title: Eiropas Parlamenta un padomes lēmums Nr. 2317/2003/EK (2003. gada 5. decembris), ar ko ievieš programmu, kas vajadzīga, lai uzlabotu augstākās izglītības kvalitāti un veicinātu starpkultūru izpratni, sadarbojoties ar trešām valstīm (Erasmus Mundus) (2004. – 2008. gads)

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

32003D2317

Oficiālais Vēstnesis L 345 , 31/12/2003 Lpp. 0001 - 0008

		Eiropas Parlamenta un padomes lēmums Nr. 2317/2003/EK(2003. gada 5. decembris),ar ko ievieš programmu, kas vajadzīga, lai uzlabotu augstākās izglītības kvalitāti un veicinātu starpkultūru izpratni, sadarbojoties ar trešām valstīm (Erasmus Mundus) (2004. – 2008. gads)EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 149. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu [1],ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu [2],ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu [3],saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru [4],tā kā:(1) Pilnvērtīgas izglītības attīstība Eiropas Kopienai jāveicina, inter alia sadarbojoties ar trešām valstīm.(2) Eiropadomes Lisabonas sanāksmes (2000. gada 23. un 24. marts) secinājumos uzsvērts, ka, Eiropai pieņemot globalizācijas mesto izaicinājumu, dalībvalstīm savas izglītības un arodmācību sistēmas ir jāpielāgo zināšanu sabiedrības prasībām.(3) Eiropadomes Stokholmas sanāksmē (2001. gada 23. un 24. marts) norādīja, ka izglītības un apmācības sistēmu mērķu sasniegšanā paveiktā darba kontroles pasākumi jāvērtē pasaules perspektīvā. Eiropadomes Barselonas sanāksmē (2002. gada 15. un 16. marts) apstiprināja, ka viens no trim līdz 2010. gadam īstenojamās darba programmas pamatprincipiem ir izglītības un apmācības sistēmu atvēršana plašākai pasaulei.(4) Eiropas valstu izglītības ministru Boloņas sanāksmē (1999. gada 19. jūnijs) pieņemtajā kopīgajā deklarācijā teikts, ka jānodrošina tas, lai Eiropas augstākās izglītības sistēma kļūtu pievilcīga pārējai pasaulei atbilstoši Eiropas galvenajiem sasniegumiem kultūrā un zinātnē.(5) Par augstāko izglītību atbildīgo Eiropas valstu ministru Prāgas sanāksmē (2001. gada 19. maijs) inter alia turklāt uzsvēra to, cik svarīgi ir palielināt Eiropā iegūtas augstākās izglītības pievilcību Eiropu un pārējās pasaules daļas pārstāvošu studentu acīs.(6) Paziņojumā par sadarbības ar trešām valstīm pastiprināšanu augstākās izglītības jomā Komisija pierādīja, ka globalizācijas dēļ ir vajadzīga lielāka augstākās izglītības internacionalizācija, noteica vispārīgus šīs jomas stratēģiskos mērķus sadarbībai ar trešām valstīm un ierosināja konkrētus pasākumus minēto mērķu sasniegšanai.(7) Padomes 2002. gada 14. februāra Rezolūcijā par valodu daudzveidības un valodu mācīšanās veicināšanu saskaņā ar 2001. gada kā Eiropas valodu gada mērķu īstenošanu [5] uzsvērta vajadzība Eiropas Savienībai attiecībās ar trešām valstīm ievērot valodu daudzveidības principu.(8) Akadēmiskās mācību iestādes Eiropas Savienībā tiecas palielināt starptautiski mobilo studentu daļu. Vispārēju atzīšanu bauda lielās iespējas, ko dod Eiropas augstāko mācību iestāžu atsevišķo stipro pušu apvienojums, piedāvātās izglītības daudzveidība un plašā pieredze sakaru uzturēšanā un sadarbībā ar trešām valstīm, kura minētajām iestādēm ļauj piedāvāt augsti kvalitatīvas, tikai Eiropai raksturīgas izglītības programmas un paver iespējas plašākam starptautiskās mobilitātes priekšrocību izmantojumam Kopienā un tās partnervalstīs.(9) Eiropas augstākajām mācību iestādēm jāpaliek notikumu attīstības priekšgalā. Tālab tām jāveicina sadarbība ar trešu valstu mācību iestādēm, kuru attīstības līmenis ir salīdzināms ar augstāko iestāžu attīstības līmeni Kopienā. Augstākā izglītība jāsaprot kā viens veselums, kura sastāvdaļa ir augstākā arodmācība, un jāņem vērā konkrēti tās virzieni, piemēram, inženieru un augstākās kvalifikācijas tehniķu izglītības programmas.(10) Šīs programmas mērķis ir dot ieguldījumu augstākās izglītības kvalitātes uzlabošanā Eiropā un vienlaikus ietekmēt Eiropas Savienības redzamību un uztveramību pasaulē, kā arī uzkrāt programmas dalībnieku nemateriālās vērtības kapitālu.(11) Ar šo programmu paredzēts ieviest "Erasmus Mundus maģistra studiju programmu", kas dos iespēju studentiem, mācoties vairākās dažādās universitātēs, apceļot Eiropu. Šī jaunā Eiropas dimensija augstākajā izglītībā jāņem vērā, pārskatot esošās programmas, piemēram, Socrates (Erasmus), nolūkā veikt atbilstīgus pasākumus, lai veicinātu Eiropas studentu piekļuvi šai programmai.(12) Kopienas pasākumi jāveic tā, ka tie ir pārredzami, lietotājam draudzīgi, atklāti un saprotami.(13) Veicinot starptautisko mobilitāti, Kopienai jāsargājas no parādības, kas pazīstama kā "smadzeņu aizplūšana".(14) Jāpastiprina Kopienas pūliņi dialoga un sapratnes veicināšanā starp pasaules kultūrām, ņemot vērā augstākās izglītības sociālo dimensiju, kā arī demokrātijas ideālus un cilvēktiesības, tajā skaitā dzimumu līdztiesību, jo sevišķi tādēļ, ka mobilitāte palīdz atklāt jaunas kultūras un sociālās vides un veicina savstarpējo sapratni, un ar šādu rīcību jānodrošina tas, lai neviena pilsoņu vai trešās valsts piederīgo grupa nav izstumta vai atstumta, kā minēts Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 21. panta 1. punktā.(15) Lai stiprinātu Kopienas pasākumu pievienoto vērtību, jānodrošina to pasākumu konsekvence un komplementaritāte, kuri īstenojami saistībā ar šo lēmumu un saistībā ar citiem attiecīgajiem Kopienas politikas virzieniem, tiesību aktiem un pasākumiem, jo īpaši Sesto pētniecības pamatprogrammu, kura ieviesta ar Lēmumu Nr. 1513/2002/EK [6], un ārējās sadarbības programmas augstākās izglītības nozarē.(16) Eiropas Ekonomikas zonas līgumā (EEZ līgums) paredzēta plašāka sadarbība izglītības, apmācības un jaunatnes lietu jomās starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas valstīm, kas ietilpst Eiropas Ekonomikas zonā (EEZ ietilpstošās EBTA valstis), no otras puses; nosacījumi un sīki izstrādāti noteikumi minēto valstu līdzdalībai šajā programmā jāparedz saskaņā ar attiecīgajiem EEZ līguma noteikumiem.(17) Nosacījumi un sīki izstrādāti noteikumi asociēto Viduseiropas un Austrumeiropas valstu līdzdalībai šajā programmā jāparedz atbilstīgi noteikumiem Eiropas nolīgumos, to papildprotokolos un attiecīgo Asociācijas padomju lēmumos. Attiecībā uz Kipru līdzdalība jāfinansē ar papildu apropriācijām saskaņā ar procedūrām, par kurām vēl jāvienojas ar šo valsti. Attiecībā uz Maltu un Turciju līdzdalība jāfinansē ar papildu apropriācijām saskaņā ar Līguma noteikumiem.(18) Komisijai un dalībvalstīm sadarbojoties, šī programma regulāri jāuzrauga un jānovērtē, lai to varētu atkārtoti grozīt, īpaši attiecībā uz pasākumu īstenošanas prioritātēm; novērtējumā jāiekļauj ārējs un neatkarīgs novērtējums.(19) tā kā pienācīgi sasniegt ierosināto pasākumu mērķus attiecībā uz Eiropas sadarbības sniegto ieguldījumu pilnvērtīgā izglītībā dalībvalstis nevar inter alia tāpēc, ka tam vajadzīgas daudzpusējas partnerattiecības, daudzpusēja mobilitāte un informācijas apmaiņa starp Kopienu un trešām valstīm, un tādējādi šie mērķi sasniedzamāki ir Kopienas līmenī, ņemot vērā Kopienas darbību un pasākumu starptautisko dimensiju, tad Kopiena var noteikt pasākumus atbilstīgi subsidiaritātes principam, kas paredzēts Līguma 5. pantā. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šis lēmums nepārsniedz to, kas ir vajadzīgs minēto mērķu sasniegšanai.(20) Ar šo lēmumu paredz finanšu asignējumu visam programmas darbības laikam, un minētais asignējums ir budžeta lēmējinstitūcijas īstenotās ikgadējās budžeta procedūras pamatā atbilstīgi 33. punktam Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 1999. gada 6. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un budžeta procedūras uzlabošanu [7].(21) Šā lēmuma īstenošanai vajadzīgie pasākumi jānosaka saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko paredz Komisijai piešķirto izpildes pilnvaru īstenošanas procedūras [8],IR VIENOJUŠIES PAR TURPMĀKO.1. pantsProgrammas ieviešana1. Ar šo lēmumu ievieš programmu Erasmus Mundus (še turpmāk – "programma"), kas vajadzīga, lai uzlabotu augstākās izglītības kvalitāti Eiropas Savienībā un veicinātu starpkultūru izpratni, sadarbojoties ar trešām valstīm.2. Programmu īsteno laika posmā no 2004. gada 1. janvāra līdz 2008. gada 31. decembrim.3. Ar programmu atbalsta un papildina pasākumus, kas notiek dalībvalstīs vai ko veic dalībvalstis, pilnībā respektējot šo valstu atbildību par izglītības saturu un izglītības un apmācības sistēmu organizēšanu, kā arī kultūru un valodu daudzveidību.2. pantsDefinīcijasŠajā lēmumā:1. "augstākā mācību iestāde" ir visas iestādes, kuras atbilstīgi valsts tiesību aktiem vai praksei piedāvā minētā līmeņa kvalifikāciju vai zinātnisko grādu neatkarīgi no tās nosaukuma;2. "diplomēts students no trešās valsts" ir trešās valsts, kas nav EEZ ietilpstoša EBTA valsts vai Eiropas Savienības kandidātvalsts, piederīgais, kurš jau ir ieguvis augstākās izglītības pirmo grādu un kurš nav dalībvalsts vai 11. pantā paredzētas līdzdalības valsts pastāvīgais iedzīvotājs, un kurš dalībvalstī vai līdzdalības valstī savu pamata darbību (studijas, darbs u.c.) nav veicis ilgāk kā kopumā 12 mēnešus iepriekšējos piecos gados, un kurš ir pieņemts reģistrēšanai vai reģistrēts Erasmus Mundus maģistra izglītības programmā, kā aprakstīts pielikumā;3. "zinātnieks no trešās valsts" ir trešās valsts, kas nav EEZ ietilpstoša EBTA valsts vai Eiropas Savienības kandidātvalsts, piederīgais, kurš nav dalībvalsts vai 11. pantā paredzētas līdzdalības valsts pastāvīgais iedzīvotājs un kurš dalībvalstī vai līdzdalības valstī savu pamata darbību (studijas, darbs u.c.) nav veicis ilgāk kā kopumā 12 mēnešus iepriekšējos piecos gados, un kuram ir ievērojama zinātniskā un/vai praktiskā darba pieredze;4. "diploma vai pēcdiploma studijas" ir augstākās izglītības studiju programma, kurā piedalās pēc pirmā grāda iegūšanas un kura turpinās vismaz trīs gadus un noslēdzas ar otra grāda vai papildu grāda ieguvi.3. pantsProgrammas mērķi1. Programmas vispārīgais mērķis ir paaugstināt Eiropā iegūstamās augstākās izglītības kvalitāti, veicinot sadarbību ar trešām valstīm, lai uzlabotu cilvēkresursu attīstību un lai veicinātu dialogu un sapratni starp tautām un kultūrām.2. Programmas konkrētie mērķi ir šādi:a) veicināt kvalitatīvu augstākās izglītības piedāvājumu, kam piemītošā pievienotā vērtība ir raksturīga tieši Eiropai un kas piesaista studentus kā Eiropas Savienībā, tā ārpus tās robežām;b) veicināt un dot iespēju augsti kvalificētiem universitātes beidzējiem un zinātniekiem no visas pasaules iegūt kvalifikāciju un/vai darba pieredzi Eiropas Savienībā;c) izvērst strukturētāku sadarbību starp Eiropas Savienības un trešu valstu mācību iestādēm un attīstīt lielāku Eiropas Savienības augšupejošu mobilitāti kā daļu no Eiropas studiju programmām;d) palielināt Eiropas Savienībā iegūstamās augstākās izglītības pieejamību un uzlabot tās profilu un pārredzamību.3. Komisija, īstenojot programmas mērķus, ievēro Kopienas vispārējo politiku par vienlīdzīgām iespējām vīriešiem un sievietēm. Komisija turklāt nodrošina to, ka neviena pilsoņu vai trešās valsts piederīgo grupa nav izstumta vai atstumta.4. pantsProgrammas pasākumi1. Programmas mērķus, kas noteikti 3. pantā, īsteno ar šādiem pasākumiem:a) Erasmus Mundus maģistra studiju programma, kurā iekļautos mācību kursus atlasa, pamatojoties uz piedāvātās apmācības un uzņemšanas apstākļu kvalitāti;b) stipendiju sistēma;c) partnerība ar augstākajām mācību iestādēm no trešām valstīm;d) pasākumi Eiropas kā izglītības ieguves vietas pievilcības vairošanai;e) tehniskā nodrošinājuma pasākumi.2. Šos pasākumus īsteno, izmantojot pielikumā aprakstītās procedūras un šādu veidu pieejas, kuras vajadzības gadījumā var apvienot:a) atbalsts tādu kopīgu izglītības programmu un sadarbības tīklu attīstīšanai, kas veicina pieredzes apmaiņu un labu praksi;b) pastiprināts atbalsts augstākās izglītības jomai piederīgu cilvēku mobilitātei starp Kopienu un trešām valstīm;c) valodu prasmes veicināšana, vēlams, piedāvājot studentiem iespēju apgūt vismaz divas no valodām, kurās runā valstīs, kur atrodas Erasmus Mundus maģistra studiju programmā iesaistījušās augstākās mācību iestādes, un dažādu kultūru izpratnes veicināšana;d) atbalsts eksperimentāliem projektiem, kuru pamatā ir starptautiska partnerība un kuri paredzēti, lai ieviestu jauninājumus augstākajā izglītībā un uzlabotu tās kvalitāti;e) atbalsts augstākās izglītības virzienu un attīstības analizēšanai un paveiktā darba kontrolēšanai starptautiskā perspektīvā.5. pantsPiekļuve programmaiSaskaņā ar nosacījumiem un īstenošanas pasākumiem, kas paredzēti pielikumā, un ņemot vērā 2. pantā norādītās definīcijas, programma ir konkrēti vērsta uz:a) augstākajām mācību iestādēm;b) studentiem, kam jau ir viens grāds, ko piešķīrusi augstākā mācību iestāde;c) zinātniekiem vai speciālistiem, kas lasa lekcijas vai veic pētniecības darbus;d) augstākajā izglītībā tieši iesaistītu personālu;e) citām valsts vai privātām organizācijām, kas darbojas augstākās izglītības jomā un kas drīkst piedalīties tikai pielikumā minētajā 4. un 5. pasākumā.6. pantsProgrammas īstenošana un sadarbība ar dalībvalstīm1. Komisija:a) nodrošina programmā ietverto Kopienas pasākumu efektīvu īstenošanu atbilstīgi pielikumam;b) ņem vērā dalībvalstu divpusējo sadarbību ar trešām valstīm;c) apspriežas ar attiecīgajām Eiropas līmeņa asociācijām un organizācijām augstākās izglītības jomā un par to viedokļiem informē 8. pantā minēto komiteju;d) izmanto sinerģijas efektu un izstrādā vienotu rīcību, saskaņojot to ar citām Kopienas programmām un pasākumiem augstākās izglītības un pētniecības jomā.2. Dalībvalstis:a) veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu programmas efektīvu darbību dalībvalsts līmenī, iesaistot visas izglītībā darbojošās puses atbilstīgi valsts praksei, tajā skaitā cenšas noteikt tādus pasākumus, kādus uzskata par vajadzīgiem juridisko un administratīvo šķēršļu likvidēšanai;b) izraugās atbilstīgas struktūras ciešai sadarbībai ar Komisiju;c) veicina iespējamo sinerģiju ar citām Kopienas programmām un varbūtējām tamlīdzīgām valsts iniciatīvām, ko veic dalībvalsts līmenī.3. Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm nodrošina:a) atbilstīgu informāciju, publicitāti un paveiktā darba kontroli attiecībā uz pasākumiem, kuri atbalstīti ar šo programmu;b) saskaņā ar programmu veikto pasākumu rezultātu izplatīšanu.7. pantsĪstenošanas pasākumi1. Turpmāk minētos pasākumus, kas vajadzīgi, lai īstenotu šo lēmumu, nosaka saskaņā ar 8. panta 2. punktā minēto vadības procedūru:a) gada darba plāns, kurā norādītas prioritātes;b) atlases kritēriji un procedūras, tajā skaitā atlases komisijas personālsastāvs un iekšējais reglaments, un atlases rezultāti par 1. pasākumu, pienācīgi ievērojot pielikumā paredzētos noteikumus;c) vispārīgās pamatnostādnes programmas īstenošanai;d) gada budžets, līdzekļi sadalījumā pa dažādiem programmas pasākumiem un indikatīvas subsīdiju summas;e) programmas uzraudzības un novērtēšanas, kā arī rezultātu izplatīšanas un pārņemšanas pasākumi.2. Priekšlikumus saistībā ar lēmumiem par atlases rezultātiem, izņemot ar 1. pasākumu saistīto atlasi, un visus citus pasākumus, kas vajadzīgi šā lēmuma īstenošanai, nosaka saskaņā ar 8. panta 3. punktā minēto konsultāciju procedūru.8. pantsKomiteja1. Komisijai palīdz komiteja.2. Ja ir norāde uz šo punktu, tad piemēro Lēmuma 1999/468/EK 4. un 7. pantu, ņemot vērā minētā lēmuma 8. panta noteikumus.Lēmuma 1999/468/EK 4. panta 3. punktā noteiktais laika posms ir divi mēneši.3. Ja ir norāde uz šo punktu, tad piemēro Lēmuma 1999/468/EK 3. un 7. pantu, ņemot vērā minētā lēmuma 8. panta noteikumus.4. Komiteja pieņem savu reglamentu.9. pantsFinansējums1. Programmas īstenošanai paredzētais finanšu asignējums 1. pantā norādītajam laika posmam ir EUR 230 miljoni. Šo summu uzskata par apstiprinātu laika posmam pēc 2006. gada 31. decembra, ja minētajā posmā tā atbilst finanšu plāniem, kas ir spēkā laika posmā, kurš sākas 2007. gadā.2. Gada apropriācijas apstiprina budžeta lēmējinstitūcija, ņemot vērā finanšu plānu.10. pantsKonsekvence un komplementaritāte1. Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm nodrošina vispārēju konsekvenci un komplementaritāti saistībā ar citiem attiecīgajiem Kopienas politikas virzieniem, tiesību aktiem un pasākumiem, jo sevišķi Sesto pētniecības pamatprogrammu un ārējās sadarbības programmām augstākās izglītības nozarē.2. Komisija regulāri informē 8. panta 1. punktā minēto komiteju par Kopienas iniciatīvām attiecīgās jomās, nodrošina efektīvu saikni un, attiecīgā gadījumā, vienotu rīcību saistībā ar šo programmu un tām programmām un pasākumiem izglītības jomā, ko veic, Kopienai sadarbojoties ar trešām valstīm, tajā skaitā saskaņā ar divpusējiem nolīgumiem, un ar kompetentām starptautiskajām organizācijām.11. pantsEEZ ietilpstošo EBTA valstu un Eiropas Savienības kandidātvalstu līdzdalībaNosacījumus un sīki izstrādātus noteikumus EEZ ietilpstošo EBTA valstu un Eiropas Savienības kandidātvalstu līdzdalībai šajā programmā paredz saskaņā ar attiecīgajiem to tiesību aktu noteikumiem, kas reglamentē Eiropas Kopienas un minēto valstu attiecības.12. pantsUzraudzība un novērtēšana1. Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm regulāri uzrauga šo programmu. Programmas īstenošanā jāizmanto uzraudzības un novērtēšanas procesa rezultāti.Šī uzraudzība ietver 3. punktā minētos ziņojumus un konkrētas darbības.2. Komisija regulāri izvērtē šo programmu, ņemot vērā 3. pantā minētos mērķus, programmas kopējo ietekmi un to, kā šīs programmas pasākumi papildina pasākumus, kas veikti saskaņā ar citiem attiecīgajiem Kopienas politikas virzieniem, tiesību aktiem un pasākumiem.3. Komisija Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai iesniedz:a) tūlīt pēc jauno dalībvalstu pievienošanās – ziņojumu par pievienošanās netiešo finansiālo ietekmi uz šo programmu, kam attiecīgā gadījumā pievieno priekšlikumus par turpmāko rīcību. Eiropas Parlaments un Padome pēc iespējas ātri pieņem lēmumu par šādiem priekšlikumiem;b) ne vēlāk kā 2007. gada 30. jūnijā – starpposma novērtējuma ziņojumu par sasniegtajiem rezultātiem un par programmas īstenošanas kvalitātes aspektiem;c) ne vēlāk kā 2007. gada 31. decembrī – paziņojumu par šīs programmas turpināšanu;d) ne vēlāk kā 2009. gada 31. decembrī – novērtējuma ziņojumu par paveikto.13. pantsStāšanās spēkāŠis lēmums stājas spēkā 20. dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.Briselē, 2003. gada 5. decembrīEiropas Parlamenta vārdā —priekšsēdētājsP. CoxPadomes vārdā —priekšsēdētājsP. Lunardi[1] OV C 331 E, 31.12.2002., 25. lpp.[2] OV C 95, 23.4.2003., 35. lpp.[3] OV C 244, 10.10.2003., 14. lpp.[4] Eiropas Parlamenta 2003. gada 8. aprīļa atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts), Padomes 2003. gada 16. jūnija kopējā nostāja (OV C 240 E, 7.10.2003., 1. lpp.) un Eiropas Parlamenta 2003. gada 21. oktobra nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta).[5] OV C 50, 23.2.2002., 1. lpp.[6] Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 27. jūnija Lēmums Nr. 1513/2002/EK par Eiropas Kopienas Sesto pamatprogrammu pētniecības, tehnoloģijas attīstības un demonstrējumu jomās, kura palīdz izveidot Eiropas Pētniecības zonu un ieviest jauninājumus (2002. – 2006. gads) (OV L 232, 29.8.2002., 1. lpp.).[7] OV C 172, 18.6.1999., 1. lpp.; Nolīgumā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu 2003/429/EK (OV L 147, 14.6.2003., 25. lpp.).[8] OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.--------------------------------------------------PIELIKUMSKOPIENAS PASĀKUMI UN ATLASES PROCEDŪRAS1. PASĀKUMS –2. PASĀKUMS –3. PASĀKUMS –4. PASĀKUMS –5. PASĀKUMS –ATLASES PROCEDŪRAS1. PASĀKUMS – ERASMUS MUNDUS MAĢISTRA STUDIJU PROGRAMMA1. Kopiena atlasa Eiropas pēcdiploma studiju kursus, kurus šajā programmā sauc par "Erasmus Mundus maģistra studiju programmu" un kuru atlasi veic, pamatojoties uz piedāvāto studiju kursu un studentu uzņemšanas apstākļu kvalitāti, kā paredzēts šā pielikuma daļā "Atlases procedūras".2. Programma "Erasmus Mundus maģistra studiju programma":a) aptver vismaz trīs augstākās mācību iestādes trijās dažādās dalībvalstīs;b) īsteno studiju programmu, kurā paredzēts studiju laiks vismaz divās no trim a) apakšpunktā minētajām mācību iestādēm;c) ir ar iestrādātiem mehānismiem, kas ļauj atzīt mācību partneriestādēs pavadīto studiju laiku, pamatojoties uz Eiropas kredītpunktu pārneses sistēmu vai uz veidu, kas ir saderīgs ar minēto sistēmu;d) tās noslēgumā dod iespēju iegūt divkāršu vai daudzkāršu grādu, ko vienādi atzīst vai ir akreditējušas dalībvalstis un ko piešķir mācību iestādes, kuras piedalījušās;e) noteiktu minimālo skaitu vietu tajos rezervē studentiem no trešām valstīm un uzņem šos studentus, kuriem piešķirts finansiāls atbalsts saskaņā ar programmu;f) kam ir noteikti pārredzami uzņemšanas nosacījumi, kuros pienācīga nozīme inter alia piešķirta dzimumu līdztiesības jautājumiem un taisnīguma jautājumiem;g) piekrīt ievērot noteikumus, kas attiecas uz saņēmēju (studenti un zinātnieki) atlases procedūru;h) kam ir veikti atbilstīgi pasākumi, lai atvieglotu trešu valstu studentu piekļuvi un uzņemšanas apstākļus (informācijas iekārtas, izmitināšana u.c.);i) kas, neierobežojot mācību valodu, paredz izmantot vismaz divas Eiropas valodas, kurās runā dalībvalstīs, kur atrodas Erasmus Mundus maģistra studiju programmu piedāvājošās augstākās mācību iestādes, un pēc vajadzības paredz valodu apmācību un palīdzību studentiem, jo īpaši valodu kursos, ko organizē attiecīgās mācību iestādes.3. Erasmus Mundus maģistra studiju programma jāizvēlas uz pieciem gadiem, un šo izvēli ik gadu atjauno pēc vienkāršotas procedūras, kuras pamatā ir darba pārskata iesniegšana, turklāt minētajā laika posmā var iekļaut gadu ilgas sagatavošanas darbības pirms faktiskās studiju programmas uzsākšanas. Programmas darbības laikā tiecas uz dažādu studiju jomu līdzsvarotu pārstāvību. Kopiena var finansiāli atbalstīt Erasmus Mundus maģistra studiju programmu, un finansējumam ik gadu jāpiemēro atjaunošanas procedūra.2. PASĀKUMS – STIPENDIJAS1. Kopiena nosaka atsevišķu pasaules mēroga stipendiju sistēmu, kuras mērķa grupa ir diplomēti studenti un zinātnieki no trešām valstīm:a) Kopiena var finansiāli atbalstīt trešu valstu studentus, kuri, savstarpēji konkurējot, ir uzņemti Erasmus Mundus maģistra studiju programmā;b) Kopiena var finansiāli atbalstīt trešo valstu zinātniekus, kuri ir viesmācībspēks Erasmus Mundus maģistra studiju programmā un kuri veic mācību vai pētniecības uzdevumus un zinātnisku darbu mācību iestādēs, kas piedāvā Erasmus Mundus maģistra studiju programmu.2. Stipendijas piešķir 2. pantā noteiktajiem diplomētajiem studentiem un zinātniekiem no trešām valstīm, neizvirzot citu līdzdalības priekšnosacījumu kā tikai to, ka jābūt sakariem starp Eiropas Savienību un attiecīgo studentu un zinātnieku izcelsmes valsti.3. Komisija veic pasākumus, lai nodrošinātu to, ka neviens students vai zinātnieks finansiālu atbalstu vienam un tam pašam mērķim nesaņem no vairākām Kopienas programmām.3. PASĀKUMS – PARTNERĪBA AR TREŠU VALSTU AUGSTĀKAJĀM MĀCĪBU IESTĀDĒM1. Kopiena var atbalstīt strukturētus sakarus starp Erasmus Mundus maģistra studiju programmu un augstākajām mācību iestādēm trešās valstīs. Jāņem vērā arī vajadzība pēc programmā iesaistījušos trešu valstu mācību iestāžu daudzveidīgas ģeogrāfiskas izplatības, vienlaikus ievērojot visam pāri stāvošos kvalitātes kritērijus. Partnerība nodrošina satvaru Erasmus Mundus maģistra studiju programmā iesaistījušos Eiropas Savienības studentu un zinātnieku augšupejošai mobilitātei.2. Partnerība:- ietver Erasmus Mundus maģistra studiju programmu un vismaz vienu augstāko mācību iestādi no trešās valsts;- ir atbalstāma ik pēc noteikta laika posma, kura ilgums nepārsniedz trīs gadus;- nodrošina satvaru Erasmus Mundus maģistra studiju programmā iesaistījušos studentu un pasniedzēju augšupejošajai mobilitātei; pretendēt tiesīgajiem studentiem un zinātniekiem jābūt Eiropas Savienības pilsoņiem vai trešās valsts pilsoņiem, kas līdz augšupejošās mobilitātes sākumam vismaz trīs gadus ir likumīgi pastāvīgi dzīvojuši Eiropas Savienībā (nolūkā, kas nav studijas);- nodrošina to studiju posmu atzīšanu, kas noritējuši uzņēmējā (piemēram, ārpus Eiropas esošā) mācību iestādē.3. Partnerības projekts var ietvert arī šādas darbības:- mācībspēka komandējumi uz partnerības mācību iestādi, ja tie palīdz attīstīt projekta studiju programmu;- apmaiņa ar pasniedzējiem, praktisko nodarbību vadītājiem, administratoriem vai citiem attiecīgiem speciālistiem;- jaunu augstākās izglītības metodoloģiju izstrāde un izplatīšana, tostarp saistībā ar informācijas un komunikāciju tehnoloģijām, e-mācību, atklāto studiju un tālmācību izmantošanu;- sadarbības sistēmu izstrāde kopīgi ar trešās valsts augstākajām mācību iestādēm, lai varētu piedāvāt kādu studiju programmu konkrētajā valstī.4. PASĀKUMS – EIROPĀ IEGŪTAS IZGLĪTĪBAS PIEVILCĪGUMA VAIROŠANA1. Ar šo pasākumu Kopiena var atbalstīt darbības, kuru mērķis ir palielināt Eiropā iegūtas izglītības pieejamību un uzlabot tās profilu un pārredzamību. Kopiena atbalsta arī papildu darbības, kas palīdz programmas mērķu sasniegšanā, tajā skaitā darbības saistībā ar kvalitātes nodrošināšanas starptautisko dimensiju, kredītpunktu atzīšanu, Eiropā iegūtas kvalifikācijas atzīšanu ārvalstīs un kvalifikācijas savstarpēju atzīšanu ar trešām valstīm, mācību programmas izstrādi un mobilitāti.2. Uz atbalstu tiesīgās mācību iestādes var būt valsts vai privātas organizācijas, kas darbojas augstākās izglītības jomā valsts vai starptautiskā līmenī. Darbības veic grupās, kurās ietilpst vismaz trīs organizācijas no trim dažādām dalībvalstīm un var ietilpt organizācijas no trešām valstīm. Darbības (kas var būt semināri, konferences, darba semināri, informācijas un sakaru tehnoloģiju līdzekļu izstrāde, publicējama materiāla izstrāde u.c.) var notikt dalībvalstīs vai trešās valstīs.3. Ar veicināšanas darbībām tiecas veidot saiknes starp augstāko izglītību un pētniecību un pēc iespējas izmantot varbūtējās sinerģijas.4. Ar šo pasākumu Kopiena var atbalstīt starptautiskus tematiskus tīklus, lai tie nodarbotos ar šādiem jautājumiem.5. Kopiena attiecīgā gadījumā var atbalstīt ar trešām valstīm kopīgus eksperimentālus projektus, lai augstākās izglītības jomā izvērstu turpmāku sadarbību ar šīm valstīm.6. Kopiena atbalsta absolventu asociāciju, kurā ietilpst visi Erasmus Mundus maģistra studiju programmu beigušie studenti (no trešām valstīm un no Eiropas).5. PASĀKUMS – TEHNISKĀ NODROŠINĀJUMA PASĀKUMIĪstenojot programmu, Komisija var izmantot palīdzību, ko sniedz eksperti, izpildaģentūra, esošās dalībvalstu kompetentās iestādes un, vajadzības gadījumā, izmantot cita veida tehnisko palīdzību, kuru drīkst finansēt no programmas kopējā finanšu asignējuma.ATLASES PROCEDŪRASAtlases procedūras nosaka, kā paredzēts 7. panta 1. punktā. Minētajās procedūrās jābūt ievērotiem šādiem noteikumiem:a) saskaņā ar 1. pasākumu un 3. pasākumu iesniegto priekšlikumu atlasi veic atlases komisija, kuras priekšsēdētāju tā ievēlē pati un kurā ir akadēmiskās pasaules autoritātes, kas pārstāv augstākās izglītības daudzveidību Eiropas Savienībā. Atlases komisija nodrošina to, ka Erasmus Mundus maģistra studiju programma un partnerības projekti atbilst visaugstākajai akadēmiskajai kvalitātei;b) katrai Erasmus Mundus maģistra studiju programmai piešķir konkrētu skaitu stipendiju saskaņā ar 2. pasākumu. Trešo valstu studentu atlasi veic mācību iestādes, kas piedalās Erasmus Mundus maģistra studiju programmas nodrošināšanā. Atlases procedūrās paredz Eiropas līmeņa līdzsvara mehānismu, lai novērstu būtisku nelīdzsvarotību dažādu studiju jomu un studentu un zinātnieku izcelsmes vietu, un galamērķa dalībvalstu ziņā;c) saskaņā ar 4. pasākumu iesniegto priekšlikumu atlasi veic Komisija;d) atlases procedūras ietver apspriešanos ar struktūrām, kas izraudzītas saskaņā ar 6. panta 2. punkta b) apakšpunktu.--------------------------------------------------


Svarīgs juridisks paziņojums

|

32005D0720

2005/720/EK: Padomes lēmums (2005. gada 20. septembris) par protokola noslēgšanu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Tunisijas Republiku, no otras puses, ņemot vērā Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai

Oficiālais Vēstnesis L 278 , 21/10/2005 Lpp. 0001 - 0001

		Padomes lēmums( 2005. gada 20. septembris)par protokola noslēgšanu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Tunisijas Republiku, no otras puses, ņemot vērā Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai(2005/720/EK)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 310. pantu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmās daļas otro teikumu, un tā 3. punkta otro daļu,ņemot vērā 2003. gada Pievienošanās aktu un jo īpaši tā 6. panta 2. punktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu [1],tā kā:(1) Protokols Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam, ar ko nodibina asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Tunisijas Republiku, no otras puses, tika parakstīts Eiropas Kopienas un tās dalībvalstu vārdā 2005. gada 8. jūnijā.(2) šis protokols būtu jāapstiprina,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.Vienīgais pantsAr šo Eiropas Kopienas un tās dalībvalstu vārdā ir apstiprināts protokols Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam, ar ko nodibina asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Tunisijas Republiku, no otras puses, ņemot vērā Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai.Protokola teksts ir pievienots šim lēmumam [2].Briselē, 2005. gada 20. septembrīPadomes vārdā —priekšsēdētājaM. Beckett[1] Atzinums sniegts 2005. gada 6. septembrī (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).[2] Sk. šā Oficiālā Vēstneša 2. lpp.--------------------------------------------------


title: 2005/229/EK: Politikas un drošības komitejas Lēmums ESPM/1/2005 (2005. gada 4. marts) par Eiropas Savienības policijas misijas (ESPM) Bosnijā un Hercegovinā Atbalstītāju komitejas izveidi

text:
               18.3.2005

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 72/23

      POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJAS LĒMUMS ESPM/1/2005
   (2005. gada 4. marts)
   par Eiropas Savienības policijas misijas (ESPM) Bosnijā un Hercegovinā Atbalstītāju komitejas izveidi
   (2005/229/EK)
   POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, un jo īpaši tā 25. panta trešo daļu,
   ņemot vērā Padomes Vienoto rīcību 2002/210/KĀDP (2002. gada 11. marts) par Eiropas Savienības policijas misiju (1), un jo īpaši tās 8. panta 4. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Vienotās rīcības 2002/210/KĀDP 8. panta 4. punktu Padome pilnvaroja Politikas un drošības komiteju (PDK) pieņemt attiecīgos lēmumus, lai izveidotu Eiropas Savienības policijas misijas (ESPM) Bosnijā un Hercegovinā Atbalstītāju komiteju.

               (2)

               Eiropadomes 2001. gada 15. līdz 16. jūnija Gēteborgas sanāksmes secinājumos noteikti pamatprincipi un nosacījumi trešo valstu ieguldījumiem policijas misijās. Padome 2002. gada 10. decembrī apstiprināja dokumentu “Apspriedes un nosacījumi ārpus ES esošo valstu ieguldījumiem ES civilās krīzes vadības operācijās” (2), ar ko tālāk pilnveidoja kārtību trešo valstu dalībai civilās krīzes vadības operācijās, tostarp attiecībā uz Atbalstītāju komitejas izveidi.

               (3)

               Atbalstītāju komitejai būs galvenā loma misijas ikdienas vadībā; komiteja būs galvenais forums visu problēmu apspriešanai, kas saistītas ar misijas ikdienas vadību; Politikas un drošības komiteja, kas veic misijas politisko kontroli un stratēģisko virzību, ņems vērā Atbalstītāju komitejas izteiktos viedokļus,

         IR NOLĒMUSI TURPMĀKO.
   1. pants
   Izveide
   Ar šo izveido Eiropas Savienības policijas misijas (ESPM) Bosnijā un Hercegovinā Atbalstītāju komiteju (še turpmāk – “Atbalstītāju komiteja”).
   2. pants
   Funkcijas
   1.   Atbalstītāju komiteja var paust viedokļus, ko Politikas un drošības komiteja, kas veic misijas politisko kontroli un stratēģisko virzību, ņems vērā.
   2.   Atbalstītāju komitejas kompetence ir izklāstīta dokumentā “Apspriedes un nosacījumi ārpus ES esošo valstu ieguldījumiem ES civilās krīzes vadības operācijās”.
   3. pants
   Struktūra
   1.   Visas ES dalībvalstis ir tiesīgas piedalīties Atbalstītāju komitejas apspriedēs, bet tikai ieguldītājas valstis piedalīsies misijas ikdienas vadībā. Misijā iesaistīto trešo valstu pārstāvji var piedalīties Atbalstītāju komitejas sanāksmēs. Eiropas Komisijas pārstāvis arī var piedalīties Atbalstītāju komitejas sanāksmēs.
   2.   Atbalstītāju komiteja regulāri saņems informāciju no misijas policijas vadītāja.
   4. pants
   Priekšsēdētājs
   Šajā misijā, saskaņā ar iepriekšminēto dokumentu par apspriedēm un nosacījumiem, Atbalstītāju komiteju vadīs Ģenerālsekretāra/Augstā pārstāvja pārstāvis ciešā sadarbībā ar prezidentvalsti.
   5. pants
   Sanāksmes
   1.   Atbalstītāju komitejas sanāksmes regulāri sasauc tās priekšsēdētājs. Ja to prasa apstākļi, pēc priekšsēdētāja ierosmes vai iesaistītās valsts pārstāvja pieprasījuma var sasaukt ārkārtas sanāksmes.
   2.   Priekšsēdētājs savlaicīgi izsūta sanāksmes darba kārtības projektu un saistītos dokumentus. Priekšsēdētājs ir atbildīgs par to, lai Komitejas secinājumi tiktu nosūtīti Politikas un drošības komitejai.
   6. pants
   Konfidencialitāte
   1.   Uz Atbalstītāju komitejas sanāksmēm un procedūrām attiecas Padomes drošības reglaments. Jo īpaši pārstāvjiem Atbalstītāju komitejā ir jābūt attiecīgajai drošības pielaidei.
   2.   Uz Atbalstītāju komitejas apspriedēm attiecas dienesta noslēpuma pienākums.
   7. pants
   Stāšanās spēkā
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2005. gada 4. martā

            Politikas un drošības komitejas vārdā —

            priekšsēdētājs

         P. DUHR

      (1)  OV L 70, 13.3.2002., 1. lpp. Vienotajā rīcībā jaunākie grozījumi izdarīti ar Vienoto rīcību 2005/143/KĀDP (OV L 48, 19.2.2005., 46. lpp.).

      (2)  Dokuments 15203/1/02 REV 1 (2002. gada 13. decembris).


title: Padomes Lēmums (KĀDP) 2016/2217 (2016. gada 8. decembris), ar ko groza Lēmumu (KĀDP) 2016/849 par ierobežojošiem pasākumiem pret Korejas Tautas Demokrātisko Republiku

text:
               9.12.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 334/35

         PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2016/2217
   (2016. gada 8. decembris),
   ar ko groza Lēmumu (KĀDP) 2016/849 par ierobežojošiem pasākumiem pret Korejas Tautas Demokrātisko Republiku
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 31. panta 2. punktu,
   ņemot vērā Padomes Lēmumu (KĀDP) 2016/849 (2016. gada 27. maijs) par ierobežojošiem pasākumiem pret Korejas Tautas Demokrātisko Republiku un ar ko atceļ Lēmumu 2013/183/KĀDP (1), un jo īpaši tā 33. pantu,
   ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               2016. gada 27. maijā Padome pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2016/849.

               (2)

               2016. gada 30. novembrī Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padome pieņēma Rezolūciju 2321(2016), pievienojot 11 personas un 10 vienības to personu un vienību sarakstā, kurām piemēro ierobežojošus pasākumus.

               (3)

               Būtu jāsvītro ieraksti attiecībā uz vienu personu un trīs vienībām, kuras iekļautas II pielikumā, jo tās ir iekļautas Lēmuma (KĀDP) 2016/849 I pielikumā.

               (4)

               Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Lēmuma (KĀDP) 2016/849 I un II pielikums,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Lēmuma (KĀDP) 2016/849 I un II pielikumu groza tā, kā izklāstīts šā lēmuma pielikumā.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2016. gada 8. decembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         M. LAJČÁK

      (1)  OV L 141, 28.5.2016., 79. lpp.

      PIELIKUMS
      Turpmāk uzskaitītās personas un vienības tiek iekļautas to personu un vienību sarakstā, kurām piemēro ierobežojošus pasākumus, kā izklāstīts Lēmuma (KĀDP) 2016/849 I pielikumā.
      A.   Personas

                  Vārds, uzvārds

                  Pieņemts vārds

                  Dzimšanas datums

                  ANO sarakstā iekļaušanas datums

                  Pamatojums

                  29.

                  Pak Chun Il

                  Pases Nr.: 563410091
                  Dzimšanas vieta: 28.7.1954.
                  Valstspiederība: KTDR

                  30.11.2016.

                  Strādājis kā KTDR vēstnieks Ēģiptē un sniedz atbalstu KOMID.

                  30.

                  Kim Song Chol

                  Kim Hak Song

                  Pases Nr.: 381420565 vai pases Nr.: 654120219
                  Dzimšanas datums: 26.3.1968. vai 15.10.1970.
                  Valstspiederība: KTDR

                  30.11.2016.

                     KOMID amatpersona, kas KOMID interesēs veicis darījumus Sudānā.

                  31.

                  Son Jong Hyok

                  Son Min

                  Dzimšanas datums: 20.5.1980.
                  Valstspiederība: KTDR

                  30.11.2016.

                     Son Jong Hyok ir KOMID amatpersona, kas KOMID interesēs veicis darījumus Sudānā.

                  32.

                  Kim Se Gon

                  Pases Nr.: PD472310104
                  Dzimšanas datums: 13.11.1969.
                  Valstspiederība: KTDR

                  30.11.2016.

                  Strādā Atomenerģijas nozares ministrijas (Ministry of Atomic Energy Industry) labā.

                  33.

                  Ri Won Ho

                  Pases Nr.: 381310014
                  Dzimšanas datums: 17.7.1964.
                  Valstspiederība: KTDR

                  30.11.2016.

                  KTDR Valsts ministrijas ierēdnis, kas izvietots Sīrijā un atbalsta KOMID.

                  34.

                  Jo Yong Chol

                  Cho Yong Chol

                  Dzimšanas datums: 30.9.1973.
                  Valstspiederība: KTDR

                  30.11.2016.

                  KTDR Valsts ministrijas ierēdnis, kas izvietots Sīrijā un atbalsta KOMID.

                  35.

                  Kim Chol Sam

                  Dzimšanas datums: 11.3.1971.
                  Valstspiederība: KTDR

                  30.11.2016.

                     Daedong Credit Bank (DCB) pārstāvis, kas ir bijis iesaistīts DCB Finance Limited vārdā veiktu darījumu pārvaldīšanā. Pastāv aizdomas, ka Kim Chol Sam kā ārvalstīs izvietots DCB pārstāvis ir veicinājis darījumus simtiem tūkstošu dolāru vērtībā un, visticamāk, ir pārvaldījis miljonus dolāru kontos, kas saistīti ar KTDR un kam varētu būt saikne ar kodolprogrammām / raķešu programmām.

                  36.

                  Kim Sok Chol

                  Pases Nr.: 472310082
                  Dzimšanas datums: 8.5.1955.
                  Valstspiederība: KTDR

                  30.11.2016.

                  Darbojies kā KTDR vēstnieks Mjanmā un darbojas kā KOMID koordinators. KOMID viņam maksāja par viņa sniegto palīdzību, un viņš rīko sanāksmes KOMID vārdā, tostarp sanāksmes starp KOMID un personām, kas Mjanmā ir iesaistītas aizsardzības jomā, lai apspriestos par finanšu jautājumiem.

                  37.

                  Chang Chang Ha

                  Jang Chang Ha

                  Dzimšanas datums: 10.1.1964.
                  Valstspiederība: KTDR

                  30.11.2016.

                  Otrās Dabaszinātņu akadēmijas (Second Academy of Natural Sciences – SANS) rektors.

                  38.

                  Cho Chun Ryong

                  Jo Chun Ryong

                  Dzimšanas datums: 4.4.1960.
                  Valstspiederība: KTDR

                  30.11.2016.

                  Otrās ekonomikas komitejas (Second Economic Committee – SEC) priekšsēdētājs.

                  39.

                  Son Mun San

                  Dzimšanas datums: 23.1.1951.
                  Valstspiederība: KTDR

                  30.11.2016.

                  Galvenā atomenerģijas biroja (General Bureau of Atomic Energy (GBAE) Ārlietu biroja ģenerāldirektors.

            B.   Vienības

                  Nosaukums

                  Pieņemts nosaukums

                  Vieta

                  ANO sarakstā iekļaušanas datums

                  Cita informācija

                  33.

                  Korea United Development Bank

                     Pyongyang, Ziemeļkoreja; SWIFT/BIC: KUDBKPPY

                  30.11.2016.

                  Darbojas KTDR ekonomikas finanšu pakalpojumu nozarē.

                  34.

                  Ilsim International Bank

                     Pyongyang, KTDR; SWIFT: ILSIKPPY

                  30.11.2016.

                  Saistīta ar KTDR armiju un uztur ciešas attiecības ar Korea Kwangson Banking Corporation (KKBC). Ir centusies izvairīties no ANO noteiktajām sankcijām.

                  35.

                  Korea Daesong Bank

                     Choson Taesong Unhaeng; Taesong Bank

                     Segori-dong, Gyongheung St. Potonggang District, Pyongyang, KTDR; SWIFT/BIC: KDBKKPPY

                  30.11.2016.

                  Pieder Korea Workers' Party 39. birojam un ir tā kontrolē.

                  36.

                  Singwang Economics and Trading General Corporation

                  KTDR

                  30.11.2016.

                  KTDR uzņēmums, kas tirgojas ar oglēm. Būtisku daļu naudas līdzekļu tās kodolprogrammai un ballistisko raķešu programmai KTDR iegūst no dabas resursu ieguves un no šo resursu pārdošanas ārzemēs.

                  37.

                  Korea Foreign Technical Trade Center

                  KTDR

                  30.11.2016.

                  KTDR uzņēmums, kas tirgojas ar oglēm. Būtisku daļu līdzekļu, kas nepieciešami tās kodolprogrammu un ballistisko raķešu programmu finansēšanai, KTDR iegūst no dabas resursu ieguves un no šo resursu pārdošanas ārzemēs.

                  38.

                  Korea Pugang Trading Corporation

                     Rakwon-dong, Pothonggang District, Pyongyang, KTDR

                  30.11.2016.

                  Pieder Korea Ryonbong General Corporation – KTDR aizsardzības konglomerātam, kas specializējas iepirkumu veikšanā KTDR aizsardzības nozares vajadzībām un sniedz atbalstu Phenjanas veiktai ar militārām darbībām saistītai pārdošanai.

                  39.

                  Korea InternationalChemical Joint Venture Company

                     Choson International Chemicals Joint Operation Company; Chosun International Chemicals Joint Operation Company:
                     International Chemical Joint Venture Company

                     Hamhung, South Hamgyong Province, KTDR; Man gyongdae-kuyok, Pyongyang, KTDR; Mangyungdae-gu, Pyongyang, KTDR

                  30.11.2016.

                     Korea Ryonbong General Corporation meitasuzņēmums – šī korporācija ir KTDR aizsardzības konglomerāts, kas specializējas iepirkumu veikšanā KTDR aizsardzības nozares vajadzībām un sniedz atbalstu Phenjanas veiktai ar militārām darbībām saistītai pārdošanai, un ir iesaistīts ar ieroču izplatīšanu saistītos darījumos.

                  40.

                  DCB Finance Limited

                     Akara Building, 24 de Castro Street, Wickhams Cay I, Road Town, Tortola, British Virgin Islands; Dalian, Ķīna

                  30.11.2016.

                  Kalpo kā sarakstā iekļautas vienības Daedong Credit Bank (DCB) pastkastītes uzņēmums.

                  41.

                  Korea Taesong Trading Company

                     Pyongyang, KTDR

                  30.11.2016.

                  Ir rīkojusies KOMID vārdā darījumos ar Sīriju.

                  42.

                  Korea Daesong General Trading Corporation

                     Daesong Trading; Daesong Trading Company; Korea Daesong Trading Company; Korea Daesong Trading Corporation

                     Pulgan Gori Dong 1, Potonggang District, Pyongyang City, KTDR

                  30.11.2016.

                  Saistīta ar 39. biroju ar minerālvielu (zelta) eksportu, metāliem, aprīkojumu, lauksaimniecības precēm, ženšeņu, rotaslietām un vieglās rūpniecības ražojumiem.

            Turpmāk uzskaitītā persona un vienības tiek svītrotas no Lēmuma (KĀDP) 2016/849 II pielikumā izklāstītā saraksta.
      I.   Personas un vienības, kas atbildīgas par KTDR kodolmateriālu, ballistisko raķešu vai citu masu iznīcināšanas ieroču programmām, vai persona, kas rīkojas to vārdā vai vadībā, vai vienības, kas ir to īpašumā vai kontrolē

      A.   Personas

                  16.

                  Jo Chun Ryong

            B.   Vienības

                  2.

                  Korea Taesong Trading Company

            II.   Personas un vienības, kas sniedz finansiālus pakalpojumus, ar kuriem varētu sniegt ieguldījumu KTDR kodolmateriālu, ballistisko raķešu vai citu masu iznīcināšanas ieroču programmās

      B.   Vienības

                  1.

                     Korea Daesong Bank

                  2.

                     Korea Daesong General Trading Corporation


title: 2008/119/EK: Padomes Lēmums ( 2008. gada 12. februāris ) par principiem, prioritātēm un nosacījumiem, kas iekļauti pievienošanās partnerībā ar Horvātiju, un ar ko atceļ Lēmumu 2006/145/EK

text:
               16.2.2008

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 42/51

      PADOMES LĒMUMS

   (2008. gada 12. februāris)
   par principiem, prioritātēm un nosacījumiem, kas iekļauti pievienošanās partnerībā ar Horvātiju, un ar ko atceļ Lēmumu 2006/145/EK
   (2008/119/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 533/2004 (2004. gada 22. marts) par partnerību izveidošanu atbilstīgi stabilizācijas un asociācijas procesam (1) un jo īpaši tās 2. pantu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Eiropadome 2003. gada 19. un 20. jūnija Saloniku sanāksmē apstiprināja partnerību ieviešanu kā līdzekli, kas palīdzētu īstenot Rietumbalkānu valstu Eiropas perspektīvu.

               (2)

               Regulā (EK) Nr. 533/2004 ir paredzēts, ka Padome pieņem lēmumu par partnerībās iekļaujamiem principiem, prioritātēm un nosacījumiem, kā arī jebkuriem turpmākajiem pielāgojumiem. Tajā arī ir noteikts, ka pievienošanās partnerību paveiktā darba kontroli nodrošinās ar to mehānismu palīdzību, kas ieviesti saskaņā ar stabilizācijas un asociācijas procesu, jo īpaši sniedzot gada progresa ziņojumus.

               (3)

               Pēc 2004. gada Eiropas partnerības Padome 2006. gada 20. februārī pieņēma pirmo pievienošanās partnerību ar Horvātiju (2).

               (4)

               Dalībvalstis 2005. gada 3. oktobrī sāka sarunas ar Horvātiju par tās pievienošanos Eiropas Savienībai. Sarunu progresu noteiks Horvātijas panākumi, gatavojoties pievienošanās procesam, kuru mēraukla cita starpā būs šās regulāri pārskatāmās pievienošanās partnerības īstenošana.

               (5)

               Komisijas Paziņojumā par paplašināšanās stratēģiju un galvenajiem uzdevumiem laikposmā no 2006. līdz 2007. gadam norādīts, ka partnerības atjauninās 2007. gada beigās.

               (6)

               Padome 2006. gada 17. jūlijs pieņēma Regulu (EK) Nr. 1085/2006, ar ko izveido Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (IPA) (3), kas atjaunina finansiālās palīdzības sistēmu pirmspievienošanās valstīm.

               (7)

               Tādēļ ir ieteicams pieņemt pārskatītu pievienošanās partnerību, ar ko atjaunina pašreizējo partnerību, lai apzinātu jaunās prioritātes turpmākam darbam, balstoties uz secinājumiem 2007. gada progresa ziņojumā par Horvātijas gatavošanos turpmākai integrācijai Eiropas Savienībā.

               (8)

               Lai sagatavotos dalībai ES, Horvātijai jāizstrādā plāns ar grafiku un īpašiem pasākumiem pievienošanās partnerības prioritāro jautājumu risināšanai.

               (9)

               Lēmums 2006/145/EK būtu jāatceļ,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Atbilstīgi 2. pantam Regulā (EK) Nr. 533/2004 Horvātijas Pievienošanās partnerības principi, prioritātes un nosacījumi ir izklāstīti pielikumā šim lēmumam.
   2. pants
   Pievienošanās partnerības īstenošanu izskatīs un pārraudzīs, izmantojot mehānismus, kas izveidoti saskaņā ar stabilizācijas un asociācijas procesu, un Padome, pamatojoties uz Komisijas iesniegtiem gada progresa ziņojumiem.
   3. pants
   Lēmumu 2006/145/EK atceļ.
   4. pants
   Šis lēmums stājas spēkā trešajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2008. gada 12. februārī

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         A. BAJUK

      (1)  OV L 86, 24.3.2004., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 269/2006 (OV L 47, 17.2.2006., 7. lpp.).

      (2)  Padomes Lēmums 2006/145/EK (2006. gada 20. februāris) par Horvātijas Pievienošanās partnerības principiem, prioritātēm un nosacījumiem (OV L 55, 25.2.2006., 30. lpp.).

      (3)  OV L 210, 31.7.2006., 82. lpp.

      PIELIKUMS
      HORVĀTIJA: PIEVIENOŠANĀS PARTNERĪBA – 2007
      1.   IEVADS
      Ar ierosināto pārskatīto pievienošanās partnerību atjaunina pirmo partnerību, balstoties uz secinājumiem Komisijas 2007. gada progresa ziņojumā par Horvātiju. Tajā apzinātas jaunas, kā arī atlikušās prioritātes rīcībai. Šīs prioritātes ir piemērotas valsts īpašajām vajadzībām un sagatavotības pakāpei un vajadzības gadījumā tiks atjauninātas. Horvātijai jāizstrādā plāns, kurā būs iekļauts grafiks un īpaši pasākumi, kas paredzēti, lai risinātu pievienošanās partnerības prioritāros jautājumus. Pievienošanās partnerībā iekļautas arī norādes par finansiālu palīdzību valstij.
      2.   PRINCIPI
      Stabilizācijas un asociācijas process joprojām ir pamats Rietumbalkānu valstu virzībai uz Eiropu līdz pat pievienošanās brīdim. Galvenās Horvātijai norādītās prioritātes ir saistītas ar tās spēju izpildīt Eiropadomes 1993. gada Kopenhāgenas sanāksmē noteiktos kritērijus un nosacījumus, kas izstrādāti stabilizācijas un asociācijas procesam, īpaši tos, kas noteikti Padomes 1997. gada 29. aprīļa un 1999. gada 21. un 22. jūnija secinājumos, 2000. gada 24. novembra Zagrebas samita noslēguma deklarācijā un Saloniku darba kārtībā, kā arī prasības Padomes 2005. gada 3. oktobrī pieņemtajā sarunu programmā.
      3.   PRIORITĀTES
      Šajā pievienošanās partnerībā minētās prioritātes ir izraudzītas, balstoties uz to, ka būtu reāli paredzams, ka dažos nākamajos gados Horvātija spēs tās īstenot vai būtiski pavirzīsies uz priekšu to izpildē. Prioritātes attiecas gan uz tiesību aktiem, gan uz to īstenošanu.
      Ņemot vērā vajadzību noteikt prioritātes, Horvātijai, protams, ir jāizpilda arī citi uzdevumi, kas var kļūt par prioritātēm nākamās partnerībās, ņemot vērā arī Horvātijas turpmākos panākumus.
      Galvenās prioritātes ir noteiktas un sagrupētas nākamās iedaļas sākumā. Šīs galvenās prioritātes nav sakārtotas pēc to svarīguma.
      Galvenās prioritātes

                  —

                  Nodrošināt, ka tiek pareizi īstenotas visas saistības saskaņā ar Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu.

                  —

                  Atjaunināt un īstenot tiesu sistēmas reformas stratēģiju un rīcības plānu.

                  —

                  Ātri pieņemt un īstenot stratēģisku pamatu valsts pārvaldes reformai.

                  —

                  Atjaunināt un paātrināti īstenot korupcijas apkarošanas programmu un saistītos rīcības plānus un nodrošināt saskaņotākus un aktīvākus centienus, lai novērstu, atklātu un efektīvi sauktu pie atbildības par korupciju, īpaši attiecībā uz korupciju augstā līmenī.

                  —

                  Īstenot Konstitucionālo likumu par mazākumtautībām, īpašu uzmanību pievēršot tā noteikumiem, kas garantē mazākumtautību proporcionālu pārstāvību nodarbinātībā. Plašāk apkarot diskrimināciju valsts sektorā.

                  —

                  Pabeigt bēgļu repatriācijas procesu; galīgi atrisināt izmitināšanas lietas agrākajiem mājokļa apdzīvošanas / īres tiesību turētājiem; pabeigt īpašumu atjaunošanu un atgūšanu un atjaunot iespēju iesniegt pilsonības atzīšanas prasījumus.

                  —

                  Izvērst centienus, kas vērsti uz reģiona iedzīvotāju izlīgšanu.

                  —

                  Pielikt pūles, lai rastu galīgus risinājumus neatrisinātiem divpusējiem jautājumiem (1), jo īpaši robežjautājumiem ar Slovēniju, Serbiju, Melnkalni un Bosniju un Hercegovinu; un atrisināt Ekoloģijas un zivsaimniecības aizsardzības zonas jautājumu.

                  —

                  Pilnībā sadarboties ar Starptautisko kara noziegumu tribunālu bijušajai Dienvidslāvijai un nodrošināt vietējo kara noziegumu tiesas procesu integritāti.

                  —

                  Uzlabot uzņēmējdarbības vidi un palielināt ekonomiskās izaugsmes potenciālu, īpaši samazinot subsīdijas, pārstrukturējot lielus un zaudējumus nesošus uzņēmumus un paaugstinot valsts izdevumu efektivitāti.

            Politiskie kritēriji
      Demokrātija un tiesiskums
      Valsts pārvalde

                  —

                  Pilnībā īstenot valsts pārvaldes reformas pasākumus un administratīvās procedūras saistībā ar darbā pieņemšanu, paaugstināšanu amatā, apmācību un depolitizēšanu; uzlabot cilvēkresursu pārvaldību valsts pārvaldes jomās.

            Tiesu sistēma

                  —

                  Būtiski samazināt lietu uzkrāšanos tiesās un nodrošināt pieņemamu tiesas procesa ilgumu.

                  —

                  Racionalizēt tiesu organizāciju, tostarp ieviest mūsdienīgas informācijas tehnoloģijas sistēmas.

                  —

                  Izveidot atklātu, godīgu un pārskatāmu darbā pieņemšanas, vērtēšanas, amatā paaugstināšanas un disciplinārsodu sistēmu tiesu iestādēs un uzlabot profesionālismu, izmantojot augsti kvalificētas apmācības, tostarp ES tiesībās, pienācīgi finansējot Tiesību akadēmiju.

                  —

                  Veikt pasākumus tiesu nolēmumu pareizas un pilnīgas izpildes nodrošināšanai.

            Korupcijas novēršanas politika

                  —

                  Turpināt izstrādāt un īstenot uzvedības/ētikas kodeksus ierēdņiem un vēlētiem pārstāvjiem, kā arī rīcības plānus korupcijas novēršanai attiecīgās tiesībaizsardzības iestādēs (robežsardze, policija, muita, tiesu iestādes) un citās valsts sektora iestādēs un struktūrās; nopietni pievērsties korupcijai, kas saistīta ar publisko iepirkumu. Attiecīgajos dienestos izveidot specializētas vienības korupcijas apkarošanai, izstrādājot atbilstīgu mehānismu koordinācijai starp tām, un nodrošināt tām atbilstīgas apmācības un līdzekļus.

                  —

                  Veikt pasākumus, lai nodrošinātu, ka tiesiskais regulējums korupcijas novēršanai tiek vienādi īstenots un piemērots, tostarp izmantojot attiecīgu statistiku. Nodrošināt starptautiskajos tiesību aktos noteikto standartu ievērošanu, ieviešot attiecīgos tiesību aktus un administratīvus pasākumus.

                  —

                  Veikt konkrētus pasākumus sabiedrības informētības palielināšanai par korupciju kā smagu kriminālnoziegumu.

                  —

                  Nodrošināt pilnīgu valsts iestāžu sadarbību ar Korupcijas un organizētās noziedzības novēršanas biroju.

            Cilvēktiesības un minoritāšu aizsardzība

                  —

                  Nodrošināt tiesu un juridiskās palīdzības pieejamību un atvēlēt atbilstīgus budžeta līdzekļus.

                  —

                  Veicināt cieņu pret mazākumtautībām un to aizsardzību saskaņā ar starptautiskām tiesībām un ES dalībvalstu paraugpraksi.

                  —

                  Veicināt iecietību pret serbu un čigānu/romu mazākumtautībām un veikt pasākumus, lai aizsargātu personas, kas pieder pie minoritātēm un kuras varētu tikt apdraudētas vai pret kurām varētu tikt vērsta diskriminācija, naidīgums vai vardarbība.

                  —

                  Turpināt īstenot stratēģiju un rīcības plānu čigānu/romu aizsardzībai un integrācijai un nodrošināt vajadzīgo līdzekļu pieejamību, īpaši saistībā ar nodarbinātību, izglītību un mājokļiem.

                  —

                  Pieņemt un īstenot visaptverošu diskriminācijas novēršanas stratēģiju.

            Reģionālie jautājumi un starptautiskās saistības

                  —

                  Pilnībā ievērot 2004. gada 4. jūnija vienošanos par Ekoloģijas un zivsaimniecības aizsardzības zonu, kas minēta 2004. gada jūnija Eiropadomes secinājumos un sarunu vispārējos principos, un nepiemērot ES dalībvalstīm nevienu ar Ekoloģijas un zivsaimniecības aizsardzības zonu saistīto noteikumu, līdz nav panākta ES principiem atbilstīga kopīga vienošanās.

                  —

                  Nodrošināt tiesas procesu integritāti saistībā ar kara noziegumiem, īpaši izskaužot aizspriedumus pret serbiem, tostarp piemērojot vienādus kriminālatbildības standartus un liecinieku un informatoru uzlabotu aizsardzību.

                  —

                  Nodrošināt pietiekamu koordināciju un sadarbību visu attiecīgo iestāžu starpā centrālajā un vietējo pašvaldību līmenī jautājumos par bēgļu repatriāciju.

                  —

                  Gūt panākumus visu to jautājumu risināšanā ar kaimiņvalstīm, kuri izriet no valdījuma un īres tiesību zaudēšanas.

                  —

                  Radīt sociālus un ekonomiskus apstākļus, kas uzlabotu gaisotni repatriētu personu reintegrācijai un to pieņemšanu kopienās, kuras tos uzņem, tostarp izmantojot reģionālās attīstības programmas skartajos apvidos.

                  —

                  Veicināt reģionālās sadarbības nostiprināšanu, tostarp sekmējot pāreju no Stabilitātes pakta uz reģionālāku sadarbības sistēmu un Centrāleiropas brīvās tirdzniecības nolīguma (CEFTA) efektīvu īstenošanu.

                  —

                  Pilnībā īstenot nolīgumus ar kaimiņvalstīm, jo īpaši par cīņu pret organizēto noziedzību, robežu pārraudzību un atpakaļuzņemšanu, pārrobežu sadarbību un tiesu iestāžu un policijas sadarbību, tostarp saistībā ar kara noziegumiem, un noslēgt šādus vēl nenoslēgtus nolīgumus.

            Ekonomiskie kritēriji

                  —

                  Turpināt piesardzīgas fiskālās, monetārās un finanšu nozares politikas īstenošanu, lai saglabātu makroekonomisko stabilitāti, tostarp zemu inflāciju, maiņas kursa stabilitāti, un turpinātu samazināt valsts izdevumu attiecību pret IKP, kā arī tās deficīta un parāda attiecību pret IKP.

                  —

                  Turpināt iestāžu reformas valsts finanšu jomā, lai palielinātu fiskālo pārskatāmību un valsts parāda pārvaldības efektivitāti un pārskatāmību un pabeigtu plānoto pāreju uz ESA 95 principiem budžeta atskaitēs.

                  —

                  Turpināt plašu veselības aprūpes reformu īstenošanu, lai izvairītos no jaunu nokavēto maksājumu uzkrāšanās veselības aprūpes sistēmā un paaugstinātu veselības aprūpes izdevumu efektivitāti. Turpināt sociālā nodrošinājuma reformu. Nodrošināt pensiju sistēmas pirmā pīlāra finansiālo ilgtspēju, veicot atbilstīgas parametru reformas.

                  —

                  Turpināt atvieglot uzņēmējdarbības uzsākšanu, vēl vairāk samazinot tam vajadzīgo laiku un procedūras, kā arī uzņēmumu dibināšanas izmaksas. Pilnveidot bankrota procedūras, lai paātrinātu iziešanu no tirgus.

                  —

                  Uzlabot iestāžu sistēmu privatizācijas jomā, lai ievērojami paātrinātu to uzņēmumu privatizāciju, kuri atrodas valsts privatizācijas fondā. Turpināt zaudējumus nesošu valsts uzņēmumu un dzelzceļa sistēmas pārstrukturēšanu, lai samazinātu subsīdiju apjomu uzņēmējdarbības nozarei kā attiecībā pret IKP.

                  —

                  Uzlabot stimulu struktūras un palielināt darba tirgus elastību, lai paaugstinātu dalības un nodarbinātības līmeni.

            Spēja uzņemties dalības saistības
      1. sadaļa.   Brīva preču aprite

                  —

                  Pieņemt un īstenot horizontālos pamata tiesību aktus, lai pabeigtu vajadzīgo infrastruktūru un nodrošinātu uzdevumu nodalīšanu starp dažādajām funkcijām (regulēšana, standartizācija, akreditācija, metroloģija, atbilstības novērtēšana un tirgus uzraudzība).

                  —

                  Pieņemt un īstenot visaptverošu stratēģiju ES tiesību aktu transponēšanai un īstenošanai attiecīgajām horizontālajām organizācijām (standartizācija, akreditācija, metroloģija un tirgus uzraudzība) un atsevišķām nozarēm un palielināt administratīvās spējas.

                  —

                  Pieņemt un īstenot rīcības plānu, lai nodrošinātu atbilstību EK līguma 28.–30. pantam, tostarp ieviest savstarpējās atzīšanas klauzulas.

                  —

                  Turpināt pieņemt Eiropas standartus. Turpināt sagatavošanas darbu, lai izpildītu standartizācijas struktūru dalības kritērijus.

                  —

                  Pabeigt jaunās un pēc vecās pieejas direktīvu transponēšanu, jo īpaši attiecībā uz farmaceitiskajiem produktiem.

            2. sadaļa.   Darba ņēmēju brīva pārvietošanās

                  —

                  Atcelt visus diskriminējošos pasākumus attiecībā uz ES migrējošiem darba ņēmējiem un ES pilsoņiem.

                  —

                  Pastiprināt administratīvās struktūras sociālā nodrošinājuma shēmu koordinēšanai.

            3. sadaļa.   Tiesības veikt uzņēmējdarbību un pakalpojumu sniegšanas brīvība

                  —

                  Pabeigt tiesību aktu saskaņošanu ar acquis par ES pilsoņu profesionālās kvalifikācijas atzīšanu un grozīt spēkā esošos tiesību aktus, lai atceltu atlikušās prasības attiecībā uz valstspiederību, valodu, uzņēmējdarbības veikšanu vai uzņēmējdarbības atļaujām ES pakalpojumu sniedzējiem, novērst citus administratīvus un tehniskus šķēršļus attiecībā uz tiesībām veikt uzņēmējdarbību un pakalpojumu sniegšanas brīvību un nodrošināt vienlīdzīgu uzņēmējdarbības atļauju, tostarp būvatļauju piešķiršanu.

            4. sadaļa.   Kapitāla brīva aprite

                  —

                  Pabeigt efektīva režīma izveidi cīņai pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu, jo īpaši nodrošinot to, ka izpildiestādes ir pilnīgi darbspējīgas, pietiekami apgādātas ar resursiem un to darbība ir labi koordinēta ar atbilstīgajām pašmāju un starptautiskajām iestādēm.

                  —

                  Turpināt rezultatīvi darboties atlikušo kapitāla pārvietošanas ierobežojumu novēršanā; atcelt visus ierobežojumus nekustamā īpašuma iegādei, ko veic ES pilsoņi saskaņā ar SAN, un nodrošināt, lai visi nekustamā īpašuma iegādes atļauju pieprasījumi, ko starplaikā iesniedz ES pilsoņi, tiktu izskatīti paātrināti.

            5. sadaļa.   Publiskais iepirkums

                  —

                  Uzdot organizācijai, kas atbildīga par iepirkumu, nodrošināt saskaņotu un pārskatāmu politiku un vadīt tās īstenošanu visās jomās, kas saistītas ar publisko iepirkumu.

                  —

                  Pieņemt un īstenot visaptverošu stratēģiju, kurā ietverti grafiki un atskaites punkti tiesību aktu saskaņošanai un spēju veidošanai visās publiskā iepirkuma jomās (publiskā iepirkuma līgumi, koncesijas, valsts un privātās partnerības), kā arī attiecībā uz pārskatīšanas procedūrām un struktūrām. Nostiprināt pārskatīšanas izpildes mehānismus.

            6. sadaļa.   Uzņēmējdarbības tiesības

                  —

                  Saskaņot Uzņēmumu likumu ar acquis un pabeigt saskaņošanu ar direktīvu par pārņemšanas piedāvājumiem.

                  —

                  Saskaņot grāmatvedības un revīzijas tiesību aktus ar acquis. Nostiprināt attiecīgo iestāžu sistēmu.

            7. sadaļa.   Intelektuālā īpašuma tiesības

                  —

                  Pabeigt saskaņošanu ar acquis attiecībā uz autortiesībām un blakustiesībām un nodrošināt intelektuālā īpašuma tiesību īstenošanu, pastiprinot attiecīgo iestāžu administratīvās spējas.

                  —

                  Nodrošināt, lai apmierinoši tiktu veikta pirātisma un viltojumu lietu izmeklēšana, kriminālvajāšana un izskatīšana tiesās.

            8. sadaļa.   Konkurences politika

                  —

                  Pieņemt pārstrukturēšanas valsts programmu tērauda nozarē, kas nodrošina dzīvotspēju un ES noteikumu par valsts atbalstu ievērošanu. Pieņemt atsevišķus pārstrukturēšanas plānus visām kuģu būvētavām, kas nonākušas grūtībās, un iekļaut minētos plānus pārstrukturēšanas valsts programmā atbilstīgi ES noteikumiem par valsts atbalstu.

                  —

                  Pabeigt tiesību aktu saskaņošanu ar ES valsts atbalsta noteikumiem fiskālā atbalsta jomā un saskaņot visas pārējās atlikušās atbalsta shēmas, attiecībā uz kurām valsts atbalsta inventarizācijā konstatēts, ka tās neatbilst ES noteikumiem. Pieņemt reģionālo atbalsta plānu.

                  —

                  Pieņemt tiesību aktus, kas ļauj efektīvi veikt pretmonopolu kontroli, īpaši saistībā ar naudassodu uzlikšanu un tiesisko kontroli.

            9. sadaļa.   Finanšu pakalpojumi

                  —

                  Pabeigt acquis transponēšanu par banku licencēm, kapitāla pietiekamības prasībām, elektroniskās naudas iestādēm, finanšu konglomerātiem, uzņēmumu darbības izbeigšanu un reorganizāciju, banku pārskatiem, filiāļu pārskatiem un noguldījumu garantiju shēmām.

                  —

                  Pabeigt tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz maksātspējas normām, apdrošināšanas uzraudzību, pārapdrošināšanu un apdrošināšanas starpniecību, finanšu tirgus infrastruktūru, investīciju un vērtspapīru tirgiem.

                  —

                  Izveidot investoru kompensāciju shēmu atbilstīgi acquis. Apliecināt piesardzīgu prasību piemērošanu, reģistrējot sasniegumus.

            10. sadaļa.   Informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi

                  —

                  Pabeigt saskaņošanu ar acquis attiecībā uz elektroniskajiem sakariem, elektronisko tirdzniecību, elektroniskajiem parakstiem un plašsaziņas līdzekļiem, informācijas drošību un direktīvu par televīziju bez robežām.

                  —

                  Nodrošināt atbilstīgas administratīvas spējas, lai ieviestu acquis, īpaši elektronisko sakaru jomā, un nodrošināt informāciju par to, kā pilda pienākumus attiecībā uz operatoriem, kuriem ir būtiska ietekme tirgū, un attiecībā uz elektronisko sakaru tirgus jauno dalībnieku tiesībām, tostarp piekļuves tiesībām, kopvietošanu un iekārtu dalīšanu.

                  —

                  Pabeigt plānoto audiovizuālo plašsaziņas līdzekļu tiesību aktu pārskatīšanu, pamatojoties uz sabiedriskām apspriešanām, lai nodrošinātu regulēšanas iestādes neatkarību un izsargātos no nevajadzīgas politiskas iejaukšanās.

            11. sadaļa.   Lauksaimniecība un lauku attīstība

                  —

                  Stiprināt administratīvās struktūras un spējas, kas ir vajadzīgas tirgus un lauku attīstības politikas īstenošanai, tostarp lauksaimniecības datu vākšanai un apstrādei.

                  —

                  Izveidot ES standartiem atbilstīgu vīna dārzu reģistru.

                  —

                  Turpināt sagatavošanās darbus efektīvu un finansiāli stabilu maksājumu organizāciju izveidošanai lauksaimniecības līdzekļu pārvaldības un kontroles vajadzībām atbilstīgi ES prasībām un starptautiskajiem revīzijas standartiem.

            12. sadaļa.   Pārtikas nekaitīguma, veterinārā un fitosanitārā politika

                  —

                  Būtiski uzlabot tiesību aktu saskaņošanu pārtikas nekaitīguma, veterinārijas un fitosanitārijas jomā un nostiprināt vajadzīgās izpildes struktūras, tostarp kontroles un pārbaudes dienestus.

                  —

                  Nodrošināt prasībām atbilstošu režīmu izveidi pārtikas nekaitīguma, veterinārijas un fitosanitārijas nozarēs, tostarp dzīvnieku identifikācijas un pārvietošanās reģistrācijas sistēmu, dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu apstrādes sistēmu, lauksaimniecības pārtikas uzņēmumu modernizāciju, dzīvnieku labturību un dzīvnieku slimību kontroles programmas, dzīvnieku un dzīvnieku izcelsmes produktu kontroli robežkontroles punktos, augu veselības kontroli, augu aizsardzības līdzekļu atļauju piešķiršanas un augu atlieku, kā arī sēklu un pavairošanas materiāla kvalitātes kontroli.

            13. sadaļa.   Zivsaimniecība

                  —

                  Nostiprināt zivsaimniecības politikas administratīvās un, jo īpaši, pārbaudes struktūras un uzlabot nozvejas un izkraušanas datu vākšanu.

                  —

                  Pabeigt zvejas kuģu datorizēta reģistra izveidi un izveidot kuģu satelītnovērošanas sistēmu.

            14. sadaļa.   Transporta politika

                  —

                  Pabeigt saskaņošanu ar ES acquis un palielināt administratīvās spējas autotransporta (tostarp digitālā tahogrāfa ieviešanu), aviācijas un jūras transporta jomā un iekšzemes ūdensceļu transporta jomā, īpaši saistībā ar kuģošanas drošību upju informācijas dienestiem.

                  —

                  Pieņemt īstenošanas tiesību aktus dzelzceļa transportam, īpaši noteikumus par savietojamību un neatkarīgu jaudas piešķiršanu. Publicēt dzelzceļa tīkla galīgo pārskatu.

                  —

                  Īstenot Eiropas kopējās gaisa telpas nolīguma pirmo pārejas posmu un ratificēt nolīgumu.

            15. sadaļa.   Enerģētika

                  —

                  Izpildīt saistības, kas izriet no Enerģētikas Kopienas līguma.

                  —

                  Stiprināt administratīvās spējas un pabeigt saskaņošanu ar ES acquis piegāžu drošības, energoefektivitātes un atjaunojamo enerģijas avotu, iekšējā enerģijas tirgus (elektrība un gāze) un kodolenerģijas jomā, kā arī nodrošināt augsta līmeņa kodoldrošību un aizsardzību pret radiāciju.

            16. sadaļa.   Nodokļi

                  —

                  Paātrināt nodokļu tiesību aktu saskaņošanu ar acquis, īpašu uzmanību pievēršot brīvajām zonām PVN režīma teritoriālajā piemērošanā, esošo PVN nulles likmju atcelšanai, diskriminējošu nodokļu atcelšanai cigaretēm un akcīzes nodokļu sistēmas turpmākai saskaņošanai.

                  —

                  Ievērojami palielināt nodokļu un muitas pārvaldes izpildes spējas, īpaši attiecībā uz iekasēšanas un kontroles funkcijām un vajadzīgo IT sistēmu izstrādi; turpināt darbu, lai izveidotu funkcionējošu un ar pietiekamu personālu apgādātu akcīzes nodokļa dienestu; vienkāršot procedūras un pastiprināt kontroli, lai reāli sauktu pie atbildības par krāpšanos ar nodokļiem.

                  —

                  Pieņemt par saistošiem Rīcības kodeksa principus nodokļu uzlikšanā uzņēmējdarbībai un nodrošināt, lai jaunie nodokļu pasākumi atbilstu šiem principiem.

            17. sadaļa.   Ekonomikas un monetārā savienība

                  —

                  Saskaņot tiesību aktus, lai nodrošinātu pilnīgu centrālās bankas neatkarību, nodrošināt saskaņošanu attiecībā uz aizliegumu valsts sektoram priviliģēti piekļūt finanšu iestādēm un ļaut tās centrālo banku pilnībā integrēt Eiropas Centrālo banku sistēmā.

            18. sadaļa.   Statistika

                  —

                  Nostiprināt Statistikas biroja administratīvās spējas, veikt tā reģionālo biroju reformu un uzlabot koordināciju ar citiem oficiālās statistikas veidotājiem.

                  —

                  Turpināt veidot lauksaimniecības, makroekonomikas un uzņēmējdarbības statistiku.

            19. sadaļa.   Sociālā politika un nodarbinātība

                  —

                  Sadarbībā ar sociālajiem partneriem turpināt saskaņošanu ar acquis un nostiprināt saistītās administratīvās un izpildes struktūras, tostarp darba inspekcijas.

                  —

                  Efektīvi īstenot kopīgo iekļaušanas memorandu (Joint Inclusion Memorandum – JIM) un – tiklīdz tas būs pieņemts – kopīgā vērtējuma dokumentu par nodarbinātības politikas prioritātēm.

            20. sadaļa.   Uzņēmējdarbības un rūpniecības politika

                  —

                  Īstenot rūpniecības politikas visaptverošu stratēģiju ar īpašu uzsvaru uz galveno zaudējumus nesošo nozaru un atsevišķu uzņēmumu, tostarp tērauda un kuģubūves, pārstrukturēšanu.

            21. sadaļa.   Eiropas transporta tīkli

                  —

                  Palielināt gāzes un elektrības starpsavienojumu skaitu ar kaimiņvalstīm.

            22. sadaļa.   Reģionālā politika un strukturālo instrumentu koordinācija

                  —

                  Pieņemt un sākt īstenot rīcības plānu, kurā izklāstīti skaidri mērķi, un saistītu grafiku, lai izpildītu regulatīvās un ekspluatācijas prasības, kuras izriet no Kopienas kohēzijas politikas, tostarp stiprināt spējas centrālā, reģionālā un vietējā līmenī.

                  —

                  Nodrošināt pienākumu skaidru nodalījumu un stiprināt izraudzīto īstenošanas iestāžu/struktūru, tostarp vietējo pašvaldību, spējas un uzlabot koordināciju starp tām.

                  —

                  Pieņemt Reģionālās attīstības likumu.

                  —

                  Pastiprināt programmu veidošanas, projektu sagatavošanas, uzraudzības, vērtēšanas un finanšu pārvaldības un kontroles spējas, īpaši nozaru ministrijās, lai īstenotu ES pirmspievienošanās programmas, gatavojoties Kopienas kohēzijas politikas īstenošanai.

            23. sadaļa.   Tiesu iestādes un pamattiesības

                  —

                  Turpināt īstenot valsts tiesību aktu par personas datu aizsardzību atbilstīgi acquis un nodrošināt tā efektīvu uzraudzību un izpildi.

                  —

                  Citas prioritātes skatīt iedaļā par politiskajiem kritērijiem.

            24. sadaļa.   Tiesiskums, brīvība un drošība

                  —

                  Pabeigt galveno tiesību aktu pārskatīšanu, lai tos saskaņotu ar Šengenas acquis, un ārējo ieguldījumu pārskatīšanu vietējā mērogā saistībā ar IT iekārtām, un policistu turpmāku apmācību.

                  —

                  Turpināt sagatavošanas darbu, lai īstenotu Šengenas acquis, palielinot robežsargu skaitu un paaugstinot to apmācību, veikt turpmākus ieguldījumus iekārtās, tostarp izvērst robežpārvaldības informācijas valsts sistēmu un nodrošināt tās atbilstību otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmai (SIS II). Palielināt policijas administratīvās un izpildes spējas, pastiprinot sadarbību starp iestādēm.

                  —

                  Turpināt saskaņošanu ar ES vīzu politiku, tostarp ieviešot biometriskos identifikatorus ceļošanas dokumentos un veicot sagatavošanas darbu Vīzu informācijas sistēmas ieviešanai.

                  —

                  Ieviest sekundāros tiesību aktus, lai īstenotu Likumu par patvērumu un Likumu par ārvalstniekiem.

                  —

                  Nodrošināt tiesību aktu atbilstību acquis par tiesu iestāžu sadarbību civillietās un krimināllietās un nostiprināt tiesu iestāžu spējas, lai piemērotu acquis.

            25. sadaļa.   Zinātne un pētniecība

                  —

                  Nodrošināt pienācīgas spējas, lai uzsāktu ES finansētus pētniecības projektus.

                  —

                  Turpināt veikt un īstenot pasākumus, lai atvieglotu iekļaušanos Eiropas pētniecības telpā.

            26. sadaļa.   Izglītība un kultūra

                  —

                  Nodrošināt pienācīgas spējas, lai pārvaldītu Mūžizglītības programmu un programmu “Jaunatne darbībā”.

                  —

                  Saskaņot ar acquis tiesību aktus par diskriminācijas novēršanu starp ES un Horvātijas valstspiederīgajiem saistībā ar piekļuvi izglītībai, kā arī ar direktīvu par migrējošo darba ņēmēju bērnu izglītību.

            27. sadaļa.   Vide

                  —

                  Turpināt ES acquis transponēšanu un īstenošanu ar īpašu uzsvaru uz atkritumu apsaimniekošanu, ūdens kvalitāti, gaisa kvalitāti, dabas aizsardzību un integrētu piesārņojuma novēršanu un kontroli.

                  —

                  Labi koordinētā veidā pieņemt un īstenot visaptverošu plānu, lai izveidotu vajadzīgās administratīvās spējas un finanšu līdzekļus acquis īstenošanai vides jomā.

                  —

                  Palielināt ieguldījumus vides infrastruktūrā, īpaši izsverot notekūdeņu savākšanu un attīrīšanu, dzeramā ūdens apgādi un atkritumu apsaimniekošanu.

                  —

                  Sākt Kioto protokola īstenošanu.

                  —

                  Nodrošināt vides aizsardzības prasību integrāciju citu nozaru politikas virzienu definēšanā un īstenošanā un veicināt ilgtspējīgu attīstību.

            28. sadaļa.   Patērētāju un veselības aizsardzība

                  —

                  Turpināt saskaņošanu ar patērētāju un veselības aizsardzības acquis, tostarp tādās jomās kā audi un šūnas un tabaka, un nodrošināt atbilstīgas administratīvās struktūras un īstenošanas spējas.

                  —

                  Garīgās veselības jomā kā alternatīvu ievietošanai ārstniecības iestādēs izstrādāt sabiedrībā balstītus pakalpojumus un nodrošināt, ka garīgās veselības aprūpei tiek piešķirti pietiekami finanšu līdzekļi.

            29. sadaļa.   Muitas savienība

                  —

                  Turpināt pieņemt tiesību aktus dažās atlikušajās jomās, kurās ir vajadzīga turpmāka saskaņošana, īpaši attiecībā uz nepreferenciāliem izcelsmes noteikumiem un maksas piemērošanu.

                  —

                  Konsekventi un viendabīgi piemērot muitas noteikumus, īpaši deklarāciju apstrādes, izcelsmes, vienkāršotu procedūru, viltojumu un kontroļu selektivitātes jomās; nodrošināt modernu un konsekventu riska analīzes procedūru piemērošanu visos birojos.

                  —

                  Balstoties uz visaptverošu un saskaņotu stratēģiju, gūt pietiekamus panākumus visu IT starpsavienojumu sistēmu izstrādē.

            30. sadaļa.   Ārējās attiecības

                  —

                  Sagatavoties visu attiecīgo starptautisko nolīgumu ar trešām valstīm saskaņošanai un stiprināt kopējās tirdzniecības politikas administratīvās un kontroles spējas.

            31. sadaļa.   Ārpolitika, drošības politika un aizsardzības politika

                  —

                  Pastiprināt bruņošanās kontroles ieviešanu un izpildi un vēl vairāk uzlabot spējas, lai pilnībā īstenotu kopējo ārpolitikas un drošības politiku un Eiropas drošības un aizsardzības politiku.

            32. sadaļa.   Finanšu kontrole

                  —

                  Pieņemt un īstenot valsts tiesību aktus par iekšējo finanšu kontroli un ar tiem saistītos politikas virzienus, nodrošinot atbilstīgas īstenošanas spējas.

                  —

                  Nodrošināt valsts revīzijas iestāžu funkcionālo un finansiālo neatkarību, izdarot grozījumus konstitucionālos noteikumos vai līdzvērtīgos valsts tiesību aktos, pieņemot un īstenojot vajadzīgos papildu tiesību aktus.

                  —

                  Saskaņot Kriminālkodeksu ar acquis par ES finanšu interešu aizsardzību, kā arī ar konvenciju par finanšu interešu aizsardzību un tās protokoliem.

                  —

                  Izveidot efektīvu un rezultatīvu koordinācijas dienestu, lai nodrošinātu to saistību izpildi, kuras izriet no EK līguma 280. panta 3. punkta un acquis piemērošanas saistībā ar pārbaudēm uz vietas un pārbaudēm, ko veic Komisija, īpaši ar pienākumu palīdzēt Komisijas izmeklētājiem.

                  —

                  Veikt juridiskus un administratīvus pasākumus, lai nodrošinātu atbilstību acquis attiecībā uz euro aizsardzību pret viltošanu.

            33. sadaļa.   Finanšu un budžeta noteikumi

                  —

                  Palielināt administratīvās spējas un sagatavot procedūras noteikumus, lai no iestāšanās brīža nodrošinātu pašu resursu pareizu aprēķināšanu, prognozēšanu, iekasēšanu, maksāšanu, kontroli un ziņošanu par tiem ES.

            4.   PROGRAMMU IZSTRĀDE
      Kopienas palīdzību sniegs, izmantojot pirmspievienošanās instrumentu (IPA) un – attiecībā uz programmām, kas pieņemtas līdz 2007. gadam – Padomes Regulu Nr. 2666/2000 (2000. gada 5. decembris) (CARDS regula) par palīdzību Albānijai, Bosnijai un Hercegovinai, Horvātijai, Dienvidslāvijas Federatīvajai Republikai un Bijušajai Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikai (2). Attiecīgi šim lēmumam nebūs finansiālas ietekmes. Finansēšanas nolīgumi kalpo par juridisko pamatu konkrēto programmu īstenošanai.
      Horvātijai ir arī pieejams finansējums no daudzvalstu un horizontālajām programmām.
      5.   NOSACĪTĪBA
      Palīdzība Rietumbalkānu valstīm tiek sniegta ar nosacījumu, ka ir konstatējami panākumi Kopenhāgenas kritēriju īstenošanā, kā arī panākts progress Stabilizācijas un asociācijas nolīguma prasību un šīs pievienošanās partnerības konkrēto prioritāšu izpildē. Šo nosacījumu neievērošanas gadījumā Padome var veikt attiecīgus pasākumus, pamatojoties uz 21. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 1085/2006, vai – tādu programmu gadījumā, kas pieņemtas pirms 2007. gada, – pamatojoties uz 5. pantu Regulā (EK) Nr. 2666/2000. Uz palīdzību attiecas arī Padomes 1997. gada 29. aprīļa secinājumos definētie nosacījumi, īpaši attiecībā uz saņēmēju apņemšanos veikt demokrātiskas, ekonomiskas un iestāžu reformas. Īpaši nosacījumi ir arī iekļauti individuālajās gada programmās. Lēmumam par finansējumu sekos ar Horvātiju parakstīts finansējuma nolīgums.
      6.   UZRAUDZĪBA
      Pievienošanās partnerības īstenošanu izskatīs saskaņā ar stabilizācijas un asociācijas procesu, tostarp ar Komisijas iesniegto gada ziņojumu palīdzību, saistībā ar politiskiem un ekonomiskiem dialogiem, kā arī pamatojoties uz informāciju, ko sniegs pievienošanās konferencē.

         (1)  Dažas dalībvalstis šajā sakarā uzsvēra, ka ir būtiski paātrināt īpašuma restitūcijas procesu saskaņā ar attiecīgiem Horvātijas Konstitucionālās tiesas nolēmumiem.

         (2)  OV L 306, 7.12.2000., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2112/2005 (OV L 344, 27.12.2005., 23. lpp.).


title: 2007/324/EK: Padomes Lēmums ( 2007. gada 7. maijs ) par praktisko un procesuālo mehānismu, saskaņā ar ko Padome izvirza divus atlases žūrijas un uzraudzības un konsultatīvās komitejas locekļus saistībā ar Kopienas pasākumu Eiropas Kultūras galvaspilsēta

text:
               11.5.2007

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 122/39

      PADOMES LĒMUMS

   (2007. gada 7. maijs)
   par praktisko un procesuālo mehānismu, saskaņā ar ko Padome izvirza divus atlases žūrijas un uzraudzības un konsultatīvās komitejas locekļus saistībā ar Kopienas pasākumu “Eiropas Kultūras galvaspilsēta”
   (2007/324/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1622/2006/EK (2006. gada 24. oktobris), ar ko nosaka Kopienas rīcību pasākumam “Eiropas Kultūras galvaspilsēta” no 2007. līdz 2019. gadam (1), un jo īpaši tā 6. un 10. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Lēmuma Nr. 1622/2006/EK 6. un 10. pantā paredzēts, ka jāizveido atlases žūrija un uzraudzības un konsultatīvā komiteja, un ka to sastāvā vajadzētu būt septiņiem locekļiem, kurus nozīmējušas Eiropas Savienības iestādes, no kuriem divus būtu jāizvirza Padomei.

               (2)

               Padomei ir lietderīgi pieņemt lēmumu par praktisko un procesuālo mehānismu, saskaņā ar ko tā izvirza šos divus žūrijas un komitejas locekļus,

               (3)

               Šim mehānismam vajadzētu būt godīgam, nediskriminējošam un pārredzamam,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Padome pieņem lēmumu par to divu locekļu izvirzīšanu, ko tā ieceļ atlases žūrijā un uzraudzības un konsultatīvajā komitejā, saskaņā ar 2. pantā paredzēto praktisko un procesuālo mehānismu.
   2. pants
   1.   Tiek rīkota izloze, kurā piedalās visas dalībvalstis. Dalībvalstu līdzdalība izlozē ir brīvprātīga. Tomēr, lai samazinātu interešu konflikta risku, no izlozes izslēdz dalībvalsti, kurā atrodas Eiropas Kultūras galvaspilsēta, kas jāizvēlas vai kas jāuzrauga žūrijas un komitejas locekļu pilnvaru laikā. Attiecīgo dalībvalstu saraksts, kas pamatots ar rīkojumu par tiesībām izvirzīt Eiropas Kultūras galvaspilsētu saskaņā ar pielikumu Lēmumam Nr. 1622/2006/EK, ir sniegts šā lēmuma pielikumā. Turklāt, lai nodrošinātu iespējami plašāko to valstu ģeogrāfisko sadalījumu, kas izvirza ekspertus, no izlozes izslēdz dalībvalstis, kuras izvirzījušas ekspertus iepriekšējā laikposmā.
   2.   Izvēlas pirmās divas dalībvalstis, kas jāizlozē. Katra no šīm divām dalībvalstīm iesaka izvirzīt vienu neatkarīgu ekspertu, kam ir nozīmīga pieredze un kompetence kultūras jomā, pilsētu kultūras attīstībā vai Eiropas kultūras galvaspilsētas organizēšanā.
   3.   Pamatojoties uz šo divu izvēlēto dalībvalstu ieteikumiem un pēc ieteikto kandidātu pienācīgas pārbaudes, Padome izvirza divus ekspertus, kas trīs gadus būs atlases žūrijas un uzraudzības un konsultatīvās komitejas sastāvā.
   4.   Eksperta nāves vai atkāpšanās gadījumā dalībvalsts, kas attiecīgo ekspertu izvirzīja, iesaka izvirzīt uz atlikušo pilnvaru laiku aizstājēju. Piemēro 3. punktā minēto procedūru.
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2007. gada 7. maijā

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         H. SEEHOFER

      (1)  OV L 304, 3.11.2006., 1. lpp.

      PIELIKUMS
      Atlases žūrijas un uzraudzības un konsultatīvās komitejas paredzamās sanāksmes

                  Atlases žūrijas sanāksmes (1)

                  Uzraudzības un konsultatīvās komitejas sanāksmes (2)

                  2007.–2009. gads

                  [Somija (2011.)
                  Igaunija (2011.)] (3)

                  Francija (2013.)
                  Slovākija (2013.)
                  Portugāle (2012.)
                  Slovēnija (2012.)
                  Zviedrija (2014.)
                  Latvija (2014.)
                  Beļģija (2015.)
                  Čehija (2015.)

                  Vācija (2010.)
                  Ungārija (2010.)
                  Somija (2011.)
                  Igaunija (2011.)
                  Portugāle (2012.)
                  Slovēnija (2012.)

                  2010.–2012. gads

                  Beļģija (2015.)
                  Čehija (2015.)
                  Spānija (2016.)
                  Polija (2016.)
                  Dānija (2017.)
                  Kipra (2017.)
                  Nīderlande (2018.)
                  Malta (2018.)

                  Somija (2011.)
                  Igaunija (2011.)
                  Portugāle (2012.)
                  Slovēnija (2012.)
                  Francija (2013.)
                  Slovākija (2013.)
                  Zviedrija (2014.)
                  Latvija (2014.)
                  Beļģija (2015.)
                  Čehija (2015.)

                  2013.–2015. gads

                  Itālija (2019.)
                  Bulgārija (2019.) (4)

                  Zviedrija (2014.)
                  Latvija (2014.)
                  Beļģija (2015.)
                  Čehija (2015.)
                  Spānija (2016.)
                  Polija (2016.)
                  Dānija (2017.)
                  Kipra (2017.)
                  Nīderlande (2018.)
                  Malta (2018.)

         (1)  Divas atlases sanāksmes katrā valstī: priekšatlase ne vēlāk kā 5 gadus pirms pasākuma, galīgā atlase – 9 mēnešus vēlāk.

         (2)  Divas uzraudzības sanāksmes katrā valstī: ne vēlāk kā 2 gadus pirms pasākuma, ne vēlāk kā 8 mēnešus pirms pasākuma.

         (3)  Padome iecēla Padomes ekspertus 2011. gada Eiropas Kultūras galvaspilsētu atlasei 2006. gada 13. novembrī saskaņā ar Lēmumu Nr. 1419/1999/EK.

         (4)  Secība pēc 2019. gada nav zināma.


title: Padomes Lēmums (KĀDP) 2016/602 (2016. gada 23. marts) par to, lai parakstītu un noslēgtu Līdzdalības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas dalību Eiropas Savienības padomdevējā misijā civilās drošības sektora reformai Ukrainā (EUAM Ukraine)

text:
               20.4.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 104/1

         PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2016/602
   (2016. gada 23. marts)
   par to, lai parakstītu un noslēgtu Līdzdalības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas dalību Eiropas Savienības padomdevējā misijā civilās drošības sektora reformai Ukrainā (EUAM Ukraine)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 37. pantu saistībā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 218. panta 5. un 6. punktu,
   ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padomes Lēmuma 2014/486/KDAP (1) 10. panta 4. punktā ir noteikts, ka sīki izstrādāti noteikumi par trešo valstu dalību jāparedz nolīgumos, ko slēdz saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 37. pantu.

               (2)

               Padome 2015. gada 7. decembrī pieņēma lēmumu, ar ko pilnvaro sākt sarunas par līdzdalības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas dalību Eiropas Savienības padomdevējā misijā civilās drošības sektora reformai Ukrainā (EUAM Ukraine) (“Nolīgums”).

               (3)

               Nolīgums būtu jāapstiprina,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Savienības vārdā tiek apstiprināts Līdzdalības nolīgums starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas dalību Eiropas Savienības padomdevējā misijā civilās drošības sektora reformai Ukrainā (EUAM Ukraine).
   Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas parakstīt Nolīgumu, lai tas kļūtu saistošs Savienībai.
   3. pants
   Padomes priekšsēdētājs Savienības vārdā sniedz Nolīguma 9. panta 1. punktā paredzēto paziņojumu.
   4. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2016. gada 23. martā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         A.G. KOENDERS

      (1)  Padomes Lēmums 2014/486/KDAP (2014. gada 22. jūlijs) par Eiropas Savienības padomdevēju misiju civilās drošības sektora reformai Ukrainā (EUAM Ukraine) (OV L 217, 23.7.2014., 42. lpp.).