title: 2004/518/EK:Padomes lēmums (2004. gada 14. jūnijs) par principiem, prioritātēm un nosacījumiem, kas ietverti Eiropas partnerībā ar Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku

text:
               23.6.2004

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 222/20

      PADOMES LĒMUMS

   (2004. gada 14. jūnijs)
   par principiem, prioritātēm un nosacījumiem, kas ietverti Eiropas partnerībā ar Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku
   (2004/518/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 533/2004 (2004. gada 22. marts) par Eiropas partnerību izveidošanu atbilstīgi stabilizācijas un asociācijas procesam (1), un jo īpaši tās 2. pantu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Eiropadomes Saloniku sanāksmē 2003. gada 19. un 20. jūnijā tika atbalstīta “Saloniku darba kārtība Rietumbalkānu valstīm: ceļā uz Eiropas integrāciju”, kurā Eiropas partnerību izveide ir minēta kā viens no līdzekļiem, kā stiprināt stabilizācijas un asociācijas procesu.

               (2)

               Regula (EK) Nr. 533/2004 paredz, ka Padomei pēc Komisijas priekšlikuma ar kvalificētu balsu vairākumu jāpieņem lēmums par Eiropas partnerībās iekļaujamiem principiem, prioritātēm un nosacījumiem, kā arī par jebkuriem turpmākiem pielāgojumiem. Tāpat minētā regula paredz, ka Eiropas partnerību īstenošanas kontroli nodrošina, izmantojot mehānismus, kas izveidoti saskaņā ar stabilizācijas un asociācijas procesu, jo īpaši ar gada ziņojumiem.

               (3)

               Komisijas 2004. gada ziņojums sniedz analīzi par Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas sagatavošanās pasākumiem turpmākai integrācijai Eiropas Savienībā, kā arī nosaka vairākas prioritāras jomas turpmākai darbībai.

               (4)

               Lai sagatavotos turpmākai integrācijai Eiropas Savienībā, Bijušajai Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikai būtu jāsagatavo sīki izstrādāts plāns ar grafiku attiecībā uz pasākumiem, ko Albānija paredz veikt šajā sakarā,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 533/2004 1. pantu šā lēmuma pielikumā, kas ir lēmuma sastāvdaļa, ir izklāstīti principi, prioritātes un nosacījumi Eiropas partnerībai ar Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku.
   2. pants
   Eiropas partnerības īstenošanu pārbauda, izmantojot mehānismus, kas izveidoti saskaņā ar stabilizācijas un asociācijas procesu.
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā trešajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Luksemburgā, 2004. gada 14. jūnijā

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         B. COWEN

      (1)  OV L 86, 24.3.2004., 1. lpp.

      PIELIKUMS
      1.   IEVADS
      Saloniku darba kārtībā ir norādītas metodes un līdzekļi, kā stiprināt stabilizācijas un asociācijas procesu, tostarp ieviešot Eiropas partnerības.
      Pamatojoties uz Komisijas gada ziņojumu, Eiropas partnerības ar Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku mērķis ir noteikt darbības prioritātes, lai atbalstītu centienus tuvināties Eiropas Savienībai atbilstīgi saskaņotai programmai. Šīs prioritātes ir piemērotas Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas specifiskajām vajadzībām un sagatavotības pakāpei un vajadzības gadījumā tiks atjauninātas. Eiropas partnerībā arī iekļautas pamatnostādnes finanšu palīdzības sniegšanai Bijušajai Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikai.
      Paredzams, ka Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika pieņems plānu, kurā būs grafiks un sīki izstrādāta informācija par to, kā tā plāno ieviest Eiropas partnerības noteiktās prioritātes. Plānā arī jānorāda veids, kā ieviest Saloniku darba kārtību, prioritātes organizētās noziedzības un korupcijas apkarošanai, kuras noteica 2002. gada Londonas konferencē un2003. gada 28. novembra ministru sanāksmē Briselē ES-Rietumbalkānu foruma laikā, kā arī pasākumus, ar ko katra Rietumbalkānu valsts iepazīstināja 2003. gada 5. novembra sanāksmē Belgradā, kuru rīkoja kā “Ohridas konferences par robežu integrētu pārvaldību” pārskata sanāksmi.
      2.   PRINCIPI
      Stabilizācijas un asociācijas process joprojām veido programmu Rietumbalkānu valstu kursam uz Eiropu līdz pat šo valstu pievienošanās brīdim.
      Galvenās prioritātes, kas noteiktas Bijušajai Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikai, saistās ar tās spēju atbilst 1993. gada Kopenhāgenas Eiropadomes noteiktajiem kritērijiem un stabilizācijas un asociācijas procesam izvirzītajiem nosacījumiem, jo īpaši nosacījumiem, kas noteikti Padomes 1997. gada 29. aprīļa un 1999. gada 21.–22. jūnija secinājumos, 2000. gada 24. novembra Zagrebas galotņu tikšanās nobeiguma deklarācijā un Saloniku darba kārtībā.
      3.   PRIORITĀTES
      Komisijas gada ziņojumā novērtēti panākumi un atzīmētas jomas, kurās valstij jāpieliek lielākas pūles. Prioritātes, kas uzskaitītas šajā Eiropas partnerībā, tika noteiktas, balstoties uz to, ka ir pamats uzskatīt, ka Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika tuvākajos gados varēs izpildīt partnerībā noteiktos uzdevumus vai būtiski virzīt tālāk to izpildi. Izšķir īstermiņa prioritātes, kuru īstenošanai paredz vienu līdz divus gadus, no vidējā termiņa prioritātēm, kuru īstenošanai paredz trīs līdz četrus gadus.
      Eiropas partnerība norāda galvenās prioritārās jomas Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas sagatavošanās darbiem turpmākai integrācijai Eiropas Savienībā, ņemot par pamatu analīzi, kas ietverta Komisijas 2004. gada ziņojumā. Jāatgādina, ka, attiecībā uz tiesību aktu tuvināšanu, ES acquis inkorporēšana tiesību aktos pati par sevi nav pietiekama; būs nepieciešams arī sagatavoties tā pilnīgai īstenošanai.
      3.1.   ĪSTERMIŅA PRIORITĀTES
      Politiskais stāvoklis
      Demokrātija un tiesiskums
      Nodrošināt valsts iestāžu darbību visā tās teritorijā
      Īstenot Ohridas pamatnolīgumu– īstenot jau pieņemtos tiesību aktus pamatnolīguma (PN) īstenošanai. Pieņemt pārejos tiesību aktus, kas nepieciešami PN izveidei, jo īpaši pieņemt un īstenot Likumus par Teritoriālo organizāciju, pašvaldību finansēm un Skopjes pilsētu. Sasniegt strauju progresu decentralizācijas procesa attīstībā, lai veicinātu vietējo vēlēšanu pienācīgu norisi, jo īpaši stiprinot pašvaldību spējas veikt finanšu vadību un tām deleģēto kompetenču un to pārziņā nodoto līdzekļu vadību, nodrošinot apmācību, konsultācijas un aprīkojumu. Tai pašā laikā stiprināt administratīvās spējas vadīt un veicināt decentralizācijas procesu, arī centrālā līmenī, jo īpaši Vietējo pašvaldību ministrijas un Finanšu ministrijas līmenī attiecībā uz fiskālo decentralizāciju un citu attiecīgo ministriju līmenī to kompetences jomās. Nodrošināt, ka budžetā ir paredzēti atbilstoši resursi kompetences sekmīgas nodošanas nodrošināšanai. Pieņemt vidēja termiņa stratēģisku plānu minoritāšu taisnīgai pārstāvībai, tostarp atbilstošus budžeta līdzekļus, un nodrošināt plāna ātru īstenošanu. Veikt papildus pasākumus PN Valodas lietošanas un kopienas simbolu noteikumu īstenošanas nodrošināšanai. Uzlabot valdības novērošanas un novērtēšanas spējas. Pielikt pūles bijušo krīzes centru atjaunošanai.
      Uzlabot valsts pārvaldes darbību– Pilnībā īstenot Civildienesta nolikumu. Turpināt attīstīt Ierēdņu aģentūru. Attīstīt atbilstošu stratēģisku plānošanu un attiecīgu līdzekļu piešķiršanu visās ministrijās un valdības līmenī. Īstenot Ģenerālsekretariāta Stratēģiskās attīstības plānu. Pabeigt iesāktās funkcionālās analīzes visās valsts struktūrās un veikt pasākumus to ieteikumu īstenošanai, ņemot vērā decentralizācijas procesu. Uzlabot administratīvo pārredzamību un pieņemt likumu par informācijas publisku pieejamību. Pārstrādāt likumus par administratīvajām procedūrām un administratīvajiem strīdiem, lai stiprinātu pilsoņu tiesību aizsardzību. Pilnībā īstenot 2003. gada Likumu par ombudu un pabeigt ombuda biroja pārveidošanu. Nodrošināt, ka ombuda ieteikumi tiek ņemti vērā. Veicināt pilsoniskas sabiedrības izveidi, tostarp sociālo partneru organizāciju izveidi, un to aktīvu līdzdalību lēmumu pieņemšanas procesā.
      Nostiprināt tiesu sistēmu– Sagatavot visaptverošu tiesu reformu. Pārskatīt pašreizējo tiesnešu un prokuroru atlases, iecelšanas amatā un paaugstināšanas amatā sistēmu, lai nodrošinātu tiesnešu politisko neatkarību un neatceļamību un karjeras attīstību, kas balstīta uz nopelniem. Sagatavot nepieciešamos konstitucionālos un likumu grozījumus, lai nodrošinātu atbildīgās struktūras neatkarību tās izvēles izdarīšanā un karjeras attīstībā. Vienkāršot tiesas procedūras. Uzlabot tiesas lēmumu izpildi. Ieviest alternatīvus strīdu izšķiršanas mehānismus, tostarp arbitrāžu un starpniecību krimināllietās. Nodrošināt atbilstīgu īpašuma tiesību un tiesu spriedumu ievērošanu civillikuma jomā. Stiprināt iestāžu spējas apmācīt tiesnešus un prokurorus un nodrošināt Valsts Tiesnešu skolas izveidi. Nodrošināt adekvātas sākumapmācības un arodmācības programmas.
      Uzlabot cīņu pret korupciju– Īstenot stratēģiju cīņai pret korupciju. Palielināt iestāžu spējas izmeklēt un veikt kriminālvajāšanas korupcijas gadījumos. Uzlabot koordināciju un nodrošināt sadarbību starp tiesībaizsardzības aģentūrām un Valsts Korupcijas novēršanas komisiju. Uzlabot izmeklēšanas informācijas apmaiņu korupcijas lietās starp struktūrām, kas ir atbildīgas par likumpārkāpuma konstatēšanu, izmeklēšanu un kriminālvajāšanu ierosinātajās lietās. Stiprināt un īstenot noteikumus, ko piemēro ierēdņu ienākumu deklarācijām, interešu konfliktiem, publisko iepirkumu pārredzamību un administrācijas iekšējo un ārējo kontroli. Pieņemt atbilstīgus tiesību aktus par politisko partiju finansēšanu.
      Cilvēktiesības un minoritāšu aizsardzība
      Veicināt cilvēktiesību ievērošanu tiesībaizsardzības iestāžu darbībā– Nodrošināt, ka pilnībā tiek ievērota Eiropas Cilvēktiesību konvencija, Eiropas Padomes Konvencija pret spīdzināšanu un citiem nežēlīgiem, necilvēcīgiem vai cieņu pazemojošiem apiešanās un sodīšanas veidiem un citas attiecīgas starptautiskas konvencijas. Īstenot Ētikas kodeksu un nodrošināt, ka pārkāpumi tiek sodīti. Risināt iepriekšējus pārkāpumu gadījumus, piemērojot atbilstīgus sodus. Uzlabot profesionālo standartu iekšējo kontroli un ievērošanu visās tiesībaizsardzības aģentūrās un tiesu un cietumu administrācijās. Ievērot pirmstiesas aizturēšanas noteikumus. Veicināt policijas, tiesnešu, prokuratūras un citu tiesībaizsardzības struktūru izpratni par to saistībām attiecībā uz cilvēktiesībām, un nodrošināt to īstenošanu saskaņā ar starptautiskām prasībām.
      Veicināt vārda un plašsaziņas līdzekļu darbības brīvību– Pārskatīt apraides tiesisko regulējumu, lai novērstu politisku iejaukšanos. Veikt konkrētus pasākumus plašsaziņas līdzekļu pārvaldes iestāžu neatkarības nodrošināšanai. Pārskatīt tiesību aktus par goda un cieņas aizskaršanu, lai tajos atspoguļotu Eiropas standartus un Eiropas Cilvēktiesību tiesas praksi.
      Nodrošināt minoritāšu tiesību ievērošanu– Nodrošināt, ka trešās Valsts universitātes izveidošanas process Tetovā tiek pabeigts tā, lai izveidotos cieša sadarbība ar Dienvidaustrumu Eiropas universitāti un lai nodrošinātu akadēmiskos standartus atbilstīgi Boloņas deklarācijai.
      Reģionālā un starptautiskā sadarbība
      Veicināt reģionālo sadarbību– ievērot stabilizācijas un asociācijas procesa noteikumus un Tesaloniku saistības attiecībā uz reģionālo sadarbību. Nodrošināt visu reģionālo brīvas tirdzniecības nolīgumu īstenošanu. Pabeigt līgumu slēgšanu ar kaimiņvalstīm, tostarp to nolīgumu, kas attiecas uz pārrobežu sadarbību saistībā ar cīņu pret organizēto noziedzību, nelegālu tirdzniecību un kontrabandu, tiesu sadarbību, robežkontroli, vidi un enerģētiku, kā arī nodrošināt to efektīvu īstenošanu.
      Nodrošināt stabilizācijas un asociācijas nolīguma (SAN) pareizu īstenošanu reģionālās sadarbības jomā– Noslēgt sarunas ar Horvātiju par divpusējo reģionālās sadarbības konvenciju.
      Pieņemt atbilstīgu tiesisko regulējumu par sadarbību ar Starptautisko Kara noziegumu tribunālu bijušajai Dienvidslāvijai.
      Īstenot starptautiskus nolīgumus, ko noslēgusi Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika– nodrošināt saistību ievērošanu, ko Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika uzņēmusies atbilstīgi tās attiecībām ar ES.
      Ekonomiskais stāvoklis
      Brīvā tirgus ekonomika un strukturālās reformas
      Stiprināt makroekonomisko stabilitāti– Saglabāt stabilu makroekonomikas vidi Starptautiskā Valūtas fonda programmas kontekstā. Noslēgt nolīgumu par pārskata programmu.
      Veikt ekonomikas reformas– Ieviest visaptverošas tirgus orientētas reformas, kuru mērķis ir samazināt valsts lomu ekonomikā, un nodrošināt vienlīdzīgus apstākļus visām ekonomikā iesaistītajām pusēm, dodot tiem iespēju rīkoties stabilā un paredzamā vidē. Noskaidrot un ieviest īpašuma tiesības, tostarp privatizācijas kontekstā.
      Uzlabot uzņēmējdarbības vidi– Pieņemt un īstenot uzlabotu uzņēmumu darbības tiesisko regulējumu. Palielināt administratīvās un tiesu sistēmas efektivitāti un pilnveidot bankrota procedūru efektivitāti. Izveidot programmu licenču piešķiršanas procedūru vienkāršošanai un samazināšanai un uzlabot pārredzamību visām administratīvām procedūrām, kas attiecas uz uzņēmumiem.
      Nodarbinātības politika– Izveidot un īstenot visaptverošu stratēģiju nodarbinātības veicināšanai un bezdarba samazināšanai, jo īpaši attiecībā uz arodmācībām un darba tirgus reformām, iesaistot visas attiecīgās puses visās etniskajās kopienās. Ievērot darba tiesību pamatstandartus un nodrošināt to efektīvu īstenošanu (tostarp biedrošanās brīvību un tiesības uz kolektīvām sarunām, diskriminācijas aizliegumu nodarbinātības un profesionālās darbības jomā).
      Valsts finanšu pārvaldība
      Uzlabot valsts finanšu pārvaldību– Īstenot fiskālo decentralizāciju. Īstenot algu samazinājumu civildienesta algu struktūrā. Stiprināt iekšējo kontroli un audita spējas Finanšu ministrijā un paplašināt kontroli, ko piemēro visai valsts pārvaldei kopumā. Pārskatīt Likumu par Valsts auditu un salīdzināt to ar ES standartiem, kā arī stiprināt Valsts audita biroju kā neatkarīgu valsts iestādi ar neatkarīgu budžetu. Izvērst lielāku kontroli un pārraudzību pār ārpusbudžeta līdzekļu izlietojumu. Izveidot efektīvu vērtspapīru un ķīlas zīmju tirgu.
      Es standarti
      Iekšējais tirgus un tirdzniecība
      Atbilstīgi īstenot Protokolu par Sadarbības un asociācijas nolīguma pielāgošanu, lai ņemtu vērā ES paplašināšanos.
      Preču aprite– Panākt turpmāku progresu Eiropas tehnisko normu un standartu pieņemšanā. Īstenot 2002. gada tiesību aktus par sertificēšanas, metroloģijas un atbilstības novērtēšanas standartiem, tostarp sekundāro tiesību aktu pieņemšanu un administratīvo spēju stiprināšanu, lai nodrošinātu to ieviešanu. Veicināt kombinētās nomenklatūras izmantošanu.
      Finanšu pakalpojumi– Uzlabot konsultatīvās jomas regulatīvo struktūru un šī sektora pārraudzību.
      Personas datu aizsardzība– Grozīt tiesību aktus attiecībā uz personas datu aizsardzību saskaņā ar ES standartiem un izveidot neatkarīgu iestādi, kas būtu atbildīga par šo tiesību aktu īstenošanu.
      Muita– Sasniegt ievērojamus rezultātus cīņā pret krāpšanu, kontrabandu un nelegālu tirdzniecību. Turpināt stiprināt muitas administrāciju un nodrošināt tās pienācīgu darbību, lai sasniegtu ES standartus. Veicināt reformu procesu un nodrošināt pienācīgu 2004.–2008. gada Stratēģiskā plāna īstenošanu. Jo īpaši nodrošināt pienācīgu Profesionālo standartu vienības darbību un sodīt par korupcijas gadījumiem muitas dienestā. Nodrošināt administratīvo sadarbību muitas sektorā. Nostiprināt dienestus, kas ir iesaistīti tirdzniecības nolīgumu īstenošanā, jo īpaši, attiecībā uz atvieglotu izcelsmes noteikumu kontroli.
      Nodokļu politika– Uzsākt spēkā esošo nodokļu tiesību aktu un administratīvo procedūru pārskatīšanu, lai nodrošinātu nodokļu tiesību aktu efektīvu un nediskriminējošu piemērošanu. Novērst pašreizējās atšķirīgās akcīzes nodokļa likmes tabakas izstrādājumiem, pamatojoties uz preču izcelsmi (vietēja ražojuma vai importa). Turpināt iesākto nodokļu administrācijas reformu, un jo īpaši stiprināt tās spējas vietējā līmenī iekasēt un kontrolēt nodokļus. Risināt problēmu saistībā pieaugošo PVN iekavēto atmaksu skaitu. Ievērot Uzņēmējdarbības nodokļu iekasēšanas kodeksa principus un nodrošināt, ka jaunie nodokļu pasākumi ir saskaņā ar šiem principiem.
      Konkurence un valsts atbalsts– Pieņemt tiesību aktus, ar ko aizliedz konkurences ierobežošanu. Uzticēt konkurences uzraudzības iestādi vajadzīgos līdzekļus šo tiesību aktu tiešai īstenošanai un sankciju piemērošanai. Veicināt valsts atbalsta principu pārredzamību un vispārēju ieviešanu. Veicināt konkurences politiku, sekmējot liberalizāciju, uzlabojot publiskā iepirkuma praksi, nodrošinot konkurenci atbalstošu pieeju privatizācijai. Pieņemt sekundārus tiesību aktus attiecībā uz valsts atbalstu un stiprināt administratīvās spējas tiesiskā regulējuma ieviešanai.
      Publiskais iepirkums– Uzlabot pašreizējo publiskā iepirkuma tiesisko regulējumu saskaņā ar ES acquis un izveidot Publiskā iepirkuma aģentūru, kas būtu spējīga nodrošināt tiesiskā regulējuma īstenošanu.
      Intelektuālā īpašuma, rūpnieciskā īpašuma un komerciālā īpašuma tiesības– Pieņemt sekundārus tiesību aktus saistībā ar Likumu par rūpniecisko īpašumu un īstenot šo likumu. Turpināt uzlabot Likumu par Autortiesībām un blakustiesībām.
      Sektorpolitikas
      Rūpniecība un MVU– Pieņemt tērauda rūpniecības pārstrukturēšanas un pārveidošanas programmu saskaņā ar ES acquis noteikumiem, ar ko nosaka konkurenci, lai veidotos efektīvi un konkurētspējīgi uzņēmumi. Īstenot Mazo uzņēmumu Eiropas hartas principus un sasniegt 2004. gadam noteiktos mērķus. Uzlabot Mazo un vidējo uzņēmumu pieejas iespējas monetāriem un nemonetāriem pakalpojumiem. Turpināt valsts garantiju fonda izveidošanu.
      Enerģētika– Attīstīt jaunizveidoto Enerģētikas regulatīvo komisiju, lai ievērotu atbilstību ES vadlīnijām un lai izvairītos no monopolistiskas situācijas rašanās enerģētikas sektorā. Grozīt Enerģētikas likumu, ar ko izveido Pārraides sistēmas operatoru un kas attiecas uz Publisko pakalpojumu saistībām. Turpināt reformas (privatizāciju) enerģētikas nozarē.
      Telekomunikācijas– Nodrošināt, ka elektronisko komunikāciju sektora liberalizēšana noris efektīvi, kā arī stiprināt pārvaldes iestādes un pieņemt sektoram atbilstīgus tiesību aktus un apstiprināt atbilstīgas politikas.
      Vide– Pieņemt tiesību aktus attiecībā uz vidi, atkritumu apsaimniekošanu, ūdens apsaimniekošanu, dabas resursu aizsardzību un gaisa kvalitāti saskaņā ar ES standartiem. Ņemot vērā acquis, izstrādāt nacionālo stratēģiju ilgtspējīgai attīstībai, tostarp visaptverošu plānu, lai īstenotu ieteikumus, kas izklāstīti secinājumos, kurus pieņēma Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispasaules augstākā līmeņa sanāksmē par ilgtspējīgu attīstību, kas notika 2002. gadā Johanesburgā.
      Sadarbība tieslietās un iekšlietās
      Robežu pārvaldība– Kā turpinājumu 2003. gada maija Ohridas reģionālajai konferencei par robežu drošību, īstenot īstermiņa pasākumus, kurus pieņēmusi valdība un ar kuriem 2003. gada 28. novembra ES-Rietumbalkānu foruma laikā iepazīstināja ministrus, kas atbildīgi par sadarbību tieslietās un iekšlietās. Īstenot Robežu integrētās vadības stratēģiju, kas pieņemta 2003. gada decembrī, sadarbojoties attiecīgajām aģentūrām. Stiprināt sadarbību starp Iekšlietu ministriju un Aizsardzības ministriju, lai veicinātu kompetences nodošanu robežkontroles jomā robežpolicijai, kā arī lai nodrošinātu robežpolicijas dienesta institucionālo attīstību.
      Migrācijas un patvēruma politika– Īstenot 2003. gada Likumu par patvērumu. Izveidot neatkarīgu un pārredzamu apelācijas un uzraudzības komiteju patvēruma meklētājiem. Pieņemt attiecīgus noteikumus uzņemšanas politikas un nodrošinājuma īstenošanai un attīstībai. Pārskatīt migrācijas tiesību aktus, īpaši tos, kas attiecas uz legālu un nelegālu imigrāciju un cilvēku tirdzniecību. Izveidot kopēju stratēģiju cīņai pret nelegālu imigrāciju un cilvēku tirdzniecību, ņemot vērā reģionālo aspektu. Pieņemt jaunu Likumu par ārvalstniekiem.
      Policija– Nodrošināt, ka policijas dienesti, jo īpaši speciālie, veic savas darbības saskaņā ar starptautiskiem standartiem un praksi. Noskaidrot Iekšlietu ministrijas un Aizsardzības ministrijas attiecīgo nozīmi krīzes situāciju vadībā saskaņā ar ES praksi. Pieņemt un īstenot Rīcības plānu policijas reformai, ņemot vērā taisnīgu pārstāvību visos līmeņos, un ieplānot tā īstenošanai vajadzīgos resursus. Veikt steidzamus pasākumus cilvēkresursu vadības reformas jomā. Uzlabot sadarbību ar tiesu. Palielināt spējas nodrošināt apmācību un pienācīgu Policijas akadēmijas darbību, tostarp pienācīgu budžeta līdzekļu piešķiršanu. Samazināt korupciju un pārkāpumus dažādās policijas dienesta pakāpēs. Veicināt sadarbību ar Interpolu un citām starptautiskām tiesībaizsardzības organizācijām, jo īpaši, labāk pārlūkojot to datu bāzes.
      Organizētā noziedzība, tirdzniecība, narkotikas, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšana un terorisms– ieviest operatīvus pasākumus organizētās noziedzības apkarošanai, ko pieņēmusi valdība un ar kuriem iepazīstināja klātesošos 2003. gada 28. novembra ES-Rietumbalkānu to ministru sanāksmē, kas atbildīgi par sadarbību tieslietās un iekšlietās. Pabeigt 2002. gada ANO Konvenciju par organizēto noziedzību un ar to saistīto protokolu ratifikāciju un nodrošināt to īstenošanu. Pastiprināt sadarbību starp tiesībaizsardzības struktūrām, kas ir iesaistītas cīņā pret organizēto noziedzību. Veicināt izmeklēšanas informācijas un riska analīzi un izveidot centrālu izlūkdienesta vienību, kas darbotos sadarbībā ar visām tiesībaizsardzības aģentūrām. Pieņemt tiesību aktu grozījumus, kas nepieciešamas īpašo izmeklēšanas līdzekļu izmantošanai. Izveidot liecinieku aizsardzības programmas. Paaugstināt spējas cīņai pret narkotiku tirdzniecību. Sagatavot Valsts stratēģiju narkotiku apkarošanai atbilstīgi ES Narkotiku stratēģijai un Rīcības plānam narkotiku apkarošanai. Noskaidrot Direktorāta pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu (DML) un Finanšu policijas attiecīgās lomas un attīstīt DML līdz ES standartiem atbilstīgam finanšu izmeklēšanas vienības līmenim. Veikt pasākumus, kas vajadzīgi, lai sagatavotos nolīguma noslēgšanai ar Eiropolu. Veidot ciešāku starptautisku sadarbību un īstenot attiecīgo starptautisko konvenciju noteikumus terorisma apkarošanas jomā. Uzlabot sadarbību un informācijas apmaiņu starp policiju un izlūkdienestiem valstī un ar minētajiem dienestiem citās valstīs. Novērst terorisma aktu finansēšanu un sagatavošanu.
      3.2.   VIDĒJA TERMIŅA PRIORITĀTES
      Politiskais stāvoklis
      Demokrātija un tiesiskums
      Īstenot Ohridas pamatnolīgumu– Īstenot stratēģisko plānu minoritāšu taisnīgai pārstāvībai. Nodrošināt pienācīgu valdības decentralizēto līmeņu darbību. Pielikt pūles bijušo krīzes centru atjaunošanā.
      Turpināt administrācijas darbības uzlabošanu– turpināt veicināt administrācijas neatkarību, pārredzamību darbā pieņemšanas procedūrās, tādas karjeras attīstību, kas balstās uz nopelniem, profesionalitāti un taisnīgu visu kopienu pārstāvību. Veikt valsts pārvaldes reformu, īpaši, attiecībā uz “funkcionālās” analīzes rezultātiem. Turpināt attīstīt ministriju spējas veikt dažādas kopējas darbības, lai stiprinātu Ģenerālsekretāra un citu centrālo aģentūru koordinācijas nozīmi (politikas izstrāde, stratēģiskā plānošana, finanšu vadība, personāla vadība, informācijas tehnoloģijas). Nodrošināt, ka administrācijas sektoriem, kas ir atbildīgi par Stabilizācijas un asociācijas nolīguma noteikumu īstenošanu, tiek laicīgi piešķirts visi nepieciešamie līdzekļi to pienākumu izpildei. Turpināt veicināt pilsoniskās sabiedrības izveidi, tostarp sociālo partneru organizāciju izveidi, un to līdzdalību lēmumu pieņemšanas procesos.
      Turpināt tiesu sistēmas nostiprināšanu– Īstenot visaptverošu tiesu sistēmas reformu, tostarp veicot nepieciešamās izmaiņas Konstitūcijā un attiecīgajā tiesiskajā regulējumā, kā arī stiprināt vispārējās tiesu sistēmas spējas. Nodrošināt efektīvu Valsts tiesnešu skolas darbību. Veicināt apmācību jomās, kas saistītas ar ES tiesību aktiem, pārrobežu sadarbību un praksi krimināllietās. Samazināt neizskatīto lietu skaitu visās tiesās. Nodrošināt iestādes ar pienācīgu aprīkojumu un ar labi apmācītiem un specializētiem administratīvajiem darbiniekiem ar atbilstīgu statusu. Nodrošināt pietiekamus budžeta līdzekļus, lai varētu garantēt tiesiskuma un juridiskās palīdzības pieejamību. Paaugstināt algas.
      Turpināt izvērst cīņu pret korupciju un organizēto noziedzību– Gūt būtiskus panākumus cīņā pret korupciju visos līmeņos un visās jomās, īstenojot atbilstīgus tiesību aktus un atbilstīgu valsts pretkorupcijas programmu. Sekmēt ES dalībvalstu norīkoto sadarbības koordinatoru iesaistīšanu to atbilstīgo valsts pārvaldes iestāžu darbā, kuras saistītas ar cīņu pret organizēto noziedzību. Reizi sešos mēnešos sniegt ES ziņojumu par faktiskajiem sasniegumiem, tiesas ceļā vēršoties pret darbībām, kas saistītas ar organizēto noziedzību, kā paredzēts Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijā par transnacionālo organizēto noziedzību, kas pazīstama kā Palermo Konvencija.
      Cilvēktiesības un minoritāšu aizsardzība
      Nodrošināt cilvēktiesību ievērošanu tiesībaizsardzības iestāžu darbībā– Nodrošināt, lai policija, tiesa, prokuratūra un citas tiesībaizsardzības iestādes pilnībā apzinās savas saistības un šīs saistības ievēro. Nodrošināt cilvēka cieņas neaizskaramības ievērošanu aizturējuma, apcietinājuma un ieslodzījuma.
      Veicināt vārda un plašsaziņas līdzekļu darbības brīvību– Nodrošināt, lai plašsaziņas līdzekļu sektora tiesību akti ir saskaņā ar ES standartiem un ka tos pienācīgi ievēro.
      Turpināt veicināt diskriminācijas aizlieguma un vienlīdzīgas pārstāvības principu– Veicināt darba iespējas visām etniskajām kopienām un veicināt to pieeju izglītībai. Veicināt minoritāšu iespēju gūt augstāko izglītību un nodrošināt, lai albāņu valodā sniegtā augstākā izglītība atbilst ES standartiem, kas noteikti Boloņas deklarācijā.
      Reģionālā un starptautiskā sadarbība
      Turpināt veicināt reģionālo sadarbību– Uzturēt konstruktīvu un sabalansētu reģionālo politiku, kas veicina dialogu, stabilitāti, labas kaimiņattiecības un sadarbību. Īstenot Saprašanās memorandu par Dienvidaustrumu Eiropas reģionālā transporta tīklu. Īstenot tās saistības, kuras noslēgtas saskaņā ar 2003. gada Atēnu Saprašanās memorandu par reģionālo enerģētikas tirgu, un tālāk virzīt integrēta reģionāla enerģētikas tirgus izveidi.
      Īstenot starptautiskus nolīgumus, ko noslēgusi Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika– Pilnībā īstenot Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas ratificētos starptautiskos nolīgumus un konvencijas, jo īpaši konvencijas tieslietu un iekšlietu jomā, cilvēktiesību un minoritāšu tiesību jomā un tirdzniecības jomā.
      Ekonomiskais stāvoklis
      Brīvā tirgus ekonomika un strukturālas reformas
      Nodrošināt ekonomikas reformu ilgtspēju
      Turpināt uzņēmējdarbības vides uzlabošanu– Nodrošināt efektīvu galveno starptautisko un ES uzņēmuma tiesību, grāmatvedības un audita standartu īstenošanu. Turpināt palielināt administratīvās un tiesu sistēmas efektivitāti, pilnībā īstenot programmu licenču piešķiršanas procedūru vienkāršošanai un samazināšanai un uzlabot pārredzamību visām administratīvām procedūrām, kas attiecas uz uzņēmumiem. Nodrošināt kreditoru tiesību ievērošanu, piemērojot pārredzamu tiesisko regulējumu un pārveidojot kadastru. Veicināt korporatīvās vadības kodeksa ievērošanu.
      Nodarbinātības un sociālā politika– Izstrādāt sociālo politiku, lai veicinātu sociālo kohēziju, efektīvas sociālās aizsardzības sistēmas, uzlabotu sociālos standartus un novērstu nabadzību un sociālo atstumtību. Turpināt izstrādāt nodarbinātības politiku, iesaistot visas attiecīgās puses.
      Valsts finanšu pārvaldība
      Turpināt uzlabot valsts finanses un to vadību– Veicināt valsts iekšējo un ārējo finanšu kontroli. Novērst galvenos šķēršļus pensiju sistēmas otrā pīlāra attīstībai, īpaši pārejas no solidaritātes sistēmas uz obligāto uzkrājumu sistēmas finansēšanu.
      Krāpniecība– Izveidot efektīvas procedūras attiecībā uz (iespējamas) krāpšanas un citu pārkāpumu gadījumu, kas skar iekšzemes un starptautiskas izcelsmes naudas līdzekļus, atklāšanu, izskatīšanu un turpmāku kontroli.
      Es standarti
      Iekšējais tirgus un tirdzniecība
      Preču kustība– Pastiprināt valdības spējas īstenot Sadarbības un asociācijas nolīgumu, jo īpaši, attīstot iekšējās ekspertīzes metodes, lai noteiktu, vai tiesību aktu projekts ir saskaņā ar ES acquis.
      Finanšu pakalpojumi– Nodrošināt neatkarīgu un labi sagatavotu uzraudzības iestāžu efektīvu darbību atbilstīgi starptautiski atzītiem standartiem.
      Personas datu aizsardzība– Turpināt stiprināt datu aizsardzības iestādes institucionālās spējas saskaņā ar ES standartiem un praksi.
      Muita– Turpināt stiprināt Muitas pārvaldi un nodrošināt tās pienācīgu darbību, lai sasniegtu ES standartus. Īstenot 2004.-2008. gada Stratēģisko plānu.
      Nodokļu politika– Turpināt stiprināt nodokļu administrāciju, jo īpaši nodokļu iekasēšanu un kontroli, un nodrošināt tās pienācīgu darbību, lai sasniegtu ES standartus. Izstrādāt audita stratēģiju un atbilstīgu informācijas tehnoloģiju sistēmu.
      Konkurence un valsts atbalsts– Īstenot tiesību aktus, ar ko aizliedz konkurences ierobežošanu. Turpināt stiprināt konkurences uzraudzības iestādi, dodot tai pilnvaras īstenot tiesību aktus un piemērot sankcijas. Turpināt veicināt valsts atbalsta pārredzamību.
      Publiskais iepirkums– Panākt, ka publiskā iepirkuma struktūras ir pilnībā spējīgas darboties – t.i., tās spēj nodrošināt publiskā iepirkuma procedūru stingru piemērošanu saskaņā ar likumu un atbilstīgi Sadarbības un asociācijas nolīguma noteikumiem.
      Intelektuālā īpašuma tiesības– Nodrošināt tiesību aktu īstenošanu intelektuālā un rūpniecības īpašuma jomā.
      Sektorpolitikas
      Rūpniecība un MVU– Īstenot tērauda rūpniecības pārstrukturēšanas un pārveidošanas programmu. Pabeigt Eiropas mazo uzņēmumu hartas ieviešanas stratēģijas īstenošanu. Veicināt MVU pieeju kredīta pakalpojumiem. Turpināt paplašināt pieredzi par nemonetāriem MVU atbalsta mehānismiem (t.i., klasteri un tehnoloģiju parki). Īstenot Ārvalstu investīciju konsultatīvā dienesta Rīcības plānu investīciju šķēršļu samazināšanai.
      Telekomunikācijas– Transponēt un īstenot jauno ES programmu elektronisko komunikāciju jomā.
      Lauksaimniecība– Pieņemt un īstenot strukturālās reformas lauksaimniecības nozarē. Pieņemt un īstenot visaptverošu reformu, tostarp attiecībā uz robežu un iekšējās pārbaudes dienestiem un praksi attiecībā uz augu un dzīvnieku labturību, politiku analīzi, sektoru informācijas sistēmām un statistiku, kā arī esošo valsts un privātā sektora iestāžu un dienestu koordinācijas funkcijām.
      Vide– Turpināt tuvināt tiesību aktus ES standartiem. Īstenot pieņemtos tiesību aktus. Uzlabot vides monitoringu un turpināt veidot administratīvās spējas. Integrēt vides apsvērumus dažādās politikās, jo īpaši, veidojot ietekmes uz vidi novērtējumus saskaņā ar ES standartiem.
      Sadarbība tieslietās un iekšlietās
      Robežu pārvalde– Pabeigt Robežu integrētās vadības stratēģijas īstenošanu, sadarbojoties kompetentajām struktūrām.
      Migrācijas un patvēruma politikas– Nostiprināt valsts patvēruma sniegšanas struktūru attīstību saskaņā ar starptautiskajiem un Eiropas standartiem, lai tās varētu nodrošināt atbilstīgu aizsardzību un atbalstu patvēruma meklētājiem. Īstenot stratēģiju cīņai pret nelegālu imigrāciju un cilvēku tirdzniecību.
      Policija– Pabeigt policijas reformas īstenošanu. Veicināt apmācību norisi, lai cīnītos ar jauniem noziegumu veidiem, tostarp datornoziegumiem un pārrobežu noziegumiem. Turpināt uzlabot policijas informācijas sistēmas.
      Organizētā noziedzība, nelegāla tirdzniecība, narkotikas un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšana– Gūt būtiskus panākumus cīņā pret organizēto noziedzību. Nodrošināt ANO instrumentu īstenošanu, kas paredzēti cīņai pret organizēto noziedzību. Turpināt uzlabot valsts spējas novērst noziegumus un cīnīties pret tiem, veicot koordināciju starp tiesībaizsardzības aģentūrām un ar tiesu, izmantojot paaugstinātas analītiskās spējas kriminālas informācijas apstrādē un turpmākas apmācības par jauniem noziegumu veidiem. Samazināt nelegāla bruņojuma un vieglo ieroču skaitu. Nodrošināt finansu kontroles vienības pilnīgu darbību saskaņā ar ES standartiem. Īstenot valsts narkotiku apkarošanas stratēģiju. Pastiprināt cīņu pret ekonomiskajiem un finanšu noziegumiem (tostarp nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un naudas viltošanu).
      4.   PLĀNOŠANA
      Kopienas palīdzība Rietumbalkānu valstīm atbilstīgi stabilizācijas un asociācijas procesam tiks sniegta saskaņā ar attiecīgiem finanšu instrumentiem, un jo īpaši ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2666/2000 (2000. gada 5. decembris) par palīdzību Albānijai, Bosnijai un Hercegovinai, Horvātijai, Dienvidslāvijas Federatīvajai Republikai un Bijušajai Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikai (1); attiecīgi šim lēmumam nav finansiālu seku. Turklāt Bijušajai Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikai būs pieejams finansējums no daudzvalstu un horizontālajām programmām. Komisija sadarbojas ar Eiropas Investīciju banku un starptautiskajām finanšu institūcijām, jo īpaši ar Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banku un Pasaules banku, lai veicinātu tādu projektu līdzfinansēšanu, kuri saistīti ar stabilizācijas un asociācijas procesu.
      5.   NOSACĪTĪBA
      Kopienas palīdzība Rietumbalkānu valstīm atbilstīgi stabilizācijas un asociācijas procesam ir atkarīga no progresa Kopenhāgenas politisko kritēriju izpildē, un jo īpaši šīs Eiropas partnerības īpašo prioritāšu īstenošanā, pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 2666/2000 5. pantu.
      Uz Kopienas palīdzību attiecas arī Padomes 1997. gada 29. aprīļa secinājumos paredzētie nosacījumi, jo īpaši attiecībā uz saņēmēja apņemšanos veikt demokrātiskas ekonomiskās un institucionālās reformas, ņemot vērā Eiropas partnerībā noteiktās prioritātes.
      6.   UZRAUDZĪBA
      Šīs Eiropas partnerības paveiktā darba kontroli nodrošina, izmantojot mehānismus, kas izveidoti saskaņā ar stabilizācijas un asociācijas procesu, jo īpaši ar gada ziņojumu par stabilizācijas un asociācijas procesu.

         (1)  OV L 306, 7.12.2000, 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2415/2001 (OV L 327, 12.12.2001., 3. lpp.).


title: Padomes Lēmums (2004. gada 29. aprīlis), attiecībā uz Nolīguma par zinātnisko un tehnisko sadarbību noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Izraēlas Valsti

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

32004D0576

2004/576/EK: Padomes Lēmums (2004. gada 29. aprīlis) par Eiropas Kopienas un Izraēlas Valsts Zinātniskās un tehniskās sadarbības nolīguma noslēgšanu

Oficiālais Vēstnesis L 261 , 06/08/2004 Lpp. 0047 - 0047

		Padomes Lēmums(2004. gada 29. aprīlis),attiecībā uz Nolīguma par zinātnisko un tehnisko sadarbību noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Izraēlas Valsti(2003/576/EK)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 170. pantu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu [1],tā kā:(1) Komisija Kopienas vārdā ir veikusi sarunas attiecībā uz Nolīgumu par zinātnisko un tehnisko sadarbību ar Izraēlas Valsti (še turpmāk – "Nolīgums").(2) Nolīgumu noslēdzot, to Kopienas vārdā parakstīja 2003. gada 10. jūnijā Briselē.(3) Nolīgums jāapstiprina,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsAr šo Kopienas vārdā ir apstiprināts Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Izraēlas Valsti par zinātnisko un tehnisko sadarbību.Nolīguma teksts jau ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī [2].2. pantsPadomes priekšsēdētājs Kopienas vārdā sniedz Nolīguma 5. pantā paredzēto paziņojumu.Luksemburgā, 2004. gada 29. aprīlīPadomes vārdā —priekšsēdētājsM. McDowell[1] Atzinums sniegts 2004. gada 11. martā (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).[2] OV L 154, 21.6.2003., 80. lpp.--------------------------------------------------


title: 2014/505/ES: Padomes Lēmums ( 2014. gada 23. jūlijs ) par to, lai Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Norvēģijas Karalisti par savstarpēju piekļuvi zvejai Skagerakā kuģiem, kas kuģo ar Dānijas, Norvēģijas un Zviedrijas karogu

text:
               30.7.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 224/1

         PADOMES LĒMUMS
   (2014. gada 23. jūlijs)
   par to, lai Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Norvēģijas Karalisti par savstarpēju piekļuvi zvejai Skagerakā kuģiem, kas kuģo ar Dānijas, Norvēģijas un Zviedrijas karogu

      (2014/505/ES)

   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 2. punktu saistībā ar 218. panta 5. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               1966. gada 19. decembrī tika parakstīts Dānijas, Norvēģijas un Zviedrijas nolīgums par savstarpēju piekļuvi zvejai Skagerakā un Kategatā (“1966. gada nolīgums”), kas stājās spēkā 1967. gada 7. augustā.

               (2)

               1966. gada nolīgums paredzēja Dānijas, Norvēģijas un Zviedrijas savstarpēju piekļuvi zvejai apgabalā līdz četrām jūras jūdzēm no to attiecīgās bāzes līnijas Skagerakā un Kategatā. Tas arī noteica, ka attiecībā uz šādu zveju konkrētais apgabals tika uzskatīts par atklāto jūru un ka tāpēc tādos jautājumos kā kontrole tika piemērota karoga valsts jurisdikcija.

               (3)

               Līdz ar Dānijas un Zviedrijas pievienošanos Savienībai attiecīgi 1973. un 1995. gadā Savienība kļuva atbildīga par 1966. gada nolīguma pārvaldību abu minēto dalībvalstu vārdā.

               (4)

               2009. gada 29. jūlijā Norvēģijas Ārlietu ministrija paziņoja Dānijai –1966. gada nolīguma depozitārei, ka tā vēlas izbeigt 1966. gada nolīgumu, oficiāli to laužot saskaņā ar minēto nolīgumu, un tādējādi 1966. gada nolīgums 2012. gada 7. augustā zaudēja spēku.

               (5)

               Padome pilnvaroja Komisiju Savienības vārdā risināt sarunas ar Norvēģijas Karalisti par jaunu nolīgumu par savstarpēju piekļuvi zvejai Skagerakā un Kategatā.

               (6)

               Minēto sarunu rezultātā 2013. gada 24. oktobrī tika parafēts Nolīgums starp Eiropas Savienību un Norvēģijas Karalisti par savstarpēju piekļuvi zvejai Skagerakā un Kategatā kuģiem, kas kuģo ar Dānijas, Norvēģijas un Zviedrijas karogu (“nolīgums”).

               (7)

               Nolīgums būtu jāparaksta.

               (8)

               Lai nodrošinātu Savienības kuģu nepārtrauktu piekļuvi zvejas darbībām, nolīgums līdz tā spēkā stāšanās brīdim būtu jāpiemēro provizoriski ne ilgāk kā divus gadus no tā parakstīšanas dienas,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo atļauj Savienības vārdā parakstīt Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Norvēģijas Karalisti par savstarpēju piekļuvi zvejai Skagerakā kuģiem, kas kuģo ar Dānijas, Norvēģijas un Zviedrijas karogu, ņemot vērā tā noslēgšanu.
   Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas Savienības vārdā parakstīt nolīgumu.
   3. pants
   Nolīgumu līdz tā spēkā stāšanās brīdim piemēro provizoriski ne ilgāk kā divus gadus no tā parakstīšanas dienas (1).
   4. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2014. gada 23. jūlijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         S. GOZI

      (1)  Nolīguma parakstīšanas datumu Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.


title: Padomes Lēmums 2009/969/KĀDP ( 2009. gada 15. decembris ), ar ko pagarina ierobežojošus pasākumus pret dažām Baltkrievijas amatpersonām, kuri noteikti Padomes Kopējā nostājā 2006/276/KĀDP, un atceļ Kopējo nostāju 2009/314/KĀDP

text:
               17.12.2009

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 332/76

      PADOMES LĒMUMS 2009/969/KĀDP
   (2009. gada 15. decembris),
   ar ko pagarina ierobežojošus pasākumus pret dažām Baltkrievijas amatpersonām, kuri noteikti Padomes Kopējā nostājā 2006/276/KĀDP, un atceļ Kopējo nostāju 2009/314/KĀDP
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 29. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2006. gada 10. aprīlī pieņēma Kopējo nostāju 2006/276/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret dažām Baltkrievijas amatpersonām (1).

               (2)

               Ar Kopējo nostāju 2009/314/KĀDP (2009. gada 6. aprīlis), ar ko groza Padomes Kopējo nostāju 2006/276/KĀDP (2), ierobežojošie pasākumi tika pagarināti līdz 2010. gada 15. martam. Tomēr ceļošanas ierobežojumu piemērošana attiecībā uz dažādām augstām Baltkrievijas amatpersonām – izņemot personas, kas ir iesaistītas 1999. un 2000. gadā notikušajā cilvēku pazušanā, un izņemot Centrālās vēlēšanu komisijas priekšsēdētāju – ir apturēta līdz 2009. gada 15. decembrim.

               (3)

               Padome 2009. gada 17. novembrī vienojās, ka, tā kā jomās, kas apzinātas Padomes 2008. gada 13. oktobra secinājumos, nav gūti reāli panākumi, ierobežojošie pasākumi, kas paredzēti Kopējā nostājā 2006/276/KĀDP, būtu jāpagarina līdz 2010. gada oktobrim, un ceļošanas ierobežojumu piemērošanas apturēšana attiecībā dažādām augstām Baltkrievijas amatpersonām – izņemot personas, kas ir iesaistītas 1999. un 2000. gadā notikušajā cilvēku pazušanā, un izņemot Centrālās vēlēšanu komisijas priekšsēdētāju – arī būtu jāpagarina līdz 2010. gada oktobrim. Minētajam laikposmam beidzoties, Padome pārskatīs ierobežojošos pasākumus, ņemot vērā stāvokli Baltkrievijā. Padome var izlemt jebkurā laikā atkārtoti piemērot vai atcelt ceļošanas ierobežojumus, ņemot vērā Baltkrievijas iestāžu darbību demokrātijas un cilvēktiesību jomā.

               (4)

               Tādēļ būtu jāatceļ Kopējā nostāja 2009/314/KĀDP,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Kopējā nostājā 2006/276/KĀDP paredzētos ierobežojošos pasākumus pagarina līdz 2010. gada 31. oktobrim.
   2. pants
   1.   Ar šo Kopējās nostājas 2006/276/KĀDP 1. panta 1. punkta b) apakšpunktā minēto pasākumu piemērošanu Yuri Nikolaïevich Podobed kungam aptur līdz 2010. gada 31. oktobrim.
   2.   Ar šo Kopējās nostājas 2006/276/KĀDP 1. panta 1. punkta c) apakšpunktā minēto pasākumu piemērošanu aptur līdz 2010. gada 31. oktobrim.
   3. pants
   Līdz 2010. gada 31. oktobrim šo lēmumu pārskata vēlreiz, ņemot vērā stāvokli Baltkrievijā.
   4. pants
   Ar šo atceļ Kopējo nostāju 2009/314/KĀDP.
   5. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
   6. pants
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2009. gada 15. decembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         E. ERLANDSSON

      (1)  OV L 101, 11.4.2006., 5. lpp.

      (2)  OV L 93, 7.4.2009., 21. lpp.


title: 2005/473/EK: Padomes Lēmums (2005. gada 30. maijs), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekļa aizstājēju no Austrijas

text:
               29.6.2005

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 167/16

      PADOMES LĒMUMS

   (2005. gada 30. maijs),
   ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekļa aizstājēju no Austrijas
   (2005/473/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 263. pantu,
   ņemot vērā Austrijas valdības priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2002. gada 22. janvārī pieņēma Lēmumu 2002/60/EK, ar ko laikposmam no 2002. gada 26. janvāra līdz 2006. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un aizstājējus (1).

               (2)

               Pēc Edmund FREIBAUER kunga atkāpšanās no amata, par ko Padomei paziņots 2005. gada 8. februārī, ir atbrīvojusies viena Reģionu komitejas locekļa aizstājēja vieta,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo uz atlikušo pilnvaru laiku līdz 2006. gada 25. janvārim Reģionu komitejas locekļa aizstājēja amatā ir iecelta: Johanna MIKL-LEITNER kundze “Landesrätin”, Lejasaustrijas federālās zemes valdības locekle, aizstājot Edmund FREIBAUER kungu.
   2. pants
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   Tas stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2005. gada 30. maijā

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         F. BODEN

      (1)  OV L 24, 26.1.2002., 38. lpp.


title: Padomes Lēmums (ES) 2016/643 (2016. gada 21. aprīlis), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli, ko izvirzījusi Itālijas Republika

text:
               23.4.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 108/35

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2016/643
   (2016. gada 21. aprīlis),
   ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli, ko izvirzījusi Itālijas Republika
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 305. pantu,
   ņemot vērā Itālijas valdības priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2015. gada 26. janvārī, 2015. gada 5. februārī un 2015. gada 23. jūnijā pieņēma Lēmumus (ES) 2015/116 (1), (ES) 2015/190 (2) un (ES) 2015/994 (3), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus.

               (2)

               Pēc tam, kad beidzies termiņš pilnvarojumam, uz kura pamata tika izvirzīts Mauro D'ATTIS kungs (Consigliere comunale di Brindisi), ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa vieta,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2020. gada 25. janvārim, Reģionu komitejā par locekli tiek iecelts:

               —

                  Mauro D'ATTIS kungs, Assessore del Comune di Roccafiorita (ME) (amata maiņa).

         2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Luksemburgā, 2016. gada 21. aprīlī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         G.A. VAN DER STEUR

      (1)  Padomes Lēmums (ES) 2015/116 (2015. gada 26. janvāris), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus (OV L 20, 27.1.2015., 42. lpp.).

      (2)  Padomes Lēmums (ES) 2015/190 (2015. gada 5. februāris), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus (OV L 31, 7.2.2015., 25. lpp.).

      (3)  Padomes Lēmums (ES) 2015/994 (2015. gada 23. jūnijs), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus (OV L 159, 25.6.2015., 70. lpp.).


title: 2006/491/EK,Euratom: Padomes Lēmums ( 2006. gada 27. jūnijs ), ar ko attiecībā uz Padomes Ģenerālsekretariātu nosaka iecēlējinstitūciju un to, kas ir pilnvarots noslēgt darba līgumus

text:
               14.7.2006

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 194/29

      PADOMES LĒMUMS

   (2006. gada 27. jūnijs),
   ar ko attiecībā uz Padomes Ģenerālsekretariātu nosaka iecēlējinstitūciju un to, kas ir pilnvarots noslēgt darba līgumus
   (2006/491/EK, Euratom)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumus un Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību, kas noteikta ar Regulu (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 259/68 (1), un jo īpaši minēto Civildienesta noteikumu pirmo daļu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar EK līguma 207. panta 2. punkta pirmo daļu un Euratom līguma 121. panta 2. punkta pirmo daļu Padomes Ģenerālsekretariātu vada ģenerālsekretārs – Augstais pārstāvis kopējās ārpolitikas un drošības politikas jomā (turpmāk – “ģenerālsekretārs”), kam palīdz ģenerālsekretāra vietnieks, kurš atbild par Ģenerālsekretariāta darbu.

               (2)

               Atbilstīgi ES līguma 28. un 41. pantam, EK līguma 207. pantu piemēro noteikumiem, kas attiecīgi attiecas uz ES līguma V un VI sadaļā minētajām jomām.

               (3)

               Pēc Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 723/2004 (2004. gada 22. marts), ar ko groza Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumus un Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību (2), stāšanās spēkā, ar kuru, cita starpā, groza Eiropas Kopienu ierēdņu un pārējo darbinieku karjeras struktūru, attiecībā uz Padomes Ģenerālsekretariātu būtu jāpieņem jauns lēmums par iecēlējinstitūciju (turpmāk – “AIPN”) un par to, kas ir pilnvarots noslēgt darba līgumus, kā arī būtu jāatceļ Padomes Lēmums 1999/692/EK, EOTK, Euratom (1999. gada 20. oktobris), ar ko nosaka iestādi, kura ir kompetenta personas iecelt amatos Padomes Ģenerālsekretariātā (3),

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Pilnvaras, kuras saskaņā ar Civildienesta noteikumiem dotas AIPN, un kuras saskaņā ar Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību ir dotas tam, kas pilnvarots noslēgt darba līgumus, attiecībā uz Padomes Ģenerālsekretariātu īsteno:

               a)

               Padome – attiecībā uz ģenerālsekretāru un ģenerālsekretāra vietnieku;

               b)

               Padome pēc ģenerālsekretāra ierosinājuma – piemērojot ģenerāldirektoriem Civildienesta noteikumu 1.a, 30., 34., 41., 49., 50. un 51. pantu; ģenerālsekretārs drīkst deleģēt ierosināšanas pilnvaras ģenerālsekretāra vietniekam;

               c)

               ģenerālsekretārs – pārējos gadījumos; ģenerālsekretārs drīkst deleģēt savas pilnvaras ģenerālsekretāra vietniekam.
               Attiecībā uz Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības piemērošanu, kā arī Civildienesta noteikumu piemērošanu AST funkciju grupai, ģenerālsekretāra vietnieks pilnvaras, ko ģenerālsekretārs viņam būtu deleģējis, drīkst pilnībā vai daļēji deleģēt administrācijas ģenerāldirektoram. Ģenerālsekretāra vietnieks nevar deleģēt pilnvaras, ko ģenerālsekretārs viņam var deleģēt, lai ieceltu amatā ierēdņus un pārtrauktu viņu dienesta attiecības, un lai pieņemtu darbā pārējos darbiniekus.

         2. pants
   Ar šo tiek atcelts Lēmums 1999/692/EK, EOTK, Euratom.
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
   4. pants
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Luksemburga, 2006. gada 27. jūnijā

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         J. PRÖLL

      (1)  OV L 56, 4.3.1968., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 2104/2005 (OV L 337, 22.12.2005., 7. lpp.).

      (2)  OV L 124, 27.4.2004., 1. lpp.

      (3)  OV L 273, 23.10.1999., 12. lpp.


title: Padomes Lēmums (KĀDP) 2015/2007 (2015. gada 10. novembris), ar ko pagarina pilnvaru termiņu Eiropas Savienības īpašajam pārstāvim Bosnijā un Hercegovinā

text:
               11.11.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 294/64

         PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2015/2007
   (2015. gada 10. novembris),
   ar ko pagarina pilnvaru termiņu Eiropas Savienības īpašajam pārstāvim Bosnijā un Hercegovinā
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 33. pantu un 31. panta 2. punktu,
   ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2015. gada 19. janvārī pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2015/77 (1), ar ko par Eiropas Savienības īpašo pārstāvi (ESĪP) Bosnijā un Hercegovinā iecēla Lars-Gunnar WIGEMARK kungu. ESĪP pilnvaru termiņš beigsies 2015. gada 31. oktobrī.

               (2)

               ESĪP pilnvaru termiņš būtu jāpagarina vēl par 16 mēnešiem.

               (3)

               ESĪP pilnvaras īstenos situācijā, kas var pasliktināties un varētu kavēt Līguma 21. pantā izklāstīto Savienības ārējās darbības mērķu sasniegšanu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Eiropas Savienības īpašais pārstāvis
   Ar šo Eiropas Savienības īpašā pārstāvja (ESĪP) Bosnijā un Hercegovinā Lars-Gunnar WIGEMARK kunga pilnvaru termiņš tiek pagarināts līdz 2017. gada 28. februārim. Padome var lemt, ka ESĪP pilnvaras beidzas agrāk, pamatojoties uz Politikas un drošības komitejas (PDK) izvērtējumu un Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos (AP) priekšlikumu.
   2. pants
   Politikas mērķi
   ESĪP pilnvaras balstās uz šādiem Savienības politikas mērķiem Bosnijā un Hercegovinā: stabilizācijas un asociācijas procesa turpmāka virzība ar mērķi izveidot stabilu, dzīvotspējīgu, mierīgu, etniski daudzveidīgu un vienotu Bosniju un Hercegovinu, kas miermīlīgi sadarbojas ar kaimiņvalstīm un neatgriezeniski virzās uz dalību Savienībā. Savienība arī turpinās atbalstīt to, ka Bosnijā un Hercegovinā tiek īstenots Vispārējais pamatlīgums par mieru.
   3. pants
   Pilnvaras
   Lai sasniegtu politikas mērķus, ESĪP ir pilnvarots:

               a)

               piedāvāt Savienības konsultācijas un veicināt politisko procesu;

               b)

               nodrošināt Savienības darbību saskaņotību un konsekvenci;

               c)

               veicināt politisko, ekonomisko un Eiropas prioritāšu virzību;

               d)

               pārraudzīt Bosnijas un Hercegovinas izpildiestādes un likumdošanas iestādes visos pārvaldes līmeņos un sniegt tām konsultācijas, kā arī nodrošināt saziņu ar Bosnijas un Hercegovinas iestādēm un politiskajām partijām;

               e)

               nodrošināt Savienības centienu īstenošanu visās darbībās tiesiskuma jomā un drošības sektora reformas jomā, veicināt Savienības centienu apkarot organizēto noziedzību un korupciju vispārēju Savienības koordināciju un nodrošināt tiem vietēju politisku virzību, kā arī šajā saistībā pēc vajadzības sniegt AP un Komisijai izvērtējumu un konsultācijas;

               f)

               atbalstīt stiprāku un efektīvāku Bosnijas un Hercegovinas krimināltiesiskās sistēmas un policijas saskarsmi;

               g)

               neskarot militāro komandķēdi, sniegt ES spēku komandierim politiskas konsultācijas par militāriem jautājumiem, kas saistīti ar vietējo politisko situāciju, jo īpaši attiecībā uz paaugstināta riska operācijām, attiecībām ar vietējām iestādēm un ar vietējiem plašsaziņas līdzekļiem; apspriesties ar ES spēku komandieri pirms tādu politisku darbību veikšanas, kas varētu ietekmēt drošības situāciju;

               h)

               koordinēt un īstenot Savienības centienus sniegt Bosnijas un Hercegovinas sabiedrībai informāciju par Savienības jautājumiem;

               i)

               veicināt ES integrācijas procesu, īstenojot mērķtiecīgu publisko diplomātiju un Savienības informācijas izplatīšanas pasākumus, kas paredzēti, lai nodrošinātu, ka Bosnijas un Hercegovinas sabiedrība labāk izprot un atbalsta ar ES saistītus jautājumus, tostarp iesaistot vietējos pilsoniskās sabiedrības pārstāvjus;

               j)

               veicināt to, ka Bosnijā un Hercegovinā attīstās un nostiprinās cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošana saskaņā ar Savienības cilvēktiesību politiku un Savienības pamatnostādnēm cilvēktiesību jautājumos;

               k)

               sadarboties ar atbilstīgām Bosnijas un Hercegovinas iestādēm attiecībā uz to pilnīgu sadarbību ar Starptautisko Kara noziegumu tribunālu bijušajai Dienvidslāvijai (ICTY);

               l)

               saskaņā ar Savienības integrācijas procesu sniegt konsultācijas un palīdzību politiskam dialogam par nepieciešamajām konstitucionālajām izmaiņām, veicināt un pārraudzīt to;

               m)

               uzturēt ciešu saziņu un apspriesties ar Augsto pārstāvi Bosnijā un Hercegovinā un ar citām attiecīgām starptautiskām organizācijām, kas darbojas valstī;

               n)

               pēc vajadzības sniegt AP konsultācijas par fiziskām vai juridiskām personām, kam varētu piemērot ierobežojošus pasākumus saistībā ar situāciju Bosnijā un Hercegovinā;

               o)

               neskarot piemērojamās komandķēdes, palīdzēt nodrošināt, ka visi Savienības instrumenti uz vietas tiek izmantoti saskaņoti, lai sasniegtu Savienības politikas mērķus.

         4. pants
   Pilnvaru īstenošana
   1.   ESĪP ir atbildīgs par pilnvaru īstenošanu, rīkojoties AP pakļautībā.
   2.   PDK uztur privileģētus sakarus ar ESĪP un ir galvenais ESĪP kontaktpunkts saziņā ar Padomi. Neskarot AP pilnvaras, PDK saskaņā ar savām pilnvarām ESĪP sniedz stratēģiskas norādes un politisku virzību.
   3.   ESĪP savu darbību cieši koordinē ar Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD) un tā attiecīgajām struktūrām.
   5. pants
   Finansējums
   1.   ESĪP pilnvaru īstenošanas izdevumiem paredzētā finanšu atsauces summa laikposmam no 2015. gada 1. novembra līdz 2017. gada 28. februārim ir EUR 7 600 000.
   2.   Izdevumus pārvalda saskaņā ar procedūrām un noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam. Fizisku un juridisku personu dalība procedūrās, ar ko ESĪP piešķir iepirkuma līgumu slēgšanas tiesības, ir bez ierobežojumiem. Turklāt ESĪP iegādātajām precēm netiek piemēroti izcelsmes noteikumi.
   3.   Izdevumus pārvalda saskaņā ar ESĪP un Komisijas noslēgtu līgumu. ESĪP sniedz Komisijai pārskatu par visiem izdevumiem.
   6. pants
   Komandas izveide un sastāvs
   1.   Darbā pie ESĪP norīko īpaši atlasītu personālu, lai palīdzētu ESĪP īstenot pilnvaras un kopumā Savienības darbībā Bosnijā un Hercegovinā veicinātu saskaņotību, publicitāti un efektivitāti. Saskaņā ar pilnvarām un atbilstīgajiem piešķirtajiem finanšu līdzekļiem ESĪP ir atbildīgs par komandas izveidi. Komandā iekļauj personas, kam, kā pilnvarās paredzēts, ir īpašas zināšanas konkrētos politikas jautājumos. ESĪP laikus informē Padomi un Komisiju par komandas sastāvu.
   2.   Dalībvalstis, Savienības iestādes un EĀDD var ierosināt personāla norīkošanu darbā pie ESĪP. Šādi norīkotajam personālam atalgojumu atbilstīgi maksā attiecīgā dalībvalsts, attiecīgā Savienības iestāde, vai EĀDD. Darbā pie ESĪP var nosūtīt arī ekspertus, ko dalībvalstis ir norīkojušas darbā Savienības iestādēs vai EĀDD. Starptautiskajiem personāla līgumdarbiniekiem ir kādas dalībvalsts valstspiederība.
   3.   Viss norīkotais personāls turpina būt nosūtītājas dalībvalsts, Savienības iestādes vai EĀDD administratīvā pakļautībā, un tas veic savus pienākumus un rīkojas ESĪP pilnvaru interesēs.
   7. pants
   ESĪP un ESĪP personāla privilēģijas un imunitāte
   Par privilēģijām, imunitāti un citām garantijām, kas vajadzīgas ESĪP un ESĪP personāla misijas īstenošanai un sekmīgai darbībai, attiecīgā gadījumā vienojas ar uzņēmējiem. Šajā nolūkā dalībvalstis un EĀDD sniedz visu vajadzīgo atbalstu.
   8. pants
   ES klasificētas informācijas drošība
   ESĪP un ESĪP komandas locekļi ievēro drošības principus un minimālos standartus, kas ir noteikti Padomes Lēmumā 2013/488/ES (2).
   9. pants
   Piekļuve informācijai un materiāltehniskais atbalsts
   1.   Dalībvalstis, Komisija un Padomes Ģenerālsekretariāts nodrošina to, lai ESĪP būtu piekļuve visai vajadzīgajai informācijai.
   2.   Savienības delegācijas un/vai dalībvalstis attiecīgos gadījumos nodrošina materiāltehnisko atbalstu reģionā.
   10. pants
   Drošība
   Saskaņā ar Savienības politiku par tāda personāla drošību, kas izvietots ārpus Savienības, lai veiktu operatīvas darbības saskaņā ar Līguma V sadaļu, ESĪP saskaņā ar savām pilnvarām un drošības situāciju teritorijā, par kuru viņš ir atbildīgs, veic visus praktiski iespējamos pasākumus visa ESĪP tiešā pakļautībā esošā personāla drošībai, jo īpaši:

               a)

               izstrādājot konkrētu drošības plānu, kura pamatā ir EĀDD norādījumi, ietverot konkrētus fiziskos, organizatoriskos un procesuālos drošības pasākumus, ar ko tiek noteikta personāla drošas pārvietošanās uz atbildībā esošo teritoriju un minētajā teritorijā pārvaldība, kā arī drošības negadījumu pārvaldība un izklāstīts ārkārtas situāciju un evakuācijas plāns;

               b)

               visam personālam, kas izvietots ārpus Savienības, nodrošinot augsta riska apdrošināšanu, kas atbilst apstākļiem atbildībā esošajā teritorijā;

               c)

               nodrošinot, ka visi ESĪP komandas locekļi, ko izvieto ārpus Savienības, tostarp vietējie līgumdarbinieki, pirms ierašanās atbildībā esošajā teritorijā vai uzreiz pēc ierašanās tajā ir piedalījušies atbilstīgā drošības apmācībā, kuras pamatā ir riska izvērtējuma pakāpe, ko minētajai teritorijai ir piešķīris EĀDD;

               d)

               nodrošinot visu pēc regulāriem drošības izvērtējumiem saskaņoto ieteikumu īstenošanu un saistībā ar progresa un pilnvaru īstenošanas ziņojumu sistēmu sniedzot rakstiskus ziņojumus Padomei, AP un Komisijai par šo ieteikumu īstenošanu un citiem drošības jautājumiem.

         11. pants
   Ziņojumi
   ESĪP regulāri sniedz mutiskus un rakstiskus ziņojumus AP un PDK. Vajadzības gadījumā ESĪP ziņojumus sniedz arī Padomes darba grupām. Regulārus ziņojumus izsūta, izmantojot COREU tīklu. ESĪP var sniegt ziņojumus Ārlietu padomei. Saskaņā ar Līguma 36. pantu ESĪP var tikt iesaistīts Eiropas Parlamenta informēšanā.
   12. pants
   Koordinācija
   1.   Lai sasniegtu Savienības politikas mērķus, ESĪP veicina Savienības darbību vienotību, saskaņotību un efektivitāti un palīdz nodrošināt to, lai visi Savienības instrumenti un dalībvalstu darbības tiktu veiktas konsekventi. ESĪP koordinē darbības ar Komisijas darbībām, kā arī attiecīgā gadījumā ar darbībām, ko reģionā veic citi ESĪP. ESĪP regulāri sniedz informatīvus ziņojumus dalībvalstu pārstāvniecībām un Savienības delegācijām.
   2.   Misijas norises vietā ESĪP uztur ciešu saikni ar reģionā strādājošiem Savienības delegāciju vadītājiem un dalībvalstu pārstāvniecību vadītājiem. Viņi dara visu iespējamo, lai palīdzētu ESĪP īstenot pilnvaras. ESĪP uztur saikni arī ar starptautiskām un reģionālām struktūrām misijas norises vietā un jo īpaši cieši sadarbojas ar Augsto pārstāvi Bosnijā un Hercegovinā.
   3.   Atbalstot Savienības krīzes pārvarēšanas operācijas, ESĪP kopā ar citām attiecīgajā teritorijā esošām Savienības struktūrām uzlabo veidu, kādā šīs Savienības struktūras izplata informāciju un apmainās ar to, lai panāktu augstu vispārējās situācijas izpratnes un izvērtējuma līmeni.
   13. pants
   Palīdzība saistībā ar prasībām
   ESĪP un ESĪP personāls palīdz nodrošināt elementus reaģēšanai uz jebkādām prasībām un pienākumiem, kas izriet no iepriekšējo ESĪP Bosnijā un Hercegovinā pilnvarām, un šim nolūkam sniedz administratīvu palīdzību un piekļuvi attiecīgiem dokumentiem.
   14. pants
   Pārskatīšana
   Šā lēmuma īstenošanu un tā saskaņotību ar citām Savienības darbībām reģionā regulāri pārskata. ESĪP līdz 2016. gada jūnija beigām iesniedz Padomei, AP un Komisijai progresa ziņojumu un līdz 2016. novembra beigām – visaptverošu ziņojumu par pilnvaru īstenošanu.
   15. pants
   Stāšanās spēkā
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
   To piemēro no 2015. gada 1. novembra.

      Briselē, 2015. gada 10. novembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         P. GRAMEGNA

      (1)  Padomes Lēmums (KĀDP) 2015/77 (2015. gada 19. janvāris), ar ko ieceļ Eiropas Savienības īpašo pārstāvi Bosnijā un Hercegovinā (OV L 13, 20.1.2015., 7. lpp.).

      (2)  Padomes Lēmums 2013/488/ES (2013. gada 23. septembris) par drošības noteikumiem ES klasificētas informācijas aizsardzībai (OV L 274, 15.10.2013., 1. lpp.).