title: Komisijas Lēmums (2003. gada 11. septembris) ar ko pārtrauc antidempinga procedūras attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas, Indonēzijas, Malaizijas un Vjetnamas izcelsmes vienreizlietojamo ar gāzi pildīto kabatas šķiltavu importu un pārtrauc antidempinga maksājuma starpposma pārskatu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vai Taivānas izcelsmes vai no Taivānas sūtītu ar gāzi pildītu, neuzpildāmu kabatas krama šķiltavu importu, kā arī Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vai Taivānas izcelsmes vai no Taivānas sūtītu dažu uzpildāmu kabatas krama šķiltavu importu

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

32003D0645

Oficiālais Vēstnesis L 228 , 12/09/2003 Lpp. 0035 - 0037

		Komisijas lēmums(2003. gada 11. septembris)ar ko pārtrauc antidempinga procedūras attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas, Indonēzijas, Malaizijas un Vjetnamas izcelsmes vienreizlietojamo ar gāzi pildīto kabatas šķiltavu importu un pārtrauc antidempinga maksājuma starpposma pārskatu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vai Taivānas izcelsmes vai no Taivānas sūtītu ar gāzi pildītu, neuzpildāmu kabatas krama šķiltavu importu, kā arī Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vai Taivānas izcelsmes vai no Taivānas sūtītu dažu uzpildāmu kabatas krama šķiltavu importu(2003/645/EK)EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis [1], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1972/2002 [2], un jo īpaši tās 9. pantu un 11. panta 3. punktu,pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,tā kā:A. PROCEDŪRA(1) Padome 1991. gadā ar Regulu (EEK) Nr. 3433/91 [3] uzlika galīgo antidempinga maksājumu cita starpā Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes ar gāzi pildītu, neuzpildāmu kabatas krama šķiltavu importam.(2) Padome ar Regulu (EK) Nr. 192/1999 [4], papildus izmeklēšanai saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 384/96 13. pantu (pamatregula), attiecināja iepriekš minētos antidempinga pasākumus uz: a) Taivānas izcelsmes vai no Taivānas sūtītu ar gāzi pildītu, neuzpildāmu kabatas krama šķiltavu importu, un b) Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vai Taivānas izcelsmes vai no Taivānas sūtītu dažu uzpildāmu šķiltavu importu.(3) 2001. gadā Padomes Regula (EK) Nr. 1824/2001 [5] uzlika galīgo maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes ar gāzi pildītām, neuzpildāmām kabatas krama šķiltavām, kuru KN kods ir 96131000 (Taric kods 96131000*19) un saglabāja antidempinga maksājumus, kurus Regula (EK) Nr. 192/1999 attiecināja uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vai Taivānas izcelsmes vai no Taivānas sūtītu dažu uzpildāmu kabatas krama šķiltavu importam, kuru KN kods ir ex96132090 (Taric kodi 96132090*21 un 96132090*29) un no Taivānas sūtītu neuzpildāmu šķiltavu importam, kuru KN kods ir 96131000 (Taric kods 96131000*19) vai Taivānas izcelsmes neuzpildāmu šķiltavu importam ar KN kodu 96131000 (Taric kods 96131000*19). Minētos maksājumus ieviesa pēc atkārtotas izvērtēšanas attiecībā uz galīgiem antidempinga pasākumiem, ko ieviesa ar Regulu (EEK) Nr. 3433/91 un pagarināja ar Regulu (EK) Nr. 192/1999 saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu.(4) 2002. gada 14. maijā Komisija saņēma sūdzību par iespējamo, zaudējumus radošo dempingu, kas rodas ievedot vienreizlietojamās ar gāzi pildītas kabatas šķiltavas, krama vai pjezo, ar vai bez Ķīnas Tautas Republikas, Indonēzijas, Malaizijas un Vjetnamas izcelsmes uzpildīšanas ventiļa (vienreizlietojamās šķiltavas).(5) Eiropas Šķiltavu ražotāju federācija (EFLM) iesniedza sūdzību, rīkojoties Kopienas ražotāju vārdā, kas pārstāv 90 % no Kopienas kopējās vienreizlietojamo šķiltavu produkcijas atbilstoši pamatregulas 4. panta 1. punktam un 5. panta 4. punktam.(6) Sūdzībā bija sniegti sākotnēji šķietami ticami pierādījumi par dempingu un tā dēļ radušos materiālo zaudējumu, ko atzina par pietiekamu, lai pamatotu antidempinga procedūras uzsākšanu saskaņā ar pamatregulas 5. pantu.(7) Attiecībā uz galīgiem antidempinga pasākumiem, kas ir spēkā pret neuzpildāmu krama šķiltavu un dažu uzpildāmu šķiltavu, kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā, vai kuras ir sūtītas no Taivānas vai ir Taivānas izcelsmes, Komisija uzskatīja, ka ja būtu noteikts, ka, pamatojoties uz izmeklēšanas atzinumiem, kas uzsākti saskaņā ar pamatregulas 5. pantu, jāpiemēro pasākumi Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vienreizlietojamām šķiltavām, turpmāka pasākumu piemērošana, ko ievieš ar Regulu (EK) Nr. 1824/2001 turpmāk nebūtu lietderīga un attiecīgi būtu jāgroza un jāatceļ Regula (EK) Nr. 1824/2001. Ja izmeklēšana būtu oficiāli pabeigta, viens no rezultātiem varētu būt bijis pasākumu ieviešana visām vienreizlietojamām ar gāzi pildītām kabatas šķiltavām, t.i., uzpildāmām vai neuzpildāmām, pjezo vai krama, kuru izcelsme ir valstīs, uz ko attiecas pašreizējā izmeklēšana. No otras puses, pasākumi attiecībā uz uzpildāmām un neuzpildāmām Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes krama šķiltavām jau darbojās, kas būtu varējis novest pie pretrunas ar jaunajiem pasākumiem. No šādas pretrunas būtu bijis iespējams izvairīties, grozot vai atceļot esošos pasākumus. Tādēļ uzskatīja, ka saskaņā ar pamatregulas (starpposma pārskats) 11. panta 3. punktu jāuzsāk pārskatīšana attiecībā uz Regulu (EK) Nr. 1824/2001, lai vajadzības gadījumā pieļautu tās grozījumus vai atcelšanu, kas vajadzīgi, ņemot vērā izmeklēšanu, kura veikta saskaņā ar pamatregulas 5. pantu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas, Indonēzijas, Malaizijas un Vjetnamas izcelsmes visām vienreizlietojamām šķiltavām.(8) Tādēļ Komisija pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju, publicējot paziņojumu Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī [6], vienlaicīgi uzsāka antidempinga procedūras attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas, Indonēzijas, Malaizijas un Vjetnamas izcelsmes vienreizlietojamo ar gāzi pildīto kabatas šķiltavu importu Kopienā un starpposma pārskatu attiecībā uz Regulu (EK) Nr. 1824/2001. Ņemot vērā iepriekš minēto, šī starpposma pārskata uzsākšanai bija tikai papildu nozīme.(9) Komisija oficiāli paziņoja attiecīgajiem eksportētājiem ražotājiem un importētājiem, attiecīgo eksportētājvalstu pārstāvjiem, lietotāju pārstāvjiem un Kopienas ražotājiem, kas iesniedza sūdzību. Ieinteresētajām Pusēm tika dota iespēja rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt noklausīšanos termiņā, kas noteikts paziņojumos par procedūras uzsākšanu.B. SŪDZĪBAS ATSAUKŠANA UN PROCEDŪRAS IZBEIGŠANA(10) Ar 2003. gada 14. jūlija vēstuli Komisijai, EFLM formāli atsauca savu sūdzību.(11) Saskaņā ar pamatregulas 9. panta 1. punktu procedūru var izbeigt, ja ir atsaukta sūdzība, izņemot gadījumus, kad šāda izbeigšana nav Kopienas interesēs.(12) Komisija uzskatīja, ka pašreizējo procedūru būtu jāizbeidz, tā kā izmeklēšana nav atklājusi nekādus apsvērumus, kas liecinātu, ka šāda izbeigšana nebūtu Kopienas interesēs. Ieinteresētās Puses tika attiecīgi informētas, un tām deva iespēju izteikt savu viedokli.(13) Viens ražotājs eksportētājs no Ķīnas apgalvoja, ka Komisijai jāturpina veikt izmeklēšana, neraugoties uz sūdzības atsaukšanu, un tai jāpublicē attiecīgie rezultāti jo īpaši attiecībā uz dempingu. Šajā sakarā attiecīgais ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka viņš būtu ieinteresēts izmeklēšanas turpināšanā tādēļ, ka viņš piedalās šajā procesā un cenšas pierādīt, ka dempings neeksistē attiecībā uz viņa eksportu.(14) Tas pats ražotājs eksportētājs turpināja apgalvot, ka turpmāk vajadzētu izvairīties no antidempinga procedūru uzsākšanas. Viņš paziņoja, ka sūdzības atsaukšana parādītu, ka minētā sūdzība, kas izraisīja šo izmeklēšanu, ir bijusi nepamatota. Tādēļ šis ražotājs eksportētājs secināja, ka ja konstatē, ka dempings nepastāv, tas attiecīgi jāpublicē. Tas atturētu Kopienas ražošanas nozari iesniegt jaunu sūdzību tuvākajā laikā.(15) Šīs prasības bija jānoraida. Saskaņā ar pamatregulas 5. panta 1. punktu antidempinga izmeklēšanu uzsāk katrā gadījumā, kad Kopiena ir saņēmusi sūdzību, kurā ir iekļauti tikai sākotnēji šķietami ticami pierādījumi par zaudējumus radoša dempinga esamību. Šajā gadījumā tika konstatēts, ka Kopienas ražošanas nozares iesniegto sūdzību pietiekami pamatoja sākotnēji šķietami ticami pierādījumi, tātad pašreizējās procedūras uzsākšana bija pilnībā pamatota. Saskaņā ar pamatregulas 9. panta 1. punktu antidempinga procedūru var izbeigt, ja ir atsaukta sūdzība, izņemot gadījumus, kad šāda procedūras izbeigšana nav Kopienas interesēs. Kā minēts iepriekš 12. apsvērumā tomēr nebija pieejami pierādījumi vai informācija, ka procedūras izbeigšana nebūtu Kopienas interesēs. Izpētot Kopienas intereses un saskaņā ar pamatregulas 21. pantu, nevar tik ņemtas vērā ražotāju eksportētāju intereses. Šajā sakarā būtu jānorāda, ka no Pusēm, kas minētas pamatregulas 21. pantā netika saņemtas atsauksmes, kurās lietotāji, importētāji vai patērētāji norādītu, ka šāda izbeigšana nebūtu Kopienas interesēs. Tādēļ tika secināts, ka nebija iemesls turpināt izmeklēšanu un attiecīgi procedūra bija jāpārtrauc bez formālas noteikšanas attiecībā uz dempinga un zaudējuma esamību vai neesamību, vai kādiem citiem aspektiem izmeklēšanā.(16) Tas pats ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka procedūru izbeigšanas gadījumā būtu jāatceļ galīgie antidempinga pasākumi, kas ir spēkā Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes neuzpildāmām krama šķiltavām un dažām uzpildāmām šķiltavām, vai kuras ir sūtītas no Taivānas vai ir Taivānas izcelsmes. Šajā sakarā attiecīgais ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka pašreizējā izmeklēšana attiecas uz tādiem pašiem līdzīgiem ražojumiem, un tādēļ galīgo pasākumu turpināšana attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes neuzpildāmām krama šķiltavām un dažām uzpildāmām šķiltavām, vai kuras ir sūtītas no Taivānas vai ir Taivānas izcelsmes, būtu pretrunā pamatregulas 1. panta 4. punktam un 9. panta 5. punktam.(17) Jāatzīmē, ka nav izdarīti formāli secinājumi par jebkuriem aspektiem, kas izmeklēti pašreizējās procedūras laikā, tostarp izmeklēšanu, kura attiecas uz izskatāmiem ražojumiem un līdzīgiem ražojumiem. Pierādījumi, kas tika ietverti iesniegtajā sūdzībā, kura izraisīja pašreizējo procedūras uzsākšanu, iekļaujot informāciju par izskatāmo ražojumu un līdzīgiem ražojumiem, bija sākotnēji šķietami ticami pierādījumi; tos uzskatīja par apmierinošiem sākotnējā posmā, bet ar tiem nepietiek, un tie nevar paredzēt galīgo lēmumu.(18) Turklāt, kā minēts iepriekš 7. un 8. apsvērumā starpposma pārskats bija vienīgi palīgmateriāls izmeklēšanai, kas uzsākta ievērojot pamatregulas 5. pantu, un tam jāpieļauj iespēja grozīt vai atcelt antidempinga maksājumu, kurš ir spēkā neuzpildāmam krama šķiltavu un dažu uzpildāmu šķiltavu importam, kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā, vai kuras ir sūtītas no Taivānas vai ir Taivānas izcelsmes, vajadzības gadījumā pamatojoties uz izmeklēšanas atzinumiem, kas uzsākta, ievērojot pamatregulas 5. pantu. Kā minēts iepriekš 15. un 17. apsvērumā, pašreizējā izmeklēšana nenoveda pie nekādiem formāliem secinājumiem, kas pamatotu Regulas (EK) Nr. 1824/2001 grozījumus vai atcelšanu, ar kuru tika konstatēts, ka krama šķiltavu importa dempings no Ķīnas Tautas Republikas ir radījis zaudējumu Kopienas ražošanas nozarei. Saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktu antidempinga maksājumu uzliek, kad beidzot ir konstatēts dempings un tā radītie zaudējumi, un Kopienas intereses prasa iejaukšanos. Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu galīgus antidempinga pasākumus var tikai grozīt vai atcelt, ja ar dempingu un zaudējumiem saistītie apstākļi ir ievērojami mainījušies, ko nevar apstiprināt pašreizējā procedūrā. Līdz ar to starpposma pārskatu jāizbeidz, negrozot vai neatceļot pasākumus, kas ir spēkā attiecībā uz neuzpildāmu krama šķiltavu un dažu uzpildāmu šķiltavu importu, kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā, vai kuras ir sūtītas no Taivānas vai ir Taivānas izcelsmes.(19) Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka antidempinga procedūras attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas, Indonēzijas, Malaizijas un Vjetnamas izcelsmes vienreizlietojamo šķiltavu importu Kopienā būtu izbeidzamas, nepiemērojot antidempinga pasākumus.(20) Starpposma pārskats jāizbeidz, negrozot vai neatceļot pasākumus, kas ir spēkā attiecībā uz neuzpildāmu krama šķiltavu un dažu uzpildāmu šķiltavu importu, kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā, vai kuras ir sūtītas no Taivānas vai ir Taivānas izcelsmes, sniedzot 7. un 8. apsvērumā aprakstīto palīdzību izmeklēšanai, kas uzsākta, ievērojot pamatregulas 5. pantu,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.Vienīgais pants1. Ar šo izbeidz antidempinga procedūru, kas uzsākta saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 384/96 5. pantu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas, Indonēzijas, Malaizijas un Vjetnamas izcelsmes vienreizlietojamo ar gāzi pildīto kabatas šķiltavu importu.2. Negrozot spēkā esošo antidempinga maksājumu, ar šo izbeidz antidempinga maksājuma starpposma pārskatu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas, Taivānas izcelsmes vai no Taivānas sūtītu ar gāzi pildītu, neuzpildāmu kabatas krama šķiltavu importu un pārtrauc Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vai Taivānas izcelsmes vai no Taivānas sūtītu dažu uzpildāmu kabatas krama šķiltavu importu, kas uzsākts, ievērojot Komisijas Regulas (EK) Nr. 384/96 11. panta 3. punktu.3. Galīgie antidempinga maksājumi, ko ieviesa ar Regulu(EK) Nr. 1824/2001, paliek spēkā.Briselē, 2003. gada 11. septembrīKomisijas vārdā —Komisijas loceklisPascal Lamy[1] OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp.[2] OV L 305, 7.11.2002., 1. lpp.[3] OV L 326, 28.11.1991., 1. lpp.[4] OV L 22, 29.1.1999., 1. lpp.[5] OV L 248, 18.9.2001., 1. lpp.[6] OV C 153, 27.6.2002., 3. lpp.--------------------------------------------------


title: 2009/943/EK: Padomes Lēmums ( 2009. gada 30. novembris ), ar ko groza Lēmumu 2006/326/EK, lai paredzētu procedūru, ar ko īsteno 5. panta 2. punktu Nolīgumā starp Eiropas Kopienu un Dānijas Karalisti par tiesas un ārpustiesas civillietu un komerclietu dokumentu izsniegšanu

text:
               16.12.2009

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 331/26

      PADOMES LĒMUMS

   (2009. gada 30. novembris),
   ar ko groza Lēmumu 2006/326/EK, lai paredzētu procedūru, ar ko īsteno 5. panta 2. punktu Nolīgumā starp Eiropas Kopienu un Dānijas Karalisti par tiesas un ārpustiesas civillietu un komerclietu dokumentu izsniegšanu
   (2009/943/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 61. panta c) punktu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu un 300. panta 3. punkta pirmo daļu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1),
   tā kā:

               (1)

               Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1393/2007 (2007. gada 13. novembris) par tiesas un ārpustiesas civillietu vai komerclietu dokumentu izsniegšanu dalībvalstīs (“dokumentu izsniegšana”) (2) Dānijai sāka piemērot saskaņā ar 3. panta 2. punktu Nolīgumā starp Eiropas Kopienu un Dānijas Karalisti par tiesas un ārpustiesas civillietu un komerclietu dokumentu izsniegšanu (3) (turpmāk “nolīgums”), kas noslēgts ar Padomes Lēmumu 2006/326/EK (4).

               (2)

               Nolīguma 5. panta 2. punktā paredzēts, ka Dānija atturēsies no starptautisku nolīgumu slēgšanas, kas varētu ietekmēt vai mainīt Regulas (EK) Nr. 1393/2007 darbības jomu, ja vien tas netiek darīts, saskaņojot ar Kopienu, un ja nav veikti pietiekami pasākumi attiecībā uz minētā nolīguma un konkrētā starptautiskā nolīguma attiecībām.

               (3)

               Ne nolīgumā, ne Lēmumā 2006/326/EK nav noteikts, kā Kopienai jāizsaka sava piekrišana tam, ka Dānija noslēdz attiecīgo starptautisko nolīgumu.

               (4)

               Tādēļ ir jāizveido procedūra, lai īstenotu nolīguma 5. panta 2. punktu. Šādai procedūrai būtu jānodrošina, ka lēmumus par Kopienas piekrišanas izteikšanu var pieņemt ātri.

               (5)

               Kad Dānija ir informējusi Komisiju par nodomu noslēgt starptautisku nolīgumu, Komisijai būtu jānovērtē šā nolīguma atbilstība Regulai (EK) Nr. 1393/2007, tostarp ar to saistītiem Kopienas tiesību aktiem, un jānosaka pasākumi, kas varētu būt vajadzīgi. Tā kā mērķis ir panākt Regulas (EK) Nr. 1393/2007 vienādu piemērošanu visās dalībvalstīs un Dānijā, Komisijai būtu jānodrošina tas, lai Dānija nenoslēgtu īpašu starptautisku nolīgumu, ja tas varētu ietekmēt nosacījumus, saskaņā ar kuriem Kopiena pati pievienotos minētajam nolīgumam vai attiecīgā gadījumā ļautu dalībvalstīm kļūt par nolīguma pusēm Kopienas interesēs. Ja Kopiena jau ir attiecīgā nolīguma puse vai ja Kopiena ir pilnvarojusi dalībvalstis kļūt par tāda nolīguma pusēm Kopienas interesēs, Komisijai būtu jāizstrādā ne tik ļoti izvērsts novērtējums, lai apliecinātu, ka Dānija ierosina pievienoties starptautiskajam nolīgumam ar tādiem pašiem nosacījumiem kā Kopienai vai, attiecīgi, dalībvalstīm, ko pilnvarojusi Kopiena.

               (6)

               Lēmums 2006/326/EK attiecīgi būtu jāgroza, lai paredzētu šādu procedūru.

               (7)

               Saskaņā ar 3. pantu Protokolā par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju, kurš pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, Apvienotā Karaliste un Īrija piedalās šā lēmuma pieņemšanā un piemērošanā.

               (8)

               Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, Dānija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Dānijai tas nav saistošs un nav jāpiemēro,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   Vienīgais pants
   Lēmumā 2006/326/EK iekļauj šādus pantus:

      “1.a pants
      1.   Lai piemērotu nolīguma 5. panta 2. punktu, Komisija, pirms tiek pieņemts lēmums, ar ko nosaka Kopienas piekrišanu, izvērtē, vai Dānijas paredzētais starptautiskais nolīgums nepadara nolīgumu neefektīvu un netraucē ar tā noteikumiem izveidotās sistēmas pienācīgu darbību.
      2.   Komisija pieņem pamatotu lēmumu 90 dienās pēc tam, kad Dānija to ir informējusi par nodomu noslēgt attiecīgu starptautisku nolīgumu.
      Ja attiecīgais starptautiskais nolīgums atbilst 1. punktā minētajiem nosacījumiem, Komisijas lēmumā izsaka Kopienas piekrišanu nolīguma 5. panta 2. punkta nozīmē.
      1.b pants
      Komisija informē dalībvalstis par starptautiskajiem nolīgumiem, kurus Dānija tiek pilnvarota noslēgt saskaņā ar 1.a pantu.”

      Briselē, 2009. gada 30. novembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         B. ASK

      (1)  2009. gada 24. novembra Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

      (2)  OV L 324, 10.12.2007., 79. lpp.

      (3)  OV L 300, 17.11.2005., 55. lpp.

      (4)  OV L 120, 5.5.2006., 23. lpp.


title: 2007/857/EK: Padomes Lēmums ( 2007. gada 8. novembris ), ar ko groza 2005. gada Pievienošanās akta I pielikumu

text:
               29.12.2007

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 347/3

      PADOMES LĒMUMS

   (2007. gada 8. novembris),
   ar ko groza 2005. gada Pievienošanās akta I pielikumu
   (2007/857/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā 2005. gada Pievienošanās aktu un jo īpaši tā 3. panta 6. punktu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               2005. gada Pievienošanās akta 3. panta 3. punktā ir noteikts, ka Bulgārijas Republika un Rumānija pievienojas konvencijām un protokoliem, kas uzskaitīti tā I pielikumā.

               (2)

               Dalībvalstis 2005. gada 14. aprīlī parakstīja Konvenciju par Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanos Konvencijai par tiesību aktiem, kas piemērojami līgumsaistībām, kura atvērta parakstīšanai Romā 1980. gada 19. jūnijā, kā arī Pirmajam un Otrajam protokolam par tās interpretāciju, ko veic Eiropas Kopienu Tiesa (1).

               (3)

               Ir lietderīgi paredzēt Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Konvencijai par tiesību aktiem, kas piemērojami līgumsaistībām, kura atvērta parakstīšanai Romā 1980. gada 19. jūnijā, kā arī Pirmajam un Otrajam protokolam par tās interpretāciju, ko veic Eiropas Kopienu Tiesa, ņemot vērā ar 2005. gada 14. aprīļa konvenciju izdarītos grozījumus. Šajā nolūkā minētā konvencija būtu jāiekļauj 2005. gada Pievienošanās akta I pielikumā,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   2005. gada Pievienošanās akta I pielikuma 1. punktam pievieno šādu ievilkumu:

               “—

               2005. gada 14. aprīļa Konvencija par Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanos Konvencijai par tiesību aktiem, kas piemērojami līgumsaistībām, kura atvērta parakstīšanai Romā 1980. gada 19. jūnijā, kā arī Pirmajam un Otrajam protokolam par tās interpretāciju, ko veic Eiropas Kopienu Tiesa (OV C 169, 8.7.2005., 1. lpp.).”

         2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2007. gada 8. novembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         R. PEREIRA

      (1)  OV C 169, 8.7.2005., 1. lpp.


title: Padomes Lēmums ( 2013. gada 15. jūlijs ), ar ko pieņem Padomes nostāju par projektu Eiropas Savienības 2013. finanšu gada budžeta grozījumam Nr. 4

text:
               18.7.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 204/13

         PADOMES LĒMUMS
   (2013. gada 15. jūlijs),
   ar ko pieņem Padomes nostāju par projektu Eiropas Savienības 2013. finanšu gada budžeta grozījumam Nr. 4
   2013/C 204/07
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, jo īpaši tā 314. pantu, saistībā ar Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 106.a pantu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (2012. gada 25. oktobris) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (1) un jo īpaši tās 41. pantu,
   tā kā:

               —

               Savienības 2013. finanšu gada budžetu galīgajā variantā pieņēma 2012. gada 12. decembrī (2),

               —

               Komisija 2013. gada 29. aprīlī iesniedza priekšlikumu, kurā ir ietverts projekts 2013. finanšu gada vispārējā budžeta grozījumam Nr. 4,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   Vienīgais pants
   Padomes nostāja par projektu Eiropas Savienības 2013. finanšu gada budžeta grozījumam Nr. 4 tika pieņemta 2013. gada 15. jūlijā.
   Visu tekstu informācijai vai lejupielādei var apskatīt Padomes tīmekļa vietnē – http://www.consilium.europa.eu/

      Briselē, 2013. gada 15. jūlijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         V. JUKNA

      (1)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

      (2)  OV L 66, 8.3.2013., 1. lpp., ar kļūdu labojumu OV L 134, 18.5.2013., 21. lpp.


title: Padomes Lēmums (KĀDP) 2015/2336 (2015. gada 14. decembris), ar ko groza Lēmumu 2010/279/KĀDP par Eiropas Savienības policijas misiju Afganistānā (EUPOL AFGHANISTAN)

text:
               15.12.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 329/16

         PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2015/2336
   (2015. gada 14. decembris),
   ar ko groza Lēmumu 2010/279/KĀDP par Eiropas Savienības policijas misiju Afganistānā (EUPOL AFGHANISTAN)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 28. pantu, 42. panta 4. punktu un 43. panta 2. punktu,
   ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2010. gada 18. maijā pieņēma Lēmumu 2010/279/KĀDP (1) par Eiropas Savienības Policijas misiju Afganistānā (EUPOL AFGHANISTAN).

               (2)

               2014. gada 17. decembrī Padome pieņēma Lēmumu 2014/922/KĀDP (2), ar ko groza un pagarina Lēmumu 2010/279/KĀDP, jo īpaši pagarinot EUPOL AFGHANISTAN darbības termiņu līdz 2016. gada 31. decembrim un paredzot finanšu atsauces summu laikposmam līdz 2015. gada 31. decembrim.

               (3)

               Lēmums 2010/279/KĀDP būtu jāgroza, lai paredzētu finanšu atsauces summu laikposmam no 2016. gada 1. janvāra līdz 2016. gada 31. decembrim,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Lēmuma 2010/279/KĀDP 13. panta 1. punktam pievieno šādu daļu:

      “Finanšu atsauces summa, kas paredzēta ar EUPOL AFGHANISTAN saistīto izdevumu segšanai laikposmā no 2016. gada 1. janvāra līdz 2016. gada 31. decembrim ir EUR 43 650 000.”

   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2015. gada 14. decembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         F. MOGHERINI

      (1)  Padomes Lēmums 2010/279/KĀDP (2010. gada 18. maijs) par Eiropas Savienības Policijas misiju Afganistānā (EUPOL AFGHANISTAN) (OV L 123, 19.5.2010., 4. lpp.).

      (2)  Padomes Lēmums 2014/922/KĀDP (2014. gada 17. decembris), ar ko groza un pagarina Lēmumu 2010/279/KĀDP par Eiropas Savienības Policijas misiju Afganistānā (EUPOL AFGHANISTAN) (OV L 363, 18.12.2014., 152. lpp.).


title: Padomes Lēmums (ES) 2015/178 ( 2015. gada 27. janvāris ) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā ir jāieņem Sanitāro un fitosanitāro pasākumu apakškomitejā, Muitas apakškomitejā un Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu apakškomitejā, kas izveidotas ar Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Moldovas Republiku, no otras puses, attiecībā uz Sanitāro un fitosanitāro pasākumu apakškomitejas, Muitas apakškomitejas un Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu apakškomitejas lēmumiem par to reglamentiem

text:
               6.2.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 30/20

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2015/178
   (2015. gada 27. janvāris)
   par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā ir jāieņem Sanitāro un fitosanitāro pasākumu apakškomitejā, Muitas apakškomitejā un Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu apakškomitejā, kas izveidotas ar Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Moldovas Republiku, no otras puses, attiecībā uz Sanitāro un fitosanitāro pasākumu apakškomitejas, Muitas apakškomitejas un Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu apakškomitejas lēmumiem par to reglamentiem
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar 218. panta 9. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Asociācijas nolīguma starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Moldovas Republiku, no otras puses (1) (“nolīgums”), 464. pantā ir paredzēts, ka atsevišķas nolīguma daļas tiek piemērotas provizoriski.

               (2)

               Padomes Lēmuma 2014/492/ES (2) 3. pantā ir norādītas konkrētas nolīguma daļas, kuras piemēro provizoriski, tostarp noteikumi par Sanitāro un fitosanitāro pasākumu apakškomitejas (“SFP apakškomiteja”), Muitas apakškomitejas un Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu apakškomitejas (“ĢIN apakškomiteja”) izveidi un darbību.

               (3)

               Saskaņā ar nolīguma 191. panta 5. punktu SFP apakškomiteja pirmajā sanāksmē pieņem savu reglamentu.

               (4)

               Saskaņā ar nolīguma 200. panta 3. punkta e) apakšpunktu Muitas apakškomiteja pieņem savu reglamentu.

               (5)

               Saskaņā ar nolīguma 306. panta 3. punktu ĢIN apakškomiteja nosaka savu reglamentu.

               (6)

               Tādēļ ir atbilstoši noteikt Savienības nostāju attiecībā uz reglamentiem, kuri ir jāpieņem minētajām apakškomitejām,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   1.   Nostājas, kas Savienības vārdā ir jāieņem Sanitāro un fitosanitāro pasākumu apakškomitejā, kas izveidota saskaņā ar nolīguma 191. pantu, attiecībā uz SFP apakškomitejas reglamenta pieņemšanu, pamatā ir šīs apakškomitejas lēmuma projekts, kas pievienots šim lēmumam.
   2.   Savienības pārstāvji SFP apakškomitejā bez Padomes papildu lēmuma var vienoties par nelielām tehniskām izmaiņām lēmuma projektā.
   2. pants
   1.   Nostājas, kas Savienības vārdā ir ir jāieņem Muitas apakškomitejā, kas izveidota saskaņā ar nolīguma 200. pantu, attiecībā uz Muitas apakškomitejas reglamenta pieņemšanu, pamatā ir šīs apakškomitejas lēmuma projekts, kas pievienots šim lēmumam.
   2.   Savienības pārstāvji Muitas apakškomitejā bez Padomes papildu lēmuma var vienoties par nelielām tehniskām izmaiņām lēmuma projektā.
   3. pants
   1.   Nostājas, kas Savienības vārdā ir jāieņem ĢIN apakškomitejā, kas izveidota saskaņā ar nolīguma 306. pantu, attiecībā uz ĢIN apakškomitejas reglamenta pieņemšanu, pamatā ir šīs apakškomitejas lēmuma projekts, kas pievienots šim lēmumam.
   2.   Savienības pārstāvji ĢIN apakškomitejā bez Padomes papildu lēmuma var vienoties par nelielām tehniskām izmaiņām lēmuma projektā.
   4. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2015. gada 27. janvārī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         J. REIRS

      (1)  OV L 260, 30.8.2014., 4. lpp.

      (2)  Padomes Lēmums 2014/492/ES (2014. gada 16. jūnijs) par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Moldovas Republiku, no otras puses (OV L 260, 30.8.2014., 1. lpp.).

      PROJEKTS
      ES UN MOLDOVAS REPUBLIKAS SANITĀRO UN FITOSANITĀRO PASĀKUMU APAKŠKOMITEJAS LĒMUMS Nr. 1/2015
      (2015. gada …),
      ar ko pieņem tās reglamentu
      ES UN MOLDOVAS REPUBLIKAS SANITĀRO UN FITOSANITĀRO PASĀKUMU APAKŠKOMITEJA,
      ņemot vērā Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Moldovas Republiku, no otras puses (“nolīgums”) (1), un jo īpaši tā 191. pantu,
      tā kā:

                  (1)

                  Saskaņā ar nolīguma 464. pantu atsevišķas tā daļas no 2014. gada 1. septembra piemēro provizoriski.

                  (2)

                  Saskaņā ar nolīguma 191. panta 2. punktu Sanitāro un fitosanitāro pasākumu apakškomiteja (“SFP apakškomiteja”) izskata jautājumus, kas saistīti ar nolīguma V sadaļas (Tirdzniecība un ar tirdzniecību saistīti jautājumi) 4. nodaļas (Sanitārie un fitosanitārie pasākumi) īstenošanu.

                  (3)

                  Saskaņā ar nolīguma 191. panta 5. punktu SFP apakškomiteja pieņem savu reglamentu,

            IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
      1. pants
      Ar šo tiek pieņemts Sanitāro un fitosanitāro pasākumu apakškomitejas reglaments, kas izklāstīts šā lēmuma pielikumā.
      2. pants
      Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

         …,

               SFP apakškomitejas vārdā –

               priekšsēdētājs

         (1)  OV L 260, 30.8.2014., 4. lpp.

         PIELIKUMS

            ES un Moldovas Republikas Sanitāro un fitosanitāro pasākumu apakškomitejas reglaments

         1. pants
         Vispārīgi noteikumi
         1.   Sanitāro un fitosanitāro pasākumu apakškomiteja (“SFP apakškomiteja”), kas izveidota saskaņā ar 191. panta 1. punktu Asociācijas nolīgumā starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Moldovas Republiku, no otras puses (“nolīgums”), palīdz 438. panta 4. punktā minētajai Asociācijas komitejai īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai veikt tās pienākumus saistībā ar nolīguma.
         2.   SFP apakškomiteja veic nolīguma 191. panta 2. punktā noteiktos uzdevumus, ņemot vērā V sadaļas 4. nodaļas mērķus, kas izklāstīti nolīguma 176. pantā.
         3.   SFP apakškomitejas sastāvā ietilpst Eiropas Komisijas un Moldovas Republikas pārstāvji, kas ir atbildīgi par sanitārajām un fitosanitārajām lietām.
         4.   Eiropas Komisijas pārstāvis vai Moldovas Republikas pārstāvis, kas ir atbildīgs par sanitārajām un fitosanitārajām lietām, saskaņā ar 2. pantu darbojas SFP apakškomitejas priekšsēdētāja statusā.
         5.   Šajā reglamentā “puses” nozīmē puses, kas definētas nolīguma 461. pantā.
         2. pants
         Priekšsēdētājs
         Puses pārmaiņus un ikreiz 12 mēnešus ilgi veic SFP apakškomitejas priekšsēdētāja funkcijas. Pirmais šāds laikposms sākas Asociācijas padomes pirmās sanāksmes dienā un beidzas tā paša gada 31. decembrī.
         3. pants
         Sanāksmes
         1.   Ja vien puses nevienojas citādi, SFP apakškomiteja tiekas trīs mēnešu laikā pēc nolīguma stāšanās spēkā pēc jebkuras puses pieprasījuma vai vismaz vienu reizi gadā.
         2.   SFP apakškomitejas priekšsēdētājs ikvienu apakškomitejas sanāksmi sasauc pušu saskaņotā vietā un datumā. Ja vien puses nevienojas citādi, SFP apakškomitejas priekšsēdētājs paziņojumu par sanāksmes sasaukšanu nosūta vismaz 28 kalendārās dienas pirms sanāksmes sākuma.
         3.   Kad vien tas ir iespējams, SFP apakškomitejas kārtējo sanāksmi sasauc laikus pirms Asociācijas komitejas īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai kārtējās sanāksmes.
         4.   SFP apakškomitejas sanāksmes var rīkot, izmantojot saskaņotus tehniskos līdzekļus, piemēram, videokonferenci vai audiokonferenci.
         5.   SFP apakškomiteja jautājumus var izskatīt arī ārpus sanāksmes ietvariem, izmantojot saraksti.
         4. pants
         Delegācijas
         Pirms ikvienas sanāksmes katra puse ar SFP apakškomitejas sekretariāta starpniecību informē otru pusi par savas delegācijas plānoto sastāvu, kas piedalīsies sanāksmē.
         5. pants
         Sekretariāts
         1.   Eiropas Komisijas amatpersona un Moldovas Republikas amatpersona kopīgi darbojas kā SFP apakškomitejas sekretāri un savstarpējas uzticēšanās un sadarbības gaisotnē kopīgi veic sekretariāta uzdevumus.
         2.   Asociācijas komitejas īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai sekretariāts tiek informēts par ikvienu SFP apakškomitejas lēmumu, atzinumu, ieteikumu, ziņojumu un citu saskaņotu darbību.
         6. pants
         Sarakste
         1.   SFP apakškomitejai adresēto saraksti nosūta vienas puses sekretāram vai otras puses sekretāram, kas savukārt informē otru sekretāru.
         2.   SFP apakškomitejas sekretariāts nodrošina, ka SFP apakškomitejai adresētā sarakste tiek pārsūtīta SFP apakškomitejas priekšsēdētājam un vajadzības gadījumā tiek izplatīta tāpat kā 7. pantā minētie dokumenti.
         3.   Sekretariāts priekšsēdētāja saraksti priekšsēdētāja uzdevumā nosūta pusēm. Vajadzības gadījumā šāda sarakste tiek izplatīta 7. pantā noteiktajā kārtībā.
         7. pants
         Dokumenti
         1.   Dokumentus izplata ar SFP apakškomitejas sekretāru starpniecību.
         2.   Puse savus dokumentus nosūta savam sekretāram. Sekretārs šos dokumentus nosūta otras puses sekretāram.
         3.   Savienības puses sekretārs dokumentus nosūta Savienības atbildīgajiem pārstāvjiem un sistemātiski šādas sarakstes kopiju nosūta Moldovas Republikas puses sekretāram un Asociācijas komitejas īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai sekretāriem.
         4.   Savienības puses sekretārs dokumentus nosūta Savienības atbildīgajiem pārstāvjiem un sistemātiski šādas sarakstes kopiju nosūta Moldovas Republikas puses sekretāram un Asociācijas komitejas īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai sekretāriem.
         5.   SFP apakškomitejas sekretāri veic kontaktpersonu funkcijas attiecībā uz nolīguma 184. pantā paredzēto informācijas apmaiņu.
         8. pants
         Konfidencialitāte
         Ja vien puses nenolemj citādi, SFP apakškomitejas sanāksmes nav atklātas. Ja viena puse iesniedz SFP apakškomitejai informāciju ar norādi “konfidenciāli”, arī otra puse šādu informāciju atzīst par konfidenciālu.
         9. pants
         Sanāksmes darba kārtība
         1.   SFP apakškomitejas sekretariāts, balstoties uz pušu iesniegtiem priekšlikumiem, ikvienai sanāksmei sagatavo pagaidu darba kārtību un 10. pantā paredzēto rīcībsecinājumu projektu. Pagaidu darba kārtība ietver jautājumus, par kuriem sekretariāts vismaz 21 kalendāro dienu pirms sanāksmes dienas ir saņēmis vienas puses lūgumu par iekļaušanu darba kārtībā, kā arī attiecīgus apliecinošus dokumentus.
         2.   Pagaidu darba kārtību kopā ar attiecīgajiem dokumentiem izplata 7. pantā noteiktajā kārtībā vismaz 15 kalendārās dienas pirms sanāksmes sākuma.
         3.   Katras sanāksmes sākumā SFP apakškomiteja pieņem sanāksmes darba kārtību. Ja puses attiecīgi vienojas, darba kārtībā var iekļaut arī pagaidu darba kārtībā neiekļautus jautājumus.
         4.   Ja otra puse piekrīt, SFP apakškomitejas priekšsēdētājs pēc ad hoc principa var pieaicināt pušu citu struktūru pārstāvjus vai neatkarīgus nozares ekspertus piedalīties SFP apakškomitejas sanāksmēs, lai sniegtu informāciju par konkrētām tēmām. Puses nodrošina, ka šādi novērotāji un eksperti ievēro attiecīgās konfidencialitātes prasības.
         5.   SFP apakškomitejas priekšsēdētājs pēc apspriešanās ar pusēm, ņemot vērā konkrētā gadījuma īpašos apstākļus, var saīsināt 1. un 2. punktā minētos termiņus.
         10. pants
         Protokols un rīcībsecinājumi
         1.   SFP apakškomitejas sekretāri kopīgi sagatavo katras sanāksmes protokola projektu.
         2.   Protokolā par katru darba kārtības jautājumu parasti tiek norādīti:

                     a)

                     sanāksmes dalībnieku saraksts, viņus pavadošo amatpersonu/ierēdņu saraksts un sanāksmi apmeklējošo novērotāju vai ekspertu saraksts;

                     b)

                     SFP apakškomitejai iesniegtie dokumenti;

                     c)

                     paziņojumi, kurus SFP apakškomiteja ir lūgusi iekļaut protokolā; un

                     d)

                     šā panta 4. punktā paredzētie sanāksmes rīcībsecinājumi.

               3.   Protokola projektu iesniedz apstiprināšanai SFP apakškomitejā. To apstiprina 28 kalendāro dienu laikā pēc attiecīgās SFP apakškomitejas sanāksmes. Tā kopiju nosūta ikvienam 7. pantā minētajam adresātam.
         4.   Ikvienas sanāksmes rīcībsecinājumu projektu sagatavo tās puses SFP apakškomitejas sekretārs, kuras pārstāvis veic SFP apakškomitejas priekšsēdētāja funkcijas, un vismaz 15 kalendārās dienas pirms sanāksmes sākuma to kopā ar darba kārtību izsūta pusēm. Sanāksmes gaitā minēto projektu atbilstoši atjaunina, lai sanāksmes beigās, ja vien starp pusēm netiek panākta citāda vienošanās, SFP apakškomiteja varētu pieņemt rīcībsecinājumus, kuros atspoguļotas pušu saskaņotās sekojumdarbības. Tiklīdz rīcībsecinājumi ir saskaņoti, tos pievieno protokolam, un to īstenošanu pārskata kādā no nākamām SFP apakškomitejas sanāksmēm. Šajā nolūkā SFP apakškomiteja pieņem paraugtekstu (veidni), kurā var izsekot ikvienas veicamas darbības termiņam.
         11. pants
         Lēmumi un ieteikumi
         1.   SFP apakškomiteja pieņem lēmumus, atzinumus, ieteikumus, ziņojumus un pasākumus, kā paredzēts nolīguma 191. pantā. Minētos lēmumus, atzinumus, ieteikumus, ziņojumus un kopīgas darbības pieņem, pusēm par to vienojoties, pēc iekšējo pieņemšanas procedūru pabeigšanas. Lēmumi pusēm ir saistoši, un tās veic atbilstošus īstenošanas pasākumus.
         2.   Ikvienu lēmumu, atzinumu, ieteikumu un ziņojumu paraksta SFP apakškomitejas priekšsēdētājs, un attiecīgā dokumenta autentiskumu apliecina SFP apakškomitejas sekretāri. Neskarot 3. punktu, priekšsēdētājs minētos dokumentus paraksta sanāksmē, kurā tiek pieņemts attiecīgais lēmums, atzinums, ieteikums vai ziņojums.
         3.   Ja puses attiecīgi vienojas, SFP apakškomiteja var pieņemt lēmumus vai sniegt ieteikumus, atzinumus vai ziņojumus, izmantojot rakstveida procedūru, pēc attiecīgo iekšējo pieņemšanas procedūru pabeigšanas. Rakstveida procedūra sastāv no piezīmju apmaiņas starp abiem sekretāriem, kas savas darbības saskaņo ar pusēm. Šajā nolūkā saskaņā ar 7. pantu priekšlikuma tekstu izplata, norādot vismaz 21 kalendāro dienu ilgu termiņu, kurā dara zināmus ierosinājumus par atrunām vai grozījumiem. Priekšsēdētājs pēc apspriešanās ar pusēm, ņemot vērā konkrētā gadījuma īpašos apstākļus, var saīsināt minētos termiņus. Tiklīdz teksts ir saskaņots, attiecīgo lēmumu, atzinumu, ieteikumu vai ziņojumu paraksta priekšsēdētājs, un attiecīgā dokumenta autentiskumu apliecina sekretāri.
         4.   SFP apakškomitejas akts tiek dēvēts attiecīgi “lēmums” vai “atzinums”, “ieteikums” vai “ziņojums”. Ja vien attiecīgajā lēmumā nav noteikts citādi, tas stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
         5.   Lēmumus, atzinumus, ieteikumus un ziņojumus nosūta pusēm.
         6.   Katra puse var lemt par SFP apakškomitejas lēmumu, atzinumu, ieteikumu un ziņojumu publicēšanu savā attiecīgajā oficiālajā izdevumā.
         12. pants
         Ziņojumi
         SFP apakškomiteja ziņojumu par savām darbībām un SFP apakškomitejas izveidoto tehnisko darba grupu vai ad hoc grupu darbībām iesniedz Asociācijas komitejai īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai. Ziņojumu iesniedz 25 kalendārās dienas pirms Asociācijas komitejas īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai kārtējās ikgadējās sanāksmes.
         13. pants
         Valodas
         1.   SFP apakškomitejas darba valodas ir angļu valoda un rumāņu valoda.
         2.   Ja vien netiek nolemts citādi, SFP apakškomiteja apspriežas, balstoties uz minētajās valodās sagatavotiem dokumentiem.
         14. pants
         Izdevumi
         1.   Katra puse sedz izdevumus, kas tai ir radušies saistībā ar dalību SFP apakškomitejas sanāksmēs – gan personāla izdevumus, gan komandējuma un uzturēšanās izdevumus, gan izdevumus par pasta un tālsakaru pakalpojumiem.
         2.   Izdevumus saistībā ar sanāksmju organizēšanu un dokumentu pavairošanu sedz puse, kas rīko attiecīgo sanāksmi.
         3.   Izdevumus, kas saistīti ar mutvārdu tulkošanu sanāksmēs un dokumentu tulkošanu angļu vai rumāņu valodā (vai no tās), kā minēts 13. panta 1. punktā, sedz puse, kas rīko attiecīgo sanāksmi.
         Izdevumus, kas saistīti ar mutvārdu un rakstveida tulkošanu citās valodās (vai no tām), tieši sedz puse, kura to ir lūgusi.
         15. pants
         Reglamenta grozījumi
         Šo reglamentu var grozīt ar SFP apakškomitejas lēmumu, ievērojot 191. panta 5. punkta noteikumus.
         16. pants
         Tehniskās darba grupas un ad hoc grupas
         1.   SFP apakškomiteja var ar savu lēmumu, kas pieņemts saskaņā ar nolīguma 191. panta 6. punktu, izveidot vai vajadzības gadījumā izformēt tehniskas darba grupas un ad hoc darba grupas, tostarp zinātniskas un ekspertu grupas.
         2.   Šādu ad hoc grupu darbā var piedalīties ne tikai pušu pārstāvji. Puses nodrošina, ka jebkuras SFP apakškomitejas izveidotas darba grupas dalībnieki ievēro attiecīgās konfidencialitātes prasības.
         3.   Ja vien puses nenolemj citādi, SFP apakškomitejas izveidotās darba grupas darbojas SFP apakškomitejas pakļautībā un sniedz tai ziņojumus.
         4.   Darba grupu sanāksmes var sasaukt pēc vajadzības gan klātienē, gan izmantojot videokonferenci vai audiokonferenci.
         5.   SFP apakškomitejas sekretariāts saņem kopijas no attiecīgās sarakstes, dokumentiem un saziņas par darba grupu darbību.
         6.   Darba grupas ir pilnvarotas rakstveidā sniegt ieteikumus SFP apakškomitejai. Ieteikumi tiek sniegti vienprātīgi un tiek darīti zināmi SFP apakškomitejas priekšsēdētājam, kas ieteikumus izplata saskaņā ar 7. pantu.
         7.   Ja vien šajā pantā nav noteikts citādi, reglamentu mutatis mutandis piemēro attiecībā uz ikvienu tehnisko darba grupu vai ad hoc darba grupu, ko izveidojusi SFP apakškomiteja. Atsauces uz Asociācijas komiteju īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai ir uzskatāmas par atsaucēm uz SFP apakškomiteju.

      PROJEKTS
      ES UN MOLDOVAS REPUBLIKAS MUITAS APAKŠKOMITEJAS LĒMUMS Nr. 1/2015
      (2015. gada …),
      ar ko pieņem tās reglamentu
      ES UN MOLDOVAS REPUBLIKAS MUITAS APAKŠKOMITEJA,
      ņemot vērā Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Moldovas Republiku, no otras puses (“nolīgums”) (1), un jo īpaši tā 200. pantu,
      tā kā:

                  (1)

                  Saskaņā ar nolīguma 464. pantu atsevišķas tā daļas no 2014. gada 1. septembra piemēro provizoriski.

                  (2)

                  Saskaņā ar nolīguma 200. pantu Muitas apakškomiteja uzrauga nolīguma V sadaļas (Tirdzniecība un ar tirdzniecību saistīti jautājumi) 5. nodaļas (Muitas un tirdzniecības veicināšana) īstenošanu un pārvaldību.

                  (3)

                  Saskaņā ar nolīguma 200. panta 3. punkta e) apakšpunktu Muitas apakškomiteja pieņem savu reglamentu,

            IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
      1. pants
      Ar šo tiek pieņemts Muitas apakškomitejas reglaments, kas izklāstīts šā lēmuma pielikumā.
      2. pants
      Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

         …,

               Muitas apakškomitejas vārdā –

               priekšsēdētājs

         (1)  OV L 260, 30.8.2014., 4. lpp.

         PIELIKUMS

            ES un Moldovas Republikas Muitas apakškomitejas reglaments

         1. pants
         Vispārīgi noteikumi
         1.   Muitas apakškomiteja, kas izveidota saskaņā ar 200. panta 1. punktu Asociācijas nolīgumā starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Moldovas Republiku, no otras puses (“nolīgums”), veic savus pienākumus, kas paredzēti nolīguma 200. panta 2. un 3. punktā.
         2.   Muitas apakškomitejas sastāvā ietilpst Eiropas Komisijas un Moldovas Republikas pārstāvji, kas ir atbildīgi par muitu un ar muitu saistītām lietām.
         3.   Eiropas Komisijas pārstāvis vai Moldovas Republikas pārstāvis, kas ir atbildīgs par muitu un ar muitu saistītām lietām, saskaņā ar 2. pantu darbojas priekšsēdētāja statusā.
         4.   Šajā reglamentā “puses” nozīmē puses, kas definētas nolīguma 461. pantā.
         2. pants
         Priekšsēdētājs
         Puses pārmaiņus un ikreiz 12 mēnešus ilgi veic Muitas apakškomitejas priekšsēdētāja funkcijas. Pirmais šāds laikposms sākas Asociācijas padomes pirmās sanāksmes dienā un beidzas tā paša gada 31. decembrī.
         3. pants
         Sanāksmes
         1.   Ja vien puses nevienojas citādi, Muitas apakškomiteja tiekas vienu reizi gadā vai pēc jebkuras puses pieprasījuma.
         2.   Muitas apakškomitejas priekšsēdētājs ikvienu apakškomitejas sanāksmi sasauc pušu saskaņotā vietā un datumā. Ja vien puses nevienojas citādi, Muitas apakškomitejas priekšsēdētājs paziņojumu par sanāksmes sasaukšanu nosūta vismaz 28 kalendārās dienas pirms sanāksmes sākuma.
         3.   Muitas apakškomitejas sanāksmes var rīkot, izmantojot saskaņotus tehniskos līdzekļus, piemēram, videokonferenci vai audiokonferenci.
         4.   Muitas apakškomiteja jautājumus var izskatīt arī ārpus sanāksmēm, izmantojot saraksti.
         4. pants
         Delegācijas
         Pirms ikvienas sanāksmes katra puse ar Muitas apakškomitejas sekretariāta starpniecību informē otru pusi par savas delegācijas plānoto sastāvu, kas piedalīsies sanāksmē.
         5. pants
         Sekretariāts
         1.   Eiropas Komisijas amatpersona un Moldovas Republikas amatpersona, kuras ir atbildīgas par muitu un ar muitu saistītām lietām, kopīgi darbojas kā Muitas apakškomitejas sekretāri un savstarpējas uzticēšanās un sadarbības gaisotnē kopīgi veic sekretariāta funkcijas.
         2.   Asociācijas komitejas īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai, kā paredzēts nolīguma 438. panta 4. punktā, sekretariāts tiek informēts par ikvienu Muitas apakškomitejas lēmumu, atzinumu, ieteikumu, ziņojumu un citu saskaņotu darbību.
         6. pants
         Sarakste
         1.   Muitas apakškomitejai adresēto saraksti nosūta vienas puses sekretāram vai otras puses sekretāram, kas savukārt informē otru sekretāru.
         2.   Muitas apakškomitejas sekretariāts nodrošina, ka Muitas apakškomitejai adresētā sarakste tiek pārsūtīta Muitas apakškomitejas priekšsēdētājam un vajadzības gadījumā tiek izplatīta tāpat kā 7. pantā minētie dokumenti.
         3.   Sekretariāts priekšsēdētāja saraksti priekšsēdētāja uzdevumā nosūta pusēm. Vajadzības gadījumā šāda sarakste tiek izplatīta 7. pantā noteiktajā kārtībā.
         7. pants
         Dokumenti
         1.   Dokumentus izplata ar Muitas apakškomitejas sekretāru starpniecību.
         2.   Puse savus dokumentus nosūta savam sekretāram. Sekretārs šos dokumentus nosūta otras puses sekretāram.
         3.   Savienības puses sekretārs dokumentus nosūta Savienības atbildīgajiem pārstāvjiem un sistemātiski šādas sarakstes kopiju nosūta Moldovas Republikas puses sekretāram. Savienības puses sekretārs galīgo dokumentu kopijas nosūta Asociācijas komitejas īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai sekretāriem.
         4.   Moldovas Republikas puses sekretārs dokumentus nosūta Moldovas Republikas atbildīgajiem pārstāvjiem un sistemātiski šādas sarakstes kopiju nosūta Savienības puses sekretāram. Savienības puses sekretārs galīgo dokumentu kopijas nosūta Asociācijas komitejas īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai sekretāriem.
         8. pants
         Konfidencialitāte
         Ja vien puses savā starpā nenolemj citādi, Muitas apakškomitejas sanāksmes nav atklātas. Ja viena puse iesniedz Muitas apakškomitejai informāciju ar norādi “konfidenciāli”, arī otra puse šādu informāciju atzīst par konfidenciālu.
         9. pants
         Sanāksmes darba kārtība
         1.   Muitas apakškomitejas sekretariāts, balstoties uz pušu priekšlikumiem, ikvienai sanāksmei sagatavo pagaidu darba kārtību. Pagaidu darba kārtība ietver jautājumus, par kuriem sekretariāts vismaz 21 kalendāro dienu pirms sanāksmes dienas ir saņēmis vienas puses lūgumu par iekļaušanu darba kārtībā, kā arī attiecīgus apliecinošus dokumentus.
         2.   Pagaidu darba kārtību kopā ar attiecīgajiem dokumentiem izplata 7. pantā noteiktajā kārtībā vismaz 15 kalendārās dienas pirms sanāksmes sākuma.
         3.   Katras sanāksmes sākumā Muitas apakškomiteja pieņem sanāksmes darba kārtību. Ja puses attiecīgi vienojas, darba kārtībā var iekļaut arī pagaidu darba kārtībā neiekļautus jautājumus.
         4.   Ja otra puse piekrīt, Muitas apakškomitejas priekšsēdētājs pēc ad hoc principa var pieaicināt pušu citu struktūru pārstāvjus vai neatkarīgus nozares ekspertus piedalīties tās sanāksmēs, lai sniegtu informāciju par konkrētām tēmām. Puses nodrošina, ka šādi novērotāji un eksperti ievēro attiecīgās konfidencialitātes prasības.
         5.   Muitas apakškomitejas priekšsēdētājs pēc apspriešanās ar pusēm, ņemot vērā konkrētā gadījuma īpašos apstākļus, var saīsināt 1. un 2. punktā minētos termiņus.
         10. pants
         Protokols un rīcībsecinājumi
         1.   Muitas apakškomitejas sekretārs, kas pārstāv pusi, kas veic Muitas apakškomitejas priekšsēdētāja funkcijas, sagatavo katras sanāksmes protokola projektu, tai skaitā rīcībsecinājumus.
         2.   Protokola projektu, tai skaitā rīcībsecinājumus, iesniedz apstiprināšanai Muitas apakškomitejā. Protokola projektu apstiprina 28 kalendāro dienu laikā pēc attiecīgās Muitas apakškomitejas sanāksmes. Tā kopiju nosūta ikvienam 7. pantā minētajam adresātam.
         11. pants
         Lēmumi un ieteikumi
         1.   Muitas apakškomitejai ir pilnvaras pieņemt praktisku kārtību, pasākumus, lēmumus un ieteikumus, kas paredzēti nolīguma 200. pantā. Minēto praktisko kārtību, pasākumus, lēmumus un ieteikumus pieņem, pusēm par to vienojoties, pēc attiecīgu iekšējo pieņemšanas procedūru pabeigšanas. Lēmumi pusēm ir saistoši, un tās veic atbilstošus īstenošanas pasākumus.
         2.   Ikvienu lēmumu un ieteikumu paraksta Muitas apakškomitejas priekšsēdētājs, un attiecīgā dokumenta autentiskumu apliecina Muitas apakškomitejas sekretāri. Neskarot 3. punktu, priekšsēdētājs minētos dokumentus paraksta sanāksmē, kurā tiek pieņemts attiecīgais lēmums vai ieteikums.
         3.   Ja puses attiecīgi vienojas, Muitas apakškomiteja var pieņemt lēmumus vai sniegt ieteikumus, izmantojot rakstveida procedūru, pēc iekšējo pieņemšanas procedūru pabeigšanas. Rakstveida procedūra sastāv no piezīmju apmaiņas starp abiem sekretāriem, kas savas darbības saskaņo ar pusēm. Šajā nolūkā saskaņā ar 7. pantu priekšlikuma tekstu izplata, norādot vismaz 21 kalendāro dienu ilgu termiņu, kurā dara zināmusierosinājumus par atrunām vai grozījumiem. Priekšsēdētājs pēc apspriešanās ar pusēm var saīsināt šajā punktā minētos termiņus. Tiklīdz teksts ir saskaņots, attiecīgo lēmumu vai ieteikumu paraksta priekšsēdētājs, un attiecīgā dokumenta autentiskumu apliecina sekretāri.
         4.   Muitas apakškomitejas akts tiek dēvēts attiecīgi “lēmums” vai “ieteikums”. Ja vien attiecīgajā lēmumā nav noteikts citādi, tas stājas spēkā pieņemšanas dienā.
         5.   Lēmumus un ieteikumus nosūta pusēm.
         6.   Katra puse var lemt par Muitas apakškomitejas lēmumu un ieteikumu publicēšanu savā attiecīgajā oficiālajā izdevumā.
         12. pants
         Ziņojumi
         Muitas apakškomiteja ziņo Asociācijas komitejai īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai katrā kārtējā ikgadējā Asociācijas komitejas īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai sanāksmē.
         13. pants
         Valodas
         1.   Muitas apakškomitejas darba valodas ir angļu valoda un rumāņu valoda.
         2.   Ja vien netiek nolemts citādi, Muitas apakškomiteja apspriežas, balstoties uz minētajās valodās sagatavotiem dokumentiem.
         14. pants
         Izdevumi
         1.   Katra puse sedz izdevumus, kas tai ir radušies saistībā ar dalību Muitas apakškomitejas sanāksmēs – gan personāla izdevumus, gan komandējuma un uzturēšanās izdevumus, gan izdevumus par pasta un tālsakaru pakalpojumiem.
         2.   Izdevumus saistībā ar sanāksmju organizēšanu un dokumentu pavairošanu sedz puse, kas rīko attiecīgo sanāksmi.
         3.   Izdevumus, kas saistīti ar mutvārdu tulkošanu sanāksmēs un dokumentu tulkošanu angļu vai rumāņu valodā (vai no tās), kā minēts 13. panta 1. punktā, sedz puse, kas rīko attiecīgo sanāksmi.
         Izdevumus, kas saistīti ar mutvārdu un rakstveida tulkošanu citās valodās (vai no tām), tieši sedz puse, kura to ir lūgusi.
         15. pants
         Reglamenta grozījumi
         Šo reglamentu var grozīt ar Muitas apakškomitejas lēmumu, ievērojot nolīguma 200. panta 3. punkta e) apakšpunkta noteikumus.

      PROJEKTS
      ES UN MOLDOVAS REPUBLIKAS ĢEOGRĀFISKĀS IZCELSMES NORĀŽU APAKŠKOMITEJAS LĒMUMS Nr. 1/2015
      (2015. gada …),
      ar ko pieņem tās reglamentu
      ES UN MOLDOVAS REPUBLIKAS ĢEOGRĀFISKĀS IZCELSMES NORĀŽU APAKŠKOMITEJA,
      ņemot vērā Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Moldovas Republiku, no otras puses (“nolīgums”) (1), un jo īpaši tā 306. pantu,
      tā kā:

                  (1)

                  Saskaņā ar nolīguma 464. pantu atsevišķas tā daļas no 2014. gada 1. septembra piemēro provizoriski.

                  (2)

                  Saskaņā ar nolīguma 306. pantu Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu apakškomiteja (“ĢIN apakškomiteja”) uzrauga nolīguma noteikumu attīstību ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu jomā un darbojas kā forums, kas nodrošina sadarbību un dialogu par ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm.

                  (3)

                  Saskaņā ar nolīguma 306. panta 3. punktu SFP apakškomiteja nosaka savu reglamentu.

            IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
      1. pants
      Ar šo tiek pieņemts ĢIN apakškomitejas reglaments, kas izklāstīts šā lēmuma pielikumā.
      2. pants
      Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

         …,

               ĢIN apakškomitejas vārdā –

               priekšsēdētājs

         (1)  OV L 260, 30.8.2014., 4. lpp.

         PIELIKUMS

            ES un Moldovas Republikas Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu apakškomitejas reglaments

         1. pants
         Vispārīgi noteikumi
         1.   Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu apakškomiteja (“ĢIN apakškomiteja”), kas izveidota saskaņā ar 306. pantu Asociācijas nolīgumā starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Moldovas Republiku, no otras puses (“nolīgums”), palīdz nolīguma 438. panta 4. punktā minētajai Asociācijas komitejai īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai veikt tās funkcijas.
         2.   ĢIN apakškomiteja veic nolīguma 306. pantā izklāstītās funkcijas.
         3.   ĢIN apakškomitejas sastāvā ietilpst Eiropas Komisijas un Moldovas Republikas pārstāvji, kas ir atbildīgi par ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm.
         4.   Katra puse ieceļ savas delegācijas vadītāju, kas ir kontaktpersona visos ar ĢIN apakškomiteju saistītos jautājumos.
         5.   Delegāciju vadītāji saskaņā ar 2. pantu darbojas ĢIN apakškomitejas priekšsēdētāja statusā.
         6.   Katrs delegācijas vadītājs visas vai atsevišķas delegācijas vadītāja funkcijas var deleģēt izvirzītam vietniekam; šādā gadījumā turpmāk tekstā ikviena atsauce uz delegācijas vadītāju attiecas arī uz šādu izvirzīto vietnieku.
         7.   Šajā reglamentā “puses” nozīmē puses, kas definētas nolīguma 461. pantā.
         2. pants
         Priekšsēdētājs
         Puses pārmaiņus un ikreiz 12 mēnešus ilgi veic ĢIN apakškomitejas priekšsēdētāja funkcijas. Pirmais šāds laikposms sākas Asociācijas padomes pirmās sanāksmes dienā un beidzas tā paša gada 31. decembrī.
         3. pants
         Sanāksmes
         1.   Ja vien puses nevienojas citādi, ĢIN apakškomiteja tiekas pēc jebkuras puses pieprasījuma pārmaiņus Savienībā un Moldovas Republikā un katrā ziņā ne vēlāk kā 90 kalendāro dienu laikā pēc attiecīgā pieprasījuma.
         2.   ĢIN apakškomitejas priekšsēdētājs ikvienu apakškomitejas sanāksmi sasauc pušu saskaņotā vietā un datumā. Ja vien puses nevienojas citādi, ĢIN apakškomitejas priekšsēdētājs paziņojumu par sanāksmes sasaukšanu nosūta vismaz 28 kalendārās dienas pirms sanāksmes sākuma.
         3.   Kad vien tas ir iespējams, ĢIN apakškomitejas kārtējo sanāksmi sasauc laikus pirms Asociācijas komitejas īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai kārtējās sanāksmes.
         4.   Izņēmuma kārtā ĢIN apakškomitejas sanāksmes var rīkot, izmantojot pušu saskaņotus tehniskos līdzekļus, piemēram, videokonferenci.
         4. pants
         Delegācijas
         Pirms ikvienas sanāksmes katra puse ar ĢIN apakškomitejas sekretariāta starpniecību informē otru pusi par savas delegācijas plānoto sastāvu, kas piedalīsies sanāksmē.
         5. pants
         Sekretariāts
         1.   Eiropas Komisijas un Moldovas Republikas amatpersonas kopīgi darbojas kā ĢIN apakškomitejas sekretāri, kurus iecēluši delegāciju vadītāji, un savstarpējas uzticēšanās un sadarbības gaisotnē kopīgi veic sekretariāta uzdevumus.
         2.   Asociācijas komitejas īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai sekretariāts tiek informēts par ikvienu ĢIN apakškomitejas lēmumu, ziņojumu un citu saskaņotu darbību.
         6. pants
         Sarakste
         1.   ĢIN apakškomitejai adresēto saraksti nosūta vienas puses sekretāram vai otras puses sekretāram, kas savukārt informē otru sekretāru.
         2.   ĢIN apakškomitejas sekretariāts nodrošina, ka ĢIN apakškomitejai adresētā sarakste tiek pārsūtīta apakškomitejas priekšsēdētājam un vajadzības gadījumā tiek izplatīta tāpat kā 7. pantā minētie dokumenti.
         3.   Sekretariāts priekšsēdētāja saraksti priekšsēdētāja uzdevumā nosūta pusēm. Vajadzības gadījumā šāda sarakste tiek izplatīta 7. pantā noteiktajā kārtībā.
         7. pants
         Dokumenti
         1.   Dokumentus izplata ar ĢIN apakškomitejas sekretāru starpniecību.
         2.   Puse savus dokumentus nosūta savam sekretāram. Sekretārs šos dokumentus nosūta otras puses sekretāram.
         3.   Savienības puses sekretārs dokumentus nosūta Savienības atbildīgajiem pārstāvjiem un sistemātiski šādas sarakstes kopiju nosūta Moldovas Republikas puses sekretāram un Asociācijas komitejas īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai sekretāriem.
         4.   Savienības puses sekretārs dokumentus nosūta Savienības atbildīgajiem pārstāvjiem un sistemātiski šādas sarakstes kopiju nosūta Moldovas Republikas puses sekretāram un Asociācijas komitejas īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai sekretāriem.
         8. pants
         Konfidencialitāte
         Ja vien puses nenolemj citādi, ĢIN apakškomitejas sanāksmes nav atklātas. Kad viena puse iesniedz ĢIN apakškomitejai informāciju ar norādi “konfidenciāli”, arī otra puse šādu informāciju atzīst par konfidenciālu.
         9. pants
         Sanāksmes darba kārtība
         1.   ĢIN apakškomitejas sekretariāts, balstoties uz pušu iesniegtiem priekšlikumiem, ikvienai sanāksmei sagatavo pagaidu darba kārtību un 10. pantā paredzēto rīcībsecinājumu projektu. Pagaidu darba kārtība ietver jautājumus, par kuriem sekretariāts vismaz 21 kalendāro dienu pirms sanāksmes dienas ir saņēmis vienas puses lūgumu par iekļaušanu darba kārtībā, kā arī attiecīgus dokumentus.
         2.   Pagaidu darba kārtību kopā ar attiecīgajiem dokumentiem izplata 7. pantā noteiktajā kārtībā vismaz 15 kalendārās dienas pirms sanāksmes sākuma.
         3.   Katras sanāksmes sākumā priekšsēdētājs un otrs delegācijas vadītājs pieņem darba kārtību. Ja puses attiecīgi vienojas, darba kārtībā var iekļaut arī pagaidu darba kārtībā neiekļautus jautājumus.
         4.   Ja otra puse piekrīt, ĢIN apakškomitejas priekšsēdētājs pēc ad hoc principa var pieaicināt pušu citu struktūru pārstāvjus vai neatkarīgus nozares ekspertus piedalīties tās sanāksmēs, lai sniegtu informāciju par konkrētām tēmām. Puses nodrošina, ka šādi novērotāji un eksperti ievēro attiecīgās konfidencialitātes prasības.
         5.   ĢIN apakškomitejas priekšsēdētājs pēc apspriešanās ar pusēm, ņemot vērā konkrētā gadījuma īpašos apstākļus, var saīsināt 1. un 2. punktā minētos termiņus.
         10. pants
         Protokols un rīcībsecinājumi
         1.   ĢIN apakškomitejas sekretāri kopīgi sagatavo katras sanāksmes protokola projektu.
         2.   Protokolā par katru darba kārtības jautājumu parasti tiek norādīti:

                     a)

                     sanāksmes dalībnieku saraksts, viņus pavadošo amatpersonu/ierēdņu saraksts un sanāksmi apmeklējošo novērotāju vai ekspertu saraksts;

                     b)

                     ĢIN apakškomitejai iesniegtie dokumenti;

                     c)

                     paziņojumi, kurus ĢIN apakškomiteja ir lūgusi iekļaut protokolā; un

                     d)

                     vajadzības gadījumā – 4. punktā paredzētie sanāksmes rīcībsecinājumi.

               3.   Protokola projektu iesniedz apstiprināšanai ĢIN apakškomitejā. To apstiprina 28 kalendāro dienu laikā pēc attiecīgās ĢIN apakškomitejas sanāksmes. Tā kopiju nosūta ikvienam 7. pantā minētajam adresātam.
         4.   Ikvienas sanāksmes rīcībsecinājumu projektu sagatavo tās puses ĢIN apakškomitejas sekretārs, kuras pārstāvis veic ĢIN apakškomitejas priekšsēdētāja funkcijas, un vismaz 15 kalendārās dienas pirms sanāksmes sākuma to kopā ar darba kārtību izsūta pusēm. Sanāksmes gaitā minēto projektu atbilstoši atjaunina, lai sanāksmes beigās, ja vien starp pusēm netiek panākta citāda vienošanās, ĢIN apakškomiteja varētu pieņemt rīcībsecinājumus, kuros atspoguļotas pušu saskaņotās sekojumdarbības. Tiklīdz rīcībsecinājumi ir saskaņoti, tos pievieno protokolam, un to īstenošanu pārskata kādā no nākamām ĢIN apakškomitejas sanāksmēm. Šajā nolūkā ĢIN apakškomiteja pieņem paraugtekstu (veidni), kurā var izsekot ikvienas veicamas darbības termiņam.
         11. pants
         Lēmumi
         1.   ĢIN apakškomiteja ir pilnvarota pieņemt lēmumus nolīguma 306. panta 4. punktā paredzētajos gadījumos. Minētos lēmumus pieņem, pusēm par to vienojoties, pēc iekšējo pieņemšanas procedūru pabeigšanas. Lēmumi pusēm ir saistoši, un tās veic atbilstošus īstenošanas pasākumus.
         2.   Ikvienu lēmumu paraksta ĢIN apakškomitejas priekšsēdētājs, un tā autentiskumu apliecina ĢIN apakškomitejas sekretāri. Neskarot 4. punktu, priekšsēdētājs minētos dokumentus paraksta sanāksmē, kurā tiek pieņemts attiecīgais lēmums.
         3.   Ja puses attiecīgi vienojas, ĢIN apakškomiteja var pieņemt lēmumus vai ziņojumus, izmantojot rakstveida procedūru, pēc iekšējo pieņemšanas procedūru pabeigšanas. Rakstveida procedūra sastāv no piezīmju apmaiņas starp sekretāriem, kas savas darbības saskaņo ar pusēm. Šajā nolūkā saskaņā ar 7. pantu priekšlikuma tekstu izplata, norādot vismaz 21 kalendāro dienu ilgu termiņu, kurā dara zināmus ierosinājumus par atrunām vai grozījumiem. Priekšsēdētājs pēc apspriešanās ar pusēm, ņemot vērā konkrētā gadījuma īpašos apstākļus, var saīsināt minētos termiņus. Tiklīdz teksts ir saskaņots, attiecīgo lēmumu vai ziņojumu paraksta priekšsēdētājs, un attiecīgā dokumenta autentiskumu apliecina sekretāri.
         4.   ĢIN apakškomitejas akts tiek dēvēts attiecīgi “lēmums” vai “ziņojums”. Ja vien attiecīgajā lēmumā nav noteikts citādi, tas stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
         5.   Lēmumus nosūta abām pusēm.
         6.   Katra puse var lemt par ĢIN apakškomitejas lēmumu publicēšanu savā attiecīgajā oficiālajā izdevumā.
         12. pants
         Ziņojumi
         ĢIN apakškomiteja katrā Asociācijas komitejas īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai kārtējā sanāksmē ziņo par savu darbību.
         13. pants
         Valodas
         1.   ĢIN apakškomitejas darba valodas ir angļu valoda un rumāņu valoda.
         2.   Ja vien netiek nolemts citādi, ĢIN apakškomiteja apspriežas, balstoties uz minētajās valodās sagatavotiem dokumentiem.
         14. pants
         Izdevumi
         1.   Katra puse sedz izdevumus, kas tai ir radušies saistībā ar dalību ĢIN apakškomitejas sanāksmēs – gan personāla izdevumus, gan komandējuma un uzturēšanās izdevumus, gan izdevumus par pasta un tālsakaru pakalpojumiem.
         2.   Izdevumus saistībā ar sanāksmju organizēšanu un dokumentu pavairošanu sedz puse, kas rīko attiecīgo sanāksmi.
         3.   Izdevumus, kas saistīti ar mutvārdu tulkošanu sanāksmēs un dokumentu tulkošanu angļu vai rumāņu valodā (vai no tās), kā minēts 13. panta 1. punktā, sedz puse, kas rīko attiecīgo sanāksmi.
         Izdevumus, kas saistīti ar mutvārdu un rakstveida tulkošanu citās valodās (vai no tām), tieši sedz puse, kura to ir lūgusi.
         15. pants
         Reglamenta grozījumi
         Šo reglamentu var grozīt ar ĢIN apakškomitejas lēmumu, ievērojot nolīguma 306. panta 3. punkta noteikumus.


title: 2004/910/EK Padomes Lēmums (2004. gada 26. aprīlis) noslēgt nolīgumus vēstuļu apmaiņas formā starp Eiropas Kopienu un, no vienas puses, Barbadosu, Belizu, Kongo Republiku, Fidži, Gajānas Kooperatīvo Republiku, Kotdivuāras Republiku, Jamaiku, Kenijas Republiku, Madagaskaras Republiku, Malāvijas Republiku, Maurīcijas Republiku, Ugandas Republiku, Surinami Republiku, Sentkristofera un Nevisa, Svazilendas Karalisti, Tanzānijas Apvienoto Republiku, Trinidadas un Tobago Republiku, Zambijas Republiku un Zimbabves Republiku, un Indijas Republiku, no otras puses, par garantētajām cenām cukurniedrēm 2003./2004. un 2004./2005. piegādes gadā

text:
               31.12.2004

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 391/1

         PADOMES LĒMUMS
   (2004. gada 26. aprīlis)
   noslēgt nolīgumus vēstuļu apmaiņas formā starp Eiropas Kopienu un, no vienas puses, Barbadosu, Belizu, Kongo Republiku, Fidži, Gajānas Kooperatīvo Republiku, Kotdivuāras Republiku, Jamaiku, Kenijas Republiku, Madagaskaras Republiku, Malāvijas Republiku, Maurīcijas Republiku, Ugandas Republiku, Surinami Republiku, Sentkristofera un Nevisa, Svazilendas Karalisti, Tanzānijas Apvienoto Republiku, Trinidadas un Tobago Republiku, Zambijas Republiku un Zimbabves Republiku, un Indijas Republiku, no otras puses, par garantētajām cenām cukurniedrēm 2003./2004. un 2004./2005. piegādes gadā
   (2004/910/EK)
   Šā akta teksts latviešu valodā tiks publicēts Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša īpašajā izdevumā, ietverot iestāžu un Eiropas Centrālās bankas aktus, kas pieņemti pirms 2004. gada 1. maija. Īpašā izdevuma sējumi būs pakāpeniski pieejami laikposmā no 1. maija līdz 2004. gada beigām.


title: 2014/887/ES: Padomes Lēmums ( 2014. gada 4. decembris ) par to, lai Eiropas Savienības vārdā apstiprinātu Hāgas 2005. gada 30. jūnija Konvenciju par tiesas izvēles līgumiem

text:
               10.12.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 353/5

         PADOMES LĒMUMS
   (2014. gada 4. decembris)
   par to, lai Eiropas Savienības vārdā apstiprinātu Hāgas 2005. gada 30. jūnija Konvenciju par tiesas izvēles līgumiem

      (2014/887/ES)

   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 81. panta 2. punktu saistībā ar 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu,
   tā kā:

               (1)

               Eiropas Savienība strādā, lai izveidotu vienotu tiesiskuma telpu, kuras pamatā ir tiesu nolēmumu savstarpējās atzīšanas princips.

               (2)

               Konvencija par tiesas izvēles līgumiem, kas noslēgta 2005. gada 30. jūnijā Hāgas Starptautisko privāttiesību konferencē (“Konvencija”), sniedz vērtīgu ieguldījumu pušu autonomijas veicināšanā starptautiskos tirdzniecības darījumos un šādu darījumu juridisko risinājumu paredzamības palielināšanā. Konvencija jo īpaši nodrošina pusēm vajadzīgo juridisko noteiktību par to, ka viņu tiesas izvēles līgumi tiks ievēroti un ka spriedumi, ko pieņēmusi izvēlētā tiesa, varēs tikt atzīti un izpildīti starptautiskās lietās.

               (3)

               Konvencijas 29. pantā ir paredzēta iespēja, ka reģionālas ekonomiskās integrācijas organizācijas, piemēram, Eiropas Savienība, paraksta, pieņem, apstiprina Konvenciju vai pievienojas tai. Saskaņā ar Padomes Lēmumu 2009/397/EK (1) Savienība parakstīja Konvenciju 2009. gada 1. aprīlī, ņemot vērā tās noslēgšanu vēlāk.

               (4)

               Konvencija ietekmē Savienības sekundāros tiesību aktus saistībā ar jurisdikciju, kuras pamatā ir pušu izvēle, un saistībā ar izrietošo spriedumu atzīšanu un izpildi, jo īpaši Padomes Regulu (EK) Nr. 44/2001 (2), ko paredzēts no 2015. gada 10. janvāra aizstāt ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1215/2012 (3).

               (5)

               Pieņemot Regulu (ES) Nr. 1215/2012, Savienība sagatavoja pamatu Konvencijas apstiprināšanai Savienības vārdā, nodrošinot saskaņotību starp Savienības noteikumiem par tiesas izvēli civillietās un komerclietās un Konvencijas noteikumiem.

               (6)

               Parakstot Konvenciju, Savienība saskaņā ar Konvencijas 30. pantu deklarēja, ka ir kompetenta rīkoties attiecībā uz visiem Konvencijā reglamentētajiem jautājumiem. Tādējādi dalībvalstīm Konvencija ir saistoša, jo to ir apstiprinājusi Savienība.

               (7)

               Savienībai, apstiprinot Konvenciju, papildus būtu jāsniedz deklarācija, kā paredzēts 21. pantā, ar ko no Konvencijas piemērošanas jomas kopumā izslēdz apdrošināšanas līgumus, ievērojot dažus stingri definētus izņēmuma gadījumus. Deklarācijas mērķis ir saglabāt aizsardzības noteikumus par jurisdikciju attiecībā uz apdrošinājuma ņēmēju, apdrošināto pusi vai saņēmēju saistībā ar jautājumiem, kuri attiecas uz apdrošināšanu, saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 44/2001. Izslēgšanai vajadzētu būt ierobežotai tiktāl, ciktāl nepieciešams, lai aizsargātu vājāko pušu intereses saistībā ar apdrošināšanas līgumiem. Tādēļ tai nebūtu jāattiecas ne uz pārapdrošināšanas līgumiem, ne uz līgumiem, kas saistīti ar lieliem riskiem. Savienībai tajā pašā laikā būtu jāsniedz vienpusēja deklarācija, paziņojot, ka vēlāk tā, ņemot vērā Konvencijas piemērošanā gūto pieredzi, var vēlreiz izvērtēt vajadzību paturēt spēkā savu deklarāciju, kas paredzēta Konvencijas 21. pantā.

               (8)

               Apvienotajai Karalistei un Īrijai ir saistoša Regula (EK) Nr. 44/2001, un tādēļ tās piedalās šā lēmuma pieņemšanā un piemērošanā.

               (9)

               Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā un Dānijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Eiropas Savienības vārdā apstiprina Hāgas 2005. gada 30. jūnija Konvenciju par tiesas izvēles līgumiem (“Konvencija”) (4).
   2. pants
   Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas Savienības vārdā deponēt Konvencijas 27. panta 4. punktā minēto apstiprināšanas aktu.
   Šā panta pirmajā daļā minētā apstiprināšanas akta deponēšana notiek viena mēneša laikā no 2015. gada 5. jūnija (5).
   3. pants
   1.   Deponējot Konvencijas 27. panta 4. punktā paredzēto apstiprināšanas aktu, Savienība saskaņā ar Konvencijas 21. pantu sniedz deklarāciju saistībā ar apdrošināšanas līgumiem.
   Minētās deklarācijas teksts ir pievienots šim lēmumam kā I pielikums.
   2.   Deponējot Konvencijas 27. panta 4. punktā paredzēto apstiprināšanas aktu, Savienība sniedz vienpusēju deklarāciju.
   Minētās deklarācijas teksts ir pievienots šim lēmumam kā II pielikums.
   4. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2014. gada 4. decembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         A. ORLANDO

      (1)  Padomes Lēmums 2009/397/EK (2009. gada 26. februāris) par Konvencijas par tiesas izvēles līgumiem parakstīšanu Eiropas Kopienas vārdā (OV L 133, 29.5.2009., 1. lpp.).

      (2)  Padomes Regula (EK) Nr. 44/2001 (2000. gada 22. decembris) par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās (OV L 12, 16.1.2001., 1. lpp.).

      (3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1215/2012 (2012. gada 12. decembris) par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās (OV L 351, 20.12.2012., 1. lpp.).

      (4)  Konvencijas teksts tika publicēts OV L 133, 29.5.2009., 3. lpp., kopā ar lēmumu par tās parakstīšanu.

      (5)  Konvencijas spēkā stāšanās datumu attiecībā uz Savienību Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      I PIELIKUMS
      Deklarācija, ko saskaņā ar Hāgas 2005. gada 30. jūnija Konvencijas par tiesas izvēles līgumiem (“Konvencija”) 21. pantu Eiropas Savienība sniedz minētās Konvencijas apstiprināšanas brīdī
      Ar šo deklarāciju, kuras mērķis ir no Konvencijas darbības jomas izslēgt dažus apdrošināšanas līgumu veidus, ir paredzēts aizsargāt dažus apdrošinājuma ņēmējus, apdrošinātās puses un saņēmējus, kuri saskaņā ar ES iekšējiem tiesību aktiem saņem īpašu aizsardzību.

                  1.

                  Eiropas Savienība saskaņā ar Konvencijas 21. pantu paziņo, ka tā nepiemēros Konvenciju apdrošināšanas līgumiem, izņemot gadījumus, kas minēti 2. punktā.

                  2.

                  Eiropas Savienība piemēros Konvenciju apdrošināšanas līgumiem šādos gadījumos:

                              a)

                              ja līgums ir pārapdrošināšanas līgums;

                              b)

                              ja tiesas izvēles līgums ir noslēgts pēc strīda rašanās;

                              c)

                              ja, neskarot Konvencijas 1. panta 2. punktu, tiesas izvēles līgums ir noslēgts starp apdrošinājuma ņēmēju un apdrošinātāju, kuriem abiem apdrošināšanas līguma slēgšanas laikā domicils vai pastāvīgā dzīvesvieta ir tajā pašā līgumslēdzējā valstī, un no minētā līguma izriet, ka jurisdikcija ir minētās valsts tiesām, pat ja notikums, kas rada kaitējumu, iestātos ārvalstīs, ar noteikumu, ka šāds līgums nav pretrunā minētās valsts tiesību aktiem;

                              d)

                              ja tiesas izvēles līgums ir saistīts ar apdrošināšanas līgumu, kurš attiecas uz vienu vai vairākiem no minētajiem riskiem, kas uzskatāmi par lieliem riskiem:

                                          i)

                                          jebkāds turpmāk norādīto objektu izraisīts vai tiem nodarīts zaudējums vai bojājums, kas izriet no apdraudējumiem, kuri saistīti ar to izmantošanu komerciāliem nolūkiem:

                                                      a)

                                                      jūras kuģi, iekārtas, kas atrodas kontinentālajā šelfā vai atklātajā jūrā, vai upes, kanāla un ezera kuģošanas līdzekļi;

                                                      b)

                                                      gaisa kuģi;

                                                      c)

                                                      dzelzceļa ritošais sastāvs;

                                          ii)

                                          precēm tranzītā vai bagāžai, izņemot pasažiera bagāžu, nodarītie bojājumi vai to zudums neatkarīgi no transporta veida;

                                          iii)

                                          jebkāda atbildība, izņemot atbildību par pasažieriem nodarītajiem miesas bojājumiem vai viņu bagāžas bojājumiem vai zudumu, kas radušies, izmantojot vai ekspluatējot:

                                                      a)

                                                      kuģus, iekārtas vai kuģošanas līdzekļus, kas minēti i) punkta a) apakšpunktā;

                                                      b)

                                                      gaisa kuģus tiktāl, ciktāl līgumslēdzējas valsts, kurā šādi gaisa kuģi ir reģistrēti, tiesību akti neaizliedz tiesas izvēles līgumus attiecībā uz šādu risku apdrošināšanu;

                                                      c)

                                                      dzelzceļa ritošo sastāvu;

                                          iv)

                                          jebkāda atbildība, izņemot atbildību par pasažieriem nodarītajiem miesas bojājumiem vai viņu bagāžas bojājumiem vai zudumu, par zudumu vai bojājumu, ko izraisījušas preces tranzītā vai bagāža, kā minēts ii) punktā;

                                          v)

                                          jebkādi finansiāli zaudējumi, kas ir saistīti ar kuģu, iekārtu, kuģošanas līdzekļu, gaisa kuģu vai dzelzceļa ritošā sastāva izmantošanu vai ekspluatāciju, kā minēts i) punktā, jo īpaši kravas vai frakts līguma zaudējums;

                                          vi)

                                          jebkādi riski vai intereses, kas saistītas ar i) līdz v) punktā minētajiem riskiem;

                                          vii)

                                          jebkāds kredītu vai galvojumu risks, ja apdrošinājuma ņēmējs ir profesionāli nodarbināts rūpniecībā vai tirdzniecībā vai ir kādas brīvās profesijas pārstāvis un riski attiecas uz šādu darbību;

                                          viii)

                                          jebkādi citi riski, ja apdrošinājuma ņēmējs veic tāda apjoma uzņēmējdarbību, kas pārsniedz vismaz divus no šādiem kritērijiem:

                                                      a)

                                                      kopējā bilance – EUR 6,2 miljoni;

                                                      b)

                                                      tīrais apgrozījums – EUR 12,8 miljoni;

                                                      c)

                                                      vidējais darbinieku skaits finanšu gadā – 250.

      II PIELIKUMS
      Vienpusēja deklarācija, ko Eiropas Savienība sniedz Hāgas 2005. gada 30. jūnija Konvencijas par tiesas izvēles līgumiem (“Konvencija”) apstiprināšanas brīdī
      Eiropas Savienība sniedz šādu vienpusēju deklarāciju:

         “Eiropas Savienība paziņo, ka vēlāk tā, ņemot vērā Konvencijas piemērošanā gūto pieredzi, var atkārtoti izvērtēt vajadzību paturēt spēkā savu deklarāciju, kas paredzēta Konvencijas 21. pantā.”


title: Padomes lēmums (1975. gada 3. marts) par Kopienas dalību Pagaidu komisijā, kas izveidota, pamatojoties uz Konvencijas par jūras piesārņošanas novēršanu no sauszemes avotiem rezolūciju Nr. III

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31975D0438

Oficiālais Vēstnesis L 194 , 25/07/1975 Lpp. 0022 - 0022 Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 15 Sējums 1 Lpp. 0228  Speciālizdevums spāņu valodā: Nodaļa 15 Sējums 1 Lpp. 0122  Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 15 Sējums 1 Lpp. 0228  Speciālizdevums portugāļu valodā Nodaļa 15 Sējums 1 Lpp. 0122

		Padomes lēmums(1975. gada 3. marts)par Kopienas dalību Pagaidu komisijā, kas izveidota, pamatojoties uz Konvencijas par jūras piesārņošanas novēršanu no sauszemes avotiem rezolūciju Nr. III(75/438/EEK)EIROPAS KOPIENU PADOME,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 235. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu [1],tā kā rezolūcijā Nr. III, kas pievienota 1974. gada 21. februāra Konvencijas par jūras piesārņošanas novēršanu no sauszemes avotiem Nobeiguma aktam, ir ieteikums izveidot Pagaidu komisiju, kuras sastāvā ir Konvencijas parakstītāju pārstāvji;tā kā šī konvencija Kopienas vārdā ir noslēgta ar Lēmumu Nr. 75/437/EEK [2];tā kā tādēļ jāizraugās Kopienas pārstāvis Pagaidu komisijā,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.Vienīgais pantsKamēr nav stājusies spēkā Konvencija par jūras piesārņošanas novēršanu no sauszemes avotiem, Komisija ir pilnvarota pārstāvēt Kopienu darba grupā ar nosaukumu "Pagaidu komisija", kas izveidota, pamatojoties uz rezolūciju Nr. III, kura pievienota konvencijas Nobeiguma aktam.Briselē, 1975. gada 3. martāPadomes vārdā —prezidentsJ. Keating[1] OV C 127, 18.10.1974., 32. lpp.[2] OV L 194, 25.7.75., 5. lpp.--------------------------------------------------