title: Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2019/43 (2018. gada 29. novembris) par nacionālo centrālo banku procentuālo daļu Eiropas Centrālās bankas kapitāla parakstīšanas atslēgā un par Lēmuma ECB/2013/28 atcelšanu (ECB/2018/27)

text:
                  11.1.2019

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 9/178

         EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS LĒMUMS (ES) 2019/43
         (2018. gada 29. novembris)
         par nacionālo centrālo banku procentuālo daļu Eiropas Centrālās bankas kapitāla parakstīšanas atslēgā un par Lēmuma ECB/2013/28 atcelšanu (ECB/2018/27)
         EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
         ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas statūtus un jo īpaši to 29.3. un 29.4. pantu,
         ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas Ģenerālpadomes ieguldījumu saskaņā ar Eiropas Centrālās banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtu 46.2. panta ceturto ievilkumu,
         tā kā:

                     (1)

                     Eiropas Centrālās banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtu (tālāk tekstā – “ECBS Statūti”) 29.3. pants nosaka, ka kapitāla atslēgas svērumi jākoriģē katru piekto gadu pēc Eiropas Centrālās banku sistēmas (ECBS) sistēmas izveides analogi tam, kā noteikts ECBS Statūtu 29.1. pantā. Koriģēto kapitāla atslēgu piemēro ar pirmo tā gada dienu, kas seko gadam, kurā tiek veikta korekcija.

                     (2)

                     Kapitāla atslēgas svērumi pēdējo reizi saskaņā ar ECBS Statūtu 29.3. pantu tika grozīti 2013. gadā, tiem stājoties spēkā 2014. gada 1. janvārī (1).

                     (3)

                     Saskaņā ar Padomes Lēmumu 2003/517/EK (2) Eiropas Komisija sniegusi Eiropas Centrālajai bankai (ECB) statistikas datus, kurus jāizmanto, nosakot koriģēto kapitāla atslēgu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Noapaļošana
            Ja Eiropas Komisija sniedz pārskatītus statistikas datus, kurus jāizmanto kapitāla atslēgas koriģēšanai, un skaitļu kopsumma nav vienāda ar 100 %, tad starpību kompensē šādi: i) ja kopsumma ir mazāka par 100 %, tad mazākajai daļai (vai daļām pieaugošā secībā) tikmēr pieskaita 0,0001 procentu punktu, līdz ir sasniegti tieši 100 %, vai ii) ja kopsumma ir lielāka par 100 %, tad no lielākās daļas (vai daļām dilstošā secībā) tikmēr atņem 0,0001 procentu punktu, līdz ir sasniegti tieši 100 %.

            2. pants
            Kapitāla atslēgas svērumi
            No 2019. gada 1. janvāra attiecībā uz NCB ir spēkā šādi ECBS Statūtu 29. pantā minētās kapitāla atslēgas svērumi:

                           Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique

                        2,5280 %

                           Българска народна банка (Bulgārijas Nacionālā banka)

                        0,8511 %

                           Česká národní banka

                        1,6172 %

                           Danmarks Nationalbank

                        1,4986 %

                           Deutsche Bundesbank

                        18,3670 %

                           Eesti Pank

                        0,1968 %

                           Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland

                        1,1754 %

                           Bank of Greece

                        1,7292 %

                           Banco de España

                        8,3391 %

                           Banque de France

                        14,2061 %

                           Hrvatska narodna banka

                        0,5673 %

                           Banca d'Italia

                        11,8023 %

                           Central Bank of Cyprus

                        0,1503 %

                           Latvijas Banka

                        0,2731 %

                           Lietuvos bankas

                        0,4059 %

                           Banque centrale du Luxembourg

                        0,2270 %

                           Magyar Nemzeti Bank

                        1,3348 %

                           Bank Ċentrali ta' Malta/Central Bank of Malta

                        0,0732 %

                           De Nederlandsche Bank

                        4,0677 %

                           Oesterreichische Nationalbank

                        2,0325 %

                           Narodowy Bank Polski

                        5,2068 %

                           Banco de Portugal

                        1,6367 %

                           Banca Naţională a României

                        2,4470 %

                           Banka Slovenije

                        0,3361 %

                           Národná banka Slovenska

                        0,8004 %

                           Suomen Pankki

                        1,2708 %

                           Sveriges Riksbank

                        2,5222 %

                           Bank of England

                        14,3374 %

            3. pants
            Stāšanās spēkā un atcelšana

               1.   Šis lēmums stājas spēkā 2019. gada 1. janvārī.

               2.   Ar šo no 2019. gada 1. janvāra tiek atcelts Lēmums ECB/2013/28.

               3.   Atsauces uz Lēmumu ECB/2013/28 uzskata par atsaucēm uz šo lēmumu.

            Frankfurtē pie Mainas, 2018. gada 29. novembrī

                  ECB prezidents

               Mario DRAGHI

            (1)  Lēmums ECB/2013/28 (2013. gada 29. augusts) par nacionālo centrālo banku procentuālo daļu Eiropas Centrālās bankas kapitāla parakstīšanas atslēgā (OV L 16, 21.1.2014., 53. lpp.).

            (2)  Padomes Lēmumu 2003/517/EK (2003. gada 15. jūlijs) par statistikas datiem, ko jāizmanto Eiropas Centrālās bankas kapitāla parakstīšanas atslēgas koriģēšanai (OV L 181, 19.7.2003., 43. lpp.).


title: Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2019/48 (2018. gada 30. novembris) par to, kā ārpus euro zonas nacionālās centrālās bankas apmaksā Eiropas Centrālās bankas kapitālu, un par Lēmuma ECB/2013/31 atcelšanu (ECB/2018/32)

text:
                  11.1.2019

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 9/196

         EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS LĒMUMS (ES) 2019/48
         (2018. gada 30. novembris)
         par to, kā ārpus euro zonas nacionālās centrālās bankas apmaksā Eiropas Centrālās bankas kapitālu, un par Lēmuma ECB/2013/31 atcelšanu (ECB/2018/32)
         EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS ĢENERĀLPADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
         ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 47. pantu,
         tā kā:

                     (1)

                     Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtu (turpmāk tekstā – “ECBS Statūti”) 47. pants nosaka, ka to dalībvalstu nacionālās centrālās bankas, uz kurām attiecas izņēmums (tālāk tekstā – “ārpus euro zonas NCB”), neapmaksā to parakstīto kapitālu, ja vien Eiropas Centrālās bankas (ECB) Ģenerālpadome ar balsu vairākumu, kas pārstāv vismaz divas trešdaļas no ECB parakstītā kapitāla un vismaz pusi no akcionāriem, nenolemj, ka konkrēta minimālā procentuālā daļa no parakstītā kapitāla ir jāapmaksā kā ieguldījums, ar ko sedz ECB darbības izmaksas.

                     (2)

                     Lēmuma ECB/2013/31 (1) 1. pantā noteikts, ka ikviena ārpus euro zonas NCB 2014. gada 1. janvārī apmaksā 3,75 % no savas daļas ECB parakstītajā kapitālā.

                     (3)

                     Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2019/43 (ECB/2018/27) (2) nosaka ECB kapitāla parakstīšanas atslēgas (tālāk tekstā – “kapitāla atslēga”) korekciju saskaņā ar ECBS Statūtu 29.3. pantu un ar 2019. gada 1. janvāri nosaka jaunos svērumus, kas katrai NCB piešķirti koriģētajā kapitāla atslēgā (tālāk tekstā – “kapitāla atslēgas svērumi”).

                     (4)

                     katru piekto gadu piemērotās kapitāla atslēgas korekcijas dēļ ir jāpieņem jauns ECB lēmums, ar kuru no 2019. gada 1. janvāra atceļ Lēmumu ECB/2013/31 un ar kuru nosaka ECB parakstītā kapitāla procentuālo daļu, ko ārpus euro zonas NCB ir pienākums apmaksāt 2019. gada 1. janvārī,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Parakstītā un apmaksātā kapitāla apmērs un veids
            Ikviena ārpus euro zonas NCB 2019. gada 1. janvārī apmaksā 3,75 % no savas daļas ECB parakstītajā kapitālā. Ņemot vērā Lēmuma (ES) 2019/43 (ECB/2018/27) 2. pantā noteiktos jaunos kapitāla atslēgas svērumus, ikvienai ārpus euro zonas NCB ir kopējais parakstītais kapitāls un apmaksātais kapitāls, kuru summas pretī tās nosaukumam norādītas šajā tabulā:

                        Ārpus euro zonas NCB

                        Parakstītais kapitāls 2019. gada 1. janvārī
                        (EUR)

                        Apmaksātais kapitāls 2019. gada 1. janvārī
                        (EUR)

                           Българска народна банка

                        (Bulgārijas Nacionālā banka)

                        92 131 635,17

                        3 454 936,32

                           Česká národní banka

                        175 062 014,33

                        6 564 825,54

                           Danmarks Nationalbank

                        162 223 555,95

                        6 083 383,35

                           Hrvatska narodna banka

                        61 410 265,11

                        2 302 884,94

                           Magyar Nemzeti Bank

                        144 492 194,37

                        5 418 457,29

                           Narodowy Bank Polski

                        563 636 468,10

                        21 136 367,55

                           Banca Naţională a României

                        264 887 922,99

                        9 933 297,11

                           Sveriges Riksbank

                        273 028 328,31

                        10 238 562,31

                           Bank of England

                        1 552 024 563,60

                        58 200 921,14

            2. pants
            Apmaksātā kapitāla korekcija

               1.   Ņemot vērā, ka ikviena ārpus euro zonas NCB jau ir apmaksājusi 3,75 % no savas daļas ECB parakstītajā kapitālā, kas saskaņā ar Lēmumu ECB/2013/31 ir spēkā 2018. gada 31. decembrī, ikviena no tām pārved uz ECB tādu papildu summu vai attiecīgi saņem atpakaļ no ECB tādu summu, lai rezultāts atbilstu 1. panta tabulas trešajā ailē norādītajām summām.

               2.   Visus šajā pantā noteiktos pārvedumus veic saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas Lēmumu (ES) 2019/45 (ECB/2018/29) (3).

            3. pants
            Stāšanās spēkā un atcelšana

               1.   Šis lēmums stājas spēkā 2019. gada 1. janvārī.

               2.   Ar šo no 2019. gada 1. janvāra tiek atcelts Lēmums ECB/2013/31.

               3.   Atsauces uz Lēmumu ECB/2013/31 uzskata par atsaucēm uz šo lēmumu.

            Frankfurtē pie Mainas, 2018. gada 30. novembrī

                  ECB prezidents

               Mario DRAGHI

            (1)  Lēmums ECB/2013/31 (2013. gada 30. augusts) par to, kā ārpus eurozonas nacionālās centrālās bankas apmaksā Eiropas Centrālās bankas kapitālu (OV L 16, 21.1.2014., 63. lpp.).

            (2)  Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2019/43 (2018. gada 29. novembris) par nacionālo centrālo banku procentuālo daļu Eiropas Centrālās bankas kapitāla parakstīšanas atslēgā un par Lēmuma ECB/2013/28 atcelšanu (ECB/2018/27) (skatīt šā Oficialā Vēstneša 178. lappusi).

            (3)  Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2019/45 (2018. gada 29. novembris), ar kuru nosaka noteikumus un nosacījumus Eiropas Centrālās bankas kapitāla daļu pārvešanai starp nacionālajām centrālajām bankām un apmaksātā kapitāla koriģēšanai un atceļ Lēmumu ECB/2013/29 (ECB/2018/29) (skatīt šā Oficialā Vēstneša 183. lappusi).


title: Padomes Lēmums (ES) 2019/269 (2019. gada 12. februāris), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli, ko izvirzījusi Spānijas Karaliste

text:
                  18.2.2019

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 46/17

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2019/269
         (2019. gada 12. februāris),
         ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli, ko izvirzījusi Spānijas Karaliste
         EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 305. pantu,
         ņemot vērā Spānijas valdības priekšlikumu,
         tā kā:

                     (1)

                     Padome 2015. gada 26. janvārī, 2015. gada 5. februārī un 2015. gada 23. jūnijā pieņēma Lēmumus (ES) 2015/116 (1), (ES) 2015/190 (2) un (ES) 2015/994 (3), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus. 2016. gada 18. jūlijā ar Padomes Lēmumu (ES) 2016/1203 (4)
                        Francesc HOMS i MOLIST kungu locekļa amatā aizstāja Jordi SOLÉ i FERRANDO kungs. 2017. gada 27. martā ar Padomes Lēmumu (ES) 2017/602 (5)
                        Jordi SOLÉ i FERRANDO kungu locekļa amatā aizstāja Maria BADIA i CUTCHET kundze. 2018. gada 8. oktobrī ar Padomes Lēmumu (ES) 2018/1502 (6)
                        Maria BADIA i CUTCHET kundzi locekļa amatā aizstāja Ernest MARAGALL i MIRA kungs.

                     (2)

                     Pēc Ernest MARAGALL i MIRA kunga pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa vieta,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Ar šo uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2020. gada 25. janvārim, Reģionu komitejā par locekli tiek iecelts:

                        —

                           Alfred BOSCH i PASCUAL kungs, Consejero de Acción Exterior, Relaciones Institucionales y Transparencia de la Comunidad Autónoma de Cataluña.

            2. pants
            Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

            Briselē, 2019. gada 12. februārī

                  Padomes vārdā –

                  priekšsēdētājs

               E.O. TEODOROVICI

            (1)  Padomes Lēmums (ES) 2015/116 (2015. gada 26. janvāris), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus (OV L 20, 27.1.2015., 42. lpp.).

            (2)  Padomes Lēmums (ES) 2015/190 (2015. gada 5. februāris), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus (OV L 31, 7.2.2015., 25. lpp.).

            (3)  Padomes Lēmums (ES) 2015/994 (2015. gada 23. jūnijs), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus (OV L 159, 25.6.2015., 70. lpp.).

            (4)  Padomes Lēmums (ES) 2016/1203 (2016. gada 18. jūlijs), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli un locekļa aizstājēju, ko izvirzījusi Spānijas Karaliste (OV L 198, 23.7.2016., 44. lpp.).

            (5)  Padomes Lēmums (ES) 2017/602 (2017. gada 27. marts), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli, ko izvirzījusi Spānijas Karaliste (OV L 82, 29.3.2017., 8. lpp.).

            (6)  Padomes Lēmums (ES) 2018/1502 (2018. gada 8. oktobris), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli un locekļa aizstājēju, ko izvirzījusi Spānijas Karaliste (OV L 254, 10.10.2018., 7. lpp.).


Komisijas 27.02.2019. Lēmums, ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar kopējo tirgu (Lieta Nr. COMP/M.9264 - Dynasty Acquisition Co., Inc. / StandardAero Holding Corp.) saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)


title: Padomes Lēmums (ES) 2017/2085 (2017. gada 6. novembris) par to, lai Savienības vārdā parakstītu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Bahamu Salu Sadraudzību, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Bahamu Salu Sadraudzību par īstermiņa vīzu atcelšanu

text:
               15.11.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 297/5

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2017/2085
   (2017. gada 6. novembris)
   par to, lai Savienības vārdā parakstītu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Bahamu Salu Sadraudzību, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Bahamu Salu Sadraudzību par īstermiņa vīzu atcelšanu
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 77. panta 2. punkta a) apakšpunktu saistībā ar tā 218. panta 5. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Ar Lēmumu 2009/897/EK (1) Padome noslēdza Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Bahamu Salu Sadraudzību par īstermiņa vīzu atcelšanu (2) (“nolīgums”). Nolīgums paredz bezvīzu ceļošanu Savienības pilsoņiem un Bahamu Salu Sadraudzības pilsoņiem, kas ceļo uz otras līgumslēdzējas puses teritoriju, ne vairāk kā uz trīs mēnešiem sešu mēnešu laikposmā.

               (2)

               Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 610/2013 (3) Savienības vīzu un robežu tiesību aktos tika ieviestas horizontālas izmaiņas un īstermiņa uzturēšanās ilgums noteikts ne ilgāks par 90 dienām jebkurā 180 dienu laikposmā.

               (3)

               Nolīgumā ir nepieciešams iekļaut šo jauno definīciju, lai pilnībā harmonizētu Savienības īstermiņa uzturēšanās režīmu.

               (4)

               Padome 2014. gada 9. oktobrī pieņēma lēmumu, ar ko Komisiju pilnvaro sākt sarunas ar Bahamu Salu Sadraudzību par nolīgumu, ar ko grozīs Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Bahamu Salu Sadraudzību par īstermiņa vīzu atcelšanu (“grozošais nolīgums”).

               (5)

               Sarunas par grozošo nolīgumu tika veiksmīgi pabeigtas, grozošo nolīgumu parafējot vēstuļu apmaiņas veidā 2016. gada 30. augustā.

               (6)

               Grozošais nolīgums būtu jāparaksta un grozošajam nolīgumam pievienotās deklarācijas būtu jāapstiprina Savienības vārdā.

               (7)

               Šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Apvienotā Karaliste nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2000/365/EK (4), tādēļ Apvienotā Karaliste nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā un Apvienotajai Karalistei šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro.

               (8)

               Šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Īrija nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2002/192/EK (5), tādēļ Īrija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā un Īrijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo pilnvaro Savienības vārdā parakstīt Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Bahamu Salu Sadraudzību, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Bahamu Salu Sadraudzību par īstermiņa vīzu atcelšanu, ņemot vērā tā noslēgšanu (6).
   2. pants
   Savienības vārdā tiek apstiprinātas grozošajam nolīgumam pievienotās deklarācijas.
   3. pants
   Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas Savienības vārdā parakstīt grozošo nolīgumu.
   4. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2017. gada 6. novembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         T. TAMM

      (1)  Padomes Lēmums 2009/897/EK (2009. gada 30. novembris) par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Bahamu Salu Sadraudzību par īstermiņa vīzu atcelšanu (OV L 321, 8.12.2009., 39. lpp.).

      (2)  OV L 169, 30.6.2009., 24. lpp.

      (3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 610/2013 (2013. gada 26. jūnijs), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 562/2006, ar kuru ievieš Kopienas Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss), Konvenciju, ar ko īsteno Šengenas nolīgumu, Padomes Regulu (EK) Nr. 1683/95 un Regulu (EK) Nr. 539/2001, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 767/2008 un Regulu (EK) Nr. 810/2009 (OV L 182, 29.6.2013., 1. lpp.).

      (4)  Padomes Lēmums 2000/365/EK (2000. gada 29. maijs) par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp.).

      (5)  Padomes Lēmums 2002/192/EK (2002. gada 28. februāris) par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp.).

      (6)  Grozošā nolīguma tekstu publicēs kopā ar lēmumu par tā noslēgšanu.


title: Padomes Lēmums (ES) 2017/2086 (2017. gada 6. novembris) par to, lai Savienības vārdā parakstītu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Sentkitsas un Nevisas Federāciju, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Sentkitsas un Nevisas Federāciju par īstermiņa vīzu atcelšanu

text:
               15.11.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 297/7

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2017/2086
   (2017. gada 6. novembris)
   par to, lai Savienības vārdā parakstītu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Sentkitsas un Nevisas Federāciju, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Sentkitsas un Nevisas Federāciju par īstermiņa vīzu atcelšanu
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 77. panta 2. punkta a) apakšpunktu saistībā ar tā 218. panta 5. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Ar Lēmumu 2009/901/EK (1) Padome noslēdza Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Sentkitsas un Nevisas Federāciju par īstermiņa vīzu atcelšanu (2) (“nolīgums”). Nolīgums paredz bezvīzu ceļošanu Savienības pilsoņiem un Sentkitsas un Nevisas Federācijas pilsoņiem, kas ceļo uz otras līgumslēdzējas puses teritoriju, ne vairāk kā uz trīs mēnešiem sešu mēnešu laikposmā.

               (2)

               Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 610/2013 (3) Savienības vīzu un robežu tiesību aktos tika ieviestas horizontālas izmaiņas un īstermiņa uzturēšanās ilgums noteikts ne ilgāks par 90 dienām jebkurā 180 dienu laikposmā.

               (3)

               Nolīgumā ir nepieciešams iekļaut šo jauno definīciju, lai pilnībā harmonizētu Savienības īstermiņa uzturēšanās režīmu.

               (4)

               Padome 2014. gada 9. oktobrī pieņēma lēmumu, ar ko Komisiju pilnvaro sākt sarunas ar Sentkitsas un Nevisas Federāciju par nolīgumu, ar ko grozīs Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Sentkitsas un Nevisas Federāciju par īstermiņa vīzu atcelšanu (“grozošais nolīgums”).

               (5)

               Sarunas par grozošo nolīgumu tika veiksmīgi pabeigtas, grozošo nolīgumu parafējot vēstuļu apmaiņas veidā 2016. gada 28. jūlijā.

               (6)

               Grozošais nolīgums būtu jāparaksta un grozošajam nolīgumam pievienotās deklarācijas būtu jāapstiprina Savienības vārdā.

               (7)

               Šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Apvienotā Karaliste nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2000/365/EK (4), tādēļ Apvienotā Karaliste nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā un Apvienotajai Karalistei šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro.

               (8)

               Šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Īrija nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2002/192/EK (5), tādēļ Īrija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā un Īrijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo pilnvaro Savienības vārdā parakstīt Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Sentkitsas un Nevisas Federāciju, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Sentkitsas un Nevisas Federāciju par īstermiņa vīzu atcelšanu, ņemot vērā tā noslēgšanu (6).
   2. pants
   Savienības vārdā tiek apstiprinātas grozošajam nolīgumam pievienotās deklarācijas.
   3. pants
   Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas Savienības vārdā parakstīt grozošo nolīgumu.
   4. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2017. gada 6. novembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         T. TAMM

      (1)  Padomes Lēmums 2009/901/EK (2009. gada 30. novembris) par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Sentkitsas-Nevisas Federāciju par īstermiņa vīzu atcelšanu (OV L 321, 8.12.2009., 43. lpp.).

      (2)  OV L 169, 30.6.2009., 38. lpp.

      (3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 610/2013 (2013. gada 26. jūnijs), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 562/2006, ar kuru ievieš Kopienas Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss), Konvenciju, ar ko īsteno Šengenas nolīgumu, Padomes Regulu (EK) Nr. 1683/95 un Regulu (EK) Nr. 539/2001, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 767/2008 un Regulu (EK) Nr. 810/2009 (OV L 182, 29.6.2013., 1. lpp.).

      (4)  Padomes Lēmums 2000/365/EK (2000. gada 29. maijs) par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp.).

      (5)  Padomes Lēmums 2002/192/EK (2002. gada 28. februāris) par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp.).

      (6)  Grozošā nolīguma tekstu publicēs kopā ar lēmumu par tā noslēgšanu.


title: Padomes Lēmums (ES) 2017/2087 (2017. gada 6. novembris) par to, lai Savienības vārdā parakstītu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Maurīcijas Republiku, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Maurīcijas Republiku par īstermiņa vīzu atcelšanu

text:
               15.11.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 297/9

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2017/2087
   (2017. gada 6. novembris)
   par to, lai Savienības vārdā parakstītu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Maurīcijas Republiku, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Maurīcijas Republiku par īstermiņa vīzu atcelšanu
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 77. panta 2. punkta a) apakšpunktu saistībā ar tā 218. panta 5. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Ar Lēmumu 2009/899/EK (1) Padome noslēdza Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Maurīcijas Republiku par īstermiņa vīzu atcelšanu (2) (“nolīgums”). Nolīgums paredz bezvīzu ceļošanu Savienības pilsoņiem un Maurīcijas Republikas pilsoņiem, kas ceļo uz otras līgumslēdzējas puses teritoriju, ne vairāk kā uz trīs mēnešiem sešu mēnešu laikposmā.

               (2)

               Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 610/2013 (3) Savienības vīzu un robežu tiesību aktos tika ieviestas horizontālas izmaiņas un īstermiņa uzturēšanās ilgums noteikts ne ilgāks par 90 dienām jebkurā 180 dienu laikposmā.

               (3)

               Nolīgumā ir nepieciešams iekļaut šo jauno definīciju, lai pilnībā harmonizētu Savienības īstermiņa uzturēšanās režīmu.

               (4)

               Padome 2014. gada 9. oktobrī pieņēma lēmumu, ar ko Komisiju pilnvaro sākt sarunas ar Maurīcijas Republiku par nolīgumu, ar ko grozīs Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Maurīcijas Republiku par īstermiņa vīzu atcelšanu (“grozošais nolīgums”).

               (5)

               Sarunas ar Maurīcijas Republiku par grozošo nolīgumu tika veiksmīgi pabeigtas, grozošo nolīgumu parafējot vēstuļu apmaiņas veidā 2016. gada 11. novembrī.

               (6)

               Grozošais nolīgums būtu jāparaksta un grozošajam nolīgumam pievienotās deklarācijas būtu jāapstiprina Savienības vārdā.

               (7)

               Šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Apvienotā Karaliste nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2000/365/EK (4), tādēļ Apvienotā Karaliste nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā un Apvienotajai Karalistei šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro.

               (8)

               Šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Īrija nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2002/192/EK (5), tādēļ Īrija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā un Īrijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo pilnvaro Savienības vārdā parakstīt Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Maurīcijas Republiku, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Maurīcijas Republiku par īstermiņa vīzu atcelšanu, ņemot vērā tā noslēgšanu (6).
   2. pants
   Savienības vārdā tiek apstiprinātas grozošajam nolīgumam pievienotās deklarācijas.
   3. pants
   Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas Savienības vārdā parakstīt grozošo nolīgumu.
   4. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2017. gada 6. novembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         T. TAMM

      (1)  Padomes Lēmums 2009/899/EK (2009. gada 30. novembris) par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Maurīcijas Republiku par īstermiņa vīzu atcelšanu (OV L 321, 8.12.2009., 41. lpp.).

      (2)  OV L 169, 30.6.2009., 17. lpp.

      (3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 610/2013 (2013. gada 26. jūnijs), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 562/2006, ar kuru ievieš Kopienas Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss), Konvenciju, ar ko īsteno Šengenas nolīgumu, Padomes Regulu (EK) Nr. 1683/95 un Regulu (EK) Nr. 539/2001, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 767/2008 un Regulu (EK) Nr. 810/2009 (OV L 182, 29.6.2013., 1. lpp.).

      (4)  Padomes Lēmums 2000/365/EK (2000. gada 29. maijs) par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp.).

      (5)  Padomes Lēmums 2002/192/EK (2002. gada 28. februāris) par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp.).

      (6)  Grozošā nolīguma tekstu publicēs kopā ar lēmumu par tā noslēgšanu.


title: Padomes Lēmums (ES) 2017/2084 (2017. gada 6. novembris) par to, lai Savienības vārdā parakstītu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Barbadosu, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Barbadosu par īstermiņa vīzu atcelšanu

text:
               15.11.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 297/3

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2017/2084
   (2017. gada 6. novembris)
   par to, lai Savienības vārdā parakstītu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Barbadosu, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Barbadosu par īstermiņa vīzu atcelšanu
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 77. panta 2. punkta a) apakšpunktu saistībā ar tā 218. panta 5. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Ar Lēmumu 2009/898/EK (1) Padome noslēdza Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Barbadosu par īstermiņa vīzu atcelšanu (2) (“nolīgums”). Nolīgums paredz bezvīzu ceļošanu Savienības pilsoņiem un Barbadosas pilsoņiem, kas ceļo uz otras līgumslēdzējas puses teritoriju, ne vairāk kā uz trīs mēnešiem sešu mēnešu laikposmā.

               (2)

               Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 610/2013 (3) Savienības vīzu un robežu tiesību aktos tika ieviestas horizontālas izmaiņas un īstermiņa uzturēšanās ilgums noteikts ne ilgāks par 90 dienām jebkurā 180 dienu laikposmā.

               (3)

               Nolīgumā ir nepieciešams iekļaut šo jauno definīciju, lai pilnībā harmonizētu Savienības īstermiņa uzturēšanās režīmu.

               (4)

               Padome 2014. gada 9. oktobrī pieņēma lēmumu, ar ko Komisiju pilnvaro sākt sarunas ar Barbadosu par nolīgumu, ar ko grozīs Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Barbadosu par īstermiņa vīzu atcelšanu (“grozošais nolīgums”).

               (5)

               Sarunas par grozošo nolīgumu tika veiksmīgi pabeigtas, grozošo nolīgumu parafējot vēstuļu apmaiņas veidā 2017. gada 8. februārī.

               (6)

               Grozošais nolīgums būtu jāparaksta un grozošajam nolīgumam pievienotās deklarācijas būtu jāapstiprina Savienības vārdā.

               (7)

               Šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Apvienotā Karaliste nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2000/365/EK (4), tādēļ Apvienotā Karaliste nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā un Apvienotajai Karalistei šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro.

               (8)

               Šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Īrija nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2002/192/EK (5), tādēļ Īrija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā un Īrijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo pilnvaro Savienības vārdā parakstīt Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Barbadosu, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Barbadosu par īstermiņa vīzu atcelšanu, ņemot vērā tā noslēgšanu (6).
   2. pants
   Savienības vārdā tiek apstiprinātas grozošajam nolīgumam pievienotās deklarācijas.
   3. pants
   Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas Savienības vārdā parakstīt grozošo nolīgumu.
   4. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2017. gada 6. novembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         T. TAMM

      (1)  Padomes Lēmums 2009/898/EK (2009. gada 30. novembris) par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Barbadosu par īstermiņa vīzu atcelšanu (OV L 321, 8.12.2009., 40. lpp.).

      (2)  OV L 169, 30.6.2009., 10. lpp.

      (3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 610/2013 (2013. gada 26. jūnijs), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 562/2006, ar kuru ievieš Kopienas Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss), Konvenciju, ar ko īsteno Šengenas nolīgumu, Padomes Regulu (EK) Nr. 1683/95 un Regulu (EK) Nr. 539/2001, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 767/2008 un Regulu (EK) Nr. 810/2009 (OV L 182, 29.6.2013., 1. lpp.).

      (4)  Padomes Lēmums 2000/365/EK (2000. gada 29. maijs) par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp.).

      (5)  Padomes Lēmums 2002/192/EK (2002. gada 28. februāris) par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp.).

      (6)  Grozošā nolīguma tekstu publicēs kopā ar lēmumu par tā noslēgšanu.


title: Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2017/2097 (2017. gada 3. novembris) par metodoloģiju, saskaņā ar kuru aprēķina sankcijas par sistēmiski nozīmīgu maksājumu sistēmu pārraudzības prasību pārkāpumiem (ECB/2017/35)

text:
               16.11.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 299/31

         EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS LĒMUMS (ES) 2017/2097
   (2017. gada 3. novembris)
   par metodoloģiju, saskaņā ar kuru aprēķina sankcijas par sistēmiski nozīmīgu maksājumu sistēmu pārraudzības prasību pārkāpumiem (ECB/2017/35)
   EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 127. panta 2. punkta ceturto ievilkumu,
   ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 3.1. panta ceturto ievilkumu un 34. pantu,
   ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 2532/98 (1998. gada 23. novembris) par Eiropas Centrālās bankas pilnvarām piemērot sankcijas (1) un jo īpaši tās 2. pantu,
   ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas Regulu (EK) Nr. 2157/1999 (1999. gada 23. septembris) par Eiropas Centrālās bankas pilnvarām piemērot sankcijas (ECB/1999/4) (2),
   ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas Regulu (ES) Nr. 795/2014 (2014. gada 3. jūlijs) par sistēmiski nozīmīgu maksājumu sistēmu pārraudzību (ECB/2014/28) (3) un jo īpaši tās 23. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Eurosistēma maksājumu sistēmu raitu darbību cita starpā veicina, veicot pārraudzību. Sistēmiski nozīmīgu maksājumu sistēmu (SNMS) pārraudzību jo īpaši veic saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 795/2014 (ECB/2014/28) prasībām.

               (2)

               Regulas (ES) Nr. 795/2014 (ECB/2014/28) 23. pants pilnvaro Eiropas Centrālo banku (ECB) noteikt sankcijas par minētās regulas noteikumu pārkāpumiem. Minētais pants paredz ECB pienākumu pieņemt lēmumu par metodoloģiju, saskaņā ar kuru aprēķina sankciju lielumu, lai uzlabotu tādu principu un procedūru pārredzamību, kuras ECB ievēros, nosakot šādas sankcijas.

               (3)

               Pieņemot šo lēmumu, ECB parāda to, kādā veidā tā vadās pēc proporcionalitātes principa atbilstošas sankcijas noteikšanā,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Definīcijas
   Šajā lēmumā:

               1)

               “SNMS operators” ir SNMS operators, kas definēts Regulas (ES) Nr. 795/2014 (ECB/2014/28) 2. panta 4. punktā;

               2)

               “darbības gads” ir laikposms, par kuru jāsagatavo auditētos vai likumos noteiktos SNMS operatora pārskatus;

               3)

               “soda nauda” ir vienreizēja naudas summa, kas SIPS operatoram ir jāmaksā kā sankcija;

               4)

               “pārkāpums” ir jebkura SNMS operatora jebkuru tādu saistību neizpilde, kuras izriet no Regulas (ES) Nr. 795/2014 (ECB/2014/28);

               5)

               “periodiski soda maksājumi” ir naudas summas, kas ilgstoša pārkāpuma gadījumā SNMS operatoram ir jāmaksā kā sankcija vai nolūkā likt attiecīgajam SNMS operatoram ievērot tā pienākumus saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 795/2014 (ECB/2014/28). Šīs summas aprēķina par katru ilgstoša pārkāpuma pilnīgu dienu pēc dienas, kurā SNMS operatoram paziņots lēmums, ar ko prasa pārtraukt pārkāpumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2532/98 3. panta 1. punkta otro daļu;

               6)

               “sankcija” ir soda nauda vai periodiski soda maksājumi, kurus nosaka par pārkāpumu;

               7)

               “apgrozījums” ir attiecīgās SNMS ieņēmumi darbības gada laikā pirms tā darbības gada, kurā noticis pārkāpums;

               8)

               “apstrādāto maksājumu vērtība” ir SNMS apstrādāto maksājumu euro kopējā dienas vidējā vērtība darbības gada laikā pirms tā darbības gada, kurā noticis pārkāpums.

         2. pants
   Vispārīgie principi
   1.   Šajā lēmumā noteikta metodoloģija, kas ECB jāievēro, aprēķinot sankciju summas, kuras ECB nosaka SNMS operatoram par Regulas (ES) Nr. 795/2014 (ECB/2014/28) pārkāpumiem.
   2.   ECB var noteikt soda naudu vai periodiskus soda maksājumus kā sankciju par Regulas (ES) Nr. 795/2014 (ECB/2014/28) pārkāpumu.
   3.   ECB nosaka piemērojamo sankcijas summu divos posmos, vispirms aprēķinot sankcijas pamatsummu, kuru pēc tam var palielināt vai samazināt, ņemot vērā katrā konkrētā gadījumā svarīgos atbildību pastiprinošus vai mīkstinošus apstākļus.
   3. pants
   Sankcijas pamatsummas aprēķins
   1.   ECB aprēķina jebkuras SNMS operatoram piemērojamās sankcijas pamatsummu, balstoties uz attiecīgās SNMS apgrozījumu un apstrādāto maksājumu vērtību.
   2.   Sankcijas pamatsumma ir 50 % no šādu summu kopsummas:

               a)

               1 % no apgrozījuma; un

               b)

               0,0001 % no apstrādāto maksājumu vērtības.

         3.   Lai aprēķinātu periodisku soda maksājumu summu, kas jāmaksā par katru ilgstoša pārkāpuma pilnīgu dienu, pamatsummu dala ar 180.
   4. pants
   Atbildību pastiprinoši vai mīkstinoši apstākļi
   Aprēķinot jebkuras sankcijas summu, ECB vajadzības gadījumā ņem vērā konkrētu gadījumu apstākļus, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 2532/98 2. panta 3. punktā.
   5. pants
   Ierobežojumi
   1.   Ja soda naudas summa, kuras pamatā ir saskaņā ar 3. panta 2. punktu veiktais aprēķins un jebkāds saskaņā ar 4. punktu veikts pamatsummas palielinājums vai samazinājums, pārsniedz EUR 500 000, soda naudas summa, ko ECB var noteikt, nepārsniedz EUR 500 000.
   2.   Ja periodisku soda maksājumu summa, kuras pamatā ir saskaņā ar 3. panta 2. un 3. punktu veiktais aprēķins un jebkāds saskaņā ar 4. punktu veikts pamatsummas palielinājums vai samazinājums, pārsniedz EUR 10 000 par pārkāpuma dienu, periodisku soda maksājumu summa, ko ECB var noteikt par pārkāpuma dienu, nepārsniedz EUR 10 000. Periodiskus soda maksājumus var noteikt attiecībā uz ne vairāk kā sešu mēnešu periodu pēc dienas, kurā SNMS operatoram paziņots lēmums par sankciju noteikšanu.
   6. pants
   Nobeiguma noteikumi
   Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Frankfurtē pie Mainas, 2017. gada 3. novembrī

            ECB prezidents

         Mario DRAGHI

      (1)  OV L 318, 27.11.1998., 4. lpp.

      (2)  OV L 264, 12.10.1999., 21. lpp.

      (3)  OV L 217, 23.7.2014., 16. lpp.


title: Padomes Lēmums (2017. gada 10. novembris), ar ko atjauno Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra valdi

text:
               17.11.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 388/3

         PADOMES LĒMUMS
   (2017. gada 10. novembris),
   ar ko atjauno Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra valdi
   (2017/C 388/04)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Padomes Regulu (EEK) Nr. 337/75 (1975. gada 10. februāris), ar ko izveido Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centru, un jo īpaši tās 4. pantu (1),
   ņemot vērā darba ņēmēju pārstāvju kandidāti, ko Padomei iesniegusi Komisija,
   tā kā:

               (1)

               Padome ar 2015. gada 14. jūlija lēmumu (2) un 2015. gada 14. septembra lēmumu (3) iecēla Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra valdes locekļus uz laikposmu no 2015. gada 18. septembra līdz 2018. gada 17. septembrim.

               (2)

               Centra valdē ir atbrīvojusies Beļģijas locekļa vieta darba ņēmēju organizāciju pārstāvju kategorijā, Jan VERCAMST kungam atkāpjoties no amata.

               (3)

               Minētā centra valdes locekļi būtu jāieceļ uz atlikušo pilnvaru laiku, kas beidzas 2018. gada 17. septembrī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo minētā persona tiek iecelta par Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra valdes locekli uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2018. gada 17. septembrim.
   DARBA ŅĒMĒJU ORGANIZĀCIJU PĀRSTĀVJI

               BEĻĢIJA

                  Katrien ALLAERT kundze

         2. pants
   Šo lēmumu informācijas vajadzībām publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2017. gada 10. novembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         U. PALO

      (1)  OV L 39, 13.2.1975., 1. lpp.

      (2)  OV C 232, 16.7.2015., 2. lpp.

      (3)  OV C 305, 16.9.2015., 2. lpp.


title: Padomes Lēmums (ES) 2018/219 (2018. gada 23. janvāris) par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu sasaisti

text:
               16.2.2018

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 43/1

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2018/219
   (2018. gada 23. janvāris)
   par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu sasaisti
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 192. panta 1. punktu saistībā ar 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu (1),
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Padomes Lēmumu (ES) 2017/2240 (2)2017. gada 23. novembrī tika parakstīts Nolīgums starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu sasaisti (“nolīgums”), ņemot vērā tā vēlāku noslēgšanu.

               (2)

               Emisiju ierobežošanas un tirdzniecības sistēmas ir politikas instrumenti, ar kuriem izmaksefektīvi samazina siltumnīcefekta gāzu emisijas. Tiek paredzēts, ka emisiju ierobežošanas un tirdzniecības sistēmu sasaiste dos iespēju plašākā mērogā noteikt oglekļa cenu, palielinot emisiju samazināšanas izdevību skaitu un uzlabojot emisijas kvotu tirdzniecības izmaksefektivitāti. Izveidot labi funkcionējošu starptautisku oglekļa tirgu, augšupēji sasaistot emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas (“ETS”), ir gan Savienības, gan starptautiskās sabiedrības ilgtermiņa mērķis, jo tas ir veids, kā izpildīt klimata jomā izvirzītos uzdevumus, tostarp saskaņā ar Parīzes Nolīgumu par klimata pārmaiņām.

               (3)

               Nolīgums būtu jāapstiprina.

               (4)

               Lai sasaistītu Šveices ETS ar Savienības ETS, ir būtiski, lai Šveices ETS aptvertu aviāciju. Lai gan Šveices ETS vēl neaptver aviāciju, Šveices Konfederācija strādā pie noteikumiem, kas tās ETS attiecinātu uz aviāciju. Nolīgumam nebūtu jāstājas spēkā, kamēr nav ieviesti minētie noteikumi un grozīta nolīguma I pielikuma B daļa, lai atsauktos uz minētajiem noteikumiem,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Savienības vārdā tiek apstiprināts Nolīgums starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu sasaisti (3).
   2. pants
   1.   Padomes priekšsēdētājs norīko personu vai personas, kas ir tiesīgas Savienības vārdā apmainīties ar nolīguma 21. pantā paredzētajiem ratifikācijas vai apstiprināšanas instrumentiem, lai paustu Savienības piekrišanu uzņemties nolīguma saistības (4).
   2.   Par Savienības apstiprināšanas instrumentu paziņo tikai tad, kad Šveices Konfederācijā ir stājušies spēkā nepieciešamie noteikumi, ar kuriem tās ETS attiecina uz aviāciju, un ir attiecīgi grozīta nolīguma I pielikuma B daļa.
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2018. gada 23. janvārī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         V. GORANOV

      (1)  2017. gada 12. decembra piekrišana (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta).

      (2)  Padomes Lēmums (ES) 2017/2240 (2017. gada 10. novembris) par to, lai Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu sasaisti (OV L 322, 7.12.2017., 1. lpp.).

      (3)  Nolīgums ir publicēts OV L 322, 7.12.2017., 3. lpp. kopā ar lēmumu par tā parakstīšanu.

      (4)  Nolīguma spēkā stāšanās dienu Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.


title: Padomes Lēmums (ES) 2018/253 (2018. gada 15. februāris) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota ar Partnerattiecību nolīgumu par attiecībām un sadarbību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Jaunzēlandi, no otras puses, attiecībā uz lēmumu pieņemšanu par Apvienotās komitejas reglamentu un par apakškomiteju un darba grupu pilnvaru pieņemšanu

text:
               20.2.2018

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 46/9

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2018/253
   (2018. gada 15. februāris)
   par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota ar Partnerattiecību nolīgumu par attiecībām un sadarbību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Jaunzēlandi, no otras puses, attiecībā uz lēmumu pieņemšanu par Apvienotās komitejas reglamentu un par apakškomiteju un darba grupu pilnvaru pieņemšanu
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 37. pantu,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. pantu un 212. panta 1. punktu saistībā ar 218. panta 9. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas un Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos kopīgo priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Partnerattiecību nolīgums par attiecībām un sadarbību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Jaunzēlandi, no otras puses (1) (“nolīgums”), tika parakstīts 2016. gada 5. oktobrī Briselē un tiek provizoriski piemērots no 2017. gada 12. janvāra.

               (2)

               Ar nolīguma 53. panta 1. punktu tiek izveidota Apvienotā komiteja, kuras uzdevums ir sekmēt nolīguma īstenošanu (“Apvienotā komiteja”).

               (3)

               Nolīguma 53. panta 4. punktā ir paredzēts, ka Apvienotajai komitejai ir jāpieņem savs reglaments un ka tā var izveidot apakškomitejas un darba grupas, lai risinātu konkrētus jautājumus.

               (4)

               Nolīguma 53. panta 5. punktā ir paredzēts, ka Puses kopīgi vada Apvienoto komiteju.

               (5)

               Lai nodrošinātu efektīvu nolīguma īstenošanu, Apvienotās komitejas reglaments un apakškomiteju un darba grupu pilnvaras būtu jāpieņem pēc iespējas drīz.

               (6)

               Tādēļ Savienības nostājas Apvienotajā komitejā pamatā vajadzētu būt pievienotajiem Apvienotās komitejas lēmumu projektiem,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Nostājas, kas Savienības vārdā ir jāieņem Apvienotās komitejas pirmajā sanāksmē, pamatā ir Apvienotās komitejas lēmumu projekti, kuri pievienoti šim lēmumam.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2018. gada 15. februārī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         K. VALCHEV

      (1)  OV L 321, 29.11.2016., 3. lpp.

      PROJEKTS
      ES UN JAUNZĒLANDES APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS Nr. 1/2018
      (… gada …),
      ar ko pieņem tās reglamentu
      APVIENOTĀ KOMITEJA,
      ņemot vērā Partnerattiecību nolīgumu par attiecībām un sadarbību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Jaunzēlandi, no otras puses (1) (“nolīgums”), un jo īpaši tā 53. pantu,
      tā kā:

                  (1)

                  Nolīguma daļas tiek provizoriski piemērotas no 2017. gada 12. janvāra.

                  (2)

                  Apvienotajai komitejai tādēļ būtu jāpieņem savs reglaments,

            IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

                  1.

                  Ar šo tiek pieņemts Apvienotās komitejas reglaments, kā izklāstīts pielikumā.

                  2.

                  Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

         [Vieta, datums]

               Apvienotās komitejas vārdā –

               līdzpriekšsēdētāji

         (1)  OV L 321, 29.11.2016., 3. lpp.

      PIELIKUMS
      Partnerattiecību nolīgums par attiecībām un sadarbību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Jaunzēlandi, no otras puses
      Apvienotās komitejas reglaments
      Uzdevumi un sastāvs

                  1.

                  Apvienotā komiteja pilda uzdevumus, kas paredzēti 53. pantā Partnerattiecību nolīgumā par attiecībām un sadarbību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Jaunzēlandi, no otras puses (“nolīgums”).

                  2.

                  Apvienotās komitejas sastāvā ietilpst Pušu pārstāvji atbilstošā līmenī.

            Priekšsēdētājs

                  3.

                  Apvienoto komiteju kopīgi vada abas Puses.

            Sanāksmes

                  4.

                  Apvienotā komiteja parasti tiekas vienu reizi gadā, ja vien Puses nenolemj citādi. Sanāksmes sasauc līdzpriekšsēdētāji, un tās pārmaiņus notiek Briselē un Velingtonā datumā, kas noteikts ar savstarpēju vienošanos. Ja Puses par to vienojas, tad pēc vienas vai otras Puses lūguma var rīkot Apvienotās komitejas ārkārtas sanāksmes.

                  5.

                  Apvienotā komiteja parasti tiekas augstāko amatpersonu līmenī, ja vien Puses nevienojas citādi.

            Sanāksmju atklātums

                  6.

                  Ja vien nenolemj citādi, Apvienotās komitejas sanāksmes nav atklātas.

            Dalībnieki

                  7.

                  Pirms katras sanāksmes līdzpriekšsēdētājus ar sekretāru starpniecību informē par to puses delegācijas iecerēto sastāvu.

                  8.

                  Attiecīgā gadījumā un Pusēm savstarpēji vienojoties, Apvienotās komitejas sanāksmēs kā novērotājus vai informācijas sniegšanai par konkrētu tematu var uzaicināt ekspertus vai citu struktūru pārstāvjus.

            Sekretāri

                  9.

                  Eiropas Ārējās darbības dienesta pārstāvis un Jaunzēlandes Ārlietu un tirdzniecības ministrijas pārstāvis kopīgi veic Apvienotās komitejas sekretāru pienākumus. Visus paziņojumus Apvienotās komitejas līdzpriekšsēdētājiem vai no tiem nosūta sekretāriem.

            Sanāksmju darba kārtība

                  10.

                  Līdzpriekšsēdētāji sagatavo provizorisku katras sanāksmes darba kārtību. To kopā ar attiecīgajiem dokumentiem nosūta Pusēm ne vēlāk kā 15 dienas pirms sanāksmes sākuma.

                  11.

                  Provizoriskajā darba kārtībā ietver jautājumus, kas iesniegti līdzpriekšsēdētājiem ne vēlāk kā 21 dienu pirms sanāksmes sākuma.

                  12.

                  Katras sanāksmes sākumā Apvienotā komiteja pieņem galīgo darba kārtību. Provizoriskajā darba kārtībā neesošus jautājumus var tajā iekļaut, ja abas Puses par to vienojas.

                  13.

                  Pusēm vienojoties, līdzpriekšsēdētāji var saīsināt 11. un 12. punktā minētos termiņus, ja tas ir nepieciešams.

            Protokols

                  14.

                  Parasti 30 kalendāro dienu laikā pēc sanāksmes beigām sekretāri kopīgi sagatavo katras sanāksmes protokola projektu. Protokola projektu sagatavo, pamatojoties uz līdzpriekšsēdētāju kopsavilkumu par Apvienotās komitejas izdarītajiem secinājumiem.

                  15.

                  Abas Puses protokola projektu apstiprina 45 kalendāro dienu laikā pēc sanāksmes beigām vai līdz jebkurai citai dienai, par ko Puses ir vienojušās. Tiklīdz par protokolu ir panākta vienošanās, divus oriģināleksemplārus paraksta līdzpriekšsēdētāji un sekretāri. Katra Puse saņem vienu oriģināleksemplāru.

            Lēmumi un ieteikumi

                  16.

                  Apvienotā komiteja var vienoties pieņemt lēmumus vai ieteikumus. To nosaukums ir “Lēmums” vai “Ieteikums”, kam seko sērijas numurs, pieņemšanas datums un priekšmeta apraksts. Katrā lēmumā norāda tā spēkā stāšanās dienu.

                  17.

                  Apvienotā komiteja, Pusēm vienojoties un pēc to attiecīgo iekšējo procedūru pabeigšanas, pieņem lēmumus un ieteikumus.

                  18.

                  Apvienotā komiteja var nolemt lēmumus vai ieteikumus pieņemt rakstiskā procedūrā. Tādā gadījumā Puses vienojas par procedūras ilguma termiņu. Ja līdz minētā termiņa beigām neviena no Pusēm nav iebildusi pret ierosināto lēmumu vai ieteikumu, Apvienotās komitejas līdzpriekšsēdētāji paziņo, ka lēmums vai ieteikums ir pieņemts, savstarpēji vienojoties.

                  19.

                  Apvienotās komitejas pieņemtos lēmumus un ieteikumus autentificē ar diviem oriģināleksemplāriem, ko parakstījuši Apvienotās komitejas līdzpriekšsēdētāji.

                  20.

                  Katra Puse var lemt par Apvienotās komitejas lēmumu un ieteikumu publicēšanu savā attiecīgajā oficiālajā izdevumā.

            Sarakste

                  21.

                  Apvienotajai komitejai adresēto saraksti nosūta tās puses sekretāram, pie kuras pieder autors, kas savukārt informē otru sekretāru.

                  22.

                  Sekretāri nodrošina, ka Apvienotajai komitejai adresētā sarakste tiek nosūtīta līdzpriekšsēdētājiem un attiecīgā gadījumā tiek izplatīta saskaņā ar 25. punktu.

                  23.

                  Saraksti no līdzpriekšsēdētājiem sekretāri nosūta Pusēm un attiecīgā gadījumā to izplata 25. punktā minēto dokumentu veidā.

                  24.

                  Sarakste ar līdzpriekšsēdētājiem un no tiem var notikt rakstiski jebkādā veidā, tostarp pa elektronisko pastu.

            Dokumenti

                  25.

                  Ja Apvienotās komitejas apspriežu pamatā ir dokumenti, sekretāri tos numurē un izplata dalībniekiem.

            Izdevumi

                  26.

                  Katra Puse sedz visus izdevumus, kas tai radušies saistībā ar dalību Apvienotās komitejas sanāksmēs; tie ir gan personāla, ceļa un uzturēšanās izdevumi, gan izdevumi par pasta un telesakaru pakalpojumiem.

                  27.

                  Izdevumus saistībā ar sanāksmju organizēšanu un dokumentu pavairošanu sedz tā Puse, kas rīko sanāksmi.

            Apakškomitejas un darba grupas

                  28.

                  Apvienotā komiteja var nolemt izveidot apakškomitejas un darba grupas, kas palīdz veikt tās uzdevumus.

                  29.

                  Apvienotā komiteja var nolemt likvidēt jebkuru tās izveidoto apakškomiteju vai darba grupu vai noteikt vai grozīt tās pilnvaras.

                  30.

                  Apakškomitejas un darba grupas pēc katras savas sanāksmes sniedz ziņojumu Apvienotajai komitejai.

                  31.

                  Darba grupām nav lēmumu pieņemšanas pilnvaru, bet tās var iesniegt ieteikumus Apvienotajai komitejai.

            Reglamenta grozīšana

                  32.

                  Puses var vienoties grozīt šo reglamentu saskaņā ar 16.–20. punktu.

      PROJEKTS
      ES UN JAUNZĒLANDES APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS Nr. 2/2018
      (… gada …)
      par apakškomiteju un darba grupu pilnvaru pieņemšanu
      APVIENOTĀ KOMITEJA,
      ņemot vērā Partnerattiecību nolīgumu par attiecībām un sadarbību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Jaunzēlandi, no otras puses (1) (“nolīgums”), un jo īpaši tā 53. pantu, un Apvienotās komitejas reglamenta 28.–31. punktu,
      tā kā:
      Ievērojot Apvienotās komitejas reglamenta 28. un 29. punktu, Apvienotā komiteja var izveidot apakškomitejas un darba grupas, kas palīdz veikt tās uzdevumus, un noteikt to pilnvaras,
      IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

                  1.

                  Apvienotās komitejas apakšgrupu un darba grupu pilnvaras ir izklāstītas pielikumā.

                  2.

                  Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

         [Vieta], xxxx.

               Apvienotās komitejas vārdā –

               līdzpriekšsēdētāji

         (1)  OV L 321, 29.11.2016., 3. lpp.

      PIELIKUMS
      Apakškomiteju un darba grupu pilnvaras

                  1.

                  Apakškomitejas un darba grupas apspriež nolīguma īstenošanu savas kompetences jomās, ko precizējusi Apvienotā komiteja. Tās var arī apspriest jautājumus vai konkrētus projektus, kas saistīti ar attiecīgo divpusējās sadarbības jomu.

                  2.

                  Apakškomitejas un darba grupas strādā Apvienotās komitejas pakļautībā. Tās nosūta savu sanāksmju protokolus un ieteikumus Apvienotajai komitejai, ievērojot termiņus, ko noteikusi Apvienotā komiteja.

                  3.

                  Apakškomiteju un darba grupu sastāvā ir Pušu pārstāvji.

                  4.

                  Apakškomitejas un darba grupas var uz savām sanāksmēm uzaicināt ekspertus un uzklausīt tos par konkrētiem darba kārtības punktiem.

                  5.

                  Apakškomitejas un darba grupas vada abas Puses.

                  6.

                  Katras apakškomitejas un darba grupas sekretāra pienākumus kopīgi veic pa vienam pārstāvim no katras puses. Sekretāriem ir tādas pašas funkcijas kā Apvienotās komitejas sekretāriem.

                  7.

                  Apakškomitejas un darba grupas sanāk vismaz tik bieži, cik nosaka Apvienotā komiteja. Ja Puses par to vienojas, tad pēc vienas vai otras Puses lūguma var rīkot ārkārtas sanāksmes. Katra sanāksme notiek laikā un vietā, par kuru Puses ir kopīgi vienojušās.

                  8.

                  Apakškomitejas un darba grupas darbojas saskaņā ar Apvienotās komitejas reglamentu attiecībā uz darba kārtību, protokoliem, ieteikumiem, saraksti, dokumentiem un izdevumiem, ja vien Apvienotā komiteja nav noteikusi citādi.

                  9.

                  Ja vien Puses nenolemj citādi, sanāksmes nav atklātas.


title: Padomes Lēmums (2018. gada 15. februāris), ar ko atjauno Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra valdi

text:
               20.2.2018

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 64/2

         PADOMES LĒMUMS
   (2018. gada 15. februāris),
   ar ko atjauno Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra valdi
   (2018/C 64/02)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Padomes Regulu (EEK) Nr. 337/75 (1975. gada 10. februāris), ar ko izveido Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centru, un jo īpaši tās 4. pantu (1),
   ņemot vērā Luksemburgas valdības izvirzīto kandidātu,
   tā kā:

               (1)

               Padome ar 2015. gada 14. jūlija lēmumu (2) un 2015. gada 14. septembra lēmumu (3) iecēla Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra valdes locekļus uz laikposmu no 2015. gada 18. septembra līdz 2018. gada 17. septembrim.

               (2)

               Pēc Antonio DE CAROLIS kunga atkāpšanās no amata, centra valdē ir atbrīvojusies Luksemburgas locekļa vieta valdības pārstāvju kategorijā.

               (3)

               Minētā centra valdes locekļi būtu jāieceļ uz atlikušo pilnvaru laiku, kas beidzas 2018. gada 17. septembrī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo minētā persona tiek iecelta par Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra valdes locekli uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2018. gada 17. septembrim.
   VALDĪBAS PĀRSTĀVJI:

               LUKSEMBURGA

                  Jean-Marie WIRTGEN kungs

         2. pants
   Šo lēmumu informācijas vajadzībām publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2018. gada 15. februārī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         K. VALCHEV

      (1)  OV L 39, 13.2.1975., 1. lpp.

      (2)  OV C 232, 16.7.2015., 2. lpp.

      (3)  OV C 305, 16.9.2015., 2. lpp.


title: Padomes Lēmums (ES) 2018/585 (2018. gada 12. aprīlis), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli, ko izvirzījusi Austrijas Republika

text:
               18.4.2018

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 98/19

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2018/585
   (2018. gada 12. aprīlis),
   ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli, ko izvirzījusi Austrijas Republika
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 305. pantu,
   ņemot vērā Austrijas valdības priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2015. gada 26. janvārī, 2015. gada 5. februārī un 2015. gada 23. jūnijā pieņēma Lēmumus (ES) 2015/116 (1), (ES) 2015/190 (2) un (ES) 2015/994 (3), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus.

               (2)

               Pēc Heinz SCHADEN kunga pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa vieta,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2020. gada 25. janvārim, Reģionu komitejā par locekli tiek iecelts:

               —

                  Matthias STADLER kungs, Bürgermeister der Stadt St. Pölten.

         2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Luksemburgā, 2018. gada 12. aprīlī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         T. DONCHEV

      (1)  Padomes Lēmums (ES) 2015/116 (2015. gada 26. janvāris), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus (OV L 20, 27.1.2015., 42. lpp.).

      (2)  Padomes Lēmums (ES) 2015/190 (2015. gada 5. februāris), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus (OV L 31, 7.2.2015., 25. lpp.).

      (3)  Padomes Lēmums (ES) 2015/994 (2015. gada 23. jūnijs), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus (OV L 159, 25.6.2015., 70. lpp.).


title: Padomes Lēmums (ES) 2018/587 (2018. gada 12. aprīlis), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli, ko izvirzījusi Vācijas Federatīvā Republika

text:
               18.4.2018

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 98/21

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2018/587
   (2018. gada 12. aprīlis),
   ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli, ko izvirzījusi Vācijas Federatīvā Republika
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 305. pantu,
   ņemot vērā Vācijas valdības priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2015. gada 26. janvārī, 2015. gada 5. februārī un 2015. gada 23. jūnijā pieņēma Lēmumus (ES) 2015/116 (1), (ES) 2015/190 (2) un (ES) 2015/994 (3), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus. 2016. gada 18. jūlijā ar Padomes Lēmumu (ES) 2016/1204 (4)
                  Tilman TÖGEL kungu locekļa amatā aizstāja Katrin BUDDE kundze.

               (2)

               Pēc Katrin BUDDE kundzes pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa vieta,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2020. gada 25. janvārim, Reģionu komitejā par locekli tiek iecelts:

               —

                  Tilman TÖGEL kungs, Mitglied des Kreistages Landkreis Stendal.

         2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Luksemburgā, 2018. gada 12. aprīlī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         T. DONCHEV

      (1)  Padomes Lēmums (ES) 2015/116 (2015. gada 26. janvāris), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus (OV L 20, 27.1.2015., 42. lpp.).

      (2)  Padomes Lēmums (ES) 2015/190 (2015. gada 5. februāris), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus (OV L 31, 7.2.2015., 25. lpp.).

      (3)  Padomes Lēmums (ES) 2015/994 (2015. gada 23. jūnijs), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus (OV L 159, 25.6.2015., 70. lpp.).

      (4)  Padomes Lēmums (ES) 2016/1204 (2016. gada 18. jūlijs), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli, ko izvirzījusi Vācijas Federatīvā Republika (OV L 198, 23.7.2016., 45. lpp.).


Komisijas 09.08.2018. Lēmums, ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar kopējo tirgu (Lieta Nr. COMP/M.8908 - AXA Group General Counsel / XL Group) saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)


Komisijas 03.08.2018. Lēmums, ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar kopējo tirgu (Lieta Nr. COMP/M.9000 - Bain Capital / Reifen Krieg Group) saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)


Komisijas 12.09.2018. Lēmums, ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar kopējo tirgu (Lieta Nr. COMP/M.8958 - APG / DV4 / Oxford) saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)


Komisijas 13.09.2018. Lēmums, ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar kopējo tirgu (Lieta Nr. COMP/M.9035 - Charlesbank Capital Partners, LLC / Partners Group AG / H-Food Holdings, LLC) saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)


               20.9.2018

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 337/176

      P8_TA(2017)0331
      Iebildumu neizteikšana pret deleģēto aktu: tiešā pārvaldība Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondā
      Eiropas Parlamenta lēmums par iebildumu neizteikšanu pret Komisijas 2017. gada 12. jūnija deleģēto regulu, ar kuru Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 508/2014 groza attiecībā uz tieši pārvaldīto līdzekļu sadalījumu integrētās jūrlietu politikas un kopējās zivsaimniecības politikas mērķiem (C(2017)03881 – 2017/2743(DEA))
      (2018/C 337/29)

         Eiropas Parlaments,

                  —

                  ņemot vērā Komisijas deleģēto regulu (C(2017)03881),

                  —

                  ņemot vērā Komisijas 2017. gada 1. septembra vēstuli, kurā tā lūdz paziņot, ka Parlaments neizteiks iebildumus pret deleģēto regulu,

                  —

                  ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas 2017. gada 5. septembra vēstuli Komiteju priekšsēdētāju konferences priekšsēdētājam,

                  —

                  ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 15. maija Regulu (ES) Nr. 508/2014 par Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un ar ko atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2328/2003, (EK) Nr. 861/2006, (EK) Nr. 1198/2006 un (EK) Nr. 791/2007 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1255/2011 (1), jo īpaši tās 14. panta 4. punktu, 126. panta 5. punktu,

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regulu (ES) Nr. 1380/2013 par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (2),

                  —

                  ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ieteikumu lēmumam,

                  —

                  ņemot vērā Reglamenta 105. panta 6. punktu,

                  —

                  ņemot vērā to, ka netika izteikti iebildumi Reglamenta 105. panta 6. punkta trešajā un ceturtajā ievilkumā noteiktajā termiņā, kurš beidzās 2017. gada 12. septembrī,

                  1.

                  paziņo, ka tas neizsaka iebildumus pret deleģēto regulu;

                  2.

                  uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu nosūtīt Padomei un Komisijai.

         (1)  OV L 149, 20.5.2014., 1. lpp.

         (2)  OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.


               22.12.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 443/89

         P7_TA(2014)0408
   Grozījumu izdarīšana Reglamenta noteikumos par Parlamenta jautājumiem
   Eiropas Parlamenta 2014. gada 16. aprīļa lēmums par Eiropas Parlamenta Reglamenta grozīšanu attiecībā uz Parlamenta jautājumiem (2013/2083(REG))
   (2017/C 443/20)

      Eiropas Parlaments,

               —

               ņemot vērā Parlamenta priekšsēdētāja 2013. gada 13. februāra vēstuli,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 211. un 212. pantu,

               —

               ņemot vērā Konstitucionālo jautājumu komitejas ziņojumu (A7-0123/2014),

               1.

               nolemj Reglamentā veikt turpmāk minētos grozījumus;

               2.

               nolemj, ka šie grozījumi stājas spēkā astotā sasaukuma pirmās sesijas pirmajā dienā;

               3.

               nolemj, ka lozēšanas sistēmu, kas izveidota ar grozījumiem, kuru mērķis ir noteikt kārtību, kādā tiek izvēlēti deputāti, kas var uzdot jautājumu, novērtēs pēc vienu gadu ilga izmēģinājuma perioda, kurš sākas līdz ar Parlamenta astoto sasaukumu;

               4.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu informēšanas nolūkā nosūtīt Padomei un Komisijai.

      Grozījums Nr. 1

      Eiropas Parlamenta Reglaments

      116. pants

                  Spēkā esošais teksts

                  Grozījums

               1.   Katrā sesijā
                     pēc Priekšsēdētāju konferences priekšlikuma Parlaments nosaka
                   jautājumu
                     laiku
                  , kad Komisija sniedz atbildes.

               1.   Katrā sesijā
                     notiek 90 minūšu ilgs
                   jautājumu
                     laiks
                  , kad Komisija sniedz atbildes
                     , par vienu vai vairākiem konkrētiem horizontāliem tematiem, par kuriem Priekšsēdētāju konferencei lēmums jāpieņem vienu mēnesi pirms sesijas
                  .

               2.
                     Vienas sesijas laikā katrs deputāts var uzdot tikai vienu jautājumu Komisijai.

               2.
                     Priekšsēdētāju konferences uzaicināto komisāru atbildības joma ir saistīta ar konkrēto horizontālo tematu vai tematiem, par kuriem viņiem tiks uzdoti jautājumi. Katrā sesijā var piedalīties ne vairāk kā divi komisāri, bet ir iespējams piedalīties vēl vienam komisāram atkarībā no jautājumu laikam izvēlētā konkrētā horizontālā temata vai tematiem.

                     3.

                     Jautājumus iesniedz rakstiski Parlamenta priekšsēdētājam, kurš lemj par to pieņemamību un par secību, kādā tos izskatīs. Lēmumu nekavējoties dara zināmu jautājumu iesniedzējiem.

                     4.
                     Jautājumu laika
                     norises procedūra ir noteikta
                   Reglamenta pielikumā
                     izklāstītajās pamatnostādnēs

                   (17).

                     3.
                     Jautājumu laika
                     norise notiek saskaņā ar lozēšanas sistēmu, kas sīkāk izklāstīta
                   Reglamenta pielikumā (17).

                     5.
                     Saskaņā ar Priekšsēdētāju konferences pieņemtajām pamatnostādnēm var noteikt īpašus jautājumu laikus, kad atbildes sniedz Padome, Komisijas priekšsēdētājs, Komisijas priekšsēdētāja vietnieks / ES augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos un Eirogrupas priekšsēdētājs.

                     4.
                     Saskaņā ar Priekšsēdētāju konferences pieņemtajām pamatnostādnēm var noteikt īpašus jautājumu laikus, kad atbildes sniedz Padome, Komisijas priekšsēdētājs, Komisijas priekšsēdētāja vietnieks / ES augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos un Eirogrupas priekšsēdētājs.

      Grozījums Nr. 2

      Eiropas Parlamenta Reglaments

      117. pants – 1. punkts

                  Spēkā esošais teksts

                  Grozījums

               1.   Ikviens deputāts saskaņā ar Reglamenta pielikumā
                     izklāstītajām pamatnostādnēm
                   var uzdot Eiropadomes priekšsēdētājam, Padomei, Komisijai vai Komisijas priekšsēdētāja vietniekam / ES augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos tādus jautājumus, uz kuriem jāatbild rakstiski (18). Par jautājuma saturu ir atbildīgs tā iesniedzējs.

               1.   Ikviens deputāts saskaņā ar Reglamenta pielikumā
                     izklāstītajiem kritērijiem
                   var uzdot Eiropadomes priekšsēdētājam, Padomei, Komisijai vai Komisijas priekšsēdētāja vietniekam / ES augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos tādus jautājumus, uz kuriem jāatbild rakstiski (18). Par jautājuma saturu ir atbildīgs tā iesniedzējs.

      Grozījums Nr. 3

      Eiropas Parlamenta Reglaments

      117. pants – 2. punkts

                  Spēkā esošais teksts

                  Grozījums

               2.   Jautājumus iesniedz
                     rakstiski
                   Parlamenta priekšsēdētājam
                     , kurš tos nosūta adresātiem
                  . Ja ir šaubas par jautājuma pieņemamību, lēmumu pieņem priekšsēdētājs.
                     Viņa
                   lēmumu dara zināmu jautājuma iesniedzējam.

               2.   Jautājumus iesniedz Parlamenta priekšsēdētājam. Ja ir šaubas par jautājuma pieņemamību, lēmumu pieņem priekšsēdētājs.
                     Priekšsēdētāja lēmumu pamato ne tikai ar 1. punktā minētā pielikuma noteikumiem, bet arī ar Reglamenta noteikumiem kopumā. Parlamenta priekšsēdētāja
                   lēmumu dara zināmu jautājuma iesniedzējam.

      Grozījums Nr. 4

      Eiropas Parlamenta Reglaments

      117. pants – 2. punkts (jauns)

                  Spēkā esošais teksts

                  Grozījums

                     2.a

                     Jautājumus iesniedz elektroniski. Katrs deputāts mēnesī var iesniegt ne vairāk kā piecus jautājumus.

                     Izņēmuma kārtā papildjautājumus var iesniegt kā papīra dokumentu, ko attiecīgais deputāts atbilstošajā Ģenerālsekretariāta dienestā personiski iesniedz un paraksta.

                     Kad beidzas viens gads pēc astotā sasaukuma sākuma, Priekšsēdētāju konference novērtē papildjautājumu iesniegšanas kārtību.

      Grozījums Nr. 7

      Eiropas Parlamenta Reglaments

      117. pants – 4. punkts – 3. daļa

                  Spēkā esošais teksts

                  Grozījums

                     Deputāti norāda, vai jautājums ir prioritārs. Parlamenta priekšsēdētājs pieņem galīgo lēmumu.

                     svītrots

      Grozījums Nr. 8

      Eiropas Parlamenta Reglaments

      117. pants – 5. punkts

                  Spēkā esošais teksts

                  Grozījums

               5.   Jautājumus un atbildes uz tiem publicē
                     Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                  .

               5.   Jautājumus un atbildes uz tiem publicē
                     Parlamenta tīmekļa vietnē
                  .

      Grozījums Nr. 9

      Eiropas Parlamenta Reglaments

      118. pants – 1. punkts

                  Spēkā esošais teksts

                  Grozījums

               1.   Ikviens deputāts saskaņā ar Reglamenta pielikumā
                     izklāstītajām pamatnostādnēm
                   var uzdot Eiropas Centrālajai bankai jautājumus, uz kuriem jāatbild rakstiski (19).

               1.   Ikviens deputāts saskaņā ar Reglamenta pielikumā
                     izklāstītajiem kritērijiem mēnesī
                   var uzdot Eiropas Centrālajai bankai
                     ne vairāk kā sešus
                   jautājumus, uz kuriem jāatbild rakstiski (19).
                     Par jautājumu saturu ir atbildīgs tā iesniedzējs.

      Grozījums Nr. 10

      Eiropas Parlamenta Reglaments

      118. pants – 2. punkts

                  Spēkā esošais teksts

                  Grozījums

               2.   Jautājumus iesniedz rakstiski atbildīgās komitejas priekšsēdētājam, kurš tos
                     nodod
                   Eiropas Centrālajai bankai.

               2.   Jautājumus iesniedz rakstiski atbildīgās komitejas priekšsēdētājam, kurš tos
                     dara zināmus
                   Eiropas Centrālajai bankai.
                     Ja ir šaubas par jautājuma pieņemamību, lēmumu pieņem komitejas priekšsēdētājs. Komitejas priekšsēdētāja lēmumu dara zināmu jautājuma iesniedzējam.

      Grozījums Nr. 11

      Eiropas Parlamenta Reglaments

      118. pants – 3. punkts

                  Spēkā esošais teksts

                  Grozījums

               3.   Jautājumus un atbildes uz tiem publicē
                     Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                  .

               3.   Jautājumus un atbildes uz tiem publicē
                     Parlamenta tīmekļa vietnē
                  .

      Grozījums Nr. 12

      Eiropas Parlamenta Reglaments

      II pielikums

                  Spēkā esošais teksts

                  Grozījums

                     Reglamenta 116. pantā
                   paredzētā jautājumu laika norise

                     Komisijai
                   paredzētā jautājumu laika norise

                                 A.

                              Pamatnostādnes

                                 1.

                              Deputātus, kas uzdod jautājumu kādam no komisāriem, izvēlas ar lozēšanu šādā veidā:

                                 1.

                              Jautājumi ir pieņemami tikai tad, ja:

                           —

                                 vienu stundu pirms jautājumu laika sākuma pie sēžu zāles ieejas novieto lozēšanas kasti;

                           —

                                 tie ir kodolīgi un formulēti tā, lai uz tiem varētu atbildēt īsi;

                           —

                                 deputāti, kas vēlas uzdot jautājumu, uzraksta savu vārdu uz veidlapas un ievieto to lozēšanas kastē;

                           —

                                 tie attiecas uz adresāta kompetenci un atbildības jomu, kā arī ir vispārējās interesēs;

                           —

                                 deputāti, kas vēlas uzdot jautājumu, var iesniegt ne vairāk kā vienu veidlapu;

                           —

                                 ja ir runa par konkrētiem Padomei adresētiem jautājumiem, tie īpaši attiecas uz tādu Padomes funkciju izpildi, kuras paredz noteikt, koordinēt vai īstenot Savienības politikas virzienus, vai uz Padomes kompetencēm saistībā ar amatā iecelšanas procedūrām vai uz kompetencēm, kas saistītas ar Savienības iestāžu un struktūru darbību vai ar Līgumu pārskatīšanu;

                           —

                                 Parlamenta priekšsēdētājs pasludina jautājumu laiku par atklātu un aizver lozēšanas kasti;

                           —

                                 tie neprasa no attiecīgās iestādes nekādu iepriekšēju izpēti;

                           —

                                 Parlamenta priekšsēdētājs izvelk pa vienai lozējamai zīmei un aicina izlozēto deputātu uzdot savu jautājumu kompetentajam komisāram.

                           —

                                 tie ir precīzi formulēti un attiecas uz kādu konkrētu jautājumu;

                                 2.

                              Deputātam ir viena minūte laika, lai noformulētu jautājumu, un komisāram ir divas minūtes, lai uz to atbildētu. Attiecīgais deputāts var uzdot 30 sekundes ilgu papildjautājumu, kam ir tiešs sakars ar galveno jautājumu. Tad komisāram tiek dotas divas minūtes, kuru laikā jāsniedz papildu atbilde.

                           —

                                 tajos nav apgalvojumu vai viedokļu;

                                 3.

                              Jautājumiem un papildjautājumiem ir jābūt tieši saistītiem ar izvēlēto konkrēto horizontālo tematu. Parlamenta priekšsēdētājs var lemt par jautājuma pieņemamību.

                           —

                                 tie neattiecas uz pilnīgi privātu jautājumu;

                           —

                                 to mērķis nav iegūt dokumentus vai statistikas datus;

                           —

                                 tie ir izteikti jautājuma formā.

                                 2.

                              Nav pieņemams jautājums, kas attiecas uz tematu, kurš ir iekļauts darba kārtībā un kura apspriešanā ir paredzēta atbildīgās iestādes piedalīšanās, vai jautājums, kas attiecas uz Līguma par Eiropas Savienību 16. panta 1. punkta pirmajā teikumā paredzēto Padomes likumdošanas un budžeta pieņemšanas funkciju izpildi.

                                 3.

                              Jautājums nav pieņemams, ja tieši tāds pats vai līdzīgs jautājums trīs iepriekšējo mēnešu laikā jau ir uzdots un uz to ir saņemta atbilde, vai ja ar to tikai mēģina noskaidrot informāciju par paveiktā darba kontroli attiecībā uz kādu konkrētu Parlamenta rezolūciju, un šī informācija ir līdzīga tai, ko Komisija jau ir sniegusi rakstiskā paziņojumā par turpmākajiem pasākumiem, izņemot gadījumus, kad ir atklājušies jauni fakti un jautājuma iesniedzējs cenšas saņemt vairāk informācijas. Pirmajā gadījumā jautājuma un atbildes kopiju nosūta jautājuma iesniedzējam.

                     Papildjautājumi

                                 4.

                              Pēc atbildes saņemšanas ikviens deputāts var uzdot papildjautājumu. Var uzdot ne vairāk par diviem papildjautājumiem.

                                 5.

                              Uz papildjautājumiem attiecas tie paši pieņemamības noteikumi, kas noteikti šajās pamatnostādnēs.

                                 6.

                              Parlamenta priekšsēdētājs lemj par papildjautājumu pieņemamību un ierobežo to skaitu, lai katrs deputāts varētu saņemt atbildi uz jautājumu, ko viņš ir uzdevis.

                     Parlamenta priekšsēdētājam nav pienākums papildjautājumu pasludināt par pieņemamu arī tad, ja tas atbilst iepriekšminētajiem pieņemamības nosacījumiem un:

                                 a)

                                 ja tas var traucēt jautājumu laika norisi, vai

                                 b)

                                 ja galveno jautājumu, uz kuru attiecas papildjautājums, pietiekami paskaidroja atbildes uz citiem papildjautājumiem vai

                                 c)

                                 ja tam nav tieša sakara ar galveno jautājumu.

                     Atbildes uz jautājumiem

                                 7.

                              Atbildīgā iestāde nodrošina, lai tās sniegtās atbildes būtu lakoniskas un attiektos uz jautājuma būtību.

                                 8.

                              Ja uzdoto jautājumu saturs to atļauj, pēc apspriešanās ar šo jautājumu iesniedzējiem Parlamenta priekšsēdētājs var nolemt, ka attiecīgā iestāde uz tiem atbild vienlaicīgi.

                                 9.

                              Atbildi uz jautājumu sniedz tikai, ja ir klāt tā iesniedzējs vai ja viņš pirms jautājumu laika Parlamenta priekšsēdētājam ir rakstiski norādījis savu aizstājēju.

                                 10.

                              Ja nav klāt ne jautājuma iesniedzēja, ne viņa aizstājēja, jautājums zaudē spēku.

                                 11.

                              Ja deputāts ir iesniedzis jautājumu, bet jautājumu laikā nav klāt ne viņa, ne viņa aizstājēja, Parlamenta priekšsēdētājs viņam nosūta vēstuli ar atgādinājumu ierasties vai atsūtīt savu aizstājēju. Ja divpadsmit mēnešu laikā Parlamenta priekšsēdētājs kādam deputātam šādu vēstuli ir nosūtījis trīs reizes, deputāts uz sešiem mēnešiem zaudē tiesības iesniegt jautājumus jautājumu laikā.

                                 12.

                              Uz jautājumiem, kas nav atbildēti laika trūkuma dēļ, atbild saskaņā ar 117. panta 4. punkta pirmo daļu, izņemot gadījumus, kad jautājuma iesniedzēji prasa piemērot 117. panta 3. punktu.

                                 13.

                              Procedūru, kas attiecas uz rakstiskiem jautājumiem, reglamentē 117. panta 3. un 5. punkta noteikumi.

                     Termiņi

                                 14.

                              Jautājumi jāiesniedz vismaz vienu nedēļu pirms jautājumu laika. Jautājumus, kuri šajā termiņā nav iesniegti, jautājumu laikā var izskatīt ar atbildīgās iestādes piekrišanu.

                     Jautājumus, kuri ir pieņemti izskatīšanai, izdala deputātiem un nosūta attiecīgajām iestādēm.

                                 B.

                              Ieteikumi

                     (izvilkums no Parlamenta 1986. gada 13. novembra rezolūcijas)

                     Eiropas Parlaments,

                                 1.

                                 iesaka stingrāk piemērot jautājumu laika norises pamatnostādnes, kas paredzētas Reglamenta 43.

                               (27)
                                 pantā, it īpaši attiecībā uz šo pamatnostādņu 1. punktu par pieņemamību;

                                 2.

                                 iesaka Eiropas Parlamenta priekšsēdētājam biežāk izmantot Reglamenta 43. panta 3.

                               (28)
                                 punktā piešķirtās tiesības jautājumus jautājumu laikam apvienot pa tēmām; tomēr uzskata, ka šādi grupēt var tikai tos jautājumus, kuri iekļauti konkrētajā sesijā iesniegto jautājumu saraksta pirmajā pusē;

                                 3.

                              attiecībā uz papildjautājumiem iesaka, lai Parlamenta priekšsēdētājs jautājuma iesniedzējam vienmēr ļauj uzdot vienu papildjautājumu un vienu vai ne vairāk par diviem papildjautājumiem — deputātiem, vēlams, no citas politiskās grupas un/vai dalībvalsts; atgādina, ka papildjautājumiem jābūt īsiem un izteiktiem jautājuma formā, un ierosina, lai to ilgums nepārsniegtu 30 sekundes;

                                 4.

                              aicina Komisiju un Padomi nodrošināt, lai saskaņā ar šo pamatnostādņu 7. punktu atbildes būtu lakoniskas un attiektos uz jautājuma būtību.

      Grozījums Nr. 13

      Eiropas Parlamenta Reglaments

      III pielikums – virsraksts

                  Spēkā esošais teksts

                  Grozījums

                     Pamatnostādnes par
                   jautājumiem, uz kuriem jāatbild rakstiski saskaņā ar 117. un 118. pantu

                     Kritēriji
                   jautājumiem, uz kuriem jāsniedz rakstiskas atbildes saskaņā ar 117. un 118. pantu

      Grozījums Nr. 14

      Eiropas Parlamenta Reglaments

      III pielikums – 1. punkts – 2. ievilkums

                  Spēkā esošais teksts

                  Grozījums

                           —

                           ir saistīti ar adresāta
                                 kompetenci un
                               atbildības jomu, kā arī ir vispārējās interesēs;

                           —

                           ir saistīti
                                 tikai
                               ar
                                 iestāžu kompetencēm, kas noteiktas attiecīgajos Līgumos, un ar
                               adresāta atbildības jomu, kā arī ir vispārējās interesēs;

      Grozījums Nr. 15

      Eiropas Parlamenta Reglaments

      III pielikums – 1. punkts – 3.a ievilkums (jauns)

                  Spēkā esošais teksts

                  Grozījums

                           —

                                 nav garāki par 200 vārdiem;

      Grozījums Nr. 16

      Eiropas Parlamenta Reglaments

      III pielikums – 1. punkts – 5.a ievilkums (jauns)

                  Spēkā esošais teksts

                  Grozījums

                           —

                                 tajos nav ietverti vairāk kā trīs apakšjautājumi.

      Grozījums Nr. 17

      Eiropas Parlamenta Reglaments

      III pielikums – 2. punkts

                  Spēkā esošais teksts

                  Grozījums

                           2.

                                 Ja jautājums neatbilst šīm pamatnostādnēm,
                               Ģenerālsekretariāts jautājuma
                                 iesniedzējam
                               iesaka, kā
                                 jautājumu varētu izteikt, lai tas būtu pieņemams
                              .

                           2.

                                 Pēc pieprasījuma
                               Ģenerālsekretariāts jautājuma
                                 iesniedzējiem
                               iesaka, kā
                                 konkrētā gadījumā panākt atbilstību 1. punktā noteiktajiem kritērijiem
                              .

      Grozījums Nr. 18

      Eiropas Parlamenta Reglaments

      III pielikums – 3. punkts

                  Spēkā esošais teksts

                  Grozījums

                           3.

                           Ja tieši tāds pats vai līdzīgs jautājums sešu iepriekšējo mēnešu laikā jau ir uzdots un uz to ir saņemta atbilde, vai ja ar to tikai mēģina noskaidrot informāciju par
                                 paveiktā darba kontroli attiecībā uz
                               kādu konkrētu Parlamenta rezolūciju, un šī informācija ir līdzīga tai, ko Komisija jau ir sniegusi rakstiskā paziņojumā par turpmākajiem pasākumiem, Ģenerālsekretariāts iepriekšējā jautājuma un atbildes kopiju pārsūta jautājuma iesniedzējam. Jautājumu adresātam var nosūtīt atkārtoti tikai tad, ja jautājuma
                                 iesniedzējs atklāj jaunus būtiskus faktus vai cenšas saņemt vairāk informācijas
                              .

                           3.

                           Ja tieši tāds pats vai līdzīgs jautājums sešu iepriekšējo mēnešu laikā jau ir uzdots un uz to ir saņemta atbilde, vai ja ar to tikai mēģina noskaidrot informāciju par
                                 pasākumiem, kas veikti saistībā ar
                               kādu konkrētu Parlamenta rezolūciju, un šī informācija ir līdzīga tai, ko Komisija jau ir sniegusi rakstiskā paziņojumā par turpmākajiem pasākumiem, Ģenerālsekretariāts iepriekšējā jautājuma un atbildes kopiju pārsūta jautājuma iesniedzējam. Jautājumu adresātam var nosūtīt atkārtoti tikai tad, ja
                                 Parlamenta priekšsēdētājs tā nolemj, ņemot vērā jaunus būtiskus faktus un atbildot uz
                               jautājuma
                                 iesniedzēja pamatotu pieprasījumu
                              .

      Grozījums Nr. 19

      Eiropas Parlamenta Reglaments

      III pielikums – 4. punkts

                  Spēkā esošais teksts

                  Grozījums

                           4.

                           Ja jautājums attiecas uz faktisko vai statistisko informāciju, kas jau ir pieejama Parlamenta
                                 bibliotēkā, bibliotēka to dara zināmu deputātam, kurš jautājumu var atsaukt
                              .

                           4.

                           Ja jautājums attiecas uz faktisko vai statistisko informāciju, kas jau ir pieejama Parlamenta
                                 izpētes pakalpojumu dienestiem, to nosūta šiem dienestiem, nevis adresātam, ja vien Parlamenta priekšsēdētājs pēc jautājuma iesniedzēja pieprasījuma nav nolēmis citādi
                              .

      Grozījums Nr. 20

      Eiropas Parlamenta Reglaments

      III pielikums – 5. punkts

                  Spēkā esošais teksts

                  Grozījums

                           5.

                                 Uz jautājumiem
                               par saistītiem tematiem var sniegt kopīgu atbildi.

                           5.

                                 Jautājumus
                               par saistītiem tematiem
                                 Ģenerālsekretariāts var apvienot vienā jautājumā, un uz tiem
                               var sniegt kopīgu atbildi.

      (17)  Sk. II pielikumu.

      (17)  Sk. II pielikumu.

      (18)  Sk. III pielikumu.

      (18)  Sk. III pielikumu.

      (19)  Sk. III pielikumu.

      (19)  Sk. III pielikumu.

      (27)
         Tagad 116. pants.

      (28)
         Tagad 116. panta 3. punkts.


title: Padomes Lēmums (ES) 2017/2435 (2017. gada 18. decembris), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli, ko izvirzījusi Malta

text:
               23.12.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 344/36

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2017/2435
   (2017. gada 18. decembris),
   ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli, ko izvirzījusi Malta
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 305. pantu,
   ņemot vērā Maltas valdības priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2015. gada 26. janvārī, 2015. gada 5. februārī un 2015. gada 23. jūnijā pieņēma Lēmumus (ES) 2015/116 (1), (ES) 2015/190 (2) un (ES) 2015/994 (3), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus. 2017. gada 11. jūlijā ar Padomes Lēmumu (ES) 2017/1337 (4)
                  Marc SANT kungu locekļa amatā aizstāja Mario FAVA kungs.

               (2)

               Pēc tam, kad beidzies termiņš pilnvarojumam, uz kura pamata tika izvirzīts Mario FAVA kungs (Councillor, Swieqi, Local Council), ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa vieta,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2020. gada 25. janvārim, Reģionu komitejā par locekli tiek iecelts:

               —

                  Mario FAVA kungs, Councillor, Fgura, Local Council (amata maiņa).

         2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2017. gada 18. decembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         K. SIMSON

      (1)  Padomes Lēmums (ES) 2015/116 (2015. gada 26. janvāris), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus (OV L 20, 27.1.2015., 42. lpp.).

      (2)  Padomes Lēmums (ES) 2015/190 (2015. gada 5. februāris), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus (OV L 31, 7.2.2015., 25. lpp.).

      (3)  Padomes Lēmums (ES) 2015/994 (2015. gada 23. jūnijs), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus (OV L 159, 25.6.2015., 70. lpp.).

      (4)  Padomes Lēmums (ES) 2017/1337 (2017. gada 11. jūlijs), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli un locekļa aizstājēju, ko izvirzījusi Malta (OV L 185, 18.7.2017., 48. lpp.).