title: 2012/653/ES: Padomes Lēmums ( 2012. gada 16. jūlijs ) par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Protokolu, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Dānijas valdību un Grenlandes Autonomijas valdību, no otras puses

text:
               23.10.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 293/4

         PADOMES LĒMUMS
   (2012. gada 16. jūlijs)
   par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Protokolu, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Dānijas valdību un Grenlandes Autonomijas valdību, no otras puses
   (2012/653/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 2. punktu saistībā ar 218. panta 5. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2007. gada 28. jūnijā pieņēma Regulu (EK) Nr. 753/2007 (1), lai noslēgtu Partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Dānijas valdību un Grenlandes Autonomijas valdību (2) (“nolīgums”). Nolīgumam bija pievienots protokols, ar ko nosaka nolīgumā paredzētās zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu (3) (“pašreizējais protokols”). Pašreizējais protokols zaudēs spēku 2012. gada 31. decembrī.

               (2)

               Savienība ir risinājusi sarunas ar Dānijas valdību un Grenlandes valdību par jaunu nolīguma protokolu, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu (“protokols”).

               (3)

               Minēto sarunu rezultātā jaunais protokols tika parafēts 2012. gada 3. februārī.

               (4)

               Lai ES kuģi varētu turpināt zvejas darbības, protokola 12. pants paredz šā protokola provizorisku piemērošanu no 2013. gada 1. janvāra.

               (5)

               Protokols būtu jāparaksta,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo atļauj Savienības vārdā parakstīt Protokolu, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Dānijas valdību un Grenlandes Autonomijas valdību, no otras puses (turpmāk “protokols”), ņemot vērā tā noslēgšanu.
   Protokola teksts ir pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas Savienības vārdā parakstīt protokolu.
   3. pants
   Protokolu provizoriski piemēro no 2013. gada 1. janvāra, kamēr tiek pabeigtas procedūras tā noslēgšanai.
   4. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2012. gada 16. jūlijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         S. ALETRARIS

      (1)  OV L 172, 30.6.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 172, 30.6.2007., 4. lpp.

      (3)  OV L 172, 30.6.2007., 9. lpp.
    ---documentbreak---

               23.10.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 293/5

         PROTOKOLS,
   ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu (1), no vienas puses, un Dānijas valdību un Grenlandes Autonomijas valdību (2), no otras puses
   1. pants
   Piemērošanas laikposms un zvejas iespējas
   1.   Trīs gadu laikposmā no 2013. gada 1. janvāra Grenlandes iestādes atļauj ES zvejas kuģiem veikt zvejas darbības, nepārsniedzot zvejas iespējas, kuru apjoms norādīts šā panta 5. punktā un noteikts saskaņā ar šā panta 2. punktu.
   Šā panta 5. punktā norādīto zvejas iespēju apjomu var pārskatīt Apvienotā komiteja. Ja Apvienotā komiteja pārskata šā panta 5. punktā paredzēto zvejas iespēju apjomu, Grenlande nodrošina ES zvejas iespējas, kas piešķirtas Grenlandes ekskluzīvajā ekonomikas zonā (EEZ).
   2.   Ne vēlāk kā 2013. gada 1. decembrī un šajā pašā datumā turpmākajos gados Apvienotā komiteja vienojas par šā panta 5. punktā minēto sugu zvejas iespējām nākamajam gadam, ņemot vērā pieejamos zinātniskos ieteikumus, piesardzīgu pieeju, zvejniecības nozares vajadzības un jo īpaši šā panta 7. punktā noteiktos daudzumus.
   Ja Apvienotā komiteja zvejas iespējas nosaka tādā apjomā, kas ir mazāks par šā panta 5. punktā norādīto apjomu, Grenlande ES to kompensē ar atbilstošām zvejas iespējām turpmākajos gados vai ar citām līdzvērtīgām zvejas iespējām tajā pašā gadā.
   Ja Puses nevienojas par kompensāciju, proporcionāli koriģē finansiālos nosacījumus, tostarp parametrus, kas izmantoti, lai aprēķinātu šā protokola 2. panta 2. punkta a) apakšpunktā minēto summu.
   3.   Austrumgrenlandes ziemeļu garneles kvotu var izmantot apgabalos uz rietumiem no Grenlandes, ar noteikumu, ka Grenlandes un Eiropas Savienības kuģu īpašnieki vienojas par kvotas nodošanu no viena uzņēmuma otram. Grenlandes iestādes apņemas atbalstīt šādas vienošanās, ja ir saņemts attiecīgs Eiropas Komisijas lūgums attiecīgo dalībvalstu vārdā. Kvotas maksimālais ikgadējais apjoms, kas var tikt nodots no Austrumgrenlandes uz Rietumgrenlandes apgabaliem, ir 2 000 tonnu. ES kuģi šajā zvejniecībā darbojas ar tādiem pašiem nosacījumiem, kādi ir attiecībā uz Grenlandes kuģu īpašniekam izsniegtu zvejas atļauju, un ievērojot pielikuma I nodaļas noteikumus.
   4.   Grenlande piedāvā ES papildu zvejas iespējas. Ja ES šādu piedāvājumu pilnībā vai daļēji pieņem, proporcionāli palielina 2. panta 2. punkta a) apakšpunktā minēto finansiālo ieguldījumu. ES sniedz Grenlandei atbildi ne vēlāk kā 6 nedēļas pēc piedāvājuma saņemšanas. Ja ES iestādes piedāvājumu noraida vai nesniedz atbildi 6 nedēļās, Grenlandes iestādēm ir tiesības piedāvāt šīs papildu zvejas iespējas citiem interesentiem.
   5.   Indikatīvais Grenlandes atļauto zvejas iespēju apjoms (tonnās):

               Krājums

               2013

               2014

               2015

               Menca ICES XIV apakšapgabalā un NAFO 1. apakšapgabalā (3)

               2 200

               2 200

               2 200

               Pelaģiskie sarkanasari ICES XIV un V apakšapgabalā un NAFO 1F apakšapgabalā (4)

               3 000

               3 000

               3 000

               Bentiskie sarkanasari ICES XIV un V apakšapgabalā un NAFO 1F apakšapgabalā (5)

               2 000

               2 000

               2 000

               Grenlandes paltuss NAFO 1. apakšapgabalā – uz dienvidiem no 68°N

               2 500

               2 500

               2 500

               Grenlandes paltuss ICES XIV un V apakšapgabalā (6)

               4 315

               4 315

               4 315

               Ziemeļu garnele NAFO 1. apakšapgabalā

               3 400

               3 400

               3 400

               Ziemeļu garnele ICES XIV un V apakšapgabalā

               7 500

               7 500

               7 500

               Atlantijas paltuss NAFO 1. apakšapgabalā

               200

               200

               200

               Atlantijas paltuss ICES XIV un V apakšapgabalā

               200

               200

               200

               Karaliskais krabis NAFO 1. apakšapgabalā (7)

               250

               250

               250

               Moiva ICES XIV un V apakšapgabalā (8)

               60 000

               60 000

               60 000

               Makrūrzivis ICES XIV un V apakšapgabalā (9)

               100

               100

               100

               Makrūrzivis NAFO 1. apakšapgabalā (9)

               100

               100

               100

         6.   Piezvejas pārvaldība
   Piezveja ir jebkāda nevēlama dzīvo jūras organismu nozveja.
   Šajā protokolā piezvejas, ko ieskaita piezvejas limitos, ir jebkādas tādu komerciālu sugu nozvejas, kuras nav kuģa zvejas atļaujā norādītās mērķsugas.
   ES zvejas kuģi, kas darbojas Grenlandes EEZ, ievēro visus piemērojamos piezvejas noteikumus par Grenlandes ūdeņu sugām un zivju krājumiem, jo īpaši par tiem, kas uzskaitīti 1. panta 5. punktā. Turklāt Grenlandes EEZ ir aizliegti tādas nozvejas izmetumi, kas gūta no zivju krājumiem, kurus pārvalda, izmantojot Grenlandes ūdeņiem noteiktus nozvejas vai zvejas piepūles limitus.
   Maksimālais piezvejas apjoms visās zvejas darbībās nepārsniedz 10 % no mērķkrājuma kvotas, kas norādīta zvejas atļaujā; izņēmums ir zvejas darbības, kuru mērķsuga ir ziemeļu garnele, jo tām šī likme ir samazināta līdz 5 %. Ja konkrētai sugai noteiktā ES kvota ir pilnībā apgūta, maksimālais piezvejas apjoms nepārsniedz 5 % no mērķkrājuma kvotas.
   Piezveju no zivju krājumiem, attiecībā uz kuriem Eiropas Savienībai ir zvejas iespējas Grenlandes ūdeņos, atskaita no zvejas iespējām, kas ES ir iedalītas atbilstošajam zivju krājumam.
   Jautājumu par piezveju apjomu un sastāvu ik gadu pārskata Apvienotajā komitejā.
   7.   Ja krājuma stāvoklis to ļauj, minimālais ikgadējais nozvejas apjoms (tonnās), kas nepieciešams Grenlandes zvejniecības saglabāšanai, ir šāds:

               Suga

               NAFO 1

               ICES XIV/V

               Menca

               30 000

               Sarkanasari

               2 500

               10 000

               Grenlandes paltuss

               4 700

               4 000

               Ziemeļu garnele

               75 000

               1 500

         8.   Zvejas atļaujas ES kuģiem Grenlande izdod tikai saskaņā ar šo protokolu.
   2. pants
   Finansiālais ieguldījums un maksāšanas kārtība
   1.   Nolīguma 7. pantā minētais ES finansiālais ieguldījums šā protokola 1. panta 1. punktā minētajam laikposmam ir EUR 17 847 244 gadā.
   2.   Šo finansiālo ieguldījumu veido:

               a)

               ikgadēja summa EUR 15 104 203 apjomā, ko piešķir par piekļuvi Grenlandes EEZ.
               Šī summa ietver EUR 1 500 000 lielu finansiālu rezervi. Maksājumus no šīs rezerves veic 4. punktā paredzētajā kārtībā, lai kompensētu sugu papildu daudzumus, kurus Grenlande darījusi pieejamus papildus tiem, kas noteikti 1. panta 5. punktā, un kurus ES ir pieņēmusi;

               b)

               īpaša ikgadēja summa EUR 2 743 041 gadā, kas paredzēta Grenlandes zivsaimniecības politikas atbalstam un īstenošanai.

         3.   Šā panta 1. punktu piemēro saskaņā ar šā protokola 1. panta 2. un 5. punktu, 4., 5., 6. un 8. pantu. Eiropas Savienības samaksātā finansiālā ieguldījuma kopējā summa nav vairāk kā divas reizes lielāka par 2. panta 2. punkta a) apakšpunktā norādīto summu.
   4.   Neskarot šā protokola 1. panta 2. un 5. punktu, 4., 5. un 6. pantu, Grenlande informē ES iestādes par jebkuriem daudzumiem visām sugām, kuri darīti pieejami zvejošanai papildus tiem, kas noteikti 1. panta 5. punktā. Ja ES tos pieņem (atkarībā no zinātniskajiem ieteikumiem), ES par minētajiem papildu daudzumiem maksā 17,5 % no pielikuma I nodaļā norādītās atsauces cenas, nepārsniedzot maksimālo summu EUR 1 500 000 gadā un aptverot visas 1. panta 5. punktā norādītās sugas. Konkrētā gadā neizmantoto finansiālās rezerves daļu var pārnest uz nākamo gadu, lai samaksātu Grenlandei par sugu papildu daudzumiem, kuri darīti pieejami zvejošanai nākamajā gadā.
   5.   Finansiālā ieguldījuma ikgadējo summu (bez finansiālās rezerves) ES samaksā vēlākais 2013. gada 30. jūnijā pirmajā gadā un vēlākais 1. martā turpmākajos gados, un papildu summas no finansiālās rezerves samaksā šajā pašā termiņā vai iespējami drīz pēc tā beigām, kad saņemts paziņojums par attiecīgo daudzumu pieejamību un kad ES šos daudzumus ir pieņēmusi.
   6.   Grenlandes iestādēm ir tiesības brīvi lemt par 2. panta 2. punkta a) apakšpunktā norādītā finansiālā ieguldījuma izmantošanu.
   7.   Finansiālo ieguldījumu iemaksā Valsts kases kontā, kuru atvērusi Grenlandes iestāžu norādīta finanšu iestāde.
   3. pants
   Atbildīgas zvejas veicināšana Grenlandes EEZ
   1.   Finansiālo ieguldījumu, kas norādīts 2. panta 2. punkta b) apakšpunktā, pārvalda, ņemot vērā mērķus, kas izvirzīti, Pusēm vienojoties, un ar tiem saistītajām gada un daudzgadu programmām.
   2.   Tiklīdz sākas šā protokola piemērošana un ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc tam Apvienotā komiteja vienojas par nozares daudzgadu programmu un sīki izstrādātiem tās īstenošanas noteikumiem, jo īpaši par:

               a)

               gada un daudzgadu pamatnostādnēm par 2. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētā finansiālā ieguldījuma daļas izmantošanu katrā gadā īstenojamajām iniciatīvām;

               b)

               gada un daudzgadu mērķiem, kas jāsasniedz, lai ar laiku panāktu atbildīgu zveju un ilgtspējīgu zvejniecību, ņemot vērā prioritātes, ko Grenlande izvirzījusi valsts zivsaimniecības politikā un citās politikas jomās, kas ir saistītas ar atbildīgas zvejas un ilgtspējīgas zvejniecības turpināšanu vai ietekmē to;

               c)

               ikgadējo rezultātu novērtēšanas kritērijiem un procedūrām.

         3.   Jebkādi ierosinātie grozījumi nozares daudzgadu programmā Pusēm jāapstiprina Apvienotajā komitejā.
   4.   Katru gadu Grenlande vajadzības gadījumā papildus 2. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētajam finansiālajam ieguldījumam iedala līdzekļus nozares daudzgadu programmas īstenošanas vajadzībām. Protokola piemērošanas pirmajā gadā ES finansiālā ieguldījuma līdzekļu, kā arī papildus iedalīto līdzekļu sadalījumu paziņo ES līdz 1. martam. Katrā turpmākajā gadā par minēto līdzekļu sadalījumu Grenlande ES paziņo ne vēlāk kā iepriekšējā gada 1. decembrī.
   5.   Ja Apvienotās komitejas ikgadējais novērtējums par nozares daudzgadu programmas īstenošanas sekmēm ir neapmierinošs un dod attiecīgu pamatojumu, Eiropas Savienība var samazināt šā protokola 2. panta 2. punkta b) apakšpunktā minēto finansiālo ieguldījumu, lai programmas īstenošanai iedalīto finansiālo līdzekļu apjomu salāgotu ar gaidāmajiem rezultātiem.
   6.   Apvienotā komiteja ir atbildīga par nozares atbalstam izstrādātās daudzgadu programmas īstenošanas uzraudzību. Ja vajadzīgs, Puses ar Apvienotās komitejas starpniecību turpina šo uzraudzību arī pēc protokola piemērošanas laikposma beigām un tik ilgi, līdz finansiālais ieguldījums, kas 2. panta 2. punkta b) apakšpunktā īpaši paredzēts nozares atbalstam, ir pilnībā izlietots.
   4. pants
   Zinātniskā sadarbība atbildīgas zvejas veicināšanai
   1.   Puses apņemas veicināt atbildīgu zveju Grenlandes EEZ, pamatojoties uz principu par nediskriminējošu attieksmi pret dažādajām flotēm, kas zvejo minētajos ūdeņos.
   2.   Šā protokola darbības laikā Eiropas Savienība un Grenlande nodrošina zvejas resursu ilgtspējīgu izmantošanu Grenlandes EEZ.
   3.   Puses apņemas reģiona līmenī veicināt sadarbību atbildīgas zvejas jomā un jo īpaši sadarbību starp NEAFC un NAFO un jebkurām citām attiecīgām apakšreģionālām vai starptautiskām organizācijām.
   4.   Saskaņā ar šā protokola 4. panta 1. punktu un ņemot vērā labākos pieejamos zinātniskos ieteikumus, vajadzības gadījumā, lai nodrošinātu zvejas resursu ilgtspējīgu pārvaldību Grenlandes EEZ, Puses Apvienotajā komitejā pieņem pasākumus attiecībā uz to Eiropas Savienības kuģu darbībām, kas licencēti un kam atļauts veikt zvejas darbības saskaņā ar šo protokolu.
   5. pants
   Jaunas zvejas iespējas un eksperimentālā zveja
   1.   Ja ES vēlas iegūt piekļuvi jaunām zvejas iespējām, kas nav norādītas šā protokola 1. panta 5. punktā, tā attiecīgi vēršas pie Grenlandes. Šādu lūgumu par piekļuvi jaunām zvejas iespējām apmierina tikai saskaņā ar Grenlandes normatīviem aktiem, un tas var kļūt par atsevišķa nolīguma priekšmetu.
   2.   Saskaņā ar pielikuma X nodaļu eksperimentālās zvejas atļaujas ir pieejamas uz izmēģinājuma laiku, kas nepārsniedz sešus mēnešus.
   3.   Ja Puses secina, ka eksperimentālās zvejas kampaņas ir sekmīgas, Grenlandes iestādes uz laiku līdz šā protokola termiņa beigām iedala ES flotei 50 % no jauno sugu zvejas iespējām, proporcionāli palielinot 2. panta 2. punkta a) apakšpunktā minēto finansiālā ieguldījuma daļu.
   6. pants
   Finansiālā ieguldījuma maksājumu apturēšana un pārskatīšana
   1.   Šā protokola 2. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktā minētā finansiālā ieguldījuma maksājumus pārskata vai aptur, ja:

               a)

               rodas ārkārtas apstākļi, kas nav dabas parādības un kas traucē zvejas darbības Grenlandes EEZ ūdeņos; vai

               b)

               krasi mainās politiskās pamatnostādnes, kas noteica šā protokola noslēgšanu, un viena no Pusēm pieprasa šo noteikumu pārskatīšanu, lai izdarītu tajos grozījumus; vai

               c)

               Eiropas Savienība konstatē, ka ir pārkāpti cilvēktiesību svarīgākie elementi un pamatelementi, kas izklāstīti Līguma par Eiropas Savienību 6. pantā.
               Šā panta c) apakšpunktu nepiemēro, ja pārkāpums notiek tādā atbildības vai kompetences jomā, kurā Grenlandes valdībai – tāpēc ka Grenlandei Dānijas Karalistes sastāvā ir pašpārvaldes statuss –, nav oficiālas atbildības vai kompetences.

         2.   Eiropas Savienība patur tiesības pilnībā vai daļēji apturēt šā protokola 2. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētās finansiālā ieguldījuma īpašās summas maksājumus, ja:

               a)

               pēc Apvienotās komitejas veiktā novērtējuma tiek konstatēts, ka gūtie rezultāti neatbilst programmā paredzētajiem; vai

               b)

               Grenlande nespēj izmantot šo īpašo ieguldījumu.

         3.   ES ir pienākums rakstiski paziņot par nodomu apturēt maksājumus, un tas jādara vismaz trīs mēnešus pirms dienas, kad apturēšanai jāstājas spēkā.
   4.   Finansiālā ieguldījuma maksājumus atsāk, tiklīdz stāvoklis ir labota ar iepriekšminēto apstākļu mīkstināšanas pasākumiem un pēc Pušu apspriešanās un vienošanās, kura apstiprina, ka stāvoklis ir tāds, ka iespējams atsākt parastās zvejas darbības.
   7. pants
   Zvejas atļaujas apturēšana un atjaunošana
   Grenlande patur tiesības apturēt šā protokola pielikumā paredzētās zvejas atļaujas, ja:

               a)

               konkrēts kuģis ir nopietni pārkāpis Grenlandes normatīvos aktus; vai

               b)

               kuģa īpašnieks nav ņēmis vērā izdoto tiesas nolēmumu saistībā ar konkrēta kuģa pārkāpumu. Kad tiesas nolēmums ir ņemts vērā, zvejas atļauju šim kuģim atjauno uz atlikušo zvejas atļaujas laikposmu.

         8. pants
   Protokola īstenošanas apturēšana
   1.   Šā protokola īstenošanu aptur pēc vienas Puses iniciatīvas, ja:

               a)

               ārkārtas apstākļi, kas nav dabas parādības, traucē veikt zvejas darbības Grenlandes EEZ ūdeņos; vai

               b)

               Eiropas Savienība neveic šā protokola 2. panta 2. punkta a) apakšpunktā paredzētos maksājumus protokola 6. pantā neparedzētu iemeslu dēļ; vai

               c)

               starp Pusēm izceļas domstarpības par šā protokola interpretāciju vai īstenošanu; vai

               d)

               viena no Pusēm neievēro šā protokola noteikumus; vai

               e)

               krasi mainās politiskās pamatnostādnes, kas noteica šā protokola noslēgšanu, un viena no Pusēm pieprasa šo noteikumu pārskatīšanu, lai izdarītu tajos grozījumus; vai

               f)

               viena no Pusēm konstatē, ka ir pārkāpti cilvēktiesību svarīgākie elementi un pamatelementi, kas izklāstīti Līguma par Eiropas Savienību 6. pantā.
               Šā punkta f) apakšpunktu daļu nepiemēro, ja pārkāpums notiek tādā atbildības vai kompetences jomā, kurā Grenlandes valdībai – tāpēc ka Grenlandei Dānijas Karalistes sastāvā ir pašpārvaldes statuss –, nav oficiālas atbildības vai kompetences.

         2.   Šā protokola īstenošanu var apturēt pēc vienas Puses iniciatīvas, ja domstarpības starp Pusēm uzskata par nopietnām un ja apspriedes starp abām Pusēm nav novedušas pie izlīguma.
   3.   Lai apturētu šā protokola īstenošanu, attiecīgajai Pusei ir rakstiski jāziņo par savu nodomu vismaz trīs mēnešus pirms dienas, kad apturēšanai jāstājas spēkā.
   4.   Ja īstenošana ir apturēta, Puses turpina apspriesties, lai domstarpības atrisinātu, panākot mierizlīgumu. Ja tas izdodas, protokola īstenošanu atsāk un finansiālo ieguldījumu samērīgi un proporcionāli laikam samazina saskaņā ar laikposmu, kurā protokola īstenošana bija apturēta.
   9. pants
   Valsts normatīvie akti
   1.   Eiropas Savienības zvejas kuģu darbības Grenlandes EEZ ūdeņos reglamentē Grenlandē un Dānijas Karalistē piemērojamie normatīvie akti, ja vien nolīgumā, šajā protokolā vai tā pielikumā nav noteikts citādi.
   2.   Grenlande informē Eiropas Savienību par visām izmaiņām vai jauniem tiesību aktiem saistībā ar zivsaimniecības politiku vismaz 3 mēnešus pirms šādu izmaiņu vai jaunu tiesību aktu stāšanās spēkā.
   10. pants
   Ilgums
   Šo protokolu un tā pielikumu piemēro trīs gadus, sākot ar 2013. gada 1. janvāri, ja vien saskaņā ar šā protokola 11. pantu nav sniegts paziņojums par protokola piemērošanas izbeigšanu.
   11. pants
   Izbeigšana
   1.   Protokola piemērošanas izbeigšanā ieinteresētā Puse vismaz sešus mēnešus pirms dienas, kad šai izbeigšanai jāstājas spēkā, rakstveidā paziņo otrai Pusei par nodomu izbeigt protokola piemērošanu. Pēc iepriekšējā teikumā minētā paziņojuma nosūtīšanas Puses sāk apspriešanos.
   2.   Šā protokola 2. pantā minētā finansiālā ieguldījuma maksājumu gadam, kurā tiek izbeigta protokola piemērošana, samazina samērīgi un proporcionāli laikam.
   12. pants
   Provizoriska piemērošana
   Šo protokolu provizoriski piemēro no 2013. gada 1. janvāra.
   13. pants
   Stāšanās spēkā
   Šis protokols un tā pielikums stājas spēkā dienā, kad Puses paziņo viena otrai par šim nolūkam vajadzīgo procedūru pabeigšanu.

      Съставено в Брюксел на осемнадесети септември две хиляди и дванадесета година.
      Hecho en Bruselas, el dieciocho de septiembre de dos mil doce.
      V Bruselu dne osmnáctého září dva tisíce dvanáct.
      Udfærdiget i Bruxelles den attende september to tusind og tolv.
      Geschehen zu Brüssel am achtzehnten September zweitausendzwölf.
      Kahe tuhande kaheteistkümnenda aasta septembrikuu kaheksateistkümnendal päeval Brüsselis.
      Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα οκτώ Σεπτεμβρίου δύο χιλιάδες δώδεκα.
      Done at Brussels on the eighteenth day of September in the year two thousand and twelve.
      Fait à Bruxelles, le dix-huit septembre deux mille douze.
      Fatto a Bruxelles, addì diciotto settembre duemiladodici.
      Briselē, divi tūkstoši divpadsmitā gada astoņpadsmitajā septembrī.
      Priimta du tūkstančiai dvyliktų metų rugsėjo aštuonioliktą dieną Briuselyje.
      Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenkettedik év szeptember havának tizennyolcadik napján.
      Magħmul fi Brussell, fit-tmintax-il jum ta’ Settembru tas-sena elfejn u tnax.
      Gedaan te Brussel, de achttiende september tweeduizend twaalf.
      Sporządzono w Brukseli dnia osiemnastego września roku dwa tysiące dwunastego.
      Feito em Bruxelas, em dezoito de setembro de dois mil e doze.
      Întocmit la Bruxelles la optsprezece septembrie două mii doisprezece.
      V Bruseli dňa osemnásteho septembra dvetisícdvanásť.
      V Bruslju, dne osemnajstega septembra leta dva tisoč dvanajst.
      Tehty Brysselissä kahdeksantenatoista päivänä syyskuuta vuonna kaksituhattakaksitoista.
      Som skedde i Bryssel den artonde september tjugohundratolv.

         За Европейския съюз
         Por la Unión Europea
         Za Evropskou unii
         For Den Europæiske Union
         Für die Europäische Union
         Euroopa Liidu nimel
         Για την Ευρωπαϊκή Ένωση
         For the European Union
         Pour l'Union européenne
         Per l'Unione europea
         Eiropas Savienības vārdā –
         Europos Sajungos vardu
         Az Európai Unió részéről
         Għall-Unjoni Ewropea
         Voor de Europese Unie
         W imieniu Unii Europejskiej
         Pela União Europeia
         Pentru Uniunea Europeană
         Za Európsku úniu
         Za Evropsko unijo
         Euroopan unionin puolesta
         För Europeiska unionen

         За правителството на Дания
         Por el Gobierno de Dinamarca
         Za vládu Dánska
         For Danmarks regering
         Für die Regierung Dänemarks
         Taani valitsuse nimel
         Για την Κυβέρνηση της Δανίας
         For the Government of Denmark
         Pour le gouvernement du Danemark
         Per il governo della Danimarca
         Dānijas valdības vārdā –
         Danijos Vyriausybės vardu
         Dánia kormánya részéről
         Għall-Gvern tad-Danimarka
         Voor de regering van Denemarken
         W imieniu Rządu Danii
         Pelo Governo da Dinamarca
         Pentru Guvernul Danemarcei
         Za vládu Dánsku
         Za vlado Danske
         Tanskan hallituksen puolesta
         För Danmarks regering

         За правителството на Гренландия
         Por el Gobierno de Groenlandia
         Za vládu Grónska
         For Grønlands regering
         Für die Regierung Grönlands
         Gröönimaa valitsuse nimel
         Για την Κυβέρνηση της Γροιλανδίας
         For the Government of Greenland
         Pour le gouvernement du Groenland
         Per il governo della Groenlandia
         Grenlandes valdības vārdā –
         Grenlandijos Vyriausybės vardu
         Grönland kormányzata részéről
         Għall-Gvern tal-Groenlandja
         Voor de regering van Groenland
         W imieniu Rządu Grenlandii
         Pelo Governo da Groenlândia
         Pentru Guvernul Groenlandei
         Za vládu Grónska
         Za vlado Grenlandije
         Grönlannin hallituksen puolesta
         För Grönlands regering

      (1)  Eiropas Kopiena kopš 2009. gada 1. decembra ir Eiropas Savienība.

      (2)  Grenlandes Autonomijas valdība kopš 2009. gada 21. jūnija ir Grenlandes valdība.

      (3)  Ja īstenojami Grenlandes iestāžu pieņemtā daudzgadu pārvaldības plānā paredzēti ieguves kontroles noteikumi, šie skaitļi var būt attiecīgi jāpārskata. Ja pārskatīšanas iznākums ir papildu zvejas iespējas Eiropas Savienībai, finansiālo kompensāciju, kas minēta šā protokola 2. panta 2. punkta a) apakšpunktā, proporcionāli palielina.

      (4)  Jāzvejo ar pelaģisko trali.

      (5)  Jāzvejo ar trali.

      (6)  Jāzvejo ar ne vairāk kā 6 kuģiem vienlaikus. Šo nozvejas limitu un zvejas piepūles ierobežojumu var pārskatīt, ņemot vērā daudzfaktoru pārvaldības plānu, par kuru piekrastes valstīm savstarpēji jāvienojas. Ja pārskatīšanas iznākums ir papildu zvejas iespējas Eiropas Savienībai, finansiālo kompensāciju, kas minēta šā protokola 2. panta 2. punkta a) apakšpunktā, proporcionāli palielina.

      (7)  Zvejas darbības drīkst veikt tikai saskaņā ar Grenlandes tiesību aktiem.

      (8)  Ja moiva ir zvejojama, Eiropas Savienība zvejas sezonā no 20. jūnija līdz nākamā gada 30. aprīlim drīkst nozvejot līdz 7,7 % no moivas KPN. Atbilstoši tam finansiālo kompensāciju, kas minēta šā protokola 2. panta 2. punkta a) apakšpunktā, proporcionāli palielina. Šo pagaidu KPN Grenlande paziņo ES iespējami drīz pirms zvejas sezonas sākuma, bet vēlākais līdz maija beigām.

      (9)  Mērķsugas nedrīkst būt strupdeguna garaste (Coryphaenoides rupestris) un makrūrzivs Macrourus berglax; šo sugu nozvejas pieļaujamas tikai kā piezveja citām mērķsugām un ir paziņojamas atsevišķi.
   PIELIKUMS

      NOSACĪJUMI, KAS REGLAMENTĒ ES KUĢU ZVEJAS DARBĪBAS GRENLANDES EEZ

   I   NODAĻA

      PIETEIKUMU IESNIEGŠANAS UN ZVEJAS ATĻAUJU (LICENČU) IZDOŠANAS KĀRTĪBA

      ES kuģu īstenoto zvejas darbību nosacījumi Grenlandes EEZ

   A.   Zvejas atļaujas pieteikuma iesniegšana un atļaujas izdošana

               1.

               Zvejas atļauju zvejošanai Grenlandes EEZ un/vai no Grenlandes kvotas starptautiskajos ūdeņos var saņemt tikai uz šādu atļauju tiesīgi kuģi.

               2.

               Kuģis ir tiesīgs zvejot, ja nedz tā īpašniekam, nedz kapteinim, nedz pašam kuģim nav aizliegts zvejot Grenlandes EEZ. Tiem jābūt izpildījušiem visas iepriekšējās saistības pret Grenlandes iestādēm, kuras izriet no to zvejas darbībām Grenlandē vai Grenlandes EEZ saskaņā ar zivsaimniecības nolīgumiem, kas noslēgti ar ES.

               3.

               Pieteikumu iesniedz uz Grenlandes izstrādātas veidlapas, kuras paraugs pievienots 1. papildinājumā. Katru zvejas atļaujas pieteikumu iesniedz kopā ar apliecinājumu par maksas nokārtošanu uz zvejas atļaujas derīguma termiņu. Maksā ietilpst visas valsts un vietējās nodevas saistībā ar piekļuvi zvejas darbībām, kā arī komisijas maksas, ko bankas iekasē par naudas pārskaitījumiem. Ja kuģis nav samaksājis par bankas pārskaitījumu, attiecīgā summa būs jāsamaksā, iesniedzot nākamo zvejas atļaujas pieteikumu šim kuģim, kas ir priekšnoteikums jaunas zvejas atļaujas izdošanai.
               ES kuģi, kuriem ir viens īpašnieks vai aģents, var iesniegt kolektīvu zvejas atļaujas pieteikumu, ar noteikumu, ka šie kuģi ir vienas un tās pašas dalībvalsts karoga kuģi. Katrā zvejas atļaujā, kas izdota pēc kolektīva pieteikuma, norāda kopējo īpatņu daudzumu, par kuru ir samaksāta zvejas atļaujas maksa, un zemsvītras piezīmē ieraksta “atļautais kopējais daudzums, kuru drīkst nozvejot šādi kuģi: … [norāda visu to kuģu vārdus, kas uzskaitīti kolektīvajā pieteikumā]”.
               ES iestādes par katru kuģi, kas vēlas zvejot saskaņā ar šo nolīgumu, iesniedz Grenlandes iestādēm jebkuras zvejas atļaujas vai atļauju pieteikumu vai kolektīvo pieteikumu.
               Grenlandes iestādes ir tiesīgas apturēt spēkā esošu zvejas atļauju vai neizdot jaunu zvejas atļauju, ja ES kuģis nav izpildījis prasības par attiecīgo zvejas žurnāla lapu un izkraušanas deklarāciju nosūtīšanu Grenlandes iestādēm saskaņā ar nozvejas datu paziņošanas noteikumiem.

               4.

               Tiklīdz šis protokols kļūst piemērojams, Grenlandes iestādes dara zināmu visu informāciju par bankas kontiem, kas izmantojami zvejas atļaujas maksas nokārtošanai.

               5.

               Ievērojot 6. punkta noteikumus, zvejas atļaujas izdod konkrētam kuģim, un tās nevar nodot citiem kuģiem. Zvejas atļaujās norāda daudzumu, kuru atļauts nozvejot un paturēt uz kuģa. Zvejas atļaujā norādīto atļauto daudzumu var grozīt, vienīgi iesniedzot jaunu zvejas atļaujas pieteikumu. Ja kuģis pārsniedz zvejas atļaujā norādīto atļauto daudzumu, tam par pārsniegto daudzumu ir jāmaksā maksa, kuras apmērs ir trīskārt lielāks par B.3. punktā paredzēto summu. Minētajam kuģim jaunu zvejas atļauju neizdod tik ilgi, kamēr nav samaksāts par pārsniegto daudzumu.

               6.

               Tomēr dažos gadījumos un pēc Eiropas Komisijas prasījuma kuģa zvejas atļauju var aizstāt ar jaunu zvejas atļauju, ko izdod citam kuģim ar līdzīgiem parametriem. Jaunajā zvejas atļaujā norāda:

                           a)

                           izdošanas datumu;

                           b)

                           to, ka ar šo atļauju atzīst par nederīgu un aizstāj cita konkrēta kuģa zvejas atļauju.

               7.

               Par zvejniecību atbildīgā Grenlandes iestāde 15 darbdienās pēc pieteikuma saņemšanas nosūta zvejas atļaujas Eiropas Komisijai.

               8.

               Zvejas atļaujas oriģinālam vai tā kopijai vienmēr jāatrodas uz kuģa, un tā jāuzrāda pēc kompetento Grenlandes iestāžu pieprasījuma.

         B.   Zvejas atļaujas derīgums un maksāšanas kārtība

               1.

               Zvejas atļaujas ir derīgas no izdošanas dienas līdz tā kalendāra gada beigām, kurā ir izdota zvejas atļauja. Tās izdod 15 darbdienās pēc zvejas atļaujas pieteikuma saņemšanas un prasītās maksas nokārtošanas par attiecīgo gadu un kuģi.
               Moivas zvejniecībā zvejas atļaujas izdod no 20. jūnija līdz 31. decembrim un no nākamā gada 1. janvāra līdz 30. aprīlim.
               Ja ES tiesību akti, ar kuriem konkrētam gadam nosaka zvejas iespējas ES kuģiem ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas ierobežojumi, līdz zvejas gada sākumam vēl nav pieņemti un ar noteikumu, ka zinātniskie ieteikumi to ļauj, ES zvejas kuģi, kuriem ir atļauts zvejot iepriekšējā zvejas gada 31. decembrī, ar to pašu zvejas atļauju drīkst turpināt zvejas darbības arī gadā, kuram attiecīgie tiesību akti vēl nav pieņemti. Provizoriski drīkst mēnesī izmantot 1/12 daļu no iepriekšējā gada zvejas atļaujā norādītās kvotas, ar noteikumu, ka par šo kvotu ir nokārtota attiecīgā zvejas atļaujas maksa. Provizorisko kvotu var koriģēt atkarībā no zinātniskajiem ieteikumiem un stāvokļa attiecīgajā zvejniecībā.
               Ziemeļu garneles zvejas atļaujā norādītā daudzuma daļu, kas kārtējā gada 31. decembrī ir palicis neizmantots, pēc pieprasījuma lielākais 5 % no zvejas atļaujā sākotnēji norādītā daudzuma var pārcelt uz nākamo gadu, ja zinātniskie ieteikumi ļauj minēto pārcēlumu. Pārcelto daudzumu izmanto līdz nākamā gada 30. aprīlim.
               Zvejas atļaujas maksu neiekasē par piezveju.

               2.

               Sugu atsauces cenas ir šādas:

                           Suga

                           Dzīvsvara cena EUR par tonnu

                           Menca

                           1 800

                           Pelaģiskie sarkanasari

                           1 700

                           Bentiskie sarkanasari

                           1 700

                           Grenlandes paltuss

                           3 500

                           Ziemeļu garnele (austrumos)

                           2 500

                           Ziemeļu garnele (rietumos)

                           2 300

                           Atlantijas paltuss

                           4 100

                           Moiva

                           190

                           Karaliskais krabis

                           5 500

                           Makrūrzivis

                           2 204

               3.

               Zvejas atļaujas maksa ir šāda:

                           Suga

                           EUR par tonnu

                           Menca

                           90

                           Pelaģiskie sarkanasari

                           53

                           Bentiskie sarkanasari

                           53

                           Grenlandes paltuss

                           129

                           Ziemeļu garnele (austrumos)

                           50

                           Ziemeļu garnele (rietumos)

                           80

                           Atlantijas paltuss

                           217

                           Karaliskais krabis

                           120

                           Moiva

                           5

                     Ja atļautais daudzums netiek nozvejots, atbilstošo atļautā daudzuma maksas daļu kuģa īpašniekam neatlīdzina.

         II   NODAĻA

      ZVEJAS ZONAS

               1.

               Zvejot drīkst zvejas zonā, kas definēta kā Grenlandes ekskluzīvā ekonomikas zona atbilstīgi 2004. gada 15. oktobra noteikumiem Nr. 1020 un saskaņā ar 2004. gada 15. oktobra Karalisko dekrētu Nr. 1005 par Grenlandes ekskluzīvo ekonomikas zonu likuma stāšanos spēkā, īstenojot 1996. gada 22. maija likumu Nr. 411 par ekskluzīvajām ekonomikas zonām.

               2.

               Ja nav norādīts citādi, zvejot drīkst vismaz 12 jūras jūdzes no bāzes līnijas saskaņā ar 7. panta 2. punktu Grenlandes parlamenta jeb Landstinga 1996. gada 31. oktobra likumā Nr. 18 par zvejniecību, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Inatsisartuta 2011. gada 22. novembra likumu Nr. 8.

               3.

               Bāzes līniju nosaka saskaņā ar 2004. gada 15. oktobra Karalisko dekrētu Nr. 1004 par grozījumiem Karaliskajā dekrētā par Grenlandes teritoriālo ūdeņu robežu noteikšanu.

         III   NODAĻA

      NOZVEJAS DATU PAZIŅOŠANA

   A.   Nozvejas datu paziņošana un zvejas žurnāls

               1.

               To ES zvejas kuģu kapteiņi, kas zvejo saskaņā ar nolīgumu, kuģa darbības reģistrē zvejas žurnālā, par katru sugu norādot nozvejotos, uz kuģa paturētos vai izmestos daudzumus, kas pārsniedz 50 kg dzīvsvara ekvivalentu.

               2.

               Zvejas žurnālu aizpilda kapteinis, par katru dienu, kurā ES zvejas kuģis darbojas saskaņā ar Grenlandes zvejas atļauju, norādot visas nozvejas un izmetumus katrā atsevišķā zvejas rīku iemetienā. Informāciju reģistrē ik dienas un ne vēlāk kā plkst. 23.59 (UTC) ar karoga dalībvalsts zvejas pārraudzības centra (FMC) starpniecību elektroniski pārraida Grenlandes iestādēm. Pirms protokola stāšanās spēkā Puses Apvienotajā komitejā vienojas par to, kādā formātā sagatavojami un pārraidāmi elektroniskie zvejas žurnāla dati.

               3.

               Zvejas žurnāla datus kapteinis reģistrē un pārraida arī pēc Grenlandes kompetentās iestādes amatpersonas pieprasījuma.

               4.

               Ja kuģis Grenlandes EEZ veic citā kuģī pārkraušanas vai izkraušanas darbības, kapteinis reģistrē un ar karoga dalībvalsts FMC starpniecību 24 stundās pēc citā kuģī pārkraušanas vai izkraušanas darbību pabeigšanas elektroniski pārraida Grenlandes iestādēm arī citā kuģī pārkraušanas un izkraušanas deklarācijas datus.

               5.

               Kapteinis ir atbildīgs par reģistrēto un pārraidīto zvejas žurnāla datu pareizību. Kapteinis un/vai viņa pārstāvis ir atbildīgs par reģistrēto un pārraidīto citā kuģī pārkraušanas un izkraušanas deklarāciju datu pareizību.

               6.

               Neskarot 10. punktu, ES zvejas kuģim nav atļauts atstāt ostu, lai zvejotu saskaņā ar nolīgumu, ja uz kuģa nav uzstādīta pilnībā funkcionējoša elektroniskā nozvejas datu ziņošanas sistēma (ERS).

               7.

               Neskarot 10. punktu, ES zvejas kuģiem, kuri elektroniski nereģistrē un nepārraida zvejas žurnāla datus, nav atļauts zvejot Grenlandes EEZ.

               8.

               Gadījumā, ja:

                           a)

                           uz ES zvejas kuģa uzstādītajā elektroniskās reģistrācijas un ziņošanas sistēmā konstatē tehnisku kļūmi vai darbības traucējumus, zvejas kuģa kapteinis vai viņa pārstāvis, sākot no brīža, kad viņš to konstatējis vai ticis par to informēts, ar karoga dalībvalsts FMC starpniecību ik dienas un ne vēlāk kā plkst. 23.59 (UTC) arī tad, ja nozveja nav gūta, attiecīgi paziņo zvejas žurnāla datus Grenlandes kompetentajām iestādēm, izmantojot alternatīvus telekomunikāciju kanālus;

                           b)

                           elektroniskās reģistrācijas un ziņošanas sistēmā konstatē tehnisku kļūmi vai darbības traucējumus, papildus zvejas žurnāla datiem paziņo arī citā kuģī pārkraušanas un izkraušanas deklarāciju datus, un to dara šādos gadījumos:

                                       i)

                                       pēc Grenlandes un/vai karoga dalībvalsts kompetento iestāžu pieprasījuma;

                                       ii)

                                       tūlīt pēc pēdējās zvejas darbības;

                                       iii)

                                       pirms kuģa ieiešanas ostā;

                                       iv)

                                       jūrā veiktas inspekcijas laikā;

                                       v)

                                       ja to prasa Grenlandes tiesību akti.

                                 Gadījumos, kas minēti i) un iii) punktā, nosūta arī iepriekšēju paziņojumu;

                           c)

                           uz kuģa uzstādītajā elektroniskās reģistrācijas un ziņošanas sistēmā konstatē tehnisku kļūmi vai darbības traucējumus, ES zvejas kuģis drīkst atstāt ostu tikai pēc tam, kad Grenlandes kompetentās iestādes un karoga valsts FMC atzinuši uz kuģa uzstādīto elektroniskās reģistrācijas un ziņošanas sistēmu par pilnībā darbojošos vai kad Grenlandes kompetentās iestādes citādi atļāvušas kuģim atstāt ostu. Neskarot 6. punktu, ja Grenlandes iestādes ir atļāvušas iziet no ostas ES zvejas kuģim, uz kura nav pilnībā funkcionējošas elektroniskās reģistrācijas un ziņošanas sistēmas, tās par to tūlīt informē karoga dalībvalsts FMC un ES iestādes.

               9.

               Kamēr kuģis atrodas Grenlandes EEZ, elektroniskās reģistrācijas un ziņošanas sistēmas atslēgšanu remonta vai nomaiņas vajadzībām apstiprina Grenlandes kompetentās iestādes.

               10.

               Vienu gadu ilgā pārejas laikā pēc protokola spēkā stāšanās līdztekus ERS ES zvejas kuģi, kas darbojas saskaņā ar nolīgumu, papīra formātā aizpilda un iesniedz Grenlandes parauga zvejas žurnālus.

         B.   Nozvejas datu nesaņemšana

               1.

               Ja Grenlandes kompetentās iestādes nesaņem elektroniski pārraidītus nozvejas, citā kuģī pārkraušanas vai izkraušanas deklarācijas datus saskaņā ar A iedaļu, tās to tūlīt paziņo karoga dalībvalsts FMC un ES iestādēm. Pēc šā paziņojuma saņemšanas karoga dalībvalsts FMC par to tūlīt informē kapteini un kuģa īpašnieku un nekavējoties rīkojas, lai situāciju labotu. Ja attiecībā uz kādu konkrētu ES zvejas kuģi tas notiek biežāk nekā trīs reizes kalendāra gadā, Grenlandes iestādes var prasīt, ka ES iestādes nodrošina, lai karoga dalībvalsts FMC apņemtos rūpīgi izmeklēt, kāpēc atkārtoti nav darbojusies uz kuģa uzstādītā elektroniskās reģistrācijas un ziņošanas sistēma. Karoga dalībvalsts FMC noskaidro, kāpēc dati nav saņemti, un rīkojas, lai situāciju labotu, un informē Grenlandes FMC un ES iestādes par saviem konstatējumiem un notikušā cēloņiem.

               2.

               Tūlīt pēc karoga dalībvalsts FMC paziņojuma saņemšanas ES zvejas kuģa kapteinis, izmantojot alternatīvus telekomunikāciju kanālus, ar karoga dalībvalsts FMC starpniecību nosūta Grenlandes kompetentajām iestādēm visus līdz tam nenosūtītos datus. Turpmāk datus paziņo ik dienas un ne vēlāk kā plkst. 23.59 (UTC), izmantojot alternatīvus telekomunikāciju kanālus.

         C.   Informācijas apmaiņas formāts

               1.

               XML standarts, kas Pusēm jāizmanto elektroniskajā datu apmaiņā un citos attiecīgos gadījumos, ir norādīts Europa tīmekļa vietnē:
               http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/control/codes/index_en.htm.

               2.

               Grozījumus attiecībā uz 1. punktā minēto formātu skaidri identificē kā grozījumus un norāda atjauninājuma datumu. Puses laikus informē viena otru par jebkurām plānotajām izmaiņām. Šādi grozījumi nestājas spēkā agrāk kā sešus mēnešus pēc attiecīgā lēmuma pieņemšanas.

               3.

               Elektronisko datu apmaiņu starp Pusēm un, vajadzības gadījumā, ar ES iestādēm sekmē, izmantojot saziņas kanālus, ko Eiropas Savienības vārdā pārvalda Eiropas Komisija.

         IV   NODAĻA

      TEHNISKIE RESURSU SAGLABĀŠANAS PASĀKUMI

   Grenlande nodrošina, ka ES zvejas kuģiem angļu valodā ir pieejami attiecīgie Grenlandes tiesību akti par nozvejas datu paziņošanu, kontroli, tehniskajiem resursu saglabāšanas pasākumiem un novērotāju programmu.
   V   NODAĻA

      KONTROLE

   Neskarot Grenlandes tiesību aktus, ES zvejas kuģiem, kas darbojas Grenlandes EEZ, piemēro turpmāk norādītos pasākumus.
   A.   Inspekcija jūrā

               1.

               ES zvejas kuģu inspekcijas jūrā Grenlandes EEZ veic pilnvaroti inspektori. Inspekcijas kuģi ir skaidri marķēti saskaņā ar starptautiskajām normām, un inspektoriem ir identifikācijas apliecība, kuru viņi inspekcijas laikā iespējami drīzāk uzrāda kapteinim. Amatpersonas neapstrīd kapteiņa tiesības sazināties ar savas karoga valsts kompetentajām iestādēm.

               2.

               Inspicētā zvejas kuģa kapteinis vai viņa pārstāvis:

                           a)

                           atvieglo amatpersonu drošu un veiksmīgu uzkāpšanu uz kuģa saskaņā ar labu kuģošanas praksi, kad no kuģa vai helikoptera, ar kuru ierodas amatpersona, ir saņemts attiecīgais Starptautiskā signālu kodeksa signāls vai radio paziņojums par nodomu uzkāpt uz kuģa;

                           b)

                           atvieglo amatpersonām inspekcijas pienākumu izpildi, nodrošinot pieprasīto palīdzību pietiekamā apjomā;

                           c)

                           ļauj amatpersonām sazināties ar Grenlandes iestādēm;

                           d)

                           brīdina amatpersonas par konkrētiem drošības apdraudējumiem uz ES zvejas kuģiem;

                           e)

                           nodrošina amatpersonām piekļuvi visām kuģa vietām, visai apstrādātajai vai neapstrādātajai nozvejai, visiem zvejas rīkiem un visai attiecīgajai informācijai un dokumentiem;

                           f)

                           atvieglo amatpersonu drošu nokāpšanu no kuģa pēc inspekcijas pabeigšanas.

               3.

               Grenlandes inspektori paliek uz ES kuģa tik ilgu laiku, cik vajadzīgs, lai veiktu inspekcijas uzdevumus. Viņi veic inspekciju tādā veidā, kas minimāli ietekmē kuģi, tā zvejas darbību un kravu.

               4.

               Nedrīkst prasīt, lai kapteiņi pa atklātiem radio kanāliem ziņotu komerciāli svarīgu informāciju.

               5.

               Katras inspekcijas beigās Grenlandes inspektori savus konstatējumus dara zināmus kapteinim un sagatavo inspekcijas ziņojumu. ES zvejas kuģa kapteinim ir tiesības komentēt inspekcijas ziņojuma saturu. Inspekcijas ziņojumu paraksta attiecīgais inspektors un ES zvejas kuģa kapteinis, ja viņš/viņa to vēlas.

               6.

               Pirms nokāpšanas no kuģa Grenlandes inspektori izsniedz ES zvejas kuģa kapteinim inspekcijas ziņojuma kopiju. Grenlande astoņās darbdienās paziņo ES iestādēm par inspekciju. Pēc šāda paziņojuma saņemšanas un pēc ES iestāžu pieprasījuma Grenlande astoņās darbdienās nosūta ES iestādēm inspekcijas ziņojuma kopiju. Vajadzības gadījumā šo informāciju dara pieejamu attiecīgajai reģionālajai zvejniecības pārvaldības organizācijai (RZPO).

         B.   Inspekcija ostā

               1.

               Nozveju izkraujošu vai citā kuģī pārkraujošu ES zvejas kuģu inspekciju Grenlandes ostā veic Grenlandes inspektori, kas ir skaidri identificēti kā zvejas pārbaužu veicēji.

               2.

               Inspekciju ostā veic saskaņā ar FAO pasākumiem un attiecīgās RZPO noteiktajiem ostas valsts pasākumiem.

               3.

               Grenlande var atļaut ES piedalīties ostā veiktajā inspekcijā novērotāja statusā.

               4.

               ES zvejas kuģa kapteinis sadarbojas, lai atvieglotu Grenlandes inspektoru darbu.

               5.

               Katras inspekcijas beigās Grenlandes inspektori savus konstatējumus dara zināmus kapteinim un sagatavo inspekcijas ziņojumu. ES zvejas kuģa kapteinim ir tiesības komentēt inspekcijas ziņojuma saturu. Inspekcijas ziņojumu paraksta attiecīgais inspektors un ES zvejas kuģa kapteinis.

               6.

               Pirms nokāpšanas no kuģa Grenlandes inspektori izsniedz ES kuģa kapteinim inspekcijas ziņojuma kopiju. Grenlande astoņās darbdienās pēc inspekcijas nosūta ES iestādēm inspekcijas ziņojuma kopiju.

         VI   NODAĻA

      KONTROLES NOVĒROTĀJU PROGRAMMA

   A.   Novērotāju programma
   Visas zvejas darbības Grenlandes EEZ veic saskaņā ar Grenlandes tiesību aktos paredzēto novērotāju programmu. To ES zvejas kuģu kapteiņi, kam ir atļauja zvejot Grenlandes EEZ, sadarbojas ar Grenlandes iestādēm, uzņemot uz kuģa novērotājus.
   B.   Novērotāja atalgojums
   1. Novērotāju algu maksā un sociālās iemaksas veic Grenlandes kompetentās iestādes.
   C.   Novērotāja pienākumi
   Atrodoties uz kuģa, novērotāji:

               1)

               veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nepārtrauktu vai nekavētu zvejas darbību norisi;

               2)

               saudzīgi izturas pret materiāliem un aprīkojumu, kas atrodas uz kuģa;

               3)

               ievēro konfidencialitāti attiecībā uz visiem ar kuģi saistītajiem dokumentiem.

         D.   Novērotāja ziņojums

               1.

               Pirms nokāpšanas no kuģa novērotājs iepazīstina kuģa kapteini ar savu novērojumu ziņojumu. Kuģa kapteinim ir tiesības ierakstīt novērotāja ziņojumā savas piezīmes. Ziņojumu paraksta novērotājs un kapteinis. Kapteinis saņem novērotāja ziņojuma kopiju.

               2.

               Grenlandes kompetentās iestādes 8 darbdienās paziņo ES iestādēm par novērotāja nokāpšanu no kuģa. Pēc šāda paziņojuma saņemšanas un pēc ES iestāžu pieprasījuma Grenlande astoņās darbdienās nosūta ES iestādēm novērotāja ziņojuma kopiju.

         VII   NODAĻA

      KUĢU SATELĪTNOVĒROŠANAS SISTĒMA (VMS)

   Ar zvejas kuģu satelītnovērošanu saistītie nosacījumi

               1.

               Attiecībā uz satelītnovērošanas sistēmu visi zvejas kuģi, kuriem ir zvejas atļauja, kas piemērojama otras Puses ūdeņos, izpilda visus turpmāk minētos noteikumus.

               2.

               Visi kuģi, kam ir zvejas atļauja, ir aprīkoti ar pilnībā funkcionējošu satelītnovērošanas iekārtu, kas uzstādīta uz kuģa, lai varētu automātiski un pastāvīgi pārraidīt kuģa ģeogrāfiskās koordinātas šā kuģa karoga valsts zvejas pārraudzības centram (FMC). Datu pārraidīšana notiek reizi stundā.

               3.

               Katrs ziņojums par atrašanās vietu:

                           a)

                           ietver:

                                       i)

                                       kuģa identifikācijas datus;

                                       ii)

                                       pēdējo kuģa ģeogrāfisko atrašanās vietu (ģeogrāfiskais garums un platums), kuras noteikšanas kļūda nepārsniedz 500 m un ticamības intervāls ir 99 %;

                                       iii)

                                       atrašanās vietas reģistrēšanas datumu un laiku;

                                       iv)

                                       kuģa ātrumu un kursu;

                           b)

                           un ir formatēts saskaņā ar 2. papildinājumā pievienoto paraugu.

               4.

               Pirmo ziņojumu par atrašanās vietu, kuru otra Puse nosūta pēc ieiešanas EEZ, apzīmē ar kodu “ENT”. Visus turpmākos ziņojumus par atrašanās vietu apzīmē ar kodu “POS”, izņemot pirmo ziņojumu par atrašanās vietu pēc iziešanas no otras Puses ūdeņiem, kuru apzīmē ar kodu “EXI”.

               5.

               Karoga valsts FMC nodrošina to, ka ziņojumi par atrašanās vietu tiek automātiski apstrādāti un, vajadzības gadījumā, elektroniski pārraidīti. Ziņojumus par atrašanās vietu reģistrē drošā veidā un glabā trīs gadus.

               6.

               Kuģu satelītnovērošanas sistēmas aparatūras un programmatūras elementi ir nodrošināti pret atrašanās vietas datu sagrozīšanas un tehnisku manipulāciju iespējām. Sistēma ir pilnīgi automatizēta un darbojas bez pārtraukuma neatkarīgi no vides apstākļiem. Satelītnovērošanas ierīci ir aizliegts iznīcināt, bojāt, padarīt neekspluatējamu vai citādi iejaukties tās darbībā. Jo īpaši kapteinis vienmēr nodrošina, ka:

                           a)

                           kuģa VMS sistēma ir pilnībā funkcionējoša un ziņojumi par atrašanās vietu tiek pareizi nosūtīti karoga valsts FMC;

                           b)

                           dati netiek sagrozīti;

                           c)

                           satelītnovērošanas ierīces antenas vai antenu uztveršanas laukā nav fizisku šķēršļu;

                           d)

                           elektroenerģijas padeve satelītnovērošanas ierīcēm ir nepārtraukta; un

                           e)

                           satelītnovērošanas ierīce nav aizvākta no kuģa.

               7.

               Zvejas kuģim ir aizliegts ieiet otras Puses EEZ bez pilnībā funkcionējošas satelītnovērošanas ierīces, citādi Grenlandes iestādes ir tiesīgas apturēt šā zvejas kuģa zvejas atļaujas darbību, un tas stājas spēkā nekavējoties. Grenlandes iestādes par to tūlīt paziņo attiecīgajam kuģim. Grenlandes iestādes tūlīt informē ES iestādes un karoga valsti par zvejas atļaujas darbības apturēšanu.

               8.

               Kuģa datu pārraidīšana VMS sistēmas nedarbošanās gadījumā:

                           a)

                           ja kuģa VMS sistēma nedarbojas, to salabo vai aizstāj 30 kalendāra dienās pēc paziņošanas zvejas kuģa kapteinim un karoga valstij. ES iestādēm par to paziņo, cik drīz vien iespējams;

                           b)

                           iepriekš minētajā laikposmā kuģa ziņojumus par atrašanās vietu sagatavo manuāli, ievērojot VII nodaļas 3. punktu, un pa elektronisko pastu vai pa faksu nosūta karoga valsts FMC un tās Puses FMC, kuras teritorijā kuģis atrodas. Šādā veidā manuāli pārraida vismaz vienu atrašanās vietas ziņojumu četrās stundās;

                           c)

                           pēc minētā laikposma kuģim vairs nav atļauts veikt zvejas darbības Grenlandes EEZ.

               9.

               Ja ziņojumos, kurus satelītnovērošanas ierīce nosūta ik stundu, vairāk kā četras stundas ir minētas vienas un tās pašas ģeogrāfiskās koordinātas, sūta ziņojumu par atrašanās vietu, norādot darbības kodu “ANC”, kā norādīts pievienotajā paraugā. Šādu ziņojumu pārraidīšanas periodiskums drīkst būt viens ziņojums 12 stundās. Nepilnu stundu pēc atrašanās vietas maiņas ziņojumus atsāk sūtīt reizi stundā.

               10.

               Atrašanās vietas ziņojumu droša paziņošana starp FMC:

                           a)

                           kuģa ziņojumus par atrašanās vietu karoga valsts FMC automātiski nosūta tās Puses FMC, kuras ūdeņos šis kuģis atrodas;

                           b)

                           abu Pušu FMC apmainās ar kontaktinformāciju, piemēram, ar e-pasta adresēm, faksa, teleksa un tālruņa numuriem, un nekavējoties informē viena otru par visām izmaiņām šajā informācijā;

                           c)

                           ziņojumus par atrašanās vietu attiecīgo FMC un karoga valstu starpā pārraida elektroniski, izmantojot HTTPS protokolu. Grenlandes iestādes un attiecīgās karoga valsts FMC apmainās ar sertifikātiem;

                           d)

                           attiecībā uz automātiskajiem ziņojumiem, kurus pārraida no Eiropas Savienības uz Grenlandi, Eiropas Savienības FMC ir karoga valsts FMC. Attiecībā uz šādiem manuāliem vai automātiskiem ziņojumiem, kurus no Grenlandes pārraida uz Eiropas Savienību, Eiropas Savienības FMC ir tās dalībvalsts FMC, kuras ūdeņos attiecīgais kuģis darbojas vai ir darbojies. Grenlandes FMC ir izveidots Zivsaimniecības, medniecības un lauksaimniecības ministrijas Kontroles nodaļas (Grenlandes zvejas licenču kontroles iestāde) paspārnē un atrodas Nūkā;

                           e)

                           ja kuģis nav paziņojis par iziešanu no EEZ, to ūdeņu FMC, kuros attiecīgais kuģis atrodas konkrētā brīdī, informē karoga valsts FMC un Eiropas Komisiju par jebkādiem pārtraukumiem secīgo atrašanās vietas ziņojumu plūsmā no kuģa, kam ir zvejas atļauja.

               11.

               Sakaru sistēmas traucējumi:

                           a)

                           Grenlande nodrošina sava elektroniskā aprīkojuma sadarbspēju ar karoga valsts FMC un nekavējoties informē ES par traucējumiem saistībā ar atrašanās vietas ziņojumu nosūtīšanu un saņemšanu, lai pēc iespējas drīzāk rastu tehnisku risinājumu;

                           b)

                           sakaru pārtrūkšana starp FMC nedrīkst ietekmēt kuģu darbību;

                           c)

                           visus sakaru traucējumu laikā nepārraidītos ziņojumus nosūta, tiklīdz sakari starp attiecīgajiem FMC ir atjaunoti.

               12.

               Zvejas atļaujas turētāja kuģa kapteini uzskata par atbildīgu par jebkādām pierādītām manipulācijām ar kuģa VMS sistēmu, kuru mērķis ir sistēmas darbības traucēšana vai atrašanās vietas ziņojumu viltošana. Par pārkāpumiem piemēro sankcijas, ko paredzējusi Puse, kuras ūdeņos pārkāpums noticis, saskaņā ar spēkā esošajiem šīs Puses tiesību aktiem.

               13.

               Satelītnovērošanas datus, kas otrai Pusei paziņoti saskaņā ar šo nolīgumu, iestādēm, izņemot kontroles un pārraudzības iestādes, nekad neizpauž tādā veidā, kas ļauj identificēt konkrētus kuģus.

               14.

               Neskarot iepriekšējo punktu, VMS datus drīkst izmantot zinātnes un pētniecības nolūkiem ar nosacījumu, ka lietotāji nedrīkst šos datus publicēt veidā, kas ļauj identificēt konkrētus kuģus.

         VIII   NODAĻA

      PĀRKĀPUMI

   A.   Pārkāpumu noformēšana

               1.

               Jebkurš pārkāpums, ko saskaņā ar šā pielikuma noteikumiem zvejas atļauju saņēmis ES zvejas kuģis izdarījis Grenlandes EEZ, jānorāda inspekcijas ziņojumā.

               2.

               Kapteiņa paraksts inspekcijas ziņojumā neskar kapteiņa un/vai kuģa īpašnieka tiesības aizstāvēties saistībā ar konstatēto pārkāpumu.

         B.   Informēšana par kuģa aizturēšanu
   Grenlande ne vēlāk kā 24 stundās paziņo ES par zvejas atļauju saņēmuša ES zvejas kuģa aizturēšanu. Šim paziņojumam pievieno īsu informāciju par pārkāpumu.
   C.   Sankcijas par pārkāpumiem
   Sankcijas par konstatēto pārkāpumu nosaka Grenlande saskaņā ar spēkā esošo valsts tiesību aktu noteikumiem.
   D.   Tiesvedība un drošības nauda

               1.

               Ja pārkāpums ir iesniegts izskatīšanai kompetentā tiesā, pārkāpumu izdarījušā ES zvejas kuģa īpašnieks Grenlandes norādītā bankā iemaksā drošības naudu, kuras apmēru nosaka Grenlande, lai segtu izmaksas par ES zvejas kuģa aizturēšanu, paredzamo naudassodu un jebkādas kompensācijas. Drošības nauda nav atgūstama pirms tiesvedības beigām.

               2.

               Pēc sprieduma pasludināšanas drošības naudu atbrīvo un nekavējoties atmaksā kuģa īpašniekam:

                           a)

                           pilnā apmērā, ja nav noteiktas nekādas sankcijas;

                           b)

                           daļēji, t. i., izmaksā starpību, ja sankcija ir naudassods, kas nepārsniedz drošības naudas summu.

               3.

               Tiesvedību uzsāk iespējami drīz saskaņā ar valsts tiesību aktiem.

               4.

               Grenlande 14 dienās pēc sprieduma pasludināšanas informē ES par tiesvedības rezultātiem.

         E.   Kuģa un apkalpes atbrīvošana
   ES zvejas kuģim jāatļauj atstāt ostu, tiklīdz ir iemaksāta drošības nauda vai nomaksāta sankcija.
   IX   NODAĻA

      PAGAIDU KOPUZŅĒMUMI

   A.   Pagaidu kopuzņēmumu un kopuzņēmumu veidošanas projektu novērtēšanas metodes un kritēriji
   1.   Puses apmainās ar informāciju par iesniegtajiem pagaidu kopuzņēmumu un kopuzņēmumu veidošanas projektiem saskaņā ar nolīguma 2. pantu.
   2.   Projektus ES saņem ar attiecīgās dalībvalsts vai dalībvalstu kompetento iestāžu starpniecību.
   3.   ES iesniedz Apvienotajai komitejai pagaidu kopuzņēmumu un kopuzņēmumu veidošanas projektu sarakstu. Apvienotā komiteja projektus izvērtē inter alia pēc šādiem kritērijiem:

               a)

               tehnoloģijas piemērotība paredzētajām zvejas darbībām;

               b)

               mērķsugas un zvejas zonas;

               c)

               kuģa vecums;

               d)

               pagaidu kopuzņēmumiem – uzņēmuma pastāvēšanas un zvejas darbību ilgums;

               e)

               ES kuģu īpašnieku un Grenlandes partneru iepriekšējā pieredze zivsaimniecības nozarē.

         4.   Apvienotā komiteja sniedz atzinumu par projektiem, vadoties pēc to izvērtējuma saskaņā ar 3. punktu.
   5.   Pagaidu kopuzņēmuma gadījumā zvejas atļaujas izdod, tiklīdz attiecīgais projekts ir saņēmis labvēlīgu Apvienotās komitejas atzinumu un ir ticis apstiprināts Grenlandes iestādēs.
   B.   Nosacījumi, kas reglamentē pagaidu kopuzņēmumu piekļuvi resursiem Grenlandē
   1.   Zvejas atļaujas
   Grenlandes izdodamās zvejas atļaujas derīguma termiņš ir tāds pats kā pagaidu kopuzņēmuma darbības termiņš. Zveja notiek, pamatojoties uz Grenlandes iestāžu iedalītajām kvotām.
   2.   Kuģu aizstāšana
   ES kuģi, kurš darbojas pagaidu kopuzņēmumā, aizstāt ar citu ES kuģi, kuram ir līdzvērtīga zvejas kapacitāte un tehniskās specifikācijas, drīkst tikai tad, ja tam ir pienācīgs pamatojums un abu Pušu piekrišana.
   3.   Aprīkojums
   Kuģi, ko ekspluatē pagaidu kopuzņēmumi, atbilst normām un noteikumiem, kas Grenlandē piemērojami attiecībā uz aprīkojumu, šos noteikumus piemērojot bez diskriminācijas starp Grenlandes un ES kuģiem.
   X   NODAĻA

      EKSPERIMENTĀLA ZVEJA

   Eksperimentālas zvejas īstenošanas noteikumi

               1.

               Grenlandes valdība un Eiropas Komisija kopīgi pieņem lēmumu par attiecīgajiem Eiropas Savienības operatoriem, eksperimentālai zvejai piemērotāko laiku un īstenošanas pasākumiem. Lai kuģiem atvieglotu izpētes darbu, Grenlandes valdība (ar Grenlandes Dabas resursu institūta starpniecību) dara pieejamus esošos zinātniskos ieteikumus un citu pamatinformāciju.

               2.

               Cieši iesaista Grenlandes zvejniecības nozares pārstāvjus (eksperimentālas zvejas pasākumu koordinācija un dialogs).

               3.

               Kampaņas ilgst ne vairāk kā sešus mēnešus un ne mazāk kā trīs mēnešus. Pusēm vienojoties, šā laikposma ilgumu var mainīt.

               4.

               Eiropas Komisija nosūta Grenlandes iestādēm informāciju par eksperimentālās zvejas atļauju pieprasījumiem. Tehnisku dokumentu paketē iekļauj šādas ziņas:

                           a)

                           kuģa tehniskie parametri;

                           b)

                           kuģa virsnieku pieredze zvejniecībā;

                           c)

                           priekšlikums par kampaņas tehniskajiem parametriem (ilgums, zvejas rīki, pētāmie reģioni u. c.).

               5.

               Vajadzības gadījumā Grenlandes iestādes organizē tehnisku dialogu starp Pusēm un attiecīgo kuģu īpašniekiem.

               6.

               Pirms kampaņas sākuma kuģu īpašnieki Grenlandes iestādēm un Eiropas Komisijai iesniedz:

                           a)

                           deklarāciju par nozvejām, kas jau atrodas uz kuģa;

                           b)

                           kampaņas laikā izmantojamo zvejas rīku tehniskos raksturlielumus;

                           c)

                           apņemšanos ievērot Grenlandes pieņemtos zvejniecības noteikumus.

               7.

               Kampaņas jūrā laikā attiecīgo kuģu īpašnieki:

                           a)

                           ik nedēļu ziņo Grenlandes Dabas resursu institūtam, Grenlandes iestādēm un Eiropas Komisijai par dienas nozveju katrā atsevišķā zvejas rīku iemetiena reizē, norādot arī kampaņas tehniskos parametrus (atrašanās vieta, dziļums, datums un laiks, nozveja un citi novērojumi vai piebildes);

                           b)

                           ar VMS palīdzību ziņo kuģa atrašanās vietu, ātrumu un kursu;

                           c)

                           nodrošina viena Grenlandes zinātniskā novērotāja vai Grenlandes institūciju izraudzīta novērotāja atrašanos uz kuģa. Novērotāja uzdevums ir vākt zinātnisku informāciju par nozvejām, kā arī ņemt nozveju paraugus. Novērotāja statuss ir tāds pats kā kuģa virsniekam, un kuģa īpašnieks sedz novērotāja uzturēšanās izmaksas laikā, kamēr novērotājs ir uz kuģa. Lēmumu par novērotāja uzkāpšanu uz kuģa, viņa uzturēšanās ilgumu un uzkāpšanas un nokāpšanas ostu pieņem pēc vienošanās ar Grenlandes iestādēm;

                           d)

                           ja Grenlandes iestādes to pieprasa, ļauj kuģi inspicēt pirms izbraukšanas no Grenlandes EEZ;

                           e)

                           nodrošina Grenlandes pieņemto zvejniecības noteikumu ievērošanu.

               8.

               Nozveja, kas atbilst eksperimentālās kampaņas mērķim un ir gūta tās laikā, pieder kuģa īpašniekam.

               9.

               To, kāda nozveja atbilst eksperimentālās kampaņas mērķim, Grenlandes iestādes nosaka pirms katras kampaņas sākuma un to paziņo attiecīgā kuģa kapteinim.

               10.

               Grenlandes iestādes ieceļ kontaktpersonu, kura atbild par visu to neparedzēto problēmu risināšanu, kas var kavēt izpētes zvejniecības norisi.

               11.

               Grenlandes iestādes pirms katras kampaņas sākuma paredz eksperimentālās zvejas kampaņas noteikumus un nosacījumus saskaņā ar nolīguma 9. un 10. pantu un Grenlandes tiesību aktiem.

         ŠĀ PIELIKUMA PAPILDINĀJUMI

               1.

               1. papildinājums.

               Zvejas atļaujas pieteikuma veidlapa

               2.

               2. papildinājums.

               Veidlapa paziņošanai par ieiešanu /iziešanu

               3.

               3. papildinājums.

               Elastīguma sistēma pelaģisko sarkanasaru zvejniecībā Grenlandes un NEAFC ūdeņos


title: Padomes Lēmums (1976. gada 21. decembris), ar ko groza Lēmumu 71/306/EEK par Padomdevējas komitejas būvdarbu valsts līgumu jautājumos izveidošanu

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31977D0063

Oficiālais Vēstnesis L 013 , 15/01/1977 Lpp. 0015 - 0015 Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 6 Sējums 1 Lpp. 0190  Speciālizdevums grieķu valodā Nodaļa 17 Sējums 1 Lpp. 0038  Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 6 Sējums 1 Lpp. 0190  Speciālizdevums spāņu valodā: Nodaļa 17 Sējums 1 Lpp. 0043  Speciālizdevums portugāļu valodā Nodaļa 17 Sējums 1 Lpp. 0043

		Padomes lēmums(1976. gada 21. decembris),ar ko groza Lēmumu 71/306/EEK par Padomdevējas komitejas būvdarbu valsts līgumu jautājumos izveidošanu(77/63/EEK)EIROPAS KOPIENU PADOME,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,tā kā Padomes pieņemto pasākumu īstenošana piegādes valsts līgumu jomā var radīt problēmas, kuras vēlams izskatīt kopīgi ar tām, kuras rodas būvdarbu valsts līgumu jomā,tā kā šim nolūkam ieteicams paplašināt Padomdevējas komitejas būvdarbu valsts līgumu jautājumos funkcijas un sastāvu,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsLēmumu 71/306/EEK groza šādi:a) lēmuma 1. pantā svītro vārdu "būvdarbu";b) lēmuma 2. pantā tūlīt pēc vārdiem "būvdarbu valsts" papildina ar vārdiem "un piegāžu valsts"; unc) lēmuma 3. panta otrajā daļā vārdi "vienu vietnieku" tiek svītroti un aizstāti ar vārdiem "vienu vai divus vietniekus".2. pantsNo šā lēmuma spēkā stāšanās dienas Komiteju pārdēvē par Valsts līgumu padomdevēju komiteju.3. pantsŠo lēmumu publicē Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.Tas stājas spēkā tā publicēšanas dienā.Briselē, 1976. gada 21. decembrīPadomes vārdā —priekšsēdētājsA. P. L. M. M. van der Stee--------------------------------------------------


title: 2007/708/EK: Komisijas Lēmums ( 2007. gada 31. oktobris ), ar ko groza to speciālistu sarakstu, kas iecelti par Zinātnisko komiteju patērētāju drošības, veselības aizsardzības un vides jomā locekļiem, un par viņu amata pilnvaru laika pagarināšanu

text:
               1.11.2007

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 287/25

      KOMISIJAS LĒMUMS

   (2007. gada 31. oktobris),
   ar ko groza to speciālistu sarakstu, kas iecelti par Zinātnisko komiteju patērētāju drošības, veselības aizsardzības un vides jomā locekļiem, un par viņu amata pilnvaru laika pagarināšanu
   (2007/708/EK)
   EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 152. un 153. pantu,
   ņemot vērā Komisijas 2004. gada 3. marta Lēmumu 2004/210/EK, ar ko izveido Zinātniskās komitejas patērētāju drošības, veselības aizsardzības un vides jomā (1), un jo īpaši tā 3. pantu un 7. panta 1. punkta pirmo daļu,
   tā kā:

               (1)

               Lēmums 2004/210/EK paredz izveidot Patēriņa preču zinātnisko komiteju (SCCP), Veselības un vides apdraudējuma zinātnisko komiteju (SCHER) un Iespējamā un jaunatklātā veselības apdraudējuma zinātnisko komiteju (SCENIHR) (zinātniskās komitejas). Saskaņā ar šā lēmuma 3. panta 4. punktu Komisija ieceļ šo zinātnisko komiteju locekļus.

               (2)

               Saskaņā ar 7. panta 1. punktu šajā lēmumā, kurā grozījumi izdarīti ar Komisijas Lēmumu 2007/263/EK, zinātnisko komiteju locekļu amata pilnvaru laiks ir trīs gadi un viņi nevar strādāt ilgāk kā trīs secīgus termiņus. Tomēr, lai saglabātu zināšanu turpināmību, izņēmuma gadījumos Komisija drīkst pagarināt zinātnisko komiteju locekļu amata pilnvaru laiku uz laika posmu, kas nepārsniedz 18 mēnešus.

               (3)

               Lēmums C(2004) 2788 par to trīs zinātnisko komiteju locekļu iecelšanu, kas izveidotas ar Lēmumu 2004/210/EK, paredz, ka komiteju locekļi, kas uzskaitīti šā lēmuma I pielikumā, ir iecelti par to trīs zinātnisko komiteju locekļiem, kas izveidotas ar Lēmumu 2004/210/EK.

               (4)

               Pašreizējo zinātnisko komiteju locekļu amata pilnvaru laiks beidzas 2007. gada jūlijā. Tomēr zinātnisko komiteju sastāvs ir jāgroza, lai ņemtu vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regulas (EK) Nr. 1907/2006, kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH), un ar kuru izveido Eiropas Ķimikāliju aģentūru, groza Direktīvu 1999/45/EK un atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 793/93 un Komisijas Regulu (EK) Nr. 1488/94, kā arī Padomes Direktīvu 76/769/EEK un Komisijas Direktīvu 91/155/EEK, Direktīvu 93/67/EEK, Direktīvu 93/105/EK un Direktīvu 2000/21/EK (2), stāšanos spēkā. Turklāt, lai Komisija varētu pienācīgi sagatavot zinātnisko ieteikumu sniegšanas pārskatīšanu, ņemot vērā zinātnisko komiteju nākotnes uzdevumus, vienlaikus nodrošinot vajadzīgos zinātniskos ieteikumus pārejas periodā līdz Eiropas Ķimikāliju aģentūras nodibināšanai, komiteju locekļu amata pilnvaru laiks ir jāpagarina līdz 2008. gada 31. decembrim.

               (5)

               Tādēļ Komisijai ir jāieceļ zinātnisko komiteju locekļi laika posmam, kura beigu datums ir 2008. gada 31. decembris.

               (6)

               Daži no pašreizējiem zinātnisko komiteju locekļiem ir izteikuši nodomu nepalikt amatā uz papildu laika periodu līdz 2008. gada 31. decembrim. Tādēļ šie locekļi ir jāsvītro no speciālistu saraksta, kas iecelti par zinātnisko komiteju locekļiem un kas sniegts Lēmuma C(2004) 2788 I pielikumā.

               (7)

               Tāpēc Lēmums C(2004) 2788 ir attiecīgi jāgroza,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Par Zinātnisko komiteju locekļiem iecelto speciālistu grozīto sarakstu, kas sniegts Lēmuma C(2004) 2788 I pielikumā un publicēts 2006. gada 31. augusta Oficiālā Vēstneša C sērijā 209, aizstāj ar šā lēmuma pielikuma tekstu.
   2. pants
   Pašreizējo 1. pantā minēto zinātnisko komiteju locekļu amata pilnvaru laiks beigsies 2008. gada 31. decembrī.

      Briselē, 2007. gada 31. oktobrī

            Komisijas vārdā —

            Komisijas loceklis

         Markos KYPRIANOU

      (1)  OV L 66, 4.3.2004., 45. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2007/263/EK (OV L 114, 1.5.2007., 14. lpp.).

      (2)  OV L 396, 30.12.2006., 1. lpp. Labotā redakcija OV L 136, 29.5.2007., 3. lpp.

      PIELIKUMS
      Speciālistu saraksts, kas iecelti par zinātnisko komiteju locekļiem
      Zinātnieku, kurus Komisija iecēlusi par to zinātnisko komiteju locekļiem, kas izveidotas ar Komisijas 2004. gada 3. marta Lēmumu 2004/210/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2007/263/EK, alfabētisks saraksts ar grozījumiem. Saraksts nomaina
            Oficiālajā Vēstnesī C 209 2006. gada 31. augustā publicēto sarakstu.
      Patēriņa preču zinātniskā komiteja (SCCP)

                  Dr. Claire Chambers

                  Consultant Toxicologist, Chambers Toxicological Consulting. Research associate at the University of Dublin, Ireland.

                  Prof. Gisela Degen

                  Head of Biochemical-Toxicological Laboratory, Institut für Arbeitsphysiologie, University of Dortmund, Germany.

                  Prof. Ruta Dubakiene

                  Head of Allergy Centre, Vilnius University Antakalnis Clinical Hospital, Lithuania.

                  Dr. Bozena Jazwiec-Kanyion

                  Environmental scientist at the Institute of Occupational Medicine and Environmental Health, Poland.

                  Prof. Em. Vassilios Kapoulas

                  Emeritus Professor of Biochemistry, University of Ioannina, Greece.

                  Prof. Jean Krutmann

                  Director, Institut für Umweltmedizinische Forschung (IUF), Heinrich-Heine-University, Düsseldorf, Germany.

                  Prof. Carola Lidén

                  Head of Department of Occupational and Environmental Health, Stockholm Centre for Public Health, Sweden.

                  Prof. Jean-Paul Marty

                  Professor of Pharmacology, Laboratory of Dermopharmacology and Cosmetology, Faculty of Pharmacy, University of Paris South, France.

                  Prof. Thomas Platzek

                  Professor, Dr. rer. nat., Bundesinstitut für Risikobewertung, Germany.

                  Dr. Suresh Chandra Rastogi

                  Senior Research Scientist, Department of Environmental Chemistry and Microbiology, National Environmental Institute, Denmark.

                  Prof. Jean Revuz

                  Chef de service, Service universitaire de dermatologie, hôpital Henri-Mondor, France.

                  Prof. Vera Maria Rogiers

                  Head of Department, Department of Toxicology, Dermato-Cosmetology and Pharmacognosy, Vrije Universiteit Brussel (VUB), Belgium.

                  Prof. Tore Sanner

                  Head of Department of Environmental and Occupational Cancer, The Norwegian Radium Hospital Institute for Cancer Research, Norway.

                  Prof. Günter Speit

                  Professor of Human Genetics, Department of Human Genetics, University Clinic Ulm, Germany.

                  Dr. Jacqueline van Engelen

                  Centre for Substances and Integrated Risk Assessment, Senior scientist, National Institute for Public Health and the Environment, (RIVM), Netherlands.

                  Dr. Ian White

                  Consultant Dermatologist, St. John’s Institute of Dermatology, St Thomas’ Hospital, United Kingdom.

      Veselības un vides apdraudējuma zinātniskā komiteja (SCHER)

                  Prof. Herman Autrup

                  Professor of Environmental Medicine, Department of Environmental and Occupational Medicine, University of Arhus, Denmark.

                  Prof. Peter Calow

                  Guest Professor at the Department of Life Sciences and Chemistry, Roskilde University, Denmark.

                  Prof. Dr. Wolfgang Dekant

                  Professor at the Institut für Toxikologie Universität Würzburg, Germany.

                  Prof. Em. Helmut Greim

                  Professor of Toxicology at the Institute of Toxicology and Environmental Hygiene, Technical University of Munich, Germany.

                  Prof. Wojciech Hanke

                  Head of Environmental Reproductive Hazard Unit, Department of Environmental Epidemiology, Nofer Institute of Occupational Medicine, Poland.

                  Prof. Dr. Colin Janssen

                  Professor of Ecotoxicology, Ghent University, Belgium.

                  Prof. Bo Oscar Jansson

                  Professor at the Institute of Applied Environmental Research, Stockholm University, Sweden.

                  Dr. Hannu Komulainen

                  Head of Laboratory of Toxicology, Division of Environmental Health, National Public Health Institute, Finland.

                  Dr. Ole Ladefoged

                  Senior Scientist Danish Food and Veterinary Research, Institute of Food Safety and Nutrition, Denmark.

                  Prof. Johannes Linders

                  Risk evaluator, expert in Pesticides, Centre for Substances and Risk Assessment, National Institute of Public Health and Environment (IRVM), Netherlands.

                  Dr. Inge Mangelsdorf

                  Head of Department of Chemical Risk Assessment, Fraunhofer Institute for Toxicology and Experimental Medicine, Germany.

                  Prof. Marco Nuti

                  Professor, Dipartimento di Chimica e biotecnologie agrarie, Pisa University, Italia.

                  Prof. Anne Steenhout

                  Professor of Ecotoxicology, Institute for Environmental Management and Physical Planning (GEEPSIH), Université Libre de Bruxelles, Belgium.

                  Dr. Jose Tarazona

                  Director of Department of the Environment INIA, Spanish National Institute For Agriculture and Food Research and Technology, Spain.

                  Dr. Emanuela Testai

                  Senior Scientist, Environment and Primary Prevention Mechanisms of Toxicity Unit, Istituto superiore di Sanità, Italy.

                  Prof. Marco Vighi

                  Professor of Ecology and Applied Ecology, Department of Environmental Sciences, University of Milano Bicocca, Italy.

                  Dr. Matti Viluksela

                  Senior researcher on Toxicology, Environmental Health Department, National Public Health Institute, Finland.

      Iespējamā un jaunatklātā veselības apdraudējuma zinātniskā komiteja (SCENIHR)

                  Prof. Anders Ahlbom

                  Professor and Head of Division of Epidemiology, Institute of Environmental Medicine. Director of Division of Epidemiology, Stockholm County Council, Karolinska Intitutet, Sweden.

                  Prof. James Bridges

                  Professor of Toxicology and Environmental Health, United Kingdom.

                  Dr. Wilhelmus De Jong

                  Toxicological Pathologist Laboratory for Toxicology Pathology and Genetics, National Institute for Public Health and the Environment (RIVM), Netherlands.

                  Prof. Philippe Hartemann

                  Professeur de santé publique, Département environnement et santé publique, Faculté de médecine, université de Nancy, France.

                  Dr. Thomas Jung

                  Research group leader, Laboratory of Micro- and Nanostructure, Paul Scherrer Institut, Switzerland.

                  Prof. Mats-Olof Mattsson

                  Professor in Biology, Department of Natural Sciences, Orebro University, Sweden.

                  Dr Jean-Marie Pagès

                  Directeur de recherche, Institut national de la santé et de la recherche médicale (INSERM), Faculté de médecine, université de Marseille, France.

                  Prof. Konrad Rydzynski

                  Director General Nofer Institute of Occupational Medicine, Poland.

                  Dr. Dorothea Stahl

                  Assistant Medical Director, Institute for Transfusion Medicine and Transplantation Immunology, University of Muenster, Germany.

                  Dr Mogens Thomsen

                  Directeur de recherche, Institut national de la santé et de la recherche médicale (INSERM), Rangeuil, France.

                  Prof. David Williams

                  Director Centre for Tissue Engineering, Department of Clinical Engineering, University of Liverpool, United Kingdom.


title: Eiropas Parlamenta Lēmums (ES) 2017/1699 (2017. gada 27. aprīlis) par Eiropas Izglītības fonda 2015. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu

text:
               29.9.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 252/284

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS (ES) 2017/1699
   (2017. gada 27. aprīlis)
   par Eiropas Izglītības fonda 2015. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Eiropas Izglītības fonda 2015. finanšu gada galīgos pārskatus,

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Izglītības fonda 2015. finanšu gada pārskatiem ar Fonda atbildi (1),

               —

               ņemot vērā deklarāciju par pārskatu ticamību (2), kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību, kuru Revīzijas palāta sniegusi par 2015. finanšu gadu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 287. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2017. gada 21. februāra ieteikumu par apstiprinājumu, ko sniedz Fondam par 2015. finanšu gada budžeta izpildi (05873/2017 – C8-0057/2017),

               —

               ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (3) un jo īpaši tās 208. pantu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 16. decembra Regulu (EK) Nr. 1339/2008, ar ko izveido Eiropas Izglītības fondu (4), un jo īpaši tās 17. pantu,

               —

               ņemot vērā Komisijas 2013. gada 30. septembra Deleģēto regulu (ES) Nr. 1271/2013 par finanšu pamatregulu struktūrām, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 208. pantā (5), un jo īpaši tās 108. pantu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 94. pantu un IV pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumu (A8-0118/2017),

               1.

               sniedz Eiropas Izglītības fonda direktoram apstiprinājumu par Fonda 2015. finanšu gada budžeta izpildi;

               2.

               izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, nosūtīt Eiropas Izglītības fonda direktoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai un nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Antonio TAJANI

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV C 449, 1.12.2016., 168. lpp.

      (2)  Skatīt 1. zemsvītras piezīmi.

      (3)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

      (4)  OV L 354, 31.12.2008., 82. lpp.

      (5)  OV L 328, 7.12.2013., 42. lpp.


title: 2013/672/ES: Padomes Lēmums ( 2013. gada 15. novembris ) par to, lai noslēgtu protokolu, ar kuru uz diviem gadiem nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Savienību un Mauritānijas Islāma Republiku

text:
               22.11.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 313/3

         PADOMES LĒMUMS
   (2013. gada 15. novembris)
   par to, lai noslēgtu protokolu, ar kuru uz diviem gadiem nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Savienību un Mauritānijas Islāma Republiku
   (2013/672/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. pantu saistībā ar 218. panta 6. punkta a) apakšpunktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2006. gada 30. novembrī pieņēma Regulu (EK) Nr. 1801/2006, lai noslēgtu Partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Mauritānijas Islāma Republiku (1) (turpmāk “partnerattiecību nolīgums”).

               (2)

               Savienība risināja sarunas ar Mauritānijas Islāma Republiku par jaunu protokolu (turpmāk “jaunais protokols”), ar kuru ES kuģiem piešķir zvejas iespējas ūdeņos, kas attiecībā uz zveju ir Mauritānijas suverenitātē vai jurisdikcijā.

               (3)

               Pamatojoties uz Padomes Lēmumu 2012/827/ES (2), šis jaunais protokols ir parakstīts un tiek provizoriski piemērots no tā parakstīšanas dienas.

               (4)

               Jaunais protokols būtu jāapstiprina,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Savienības vārdā tiek apstiprināts protokols, ar kuru uz diviem gadiem nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Savienību un Mauritānijas Islāma Republiku (turpmāk “protokols”) (3).
   2. pants
   Padomes priekšsēdētājs Savienības vārdā sniedz protokola 11. pantā paredzēto paziņojumu (4).
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2013. gada 15. novembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         R. ŠADŽIUS

      (1)  OV L 343, 8.12.2006., 1. lpp.

      (2)  OV L 361, 31.12.2012., 43. lpp.

      (3)  Protokola teksts ir publicēts OV L 361, 31.12.2012., 44. lpp., kopā ar lēmumu par tā parakstīšanu.

      (4)  Protokola spēkā stāšanās dienu Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.