title: Padomes Lēmums (KĀDP) 2015/203 ( 2015. gada 9. februāris ), ar ko atbalsta Savienības priekšlikumu starptautiskam Rīcības kodeksam kosmosā veiktām darbībām kā ieguldījumu pārredzamības un uzticības veicināšanas pasākumos saistībā ar kosmosā veiktām darbībām

text:
                  10.2.2015

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 33/38

         PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2015/203
         (2015. gada 9. februāris),
         ar ko atbalsta Savienības priekšlikumu starptautiskam Rīcības kodeksam kosmosā veiktām darbībām kā ieguldījumu pārredzamības un uzticības veicināšanas pasākumos saistībā ar kosmosā veiktām darbībām
         EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 28. pantu,
         ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,
         tā kā:

                     (1)

                     Kosmosā veiktās darbības paplašinās, un tām ir būtiska nozīme. Kosmoss ir resurss visām pasaules valstīm. Tās valstis, kuras vēl neveic darbības kosmosā, iespējams, to darīs nākotnē. Tādēļ Savienība uzskata, ka kosmosā veiktu darbību drošības pastiprināšana ir nozīmīgs mērķis, kas sekmēs valstu attīstību un drošību. Šis mērķis ir iekļauts Savienības kosmosa politikā.

                     (2)

                     Eiropadome 2003. gada 12. decembrī pieņēma Eiropas Drošības stratēģiju, kurā ir apzinātas globālas problēmas un draudi un pausts aicinājums panākt likumos balstītu starptautisku kārtību, kas pamatotos uz efektīvu daudzpusēju sadarbību, un izveidot labi funkcionējošas starptautiskas iestādes.

                     (3)

                     Eiropas Drošības stratēģijā ir atzīts, ka Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūti ir galvenais starptautisko attiecību pamats, un atbalstīta Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) nostiprināšana, nodrošinot tās spējas izpildīt tai uzticētos pienākumus un efektīvi darboties. Savienība tiecas sasniegt augstu sadarbības līmeni visās starptautisko attiecību jomās, lai inter alia saglabātu mieru, novērstu konfliktus un stiprinātu starptautisko drošību saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtu mērķiem un principiem.

                     (4)

                     Savienība ir apņēmusies sagatavot un īstenot pārredzamības un uzticības veicināšanas pasākumus, lai tādējādi panāktu lielāku drošību kosmosā. Savienība arī īpaši nopietni uztver jautājumu par apdraudējumu, ko neatkarīgi no to izcelsmes rada kosmiskie atkritumi, kuri nodara kaitējumu pašreizējām un turpmākām darbībām.

                     (5)

                     Atbildot uz ANO Ģenerālās asamblejas 2006. gada 6. decembra Rezolūciju 61/75, Savienība 2007. gada 18. septembrī iesniedza priekšlikumu par starptautisku Rīcības kodeksu kosmosā veiktām darbībām (“Rīcības kodekss”) un uzsāka konsultācijas, lai sekmētu provizoriska projekta izstrādi.

                     (6)

                     Eiropas Savienības Padome 2008. gada 8. un 9. decembra secinājumos atbalstīja starptautiska Rīcības kodeksa pirmo projektu, kurā valstis piedalītos pēc brīvprātības principa un kurā bija iekļauti pārredzamības un uzticības veicināšanas pasākumi, kas kalpotu par pamatu apspriedēm ar nozīmīgām trešām valstīm, kuras veic darbības kosmosā vai kuras ir ieinteresētas kosmosā veiktās darbībās, – lai varētu izstrādāt tekstu, kas būtu pieņemams pēc iespējas lielākam valstu skaitam.

                     (7)

                     Eiropas Savienības Padome 2010. gada 27. septembrī piešķīra pilnvaras Eiropas Savienības Augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos (AP) veikt turpmākas un plašākas apspriedes, ņemot vērā Savienības sagatavoto pārskatīto Rīcības kodeksa projekta versiju apspriedes ar ieinteresētajām valstīm.

                     (8)

                     Starptautiskā sabiedrība ar Savienības priekšlikumu par Rīcības kodeksa projektu tika oficiāli iepazīstināta Vīnē 2012. gada 5. jūnijā. Pēc tam par projekta tekstu tika uzsākts atvērtu konsultāciju process ar mērķi palielināt minētā procesa pārredzamību un iekļautību. Tika sarīkotas trīs konsultāciju kārtas, no kurām divas pēdējās kārtas notika par Rīcības kodeksa pārskatīto redakciju: 2013. gada 16. un 17. maijā Kijevā, 2013. gada 20.–22. novembrī Bangkokā un, visbeidzot, – 2014. gada 27. un 28. maijā Luksemburgā. Katrā no minētajām sanāksmēm piedalījās dalībnieki vairāk nekā no 60 valstīm, un kopumā tās apmeklēja dalībnieki vairāk nekā no 80 valstīm.

                     (9)

                     Luksemburgā 2014. gada 27. un 28. maijā notikušo atvērto konsultāciju noslēgumā priekšsēdētājs secināja, ka atvērto konsultāciju process, ko veidoja trīs kārtas un ko 2013. un 2014. gadā organizēja Eiropas Ārējās darbības dienests (EĀDD), iesaistoties Apvienoto Nāciju Organizācijas Atbruņošanās pētniecības institūtam (UNIDIR), ir sniedzis vērtīgu ieguldījumu, veidojot labāku savstarpējo izpratni par iesaistīto valstu nostājām un bažām. Daudzi Luksemburgā notikušo konsultāciju dalībnieki pauda spēcīgu vēlmi, lai minētais process no konsultāciju posma tiktu virzīts uz sarunu posmu, kura ietvaros atvērto konsultāciju procesā izstrādātajam Rīcības kodeksa projekta tekstam, kurā ieguldījumu ir sniegušas daudzas valstis un kurš joprojām ir atvērts turpmākām izmaiņām, vajadzētu kalpot par pamatu turpmākām daudzpusējām sarunām. Vairāki atvērto konsultāciju procesa dalībnieki norādīja uz nepieciešamību pēc zināma veida atbalsta no ANO puses. Pēc Luksemburgā notikušajām atvērtajām konsultācijām Savienība apņēmās sagatavot jaunu Rīcības kodeksa projekta tekstu un norādīja uz gatavību apsvērt un konsultēties par to, kādā veidā tā vēl varētu atbalstīt turpmākās daudzpusējās sarunas, kā arī pievienošanos gaidāmajam Rīcības kodeksam un tā īstenošanu.

                     (10)

                     Padomes Lēmums 2012/281/KĀDP (1), ko īsteno UNIDIR, ir palīdzējis atbalstīt minēto procesu. Tas ir ļāvis izplatīt informāciju, apmainīties viedokļiem un attīstīt ieinteresēto personu, uz kurām attiecas Rīcības kodekss, spējas, kā arī palielinājis informētību un izpratni par Rīcības kodeksu. Galvenie pasākumi, kas notikuši saistībā ar minēto lēmumu, ir reģionālie semināri (Kualalumpura, 2012. gada decembris; Adisabeba, 2013. gada marts; Mehiko, 2013. gada jūnijs; Astana, 2013. gada oktobris) un iepriekš minētās daudzpusējās sanāksmes Vīnē (2012. gada jūnijs), Kijevā (2013. gada maijs), Bangkokā (2013. gada novembris) un Luksemburgā (2014. gada maijs), kas kalpoja par platformu, lai ar Rīcības kodeksu iepazīstinātu un to apspriestu starptautiskā līmenī, kā arī lai demonstrētu Savienības apņemšanos īstenot pārredzamu un iekļaujošu procesu.

                     (11)

                     Savā 2013. gada 12. jūlija“Pētījumā par pārredzamības un uzticības veicināšanas pasākumiem saistībā ar kosmosu” valdības ekspertu grupa, ko izveidoja ANO ģenerālsekretārs, ievērojot ANO Ģenerālās asamblejas Rezolūciju 65/68, atzīmēja to, ka Savienība ir nākusi klajā ar Rīcības kodeksu, kā arī to, ka Kijevā ir notikušas atvērtās konsultācijas. Pētījumā izklāstītajos secinājumos un ieteikumos valdības ekspertu grupa atbalstīja centienus pildīt politiskas saistības, piemēram, daudzpusēju rīcības kodeksu, lai veicinātu atbildīgu rīcību kosmosā un kosmosa izmantošanu miermīlīgiem mērķiem.

                     (12)

                     ANO Ģenerālā asambleja 2013. gada 5. decembrī konsensa ceļā pieņēma Rezolūciju A/RES/68/50 par pārredzamības un uzticības veicināšanas pasākumiem saistībā ar kosmosā veiktām darbībām, atzinīgi novērtējot ANO ģenerālsekretāra ziņojumu, kurā ir ietverts valdības ekspertu grupas pētījums, kā arī atzīmējot to, ka Savienība ir nākusi klajā ar Rīcības kodeksa projektu. Minētajā rezolūcijā ANO dalībvalstis tiek arī mudinātas pārskatīt un īstenot valdības ekspertu grupas ierosinātos pārredzamības un uzticības veicināšanas pasākumus un ģenerālsekretārs tiek lūgts minēto ziņojumu izplatīt attiecīgajām ANO struktūrām un organizācijām, lai tās varētu palīdzēt efektīvi īstenot ziņojumā iekļautos secinājumus un ieteikumus. Attiecīgās ANO struktūras un organizācijas tāpat tiek mudinātas koordinēt savu darbību jautājumos, kas saistīti ar ziņojumā ietvertajiem ieteikumiem.

                     (13)

                     Ņemot vērā impulsu, kas gūts atvērto konsultāciju procesā, ko Savienība vadīja saistībā ar Rīcības kodeksa projektu, un starptautisko partneru vēlmi, lai Savienība turpinātu virzīt šo procesu līdz Rīcības kodeksa galīgajai pieņemšanai un nodrošinātu līdzekļus tā īstenošanai uzreiz pēc pieņemšanas, atbalstu procesam, kas veiksmīgi tika uzsākts saskaņā ar Lēmumu 2012/281/KĀDP, būtu jāturpina sniegt, pamatojoties uz jaunu Padomes lēmumu.

                     (14)

                     Ar jauno Padomes lēmumu būtu jāatbalsta turpmākais darbs, lai uzlabotu informētību par pārredzamības un uzticības veicināšanas pasākumiem saistībā ar kosmosā veiktām darbībām, tostarp par starptautiskā Rīcības kodeksa priekšlikumu, kā arī sarunas par Rīcības kodeksu un tā oficiāla pieņemšana; savukārt atbalstu Rīcības kodeksa īstenošanai un tā kontaktpunktam varētu nodrošināt ar turpmāku Padomes lēmumu.

                     (15)

                     Šā lēmuma tehniskā īstenošana Padomei būtu jāuztic Apvienoto Nāciju Organizācijas Atbruņošanās lietu birojam (ANO ODA) un UNIDIR. ANO ODA jau ir būtiska nozīme to ieteikumu īstenošanā, kuri iekļauti 2013. gada ziņojumā, ko izstrādāja ANO Valdības ekspertu grupa kosmosā veiktu darbību pārredzamības un uzticības veidošanas pasākumu jautājumos, savukārt UNIDIR varēs balstīties uz pieredzi, kas iegūta reģionālajos informatīvajos pasākumos saskaņā ar Lēmumu 2012/281/KĀDP,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Lai atbalstītu savu priekšlikumu par starptautisku Rīcības kodeksu kosmosā veiktām darbībām (“Rīcības kodekss”) kā ieguldījumu ar kosmosā veiktām darbībām saistītu pārredzamības un uzticības veicināšanas pasākumu izstrādē atbilstīgi ANO Ģenerālās asamblejas Rezolūcijai A/RES/68/50, Savienība tiecas īstenot šādu mērķi:

                        —

                        izmantojot pieredzi, kas gūta saistībā ar Lēmumu 2012/281/KĀDP, turpināt vadīt daudzpusējo procesu saistībā ar priekšlikumu par starptautisku Rīcības kodeksu kosmosā veiktām darbībām, iekļaujošā un pārredzamā veidā iesaistot visas ieinteresētās valstis ar mērķi veidot pēc iespējas plašāku konsensu par Rīcības kodeksa projektu, lai starptautiskā sabiedrība to varētu pieņemt.

            2. pants

               1.   Savienības atbalstītie projekti attiecas uz šādām konkrētām darbībām:

                           a)

                           turpināt uzlabot informētību, zināšanas un izpratni par starptautiskā Rīcības kodeksa priekšlikumu un Savienības vadīto procesu;

                           b)

                           turpināt nodrošināt satvaru daudzpusējam procesam saistībā ar priekšlikumu par starptautisku Rīcības kodeksu kosmosā veiktām darbībām, kas ļaus starptautiskajai sabiedrībai turpināt iesaisti, lai veidotu pēc iespējas plašāku konsensu attiecībā uz Rīcības kodeksa pieņemšanu, šajā sakarā atbalstot daudzpusējas sanāksmes, kas paredzētas sarunu risināšanai par Rīcības kodeksa projektu, kā arī tā oficiālai pieņemšanai.

               2.   Projekti un konkrētās darbības ir detalizēti aprakstītas pielikumā.

            3. pants

               1.   Par šā lēmuma īstenošanu atbild Savienības Augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos (AP).

               2.   Projektu, kas minēti 2. pantā, tehnisko īstenošanu veic Apvienoto Nāciju Organizācijas Atbruņošanās lietu birojs (ANO ODA) un Apvienoto Nāciju Organizācijas Atbruņošanās pētniecības institūts (UNIDIR), kā precizēts pielikumā. ANO ODA un UNIDIR veic minētos uzdevumus AP pārraudzībā. Minētajā nolūkā AP noslēgs vajadzīgās vienošanās ar ANO ODA un UNIDIR.

            4. pants

               1.   Finanšu atsauces summa 1. pantā minēto pasākumu īstenošanai ir EUR 1 274 398,85. Visa projekta kopējais aplēstais budžets ir EUR 1 475 955,15, ko nodrošina ar ANO ODA un UNIDIR sniegtu līdzfinansējumu.

               2.   Izdevumus, ko finansē no 1. punktā noteiktās summas, pārvalda saskaņā ar Savienības procedūrām un noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam.

               3.   Komisija uzrauga, vai tiek pareizi īstenots 1. punktā minētais Savienības ieguldījums. Šajā nolūkā tā noslēdz finansēšanas nolīgumus ar ANO ODA un UNIDIR. Nolīgumos paredz, ka ANO ODA un UNIDIR ir jānodrošina, lai Savienības ieguldījuma publiskums atbilstu ieguldījuma apjomam.

               4.   Komisija cenšas noslēgt 3. punktā minētos finansēšanas nolīgumus cik drīz vien iespējams pēc šā lēmuma stāšanās spēkā. Tā informē Padomi un AP par visām grūtībām šajā procesā un – divu nedēļu laikā pēc parakstīšanas – par finansēšanas nolīguma noslēgšanas dienu.

            5. pants

               1.   AP ziņo Padomei par šā lēmuma īstenošanu, pamatojoties uz regulāriem ziņojumiem, kuri jāsagatavo ANO ODA un UNIDIR. Minētie ziņojumi ir Padomes veiktā izvērtējuma pamatā.

               2.   Komisija sniedz informāciju par 2. pantā minēto projektu īstenošanas finanšu aspektiem.

            6. pants

               1.   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               2.   Tas zaudē spēku 24 mēnešus pēc 4. panta 3. punktā minēto attiecīgo finansēšanas nolīgumu noslēgšanas vai sešus mēnešus pēc šā lēmuma pieņemšanas dienas, ja šajā laikposmā nav noslēgts finansēšanas nolīgums.

            Briselē, 2015. gada 9. februārī

                  Padomes vārdā –

                  priekšsēdētāja

               F. MOGHERINI

            (1)  Padomes Lēmums 2012/281/KĀDP (2012. gada 29. maijs) saskaņā ar Eiropas Drošības stratēģiju, lai atbalstītu Savienības priekšlikumu starptautiskam rīcības kodeksam kosmosā veiktām darbībām (OV L 140, 30.5.2012., 68. lpp.).

            PIELIKUMS
            1.   Vispārīgās pamatnostādnes un mērķi

            Kosmosa resursi, ko izmanto aizvien lielāks skaits valsts un nevalstisko struktūru, sniedz pasaulei ārkārtīgi lielus ieguvumus, kas vēl pirms dažiem gadu desmitiem nebija iedomājami. Mūsdienās šiem ieguvumiem pievienojas arī būtiskas problēmas, ko rada bīstami kosmiskie atkritumi un tādējādi postošu sadursmju iespējamība, satelītu drūzma ģeostacionārajā orbītā, aizvien pārpildītāks radiofrekvenču spektrs, kā arī tīšu darbības pārrāvumu draudi. Saistībā ar minētajām problēmām ir nepieciešama visu valstu nopietna iesaistīšanās, lai kosmosā garantētu lielāku drošumu un drošību.
            Ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2006. gada 6. decembra Rezolūciju 61/75 un 2007. gada 5. decembra Rezolūciju 62/43 par pārredzamības un uzticības veicināšanas pasākumiem saistībā ar kosmosā veiktām darbībām un atbildot uz ANO dalībvalstīm adresēto ANO ģenerālsekretāra lūgumu nākt klajā ar “konkrētiem priekšlikumiem” par pārredzamības un uzticības veicināšanas pasākumiem, Savienība 2007. gada septembrī iesniedza priekšlikumu par brīvprātīgu Rīcības kodeksu. Tika uzsāktas sākotnējas konsultācijas ar trešām valstīm, un 2008. gada 8. un 9. decembrī Padome apstiprināja pirmo projektu “Rīcības kodeksam kosmosā veiktām darbībām”. Ņemot vērā turpmākās apspriedes ar ieinteresētajām valstīm, Padome 2010. gada 27. septembrī apstiprināja Rīcības kodeksa projekta pārskatīto versiju un piešķīra pilnvaras Savienības Augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos (AP) veikt turpmākas un plašākas apspriedes, lai izstrādātu tādu Rīcības kodeksa tekstu, kas būtu pieņemams pēc iespējas lielākam valstu skaitam, un to pieņemtu.
            Minēto pilnvaru īstenošanas ietvaros tika turpinātas konsultācijas, un starptautiskā sabiedrība ar Rīcības kodeksa pārskatīto versiju tika oficiāli iepazīstināta daudzpusējas sanāksmes laikā, kas 2012. gada 5. jūnijā notika Vīnē. Pēc tam par projekta tekstu tika uzsākts atvērtu konsultāciju process ar mērķi minēto procesu padarīt pārredzamāku un iekļaujošāku. Tika sarīkotas trīs konsultāciju kārtas, no kurām divas pēdējās kārtas notika par projekta pārskatīto versiju: 2013. gada 16. un 17. maijā Kijevā, 2013. gada 20.–22. novembrī Bangkokā un, visbeidzot, – 2014. gada 27. un 28. maijā Luksemburgā. Katrā no minētajām sanāksmēm piedalījās dalībnieki vairāk nekā no 60 valstīm, un kopumā tās apmeklēja dalībnieki vairāk nekā no 80 valstīm.
            2014. gada 27. un 28. maijā Luksemburgā notikušo atvērto konsultāciju noslēgumā priekšsēdētājs secināja, ka atvērto konsultāciju process, ko veidoja trīs kārtas un ko 2013. un 2014. gadā organizēja EĀDD, iesaistoties UNIDIR, ir sniedzis vērtīgu ieguldījumu, veidojot labāku savstarpējo izpratni par iesaistīto valstu nostājām un bažām. Daudzi Luksemburgā notikušo konsultāciju dalībnieki pauda spēcīgu vēlmi, lai minētais process no konsultāciju posma tiktu ātri virzīts uz sarunu posmu, kura ietvaros atvērto konsultāciju procesā izstrādātais Rīcības kodeksa projekta teksts, kurā ieguldījumu ir sniegušas daudzas valstis un kurš joprojām ir atvērts turpmākām izmaiņām, varētu kalpot par pamatu turpmākām daudzpusējām sarunām. Vairāki dalībnieki ir norādījuši uz nepieciešamību pēc zināma veida atbalsta no ANO puses. Pēc Luksemburgā notikušajām atvērtajām konsultācijām Savienība sagatavos jaunu Rīcības kodeksa projekta tekstu un aizvien ir gatava apsvērt un konsultēties par to, kādā veidā tā vēl varētu atbalstīt turpmākās daudzpusējās sarunas, kā arī pievienošanos gaidāmajam Rīcības kodeksam un tā īstenošanu.
            ANO Ģenerālā asambleja, ņemot vērā ģenerālsekretāra ziņojumu, kas paredzēts Rezolūcijā 61/75, 2010. gada 8. decembrī balsoja par Rezolūciju 65/68, kurā tā lūdza ģenerālsekretāru izveidot Valdības ekspertu grupu kosmosā veiktu darbību pārredzamības un uzticības veidošanas pasākumu jautājumos, lai sagatavotu pētījumu par pārredzamības un uzticības veidošanas pasākumiem. Savienība, kas uzskata, ka Rīcības kodekss varētu būt ieguldījums pārredzamības un uzticības veicināšanas pasākumos, ANO valdības ekspertu grupas trīs sanāksmju ietvaros (2012. gada jūlijā, 2013. gada aprīlī un 2013. gada jūlijā) ir informējusi valdības ekspertu grupu par progresu, kas gūts darbā ar Rīcības kodeksu. ANO valdības ekspertu grupa savu pētījumu un ieteikumus pabeidza 2013. gada jūlijā. Tā iesaka valstīm un starptautiskajām organizācijām brīvprātīgi un neskarot to pienākumu īstenošanu, kuri izriet no jau spēkā esošajām juridiskajām saistībām, apsvērt un īstenot pārredzamības un uzticības veicināšanas pasākumus, kas aprakstīti valdības ekspertu grupas ziņojumā, un atbalstīja centienus pildīt politiskas saistības, piemēram, vienpusēju deklarāciju, divpusēju saistību vai daudzpusēja rīcības kodeksa formā, lai sekmētu atbildīgu rīcību kosmosā un kosmosa izmantošanu miermīlīgiem mērķiem. Valdības ekspertu grupa secināja, ka brīvprātīgi politiskie pasākumi var veidot pamatu apsvērumiem, kas attiecas uz koncepcijām un priekšlikumiem par juridiski saistošiem pienākumiem.
            ANO Ģenerālā asambleja 2013. gada 5. decembrī konsensa ceļā pieņēma Rezolūciju A/RES/68/50 par pārredzamības un uzticības veicināšanas pasākumiem saistībā ar kosmosā veiktām darbībām, atzinīgi novērtējot ANO ģenerālsekretāra ziņojumu, kurā ir ietverts valdības ekspertu grupas pētījums, kā arī atzīmējot to, ka Savienība ir nākusi klajā ar Rīcības kodeksa projektu. Rezolūcijā ANO dalībvalstis tiek arī mudinātas pārskatīt un īstenot ekspertu grupas ierosinātos pārredzamības un uzticības veicināšanas pasākumus un ģenerālsekretārs tiek lūgts izplatīt minēto ziņojumu attiecīgajām ANO struktūrām un organizācijām, lai tās varētu palīdzēt efektīvi īstenot ziņojumā iekļautos secinājumus un ieteikumus. Attiecīgās ANO struktūras un organizācijas tāpat tiek mudinātas koordinēt savu darbību jautājumos, kas saistīti ar ziņojumā ietvertajiem ieteikumiem.
            Kopš 2012. gada jūnija, kad notika starptautiskās sabiedrības sākotnējā iepazīstināšana ar Rīcības kodeksa projektu, darbības, kas veiktas saskaņā ar Lēmumu 2012/281/KĀDP, “lai atbalstītu Savienības priekšlikumu starptautiskam rīcības kodeksam kosmosā veiktām darbībām”, ir palīdzējušas palielināt informētību par Rīcības kodeksu un atbalstīt daudzpusējo procesu. Atbilstīgi 2012. gada jūnijā parakstītajam ieguldījumu nolīgumam UNIDIR rīkoja virkni reģionālo semināru (Kualalumpurā, Adisabebā, Mehiko un Astanā) un atbalstīja četras plašākas daudzpusējās sanāksmes, ko EĀDD organizēja Vīnē, Kijevā, Bangkokā un Luksemburgā. Visas minētās sanāksmes saņēma atbalstu apmaksātu ceļojuma līdzekļu veidā, lai veicinātu amatpersonu un ekspertu piedalīšanos.
            Ar Lēmumu 2012/281/KĀDP ir atbalstīta informācijas izplatīšana un viedokļu apmaiņa par Rīcības kodeksu, kā arī reģionos un starptautiskā līmenī ir palielināta ekspertu un politikas veidotāju informētība un izpratne par Kodeksu. Tas ir palīdzējis Savienībai apliecināt savu apņemšanos procesu, kas tiek virzīts uz Rīcības kodeksa pieņemšanu, vadīt kā pārredzamu un iekļaujošu procesu. Saskaņā ar minēto lēmumu organizētās sanāksmes ir kalpojušas arī par platformu tam, lai iesaistītu tās valstis, kuras ir saglabājušas kritisku attieksmi pret Rīcības kodeksu, mudinot tās paust savas bažas daudzpusējā gaisotnē, ar iespēju izteikt pretargumentus un izvērst debates.
            Ņemot vērā impulsu, kas gūts apspriežu procesā par Rīcības kodeksu, un jo īpaši būtisko pavērsienu, proti, saņemto atbalstu no ANO valdības ekspertu grupas, kā arī konsensa ceļā pieņemto ANO Ģenerālās asamblejas Rezolūciju A/RES/68/50 un 2014. gada 27. un 28. maijā Luksemburgā notikušo atvērto konsultāciju iznākumu, Savienībai vajadzētu turpināt aktīvi atbalstīt pārredzamības un uzticības veicināšanas pasākumu izstrādi saistībā ar kosmosā veiktām darbībām, turpinot popularizēt Rīcības kodeksu un strādāt pie tā, lai tas tiktu pieņemts.
            Šajā sakarā un izmantojot saistībā ar Lēmumu 2012/281/KĀDP gūto pieredzi, Savienībai vajadzētu atbalstīt šādas darbības:

                        —

                        turpināt uzlabot informētību, zināšanas un izpratni par valdības ekspertu grupas ziņojumā ierosinātajiem pārredzamības un uzticības veicināšanas pasākumiem, tostarp priekšlikumu par starptautisko Rīcības kodeksu un Eiropas Savienības vadīto procesu,

                        —

                        turpināt nodrošināt satvaru daudzpusējam procesam saistībā ar priekšlikumu par starptautisku Rīcības kodeksu kosmosā veiktām darbībām, kas ļaus starptautiskajai sabiedrībai turpināt iesaisti, lai veidotu pēc iespējas plašāku konsensu attiecībā uz Rīcības kodeksa pieņemšanu, šajā sakarā atbalstot daudzpusējas sanāksmes, kas paredzētas sarunu risināšanai par Rīcības kodeksa projektu, kā arī tā oficiālai pieņemšanai.

                  2.   Projekti

                        a)

                        Projekts Nr. 1: informatīvi pasākumi – popularizēt politiskās saistības sekmēt atbildīgu rīcību kosmosā un kosmosa izmantošanu miermīlīgiem mērķiem, tostarp priekšlikumu par starptautisku Rīcības kodeksu kosmosā veiktām darbībām
                        1.   Projekta mērķis

                                    1.

                                    Organizējot informatīvus pasākumus, iesaistīt ieinteresētās personas, lai ar kosmosā veiktām darbībām saistītu pārredzamības un uzticības veicināšanas pasākumu popularizēšanas kontekstā palielinātu pašreizējo informētību un vairotu esošās zināšanas un izpratni par centieniem īstenot politiskas saistības ar mērķi sekmēt atbildīgu rīcību kosmosā un kosmosa izmantošanu miermīlīgiem mērķiem, tostarp par priekšlikumu par starptautisku Rīcības kodeksu kosmosā veiktām darbībām.

                              2.   Projekta rezultāti/īstenošanas rādītāji

                                    1.

                                    Starptautisku konferenču ietvaros ir sarīkoti vismaz trīs informatīvi pasākumi, kuru rezultātā ir palielinājusies attiecīgo ieinteresēto personu informētība, zināšanas un izpratne par pārredzamības un uzticības veicināšanas pasākumiem, tostarp par ierosināto starptautisko Rīcības kodeksu, tai skaitā par prasībām, kas attiecas uz praktisko īstenošanu.

                                    2.

                                    Ir sarīkoti četri reģionālie vai apakšreģionālie semināri, kuros piedalījās lielākā daļa valstu no attiecīgajiem reģioniem.

                                    3.

                                    Labāks klimats politiskiem panākumiem, kā to atspoguļo projektā Nr. 2 paredzēto daudzpusējo sanāksmju apmeklētība, kas ir augstāka nekā to ar Rīcības kodeksu saistīto atvērto konsultāciju apmeklētība (61 valsts), kuras atbalstītas saskaņā ar Lēmumu 2012/281/KĀDP.

                              3.   Projekta apraksts

                                    1.

                                    Ir paredzēti līdz pat četri reģionālie vai apakšreģionālie semināri, lai apspriestu pārredzamības un uzticības veicināšanas pasākumus, galveno uzmanību pievēršot gaidāmajam Rīcības kodeksam un tā praktiskajai darbībai, tostarp ar īstenošanu saistītai valsts līmeņa plānošanai, kuru rezultātā tiktu radītas iespējas pievienoties Rīcības kodeksam.

                                    2.

                                    Līdz pat četru nelielu informatīvu pasākumu organizēšana reģionālā un/vai starptautiskā līmenī, piemēram, ANO Ģenerālās asamblejas vai Atbruņošanās konferences ietvaros, lai veicinātu un atbalstītu nākamo procesa posmu.

                                    3.

                                    Lēmumu par norises vietām pieņems AP, iespēju robežās apspriežoties ar ES dalībvalstīm un pamatojoties uz īstenotājas struktūras priekšlikumiem.

                        b)

                        Projekts Nr. 2: organizēt līdz pat trīs daudzpusējas sanāksmes, iesaistot visas ieinteresētās valstis, lai, pamatojoties uz atvērto konsultāciju ietvaros izstrādāto teksta projektu, sekmētu sarunas par starptautisku Rīcības kodeksu ar mērķi panākt tā noslēgšanu un oficiālu pieņemšanu
                        1.   Projekta mērķis

                                    1.

                                    Saistībā ar ANO valdības ekspertu grupas ziņojumā ietverto ieteikumu īstenošanu – vienkopus pulcēt ieinteresēto valstu un citu personu pārstāvjus, lai risinātu sarunas attiecībā uz priekšlikumu par starptautisku Rīcības kodeksu kosmosā veiktām darbībām ar mērķi minēto Rīcības kodeksu pieņemt.

                              2.   Projekta rezultāti/īstenošanas rādītāji

                                    1.

                                    Ir panākts diplomātisks process, kas ļāvis risināt sarunas par Rīcības kodeksa priekšlikumu, tostarp sarīkota sarunu konference un pievienošanās konference.

                                    2.

                                    Plašs starptautisks atbalsts Rīcības kodeksa priekšlikumam, paverot iespēju starptautiskajai sabiedrībai to pieņemt līdz 2016. gada pirmajam pusgadam.

                              3.   Projekta apraksts

                                    1.

                                    Līdz pat trīs atvērtu daudzpusēju sanāksmju organizēšana, kurās tiks aicinātas piedalīties ANO dalībvalstis un attiecīgās organizācijas, tostarp:

                                                a)

                                                līdz pat divām sarunu konferencēm, kas ļaus starptautiskajai sabiedrībai iesaistīties jautājumos, kuri saistīti ar Rīcības kodeksa projektu, kāds tas ir sagatavots atvērto konsultāciju procesa ietvaros, lai tekstu izstrādātu galīgajā redakcijā;

                                                b)

                                                konference saistībā ar pievienošanos Rīcības kodeksam.

                                    2.

                                    Lēmumu par norises vietām pieņems AP, iespēju robežās apspriežoties ar ES dalībvalstīm un pamatojoties uz īstenotājas struktūras priekšlikumiem.

                  3.   Procesuāli aspekti un koordinācija

                        a)

                        Koordinācijas komiteja sāks projektu īstenošanu, lai noteiktu ar sadarbību saistītās procedūras un kārtību. Koordinācijas komiteja regulāri, vismaz reizi sešos mēnešos, pārskata projektu īstenošanu, tostarp elektroniski un izmantojot videokonferences un telekonferences.

                        b)

                        Koordinācijas komitejā būs Augstā pārstāvja, ANO ODA, UNIDIR un – vajadzības gadījumā – attiecīgo ANO iestāžu pārstāvji.

                        c)

                        Pamatojoties uz ANO ODA un UNIDIR iesniegtajiem priekšlikumiem, lēmumu par šā projekta semināru un sanāksmju norises vietu un strukturālo sastāvu pieņems AP, pēc iespējas apspriežoties ar ES dalībvalstīm.

                  4.   Ziņošana un novērtējums

                        a)

                        Īstenotājas struktūras AP iesniedz aprakstu un finanšu pārskatu projekta pirmā gada beigās, cenšoties iekļauties ANO ziņošanas ciklos.

                        b)

                        Gala ziņojumu īstenotājas struktūras iesniegs AP, projektam noslēdzoties.

                        c)

                        Progresa un stāvokļa ziņojumus, publikācijas, paziņojumus presei un atjauninātu informāciju īstenotājas struktūras darīs zināmu AP un Eiropas Komisijai, kad vien tos izdos.

                  5.   Ilgums

            Šā projekta paredzētais īstenošanas laiks ir 24 mēneši.
            6.   Atbalsta saņēmēji

                        a)

                        ANO dalībvalstis.

                        b)

                        Nevalstiskas ieinteresētās personas, tostarp pilsoniskās sabiedrības un rūpniecības nozares pārstāvji.

                  7.   Trešo personu pārstāvji

                        a)

                        Lai veicinātu reģionu atbildības uzņemšanos par starptautisko Rīcības kodeksu kosmosā veiktām darbībām, ar šo lēmumu var piešķirt līdzekļus tādu ekspertu līdzdalībai, kas pārstāv valstis, kuras nav ES dalībvalstis, tostarp no attiecīgām reģionālām un starptautiskām organizācijām.

                        b)

                        Nepieciešamības gadījumā tiks finansēta ANO ODA, UNIDIR un UNOOSA pārstāvju dalība darbībās, kuras saistītas ar šo lēmumu.

                  8.   Īstenotāja struktūra

                        a)

                        Šā lēmuma tehnisko īstenošanu uzticēs ANO ODA attiecībā uz projekta Nr. 1 apakšprojekta 3.2. (informatīvi pasākumi), kā arī projekta Nr. 2 īstenošanu un UNIDIR attiecībā uz projekta Nr. 1 apakšprojekta 3.1. (reģionālie un apakšreģionālie semināri) īstenošanu.

                        b)

                        Vajadzības gadījumā ANO ODA un UNIDIR sadarbosies ar tādām iestādēm kā UNOOSA, starptautiskām un reģionālām organizācijām, ideju laboratorijām, NVO un rūpniecības nozari.


title: Padomes Lēmums 2006/96/KĀDP ( 2006. gada 14. februāris ), ar ko īsteno Kopējo nostāju 2004/179/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Moldovas Republikas Piedņestras apgabala vadību

text:
               15.2.2006

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 44/32

      PADOMES LĒMUMS 2006/96/KĀDP
   (2006. gada 14. februāris),
   ar ko īsteno Kopējo nostāju 2004/179/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Moldovas Republikas Piedņestras apgabala vadību
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Kopējo nostāju 2004/179/KĀDP (1), un jo īpaši tās 2. panta 1. punktu saistībā ar Līguma par Eiropas Savienību 23. panta 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2004. gada 23. februārī pieņēma Kopējo nostāju 2004/179/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Moldovas Republikas Piedņestras apgabala vadību, nosakot ierobežojumus personu ieceļošanai. Šos pasākumus pagarināja ar Kopējo nostāju 2006/95/KĀDP (2).

               (2)

               Kopējās nostājas 2004/179/KĀDP I pielikums būtu jāgroza, lai ņemtu vērā izmaiņas saistībā ar to personu funkcijām, pret kurām vērsti ierobežojošie pasākumi,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Kopējās nostājas 2004/179/KĀDP I pielikumu aizstāj ar tekstu šā lēmuma pielikumā.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
   3. pants
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2006. gada 14. februārī

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         K.-H. GRASSER

      (1)  OV L 55, 24.2.2004., 68. lpp. Kopējā nostājā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2005/890/KĀDP (OV L 327, 14.12.2005., 33. lpp.).

      (2)  Sk. šā Oficiālā Vēstneša 31 lpp.

      PIELIKUMS

            “I PIELIKUMS
            Kopējās nostājas 1. panta 1. punkta pirmajā ievilkumā minēto personu saraksts

                        1.

                           SMIRNOV, Igor Nikolayevich, “prezidents”, dzimis 1941. gada 23. oktobrī Habarovskā, Krievijas Federācijā. Krievijas pase Nr. 50 NO. 0337530.

                        2.

                           SMIRNOV, Vladimir Igorevich, “prezidenta” dēls un “Valsts Muitas komitejas priekšsēdētājs”, dzimis 1961. gada 3. aprīlī Kupianskā (?), Harkovas apgabalā, Ukrainā. Krievijas pase Nr. 50 NO. 00337016.

                        3.

                           SMIRNOV, Oleg Igorevich, “prezidenta” dēls un “Valsts Muitas komitejas konsultants”, dzimis 1967. gada 8. augustā Novaja Kahovkā, Hersonas apgabalā, Ukrainā. Krievijas pase Nr. 60 NO. 1907537.

                        4.

                           LEONTIYEV, Serghey Fedorovich, “viceprezidents”, dzimis 1944. gada 9. februārī Leontijevkā, Odesas apgabalā, Ukrainā. Krievijas pase Nr. 50 NO. 0065438.

                        5.

                           MARAKUTSA, Grigory Stepanovich, “Augstākās padomes loceklis”, dzimis 1942. gada 15. oktobrī Tejā, Grigoriopolas rajonā, Moldovā. Vecā padomju pase Nr. 8BM724835.

                        6.

                           KAMINSKY, Anatoly Vladimirovich, “Augstākās padomes priekšsēdētāja vietnieks”, dzimis 1950. gada 15. martā Čitā, Krievijas Federācijā. Vecā padomju pase Nr. A25056238.

                        7.

                           SHEVCHUK, Evgheny Vassilyevich, “Augstākās padomes priekšsēdētājs”, dzimis 1946. gada 21. jūnijā Novosibirskā, Krievijas Federācijā. Vecā padomju pase Nr. A25004230.

                        8.

                           LITSKAI, Valery Anatolyevich, “ārlietu ministrs”, dzimis 1949. gada 13. februārī Tverā, Krievijas Federācijā. Krievijas pase Nr. 51 NO. 0076099, izdota 2000. gada 9. augustā.

                        9.

                           KHAZHEYEV, Stanislav Galimovich, “aizsardzības ministrs”, dzimis 1941. gada 28. decembrī Čeļabinskā, Krievijas Federācijā.

                        10.

                           ANTYUFEYEV, Vladimir Yuryevich, alias SHEVTSOV, Vadim, “Valsts drošības ministrs”, dzimis 1951. gadā Novosibirskā, Krievijas Federācijā. Krievijas pase.

                        11.

                           KOROLYOV, Alexandr Ivanovich, “iekšlietu ministrs”, dzimis 1951. gadā Brjanskā, Krievijas Federācijā. Krievijas pase.

                        12.

                           BALALA, Viktor Alekseyevich, dzimis 1961. gadā Viņņicā, Ukrainā.

                        13.

                           AKULOV, Boris Nikolayevich, “Piedņestras pārstāvis Ukrainā”.

                        14.

                           ZAKHAROV, Viktor Pavlovich, “Piedņestras prokurors”, dzimis 1948. gadā Kamenkā, Moldovā.

                        15.

                           LIPOVTSEV, Alexey Valentinovich, “Valsts Muitas dienesta priekšsēdētāja vietnieks”.

                        16.

                           GUDYMO, Oleg Andreyevich, “Valsts drošības ministra vietnieks”, dzimis 1944. gada 11. septembrī Alma-Atā, Kazahstānā. Krievijas pase Nr. 51 NO. 0592094.

                        17.

                           KOSOVSKI, Eduard Alexandrovich, “Piedņestras Republikas Bankas priekšsēdētājs”, dzimis 1958. gada 7. oktobrīFloreşti, Moldovā.”


title: Politikas un drošības komitejas Lēmums (KĀDP) 2016/1632 (2016. gada 26. jūlijs) par Eiropas Savienības KDAP misijas Nigērā (EUCAP Sahel Niger) vadītāja iecelšanu (EUCAP Sahel Niger/1/2016)

text:
               10.9.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 243/6

         POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJAS LĒMUMS (KĀDP) 2016/1632
   (2016. gada 26. jūlijs)
   par Eiropas Savienības KDAP misijas Nigērā (EUCAP Sahel Niger) vadītāja iecelšanu (EUCAP Sahel Niger/1/2016)
   POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 38. panta trešo daļu,
   ņemot vērā Padomes Lēmumu 2012/392/KĀDP (2012. gada 16. jūlijs) par Eiropas Savienības KDAP misiju Nigērā (EUCAP Sahel Niger) (1) un jo īpaši tā 9. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Ievērojot Lēmuma 2012/392/KĀDP 9. panta 1. punktu, Politikas un drošības komiteja (PDK) ir pilnvarota saskaņā ar Līguma 38. pantu pieņemt attiecīgos lēmumus, lai īstenotu misijas EUCAP Sahel Niger politisko kontroli un stratēģisko vadību, tostarp jo īpaši pieņemt lēmumu par misijas vadītāja iecelšanu.

               (2)

               PDK 2014. gada 6. maijā pieņēma Lēmumu EUCAP Sahel Niger/2/2014 (2), ar ko iecēla Filip DE CEUNINCK kungu EUCAP Sahel Niger misijas vadītāja amatā no 2014. gada 6. maija līdz 2014. gada 15. jūlijam.

               (3)

               Padome 2014. gada 22. jūlijā pieņēma Lēmumu 2014/482/KĀDP (3), ar ko pagarināja misijas EUCAP Sahel Niger termiņu no 2014. gada 16. jūlija līdz 2016. gada 15. jūlijam.

               (4)

               PDK 2014. gada 24. jūlijā pieņēma Lēmumu EUCAP Sahel Niger/3/2014 (4), ar ko pagarināja Filip DE CEUNINCK kunga kā EUCAP Sahel Niger misijas vadītāja pilnvaru termiņu no 2014. gada 16. jūlija līdz 2015. gada 15. jūlijam.

               (5)

               PDK 2015. gada 15. aprīlī pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2015/611 (5), ar ko pagarināja Filip DE CEUNINCK kunga kā EUCAP Sahel Niger misijas vadītāja pilnvaru termiņu no 2015. gada 16. jūlija līdz 2016. gada 15. jūlijam.

               (6)

               Padome 2016. gada 18. jūlijā pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2016/1172 (6), ar ko pagarina misijas EUCAP Sahel Niger termiņu no 2016. gada 16. jūlija līdz 2018. gada 15. jūlijam.

               (7)

               Savienības Augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos 2016. gada 22. jūlijā ierosināja par EUCAP Sahel Niger misijas vadītāju iecelt Kirsi HENRIKSSON kundzi,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Kirsi HENRIKSSON kundzetiek iecelts par Eiropas Savienības KDAP misijas Nigērā (EUCAP Sahel Niger) vadītāju uz laikposmu no 2016. gada 1. septembra līdz 2017. gada 15. jūlijam.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2016. gada 26. jūlijā

            Politikas un drošības komitejas vārdā –

            priekšsēdētājs

         W. STEVENS

      (1)  OV L 187, 17.7.2012., 48. lpp.

      (2)  Politikas un drošības komitejas Lēmums EUCAP Sahel Niger/2/2014 (2014. gada 6. maijs) par Eiropas Savienības KDAP misijas Nigērā (EUCAP Sahel Niger) vadītāja iecelšanu (OV L 136, 9.5.2014., 26. lpp.).

      (3)  Padomes Lēmums 2014/482/KĀDP (2014. gada 22. jūlijs), ar ko groza Padomes Lēmumu 2012/392/KĀDP par Eiropas Savienības KDAP misiju Nigērā (EUCAP Sahel Niger) (OV L 217, 23.7.2014., 31. lpp.).

      (4)  Politikas un drošības komitejas Lēmums EUCAP Sahel Niger/3/2014 (2014. gada 24. jūlijs), ar ko pagarina Eiropas Savienības KDAP misijas Nigērā (EUCAP Sahel Niger) vadītāja pilnvaru termiņu (OV L 267, 6.9.2014., 5. lpp.).

      (5)  Politikas un drošības komitejas Lēmums (KĀDP) 2015/611 (2015. gada 15. aprīlis), ar ko pagarina Eiropas Savienības KDAP misijas Nigērā (EUCAP Sahel Niger) vadītāja pilnvaru termiņu (EUCAP Sahel Niger/1/2015) (OV L 101, 18.4.2015., 61. lpp.).

      (6)  Padomes Lēmums (KĀDP) 2016/1172 (2016. gada 18. jūlijs), ar ko groza Lēmumu 2012/392/KĀDP par Eiropas Savienības KDAP misiju Nigērā (EUCAP Sahel Niger) (OV L 193, 19.7.2016., 106. lpp.).


title: 2008/542/EK: Komisijas Lēmums ( 2008. gada 13. jūnijs ), ar ko izveido ekspertu grupu par kredītvēsturi

text:
               3.7.2008

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 173/22

      KOMISIJAS LĒMUMS

   (2008. gada 13. jūnijs),
   ar ko izveido ekspertu grupu par kredītvēsturi
   (2008/542/EK)
   EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   tā kā:

               (1)

               2007. gada novembrī pieņemtajam Komisijas paziņojumam par Vienoto tirgu 21. gadsimta Eiropai (1) bija pievienots Komisijas dienestu darba dokuments par finanšu pakalpojumu mazumtirdzniecības jomu (2), kurā bija uzsvērts kredītinformācijas piekļuves un pieejamības nozīmīgums, veicinot konkurētspējīgu finanšu pakalpojumu mazumtirdzniecības tirgu. Tajā arī paziņoja par ekspertu grupas izveidi kredītvēstures jautājumos.

               (2)

               Baltā grāmata par ES hipotekāro kredītu tirgu integrāciju (3) secināja, ka būtu jāizvirza prasības hipotēkas aizdevējiem un starpniekiem pienācīgi novērtēt, izmantojot visus piemērotos līdzekļus, aizņēmēja kredītspēju pirms hipotekārā kredīta piešķiršanas. Tāpat būtu jānodrošina hipotēkas aizdevēju aizsardzība pret diskrimināciju, piekļūstot citu dalībvalstu kredītu reģistrā atrodamajiem datiem, kā arī tas, lai notiktu kredītinformācijas netraucēta aprite, vienlaikus garantējot Kopienas datu aizsardzības noteikumu ievērošanu.

               (3)

               Komisija vēlas apzināt jebkādus juridiskus, regulēšanas, administratīvus un citus šķēršļus piekļuvei kredītinformācijai un tās apmaiņai un saņemt konsultācijas par to, kā vērsties pret šiem traucēkļiem, vienlaikus patērētājiem nodrošinot augsta līmeņa aizsardzību.

               (4)

               Ekspertu grupa ir jāveido no dalībniekiem, kuri pārzina kredītinformācijas jomu.

               (5)

               Ir svarīgi nodrošināt, lai grupas dalībnieki sniegtu objektīvus ekspertu atzinumus.

               (6)

               Personas dati par grupas dalībniekiem jāapstrādā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (4),

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Ar šo Komisija izveido ekspertu grupu par kredītvēsturi (turpmāk – “grupa”).
   2. pants
   Uzdevumi
   Grupai ir šādi uzdevumi:

               —

               apzināt jebkādus juridiskus, regulēšanas, administratīvus un citus šķēršļus piekļuvei kredītinformācijai un tās apmaiņai. Jo īpaši grupa analizē iespējamo ietekmi situācijā, kad pastāv dažādas pieejas kredīta reģistru organizēšanai un darbam Kopienā, un no ekonomikas viedokļa jāidentificē iespējamās sekas, ko tas varētu radīt. Grupa arī analizēs pašreizējo situāciju no patērētāja aizsardzības (tostarp datu aizsardzības) viedokļa,

               —

               sniegt ieteikumus Komisijai par to, kā novērst apzinātos traucēkļus. Šajā nolūkā grupai īpaša uzmanība jāpievērš tādu risinājumu identificēšanai, kas maksimāli veicina kredītinformācijas apriti, vienlaikus patērētājiem nodrošinot augsta līmeņa aizsardzību.

         3. pants
   Sastāvs – dalībnieku iecelšanas kārtība
   1.   Grupā ir ne vairāk kā 20 dalībnieki.
   2.   Ekspertu grupas dalībniekus ieceļ Komisija, izvēloties kompetentus ekspertus jomā, kas ir ietverta ekspertu grupas pilnvarās, pamatojoties uz pieteikumiem, kas pēc uzaicinājuma izteikt ieinteresētību saņemti no šādām personām:

               —

               Eiropas vai valstu asociācijām, kas pārstāv patērētāju vai finanšu pakalpojumu nozares intereses,

               —

               privātiem vai publiskiem kredītinformācijas apkopotājiem vai apstrādātājiem no dalībvalstīm,

               —

               dalībvalstu datu aizsardzības iestādēm,

               —

               privātpersonām ar akadēmisku izglītību vai atzītu pieredzi kredītinformācijas (tostarp datu aizsardzības) jomā.

         3.   Panta 2. punktā minētās personas rakstiskā veidā pauž interesi dalībai grupā.
   4.   Komisija vērtē atsevišķu ekspertu atbilstību pēc šādiem kritērijiem:

               —

               atbilstošas pierādāmas zināšanas vai kompetence saistībā ar jomu, uz kuru attiecas grupas pilnvaras,

               —

               nesena praktiska kompetence vai pieredze,

               —

               finanšu jomā plaši lietotas valodas zināšanas tādā līmenī, kas ekspertam ļauj piedalīties diskusijās un attiecīgajā valodā sagatavot ziņojumus.

         Pieteikumos pēc uzaicinājuma izteikt ieinteresētību jāiekļauj dokumenti, kas apliecina, ka ieteiktais eksperts atbilst iepriekš minētajiem nosacījumiem.
   5.   Izvēloties ekspertus, Komisija nedrīkst aizmirst, ka ir jāpārstāv visu attiecīgo ieinteresēto pušu intereses. Kā noteikts Baltajā grāmatā par finanšu pakalpojumu politiku 2005.–2010. gadam, Komisija uzskata, ka ir ļoti svarīgi, lai lietotāji būtu pārstāvēti proporcionāli. Turklāt Komisijai ir jānodrošina, lai, pamatojoties uz saņemtajiem pieteikumiem, vienlīdzīgi būtu pārstāvēti dalībnieki no dažādām valstīm un abiem dzimumiem.
   6.   Ieteiktos ekspertus, ko uzskata par atbilstīgiem, bet kas nav iekļauti grupā, var iekļaut rezerves sarakstā, ko Komisija var izmantot, ieceļot vai aizstājot dalībniekus.
   7.   Piemēro šādus noteikumus:

               —

               dalībniekus, kurus ieteikušas Eiropas vai valstu asociācijas, kas pārstāv patērētāju vai finanšu pakalpojumu nozares intereses, vai ieteikuši kredītinformācijas apkopotāji vai apstrādātāji, ieceļ kā ieinteresēto pušu pārstāvjus,

               —

               dalībniekus no datu aizsardzības iestādēm ieceļ kā šo iestāžu pārstāvjus,

               —

               dalībniekus, kuriem ir akadēmiskā izglītība vai atzīta pieredze, ieceļ privātpersonas statusā,

               —

               grupas dalībnieku pilnvaras sākas ar grupas pirmo sanāksmi un saglabājas līdz ziņojuma pabeigšanai, bet ne ilgāk par 2009. gada 1. maiju. Dalībnieku pilnvaras ir spēkā līdz to aizstāšanai vai līdz pilnvaru termiņa beigām,

               —

               ekspertu grupas dalībniekus, kuri vairs nespēj efektīvi piedalīties grupas darbā, atkāpjas vai neievēro šā panta vai Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 287. panta prasības, var aizstāt uz atlikušo pilnvaru laiku,

               —

               grupas dalībnieku vārdus publicē Eiropas Komisijas ekspertu grupu reģistrā (5) un Iekšējā tirgus un pakalpojumu ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē. Dalībnieku vārdus apkopo, apstrādā un publicē saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi,

               —

               dalībnieki, kurus ieceļ privātpersonas statusā, katru gadu rakstiski apstiprina, ka viņi apņemas darboties sabiedrības interešu labā, kā arī apstiprina, ka viņiem nav tādu interešu/ir tādas intereses, kas varētu apdraudēt viņu objektivitāti.

         4. pants
   Darbība
   1.   Grupas darbu vada Komisijas pārstāvis.
   2.   Vienojoties ar Komisiju, var izveidot apakšgrupas īpašu jautājumu izskatīšanai atbilstoši grupas izstrādātajam darba uzdevumam; tās izformē, tiklīdz uzdevums ir izpildīts.
   3.   Komisijas pārstāvis var uzaicināt ekspertus un novērotājus ar īpašām zināšanām piedalīties grupas darbā un/vai darba grupās.
   4.   Ekspertu grupas vai apakšgrupas apspriedēs iegūto informāciju nedrīkst izpaust, ja Komisija nosaka, ka tā attiecas uz konfidenciāliem jautājumiem.
   5.   Grupas un apakšgrupu sanāksmes parasti notiek Komisijas telpās, un Komisija nosaka to veidu un grafiku. Grupas sekretariātu nodrošina Komisija. Ekspertu grupas un tās apakšgrupu sanāksmēs var piedalīties darba kārtībā izskatāmajā jautājumā ieinteresēti Komisijas ierēdņi.
   6.   Grupa pieņem reglamentu, pamatojoties uz Komisijas pieņemto standarta reglamentu (6).
   7.   Komisija var publicēt internetā ekspertu grupas izstrādātu kopsavilkumu, secinājumu, secinājuma daļu vai darba dokumentu attiecīgā dokumenta oriģinālvalodā.
   5. pants
   Sanāksmju izdevumi
   1.   Komisija saskaņā ar Komisijas spēkā esošajiem noteikumiem (7) atmaksā ceļa un uzturēšanās izdevumus, kas ekspertu grupas dalībniekiem radušies saistībā ar grupas veiktajām darbībām. Dalībniekiem par sniegtajiem pakalpojumiem atlīdzība netiek maksāta.
   2.   Sanāksmju izdevumus atmaksā attiecīgajai struktūrvienībai piešķirto apropriāciju robežās saskaņā ar ikgadējo resursu sadales procedūru.

      Briselē, 2008. gada 13. jūnijā

            Komisijas vārdā —

            Komisijas loceklis

         Charlie McCREEVY

      (1)  COM(2007) 724, galīgā redakcija.

      (2)  SEC(2007) 1520.

      (3)  COM(2007) 807, galīgā redakcija.

      (4)  OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.

      (5)  http://ec.europa.eu/secretariat_general/regexp/

      (6)  SEC(2005) 1004, III pielikums.

      (7)  Komisijas 2007. gada 5. decembra Lēmums C(2007) 5858.