title: 2006/144/EK: Padomes Lēmums ( 2006. gada 20. februāris ) par Kopienas lauku attīstības stratēģiskajām pamatnostādnēm (2007.–2013. gada plānošanas laikposms)

text:
               25.2.2006

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 55/20

      PADOMES LĒMUMS

   (2006. gada 20. februāris)
   par Kopienas lauku attīstības stratēģiskajām pamatnostādnēm (2007.–2013. gada plānošanas laikposms)
   (2006/144/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1698/2005 (2005. gada 20. septembris) par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) (1), un jo īpaši tās 9. panta 2. punkta pirmo teikumu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (2),
   tā kā:

               (1)

               Regulas (EK) Nr. 1698/2005 9. panta 1. punktā paredzēts, ka Kopienas mērogā jāpieņem lauku attīstības stratēģiskās pamatnostādnes plānošanas laikposmam no 2007. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim, lai noteiktu prioritātes lauku attīstībā.

               (2)

               Šīm stratēģiskajām pamatnostādnēm būtu jāatspoguļo tā daudzfunkcionālā nozīme, kāda lauksaimniecībai Kopienā ir ainavu, pārtikas produktu, kā arī kultūras un dabas mantojuma bagātībā un daudzveidībā.

               (3)

               Šajās stratēģiskajās pamatnostādnēs būtu jānosaka jomas, kas ir svarīgas Kopienas prioritāšu īstenošanai, jo īpaši saistībā ar Gēteborgas ilgtspējības mērķiem un atjaunoto Lisabonas izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju, ko pieņēma attiecīgi Eiropas Padomes sanāksmēs Gēteborgā (2001. gada 15. un 16. jūnijā) un Salonikos (2003. gada 20. un 21. jūnijā).

               (4)

               Pamatojoties uz šīm stratēģiskajām pamatnostādnēm, katrai dalībvalstij būtu jāsagatavo valsts lauku attīstības stratēģija, kas veido pamatprincipu kopumu lauku attīstības programmu sagatavošanai,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   Vienīgais pants
   Ar šo pieņem šā lēmuma pielikumā izklāstītās Kopienas lauku attīstības stratēģiskās pamatnostādnes plānošanas laikposmam no 2007. gada līdz 2013. gadam.

      Briselē, 2006. gada 20. februārī

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         J. PRÖLL

      (1)  OV L 277, 21.10.2005., 1. lpp.

      (2)  Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts.

      PIELIKUMS
      Kopienas lauku attīstības stratēģiskās pamatnostādnes (2007.–2013. gada plānošanas laikposms)
      1.   IEVADS
      Regulā (EK) Nr. 1698/2005 noteikts ELFLA sniegtās palīdzības mērķis un jomas. Kopienas stratēģiskajās pamatnostādnēs saskaņā ar minēto regulu noteiktas jomas, kas ir svarīgas Kopienas prioritāšu īstenošanai, jo īpaši saistībā ar Gēteborgas ilgtspējības mērķiem un aktualizēto Lisabonas izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju.
      Kopienas stratēģiskās pamatnostādnes lauku attīstībai palīdzēs:

                  —

                  apzināt jomas, kurās iespējams panākt vislielāko papildu vērtību ES mērogā, izmantojot ES atbalstu lauku attīstībai, kā arī vienoties par šīm jomām,

                  —

                  izveidot saikni ar galvenajām ES prioritātēm (Lisabona, Gēteborga) un pārņemt tās lauku attīstības politikā,

                  —

                  nodrošināt saskanību ar citām ES politikām, jo īpaši kohēzijas un vides jomā,

                  —

                  īstenot jauno tirgus orientēto kopīgo lauksaimniecības politiku (KLP) un no tās izrietošo nepieciešamo pārstrukturēšanu jaunajās un vecajās dalībvalstīs.

            2.   LAUKU ATTĪSTĪBA UN KOPIENAS VISPĀRĒJIE MĒRĶI
      2.1.   KLP un lauku attīstība
      Lauksaimniecības nozare joprojām ir lielākais lauku zemes izmantotājs, kā arī noteicošais lauku vides un apkārtējās vides kvalitātes faktors. Līdz ar Eiropas Savienības paplašināšanos ir pieaugusi KLP un lauku attīstības nozīme un svarīgums.
      Ja nebūtu divu KLP balstu, proti, tirgus politikas un lauku attīstības, daudzi lauku apvidi Eiropā saskartos ar pieaugošām saimnieciskām, sociālām un vides problēmām. Eiropas lauksaimniecības modelis atspoguļo to daudzfunkcionālo nozīmi, kāda lauksaimniecībai ir ainavu, pārtikas produktu, kā arī kultūras un dabas mantojuma bagātības un daudzveidības saglabāšanā (1).
      KLP, tirgus politikas un lauku attīstības politikas pamatprincipus noteica Eiropadomes sanāksmē Gēteborgā (2001. gada 15 un 16. jūnijā). Atbilstīgi tās secinājumiem, ievērojamiem ekonomiskiem sasniegumiem jābūt saskaņā ar ilgtspējīgu dabas resursu un radīto atkritumu daudzumu izmantošanu, tādējādi saglabājot bioloģisko daudzveidību, aizsargājot ekosistēmas un nepieļaujot tālāku pārtuksnesošanos. Lai risinātu šos jautājumus, vienam no KLP un tās turpmākās attīstības mērķiem vajadzētu būt ilgtspējīgas attīstības sekmēšanai, īpaši uzsverot, cik nozīmīgi ir veselīgi, augstvērtīgi produkti, videi draudzīgas ražošanas metodes, tostarp bioloģiskā ražošana, atjaunojamās izejvielas un bioloģiskās daudzveidības aizsardzība.
      Šos pamatprincipus apstiprināja Lisabonas stratēģijas secinājumos Eiropadomes sanāksmē Salonikos (2003. gada 20 un 21. jūnijā). Reformētā KLP un lauku attīstība turpmākajos gados var dot nozīmīgu ieguldījumu konkurētspējas un ilgtspējīgas attīstības veicināšanā.
      2.2.   Ceļā uz ilgtspējīgu lauksaimniecību – KLP 2003. un 2004. gada reformas
      KLP 2003. un 2004. gada reformas bija liels solis uz priekšu, lai veicinātu lauksaimniecības konkurētspēju un ilgtspējīgu attīstību ES, kā arī izveidotu nākotnes reformu pamatu. Secīgas reformas ir stiprinājušas Eiropas lauksaimniecības konkurētspēju, samazinot cenu atbalsta garantijas un veicinot struktūru pielāgošanu. Savstarpēji nesaistītu tiešo maksājumu ieviešana rosina lauksaimniekus rīkoties atbilstīgi tirgus signāliem, ko rada patērētāju pieprasījums, nevis vadīties no politikas stimuliem, kas atkarīgi no saražotā daudzuma. Vides, pārtikas drošības, dzīvnieku veselības un labturības standartu iekļaušana un savstarpējas atbilstības nodrošināšana stiprina patērētāju uzticību lauksaimniecībai un tās ekoloģisko ilgtspējību.
      2.3.   Lauku attīstība 2007.–2013. gadā
      Turpmākajā lauku attīstības politikā galvenā uzmanība pievērsta trīs pamatjomām: lauksaimniecības pārtikas ekonomikai, videi, kā arī lauku ekonomikai un lauku iedzīvotājiem plašākā nozīmē. Jaunās lauku attīstības stratēģijas un programmas būs izvērstas galvenokārt attiecībā uz četrām asīm, proti: 1. ass – lauksaimniecības, pārtikas un mežsaimniecības konkurētspēja, 2. ass – vide un lauku apsaimniekošana, 3. ass – dzīves kvalitāte lauku apvidos un lauku ekonomikas dažādošana, un 4. ass – Leader pieeja.
      1. ass galvenie mērķi virknei pasākumu būs cilvēkkapitāls un fiziskais kapitāls lauksaimniecības, pārtikas un mežsaimniecības nozarē (zināšanu nodošanas un inovāciju veicināšana), kā arī kvalitatīvu produktu ražošana. 2. ass paredz pasākumus, lai aizsargātu un bagātinātu dabas resursus, kā arī saglabātu ekoloģiski vērtīgas lauksaimniecības un mežsaimniecības sistēmas un kultūrainavas Eiropas lauku apvidos. 3. ass palīdzēs attīstīt vietējo infrastruktūru un cilvēkkapitālu lauku apvidos, lai uzlabotu apstākļus izaugsmei un darbavietu radīšanai visās nozarēs, kā arī veicinātu saimnieciskās darbības dažādošanu. 4. ass, kuras pamatā ir Kopienas lauku attīstības iniciatīvas (Leader) pieredze, paredz iespējas ieviest jauninājumus pārvaldībā, izmantojot vietējā sabiedrībā balstītu augšupvērstu pieeju lauku attīstībai.
      2.4.   Problēmu risinājumi
      Lauku apvidiem raksturīga liela situāciju daudzveidība, sākot no nomaļiem lauku reģioniem, kas cieš no iedzīvotāju skaita samazināšanās, līdz piepilsētu reģioniem, kuros arvien intensīvāk jūtama blīvi apdzīvoto pilsētu ietekme.
      Saskaņā ar Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) definīciju, kas pamatojas uz iedzīvotāju blīvumu, lauku apvidi (2) veido 92 % no ES teritorijas. 19 % iedzīvotāju dzīvo reģionos ar dominējošu laukos dzīvojošo īpatsvaru, savukārt 37 % – reģionos ar būtisku laukos dzīvojošo īpatsvaru. Minētajos reģionos tiek radīti 45 % no bruto pievienotās vērtības (BPV) ES un tie nodrošina 53 % darbavietu, taču parasti šie reģioni atpaliek no pārējiem reģioniem attiecībā uz vairākiem sociālekonomiskiem rādītājiem, tostarp strukturāliem rādītājiem. Lauku apvidos ienākumi uz vienu iedzīvotāju ir aptuveni par trešdaļu mazāki (3), sieviešu aktivitātes līmenis ir zemāks, pakalpojumu nozares ir mazāk attīstītas, tajos parasti ir mazāk iedzīvotāju ar augstāko izglītību, kā arī mazākam skaitam mājsaimniecību ir piekļuve platjoslas internetam. Nošķirtība un nomaļā atrašanās vieta ir lielākās problēmas dažos lauku reģionos. Minētie trūkumi parasti ir īpaši izteikti reģionos ar dominējošu laukos dzīvojošo īpatsvaru, lai gan kopējā aina ES mērogā var būtiski atšķirties atkarībā no dalībvalsts. Īpaša problēma sievietēm un jauniešiem nomaļos lauku apvidos ir iespēju, kontaktu un mācību infrastruktūras trūkums.
      Paplašināšanās ir izmainījusi lauksaimniecības karti. Lauksaimniecība vecajās dalībvalstīs veido 2 % no IKP, jaunajās dalībvalstīs – 3 %, savukārt Rumānijā un Bulgārijā – vairāk nekā 10 %. Jaunajās dalībvalstīs lauksaimniecības īpatsvars nodarbinātībā ir trīs reizes lielāks (12 %) nekā vecajās dalībvalstīs (4 %). Bulgārijā un Rumānijā nodarbinātības līmenis lauksaimniecībā ir ievērojami lielāks.
      Lauksaimniecības un pārtikas nozares kopā veido ievērojamu ES ekonomikas daļu; tās nodrošina 15 miljonus darbavietu (8,3 % no kopējā darbavietu skaita) un veido 4,4 % no iekšzemes kopprodukta. ES ir lielākais pārtikas un dzērienu ražotājs pasaulē, abu nozaru kopējā produkcijas vērtība ir aptuveni 675 miljardi EUR. Tomēr nozarei raksturīga izteikta polarizācija un sadrumstalotība izņēmuma lieluma ziņā, kas uzņēmumiem paver gan nozīmīgas iespējas, gan rada draudus. Mežsaimniecībā un ar to saistītās ražošanas nozarēs nodarbināti 3,4 miljoni cilvēku; kopējais apgrozījums veido 350 miljardus EUR, kaut arī pašlaik tiek izmantoti 60 % no ikgadējā meža resursu pieauguma.
      Lauksaimniecībā un mežsaimniecībā izmanto 77 % zemes platību ES. Lauksaimniecības ekoloģiskais ieguldījums dabas resursu saglabāšanā un bagātināšanā pēdējos gados nav bijis vienāds. Attiecībā uz ūdens kvalitāti, kopējais slāpekļa virsnormas daudzums vairumā veco dalībvalstu kopš 1990. gada ir nedaudz samazinājies, lai arī dažas valstis un reģioni joprojām cieš no ievērojamas barības vielu izskalošanas. Amonjaka emisija, eitrofikācija, augsnes noārdīšanās un bioloģiskās daudzveidības samazināšanās ir problēmas, kas pastāv daudzos apvidos. Tomēr arvien lielāka daļa lauksaimniecības zemju tiek atvēlēta bioloģiskai ražošanai (5,4 miljoni ha ES) un atjaunojamiem resursiem (pēc aplēsēm, 2004. gadā bioenerģijas ražošanai izmantoja 1,4 milj. ha, no kuriem 0,3 milj. ha – atbilstīgi piemaksām par enerģijas augiem un 0,6 milj. ha – uz atmatā atstātās zemes). Ilgstošas klimata pārmaiņu tendences arvien vairāk ietekmēs lauksaimniecības un mežsaimniecības struktūras. Bioloģiskās daudzveidības aizsardzībā būtisks sasniegums ir Natura 2000 teritoriju tīkla izveidošana – tajā iekļauti aptuveni 12–13 % lauksaimniecībā un mežsaimniecībā izmantotās platības. Ekoloģiski vērtīgas lauksaimniecības sistēmas ir nozīmīgas bioloģiskās daudzveidības un biotopu saglabāšanā, kā arī ainavu aizsardzībā un augsnes kvalitātes nodrošināšanā. Lielākajā daļā dalībvalstu šādas lauksaimniecības sistēmas izmanto, apsaimniekojot no 10 % līdz 30 % lauksaimniecības zemju. Dažos apvidos atteikšanās no lauksaimniecības nozīmētu būtiskus draudus videi.
      Tādēļ lauku apvidiem turpmākajos gados būs jārisina īpašas problēmas, kas saistītas ar izaugsmi, darbavietām un ilgtspēju. Taču šie apvidi piedāvā lieliskas iespējas saistībā ar jauno nozaru izaugsmes potenciālu, lauku ērtību piedāvājumu un tūrisma iespējām, pievilcību šeit apmesties uz dzīvi un strādāt, kā arī ar savu lomu dabas resursu un vērtīgu ainavu saglabāšanā.
      Lauksaimniecības un pārtikas nozarei jāizmanto tās iespējas, ko piedāvā jaunas pieejas, tehnoloģijas un inovācijas, lai apmierinātu pieaugošo tirgus pieprasījumu gan Eiropā, gan visā pasaulē. Tomēr galvenokārt investīcijas vienā no svarīgākajiem resursiem, proti, cilvēkkapitālā, ļaus lauku apvidiem un lauksaimniecības pārtikas nozarei bez bažām raudzīties nākotnē.
      Atkārtoti izvēršot Lisabonas stratēģiju, Eiropadome ir no jauna apstiprinājusi, ka Lisabonas stratēģija jāvērtē plašāk saistībā ar ilgtspējīgas attīstības prasību, ka pašreizējās vajadzības nedrīkst apmierināt, nerespektējot nākamo paaudžu iespējas apmierināt to vajadzības (4). Jaunais plānošanas laikposms paver vienreizējas iespējas jaunā lauku attīstības fonda atbalstu novirzīt tādām jomām kā izaugsme, darbavietas un ilgtspējība. Šajā sakarā tas pilnībā atbilst Ilgtspējīgas attīstības pamatprincipu deklarācijai (5) un atjaunotajai Lisabonas darbības programmai, kurās paredzēta mērķtiecīga resursu izmantošana, lai padarītu Eiropu par pievilcīgu vietu darbam un investīcijām, veicinātu zināšanas un inovācijas izaugsmei, kā arī radītu vairāk jaunu darbavietu un uzlabotu pastāvošās.
      Lauku attīstības politikai jāpalīdz lauku apvidiem sasniegt šos mērķus laikposmā no 2007. līdz 2013. gadam. Tam savukārt nepieciešama stratēģiskāka pieeja konkurētspējai, jaunu darbavietu izveidošanai un inovācijām lauku apvidos, kā arī uzlabota programmu īstenošanas pārvaldība. Lauksaimniecības un mežsaimniecības nozarē arvien lielāka uzmanība jāpievērš progresīvām investīcijām cilvēkos, zinātībā un kapitālā, jauniem veidiem, kā piedāvāt veiksmīgus vides pakalpojumus, kā arī iespējām, veicinot dažādošanu, radīt jaunas darbavietas un uzlabot esošās, jo īpaši sievietēm un jauniešiem. Palīdzot ES lauku apvidiem attīstīties kā potenciāli izdevīgām investīciju, darbavietām un dzīvesvietām, lauku attīstības politika var būtiski sekmēt Eiropas teritorijas ilgtspējīgu attīstību.
      3.   KOPIENAS PRIORITĀTES LAUKU ATTĪSTĪBAI 2007.–2013. GADAM
      Saistībā ar Regulā (EK) Nr. 1698/2005 noteiktajiem mērķiem turpmāk izklāstītās stratēģiskās pamatnostādnes nosaka Kopienas prioritātes saskaņā ar tās 9. pantu. Pamatnostādņu mērķis ir galveno politikas prioritāšu integrācija, kā izklāstīts Lisabonas un Gēteborgas Eiropadomes sanāksmju secinājumos. Katrai prioritāšu grupai ir paredzēti ilustratīvi galvenie pasākumi. Pamatojoties uz šīm stratēģiskajām pamatnostādnēm, katra dalībvalsts sagatavo valsts lauku attīstības stratēģiju, kas veido pamatprincipu kopumu lauku attīstības programmu sagatavošanai.
      Resursi, kas paredzēti Kopienas lauku attīstības prioritātēm (ievērojot katras ass obligātā finansējuma minimumu), būs atkarīgi no katras programmas sfēras stiprajām un vājajām pusēm un iespējām, kā arī no katras atsevišķās situācijas. Katra Kopienas prioritāte un to devums Lisabonas un Gēteborgas mērķu sasniegšanā jāpārņem valsts stratēģiskajos plānos un lauku attīstības programmās atbilstīgi situācijai katrā dalībvalstī. Daudzos gadījumos būs jāizvirza valstiskas vai reģionālas prioritātes, lai risinātu īpašas problēmas, kas saistītas ar lauksaimniecības pārtikas ķēdi vai vides, klimata un ģeogrāfiskās situācijas ietekmi uz lauksaimniecību un mežsaimniecību. Lauku apvidiem, iespējams, būs jārisina citi īpaši jautājumi, piemēram, pieaugoša pilsētu ietekme, bezdarbs, nošķirtība vai mazs iedzīvotāju blīvums.
      3.1.   Lauksaimniecības un mežsaimniecības nozares konkurētspējas paaugstināšana

         Kopienas stratēģiskās pamatnostādnes

         Eiropas lauksaimniecības, mežsaimniecības un lauksaimniecības pārtikas pārstrādes nozarei ir liels potenciāls, lai tālāk ražotu produktus ar augstu kvalitāti un lielu pievienoto vērtību, kas apmierinātu daudzveidīgo un arvien pieaugošo Eiropas patērētāju un pasaules tirgus pieprasījumu.

         Resursiem, kuri paredzēti 1. asij, būtu jāveicina spēcīgas un dinamiskas Eiropas lauksaimniecības pārtikas nozares attīstība, galveno uzmanību veltot tādām prioritātēm, kā zināšanu, inovāciju un kvalitātes nodošana pārtikas ķēdē, un tādām prioritārām sfērām, kā investīcijas fiziskajā un cilvēkkapitālā.

      Lai īstenotu šīs prioritātes, dalībvalstīm ieteicams atbalstu novirzīt šādām galvenajām darbībām. Šādas galvenās darbības varētu būt:

                  i)

                  lauksaimniecības nozares restrukturizēšanai un modernizēšanai, aizvien ir nozīmīga loma daudzu lauku apvidu attīstībā, jo īpaši jaunajās dalībvalstīs. Veiksmīga lauksaimniecības pielāgošana var būt viens no galvenajiem nosacījumiem, lai uzlabotu lauksaimniecības nozares konkurētspēju un vides ilgtspējību, kā arī veicinātu jaunu darba vietu izveidošanu saistītajās tautsaimniecības nozarēs un to izaugsmi. Tas ietver arī veicināšanu attiecībā uz prasmi savlaicīgi paredzēt ar pārstrukturēšanu saistītās pārmaiņas lauksaimniecības nozarē, kā arī jāveido aktīva pozitīva attieksme pret lauksaimnieku izglītošanu un pārkvalifikāciju, īpaši attiecībā uz plaši izmantojamām prasmēm;

                  ii)

                  lauksaimniecības pārtikas ķēdes integrācijas uzlabošana. Eiropas pārtikas rūpniecība ir viena no konkurētspējīgākajām un novatoriskākajām pasaulē, tomēr tai nākas saskarties ar pieaugošu globālu konkurenci. Lauku ekonomikā paveras plašas iespējas, izveidot un laist pārdošanā jaunus produktus, ar dažādu kvalitātes programmu palīdzību piesaistīt lielāku vērtību lauku apvidiem, kā arī nostiprinātu Eiropas produktu vietu ārpus ES teritorijas. Konsultatīvo dienestu pakalpojumu izmantošana un to sniegtais atbalsts Kopienas standartu ievērošanā sekmēs šo integrācijas procesu. Tirgus orientēta lauksaimniecības nozare palīdzēs tālāk nostiprināt Eiropas lauksaimniecības pārtikas nozari – vienu no lielākajiem darba devējiem un ekonomiskās izaugsmes avotiem;

                  iii)

                  inovāciju veicināšana un brīvāka piekļuve pētniecībai un izstrādei. Eiropas lauksaimniecības, lauksaimniecības pārtikas un mežsaimniecības nozarē inovācijas ir īpaši nozīmīgas. Lai arī Eiropas lielie lauksaimniecības pārtikas uzņēmumi nereti ir līderi jaunu tendenču ieviešanā, jaunu produktu un procesu ienākšana arī mazajos pārstrādes uzņēmumos un lauku saimniecībās būtiski veicinātu to darbību. Īpaši jauna veida sadarbība veicinātu piekļuvi pētniecībai un izstrādei, inovācijas un pasākumus, kas paredzēti 7. pamatprogrammā (6);

                  iv)

                  informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (ICT) ieviešanas un izplatīšanas sekmēšana. Ir atzīts, ka lauksaimniecības pārtikas nozare kopumā atpaliek ICT ieviešanā. Galvenokārt tas attiecas uz mazākiem uzņēmumiem. E-komercijas izmantošana vēl joprojām ir maz izplatīta šajā nozarē, izņemot lielos, daudznacionālos uzņēmumus un to lielākos piegādātājus. Lauku attīstības fondiem turpmāk jāpapildina tādas Komisijas ierosmes kā i2010 vairākās jomās, piemēram, e-komercija (īpaši attiecībā uz maziem un vidējiem uzņēmumiem), e-prasmes un e-mācības;

                  v)

                  dinamiskas uzņēmējdarbības veicināšana. Nesenās reformas ir sekmējušas tirgus orientētas vides izveidi Eiropas lauksaimniecībai. Tā paver jaunas iespējas lauksaimniecības uzņēmējiem. Taču šā ekonomiskā potenciāla realizēšana būs atkarīga no stratēģisko un organizatorisko prasmju pilnveidošanas. Šajā sakarā būtiska nozīme var būt jauno lauksaimnieku mudināšanā strādāt šajā profesijā;

                  vi)

                  jaunu mežsaimniecības un lauksaimniecības produktu noieta tirgu apgūšana. Jauni noieta tirgi var piedāvāt lielāku papildu vērtību, jo īpaši kvalitatīviem produktiem. Atbalsts ieguldījumiem un mācībām nepārtikas produktu ražošanas jomā atbilstīgi lauku attīstības programmai var papildināt pasākumus, ko veic saistībā ar pirmo pīlāru, radot novatoriskus jaunus produktu noieta tirgus vai palīdzot rast jauna veida atjaunojamās enerģijas izejvielas, biodegvielas un kāpināt pārstrādes jaudas;

                  vii)

                  lauksaimniecības un mežsaimniecības ekoloģisko īpašību uzlabošana. Ilgtermiņa noturīga attīstība būs atkarīga no spējas ražot produktus, kurus vēlas pirkt patērētājs, vienlaicīgi nodrošinot atbilstību augstiem vides standartiem. Ieguldot līdzekļus ekoloģisko īpašību uzlabošanā, iespējams panākt augstāku ražošanas efektivitāti, radot situāciju, kurā ieguvējas ir visas iesaistītās puses.

            Lai sekmētu jaunu paaudžu ienākšanu lauksaimniecībā, jāizvērtē, kā pareizāk apvienot pasākumus, kas paredzēti saskaņā ar 1. asi, lai tie atbilstu jauno lauksaimnieku vajadzībām.
      3.2.   Apkārtējās vides un lauku vides uzlabošana

         Kopienas stratēģiskās pamatnostādnes

         Lai aizsargātu un bagātinātu ES dabas resursus un ainavas lauku apvidos, resursiem, kuri paredzēti 2. asij, jāveicina trīs ES līmeņa prioritārās sfēras: bioloģiskā daudzveidība un ekoloģiski vērtīgu lauksaimniecības un mežsaimniecības sistēmu un tradicionālo lauksaimniecības ainavu saglabāšana, ūdens, kā arī klimata pārmaiņas.

         Pasākumi, kas paredzēti saskaņā ar 2. asi, jāizmanto, lai īstenotu šos ekoloģiskos mērķus un sekmētu Natura 2000 lauksaimniecības un mežsaimniecības tīkla izveidošanu, veicinātu Gēteborgas saistību izpildi, proti, apturētu bioloģiskās daudzveidības samazināšanos līdz 2010. gadam, palīdzētu sasniegt Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2000/60/EK (2000. gada 23. oktobris), ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā (7), mērķus un Kioto protokola mērķus attiecībā uz klimata pārmaiņu mazināšanu.

      Lai īstenotu šīs prioritātes, dalībvalstīm ieteicams atbalstu novirzīt šādām galvenajām darbībām. Šādas galvenās darbības varētu būt:

                  i)

                  vides pakalpojumu un dzīvnieku labturībai atbilstīgas lauksaimniecības prakses veicināšana. Eiropas iedzīvotāji uzskata, ka lauksaimniekiem jāievēro obligātie standarti. Tomēr daudzi arī piekrīt, ka lauksaimniekiem būtu jāsaņem kompensācijas, ja tie uzņemas saistības, kas pārsniedz obligātās prasības, piemēram, piedāvājot pakalpojumus, kurus parasti tirgū nepiedāvā, sevišķi tad, ja tie saistīti ar konkrētiem īpaši svarīgiem resursiem saistībā ar lauksaimniecību un mežsaimniecību, piemēram, ūdeni un augsni;

                  ii)

                  lauksaimniecības un mežu ainavas saglabāšana. Lielākā daļa vērtīgās lauku ainavas Eiropā ir radusies no lauksaimniecības darbības. Ilgtspējīga zemes lietošana var palīdzēt samazināt riskus, kas saistīti ar pamestību, pārtuksnešošanos un mežu ugunsgrēkiem, jo īpaši mazāk labvēlīgos apvidos. Atbilstīgas lauksaimniecības sistēmas palīdz saglabāt ainavas un biotopus, kuru daudzveidība sniedzas no mitrzemēm līdz sausieņu pļavām un kalnu ganībām. Daudzos apvidos šī ir būtiska kultūras un dabas mantojuma daļa un galvenais faktors, kas nosaka lauku apvidu kā darba un dzīves vietas pievilcību;

                  iii)

                  klimata pārmaiņu apturēšana. Lauksaimniecība un mežsaimniecība ir galvenās nozares, kurās tiek radīti jauni atjaunojamās enerģijas veidi un izejvielas bioenerģijas ražošanas iekārtām. Atbilstīgas lauksaimniecības un mežsaimniecības prakses var palīdzēt samazināt siltumnīcas efekta gāzu emisijas un piesaistīt oglekli, kā arī samazināt augsnes sastāvā esošās organiskās vielas; un var arī palīdzēt pielāgoties klimata pārmaiņu radītām sekām;

                  iv)

                  bioloģiskās lauksaimniecības ieguldījuma konsolidācija. Bioloģiskā saimniekošana veido vienotu pieeju ilgtspējīgai lauksaimniecībai. Šajā sakarā arī turpmāk būtu jāpalielina tās ieguldījums vides un dzīvnieku labturības mērķu sasniegšanā;

                  v)

                  veiksmīgu vides un ekonomikas ierosmju atbalstīšana. Vides pakalpojumu sniegšana, īpaši veicot agrovides pasākumus, var palīdzēt saglabāt lauku apvidu un tiem raksturīgo pārtikas produktu identitāti. Tie var būt pamats izaugsmei un jaunu darba vietu radīšanai, piedāvājot tūrisma iespējas un lauku ērtības, īpaši tad, ja tie saistīti ar tūrisma, amatniecības, mācību vai nepārtikas ražošanas nozaru dažādošanu;

                  vi)

                  teritoriālā līdzsvara veicināšana. Lauku attīstības programmas var būtiski sekmēt lauku apvidu pievilcību. Tās arī var nodrošināt to, ka konkurētspējīgas, uz zinātnes atziņām balstītas ekonomikas apstākļos tiek saglabāts noturīgs līdzsvars starp pilsētu un lauku apvidiem. Kopā ar citām programmu jomām, lauku apsaimniekošanas pasākumi var pozitīvi ietekmēt ekonomiskās aktivitātes un teritoriālās kohēzijas vienmērīgu sadalījumu.

            3.3.   Dzīves kvalitātes uzlabošana un dažādošanas veicināšana lauku apvidos

         Kopienas stratēģiskās pamatnostādnes

         Resursiem, kas saskaņā ar 3. asi paredzēti lauku ekonomikas dažādošanai un dzīves kvalitātes uzlabošanai lauku apvidos, būtu jāveicina galvenā prioritāte – jaunu darba iespēju un izaugsmes nosacījumu radīšana. Pasākumi, kas paredzēti saskaņā ar 3. asi, būtu jāīsteno galvenokārt tādēļ, lai sekmētu resursu palielināšanu, prasmju apguvi un vietējo attīstības stratēģiju izstrādāšanu, kā arī nodrošinātu to, ka lauku apvidi piesaista arī nākamās paaudzes. Sekmējot mācības, informētību un uzņēmējdarbību, jāņem vērā īpašās sieviešu, jauniešu un vecāku darba ņēmēju vajadzības.

      Lai īstenotu šīs prioritātes, dalībvalstīm ieteicams atbalstu novirzīt šādām galvenajām darbībām. Šādas galvenās darbības var ietvert:

                  i)

                  ekonomiskās aktivitātes un nodarbinātības līmeņa paaugstināšana lauku ekonomikā plašākā nozīmē. Izaugsmei, nodarbinātībai un ilgtspējīgai attīstībai lauku apvidos ir nepieciešama dažādošana, tā sekmē labāku teritoriālo līdzsvaru gan ekonomiskā, gan sociālā nozīmē. Tūrisms, amatniecība un lauku ērtību piedāvājums ir tās nozares, kurās daudziem apvidiem ir izaugsmes iespējas un kuras paver iespējas gan lauku saimniecību dažādošanai, gan mikrouzņēmumu dibināšanai lauku ekonomikā tās plašākajā nozīmē;

                  ii)

                  sieviešu aktīva iesaistīšana darba tirgū. Daudzos lauku apvidos īpašus šķēršļus rada bērnu aprūpes nepiemērotība. Vietējās ierosmes ar mērķi izveidot bērnu aprūpes iestādes var veicināt piekļuvi darba tirgum. Tās var būt saistītas ar bērnu aprūpes infrastruktūras izveidi, iespējams, līdztekus ierosmēm, kas veicina mazo uzņēmumu dibināšanu, kuru darbība saistīta ar pasākumiem laukos un vietējiem pakalpojumiem;

                  iii)

                  uzplaukuma veicināšana ciematos. Integrētas ierosmes apvienojumā ar dažādošanu, uzņēmumu radīšanu, ieguldījumu kultūras mantojumā, infrastruktūra vietējiem pakalpojumiem un atjaunošana var uzlabot gan ekonomiskās izredzes, gan dzīves kvalitāti;

                  iv)

                  mikrouzņēmumu dibināšanas un amatniecības veicināšana var būt balstīta gan uz tradicionālajām prasmēm, gan arī jaunām kompetencēm, jo īpaši, ja tā saistīta ar iekārtu iegādi, teorētiskajām un praktiskajām mācībām, uzņēmējdarbības veicināšanu un saimnieciskās darbības struktūras izveidi;

                  v)

                  veicinot prasmju apguvi jauniešu vidū, kas nepieciešamas vietējās tautsaimniecības dažādošanai, iespējams savlaicīgi apmierināt pieprasījumu tūrisma, vides pakalpojumu, tradicionālo lauku prasmju un kvalitatīvu produktu ražošanas jomās;

                  vi)

                     ICT ieviešanas un izplatīšanas sekmēšana. ICT ieviešana un izplatīšana lauku apvidos ir būtiska tieši dažādošanas dēļ, vienlaikus tā sekmē vietējo attīstību, vietējo pakalpojumu piedāvājumu un e-integrāciju. Mēroga priekšrocības iespējams panākt ar ciematu ierosmēm ICT jomā, kurās apvienota IT iekārtu iegāde, vienota informācijas tīkla izveide un e-prasmju mācīšana, izmantojot pašvaldības struktūras. Šādas ierosmes var lieliski sekmēt informācijas tehnoloģiju ieviešanu vietējās lauku saimniecībās un lauku uzņēmumos, kā arī e-uzņēmējdarbības un e-komercijas izplatīšanos. Ir pilnībā jāizmanto tās iespējas, ko piedāvā internets un platjoslas sakari, piesaistot arī struktūrfondu reģionālo programmu atbalstu, lai novērstu atrašanās vietas trūkumus;

                  vii)

                  atjaunojamās enerģijas avotu apzināšanas un novatoriskas izmantošanas veicināšana var sekmēt jaunu lauksaimniecības un mežsaimniecības produktu noieta tirgu apgūšanu, vietējo pakalpojumu attīstību un lauku ekonomikas dažādošanu;

                  viii)

                  tūrisma attīstības veicināšana. Tūrisms ir nozare ar lielākajām izaugsmes iespējām daudzos lauku apvidos un to var balstīt uz kultūras un dabas mantojumu. Arvien vairāk izmantojot ICT tūrisma nozarē, piemēram, vietu rezervēšanai, reklāmai, pārdošanai, pakalpojumu izveidei un atpūtai, iespējams sekmēt tūristu skaita un uzturēšanās ilguma pieaugumu, īpaši, ja tādējādi tiek nodrošinātas norādes uz mazākām lauku saimniecībām un veicināts lauku tūrisms;

                  ix)

                  vietējās infrastruktūras uzlabošana, īpaši jaunajās dalībvalstīs. Turpmākajos gados paredzēti būtiski ieguldījumi telekomunikāciju, transporta, enerģijas un ūdens infrastruktūrā. Struktūrfondi sniegs ievērojamu atbalstu projektiem, sākot no Eiropas mēroga tīklu izveides līdz savienojumiem ar uzņēmumiem un zinātnes parkiem. Lai panāktu daudzkāršošanas efektu gan darbavietu, gan izaugsmes jomās, neliela mēroga vietējā infrastruktūra ar lauku attīstības programmu palīdzību var būtiski palīdzēt saskaņot šos galvenos ieguldījumus ar vietējām stratēģijām, lai sekmētu dažādošanu un lauksaimniecības un lauksaimniecības pārtikas nozaru potenciālu.

            3.4.   Vietējo nodarbinātības un dažādošanas iespēju palielināšana

         Kopienas stratēģiskās pamatnostādnes

         Resursiem, kas paredzēti saskaņā ar 4. asi (Leader), būtu jāsekmē 1. un 2. ass, bet jo īpaši 3. ass prioritāšu sasniegšana, kā arī būtiski jāveicina labākas pārvaldības horizontāla prioritāte un lauku apvidu endogēnā attīstības potenciāla mobilizācija.

      Atbalsts, ko sniedz atbilstīgi 4. asij, paver iespēju apvienot visus trīs mērķus – konkurētspēju, vidi un dzīves kvalitāti un dažādošanu, saistībā ar vietējās attīstības stratēģiju, kas balstīta uz vietējām vajadzībām un potenciālu. Integrētā pieeja, iesaistot lauksaimniekus, mežsaimniekus un citus lauku ekonomikas dalībniekus, var aizsargāt un bagātināt vietējo dabas un kultūras mantojumu, paaugstināt vides apziņu, kā arī veicināt īpašu produktu ražošanu, tūrismu, atjaunojamos resursus un enerģiju.
      Lai īstenotu šīs prioritātes, dalībvalstīm ieteicams atbalstu koncentrēt uz šādām galvenajām darbībām. Šādas galvenās darbības var būt:

                  i)

                  vietējo partnerību iespēju veidošana, rosināšana un prasmju apguves veicināšana var palīdzēt mobilizēt vietējo potenciālu;

                  ii)

                  privātā un valsts sektora partnerības veicināšana. Leader arī turpmāk dos nozīmīgu ieguldījumu, veicinot novatoriskas pieejas lauku attīstībai un privātā un valsts sektora saskarsmi;

                  iii)

                  sadarbības un inovāciju veicināšana. Vietējām ierosmēm, piemēram, Leader, un dažādošanas atbalstam var būt izšķirošā nozīme, piesaistot cilvēkus jaunām idejām un pieejām, veicinot inovācijas un uzņēmējdarbību, kā arī sekmējot iekļautību un vietējo pakalpojumu piedāvājumu. Tiešsaistes diskusiju forumi var palīdzēt izplatīt zināšanas, apmainīties ar informāciju par labu praksi un jaunumiem lauku produktu un pakalpojumu jomā;

                  iv)

                  vietējās pārvaldības uzlabošana. Leader var palīdzēt sekmēt novatorisku pieeju, kas saistītu lauksaimniecību, mežsaimniecību un vietējo ekonomiku, tādējādi palīdzot dažādot ekonomisko pamatu un stiprināt lauku apvidu sociāli ekonomisko struktūru.

            3.5.   Saskaņotas programmēšanas nodrošināšana

         Kopienas stratēģiskās pamatnostādnes

         Izstrādājot valsts stratēģijas, dalībvalstīm būtu jānodrošina iespējami liela sinerģija atsevišķajās asīs un starp tām, kā arī jāizvairās no iespējamām pretrunām. Nepieciešamības gadījumā tās var izveidot integrētas pieejas. Dalībvalstīm vajadzētu arī pārdomāt, kā ņemt vērā arī citas ES līmeņa stratēģijas, piemēram, Bioloģiskās lauksaimniecības rīcības plānu, apņemšanos palielināt atjaunojamo enerģiju izmantošanu (8), nepieciešamību izstrādāt vidēja termiņa un ilgtermiņa ES stratēģiju cīņai pret klimata pārmaiņām (9) un nepieciešamību paredzēt iespējamu ietekmi uz lauksaimniecību un mežsaimniecību, ES mežsaimniecības stratēģiju un rīcības plānu (kas var palīdzēt sasniegt gan izaugsmes un nodarbinātības, gan ilgtspējības mērķus) un Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā Nr. 1600/2002/EK (10) noteiktajā Sestajā Kopienas vides rīcības programmā izklāstītās prioritātes, īpaši tās, par kurām atzīts, ka tām nepieciešamas tematiskās vides stratēģijas (augsnes aizsardzība, jūras vides aizsardzība un saglabāšana, ilgtspējīga pesticīdu izmantošana, gaisa piesārņojums, pilsētvide, ilgtspējīga resursu izmantošana un atkritumu pārstrāde).

      ES un dalībvalstu līmenī ir pieejami vairāki pasākumi, lai uzlabotu pārvaldību un politikas jomu īstenošanu. Tehnisko palīdzību var izmantot, lai izveidotu Eiropas un valsts līmeņa tīklus lauku attīstībai, kā atbalsta platformu, lai ieinteresētās personas apmainītos ar informāciju par labu praksi un pieredzi visos politikas izstrādāšanas, pārvaldības un īstenošanas aspektos. Jāņem vērā nepieciešamā informācija un publicitāte, lai nodrošinātu visu dalībnieku iesaistīšanu valsts stratēģiju sagatavošanā un vēlākajos to īstenošanas posmos.
      3.6.   Kopienas instrumentu savstarpējā papildinātība

         Kopienas stratēģiskās pamatnostādnes

         Jāveicina strukturālās, nodarbinātības un lauku attīstības politikas sinerģija. Šajā sakarā dalībvalstīm jānodrošina to pasākumu papildinātība un saskanība noteiktā teritorijā un noteiktā darbības jomā, ko finansē Eiropas Reģionālās attīstības fonds, Kohēzijas fonds, Eiropas Sociālais fonds, Eiropas Zivsaimniecības fonds un Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai. Valsts stratēģiskajā pamatprincipu kopumā/valsts stratēģiskajā plānā būtu jānosaka galvenie principi, kas attiecas uz dažādu fondu atbalstīto pasākumu robežlīnijām un koordinēšanas mehānismiem.

      Investīcijām infrastruktūrā pamatprincips varētu būt intervences apjoms. Piemēram, investīcijām transportā un citās infrastruktūrās dalībvalstu, reģionālā vai apakšreģionālā mērogā jāizmanto kohēzijas politikas instrumenti, savukārt vietējā mērogā labāk izmantot 3. asī paredzētos pamatpakalpojumu pasākumus, tādējādi nodrošinot saikni starp vietējo un reģionālo līmeni.
      Kas attiecas uz cilvēkkapitāla attīstību, atbalsts saistībā ar lauku attīstību ir paredzēts lauksaimniekiem un citiem ekonomikas dalībniekiem, kas iesaistīti lauku ekonomikas dažādošanā. Lauku apvidu iedzīvotāji varētu saņemt atbalstu kā daļu no integrētās, augšupvērstās pieejas. Darbības šajās jomās jāveic pilnīgā saskaņā ar Eiropas Nodarbinātības stratēģijas mērķiem, kas izklāstīti Izaugsmes un darba vietu integrētajās pamatnostādnēs, un saskaņā ar pasākumiem, ko veic atbilstīgi Lisabonas procesa valsts reformu programmām. Darba programma “Izglītība un mācības 2010” cenšas sasniegt tos Lisabonas stratēģijas mērķus, kas saistīti ar izglītību un mācībām. Mūžizglītība ir šīs programmas uzmanības lokā, tā attiecas uz visiem izglītības un mācību līmeņiem un veidiem, tostarp lauksaimniecības, mežsaimniecības un lauksaimniecības pārtikas nozari.
      4.   ZIŅOJUMU SNIEGŠANAS SISTĒMA
      Regulā (EK) Nr. 1698/2005 paredzēta Kopienas un valsts līmeņa stratēģiju mērķtiecīga uzraudzība. Progresa ziņojumu pamatā būs vienota uzraudzības un izvērtēšanas sistēma, ko izveidos sadarbībā ar dalībvalstīm.
      Sistēma nodrošinās ierobežotu skaitu vienotu rādītāju un vienotas metodes. To papildinās katrai programmai raksturīgie rādītāji, kas nepieciešami, lai atspoguļotu katras programmas sfēras specifiku.
      Vienoto rādītāju kopums ļaus summēt rezultātus un efektivitāti ES mērogā un palīdzēs novērtēt panākumus Kopienas prioritāšu sasniegšanā. Sākumposma rādītāji, kas noteikti plānošanas laikposma sākumā, ļaus novērtēt sākotnējo situāciju un veidot pamatu programmas stratēģijas tālākai attīstībai.
      Tiks veikta pastāvīga novērtēšana, kas aptvers programmas līmeņa iepriekšējo novērtējumu, vidusposma novērtējumu un pēcnovērtējumu, ka arī citas novērtēšanas darbības, ko uzskatīs par lietderīgām, lai uzlabotu programmas pārvaldību un efektu. Līdztekus tam tiks veikti Kopienas līmeņa tematiskie pētījumi un sintēzes novērtēšana, kā arī dažādi pasākumi, lai pilnveidotu Eiropas lauku attīstības tīklu kā atbalsta platformu informācijas apmaiņai un resursu palielināšanai saistībā ar novērtējuma pasākumiem dalībvalstīs. Daloties informācijā par labu praksi un novērtējuma rezultātiem, iespējams būtiski veicināt lauku attīstības efektivitāti. Šajā sakarā Eiropas tīklam jābūt galvenajam kontaktu veicinātājam.

         (1)  Eiropas Padomes Luksemburgas sanāksmes (1997. gada 12. un 13. decembris), Berlīnes sanāksmes (1999. gada 24. un 25. marts) un Briseles sanāksmes (2002. gada 24. un 25. oktobris) prezidentvalsts secinājumi.

         (2)  ESAO definīcija pamatojas uz to iedzīvotāju īpatsvaru, kuri dzīvo lauku pašvaldību teritorijā (t.i., pašvaldībās, kurās iedzīvotāju blīvums mazāks par 150 iedzīvotājiem uz km2) noteiktā NUTS III reģionā. Skatīt paplašināto ietekmes novērtējumu SEC(2004) 931. Šī ir vienīgā starptautiski atzītā lauku apvidu definīcija. Tomēr dažos gadījumos tajā nav pilnībā ņemti vērā iedzīvotāji, kas dzīvo blīvāk apdzīvotos lauku apvidos, īpaši piepilsētu zonā. Saistībā ar šīm pamatnostādnēm to izmanto tikai statistiskiem un aprakstošiem nolūkiem.

         (3)  Aprēķināts, pamatojoties uz IKP, vadoties pēc pirktspējas paritātes.

         (4)  Prezidentvalsts secinājumi, Eiropadomes sanāksme Briselē (2005. gada 22. un 23. martā).

         (5)  Prezidentvalsts secinājumi, Eiropadomes sanāksme Briselē (2005. gada 16. un 17. jūnijā).

         (6)  Šajā sakarā jāņem vērā arī Lauksaimniecības zinātniskās pētniecības pastāvīgās komitejas darbs.

         (7)  OV L 327, 22.12.2000., 1. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2455/2001/EK (OV L 331, 15.12.2001., 1. lpp.).

         (8)  Prezidentvalsts secinājumi, Eiropas Padomes sanāksme Briselē (2004. gada 25. un 26. martā).

         (9)  Prezidentvalsts secinājumi, Eiropas Padomes sanāksme Briselē (2005. gada 22. un 23. martā).

         (10)  OV L 242, 10.9.2002., 1. lpp.


title: 2005/543/EK: Eiropas Parlamenta Lēmums (2005. gada 12. aprīlis) par Eiropas Zāļu novērtēšanas aģentūras 2003. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu tās izpilddirektoram

text:
               27.7.2005

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 196/93

      EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS

   (2005. gada 12. aprīlis)
   par Eiropas Zāļu novērtēšanas aģentūras 2003. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu tās izpilddirektoram
   (2005/543/EK)
   EIROPAS PARLAMENTS,
   ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Zāļu novērtēšanas aģentūras gada pārskatiem 2003. finanšu gadam kopā ar aģentūras atbildēm (1),
   ņemot vērā Padomes, 2005. gada 8. marta ieteikumu (6860/2005 – C6-0070/2005),
   ņemot vērā EK līgumu, īpaši tā 276. pantu,
   ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par finanšu regulu, kas piemērojama Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2) un īpaši tās 185. pantu un Padomes 2003. gada 18. jūnija Regulu (EK) Nr. 1647/2003, kas groza regulu (EEK) Nr. 2309/93, kas nosaka cilvēku un veterinārām vajadzībām paredzēto medikamentu atļaujas izsniegšanas un pārbaudes procedūru Kopienā un nodibina Eiropas Zāļu novērtēšanas aģentūru (3), un jo īpaši tās 57.a pantu,
   ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par finanšu ietvarregulu institūcijām, kuras minētas Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 185. pantā par Finanšu regulas piemērošanu Eiropas Kopienu kopbudžetam (4), un īpaši tās 94. pantu,
   ņemot vērā tā Reglamenta 70. un 71. pantu, kā arī V pielikumu,
   ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumu (A6-0074/2005),

               1.

               apstiprina Eiropas Zāļu novērtēšanas aģentūras 2003. finanšu gada budžeta izpildi;

               2.

               ieraksta tā piezīmes pievienotajā rezolūcijā;

               3.

               uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu un pievienoto rezolūciju Eiropas zāļu novērtēšanas aģentūras izpilddirektoram, Padomei, Komisijai, Revīzijas palātai, un publicēt tekstus Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

         Josep BORRELL FONTELLES

            priekšsēdētājs

         Julian PRIESTLEY

            ģenerālsekretārs

      (1)  OV C 324, 30.12.2004., 30. lpp.

      (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (3)  OV L 245, 29.9.2003., 19. lpp.

      (4)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

         EIROPAS PARLAMENTA REZOLŪCIJA

      ar piezīmēm lēmumam par budžeta izpildes apstiprināšanu Eiropas Zāļu novērtēšanas aģentūras izpilddirektoram 2003. finanšu gada ietvaros
      EIROPAS PARLAMENTS,
      ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Zāļu novērtēšanas aģentūras gada pārskatiem 2003. finanšu gadam kopā ar aģentūras atbildēm (1),
      ņemot vērā Padomes, 2005. gada 8. marta ieteikumu (6860/2005 – C6-0070/2004),
      ņemot vērā EK līgumu, īpaši tā 276. pantu,
      ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par finanšu noteikumiem, kas piemērojami Eiropas Kopienas vispārējam budžetam (2) un īpaši tās 185. pantu, un 2003. gada 18. jūnija Padomes Regulu (EK) Nr. 1647/2003, kas groza Regulu (EEK) Nr. 2309/93, kas nosaka cilvēku un veterinārām vajadzībām paredzēto medikamentu atļaujas izsniegšanas un pārbaudes procedūru Kopienā un dibina Eiropas Zāļu novērtēšanas aģentūru (3), un īpaši tās 57.a pantu,
      ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par finanšu ietvarregulu, kas piemērojama tām institūcijām, uz kurām attiecas Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par finanšu noteikumiem, kas piemērojami Eiropas Kopienas kopbudžetam (4) 185. pants, un jo īpaši tās 94. pantu,
      ņemot vērā tā Reglamenta 70. un 71. pantu, kā arī V pielikumu,
      ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumu (A6-0074/2005),

                  A.

                  Tā kā Eiropas Revīzijas palāta (ERP) konstatēja savā iepriekšminētajā īpašajā ziņojumā, ka tā guvusi pieņemamu apliecinājumu tam, ka pārskati 2003. finanšu gadam, kurš beidzās 31. decembrī, bija ticami, un, ka kopumā pamatdarbības bijušas likumīgas un pareizas,

                  B.

                  Tā kā 2004. gada 21. aprīlī Eiropas Parlaments pieņēma lēmumu par Eiropas Zāļu novērtēšanas aģentūras 2002. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu (5), un šim lēmumam pievienotajā rezolūcijā, cita starpā

                              —

                              atbalstīja starp aģentūru un Komisiju panākto vienošanos par Kopienas subsīdiju maksājumiem pa daļām, uzsverot to, ka situācija attiecībā uz pārnesumiem jāuzlabo,

                              —

                              uzskatīja par pragmātisku risinājumu attiecībā uz pārskata ienākumu daļu, kur tās pozitīvā beigu bilance bija ievadīta kā nākamā finanšu gada plānotais ienākums,

                              —

                              atzīmēja aģentūras centienus uzlabot iekšējās kontroles procedūras, un atbalstīja lēmumu izveidot iekšējā audita dienestu,

            1.   atzīmē Eiropas Zāļu novērtēšanas aģentūras 2003. un 2002. gada pārskata sekojošus skaitļus:
      2003. un 2002. finanšu gada ieņēmumu un izdevumu pārskats

                  (in EUR 1000)

                  2003

                  2002 (6)

                  Revenue

                  Fees relating to marketing authorisations

                  58 657

                  38 372

                  Commission subsidy including subsidies received from the EEA

                  19 786

                  14 846

                  Community subsidy for orphan medicines

                  2 814

                  2 407

                  Contributions for Community programmes

                  1 208

                  9

                  Administrative revenue

                  2 153

                  1 688

                  Sundry revenue

                  848

                  54

                  Total (a)

                  85 466

                  57 376

                  Expenditure (7)

                  Staff expenditure

                  29 663

                  26 216

                  Administrative expenditure

                  10 905

                  10 718

                  Operating expenditure

                  32 838

                  21 467

                  Depreciation

                  2 364

                  0

                  Total (b)

                  75 770

                  58 401

                  Result (c = a – b)

                  9 696

                  – 1 025

                  Other factors

                  Appropriations carried over from the previous financial year and cancelled (d)

                  823

                  1 377

                  Exchange rate differences and other adjustments (e)

                  413

                  – 352

                  Balance for the financial year (c + d + e)

                  10 932

                  0

                     Source: The Agency's data. This table summarises the data provided by the Agency in its own accounts.

            2.   atzīmē aģentūras 2004. gada centienus, kuru mērķis bija inventarizācijas sistēmas nostiprināšana, un to, ka visi aktīvi tagad nonākuši jaunā pārvaldības sistēmā saskaņā ar Komisijas harmonizēto pārskatu iesniegšanas plānu;
      3.   aicina aģentūru veikt turpmākas darbības ar mērķi padarīt stingrāku iekšējās kontroles sistēmu;
      4.   paredz, ka aģentūra stiprinās jau veiktos pasākumus, lai atbildētu uz Palātas piezīmi attiecībā uz iepirkumu procedūru, par ko ir panākta mutiska vienošanās;
      5.   atzīmē aģentūras sniegtos paskaidrojumus par pasākumiem, kas ieviesti, lai novērstu tās problēmas, uz kurām ir norādījusi Palāta saistībā ar izmantoto personāla atlases procedūru; aicina aģentūru veikt visas iespējamās darbības, lai stiprinātu pārredzamību;
      6.   atbalsta aģentūras centienus nodrošināt sabiedrību un veselības aprūpē strādājošos, ar noderīgu un nozīmīgu informāciju par medikamentiem un to vislabāko pielietojumu, kā arī par aģentūras darbību kopumā; sagaida, ka tiks pilnībā informēta par to, kā aģentūra veido uzticamu un labi saprotamu komunikāciju stratēģiju;
      7.   atzīmē to, Eiropas farmakoloģiskās piesardzības ziņošanas sistēma (Eiro zāļu piesardzības datubāze) vēl pilnībā nedarbojas; pieprasa aģentūrai un iesaistītajām valstu varasiestādēm nekavējoties pabeigt darbu pie tā;
      8.   atbalsta to, ka aģentūra ir noteikusi vienlīdzīgu iespēju politiku, bet izsaka nožēlu par tās ieviešanas plāna trūkumu un sagaida, ka aģentūra īsā laikā izstrādās plānu, lai kļūtu par vienlīdzīgu iespēju darba devēju; sagaida, ka aģentūra ne tikai risinās vienlīdzības jautājumus, pieņemot darbiniekus darbā, bet arī aktīvi ilglaicīgi darbosies, lai veicinātu dzimumu vienlīdzību; mudina turpināt šādas darbības un regulāri novērtēt, lai nodrošinātu to ieviešanu;
      9.   atzīmē, ka Eiropas Zāļu novērtēšanas aģentūra ir vienīgā aģentūra, kura A klases amatus aizņem vairāk sievietes nekā vīrieši;
      10.   atbalsta aģentūras apņemšanos padarīt savu darbību caurskatāmāku un realizētos pasākumus, lai uzlabotu informācijas stratēģiju un komunikāciju ar pacientiem un veselības aprūpes darbiniekiem;
      Vispārīgi jautājumi, kas attiecas uz Komisiju un aģentūrām

                  11.

                  atgādina savu nostāju, ka, lai gan Parlaments atbalstīja Komisijas centienus izstrādāt nedaudzus modeļus vismaz nākotnes “regulatīvajām” aģentūrām, tas uzskatīja, ka pašreizējo un nākotnes aģentūru struktūra pelna pamatīgu apspriešanu starpinstitucionālā līmenī; arī uzsver, ka, pirms tam, kad Komisija formulēs ietvarnosacījumus regulatīvo aģentūru izmantošanai, starpinstitucionālam līgumam ir jānosaka kopējas pamatnostādnes; tam jānotiek pirms saskaņota ietvara izveidošanas aģentūrām;

                  12.

                  atzīmē Komisijas nostāju (8) attiecībā uz atbildības deleģēšanu par uzdevumu izpildi citām institūcijām, ieskaitot aģentūras, nevis Komisijas galvenajai administrācijai; uzskata, ka tas neatbilst Parlamenta prasībai nopietni izskatīt starpinstitucionālā līmenī pašreizējo aģentūru struktūru; tādēļ aicina Komisiju sniegt paskaidrojumus par šo jautājumu un par turpmāko vispārējo starpinstitucionālo līgumu saistībā ar jauniem pasākumiem, kas jāveic finanšu plāna (9) ietvaros vai paralēli tam;

                  13.

                  aicina Komisiju organizēt un veikt vidējā termiņā, piemēram, standarta trīs gadu ciklā, šķērsgriezuma analīzi par individuālu aģentūru novērtējumiem, lai

                              a)

                              nonāktu pie secinājumiem attiecībā uz aģentūras darbības saskaņotību ar ES politiku kopumā un attiecībā uz pašreizējām vai izveidojamajām sinerģijām starp aģentūrām un Komisijas departamentiem;

                              b)

                              novērtētu plašāko Eiropas pievienoto vērtību, ko rada aģentūru darba rezultāti to atbilstošajās darbības sfērās, kā arī aģentūras modeļa efektivitāti un lietderību ES politikas īstenošanā vai īstenošanas veicināšanā;

                              c)

                              novērtētu un pastiprinātu aģentūru darbības ietekmi tajos virzienos, kas nosaka ES tuvumu un pārredzamību tās pilsoņiem;

                  14.

                  sagaida, ka šāda vispārēja analīze būs pieejama pirms 2005. gada beigām, un tā aptvers trīs gadu periodu, sākot no jaunās finanšu regulas ieviešanas, un ar to saistīto jauno struktūru aģentūru sistēmā;

                  15.

                  aicina aģentūras aktīvi piedalīties šādā procesā un sadarboties ar Komisiju, sniedzot ieguldījumu jomās, kuras, viņuprāt, ir būtiskas to darbībai, lomai, finanšu plūsmai un vajadzībām, kā arī jebkurā jautājumā, kas varētu palīdzēt uzlabot visu budžeta izpildes apstiprināšanas procedūru kopumā, ar nolūku veicināt šā procesa veiksmi; aicina aģentūras uzrādīt šādu ieguldījumu arī savām kompetentajām komitejām;

                  16.

                  aicina Komisiju paralēli šai darbībai ne vēlāk kā līdz 2005. gada beigām iesniegt priekšlikumus veicamajām maiņām pašreizējos aģentūru dibināšanas aktos ar nolūku, cita starpā, optimizēt tās attiecības ar aģentūrām; šādu priekšlikumu mērķim ir jābūt orientētam uz

                              a)

                              saskarsmes uzlabošanos starp Komisiju un aģentūrām;

                              b)

                              sadarbības nodibināšanu vai paplašināšanu, formulējot vajadzības, mērķus, sasniedzamos darba rezultātus un stratēģiju, lai šos mērķus sasniegtu, un standartu noteikšanu uzraudzībai un novērtēšanai;

                              c)

                              komplementārās darbības pastiprināšanu, labāku nepieciešamo resursu organizēšanu un šo resursu efektīvu piešķiršanu rezultātu sasniegšanai, kā arī sazināšanās stratēģijas izstrādāšanai šo rezultātu izplatīšanai;

                  17.

                  uzsver to, ka pirms tiek pieņemts jebkurš lēmums ierosināt jaunas aģentūras izveidi, Komisijai ir jāuzņemas veikt šīs aģentūras un tās funkciju nepieciešamības stingru izvērtējumu, ņemot vērā esošās struktūras, subsidiaritātes principus, ekonomisko vajadzību un procedūru vienkāršošanu;

                  18.

                  sagaida, ka Komisija drīz iesniegs pieprasītās pamatnostādnes attiecībā uz aģentūru personāla politiku pirms 2005. gada budžeta procedūras;

            Vispārējie jautājumi, kas attiecas uz aģentūrām

                  19.

                  cer turpmāk saņemt no katras aģentūras ziņojumu, kurā apkopota informācija par iekšējā auditora veiktajiem auditiem, par ieteikumiem un rīcību, kas veikta sakarā ar šiem ieteikumiem saskaņā ar Finanšu Regulas (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 72. panta 5. punktu;

                  20.

                  aicina aģentūras veikt turpmākus pasākumus, lai pareizi piemērotu savam personālam noteikumus un lēmumus, kas piemērojami citiem ierēdņiem, (darbinieku darbā pieņemšanas procedūra un atbilstošu lēmumu pieņemšana, personas lietas, atalgojuma aprēķināšana un citas tiesības paaugstināšanas politiku, vakanču procentuālo sastāvu, prasību ievērot dzimumu līdztiesību, utt.);

                  21.

                  atzīmē, ka visumā vīriešu un sieviešu dzimuma darbinieku procentuālā attiecība kopējā aģentūru personālsastāvā rāda, ka pastāv neatbilstība starp vīriešiem un sievietēm; izsaka nožēlu, ka vīrieši ir apmēram viena trešdaļa no personāla un ir galvenokārt pārstāvēti augstos amatos, kurpretim sievietes pārsvarā ieņem zemus amatus; sagaida, ka aģentūras veiks pasākumus, lai mainītu šo situāciju;

                  22.

                  pieprasa aģentūrām nodrošināt to, lai visi atbilstošie Eiropas Parlamenta Direktīvas 2002/73/EK un Padomes 2002. gada 23. septembra noteikumi, kas groza Padomes Direktīvu 76/207/EEK par vienlīdzīgas attieksmes principa ieviešanu pret vīriešiem un sievietēm attiecībā uz nodarbinātību, arodapmācību un paaugstināšanu, un darba apstākļiem (10), tiek ieviesti to personāla politikā;

                  23.

                  sagaida, ka aģentūras, reaģējot uz atbilstošajiem Revīzijas Palātas novērojumiem, pilnībā ievēros finanšu regulas budžeta principus, īpaši tos, kas attiecas uz vienotību un budžeta precizitāti; aicina aģentūras, kuras to vēl nav izdarījušas, izpildīt finanšu regulas prasības grāmatvedības jautājumos un turpināt nostiprināt savas iekšējās pārvaldības un kontroles procedūras;

                  24.

                  mudina aģentūras, īpaši tās, kuru darbībām ir kopēji punkti ar citu aģentūru darbībām vai uzdevumiem, stiprināt savstarpējo sadarbību, tādējādi radot iespējas attīstīt sinerģijas; aicina savu sadarbību pienācīgi noformēt ar specifiskiem līgumiem (kopīgām deklarācijām, saprašanās memorandiem, lēmumiem par kopēju plānošanu un rīcību vai programmām, kurām ir komplementāras iezīmes), lai novērstu darba dublēšanos un nodrošinātu, ka katras aģentūras darba rezultāts ir skaidri nosakāms, un ka kopējo centienu rezultāts palielina pievienoto vērtību un šo aģentūru darba ietekmi; sagaida regulāru informāciju šajā jautājumā;

                  25.

                  aicina aģentūras veltīt īpašu uzmanību līgumu piešķiršanas procedūrām un līgumu pārvaldībai; aicina veikt visus vajadzīgos pasākumus attiecībā uz to administratīvajām struktūrām, lai nostiprinātu iekšējās kontroles procedūras, informācijas avotus un pārvaldību; uzskata, ka šādi pasākumi varētu ietvert, kur tas ir nepieciešams vai izpildāms, īpašu vienību izveidošanu ar padomdevēja funkcijām, kas, pamatojoties uz riska analīzi, konsultētu, kā vislabāk sagatavot līguma piešķiršanas procedūras, kā nodrošināt pārraudzību un veikt papildu pasākumus saskaņā ar prasībām; šajā jautājumā pieprasa Komisijai un Revīzijas Palātai nostiprināt sadarbību ar aģentūrām;

                  26.

                  atzīmē grūtības, uz kurām atsaucās daži direktori attiecībā uz aģentūrām noteikto termiņu izpildi ziņojumu iesniegšanai, kā noteikts finanšu regulā; aicina aģentūru direktorus, ņemot vērā gaidāmo finanšu regulas pārskatīšanu 2005. gadā, informēt Budžeta komiteju un Budžeta kontroles komiteju par līdz šim pieredzētajām grūtībām, lai tās varētu apspriest pārskatīšanas ietvaros; sagaida, ka direktori izteiks specifiskus priekšlikumus alternatīviem izkārtojumiem attiecībā uz termiņiem, kas varētu vislabāk atbilst viņu darbības prasībām, vienlaikus ievērojot aģentūru ziņošanas saistības kā paredzēts finanšu regulā;

                  27.

                  atzīmē aģentūru direktoru pozitīvo reakciju uz tās Parlamenta komitejas aicinājumu, kas ir atbildīga par budžeta izpildes apstiprināšanas procedūras sagatavošanu, izveidot precīzāku komunikācijas sistēmu, īpaši, lai nodrošinātu to dokumentu nosūtīšanu komitejai no aģentūrām, kas attiecas uz aģentūru ziņošanas saistībām; uzskata, ka šādas komunikācijas labāka ierīcība stiprinās tā sadarbību ar aģentūrām un veicinās demokrātisku kontroli;

                  28.

                  aicina aģentūru direktorus turpmāk papildināt savu gada darbības pārskatu, kuru iesniedz kopā ar finanšu un pārvaldības informāciju, ar tādu garantijas deklarāciju attiecībā uz darbību likumību un regularitāti, kas ir līdzīga deklarācijām, ko paraksta Komisijas ģenerāldirektori;

                  29.

                  aicina aģentūras izveidot vispusīgu komunikācijas stratēģiju, lai sava darba rezultātus piemērotā veidā darītu pieejamus vispārējai sabiedrībai, papildus šo rezultātu iesniegšanai institūcijām, dalībvalstu kompetentiem dienestiem, speciālistiem, partneriem vai īpašiem beneficiāriem; aicina aģentūras, ņemot vērā šādas stratēģijas izveidošanu, pastiprināt viņu sadarbību un informācijas apmaiņu par labāko praksi šī mērķa sasniegšanai; sagaida, ka aģentūras pienācīgā veidā informēs Parlamenta kompetentās komitejas par sekmēm šādas stratēģijas izstrādāšanā pirms nākamās budžeta izpildes apstiprināšanas procedūras;

            Vispārējie jautājumi, kas attiecas uz Revīzijas palātu un aģentūrām

                  30.

                  atbalsta Palātas iniciatīvu pievienot tabulu saviem īpašajiem ziņojumiem par aģentūru sniegto kopsavilkuma informāciju par konkrētās aģentūras kompetencēm, vadīšanu, pieejamajiem resursiem un darba rezultātiem; uzskata, ka tas veicinās šo Kopienas institūciju darba skaidrību un pārredzamību, atbilstoši nodrošinot noderīgu pamatu salīdzināšanai ar nolūku izveidot aģentūrām saskaņotu darbības ietvaru, ko ir prasījis Parlaments;

                  31.

                  aicina Palātu un aģentūras stiprināt sadarbību, lai veicinātu visu budžeta un finanšu jautājumu procedūru un tehnisko līdzekļu rūpīgu pārvaldīšanu ar nolūku izveidot metodiku, kas sagatavotu pamatu pozitīvai budžeta atbrīvošanai pašā procesa sākumā; sagaida regulāru informāciju par panākumiem un labākās pieredzes īstenošanu;

                  32.

                  aicina Palātu un aģentūras uzlabot pretrunīgās procedūras pārredzamību pirms Palātas galīgā ziņojuma par budžeta izpildes apstiprināšanu, lai izvairītos no jebkādām pretrunām vai neskaidrības, kas varētu apdraudēt visas procedūras ticamību; šajā ziņā aicina Palātu un Komisiju sagatavot priekšlikumu par realizējamu veidu, kā uzlabot informāciju par veiktajiem uzlabojumiem un/vai atklātajām problēmām no laika, kad pirmo reizi tiek apspriests Palātas sagatavošanas ziņojums, līdz lēmuma pieņemšanas laikam par budžeta izpildes apstiprināšanu, lai sniegtu visprecīzāko priekšstatu par situāciju aģentūrās.

         (1)  OV C 324, 30.12.2004., 30. lpp.

         (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

         (3)  OV L 245, 29.9.2003., 19. lpp.

         (4)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

         (5)  OV L 330, 4.11.2004., 20. lpp.

         (6)  The data for the financial year 2002 have not been reprocessed according to the accounting principles followed for the financial year 2003 (see paragraph 8 of the report).

         (7)  The portion of the appropriations carried over which is to be regarded as expenditure for the financial year has been evaluated on an overall basis rather than on the basis of examining individual transactions.

         Source: The Agency's data. This table summarises the data provided by the Agency in its own accounts.

         (8)  Kā izklāstīts 1. pielikumā Komisijas paziņojumam Padomei un Eiropas Parlamentam “Mūsu kopīgās nākotnes veidošana. Paplašinātās Eiropas Savienības politiski risināmie jautājumi un budžeta līdzekļi 2007.–2013. gadā”, (KOM(2004) 0101, 38. lpp.).

         (9)  Skatīt pielikumu Komisijas ziņojumam par 2002. gada budžeta izpildes kontroli (KOM(2004) 0648, 108. lpp.).

         (10)  OV L 269, 5.10.2002., 15. lpp.


title: Komisijas Lēmums ( 2014. gada 10. jūnijs ), ar ko ieceļ Reti sastopamu slimību ārstēšanas zāļu komitejas locekli  Dokuments attiecas uz EEZ

text:
               11.6.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 176/5

         KOMISIJAS LĒMUMS
   (2014. gada 10. jūnijs),
   ar ko ieceļ Reti sastopamu slimību ārstēšanas zāļu komitejas locekli
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   2014/C 176/05
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 16. decembra Regulu (EK) Nr. 141/2000 par zālēm reti sastopamu slimību ārstēšanai (1) un jo īpaši tās 4. panta 3. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Zāļu aģentūras 2014. gada 14. marta ieteikumu,
   tā kā:

               (1)

               Reti sastopamu slimību ārstēšanas zāļu komitejas (turpmāk “Komiteja”), kas izveidota saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 141/2000 4. pantu, viena locekļa pilnvaru termiņš beidzas 2014. gada 31. augustā. Tādēļ Komitejā ir jāieceļ viens loceklis.

               (2)

               Eiropas Zāļu aģentūra ir ieteikusi izvirzīt vienu personu.

               (3)

               Komitejas loceklis būtu jāieceļ uz trim gadiem, sākot no 2014. gada 1. septembra,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   Vienīgais pants
   Saskaņā ar Eiropas Zāļu aģentūras ieteikumu ar šo uz trim gadiem, sākot no 2014. gada 1. septembra, par Komitejas locekli ieceļ:
   prof. Bruno SEPODES.

      Briselē, 2014. gada 10. jūnijā

            Komisijas

            un tās priekšsēdētāja vārdā –

            Komisijas loceklis

         Tonio BORG

      (1)  OV L 18, 22.1.2000., 1. lpp.


title: 2005/546/EK: Eiropas Parlamenta Lēmums (2005. gada 12. aprīlis) par Eiropas Izglītības fonda 2003. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu tās direktoram

text:
               27.7.2005

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 196/113

      EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS

   (2005. gada 12. aprīlis)
   par Eiropas Izglītības fonda 2003. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu tās direktoram
   (2005/546/EK)
   EIROPAS PARLAMENTS,
   ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas izglītības fonda gada pārskatiem 2003. finanšu gadam, kopā ar fonda atbildēm (1),
   ņemot vērā Padomes, 2005. gada 8. marta ieteikumu (6853/1/2005 – C6-0072/2005),
   ņemot vērā EK līgumu, īpaši tā 276. pantu,
   ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par finanšu regulu, kas piemērojama Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un īpaši tās 185. pantu, un 2003. gada 18. jūnija Padomes Regulu (EK) Nr. 1648/2003, kas groza Regulu (EEK) Nr. 1360/90 par Eiropas izglītības fonda nodibināšanu (3), un īpaši tās 11. pantu,
   ņemot vērā 2002. gada 19. novembra Komisijas Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par finanšu ietvarregulu institūcijām, kuras minētas Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 185. pantā par Finanšu regulas piemērošanu vispārējam Eiropas Kopienu budžetam (4), un īpaši tās 94. pantu,
   ņemot vērā tā Reglamenta 70. un 71. pantu, kā arī V pielikumu,
   ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A6-0074/2005),

               1.

               uzskata, ka Eiropas izglītības fonda direktors ir izpildījis savas saistības sakarā ar šī centra 2003. finanšu gada budžetu;

               2.

               protokolē tā komentārus papildus rezolūcijā;

               3.

               uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu un papildus rezolūciju Eiropas izglītības fonda direktoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, un publicēt tās Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

         Josep BORRELL FONTELLES

            priekšsēdētājs

         Julian PRIESTLEY

            ģenerālsekretārs

      (1)  OV C 324, 30.12.2004., 68. lpp.

      (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (3)  OV L 245, 29.9.2003., 22. lpp.

      (4)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

         EIROPAS PARLAMENTA REZOLŪCIJA

      ar piezīmēm lēmumam par budžeta izpildes apstiprināšanu Eiropas Izglītības fonda direktoram 2003. finanšu gada ietvaros
      EIROPAS PARLAMENTS,
      ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas izglītības fonda gada pārskatiem 2003. finanšu gadam, kopā ar fonda atbildēm (1),
      ņemot vērā Padomes, 2005. gada 8. marta ieteikumu (6853/1/2005 – C6-0072/2005),
      ņemot vērā EK līgumu, īpaši tā 276. pantu,
      ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par finanšu regulu, kas piemērojama Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un īpaši tās 185. pantu, un 2003. gada 18. jūnija Padomes Regulu (EK) Nr. 1648/2003, kas groza Regulu (EEK) Nr. 1360/90 par Eiropas izglītības fonda nodibināšanu (3), un īpaši tās 11. pantu,
      ņemot vērā 2002. gada 19. novembra Komisijas Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par finanšu ietvarregulu institūcijām, kuras minētas Padomes regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 185. pantā par finanšu regulas piemērošanu vispārējam Eiropas Kopienu budžetam (4), un īpaši tās 94. pantu,
      ņemot vērā tā Reglamenta 70. un 71. pantu, kā arī V pielikumu,
      ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A6-0074/2005),

                  A.

                  tā kā Palāta konstatēja savā iepriekšminētajā īpašajā ziņojumā, ka tā guvusi pieņemamu apliecinājumu faktam, ka pārskati 2003. finanšu gadam, kurš beidzās 31. decembrī, bija ticami, un, ka kopumā pamatdarbības bijušas likumīgas un sistemātiskas,

                  B.

                  tā kā 2004. gada 21. aprīlī Eiropas Parlaments pieņēma lēmumu par Eiropas Izglītības fonda direktora saistību izpildi (5), sakarā ar šī fonda 2002. finanšu gada budžetu, un papildu rezolūcijā Parlamenta lēmumam, cita starpā

                              —

                              atzīmē fonda sasniegto progresu samazinot pārnesumus un aicina apsvērt iespēju izmantot diferencētu finansējumu, lai nākotnē samazinātu pārnesumus,

                              —

                              atzīmē fonda centienus atbilst iekšējās kontroles standartiem,

                              —

                              atbalsta risinājumu, kas rasts attiecībā uz Komisijas maksājumiem Kopienas subsīdijās, lai izvairītos no atkārtotas naudas plūsmas problēmu rašanās,

                              —

                              pieprasīja sadarbībā ar Komisiju rast piemērotu risinājumu par fonda Kopienas līdzekļu pārskatu prezentēšanu attiecībā uz ārējām programmām, un tām programmām, kuras vada fonds,

            1.   atzīmē sekojošos skaitļus Eiropas izglītības fonda pārskatiem 2002. un 2003. finanšu gadam;
      Ieņēmumu un izdevumu pārskats 2002. un 2003. finanšu gadam (6)

                  (in EUR 1000)

                  2003

                  2002

                  Revenue

                  Community subsidies

                  18 100

                  13 179

                  Other donors

                  523

                  —

                  Miscellaneous revenue

                  17

                  23

                  Financial revenue

                  —

                  140

                  Total revenue (a)

                  18 640

                  13 342

                  Expenditure

                  Staff — Title I of the budget

                  Payments

                  10 771

                  10 153

                  Appropriations carried over

                  329

                  215

                  Administration — Title II of the budget

                  Payments

                  1 076

                  805

                  Appropriations carried over

                  310

                  559

                  Operating activities — Title III of the budget

                  Payments

                  3 396

                  2 307

                  Appropriations carried over

                  1 087

                  2 591

                  Earmarked revenues

                  Payments

                  237

                  —

                  Appropriations carried over

                  286

                  —

                  Total expenditure (b)

                  17 492

                  16 631

                  Outturn for the financial year (a – b)

                  1 148

                  – 3 289

                  Balance carried over from the previous financial year

                  – 2 155

                  4 055

                  Appropriations carried over and cancelled

                  375

                  424

                  Reimbursements to the Commission

                  – 703

                  – 3 352

                  Exchange rate differences

                  17

                  6

                  Balance for the financial year

                  – 1 318

                  – 2 155

                     Source: Foundation data. This table summarises the date supplied by the Foundation in its own accounts.

            2.   atzīmē, ka Palāta atkārtoti ir izteikusi savus apsvērumus attiecībā uz pareizu Fonda pārskatu prezentēšanu par Kopienas finansējuma izlietojumu fonda vadītajās, Kopienas ārējas programmās (Tempus programma); tāpat atzīmē fonda atbildes uz Palātas secinājumiem; sagaida, ka tiks pilnībā informēts par fonda rastajiem risinājumiem, vienojoties ar Komisiju, attiecībā uz veidu kādā finansējums tiek parādīts fonda 2004. gada darbības ziņojumā;
      3.   tāpat atzīmē Palātas secinājumus, ka novēlotu Komisijas maksājumu dēļ Kopienas subsīdijās radās īslaicīgas naudas plūsmas problēmas, kas tika risināta ar steidzamu pārnesumu no Tempus paredzētajiem līdzekļiem; vēlreiz pieprasa fondam un Komisijai veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai šādas problēmas vairs neatkārtotos;
      4.   atzīmē fonda centienus risināt kandidātu atlases problēmas; sagaida, ka tas tiks turpināts tā, lai tiktu sasniegta nepieciešamā caurskatāmība;
      5.   atbalsta sadarbības rezultātus ar Cedefop; cer, ka šī sadarbība tiks stiprināta un attīstīta nākotnē, daloties informācijā par, un ar nolūku veicināt labu darba praksi;
      6.   izsaka nožēlu par vienādības plāna trūkumu un sagaida, ka aģentūra drīzumā izstrādās plānu, lai kļūtu par vienlīdzīgu iespēju izmantotāju; sagaida, ka aģentūra ne tikai izskatīs vienādības jautājumus darbinieku pieņemšanai darbā, bet arī ilglaicīgi aktīvi strādās, lai veicinātu dzimumu vienlīdzības jautājuma risināšanu;
      7.   atbalsta fonda plānus uzlabot sazināšanās stratēģiju ar pilsoņiem un cer uz turpmākiem pasākumiem šinī virzienā nākošajā gadā;
      Vispārīgi jautājumi, kas attiecas uz Komisiju un aģentūrām

                  8.

                  atgādina savu nostāju, ka, lai gan Parlaments atbalstīja Komisijas centienus izstrādāt nedaudzus modeļus vismaz nākotnes “regulatīvajām” aģentūrām, tas uzskatīja, ka pašreizējo un nākotnes aģentūru struktūra pelna pamatīgu apspriešanu starpinstitucionālā līmenī; arī uzsver, ka, pirms tam, kad Komisija formulēs ietvarnosacījumus regulatīvo aģentūru izmantošanai, starpinstitucionālam līgumam ir jānosaka kopējas pamatnostādnes; tam ir jānotiek pirms saskaņota ietvara izveidošanas aģentūrām;

                  9.

                  atzīmē Komisijas nostāju (7) attiecībā uz atbildības deleģēšanu par uzdevumu izpildi citām institūcijām, ieskaitot aģentūras, nevis Komisijas galvenajai administrācijai; uzskata, ka tas neatbilst Parlamenta prasībai nopietni izskatīt starpinstitucionālā līmenī pašreizējo aģentūru struktūru; tādēļ aicina Komisiju sniegt paskaidrojumus par šo jautājumu un par turpmāko vispārējo starpinstitucionālo līgumu saistībā ar jauniem pasākumiem, kas jāveic finanšu plāna (8) ietvaros vai paralēli tam;

                  10.

                  aicina Komisiju organizēt un veikt vidējā termiņā, piemēram, standarta trīs gadu ciklā, šķērsgriezuma analīzi par individuālu aģentūru novērtējumiem, lai

                              a)

                              nonāktu pie secinājumiem attiecībā uz aģentūras darbības saskaņotību ar ES politiku kopumā un attiecībā uz pašreizējām vai izveidojamajām sinerģijām starp aģentūrām un Komisijas departamentiem;

                              b)

                              novērtētu plašāko Eiropas pievienoto vērtību, ko rada aģentūru darba rezultāti to atbilstošajās darbības sfērās, kā arī aģentūras modeļa efektivitāti un lietderību ES politikas īstenošanā vai īstenošanas veicināšanā;

                              c)

                              novērtētu un pastiprinātu aģentūru darbības ietekmi tajos virzienos, kas nosaka ES tuvumu un pārredzamību tās pilsoņiem;

                  11.

                  sagaida, ka šāda vispārēja analīze būs pieejama pirms 2005. gada beigām, un tā aptvers trīs gadu periodu, sākot no jaunās finanšu regulas ieviešanas, un ar to saistīto jauno struktūru aģentūru sistēmā;

                  12.

                  aicina aģentūras aktīvi piedalīties šādā procesā un sadarboties ar Komisiju, sniedzot ieguldījumu jomās, kuras, viņuprāt, ir būtiskas to darbībai, lomai, finanšu plūsmai un vajadzībām, kā arī jebkurā jautājumā, kas varētu palīdzēt uzlabot visu budžeta izpildes apstiprināšanas procedūru kopumā, ar nolūku veicināt šā procesa veiksmi; aicina aģentūras uzrādīt šādu ieguldījumu arī savām kompetentajām komitejām;

                  13.

                  aicina Komisiju paralēli šai darbībai ne vēlāk kā līdz 2005. gada beigām iesniegt priekšlikumus veicamajām maiņām pašreizējos aģentūru dibināšanas aktos ar nolūku, cita starpā, optimizēt tās attiecības ar aģentūrām; šādu priekšlikumu mērķim ir jābūt orientētam uz

                              a)

                              saskarsmes uzlabošanos starp Komisiju un aģentūrām;

                              b)

                              sadarbības nodibināšanu vai paplašināšanu, formulējot vajadzības, mērķus, sasniedzamos darba rezultātus un stratēģiju, lai šos mērķus sasniegtu, un standartu noteikšanu uzraudzībai un novērtēšanai;

                              c)

                              komplementārās darbības pastiprināšanu, labāku nepieciešamo resursu organizēšanu un šo resursu efektīvu piešķiršanu rezultātu sasniegšanai, kā arī sazināšanās stratēģijas izstrādāšanai šo rezultātu izplatīšanai;

                  14.

                  uzsver to, ka pirms tiek pieņemts jebkurš lēmums ierosināt jaunas aģentūras izveidi, Komisijai ir jāuzņemas veikt šīs aģentūras un tās funkciju nepieciešamības stingru izvērtējumu, ņemot vērā esošās struktūras, subsidiaritātes principus, ekonomisko vajadzību un procedūru vienkāršošanu;

                  15.

                  sagaida, ka Komisija drīz iesniegs pieprasītās pamatnostādnes attiecībā uz aģentūru personāla politiku pirms 2005. gada budžeta procedūras;

            Vispārējie jautājumi, kas attiecas uz aģentūrām

                  16.

                  cer turpmāk saņemt no katras aģentūras ziņojumu, kurā apkopota informācija par iekšējā auditora veiktajiem auditiem, par ieteikumiem un rīcību, kas veikta sakarā ar šiem ieteikumiem saskaņā ar Finanšu Regulas (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 72. panta 5. punktu;

                  17.

                  aicina aģentūras veikt turpmākus pasākumus, lai pareizi piemērotu savam personālam noteikumus un lēmumus, kas piemērojami citiem ierēdņiem, (darbinieku darbā pieņemšanas procedūra un atbilstošu lēmumu pieņemšana, personas lietas, atalgojuma aprēķināšana un citas tiesības paaugstināšanas politiku, vakanču procentuālo sastāvu, prasību ievērot dzimumu līdztiesību, utt.);

                  18.

                  atzīmē, ka visumā vīriešu un sieviešu dzimuma darbinieku procentuālā attiecība kopējā aģentūru personālsastāvā rāda, ka pastāv neatbilstība starp vīriešiem un sievietēm; izsaka nožēlu, ka vīrieši ir apmēram viena trešdaļa no personāla un ir galvenokārt pārstāvēti augstos amatos, kurpretim sievietes pārsvarā ieņem zemus amatus; sagaida, ka aģentūras veiks pasākumus, lai mainītu šo situāciju;

                  19.

                  pieprasa aģentūrām nodrošināt to, lai visi atbilstošie Eiropas Parlamenta Direktīvas 2002/73/EK un Padomes 2002. gada 23. septembra noteikumi, kas groza Padomes Direktīvu 76/207/EEK par vienlīdzīgas attieksmes principa ieviešanu pret vīriešiem un sievietēm attiecībā uz nodarbinātību, arodapmācību un paaugstināšanu, un darba apstākļiem (9), tiek ieviesti to personāla politikā;

                  20.

                  sagaida, ka aģentūras, reaģējot uz atbilstošajiem Revīzijas Palātas novērojumiem, pilnībā ievēros finanšu regulas budžeta principus, īpaši tos, kas attiecas uz vienotību un budžeta precizitāti; aicina aģentūras, kuras to vēl nav izdarījušas, izpildīt finanšu regulas prasības grāmatvedības jautājumos un turpināt nostiprināt savas iekšējās pārvaldības un kontroles procedūras;

                  21.

                  mudina aģentūras, īpaši tās, kuru darbībām ir kopēji punkti ar citu aģentūru darbībām vai uzdevumiem, stiprināt savstarpējo sadarbību, tādējādi radot iespējas attīstīt sinerģijas; aicina savu sadarbību pienācīgi noformēt ar specifiskiem līgumiem (kopīgām deklarācijām, saprašanās memorandiem, lēmumiem par kopēju plānošanu un rīcību vai programmām, kurām ir komplementāras iezīmes), lai novērstu darba dublēšanos un nodrošinātu, ka katras aģentūras darba rezultāts ir skaidri nosakāms, un ka kopējo centienu rezultāts palielina pievienoto vērtību un šo aģentūru darba ietekmi; sagaida regulāru informāciju šajā jautājumā;

                  22.

                  aicina aģentūras veltīt īpašu uzmanību līgumu piešķiršanas procedūrām un līgumu pārvaldībai; aicina veikt visus vajadzīgos pasākumus attiecībā uz to administratīvajām struktūrām, lai nostiprinātu iekšējās kontroles procedūras, informācijas avotus un pārvaldību; uzskata, ka šādi pasākumi varētu ietvert, kur tas ir nepieciešams vai izpildāms, īpašu vienību izveidošanu ar padomdevēja funkcijām, kas, pamatojoties uz riska analīzi, konsultētu, kā vislabāk sagatavot līguma piešķiršanas procedūras, kā nodrošināt pārraudzību un veikt papildu pasākumus saskaņā ar prasībām; šajā jautājumā pieprasa Komisijai un Revīzijas Palātai nostiprināt sadarbību ar aģentūrām;

                  23.

                  atzīmē grūtības, uz kurām atsaucās daži direktori attiecībā uz aģentūrām noteikto termiņu izpildi ziņojumu iesniegšanai, kā noteikts finanšu regulā; aicina aģentūru direktorus, ņemot vērā gaidāmo finanšu regulas pārskatīšanu 2005. gadā, informēt Budžeta komiteju un Budžeta kontroles komiteju par līdz šim pieredzētajām grūtībām, lai tās varētu apspriest pārskatīšanas ietvaros; sagaida, ka direktori izteiks specifiskus priekšlikumus alternatīviem izkārtojumiem attiecībā uz termiņiem, kas varētu vislabāk atbilst viņu darbības prasībām, vienlaikus ievērojot aģentūru ziņošanas saistības kā paredzēts finanšu regulā;

                  24.

                  atzīmē aģentūru direktoru pozitīvo reakciju uz tās Parlamenta komitejas aicinājumu, kas ir atbildīga par budžeta izpildes apstiprināšanas procedūras sagatavošanu, izveidot precīzāku komunikācijas sistēmu, īpaši, lai nodrošinātu to dokumentu nosūtīšanu komitejai no aģentūrām, kas attiecas uz aģentūru ziņošanas saistībām; uzskata, ka šādas komunikācijas labāka ierīcība stiprinās tā sadarbību ar aģentūrām un veicinās demokrātisku kontroli;

                  25.

                  aicina aģentūru direktorus turpmāk papildināt savu gada darbības pārskatu, kuru iesniedz kopā ar finanšu un pārvaldības informāciju, ar tādu garantijas deklarāciju attiecībā uz darbību likumību un regularitāti, kas ir līdzīga deklarācijām, ko paraksta Komisijas ģenerāldirektori;

                  26.

                  aicina aģentūras izveidot vispusīgu komunikācijas stratēģiju, lai sava darba rezultātus piemērotā veidā darītu pieejamus vispārējai sabiedrībai, papildus šo rezultātu iesniegšanai institūcijām, dalībvalstu kompetentiem dienestiem, speciālistiem, partneriem vai īpašiem beneficiāriem; aicina aģentūras, ņemot vērā šādas stratēģijas izveidošanu, pastiprināt viņu sadarbību un informācijas apmaiņu par labāko praksi šī mērķa sasniegšanai; sagaida, ka aģentūras pienācīgā veidā informēs Parlamenta kompetentās komitejas par sekmēm šādas stratēģijas izstrādāšanā pirms nākamās budžeta izpildes apstiprināšanas procedūras;

            Vispārējie jautājumi, kas attiecas uz Revīzijas palātu un aģentūrām

                  27.

                  atbalsta Palātas iniciatīvu pievienot tabulu saviem īpašajiem ziņojumiem par aģentūru sniegto kopsavilkuma informāciju par konkrētās aģentūras kompetencēm, vadīšanu, pieejamajiem resursiem un darba rezultātiem; uzskata, ka tas veicinās šo Kopienas institūciju darba skaidrību un pārredzamību, atbilstoši nodrošinot noderīgu pamatu salīdzināšanai ar nolūku izveidot aģentūrām saskaņotu darbības ietvaru, ko ir prasījis Parlaments;

                  28.

                  aicina Palātu un aģentūras stiprināt sadarbību, lai veicinātu visu budžeta un finanšu jautājumu procedūru un tehnisko līdzekļu rūpīgu pārvaldīšanu ar nolūku izveidot metodiku, kas sagatavotu pamatu pozitīvai budžeta atbrīvošanai pašā procesa sākumā; sagaida regulāru informāciju par panākumiem un labākās pieredzes īstenošanu;

                  29.

                  aicina Palātu un aģentūras uzlabot pretrunīgās procedūras pārredzamību pirms Palātas galīgā ziņojuma par budžeta izpildes apstiprināšanu, lai izvairītos no jebkādām pretrunām vai neskaidrības, kas varētu apdraudēt visas procedūras ticamību; šajā ziņā aicina Palātu un Komisiju sagatavot priekšlikumu par realizējamu veidu, kā uzlabot informāciju par veiktajiem uzlabojumiem un/vai atklātajām problēmām no laika, kad pirmo reizi tiek apspriests Palātas sagatavošanas ziņojums, līdz lēmuma pieņemšanas laikam par budžeta izpildes apstiprināšanu, lai sniegtu visprecīzāko priekšstatu par situāciju aģentūrās.

         (1)  OV C 324, 30.12.2004., 68. lpp.

         (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

         (3)  OV L 245, 29.9.2003., 22. lpp.

         (4)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

         (5)  OV L 330, 4.11.2004., 46. lpp.

         (6)  The revenue and expenditure account and balance sheet only take account of the Foundation’s specific activities: they do not include programmes managed on behalf of the Commission.

         Source: Foundation data. This table summarises the date supplied by the Foundation in its own accounts.

         (7)  Kā izklāstīts 1. pielikumā Komisijas paziņojumam Padomei un Eiropas Parlamentam “Mūsu kopīgās nākotnes veidošana. Paplašinātās Eiropas Savienības politiski risināmie jautājumi un budžeta līdzekļi 2007.–2013. gadā”, (KOM(2004) 0101, 38. lpp.).

         (8)  Skatīt pielikumu Komisijas ziņojumam par 2002. gada budžeta izpildes kontroli (KOM(2004) 0648, 108. lpp.).

         (9)  OV L 269, 5.10.2002., 15. lpp.


title: 2004/567/JHA: Padomes lēmums 2004/567/TI (2004. gada 26. jūlijs), ar ko groza Lēmumu 2000/820/TI par Eiropas Policijas akadēmijas (CEPOL) izveidošanu

text:
               27.7.2004

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 251/20

      PADOMES LĒMUMS 2004/567/TI
   (2004. gada 26. jūlijs),
   ar ko groza Lēmumu 2000/820/TI par Eiropas Policijas akadēmijas (CEPOL) izveidošanu
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, un jo īpaši tā 30. panta 1. punkta c) apakšpunktu un 34. panta 2. punkta c) apakšpunktu,
   ņemot vērā Apvienotās Karalistes iniciatīvu (1),
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (2),
   tā kā:

               (1)

               Ar Lēmumu 2004/97/EK, Euratom
                   (3) dalībvalstu pārstāvji, 2003. gada 13. decembrī tiekoties valsts vai valdību vadītāju līmenī, vienojas par dažu Eiropas Savienības biroju un aģentūru mītnes atrašanās vietu, tostarp CEPOL mītnes atrašanās vietu.

               (2)

               Minētā vienošanās ir jāiekļauj Lēmumā 2000/820/TI (4),

         IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Lēmumu 2000/820/TI groza šādi:

               1)

               Lēmuma 1. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:
               “1.   Ar šo ir izveidota Eiropas Policijas akadēmija (CEPOL). Tās mītne atrodas Bramshilā (Bramshill), Apvienotajā Karalistē.”

               2)

               Lēmuma 4. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:
               “1.   Valde izveido pastāvīgu sekretariātu, kas palīdz CEPOL veikt administratīvus pienākumus, kas nepieciešami tās darbībai, un īstenot gada programmu un vajadzības gadījumā arī papildu programmas un ierosinājumus. Sekretariāta mītne atrodas Bramshilā.
               Vajadzīgos pasākumus attiecībā uz izmitināšanu, ko nodrošina CEPOL Apvienotajā Karalistē, un iekārtām, kuras Apvienotā Karaliste nodod tās rīcībā, kā arī īpašos noteikumus, kas Apvienotajā Karalistē piemērojami CEPOL struktūru locekļiem, tās administratīvajam direktoram, darbiniekiem un to ģimenes locekļiem, nosaka ar CEPOL un Apvienotās Karalistes vienošanos par galveno mītni pēc valdes vienprātīga apstiprinājuma.”

         2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas.
   3. pants
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2004. gada 26. jūlijā

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         B. BOT

      (1)  OV C 20, 24.1.2004., 18. lpp.

      (2)  Atzinums sniegts 2004. gada 20. aprīlī (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

      (3)  OV L 29, 3.2.2004., 15. lpp.

      (4)  OV L 336, 30.12.2000., 1. lpp.


title: 2010/754/CFSP: Politikas un drošības komitejas Lēmums ESPM/1/2010 ( 2010. gada 30. novembris ) par Eiropas Savienības Policijas misijas Bosnijā un Hercegovinā misijas vadītāja pilnvaru termiņa pagarināšanu

text:
               7.12.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 320/9

         POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJAS LĒMUMS ESPM/1/2010
   (2010. gada 30. novembris)
   par Eiropas Savienības Policijas misijas Bosnijā un Hercegovinā misijas vadītāja pilnvaru termiņa pagarināšanu
   (2010/754/KĀDP)
   POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 38. panta trešo daļu,
   ņemot vērā Padomes Lēmumu 2009/906/KĀDP (2009. gada 8. decembris) par Eiropas Savienības policijas misiju (EUPM) Bosnijā un Hercegovinā (BiH) (1) un jo īpaši tā 10. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Lēmuma 2009/906/KĀDP 10. panta 1. punktā paredzēts, ka Politikas un drošības komiteja (PDK) ir pilnvarota saskaņā ar Līguma 38. panta trešo daļu pieņemt attiecīgus lēmumus, lai īstenotu Eiropas Savienības Policijas misijas Bosnijā un Hercegovinā (EUPM BiH) politisku kontroli un stratēģisku vadību, tostarp pieņemt lēmumu par misijas vadītāja iecelšanu.

               (2)

               Pēc ģenerālsekretāra/Augstā pārstāvja ierosinājuma PDK 2009. gada 15. decembrī ar Lēmumu ESPM/1/2009 (2) pagarināja Stefan FELLER kunga kā EUPM BiH misijas vadītāja pilnvaru termiņu līdz 2010. gada 31. decembrim.

               (3)

               2010. gada 15. novembrī Savienības Augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos ierosināja PDK pagarināt EUPM BiH misijas vadītāja Stefan FELLER kunga amata pilnvaru laiku vēl uz vienu gadu – līdz 2011. gada 31. decembrim,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Eiropas Savienības Policijas misijas Bosnijā un Hercegovinā misijas vadītāja Stefan FELLER kunga amata pilnvaru termiņš tiek pagarināts līdz 2011. gada 31. decembrim.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
   To piemēro līdz 2011. gada 31. decembrim.

      Briselē, 2010. gada 30. novembrī

            Politikas un drošības komitejas vārdā –

            priekšsēdētājs

         W. STEVENS

      (1)  OV L 322, 9.12.2009., 22. lpp.

      (2)  OV L 330, 16.12.2009., 79. lpp.


title: Padomes lēmums (2001. gada 6. novembris), ar ko Eiropas Investīciju bankai tiek piešķirta Kopienas garantija zaudējumiem attiecībā uz īpašu aizdevumu darbību izvēlētajiem vides projektiem Baltijas jūras baseina Krievijas daļā Ziemeļu dimensijas projekta ietvaros

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

32001D0777

Oficiālais Vēstnesis L 292 , 09/11/2001 Lpp. 0041 - 0042

		Padomes lēmums(2001. gada 6. novembris),ar ko Eiropas Investīciju bankai tiek piešķirta Kopienas garantija zaudējumiem attiecībā uz īpašu aizdevumu darbību izvēlētajiem vides projektiem Baltijas jūras baseina Krievijas daļā Ziemeļu dimensijas projekta ietvaros(2001/777/EK)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 308. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu [1],ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu [2],tā kā:(1) Ziemeļu dimensijas projekta izstrāde aizsākās Eiropas Savienības sanāksmē Helsinkos, 1999. gada 10. un 11. decembrī, kurā Komisija tika aicināta izstrādāt Ziemeļu dimensijas rīcības plānu. Eiropadomes 2000. gada jūnija sanāksmē Feirā pieņēma Rīcības plānu ES ārējai un pārrobežu politikai laikposmam no 2000. gada līdz 2003. gadam. Ziemeļu dimensija ietver ģeogrāfisko apgabalu no Islandes rietumos līdz ziemeļrietumu Krievijai, no Barenca un Karas jūras Norvēģijas ziemeļos līdz Baltijas jūras dienvidu krastam.(2) Ziemeļu dimensijas projekta mērķis ir pievērst uzmanību īpašām reģionu attīstības problēmām Ziemeļeiropā. Tās ietver bargos klimatiskos apstākļus, lielos attālumus, dzīves līmeņa īpaši lielās atšķirības, vides problēmas, ieskaitot problēmas ar kodolatkritumiem un notekūdeņu apsaimniekošanu, kā arī nepietiekamas transporta un pārrobežu infrastruktūras. Projekta mērķis ir pastiprināt pārrobežu sadarbību starp Eiropas Savienību un tās kaimiņvalstīm un Ziemeļeiropas reģioniem.(3) Kopiena jau atbalsta dažus vides projektus ziemeļrietumu Krievijā ar TACIS piešķirtajiem līdzekļiem, kuru uzdevums, cita starpā, ir pievērst uzmanību nepieciešamībai samazināt apdraudējumus videi un piesārņojumu, ieskaitot pārrobežu piesārņojumu. Kopienai ir pamats stiprināt tās atbalstu ar ierobežotu Eiropas Investīciju bankas (EIB) aizdevumu palīdzību. EIB iesaistīšanās pastiprinātu Kopienas darbību ietekmi, ne tikai palielinot pieejamo finanšu līdzekļu apjomu, bet arī piesaistot profesionālu EIB projektu komandu.(4) Pēc prezidējošās valsts ieteikuma, Ekonomikas un finanšu padome 2001. gada 12. martā izskatīja kritēriju kopumu ierobežotām EIB īpašām darbībām vides projektiem ziemeļrietumu Krievijā, jo īpaši Sanktpēterburgas un Kaļiņingradas apgabalos. Tika uzsvērts, ka: a) projektus jānovērtē EIB un aizdevumus atļauj piešķirt EIB Valde, katru gadījumu izskatot atsevišķi. Tādējādi tas nav jautājums par vispārējās kreditēšanas pilnvaru piešķiršanu Krievijai; b) projektos jābūt izvirzītam nopietnam mērķim vides jomā, kā arī tam jābūt būtiskam Eiropas Savienībai; c) EIB jāsadarbojas un jāpiedalās līdzfinansēšanā kopā ar citām starptautiskām finanšu institūcijām, lai nodrošinātu riska sadalījumu un atbilstošu projektu nosacītību; d) paredzamajai aizdevumu maksimālajai kopsummai ir jābūt noteiktai EUR 100 miljoni; e) Krievijai ir jāpilda tās starptautiskās finansiālās saistības, ieskaitot Parīzes Kluba saistības.(5) Eiropadomes sanāksmē Stokholmā, 2001. gada 23. un 24. martā secināja, ka Eiropas Savienībai jāpaver iespēja EIB kreditēt izvēlētos vides projektus Krievijā, saskaņā ar Eiropadomes noteiktajiem īpašajiem kritērijiem.(6) Tādēļ būtu ieteicams piešķirt garantiju EIB, lai atļautu tai parakstīt aizdevumu operācijas saskaņā ar šo īpašo kreditēšanas darbību izvēlētajiem vides projektiem Baltijas jūras Krievijas piekrastē, jo īpaši Sanktpēterburgas un Kaļiņingradas apgabalos. EIB ir norādījusi uz tās spēju un vēlmi palielināt aizdevumu summu no saviem resursiem ziemeļrietumu Krievijā, saskaņā ar tās Statūtiem.(7) Šī īpašās darbības, kas ietver atsevišķu 100 % Kopienas garantiju, veic izņēmuma gadījumos un nav uzskatāmas par precedentu citām darbībām nākotnē.(8) Ziemeļu dimensijas vides partnerība nodrošinās pamata ietvarus prioritāšu noteikšanai, ieskaitot Komisiju, divpusējus un daudzpusējus donorus, starptautiskas institūcijas un iesaistītās pārejas valstis.(9) EIB finansējums Krievijā saskaņā ar šo Direktīvu būtu jāpārvalda saskaņā ar EIB parastajiem kritērijiem un procedūrām, ietverot piemērotus kontroles pasākumus, kā arī attiecīgus noteikumus un kārtību attiecībā uz Revīzijas palātu un OLAF.(10) Šā Lēmuma pieņemšanai Līgums neparedz citas pilnvaras kā tās, kas paredzētas 308. pantā,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsMērķisKopiena piešķir Eiropas Investīciju bankai (še turpmāk "EIB") garantiju attiecībā uz visiem maksājumiem, ko EIB nav saņēmusi, bet kas tai pienākas attiecībā uz kredītiem, kas piešķirti saskaņā ar tās parastajiem kritērijiem attiecībā uz investīciju projektiem, kuri ir īstenoti, saskaņā ar šo īpašo kreditēšanas darbību Baltijas jūras baseina Krievijas daļā Ziemeļu dimensijas projekta ietvaros. Piemērotie projekti jābūt izvirzītam nopietnam mērķim vides jomā un jābūt būtiskiem Eiropas Savienībai.2. pantsAizdevumu maksimālais apjoms un nosacījumi1. Piešķirto kredītu maksimālais apjoms ir EUR 100 miljoni.2. Šajā lēmumā, EIB tiek piešķirta ārkārtas 100 % Kopienas garantija, kas attiecas uz saskaņā ar šo lēmumu piešķirto kredītu kopsummu un visas saistītās summas.3. Ar aizdevumiem finansētie projekti, kuri jāsedz ar garantiju, atbilst šādiem kritērijiem:a) tiesības pretendēt saskaņā ar 1. pantu;b) EIB sadarbība un līdzfinansēšana kopā ar citām starptautiskām finanšu institūcijām, lai nodrošinātu riska sadalījumu un atbilstošu projektu nosacītību.4. Saskaņā ar Protokola par Eiropas Investīciju bankas Statūtu 18. panta 1. punkta otro daļu, EIB Valde, katru gadījumu izskatot atsevišķi, apstiprina katru aizdevumu, ko sedz ar Kopienas garantiju.5. EIB Direktoru padome izvirza projektus apstiprināšanai Valdē tikai tad, ja Krievija pilda finansiālās saistības, ieskaitot Parīzes Kluba saistības.3. pantsZiņojumu sagatavošanaKomisija katru gadu informē Eiropas Parlamentu un Eiropas Savienības Padomi par aizdevumu operācijām, kas veiktas saskaņā ar šo lēmumu, un vienlaikus iesniedz novērtējumu par šā lēmuma īstenošanu un koordināciju starp starptautiskajām finanšu iestādēm, kas iesaistījušās projektos. Informācijā, ko Eiropas Parlamentam un Padomei iesniedz Komisija, ietver šim lēmumam atbilstīgas kreditēšanas ieguldījuma novērtējumu Kopienas mērķu sasniegšanā Ziemeļu dimensijas projekta ietvaros.Pirmajā daļā minētajiem nolūkiem EIB nodod Komisijai attiecīgo informāciju.4. pantsIlgumsPašreizējā garantija attiecas uz aizdevumiem, kas parakstīti trīs gadu laikā pēc šā lēmuma pieņemšanas dienas. Ja, šo trīs gadu posmam beidzoties, EIB parakstītie aizdevumi nav sasnieguši 2. pantā minēto kopējo maksimālo apjomu, šo laika posmu automātiski pagarina par sešiem mēnešiem.5. pantsNobeiguma noteikumi1. Šis lēmums stājas spēkā tā publicēšanas dienā Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.2. EIB un Komisija pieņem noteikumus garantijas sniegšanai.Briselē, 2001. gada 6. novembrīPadomes vārdā —priekšsēdētājsD. Reynders[1] OV C 240 E, 28.8.2001., 295. lpp.[2] Atzinums sniegts 2001. gada 24. oktobrī (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).--------------------------------------------------