnija Direktīvu 97/36/EK un jo īpaši tās 3.a pantu;
         ņemot vērā Eiropas Konvenciju par pārrobežu televīziju, kas atvērta parakstīšanai 1989. gada 5. maijā un grozīta ar Protokolu, kuru 1998. gada 9. septembrī pieņēmusi Eiropas Padomes Ministru komiteja un kurš atvērts Konvencijas pušu akceptam 1998. gada 1. oktobrī, un jo īpaši tās 9. panta a) apakšpunktu kopā ar 1994. gada 28. jūnija Likumu Nr. 94-542 un 2001. gada 20. decembra Likumu Nr. 2001-1210, kas paredz tās apstiprināšanu, kā arī 1995. gada 14. aprīļa Dekrētu Nr. 95-438 un 2002. gada 30. aprīļa Dekrētu Nr. 2002-739, ar kuriem tā publicēta;
         ņemot vērā Eiropas Ekonomikas zonas līgumu, kas parakstīts Porto 1992. gada 2. maijā, un Protokolu, ar ko precizē Eiropas Ekonomikas zonas līgumu un kas parakstīts Briselē 1993. gada 17. martā, jo īpaši tā X pielikumu kopā ar 1993. gada 2. decembra Likumu Nr. 93-1274, kurš paredz tā ratifikāciju, kā arī 1994. gada 1. februāra Dekrētu Nr. 94-43, ar ko tas publicēts;
         ņemot vērā 1986. gada 30. septembra grozīto Likumu Nr. 86-1067 par saziņas brīvību, jo īpaši tā 20-2. pantu;
         ņemot vērā Eiropas Komisijas 2004. gada 7. aprīļa vēstuli par Francijas paziņotajiem pasākumiem, ko tā paredzējusi saskaņā ar 3.a pantu Direktīvā 89/552/EEK, kura grozīta ar Direktīvu 97/36/EK;
         apspriedies ar Valsts Padomi (tās Iekšlietu daļu),
         PASLUDINA SEKOJOŠO:
         1. pants.   Šis dekrēts nosaka kārtību, kādā televīzijas raidorganizācijas drīkst izmantot savas ekskluzīvās apraides tiesības, lai nepieļautu, ka ievērojamai sabiedrības daļai ir liegta iespēja sekot īpaši svarīgiem notikumiem, izmantojot brīvi pieejamu televīziju.
         I   Sadaļa
         Noteikumi par īpaši svarīgu notikumu pārraidi francijas teritorijā
         2. pants.   Šajā sadaļā piemēro šādas definīcijas:

                     a)

                     “brīvi pieejama televīzija” ir jebkura televīzijas raidorganizācija, par kuras pakalpojumiem skatītājiem nav jāmaksā un kuras pārraides var uztvert vismaz 85 % Francijas Eiropas daļas mājsaimniecību;

                     b)

                     “ierobežotas piekļuves televīzija” ir jebkura televīzijas raidorganizācija, kas neatbilst iepriekšējā apakšpunktā minētajiem diviem nosacījumiem.

               3. pants.   Notikumi, kas minēti 1986. gada 30. septembra Likuma Nr. 86-1067 20-2. pantā, ir šādi::

                     1.

                     Ziemas un vasaras Olimpiskās spēles.

                     2.

                        Fédération Internationale de Football Association (FIFA) spēļu kalendāra oficiālās spēles, kurās piedalās Francijas valsts futbola izlase.

                     3.

                     Pasaules futbola kausa izcīņas atklāšanas, pusfināla un fināla spēles.

                     4.

                     Eiropas futbola čempionāta pusfināla un fināla spēles.

                     5.

                        UEFA kausa izcīņas sacensību fināls, kurā spēlē Francijas klubs, kas ir piedalījies vienā no Francijas čempionātiem.

                     6.

                     Futbola Čempionu līgas sacensību fināls.

                     7.

                     Francijas futbola kausa izcīņas fināls.

                     8.

                     Sešu nāciju regbija turnīrs.

                     9.

                     Pasaules regbija kausa izcīņas pusfināla un fināla spēles.

                     10.

                     Francijas regbija čempionāta fināls.

                     11.

                     Eiropas regbija kausa izcīņas fināls, kurā spēlē Francijas klubs, kas ir piedalījies vienā no Francijas čempionātiem.

                     12.

                        Roland Garros tenisa turnīra vīriešu un sieviešu vienspēļu fināla spēles.

                     13.

                        Davis kausa un Fed kausa izcīņas pusfināla un fināla spēles, kurās piedalās Francijas tenisa izlase.

                     14.

                     Pirmās formulas Francijas Lielās balvas izcīņa.

                     15.

                     Velobrauciens Tour de France (vīriešiem).

                     16.

                     Velobrauciens Parīze–Rubē.

                     17.

                     Eiropas basketbola čempionāta fināla spēles vīriešu un sieviešu komandām, kurās piedalās Francijas valsts izlase.

                     18.

                     Pasaules basketbola čempionāta fināla spēles vīriešu un sieviešu komandām, kurās piedalās Francijas valsts izlase.

                     19.

                     Eiropas rokasbumbas čempionāta fināla spēles vīriešu un sieviešu komandām, kurās piedalās Francijas valsts izlase.

                     20.

                     Pasaules rokasbumbas čempionāta fināla spēles vīriešu un sieviešu komandām, kurās piedalās Francijas valsts izlase.

                     21.

                     Pasaules vieglatlētikas čempionāts.

               4. pants.   Televīzijas raidorganizācijas Francijā nedrīkst izmantot ekskluzīvās apraides tiesības, kas iegūtas pēc 1997. gada 23. augusta un ļauj translēt 3. pantā uzskaitītos īpaši svarīgos notikumus, tā, ka brīvi pieejamai televīzijai ir liegta iespēja pārraidīt šos notikumus, kuri jāraida tiešraidē un pilnīgi, izņemot šādus gadījumus:

                     1.

                     Notikumu, kas minēts 3. panta 15. punktā, saskaņā ar tā atspoguļošanas tradīcijām drīkst translēt daļēji, parādot tikai tā spilgtākos fragmentus.

                     2.

                     Notikumus, kas minēti 3. panta 1. un 21. punktā, drīkst translēt daļēji, parādot tikai to reprezentatīvākos fragmentus, kas atspoguļo sporta disciplīnu un iesaistīto valstu daudzveidību, turklāt, ja dažādi notikumi norisinās vienlaicīgi, tos drīkst rādīt ierakstā.

                     3.

                     Īpaši svarīgus notikumus drīkst rādīt ierakstā arī tad, ja tie norisinās no plkst 00.00 līdz 06.00 pēc Francijas laika, ar noteikumu, ka to pārraide Francijā sākas pirms plkst. 10.00.

               Ja ierobežotas piekļuves televīzija, par kuras pakalpojumiem skatītājiem jāmaksā un kuras pārraides var uztvert saskaņā ar šā dekrēta 2. panta a) apakšpunktā minētajiem nosacījumiem, pārraida kādu īpaši svarīgu notikumu tiešraidē un pilnīgi tā, ka ir ievēroti minētie nosacījumi, un neuzliek īpašus piekļuves nosacījumus, to neuzskata par šķērsli, kas liedz brīvi pieejamai televīzijai translēt šos notikumus.
         5. pants.   Lai dotu brīvi pieejamai televīzijai iespēju translēt īpaši svarīgus notikumus saskaņā ar 4. pantā minētajiem nosacījumiem, televīzijas raidorganizācijām, kurām ir ekskluzīvas tiesības pilnīgi vai daļēji pārraidīt kādu īpaši svarīgu notikumu un kuras neatbilst minētajiem nosacījumiem, pietiekami laicīgi pirms attiecīgā notikuma jāgriežas pie brīvi pieejamās televīzijas, piedāvājot atteikties no tiesībām pārraidīt šo notikumu saskaņā ar 4. pantā minētajiem nosacījumiem. Piedāvājuma tirgus nosacījumiem un noteikumiem jābūt godīgiem, saprātīgiem un nediskriminējošiem.
         Ja brīvi pieejamā televīzija nenāk klajā ar atbildes priekšlikumu vai ja priekšlikuma tirgus nosacījumi un noteikumi nav godīgi, saprātīgi un nediskriminējoši, televīzijas raidorganizācija, kas ir ekskluzīvo apraides tiesību turētāja, drīkst izmantot šīs tiesības, atkāpjoties no 4. panta nosacījumiem.
         II   Sadaļa
         Noteikumi par īpaši svarīgu notikumu pārraidi citās eiropas valstīs
         6. pants.   Šīs sadaļas noteikumi attiecas uz televīzijas raidorganizācijām, kas ir Francijas jurisdikcijā un kas citās Eiropas Savienības dalībvalstīs, Eiropas Ekonomikas zonas valstīs vai valstīs, kuras ir Eiropas Konvencijas par pārrobežu televīziju puses, raida notikumus, kurus šīs valstis ir noteikušas par īpaši svarīgiem sabiedrībai saskaņā ar 1989. gada 3. oktobra Direktīvu 89/552/EEK un kuru apraides tiesības minētās raidorganizācijas ir ieguvušas pēc 1997. gada 23. augusta.
         7. pants.   Televīzijas raidorganizācijas, kas ir Francijas jurisdikcijā, 6. pantā minētajās valstīs neizmanto apraides tiesības, kuras tām ļauj translēt šo valstu noteiktos īpaši svarīgos notikumus tā, ka ievērojamai sabiedrības daļai ir liegta iespēja skatīties šos notikumus tiešraidē vai ierakstā brīvi pieejamā televīzijā, kā noteikts minētās 1989. gada 3. oktobra Direktīvas 3.a pantā.
         8. pants.   Televīzijas raidorganizācijām, kas ir Francijas jurisdikcijā un kas kādā no 6. pantā minētajām valstīm pārraida kādu īpaši svarīgu notikumu, jāievēro apraides nosacījumi, ko šī valsts attiecīgajai televīzijas raidorganizācijai uzlikusi.
         III   Sadaļa
         Nobeiguma noteikumi
         9. pants.   Audiovizuālās jomas padome pēc televīzijas raidorganizāciju pieprasījuma vai pēc savas iniciatīvas var sniegt atzinumu par šā dekrēta noteikumu piemērošanas nosacījumiem.
         10. pants.   Valsts Padome ar vēlāku dekrētu nosaka īpaši svarīgu notikumu sarakstu un televīzijas apraides nosacījumus, kas attiecas uz Aizjūras departamentiem Senpjēru un Mikelonu, Meijotu, Jaunkaledoniju, Franču Polinēziju un Volisas un Futūnas salām, ņemot vērā katras kopienas īpašās vajadzības un ar aizjūras apraidi saistītās tehniskās lietas.
         11. pants.   Šo dekrētu publicē Francijas Republikas Oficiālajā Vēstnesī, un par tā izpildi atbild kultūras un sakaru ministrs un Aizjūras teritoriju ministrs.

            Parīzē, 2004. gada 22. decembrī

                  Premjerministrs

               Jean-Pierre RAFFARIN

                  Kultūras un sakaru ministrs

               Renaud DONNEDIEU DE VABRES

                  Aizjūras teritoriju ministre

               Brigitte GIRARDIN”


title: 2014/277/ES: Padomes Lēmums ( 2014. gada 6. maijs ) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā ir jāieņem Tirdzniecības komitejā, kura izveidota saskaņā ar Tirdzniecības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kolumbiju un Peru, no otras puses, attiecībā uz Tirdzniecības komitejas reglamenta, šķīrējtiesnešu reglamenta un rīcības kodeksa pieņemšanu, šķīrējtiesnešu sarakstu un Ekspertu grupas ekspertu saraksta izveidi un Tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības ekspertu grupas reglamenta pieņemšanu

text:
               15.5.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 143/16

         PADOMES LĒMUMS
   (2014. gada 6. maijs)
   par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā ir jāieņem Tirdzniecības komitejā, kura izveidota saskaņā ar Tirdzniecības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kolumbiju un Peru, no otras puses, attiecībā uz Tirdzniecības komitejas reglamenta, šķīrējtiesnešu reglamenta un rīcības kodeksa pieņemšanu, šķīrējtiesnešu sarakstu un Ekspertu grupas ekspertu saraksta izveidi un Tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības ekspertu grupas reglamenta pieņemšanu

      (2014/277/ES)

   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar 218. panta 9. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2009. gada 19. janvārī pilnvaroja Komisiju Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā risināt sarunas par daudzpusēju tirdzniecības nolīgumu ar Andu Kopienas dalībvalstīm.

               (2)

               Minētās sarunas ir noslēgušās, un Tirdzniecības nolīgums starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kolumbiju un Peru, no otras puses (“nolīgums”) (1), tika parakstīts Briselē 2012. gada 26. jūnijā.

               (3)

               Atbilstīgi nolīguma 330. panta 3. punktam nolīgums ar Peru tiek provizoriski piemērots no 2013. gada 1. marta un ar Kolumbiju – no 2013. gada 1. augusta, ņemot vērā tā vēlāku noslēgšanu.

               (4)

               Ar nolīguma 12. pantu tiek izveidota Tirdzniecības komiteja, kas inter alia nodrošina pienācīgu nolīguma darbību.

               (5)

               Nolīguma 13. panta 1. punkta j) apakšpunktā noteikts, ka Tirdzniecības komiteja pieņem savu reglamentu.

               (6)

               Nolīguma 13. panta 1. punkta h) apakšpunktā un 315. pantā noteikts, ka Tirdzniecības komiteja reglamentu un šķīrējtiesnešu rīcības kodeksu pieņem savā pirmajā sanāksmē.

               (7)

               Nolīguma 304. panta 1. un 4. punktā noteikts, ka Tirdzniecības komiteja savā pirmajā sanāksmē izveido sarakstu ar 25 personām, kuras veiks šķīrējtiesnešu pienākumus, un papildu sarakstus ar 12 personām, kurām ir konkrētas nozaru zināšanas par konkrētiem šajā nolīgumā iekļautiem jautājumiem.

               (8)

               Nolīguma 284. panta 3. punktā noteikts, ka Tirdzniecības komiteja savā pirmajā sanāksmē darbam ekspertu grupā apstiprina sarakstu ar vismaz 15 personām, kurām ir speciālās zināšanas par nolīguma IX sadaļā iekļautajiem jautājumiem.

               (9)

               Nolīguma 284. panta 6. punktā noteikts, ka Tirdzniecības komiteja savā pirmajā sanāksmē pieņem Ekspertu grupas reglamentu.

               (10)

               Savienībai būtu jānosaka nostāja, kas ir jāieņem attiecībā uz Tirdzniecības komitejas reglamenta, šķīrējtiesnešu reglamenta un rīcības kodeksa pieņemšanu, to personu sarakstu, kuras veiks šķīrējtiesnešu pienākumus, un to personu sarakstu, kurām ir speciālās zināšanas par nolīguma IX sadaļā iekļautajiem jautājumiem, izveidošanu, kā arī Ekspertu grupas reglamenta pieņemšanu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Nostāja, kas Eiropas Savienības vārdā ir jāieņem Tirdzniecības komitejā, kura izveidota saskaņā ar Tirdzniecības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kolumbiju un Peru, no otras puses, attiecībā uz Tirdzniecības komitejas reglamenta, šķīrējtiesnešu reglamenta un rīcības kodeksa pieņemšanu, to personu sarakstu, kuras veiks šķīrējtiesnešu pienākumus, un to personu saraksta, kurām ir speciālās zināšanas par nolīguma IX sadaļā iekļautajiem jautājumiem, izveidošanu, kā arī Ekspertu grupas reglamenta pieņemšanu, ir balstīta uz Tirdzniecības komitejas lēmumu projektiem, kas pievienoti šim lēmumam.
   Savienības pārstāvji Tirdzniecības komitejā drīkst vienoties par tehniskiem labojumiem Tirdzniecības komitejas lēmumu projektos bez Padomes papildu lēmuma.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2014. gada 6. maijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         G. STOURNARAS

      (1)  OV L 354, 21.12.2012., 3. lpp.

      I PIELIKUMS

         PROJEKTS
         ES, KOLUMBIJAS UN PERU TIRDZNIECĪBAS KOMITEJAS LĒMUMS Nr. …/2014
         (… gada …),
         ar kuru pieņem Tirdzniecības komitejas reglamentu, kas minēts 13. panta 1. punkta j) apakšpunktā Tirdzniecības nolīgumā starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kolumbiju un Peru, no otras puses
         TIRDZNIECĪBAS KOMITEJA,
         ņemot vērā 2012. gada 26. jūnijā Briselē parakstīto Tirdzniecības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kolumbiju un Peru, no otras puses (“nolīgums”) (1), un jo īpaši tā 13. panta 1. punkta j) apakšpunktu,
         tā kā:

                     (1)

                     Tirdzniecības komiteja pieņem savu reglamentu un pārrauga darbu, ko veic visas specializētās struktūras, kas izveidotas saskaņā ar šo nolīgumu.

                     (2)

                     Tirdzniecības komitejai ir ekskluzīvas tiesības novērtēt un pieņemt lēmumus atbilstīgi tam, kā paredzēts šajā nolīgumā, par jebkuru jautājumu, ko tai nodevušas specializētās struktūras, kuras izveidotas saskaņā ar šo nolīgumu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

                     1.

                     Tirdzniecības komitejas reglaments tiek pieņemts atbilstoši pielikumā izklāstītajam.

                     2.

                     Šis lēmums stājas spēkā …

            …, … gada …

                  Tirdzniecības komitejas vārdā —

                  Kolmbijas tirdzniecības, rūpniecības un tūrisma ministrs

                  Tirdzniecības komisārs, Eiropas Komisija

                  Peru ārējās tirdzniecības un tūrisma ministrs

            (1)  OV L 354, 21.12.2012., 3. lpp.

            Pielikums ES, Kolumbijas un Peru Tirdzniecības komitejas Lēmumam Nr. …/2014
            TIRDZNIECĪBAS KOMITEJAS REGLAMENTS

               1. pants

               Sastāvs un priekšsēdētāji

                        1.

                        Tirdzniecības komiteja, kas izveidota saskaņā ar 12. pantu Tirdzniecības nolīgumā starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kolumbiju un Peru, no otras puses (“nolīgums”) (1), veic savus pienākumus atbilstoši nolīguma 12. pantam un atbild par nolīguma darbību un pareizu tā piemērošanu.

                        2.

                        Atbilstoši nolīguma 12. panta 1. punktam Tirdzniecības komitejā ir ES Puses pārstāvji un katras Andu parakstītājvalsts pārstāvji.

                        3.

                        Par Tirdzniecības komitejas priekšsēdētāju uz vienu gadu rotācijas kārtībā ieceļ Kolumbijas tirdzniecības, rūpniecības un tūrisma ministru, Peru ārējās tirdzniecības un tūrisma ministru un par tirdzniecību atbildīgo Eiropas Komisijas locekli. Pirmais termiņš sākas Tirdzniecības komitejas pirmās sanāksmes dienā un beidzas tā paša gada 31. decembrī. Priekšsēdētājs var vienoties, ka atbilstoši nolīguma 12. panta 2. punktam viņu pārstāv attiecīgie pārstāvji.

                        4.

                        Tirdzniecības komiteja var sanākt sēdēs, kurās piedalās tikai ES Puse un viena Andu parakstītājvalsts, par jautājumiem, kas attiecas tikai uz to divpusējām attiecībām vai kas bijuši izskatīšanai Tirdzniecības komitejā pēc tam, kad tie izskatīti specializētajā struktūrā, kurā piedalījās tikai minētās divas Puses. Šādas sēdes kopīgi vada ES Puse un attiecīgā Andu parakstītājvalsts. Šādās sēdēs var piedalīties otra Andu parakstītājvalsts, iepriekš saņemot ES Puses un attiecīgās Andu parakstītājvalsts piekrišanu.

                        5.

                        Atsauce uz “Pusēm” šajā reglamentā atbilst nolīguma 6. pantā sniegtajai definīcijai.

               2. pants

               Pārstāvība

                        1.

                        Puse rakstiski dara zināmu pārējām Pusēm savu Tirdzniecības komitejas locekļu sarakstu. Sarakstu pārvalda Tirdzniecības komitejas sekretariāts, kā noteikts 6. pantā.

                        2.

                        Puse, kas vēlas, lai to pārstāvētu cits pārstāvis, pirms sanāksmes, kurā tā pārstāvama, paziņo pārējām Pusēm minētā pārstāvja vārdu un uzvārdu. Tirdzniecības komitejas locekļa pārstāvim ir visas minētā komitejas locekļa tiesības.

               3. pants

               Sanāksmes

                        1.

                        Tirdzniecības komitejas sanāksmes notiek reizi gadā vai pēc kādas Puses lūguma, kā paredzēts nolīguma 12. panta 2. punktā. Sanāksmes notiek rotācijas kārtībā Bogotā, Briselē un Limā, ja vien Puses nevienojas citādi.

                        2.

                        Izņēmuma gadījumos un tad, ja Puses par to vienojušās, Tirdzniecības komitejas sanāksmes var rīkot ar saskaņotu tehnisko līdzekļu starpniecību.

                        3.

                        Tirdzniecības komitejas sekretariāts sasauc katru Tirdzniecības komitejas sanāksmi laikā un vietā, par kuru Puses ir vienojušās. Tirdzniecības komitejas sekretariāts paziņojumu par sanāksmes sasaukšanu nosūta Tirdzniecības komitejas locekļiem ne vēlāk kā 28 dienas pirms sēdes sākuma, ja vien Puses nevienojas citādi.

               4. pants

               Delegācija

            Tirdzniecības komitejas locekļus var pavadīt amatpersonas. Pirms katras sanāksmes Puses tiek informētas par katras delegācijas, kas piedalās sanāksmē, plānoto sastāvu.

               5. pants

               Novērotāji

            Īpašos gadījumos Tirdzniecības komiteja var pieņemt lēmumu uzaicināt novērotājus.

               6. pants

               Sekretariāts

            Koordinatori, kurus Puses iecēlušas saskaņā ar nolīguma 16. pantu, kopīgi darbojas kā Tirdzniecības komitejas sekretariāts.

               7. pants

               Dokumenti

            Ja Tirdzniecības komitejas apspriežu pamatā ir rakstiski apliecinoši dokumenti, Tirdzniecības komitejas sekretariāts tos numurē un izplata kā Tirdzniecības komitejas dokumentus.

               8. pants

               Sarakste

                        1.

                        Tirdzniecības komitejas priekšsēdētājam adresētu saraksti nosūta Tirdzniecības komitejas sekretariātam izplatīšanai pārējām Pusēm.

                        2.

                        Tirdzniecības komitejas priekšsēdētāja sagatavotu saraksti Tirdzniecības komitejas sekretariāts nosūta adresātiem, to numurē un vajadzības gadījumā izplata pārējām Pusēm.

                        3.

                        Par jautājumiem, kas skar tikai ES Puses un vienas Andu parakstītājvalsts divpusējās attiecības, sarakste notiks starp minētajām divām Pusēm, vajadzības gadījumā pilnībā informējot otru Andu parakstītājvalsti.

               9. pants

               Sanāksmju darba kārtība

                        1.

                        Tirdzniecības komitejas sekretārs sagatavo katras sanāksmes pagaidu darba kārtību, pamatojoties uz Pušu priekšlikumiem. To pārsūta kopā ar attiecīgajiem dokumentiem visām Pusēm ne vēlāk kā 14 dienas pirms sanāksmes sākuma kā dokumentus, kas minēti šā reglamenta 7. pantā.

                        2.

                        Pagaidu darba kārtībā iekļauj jautājumus, par kuriem Tirdzniecības komitejas sekretariāts vēlākais 21 dienu pirms sanāksmes sākuma ir saņēmis Puses lūgumu tos iekļaut darba kārtībā kopā ar attiecīgajiem dokumentiem.

                        3.

                        Tirdzniecības komiteja katras sanāksmes sākumā pieņem darba kārtību. Pagaidu darba kārtībā var iekļaut tajā neesošus jautājumus, ja Puses par to vienojas.

                        4.

                        Ja pārējās Puses tam piekrīt, Tirdzniecības komitejas priekšsēdētājs var pieaicināt ekspertus, lai tie piedalītos komitejas sanāksmēs un sniegtu informāciju par konkrētiem jautājumiem.

                        5.

                        Ja pārējās Puses tam piekrīt, Tirdzniecības komitejas priekšsēdētājs var saīsināt 1. un 2. punktā norādītos termiņus, lai ņemtu vērā konkrētās lietas prasības.

               10. pants

               Protokols

                        1.

                        Katras sanāksmes protokolu Tirdzniecības komitejas sekretariāts parasti sagatavo 21 dienas laikā pēc sanāksmes beigām. Pirmo projektu sagatavo tā Puse, kas darbojas kā priekšsēdētājs, desmit dienu laikā pēc sanāksmes beigām.

                        2.

                        Protokolā parasti sniedz kopsavilkumu par katru darba kārtības jautājumu, atbilstošā gadījumā precizējot:

                                    a)

                                    Tirdzniecības komitejai iesniegtos dokumentus;

                                    b)

                                    visus paziņojumus, ko kāds Tirdzniecības komitejas loceklis ir lūdzis ierakstīt protokolā, un

                                    c)

                                    pieņemtos lēmumus, sniegtos ieteikumus, saskaņotos paziņojumus un secinājumus par konkrētiem jautājumiem.

                        3.

                        Protokolā iekļauj arī to Tirdzniecības komitejas locekļu vai viņu pārstāvju sarakstu, kuri piedalījās sanāksmē, sarakstu ar viņus pavadošo delegāciju locekļu un sanāksmes novērotāju vai ekspertu vārdiem un uzvārdiem.

                        4.

                        Puses protokolu apstiprina rakstiski 28 dienu laikā no sanāksmes dienas. Kad protokols ir apstiprināts, Tirdzniecības komitejas sekretariāts to paraksta divos eksemplāros, un katra Puse saņem minēto autentisko dokumentu oriģināleksemplāru.

               11. pants

               Lēmumi un ieteikumi

                        1.

                        Tirdzniecības komiteja lēmumus un ieteikumus pieņem vienprātīgi.

                        2.

                        Sanāksmju starplaikā Tirdzniecības komiteja rakstiskā procedūrā var pieņemt lēmumus vai ieteikumus, ja Puses tam piekrīt. Šim nolūkam priekšlikuma tekstu sūta rakstiski priekšsēdētāja sarakstē Tirdzniecības komitejas locekļiem atbilstīgi 8. pantam termiņā, kas nav īsāks par divdesmit vienu dienu, kurā locekļiem jāpaziņo atrunas vai grozījumi, ko viņi vēlas ieviest.
                        Rakstiskās procedūras laikā Tirdzniecības komitejas loceklis var rakstiski pieprasīt priekšsēdētājam apspriest priekšlikumu nākamajā Tirdzniecības komitejas sanāksmē. Šāds pieprasījums automātiski aptur rakstisko procedūru.
                        Uzskata, ka priekšlikumu, par kuru neviena Puse nav ieviesusi atrunu termiņā, kas noteikts attiecībā uz rakstisko procedūru, ir pieņēmusi Tirdzniecības komiteja. Pēc tam Tirdzniecības komitejas priekšsēdētājs saskaņā ar sekretariāta ziņojumu informē locekļus, ka Puses tam ir piekritušas.
                        Pieņemtos priekšlikumus dara zināmus atbilstīgi 8. pantam, tiklīdz beidzies termiņš. Pieņemtos priekšlikumus reģistrē nākamās sanāksmes protokolā.

                        3.

                        Ja Tirdzniecības komiteja saskaņā ar nolīgumu ir tiesīga pieņemt lēmumus vai ieteikumus, šādus dokumentus attiecīgi sauc par “lēmumu” vai “ieteikumu”. Tirdzniecības komitejas sekretariāts katram lēmumam vai ieteikumam piešķir sērijas numuru, norāda pieņemšanas datumu un sniedz jautājuma aprakstu. Katrā lēmumā ir norādīta tā spēkā stāšanās diena.

                        4.

                        Katrai Pusei izsniedz Tirdzniecības komitejas pieņemto lēmumu un ieteikumu oriģināleksemplāru, ko parakstījis Tirdzniecības komitejas priekšsēdētājs.

               12. pants

               Valodas

                        1.

                        Tirdzniecības komitejas oficiālās valodas ir Pušu oficiālās valodas.

                        2.

                        Ja vien nav nolemts citādi, Tirdzniecības komiteja parasti savās apspriedēs pamatojas uz dokumentiem un priekšlikumiem, kas sagatavoti 1. punktā minētajās valodās.

               13. pants

               Publicitāte un konfidencialitāte

                        1.

                        Ja vien nav nolemts citādi, Tirdzniecības komitejas sanāksmes nav atklātas.

                        2.

                        Ja Tirdzniecības komitejai, specializētajām komitejām, darba grupām vai citām struktūrām Puse iesniedz informāciju, kas saskaņā ar tās tiesību aktiem un noteikumiem ir konfidenciāla, minēto informāciju Puses uzskata par konfidenciālu atbilstoši nolīguma 290. panta 2. punkta noteikumiem.

                        3.

                        Katra Puse var lemt par Tirdzniecības komitejas lēmumu un ieteikumu publicēšanu savā attiecīgajā oficiālajā izdevumā.

               14. pants

               Izdevumi

                        1.

                        Katra Puse sedz visus izdevumus, kas tai radušies saistībā ar piedalīšanos Tirdzniecības komitejas sanāksmēs; tie ir gan personāla, komandējuma un uzturēšanās izdevumi, gan izdevumi par pasta un telesakaru pakalpojumiem.

                        2.

                        Izdevumus saistībā ar sanāksmju organizēšanu un dokumentu pavairošanu sedz tā Puse, kas rīko sanāksmi.

                        3.

                        Izdevumus saistībā ar sēžu mutvārdu tulkošanu un dokumentu tulkošanu no spāņu valodas angļu valodā un otrādi sedz tā Puse, kas rīko sanāksmi. Mutvārdu un rakstisku tulkošanu uz vai no citām valodām sedz tā Puse, kas to pieprasījusi.

               15. pants

               Specializētās komitejas un darba grupas

                        1.

                        Tirdzniecības komitejai pildīt savus pienākumus palīdz specializētās struktūras, kas izveidotas Tirdzniecības komitejas pakļautībā. Ja vien nolīgumā nav paredzēts citādi vai par to nav vienojusies šī Tirdzniecības komiteja vai ar nolīgumu izveidotā attiecīgā specializētā struktūra, kas pieņem savu lēmumu, šo reglamentu mutatis mutandis piemēro specializētās struktūras (t. i., apakškomitejas, darba grupas utt.).

                        2.

                        Tirdzniecības komitejai dara zināmus katras specializētās struktūras ieceltos kontaktpunktus. Visu svarīgo saraksti, dokumentus un paziņojumus starp katras specializētās struktūras kontaktpunktiem vienlaikus nosūta Tirdzniecības komitejas sekretariātam.

                        3.

                        Katrā kārtējā sanāksmē Tirdzniecības komiteja no katras specializētās struktūras saņem ziņojumus par savu darbību.

                        4.

                        Specializēta struktūra var izstrādāt savu reglamentu, kā paredzēts nolīgumā, kas tiek darīts zināms Tirdzniecības komitejai.

               16. pants

               Reglamenta grozīšana

            Reglamentu var grozīt saskaņā ar 11. panta noteikumiem.

               (1)  OV L 354, 21.12.2012., 3. lpp.

      II PIELIKUMS

         PROJEKTS
         ES, KOLUMBIJAS UN PERU TIRDZNIECĪBAS KOMITEJAS LĒMUMS Nr. …/2014
         (… gada …),
         ar kuru pieņem šķīrējtiesnešu reglamentu un rīcības kodeksu, kas minēts 13. panta 1. punkta h) apakšpunktā un 315. pantā Tirdzniecības nolīgumā starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kolumbiju un Peru, no otras puses
         TIRDZNIECĪBAS KOMITEJA,
         ņemot vērā 2012. gada 26. jūnijā Briselē parakstīto Tirdzniecības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kolumbiju un Peru, no otras puses (“nolīgums”) (1), un jo īpaši tā 13. panta 1. punkta h) apakšpunktu un 315. pantu,
         tā kā:

                     (1)

                     Tirdzniecības komiteja savā pirmajā sanāksmē pieņem šķīrējtiesnešu reglamentu un ētikas kodeksu.

                     (2)

                     Tirdzniecības komitejai ir ekskluzīvas tiesības novērtēt un pieņemt lēmumus atbilstīgi tam, kā paredzēts šajā nolīgumā, par jebkuru jautājumu, ko tai nodevušas specializētās struktūras, kuras izveidotas saskaņā ar šo nolīgumu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

                     1.

                     Šķīrējtiesnešu reglaments un rīcības kodekss tiek pieņemts, kā noteikts pielikumā.

                     2.

                     Šis lēmums stājas spēkā …

            …, … gada …

                  Tirdzniecības komitejas vārdā —

                  Kolumbijas tirdzniecības, rūpniecības un tūrisma ministrs

                  Eiropas Komisijas tirdzniecības komisārs

                  Peru ārējās tirdzniecības un tūrisma ministrs

            (1)  OV L 354, 21.12.2012., 3. lpp.

            Pielikums ES, Kolumbijas un Peru Tirdzniecības komitejas Lēmumam Nr. …/2014

               REGLAMENTS

               Vispārīgi noteikumi

                        1.

                        Saskaņā ar XII sadaļu (Domstarpību izšķiršana) un šajos noteikumos:

                                    a)

                                    “nolīgums” ir tirdzniecības nolīgums starp Peru un Kolumbiju, no vienas puses, un Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas tika parakstīts Briselē 2012. gada 26. jūnijā;

                                    b)

                                    “konsultants” ir persona, ko domstarpībās iesaistītā Puse ir nolīgusi, lai to konsultētu vai tai palīdzētu saistībā ar procesu šķīrējtiesā;

                                    c)

                                    “šķīrējtiesnesis” ir nolīguma 303. pantā (“Šķīrējtiesas izveide”) noteiktajā kārtībā izveidotas šķīrējtiesas loceklis;

                                    d)

                                    “palīgs” ir persona, kas saskaņā ar šķīrējtiesneša piešķirtajām pilnvarām veic izpēti vai palīdz minētajam šķīrējtiesnesim;

                                    e)

                                    “prasītājs” ir Puse, kura saskaņā ar nolīguma 302. pantu (“Šķīrējtiesas procesa uzsākšana”) pieprasa izveidot šķīrējtiesu;

                                    f)

                                    “atbildētājs” ir Puse, par kuru tiek apgalvots, ka tā pārkāpj nolīguma 299. panta (“Piemērošanas joma”) noteikumus;

                                    g)

                                    “šķīrējtiesa” ir tiesa, kas izveidota atbilstīgi nolīguma 303. pantam (“Šķīrējtiesas izveide”);

                                    h)

                                    “Puses pārstāvis” ir domstarpībās iesaistītās Puses ministrijas, aģentūras vai citas publiskas iestādes nodarbināta vai iecelta persona;

                                    i)

                                    “diena” ir kalendārā diena;

                                    j)

                                    “trešā puse” ir Puse, kas nav domstarpībās iesaistītā Puse, bet kas piedalās apspriedēs un/vai attiecīgā gadījumā šķīrējtiesas procesos saskaņā ar nolīguma XII sadaļas (“Domstarpību izšķiršana”) 301. panta (“Apspriešanās”) 10. punktu un/vai 302. panta (“Šķīrējtiesas procesa uzsākšana”) 4. punktu.

                        2.

                        Atbildētājs atbild par domstarpību izšķiršanas procesa loģistikas vadību, jo īpaši par uzklausīšanas organizēšanu, ja vien nav vienošanās par ko citu. Tomēr izdevumus, kas saistīti ar šķīrējtiesas procesu organizēšanu, tostarp šķīrējtiesnešu izdevumus, abas domstarpībās iesaistītās Puses dala savstarpēji. Šķīrējtiesa tomēr var nolemt, ka minētās administratīvās izmaksas, izņemot šķīrējtiesnešu izdevumus, sadalāmas citādi, ņemot vērā konkrētos faktus un citus apstākļus, kurus varētu uzskatīt par nozīmīgiem.

               Paziņojumi

                        3.

                        Iesaistītās Puses un šķīrējtiesa nosūta visus pieprasījumus, paziņojumus, rakstiskus materiālus vai citus dokumentus, pretī saņemot parakstu par saņemšanu, kā ierakstītas vēstules, izmantojot kurjerpastu, faksimilu, teleksu, telegrāfu vai jebkurus citus telesakaru līdzekļus, kas apliecina to nosūtīšanas faktu.

                        4.

                        Katra domstarpībās iesaistītā Puse iesniedz katra sava rakstiskā materiāla eksemplāru otrai domstarpībās iesaistītajai Puse, trešai domstarpībās iesaistītajai Pusei un katram šķīrējtiesnesim. Dokumenta eksemplāru iesniedz arī elektroniskā veidā.

                        5.

                        Visus paziņojumus adresē nolīguma koordinatoriem.

                        6.

                        Sīkas pārrakstīšanās kļūdas pieprasījumos, paziņojumos, rakstiskajos materiālos vai citos dokumentos saistībā ar šķīrējtiesas procesu var izlabot, iesniedzot jaunu dokumentu, kurā skaidri norādītas izmaiņas.

                        7.

                        Ja dokumenta piegādes termiņa pēdējā diena ir Kolumbijas, Peru vai ES oficiāla brīvdiena, minēto dokumentu var piegādāt nākamajā darbdienā.

               Šķīrējtiesas procesa uzsākšana

                        8.

                        Ja uzskata, ka saskaņā ar 302. panta (“Šķīrējtiesas procesa uzsākšana”) 2. punktu pasākums pārkāpj nolīguma noteikumu, prasītājs paskaidro, skaidri norādot sūdzības juridisko pamatu, kādā mērā minētais pasākums pārkāpj nolīguma noteikumus, lai atbildētājam ļautu iesniegt pretprasību.

               Trešās Puses

                        9.

                        Saskaņā ar nolīguma 302. pants 4. punktu (“Šķīrējtiesas procesa uzsākšana”) jebkura trešā Puse šķīrējtiesā var iesniegt rakstisku materiālu, nosūtot tā eksemplāru domstarpībās iesaistītajām Pusēm un trešai Pusei.

                        10.

                        Trešā Puse drīkst arī piedalīties šķīrējtiesas sēdē(-s), un šķīrējtiesa tās rakstiski aicina iesniegt savas piezīmes šādas(-u) sēdes(-žu) laikā.

               Šķīrējtiesnešu saraksts

                        11.

                        Kad Puse izvirza kandidātus šķīrējtiesnešu sarakstam atbilstīgi nolīguma 304. pantam (“Šķīrējtiesnešu saraksts”), pārējās Puses drīkst iebilst pret šādām nominācijām, ja šādi kandidāti neatbilst nolīguma 304. panta (“Šķīrējtiesnešu saraksts”) 3. punkta prasībām un šķīrējtiesas rīcības kodeksam.

                        12.

                        Ja kandidāts, ko izvirzījusi kāda Puse, vairs nav sarakstā, šī Puse izvirza jaunu kandidātu. Šķīrējtiesas priekšsēdētāja kandidātu gadījumā par aizstājēju vienojas Puses.

               Šķīrējtiesas izveide

                        13.

                        Ja atbilstīgi nolīguma 303. pantam (“Šķīrējtiesas izveide”) šķīrējtiesas locekli izvēlas lozējot, abas domstarpībās iesaistītās Puses tiek savlaicīgi aicinātas piedalīties izlozē. Katrā ziņā izloze notiek, piedaloties konkrētajā brīdī klātesošajām domstarpībās iesaistītajām Pusēm, un piecu dienu laikā pēc tam, kad Tirdzniecības komitejas priekšsēdētājs pieprasījis izraudzīties šķīrējtiesnesi.

                        14.

                        Iesaistītās Puses paziņo šķīrējtiesnešiem par viņu iecelšanu.

                        15.

                        Šķīrējtiesnesis, kas iecelts saskaņā ar nolīguma 303. panta (“Šķīrējtiesas izveide”) procedūru, paziņo par savu piekrišanu Tirdzniecības komitejai piecu dienu laikā no dienas, kad viņš tika informēts par savu iecelšanu amatā.

                        16.

                        Ja vien domstarpībās iesaistītās Puses nevienojas citādi, tās sanāk šķīrējtiesā septiņu dienu laikā no tās izveides dienas, lai vienotos par jautājumiem, ko domstarpībās iesaistītās Puses vai šķīrējtiesa uzskata par lietderīgiem. Ja Tirdzniecības komiteja nav noteikusi šķīrējtiesnešu atalgojumu un tiem atlīdzināmos izdevumus, šādu atalgojumu un atlīdzināmos izdevumus nosaka saskaņā ar PTO praksi.

                        17.

                                    a)

                                    Ja vien domstarpībās iesaistītās Puses nevienojas citādi, piecu dienu laikā no šķīrējtiesnešu izraudzīšanās dienas šķīrējtiesai ir šādi darba uzdevumi:
                                    “ņemot vērā attiecīgos nolīguma noteikumus, kurus izmantojušas domstarpībās iesaistītās Puses, izskatīt šķīrējtiesas izveides pieprasījumā minēto jautājumu, lemt par attiecīgā pasākuma saderību ar nolīguma 299. panta (“Piemērošanas joma”) noteikumiem un sagatavot nolēmumu saskaņā ar nolīguma 307. pantu (“Šķīrējtiesas nolēmums”).”

                                    b)

                                    Domstarpībās iesaistītajām Pusēm divu dienu laikā pēc vienošanās jāpaziņo šķīrējtiesai par saskaņotajiem darba uzdevumiem.

               Sākotnējie materiāli

                        18.

                        Prasītājs iesniedz sākotnējos rakstiskos materiālus ne vēlāk kā 20 dienu laikā pēc šķīrējtiesas izveides dienas. Atbildētājs savu atbildi rakstiski iesniedz ne vēlāk kā 20 dienu laikā no sākotnējo rakstisko materiālu iesniegšanas dienas.

               Šķīrējtiesu darbība

                        19.

                        Šķīrējtiesas priekšsēdētājs vada visas sanāksmes. Šķīrējtiesa drīkst pilnvarot priekšsēdētāju pieņemt administratīvus lēmumus par procesiem.

                        20.

                        Ja vien nolīgumā vai minētajā reglamentā nav paredzēts citādi, šķīrējtiesa var veikt savu darbu jebkādā veidā, tostarp pa tālruni, ar faksa sūtījumiem vai ar datorsakariem.

                        21.

                        Šķīrējtiesas apspriedēs drīkst piedalīties tikai šķīrējtiesneši, tomēr šķīrējtiesa drīkst atļaut šādās apspriedēs piedalīties saviem palīgiem.

                        22.

                        Nolēmumus sagatavo tikai šķīrējtiesa un šo pienākumu nedrīkst uzticēt citiem.

                        23.

                        Ja rodas kāds procesuāls jautājums, uz kuru neattiecas šā nolīguma un tā pielikumu noteikumi, šķīrējtiesa drīkst pieņemt minētajiem noteikumiem atbilstošu procedūru.

                        24.

                        Ja šķīrējtiesa atzīst par vajadzīgu mainīt kādu termiņu, kas piemērojams procesā,vai veikt citus procesuālus vai administratīvus pielāgojumus, tā rakstiski informē domstarpībās iesaistītās Puses par šādu izmaiņu vai pielāgojumu iemesliem, norādot vajadzīgo termiņu vai pielāgojumu. Termiņš, kas noteikts 307. panta (“Šķīrējtiesas nolēmums”) 2. punktā, paliek nemainīts.

               Noraidījums un atbrīvošana

                        25.

                        Kā paredz 305. panta (“Noraidījums, atbrīvošana un aizstāšana”) 1. punkts, domstarpībās iesaistītās Puses pieprasījumu iesniedz rakstiski un ar pamatojumu, kā arī pierādījumu, kas apstiprina, ka šķīrējtiesnesis būtiski pārkāpis rīcības kodeksu. Šo pieprasījumu nosūta otrai domstarpībās iesaistītajai Pusei, nosūtot tā eksemplāru Tirdzniecības komitejai desmit dienu laikā no dienas, kurā Puse iegūst pierādījumus par apstākļiem, kas bija par pamatu pieprasījumam par šķīrējtiesneša noraidīšanu.

                        26.

                        Piecu dienu laikā pēc pieprasījuma saņemšanas domstarpībās iesaistītās Puses savstarpēji apspriežas. Ja tās vienojas, jaunu šķīrējtiesnesi izraugās saskaņā ar nolīguma 303. panta (“Šķīrējtiesas izveide”) procedūru.

                        27.

                        Ja domstarpībās iesaistītās Puses nespēj vienoties par šķīrējtiesneša nomaiņas nepieciešamību, jebkura no minētajām Pusēm drīkst pieprasīt, lai šis jautājums tiktu nodots izlemšanai šķīrējtiesas priekšsēdētājam, kura lēmums ir galīgs.

                        28.

                        Ja šķīrējtiesas priekšsēdētājs vai viņa pārstāvis konstatē, ka šķīrējtiesnesis neatbilst rīcības kodeksa prasībām, viņš izraugās jaunu šķīrējtiesnesi lozējot. Ja sākotnējo šķīrējtiesnesi izraudzījās domstarpībās iesaistītās Puses saskaņā ar nolīguma 303. panta (“Šķīrējtiesas izveide”) 2. punktu, aizstājēju izraugās, lozējot no nolīguma 304. pantā (“Šķīrējtiesnešu saraksts”) minētā to locekļu saraksta, kurus bija izvirzījusi Puse, kas izvēlējās sākotnējo šķīrējtiesnesi. Taču, ja sākotnējo šķīrējtiesnesi domstarpībās iesaistītās Puses bija izraudzījušās saskaņā ar nolīguma 303. panta (“Šķīrējtiesas izveide”) 5. punktu, tad lozē no visiem minētajā sarakstā iekļautajiem locekļiem. Locekli izraugās saskaņā ar 12. noteikumu mutatis mutandis un piecu dienu laikā pēc dienas, kurā pieprasījums iesniegts šķīrējtiesas priekšsēdētājam.

                        29.

                        Ja domstarpībās iesaistītās Puses nespēj vienoties par šķīrējtiesas priekšsēdētāja nomaiņas nepieciešamību, jebkura no minētajām Pusēm drīkst pieprasīt, lai šāds jautājums tiktu nodots izskatīšanai kādam no atlikušajiem locekļiem to personu sarakstā, kuras bija izraudzītas par priekšsēdētāju atbilstīgi nolīguma 304. panta (“Šķīrējtiesnešu saraksts”) 1. punktam. Konkrētā locekļa vārdu izlozē Tirdzniecības komitejas priekšsēdētājs vai viņa pārstāvis. Minēto izvēli veic saskaņā ar 12. noteikumu mutatis mutandis un piecu dienu laikā pēc dienas, kurā pieprasījums iesniegts Tirdzniecības komitejas priekšsēdētājam. Šīs personas lēmums par nepieciešamību nomainīt priekšsēdētāju ir galīgs.

                        30.

                        Ja šī persona nolemj, ka sākotnējais priekšsēdētājs neatbilst rīcības kodeksa prasībām, tā izvēlas jaunu priekšsēdētāju, lozējot no pārējām personām, kas minētas nolīguma 304. pantā (“Šķīrējtiesnešu saraksts”) un kas drīkst pildīt priekšsēdētāja pienākumus. Jaunā priekšsēdētāja izvēli veic saskaņā ar 12. noteikumu mutatis mutandis un 5 dienu laikā pēc dienas, kad izraudzītā persona ir pieņēmusi lēmumu par noraidīšanu.

                        31.

                        Šķīrējtiesa procedūras un piemērojamos termiņus pārtrauc uz laiku, kamēr tiek lemts par pieprasījumu noraidīt šķīrējtiesnesi un attiecīgā gadījumā — par tā atbrīvošanu un aizstāšanu.

               Sēdes

                        32.

                        Priekšsēdētājs, apspriežoties ar domstarpībās iesaistītajām Pusēm un pārējiem šķīrējtiesas locekļiem, nosaka sēdes dienu un laiku un attiecīgi par to rakstiski paziņo Pusēm. Puse, kas ir atbildīga par procedūras loģistikas vadību, nodrošina šādas informācijas publisku pieejamību, ja vien tā nav slēgtā sēde.

                        33.

                        Ja vien domstarpībās iesaistītās Puses nevienojas citādi, sēdi organizē Briselē, ja prasītājs ir Kolumbija vai Peru, un attiecīgā gadījumā Bogotā vai Limā, ja prasītājs ir ES.

                        34.

                        Šķīrējtiesa var sasaukt papildu sēdes, ja Puses tam piekrīt.

                        35.

                        Visiem šķīrējtiesnešiem jābūt klāt sēdē visu sēdes laiku.

                        36.

                        Neatkarīgi no tā, vai sēde ir atklāta vai slēgta, tajā drīkst piedalīties šādas personas:

                                    a)

                                    domstarpībās iesaistīto Pušu un trešās Puses pārstāvji;

                                    b)

                                    domstarpībās iesaistīto Pušu un trešās Puses padomdevēji;

                                    c)

                                    administratīvais personāls, tulki, tulkotāji, tiesu referenti un šķīrējtiesnešu palīgi.

                        37.

                        Šķīrējtiesu drīkst uzrunāt tikai domstarpībās iesaistīto Pušu pārstāvji un padomdevēji un trešā Puse.

                        38.

                        Katra domstarpībās iesaistītā Puse ne vēlāk kā piecas dienas pirms sēdes dienas iesniedz šķīrējtiesai to personu sarakstu, kuras attiecīgās Puses vārdā sēdē sniegs mutisku izklāstu vai prezentāciju, un to citu pārstāvju vai padomdevēju sarakstu, kuri piedalīsies sēdē.

                        39.

                        Ievērojot 46., 47., 48. un 49. noteikumu, šķīrējtiesas sēdes ir atklātas, ja vien domstarpībās iesaistītās Puses nenolemj, ka tām jābūt daļēji vai pilnībā slēgtām.

                        40.

                        Šķīrējtiesas sēdes norise, nodrošinot prasītājam un atbildētājam vienādu atvēlēto laiku, ir šāda:
                        Izklāsts

                                    a)

                                    prasītāja argumentu izklāsts;

                                    b)

                                    atbildētāja argumentu izklāsts.

                              Argumentu atspēkošana

                                    a)

                                    prasītāja argumentu izklāsts;

                                    b)

                                    atbildētāja replika.

                        41.

                        Sēdes laikā šķīrējtiesa drīkst jebkurai no domstarpībās iesaistītajām Pusēm jebkurā laikā uzdot jautājumus.

                        42.

                        Šķīrējtiesa organizē katras sēdes protokolēšanu un protokola nodošanu domstarpībās iesaistītajām Pusēm pēc iespējas īsākā laikā.

                        43.

                        Katra domstarpībās iesaistītā Puse desmit dienu laikā no tiesas sēdes dienas var iesniegt papildu rakstisku materiālu par jebkuru tiesas sēdes laikā radušos jautājumu.

               Rakstiski jautājumi

                        44.

                        Šķīrējtiesa jebkurā procedūras posmā drīkst rakstiski uzdot jautājumus vienai no domstarpībās iesaistītajām Pusēm vai tām abām, vai trešai Pusei. Abas domstarpībās iesaistītās Puses un trešā Puse saņem šķīrējtiesas uzdoto jautājumu eksemplārus. Ja atbildēt uz jautājumu sēdes laikā nav iespējams, šķīrējtiesa domstarpībās iesaistītajām Pusēm atvēl pietiekami daudz laika, lai atbildētu uz minētajiem jautājumiem.

                        45.

                        Katra domstarpībās iesaistītā Puse vai trešā Puse savas rakstiskās atbildes eksemplāru uz šķīrējtiesas jautājumu sniedz arī otrai domstarpībās iesaistītajai Pusei un trešai Pusei. Domstarpībās iesaistītajām pusēm tiek dota iespēja sniegt rakstiskas piezīmes par otras domstarpībās iesaistītās Puses atbildi un par trešās Puses atbildi piecu dienu laikā no tās saņemšanas dienas.

               Konfidencialitāte

                        46.

                        Katra domstarpībās iesaistītā Puse, trešā Puse un to padomdevēji informāciju, ko šķīrējtiesai iesniegusi otra domstarpībās iesaistītā Puse un ko minētā puse norādījusi kā konfidenciālu, uzskata par konfidenciālu.

                        47.

                        Ja domstarpībās iesaistītā Puse šķīrējtiesai iesniedz rakstisku materiālu konfidenciālā redakcijā, tā pēc otras domstarpībās iesaistītās Puses lūguma nodrošina savos materiālos esošās informācijas nekonfidenciālu kopsavilkumu ne vēlāk kā 15 dienu laikā no lūguma vai konfidenciālās redakcijas iesniegšanas dienas atkarībā no tā, kas ir vēlāk.

                        48.

                        Rakstiskos materiālus, ko iesniedz šķīrējtiesai, uzskata par konfidenciāliem, tomēr tos sniedz domstarpībās iesaistītajām Pusēm un trešām Pusēm. Šis reglaments neliedz kādai domstarpībās iesaistītajai Pusei izpaust plašākai sabiedrībai paziņojumus par savu viedokli, ja tie nesatur konfidenciālu informāciju.

                        49.

                        Šķīrējtiesa organizē slēgtas sēdes, ja kādas domstarpībās iesaistītās Puses iesniegtā informācija un izklāsts ietver konfidenciālu informāciju.

                        50.

                        Domstarpībās iesaistītās Puses un to padomdevēji nodrošina šķīrējtiesas sēdes konfidencialitāti, ja sēdes ir slēgtas saskaņā ar 39. noteikumu.

                  Ex parte sakari

                        51.

                        Šķīrējtiesa netiekas un nesazinās ar kādu no domstarpībās iesaistītajām Pusēm otras domstarpībās iesaistītās Puses prombūtnē.

                        52.

                        Neviens no šķīrējtiesnešiem nedrīkst apspriest izskatāmās lietas priekšmeta aspektus nedz ar vienu, nedz abām domstarpībās iesaistītajām Pusēm vai trešo Pusi, neesot klāt pārējiem šķīrējtiesnešiem.

                  Amicus curiae materiāli

                        53.

                        Jebkura ieinteresētā fiziska vai juridiska persona, kas veic uzņēmējdarbību kādas domstarpībās iesaistītās Puses teritorijā un kas nav domstarpībās iesaistīto Pušu valdības daļa, šķīrējtiesai drīkst iesniegt rakstisku pieprasījumu, nosūtot eksemplāru domstarpībās iesaistītajām Pusēm, lai saņemt atļauju iesniegt amicus curiae atzinumu desmit dienu laikā no šķīrējtiesas izveides dienas. Šādā pieprasījumā:

                                    a)

                                    sniegts apraksts par tā iesniedzēju, tostarp tā galveno uzņēmējdarbības vietu un citiem rekvizītiem, norādīts tā darbības veids un juridiskas personas gadījumā — informācija par tās dalībniekiem, tā juridiskais statuss un tā vispārējie mērķi;

                                    b)

                                    precizēti konkrēti fakti un tiesiskie jautājumi, kas tiks apskatīti iesniegtajos materiālos;

                                    c)

                                    norādīts tā interešu raksturs un tā nozīmīgums procesā un tas, kā iesniegtie dokumenti palīdzētu šķīrējtiesai noskaidrot faktus vai tiesiskos jautājumus, kas saistīti ar domstarpībām;

                                    d)

                                    atklātas visas tiešas vai netiešas attiecības, kas personai, kura iesniedz dokumentus, ir vai ir bijuši ar domstarpībās iesaistīto Pusi, kā arī tās finansējuma avots;

                                    e)

                                    norādīts, vai tā ir saņēmusi vai saņems finansiālu vai cita veida palīdzību no domstarpībās iesaistītās Puses, personas vai citas organizācijas pieprasījuma sagatavošanā saņemt atļauju iesniegt atzinumu vai paša atzinuma sagatavošanā;

                                    f)

                                    pieprasījums nav garāks par piecām drukātām lappusēm ar dubulto atstarpi starp rindiņām; un

                                    g)

                                    pieprasījums ir kādā no procedūras valodām.

                        54.

                        Šķīrējtiesa nosaka pienācīgu termiņu, līdz kuram domstarpībās iesaistītās Puses var sniegt piezīmes par atļaujas pieprasījumu.

                        55.

                        Šķīrējtiesa izskata un ņem vērā atļaujas pieprasījumu, tajā sniegtās informācijas patiesumu un piezīmes, kuras sniegušas domstarpībās iesaistītās Puses, un nekavējoties pieņem lēmumu par atļaujas piešķiršanu ieinteresētajai fiziskai vai juridiskai personai iesniegt rakstiskus materiālus. Šķīrējtiesas atļauja sniegt rakstisku materiālu nenozīmē, ka šķīrējtiesa savā nolēmumā izskata tiesiskos argumentus, kas izklāstīti iesniegtajā materiālā.

                        56.

                           Amicus curiae materiālus nodod šķīrējtiesai, nosūtot to eksemplārus domstarpībās iesaistītajām Pusēm, piecu dienu laikā pēc dienas, kad šķīrējtiesa atļāvusi iesniegt šādus materiālus. Iesniegtie materiāli:

                                    a)

                                    ir datēti un tos ir parakstījusi persona, kas tos iesniedz, vai tās pārstāvis;

                                    b)

                                    ir īsi un nekādā gadījumā nav garāki par 15 lappusēm, drukāti, ar dubulto atstarpi starp rindiņām, ieskaitot pielikumus;

                                    c)

                                    neievieš jaunus domstarpību jautājumus, un aptver tikai tos jautājumus, kas attiecas uz faktiem un tiesiskajiem jautājumiem, kurus ņem vērā šķīrējtiesa un kuri bija norādīti atļaujas pieprasījumā iesniegt dokumentus, kas paskaidro, kādā veidā iesniegtie dokumenti palīdzēs šķīrējtiesai noskaidrot minētos jautājumus;

                                    d)

                                    ir iesniegti kādā no procedūras valodām.

                        57.

                        Šķīrējtiesa nodrošina, ka domstarpībās iesaistītajām Pusēm ir iespēja līdz sēdes dienai rakstiski atbildēt uz amicus curiae materiāliem.

                        58.

                        Šķīrējtiesa savam nolēmumam pievieno sarakstu ar visiem saņemtajiem amicus curiae materiāliem. Šķīrējtiesai nav pienākuma savā nolēmumā iztirzāt minētajos materiālos izvirzītos argumentus.

                        59.

                        Šķīrējtiesa, pārbaudot atļauju pieprasījumus iesniegt materiālu vai amicus curiae materiālus, izvairās no procesu pārtraukšanas un nodrošina vienlīdzīgu attieksmi pret domstarpībās iesaistītajām Pusēm.

               Informācija un tehniskās konsultācijas

                        60.

                        Šķīrējtiesa informē domstarpībās iesaistītās Puses par savu nodomu lūgt informāciju vai tehnisko konsultāciju no ekspertiem, kā noteikts nolīguma 316. pantā (“Informācija un tehniskas konsultācijas”).

                        61.

                        Šķīrējtiesa iesniedz domstarpībās iesaistītajām Pusēm attiecīgās informācijas vai tehniskās konsultācijas eksemplāru un domstarpībās iesaistītajām Pusēm atvēl samērīgu laiku savu piezīmju iesniegšanai. Ekspertu atzinumam ir tikai konsultatīvs raksturs.

                        62.

                        Ja šķīrējtiesa ņem vērā saņemto informāciju vai tehniskās konsultācijas, tā ņem vērā arī piezīmes vai novērojumus, ko iesniegušas domstarpībās iesaistītās Puses saistībā ar šādu informāciju vai tehniskajām konsultācijām.

                        63.

                        Šķīrējtiesa nodrošina, ka informāciju un tehniskās konsultācijas, ko tā saņem, sniedz akreditētas personas ar pieredzi attiecīgajā jomā. Turklāt eksperti ir neatkarīgi, objektīvi, nedrīkst būt saistīti ar kādu no domstarpībās iesaistītajām Pusēm vai tieši vai netieši atkarīgi no tām, un nesaņem norādījumus no tām vai kādas organizācijas.

               Neatliekamības gadījumi

                        64.

                        Steidzamos gadījumos, kas minēti nolīguma 307. panta (“Šķīrējtiesas nolēmums”) 2. punktā, šķīrējtiesa attiecīgi koriģē minētajā reglamentā noteiktos termiņus.

               Rakstiskā un mutvārdu tulkošana

                        65.

                        Iesaistītajām Pusēm ir tiesības iesniegt un saņemt rakstiskus materiālus, un sniegt vai uzklausīt mutiskus paskaidrojumus viņu izvēlētajā valodā. Katra domstarpībās iesaistītā Puse nekavējoties organizē un sedz tulkošanas izmaksas savu rakstisku materiālu tulkošanai tajā valodā, kuru izvēlējusies otra domstarpībās iesaistītā Puse. Atbildētājs organizē mutisku paskaidrojumu mutvārdu tulkošanu domstarpībās iesaistīto Pušu izvēlētajās valodās.

                        66.

                        Šķīrējtiesas nolēmumus paziņo domstarpībās iesaistīto Pušu izvēlētajās valodās.

                        67.

                        Izmaksas par šķīrējtiesas nolēmuma tulkošanu domstarpībās iesaistītās Puses sedz vienādās daļās.

                        68.

                        Jebkura no domstarpībās iesaistītajām Pusēm drīkst sniegt piezīmes par tāda dokumenta tulkojumu, kas sagatavots saskaņā ar šo reglamentu.

               Termiņu aprēķināšana

                        69.

                        Ja, piemērojot 7. noteikumu, kāda no domstarpībās iesaistītajām Pusēm saņem dokumentu citā dienā, nevis dienā, kad šo dokumentu ir saņēmusi otra domstarpībās iesaistītā Puse, jebkuru termiņu, kura aprēķināšana ir atkarīga no šāda dokumenta saņemšanas dienas, skaita no attiecīgā dokumenta vēlākās saņemšanas dienas.

               Citas procedūras

                        70.

                        Minētais reglaments ir piemērojams arī procedūrām, kas noteiktas atbilstoši 308. panta (“Šķīrējtiesas nolēmuma īstenošana”) 3. punktam; 309. panta (“Šķīrējtiesas nolēmuma izpildei pieņemto pasākumu pārskatīšana”) 2. punktam, 310. panta (“Pagaidu tiesiskās aizsardzības līdzekļi nolēmuma neizpildes gadījumā”) 4. punktam un 311. panta (“Tādu pasākumu, kas pieņemti pēc atvieglojumu apturēšanas, un neizpildes kompensāciju pārskatīšana”) 2. punktam. Tomēr minētajā reglamentā noteiktos termiņus pielāgo atbilstoši īpašiem termiņiem, kurus šķīrējtiesa noteikusi nolēmuma pieņemšanai minētajās citās procedūrās.

               RĪCĪBAS KODEKSS

               Definīcijas

                        1.

                        Šajā rīcības kodeksā:

                                    a)

                                    “šķīrējtiesnesis” ir nolīguma 303. pantā (“Šķīrējtiesas izveide”) noteiktajā kārtībā izveidotas šķīrējtiesas loceklis;

                                    b)

                                    “mediators” ir persona, kas veic mediācijas procedūru saskaņā ar nolīguma 322. pantu (“Starpniecības mehānisms”) un XIV pielikumu (“Starpniecības mehānisms ārpustarifa šķēršļiem”);

                                    c)

                                    “kandidāts” ir fiziska persona, kuras vārds un uzvārds iekļauts nolīguma 304. pantā (“Šķīrējtiesnešu saraksts)” minētajā šķīrējtiesnešu sarakstā un kuras kandidatūra tiek izskatīta iecelšanai par šķīrējtiesnesi saskaņā ar nolīguma 303. pantu (“Šķīrējtiesas izveide)”;

                                    d)

                                    “eksperts” ir persona ar tehniskām zināšanām vai specializāciju konkrētās jomās, uz kurām attiecas dažādas nolīguma sadaļas;

                                    e)

                                    “palīgs” ir persona, kas saskaņā ar šķīrējtiesneša pilnvarām veic izpēti vai palīdz šķīrējtiesnesim;

                                    f)

                                    “process”, ja vien nav noteikts citādi, ir šķīrējtiesas process saskaņā ar nolīgumu un

                                    g)

                                    šķīrējtiesneša “personāls” ir personas, kas strādā šķīrējtiesneša vadībā un pakļautībā un kas nav palīgi.

               Procesuālie pienākumi

                        2.

                        Ikviens šķīrējtiesneša kandidāts un šķīrējtiesnesis atturas no nepiedienīgas uzvedības un darbībām, kas varētu šķist nepiedienīgas, ir neatkarīgs un objektīvs, izvairās no tiešiem un netiešiem interešu konfliktiem un rīkojas atbilstoši augstām uzvedības kultūras normām tā, lai tiktu saglabāts domstarpību izšķiršanas mehānisma godīgums un objektivitāte. Bijušajiem šķīrējtiesnešiem jāievēro šā rīcības kodeksa 15., 16., 17. un 18. punktā noteiktie pienākumi.

               Izpaušanas pienākumi

                        3.

                        Pirms personu apstiprina par šķīrējtiesnesi atbilstīgi nolīgumam, kandidāts informē par jebkādu ieinteresētību, attiecībām vai jautājumu, kas varētu ietekmēt tās neatkarību vai objektivitāti vai varētu pamatoti radīt iespaidu par nepiemērotību vai neobjektivitāti procesā. Tādēļ kandidāts dara visu iespējamo, lai uzzinātu par šādas ieinteresētības, attiecību un jautājumu iespējamību.

                        4.

                        Pēc iecelšanas šķīrējtiesnesis turpina darīt visu iespējamo, lai uzzinātu par šā rīcības kodeksa 3. punktā minētās ieinteresētības, attiecību vai jautājumu iespējamību un informē par to esību. Izpaušanas pienākums ir ilgstoša saistība, kas šķīrējtiesnesim uzliek par pienākumu informēt par šādas ieinteresētības, attiecību vai jautājumu rašanos jebkurā procesa posmā.

                        5.

                        Jautājumus saistībā ar faktiskiem vai iespējamiem šā rīcības kodeksa pārkāpumiem kandidāts vai šķīrējtiesnesis dara zināmus Tirdzniecības komisijai, lai tos izskatītu Puses.

               Šķīrējtiesnešu pienākumi

                        6.

                        Līdz ar iecelšanu šķīrējtiesnesis godprātīgi un centīgi pilda savus pienākums rūpīgi un bez kavēšanās visā procesā gaitā.

                        7.

                        Šķīrējtiesnesis izskata tikai tos jautājumus, kas izvirzīti procesa gaitā un ir vajadzīgi nolēmuma pieņemšanai, un neuztic šo pienākumu nevienam citam.

                        8.

                        Šķīrējtiesnesis ir atbildīgs par to, lai veiktu visus pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka tā palīgs un personāls zina un vajadzības gadījumā ievēro šo rīcības kodeksu.

                        9.

                        Šķīrējtiesnesis neiesaistās ex parte sakaros saistībā ar procesu.

               Šķīrējtiesnešu neatkarība un objektivitāte

                        10.

                        Šķīrējtiesnesim ir jābūt neatkarīgam un objektīvam un jāatturas no tādu darbību veikšanas, kas varētu radīt iespaidu, ka rīcība ir nepiedienīga vai neobjektīva, un viņu neietekmē savtīgas intereses, ārējs spiediens, politiski apsvērumi, sabiedrības protesti, lojalitāte pret kādu Pusi vai bailes no kritikas.

                        11.

                        Šķīrējtiesnesis nedz tieši, nedz netieši neuzņemas saistības un nepieņem priekšrocības, kas jebkādā veidā varētu ietekmēt vai radīt iespaidu, ka tās ietekmē viņa pienākumu pienācīgu izpildi.

                        12.

                        Šķīrējtiesnesis neizmanto savu atrašanos šķīrējtiesā, lai apmierinātu kādas personiskās vai privātās intereses, un atturas no tādu darbību veikšanas, kas varētu radīt iespaidu par to, ka kāds var īpaši viņu ietekmēt.

                        13.

                        Šķīrējtiesnesis nepieļauj, ka finanšu, biznesa, profesionālās, ģimenes, privātās vai sociālās attiecības vai pienākumi varētu iespaidot viņa rīcību vai vērtējumu.

                        14.

                        Šķīrējtiesnesim jāatturas no stāšanās tādās attiecībās vai jebkādas finansiālas ieinteresētības iegūšanas, kas varētu iespaidot viņa godprātīgumu vai kas pamatoti varētu radīt nepiedienīguma vai neobjektivitātes iespaidu.

               Bijušo šķīrējtiesnešu saistības

                        15.

                        Visiem bijušajiem šķīrējtiesnešiem ir jāizvairās no tādu darbību veikšanas, kas varētu liecināt par to, ka viņi savu pienākumu izpildē būtu bijuši neobjektīvi vai ir ieinteresēti šķīrējtiesas lēmumā vai nolēmumā.

               Konfidencialitāte

                        16.

                        Nedz esošais, nedz bijušais šķīrējtiesnesis nevienā gadījumā neizpauž un neizmanto slepenu informāciju, kas saistīta ar procesu vai iegūta tā gaitā, citādi kā vien attiecīgā procesa vajadzībām un nekādā gadījumā šādu informāciju neizpauž un neizmanto, lai gūtu personīgu labumu sev vai citām personām vai kaitētu citu personu interesēm.

                        17.

                        Neviens šķīrējtiesnesis neizpauž šķīrējtiesas nolēmumu vai tā daļas, pirms tas nav publicēts saskaņā ar nolīguma 318. panta (“Šķīrējtiesas lēmumi un nolēmumi”) 4. punktu.

                        18.

                        Ne šķīrējtiesnesis, ne bijušais šķīrējtiesnesis nekad neizpauž informāciju nedz par šķīrējtiesas apspriedēm, nedz kāda šķīrējtiesneša viedokli.

               Mediatori un eksperti

                        19.

                        Šajā rīcības kodeksā izklāstītos noteikumus, kas piemērojami šķīrējtiesnešiem vai bijušajiem šķīrējtiesnešiem, mutatis mutandis piemēro arī mediatoriem un ekspertiem.

      III PIELIKUMS

         PROJEKTS
         ES, KOLUMBIJAS UN PERU TIRDZNIECĪBAS KOMITEJAS LĒMUMS Nr. …/2014
         (… gada …)
         par Tirdzniecības nolīguma starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kolumbiju un Peru, no otras puses, 304. panta 1. un 4. punktā minēto šķīrējtiesnešu sarakstu izveidi
         TIRDZNIECĪBAS KOMITEJA,
         ņemot vērā 2012. gada 26. jūnijā Briselē parakstīto Tirdzniecības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kolumbiju un Peru, no otras puses (“nolīgums”) (1), un jo īpaši tā 304. panta 1. un 4. punktu,
         tā kā:

                     (1)

                     Tirdzniecības komiteja savā pirmajā sanāksmē izveido sarakstu ar 25 personām, kuras veiks šķīrējtiesnešu pienākumus, un papildu sarakstus ar 12 personām, kurām ir konkrētas nozares zināšanas par konkrētiem šajā nolīgumā iekļautiem jautājumiem.

                     (2)

                     Tirdzniecības komitejai ir ekskluzīvas tiesības novērtēt un pieņemt lēmumus atbilstīgi tam, kā paredzēts šajā nolīgumā, par jebkuru jautājumu, ko tai nodevušas specializētās struktūras, kuras izveidotas saskaņā ar šo nolīgumu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

                     1.

                     Šā lēmuma pielikumā iekļauti to personu saraksti, kas var pildīt šķīrējtiesnešu pienākumus nolīguma 304. panta 1. un 4. punkta nolūkā.

                     2.

                     Šis lēmums stājas spēkā …

            …, … gada …

                  Tirdzniecības komitejas vārdā —

                  Kolumbijas tirdzniecības, rūpniecības un tūrisma ministrs

                  Eiropas Komisijas tirdzniecības komisārs

                  Peru ārējās tirdzniecības un tūrisma ministrs

            (1)  OV L 354, 21.12.2012., 3. lpp.

            Pielikums ES, Kolumbijas un Peru Tirdzniecības komitejas Lēmumam Nr. …/2014

               Nolīguma 304. panta 1. punktā minētais

               ŠĶĪRĒJTIESNEŠU SARAKSTS

            Kolumbijas ierosinātie šķīrējtiesneši

                        1.

                        Eric Tremolada Álvarez

                        2.

                        Olga Lucía Lozano Ferro

                        3.

                        Adriana Zapata de Arbeláez

                        4.

                        Silvia Anzola de González

                        5.

                        Boris Darío Hernández Salame

                  ES ierosinātie šķīrējtiesneši

                        1.

                        Giorgio Sacerdoti

                        2.

                        Ramon Torrent

                        3.

                        Pieter Jan Kuijper

                        4.

                        Claus-Dieter Ehlermann

                        5.

                        Claudio Dordi

                  Peru ierosinātie šķīrējtiesneši

                        1.

                        Alfredo Ferrero Diez Canseco

                        2.

                        Diego Calmet Mujica

                        3.

                        Fernando Piérola

                        4.

                        Mercedes Araoz Fernández

                        5.

                        Manuel Monteagudo Valdez

                  Priekšsēdētāji

                        1.

                        Bradly Condon (Kanāda)

                        2.

                        Álvaro Galindo (Ekvadora)

                        3.

                        Shotaro Oshima (Japāna)

                        4.

                        Merit Janow (ASV)

                        5.

                        Luiz Olavo Baptista (Brazīlija)

                        6.

                        Pierre Pettigrew (Kanāda)

                        7.

                        Ricardo Ramírez Hernández (Meksika)

                        8.

                        Jorge Miranda (Meksika)

                        9.

                        Maryse Robert (Kanāda)

                        10.

                        María Luisa Pagán (Puertoriko)

               Nolīguma 304. panta 4. punktā minētais

               PAPILDU SARAKSTS AR ŠĶĪRĒJTIESNEŠIEM, KURIEM IR KONKRĒTAS NOZARES ZINĀŠANAS PAR KONKRĒTIEM ŠAJĀ NOLĪGUMĀ IEKĻAUTIEM JAUTĀJUMIEM

               Preču tirdzniecības eksperti

            Kolumbijas ierosinātie šķīrējtiesneši

                        1.

                        Juan Carlos Elorza

                        2.

                        Ramón Madriñan

                        3.

                        María Clara Lozano

                  ES ierosinātie šķīrējtiesneši

                        1.

                        Hannes Schoemann

                        2.

                        Jan Bourgeois

                        3.

                        Maurizio Mensi

                  Peru ierosinātie šķīrējtiesneši

                        1.

                        Jose Antonio de la Puente

                        2.

                        Marcela Zea

                        3.

                        Julio Guadalupe

                  Priekšsēdētāji

                        1.

                        Rafael Cornejo

                        2.

                        Kirsten Hilman

                        3.

                        Mario Matus

               Pakalpojumu tirdzniecības, uzņēmējdarbības veikšanas, konkurences, intelektuālā īpašuma tiesību vai arī valsts iepirkuma jomu eksperti

            Kolumbijas ierosinātie šķīrējtiesneši

                        1.

                        Eduardo Silva

                        2.

                        Ernesto Rengifo

                        3.

                        Ricardo Metke

                  ES ierosinātie šķīrējtiesneši

                        1.

                        Jan Wouters

                        2.

                        Kim Van der Borght

                        3.

                        Alexander Belohlavek

                  Peru ierosinātie šķīrējtiesneši

                        1.

                        Luis Alonso Garcia

                        2.

                        Ricardo Paredes

                        3.

                        Benjamin Chavez

                  Priekšsēdētāji

                        1.

                        Luis González García

                        2.

                        Luzius Wasescha

                        3.

                        Thomas Cottier

      IV PIELIKUMS

         PROJEKTS
         ES, KOLUMBIJAS UN PERU TIRDZNIECĪBAS KOMITEJAS LĒMUMS Nr. …/2014
         (… gada …),
         ar kuru pieņem Tirdzniecības nolīguma starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kolumbiju un Peru, no otras puses, 284. panta 6. punktā minēto Tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības ekspertu grupas reglamentu
         TIRDZNIECĪBAS KOMITEJA,
         ņemot vērā 2012. gada 26. jūnijā Briselē parakstīto Tirdzniecības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kolumbiju un Peru, no otras puses (“nolīgums”) (1), un jo īpaši tā 284. panta 6. punktu,
         tā kā:

                     (1)

                     nolīguma 284. pants paredz, ka Puse var lūgt sasaukt Ekspertu grupu, lai izskatītu tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības jautājumu, kas nav pietiekami atrisināts valdību apspriedēs saskaņā ar nolīguma 283. pantu.

                     (2)

                     Tirdzniecības komiteja savā pirmajā sanāksmē ekspertu grupas darbam pieņem reglamentu.

                     (3)

                     Tirdzniecības komitejai ir ekskluzīvas tiesības novērtēt un pieņemt lēmumus atbilstīgi tam, kā paredzēts šajā nolīgumā, par jebkuru jautājumu, ko tai nodevušas specializētās struktūras, kuras izveidotas saskaņā ar šo nolīgumu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

                     1.

                     Ekspertu grupas reglaments tiek pieņemts, kā noteikts pielikumā.

                     2.

                     Šis lēmums stājas spēkā …

            …, … gada …

                  Tirdzniecības komitejas vārdā —

                  Kolumbijas tirdzniecības, rūpniecības un tūrisma ministrs

                  Eiropas Komisijas tirdzniecības komisārs

                  Peru ārējās tirdzniecības un tūrisma ministrs

            (1)  OV L 354, 21.12.2012., 3. lpp.

            Pielikums ES, Kolumbijas un Peru Tirdzniecības komitejas lēmumam Nr. …/2014

               TIRDZNIECĪBAS UN ILGTSPĒJĪGAS ATTĪSTĪBAS EKSPERTU GRUPAS REGLAMENTS

               Vispārīgi noteikumi

                        1.

                        Nolīguma IX sadaļā (Tirdzniecība un ilgtspējīga attīstība) un šajos noteikumos:

                                    a)

                                    “nolīgums” ir tirdzniecības nolīgums starp Peru un Kolumbiju, no vienas puses, un Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas tika parakstīts 2012. gada 26. jūnijā;

                                    b)

                                    “diena” ir kalendārā diena;

                                    c)

                                    “eksperts” ir persona, kurai ir zināšanas par IX sadaļas (“Tirdzniecība un ilgtspējīga attīstība”) jautājumiem un kura ir piemērota, lai to izraudzītos darbam Ekspertu grupā saskaņā ar nolīguma 284. pantu;

                                    d)

                                    “Ekspertu grupa” ir grupa, kas izveidota saskaņā ar procedūrām, kuras izklāstītas nolīguma 284. pantā;

                                    e)

                                    “procedūrā iesaistītā Puse” ir apspriedēs iesaistītā Puse, kura piedalās procedūrā, kuru izskata Ekspertu grupa;

                                    f)

                                    “pieprasītāja Puse” ir apspriedēs iesaistītā Puse, kas pieprasa, lai tiktu sasaukta Ekspertu grupu saskaņā ar nolīguma 284. panta 1. punktu.

                        2.

                        Pieprasītāja Puse atbild par procedūras loģistikas vadību, ja vien nevienojas citādi. Procedūrā iesaistītās Puses vienādās daļās sedz izmaksas, kas radušās Ekspertu grupas procedūras organizēšanā, tostarp arī ekspertu izdevumus. Procedūrā iesaistītās Puses tomēr var nolemt, ka minētās izmaksas, izņemot ekspertu izdevumus, sadalāmas citādi, ņemot vērā lietas konkrētos faktus un citus apstākļus, kurus varētu uzskatīt par nozīmīgiem.

               Paziņojumi

                        3.

                        Puses nosūta visus pieprasījumus sasaukt Ekspertu grupu, paziņojumus, rakstiskos materiālus vai citus dokumentus, pretī saņemot parakstu par saņemšanu, kā ierakstītas vēstules, izmantojot kurjerpastu, faksimilu, teleksu, telegrāfu vai jebkurus citus telesakaru līdzekļus, kas apliecina to nosūtīšanas faktu.

                        4.

                        Katra procedūrā iesaistītā Puse sniedz otrai Pusei un katram Ekspertu grupas loceklim sava iesniegtā rakstiskā materiāla eksemplāru. Dokumenta eksemplāru iesniedz arī elektroniskā veidā.

                        5.

                        Sīkas pārrakstīšanās kļūdas pieprasījumos, paziņojumos, rakstiskajā materiālā vai citos dokumentos saistībā ar Ekspertu grupu var izlabot, iesniedzot jaunu dokumentu, kurā skaidri norādītas izmaiņas.

                        6.

                        Lai aprēķinātu termiņu saskaņā ar nolīguma 284. un 285. pantu un minētajiem noteikumiem, šāds termiņš sākas nākamajā dienā pēc paziņojuma, rakstiskā materiāla vai cita dokumenta saņemšanas dienas. Ja šāda termiņa pēdējā diena ir oficiāla svētku diena vai brīvdiena kādai no procedūrā iesaistītajām Pusēm, tad termiņš tiek pagarināts līdz pirmajai darbdienai. Termiņa aprēķināšanā ņem vērā tās oficiālās brīvdienas vai brīvdienas, kas ir termiņa periodā.

                        7.

                        Ja kāda no procedūrā iesaistītajām Pusēm saņem dokumentu citā dienā, nevis dienā, kad šo dokumentu ir saņēmusi otra Puse, jebkuru termiņu, kura aprēķināšana ir atkarīga no šāda dokumenta saņemšanas dienas, skaita no attiecīgā dokumenta vēlākās saņemšanas dienas.

               Ekspertu grupas izveide

                        8.

                        Ja atbilstīgi nolīguma 284. pantam priekšsēdētāju izvēlas, lozējot no tādu personu saraksta, kas nav kādas nolīguma Puses valstspiederīgie, abu procedūrā iesaistīto Pušu pārstāvji tiek savlaikus aicināti piedalīties izlozē.

                        9.

                        Procedūrā iesaistītās Puses paziņo ekspertiem par savu iecelšanu.

                        10.

                        Eksperts, kas iecelts saskaņā ar nolīguma 284. pantā noteikto procedūru, paziņo par savu piekrišanu Tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības apakškomitejai piecu dienu laikā no dienas, kad viņš tika informēts par savu iecelšanu amatā.

               Ekspertu grupas darbības sākšana

                        11.

                        Ja vien procedūrā iesaistītās Puses nevienojas citādi, minētās Puses tiekas Ekspertu grupā četrpadsmit dienu laikā no tās izveidošanas dienas, lai vienotos par jautājumiem, ko šādas Puses vai Ekspertu grupa uzskata par lietderīgiem.

                        12.

                                    a)

                                    Ja vien procedūrā iesaistītās Puses nevienojas citādi, septiņu dienu laikā kopš Ekspertu grupas izveidošanas dienas, Ekspertu grupai ir šādi darba uzdevumi:
                                    “ņemot vērā attiecīgos sadaļas “Tirdzniecība un ilgtspējīga attīstība” noteikumus, izskatīt jautājumu, kas norādīts pieprasījumā izveidot Ekspertu grupu, un saskaņā ar nolīguma IX sadaļas (“Tirdzniecība un ilgtspējīga attīstība”) 285. pantu sagatavot ziņojumu, kurā sniegts ieteikums šā jautājuma apmierinošam risinājumam.”

                                    b)

                                    Procedūrā iesaistītajām Pusēm divu dienu laikā pēc vienošanās jāpaziņo Ekspertu grupai par saskaņotajiem darba uzdevumiem.

               Materiāli

                        13.

                        Procedūrā iesaistītās Puses Ekspertu grupai var iesniegt materiālus jebkurā procesa posmā. Ekspertu grupa var pieprasīt un saņemt rakstiskos materiālus vai citu informāciju no tādām organizācijām, iestādēm un personām, kurām ir attiecīga informācija vai speciālās zināšanas, tostarp rakstiskus materiālus vai informāciju no attiecīgām starptautiskajām organizācijām un struktūrām, par jautājumiem, kuri saistīti ar starptautiskām konvencijām un nolīgumiem, kas minēti nolīguma 269. un 270. pantā.

                        14.

                        Pēc tam, kad Ekspertu grupa ir pieņēmusi lēmumu par to iestāžu, organizāciju un personu sarakstu, no kurām tā pieprasīs informāciju, tā šo sarakstu informācijas nolūkā sniegs procedūrā iesaistītajām Pusēm. Ekspertu grupa procedūrā iesaistītajām Pusēm paziņo visas tās iestādes, organizācijas un personas, ar kurām tā vēlāk sazinās vai kuras pēc savas iniciatīvas iesniedz rakstiskus dokumentus Ekspertu grupai.

               Ekspertu grupas darbība

                        15.

                        Ekspertu grupas priekšsēdētājs vada visas Ekspertu grupas sanāksmes. Ekspertu grupa drīkst pilnvarot priekšsēdētāju pieņemt administratīvus lēmumus par procesiem.

                        16.

                        Priekšsēdētājs informē procedūrā iesaistītās Puses par administratīviem lēmumiem; šādi administratīvie lēmumi tiek piemēroti, ja vien procedūrā iesaistītās Puses nav vienojušās citādi.

                        17.

                        Ja vien nolīgumā vai minētajā reglamentā nav paredzēts citādi, Ekspertu grupa var veikt savu darbu jebkādā veidā, tostarp pa tālruni, ar faksa sūtījumiem vai ar datorsakariem.

                        18.

                        Tikai Ekspertu grupas locekļi drīkst piedalīties Ekspertu grupas apspriedēs.

                        19.

                        Ekspertu grupas nolēmumus sagatavo tikai Ekspertu grupa, un šo pienākumu nedrīkst uzticēt citiem.

                        20.

                        Saskaņā ar šā nolīguma noteikumiem un minēto reglamentu, ja rodas procesuāls jautājums, kas tajos nav aplūkots, Ekspertu grupa var pieņemt savas procedūras, lai risinātu šādu jautājumu. Ja rodas kāds procesuāls jautājums, uz kuru neattiecas šā nolīguma noteikumi un minētais reglaments, Ekspertu grupa drīkst pieņemt minētajiem noteikumiem atbilstošu procedūru.

                        21.

                        Ja Ekspertu grupa atzīst par vajadzīgu mainīt kādu termiņu, kas piemērojams procesā, vai veikt citus procesuālus vai administratīvus pielāgojumus, tā rakstiski informē procedūrā iesaistītās Puses par šādu izmaiņu vai pielāgojumu iemesliem, norādot vajadzīgo termiņu vai pielāgojumu. Šādi pielāgojumi tiek piemēroti, ja vien procedūrā iesaistītās Puses nav vienojušās citādi.

                        22.

                        Saskaņā ar nolīguma 284. un 285. pantu un minēto reglamentu, Ekspertu grupa veic visas procedūras tādā veidā, kādu tā uzskata par piemērotu, ar noteikumu, ka pret procedūrā iesaistītajām Pusēm ir vienlīdzīga attieksme un ka saskaņā ar nolīguma 284. panta 5. punktu katrai procedūrā iesaistītajai Pusei ir bijušas visas iespējas izklāstīt savu lietu.

                        23.

                        Saskaņā ar nolīguma 284. un 285. pantu un minēto reglamentu, procedūrā iesaistītās Puses var pieprasīt tikšanos ar Ekspertu grupu pēc sākotnējā ziņojuma iesniegšanas un pirms galaziņojuma iesniegšanas.

               Konfidencialitāte

                        24.

                        Katra procedūrā iesaistītā Puse uzskata par konfidenciālu visu informāciju, ko Ekspertu grupai iesniegusi otra Puse un ko minētā otra Puse ir norādījusi kā konfidenciālu.

                        25.

                        Ja procedūrā iesaistītā Puse Ekspertu grupai iesniedz savu rakstisko materiālu konfidenciālo redakciju, tā pēc otras Puses pieprasījuma arī nodrošina minētajos dokumentos esošās informācijas nekonfidenciālu kopsavilkumu ne vēlāk kā piecpadsmit dienu laikā no pieprasījuma vai konfidenciālās redakcijas iesniegšanas dienas atkarībā no tā, kas ir vēlāk.

                        26.

                        Rakstiskos materiālus, kas iesniegti Ekspertu grupai, uzskata par konfidenciāliem, tomēr tos sniedz procedūrā iesaistītajām Pusēm. Procedūrā iesaistītās Puses var sniegt kopīgus paziņojumus par savu nostāju, ciktāl tie neietver konfidenciālu komercinformāciju.

                        27.

                        Ekspertu grupa tiekas slēgtās sēdēs, ja kādas procedūrā iesaistītās Puses iesniegtie dokumenti un argumenti ietver konfidenciālu komercinformāciju.

               Rakstiskā un mutvārdu tulkošana

                        28.

                        Procedūrā iesaistītajām Pusēm ir tiesības izvēlēties, kādā valodā iesniegt un saņemt rakstiskos materiālus.

                        29.

                        Katra procedūrā iesaistītā Puse nekavējoties organizē un sedz izmaksas saistībā ar savu rakstisko materiālu tulkošanu angļu un spāņu valodā. Izmaksas, kas Ekspertu grupas apspriedēs radušās par rakstisko un mutvārdu tulkošanu uz vai no angļu un spāņu valodām, sedz procedūrā iesaistītās Puses. Rakstisku un mutvārdu tulkošanu uz vai no citām valodām sedz tā Puse, kas to pieprasījusi.

                        30.

                        Ekspertu grupas ziņojumi tiek iesniegti angļu un spāņu valodā.

               Citi noteikumi

                        31.

                        Ekspertu grupai arī piemēro rīcības kodeksu, kas saskaņā ar tirdzniecības nolīgumu izveidots šķīrējtiesnešu sarakstam.

      V PIELIKUMS

         PROJEKTS
         ES, KOLUMBIJAS UN PERU TIRDZNIECĪBAS KOMITEJAS LĒMUMS Nr. …/2014
         (… gada …)
         par Tirdzniecības nolīguma starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kolumbiju un Peru, no otras puses, 284. panta 3. punktā minētās Ekspertu grupas izveidi jautājumos, kas ietverti sadaļā “Tirdzniecība un ilgtspējīga attīstība”
         TIRDZNIECĪBAS KOMITEJA,
         ņemot vērā 2012. gada 26. jūnijā Briselē parakstīto Tirdzniecības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kolumbiju un Peru, no otras puses (“nolīgums”) (1), un jo īpaši tā 284. panta 3. punktu,
         tā kā:

                     (1)

                     nolīguma 284. pants paredz, ka Puse var lūgt sasaukt Ekspertu grupu, lai izskatītu tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības jautājumu, kas nav pietiekami atrisināts valdību apspriedēs saskaņā ar nolīguma 283. pantu.

                     (2)

                     Tirdzniecības komiteja savā pirmajā sanāksmē apstiprina sarakstu, kurā ir vismaz 15 personas, kurām ir speciālās zināšanas par sadaļā “Tirdzniecība un ilgtspējīga attīstība” iekļautajiem jautājumiem.

                     (3)

                     Tirdzniecības komitejai ir ekskluzīvas tiesības vērtēt un pieņemt lēmumus atbilstīgi tam, kā paredzēts šajā nolīgumā, par jebkuru jautājumu, ko tai nodevušas specializētās struktūras, kuras izveidotas saskaņā ar šo nolīgumu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

                     1.

                     Šā lēmuma pielikumā iekļauti to personu saraksti, kas var kalpot kā eksperti nolīguma 284. panta nolūkā.

                     2.

                     Šis lēmums stājas spēkā …

            …, … gada …

                  Tirdzniecības komitejas vārdā —

                  Kolumbijas tirdzniecības, rūpniecības un tūrisma ministrs

                  Eiropas Komisijas tirdzniecības komisārs

                  Peru ārējās tirdzniecības un tūrisma ministrs

            (1)  OV L 354, 21.12.2012., 3. lpp.

            Pielikums ES, Kolumbijas un Peru Tirdzniecības komitejas Lēmumam Nr. …/2014

               Nolīguma 284. panta 3. punktā minētais

               EKSPERTU SARAKSTS

            Ekspertu saraksts

                        1.

                        Claudia Martínez

                        2.

                        Carlos Costa Posada

                        3.

                        Enrique Borda Villegas

                        4.

                        Katerine Bermúdez

                        5.

                        Eddy Laurijssen

                        6.

                        Jorge Cardona

                        7.

                        Hélène Ruiz Fabri

                        8.

                        Geert Van Calster

                        9.

                        Jorge Mario Caillaux Zazzali

                        10.

                        Rosario Gómez Gamarra

                        11.

                        Jorge Toyama Miyagusuku

                        12.

                        Alfonso de los Heros Pérez Albela

                  Priekšsēdētāji

                        1.

                        Robert McCorquodale

                        2.

                        Dane Ratliff

                        3.

                        Jill Murray

                        4.

                        Arthur Edmond Appleton

                        5.

                        Maryse Robert

                        6.

                        Orlando Pérez Gárate