title: Komisijas Lēmums (ES) 2019/236 (2019. gada 7. februāris), ar ko pieņem iekšējos noteikumus attiecībā uz informācijas sniegšanu datu subjektiem un dažu viņu tiesību ierobežošanu saistībā ar personas datu apstrādi Eiropas Komisijā Savienības iestāžu iekšējās drošības vajadzībām

text:
                  8.2.2019

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 37/144

         KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2019/236
         (2019. gada 7. februāris),
         ar ko pieņem iekšējos noteikumus attiecībā uz informācijas sniegšanu datu subjektiem un dažu viņu tiesību ierobežošanu saistībā ar personas datu apstrādi Eiropas Komisijā Savienības iestāžu iekšējās drošības vajadzībām
         EIROPAS KOMISIJA,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 249. panta 1. punktu,
         tā kā:

                     (1)

                     Komisijai jādarbojas drošā vidē. Lai to panāktu, ir vajadzīga saskaņota un integrēta pieeja tās drošībai, nodrošinot pienācīgu aizsardzības līmeni personām, aktīviem un informācijai, kas ir samērīga ar noteiktajiem riskiem, un panākot, ka drošība tiek īstenota efektīvi un savlaicīgi. Komisija saskaras ar nopietniem draudiem un problēmām drošības jomā, jo īpaši attiecībā uz terorismu, kiberuzbrukumiem un politisko un komerciālo spiegošanu.

                     (2)

                     Lai nodrošinātu personu, aktīvu un informācijas drošību, Komisija, jo īpaši izmantojot Cilvēkresursu un drošības ģenerāldirektorāta Drošības direktorātu, veic pasākumus, kas paredzēti Komisijas Lēmumā (ES, Euratom) 2015/443 (1) un kas ietver vairāku kategoriju personas datu apstrādi. Šie pasākumi ietver iepriekšējās darbības pārbaužu veikšanu saskaņā ar Lēmuma (ES, Euratom) 2015/443 7. panta 5. punktu, draudu novērtējumu veikšanu saskaņā ar 12. pantu un drošības izmeklēšanu veikšanu saskaņā ar 13. pantu. Savu izmeklēšanas pilnvaru ietvaros Komisija pirms un pēc izmeklēšanas vai koordinēšanas darbībām un to laikā vāc izmeklēšanai nozīmīgu informāciju, tai skaitā personas datus, no dažādiem avotiem – valsts iestādēm un fiziskām personām – un apmainās ar to ar citām Savienības iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām, dalībvalstu un trešo valstu kompetentajām iestādēm, kā arī starptautiskajām organizācijām.

                     (3)

                     Komisijas apstrādāto personas datu kategorijas ir, piemēram, identifikācijas dati, kontaktinformācija, profesionālie dati un dati, kas saistīti ar iepriekšējās darbības pārbaudi, draudu novērtējumu vai drošības izmeklēšanu. Personas dati tiek glabāti drošā elektroniskā vidē un tādējādi tiek novērsta nelikumīga piekļuve datiem vai to nosūtīšana personām ārpus Komisijas. Personas dati līdz izmeklēšanas beigām tiek glabāti par izmeklēšanu atbildīgajos Komisijas dienestos. Dažādi saglabāšanas periodi attiecas uz dažādām apstrādes darbībām atkarībā no izmeklēšanas kategorijas, proti, vai pastāv aizdomas par noziedzīgiem nodarījumiem, pretizlūkošanu vai terorisma apkarošanu. Saglabāšanas perioda beigās ar lietu saistītā informācija, tostarp personas dati, tiek dzēsta (2).

                     (4)

                     Komisijai kā pārzinim tās uzdevumu izpildes gaitā ir pienākums ievērot tādas fizisko personu tiesības attiecībā uz personas datu apstrādi, kas atzītas Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 8. panta 1. punktā un Līguma par Eiropas Savienības darbību 16. panta 1. punktā, kā arī tiesības, kas paredzētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2018/1725 (3). Vienlaikus Komisijai ir pienākums ievērot stingrās prasības attiecībā uz konfidencialitāti, kas minētas Lēmuma (ES, Euratom) 2015/443 9. pantā.

                     (5)

                     Noteiktos apstākļos ir nepieciešams saskaņot datu subjektu tiesības saskaņā ar Regulu (ES) 2018/1725 ar vajadzību Komisijai efektīvi veikt savus uzdevumus, proti, nodrošināt personu, aktīvu un informācijas drošību Komisijā saskaņā ar Lēmumu (ES, Euratom) 2015/443, jo īpaši drošības izmeklēšanas, kā arī ar citu datu subjektu pamattiesību un brīvību pilnīgu ievērošanu. Šajā nolūkā Regulas (ES) 2018/1725 25. panta 1. punkta c), d) un h) apakšpunktā ir noteikts, ka Komisija var ierobežot tās 14.–17., 19., 20. un 35. panta piemērošanu, kā arī 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā nostiprināto pārredzamības principu, ciktāl tā normas atbilst minētās regulas 14.–17., 19. un 20. pantā paredzētajām tiesībām un pienākumiem.

                     (6)

                     Lai nodrošinātu, ka Komisija efektīvi veic savus uzdevumus nodrošināt personu, aktīvu un informācijas drošību Komisijā saskaņā ar Lēmumu (ES, Euratom) 2015/443, jo īpaši drošības izmeklēšanu, vienlaikus ievērojot personas datu aizsardzības standartus saskaņā ar Regulu (ES) 2018/1725, ir jāpieņem iekšējie noteikumi, saskaņā ar kuriem Komisija var ierobežot datu subjektu tiesības saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 25. panta 1. punkta c), d) un h) apakšpunktu.

                     (7)

                     Šiem iekšējiem noteikumiem būtu jāaptver visas apstrādes darbības, ko īsteno Komisija, veicot uzdevumus, lai nodrošinātu personu, aktīvu un informācijas drošību Komisijā saskaņā ar Lēmumu (ES, Euratom) 2015/443, jo īpaši tās izmeklēšanas funkcijas drošības jomā. Tie būtu jāpiemēro datu apstrādes darbībām, kas veiktas pirms izmeklēšanas sākšanas, izmeklēšanas laikā un izmeklēšanas rezultātu uzraudzības laikā.

                     (8)

                     Lai ievērotu atbilstību Regulas (ES) 2018/1725 14., 15. un 16. pantam, Komisijai būtu pārredzami un saskaņoti – Komisijas tīmekļvietnē publicētu datu aizsardzības paziņojumu veidā – jāinformē visas fiziskās personas par savām darbībām saistībā ar viņu personas datu apstrādi un par viņu tiesībām.

                     (9)

                     Turklāt Komisijai būtu atbilstošā formātā individuāli jāinformē datu subjekti, kas iesaistīti drošības izmeklēšanā, proti, attiecīgās personas un liecinieki. Turklāt Komisijai būtu individuāli jāinformē personas, kuru datus apstrādā saistībā ar drošības pasākumiem, kas veikti saskaņā ar Lēmuma (ES, Euratom) 2015/443 7. panta 5. punktu un 12. panta 1. punkta d) un e) apakšpunktu, proti, pārmeklēšanu Komisijas telpās un meklēšanu komunikācijas un informācijas sistēmās un aprīkojumā.

                     (10)

                     Pamatojoties uz Regulas (ES) 2018/1725 25. pantu, Komisijai var būt nepieciešams ierobežot informācijas sniegšanu datu subjektiem un datu subjektu citu tiesību īstenošanu, lai jo īpaši aizsargātu drošības izmeklēšanu, tās izmeklēšanas instrumentus un metodes, citu publiskā sektora iestāžu drošības izmeklēšanas un procedūras, kā arī citu to personu tiesības, kas saistītas ar minēto drošības izmeklēšanu, izmeklēšanām un/vai procedūrām.

                     (11)

                     Dažos gadījumos, sniedzot konkrētu informāciju datu subjektiem vai atklājot, ka pastāv izmeklēšanas vai drošības pasākumi, kas veikti saskaņā ar Lēmuma (ES, Euratom) 2015/443 12. panta 1. punkta d) apakšpunktu un e) apakšpunktu, proti, pārmeklēšana Komisijas telpās un meklēšana komunikācijas un informācijas sistēmās un aprīkojumā, varētu padarīt neiespējamu izmeklēšanas mērķa sasniegšanu vai nopietni kaitēt izmeklēšanas mērķim un Komisijas spējai nodrošināt tās drošību un jo īpaši efektīvi veikt drošības izmeklēšanas nākotnē.

                     (12)

                     Turklāt Lēmuma (ES, Euratom) 2015/443 17. panta 2. un 3. punktā minētās efektīvas sadarbības labad Komisijai var nākties datu subjektu tiesību piemērošanu ierobežot tādēļ, lai aizsargātu apstrādes darbības, ko veic citas Savienības iestādes, struktūras, biroji un aģentūras vai dalībvalstu kompetentās iestādes. Šajā nolūkā Komisijai būtu jāapspriežas ar minētajām iestādēm, struktūrām, birojiem, aģentūrām un dalībvalstu iestādēm par ierobežojumu noteikšanas attiecīgajiem iemesliem un ierobežojumu nepieciešamību un samērīgumu.

                     (13)

                     Komisijai var arī nākties ierobežot informācijas sniegšanu datu subjektiem un datu subjektu citu tiesību piemērošanu saistībā ar personas datiem, kas saņemti no trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām, lai īstenotu savu pienākumu sadarboties ar šīm valstīm vai organizācijām un tādējādi aizsargātu svarīga Savienības vispārējās sabiedrības interesēs esoša mērķa sasniegšanu. Tomēr dažos gadījumos datu subjekta intereses vai pamattiesības prevalē pār starptautiskās sadarbības interesēm.

                     (14)

                     Komisijai visi ierobežojumi būtu jāizskata pārredzamā veidā un jāreģistrē visi ierobežojumu piemērošanas gadījumi attiecīgajā ierakstu sistēmā.

                     (15)

                     Saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 25. panta 8. punktu datu pārziņi var atlikt, izlaist vai atteikt informācijas sniegšanu datu subjektam par ierobežojuma piemērošanas iemesliem, ja šādas informācijas sniegšana jebkādā veidā būtu pretrunā ierobežojuma nolūkam. Tā tas ir, piemēram, ar Regulas (ES) 2018/1725 16. un 35. pantā paredzēto tiesību ierobežojumiem.

                     (16)

                     Komisijai būtu regulāri jāpārskata noteiktie ierobežojumi, lai nodrošinātu, ka datu subjekta tiesības tikt informētām saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 16. un 35. pantu ir ierobežotas tikai tik ilgi, kamēr šādi ierobežojumi ir nepieciešami, lai Komisija varētu nodrošināt tās drošību un jo īpaši drošības izmeklēšanas veikšanu.

                     (17)

                     Ja ir ierobežotas datu subjektu citas tiesības, pārzinim, katru gadījumu izskatot atsevišķi, būtu jāizvērtē, vai ierobežojuma paziņošana apdraudētu tā mērķi.

                     (18)

                     Lai pārliecinātos par to, ka tiek nodrošināta atbilstība šim lēmumam, Komisijas datu aizsardzības speciālistam būtu neatkarīgi jāizskata ierobežojumu piemērošana.

                     (19)

                     Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs sniedza atzinumu 2018. gada 10. decembrī,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Priekšmets un darbības joma

               1.   Šajā lēmumā ir izklāstīti noteikumi, ko Komisija ievēro, saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 14., 15. un 16. pantu informējot datu subjektus par viņu datu apstrādi saistībā ar savām darbībām, kas tiek veiktas saskaņā ar Lēmumu (ES, Euratom) 2015/443.
               Tajā ir arī noteikts, ar kādiem nosacījumiem Komisija, ievērojot Regulas (ES) 2018/1725 25. panta 1. punkta c), d) un h) apakšpunktu, var ierobežot minētās regulas 4., 14.–17., 19., 20. un 35. panta piemērošanu.

               2.   Šis lēmums attiecas uz Komisijas veikto personas datu apstrādi tādu darbību vajadzībām vai saistībā ar tādām darbībām, kas tiek veiktas, lai nodrošinātu personu, aktīvu un informācijas Komisijā saskaņā ar Lēmumu (ES, Euratom) 2015/443.

            2. pants
            Piemērojamie izņēmumi un ierobežojumi

               1.   Kad Komisija veic savus pienākumus saistībā ar datu subjektu tiesībām, kā noteikts Regulā (ES) 2018/1725, tā apsver, vai būtu piemērojams kāds no minētajā regulā paredzētajiem izņēmumiem.

               2.   Ievērojot šā lēmuma 3. līdz 7. pantu, Komisija var ierobežot Regulas (ES) 2018/1725 14. līdz 17., 19., 20. un 35. panta piemērošanu, kā arī regulas 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā noteiktā pārredzamības principa piemērošanu, ciktāl minētā panta noteikumi attiecas uz tiesībām un pienākumiem, kas paredzēti Regulas (ES) 2018/1725 14. līdz 17., 19. un 20. pantā, ja minēto tiesību un pienākumu īstenošana apdraudētu Savienības iestāžu, struktūru, biroju un aģentūru, tostarp elektronisko sakaru tīklu, iekšējo drošību, tostarp tiktu atklāti tās izmeklēšanas instrumenti un metodes, vai negatīvi ietekmētu citu datu subjektu tiesības un brīvības.

               3.   Ievērojot 3. līdz 7. pantu, Komisija var ierobežot šā panta 2. punktā minētās tiesības un pienākumus attiecībā uz personas datiem, kas iegūti no citām Savienības iestādēm, struktūrām, aģentūrām un birojiem, dalībvalstu vai trešo valstu kompetentajām iestādēm vai starptautiskām organizācijām šādās situācijās:

                           (a)

                           ja minēto tiesību un pienākumu īstenošanu varētu ierobežot citas Savienības iestādes, struktūras, aģentūras un biroji, pamatojoties uz citiem Regulas (ES) 2018/1725 25. pantā minētajiem tiesību aktiem, vai saskaņā ar minētās regulas IX nodaļu vai Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/794 (4) vai Padomes Regulu (ES) 2017/1939 (5);

                           (b)

                           ja dalībvalstu kompetentās iestādes varētu ierobežot minēto tiesību un pienākumu īstenošanu, pamatojoties uz aktiem, kas minēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/679 (6) 23. pantā, vai saskaņā ar valsts noteikumiem, ar kuriem transponēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2016/680 (7) 13. panta 3. punkts, 15. panta 3. punkts vai 16. panta 3. punkts;

                           (c)

                           ja šo tiesību un pienākumu īstenošana var apdraudēt Komisijas sadarbību ar trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām attiecībā uz informācijas apmaiņu par iespējamiem pretizlūkošanas un terorisma apkarošanas draudiem un drošības izmeklēšanu veikšanu.

                     Pirms ierobežojumu piemērošanas pirmās daļas a) un b) apakšpunktā minētajos gadījumos Komisija apspriežas ar attiecīgajām Savienības iestādēm, struktūrām, aģentūrām, birojiem vai dalībvalstu kompetentajām iestādēm, ja vien Komisijai nav skaidrs, ka ierobežojuma piemērošana ir paredzēta kādā no šajos apakšpunktos minētajiem aktiem vai ka šāda apspriešana apdraudētu Lēmuma (ES, Euratom) 2015/443 minēto Komisijas darbību mērķa sasniegšanu.
               Šā punkta pirmās daļas c) apakšpunktu nepiemēro, ja pār Komisijas interesēm sadarboties ar trešām valstīm vai starptautiskajām organizācijām prevalē datu subjektu intereses vai pamattiesības un pamatbrīvības.

               4.   Šā panta 1., 2. un 3. punkts neskar to citu Komisijas lēmumu piemērošanu, ar kuriem pieņem iekšējos noteikumus attiecībā uz informācijas sniegšanu datu subjektiem un dažu viņu tiesību ierobežošanu saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 25. pantu un Komisijas reglamenta 23. pantu.

            3. pants
            Informācijas sniegšana datu subjektiem

               1.   Komisija savā tīmekļa vietnē publicē paziņojumus par datu aizsardzību, ar kuriem tā visus datu subjektus informē par savām darbībām saistībā ar viņu personas datu apstrādi, veicot savus uzdevumus saskaņā ar Lēmumu (ES, Euratom) 2015/443.

               2.   Komisija atbilstošā formātā individuāli informē lieciniekus un personas, uz kurām attiecas drošības izmeklēšana, par viņu personas datu apstrādi. Turklāt Komisija arī individuāli informē personas, kuru datus apstrādā saistībā ar drošības pasākumiem, kas veikti saskaņā ar Lēmuma (ES, Euratom) 2015/443 7. panta 5. punktu un 12. panta 1. punkta d) un e) apakšpunktu, proti, pārmeklēšanu Komisijas telpās un meklēšanu komunikācijas un informācijas sistēmām un aprīkojumā.

               3.   Ja Komisija pilnībā vai daļēji ierobežo šā panta 2. punktā minēto datu subjektu informēšanu, tā sagatavo ierakstu par ierobežojuma iemesliem un tos reģistrē saskaņā ar šā lēmuma 6. pantu.

            4. pants
            Datu subjektu tiesības uz piekļuvi, tiesības uz dzēšanu un tiesības uz apstrādes ierobežošanu

               1.   Ja Komisija pilnā vai daļējā apmērā ierobežo datu subjektu tiesības piekļūt datiem, tiesības uz dzēšanu vai tiesības uz apstrādes ierobežošanu, kas minētas attiecīgi Regulas (ES) 2018/1725 17., 19. vai 20. pantā, tā savā atbildē uz pieprasījumu par piekļuvi, dzēšanu vai apstrādes ierobežošanu informē attiecīgo datu subjektu par piemēroto ierobežojumu un par tā galvenajiem iemesliem, kā arī par iespēju iesniegt sūdzību Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam vai vērsties ar pārsūdzību Eiropas Savienības Tiesā.

               2.   Informācijas sniegšanu par šā panta 1. punktā minētā ierobežojuma iemesliem var atlikt, izlaist vai atteikt, kamēr vien šāda informācijas sniegšana būtu pretrunā ierobežošanas nolūkam.

               3.   Komisija sagatavo ierakstu par ierobežojuma iemesliem un reģistrē tos saskaņā ar šā lēmuma 6. pantu.

               4.   Ja piekļuves tiesības pilnā vai daļējā apmērā tiek ierobežotas, datu subjekts savas piekļuves tiesības var izmantot ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja starpnieka palīdzību saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 25. panta 6., 7. un 8. punktu.

            5. pants
            Datu subjekta informēšana par personas datu aizsardzības pārkāpumu
            Ja Komisija ierobežo Regulas (ES) 2018/1725 35. pantā minēto datu subjekta informēšanu par personas datu aizsardzības pārkāpumu, tā sagatavo ierakstu par ierobežojuma iemesliem un tos reģistrē saskaņā ar šā lēmuma 6. pantu.

            6. pants
            Ierobežojumu ierakstīšana un reģistrēšana

               1.   Komisija ieraksta saskaņā ar šo lēmumu piemēroto ierobežojumu iemeslus, tai skaitā novērtējumu par ierobežojuma nepieciešamību un samērīgumu, ņemot vērā attiecīgos elementus Regulas (ES) 2018/1725 25. panta 2. punktā.
               Šajā nolūkā ierakstā norāda, kā attiecīgo tiesību īstenošana apdraudētu Komisijas pienākumu saskaņā ar Lēmumu (ES, Euratom) 2015/443 vai ierobežojumu, kas piemēroti saskaņā ar 2. panta 2. vai 3. punktu, mērķu sasniegšanu vai negatīvi ietekmētu citu datu subjektu tiesības un brīvības.

               2.   Ierakstu un attiecīgā gadījumā dokumentus, kuros ir fiksēti attiecīgie faktu un juridiskie elementi, reģistrē. Tos pēc pieprasījuma dara pieejamus Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam.

            7. pants
            Ierobežojumu ilgums

               1.   Šā lēmuma 3., 4. un 5. pantā minētos ierobežojumus turpina piemērot tik ilgi, kamēr pastāv tos attaisnojošie iemesli.

               2.   Ja šā lēmuma 3. vai 5. pantā minētā ierobežojuma iemesli vairs nepastāv, Komisija atceļ šo ierobežojumu un informē datu subjektu par ierobežojuma iemesliem. Vienlaikus Komisija informē datu subjektu par iespēju jebkurā laikā iesniegt sūdzību Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam vai vērsties ar pārsūdzību Eiropas Savienības Tiesā.

               3.   Komisija pārskata 4. un 6. pantā minētā ierobežojuma piemērošanu reizi sešos mēnešos pēc tā piemērošanas un attiecīgās izmeklēšanas noslēgumā. Pēc tam Komisija ik gadu pārliecinās, vai attiecīgo ierobežojumu/atlikšanu ir nepieciešams joprojām uzturēt spēkā.

            8. pants
            Izskatīšana, ko veic datu aizsardzības speciālists

               1.   Komisijas datu aizsardzības speciālistu bez liekas kavēšanās informē par ikvienu gadījumu, kad saskaņā ar šo lēmumu tiek ierobežotas datu subjekta tiesības. Datu aizsardzības speciālistam ir tiesības pēc pieprasījuma piekļūt šim ierakstam un jebkuriem dokumentiem, kas ietver pamatā esošos faktiskos un juridiskos elementus.

               2.   Komisijas datu aizsardzības speciālists var pieprasīt ierobežojumu pārskatīšanu. Datu aizsardzības speciālistu informē par pieprasītās pārskatīšanas iznākumu.

               3.   Informācijas apmaiņu ar datu aizsardzības speciālistu visā procedūras laikā reģistrē atbilstīgā formā.

            9. pants
            Šis lēmums stājas spēkā trešajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

            Briselē, 2019. gada 7. februārī

                  Komisijas vārdā –

                  priekšsēdētājs

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  Komisijas 2015. gada 13. marta Lēmums (ES, Euratom) 2015/443 par drošību Komisijā (OV L 72, 17.3.2015., 41. lpp.).

            (2)  Komisijas lietu glabāšana ir reglamentēta ar Kopējo saglabāšanas sarakstu (šā regulatīvā dokumenta jaunākā redakcija ir SEC(2012) 713), kurā termiņu tabulas veidā ir noteikti dažādu veidu Komisijas dokumentu glabāšanas termiņi.

            (3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 23. oktobra Regula (ES) 2018/1725 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās un par šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 45/2001 un Lēmumu Nr. 1247/2002/EK (OV L 295, 21.11.2018., 39. lpp.).

            (4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 11. maija Regula (ES) 2016/794 par Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un ar kuru aizstāj un atceļ Padomes Lēmumus 2009/371/TI, 2009/934/TI, 2009/935/TI, 2009/936/TI un 2009/968/TI (OV L 135, 24.5.2016., 53. lpp.).

            (5)  Padomes 2017. gada 12. oktobra Regula (ES) 2017/1939, ar ko īsteno ciešāku sadarbību Eiropas Prokuratūras (EPPO) izveidei (OV L 283, 31.10.2017., 1. lpp.).

            (6)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Regula (ES) 2016/679 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.).

            (7)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Direktīva (ES) 2016/680 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi, ko veic kompetentās iestādes, lai novērstu, izmeklētu, atklātu noziedzīgus nodarījumus vai sauktu pie atbildības par tiem vai izpildītu kriminālsodus, un par šādu datu brīvu apriti, ar ko atceļ Padomes Pamatlēmumu 2008/977/TI (OV L 119, 4.5.2016., 89. lpp.).


title: Padomes Lēmums (ES) 2019/304 (2019. gada 18. februāris) par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes paziņojumu par to, ka tā vairs nevēlas piedalīties atsevišķos Šengenas acquis noteikumos, kuri iekļauti Padomes Regulā (EK) Nr. 377/2004 par sadarbības koordinatoru tīkla izveidi imigrācijas jomā

text:
                  22.2.2019

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 51/7

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2019/304
         (2019. gada 18. februāris)
         par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes paziņojumu par to, ka tā vairs nevēlas piedalīties atsevišķos Šengenas acquis noteikumos, kuri iekļauti Padomes Regulā (EK) Nr. 377/2004 par sadarbības koordinatoru tīkla izveidi imigrācijas jomā
         EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
         ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
         ņemot vērā Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību pievienoto Protokolu Nr. 19 par Šengenas acquis, kas iekļauts Eiropas Savienības sistēmā, un jo īpaši tā 5. panta 3. punktu,
         ņemot vērā paziņojumu, kuru saskaņā ar 5. panta 2. punktu Protokolā Nr. 19 par Šengenas acquis, kas iekļauts Eiropas Savienības sistēmā, Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes valdība sniedza ar 2018. gada 1. oktobra vēstuli Padomes priekšsēdētājam, par to, ka tā nevēlas piedalīties priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par Eiropas imigrācijas sadarbības koordinatoru tīkla izveidi,
         tā kā:

                     (1)

                     Apvienotā Karaliste ir piedalījusies Padomes Regulā (EK) Nr. 377/2004 (1), kas grozīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 493/2011 (2011. gada 5. aprīlis) (2).

                     (2)

                     Noteiktā triju mēnešu termiņa laikā, 2018. gada 1. oktobrī, Apvienotā Karaliste paziņoja Padomes priekšsēdētājam, ka nevēlas piedalīties pārstrādātās Regulas (EK) Nr. 377/2004 pieņemšanā, kuru Komisija ierosināja 2018. gada 16. maijā un kuru Padome visās vajadzīgo valodu redakcijās saņēma 2018. gada 2. jūlijā.

                     (3)

                     Regulas (EK) Nr. 377/2004 mērķis ir pastiprināt trešās valstīs darbā norīkotu imigrācijas sadarbības koordinatoru sadarbību – īpaši, nosakot pienākumu izveidot vietējus vai reģionālus imigrācijas sadarbības koordinatoru tīklus, kā arī sekmējot to, lai vietējos tīklos regulārai informācijas apmaiņai tiktu izmantots speciāls e-rīks, un izveidojot sistēmu, kurā pusgada ziņojumos prezidentvalsts ziņo par imigrācijas sadarbības koordinatoru tīklu darbībām, – kam nav vajadzīga nekādu operatīvu sistēmu izmantošana vai tieša mijiedarbība ar noteikumiem citos juridiskos instrumentos, kas ir daļa no Šengenas acquis.

                     (4)

                     Lai gan Regulas (EK) Nr. 377/2004 2018. gada 16. maija pārstrādāšanas priekšlikuma mērķis ir palielināt koordināciju un optimālāk izmantot imigrācijas sadarbības koordinatorus, tostarp trešās valstīs izvietotos jaunos Eiropas sadarbības koordinatorus, lai viņi varētu efektīvāk pildīt ES prioritātes migrācijas jomā, priekšlikums neatkāpjas no pašreizējās Regulas (EK) Nr. 377/2004 būtības, ciktāl tas attiecas uz konkrētu mijiedarbību ar citām Šengenas acquis daļām.

                     (5)

                     Tādējādi var uzskatīt, ka priekšlikums pārstrādāt Regulu (EK) Nr. 377/2004 tāpat kā pašreizējā Regula (EK) Nr. 377/2004 Šengenas acquis sistēmā ir autonoms pasākums, kuram no tā darbības viedokļa nav mijiedarbības ar citiem juridiskiem instrumentiem, kuri ir daļa no Šengenas acquis.

                     (6)

                     Šajā izņēmuma gadījumā un ņemot vērā to, ka Šengenas acquis noteikumu kopumā pašreizējā Regula (EK) Nr. 377/2004 ir autonoma, var uzskatīt, ka tad, ja Apvienotā Karaliste pašreizējā regulā vai tās turpmākos grozījumos vairs nepiedalās, bet turpina piedalīties pārējā Šengenas acquis, kurā tā patlaban piedalās, ievērojot Padomes Lēmumu 2000/365/EK (3), tiktu nodrošināta pēc iespējas plašāka Apvienotās Karalistes līdzdalība, nopietni neskarot pārējo Šengenas acquis daļu izmantojamību un reizē respektējot to saderību.

                     (7)

                     Tādēļ saskaņā ar 5. panta 3. punktu Protokolā Nr. 19 no ierosinātās Regulas (EK) Nr. 377/2004 pārstrādātās redakcijas spēkā stāšanās dienas Lēmuma 2000/365/EK 8. panta 2. punktu būtu jābeidz piemērot Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotajai Karalistei attiecībā uz pašreizējo Regulu (EK) Nr. 377/2004 un visiem tās turpmākiem grozījumiem, tostarp Regulas (EK) Nr. 377/2004 pārstrādāšanas priekšlikumu.

                     (8)

                     Tādēļ saskaņā ar 5. panta 3. punktu Protokolā Nr. 19 no ierosinātās pārstrādātās redakcijas spēkā stāšanās dienas būtu jābeidz piemērot arī Padomes Lēmuma 2004/926/EK (4) I pielikuma 6. punktu attiecībā uz Regulu (EK) Nr. 377/2004,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            No dienas, kad stājas spēkā ierosinātā pārstrādātā Eiropas Parlamenta un Padomes Regula par Eiropas imigrācijas sadarbības koordinatoru tīkla izveidi, Lēmumu 2000/365/EK un Lēmuma 2004/926/EK I pielikuma 6. punktu vairs nepiemēro Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotajai Karalistei attiecībā uz Padomes Regulu (EK) Nr. 377/2004 un visiem turpmākiem tās grozījumiem.

            2. pants
            Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

            Briselē, 2019. gada 18. februārī

                  Padomes vārdā –

                  priekšsēdētāja

               F. MOGHERINI

            (1)  Padomes Regula (EK) Nr. 377/2004 (2004. gada 19. februāris) par sadarbības koordinatoru tīkla izveidi imigrācijas jomā (OV L 64, 2.3.2004., 1. lpp.).

            (2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 493/2011 (2011. gada 5. aprīlis), ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 377/2004 par sadarbības koordinatoru tīkla izveidi imigrācijas jomā (OV L 141, 27.5.2011., 13. lpp.).

            (3)  Padomes Lēmums 2000/365/EK (2000. gada 29. maijs) par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp.).

            (4)  Padomes Lēmums 2004/926/EK (2004. gada 22. decembris) par to, kā Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotā Karaliste piemēro daļu no Šengenas acquis noteikumiem (OV L 395, 31.12.2004., 70. lpp.).


title: Padomes Lēmums (ES) 2019/380 (2019. gada 4. marts) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā par grozījumiem EEZ līguma IX pielikumā (Finanšu pakalpojumi) un XIX pielikumā (Patērētāju tiesību aizsardzība) (Dokuments attiecas uz EEZ.)

text:
                  11.3.2019

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 69/43

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2019/380
         (2019. gada 4. marts)
         par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā par grozījumiem EEZ līguma IX pielikumā (Finanšu pakalpojumi) un XIX pielikumā (Patērētāju tiesību aizsardzība)
         (Dokuments attiecas uz EEZ)
         EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. pantu saistībā ar 218. panta 9. punktu,
         ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 2894/94 (1994. gada 28. novembris) par Eiropas Ekonomikas zonas līguma īstenošanas kārtību (1) un jo īpaši tās 1. panta 3. punktu,
         ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
         tā kā:

                     (1)

                     Līgums par Eiropas Ekonomikas zonu (2) (“EEZ līgums”) stājās spēkā 1994. gada 1. janvārī.

                     (2)

                     Saskaņā ar EEZ līguma 98. pantu EEZ Apvienotā komiteja var nolemt grozīt cita starpā minētā līguma IX pielikumu (Finanšu pakalpojumi) un XIX pielikumu (Patērētāju tiesību aizsardzība).

                     (3)

                     EEZ līgumā ir jāiekļauj Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/17/ES (3).

                     (4)

                     Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza EEZ līguma IX un XIX pielikums.

                     (5)

                     Tādēļ Savienības nostājas EEZ Apvienotajā komitejā pamatā vajadzētu būt pievienotajam lēmuma projektam,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Nostājas, kas Savienības vārdā ir jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā par ierosinātajiem grozījumiem EEZ līguma IX pielikumā (Finanšu pakalpojumi) un XIX pielikumā (Patērētāju tiesību aizsardzība), pamatā ir EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projekts, kas pievienots šim lēmumam.

            2. pants
            Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

            Briselē, 2019. gada 4. martā

                  Padomes vārdā –

                  priekšsēdētājs

               A. ANTON

            (1)  OV L 305, 30.11.1994., 6. lpp.

            (2)  OV L 1, 3.1.1994., 3. lpp.

            (3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/17/ES (2014. gada 4. februāris) par patērētāju kredītlīgumiem saistībā ar mājokļa nekustamo īpašumu un ar ko groza Direktīvas 2008/48/EK un 2013/36/ES un Regulu (ES) Nr. 1093/2010 (OV L 60, 28.2.2014., 34. lpp.).

            PROJEKTS
            EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS Nr. …/2019
            (… gada …),
            ar ko groza EEZ līguma IX pielikumu (Finanšu pakalpojumi) un XIX pielikumu (Patērētāju tiesību aizsardzība)
            EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,
            ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”) un jo īpaši tā 98. pantu,
            tā kā:

                        (1)

                        EEZ līgumā jāiekļauj Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/17/ES (2014. gada 4. februāris) par patērētāju kredītlīgumiem saistībā ar mājokļa nekustamo īpašumu un ar ko groza Direktīvas 2008/48/EK un 2013/36/ES un Regulu (ES) Nr. 1093/2010 (1), kas labota ar OV L 246, 23.9.2015., 11. lpp.

                        (2)

                        Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza EEZ līguma IX un XIX pielikums,

                  IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants
               EEZ līguma IX pielikumu groza šādi:

                           1)

                           pielikuma 31.g punktam (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1093/2010) pievieno šādu ievilkumu:

                                       “—

                                          32014 L 0017: Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/17/ES (2014. gada 4. februāris) (OV L 60, 28.2.2014., 34. lpp.), kas labota ar OV L 246, 23.9.2015., 11. lpp.”;

                           2)

                           aiz 31.i punkta (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1095/2010) iekļauj šādu punktu:

                                       “31.j

                                          32014 L 0017: Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/17/ES (2014. gada 4. februāris) par patērētāju kredītlīgumiem saistībā ar mājokļa nekustamo īpašumu un ar ko groza Direktīvas 2008/48/EK un 2013/36/ES un Regulu (ES) Nr. 1093/2010 (OV L 60, 28.2.2014., 34. lpp.), kas labota ar OV L 246, 23.9.2015., 11. lpp.

                                       Direktīvas noteikumus šajā līgumā lasa ar šādiem pielāgojumiem:

                                                   a)

                                                   neatkarīgi no šā līguma 1. protokola noteikumiem un ja šajā līgumā nav teikts citādi, termini “dalībvalsts(-is)” un “kompetentās iestādes” papildus to nozīmei, kas izmantota direktīvā, ietver arī, attiecīgi, EBTA valstis un to kompetentās iestādes;

                                                   b)

                                                   direktīvas 5. panta 3. punkta b) apakšpunktā aiz vārdiem “Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Banku iestādi) (EBI)” iekļauj vārdus “vai attiecīgā gadījumā EBTA Uzraudzības iestādi”;

                                                   c)

                                                   direktīvas 12. panta 3. punktā un 27. panta 3. punktā vārdus “2014. gada 20. marta” attiecībā uz EBTA valstīm lasa: “dienas, kad stājas spēkā EEZ Apvienotās komitejas … Lēmums Nr. … [šis lēmums]”;

                                                   d)

                                                   direktīvas 14. panta 5. punktā vārdus “2014. gada 20. marta” attiecībā uz EBTA valstīm lasa “dienas, kad stājas spēkā EEZ Apvienotās komitejas … Lēmums Nr. … [šis lēmums]” un vārdus “līdz 2019. gada 21. martam” lasa: “piecus gadus pēc tam”;

                                                   e)

                                                   direktīvas 26. panta 2. punktam pievieno šādu daļu:
                                                   “Lihtenšteina ir atbrīvota no statistiskās pārraudzības, kas paredzēta 26. panta 2. punktā.”;

                                                   f)

                                                   direktīvas 34. panta 2. punkta piektajā daļā un 4. punkta b) apakšpunktā vārdus “EBI var rīkoties” aizstāj ar vārdiem “EBI vai attiecīgā gadījumā EBTA Uzraudzības iestāde var rīkoties”;

                                                   g)

                                                   direktīvas 37. pantā vārdus “EBI var rīkoties saskaņā ar pilnvarām, kuras tai piešķirtas ar minēto pantu, un jebkurš saistošs lēmums, ko EBI ir pieņēmusi” aizstāj ar vārdiem “EBI vai attiecīgā gadījumā EBTA Uzraudzības iestāde var rīkoties saskaņā ar pilnvarām, kuras tai piešķirtas ar minēto pantu, un jebkurš saistošs lēmums, ko EBI vai attiecīgā gadījumā EBTA Uzraudzības iestāde ir pieņēmusi”;

                                                   h)

                                                   direktīvas 43. pantā attiecībā uz EBTA valstīm vārdus “2016. gada 21. marta” un “2014. gada 20. marta” lasa “dienas, kad stājas spēkā EEZ Apvienotās komitejas … Lēmums Nr. … [šis lēmums],” un vārdus “2017. gada 21. martam” lasa “pagājis viens gads no dienas, kad stājies spēkā EEZ Apvienotās komitejas … Lēmums Nr. … [šis lēmums]”.”

               2. pants
               EEZ līguma XIX pielikuma 7.h punktam (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/48/EK) pievieno šādu ievilkumu:

                           “—

                              32014 L 0017: Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/17/ES (2014. gada 4. februāris) (OV L 60, 28.2.2014., 34. lpp.), kas labota ar OV L 246, 23.9.2015., 11. lpp.”

               3. pants
               Direktīvas 2014/17/ES, kas labota ar OV L 246, 23.9.2015., 11. lpp., teksti islandiešu un norvēģu valodā, kas jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ papildinājumā, ir autentiski.

               4. pants
               Šis lēmums stājas spēkā […], ja ir iesniegti visi paziņojumi saskaņā ar EEZ līguma 103. panta 1. punktu (*1).

               5. pants
               Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

               Briselē,

                     EEZ Apvienotās komitejas vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     EEZ Apvienotās komitejas sekretāri

               (1)  OV L 60, 28.2.2014., 34. lpp.

               (*1)  [Konstitucionālās prasības nav norādītas.] [Konstitucionālas prasības ir norādītas.]


title: Padomes Lēmums (ES) 2019/381 (2019. gada 4. marts) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā par grozījumu EEZ līguma II pielikumā (Tehniskie noteikumi, standarti, testēšana un sertifikācija) un XI pielikumā (Elektroniskie sakari, audiovizuālie pakalpojumi un informācijas sabiedrība) (Dokuments attiecas uz EEZ.)

text:
                  11.3.2019

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 69/46

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2019/381
         (2019. gada 4. marts)
         par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā par grozījumu EEZ līguma II pielikumā (Tehniskie noteikumi, standarti, testēšana un sertifikācija) un XI pielikumā (Elektroniskie sakari, audiovizuālie pakalpojumi un informācijas sabiedrība)
         (Dokuments attiecas uz EEZ)
         EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43., 114. un 337. pantu saistībā ar tā 218. panta 9. punktu,
         ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 2894/94 (1994. gada 28. novembris) par Eiropas Ekonomikas zonas līguma īstenošanas kārtību (1) un jo īpaši tās 1. panta 3. punktu,
         ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
         tā kā:

                     (1)

                     Līgums par Eiropas Ekonomikas zonu (2) (“EEZ līgums”) stājās spēkā 1994. gada 1. janvārī.

                     (2)

                     Saskaņā ar EEZ līguma 98. pantu EEZ Apvienotā komiteja var nolemt grozīt inter alia minētā līguma II pielikumu (Tehniskie noteikumi, standarti, testēšana un sertifikācija) un XI pielikumu (Elektroniskie sakari, audiovizuālie pakalpojumi un informācijas sabiedrība).

                     (3)

                     EEZ līgumā jāiekļauj Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2015/1535 (3).

                     (4)

                     Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza EEZ līguma II un XI pielikums.

                     (5)

                     Tādēļ Savienības nostājas EEZ Apvienotajā komitejā pamatā vajadzētu būt pievienotajam lēmuma projektam,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Nostājas, kas Savienības vārdā ir jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā par ierosinātajiem grozījumiem EEZ līguma II pielikumā (Tehniskie noteikumi, standarti, testēšana un sertifikācija) un XI pielikumā (Elektroniskie sakari, audiovizuālie pakalpojumi un informācijas sabiedrība), pamatā ir EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projekts, kas pievienots šim lēmumam.

            2. pants
            Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

            Briselē, 2019. gada 4. martā

                  Padomes vārdā –

                  priekšsēdētājs

               A. ANTON

            (1)  OV L 305, 30.11.1994., 6. lpp.

            (2)  OV L 1, 3.1.1994., 3. lpp.

            (3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2015/1535 (2015. gada 9. septembris), ar ko nosaka informācijas sniegšanas kārtību tehnisko noteikumu un Informācijas sabiedrības pakalpojumu noteikumu jomā (OV L 241, 17.9.2015., 1. lpp.).

            PROJEKTS
            EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS Nr. …/2019
            (… gada …),
            ar ko groza EEZ līguma II pielikumu (Tehniskie noteikumi, standarti, testēšana un sertifikācija) un XI pielikumu (Elektroniskie sakari, audiovizuālie pakalpojumi un informācijas sabiedrība)
            EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,
            ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”) un jo īpaši tā 98. pantu,
            tā kā:

                        (1)

                        EEZ līgumā jāiekļauj Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2015/1535 (2015. gada 9. septembris), ar ko nosaka informācijas sniegšanas kārtību tehnisko noteikumu un Informācijas sabiedrības pakalpojumu noteikumu jomā (1).

                        (2)

                        Ar Direktīvu (ES) 2015/1535 tiek atcelta Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 98/34/EK (2), kurā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 98/48/EK (3) un kura iekļauta EEZ līgumā un tādējādi ir jāatceļ EEZ līgumā.

                        (3)

                        Lai gan EBTA valstis var sniegt piezīmes un sīki izstrādātus atzinumus attiecībā uz citu EBTA valstu paziņotu tehnisko noteikumu projektu, tās var iesniegt piezīmes tikai attiecībā uz tehnisko noteikumu projektu, ko paziņojušas Savienības dalībvalstis, un otrādi.

                        (4)

                        Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza EEZ līguma II un XI pielikums,

                  IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants
               EEZ līguma II pielikuma XIX nodaļas 1. punkta (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 98/34/EK) tekstu aizstāj ar šādu:
               “32015 L 1535: Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2015/1535 (2015. gada 9. septembris), ar ko nosaka informācijas sniegšanas kārtību tehnisko noteikumu un Informācijas sabiedrības pakalpojumu noteikumu jomā (OV L 241, 17.9.2015., 1. lpp.).
               Direktīvas noteikumus šajā līgumā lasa ar šādiem pielāgojumiem:

                           a)

                           direktīvas 1. panta 1. punkta c) apakšpunkta otro daļu aizstāj ar šādu:
                           “Termins “tehniska specifikācija” ietver arī ražošanas metodes un procesus, kas izmantoti attiecībā uz ražojumiem, kas paredzēti patēriņam cilvēkiem un dzīvniekiem, un zālēm, kas definētas Direktīvas 2001/83/EK 1. pantā (kas iekļauta līguma II pielikuma XIII nodaļas 15.q punktā ar EEZ Apvienotās komitejas 2002. gada 25. jūnija Lēmumu Nr. 82/2002 (4)), kā arī ražošanas metodes un procesus attiecībā uz citiem ražojumiem, ja šādas metodes un procesi ietekmē to īpašības.”;

                           b)

                           direktīvas 5. panta 1. punkta pirmajai daļai pievieno šādu tekstu:
                           “Paziņoto tehnisko noteikumu projektu pilnu tekstu dara pieejamu gan oriģinālvalodā, gan tulkojumā kādā no Savienības oficiālajām valodām.”;

                           c)

                           direktīvas 5. panta 1. punktam pievieno šādu daļu:
                           “Komisija Savienības vārdā, no vienas puses, un EBTA Uzraudzības iestāde vai EBTA valstis ar EBTA Uzraudzības iestādes starpniecību, no otras puses, var pieprasīt sīkāku informāciju par paziņotu tehnisko noteikumu projektu.”;

                           d)

                           direktīvas 5. panta 2. punktam pievieno šādu daļu:
                           “EBTA Uzraudzības iestāde nosūta Komisijai EBTA valstu piezīmes vienota saskaņota paziņojuma veidā, un Komisija nosūta EBTA Uzraudzības iestādei Savienības piezīmes.”;

                           e)

                           terminus “dalībvalsts” un “Komisija” 6. panta 1., 2. un 7. punktā aizstāj attiecīgi ar terminiem “EBTA valsts” un “EBTA Uzraudzības iestāde”;

                           f)

                           direktīvas 6. panta 3., 4., 5. un 6. punktu nepiemēro.”

               2. pants
               EEZ līguma XI pielikuma 5.i punkta tekstu (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 98/34/EK) aizstāj ar šādu:
               “32015 L 1535: Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2015/1535 (2015. gada 9. septembris), ar ko nosaka informācijas sniegšanas kārtību tehnisko noteikumu un Informācijas sabiedrības pakalpojumu noteikumu jomā (OV L 241, 17.9.2015., 1. lpp.).
               Direktīvas noteikumus šajā līgumā lasa ar šādiem pielāgojumiem:

                           a)

                           direktīvas 1. panta 1. punkta c) apakšpunkta otro daļu aizstāj ar šādu:
                           “Termins “tehniska specifikācija” ietver arī ražošanas metodes un procesus, kas izmantoti attiecībā uz ražojumiem, kas paredzēti patēriņam cilvēkiem un dzīvniekiem, un zālēm, kas definētas Direktīvas 2001/83/EK 1. pantā (kas iekļauta līguma II pielikuma XIII nodaļas 15.q punktā ar EEZ Apvienotās komitejas 2002. gada 25. jūnija Lēmumu Nr. 82/2002 (5)), kā arī ražošanas metodes un procesus attiecībā uz citiem ražojumiem, ja šādas metodes un procesi ietekmē to īpašības.”;

                           b)

                           direktīvas 5. panta 1. punkta pirmajai daļai pievieno šādu tekstu:
                           “Paziņoto tehnisko noteikumu projektu pilnu tekstu dara pieejamu gan oriģinālvalodā, gan tulkojumā kādā no Savienības oficiālajām valodām.”;

                           c)

                           direktīvas 5. panta 1. punktam pievieno šādu daļu:
                           “Komisija Savienības vārdā, no vienas puses, un EBTA Uzraudzības iestāde vai EBTA valstis ar EBTA Uzraudzības iestādes starpniecību, no otras puses, var pieprasīt sīkāku informāciju par paziņotu tehnisko noteikumu projektu.”;

                           d)

                           direktīvas 5. panta 2. punktam pievieno šādu daļu:
                           “EBTA Uzraudzības iestāde nosūta Komisijai EBTA valstu piezīmes vienota saskaņota paziņojuma veidā, un Komisija nosūta EBTA Uzraudzības iestādei Savienības piezīmes.”;

                           e)

                           terminus “dalībvalsts” un “Komisija” 6. panta 1., 2. un 7. punktā aizstāj attiecīgi ar terminiem “EBTA valsts” un “EBTA Uzraudzības iestāde”;

                           f)

                           direktīvas 6. panta 3., 4., 5. un 6. punktu nepiemēro.”

               3. pants
               Direktīvas (ES) 2015/1535 teksts islandiešu un norvēģu valodā, kas jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ papildinājumā, ir autentisks.

               4. pants
               Šis lēmums stājas spēkā […], ja ir iesniegti visi paziņojumi saskaņā ar EEZ līguma 103. panta 1. punktu (*1).

               5. pants
               Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

               Briselē,

                     EEZ Apvienotās komitejas vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     EEZ Apvienotās komitejas sekretāri

               (1)  OV L 241, 17.9.2015., 1. lpp.

               (2)  OV L 204, 21.7.1998., 37. lpp.

               (3)  OV L 217, 5.8.1998., 18. lpp.

               (4)  OV L 266, 3.10.2002., 32. lpp., un EEZ papildinājums Nr. 49, 3.10.2002., 22. lpp.

               (5)  OV L 266, 3.10.2002., 32. lpp., un EEZ papildinājums Nr. 49, 3.10.2002., 22. lpp.

               (*1)  [Konstitucionālās prasības nav norādītas.] [Konstitucionālās prasības ir norādītas.]


title: Dalībvalstu valdību pārstāvju Lēmums (ES, Euratom) 2019/383 (2019. gada 6. marts), ar ko ieceļ amatā Vispārējās tiesas tiesnesi

text:
                  11.3.2019

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 69/51

         DALĪBVALSTU VALDĪBU PĀRSTĀVJU LĒMUMS (ES, Euratom) 2019/383
         (2019. gada 6. marts),
         ar ko ieceļ amatā Vispārējās tiesas tiesnesi
         EIROPAS SAVIENĪBAS DALĪBVALSTU VALDĪBU PĀRSTĀVJI,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 19. pantu,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 254. un 255. pantu,
         ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 106.a panta 1. punktu,
         tā kā:

                     (1)

                     Protokola Nr. 3 par Eiropas Savienības Tiesas statūtiem, kas grozīts ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) 2015/2422 (1), 48. pantā ir paredzēts, ka, sākot ar 2019. gada 1. septembri, Vispārējā tiesā ir pa diviem tiesnešiem no katras dalībvalsts.

                     (2)

                     Minētās regulas 2. panta c) punktā ir paredzēts, ka četriem tiesnešiem no deviņiem papildu tiesnešiem, kas jāieceļ no 2019. gada 1. septembra, pilnvaru termiņš beidzas 2022. gada 31. augustā. Šos četrus tiesnešus izraugās, četru dalībvalstu valdībām izvirzot divus tiesnešus Vispārējās tiesas sastāva daļējai nomaiņai 2022. gadā.

                     (3)

                        Tuula Riitta PYNNÄ kundzes kandidatūra ir izvirzīta Vispārējās tiesas papildu tiesneša amatam.

                     (4)

                     Komiteja, kas izveidota ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 255. pantu, ir sniegusi atzinumu par Tuula Riitta PYNNÄ kundzes atbilstību Vispārējās tiesas tiesneša pienākumiem,

               IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Ar šo Tuula Riitta PYNNÄ kundze tiek iecelta par Vispārējās tiesas tiesnesi laikposmam no 2019. gada 1. septembra līdz 2022. gada 31. augustam.

            2. pants
            Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

            Briselē, 2019. gada 6. martā

                  Priekšsēdētāja

               L. ODOBESCU

            (1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2015/2422 (2015. gada 16. decembris), ar ko groza 3. protokolu par Eiropas Savienības Tiesas statūtiem (OV L 341, 24.12.2015., 14. lpp.).


title: Padomes Lēmums (ES) 2019/407 (2019. gada 4. marts) par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu attiecībā uz neregulētas zvejniecības novēršanu atklātās jūras teritorijās Ziemeļu Ledus okeāna centrālajā daļā

text:
                  15.3.2019

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 73/1

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2019/407
         (2019. gada 4. marts)
         par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu attiecībā uz neregulētas zvejniecības novēršanu atklātās jūras teritorijās Ziemeļu Ledus okeāna centrālajā daļā
         EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. pantu saistībā ar tā 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta v) punktu,
         ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
         ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu (1),
         tā kā:

                     (1)

                     Savienībai ir ekskluzīva kompetence kopīgās zivsaimniecības politikas jomā pieņemt jūras bioloģisko resursu saglabāšanas pasākumus un slēgt nolīgumus ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām šajā jomā.

                     (2)

                     Atbilstīgi Padomes Lēmumiem 98/392/EK (2) un 98/414/EK (3) Savienība ir līgumslēdzēja puse Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada 10. decembra Jūras tiesību konvencijai (“konvencija”) un Apvienoto Nāciju Organizācijas Nolīgumam par 1982. gada 10. decembra Apvienoto Nāciju Jūras tiesību konvencijas īstenošanu attiecībā uz transzonālo zivju krājumu un tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību (“nolīgums par zivju krājumiem”). Konvencijā un nolīgumā par zivju krājumiem prasīts visām valstīm sadarboties dzīvo jūras resursu saglabāšanā un pārvaldībā. Nolīgums attiecībā uz neregulētas zvejniecības novēršanu atklātās jūras teritorijās Ziemeļu Ledus okeāna centrālajā daļā (“nolīgums”) izpilda minēto prasību.

                     (3)

                     Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1380/2013 (4) paredzēts, ka ārējās attiecības zivsaimniecības jomā Savienība īsteno saskaņā ar savām starptautiskajām saistībām un rīcībpolitikas mērķiem, kā arī ar minētās regulas 2. un 3. pantā noteiktajiem mērķiem un principiem, lai tādā veidā nodrošinātu jūras bioloģisko resursu un jūras vides ilgtspējīgu izmantošanu, pārvaldību un saglabāšanu. Nolīgums ir saskanīgs ar minētajiem mērķiem.

                     (4)

                     2016. gada 31. martā Padome pilnvaroja Komisiju Savienības vārdā risināt sarunas par starptautisku nolīgumu attiecībā uz neregulētas zvejniecības novēršanu atklātās jūras teritorijās Ziemeļu Ledus okeāna centrālajā daļā. 2017. gada 30. novembrī minētās sarunas tika sekmīgi noslēgtas. Saskaņā ar Padomes Lēmumu (ES) 2018/1257 (5) Nolīgums attiecībā uz neregulētas zvejniecības novēršanu atklātās jūras teritorijās Ziemeļu Ledus okeāna centrālajā daļā tika parakstīts 2018. gada 3. oktobrī, ņemot vērā tā noslēgšanu vēlāk.

                     (5)

                     Savienības kļūšana par nolīguma pusi veicinās Savienības īstenotās saglabāšanas pieejas saskanību dažādos okeānos un stiprinās tās apņemšanos atbalstīt jūras bioloģisko resursu ilgtermiņa saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanai visā pasaulē, un tāpēc tā ir Savienības interesēs.

                     (6)

                     Nolīgums būtu jāapstiprina,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Ar šo Savienības vārdā tiek apstiprināts Nolīgums attiecībā uz neregulētas zvejniecības novēršanu atklātās jūras teritorijās Ziemeļu Ledus okeāna centrālajā daļā (“nolīgums”).
            Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.

            2. pants
            Padomes priekšsēdētājs norīko personu vai personas, kas tiesīgas Savienības vārdā deponēt apstiprinājuma dokumentus, kuri paredzēti nolīguma 15. pantā.

            3. pants
            Šis lēmums stājas spēkā trešajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

            Briselē, 2019. gada 4. martā

                  Padomes vārdā –

                  priekšsēdētājs

               A. ANTON

            (1)  2019. gada 12. februāra piekrišana (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta).

            (2)  Padomes Lēmums 98/392/EK (1998. gada 23. marts) par Eiropas Kopienas parakstīto ANO 1982. gada 10. decembra Jūras tiesību konvenciju un 1994. gada 28. jūlija Nolīgumu par minētās konvencijas XI daļas īstenošanu (OV L 179, 23.6.1998., 1. lpp.).

            (3)  Padomes Lēmums 98/414/EK (1998. gada 8. jūnijs) par Nolīguma par ANO 1982. gada 10. decembra Jūras tiesību konvencijas noteikumu īstenošanu attiecībā uz mainīgas dislokācijas un tālu migrējošo zivju sugu krājumu saglabāšanu un apsaimniekošanu Eiropas Kopienas ratifikāciju (OV L 189, 3.7.1998., 14. lpp.).

            (4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1380/2013 (2013. gada 11. decembris) par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.).

            (5)  Padomes Lēmums (ES) 2018/1257 (2018. gada 18. septembris) par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu Nolīgumu attiecībā uz neregulētas zvejniecības novēršanu atklātās jūras teritorijās Ziemeļu Ledus okeāna centrālajā daļā (OV L 238, 21.9.2018., 1. lpp.).


title: Padomes Lēmums (KĀDP) 2019/415 (2019. gada 14. marts), ar ko groza Lēmumu 2014/145/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz darbībām, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība

text:
                  15.3.2019

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 73/110

         PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2019/415
         (2019. gada 14. marts),
         ar ko groza Lēmumu 2014/145/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz darbībām, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība
         Eiropas Savienības Padome,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 29. pantu,
         ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,
         tā kā:

                     (1)

                     2014. gada 17. martā Padome pieņēma Lēmumu 2014/145/KĀDP (1).

                     (2)

                     2018. gada 12. septembrī Padome pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2018/1237 (2), ar ko Lēmumā 2014/145/KĀDP paredzētie pasākumi tika atjaunoti vēl uz sešiem mēnešiem.

                     (3)

                     Tā kā joprojām tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība, Lēmums 2014/145/KĀDP būtu jāatjauno vēl uz sešiem mēnešiem.

                     (4)

                     Padome ir pārskatījusi katru iekļaušanu sarakstā, kas ietverts Lēmuma 2014/145/KĀDP pielikumā, un nolēma grozīt informāciju par dažām personām un vienībām.

                     (5)

                     Ieraksts par vienu mirušu personu būtu jāsvītro no iekļauto personu un vienību saraksta.

                     (6)

                     Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Lēmums 2014/145/KĀDP,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Lēmuma 2014/145/KĀDP 6. panta otro daļu aizstāj ar šādu:

               “Šo lēmumu piemēro līdz 2019. gada 15. septembrim.”

            2. pants
            Lēmuma 2014/145/KĀDP pielikumu groza tā, kā izklāstīts šā lēmuma pielikumā.

            3. pants
            Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

            Briselē, 2019. gada 14. martā

                  Padomes vārdā –

                  priekšsēdētājs

               G. CIAMBA

            (1)  Padomes Lēmums 2014/145/KĀDP (2014. gada 17. marts) par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz darbībām, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība (OV L 78, 17.3.2014., 16. lpp.).

            (2)  Padomes Lēmums (KĀDP) 2018/1237 (2018. gada 12. septembris), ar ko groza Lēmumu 2014/145/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz darbībām, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība (OV L 231, 14.9.2018., 27. lpp.).

            PIELIKUMS
            Lēmuma 2014/145/KĀDP pielikumu groza šādi:

                        1)

                        ierakstu attiecībā uz turpmāk norādīto personu svītro:

                                    96.

                                       Alexander Vladimirovich ZAKHARCHENKO;

                        2)

                        ierakstus par turpmāk uzskaitītajām personām un vienībām aizstāj ar šādiem ierakstiem:
                        Personas

                                       Vārds

                                       Identifikācijas informācija

                                       Pamatojums

                                       Sarakstā iekļaušanas datums

                                       “19.

                                          Aleksandr Viktorovich VITKO

                                       (Александр Викторович ВИТКО)

                                       Dzimšanas datums: 13.9.1961.
                                       Dzimšanas vieta: Vitebsk (Baltkrievijas PSR)

                                       Bijušais Melnās jūras flotes komandieris, admirālis. Krievijas jūras kara flotes virspavēlnieka vietnieks.
                                       Atbildīgs par to Krievijas spēku komandēšanu, kas okupējuši Ukrainas suverēno teritoriju.

                                       17.3.2014.

                                       22.

                                          Dmitry Olegovich ROGOZIN

                                       (Дмитрий Олегович РОГОЗИН)

                                       Dzimšanas datums: 21.12.1963.
                                       Dzimšanas vieta: Maskava

                                       Bijušais Krievijas Federācijas premjerministra vietnieks. Publiski aicinājis anektēt Krimu.
                                       Kopš 2018. gada ieņem ģenerāldirektora amatu valsts korporācijā.

                                       21.3.2014.

                                       31.

                                          Valery Kirillovich MEDVEDEV

                                       (Валерий Кириллович МЕДВЕДЕВ)

                                          Valeriy Kyrylovych MEDVEDIEV

                                       (Валерiй Кирилович МЕДВЕДЄВ)

                                       Dzimšanas datums: 21.8.1946.
                                       Dzimšanas vieta: Shmakovka, Primorsky region

                                       Bijušais Sevastopoles vēlēšanu komisijas priekšsēdētājs (līdz 2017. gada 26. maijam). Atbildīgs par Krimas referenduma administrēšanu. Saskaņā ar Krievijas sistēmu atbildīgs par referenduma rezultātu parakstīšanu.
                                       Joprojām aktīvi atbalsta separātistu darbības vai politiku.

                                       21.3.2014.

                                       35.

                                          Oleg Yevgenyvich BELAVENTSEV

                                       (Олег Евгеньевич БЕЛАВЕНЦЕВ)

                                       Dzimšanas datums: 15.9.1949.
                                       Dzimšanas vieta: Maskava

                                       Bijušais Krievijas Federācijas prezidenta pilnvarotais pārstāvis tā dēvētajā “Krimas Federālajā apgabalā”, atbildīgs par Krievijas valsts vadītāja konstitucionālo prerogatīvu īstenošanu anektētās Krimas Autonomās Republikas teritorijā. Bijušais Krievijas Drošības padomes nepastāvīgais loceklis.
                                       Bijušais Krievijas Federācijas prezidenta pilnvarotais pārstāvis Ziemeļkaukāza Federālajā apgabalā (līdz 2018. gada jūnijam).
                                       Joprojām aktīvi atbalsta separātistu darbības vai politiku.

                                       29.4.2014.

                                       36.

                                          Oleg Genrikhovich SAVELYEV

                                       (Олег Генрихович Савельев)

                                       Dzimšanas datums: 27.10.1965.
                                       Dzimšanas vieta: Ļeņingrada

                                       Bijušais Krimas lietu ministrs. Atbildīgs par anektētās Krimas Autonomās Republikas integrēšanu Krievijas Federācijā.
                                       Bijušais Krievijas valdības personāla vadītāja vietnieks, atbildīgs par darba organizēšanu valdības komisijā par tā sauktās “Krimas Republikas” sociālekonomisko attīstību.
                                       Krievijas Federācijas Revīzijas kameras personāla vadītājs.

                                       29.4.2014.

                                       46.

                                          Denys Volodymyrovych PUSHYLIN (Денис Володимирович ПУШИЛIН)

                                          Denis Vladimirovich PUSHILIN (Денис Владимирович ПУШИЛИН)

                                       Dzimšanas datums: 9.5.1981. vai 9.5.1982.
                                       Dzimšanas vieta: Makiivka (Donetsk oblast)

                                       Viens no “Doņeckas Tautas Republikas” līderiem. Piedalījās reģionālās pārvaldes ieņemšanā un okupēšanā Doņeckā 2014. gadā. Līdz 2015. gada 4. septembrim tā sauktās “Doņeckas Tautas Republikas”“Tautas padomes” tā sauktais “priekšsēdētāja vietnieks”. Kopš 2015. gada 4. septembra“Doņeckas Tautas Republikas Tautas padomes”“priekšsēdētājs”. Pēc 2018. gada 7. septembra tā dēvētais “Doņeckas Tautas Republikas vadītāja vietas izpildītājs”. Pēc 2018. gada 11. novembra tā dēvētajām vēlēšanām tā dēvētais “Doņeckas Tautas Republikas vadītājs”.

                                       29.4.2014.

                                       55.

                                          Igor Nikolaevich BEZLER (jeb Bes (”velns“))
                                       (Игорь Николаевич БЕЗЛЕР)

                                          Ihor Mykolayovych BEZLER

                                       (Iгор Миколайович БЕЗЛЕР)

                                       Dzimšanas datums: 30.12.1965.
                                       Dzimšanas vieta: Simferopol, Krima

                                       Viens no Horļivkas pašpasludināto paramilitāro grupējumu bijušajiem vadītājiem. Viņš pārņēma savā kontrolē Ukrainas drošības dienesta Doņeckas reģiona biroja ēku un pēc tam ieņēma Iekšlietu ministrijas rajona pārvaldi Horļivkas pilsētā. Viņš ir saistīts ar Igor Strelkov/Girkin, kura vadībā viņš bija iesaistīts Horļivkas pilsētas padomes tautas deputāta Volodymyr Rybak slepkavībā.
                                       Joprojām aktīvi atbalsta separātistu darbības vai politiku.

                                       12.5.2014.

                                       83.

                                          Ekaterina Yurievna GUBAREVA

                                       (Екатерина Юрьевна ГУБАРЕВА),

                                          Kateryna Yuriyivna GUBARIEVA (HUBARIEVA)
                                       (Катерина Юрiївна ГУБАРЄВА)

                                       Dzimšanas datums: 5.7.1983. vai 10.3.1983.
                                       Dzimšanas vieta: Kakhovka (Kherson oblast)

                                       Kamēr viņa pildīja savas tā sauktās “ārlietu ministres” funkcijas, viņa bija atbildīga par tā sauktās “Doņeckas Tautas Republikas” aizsardzību, tādējādi apdraudot Ukrainas teritoriālo integritāti, suverenitāti un neatkarību. Tādējādi, uzņemoties minētās funkcijas un rīkojoties atbilstīgi tām, viņa ir atbalstījusi darbības un politiku, ar ko grauj Ukrainas teritoriālo integritāti, suverenitāti un neatkarību. Joprojām aktīvi atbalsta separātistu darbības un politiku.
                                       Tā sauktās “Doņeckas Tautas Republikas Tautas padomes” bijusī locekle (līdz 2018. gada novembrim).

                                       25.7.2014.

                                       89.

                                          Oksana TCHIGRINA,

                                          Oksana Aleksandrovna CHIGRINA (CHYHRYNA)
                                       (Оксана Александровна ЧИГРИНА)

                                       Dzimšanas datums: iespējams, 23.7.1981.

                                       Bijusī tā sauktās “Luhanskas Tautas Republikas” tā sauktās “valdības” runaspersona, kas nāca klajā ar deklarācijām, cita starpā attaisnojot Ukrainas militārās lidmašīnas notriekšanu, ķīlnieku sagrābšanu, nelikumīgu bruņoto grupējumu cīņas, tādējādi graujot Ukrainas teritoriālo integritāti, suverenitāti un vienotību.
                                       Bijusī LNR Preses dienesta runaspersona.
                                       Joprojām aktīvi atbalsta separātistu darbības vai politiku.

                                       30.7.2014.

                                       91.

                                          Sergey Vadimovich ABISOV

                                       (Сергей Вадимович АБИСОВ)

                                          Sergiy (Serhiy) Vadymovych ABISOV

                                       (Сергiй Вадимович АБIСОВ)

                                       Dzimšanas datums: 27.11.1967.
                                       Dzimšanas vieta: Simferopol, Krima

                                       Piekrītot iecelšanai par tā saukto “Krimas Republikas iekšlietu ministru” ar Krievijas prezidenta 2014. gada 5. maija rīkojumu Nr. 301 un darbojoties kā tā sauktais “iekšlietu ministrs”, viņš ir grāvis Ukrainas teritoriālo integritāti, suverenitāti un vienotību.
                                       Atlaists no tā sauktā “Krimas Republikas iekšlietu ministra” amata 2018. gada jūnijā.

                                       30.7.2014.

                                       97.

                                          Vladimir Petrovich KONONOV (jeb”Tsar“)
                                       (Владимир Петровнч КОНОНОВ)

                                          Volodymyr Petrovych KONONOV

                                       (Володимир Петрович КОНОНОВ)

                                       Dzimšanas datums: 14.10.1974.
                                       Dzimšanas vieta: Gorsky, Luhansk Oblast

                                       2014. gada 14. augustā viņš nomainīja Igor Strelkov/Girkin kā “Doņeckas Tautas Republikas” tā sauktais “aizsardzības ministrs”. Saskaņā ar pieejamo informāciju viņš kopš 2014. gada aprīļa ir bijis separātistu kaujinieku grupas komandieris Doņeckā un solījies atrisināt stratēģisko uzdevumu – atvairīt Ukrainas militāro agresiju. Tādējādi Kononov ir atbalstījis darbības un politiku, kas grauj Ukrainas teritoriālo integritāti, suverenitāti un neatkarību.
                                       Atlaists no tā sauktā “aizsardzības ministra” amata 2018. gada septembrī.

                                       12.9.2014.

                                       102.

                                          Andrei Nikolaevich RODKIN

                                       (Андрей Николаевич Родкин)

                                       Dzimšanas datums: 23.9.1976.
                                       Dzimšanas vieta: Maskava

                                       Bijušais tā sauktās “Doņeckas Tautas Republikas” Maskavas pārstāvis. Savos paziņojumos inter alia runājis par kaujinieku gatavību vest partizānu karu un par Ukrainas armijas ieroču sistēmu sagrābšanu. Tādējādi viņš ir atbalstījis darbības un politiku, kas grauj Ukrainas teritoriālo integritāti, suverenitāti un neatkarību.
                                       Viens no bijušajiem “Union of Donbas Volunteers” līderiem.
                                       Joprojām aktīvi atbalsta separātistu darbības vai politiku.

                                       12.9.2014.

                                       103.

                                          Aleksandr Akimovich KARAMAN

                                       (Александр Акимович КАРАМАН)

                                          Alexandru CARAMAN

                                       Dzimšanas datums: 26.7.1956.
                                       Dzimšanas vieta: Cioburciu, Slobozia district, tagad – Moldovas Republika

                                       Bijušais “Doņeckas Tautas Republikas” tā sauktais “premjerministra vietnieks sociālajās lietās”. Saistīts ar Vladimir Antyufeyev, kurš bija atbildīgs par separātistu “valdības” pasākumiem, ko veikusi tā sauktā “Doņeckas Tautas Republikas valdība”. Tādējādi viņš ir atbalstījis darbības un politiku, kas grauj Ukrainas teritoriālo integritāti, suverenitāti un neatkarību. Bijušā Krievijas premjerministra vietnieka Dmitry Rogozin protežē. Bijušais “Doņeckas Tautas Republikas” Ministru padomes Administrācijas vadītājs.
                                       Līdz 2017. gada martam tā sauktās “Piedņestras Moldāvu Republikas” tā sauktais “prezidenta pilnvarotais pārstāvis” Krievijas Federācijā.
                                       Joprojām aktīvi atbalsta separātistu darbības vai politiku.

                                       12.9.2014.

                                       120.

                                          Sergey Yurievich KOZYAKOV

                                       (Сергей Юрьевич КОЗЬЯКОВ)

                                          Serhiy Yuriyovych KOZYAKOV

                                       (Сергiй Юрiйович КОЗЬЯКОВ)

                                       Dzimšanas datums: 29.9.1982. vai 23.9.1982.

                                       Savā agrākajā amatā – kā tā sauktais “Luhanskas Centrālās vēlēšanu komisijas vadītājs” – viņš bija atbildīgs par tā saukto “vēlēšanu” rīkošanu “Luhanskas Tautas Republikā”2014. gada 2. novembrī. Šīs “vēlēšanas” bija Ukrainas tiesību aktu pārkāpums un tādēļ bija nelikumīgas. Laikā no 2015. gada oktobra līdz 2017. gada decembrim viņš bija “Luhanskas Tautas Republikas” tā sauktais “tieslietu ministrs”.
                                       Uzņemoties un pildot minētos pienākumus un rīkojot nelikumīgās “vēlēšanas”, viņš tādējādi ir aktīvi atbalstījis darbības un politiku, ar ko tiek grauta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība, un vēl vairāk destabilizējis situāciju Ukrainā.
                                       Sadarbojoties ar separātistu iestādēm, joprojām atbalsta un leģitimizē separātistu politiku.

                                       29.11.2014.

                                       122.

                                          Larisa Leonidovna AIRAPETYAN (jeb Larysa AYRAPETYAN, Larisa AIRAPETYAN vai Larysa AIRAPETYAN)
                                       (Лариса Леонидовна АЙРАПЕТЯН)
                                       (Лариса Леонiдiвна АЙРАПЕТЯН)

                                       Dzimšanas datums: 21.2.1970.

                                       Bijusī tā sauktās “Luhanskas Tautas Republikas” tā sauktā “veselības ministre”. Kandidēja tā sauktajās “vēlēšanās”2014. gada 2. novembrī uz tā sauktās “Luhanskas Tautas Republikas”“vadītāja” amatu.
                                       Šīs “vēlēšanas” ir Ukrainas tiesību aktu pārkāpums, un tādēļ tās ir nelikumīgas.
                                       Uzņemoties un pildot minētos pienākumus un oficiāli kandidējot nelikumīgajās “vēlēšanās”, viņa tādējādi ir aktīvi atbalstījusi darbības un politiku, ar ko tiek grauta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība, un vēl vairāk destabilizējusi situāciju Ukrainā.
                                       Joprojām aktīvi atbalsta separātistu darbības vai politiku.

                                       29.11.2014.

                                       129.

                                          Yevgeniy Eduardovich MIKHAYLOV (jeb Yevhen Eduardovych MYCHAYLOV)
                                       (Евгений Эдуардович МИХАЙЛОВ)
                                       (Євген Едуардович МИХАЙЛОВ)

                                       Dzimšanas datums: 17.3.1963.
                                       Dzimšanas vieta: Arkhangelsk

                                       Bijušais “Doņeckas Tautas Republikas” tā sauktais “Ministru padomes ministrs” (valdības lietu pārvaldes vadītājs).
                                       Uzņemoties un pildot minētos pienākumus, viņš tādējādi ir aktīvi atbalstījis darbības un politiku, ar ko tiek grauta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība, un vēl vairāk destabilizējis situāciju Ukrainā.
                                       Joprojām aktīvi atbalsta separātistu darbības vai politiku.

                                       29.11.2014.

                                       132.

                                          Vladyslav Mykolayovych DEYNEGO (jeb Vladislav Nikolayevich DEYNEGO)
                                       (Владислав Миколайович ДЕЙНЕГО)
                                       (Владислав Николаевич ДЕЙНЕГО)

                                       Dzimšanas datums: 12.3.1964.
                                       Dzimšanas vieta: Romny, Sumy oblast

                                          Ромны, Сумская область

                                       Tā sauktās “Luhanskas Tautas Republikas”“Tautas padomes” bijušais “vadītāja vietnieks”.
                                       Uzņemoties un pildot minētos pienākumus, viņš tādējādi ir aktīvi atbalstījis darbības un politiku, ar ko tiek grauta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība, un vēl vairāk destabilizējis situāciju Ukrainā.
                                       Pašreiz ir tā sauktās “Luhanskas Tautas Republikas” tā sauktais “ārlietu ministra pienākumu izpildītājs”.

                                       29.11.2014.

                                       138.

                                          Alexandr Vasilievich SHUBIN

                                       (Александр Васильевич ШУБИН)

                                       Dzimšanas datums: 20.5.1972. vai 30.5.1972.
                                       Dzimšanas vieta: Luhansk

                                       Bijušais nelikumīgās tā sauktās “Luhanskas Tautas Republikas” tā sauktais “tieslietu ministrs”. Bijušais tā sauktās “Luhanskas Tautas Republikas”“Centrālās vēlēšanu komisijas” priekšsēdētājs.
                                       Uzņemoties un pildot minētos pienākumus, viņš tādējādi ir aktīvi atbalstījis darbības un politiku, ar ko tiek grauta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība, un vēl vairāk destabilizējis situāciju Ukrainā.
                                       Atlaists no tā sauktās “Luhanskas Tautas Republikas”“Centrālās vēlēšanu komisijas” priekšsēdētāja amata 2018. gada jūnijā.

                                       16.2.2015.

                                       142.

                                          Aleksandr Yurievich TIMOFEEV

                                       (Александр Юрьевич ТИМОФЕЕВ)

                                          Oleksandr Yuriyovych TYMOFEYEV

                                       (Олександр Юрiйович ТИМОФЕЄВ)

                                       Dzimšanas datums: 15.5.1971.
                                       Dzimšanas vieta: Nevinnomyssk, Stavropol Krai

                                          Невинномысск, Ставропольский край

                                       “Doņeckas Tautas Republikas” bijušais tā sauktais “finanšu un nodokļu ministrs”.
                                       Uzņemoties un pildot minētos pienākumus, viņš tādējādi ir aktīvi atbalstījis darbības un politiku, ar ko tiek grauta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība, un vēl vairāk destabilizējis situāciju Ukrainā.
                                       Atlaists no tā sauktā “finanšu un nodokļu ministra” amata 2018. gada septembrī.

                                       16.2.2015.

                                       149.

                                          Andrei Valeryevich KARTAPOLOV

                                       (Андрей Валерьевич КАРТAПOЛOВ)

                                       Dzimšanas datums: 9.11.1963.
                                       Dzimšanas vieta: VDR

                                       Bijušais rietumu militārā apgabala komandieris. Bijušais Krievijas Federācijas Bruņoto spēku Galvenā operāciju departamenta direktors un Ģenerālštāba vadītāja vietnieks. Aktīvi iesaistīts Krievijas bruņoto spēku militārās kampaņas izstrādē un īstenošanā Ukrainā.
                                       Saskaņā ar paziņotajām ģenerālštāba darbībām, īstenojot bruņoto spēku operatīvo kontroli, viņš bija aktīvi iesaistīts Krievijas valdības politikas izstrādē un īstenošanā, ar ko tiek apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība.
                                       Kopš 2018. gada jūlija – aizsardzības ministra vietnieks.

                                       16.2.2015.”

                        Vienības

                                       Nosaukums

                                       Identifikācijas informācija

                                       Pamatojums

                                       Sarakstā iekļaušanas datums

                                       “4.

                                       Tā sauktā “Doņeckas Tautas Republika”
                                       ”Донецкая народная республика“
                                       ”Donétskaya naródnaya respúblika“

                                       Oficiāla informācija:
                                       https://dnr-online.ru/
                                       http://smdnr.ru/
                                       https://dnrsovet.su/
                                       https://denis-pushilin.ru/

                                       Tā sauktā “Doņeckas Tautas republika” tika pasludināta 2014. gada 7. aprīlī.
                                       Atbildīga par nelikumīgā referenduma organizēšanu 2014. gada 11. maijā. Neatkarības deklarācija 2014. gada 12. maijā.
                                       2014. gada 24. maijā tā sauktās Doņeckas un Luhanskas “tautas republikas” parakstīja nolīgumu par t. s. “Novorossijas federālās valsts” (“Federal State of Novorossiya”) izveidošanu.
                                       Tas ir pretrunā Ukrainas konstitucionālajām tiesībām un, attiecīgi, arī starptautiskajām tiesībām, tādējādi graujot Ukrainas teritoriālo integritāti, suverenitāti un neatkarību.
                                       Tā ir iesaistīta arī nelikumīgu bruņotu separātistu grupu rekrutēšanā, tādējādi graujot Ukrainas stabilitāti un drošību.

                                       25.7.2014.

                                       5.

                                       Tā sauktā “Novorossijas federālā valsts”
                                       ”Федеративное государство Новороссия“
                                       ”Federativnoye Gosudarstvo Novorossiya“

                                       Oficiālā informācija presei:
                                       http://novopressa.ru/
                                       http://novorossia-tv.ru/
                                       http://novorossia.today/
                                       http://novorossiia.ru/
                                       https://www.novorosinform.org/

                                       2014. gada 24. maijā tā sauktās Doņeckas un Luhanskas “tautas republikas” parakstīja nolīgumu par neatzītās tā sauktās “Novorossijas federālās valsts” (“Federal State of Novorossiya”) izveidošanu.
                                       Tas ir pretrunā Ukrainas konstitucionālajām tiesībām un, attiecīgi, arī starptautiskajām tiesībām, tādējādi graujot Ukrainas teritoriālo integritāti, suverenitāti un neatkarību.

                                       25.7.2014.

                                       24.

                                       Doņeckas republika (publiska organizācija)

                                          Донецкая республика

                                       Oficiāla informācija:
                                       http://oddr.info/

                                       Publiska “organizācija”, kas izvirzīja kandidātus tā dēvētās “Doņeckas Tautas Republikas” tā dēvētajām 2014. gada 2. novembra un 2018. gada 11. novembra“vēlēšanām”. Šīs “vēlēšanas” ir Ukrainas tiesību aktu pārkāpums, un tādēļ tās ir nelikumīgas.
                                       Oficiāli piedaloties nelikumīgajās “vēlēšanās”, tā tādējādi ir aktīvi atbalstījusi darbības un politiku, ar ko tiek grauta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība un kas turpina destabilizēt situāciju Ukrainā. To dibināja Andriy PURGIN un vadīja Alexander ZAKHARCHENKO. 2018. gadā izvirzīja Denis PUSHYLIN kā kandidātu tā dēvētās “Doņeckas Tautas Republikas”“vadītāja” amatam.

                                       29.11.2014.

                                       25.

                                       Miers Luhanskas reģionam (Mir Luganschine)

                                          Мир Луганщине

                                       https://mir-lug.info/

                                       Publiska “organizācija”, kas izvirzīja kandidātus tā dēvētās “Luhanskas Tautas Republikas” tā dēvētajām 2014. gada 2. novembra un 2018. gada 11. novembra“vēlēšanām”. Šīs “vēlēšanas” ir Ukrainas tiesību aktu pārkāpums, un tādēļ tās ir nelikumīgas.
                                       Oficiāli piedaloties nelikumīgajās “vēlēšanās”, tā tādējādi ir aktīvi atbalstījusi darbības un politiku, ar ko tiek grauta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība un kas turpina destabilizēt situāciju Ukrainā.

                                       29.11.2014.

                                       26.

                                       Brīvais Donbass (jeb”Free Donbas“,”Svobodny Donbass“)

                                          Свободньιй Донбасс

                                       http://www.odsd.ru/

                                       Publiska “organizācija”, kas izvirzīja kandidātus tā dēvētās “Doņeckas Tautas Republikas” tā dēvētajām 2014. gada 2. novembra un 2018. gada 11. novembra“vēlēšanām”. Šīs “vēlēšanas” ir Ukrainas tiesību aktu pārkāpums, un tādēļ tās ir nelikumīgas.
                                       Oficiāli piedaloties nelikumīgajās “vēlēšanās”, tā tādējādi ir aktīvi atbalstījusi darbības un politiku, ar ko tiek grauta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība un kas turpina destabilizēt situāciju Ukrainā.

                                       29.11.2014.

                                       28.

                                          Luhanskas ekonomikas savienība (Luganskiy Ekonomicheskiy Soyuz)

                                          Луганский экономический союз

                                       Oficiāla informācija:
                                       https://nslnr.su/about/obshchestvennye-organizatsii/337/
                                       https://vk.com/public97306393

                                       “Sociāla organizācija”, kas izvirzīja kandidātus tā dēvētās “Luhanskas Tautas Republikas” nelikumīgajām tā dēvētajām 2014. gada 2. novembra un 2018. gada 11. novembra“vēlēšanām”. 2014. gadā izvirzīja Oleg AKIMOV par kandidātu tā dēvētās “Luhanskas Tautas Republikas”“vadītāja” amatam un 2018. gadā – par tā dēvētās “Luhanskas Tautas Republikas Tautas padomes” locekli. Šīs “vēlēšanas” ir Ukrainas tiesību aktu pārkāpums, un tādēļ tās ir nelikumīgas.
                                       Oficiāli piedaloties nelikumīgajās “vēlēšanās”, tā tādējādi ir aktīvi atbalstījusi darbības un politiku, ar ko tiek grauta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība un kas turpina destabilizēt situāciju Ukrainā.

                                       29.11.2014.”


title: Padomes Lēmums (KĀDP) 2019/416 (2019. gada 14. marts), ar kuru groza Lēmumu 2014/145/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz darbībām, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība

text:
                  15.3.2019

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 73/117

         PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2019/416
         (2019. gada 14. marts),
         ar kuru groza Lēmumu 2014/145/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz darbībām, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība
         EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 29. pantu,
         ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,
         tā kā:

                     (1)

                     Padome 2014. gada 17. martā pieņēma Lēmumu 2014/145/KĀDP (1).

                     (2)

                     Ņemot vērā to, ka Krievijas Federācija ir izmantojusi spēku, kā rezultātā Kerčas jūras šaurumā 2018. gada 25. novembrī tika aizturēti Ukrainas karavīri un sagrābti kuģi, tādējādi pārkāpjot starptautiskās tiesības, kā arī Ukrainas suverenitāti un teritoriālo integritāti, Padome uzskata, ka tādu personu, vienību un struktūru sarakstā, kurām piemēro ierobežojošus pasākumus, kā izklāstīts Lēmuma 2014/145/KĀDP pielikumā, būtu jāpievieno astoņas personas.

                     (3)

                     Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Lēmuma 2014/145/KĀDP pielikums,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Šā lēmuma pielikumā uzskaitītās personas pievieno sarakstam, kas iekļauts Lēmuma 2014/145/KĀDP pielikumā.

            2. pants
            Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

            Briselē, 2019. gada 14. martā

                  Padomes vārdā –

                  priekšsēdētājs

               G. CIAMBA

            (1)  Padomes Lēmums 2014/145/KĀDP (2014. gada 17. marts) par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz darbībām, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība (OV L 78, 17.3.2014., 16. lpp.).

            PIELIKUMS
            Lēmuma 2014/145/KĀDP pielikumā ietvertajā sarakstā pievieno šādas personas:

                           Vārds

                           Identifikācijas informācija

                           Pamatojums

                           Sarakstā iekļaušanas datums

                           “176.

                              Sergey Nikolayevich STANKEVICH

                           (Сергей Николаевич СТАНКЕВИЧ)

                           Dzimums: vīrietis
                           Dzimšanas datums: 27.1.1963.

                           Krievijas Federācijas Federālā drošības dienesta Robeždienesta vadītājs “Krimas Republikā un Sevastopoles pilsētā”, kontradmirālis. Pildot savas pilnvaras, viņš ir atbildīgs par darbībām, ko 2018. gada 25. novembrī Krievijas Federācijas krasta apsardzes jūras spēku flote veica pret Ukrainu, liedzot Ukrainas kuģiem piekļūt savam Azovas jūras krastam, un tādējādi ir grāvis Ukrainas teritoriālo integritāti un suverenitāti un kaitējis Ukrainas drošībai, pārtraucot Ukrainas jūras spēku kuģu kustību un darbību.
                           Ar minētajām darbībām tika arī sekmēts tas, ka pēc nelikumīgās aneksijas tiek nostiprināta Krimas pussalas iekļaušana Krievijas Federācijā.

                           15.3.2019.

                           177.

                              Andrey Borisovich SHEIN

                           (Андрей Борисович ШЕИН)

                           Dzimums: vīrietis
                           Dzimšanas datums: 10.6.1971.

                           Robeždienesta vadītāja vietnieks, Krievijas Federācijas Federālā drošības dienesta krasta apsardzes nodaļas vadītājs “Krimas Republikā un Sevastopoles pilsētā”. Pildot savas pilnvaras, viņš piedalījās operācijās, ko 2018. gada 25. novembrī Krievijas Federācija veica pret Ukrainas kuģiem un to apkalpi, liedzot Ukrainas kuģiem piekļūt savam Azovas jūras krastam, un tādējādi ir grāvis Ukrainas teritoriālo integritāti un suverenitāti un kaitējis Ukrainas drošībai, pārtraucot Ukrainas jūras spēku kuģu kustību un darbību.
                           Ar minētajām darbībām tika arī sekmēts tas, ka pēc nelikumīgās aneksijas tiek nostiprināta Krimas pussalas iekļaušana Krievijas Federācijā.

                           15.3.2019.

                           178.

                              Aleksey Mikhailovich SALYAEV

                              Aleksey Mikhailovich SALYAYEV

                              Oleksii Mykhailovych SALIAIEV

                           (Алексей Михайлович САЛЯЕВ, Олексій Михайлович САЛЯЄВ)

                           Dzimums: vīrietis
                           Dzimšanas datums: 22.8.1978.

                           Krievijas Federācijas Federālā drošības dienesta Robeždienesta robežas patruļkuģa “Don” (sānu marķējums: 353) komandieris. Viņš komandēja kuģi, kurš aktīvi piedalījās darbībās, ko 2018. gada 25. novembrī Krievijas Federācija veica pret Ukrainas kuģiem un to apkalpi, un vadīja ietriekšanos Ukrainas flotes estuāra velkonī “Yany Kapu”. Ar minētajām darbībām Ukrainas kuģiem tika liegta piekļuve savam Azovas jūras krastam, tādējādi graujot Ukrainas teritoriālo integritāti un suverenitāti un kaitējot Ukrainas drošībai, pārtraucot Ukrainas jūras spēku kuģu kustību un darbību.
                           Ar minētajām darbībām tika arī sekmēts tas, ka pēc nelikumīgās aneksijas tiek nostiprināta Krimas pussalas iekļaušana Krievijas Federācijā.

                           15.3.2019.

                           179.

                              Andrei SHIPITSIN/SHYPITSIN

                           (Андрей ШИПИЦИН/ШИПІЦИН)

                           Dzimums: vīrietis
                           Dzimšanas datums: 25.12.1969.

                           Krievijas Federācijas Federālā drošības dienesta Robeždienesta robežas patruļkuģa “Izumrud” komandieris. Viņš komandēja kuģi, kurš aktīvi piedalījās darbībās, ko 2018. gada 25. novembrī Krievijas Federācija veica pret Ukrainas kuģiem un to apkalpi, liedzot Ukrainas kuģiem piekļūt savam Azovas jūras krastam, un tādējādi ir grāvis Ukrainas teritoriālo integritāti un suverenitāti un kaitējis Ukrainas drošībai, pārtraucot Ukrainas jūras spēku kuģu kustību un darbību.
                           Ar minētajām darbībām tika arī sekmēts tas, ka pēc nelikumīgās aneksijas tiek nostiprināta Krimas pussalas iekļaušana Krievijas Federācijā

                           15.3.2019.

                           180.

                              Aleksey Vladimirovich SHATOKHIN / Oleksii Volodymyrovich SHATOKHIN

                           (Алексей Владимирович ШАТОХИН / Олексій Володимирович ШАТОХІН)

                           Dzimums: vīrietis
                           Dzimšanas datums: 26.1.1971.

                           Krievijas Federācijas Federālā drošības dienesta Kerčas (Kerch) kontrolpunkta dienesta “Krimas Republikā un Sevastopoles pilsētā” vadītājs. Viņš piedalījās operācijās, ko 2018. gada 25. novembrī Krievijas Federācija veica pret Ukrainas kuģiem un to apkalpi, liedzot Ukrainas kuģiem piekļūt savam Azovas jūras krastam, un tādējādi ir grāvis Ukrainas teritoriālo integritāti un suverenitāti un kaitējis Ukrainas drošībai, pārtraucot Ukrainas jūras spēku kuģu kustību un darbību.
                           Ar minētajām darbībām tika arī sekmēts tas, ka pēc nelikumīgās aneksijas tiek nostiprināta Krimas pussalas iekļaušana Krievijas Federācijā.

                           15.3.2019.

                           181.

                              Ruslan Alexandrovich ROMASHKІN

                           (Руслан Александрович РОМАШКИН)

                           Dzimums: vīrietis
                           Dzimšanas datums: 15.6.1976.

                           Krievijas Federācijas Federālā drošības dienesta kontrolpunkta dienesta “Krimas Republikā un Sevastopolē” vadītājs, 1. pakāpes kapteinis. Viņš aktīvi piedalījās 2018. gada 25. novembrī Krievijas Federācijas spēku veikto darbību koordinēšanā pret Ukrainas kuģiem un to apkalpi, un tādējādi ir aktīvi sekmējis Krimas pussalas nelikumīgās aneksijas Krievijas Federācijā konsolidāciju, kas savukārt vēl vairāk grauj Ukrainas teritoriālo integritāti.
                           Ar minētajām darbībām tika arī sekmēts tas, ka pēc nelikumīgās aneksijas tiek nostiprināta Krimas pussalas iekļaušana Krievijas Federācijā.

                           15.3.2019.

                           182.

                              Sergey Alekseevich SHCHERBAKOV

                           (Сергей Алексеевич ЩЕРБАКОВ; Сергій Олексійович ЩЕРБАКОВ)

                           Dzimums: vīrietis
                           Dzimšanas datums: 2.11.1986.

                           Krievijas Federācijas melnās jūras flotes pretzemūdeņu kuģa “Suzdalets” komandieris, 3. pakāpes kapteinis. Viņš komandēja kuģi, kurš piedalījās darbībās, ko 2018. gada 25. novembrī Krievijas Federācija veica pret Ukrainas kuģiem un to apkalpi, un aktīvi piedalījās velkoņa “Yani Kapu” blokādē un bruņotā lielgabalkuģa “Nikopol” sagrābšanā, un tādējādi ir aktīvi sekmējis Krimas pussalas nelikumīgās aneksijas Krievijas Federācijā konsolidāciju, kas savukārt vēl vairāk grauj Ukrainas teritoriālo integritāti.
                           Ar minētajām darbībām tika arī sekmēts tas, ka pēc nelikumīgās aneksijas tiek nostiprināta Krimas pussalas iekļaušana Krievijas Federācijā.

                           15.3.2019.

                           183.

                              Aleksandr Vladimirovich DVORNIKOV

                           (Александр Владимирович ДВОРНИКОВ)

                           Dzimums: vīrietis
                           Dzimšanas datums: 22.8.1961.
                           Dzimšanas vieta: Ussuriysk, Primorskiy Krai, Krievijas Federācija

                           Krievijas Bruņoto spēku Dienvidu militārā apgabala vadītājs, ģenerālpulkvedis un reģiona militāro spēku komandieris. Viņš bija atbildīgs par gaisa spēku atbalstu darbībām, ko 2018. gada 25. novembrī Krievijas Federācija veica pret Ukrainu, un tādējādi ir aktīvi sekmējis Krimas pussalas nelikumīgās aneksijas Krievijas Federācijā konsolidāciju, kas savukārt vēl vairāk grauj Ukrainas teritoriālo integritāti.
                           Ar minētajām darbībām tika arī sekmēts tas, ka pēc nelikumīgās aneksijas tiek nostiprināta Krimas pussalas iekļaušana Krievijas Federācijā.

                           15.3.2019.”