               28.2.2018

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 76/130

         P8_TA(2016)0205
   Iebildumu neizteikšana pret deleģētu aktu: pārejas noteikumi, kurus paredz attiecībā uz konkrētiem Savienības Muitas kodeksa noteikumiem, ja attiecīgās elektroniskās sistēmas vēl nedarbojas
   Eiropas Parlamenta lēmums par iebildumu neizteikšanu pret Komisijas 2016. gada 8. aprīļa deleģēto regulu, ar kuru labo Deleģēto regulu (ES) 2016/341, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 952/2013 attiecībā uz pārejas noteikumiem, kurus paredz attiecībā uz konkrētiem Savienības Muitas Kodeksa noteikumiem, ja attiecīgās elektroniskās sistēmas vēl nedarbojas, un groza Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2015/2446 (C(2016)2002 – 2016/2656(DEA))
   (2018/C 076/20)

      Eiropas Parlaments,

               —

               ņemot vērā Komisijas deleģēto regulu (C(2016)2002),

               —

               ņemot vērā Komisijas 2016. gada 11. marta vēstuli, kurā tā lūdz paziņot, ka Parlaments neizteiks iebildumus pret deleģēto regulu,

               —

               ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas 2016. gada 21. aprīļa vēstuli Komiteju priekšsēdētāju konferences priekšsēdētājam,

               —

               ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 9. oktobra Regulu (ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (1), un jo īpaši tās 278. un 279. pantu un 284. panta 5. punktu,

               —

               ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ieteikumu lēmumam,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 105. panta 6. punktu,

               —

               ņemot vērā to, ka netika izteikti iebildumi Reglamenta 105. panta 6. punkta trešajā un ceturtajā ievilkumā noteiktajā termiņā, kurš beidzās 2016. gada 28. aprīlī,

               A.

               tā kā pēc Deleģētās regulas (ES) 2016/341 (2) pieņemšanas tika konstatēts, ka kļūdas dēļ dažas veidlapas netika iekļautas 12. pielikuma daļā, kas attiecas uz vienkāršošanu, un radīsies ļoti negatīva ietekme uz muitas iestādēm un komersantiem, ja tās netiks pievienotas pirms 2016. gada 1. maija, kad stāsies spēkā attiecīgie Savienības Muitas kodeksa noteikumi un tā īstenošanas noteikumi;

               B.

               tā kā attiecībā uz to pašu 12. pielikuma daļu, kas attiecas uz vienkāršojumiem, dažas kļūdas tika atklātas arī attiecībā uz veidlapās izmantoto terminoloģiju, un tā kā, ja šīs kļūdas netiks labotas, tās ietekmēs juridisko skaidrību un atbilstību Savienības Muitas kodeksam un tā īstenošanas noteikumiem;

               C.

               tā kā tāpēc Deleģētā regula (ES) 2016/341 būtu attiecīgi jālabo, iekļaujot 12. pielikuma daļā, kas attiecas uz vienkāršošanu, trūkstošās veidlapas un tajā pašā minētā pielikuma daļā aizstājot esošās veidlapas;

               D.

               tā kā, lai nodrošinātu muitas savienības pareizu darbību un tirdzniecības plūsmu nepārtrauktību, deleģēto regulu ir nepieciešams piemērot no 2016. gada 1. maija;

               E.

               tā kā šī deleģētā regula var stāties spēkā tikai pēc tam, kad būs beidzies Parlamentam un Padomei paredzētais rūpīgās pārbaudes periods, ja ne Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus, vai ja pirms minētā perioda beigām gan Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus; tā kā Regulas (ES) Nr. 952/2013 284. panta 5. punktā ir noteikts, ka šis rūpīgās pārbaudes periods ir divi mēneši no paziņošanas dienas, proti, tas ir līdz 2016. gada 9. jūnijam, un to var pagarināt vēl par diviem mēnešiem;

               F.

               tā kā Komisija steidzamības dēļ tomēr 2016. gada 11. martā lūdza Parlamentam sniegt savlaicīgu apstiprinājumu deleģētajai regulai pirms 2016. gada 1. maija,

               1.

               paziņo, ka tas neizsaka iebildumus pret deleģēto regulu;

               2.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu nosūtīt Padomei un Komisijai.

      (1)  OV L 269, 10.10.2013., 1. lpp.

      (2)  Komisijas Deleģētā 2015. gada 17. decembra Regula (ES) 2016/341, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 952/2013 attiecībā uz pārejas noteikumiem, kurus paredz attiecībā uz konkrētiem Savienības Muitas Kodeksa noteikumiem, ja attiecīgās elektroniskās sistēmas vēl nedarbojas, un groza Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2015/2446 (OV L 69, 15.03.2016., 1. lpp.).


title: Padomes Lēmums (ES) 2018/311 (2018. gada 27. februāris) par nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Azerbaidžānas Republiku par vīzu atvieglotu izsniegšanu, attiecībā uz kopēju pamatnostādņu pieņemšanu minētā nolīguma īstenošanai

text:
               2.3.2018

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 60/23

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2018/311
   (2018. gada 27. februāris)
   par nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Azerbaidžānas Republiku par vīzu atvieglotu izsniegšanu, attiecībā uz kopēju pamatnostādņu pieņemšanu minētā nolīguma īstenošanai
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 77. panta 2. punkta a) apakšpunktu saistībā ar 218. panta 9. punktu,
   ņemot vērā Padomes Lēmumu 2014/242/ES (2014. gada 14. aprīlis) par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Azerbaidžānas Republiku par vīzu atvieglotu izsniegšanu (1),
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Ar Nolīguma starp Eiropas Savienību un Azerbaidžānas Republiku par vīzu atvieglotu izsniegšanu (2) (“nolīgums”) 12. pantu ir izveidota Apvienotā komiteja (“Apvienotā komiteja”). Minētajā pantā jo īpaši paredzēts, ka Apvienotajai komitejai jāuzrauga nolīguma īstenošana.

               (2)

               Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 810/2009 (3) tika noteiktas procedūras un nosacījumi vīzu izsniegšanai tranzītam vai plānotām uzturēšanās reizēm dalībvalstu teritorijā uz laiku, kas nav ilgāks par 90 dienām jebkurā 180 dienu laikposmā.

               (3)

               Ir vajadzīgas kopējas pamatnostādnes, lai nodrošinātu to, ka dalībvalstu diplomātiskās pārstāvniecības un konsulāti nolīgumu īsteno pilnīgi konsekventā veidā, un precizētu saikni starp nolīguma noteikumiem un Līgumslēdzēju pušu tiesību aktu noteikumiem, kurus joprojām piemēro tiem vīzu jautājumiem, uz kuriem neattiecas nolīgums.

               (4)

               Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā ir jāieņem Apvienotajā komitejā attiecībā uz kopēju pamatnostādņu pieņemšanu nolīguma īstenošanai.

               (5)

               Šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Apvienotā Karaliste nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2000/365/EK (4); tādēļ Apvienotā Karaliste nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Apvienotajai Karalistei šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro.

               (6)

               Šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuros Īrija nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2002/192/EK (5); tādēļ Īrija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Īrijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro.

               (7)

               Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Dānijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Nostājas, kas Eiropas Savienības vārdā ir jāieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota ar 12. pantu Nolīgumā starp Eiropas Savienību un Azerbaidžānas Republiku par vīzu atvieglotu izsniegšanu, attiecībā uz kopēju pamatnostādņu pieņemšanu minētā nolīguma īstenošanai, pamatā ir Apvienotās komitejas lēmuma projekts, kas pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2018. gada 27. februārī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         E. ZAHARIEVA

      (1)  OV L 128, 30.4.2014., 47. lpp.

      (2)  OV L 128, 30.4.2014., 49. lpp.

      (3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 810/2009 (2009. gada 13. jūlijs), ar ko izveido Kopienas Vīzu kodeksu (Vīzu kodekss) (OV L 243, 15.9.2009., 1. lpp.).

      (4)  Padomes Lēmums 2000/365/EK (2000. gada 29. maijs) par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp.).

      (5)  Padomes Lēmums 2002/192/EK (2002. gada 28. februāris) par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp.).

      PROJEKTS
      LĒMUMS Nr. …/201…, KO PIEŅĒMUSI APVIENOTĀ KOMITEJA, KURA IZVEIDOTA AR NOLĪGUMU STARP EIROPAS SAVIENĪBU UN AZERBAIDŽĀNAS REPUBLIKU PAR VĪZU ATVIEGLOTU IZSNIEGŠANU
      (… gada …)
      attiecībā uz kopēju pamatnostādņu pieņemšanu minētā nolīguma īstenošanai
      APVIENOTĀ KOMITEJA,
      ņemot vērā Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Azerbaidžānas Republiku par vīzu atvieglotu izsniegšanu (1) (“nolīgums”) un jo īpaši tā 12. pantu,
      tā kā nolīgums stājās spēkā 2014. gada 1. septembrī,
      IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
      1. pants
      Kopējās pamatnostādnes par to, kā īstenot Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Azerbaidžānas Republiku par vīzu atvieglotu izsniegšanu, ir izklāstītas šā lēmuma pielikumā.
      2. pants
      Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

         …,

               Eiropas Savienības vārdā –

               Azerbaidžānas Republikas vārdā –

         (1)  ES OV L 128, 30.4.2014., 49. lpp.

      PIELIKUMS
      KOPĒJAS PAMATNOSTĀDNES PAR TO, KĀ ĪSTENOT NOLĪGUMU STARP EIROPAS SAVIENĪBU UN AZERBAIDŽĀNAS REPUBLIKU PAR VĪZU ATVIEGLOTU IZSNIEGŠANU
      Nolīguma starp Eiropas Savienību un Azerbaidžānas Republiku par vīzu atvieglotu izsniegšanu (“nolīgums”), kurš stājās spēkā 2014. gada 1. septembrī, mērķis ir uz savstarpīguma pamata atvieglot vīzu izsniegšanas procedūras Savienības un Azerbaidžānas Republikas pilsoņiem, kuru paredzētā uzturēšanās 180 dienu laikposmā nepārsniedz 90 dienas.
      Nolīgums uz savstarpīguma pamata nosaka juridiski saistošas tiesības un pienākumus nolūkā vienkāršot vīzu izsniegšanas procedūras Savienības un Azerbaidžānas Republikas pilsoņiem.
      Šīs pamatnostādnes, ko pieņēmusi Apvienotā Komiteja, kura izveidota ar nolīguma 12. pantu (“Apvienotā komiteja”), ir paredzētas tam, lai nodrošinātu, ka Savienības dalībvalstu (“dalībvalstis”) un Azerbaidžānas Republikas diplomātiskās pārstāvniecības un konsulārie dienesti nolīguma noteikumus īsteno saskaņoti. Šīs pamatnostādnes nav nolīguma daļa un tādēļ nav juridiski saistošas. Tomēr diplomātiskajiem un konsulārajiem darbiniekiem, īstenojot nolīgumu, ir ļoti ieteicams tās konsekventi ievērot.
      Šīs pamatnostādnes ir iecerēts atjaunināt, ņemot vērā nolīguma īstenošanā gūto pieredzi, un par to ir atbildīga Apvienotā Komiteja.
      Lai nodrošinātu nolīguma nepārtrauktu un saskaņotu īstenošanu un ievērojot Apvienotās komitejas vīzu atvieglotas izsniegšanas jautājumos reglamentu, Puses vienojās Apvienotās komitejas oficiālo sanāksmju starplaikos veidot neformālus kontaktus nolūkā risināt steidzamus jautājumus. Detalizēti ziņojumi par šiem jautājumiem un neformāliem kontaktiem tiks iesniegti nākamajā Apvienotās komitejas sanāksmē.
      I.   VISPĀRĪGI JAUTĀJUMI
      1.1.   Piemērošanas joma un mērķis
      Nolīguma 1. pantā ir paredzēts: “Šā nolīguma mērķis ir, pamatojoties uz savstarpīgumu, atvieglot vīzu izsniegšanu Savienības un Azerbaidžānas Republikas pilsoņiem, kuru paredzētā uzturēšanās 180 dienu laikposmā nepārsniedz 90 dienas.”
      Nolīgumu piemēro visiem Savienības un Azerbaidžānas Republikas pilsoņiem, kas iesniedz pieteikumus īstermiņa vīzai, neatkarīgi no valsts, kurā viņi uzturas.
      Nolīgumu nepiemēro bezvalstniekiem, kuriem ir uzturēšanās atļauja, ko izsniegusi kāda dalībvalsts vai Azerbaidžāna Republika. Minētajai personu kategorijai piemēro Savienības vīzu acquis noteikumus un Azerbaidžānas Republikas tiesību aktus.
      1.2.   Nolīguma piemērošanas joma
      Nolīguma 2. pantā ir paredzēts:

         “1.   Šajā nolīgumā paredzētie vīzu režīma atvieglojumi attiecas uz Savienības un Azerbaidžānas Republikas pilsoņiem, ja tie jau nav atbrīvoti no vīzas prasības ar Azerbaidžānas Republikas, Savienības vai dalībvalstu normatīvajiem aktiem, šo nolīgumu vai citiem starptautiskiem nolīgumiem.
         2.   Uz jautājumiem, kas šā nolīguma noteikumos nav skarti, piemēram, atteikums izsniegt vīzu, ceļošanas dokumentu atzīšana, pierādījums par pietiekamiem iztikas līdzekļiem, ieceļošanas atteikums un izraidīšanas pasākumi, attiecas Azerbaidžānas Republikas vai dalībvalstu, vai Savienības tiesību akti.”

      Nolīgums, neskarot tā 10. pantu (kurā paredzēts atbrīvot no vīzas prasības Savienības un Azerbaidžānas Republikas pilsoņus, kas ir derīgu diplomātisko pasu turētāji), neietekmē esošos noteikumus par vīzas prasībām un atbrīvojumiem no vīzas prasības. Piemēram, saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 539/2001 (1) 4. pantu dalībvalstīm ir atļauts atbrīvot no vīzas prasības, citu personu kategoriju starpā, civilās gaisa un jūras transporta apkalpes.
      Šajā kontekstā būtu jāpiebilst, ka saskaņā ar 21. pantu Konvencijā, ar ko īsteno Šengenas nolīgumu (1985. gada 14. jūnijs) starp Beniluksa Ekonomikas savienības valstu valdībām, Vācijas Federatīvās Republikas valdību un Francijas Republikas valdību par pakāpenisku kontroles atcelšanu pie kopīgām robežām (2), visām Šengenas dalībvalstīm ilgtermiņa vīzas un uzturēšanās atļaujas, ko izsniegusi kāda cita Šengenas dalībvalsts, ir jāatzīst par derīgām īstermiņa uzturēšanās nolūkā to attiecīgajās teritorijās. Visas Šengenas dalībvalstis ieceļošanas un īstermiņa uzturēšanās nolūkā pieņem Šengenas asociēto valstu izsniegtas uzturēšanās atļaujas, D vīzas un īstermiņa vīzas, un otrādi.
      Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 810/2009 (3) (“Vīzu kodekss”) piemēro visiem jautājumiem, uz kuriem neattiecas nolīgums, piemēram, tās Šengenas dalībvalsts noteikšana, kura ir atbildīga par vīzas pieteikuma apstrādi, vīzas izsniegšanas atteikuma iemesli, tiesības pārsūdzēt negatīvu lēmumu un vispārīgi noteikumi par individuālām pārrunām ar vīzas pieteikuma iesniedzēju un visas svarīgās informācijas sniegšana saistībā ar vīzas pieteikumu. Turklāt Šengenas noteikumus, jo īpaši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/399 (4) (t. i., atteikums ieceļot teritorijā, pierādījumi par pietiekamiem iztikas līdzekļiem u. c.), un – attiecīgā gadījumā – valsts tiesību aktus arī turpmāk piemēro jautājumiem, uz kuriem neattiecas nolīgums, piemēram, ceļošanas dokumentu atzīšana, pierādījumi par pietiekamiem iztikas līdzekļiem, liegums ieceļot dalībvalstu teritorijā un izraidīšanas pasākumi.
      Pat tad, ja ir izpildīti nolīgumā paredzētie nosacījumi, piemēram, vīzas pieteikuma iesniedzējs ir iesniedzis dokumentāru pierādījumu par ceļojuma mērķi, kas jāiesniedz 4. pantā paredzētajām kategorijām, vīzas izsniegšanu tik un tā var atteikt, ja nav izpildīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/399 (“Šengenas Robežu kodekss”) 6. panta nosacījumi, proti, personai nav derīga ceļošanas dokumenta, ir izdots brīdinājums Šengenas Informācijas sistēmā (SIS), tiek uzskatīts, ka persona rada draudus sabiedriskajai kārtībai, iekšējai drošībai u. c.
      Joprojām piemēro citas Vīzu kodeksā paredzētās vīzu izsniegšanas iespējas. Piemēram, ja ir izpildīti Vīzu kodeksa 24. pantā paredzētie nosacījumi, daudzkārtējās ieceļošanas vīzas ar ilgu derīguma termiņu – līdz pieciem gadiem – var izsniegt vēl citām personu kategorijām, ne vien tām, kas minētas nolīguma 5. pantā. Tāpat joprojām piemēros Vīzu kodeksa 16. panta 5. un 6. punktā ietvertos noteikumus, kas atļauj atcelt vai samazināt vīzas nodevu.
      Attiecībā uz Azerbaidžānas Republiku – Migrācijas kodeksu (5) un citus attiecīgos Azerbaidžānas Republikas normatīvos tiesību aktus piemēro visiem jautājumiem, uz kuriem neattiecas nolīgums, piemēram, vīzas izsniegšanas atteikuma iemesli, tiesības pārsūdzēt negatīvu lēmumu vai vispārīgi noteikumi par individuālām pārrunām ar pieteikuma iesniedzēju un informācijas sniegšana saistībā ar vīzas pieteikumu, ceļošanas dokumentu atzīšana, pierādījumi par pietiekamiem iztikas līdzekļiem, liegums ieceļot Azerbaidžānas Republikas teritorijā, izraidīšanas pasākumi.
      Joprojām piemēro citas Azerbaidžānas Republikas tiesību aktos atļautās vīzu izsniegšanas iespējas, ja tās pieteikuma iesniedzējam paredz labvēlīgākus nosacījumus. Piemēram, joprojām piemēros Azerbaidžānas Republikas likuma “Par vīzas nodevām” 17. panta 2. punkta noteikumus, kas ļauj atcelt vīzas nodevu, un Azerbaidžānas Republikas Migrācijas kodeksa 38. panta noteikumus, kuri ļauj izsniegt elektroniskās vīzas.
      Pat tad, ja ir izpildīti nolīgumā paredzētie nosacījumi, piemēram, vīzas pieteikuma iesniedzējs ir iesniedzis dokumentāru pierādījumu par ceļojuma mērķi, kas jāiesniedz 4. pantā paredzētajām kategorijām, vīzas izsniegšanu tik un tā var atteikt, ja nav izpildīti Azerbaidžānas Republikas Migrācijas kodeksa 36. panta nosacījumi (izņemot tā 36.1.7. punktu) vai ja pastāv Azerbaidžānas Republikas Migrācijas kodeksa 16. pantā uzskaitītie apstākļi.
      1.3.   Vīzu veidi, uz kuriem attiecas nolīgums
      Nolīguma 3. panta d) apakšpunktā “vīza” ir definēta kā “dalībvalsts vai Azerbaidžānas Republikas izsniegta atļauja, kas vajadzīga tranzītam caur dalībvalstu vai Azerbaidžānas Republikas teritoriju vai, lai uzturētos dalībvalstu vai Azerbaidžānas Republikas teritorijā uz laiku, kas nepārsniedz 90 dienas jebkurā 180 dienu laikposmā”.
      Nolīgumā paredzētie atvieglojumi attiecas gan uz vienotajām vīzām, kas ir derīgas visā dalībvalstu teritorijā, gan uz vīzām ar ierobežotu teritoriālo derīgumu.
      Nolīgumā paredzētie atvieglojumi attiecas uz visām vīzām, kas noteiktas Azerbaidžānas Republikas Migrācijas kodeksa 5. nodaļā.
      1.4.   Ar vīzu atļautā uzturēšanās ilguma aprēķināšana
      Šengenas Robežu kodeksā “īslaicīga uzturēšanās” ir definēta šādi: “kas nepārsniedz 90 dienas jebkurā 180 dienu laikposmā, katru reizi ņemot vērā pēdējās uzturēšanās 180 dienu laikposmu”.
      Saskaņā ar nolīgumu šī definīcija attiecas arī uz Azerbaidžānas Republikas izsniegtajām īstermiņa vīzām.
      Ieceļošanas dienu rēķinās kā pirmo uzturēšanās dienu dalībvalstu teritorijā, bet izceļošanas dienu rēķinās kā pēdējo uzturēšanās dienu dalībvalstu teritorijā. Jēdziens “jebkurš” nozīmē, ka tiek piemērots “kustīgs” 180 dienu atsauces laikposms, katrā uzturēšanās dienā skaitot atpakaļ uz pēdējo 180 dienu laikposmā, lai pārbaudītu, vai joprojām tiek izpildīta prasība par 90 dienām 180 dienu laikposmā. Tas nozīmē, ka pēc nepārtrauktas 90 dienu ilgas prombūtnes no dalībvalstu teritorijas var atkal uzturēties uz laiku līdz 90 dienām.
      Īstermiņa uzturēšanās aprēķināšanas kalkulators, ko var izmantot, lai aprēķinātu atļauto uzturēšanās laikposmu saskaņā ar jaunajiem noteikumiem, ir atrodams tiešsaistē pēc šādas adreses: http://ec.europa.eu/dgs/home-affairs/what-we-do/policies/borders-and-visas/border-crossing/index_en.htm.
      Uzturēšanās ilguma aprēķināšanas piemērs pēc pašreizējās definīcijas:
      Persona, kurai ir vairākkārtējas ieceļošanas vīza uz 1 gadu (2014. gada 18. aprīlis – 2015. gada 18. aprīlis), pirmo reizi ieceļo 2014. gada 19. aprīlī un uzturas trīs dienas. Pēc tam šī pati persona atkal ieceļo 2014. gada 18. jūnijā un uzturas 86 dienas. Kāda ir situācija konkrētos datumos? Kad minētā persona atkal drīkst ieceļot?
      2014. gada 11. septembrī: pēdējo 180 dienu laikā (2014. gada 16. marts – 2014. gada 11. septembris) persona ir uzturējusies 3 dienas (2014. gada 19.–21. aprīlis) plus 86 dienas (2014. gada 18. jūnijs – 2014. gada 11. septembris) = 89 dienas = atļautais uzturēšanās laiks nav pārsniegts. Persona vēl drīkst palikt vienu dienu.
      2014. gada 16. oktobrī: persona varētu ieceļot, lai uzturētos vēl 3 dienas (2014. gada 16. oktobrī zaudē nozīmi 2014. gada 19. aprīļa uzturēšanās (ārpus 180 dienu laikposma); 2014. gada 17. oktobrī zaudē nozīmi 2014. gada 20. aprīļa uzturēšanās (ārpus 180 dienu laikposma utt.).
      2014. gada 15. decembrī: persona varētu ieceļot uz vēl 86 dienām (2014. gada 15. decembrī zaudē nozīmi 2014. gada 18. jūnija uzturēšanās (ārpus 180 dienu laikposma); 2014. gada 16. decembrī zaudē nozīmi 2014. gada 19. jūnija uzturēšanās utt.).
      1.5.   Situācija attiecībā uz dalībvalstīm, kuras Šengenas acquis vēl nepiemēro pilnībā, dalībvalstīm, kuras nepiedalās Savienības kopējā vīzu politikā, un asociētajām valstīm
      Dalībvalstīm, kuras Savienībai pievienojās 2004. gadā (Čehijas Republika, Igaunija, Kipra, Latvija, Lietuva, Ungārija, Malta, Polija, Slovēnija un Slovākija), 2007. gadā (Bulgārija un Rumānija) un 2013. gadā (Horvātija), nolīgums ir saistošs no tā spēkā stāšanās brīža.
      Bulgārija, Horvātija, Kipra un Rumānija Šengenas acquis vēl nepiemēro pilnībā. Tās arī turpmāk izsniegs valsts vīzas, kuras būs derīgas vienīgi attiecīgās valsts teritorijā. Kolīdz minētās dalībvalstis Šengenas acquis piemēros pilnībā, tās pilnībā piemēros nolīgumu.
      Visiem jautājumiem, kas nolīgumā nav skarti, turpina piemērot valsts tiesību aktus līdz dienai, kad minētās dalībvalstis sāk pilnībā piemērot Šengenas acquis. Sākot no minētās dienas, jautājumiem, kas nolīgumā nav skarti, piemēros Šengenas noteikumus un/vai valsts tiesību aktus.
      Bulgārijai, Horvātijai, Kiprai un Rumānijai ir atļauts atzīt uzturēšanās atļaujas, D vīzas un īstermiņa vīzas, ko izsniegušas visas Šengenas dalībvalstis un asociētās valstis attiecībā uz īstermiņa uzturēšanos to teritorijā (6).
      Saskaņā ar 21. pantu Konvencijā, ar ko īsteno 1985. gada 14. jūnija Šengenas nolīgumu par pakāpenisku kontroles atcelšanu pie kopīgām robežām, visām minētās konvencijas Pusēm ilgtermiņa vīzas un uzturēšanās atļaujas, ko izdevusi kāda cita Puse, ir jāatzīst par derīgām īstermiņa uzturēšanās nolūkā to teritorijā. Tās ieceļošanas un īstermiņa uzturēšanās nolūkā pieņem asociēto valstu izsniegtas uzturēšanās atļaujas, D vīzas un īstermiņa vīzas un otrādi.
      Nolīgums neattiecas uz Dāniju, Īriju un Apvienoto Karalisti, bet tajā ir ietvertas kopīgas deklarācijas par to, ka ir vēlams, lai minētās dalībvalstis noslēgtu divpusējus nolīgumus ar Azerbaidžānas Republiku par vīzu atvieglotu izsniegšanu.
      Lai gan Islande, Lihtenšteina, Norvēģija un Šveice ir Šengenas asociētās valstis, nolīgums tām nav saistošs. Tomēr nolīgumā ir ietverta kopīga deklarācija par to, ka ir vēlams, lai minētās Šengenas asociētās valstis nekavējoties noslēgtu divpusējus nolīgumus ar Azerbaidžānas Republiku par īstermiņa vīzu atvieglotu izsniegšanu.
      Nolīgums par vīzu atvieglotu izsniegšanu starp Azerbaidžānas Republikas valdību un Norvēģijas Karalistes valdību tika parakstīts 2013. gada 3. decembrī un stājās spēkā 2015. gada 1. jūnijā. Nolīgums par vīzu atvieglotu izsniegšanu starp Azerbaidžānas Republikas valdību un Šveices Federālo Padomi tika parakstīts 2016. gada 10. oktobrī un stājās spēkā 2017. gada 1. aprīlī. Turklāt Nolīgums starp Azerbaidžānas Republikas valdību un Lihtenšteinas Firstistes valdību par noteikumu savstarpēju piemērošanu, kas minēts Nolīgumā starp Eiropas Savienību un Azerbaidžānas Republiku par vīzu atvieglotu izsniegšanu, stājās spēkā 2017. gada 15. februārī.
      1.6.   Nolīgums un divpusējie nolīgumi
      Nolīguma 13. pantā ir paredzēts:

         “Šis nolīgums no tā stāšanās spēkā prevalē pār jebkuriem starp atsevišķām dalībvalstīm un Azerbaidžānas Republiku noslēgtu divpusēju vai daudzpusēju nolīgumu vai vienošanos noteikumiem, ciktāl šo nolīgumu vai vienošanos noteikumi attiecas uz jautājumiem, kurus reglamentē šis nolīgums.”

      Sākot no nolīguma spēkā stāšanās dienas, spēkā esošajos divpusējos nolīgumos starp dalībvalstīm un Azerbaidžānas Republiku ietvertie noteikumi par jautājumiem, kurus skar nolīgums, vairs netiek piemēroti. Saskaņā ar Savienības tiesību aktiem dalībvalstīm jāveic visi nepieciešamie pasākumi, lai novērstu neatbilstības starp saviem divpusējiem nolīgumiem un nolīgumu.
      Ja kāda dalībvalsts ir noslēgusi divpusēju nolīgumu vai vienošanos ar Azerbaidžānas Republiku par jautājumiem, kurus neskar nolīgums, piemēram, paredzot atbrīvot no vīzas prasības dienesta pasu turētājus, minēto atbrīvojumu turpina piemērot pēc tam, kad ir stājies spēkā nolīgums.
      Divpusēji nolīgumi ar Azerbaidžānas Republiku, kuros paredzēts atbrīvot no vīzas prasības dienesta pasu turētājus, ir šādām dalībvalstīm: Austrija, Bulgārija, Horvātija, Ungārija, Itālija, Portugāle, Rumānija, Slovēnija, Latvija un Slovākija (7).
      Atbrīvojums no vīzas prasības, ko kāda dalībvalsts piešķīrusi dienesta pases turētājiem, attiecas vienīgi uz ceļošanu šīs dalībvalsts teritorijā, nevis uz ceļošanu uz pārējām Šengenas dalībvalstīm.
      II.   SPECIĀLIE NOTEIKUMI
      2.1.   Noteikumi, kas attiecas uz visiem vīzas pieteikumu iesniedzējiem
      Atgādinām, ka turpmāk minētie atvieglojumi attiecībā uz vīzas nodevu, vīzas pieteikumu izskatīšanas procedūru ilgumu, izceļošanu dokumentu nozaudēšanas vai zādzības gadījumā un vīzas pagarināšanu ārkārtas apstākļos attiecas uz visiem vīzas pieteikumu iesniedzējiem un vīzu turētājiem no Azerbaidžānas Republikas vai dalībvalsts, kam nolīgums ir saistošs, tostarp tūristiem.
      2.1.1.   Maksa par vīzu pieteikumu izskatīšanu
      Nolīguma 6. panta 1. punktā ir paredzēts:

         “1.   Maksa par vīzu pieteikumu izskatīšanu ir EUR 35.”

      Saskaņā ar nolīguma 6. panta 1. punktu maksa par vīzu pieteikumu izskatīšanu ir EUR 35. Minēto maksu piemēro visiem vīzu pieteikumu iesniedzējiem, kas ir Azerbaidžānas Republikas vai Savienības pilsoņi (tostarp tūristiem), un tā attiecas uz īstermiņa vīzām neatkarīgi no ieceļošanu skaita.
      Nolīguma 6. panta 2. punktā ir paredzēts:

         “2.   Neskarot 3. punktu, no maksas par vīzu pieteikuma izskatīšanu ir atbrīvotas šādu kategoriju personas:

                     a)

                     Eiropas Savienības pilsoņu, kuri likumīgi uzturas Azerbaidžānas Republikas teritorijā, Azerbaidžānas Republikas pilsoņu, kuri likumīgi uzturas dalībvalstu teritorijā, Eiropas Savienības pilsoņu, kuri uzturas tās dalībvalsts teritorijā, kuras pilsoņi viņi ir, un Azerbaidžānas Republikas pilsoņu, kuri uzturas Azerbaidžānas Republikas teritorijā, tuvi radinieki – laulātie, bērni (tostarp adoptētie bērni), vecāki (tostarp aizbildņi), vecvecāki un mazbērni;

                     b)

                     oficiālu delegāciju dalībnieki, tostarp oficiālu delegāciju pastāvīgie dalībnieki, kas pēc dalībvalstīm, Eiropas Savienībai vai Azerbaidžānas Republikai adresēta oficiāla ielūguma piedalīsies oficiālās sanāksmēs, apspriedēs, pārrunās vai apmaiņas programmās, kā arī pasākumos, ko starpvaldību organizācijas rīko Azerbaidžānas Republikas vai kādas dalībvalsts teritorijā;

                     c)

                     skolēni, studenti, personas, kas iegūst pēcdiploma izglītību, un pavadošie pedagogi, kas ceļo ar mērķi mācīties vai izglītoties, tostarp saskaņā ar apmaiņas programmām, kā arī citu ar mācībām saistītu pasākumu dēļ;

                     d)

                     personas ar invaliditāti un, ja vajadzīgs, viņas pavadošās personas;”

      Lai saņemtu atbrīvojumu no maksas, būtu jāuzrāda pierādījums, ka abi vīzas pieteikuma iesniedzēji ietilpst šajā kategorijā. Gadījumos, kad vīzas pieteikuma iesniedzēja invaliditāte ir acīmredzama (neredzīgas personas, personas, kurām trūkst ekstremitāšu), ir pieņemama vizuāla atzīšana, kas tiek veikta konsulārajā iestādē.
      Pamatotos gadījumos vīzas pieteikumu drīkst iesniegt personas ar invaliditāti pārstāvis vai aizbildnis.

                  “e)

                  starptautisku sporta pasākumu dalībnieki un personas, kas viņas pavada profesionālā statusā;” (N.B. Līdzjutēji netiks uzskatīti par pavadošām personām.)

                  f)

                  personas, kas piedalās zinātniskos, kultūras un mākslas pasākumos, tostarp universitāšu un citās apmaiņas programmās;

                  g)

                  personas, kuras iesniegušas dokumentus, kas pierāda viņu vajadzību ceļot humānu apsvērumu dēļ, tostarp – lai saņemtu neatliekamu ārstniecisko palīdzību, un persona, kas šādu personu pavada; vai lai piedalītos tuva radinieka bērēs, vai lai apmeklētu smagi slimu tuvu radinieku;

                  h)

                  pilsoniskās sabiedrības organizāciju pārstāvji, kuru ceļojuma mērķis ir izglītošanās, semināri un konferences, tostarp arī saskaņā ar apmaiņas programmām;”

            Lai šī kategorija saņemtu atbrīvojumu no maksas, vīzas pieteikuma iesniedzējiem jāuzrāda pierādījums, kas apliecina, ka viņi ir dalībvalstīs vai Azerbaidžānas Republikā reģistrētu pilsoniskās sabiedrības organizāciju vai bezpeļņas organizāciju biedri – sk. nolīguma 4. pantu.

                     “i)

                     pensionāri;”

      Lai šī kategorija saņemtu atbrīvojumu no maksas, vīzas pieteikuma iesniedzējiem jāuzrāda pierādījums par pensionāra statusu. Atbrīvojums nav attaisnots tajos gadījumos, kad ceļojuma mērķis ir algots darbs.

                  “j)

                  bērni, kuri nav sasnieguši 12 gadu vecumu;

                  k)

                  žurnālisti un tehniskie darbinieki, kas viņus pavada profesionālā statusā.”

            Lai šī kategorija saņemtu atbrīvojumu no maksas, vīzas pieteikuma iesniedzējiem jāuzrāda pierādījums, kas apliecina, ka viņi ir profesionālu žurnālistikas vai plašsaziņas līdzekļu organizāciju biedri – sk. nolīguma 4. pantu.
      Ciktāl tas skar dalībvalstis, iepriekš minētās personu kategorijas no maksas ir atbrīvotas. Turklāt saskaņā ar Vīzu kodeksa 16. panta 4. punktu atbrīvojumu no maksas piešķir arī šādām personu kategorijām:

                  —

                  pētniekiem no trešām valstīm, kuri ceļo Eiropas Savienībā, lai veiktu zinātnisku pētniecību, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Ieteikumā Nr. 2005/761/EK (8);

                  —

                  bezpeļņas organizāciju pārstāvjiem, kas nav vecāki par 25 gadiem un piedalās semināros, konferencēs, sporta, kultūras vai izglītības pasākumos, kurus organizējušas bezpeļņas organizācijas.

            Vīzu kodeksa 16. panta 6. punktā ir paredzēts:

         “6.   Atsevišķos gadījumos iekasējamo vīzas nodevu var atcelt vai samazināt, ja tas palīdz veicināt kultūras vai sporta intereses, kā arī intereses ārpolitikas un attīstības politikas jomā, kā arī citās svarīgu sabiedrības interešu jomās vai humānu iemeslu dēļ”.

      Vīzu kodeksa 16. panta 7. punktā ir paredzēts, ka vīzas nodeva jāiekasē euro, trešās valsts valūtā vai valūtā, ko parasti lieto tajā trešā valstī, kurā iesniedz pieteikumu, un to neatmaksā, izņemot gadījumus, kad pieteikums nav pieņemams vai ja konsulāts nav kompetents.
      Lai nepieļautu neatbilstības, kuru rezultāts varētu būt vīzu izdevīgāka saņemšana citur, dalībvalstu diplomātiskajām pārstāvniecībām un konsulātiem Azerbaidžānas Republikā būtu jācenšas nodrošināt, ka visi vīzu pieteikumu iesniedzēji no Azerbaidžānas maksā vienādu vīzas nodevu, ja tā tiek iekasēta ārvalstu valūtās.
      Tāpat attiecībā uz Azerbaidžānas Republiku no vīzas nodevas saskaņā ar 17. panta 2. punktu Azerbaidžānas Republikas likumā “Par vīzas nodevām” atbrīvotas ir arī šādas ārvalstnieku kategorijas:

                  —

                  valstu delegāciju locekļi un amatpersonas;

                  —

                  starptautisku humanitāro organizāciju pārstāvji Azerbaidžānas Republikā;

                  —

                  personas, kuras, izmantojot valsts programmas, studē vai ir iesaistījušās pedagoģiskajā darbā;

                  —

                  personas, kuras ceļo aizsardzības nolūkos.

            Pieteikuma iesniedzējiem no Savienības un Azerbaidžānas Republikas izdos kvīti par samaksāto vīzas nodevu.
      Nolīguma 6. panta 3. punktā ir paredzēts:

         “3.   Ja dalībvalsts vai Azerbaidžānas Republika vīzas izsniegšanas nolūkā sadarbojas ar ārpakalpojumu sniedzēju, ārpakalpojumu sniedzējs var iekasēt maksu par pakalpojumu. Minētā maksa ir samērīga ar izmaksām, kas ārpakalpojuma sniedzējam radušās, pildot tā uzdevumus, un tā nepārsniedz EUR 30. Dalībvalstis un Azerbaidžānas Republika visiem pieteikuma iesniedzējiem saglabā iespēju pieteikumus iesniegt tieši to konsulātos.
         Savienībā ārpakalpojumu sniedzējs veic savu darbību saskaņā ar Vīzu kodeksu un pilnībā ievērojot Azerbaidžānas Republikas tiesību aktus.
         Azerbaidžānas Republikā ārpakalpojumu sniedzējs veic savu darbību saskaņā ar Azerbaidžānas un ES dalībvalstu tiesību aktiem.”

      Attiecībā uz sadarbības kārtību ar ārpakalpojumu sniedzējiem Vīzu kodeksa 43. pantā ir sniegta sīka informācija par viņu uzdevumiem.
      2.1.2.   Vīzu pieteikumu izskatīšanas procedūru ilgums
      Nolīguma 7. pantā ir paredzēts:

         “1.   Dalībvalstu un Azerbaidžānas Republikas diplomātiskās pārstāvniecības un konsulārie dienesti lēmumu par pieprasījumu izsniegt vīzu pieņem 10 kalendārajās dienās no pieteikuma un vīzas izsniegšanai nepieciešamo dokumentu saņemšanas.
         2.   Atsevišķos gadījumos termiņu, kas vajadzīgs, lai pieņemtu lēmumu par vīzas pieteikumu, var pagarināt līdz 30 kalendārajām dienām, ja nepieciešama pieteikuma padziļināta pārbaude.
         3.   Steidzamos gadījumos lēmuma par vīzas pieteikumu pieņemšanas termiņu var samazināt līdz 2 darbdienām vai mazāk.”

      Principā lēmums par vīzas izsniegšanu tiks pieņemts 10 kalendāro dienu laikā no dienas, kad ir iesniegts pieņemams vīzas pieteikums.
      Atsevišķos gadījumos, jo īpaši ja ir vajadzīga pieteikuma papildu pārbaude vai pārstāvības gadījumā, kad apspriežas ar pārstāvētās dalībvalsts iestādēm, minēto termiņu var pagarināt līdz 30 kalendārajām dienām.
      Visus minētos termiņus sāk skaitīt vienīgi tad, kad vīzas pieteikums ir pilnīgs, proti, no dienas, kad ir saņemts vīzas pieteikums un apliecinošie dokumenti.
      Ja diplomātiskajās pārstāvniecībās un konsulārajos dienestos pastāv apmeklējumu sistēma, apmeklējuma saņemšanai nepieciešamo laiku principā neieskaita pieteikuma izskatīšanas laikā. Attiecībā uz šo jautājumu, kā arī citu praktisko kārtību vīzas pieteikuma iesniegšanai ir piemērojami vispārīgie noteikumi, kas izklāstīti Vīzu kodeksa 9. pantā un Azerbaidžānas Republikas Migrācijas kodeksā.
      Nolīguma 7. panta 3. punktā ir paredzēts:

         “Ja pieteikuma iesniedzējiem ir jāvienojas par pieteikuma iesniegšanas laiku, parasti pieteikuma iesniegšanas apmeklējums notiek divu nedēļu laikā pēc dienas, kad apmeklējums lūgts.”

         “Pamatotos steidzamības gadījumos” (kad vīzas pieteikumu nevarēja iesniegt agrāk tādu iemeslu dēļ, kurus pieteikuma iesniedzējs nevarēja paredzēt) “konsulāts pieteikuma iesniedzējiem var atļaut iesniegt pieteikumus, vai nu iepriekš nenosakot apmeklējuma laiku, vai pieņemot viņus nekavējoties”.

      Nolīguma 7. panta 3. punkta izpildes sakarā, nosakot apmeklējuma laiku, būtu jāņem vērā iespējamā steidzamība, ko norādījis vīzas pieteikuma iesniedzējs. Lēmumu par laika saīsināšanu lēmuma pieņemšanai par vīzas pieteikumu pieņem konsulārais darbinieks.
      2.1.3.   Izceļošana no valsts nozaudētu vai nozagtu personas apliecinošo dokumentu gadījumā
      Nolīguma 8. pantā ir paredzēts:

         “Eiropas Savienības un Azerbaidžānas Republikas pilsoņi, kuri ir nozaudējuši savus personu apliecinošos dokumentus vai kuriem šie dokumenti ir nozagti, kamēr viņi uzturas Azerbaidžānas Republikas vai dalībvalstu teritorijā, var atstāt Azerbaidžānas Republikas vai dalībvalstu teritoriju bez vīzas vai citas atļaujas, pamatojoties uz dalībvalstu vai Azerbaidžānas Republikas diplomātisko pārstāvniecību vai konsulāro dienestu izdotiem derīgiem personu apliecinošiem dokumentiem, kas dod tiesības šķērsot robežu.”

      Personu apliecinošu dokumentu nozaudēšanas vai nozagšanas gadījumā, derīgi personu apliecinošie dokumenti, kas vīzas turētājiem dod tiesības šķērsot robežu un ko izdevušas diplomātiskās pārstāvniecības vai konsulārie dienesti, būs pietiekams pamats, lai izceļotu no Azerbaidžānas Republikas teritorijas vai Šengenas zonas. Uzņēmējas valsts iestādes no vīzas turētāja vai konsulārā dienesta nevar sagaidīt nekādus papildu dokumentus, atļaujas vai formalitātes.
      2.1.4.   Vīzas pagarināšana ārkārtas apstākļos
      Nolīguma 9. pantā ir paredzēts:

         “Eiropas Savienības un Azerbaidžānas Republikas pilsoņiem, kuriem force majeure apstākļu dēļ nav iespējas atstāt Azerbaidžānas Republikas vai dalībvalstu teritoriju līdz viņu vīzā norādītajam termiņam, izsniegtās vīzas derīguma termiņu un/vai uzturēšanās ilgumu pagarina bez maksas saskaņā ar Azerbaidžānas Republikas vai uzņēmējas dalībvalsts piemērotiem tiesību aktiem par laikposmu, kas vajadzīgs, lai viņi atgrieztos savā dzīvesvietas valstī.”

      Attiecībā uz vīzas derīguma termiņa pagarināšanu pamatotu personisku iemeslu dēļ gadījumos, kad vīzas turētajam nav iespējams atstāt dalībvalsts teritoriju līdz vīzas uzlīmē norādītajam datumam, piemēro Vīzu kodeksa 33. panta noteikumus, ciktāl tie ir saderīgi ar nolīgumu. Tomēr saskaņā ar nolīgumu force majeure apstākļos vai humānu iemeslu dēļ vīzu pagarina bez maksas.
      Attiecībā uz Azerbaidžānas Republiku jautājumiem saistībā ar pagaidu uzturēšanās laikposma pagarināšanu ārvalstniekiem Azerbaidžānas Republikā piemēro Migrācijas kodeksu.
      Lēmums par pagaidu uzturēšanās laikposma pagarināšanu ārvalstniekiem Azerbaidžānas Republikā ir oficiāls dokuments, kas ļauj ārvalstniekiem uz laiku uzturēties Azerbaidžānas Republikā.
      Ārvalstnieki, kuru pagaidu uzturēšanās laiks Azerbaidžānas Republikā ir pagarināts, valsti var atstāt caur valsts robežšķērsošanas punktiem, uzrādot pasi vai citus robežšķērsošanas dokumentus un lēmumu par pagaidu uzturēšanās laikposma pagarināšanu.
      2.2.   Noteikumi, kas attiecas uz konkrētām vīzas pieteikumu iesniedzēju kategorijām
      2.2.1.   Dokumentārs pierādījums, kas apliecina brauciena mērķi
      Nolīguma 4. panta 1. punktā uzskaitītajām personu kategorijām būs nepieciešams vienīgi norādītais dokumentārais pierādījums, kas apliecina ceļojuma mērķi. Kā paredzēts nolīguma 4. panta 3. punktā, netiks pieprasīti nekādi citi pamatojumi, ielūgumi vai apstiprinājumi par ceļojuma mērķi.
      Tomēr tas nenozīmē, ka tiek atcelta vispārējā prasība ierasties personīgi, lai iesniegtu vīzas pieteikumu vai sniegtu apliecinošos dokumentus, piemēram, par iztikas līdzekļiem.
      Ja atsevišķos gadījumos joprojām pastāv šaubas par tā dokumenta autentiskumu, kas apliecina ceļojuma mērķi, tad saskaņā ar Azerbaidžānas Republikas Migrācijas kodeksa 21. panta 8. punktu vīzas pieteikuma iesniedzēju var aicināt uz papildu padziļinātām pārrunām vēstniecībā un/vai konsulātā, kur minēto pieteikuma iesniedzēju var iztaujāt par apmeklējuma faktisko mērķi vai pieteikuma iesniedzēja nodomu atgriezties. Šādos atsevišķos gadījumos vīzas pieteikuma iesniedzējs var brīvprātīgi iesniegt papildu dokumentus vai tos izņēmuma kārtā var pieprasīt konsulārais darbinieks. Tomēr šāda prakse nenoris sistemātiski, un to cieši uzrauga Apvienotā komiteja.
      Principā kopā ar vīzas pieteikumu tiks iesniegts nolīguma 4. panta 1. punktā prasītā dokumenta oriģināls. Tomēr konsulāts var sākt apstrādāt vīzas pieteikumu, pamatojoties uz dokumenta faksimilu vai kopijām. Taču konsulāts var pieprasīt dokumenta oriģinālu, ja vīzas pieteikums tiek iesniegts pirmo reizi, un pieprasīs to atsevišķos gadījumos, kad pastāv šaubas.
      Tām personu kategorijām, kuras nav minētas nolīguma 4. pantā (piemēram, tūristiem), arī turpmāk piemēro vispārējos noteikumus par ceļojuma mērķa apliecinājumu. Tas pats attiecas uz dokumentiem, kas apliecina vecāku piekrišanu tam, ka ceļo viņu bērni, kuri ir jaunāki par 18 gadiem.
      Jautājumos, kurus neskar nolīgums, piemēram, ceļošanas dokumentu atzīšana un garantijas saistībā ar atgriešanos un pietiekamiem iztikas līdzekļiem, piemēro Šengenas noteikumus un valsts tiesību aktus.
      Nolīguma 4. panta 1. punktā ir paredzēts:

         “1.   Turpmāk norādīto Savienības un Azerbaidžānas Republikas pilsoņu kategorijām attiecīgi norādītie dokumenti ir pietiekami, lai pamatotu mērķi ieceļošanai otras Puses teritorijā:

                     a)

                     tuviem radiniekiem – laulātajiem, bērniem (tostarp adoptētiem bērniem), vecākiem (tostarp aizbildņiem), vecvecākiem un mazbērniem –, kas apmeklē Eiropas Savienības pilsoņus, kuri likumīgi uzturas Azerbaidžānas Republikas teritorijā, vai Azerbaidžānas Republikas pilsoņus, kuri likumīgi uzturas dalībvalstīs, vai Eiropas Savienības pilsoņus, kuri uzturas tās dalībvalsts teritorijā, kuras pilsoņi viņi ir, vai Azerbaidžānas Republikas pilsoņus, kuri uzturas Azerbaidžānas Republikas teritorijā:

                                 —

                                 uzņēmējas personas rakstisks uzaicinājums;”

      Kompetentajai iestādei saskaņā ar dzīvesvietas valsts tiesību aktiem ir jāapliecina uzaicinātāja paraksta autentiskums. Kompetentajām iestādēm būtu jāapstiprina ielūguma derīgums.
      Šis noteikums, izņemot nepieciešamību apliecināt likumīgo dzīvesvietu un ģimenes saites, attiecas arī uz diplomātisko pārstāvniecību un konsulātu darbinieku radiniekiem, kuri ceļo uz dalībvalstu vai Azerbaidžānas Republikas teritoriju, lai apmeklētu ģimeni uz laiku līdz 90 dienām.

                     “b)

                     neskarot 10. pantu, oficiālu delegāciju dalībniekiem, tostarp šādu delegāciju pastāvīgiem dalībniekiem, kas pēc dalībvalstīm, Eiropas Savienībai vai Azerbaidžānas Republikai adresēta oficiāla ielūguma piedalīsies oficiālās sanāksmēs, apspriedēs, pārrunās vai apmaiņas programmās, kā arī pasākumos, ko starpvaldību organizācijas rīko Azerbaidžānas Republikas vai kādā dalībvalsts teritorijā:

                                 —

                                 dalībvalsts vai Azerbaidžānas Republikas kompetentās iestādes vai Eiropas Savienības iestādes vēstule, kas apliecina, ka pieteikuma iesniedzējs ir attiecīgi tās delegācijas dalībnieks vai tās delegācijas pastāvīgais dalībnieks un ieceļo otras Puses teritorijā, lai piedalītos iepriekšminētajos pasākumos; šai vēstulei pievieno oficiālā ielūguma kopiju;”

      Vēstulē, kuru kompetentā iestāde izsniedz, lai apliecinātu, ka konkrētā persona ir delegācijas loceklis un ieceļo otras Puses teritorijā, lai piedalītos oficiālā sanāksmē, jābūt norādītam vīzas pieteikuma iesniedzēja vārdam un uzvārdam. Vīzas pieteikuma iesniedzēja vārdam un uzvārdam nav obligāti jābūt norādītam oficiālajā ielūgumā piedalīties sanāksmē, taču tas varētu būt jānorāda, ja oficiālais ielūgums ir adresēts konkrētai personai.
      Minētais noteikums attiecas uz oficiālo delegāciju locekļiem neatkarīgi no tā, kāda veida pase (dienesta pase vai parastā pase) viņiem ir.

                     “c)

                     darījumu cilvēkiem un uzņēmējdarbības organizāciju pārstāvjiem:

                                 —

                                 uzņēmējas juridiskās personas vai uzņēmuma, šādas juridiskās personas vai uzņēmuma organizācijas vai biroja, vai filiāles, Azerbaidžānas Republikas vai dalībvalstu valsts vai reģionālās iestādes, vai tirdzniecības un rūpniecības izstāžu, konferenču un simpoziju, kas notiek Azerbaidžānas Republikas vai kādas dalībvalsts teritorijā, rīkošanas komitejas rakstisks uzaicinājums, ko atbilstoši valsts tiesību aktiem apstiprinājušas kompetentās iestādes;”

      Turklāt valsts uzņēmējdarbības reģistrs izsniegs dokumentu, ar kuru apstiprina uzņēmējdarbības organizāciju esamību.

                     “d)

                     šoferiem, kas veic starptautiskos kravu un pasažieru pārvadājumus starp Azerbaidžānas Republikas un dalībvalstu teritorijām ar transportlīdzekļiem, kas reģistrēti dalībvalstīs vai Azerbaidžānas Republikā:

                                 —

                                 Azerbaidžānas Republikas valsts pārvadātāju sabiedrības vai asociācijas (apvienības), kas nodrošina starptautiskos autotransporta pārvadājumus, vai dalībvalstu valsts pārvadātāju apvienību, kas nodrošina starptautiskos autotransporta pārvadājumus, rakstisks pieprasījums, kurā norādīts braucienu mērķis, maršruts, ilgums un biežums;”

      Apvienība, kas ir kompetenta izsniegt rakstisko pieprasījumu, ir transportlīdzekļa vadītāja izcelsmes valsts nacionāla asociācija. Rakstiskus pieprasījumus var izsniegt arī dalībvalstu valstu apvienību reģionālās vai citas filiāles.

                     “e)

                     skolēniem, studentiem, personām, kas iegūst pēcdiploma izglītību, un pavadošiem pedagogiem, kas ceļo ar mērķi mācīties vai izglītoties, tostarp saskaņā ar apmaiņas programmām, kā arī citu ar mācībām saistītu pasākumu dēļ:

                                 —

                                 uzņemošās universitātes, akadēmijas, institūta, koledžas vai skolas rakstisks uzaicinājums vai dokuments, kas apliecina uzņemšanu, vai studenta apliecība vai apliecinošs dokuments par apmeklējamiem kursiem;”

      Studenta apliecība tiek pieņemta kā ceļojuma mērķa apliecinājums tikai tad, ja to izsniegusi uzņēmēja universitāte, koledža vai skola, kurā norisināsies mācības vai izglītošanās.

                  “f)

                  personām, kas piedalās zinātniskos, akadēmiskos, kultūras vai mākslas pasākumos, tostarp universitāšu un citās apmaiņas programmās:

                              —

                              uzņēmējorganizācijas rakstisks uzaicinājums piedalīties šajos pasākumos;

                  g)

                  žurnālistiem un tehniskajiem darbiniekiem, kas viņus pavada profesionālā statusā:

                              —

                              apliecība vai cits dokuments, ko izsniegusi profesionāla organizācija vai pieteikuma iesniedzēja darba devējs, kas apliecina, ka attiecīgā persona ir kvalificēts žurnālists, un apstiprina, ka brauciena mērķis ir veikt žurnālista darbu, vai kas apliecina, ka attiecīgā persona ir tehniskais darbinieks, kas pavada žurnālistu profesionālā statusā;”

            Šajā kategorijā nav ietverti ārštata žurnālisti un viņu palīgi.
      Jāuzrāda apliecība vai dokuments, ko izsniegusi profesionāla žurnālistu organizācija vai vīzas pieteikuma iesniedzēja darba devējs, kas apliecina, ka vīzas pieteikuma iesniedzējs ir profesionāls žurnālists vai pavadoša persona profesionālā statusā, un kurā norādīts, ka brauciena mērķis ir veikt žurnālista darbu vai palīdzēt veikt šādu darbu.

                     “h)

                     starptautisku sporta pasākumu dalībniekiem un personām, kas viņus pavada profesionālā statusā:

                                 —

                                 rakstisks uzaicinājums no uzņēmējorganizācijas, kompetentajām iestādēm, dalībvalstu vai Azerbaidžānas Republikas valsts sporta federācijām vai no Azerbaidžānas Republikas vai dalībvalstu valsts olimpiskajām komitejām;”

      Saistībā ar starptautiskiem sporta pasākumiem pavadošo personu sarakstā iekļauj vienīgi tās personas, kas sportistus pavada profesionālā statusā – trenerus, masierus, menedžerus, medicīnas personālu un sporta kluba vadītāju. Tāpēc līdzjutēji netiks uzskatīti par pavadošām personām.

                     “i)

                     sadraudzības pilsētu organizēto oficiālo apmaiņas programmu dalībniekiem:

                                 —

                                 attiecīgo pilsētu administrācijas vadītāja/mēra rakstisks uzaicinājums;”

      Pilsētas vai citas apdzīvotas vietas administrācijas vadītājs/mērs, kas ir kompetents izsniegt rakstisku uzaicinājumu, ir tās uzņemošās pilsētas vai citas apdzīvotās vietas administrācijas vadītājs/mērs, kurā norisināsies sadraudzības pasākums. Minētajā kategorijā ietilpst tikai oficiālās sadraudzības dalībnieki.

                     “j)

                     personām, kas ceļo medicīnisku iemeslu dēļ, un nepieciešamajām pavadošajām personām:

                                 —

                                 medicīniskās iestādes oficiāls dokuments, kas apliecina medicīniskās aprūpes nepieciešamību šajā iestādē un pavadoņa nepieciešamību, un pierādījums par pietiekamiem finanšu līdzekļiem medicīniskās aprūpes izdevumu segšanai;”

      Jāiesniedz medicīniskās iestādes izdots dokuments, kas apliecina minētos trīs elementus (medicīniskās aprūpes nepieciešamība minētajā iestādē, pavadoņa nepieciešamība un pierādījums par pietiekamiem finanšu līdzekļiem medicīniskās aprūpes izdevumu segšanai, piemēram, pierādījums par priekšapmaksu).

                  “k)

                  profesiju pārstāvjiem, kas piedalās starptautiskās izstādēs, konferencēs, simpozijos, semināros vai citos līdzīgos pasākumus, kas norisinās Azerbaidžānas Republikas vai dalībvalstu teritorijā:

                              —

                              uzņēmējorganizācijas rakstisks uzaicinājums, kas apstiprina, ka konkrētā persona piedalās attiecīgajā pasākumā;

                  l)

                  pilsoniskās sabiedrības organizāciju pārstāvjiem, kuru ceļojuma mērķis ir izglītošanās, semināri un konferences, tostarp saskaņā ar apmaiņas programmām:

                              —

                              uzņēmējorganizācijas rakstisks uzaicinājums, apstiprinājums, ka persona pārstāv pilsoniskās sabiedrības organizāciju, un attiecīgā reģistra izziņa par minētās organizācijas nodibināšanu, ko valsts iestāde izsniegusi saskaņā ar valsts tiesību aktiem;”

            Jāuzrāda pilsoniskās sabiedrības organizācijas izsniegts dokuments, ar kuru apstiprina, ka vīzas pieteikuma iesniedzējs pārstāv minēto organizāciju.
      Nolīgums neattiecas uz atsevišķiem pilsoniskās sabiedrības organizāciju locekļiem.

                  “m)

                  radiniekiem, kas apmeklē bēru ceremonijas:

                              —

                              oficiāls dokuments, kas apliecina nāves faktu, kā arī dokuments, kas pierāda ģimenes vai cita veida saikni starp pieteikuma iesniedzēju un mirušo;

                  n)

                  militāro un civilo apbedījumu vietu apmeklējumam:

                              —

                              oficiāls dokuments, kas apliecina kapa esamību un saglabāšanu, kā arī ģimenes vai cita veida saikni starp pieteikuma iesniedzēju un apglabāto personu.”

            Nolīgumā nav sīkāk norādīts, vai minētais oficiālais dokuments būtu jāizsniedz tās valsts iestādēm, kurā atrodas apbedījumu vieta, vai tās valsts iestādēm, kurā dzīvo persona, kas vēlas apmeklēt apbedījumu vietu. Būtu jāpieņem, ka šādu oficiālu dokumentu varētu izsniegt kā vienas, tā otras valsts kompetentās iestādes.
      Jāuzrāda minētais oficiālais dokuments, kas apliecina kapa esamību un saglabāšanu, kā arī ģimenes vai cita veida saikni starp vīzas pieteikuma iesniedzēju un mirušo.
      Nolīgums nerada jaunus noteikumus par to fizisko vai juridisko personu atbildību, kuras izsniedz rakstveida pieprasījumus. Ja šādi pieprasījumi ir izsniegti fiktīvi, piemēro attiecīgos Savienības un/vai/valsts tiesību aktus.
      2.2.2.   Daudzkārtējo ieceļošanas vīzu izsniegšana
      Gadījumos, kad vīzas pieteikuma iesniedzējam ir bieži jāceļo uz dalībvalstu vai Azerbaidžānas Republikas teritoriju, īstermiņa vīzas var izsniegt vairākiem apmeklējumiem ar noteikumu, ka minēto apmeklējumu kopējais ilgums nepārsniedz 90 dienas 180 dienu laikposmā.
      Nolīguma 5. pantā ir paredzēts:

         “1.   Dalībvalstu un Azerbaidžānas Republikas diplomātiskās pārstāvniecības un konsulārie dienesti izsniedz daudzkārtējās ieceļošanas vīzas ar derīguma termiņu uz pieciem gadiem šādu kategoriju pilsoņiem:

                     a)

                     laulātajiem, bērniem (tostarp adoptētiem bērniem), kas ir jaunāki par 21 gadu vai atrodas apgādībā, vecākiem (tostarp aizbildņiem), kas apmeklē Eiropas Savienības pilsoņus, kuri likumīgi uzturas Azerbaidžānas Republikas teritorijā, vai Azerbaidžānas Republikas pilsoņus, kuri likumīgi uzturas dalībvalstu teritorijā, vai Eiropas Savienības pilsoņus, kuri uzturas tās dalībvalsts teritorijā, kuras pilsoņi viņi ir, vai Azerbaidžānas Republikas pilsoņus, kuri uzturas Azerbaidžānas Republikas teritorijā;

                     b)

                     oficiālu delegāciju pastāvīgiem dalībniekiem, kas pēc dalībvalstīm, Eiropas Savienībai vai Azerbaidžānas Republikai adresēta oficiāla ielūguma regulāri piedalīsies sanāksmēs, apspriedēs, pārrunās vai apmaiņas programmās, kā arī pasākumos, ko starpvaldību organizācijas rīko Azerbaidžānas Republikas vai kādas dalībvalsts teritorijā.

               Atkāpjoties no pirmā teikuma, ja nepieciešamība vai nodoms ceļot bieži vai regulāri ir nepārprotami attiecināts uz īsāku laikposmu, daudzkārtējās ieceļošanas vīzas derīguma termiņu nosaka tikai uz attiecīgo laikposmu, jo īpaši tad, ja:

                     —

                     a) apakšpunktā minēto personu gadījumā to Azerbaidžānas Republikas pilsoņu uzturēšanās atļaujas derīguma termiņš, kuri likumīgi uzturas kādā no dalībvalstīm, vai to Savienības pilsoņu uzturēšanās atļaujas derīguma termiņš, kuri likumīgi uzturas Azerbaidžānas Republikā,

                     —

                     b) apakšpunktā minēto personu oficiālas delegācijas pastāvīga dalībnieka statusa spēkā esības termiņš

               ir īsāks par pieciem gadiem.”

      Ņemot vērā minēto personu kategoriju profesionālo statusu vai viņu ģimenes saites ar Azerbaidžānas Republikas pilsoni, kas likumīgi uzturas dalībvalstu teritorijā, Savienības pilsoni, kas likumīgi uzturas Azerbaidžānas Republikas teritorijā, vai ar Savienības pilsoni, kas uzturas dalībvalstī, kuras valstspiederība ir minētajai personai, ir pamatoti viņiem piešķirt daudzkārtēju ieceļošanas vīzu ar piecu gadu derīguma termiņu vai ar derīguma termiņu līdz viņu amata pilnvaru termiņa beigām vai likumīgās uzturēšanās termiņa beigām, ja tie ir īsāki par pieciem gadiem.
      Personām, uz kurām attiecas nolīguma 5. panta 1. punkta a) apakšpunkts, jāuzrāda pierādījums par uzaicinātājas personas likumīgo dzīvesvietu.
      Par personām, uz kurām attiecas nolīguma 5. panta 1. punkta b) apakšpunkts, būtu jāiesniedz apstiprinājums par viņu profesionālo statusu un pilnvaru termiņu.
      Minēto noteikumu nepiemēro personām, uz kurām attiecas nolīguma 5. panta 1. punkta b) apakšpunkts, ja tās ar nolīgumu ir atbrīvotas no vīzas prasības, t. i., ja tās ir diplomātisko pasu turētājas.
      Gadījumos, kad nepieciešamība vai nodoms bieži vai regulāri ceļot nepārprotami attiecas uz īsāku laikposmu, vairākkārtējas ieceļošanas vīzas derīguma termiņš tiks ierobežots uz minēto laikposmu.

         “2.   Dalībvalstu un Azerbaidžānas Republikas diplomātiskās pārstāvniecības un konsulārie dienesti izsniedz daudzkārtējās ieceļošanas vīzas ar derīguma termiņu uz vienu gadu šādu kategoriju pilsoņiem ar noteikumu, ka iepriekšējā gadā tie ir saņēmuši vismaz vienu vīzu un to ir izmantojuši atbilstoši apmeklētās valsts tiesību aktiem par ieceļošanu un uzturēšanos:

                     a)

                     studentiem un personām, kuras iegūst pēcdiploma izglītību, kas regulāri ceļo ar mērķi mācīties vai izglītoties, tostarp saskaņā ar apmaiņas programmām;

                     b)

                     žurnālistiem un tehniskajiem darbiniekiem, kas viņus pavada profesionālā statusā;

                     c)

                     sadraudzības pilsētu rīkoto oficiālo apmaiņas programmu dalībniekiem;

                     d)

                     šoferiem, kas veic starptautiskos kravu un pasažieru pārvadājumus starp Azerbaidžānas Republikas un dalībvalstu teritorijām, ar transportlīdzekļiem, kas reģistrēti dalībvalstīs vai Azerbaidžānas Republikā;

                     e)

                     personām, kam medicīnisku iemeslu dēļ nepieciešams regulāri ieceļot, un nepieciešamām pavadošām personām;

                     f)

                     profesiju pārstāvjiem, kas piedalās starptautiskās izstādēs, konferencēs, simpozijos, semināros vai citos līdzīgos pasākumos un regulāri dodas uz Azerbaidžānas Republiku vai dalībvalstīm;

                     g)

                     pilsoniskās sabiedrības organizāciju pārstāvjiem, kuri regulāri ceļo uz Azerbaidžānas Republiku vai dalībvalstīm ar mērķi izglītoties, apmeklēt seminārus un konferences, tostarp saskaņā ar apmaiņas programmām;

                     h)

                     personām, kuras piedalās zinātniskos, kultūras un mākslas pasākumos, tostarp universitāšu un citās apmaiņas programmās, kas regulāri ceļo uz Azerbaidžānas Republiku vai dalībvalstīm;

                     i)

                     starptautisku sporta pasākumu dalībniekiem un personām, kas viņas pavada profesionālā statusā;

                     j)

                     oficiālu delegāciju dalībniekiem, kas pēc dalībvalstij, Eiropas Savienībai vai Azerbaidžānas Republikai adresēta oficiāla ielūguma regulāri piedalīsies sanāksmēs, apspriedēs, pārrunās vai apmaiņas programmās, kā arī pasākumos, ko starpvaldību organizācijas rīko Azerbaidžānas Republikas vai dalībvalstu teritorijā;

                     k)

                     darījumu cilvēkiem un uzņēmējdarbības organizāciju pārstāvjiem, kas regulāri ceļo uz Azerbaidžānas Republiku vai dalībvalstīm.

               Atkāpjoties no pirmā teikuma, ja nepieciešamība vai nodoms ceļot bieži vai regulāri ir nepārprotami attiecināts uz īsāku laikposmu, daudzkārtējās ieceļošanas vīzas derīguma termiņu nosaka tikai uz attiecīgo laikposmu.”

      Principā daudzkārtējās ieceļošanas vīzas ar derīguma termiņu uz vienu gadu tiks izsniegtas iepriekš minētajām vīzas pieteikuma iesniedzēju kategorijām, ja iepriekšējā gada laikā (12 mēnešos) vīzas pieteikuma iesniedzējs ir saņēmis vismaz vienu vīzu un ir to izmantojis saskaņā ar tiesību aktiem par ieceļošanu un uzturēšanos apmeklētās(-o) valsts(-u) teritorijā(-ās) (piemēram, persona nav pārsniegusi atļauto uzturēšanās ilgumu) un pastāv iemesli daudzkārtējās ieceļošanas vīzas pieprasīšanai.
      Gadījumos, kad nav pamata izsniegt vīzu ar derīguma termiņu uz vienu gadu, piemēram, ja apmaiņas programma ilgst mazāk par vienu gadu vai personai nav nepieciešams ceļot visu gadu, vīzas derīguma termiņš būs īsāks par vienu gadu ar nosacījumu, ka ir izpildītas pārējās prasības attiecībā uz vīzas izsniegšanu.

         “3.   Šā panta 2. punktā minēto kategoriju personām dalībvalstu un Azerbaidžānas Republikas diplomātiskās pārstāvniecības un konsulārie dienesti izsniedz daudzkārtējās ieceļošanas vīzas ar derīguma termiņu, kas nav īsāks par diviem gadiem un nepārsniedz piecus gadus ar noteikumu, ka iepriekšējos divos gados tie ir izmantojuši uz vienu gadu izsniegto daudzkārtējo ieceļošanas vīzu atbilstoši apmeklētās valsts tiesību aktiem par ieceļošanu un uzturēšanos, izņemot gadījumus, kad nepieciešamība vai nodoms ceļot bieži vai regulāri ir nepārprotami attiecināts uz īsāku laikposmu – šādā gadījumā daudzkārtējās ieceļošanas vīzas derīguma termiņu nosaka tikai uz attiecīgo laikposmu.
         4.   Personu, kas minētas šā panta 1. līdz 3. punktā, uzturēšanās kopējais ilgums dalībvalstu vai Azerbaidžānas Republikas teritorijā 180 dienu laikposmā nepārsniedz 90 dienas.”

      Daudzkārtējās ieceļošanas vīzas ar derīguma termiņu, kas nav īsāks par diviem gadiem un nepārsniedz piecus gadus, tiks izsniegtas nolīguma 5. panta 2. punktā minētajām vīzas pieteikuma iesniedzēju kategorijām ar nosacījumu, ka iepriekšējo divu gadu laikā (24 mēnešos) šīs personas ir izmantojušas divas uz vienu gadu izsniegtās daudzkārtējās ieceļošanas vīzas saskaņā ar tiesību aktiem par ieceļošanu un uzturēšanos apmeklētās(-o) valsts(-u) teritorijā(-ās) un ka joprojām pastāv iemesli daudzkārtējās ieceļošanas vīzas pieprasīšanai. Jāpiezīmē, ka vīza ar derīguma termiņu, kas nav īsāks par diviem gadiem un nepārsniedz piecus gadus, tiks izsniegta vienīgi tad, ja vīzas pieteikuma iesniedzējam iepriekšējo divu gadu laikā (24 mēnešos) ir izsniegtas divas vīzas, kuru derīguma termiņš ir vismaz viens gads, un ja minētā persona minētās vīzas ir izmantojusi saskaņā ar tiesību aktiem par ieceļošanu un uzturēšanos apmeklētās(-o) valsts(-u) teritorijā(-ās). Pamatojoties uz katra vīzas pieteikuma novērtējumu, diplomātiskās pārstāvniecības un konsulāti lems par minēto vīzu derīguma termiņu, t. i., no diviem līdz pieciem gadiem.
      Nav pienākuma izsniegt daudzkārtēju ieceļošanas vīzu, ja vīzas pieteikuma iesniedzējs nav izmantojis iepriekšējo vīzu.
      2.2.3.   Diplomātisko pasu turētāji
      Nolīguma 10. pantā ir paredzēts:

         “1.   Eiropas Savienības un Azerbaidžānas Republikas pilsoņi, kas ir derīgu diplomātisko pasu turētāji, drīkst bez vīzas ieceļot Azerbaidžānas Republikas vai dalībvalstu teritorijā, izceļot no tās vai tranzītā to šķērsot.
         2.   Personas, kas minētas 1. punktā, drīkst uzturēties Azerbaidžānas Republikas vai dalībvalstu teritorijā ne ilgāk kā 90 dienas 180 dienu laikposmā.”

      Nolīgumā nav reglamentētas procedūras diplomātu norīkošanai darbā uz dalībvalstīm. Piemēro parasto akreditācijas procedūru.
      III.   SADARBĪBA JAUTĀJUMOS, KAS SAISTĪTI AR CEĻOŠANAS DOKUMENTIEM
      Nolīgumam pievienotajā kopīgajā deklarācijā Puses vienojās, ka Apvienotajai komitejai būtu jāizvērtē attiecīgo ceļošanas dokumentu drošības līmeņa ietekme uz nolīguma darbību. Tāpēc Puses vienojās regulāri informēt viena otru par pasākumiem, kas veikti, lai novērstu ceļošanas dokumentu pavairošanu, izstrādātu ceļošanas dokumentu drošības tehniskos aspektus, kā arī attiecībā uz ceļošanas dokumentu izdošanas personalizācijas procesu.
      IV.   STATISTIKA
      Lai Apvienotā komiteja varētu efektīvi uzraudzīt nolīguma īstenošanu, dalībvalstu diplomātiskās pārstāvniecības un konsulāti ik pēc sešiem mēnešiem iesniedz Komisijai statistikas datus. Ja iespējams, minētajos statistikas datos iekļauj šādu informāciju, iedalot pa mēnešiem:

                  —

                  atteikto vīzu skaitu;

                  —

                  izsniegto daudzkārtējo ieceļošanas vīzu skaitu;

                  —

                  izsniegto daudzkārtējo ieceļošanas vīzu derīguma termiņu;

                  —

                  to vīzu skaitu, kuras izsniegtas bez maksas.

         (1)  Padomes Regula (EK) Nr. 539/2001 (2001. gada 15. marts), ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas (ES OV L 81, 21.3.2001., 1. lpp.).

         (2)  ES OV L 239, 22.9.2000., 19. lpp.

         (3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 810/2009 (2009. gada 13. jūlijs), ar ko izveido Kopienas Vīzu kodeksu (Vīzu kodekss) (ES OV L 243, 15.9.2009., 1. lpp.).

         (4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/399 (2016. gada 9. marts) par Savienības Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss) (ES OV L 77, 23.3.2016., 1. lpp.).

         (5)  Azerbaidžānas Republikas Migrācijas kodekss tika pieņemts 2013. gada 2. jūlijā ar Azerbaidžānas Republikas Likumu Nr. 713-IVQ un stājās spēkā 2013. gada 1. augustā.

         (6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 565/2014/ES (2014. gada 15. maijs), ar ko ievieš vienkāršotu režīmu personu kontrolei pie ārējām robežām, pamatojoties uz to, ka attiecībā uz tranzītu caur to teritorijām vai iecerēto uzturēšanos to teritorijās uz laiku, kas nepārsniedz 90 dienas jebkurā 180 dienu laikposmā, Bulgārija, Horvātija, Kipra un Rumānija dažus dokumentus vienpusēji atzīst par līdzvērtīgiem savām valsts vīzām, un ar ko atceļ Lēmumus Nr. 895/2006/EK un Nr. 582/2008/EK (ES OV L 157, 27.5.2014., 23. lpp.). Tā kā starp Kipru un Azerbaidžānas Republiku diplomātiskās attiecības nepastāv, tad Kipra patlaban Lēmuma Nr. 565/2014/ES noteikumus Azerbaidžānas pasu (izņemot diplomātiskās pases) turētājiem nepiemēro.

         (7)  Atbrīvoti no vīzas prasības saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 539/2001 4. panta 1. punktu.

         (8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Ieteikums 2005/761/EK (2005. gada 28. septembris), lai atvieglinātu dalībvalstu vienotu īstermiņa vīzu izsniegšanu trešo valstu pētniekiem, kuri zinātniskās pētniecības nolūkā pārvietojas Kopienā (ES OV L 289, 3.11.2005., 23. lpp.).


title: Padomes Lēmums (ES) 2018/312 (2018. gada 27. februāris), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli, ko izvirzījusi Spānijas Karaliste

text:
               2.3.2018

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 60/39

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2018/312
   (2018. gada 27. februāris),
   ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli, ko izvirzījusi Spānijas Karaliste
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 305. pantu,
   ņemot vērā Spānijas valdības priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2015. gada 26. janvārī, 2015. gada 5. februārī un 2015. gada 23. jūnijā pieņēma Lēmumus (ES) 2015/116 (1), (ES) 2015/190 (2) un (ES) 2015/994 (3), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus.

               (2)

               Pēc Iñigo de la SERNA HERNÁIZ kunga pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa vieta,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2020. gada 25. janvārim, Reģionu komitejā par locekli tiek iecelta:

               —

                  Concepción GAMARRA RUIZ-CLAVIJO kundze, Alcaldesa de Logroño.

         2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2018. gada 27. februārī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         E. ZAHARIEVA

      (1)  Padomes Lēmums (ES) 2015/116 (2015. gada 26. janvāris), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus (OV L 20, 27.1.2015., 42. lpp.).

      (2)  Padomes Lēmums (ES) 2015/190 (2015. gada 5. februāris), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus (OV L 31, 7.2.2015., 25. lpp.).

      (3)  Padomes Lēmums (ES) 2015/994 (2015. gada 23. jūnijs), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus (OV L 159, 25.6.2015., 70. lpp.).


               6.3.2018

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 84/5

         Eiropas politisko partiju un Eiropas politisko fondu iestādes Lēmums
   (2017. gada 14. septembris)
   reģistrēt Mouvement pour une Europe des nations et des libertés

   (Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)
   (2018/C 84/05)
   EIROPAS POLITISKO PARTIJU UN EIROPAS POLITISKO FONDU IESTĀDE,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 22. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 1141/2014 par Eiropas politisko partiju un Eiropas politisko fondu statusu un finansēšanu (1) un jo īpaši tās 9. pantu,
   ņemot vērā pieteikumu, kas saņemts no Mouvement pour une Europe des nations et des libertés,
   tā kā:

               (1)

               Eiropas politisko partiju un Eiropas politisko fondu iestāde (“Iestāde”) 2017. gada 28. jūnijā saņēma no Mouvement pour une Europe des nations et des libertés (“pieteikuma iesniedzējs”) pieteikumu reģistrēt to kā Eiropas politisko partiju saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 1141/2014 8. panta 1. punktu.

               (2)

               Saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 1141/2014 9. panta 2. punkta trešo daļu Iestāde 2017. gada 18. jūlijā telefonsarunā informēja pieteikuma iesniedzēju, ka tā pieteikums ir nepilnīgs, un norādīja, kādi pierādījumi pieteikuma iesniedzējam ir jāiesniedz, lai tas varētu savu pieteikumu papildināt.

               (3)

               Pieteikuma iesniedzējs 2017. gada 25. jūlijā pieteikumu papildināja.

               (4)

               Iestāde 2017. gada 26. jūlijā oficiāli lūdza pieteikuma iesniedzējam iesniegt informāciju, kas joprojām trūkst, lai pieteikums būtu pilnīgs.

               (5)

               Pieteikuma iesniedzējs 2017. gada 1. augustā un 2017. gada 28. augustā iesniedza papildu ziņas pieteikuma papildināšanai.

               (6)

               Iestāde 2017. gada 29. augustā oficiāli lūdza pieteikuma iesniedzējam iesniegt informāciju, kas joprojām trūkst, lai pieteikums būtu pilnīgs.

               (7)

               Pieteikuma iesniedzējs 2017. gada 30. augustā un 2017. gada 4. septembrī iesniedza papildu ziņas pieteikuma papildināšanai.

               (8)

               Pieteikuma iesniedzējs ir iesniedzis dokumentus, kas apliecina, ka tas atbilst Regulas (ES, Euratom) Nr. 1141/2014 3. pantā paredzētajiem nosacījumiem un, konkrētāk, pierādot, ka to vismaz vienā ceturtdaļā dalībvalstu pārstāv vismaz šādi Eiropas Parlamenta, valstu parlamentu, reģionālo parlamentu vai reģionālo asambleju deputāti: Jean-François Jalkh (Front national, Francija), Harald Vilimsky (Freiheitliche Partei Österreichs, Austrija), Gerolf Annemans (Vlaams Belang, Beļģija), kuri ir pieteikuma iesniedzēja dalībpartiju biedri, kā arī Lorenzo Fontana (Itālija), Michał Marusik (Polija), Janice Atkinson (Apvienotā Karaliste) un Laurenţiu Rebega (Rumānija), kuri ir tieši pieteikuma iesniedzēja biedri.

               (9)

               Pieteikuma iesniedzējs ir iesniedzis deklarāciju Regulas (ES, Euratom) Nr. 1141/2014 pielikumā norādītajā formā un savus statūtus, kuros ir noteikumi, kas prasīti minētas regulas 4. pantā.

               (10)

               Pieteikuma iesniedzējs ir iesniedzis papildu dokumentus saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES, Euratom) 2015/2401 (2) 1. un 2. pantu.

               (11)

               Saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 1141/2014 9. pantu Iestāde ir izskatījusi pieteikumu un iesniegtos apliecinošos dokumentus un uzskata, ka pieteikuma iesniedzējs atbilst minētās regulas 3. pantā paredzētajiem reģistrācijas nosacījumiem un ka statūtos ir noteikumi, kas prasīti minētās regulas 4. pantā,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants

      Mouvement pour une Europe des nations et des libertés tiek reģistrēta kā Eiropas politiskā partija.
   Tā iegūst juridiskas personas statusu dienā, kad šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā paziņošanas dienā.
   3. pants
   Šis lēmums ir adresēts

                  Mouvement pour une Europe des nations et des libertés

                  3, rue de Téhéran

                  75008 Paris

                  FRANCE

      Briselē, 2017. gada 14. septembrī

            Eiropas politisko partiju un Eiropas politisko fondu iestādes vārdā –

            direktors

         M. ADAM

      (1)  OV L 317, 4.11.2014., 1. lpp.

      (2)  Komisijas 2015. gada 2. oktobra Deleģētā regula (ES, Euratom) 2015/2401 par Eiropas politisko partiju un fondu reģistra saturu un darbību (OV L 333, 19.12.2015., 50. lpp.).

      PIELIKUMS

         STATUTS

            Article 1

            Constitution et conversion

         Il est constitué entre les adhérents aux présents statuts et ceux qui y adhèreront ultérieurement, une association régie par la loi du 1er juillet 1901 et son décret d’application.
         Elle peut se convertir de la personnalité juridique nationale en une personnalité juridique européenne en cas de l’acquisition de la personnalité juridique européenne conformément aux conditions exposées dans le règlement (UE/Euratom) No 1141/2014 du Parlement européen et du Conseil du 22 octobre 2014 relatif au statut et au financement des partis politiques européens et des fondations politiques européennes.

            Article 2

            Dénomination et logo

         Elle est dénommée «Mouvement pour une Europe des Nations et des Libertés» en abrégé «MENL».
         Le logo de l’association est un aigle bleu en vol. Il est défini à l’ANNEXE 1 des statuts.

            Article 3

            Objet

         L’association rassemble les mouvements politiques, les élus européens, nationaux, régionaux et locaux des États membres de l’Union européenne et des États tiers qui adhèrent au programme politique défini dans l’ANNEXE 2. Elle œuvre par tous les moyens à la réalisation du présent objet. En particulier, elle peut, sur décision du bureau, s’engager dans la procédure de reconnaissance en tant que parti politique au niveau européen conformément au règlement (CE) no 2004/2003 du parlement européen et du Conseil du 4 novembre 2003 relatif au statut et au financement des partis politiques au niveau européen et leurs actes modificatifs.
         L’association peut accomplir tous les actes se rapportant directement ou indirectement à son but. Elle peut notamment prêter son concours et s’intéresser à toute activité similaire à son but. Dans cet objectif elle peut également, de façon accessoire, exercer toute activité commerciale, à la condition que les revenus de ces activités soient affectés exclusivement à son but principal.
         L’association ne doit pas poursuivre de buts lucratifs.

            Article 4

            Siège et représentation

         Son siège est fixé au 3, rue de Téhéran 75008 Paris 8EME et sera transféré au 75, boulevard Hausmann, 75008 Paris 8EME le jour de la publication de ce changement au Journal officiel.
         Il pourra être transféré en tout autre lieu par décision du Bureau, cette décision impliquant un changement de statut.
         Sa représentation auprès de l’Union européenne est fixée au 14B rue de la Science, 1040 Bruxelles, Belgique
         L’administration centrale du MENL se situe à son siège à Paris.

            Article 5

            Durée

         L’association est constituée pour une durée indéterminée.

            Article 6.1.

            Membres

                     1.

                     L’association se compose de membres individuels, des partis membres et membres observateurs.

                     2.

                     Sont membres individuels de l’association les personnes physiques qui, après s’être acquittées de la cotisation fixée annuellement par le Bureau, participent au fonctionnement de l’association et à réalisation de son objet.

                     3.

                     Sont partis membres de l’association les personnes morales qui après s’être acquittées de la cotisation fixée annuellement par le Bureau, participent par leur représentants au fonctionnement de l’association et à réalisation de son objet.
                     Liste de partis membres est définie dans l’ANNEXE 3 de statuts.

                     4.

                     Sont membres observateurs de l’association les personnes physiques et/ou personnes morales soutient l’association à réalisation de son objet sans payer la cotisation.

            Article 6.2.

            Les droits et les devoirs de membres

                     1.

                     Les membres individuels participent aux réunions de l’association avec le droit d’expression, le droit d’initiative et le droit de vote.

                     2.

                     Les représentants de partis membres ont le droit d’assister aux réunions auxquelles ils sont invités avec le droit d’expression et le droit d’initiative, mais sans droit de vote.

                     3.

                     Les membres observateurs peuvent assister aux réunions auxquelles ils ont été invités avec le droit d’expression mais sans droit d’initiative ni droit de vote.

            Article 7

            Admission – Radiation des membres

                     1.

                     L’admission des membres est décidée par le Bureau statuant aux deux tiers. Le refus d’admission n’a pas à être motivé.

                     2.

                     La qualité de membre de l’association se perd par:

                                 —

                                 radiation prononcée par le Bureau statuant aux deux tiers de ses membres hormis, le cas échéant, celui qui est concerné par ladite radiation, pour défaut de paiement de la cotisation annuelle ou pour tout autre motif grave, l’intéressé ayant été préalablement invité à présenter sa défense;

                                 —

                                 démission notifiée par lettre recommandée au président de l’association;

                                 —

                                 décès pour les personnes physiques ou la dissolution, pour quelle que cause que ce soit pour les personnes morales. Les membres fondateurs ne peuvent être radiés.

            Article 8

            Cotisations – Ressources

                     1.

                     Les membres de l’association contribuent à sa vie matérielle par le versement d’une cotisation dont le montant est fixé chaque année par le Bureau.

                     2.

                     Les ressources de l’association sont constituées des cotisations annuelles et de toute ressource d’origine publique ou privée autorisée par les lois et règlements nationaux et européens en vigueur.

            Article 9

            Bureau

                     1.

                     Le Bureau de l’association comprend au moins un président et un trésorier.
                     Il pourra être complété par adjonction d’un ou plusieurs membres individuels. La demande d’adhésion doit être adressée au président et confirmée par le Bureau actuel.

                     2.

                     La durée des fonctions des membres du Bureau est fixée à deux années, chaque année s’entendant de la période comprise entre deux assemblées générales annuelles.
                     En cas de vacance d’un ou plusieurs postes de membres du Bureau, cet organe pourvoira à leur remplacement en procédant à une ou plusieurs nominations à titre provisoire.
                     Le mandat de membre du Bureau prend fin par la démission, la perte de la qualité de membre de l’association ou la révocation prononcée par l’assemblée générale, ladite révocation pouvant intervenir sur incident de séance.
                     Les fonctions de membre du Bureau sont gratuites.

            Article 10

            Réunions et délibérations du Bureau

                     1.

                     Le Bureau se réunit

                                 —

                                 sur convocation du président, chaque fois que celui-ci le juge utile et au moins une fois par an;

                                 —

                                 si la réunion est demandée par au moins la moitié des membres du Bureau;

                           Les convocations sont adressées 15 jours avant la réunion au moins par lettre simple ou par courrier électronique dans un délai raisonnable. Elles mentionnent l’ordre du jour de la réunion arrêté par le président ou les membres qui ont demandé cette réunion.

                     2.

                     Quorum: le Bureau peut délibérer si au moins la moitié de ses membres sont présents ou représentés. Le nombre de pouvoirs pouvant être détenus par une seule personne est illimité.

                     3.

                     Sauf dispositions contraires dans les présents statuts le Bureau prend les décisions a' la majorité absolue des présents ou représentés.

            Article 11

            Pouvoirs du Bureau

                     1.

                     Le Bureau est investi des pouvoirs les plus étendus pour administrer l’association, dans les limites de son objet et sous réserve des pouvoirs de l’assemblée générale. Il autorise le(s) président(s) à agir en justice. Il désigne le trésorier et les éventuels vice-présidents de l’association. Il prend notamment toutes décisions relatives à l’emploi des fonds, à la prise à bail des locaux nécessaires à la réalisation de l’objet de l’association, à la gestion du personnel. Le Bureau définit les principales orientations de l’association. Il arrête le budget et les comptes annuels de l’association.

                     2.

                     Le membres de Bureau sous la direction du président et du Trésorier veillent à la transparence de toutes activités menées par l’association, en particulier en ce qui concerne la tenue des livres de compte, les comptes et les dons, le respect de la vie privée et la protection des données à caractère personnel.

            Article 12

            Président(s)

                     1.

                     Un président ou deux co-présidents est (sont) élu(s) à la majorité des membres de l’association avec droit de vote, pour une période de deux ans renouvelable. Il(s) dirige(nt) et représente(nt) de plein droit l’association, notamment dans tous les actes de représentation administrative, financière et juridique. Il(s) peut (peuvent) déléguer l’exercice de ces responsabilités.

                     2.

                     Tous les actes juridiques passés au nom de l’association, ne relevant pas de la gestion journalière comme décrite dans l’article 15.1 ou d’une délégation spéciale de pouvoirs, doivent être signés par le président

            Article 13

            Trésorier

         Le trésorier est nommé par le Bureau pour une période de deux ans. Il est chargé des aspects financiers de la vie de l’association. Il veille en particulier à la régularité de la gestion de l’association au regard de la réglementation nationale et des obligations que l’association pourrait souscrire auprès des pouvoirs publics nationaux et européens.

            Article 14

            Assemblées générales

         Elles réunissent tous les membres de l’association à jour du paiement de leurs cotisations à la date de la réunion. Chaque membre peut se faire représenter par un autre membre de l’association muni d’un pouvoir spécial.
         Le nombre de pouvoirs dont peut disposer chaque membre de l’assemblée est illimité. Chaque membre de l’association dispose d’une voix et des voix des membres qu’il représente. Les assemblées sont convoquées à l’initiative du président.
         La convocation est effectuée par lettre simple ou par courrier électronique contenant l’ordre du jour arrêté par le président et adressé à chaque membre de l’association quinze jours à l’avance. L’assemblée ne peut délibérer que sur les questions inscrites à l’ordre du jour. Il est établi une feuille de présence émargée par les membres de l’assemblée en entrant en séance et certifiée par le président et le secrétaire de l’assemblée.
         Quorum: l’assemblée délibère valablement quel que soit le nombre de ses membres présents ou représentés.
         Sauf dispositions contraires dans les présents statuts l’Assemblée générale prend les décisions a' la majorité absolue des présents ou représentés.
         Les procès-verbaux sont retranscrits, sans blanc ni rature, dans l’ordre chronologique sur le registre des délibérations de l’association.

            Article 15.1.

            Secretariat et gestion journalière

         Le Secretariat est en charge de la gestion journalière de l’association, y compris la représentation de l’association, dans les limites de la gestion journalière.
         Le secrétariat est dirigé par le secrétaire général et peut être composé de plusieurs membres sous la responsabilité directe du secrétaire général.
         Cette gestion journalière inclut, entre autres:

                     —

                     la gestion du secrétariat général et la mise en œuvre des décisions prises par le Bureau et Assemblées générales;

                     —

                     la coordination entre les membres individuels, les secrétariats généraux des partis membres, les membres observatoires et le secrétariat général du Groupe ENL au Parlement européen;

                     —

                     la préparation, en accord avec le président, des ordres du jour des réunions des organes, la supervision de la convocation des réunions, leur préparation et la rédaction des procès-verbaux;

                     —

                     la vérification des documents relatifs a' toutes les demandes d’activité qui engage l’association financièrement et politiquement

                     —

                     il est en lien direct avec l’exécutif: président et trésorier

            Article 15.2.

            Secrétaire générale et coordinateur

         Le Secretariat est dirigé par le secrétaire général choisi par le Bureau sous recommandation du président.
         Le secrétaire général peut assister à toutes réunions des organes de l’association sans droit de vote. Il est élu pour une période de 5 ans renouvelable indéfiniment. Il peut déléguer l’exercice de ses responsabilités pour une période déterminée.
         La poste de secrétaire général peut être rémunérée.
         Le secrétaire général avec l’accord du président peut être assisté dans ses taches par une équipe composant le Secrétariat. Il gère en toute autonomie cette équipe dont il est le responsable hiérarchique.

            Article 16

            Comptes annuelles

         L’exercice social commence le 1er janvier et se termine le 31 décembre de chaque année.
         Au plus tard dans les cinq mois qui suivent la fin de l’exercice, le Secretariat présente au Bureau pour l’acceptation les états financiers annuels et les notes d’accompagnement, qui couvrent les recettes et les dépenses, ainsi que l’actif et le passif de début et de fin d’exercice, conformément au droit applicable.
         Les états financiers, les notes d’accompagnement et les comptes sont vérifiés et préparés par un expert-comptable indépendant.
         Les documents acceptés par le Bureau sont signés par le président.

            Article 17

            Dissolution

         En cas de dissolution de l’association pour quelque cause que ce soit, décidée à la majorité absolue par l’assemblée générale après accord des membres du Bureau, l’assemblée générale désigne un ou plusieurs liquidateurs chargé des opérations de liquidation. Lors de la clôture de la liquidation, l’assemblée se prononce sur la dévolution de l’actif net.

            Article 18

            Règlement intérieur

         Le Bureau peut établir un règlement intérieur ayant pour objet de préciser et compléter les règles de fonctionnement de l’association.

            Article 19

            Modification des statuts

         Toute modification des présents statuts doit être approuvée par au moins deux tiers des membres du Bureau présents.

            Article 20

            Fondation politique européenne affiliée

         L’Association pour la Fondation pour une Europe des Nations et des Libertés, en abrégé «FENL» est la fondation politique européenne officielle du Mouvement pour une Europe des Nations et des Libertés, qui soutien et complète les objectifs décrits dans l’Article 3 par observation, analyse et contribution au débat.

            Fait à Strasbourg le 14 juin 2017.

               Jean François JALKH,

                  Président

         Annexe 1
         Logo

         Annexe 2
         Programme politique
         1.   Respect du principe de Démocratie

         Le MENL et ses membres basent leur projet politique en conformité avec les principes démocratiques et avec la charte des droits fondamentaux et rejettent de ce fait toute affiliation passée ou présente, toute connexion ou sympathie pour tout projet autoritaire ou totalitaire.
         2.   Souveraineté

         Le MENL est convaincu que la souveraineté des États et des peuples, en s’appuyant sur la coopération entre les nations, est une solution. Elle rejette donc toute politique visant à créer un Super-État ou tout modèle supranational. L’opposition à tout transfert de souveraineté nationale à des instances supranationales et/ou des institutions européennes est l’un des principes fondamentaux qui unissent les membres du MENL.
         3.   Identité

         Les partis et les Députés européens du MENL fondent leur alliance politique sur la préservation de l’identité des peuples et des nations d’Europe, en conformité avec les caractéristiques spécifiques de chaque peuple. Le droit de contrôler et de réguler l’immigration est donc un principe fondamental partagé par les membres du MENL.
         4.   Spécificité

         Les membres du MENL reconnaissent les droit de chacun à défendre leurs modèles économiques, sociaux, culturelles et territoriaux spécifiques et uniques en Europe. Le MENL cherche à préserver la diversité des projets politiques de ses membres.
         5.   Libertés

         Les membres du MENL fondent leur mouvement politique sur la défense des libertés individuelles et mettant l’accent sur l’importance particulière de la protection de la liberté d’expression parmi lesquels la liberté numérique est aujourd’hui de plus en plus menacé.
         6.   La culture comme base de l’action politique

         Le MENL considère que la culture est l’essence même de toute action politique, et que seul une pédagogie culturelle et scientifique peut permettre de développer une conscience politique chez le citoyen.

         Annexe 3
         Liste des partis membres

                     1.

                     Freiheitliche Partei Österreichs - FPÖ - Autriche

                     2.

                     Front National – FN - France

                     3.

                     Svoboda a přímá demokracie – SPD - République tchèque

                     4.

                     Vlaams Belang – VB – Belgique (Flandre)