C 227 E/44            LV                          Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                                      21.9.2006.
Otrdiena, 2005. gada 27. septembris
                 KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS                                          PARLAMENTA IZDARĪTIE GROZĪJUMI
                                                               Grozījums Nr. 6
                                                               3.d pants (jauns)
                                                                            3d pants
                                                                            Saskaņā ar nolīguma 7. panta 1. punktu apvienotās komi-
                                                                            tejas pirmajā sanāksmē Komisija informē Komoru varasies-
                                                                            tādes par rēderu pārstāvju piedalīšanos Apvienotās komi-
                                                                            tejas turpmākajās sanāksmēs.
             P6_TA(2005)0347
             Pieprasījums atcelt Marios Matsakis neaizskaramību
             Eiropas     Parlamenta      lēmums     par     pieprasījumu atcelt       Marios    Matsakis      neaizskaramību
                                                             (2004/2194(IMM))
             Eiropas Parlaments,
             — ņemot vērā pieprasījumu atcelt Marios Matsakis neaizskaramību, kuru 2004. gada 20. septembrī
                  nosūtīja Kipras Republikas ģenerālprokurors un par kuru paziņoja 2004. gada 13. oktobra plenārsēdē,
             — ņemot vērā vēstuli, par kuru paziņoja 2004. gada 14. oktobra plenārsēdē un kurā Marios Matsakis
                  apstrīdēja ģenerālprokurora pilnvaras iesniegt šādu pieprasījumu par viņa neaizskaramības atcelšanu,
             — ņemot vērā divas vēstules, kuras 2004. gada 13. oktobrī un 2005. gada 10. februārī Kipras Republikas
                  pastāvīgais pārstāvis nosūtīja Eiropas Parlamenta priekšsēdētājam un kuras apliecina ģenerālprokurora
                  pilnvaras pieprasīt tāda Eiropas Parlamenta deputāta, kas pārstāv Kipras Republiku, neaizskaramības
                  atcelšanu,
             — ņemot vērā vēstuli, ko 2005. gada 16. jūnijā nosūtīja Kipras Augstākās tiesas priekšsēdētājs,
             — pēc Marios Matsakis uzklausīšanas saskaņā ar Reglamenta 7. panta 3. punktu,
             — ņemot vērā 1965. gada 8. aprīļa Protokola par Eiropas Kopienu privilēģijām un imunitātēm 10. pantu,
                  kā arī 1976. gada 20. septembra Akta par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās
                  vēlēšanās 6. panta 2. punktu,
             — ņemot vērā Eiropas Kopienu Tiesas 1964. gada 12. maija un 1986. gada 10. jūlija spriedumus (1),
             — ņemot vērā Kipras Republikas Konstitūcijas 83. un 113. pantu,
             — ņemot vērā Reglamenta 6. panta 2. punktu un 7. pantu, it īpaši tā 4. punktu,
             — ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A6-0268/2005),
             1. ņem vērā, ka saskaņā ar Kipras Republikas Konstitūcijas 83. un 113. pantu Kipras Republikas ģene-
             rālprokurors ir kompetentā iestāde, kam jāiesniedz pieprasījums par deputāta neaizskaramības atcelšanu;
             (1) Lieta 101/63, Wagner / Fohrmann un Krier [1964] ECR 195 un Lieta 149/85, Wybot/Faure un citi [1986] ECR 2391.
 ---pagebreak--- 21.9.2006.          LV                           Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                                     C 227 E/45
                                                                                Otrdiena, 2005. gada 27. septembris
           2. nolemj atcelt Marios Matsakis neaizskaramību ar noteikumu, ka neaizskaramības atcelšana attiecas tikai
           uz tiesvedības laiku un ka līdz galīgā sprieduma pasludināšanai nav iespējama Marios Matsakis aizturēšana
           vai apcietināšana, kā arī citas darbības, kas neļauj viņam izpildīt pienākumus Eiropas Parlamenta deputāta
           pilnvaru laikā;
           3. uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu un atbildīgās komitejas ziņojumu Kipras Republikas
           ģenerālprokuroram.
           P6_TA(2005)0348
           Datu uzglabāšana, lai cīnītos pret noziegumiem, tostarp terorismu *
           Eiropas Parlamenta nomatīvā rezolūcija par Apvienotās Karalistes, Francijas Republikas, Īrijas un
           Zviedrijas Karalistes iniciatīvu pieņemt Pamatlēmumu par tādu datu uzglabāšanu, kas apstrādāti un
           uzkrāti, sniedzot publiski pieejamus elektronisko komunikāciju pakalpojumus, vai kas atrodami
           publiskos komunikāciju tīklos, lai novērstu, izmeklētu, atklātu un sodītu noziegumus un nozie-
                   dzīgus nodarījumus, tostarp terorismu (8958/2004 — C6-0198/2004 — 2004/0813(CNS))
           (Apspriežu procedūra)
           Eiropas Parlaments,
           — ņemot vērā Apvienotās Karalistes, Francijas Republikas, Īrijas un Zviedrijas Karalistes iniciatīvu
                (8958/2004) (1),
           — ņemot vērā EK līguma 34. panta 2. punkta b) apakšpunktu,
           — ņemot vērā EK līguma 39. panta 1. punktu, pamatojoties uz kuru Padome ar Parlamentu ir apspriedu-
                sies (C6–0198/2004),
           — ņemot vērā Juridiskās komitejas atzinumu par ierosināto juridisko pamatojumu,
           — ņemot vērā tā Reglamenta 93., 51. un 35. pantu,
           — ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A6-0174/2005),
           1.    noraida Apvienotās Karalistes, Francijas Republikas, Īrijas un Zviedrijas Karalistes iniciatīvu;
           2.    aicina Apvienoto Karalisti, Francijas Republiku, Īriju un Zviedrijas Karalisti atsaukt savu iniciatīvu;
           3. uzdod tā priekšsēdētājam paziņot Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī Apvienotās
           Karalistes, Francijas Republikas, Īrijas un Zviedrijas Karalistes valdībai.
           (1) OV vēl nav publicēts.


title: 2013/465/KĀDP: Politikas un drošības komitejas Lēmums EUMM Georgia /1/2013 ( 2013. gada 13. septembris ), ar ko ieceļ amatā Eiropas Savienības Pārraudzības misijas Gruzijā ( EUMM Georgia ) vadītāju

text:
               21.9.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 251/12

         POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJAS LĒMUMSEUMM GEORGIA/1/2013
   (2013. gada 13. septembris),
   ar ko ieceļ amatā Eiropas Savienības Pārraudzības misijas Gruzijā (EUMM Georgia) vadītāju
   (2013/465/KĀDP)
   POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 38. panta trešo daļu,
   ņemot vērā Padomes Lēmumu 2010/452/KĀDP (2010. gada 12. augusts) par Eiropas Savienības Pārraudzības misiju Gruzijā, EUMM Georgia
       (1), un jo īpaši tā 10. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Padomes Lēmumu 2010/452/KĀDP PDK ir pilnvarota atbilstīgi Līguma 38. pantam pieņemt attiecīgus lēmumus Eiropas Savienības Pārraudzības misijas Gruzijā (EUMM Georgia) politiskās kontroles un stratēģiskās vadības nodrošināšanai, tostarp lēmumu iecelt misijas vadītāju.

               (2)

               2012. gada 14. septembrī PDK pieņēma lēmumu EUMM Georgia/1/2012 (2), ar ko pagarina EUMM Georgia vadītāja Andrzej TYSZKIEWICZ kunga pilnvaru termiņu līdz 2013. gada 14. septembrim.

               (3)

               Savienības Augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos 2013. gada 24. jūlijā ieteica par EUMM Georgia vadītāju no 2013. gada 15. septembra līdz 2014. gada 14. decembrim iecelt Toivo KLAAR kungu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Toivo KLAAR kungs tiek iecelts par Eiropas Savienības Pārraudzības misijas Gruzijā (EUMM Georgia) vadītāju no 2013. gada 15. septembra līdz 2014. gada 14. decembrim.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2013. gada 13. septembrī

            Politikas un drošības komitejas vārdā –

            priekšsēdētājs

         W. STEVENS

      (1)  OV L 213, 13.8.2010., 43. lpp.

      (2)  OV L 257, 25.9.2012., 15. lpp.


title: 2009/209/EK: Eiropas Parlamenta Lēmums ( 2008. gada 22. aprīlis ) par Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras (bij. Eiropas Rasisma un ksenofobijas uzraudzības centra) 2006. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu

text:
               31.3.2009

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 88/142

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS
   (2008. gada 22. aprīlis)
   par Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras (bij. Eiropas Rasisma un ksenofobijas uzraudzības centra) 2006. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
   (2009/209/EK)
   EIROPAS PARLAMENTS,
   ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras 2006. finanšu gada galīgos pārskatus (1),
   ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras (bij. Eiropas Rasisma un ksenofobijas uzraudzības centra) 2006. finanšu gada galīgajiem pārskatiem ar aģentūras atbildēm (2),
   ņemot vērā Padomes 2008. gada 12. februāra ieteikumu (5843/2008 – C6-0084/2008),
   ņemot vērā EK līgumu un it īpaši tā 276. pantu,
   ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (3), un it īpaši tās 185. pantu,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 15. februāra Regulu (EK) Nr. 168/2007, ar ko izveido Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūru (4), un it īpaši tās 21. pantu,
   ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (5), un it īpaši tās 94. pantu,
   ņemot vērā Reglamenta 71. pantu un V pielikumu,
   ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumu (A6-0113/2008),

               1.

               sniedz Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras (bij. Eiropas Rasisma un ksenofobijas uzraudzības centra) direktoram apstiprinājumu par aģentūras 2006. finanšu gada budžeta izpildi;

               2.

               izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras direktoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Hans-Gert PÖTTERING

            Ģenerālsekretārs

         Harald RØMER

      (1)  OV C 261, 31.10.2007., 1. lpp.

      (2)  OV C 309, 19.12.2007., 6. lpp.

      (3)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (4)  OV L 53, 22.2.2007., 1. lpp.

      (5)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

    ---documentbreak---

               31.3.2009

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 88/143

         EIROPAS PARLAMENTA REZOLŪCIJA
   (2008. gada 22. aprīlis)
   ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no lēmuma par Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras (bij. Eiropas Rasisma un ksenofobijas uzraudzības centra) 2006. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
   EIROPAS PARLAMENTS,
   ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras 2006. finanšu gada galīgos pārskatus (1),
   ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras (bij. Eiropas Rasisma un ksenofobijas uzraudzības centra) 2006. finanšu gada galīgajiem pārskatiem ar aģentūras atbildēm (2),
   ņemot vērā Padomes 2008. gada 12. februāra ieteikumu (5843/2008 – C6-0084/2008),
   ņemot vērā EK līgumu un it īpaši tā 276. pantu,
   ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (3), un it īpaši tās 185. pantu,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 15. februāra Regulu (EK) Nr. 168/2007, ar ko izveido Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūru (4), un it īpaši tās 21. pantu,
   ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (5), un it īpaši tās 94. pantu,
   ņemot vērā Reglamenta 71. pantu un V pielikumu,
   ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumu (A6-0113/2008),

               A.

               tā kā Revīzijas palāta ir norādījusi, ka tā ir guvusi pamatotu pārliecību par to, ka gada pārskati par 2006. finanšu gadu ir ticami un ka pakārtotie darījumi kopumā ir likumīgi un pareizi;

               B.

               tā kā 2007. gada 24. aprīlī Parlaments sniedza Eiropas Rasisma un ksenofobijas uzraudzības centra direktoram apstiprinājumu par centra 2005. finanšu gada budžeta izpildi (6) un lēmumam par budžeta izpildes apstiprināšanu pievienotajā rezolūcijā cita starpā:

                           —

                           konstatēja, ka nav ieviesta uz darbības jomām balstīta pārvaldība, lai gan centra finanšu noteikumi paredz tās ieviešanu saskaņā ar principiem, kurus piemēro vispārējam budžetam nolūkā uzlabot darba rezultātu pārraudzību,

                           —

                           aicināja centru ieviest sistēmu aprīkojuma iegādes plānošanai un pārvaldībai un konstatēja, ka nenotiek sistemātiskas līdzekļu uzskaites pārbaudes,

                           —

                           konstatēja dažādas nepilnības centra iekšējās kontroles sistēmā un atzīmēja, ka netiek stingri piemērots pienākumu nošķiršanas princips, it īpaši attiecībā uz uzsākšanas un pārbaudes pienākumiem,

   Vispārējie apsvērumi, kas attiecas uz ES aģentūru horizontālā līmeņa jautājumiem un tādējādi ir būtiski katras aģentūras budžeta izpildes apstiprināšanas procedūrā

               1.

               atzīmē, ka, Revīzijas palātai veicot 24 aģentūru un citu satelītdienestu revīziju, to budžets 2006. gadā veidoja 1 080,5 milj. EUR (vislielākais budžets 271 milj. EUR apmērā bija Eiropas Rekonstrukcijas aģentūrai, bet vismazākais 5 milj. EUR apmērā – Eiropas Policijas akadēmijai (CEPOL));

               2.

               norāda, ka pie ārējām ES struktūrvienībām, kurās jāveic revīzija un jāapstiprina budžeta izpilde, tagad pieder ne tikai tradicionālās regulatīvās aģentūras, bet arī izpildaģentūras, kas izveidotas konkrētu programmu īstenošanai, un tuvākajā nākotnē pie tām piederēs arī kopuzņēmumi, kuri dibināti publiskā un privātā sektora partnerības ietvaros (kopīgas tehnoloģiju iniciatīvas);

               3.

               konstatē, ka to aģentūru skaits, uz kurām attiecas budžeta izpildes apstiprinājuma procedūra, ir mainījies šādi: 2000. finanšu gadā – 8, 2001. gadā – 10, 2002. gadā – 11, 2003. gadā – 14, 2004. gadā – 14, 2005. gadā – 16, 2006. gadā – 20 regulatīvās aģentūras un 2 izpildaģentūras (izņemot 2 aģentūras, kurās revīziju veic Revīzijas palāta, bet tām paredzēta budžeta izpildes iekšēja apstiprināšana);

               4.

               tādēļ secina, ka revīzijas veikšana/budžeta izpildes apstiprināšana ir apgrūtinošs un nesamērīgi sarežģīts process, ņemot vērā aģentūru/satelītdienestu budžeta salīdzinošo lielumu; uzdod atbildīgajai komitejai rūpīgi pārskatīt aģentūru un satelītdienestu budžeta izpildes apstiprināšanas procesu, lai izstrādātu vienkāršāku un racionālāku pieeju, paturot prātā, ka turpmākajos gados arvien pieaugs to struktūrvienību skaits, kurām būs jāsagatavo īpašs ziņojums par budžeta izpildes apstiprināšanu;

         Pamatapsvērumi

               5.

               prasa Komisijai, pirms dibināt jaunu aģentūru vai pārveidot jau esošu aģentūru, sniegt nepārprotamus paskaidrojumus par šādiem jautājumiem: aģentūras veids, aģentūras mērķi, aģentūras iekšējās pārvaldes struktūra, produkti, pakalpojumi, pamatprocedūras, mērķgrupa, klienti un ieinteresētās personas, oficiālas attiecības ar ārējiem dalībniekiem, atbildība par budžeta izpildi, finanšu plānošana, kā arī personāla un kadru politika;

               6.

               pieprasa, lai visas aģentūras tiktu pārvaldītas, pamatojoties uz ikgadēju darbības nolīgumu, ko aģentūra sagatavo kopā ar atbildīgo ģenerāldirektorātu un kurā iekļauti galvenie mērķi nākamajam gadam, finanšu shēma un skaidri rādītāji darbības rezultātu vērtēšanai;

               7.

               pieprasa, lai Revīzijas palāta vai cits neatkarīgs revidents sistemātiski (un tieši šajā nolūkā) pārbaudītu aģentūru darbības rezultātus; uzskata, ka, veicot šādu revīziju, nedrīkst aprobežoties ar ierastajiem finanšu pārvaldības elementiem un publisko līdzekļu pienācīgu izlietojumu, bet jāizvērtē arī administrācijas efektivitāte un lietderīgums un katrā aģentūrā jāparedz finanšu pārvaldības novērtēšana;

               8.

               pauž uzskatu, ka attiecībā uz aģentūrām, kuras pastāvīgi pārāk augstu novērtē savas finanšu vajadzības, ir jāparedz tehnisks samazinājums, pamatojoties uz brīvajām amata vietām; uzskata, ka tādējādi ilgtermiņā samazināsies aģentūrām piešķiramie ieņēmumi un līdz ar to – arī administratīvās izmaksas;

               9.

               kā nopietnu problēmu min to, ka vairākas aģentūras ir kritizētas par publiskā iepirkuma normatīvu, Finanšu regulas, Civildienesta noteikumu u. c. noteikumu neievērošanu; uzskata, ka galvenais iemesls ir tas, ka šie noteikumi un Finanšu regula ir galvenokārt domāti lielākām iestādēm un parasti mazākajām aģentūrām trūkst “kritiskās masas”, lai pildītu šīs normatīvās prasības; tādēļ aicina Komisiju rast ātru risinājumu efektivitātes uzlabošanai, apvienojot vairāku aģentūru administratīvās funkcijas, lai sasniegtu šo “kritisko masu” (paturot prātā vajadzīgās izmaiņas pamatregulās, kas reglamentē aģentūru darbību un budžeta neatkarību), vai steidzami sagatavot īpašu noteikumu projektu (it īpaši īstenošanas noteikumus aģentūrām), kas nodrošinātu tām pilnīgu atbilstību prasībām;

               10.

               uzstāj, lai Komisija, gatavojot provizorisko budžeta projektu, ņem vērā atsevišķo aģentūru budžeta izpildes rezultātus iepriekšējos gados, jo īpaši n-1 gadā, un attiecīgi pārskata konkrēto aģentūru pieprasīto budžetu; aicina Parlamenta atbildīgo komiteju respektēt šādas pārskatīšanas rezultātus un, ja to nav izdarījusi Komisija, pašai pārskatīt attiecīgo budžetu līdz saprātīgam līmenim, kas atbilst katras aģentūras līdzekļu apgūšanas un īstenošanas spējām;

               11.

               atgādina, ka lēmumā par 2005. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu Parlaments aicināja Komisiju ik pēc pieciem gadiem iesniegt pētījumu par katras pastāvošās aģentūras “pievienoto vērtību”; ja kādas aģentūras “pievienotā vērtība” novērtēta negatīvi, aicina visas attiecīgās iestādes īstenot vajadzīgos pasākumus, no jauna formulējot aģentūras pilnvaras vai slēdzot to; norāda, ka 2007. gadā Komisija nav veikusi nevienu šādu novērtējumu; uzstāj, lai Komisija līdz lēmuma pieņemšanai par 2007. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu iesniedz vismaz piecus novērtējumus, vispirms pievēršoties vecākajām aģentūrām;

               12.

               pauž uzskatu, ka nekavējoties jāpilda Revīzijas palātas ieteikumi un aģentūrām izmaksājamās subsīdijas jāsamēro ar to faktiskajām vajadzībām pēc naudas līdzekļiem; turklāt uzskata, ka grozījumi, kas izdarīti vispārējā Finanšu regulā, ir jāiekļauj gan aģentūru finanšu pamatregulās, gan citos īpašos finanšu noteikumos;

         Pārskatu sagatavošanas principi

               13.

               atzīmē, ka aģentūrām nav vienotas pieejas attiecībā uz to, kā atskaitīties par savu darbību attiecīgajā finanšu gadā un kā sagatavot ziņojumus un pārskatus par budžeta un finanšu vadību, un trūkst vienotas pieejas jautājumam, vai aģentūras direktoram ir jāsagatavo ticamības deklarācija; konstatē, ka ne visas aģentūras skaidri apzinās atšķirību starp a) sabiedrības iepazīstināšanu ar aģentūras darbu un b) tehnisko ziņojumu par budžeta un finanšu vadību;

               14.

               atzīmē, ka daudzu aģentūru direktori par 2006. gadu ir sagatavojuši ticamības deklarāciju, vienā gadījumā iekļaujot tajā svarīgu atrunu, lai gan Komisijas norādījumi par darbības pārskatu sagatavošanu to skaidri neparedz;

               15.

               atgādina, ka Parlamenta 2005. gada 12. aprīļa rezolūcijas (7) 27. punktā  ietverts aicinājums aģentūru direktoriem turpmāk pievienot gada darbības pārskatam, kuru iesniedz kopā ar informāciju par finansēm un vadību, ticamības deklarāciju par darbību likumību un pareizību līdzīgi deklarācijai, ko paraksta Komisijas ģenerāldirektori;

               16.

               aicina Komisiju attiecīgi grozīt norādījumus aģentūrām;

               17.

               turklāt mudina Komisiju strādāt ar aģentūrām, lai sagatavotu vienotu paraugu, kas piemērojams visām aģentūrām un satelītdienestiem, vienlaikus skaidri ievērojot atšķirību starp:

                           —

                           plašākai sabiedrībai paredzētu gada ziņojumu par struktūrvienības darbību, veicamo darbu un sasniegto,

                           —

                           finanšu pārskatiem un ziņojumu par budžeta izpildi,

                           —

                           darbības pārskatu saskaņā ar Komisijas ģenerāldirektoru darbības pārskatiem,

                           —

                           struktūrvienības direktora parakstītu ticamības deklarāciju, kas satur atrunas vai piezīmes, kuras, pēc direktora ieskatiem, jādara zināmas iestādei, kas apstiprina budžeta izpildi;

         Revīzijas palātas vispārējie konstatējumi

               18.

               atzīmē Revīzijas palātas konstatējumu (gada pārskata 10.29. punkts (8), ka Komisijas izmaksātās subsīdijas no Kopienas budžeta nebalstās uz pietiekami pamatotām aplēsēm par aģentūru vajadzībām pēc naudas līdzekļiem, kas – kopā ar pārnesumiem – rada apjomīgu naudas līdzekļu atlikumu; turklāt atzīmē, ka Revīzijas palāta iesaka samērot izmaksājamās subsīdijas ar aģentūru faktiskajām vajadzībām pēc naudas līdzekļiem;

               19.

               atzīmē, ka 2006. gada beigās grāmatvedības sistēma ABAC vēl nebija ieviesta 14 aģentūrās (zemsvītras piezīme gada pārskata 10.31. punktā);

               20.

               ņem vērā Revīzijas palātas piezīmi (gada pārskata 1.25. punkts), ka dažās aģentūrās ir uzskaitītas uzkrātās maksas par neizmantotajiem atvaļinājumiem; norāda, ka trijām aģentūrām (Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centram (Cedefop), Eiropas Policijas akadēmijai (CEPOL) un Eiropas Dzelzceļa aģentūrai) Revīzijas palāta ir iekļāvusi piezīmes ticamības deklarācijā par 2006. finanšu gadu (par 2005. gadu – Cedefop, Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei, Eiropas Rekonstrukcijas aģentūrai);

         Iekšējā revīzija

               21.

               atgādina, ka saskaņā ar Finanšu regulas 185. panta 3. punktu Komisijas iekšējais revidents ir arī iekšējais revidents regulatīvajās aģentūrās, kuras saņem dotācijas no ES budžeta; norāda, ka iekšējais revidents ziņo katras aģentūras valdei un direktoram;

               22.

               vērš uzmanību uz šādu atrunu, kas ietverta iekšējā revidenta gada darbības ziņojumā par 2006. gadu:
               “Komisijas iekšējais revidents nespēj pienācīgi pildīt pienākumu, kas viņam noteikts Finanšu regulas 185. pantā kā Kopienas struktūrvienību iekšējam revidentam, nepietiekamā personālsastāva dēļ.”;

               23.

               tomēr ņem vērā iekšējā revidenta darbības ziņojumā par 2006. gadu iekļauto piezīmi, ka, sākot ar 2007. gadu, Komisijai piešķirot papildu personālsastāvu Iekšējās revīzijas dienestam (IRD), visās izveidotajās regulatīvajās aģentūrās katru gadu būs jāveic iekšējā revīzija;

               24.

               atzīmē, ka saskaņā ar Finanšu regulas 185. pantu Iekšējās revīzijas dienestam revīzija jāveic arvien lielākā skaitā regulatīvo aģentūru, izpildaģentūru un kopuzņēmumu; aicina Komisiju informēt atbildīgo komiteju par to, vai Iekšējās revīzijas dienestam būs pietiekams personālsastāvs, lai turpmākajos gados veiktu gada revīziju visās šajās struktūrvienībās;

               25.

               konstatē, ka saskaņā ar Regulas (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 72. panta 5. punktu visām aģentūrām ik gadu jāiesniedz Komisijai un iestādei, kas apstiprina budžeta izpildi, direktora sagatavots ziņojums, kurā apkopoti dati par iekšējā revidenta veikto iekšējo revīziju skaitu un veidu, sniegtajiem ieteikumiem un šajā sakarā veiktajiem pasākumiem; aicina aģentūras norādīt, vai šī prasība ir izpildīta un kādā veidā;

               26.

               ņemot vērā iekšējo revidentu iespējas, jo īpaši attiecībā uz mazākajām aģentūrām, pieņem zināšanai iekšējā revidenta 2006. gada 14. septembra priekšlikumu Parlamenta atbildīgajai komitejai atļaut mazākajām aģentūrām iepirkt iekšējās revīzijas pakalpojumus no privātā sektora;

         Aģentūru novērtējums

               27.

               atgādina, ka Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīgajā paziņojumā (9), par kuru vienojās, to saskaņojot pirms Ecofin budžeta Padomes 2007. gada 13. jūlija sanāksmes, iekļauts aicinājums uzskaitīt i) aģentūras, kuru darbību Komisija grasās izvērtēt, un ii) aģentūras, kuru darbība jau ir izvērtēta, pievienojot galveno rezultātu kopsavilkumu;

         Disciplinārās procedūras

               28.

               atzīmē, ka atsevišķām aģentūrām, ja tās ir nelielas, ir grūti izveidot īpašas (ad hoc) disciplinārlietu kolēģijas, kurās būtu pārstāvēts attiecīgi kvalificēts personāls, bet Komisijas Izmeklēšanas un disciplinārlietu biroja (IDOC) kompetence neattiecas uz aģentūrām; aicina aģentūras apsvērt iespēju izveidot aģentūru disciplinārlietu kolēģiju;

         Iestāžu nolīguma projekts

               29.

               atgādina, ka Komisijas prezentētajā Iestāžu nolīguma projektā par Eiropas regulatīvo aģentūru darbības pamatprincipiem (COM(2005) 59) bija paredzēts noteikt horizontālus principus attiecībā uz Eiropas regulatīvo aģentūru izveidi, struktūru, darbību, novērtēšanu un kontroli; atzīmē, ka šis projekts ir vērtīga iniciatīva, mēģinot loģiski pamatot aģentūru izveidi un vadīšanu; atzīmē konstatējumu Komisijas 2006. gada kopsavilkuma pārskatā (COM(2007) 274 3.1. punkts), ka, lai arī pārrunu sekmīgā gaita pēc minētā priekšlikuma publicēšanas pakāpeniski apstājās, Padome 2006. gada beigās atsāka saturiskas sarunas; pauž nožēlu, ka dokumenta pieņemšana ir aizkavējusies;

               30.

               tādēļ atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos 2008. gadā nākt klajā ar paziņojumu par regulatīvo aģentūru nākotni;

         Pašfinansētās aģentūras

               31.

               atgādina, ka divās pašfinansētajās aģentūrās budžeta izpildi direktoram apstiprina valde; atzīmē, ka abās aģentūrās ir uzkrāts liels pārpalikums no maksājumu ieņēmumiem, kuri pārnesti no iepriekšējiem gadiem:

                           —

                           Iekšējā tirgus saskaņošanas birojā nauda un tās ekvivalenti veido 281 milj. EUR (10),

                           —

                           Kopienas Augu šķirņu birojā nauda un tās ekvivalenti veido 18 milj. EUR (11);

         Īpašie apsvērumi

               32.

               atzīmē konstatējumu Revīzijas palātas ziņojumā par 2006. gadu, ka aģentūra pārskaitīja EUR 235 000 no pamatdarbības rezervēm (III sadaļa) uz I sadaļu (personāla izmaksas), lai segtu izdevumu palielinājumu saistībā ar pagaidu darbiniekiem, dokumentāri nepamatojot šādu pārskaitījumu atbilstīgi aģentūras finanšu regulai;

               33.

               secina no budžeta izpildes pārskata, ka 2006. gadā aģentūra atmaksāja Komisijai pozitīvo bilances atlikumu EUR 1 170 985 apmērā;

               34.

               atgādina, ka 2006. gada decembrī Tieslietu un iekšlietu padomē panākta vienošanās paplašināt Eiropas Rasisma un ksenofobijas uzraudzības centra pilnvaras, izveidojot Pamattiesību aģentūru;

               35.

               pauž nožēlu, ka gada ziņojumā un pārskatā par 2006. un 2007. gada darba programmām ir samērā maz informācijas par budžeta izpildi, finanšu ziņojumiem, riska faktoriem, novērtējumiem un revīziju; aicina aģentūru uzlabot finanšu pārskatu kvalitāti un ievietot gada darbības pārskatu tās tīmekļa vietnē.

               36.

               uzsver, ka aģentūrai darbā pieņemšanas procedūrās ir jāievēro Civildienesta noteikumu prasības un mērķi;

               37.

               atzinīgi vērtē aģentūras centienus ņemt vērā Revīzijas palātas piezīmes un aicina aģentūru turpināt uzlabot finanšu pārvaldību.

      (1)  OV C 261, 31.10.2007., 1. lpp.

      (2)  OV C 309, 19.12.2007., 6. lpp.

      (3)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (4)  OV L 53, 22.2.2007., 1. lpp.

      (5)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

      (6)  OV L 187, 15.7.2008., 92. lpp.

      (7)  Eiropas Parlamenta Rezolūcija ar piezīmēm lēmumam par budžeta izpildes apstiprināšanu Eiropas Rasisma un ksenofobijas uzraudzības centra direktoram 2003. finanšu gada ietvaros (OV L 196, 27.7.2005., 127. lpp.).

      (8)  OV C 273, 15.11.2007., 1. lpp.

      (9)  Padomes dokuments DS 605/1/07 Rev1.

      (10)  Avots: Ziņojums par Iekšējā tirgus saskaņošanas biroja 2006. finanšu gada pārskatiem, ar Biroja atbildēm (OV C 309, 19.12.2007., 141. lpp.).

      (11)  Avots: Ziņojums par Kopienas Augu šķirņu biroja 2006. finanšu gada pārskatiem, ar Biroja atbildēm (OV C 309, 19.12.2007., 135. lpp.).


title: Padomes lēmums (2001. gada 12. marts) attiecībā uz Kopienas līdzdalību Starptautiskajā Svina un cinka izpētes grupā

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

32001D0221

Oficiālais Vēstnesis L 082 , 22/03/2001 Lpp. 0021 - 0027

		Padomes lēmums(2001. gada 12. marts)attiecībā uz Kopienas līdzdalību Starptautiskajā Svina un cinka izpētes grupā(2001/221/EK)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 133. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,tā kā:(1) Starptautiskās Svina un cinka izpētes grupas (SSCIG) statūtus pieņēma Dibināšanas sapulcē par svinu un cinku Apvienoto Nāciju Ekonomikas un sociālo lietu padomes aizgādībā, Ņujorkā, 1959. gada maijā.(2) SSCIG darbojas patstāvīgi, kā autonoma Apvienoto Nāciju Organizācijai piesaistīta starpvaldību organizācija, kura sniedz saviem locekļiem:a) precīzu un savlaicīgu informāciju par svina un cinka pasaules tirgiem; unb) regulāras starpvaldību konsultācijas par starptautisko tirdzniecību ar svinu un cinku un jebkuru citu dalībvalstīm svarīgu jautājumu, kas ar to saistīts.(3) SSCIG darbu pārsvarā veic tās sešas komitejas — Pastāvīgā, Statistikas un prognožu, Raktuvju un metālliešanas projektu, Otrreizējās pārstrādes, Starptautiskā Ekonomikas komiteja un Vides komiteja. Turklāt Rūpniecības padomdevēju grupu, kurā ietilpst svina un cinka rūpniecības dalībvalstu vecākie eksperti, vada Izpētes grupas priekšsēdētājs. Šī grupa dod padomus Izpētes grupas locekļiem un sniedz konsultācijas.(4) Apvienoto Nāciju Kopējais preču fonds atzīst SSCIG par starptautisku preču grupu, kas dod tiesības SSCIG pieteikties uz finansējumu attīstības projektiem no Kopējā fonda.(5) VVTT/PTO valdībām un līgumslēdzējām pusēm lūdza paziņot Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāram par statūtu un reglamenta pieņemšanu saskaņā ar SSCIG reglamenta 1. pantu.(6) SSCIG finansējumu saņem no iesaistīto valstu valdībām. Iemaksas aprēķina, sadalot pusi no budžeta vienādi visām dalībvalstīm, un otru budžeta pusi sadala proporcionāli kopējam katras valsts svina un cinka tirdzniecības daudzumam.(7) Vairākas Kopienas dalībvalstis jau piedalās SSCIG darbā,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsKopiena apstiprina Starptautiskās Svina un cinka izpētes grupas statūtus un reglamentu.Kopiena iesniedz apstiprināšanas dokumentu ANO ģenerālsekretāram.Statūtu un reglamenta teksti ir iekļauti šā lēmuma pielikumā.2. pantsAr šo Padomes priekšsēdētājam dod tiesības izraudzīties personas, kas ir pilnvarotas Kopienas vārdā iesniegt apstiprināšanas dokumentus.Briselē, 2001. gada 12. martāPadomes vārdā —priekšsēdētājsB. Ringholm--------------------------------------------------I PIELIKUMSSTARPTAUTISKĀS SVINA UN CINKA IZPĒTES GRUPAS STATŪTIDalība1. Par SSCIG loceklēm var kļūt tādas ANO dalībvalstu valdības, attiecīgu specializēto iestāžu dalībvalstu valdības un līgumslēdzējas puses Vispārējā nolīgumā par tarifiem un tirdzniecību, kas ir pamatoti ieinteresētas svina un cinka ražošanā, patērēšanā vai tirdzniecībā.Uzdevumi2. Grupa nodrošina iespēju rīkot attiecīgas starpvaldību konsultācijas par starptautisko svina un/vai cinka tirdzniecību un veic pasaules situācijas izpēti attiecībā uz svinu un cinku, kā uzskata par piemērotu, jo īpaši, ņemot vērā vēlamību nepārtraukti sniegt precīzu informāciju attiecībā uz piedāvājuma un pieprasījuma stāvokli un tā iespējamo attīstību. Šim nolūkam Grupa nodrošina statistikas savākšanu un izplatīšanu, cik vien iespējams, izmantojot pieejamos avotus.3. Grupa vajadzības gadījumā apsver iespējamos risinājumus īpašām problēmām vai grūtībām saistībā ar svinu un cinku, kas, iespējams, var rasties, un ko nevar atrisināt parastā pasaules tirdzniecības attīstības gaitā.4. Grupa var sniegt ziņojumus iesaistīto valstu valdībām. Šādi ziņojumi var ietvert priekšlikumus un/vai ieteikumus.5. Šajos statūtos svins un cinks ir arī metāllūžņi, atkritumi un/vai atliekas, un tādi svina un cinka produkti, kādus Grupa nosaka.Izpētes grupas darbība6. Grupa sanāk tādās vietās un laikos, kas ir pieņemami tās locekļiem.7. Grupa pieņem tādu reglamentu, kādu uzskata par vajadzīgu uzdevumu izpildei.8. Grupa organizē sekretariāta darbību tā, kā uzskata par vajadzīgu, lai pienācīgi veiktu savu darbu.9. Iesaistītās valdības piedalās Grupas izdevumu segšanā, kā Grupa nosaka.10. Grupa turpina pastāvēt kamēr tā, pēc iesaistīto valdību uzskatiem, ir noderīga.11. Grupa veic vajadzīgos pasākumus, kādus uzskata par vajadzīgiem informācijas apmaiņai ar 1. punktā minētajām ieinteresētajām neiesaistītajām valstu valdībām, kā arī attiecīgām nevalstiskām un starpvaldību organizācijām. Grupa jo īpaši sadarbojas ar Starptautisko preču noteikumu Pagaidu koordinēšanas komiteju, kas saskaņā ar Ekonomikas un sociālo lietu padomes Rezolūciju 557 F (XVIII) koordinē izpētes grupu un padomju darbību.(Reproducēts kā 1960. gada 13. septembra Dokuments LZ/13 no 1959. gada 6. maija Dokumenta E/conf 31/1 — Starptautiskās Svina un cinka izpētes grupas Dibināšanas sapulces ziņojums).--------------------------------------------------II PIELIKUMSSTARPTAUTISKĀS SVINA UN CINKA IZPĒTES GRUPAS REGLAMENTSDalība1. pantsJebkura valdība, kas minēta statūtu 1. punktā un kas vēlas kļūt par Izpētes grupas locekli, to attiecīgi rakstiski paziņo ģenerālsekretāram. Šajā paziņojumā iekļauj ieinteresētās valdības deklarāciju, kurā tā paziņo, ka uzskata sevi par pamatoti ieinteresētu svina un/vai cinka ražošanā, patērēšanā vai tirdzniecībā un ka tā pieņem statūtus un reglamentu.2. pantsGrupas loceklis var jebkurā laikā izstāties no Grupas, iepriekš iesniedzot rakstisku paziņojumu ģenerālsekretāram; izstāšanās stājas spēkā dienā, kas norādīta paziņojumā. Izstāšanās neskar finansiālās saistības, kas jau radušās, un valdība, kas izstājas, nav tiesīga saņemt nekādas atlaides no tā gada maksājumiem, kad notiek izstāšanās.3. pantsĢenerālsekretārs katram Grupas loceklim dara zināmus jebkādus paziņojumus, kas saņemti saskaņā ar 1. vai 2. pantu.Pārstāvība4. pantsJa iespējams, katrs Grupas loceklis izraugās personu, kas dzīvo Grupas mītnes vietā, kuram adresēt visus paziņojumus un informāciju attiecībā uz Grupas darbu, bet pārējie jautājumi jākārto ar ģenerālsekretāru.5. pantsKatrs Grupas loceklis, cik drīz vien iespējams, dara ģenerālsekretāram zināmus to pārstāvju, locekļu aizstājēju un padomdevēju vārdus, kuri izraudzīti viņu pārstāvēt sēdē. Locekļi var izraudzīties pastāvīgas delegācijas, kas viņus pārstāv visās Grupas sēdēs, kamēr viņi nenolemj citādi.6. pantsJa loceklis un starptautisko attiecību teritorijas, par ko tas ir atbildīgs, veido grupu, no kuras viena vai vairākas vienības galvenokārt ir ieinteresētas svina un cinka ražošanā, un viena vai vairākas vienības ir ieinteresētas svina un cinka patērēšanā, tad pēc locekļa lūguma visām šādām teritorijām Grupā var būt kopīga pārstāvība, vai atsevišķa pārstāvība teritorijām, kuras ir ieinteresētas svina un cinka ražošanā un atsevišķa pārstāvība teritorijām, kuras ir ieinteresētas svina un cinka patērēšanā. Ja saskaņā ar šo pantu teritorija vai teritoriju grupa ir pārstāvēta atsevišķi, tad šajā reglamentā to uzskata par Grupas locekli.Sadarbība7. pantsGrupa veic vajadzīgos pasākumus, ko uzskata par piemērotiem, lai veicinātu informācijas apmaiņu starp ieinteresētajām neiesaistītajām valstu valdībām, kuras minētas tās statūtu 1. punktā, kā arī attiecīgām nevalstiskām un starpvaldību organizācijām.Grupa var uzaicināt jebkādu attiecīgu starpvaldību vai nevalstisku organizāciju, kas ir pamatoti ieinteresēta problēmās, kuras saistītas ar svinu un cinku, lai novērotājs no šīs organizācijas to pārstāvētu Grupas sapulcēs, ar to saprotot, ka šāda organizācija līdzīgas tiesības piešķirs Grupai. Šāds novērotājs var apmeklēt visas Grupas sapulces, ja vien Grupa nav nolēmusi citādi attiecībā uz visu attiecīgo sapulci vai daļu no tās, vai sapulču kopumu, bet, ja vien Grupa nenolemj citādi, viņš nevar apmeklēt Pastāvīgās komitejas sapulces, kā arī komiteju vai apakškomiteju sapulces, kurās nav pārstāvēti visi Grupas locekļi.Priekšsēdētājs var uzaicināt jebkuru novērotāju piedalīties Grupas apspriedē par jebkādu jautājumu, par ko organizācijai, kuru novērotājs pārstāv, ir pamatota interese, bet novērotājam nav tiesību balsot vai iesniegt priekšlikumus.Pēc analoģijas uz jebkuru šādu organizāciju attiecas šā reglamenta 4., 5., 13., 16., 26., 27. un 28. pants.Finansiālās saistības8. pantsGrupas finanšu gads ilgst no 1. janvāra līdz 31. decembrim.9. pantsKatrs Grupas loceklis ik gadu veic maksājumus Grupas izdevumu segšanai, saskaņā ar maksājumu lielumu, kas noteikti, ņemot vērā minimālo maksājumu, pamatojoties uz katra locekļa interesēm attiecībā uz svinu un cinku. Katra gada pēdējā pēc grafika paredzētajā sēdē, Grupa apstiprina budžetu nākamajam gadam un maksājumus, ko valdība ir noteikusi katram loceklim. Ģenerālsekretārs nekavējoties paziņo visām iesaistītajām valdībām par to maksājumu lielumu. Maksājumi jāveic līdz 1. janvārim. Ja kāda dalībvalsts vēl nav izdarījusi maksājumus par iepriekšējo kalendāro gadu līdz Pastāvīgās komitejas kārtējai pavasara sapulcei, tai sapulcē jāpaskaidro kavēšanās iemesli. Jebkuram loceklim, kura parāds pārsniedz viņam noteikto maksājumu iepriekšējā finanšu gadā, atņem balsstiesības vai arī tā dalību aptur līdz parāda atmaksai.10. pantsJebkurš loceklis, kas pievienojas Grupai finanšu gada laikā, maksā tādu gada maksājumu, kādu Grupa nosaka. Maksājumi, kurus saņem no jaunajām dalībvalstīm, neietekmē maksājumus, kādi ir piemērojami esošajiem locekļiem attiecīgajā finanšu gadā.11. pantsMaksājumi locekļiem jāveic tās valsts valūtā, kurā atrodas Grupas mītne. Ģenerālsekretārs veic Grupas finansu darījumus ar Pastāvīgās komitejas piekrišanu, un šādi darījumi ir spēkā, kamēr Grupa nenolemj citādi.12. pantsBudžeta pieņemšana ir tiesības uzņemties maksājumus, kas tajā norādīti. Ņemot vērā kopējo budžetu, un ar Pastāvīgās komitejas vai tās attiecīgi izraudzītas institūcijas vai ierēdņa atļauju jebkuras budžeta pozīcijas apropriāciju var attiecināt uz jebkuru citu pozīciju. Maksājumus Grupa veic ar tās personas vai to personu atļauju, ko Pastāvīgā komiteja laiku pa laikam izraugās.13. pantsLocekļu delegāciju, to skaitā Komiteju vai citu Grupas institūciju delegāciju ceļošanas un uzturēšanās izdevumus no Grupas fondiem neapmaksā.Grupas mītne14. pantsGrupas mītne ir Londonā, kamēr Grupa nenolemj citādi. Grupa ikreiz nolemj, kur rīkot sēdi.Grupas sēdes15. pantsGrupas sēdes, izņemot tās, par kurām nolemts iepriekšējā sēdē, sasauc pēc Pastāvīgās komitejas, Grupas priekšsēdētāja vai ne mazāk kā četru locekļu lūguma. Ja lūgums izteikts steidzamības dēļ, tajā norāda pamatojumu.16. pantsĢenerālsekretārs nosūta katra Grupas locekļa izraudzītajam pārstāvim rakstisku paziņojumu, kurā norāda sēdes datumu, kā arī šīs sēdes paredzamo dienas kārtību. Šādu paziņojumu un paredzamo dienas kārtību izsūta vismaz 35 dienas pirms sēdes sākuma. Ja sēdi sasauc steidzamības dēļ, tad paziņojumu un paredzamo dienas kārtību izsūta vismaz 15 dienas pirms sēdes, un paziņojumā norāda sēdes sasaukšanas pamatojumu.Paredzamā dienas kārtība17. pantsĢenerālsekretārs, apspriežoties ar Grupas priekšsēdētāju, sagatavo katras sēdes paredzamo dienas kārtību. Ja Grupas loceklis vēlas Grupas sēdē apspriest īpašu jautājumu, tad, ja iespējams, par to paziņo ģenerālsekretāram 60 dienas pirms sēdes sākuma, paziņojumā iekļaujot rakstisku paskaidrojumu. Pēc tam dienas kārtību pieņem Grupas sēdē.Priekšsēdētājs un priekšsēdētāja vietnieki18. pantsGrupai ir priekšsēdētājs un divi priekšsēdētāja vietnieki; viņus ievēl uz kalendāro gadu, un var ievēlēt atkārtoti. Kalendārā gada vēlēšanas notiek attiecīgā sapulcē iepriekšējā gadā, bet ja vēlēšanas nenotiek, tad priekšsēdētājs un priekšsēdētāja vietnieki paliek amatā, līdz ievēl viņu amata pēcnācējus un tie ieņem amatus.19. pantsPriekšsēdētājam un priekšsēdētāja vietniekam, kas pilda priekšsēdētāja funkcijas, ir šādi pienākumi:a) vadīt sēdi un debates;b) pasludināt Grupas sēdi par atklātu un slēgt to;c) vadīt jautājumu apspriešanu sapulcē, nodrošināt šā reglamenta ievērošanu, dot vārdu un saskaņā ar 20. pantu izlemt visus procedūras jautājumus;d) uzdot jautājumus, pasludināt lēmumus un, ja vajadzīga balsošana, pieprasīt balsojumu un paziņot balsojuma rezultātu.Debates20. pantsJebkura jautājuma apspriešanas laikā ikviens pārstāvis var ierosināt procedūras jautājumu, kā arī lūgt izbeigt debates vai atlikt tās. Šādā gadījumā priekšsēdētājs tūlīt paziņo savu lēmumu, kas ir spēkā, ja vien sapulcē to nenoraida.21. pantsSapulces var notikt, ja tajās piedalās Grupas locekļu vairākums.22. pantsVisas Grupas sapulces ir slēgtas, ja vien Grupa nenolemj citādi.23. pantsJa sēdes dalībnieki neiebilst, lēmumus sēdē pieņem bez balsošanas. Ja balsojumu lūdz lēmumiem, kas attiecas uz budžetu, budžeta grozījumiem un jebkādiem statūtu vai šā panta grozījumiem, tad lēmumu pieņem ar divu trešdaļu klātesošo balsstiesīgo locekļu vairākumu. Balsošana atkarībā no lūguma notiek paceļot rokas, balsojot atklāti vai balsojot aizklāti. Ja balsojums vajadzīgs, pieņemot citus lēmumus, tad pietiek ar vienkāršu balsu vairākumu.24. pantsPriekšsēdētājam vai priekšsēdētāja vietniekam, kas pilda priekšsēdētāja funkcijas, nav balsstiesību, bet viņš var izraudzīties citu delegācijas locekli, kas balso viņa vietā.25. pantsPastāvīgās komitejas priekšsēdētājs var veikt pasākumus, kas vajadzīgi, lai Grupa varētu pieņemt lēmumus par jebkādiem jautājumiem, veicot saraksti. Šim nolūkam locekļiem sūta paziņojumu, kurā lūdz nodot balsis noteiktā termiņā, kas ir ne īsāks kā 21 diena. Paziņojumā skaidri izklāsta attiecīgo jautājumu, kas nodots balsošanai, un balsojamos priekšlikumus. Noteiktā termiņa beigās ģenerālsekretārs paziņo visiem locekļiem par pieņemto lēmumu. Ja četru locekļu atbildēs ir iebildumi pret sarakstes procedūru, tad uzskata, ka balsojums nav noticis, un jautājumu atliek līdz apspriešanai nākamajā Grupas sēdē.Oficiālās un darba valodas26. pantsGrupas oficiālās un darba valodas ir angļu, franču, krievu un spāņu valoda. Ikviens pārstāvis, kas vēlas runāt kādā citā valodā, nodrošina tulkojumu kādā no darba valodām.Visus Grupas dokumentus tulko četrās darba valodās.27. pantsSapulces protokols sastāv no sēdes protokola kopsavilkuma, kas sākotnēji ir pagaidu variants. Ja kāda delegācija vēlas izdarīt grozījumus savos apgalvojumos, kas minēti pagaidu protokolā, tad šādus grozījumus izdara paziņojot ģenerālsekretāram ne vēlāk kā 21 dienu pēc protokola izdošanas, un tajā neizdara nekādas citas izmaiņas, ja vien tās neapstiprina nākošajā Grupas sēdē.28. pantsInformācija, kas ir Grupas īpašums, ziņojumi par sēdēm un visi citi Izpētes Grupas dokumenti, kā arī tās dažādo komiteju un citu institūciju dokumenti ir konfidenciāli, kamēr un ja vien Grupa un Pastāvīgā komiteja nenolemj citādi.Pastāvīgā komiteja29. pantsGrupa izveido Pastāvīgo komiteju, kurā ietilpst tie Grupas locekļi, kas ir izteikuši ģenerālsekretāram vēlmi piedalīties tās darbā. Dokumentus, kas saistīti ar Komitejas darbu, nodod personai, kuru izraugās katrs Komitejas loceklis.Pastāvīgā komiteja ievēl savu priekšsēdētāju un priekšsēdētāja vietniekus.Ģenerālsekretārs vai amatpersona, ko tas izraugās, pilda Komitejas sekretāra funkcijas.Komiteja sanāk vismaz divreiz gadā; tā pieņem savu reglamentu.30. pantsPastāvīgā komiteja seko svina un cinka situācijai un sniedz Grupai ieteikumus, ko tā uzskata par lietderīgiem. Tā veic citus uzdevumus, ko tai deleģē Grupa. Turklāt tā ir atbildīga par sekretariāta darbu, budžeta projekta sagatavošanu un citām finanšu darbībām saskaņā ar 12. pantu. Visus Grupas finanšu darījumus regulāri dara zināmus Komitejai.Citas komitejas31. pantsGrupa var izveidot citas komitejas vai institūcijas, ko uzskata par vajadzīgām; izveides noteikumus un nosacījumus nosaka Grupa.Sekretariāts32. pantsGrupai ir sekretariāts, kura sastāvā ir ģenerālsekretārs un vajadzīgais personāls. Sekretariātu ieceļ un nodrošina tā, kā Grupa nolemj.33. pantsĢenerālsekretārs saskaņā ar Grupas pieņemtajiem lēmumiem, kas attiecas uz sekretariāta nodrošināšanu, ir atbildīgs par visu sekretariāta pienākumu izpildi, to skaitā Grupas un tās komiteju apkalpošanu.Grozījumi34. pantsŠo reglamentu var grozīt ar Grupas lēmumu, kas pieņemts saskaņā ar 23. pantu.(Sagatavots kā 1977. gada 26. septembra Dokuments LZ/161, atbilstīgi 1964. gada 13. novembra Dokumentam LZ/58, 1960. gada 10. oktobra Dokumentam LZ/15 un 1960. gada 3. augusta Dokumentam LZ/9.)--------------------------------------------------


title: Padomes Lēmums 2014/265/KĀDP ( 2014. gada 12. maijs ), ar kuru groza Lēmumu 2014/145/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz darbībām, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība

text:
               12.5.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 137/9

         PADOMES LĒMUMS 2014/265/KĀDP
   (2014. gada 12. maijs),
   ar kuru groza Lēmumu 2014/145/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz darbībām, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 29. pantu,
   tā kā:

               (1)

               2014. gada 17. martā Padome pieņēma Lēmumu 2014/145/KĀDP (1).

               (2)

               Ņemot vērā situācijas nopietnību Ukrainā, ierobežojumi ieceļošanai un līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana, būtu jāpiemēro fiziskām personām, kuras ir atbildīgas par darbībām vai politiku, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība vai stabilitāte vai drošība Ukrainā vai kavēts starptautisko organizāciju darbs Ukrainā, vai kuras minētās darbības vai politiku aktīvi atbalsta vai īsteno, un fiziskas vai juridiskas personas, vienības vai struktūras, kas ar šīm personām ir saistītas, vai juridiskas personas, vienības vai struktūras Krimā vai Sevastopolē, kuru īpašumtiesības ir nodotas pretēji Ukrainas tiesību aktiem, vai juridiskas personas, vienības vai struktūras, kas no šādas nodošanas ir guvušas labumu. Labumguvēji no īpašumtiesību nodošanas jāsaprot kā tās juridiskās personas, vienības vai struktūras, kas kļuvušas par aktīvu īpašniekiem, kuri nodoti pretēji Ukrainas tiesību aktiem pēc Krimas un Sevastopoles anektēšanas.

               (3)

               Turklāt Padome uzskata, ka Lēmuma 2014/145/KĀDP pielikumā iekļautajam to personu, vienību un struktūru sarakstam, kurām piemēro ierobežojošos pasākumus, būtu jāpievieno papildu personas un vienības.

               (4)

               Ir vajadzīga turpmāka Savienības rīcība, lai īstenotu konkrētus pasākumus.

               (5)

               Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Lēmums 2014/145/KĀDP,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Lēmumu 2014/145/KĀDP ar šo groza šādi.

               1.

               Lēmuma 1. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
               “1.   Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai liegtu ieceļot to teritorijā vai šķērsot to fiziskām personām, kuras ir atbildīgas par darbībām vai politiku, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība vai stabilitāte vai drošība Ukrainā vai kavēts starptautisko organizāciju darbs Ukrainā, vai kuras minētās darbības vai politiku aktīvi atbalsta vai īsteno, un fiziskām personām, kas ar šīm personām ir saistītas, kā uzskaitīts pielikumā.”.

               2.

               Lēmuma 2. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
               “1.   Tiek iesaldēti visi līdzekļi un saimnieciskie resursi, kas ir to fizisko personu īpašumā, valdījumā, turējumā vai pārziņā, kuras ir atbildīgas par darbībām vai politiku, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība vai stabilitāte vai drošība Ukrainā vai kavēts starptautisko organizāciju darbs Ukrainā, vai kuras minētās darbības vai politiku aktīvi atbalsta vai īsteno, un ar tām saistīto fizisko vai juridisko personu, vienību vai struktūru īpašumā, valdījumā, turējumā vai pārziņā, vai to Krimā vai Sevastopolē esošo juridisko personu, vienību vai struktūru īpašumā, valdījumā, turējumā vai pārziņā, kuru īpašumtiesības ir nodotas pretēji Ukrainas tiesību aktiem, vai to juridisko personu, vienību vai struktūru īpašumā, valdījumā, turējumā vai pārziņā, kuras ir guvušas labumu no šādas nodošanas, kā uzskaitīts pielikumā.”.

               3.

               Lēmuma 3. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
               “1.   Padome pēc dalībvalsts vai Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikuma vienprātīgi nolemj izveidot un grozīt pielikumā iekļauto sarakstu.”.

         2. pants
   Šā lēmuma pielikumā uzskaitītās personas un vienības pievieno sarakstam, kas iekļauts Lēmuma 2014/145/KĀDP pielikumā.
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2014. gada 12. maijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         C. ASHTON

      (1)  Padomes Lēmums 2014/145/KĀDP (2014. gada 17. marts) par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz darbībām, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība (OV L 78, 17.3.2014., 16. lpp.).

      PIELIKUMS
      Lēmuma 2. pantā minēto personu un vienību saraksts

                  Vārds

                  Identifikācijas informācija

                  Pamatojums

                  Sarakstā iekļaušanas datums

                  1.

                  Vyacheslav Viktorovich VOLODIN

                  Dzimis 1964. gada 4. februārīAlekseevka, Saratov
                     region.

                  Krievijas prezidenta administrācijas personāla vadītāja pirmais vietnieks. Atbildīgs par Krimas – anektētā Ukrainas reģiona – politiskās integrēšanas Krievijas Federācijā pārraudzīšanu.

                  12.5.2014

                  2.

                  Vladimir SHAMANOV

                  Dzimis 1954. gada 15. februārīBarnaul.

                  Krievijas gaisa spēku komandieris, ģenerālpulkvedis. Kā augsta līmeņa vadītājs ir atbildīgs par Krievijas gaisa spēku dislokāciju Krimā.

                  12.5.2014

                  3.

                  Vladimir Nikolaevich PLIGIN

                  Dzimis 1960. gada 19. maijāIgnatovo, Vologodsk Oblast, PSRS.

                  Domes Konstitucionālo tiesību komitejas priekšsēdētājs. Atbildīgs par to tiesību aktu pieņemšanas veicināšanu, kas saistīti ar Krievijas Federācijas īstenoto Krimas un Sevastopoles aneksiju.

                  12.5.2014

                  4.

                  Petr Grigorievich JAROSH

                  Federālā Migrācijas dienesta Krimas biroja vadītāja pienākumu izpildītājs. Atbildīgs par Krievijas pasu sistemātisku un paātrinātu izsniegšanu Krimas iedzīvotājiem.

                     12.5.2014

                  5.

                  Oleg Grigorievich KOZYURA

                  Dzimis 1962. gada 19. decembrīZaporozhye

                  Federālā Migrācijas dienesta Sevastopoles biroja vadītāja pienākumu izpildītājs. Atbildīgs par Krievijas pasu sistemātisku un paātrinātu izsniegšanu Krimas iedzīvotājiem.

                  12.5.2014

                  6.

                  Viacheslav PONOMARIOV

                  Slavjanskas pašpasludinātais mērs. Ponomarev aicināja Vladimiru Putinu ievest Krievijas bruņotos spēkus, lai aizsargātu pilsētu, un pēc tam viņam lūdza piegādāt ieročus. Ponomarev grupējumam piederošas personas ir bijušas iesaistītas cilvēku nolaupīšanā (viņi sagūstīja Ukrainas reportieri Irma Krat un Vice News reportieri Simon Ostrovsky; abi vēlāk tika atbrīvoti; viņi aizturēja militāros novērotājus, kuri rīkojās saskaņā ar EDSO Vīnes dokumentu).

                     12.5.2014

                  7.

                  Igor Mykolaiovych BEZLER

                  Dzimis 1965. gadā

                  Viens no Horļivkas pašpasludināto paramilitāro grupējumu vadītājiem. Viņš pārņēma savā kontrolē Ukrainas drošības dienesta Doņeckas reģiona biroja ēku un pēc tam ieņēma Iekšlietu ministrijas rajona pārvaldi Horļivkas pilsētā. Saskaņā ar Ukrainas Drošības dienesta informāciju ir saistīts ar Ihor Strielkov, kura vadībā viņš bija iesaistīts Horļivkas pilsētas padomes tautas deputāta Volodymyr Rybak slepkavībā.

                  12.5.2014

                  8.

                  Igor KAKIDZYANOV

                  Viens no pašpasludinātās “Doņeckas Tautas republikas” bruņoto spēku vadītājiem. Kā paziņojis viens no “Doņeckas Tautas republikas” vadītājiem Pushylin, šo spēku mērķis ir “aizsargāt Doņeckas Tautas republikas tautu un republikas teritoriālo integritāti”.

                  12.5.2014

                  9.

                  Oleg TSARIOV

                  Padomes (Rada) loceklis.Publiski aicinājis izveidot Jaunkrievijas Federālo republiku, ko veidotu Ukrainas dienvidaustrumu reģioni.

                  12.5.2014

                  10.

                  Roman LYAGIN

                  “Doņeckas Tautas republikas” Centrālās vēlēšanu komisijas vadītājs. Aktīvi organizēja 11. maija referendumu par “Doņeckas Tautas republikas” pašnoteikšanos.

                  12.5.2014

                  11.

                  Aleksandr MALYKHIN

                  “Luganskas Tautas republikas” Centrālās vēlēšanu komisijas vadītājs. Aktīvi organizēja 11. maija referendumu par “Luganskas Tautas republikas” pašnoteikšanos.

                     12.5.2014

                  12.

                  Natalia Vladimirovna POKLONSKAYA

                  Dzimusi 1980. gada 18. martāEupatoria.

                  Krimas prokurore. Aktīvi īsteno Krievijas veikto Krimas aneksiju.

                  12.5.2014

                  13.

                  Igor Sergeievich SHEVCHENKO

                  Sevastopoles prokurora pienākumu izpildītājs. Aktīvi īsteno Krievijas veikto Sevastopoles aneksiju.

                  12.5.2014

      Vienības:

                  Nosaukums

                  Identifikācijas informācija

                  Pamatojums

                  Sarakstā iekļaušanas datums

                  1.

                  PJSC CHERNOMORNEFTEGAZ

                  2014. gada 17. martā“Krimas Parlaments” pieņēma rezolūciju, kurā tas paziņoja, ka “Krimas Republikas” vārdā tiek pārņemti uzņēmumam Chernomorneftegaz piederošie aktīvi. Tādējādi Krimas “varas iestādes” šo uzņēmumu faktiski ir konfiscējušas.

                  12.5.2014

                  2.

                  FEODOSIA

                  2014. gada 17. martā“Krimas Parlaments” pieņēma rezolūciju, kurā tas paziņoja, ka “Krimas Republikas” vārdā tiek pārņemti uzņēmumam Feodosia piederošie aktīvi. Tādējādi Krimas “varas iestādes” šo uzņēmumu faktiski ir konfiscējušas.

                  12.5.2014


title: 2014/232/ES: Padomes Lēmums ( 2014. gada 14. aprīlis ) par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Protokolu, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Savienību un Gabonas Republiku

text:
               26.4.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 125/48

         PADOMES LĒMUMS
   (2014. gada 14. aprīlis)
   par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Protokolu, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Savienību un Gabonas Republiku

      (2014/232/ES)

   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. pantu saistībā ar 218. panta 6. punkta a) apakšpunktu un 7. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2007. gada 16. aprīlī, pieņemot Regulu (EK) Nr. 450/2007 (1), apstiprināja Partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē starp Gabonas Republiku un Eiropas Kopienu (“partnerattiecību nolīgums”).

               (2)

               Eiropas Savienība ir risinājusi sarunas ar Gabonas Republiku par jaunu protokolu, ar kuru Savienības kuģiem piešķir zvejas iespējas ūdeņos, kas attiecībā uz zveju ir Gabonas Republikas suverenitātē vai jurisdikcijā.

               (3)

               Jaunais protokols tika parakstīts saskaņā ar Padomes Lēmumu Nr. 2013/462/ES (2) un tiek piemērots provizoriski kopš 2013. gada 24. jūlija (3).

               (4)

               Tādēļ jaunais protokols būtu jāapstiprina.

               (5)

               Ar Partnerattiecību nolīgumu tiek izveidota Apvienotā komiteja, kuras pienākums ir kontrolēt minētā nolīguma piemērošanu. Turklāt saskaņā ar protokolu Apvienotā komiteja var apstiprināt konkrētus grozījumus protokolā. Lai atvieglotu šos grozījumu apstiprināšanu, Komisija būtu jāpilnvaro, ievērojot īpašus nosacījumus, tos apstiprināt vienkāršotā procedūrā,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Savienības vārdā apstiprina Protokolu, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Savienību un Gabonas Republiku (turpmāk “protokols”) (4).
   2. pants
   Padomes priekšsēdētājs Savienības vārdā sniedz protokola 15. pantā paredzēto paziņojumu.
   3. pants
   Ievērojot noteikumus un nosacījumus, kas izklāstīti pielikumā, Komisija tiek pilnvarota Savienības vārdā apstiprināt protokola grozījumus Apvienotajā komitejā..
   4. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Luksemburgā, 2014. gada 14. aprīlī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         A. TSAFTARIS

      (1)  Padomes Regula (EK) Nr. 450/2007 (2007. gada 16. aprīlis), lai noslēgtu Partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē starp Gabonas Republiku un Eiropas Kopienu (OV L 109, 26.4.2007., 1. lpp.).

      (2)  Padomes Lēmums 2013/462/ES (2013. gada 22. jūlijs) par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Protokolu, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Savienību un Gabonas Republiku (OV L 250, 20.9.2013., 1. lpp.).

      (3)  Informācija par datumu, kurā parakstīts Protokols, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Savienību un Gabonas Republiku (OV L 229, 28.8.2013., 1. lpp.).

      (4)  Protokols publicēts OV L 250, 20.9.2013., 2. lpp., kopā ar lēmumu par tā parakstīšanu.

      PIELIKUMS
      Pilnvarojuma darbības joma un procedūra Savienības nostājas pieņemšanai Apvienotajā komitejā

                  1.

                  Komisija tiek pilnvarota risināt sarunas ar Gabonas Republiku un – vajadzības gadījumā un ja ir ievērots šā pielikuma 3. punkts – vienoties par protokola grozījumiem attiecībā uz šādiem jautājumiem:

                              a)

                              zvejas iespēju pārskatīšana saskaņā ar protokola 5. un 6. pantu;

                              b)

                              lēmums par nozares atbalsta kārtību saskaņā ar protokola 3. pantu;

                              c)

                              tehniskās specifikācijas un kārtība, kas ietilpst Apvienotās komitejas pilnvarās saskaņā ar protokola pielikumu.

                  2.

                  Apvienotajā komitejā, kas izveidota saskaņā ar partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē, Savienība:

                              a)

                              rīkojas atbilstīgi mērķiem, kurus Savienība tiecas sasniegt saistībā ar kopējo zivsaimniecības politiku;

                              b)

                              ievēro Padomes secinājumus (2012. gada 19. marts) par paziņojumu par kopējās zivsaimniecības politikas ārējo dimensiju;

                              c)

                              veicina nostājas, kas atbilst attiecīgajiem noteikumiem, ko pieņēmušas reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas.

                  3.

                  Ja lēmumu grozīt 1. punktā minēto protokolu ir paredzēts pieņemt Apvienotās komitejas sanāksmē, veic vajadzīgos pasākumus, lai nostājā, ko paredzēts paust Savienības vārdā, tiktu ņemta vērā Komisijai nodotā jaunākā statistikas un bioloģijas informācija un cita būtiska informācija.
                  Šajā nolūkā un balstoties uz minēto informāciju, Komisijas dienesti pietiekami ilgā laikā pirms attiecīgās Apvienotās komitejas sanāksmes Padomei vai tās darba sagatavošanas struktūrām izskatīšanai un apstiprināšanai nosūta dokumentu, kurā izklāstīta sīkāka informācija par ierosināto Savienības nostāju.
                  Attiecībā uz 1. punkta a) apakšpunktā minētajiem jautājumiem paredzētās Savienības nostājas apstiprināšanai Padomē vajadzīgs kvalificēts balsu vairākums. Pārējos gadījumos sagatavošanas dokumentā paredzēto Savienības nostāju uzskata par apstiprinātu, ja vien dalībvalstu skaits, kas atbilst bloķējošajam mazākumam, neiebilst Padomes darba sagatavošanas struktūras sanāksmē vai divdesmit dienu laikā pēc sagatavošanas dokumenta saņemšanas – atkarībā no tā, kurš no šiem notikumiem pienāk ātrāk. Ja ir šādi iebildumi, jautājumu nodod Padomei.
                  Ja turpmāko sanāksmju laikā, tostarp uz vietas, nav iespējams panākt vienošanos, lai Savienības nostājā iekļautu jaunus elementus, šo jautājumu nodod Padomei vai tās darba sagatavošanas struktūrām.
                  Komisija tiek aicināta savlaicīgi pieņemt pasākumus, kas ir vajadzīgi kā Apvienotās Komitejas lēmuma turpinājums, vajadzības gadījumā ietverot attiecīgā lēmuma publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un jebkura tāda priekšlikuma iesniegšanu, kas ir vajadzīgs minētā lēmuma īstenošanai.


title: Padomes un Eiropas kopienu dalībvalstu valdību pārstāvju lēmums, TIEKOTIES PADOMES SANĀKSMĒ 1976. gada 20. septembrī par ekonomiskās sadarbības praktiskajiem pasākumiem EK un Kanādas Apvienotajā komitejā

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

41976D0755

Oficiālais Vēstnesis L 260 , 24/09/1976 Lpp. 0036 - 0036 Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 11 Sējums 3 Lpp. 0042  Speciālizdevums spāņu valodā: Nodaļa 11 Sējums 6 Lpp. 0150  Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 11 Sējums 3 Lpp. 0042  Speciālizdevums portugāļu valodā Nodaļa 11 Sējums 6 Lpp. 0150

		Padomes un Eiropas kopienu dalībvalstu valdību pārstāvju lēmums,tiekoties padomes sanāksmē1976. gada 20. septembrīpar ekonomiskās sadarbības praktiskajiem pasākumiem EK un Kanādas Apvienotajā komitejā(76/755/EOTK, EEK, Euratom)EIROPAS KOPIENU PADOME UN DALĪBVALSTU VALDĪBU PĀRSTĀVJI, TIEKOTIES PADOMES SANĀKSMĒ,AR ŠO NOLEMJ:Ka Kopiena EK un Kanādas Apvienotajā komitejā nevar ierosināt ekonomiskās sadarbības praktiskos pasākumus, ja vien saskaņā ar Kopienas parastajām procedūrām iepriekš nevienojas par kopēju nostāju; šo noteikumu piemēros visos gadījumos, neatkarīgi no tā, kādā pakāpē attiecīgajā nozarē jau eksistē kopējā politika.Briselē, 1976. gada 20. septembrīPriekšsēdētājsM. van der Stoel--------------------------------------------------


title: 2006/352/EK: Eiropas Kopienu migrējošo darba ņēmēju sociālā nodrošinājuma Administratīvā komisija - Lēmums Nr. 206 ( 2005. gada 15. decembris ) par Migrējošo darba ņēmēju sociālā nodrošinājuma administratīvās komisijas Revīzijas padomes darbības veidiem un sastāvu

text:
               18.5.2006

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 130/39

      LĒMUMS Nr. 206
   (2005. gada 15. decembris)
   par Migrējošo darba ņēmēju sociālā nodrošinājuma administratīvās komisijas Revīzijas padomes darbības veidiem un sastāvu
   (2006/352/EK)
   MIGRĒJOŠO DARBA ŅĒMĒJU SOCIĀLĀ NODROŠINĀJUMA ADMINISTRATĪVĀ KOMISIJA,
   ņemot vērā 101. panta 3. punktu Padomes 1972. gada 21. marta Regulā (EEK) Nr. 574/72, ar kuru nosaka īstenošanas kārtību Regulai (EEK) Nr. 1408/71, saskaņā ar ko Administratīvā komisija nosaka Revīzijas padomes darbības veidus un sastāvu,
   ņemot vērā 1973. gada 24. septembra Lēmumu Nr. 86 un 1995. gada 3. oktobra Lēmumu Nr. 159 par Revīzijas padomes darbības veidiem un sastāvu,
   ievērojot to, ka Eiropas Savienības paplašināšana 2004. gada 1. maijā pamato vajadzību pārskatīt iepriekšējos lēmumus par Revīzijas padomes darbības veidiem un sastāvu,
   IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

               1)

               Lēmumu Nr. 86 un Lēmumu Nr. 159 svītro, un šajos lēmumos atveidoto tekstu attiecībā uz Migrējošo darba ņēmēju sociālā nodrošinājuma administratīvās komisijas Revīzijas padomes darbības veidiem un sastāvu aizstāj ar tekstu šā lēmuma pielikumā.

               2)

               Šo lēmumu piemēro no nākamā mēneša pirmās dienas pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

            Administratīvās komisijas priekšsēdētāja

         Anna HUDZIECZEK

      PIELIKUMS
      Migrējošo darba ņēmēju administratīvās komisijas Revīzijas padomes darbības veidi un sastāvs

                  1.

                  Regulas (EEK) Nr. 574/72 101. panta 3. punktā minētā Revīzijas padome, veicot funkcijas, kā paredzēts Regulas (EEK) Nr. 574/72 102. panta 1. punktā un 113. panta 3. punktā, darbojas Migrējošo darba ņēmēju sociālā nodrošinājuma administratīvajā komisijā, kura tai sniedz norādījumus.
                  Saskaņā ar šādu regulējumu Revīzijas padome Administratīvajai komisijai iesniedz apstiprināšanai ilgtermiņa darba programmu. Revīzijas padome Administratīvajai komisijai reizi gadā iesniedz ziņojumu par darba programmas attīstību.

                  2.

                  Revīzijas padome principā pieņem lēmumus, pamatojoties uz rakstiski sniegtiem dokumentiem. Revīzijas padome kompetentajai institūcijai var pieprasīt iesniegt jebkuru informāciju vai veikt izmeklēšanu, ko tā uzskata par vajadzīgu, lai izvērtētu izskatīšanai iesniegtos jautājumus. Attiecīgā gadījumā Revīzijas padome, pamatojoties uz Administratīvās komisijas priekšsēdētāja iepriekšēju apstiprinājumu, var deleģēt sekretariāta darbinieku vai konkrētus Revīzijas padomes locekļus, lai tie uz vietas veiktu jebkuru izmeklēšanu, kura ir vajadzīga darba izpildei. Administratīvās komisijas priekšsēdētājs attiecīgās dalībvalsts Administratīvās Komisijas pārstāvim dara zināmu, ka šāda izmeklēšana tiek veikta.
                  Revīzijas padomei palīdz neatkarīgs eksperts, kurš ir guvis profesionālu apmācību un pieredzi jautājumos par Revīzijas padomes funkcijām, jo īpaši attiecībā uz Regulas (EEK) Nr. 574/72 94., 95. un 101. pantā paredzētajiem uzdevumiem.

                  3.

                  Revīzijas padomē no Eiropas Savienības katras dalībvalsts ir divi pārstāvji, kurus ieceļ minēto valstu kompetentās institūcijas.
                  Ikvienu Revīzijas padomes locekli, kuram nav iespējams būt klāt, aizstāj vietnieks, ko šādam gadījumam ieceļ kompetentās iestādes.

                  4.

                  Lēmumus pieņem ar balsu vairākumu, katrai dalībvalstij ir tika viena balss.
                  Revīzijas padomes atzinumos jānorāda, vai tie ir pieņemti vienbalsīgi vai ar balsu vairākumu. Attiecīgā gadījumā tajos jāiekļauj mazākuma secinājumi vai atrunas.
                  Vienmēr, kad atzinums nav pieņemts vienbalsīgi, Revīzijas padome to iesniedz Administratīvajai komisijai, pievienojot ziņojumu, kurā jo īpaši iekļauts paziņojums ar pamatojumu attiecībā uz pretēji paustiem viedokļiem.
                  Ir jāieceļ arī ziņotājs, kas ir atbildīgs par tādas informācijas sniegšanu Administratīvajai komisijai, kuru tā uzskata par lietderīgu, lai dotu tai iespēju atrisināt apspriežamo strīdu.
                  Minētais ziņotājs nav jāizraugās no strīdā iesaistīto valstu pārstāvjiem.

                  5.

                  Eiropas Komisijas pārstāvis vai tā vietnieks Administratīvajā komisijā darbojas padomdevēja statusā Revīzijas padomē.

                  6.

                  Revīzijas padomes priekšsēdētāja amatā ir persona, kura ir tās dalībvalsts valstspiederīgais, kuras pārstāvis Administratīvajā komisijā ieņem minētās komisijas priekšsēdētāja amatu.
                  Revīzijas padomes priekšsēdētājs kopā ar sekretariātu var veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai nevilcinoties atrisinātu visus jautājumus, kuri ir piekritīgi Revīzijas padomei.
                  Parasti darba grupu sanāksmes vada Revīzijas padomes priekšsēdētājs; darba grupas ir izveidotas, lai izskatītu Revīzijas padomei piekritīgus jautājumus; tomēr, ja priekšsēdētājam nav attiecīgu iespēju vai ja tiek izskatīti konkrēti īpaši jautājumi, priekšsēdētāju var pārstāvēt cita persona, kuru viņš ir iecēlis.

                  7.

                  Administratīvās komisijas sekretariāts sagatavo un organizē Administratīvās komisijas sanāksmes un protokolē tās. Sekretariāts veic darbus, kas vajadzīgi Revīzijas padomes funkcionēšanai. Sanāksmes darba kārtību, datumu un ilgumu saskaņo ar priekšsēdētāju.

                  8.

                  Administratīvās komisijas sekretariāts ne mazāk kā 20 dienas pirms katras sanāksmes sākuma nosūta darba kārtību Revīzijas padomes locekļiem un Administratīvās komisijas locekļiem.
                  Administratīvās komisijas sekretariāts tādā pašā laikposmā dara pieejamus dokumentus, kas attiecas uz sanāksmi.

                  9.

                  Ciktāl tas ir vajadzīgs, Administratīvās komisijas statūtus piemēro Revīzijas padomei.


title: 2006/298/EK: Komisijas Lēmums ( 2006. gada 20. aprīlis ), ar ko īstenošanas aģentūrām uztic atbalsta pārvaldību saistībā ar pirmspievienošanās pasākumiem lauksaimniecībā un lauku attīstībā Rumānijā laikposmā pirms pievienošanās

text:
               22.4.2006

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 109/9

      KOMISIJAS LĒMUMS

   (2006. gada 20. aprīlis),
   ar ko īstenošanas aģentūrām uztic atbalsta pārvaldību saistībā ar pirmspievienošanās pasākumiem lauksaimniecībā un lauku attīstībā Rumānijā laikposmā pirms pievienošanās
   (2006/298/EK)
   EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā Padomes 1999. gada 21. jūnija Regulu (EK) Nr. 1266/1999, ar ko nosaka atbalsta koordinēšanu kandidātvalstīm sakarā ar pirmspievienošanās stratēģiju un ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 3906/89 (1), un jo īpaši tās 12. panta 2. punktu,
   ņemot vērā Padomes 1999. gada 21. jūnija Regulu (EK) Nr. 1268/1999 par Kopienas atbalstu pirmspievienošanās pasākumiem lauksaimniecības un lauku attīstībai Centrāleiropas un Austrumeiropas kandidātvalstīs laikposmā pirms to pievienošanās (2), un jo īpaši tās 4. panta 5. un 6. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Speciālā pirmsiestāšanās programma lauksaimniecības un lauku attīstībai Rumānijā (še turpmāk – SAPARD) tika apstiprināta ar Komisijas 2000. gada 12. decembra C(2000) 3742 galīgais lēmumu, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas 2006. gada 11. aprīlis lēmumu C(2006) 1194 atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1268/1999 4. panta 5. un 6. punktam.

               (2)

               Rumānijas valdība un Komisija, rīkojoties Eiropas Kopienas vārdā, 2001. gada 2. februārī parakstīja daudzgadu finansēšanas līgumu, kas nosaka tehnisko sistēmu, tiesisko regulējumu un administratīvo sistēmu SAPARD izpildei, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar 2004. gada finansēšanas līgumu, kas parakstīts 2005. gada 12. maijā, kurš visbeidzot stājās spēkā 2005. gada 3. novembrī.

               (3)

               SAPARD aģentūru, valsts iestādi ar juridisko statusu, kas ir Lauksaimniecības, mežu un lauku attīstības ministrijas pakļautībā, Rumānijas kompetentā iestāde ir iecēlusi par dažu SAPARD programmā noteikto pasākumu īstenotāju. Valsts Finanšu ministrijas Valsts fonda departaments ir iecelts to finanšu funkciju pildīšanai, kas tam paredzētas saskaņā ar SAPARD īstenošanas noteikumiem.

               (4)

               Pamatojoties uz valstu un nozaru programmu/projektu pārvaldības jaudu, finanšu kontroles procedūru un ar valsts finansēm saistītu struktūru individuālu analīzi, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 1266/1999 12. panta 2. punktā, Komisija 2002. gada 31. jūlijā pieņēma Lēmumu 2002/638/EK (3), un 2003. gada 5. decembrī – Lēmumu 2003/846/EK (4), ar ko īstenošanas aģentūrām uztic atbalsta pārvaldību saistībā ar pirmspievienošanās pasākumiem lauksaimniecībā un lauku attīstībā Rumānijā laikposmā pirms pievienošanās attiecībā uz dažiem pasākumiem, kas paredzēti SAPARD.

               (5)

               Komisija ir veikusi turpmāku analīzi atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1266/1999 12. panta 2. punktam attiecībā uz 1.2. pasākumu “Kvalitātes, veterināro un augu veselības kontroles, pārtikas produktu kvalitātes un patērētāju aizsardzības struktūru uzlabošana”; 3.2. pasākumu “Ražotāju grupu izveidošana”; 3.3. pasākumu “Lauksaimnieciskās ražošanas metodes, kas paredzētas vides aizsardzībai un lauku ainavas saglabāšanai” un 3.5. pasākumu “Mežsaimniecība”, kā paredzēts SAPARD programmā. Komisija uzskata, ka arī attiecībā uz minētajiem pasākumiem Rumānija atbilst 4. līdz 6. panta noteikumiem un pielikumam Komisijas 2000. gada 7. jūnija Regulai (EK) Nr. 2222/2000, ar ko nosaka finanšu noteikumus, saskaņā ar kuriem piemērot Padomes Regulu (EK) Nr. 1268/1999 par Kopienas atbalstu pirmspievienošanās pasākumiem lauksaimniecības un lauku attīstībai Centrāleiropas un Austrumeiropas kandidātvalstīs laikposmā pirms to pievienošanās (5), kā arī atbilst Regulas (EK) Nr. 1266/1999 pielikumā izklāstītajam nosacījumu minimumam.

               (6)

               Tādēļ ir ieteicams atteikties no iepriekšēja apstiprinājuma prasības, kas minēta Regulas (EK) Nr. 1266/1999 12. panta 1. punktā, un decentralizēti uzticēt atbalsta pārvaldību Rumānijā SAPARD aģentūrai, Valsts Finanšu ministrijai un Valsts fondam attiecībā uz 1.2, 3.2 un 3.3 un 3.5. pasākumu.

               (7)

               Tomēr tā kā Komisijas veiktās pārbaudes attiecībā uz 1.2, 3.2, 3.3 un 3.5. pasākumu pamatojas uz sistēmu, kas vēl pilnībā nedarbojas attiecībā uz visiem attiecīgajiem elementiem, ir ieteicams pagaidu kārtā uzticēt SAPARD pārvaldību SAPARD aģentūrai, Valsts Finanšu ministrijai un Valsts fondam atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 2222/2000 3. panta 2. punktam.

               (8)

               Pilnībā uzticēt SAPARD programmas pārvaldību paredzēts tikai pēc tam, kad būs veiktas turpmākās pārbaudes, lai nodrošinātu, ka sistēma darbojas apmierinoši, un pēc tam, kad tiks īstenoti visi ieteikumi, ko Komisija var izdot attiecībā uz atbalsta pārvaldības uzticēšanu SAPARD aģentūrai, kas ir Lauksaimniecības, mežu, ūdenssaimniecības un vides ministrijas pakļautībā, kā arī Valsts Finanšu ministrijai un Valsts fondam.

               (9)

               Rumānijas varas iestādes 2005. gada 6. oktobrī ierosināja noteikumus par izdevumu pamatotību attiecībā uz 1.2. pasākumu, 3.2. pasākumu un 3.5. pasākumu saskaņā ar daudzgadu finansēšanas līguma B iedaļas 4. panta 1. punktu. Komisijai šajā sakarā ir jāpieņem lēmums. Attiecībā uz 3.3. pasākumu izdevumu pamatotības noteikumi ir paredzēti SAPARD programmā,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Ar šo tiek atcelta prasība Komisijai iepriekš apstiprināt projekta izvēli un līguma noslēgšanu attiecībā uz 1.2, 3.2 un 3.3. pasākumu, ko veic Rumānija, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 1266/1999 12. panta 1. punktā.
   2. pants
   SAPARD programmas pārvaldība pagaidu kārtā tiek uzticēta:

               1)

               SAPARD aģentūrai, par kuru atbild Lauksaimniecības, mežu un lauku attīstības ministrija (43 Ştirbei Vodă, Sector 1, Bucharest), īstenojot 1.2. pasākumu “Kvalitātes, veterināro un augu veselības kontroles, pārtikas produktu kvalitātes un patērētāju aizsardzības struktūru uzlabošana”; 3.2. pasākumu “Ražotāju grupu izveidošana”; 3.3. pasākumu “Lauksaimnieciskās ražošanas metodes, kas paredzētas vides aizsardzībai un lauku ainavas saglabāšanai” un 3.5. pasākumu “Mežsaimniecība”, kā noteikts lauksaimniecības un lauku attīstības programmā, ko apstiprināja ar Komisijas 2000. gada 12. decembra Lēmumu K(2000) 3742 galīgais, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Lēmumu, K(2006) 1194 kas pieņemts 2006. gada 11. aprīlī;

               2)

               Valsts Finanšu ministrijas Valsts fondam (44 Mircea Vodă Bulevard, Bucharest) to finanšu funkciju pildīšanai, kas tam paredzētas saskaņā ar SAPARD programmas īstenošanu attiecībā uz Rumānijas 1.2., 3.2., 3.3. un 3.5. pasākumu.

         3. pants
   Ievērojot šo lēmumu, izdevumi ir atļauti Kopienas līdzfinansējumam tikai tad, ja saņēmējiem tie radušies sākot no dienas, kad šīs lēmums stājies spēkā, vai, ja tie radušies vēlāk, tad no tā tiesību akta spēkā stāšanās dienas, kas tos padara par attiecīgā projekta saņēmējiem, izņemot priekšizpēti un saistītos pētījumus, kuru spēkā stāšanās datums ir 2000. gada 12. decembris, ar nosacījumu, ka visos gadījumos SAPARD aģentūra šos izdevumus nav segusi pirms šā lēmuma spēkā stāšanās dienas.
   4. pants
   Neskarot lēmumus, ar kuriem atbilstīgi SAPARD piešķir atbalstu individuāliem saņēmējiem, piemēro izdevumu pamatotības noteikumus, ko ierosinājusi Rumānija 2005. gada 22. septembra vēstulē Nr. 70832, kas Kopienā reģistrēta ar numuru 29071.

      Briselē, 2006. gada 20. aprīlī

            Komisijas vārdā —

            Komisijas locekle

         Mariann FISCHER BOEL

      (1)  OV L 161, 26.6.1999., 68. lpp.

      (2)  OV L 161, 26.6.1999., 87. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2257/2004 (OV L 389, 30.12.2004., 1. lpp.).

      (3)  OV L 206, 3.8.2002., 31. lpp.

      (4)  OV L 321, 6.12.2003., 62. lpp.

      (5)  OV L 253, 7.10.2000., 5. lpp., Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 188/2003 (OV L 27, 1.2.2003., 14. lpp.).


title: Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2015/656 (2015. gada 4. februāris) par nosacījumiem, kurus ievērojot kredītiestādēm ļauts 1. līmeņa pamatkapitālā iekļaut starpposma vai gada beigu peļņu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 26. panta 2. punktu (ECB/2015/4)

text:
               25.4.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 107/76

         EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS LĒMUMS (ES) 2015/656
   (2015. gada 4. februāris)
   par nosacījumiem, kurus ievērojot kredītiestādēm ļauts 1. līmeņa pamatkapitālā iekļaut starpposma vai gada beigu peļņu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 26. panta 2. punktu (ECB/2015/4)
   EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,
   ņemot vērā Padomes 2013. gada 15. oktobra Regulu (ES) Nr. 1024/2013, ar ko Eiropas Centrālajai bankai uztic īpašus uzdevumus saistībā ar politikas nostādnēm, kas attiecas uz kredītiestāžu prudenciālo uzraudzību (1), un jo īpaši tās 4. panta 1. punkta d) apakšpunktu un 4. panta 3. punkta otro daļu,
   tā kā:

               (1)

               Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 575/2013 (2) 26. panta 2. punkts ieviesa jaunu procedūru, saskaņā ar kuru vajadzīga kompetentās iestādes atļauja, lai 1. līmeņa pamatkapitālā iekļautu starpposma vai gada beigu peļņu, pirms iestāde ir pieņēmusi oficiālu lēmumu, ar ko apstiprina iestādes galīgo gada peļņu vai zaudējumus. Šo atļauju piešķir, ja ievēroti divi šādi nosacījumi: peļņu pārbaudījušas no iestādes neatkarīgas personas, kas ir atbildīgas par šīs iestādes pārskatu revīziju, un iestāde kompetentajai iestādei pārliecinoši pierādījusi, ka no šīs peļņas ir atskaitītas jebkādas paredzamas maksas vai dividendes.

               (2)

               Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 241/2014 (3) 2. un 3. pants nosaka jēdziena “paredzams” nozīmi Regulas (ES) Nr. 575/2013 26. panta 2. punkta b) apakšpunkta vajadzībām.

               (3)

               Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 680/2014 (4) nosaka vienotas prasības uzraudzības pārskatu sniegšanai.

               (4)

               Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1024/2013 4. panta 1. punkta d) apakšpunktu Eiropas Centrālā banka (ECB) ir kompetentā iestāde, kas atbild par atļaujas piešķiršanu tās tiešā uzraudzībā esošām kredītiestādēm 1. līmeņa pamatkapitālā iekļaut starpposma vai gada beigu peļņu, ja ievēroti iepriekš minētie nosacījumi.

               (5)

               Ņemot vērā to, ka ar Deleģēto regulu (ES) Nr. 241/2014 saskaņota metode paredzamo maksu vai dividenžu atskaitīšanai no starpposma vai gada beigu peļņas Regulas (ES) Nr. 575/2013 26. panta 2. punktā minētās atļaujas piešķiršanas vajadzībām, atļauju 1. līmeņa pamatkapitālā ietvert starpposma vai gada beigu peļņu piešķir, ja ievēroti noteikti nosacījumi.

               (6)

               Gadījumos, kuros netiek izpildīti nosacījumi šā lēmuma piemērošanai, lūgumus atļaut 1. līmeņa pamatkapitālā ietvert starpposma vai gada beigu peļņu ECB izvērtē individuāli,

         IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU.
   1. pants
   Priekšmets un piemērošanas joma
   1.   Šis lēmums nosaka nosacījumus, kurus ievērojot ECB ir nolēmusi piešķirt kredītiestādēm atļauju 1. līmeņa pamatkapitālā iekļaut starpposma vai gada beigu peļņu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 26. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktu.
   2.   Šis lēmums neierobežo kredītiestāžu tiesības lūgt ECB atļauju 1. līmeņa pamatkapitālā ietvert starpposma vai gada beigu peļņu gadījumos, uz kuriem neattiecas šis lēmums.
   3.   Šis lēmums attiecas uz kredītiestādēm, attiecībā uz kurām ECB īsteno tiešu uzraudzību saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas Regulu (ES) Nr. 468/2014 (ECB/2014/17) (5).
   2. pants
   Definīcijas
   Šajā lēmumā piemēro šādas definīcijas:

               1)

               “kredītiestāde” ir kredītiestāde, kura definēta Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 1. apakšpunktā un kuru uzrauga ECB;

               2)

               “konsolidēti” ir konsolidēti, kā tas definēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 48. apakšpunktā;

               3)

               “subkonsolidēti” ir subkonsolidēti, kā tas definēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 49. apakšpunktā;

               4)

               “konsolidējošā iestāde” ir kredītiestāde, kura attiecīgos gadījumos konsolidēti vai subkonsolidēti ievēro Regulā (ES) Nr. 575/2013 noteiktās prasības saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 11. un 18. pantu;

               5)

               “starpposma peļņa” ir peļņa, kura noteikta piemērojamā grāmatvedības regulējumā un kuru aprēķina par atsauces periodu, kas ir īsāks par pilnu finanšu gadu, pirms iestāde pieņēmusi oficiālu lēmumu, ar ko apstiprina iestādes galīgo peļņu vai zaudējumus;

               6)

               “gada beigu peļņa” ir peļņa, kura noteikta piemērojamā grāmatvedības regulējumā un kuru aprēķina par atsauces periodu, kas ir pilns finanšu gads, pirms iestāde pieņēmusi oficiālu lēmumu, ar ko apstiprina iestādes galīgo peļņu vai zaudējumus;

               7)

               “izmaksas koeficients konsolidētā līmenī” ir koeficients starp: a) dividendēm, kuras netiek izmaksātas veidā, kas nesamazina 1. līmeņa pamatkapitālu (piem., dividendēm akciju formā), un kuras sadalītas konsolidējošās iestādes īpašniekiem; un b) pēcnodokļu peļņu, kas attiecināma uz konsolidējošās iestādes īpašniekiem. Ja attiecīgajā gadā koeficients starp a) un b) ir negatīvs vai lielāks par 100 %, uzskata, ka izmaksas koeficients ir 100 %. Ja attiecīgajā gadā b) ir nulle, uzskata, ka izmaksas koeficients ir 0 %, ja a) ir nulle, un 100 %, ja a) ir lielāks par nulli;

               8)

               “izmaksas koeficients individuālā līmenī” ir koeficients starp: a) dividendēm, kuras netiek izmaksātas veidā, kas nesamazina 1. līmeņa pamatkapitālu (piem., dividendēm akciju formā), un kuras sadalītas iestādes īpašniekiem; un b) pēcnodokļu peļņu. Ja attiecīgajā gadā koeficients starp a) un b) ir negatīvs vai lielāks par 100 %, uzskata, ka izmaksas koeficients ir 100 %. Ja attiecīgajā gadā b) ir nulle, uzskata, ka izmaksas koeficients ir 0 %, ja a) ir nulle, un 100 %, ja a) ir lielāks par nulli.

         3. pants
   Atļauja 1. līmeņa pamatkapitālā iekļaut starpposma vai gada beigu peļņu
   1.   Regulas (ES) Nr. 575/2013 26. panta 2. punkta vajadzībām kredītiestādēm atļauts 1. līmeņa pamatkapitālā iekļaut starpposma vai gada beigu peļņu, pirms iestāde pieņēmusi oficiālu lēmumu, ar ko apstiprina iestādes galīgo gada peļņu vai zaudējumus, ar nosacījumu, ka kredītiestāde ievērojusi šā lēmuma 4. un 5. pantā noteiktos nosacījumus.
   2.   Šā lēmuma 4. un 5. pantā izklāstītajiem nosacījumiem jāatbilst, pirms tiek iesniegti piemērojamie pārskati par pašu kapitālu un pašu kapitāla prasībām saskaņā ar pārskatu nosūtīšanas datumiem, kas noteikti Īstenošanas regulas (ES) Nr. 680/2014 3. pantā.
   3.   Kredītiestādes, kuras vēlas 1. līmeņa pamatkapitālā iekļaut starpposma vai gada beigu peļņu, nosūta ECB vēstuli, kas ietver šā lēmuma 4. un 5. pantā prasītos dokumentus. Trīs dienu laikā pēc attiecīgo dokumentu saņemšanas ECB paziņo kredītiestādēm, vai šādi dokumenti satur šajā lēmumā prasīto informāciju.
   4. pants
   Peļņas pārbaude
   1.   ECB uzskata, ka Regulas (ES) Nr. 575/2013 26. panta 2. punkta a) apakšpunktā noteiktā pārbaudes prasība ir izpildīta, ja paziņojumu nosūtījusī kredītiestāde ECB iesniegusi kredītiestādes ārējā revidenta parakstītu dokumentu, kas atbilst 3. un 4. punktā noteiktajām prasībām.
   2.   Kredītiestādes, kuras paziņo par savu nolūku 1. līmeņa pamatkapitālā iekļaut starpposma vai gada beigu peļņu dažādos konsolidācijas līmeņos vai individuālā līmenī, var iesniegt 1. punktā minēto dokumentu augstākajā konsolidācijas līmenī.
   3.   Gada beigu peļņas pārbaudes dokuments ir revīzijas ziņojums vai apstiprinājuma vēstule, kas norāda, ka revīzija nav pabeigta un ka revidentu rīcībā nav informācijas, kura liecinātu, ka galīgajā ziņojumā tiks iekļauts atzinums ar piezīmēm.
   4.   Starpposma peļņas pārbaudes dokuments ir revīzijas ziņojums vai pārskata ziņojums (kas noteikts Starptautiskās Revīzijas un apliecinājuma standartu padomes izdotajā International Standard on Review Engagements 2410 vai salīdzināmā nacionālā līmeņa standartā), vai 3. punktā noteiktā apstiprinājuma vēstule ar nosacījumu, ka kredītiestādes veiktā pārbaude ietver revīzijas ziņojumu.
   5. pants
   Paredzamo maksu vai dividenžu atskaitīšana no peļņas
   1.   Lai pierādītu, ka no peļņas atskaitītas jebkādas paredzamas maksas vai dividendes, kredītiestāde:

               a)

               iesniedz apliecinājumu par to, ka peļņa uzrādīta saskaņā ar piemērojamā grāmatvedības regulējumā noteiktajiem principiem un ka prudenciālās konsolidācijas tvērums nav būtiski plašāks par tās pārbaudes tvērumu, kas norādīta 4. pantā minētajā ārējā revidenta dokumentā; un

               b)

               iesniedz ECB kvalificētas personas parakstītu dokumentu, kurā sīki izklāstītas starpposma vai gada beigu peļņas sastāvdaļas, t. sk. atskaitījumi jebkādām paredzamām maksām vai dividendēm.

         2.   Gadījumos, kuros starpposma vai gada beigu peļņa jāiekļauj konsolidēti vai subkonsolidēti, 1. punktā minētās prasības izpilda konsolidējošā iestāde.
   3.   Atskaitāmās dividendes ir summa, kuru oficiāli ierosinājusi vai par kuru lēmumu pieņēmusi vadības struktūra. Ja šāds oficiāls priekšlikums vai lēmums vēl nav pieņemts, atskaitāmās dividendes ir lielākā no šīm summām:

               a)

               maksimālā dividenžu summa, kas aprēķināta saskaņā ar iekšējo dividenžu izmaksas kārtību;

               b)

               dividendes, kas aprēķinātas, pamatojoties uz pēdējo trīs gadu vidējo izmaksas koeficientu;

               c)

               dividendes, kas aprēķinātas, pamatojoties uz iepriekšējā gada izmaksas koeficientu.

         4.   Uz dividenžu atskaitīšanu, kuras pamatā nav kāda no 3. punktā minētajām metodēm, šis lēmums neattiecas.
   5.   Šā panta 1. punkta b) apakšpunkta vajadzībām kvalificēta persona ir persona, kuru iestādes vadības struktūra pienācīgi pilnvarojusi parakstīties tās vārdā.
   6.   Šā panta 1. punkta vajadzībām iestādes izmanto vēstules paraugu šā lēmuma pielikumā.
   6. pants
   Stāšanās spēkā
   1.   Šis lēmums stājas spēkā 2015. gada 6. februārī.
   2.   Šo lēmumu piemēro no 2014. gada 31. decembra pārskatu sniegšanas atsauces datuma saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 680/2014 2. pantu.

      Frankfurtē pie Mainas, 2015. gada 4. februārī

            ECB prezidents

         Mario DRAGHI

      (1)  OV L 287, 29.10.2013., 63. lpp.

      (2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Regula (ES) Nr. 575/2013 par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.).

      (3)  Komisijas 2014. gada 7. janvāra Deleģētā regula (ES) Nr. 241/2014, ar kuru Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 papildina saistībā ar regulatīvajiem tehniskajiem standartiem, kas attiecas uz iestāžu pašu kapitāla prasībām (OV L 74, 14.3.2014., 8. lpp.).

      (4)  Komisijas 2014. gada 16. aprīļa Īstenošanas regula (ES) Nr. 680/2014, ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus attiecībā uz iestāžu sniegtajiem uzraudzības pārskatiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 (OV L 191, 28.6.2014., 1. lpp.).

      (5)  Eiropas Centrālās bankas 2014. gada 16. aprīļa Regula (ES) Nr. 468/2014, ar ko izveido Vienotā uzraudzības mehānisma pamatstruktūru Eiropas Centrālās bankas sadarbībai ar nacionālajām kompetentajām un norīkotajām iestādēm (VUM pamatregula) (ECB/2014/17) (OV L 141, 14.5.2014., 1. lpp.).

      PIELIKUMS
      [Iestādes nosaukums un kontaktinformācija]
      [KUK koordinatora vārds un kontaktinformācija]
      [Vieta, datums]
      [Iestādes lietv. nr.]

         Peļņas iekļaušana 1. līmeņa pamatkapitālā

      A. god. k-gs!/Ļ. cien. k-dze!
      Lai iesniegtu uzraudzības pārskatus attiecībā uz [uzraudzības pārskatu atsauces datums], saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 575/2013 26. panta 2. punktu un Eiropas Centrālās bankas Lēmumu (ES) 2015/656 (ECB/2015/4) es ar šo paziņoju [iestādes/banku grupas/banku apakšgrupas nosaukums] nolūku iekļaut savā [individuālajā/konsolidētajā] 1. līmeņa pamatkapitālā tīro peļņu, kas uzrādīta tās [starpposma/gada] finanšu pārskatos [bilances datums].
      Tīrā peļņa, kas tiks iekļauta 1. līmeņa pamatkapitālā, aprēķināta šādi:

                  a)

                  nesadalītā peļņa pirms nodokļu nomaksas

                  [EUR 0]

                  b)

                  nodokļi

                  [EUR 0]

                  c)

                  uzraudzības iestādes noteiktas citas maksas (1)

                  [EUR 0]

                  d)

                  peļņas un zaudējumu aprēķinā neiekļautas citas paredzamas maksas (2)

                  [EUR 0]

                  e)

                  maksas kopā (b + c + d)

                  [EUR 0]

                  f)

                  nolemtās vai ierosinātās dividendes (3)

                  [EUR 0/tukšs]

                  g)

                  maksimālās dividendes saskaņā ar iekšējo kārtību (4)

                  [EUR 0]

                  h)

                  dividendes, pamatojoties uz (pēdējo trīs gadu) vidējo izmaksas koeficientu (5)

                  [EUR 0]

                  i)

                  dividendes, pamatojoties uz iepriekšējā gada izmaksas koeficientu

                  [EUR 0]

                  j)

                  atskaitāmās dividendes (max (g, h, i), ja f ir tukšs; citos gadījumos – f)

                  [EUR 0]

                  k)

                  regulatīvo ierobežojumu ietekme (6)

                  [EUR 0]

                  l)

                  peļņa, kas var tikt iekļauta 1. līmeņa pamatkapitālā (a – e – j + k)

                  [EUR 0]

            Iepriekšminētiem nolūkiem ar šo apliecinu, ka:

                  —

                  iepriekš norādītie aprēķini, ciktāl man zināms, ir precīzi,

                  —

                  peļņu pārbaudījušas personas, kuras ir neatkarīgas no šīs iestādes un kuras atbild par šīs iestādes pārskatu revīziju, kā prasīts Regulas (ES) Nr. 575/2013 26. panta 2. punktā un Lēmumā (ES) 2015/656 (ECB/2015/4). Šajā sakarā pievienoju [revidenta vārds] [revīzijas ziņojumu/pārskata ziņojumu/apstiprinājuma vēstuli],

                  —

                  peļņa izvērtēta, ievērojot piemērojamā grāmatvedības regulējumā noteiktos principus,

                  —

                  jebkādas paredzamās maksas vai dividendes atskaitītas no peļņas, kā uzrādīts iepriekš,

                  —

                  atskaitāmo dividenžu summa aplēsta saskaņā ar Lēmumu (ES) 2015/656 (ECB/2015/4). T. sk. atskaitāmās dividendes aplēstas, pamatojoties uz oficiālu lēmumu/priekšlikumu vai, ja šāds oficiāls lēmums/priekšlikums nav pieejams, uz lielāko no šīm summām: i) maksimālā dividenžu summa saskaņā ar dividenžu izmaksas kārtību; ii) dividendes, pamatojoties uz pēdējo trīs gadu vidējo izmaksas koeficientu; iii) dividendes, pamatojoties uz iepriekšējā gada izmaksas koeficientu. Ja sagaidāmā dividenžu izmaksa aprēķināta, izmantojot izmaksu diapazonu, nevis fiksētas summas, izmantotas šā diapazona lielākās summas,

                  —

                  [iestādes/banku grupas/banku apakšgrupas nosaukums] vadības struktūra apņemas sniegt priekšlikumu par dividenžu sadali, kas pilnībā atbilst iepriekš norādītajam tīrās pelņas aprēķinam.

            Ar patiesu cieņu –
      [pilnvarotās personas vārds un amats]

         (1)  Deleģētās regulas (ES) Nr. 241/2014 3. panta 1. punkta b) apakšpunkts

         (2)  Deleģētās regulas (ES) Nr. 241/2014 3. panta 2. punkts.

         (3)  Deleģētās regulas (ES) Nr. 241/2014 2. panta 2. un 10. punkts. Šis ir nulle vienīgi tad, ja ir oficiāls lēmums vai priekšlikums neveikt dividenžu sadali. Ja oficiāla lēmuma vai priekšlikuma nav, aili atstāj tukšu.

         (4)  Deleģētās regulas (ES) Nr. 241/2014 2. panta 4.–6. punkts.

         (5)  Deleģētās regulas (ES) Nr. 241/2014 2. panta 7. punkts.

         (6)  Deleģētās regulas (ES) Nr. 241/2014 2. panta 9. punkts.


title: 2013/786/ES: Padomes Lēmums ( 2013. gada 16. decembris ) par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu protokolu starp Eiropas Savienību un Komoru Salu Savienību, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts starp abām Pusēm spēkā esošajā Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē

text:
                  21.12.2013

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 349/4

         PADOMES LĒMUMS
         (2013. gada 16. decembris)
         par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu protokolu starp Eiropas Savienību un Komoru Salu Savienību, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts starp abām Pusēm spēkā esošajā Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē
         (2013/786/ES)
         EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. pantu saistībā ar 218. panta 5. punktu,
         ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
         tā kā:

                     (1)

                     Padome 2006. gada 5. oktobrī, pieņemot Regulu (EK) Nr. 1563/2006 (1), apstiprināja Partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Komoru Salu Savienību (turpmāk “partnerattiecību nolīgums”).

                     (2)

                     Minētajam partnerattiecību nolīgumam pievienotā patlaban spēkā esošā protokola (2) termiņš beigsies 2013. gada 30. decembrī.

                     (3)

                     Padome ir pilnvarojusi Komisiju risināt sarunas par jaunu protokolu, ar kuru Eiropas Savienības kuģiem piešķir zvejas iespējas Komoru Salu ūdeņos. Šo sarunu rezultātā 2013. gada 5. jūlijā tika parafēts jaunais protokols.

                     (4)

                     Lai nodrošinātu Eiropas Savienības kuģu zvejas darbību turpināšanos, jaunais protokols būtu provizoriski jāpiemēro no 2014. gada 1. janvāra, kamēr tiek pabeigtas procedūras, kas nepieciešamas tā noslēgšanai.

                     (5)

                     Tādēļ jaunais protokols būtu jāparaksta,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Ar šo tiek atļauts Eiropas Savienības vārdā parakstīt protokolu starp Eiropas Savienību un Komoru Salu Savienību, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts starp abām Pusēm spēkā esošajā Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē (turpmāk “protokols”), ņemot vērā minētā protokola noslēgšanu.
            Protokola teksts ir pievienots šim lēmumam.

            2. pants
            Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas Eiropas Savienības vārdā parakstīt protokolu.

            3. pants
            Protokolu provizoriski piemēro no 2014. gada 1. janvāra, kamēr tiek pabeigtas procedūras tā noslēgšanai.

            4. pants
            Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

            Briselē, 2013. gada 16. decembrī

                  Padomes vārdā –

                  priekšsēdētājs

               V. JUKNA

            (1)  Padomes Regula (EK) Nr. 1563/2006 (2006. gada 5. oktobris), lai noslēgtu Partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Komoru Salu Savienību (OV L 290, 20.10.2006., 6. lpp.).

            (2)  Protokols, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts Eiropas Kopienas un Komoru Salu Savienības Zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumā (OV L 335, 18.12.2010., 3. lpp.).