title: Padomes Lēmums (2011. gada 23. maijs) par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu par Prespas parka aizsardzību un ilgtspējīgu attīstību

text:
               4.10.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 258/1

         PADOMES LĒMUMS
   (2011. gada 23. maijs)
   par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu par Prespas parka aizsardzību un ilgtspējīgu attīstību
   (2011/646/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 192. panta 1. punktu saistībā ar 218. panta 6. punkta a) apakšpunktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu,
   tā kā:

               (1)

               Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2000/60/EK (2000. gada 23. oktobris), ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā (“ES Ūdens pamatdirektīva”) (1), paredz, ka gadījumā, ja upju baseini sniedzas ārpus Savienības teritorijas, dalībvalstīm jācenšas panākt pienācīgu saskaņošanu ar attiecīgajām trešām valstīm, lai sasniegtu minētās direktīvas mērķus visā upju baseinu apgabalā.

               (2)

               Padome 2006. gada 27. jūnijā pieņēma lēmumu, ar ko Komisiju pilnvaro Eiropas Kopienas vārdā risināt sarunas, kuru mērķis ir noslēgt starptautiskus nolīgumus par upju baseiniem, lai uzlabotu sadarbību attiecībā uz tādiem Eiropas upju baseiniem, kas konkrētām dalībvalstīm un trešām valstīm ir kopēji.

               (3)

               Prespas ezeri un to apkārtne ir unikāla dabas teritorija ar lielu ekoloģisko vērtību, kuru var saglabāt tikai ar holistisku pieeju baseina līmenī.

               (4)

               Sarunās par Prespas parka aizsardzības un ilgtspējīgas attīstības nolīgumu ir piedalījusies Eiropas Komisija, Grieķija, Albānija un Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika, un šis nolīgums uzlabo pašreizējo sadarbību šajā jomā, vienlaikus saglabājot iespējas palīdzēt sekmīgi īstenot ES Ūdens pamatdirektīvu.

               (5)

               Nolīgums būtu jānoslēdz,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Savienības vārdā apstiprina Nolīgumu par Prespas parka aizsardzību un ilgtspējīgu attīstību.
   Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   Padomes priekšsēdētājs ar šo tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas ir tiesīgas Savienības vārdā sniegt nolīguma 18. pantā paredzēto paziņojumu, lai paustu Savienības piekrišanu uzņemties šā nolīguma saistības.
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā. (2)

      Briselē, 2011. gada 23. maijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         MARTONYI J.

      (1)  OV L 327, 22.12.2000., 1. lpp.

      (2)  Nolīguma spēkā stāšanās datumu Padomes Ģenerālsekretariāts publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
    ---documentbreak---

               4.10.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 258/2

         TULKOJUMS
   NOLĪGUMS
   par Prespas parka aizsardzību un ilgtspējīgu attīstību
   Triju valstu, kurām ir kopīga Prespas ezeru teritorija, vides ministrijas un Eiropas Savienība, turpmāk “Puses”,
   ŅEMOT VĒRĀ šo triju valstu premjerministru 2000. gada 2. februāra Deklarāciju par Prespas parka izveidi un Prespas ezeru un to apkārtnes vides aizsardzību un ilgtspējīgu attīstību,
   ATSAUCOTIES UZ Prespas ezeru baseina valstu premjerministru kopīgo paziņojumu, kas sagatavots 2009. gada 27. novembrī Pili,
   ŅEMOT VĒRĀ to, ka Prespas ezeri un to baseins ir unikāla dabas teritorija, kurai no ģeomorfoloģiskā, ekoloģiskā, bioloģiskās daudzveidības un kultūras viedokļa ir starptautiska līmeņa nozīme kā svarīgam biotopam daudzu retu un/vai endēmisku faunas un floras sugu saglabāšanai, kā pasaules līmenī apdraudētu putnu ligzdošanas vietai un kā nozīmīga arheoloģiskā un tradicionālā mantojuma vietai,
   ATZĪSTOT šo valstu kopīgo atbildību par Prespas ezeru baseina ekosistēmas un tās komponentu, kā arī tā dabiskā skaistuma saglabāšanu kā pamatu tā iedzīvotāju ekonomiskajai un sociālajai labklājībai un ekonomiskās (tostarp lauksaimniecības, zvejniecības un tūrisma) attīstības iespēju radīšanai,
   PĀRLIECINĀTAS, ka tikai ar holistisku pieeju baseina līmenī tās var nodrošināt un saglabāt Prespas ezeru baseina bioloģisko daudzveidību, galvenās funkcijas un labumus, ko tas sniedz cilvēkam,
   APZINOTIES, ka ar valstu atsevišķu rīcību nepietiek, lai saglabātu Prespas ekosistēmas un tās kultūras mantojumu un vienlaikus uzlabotu tās iedzīvotāju dzīves līmeni,
   VĒLOTIES uzlabot sadarbību starp kompetentajām iestādēm un iesaistītajām personām trijās valstīs, lai saglabātu un aizsargātu Prespas ezeru baseina unikālās ekoloģiskās vērtības un novērstu un/vai apturētu baseina biotopa degradācijas iemeslus, kā to paredz premjerministru 2000. gada 2. februāra deklarācija,
   APŅĒMUŠĀS izpētīt piemērotas apsaimniekošanas metodes Prespas ezeru ūdeņu un saldūdens ekosistēmu ilgtspējīgai izmantošanai un aizsardzībai, kā to paredz premjerministru 2000. gada 2. februāra deklarācija, un saskaņā ar ES Ūdens pamatdirektīvas 2000/60/EK un saistīto direktīvu prasībām,
   APZINOTIES, ka šī teritorija izsenis ir cilvēka izmantota, un tradicionālo lietojumu saderību ar dabas aizsardzību,
   APSTIPRINOT viņu apņemšanos nodrošināt Prespas ezeru baseina ilgtspējīgu attīstību, ko iespējams īstenot saskaņotā veidā ar pārrobežu sadarbību saskaņā ar Eiropas Savienības integrācijas procesa principiem,
   ŅEMOT VĒRĀ Drinas dialogu, kas tika uzsākts 2009. gadā starp kompetentajām iestādēm un iesaistītajām personām, lai panāktu vienotu redzējumu par Drinas baseina ilgtspējīgu apsaimniekošanu un pārrobežu sadarbības veicināšanu,
   PATUROT PRĀTĀ spēkā esošos to starptautisko juridisko instrumentu attiecīgos noteikumus vides aizsardzības jomā, kam tās ir puses vai parakstītājas,
   PATUROT PRĀTĀ spēkā esošos divpusējos nolīgumus starp Pusēm attiecībā uz sadarbību vides aizsardzības un ilgtspējīgas attīstības jomā,
   PATUROT PRĀTĀ, ka viena no Pusēm ir Eiropas Savienības dalībvalsts, viena ir ES kandidātvalsts un viena ir potenciāla ES kandidātvalsts un ka pēdējās divas valstis ar ES ir noslēgušas arī Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu,
   ATZĪSTOT triju valstu Pušu valsts un nevalstisko organizāciju atšķirīgās, taču papildinošās iespējas attiecībā uz Prespas parka saglabāšanu un apsaimniekošanu,
   ŅEMOT VĒRĀ pieredzi, kas kopš 2000. gada pagaidu koordinācijas komitejas un tās sekretariāta darbības rezultātā gūta no trīspusējās sadarbības Prespas parka satvarā,
   ŅEMOT VĒRĀ Stratēģisko Prespas parka ilgtspējīgas attīstības rīcības plānu, kas izstrādāts pagaidu koordinācijas komitejā un tās sekretariātā,
   IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.
   PIRMĀ DAĻA

      VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

   1. pants
   Definīcijas
   Šajā nolīgumā:

               —

               “Prespas parks” (“parks”) ir ģeogrāfisks apgabals, kas atrodas to trīs valstu teritorijā, kurām ir kopīgs Prespas ezeru baseins, kurš ietver virszemes ūdeņus un pareizi iedalītus gruntsūdeņus, un kas saskaņā ar 2000. gada 2. februāra deklarāciju noteikts par pārrobežu aizsargājamo teritoriju,

               —

               “pārrobežu ietekme” ir jebkāda ietekme uz vidi, kas konstatēta Puses jurisdikcijā esošā teritorijā, tostarp nelabvēlīga ietekme uz cilvēka veselību un drošību, floru, faunu, augsni, gaisu, ūdeni, klimatu, ainavu un vēstures pieminekļiem vai citām fiziskām konstrukcijām vai šo faktoru mijiedarbība, kā arī šo faktoru izmaiņu radītā ietekme uz kultūras mantojumu vai sociālekonomiskajiem apstākļiem, ko izraisa pārmaiņas, kuru fiziskā izcelsme pilnībā vai daļēji atrodas teritorijā, kas ir citas Puses jurisdikcijā.

         2. pants
   Nolīguma mērķis
   Puses sadarbojas, lai nodrošinātu integrētu ekosistēmas aizsardzību un Prespas parka ilgtspējīgu attīstību, tostarp integrētu upes baseina apsaimniekošanas plānu izstrādi, saskaņā ar starptautiskajiem un Eiropas Savienības standartiem.
   OTRĀ DAĻA

      SADARBĪBAS PRINCIPI

   3. pants
   Pamatpienākumi
   1.   Nolīguma 2. pantā noteikto mērķu izpildīšanai Puses veic vajadzīgos pasākumus un izmanto labākos pieejamos tehniskos paņēmienus, atsevišķi vai sadarbībā, balstoties uz suverēnu vienlīdzību, teritoriālo integritāti, abpusēju izdevīgumu un labticību, lai:

               a)

               apdomīgi pārvaldītu Prespas ezeru ūdens kvalitāti un kvantitāti, īpašu uzmanību pievēršot abu ezeru ūdens līmenim;

               b)

               novērstu, kontrolētu un samazinātu piesārņojumu Prespas ezeru ūdeņos;

               c)

               aizsargātu un saglabātu parka bioloģisko daudzveidību, jo īpaši aizsargājot endēmiskās, retās, apdraudētās vai izzūdošu floras un faunas sugas un atjaunojot un apsaimniekojot jutīgos biotopus, kā arī ekosistēmas un ekosistēmu pakalpojumus, balstoties uz starptautiskiem un ES tiesību aktiem, tostarp Direktīvu 92/43/EEK un Direktīvu 2009/147/EK, un ES politiku bioloģiskās daudzveidības jomā;

               d)

               aizsargātu augsni no erozijas, noplicināšanas, infekcijām un piesārņojuma;

               e)

               nodrošinātu, veicinātu un kontrolētu apdomīgu Prespas parka dabas resursu izmantošanu un ilgtspējīgu attīstību;

               f)

               nepieļautu svešu dzīvnieku un augu sugu ieviešanos un vairošanos;

               g)

               efektīvi regulētu darbības, kas rada vai var radīt negatīvu ietekmi uz Prespas ezeriem, ar mērķi novērst vai līdz minimumam samazināt šādu ietekmi.

         2.   Šajā nolūkā Puses:

               a)

               izstrādā un ievieš integrētus apsaimniekošanas plānus un programmas parka aizsardzībai un ilgtspējīgai attīstībai saskaņā ar stratēģisko rīcības plānu Prespas parka ilgtspējīgai attīstībai;

               b)

               izstrādā saskaņotas stratēģijas teritoriālajiem, pilsētbūvniecības un citu zemes izmantojuma veidu plāniem, kā arī aizsargājamās teritorijas apsaimniekošanas plānus, lai nodrošinātu sateces baseina teritorijas apsaimniekošanu saskaņā ar ilgtspējīgas attīstības principu un pastiprinātu aizsardzību, kas jānodrošina parkam, balstoties uz starptautiskiem un ES tiesību aktiem, tostarp Direktīvu 92/43/EEK un Direktīvu 2009/147/EK;

               c)

               apstiprina un godīgi piemēro vides standartus un kritērijus attiecībā uz sateces baseinu, kā aprakstīts 4. pantā;

               d)

               pieņem un īsteno juridiskos, administratīvos, ekonomiskos, finansiālos un tehniskos pasākumus ar mērķi nodrošināt:

                           i)

                           ciktāl tas iespējams, ilgtspējīgas lauksaimniecības un mazietekmējošas lopkopības metožu izmantošanu, balstoties uz teritorijas noslodzes kapacitāti un zvejas noteikumiem, kas saderīgi ar apdomīgas izmantošanas jēdzienu;

                           ii)

                           mājsaimniecības un lauksaimniecības atkritumu apsaimniekošanu saskaņā ar labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem;

                           iii)

                           ceļu un sakaru tīklu un citu sociālās infrastruktūras un pakalpojumu uzlabošanu un modernizāciju tādā veidā, kas ir saskaņā ar bioloģiskās daudzveidības aizsardzību, aizsargājamo zonu saglabāšanu un Prespas parka ilgtspējīgu attīstību;

               e)

               atvieglo regulāru ideju apmaiņu starp Pusēm, saglabā tradicionālo arhitektūru un pieminekļus, izstrādā un īsteno kopīgu stratēģiju tūrisma veicināšanai parkā un uzlabo sabiedrības informētību un izglītotību vides jomā kā līdzekli vietēja mēroga risinājumu panākšanai;

               f)

               veicina pilnīgu un efektīvu sateces baseina iedzīvotāju tiesību izmantošanu attiecībā uz piekļuvi vides informācijai, publisku dalību lēmumu pieņemšanā vides jautājumos un piekļuvi jurisdikcijai šādos jautājumos;

               g)

               izveido un uztur efektīvu, uz kopēju standartu balstītu uzraudzības sistēmu, lai novērotu, apsaimniekotu un kontrolētu ezeru un to sateces baseina stāvokli no vides viedokļa;

               h)

               ārkārtas situācijas gadījumā pieņem kopējus pasākumus, lai šādu situāciju ātri novērtētu un mazinātu.

         4. pants
   Vides standarti un kritēriji
   1.   Šā nolīguma Puses ar 10. pantā aprakstītās komitejas palīdzību nosaka precīzus kritērijus, standartus, ierobežojumus un mērķus parka aizsardzībai, saglabāšanai un attīstībai saskaņā ar 2. pantā noteiktajiem mērķiem.
   2.   Šim nolūkam Puses veic attiecīgus pasākumus, lai:

               a)

               izpildītu juridiskās saistības, kas izriet no starptautiskajām un ES normām un standartiem ezeru un to sateces baseina aizsardzībai un saglabāšanai;

               b)

               attiecīgos valsts standartus un kritērijus vides jomā pielāgotu vietējiem apstākļiem un baseina vajadzībām;

               c)

               pieprasītu izmantot labāko pieejamo tehnoloģiju un mūsdienīgu praksi vides jomā.

         5. pants
   Ilgtspējīga ūdens resursu apsaimniekošana
   Puses vienojas sadarboties Prespas parka ūdens resursu ilgtspējīgas apsaimniekošanas jomā. Tas ietver integrētu virszemes ūdens un gruntsūdens resursu apsaimniekošanu baseina līmenī, balstoties uz Direktīvu 2000/60/EK un saistītām direktīvām, kas nodrošinās:

               a)

               pietiekamu pienācīgas kvalitātes ūdens daudzumu izmantošanai kā dzeramo ūdeni;

               b)

               pietiekamu pienācīgas kvalitātes ūdens daudzumu dabisko ūdens ekosistēmu, tostarp mitrāju, un to funkciju saglabāšanai, aizsardzībai un, vajadzības gadījumā, atjaunošanai;

               c)

               pietiekamu pienācīgas kvalitātes ūdens daudzumu citiem likumīgiem lietojumiem, kas uzlabo vietējās sabiedrības ilgtspējīgu ekonomisko un sociālo attīstību, ņemot vērā nepieciešamību pielāgoties varbūtējai klimata pārmaiņu radītajai ietekmei;

               d)

               tās negatīvās ietekmes reabilitēšanu un mazināšanu, ko radījusi iepriekšēja hidroloģiska rakstura iejaukšanās, īpašu uzsvaru liekot uz upes Devolli – Prespas mazā ezera sistēmu;

               e)

               aizsardzību pret ūdens destruktīvo ietekmi (plūdi, erozija u. c.), izmantojot labākos pieejamos tehniskos paņēmienus;

               f)

               dažādu lietojumu rezultātā radušos interešu konfliktu atrisināšanu; un

               g)

               izveidojamās ūdens resursu apsaimniekošanas sistēmas efektīvu kontroli.

         Šim nolūkam Puses izveidos darba grupu ūdens resursu jautājumos, kā noteikts 14. pantā.
   6. pants
   Datu un informācijas apmaiņa
   Lai palīdzētu sasniegt efektīvu Prespas parka aizsardzību, Puses izveido oficiālu sistēmu regulārai informācijas apmaiņai starp šo valstu kompetentajām iestādēm, tostarp apmaiņai ar:

               a)

               kvalitatīviem un kvantitatīviem datiem par ūdeni, ūdens ekosistēmām un nozīmīgiem biotopiem un sugām;

               b)

               pieredzi, kas gūta, piemērojot labākos pieejamos tehniskos paņēmienus un pētniecības un izstrādes rezultātus mitrāju aizsardzības un ūdens apsaimniekošanas jomā, un īstenojot pasākumus piesārņojuma novēršanai, samazināšanai un kontrolei.

         7. pants
   Pārrobežu ietekme
   Puses sadarbojas, lai vienotos par pasākumiem, kas paredzēti, lai nodrošinātu vides un jo īpaši ūdens resursu integritāti parka iekšienē un likvidētu vai mazinātu cilvēka darbību rezultātā radīto pārrobežu ietekmi uz vidi. Konkrētāk, Puses sadarbojas, lai šai teritorijai izstrādātu un piemērotu pienācīgas ietekmes uz vidi novērtējuma procedūras saskaņā ar Espo konvenciju par ietekmes uz vidi novērtējumu pārrobežu kontekstā, kam tās ir Puses.
   8. pants
   Sadarbība ar starptautiskām organizācijām un līdzekļu devējiem
   Īstenojot šo nolīgumu, Puses meklēs partnerus vietējā, valsts un starptautiskā mērogā un jo īpaši sadarbosies ar:

               —

               Ramsāres konvenciju un MedWet iniciatīvu,

               —

                  UNDP,

               —

                  GEF,

               —

               divpusējiem līdzekļu devējiem, kas darbojas šajā reģionā, piemēram, KfW, GTZ un SDC,

               —

                  UNESCO,

               —

                  IUCN,

               —

               Eiropas Savienības iestādēm

               —

               un citiem.

         TREŠĀ DAĻA

      SADARBĪBAS MEHĀNISMI

   9. pants
   Augsta līmeņa segments
   Trīs valstu Pušu vides ministri un ES pārstāvji regulāri tiekas, lai izskatītu virzību šā nolīguma īstenošanā un 2. pantā noteikto mērķu sasniegšanā, izskatītu Prespas parka apsaimniekošanas komitejas un tai pakļauto struktūru darbu, izveidotu plānu kopīgiem pasākumiem Prespas parkā un sniegtu politiskas norādes. Šīs sanāksmes organizē vismaz vienu reizi divos gados, ja vien Puses nav nolēmušas citādi, vai pēc Puses rakstveida pieprasījuma vietā, ko izraugās pēc trīs valstu Pušu rotācijas principa.
   10. pants
   Prespas parka apsaimniekošanas komiteja
   1.   Lai nodrošinātu efektivitāti šajā nolīgumā norādīto mērķu un saistību sasniegšanā, Puses ar šo izveido Prespas parka apsaimniekošanas komiteju.
   2.   Prespas parka apsaimniekošanas komitejai ir starptautiska daudzpusējas iestādes tiesībspēja, kas vajadzīga, lai pildītu tās funkcijas, tostarp uzturētu attiecības ar līdzekļu devējiem ar mērķi nodrošināt projektus un līdzekļus, kas tiks izmantoti šā nolīguma īstenošanai.
   3.   Prespas parka apsaimniekošanas komitejai ir šāds sastāvs:

               a)

               viens vides ministrijas pārstāvis no katras valsts Puses un viens Eiropas Savienības pārstāvis;

               b)

               viens Prespas reģiona vietējās sabiedrības pārstāvis no katras valsts Puses;

               c)

               viens tādas vides nevalstiskās organizācijas (VNO) pārstāvis no katras valsts Puses, kas veic nozīmīgas vietēja mēroga darbības Prespas parkā;

               d)

               viens aizsargājamās teritorijas vietējo apsaimniekošanas iestāžu pārstāvis no katras valsts Puses;

               e)

               viens pastāvīgs novērotājs no Konvencijas par mitrājiem (Ramsāres konvencijas) MedWet iniciatīvas;

               f)

               viens pastāvīgs novērotājs no Ohridas Apsaimniekošanas komitejas.

         Pušu pārstāvjus Komitejā oficiāli ieceļ trīs mēnešu laikā no šā nolīguma spēkā stāšanās dienas.
   4.   Komiteja tiekas regulāri (divas reizes gadā). Ārkārtas komitejas sanāksmes rīko pēc jebkuras Puses pieprasījuma.
   5.   Katru kalendāra gadu regulāro sanāksmju norises vietu izraugās pēc valstu Pušu rotācijas principa. Tāpēc divas secīgas parastās sanāksmes rīko katrā valstī ik pēc trim gadiem. Vēlams, lai regulāro sanāksmju norises vieta būtu Prespas reģionā.
   6.   Sanāksmes vada tās valsts Puses pārstāvis, kurā sanāksme tiek organizēta. Sanāksmju vadīšanas periodā ievēro 5. punktā minēto ikgadējās rotācijas principu.
   7.   Komitejas darba valoda ir angļu valoda.
   8.   Pirmajā sanāksmē komiteja apstiprina tās iekšējos organizācijas un procedūras noteikumus.
   9.   Komiteja tās sanāksmēs var uzaicināt piedalīties ekspertus atkarībā no sanāksmē izskatītā temata un īpašu jautājumu risināšanai var izveidot darba grupas, kurās piedalās eksperti un oficiāli pārstāvji. Atbilstīgi šim nolīgumam (14. pants) pirmo darba grupu izveido ūdens apsaimniekošanas jautājumos.
   10.   Pēc četriem gadiem no komitejas darbības uzsākšanas Prespas parka Apsaimniekošanas komitejas darbību un efektivitāti izskatīs 9. pantā minētais Augsta līmeņa segments un, ja vajadzīgs, komitejas sastāvu un pilnvaras pielāgos saskaņā ar šā nolīguma 17. pantu.
   11. pants
   Apsaimniekošanas komitejas funkcijas
   Prespas parka apsaimniekošanas komitejas pienākumi ir šādi.

               1.

               Uzraudzīt un koordinēt pasākumus, kas veikti Prespas parka aizsardzības un ilgtspējīgas attīstības nolūkā, īstenojot šo nolīgumu un stratēģisko rīcības plānu Prespas parka ilgtspējīgai attīstībai.

               2.

               Identificēt un ieteikt Pusēm un citām iesaistītajām personām nākamos soļus un vajadzīgo rīcību, pasākumus un darbības šā nolīguma īstenošanai un aicināt tās sadarboties, lai saskaņotu un īstenotu kopīgus projektus. Konkrētāk, komiteja palīdz Pusēm īstenot šo nolīgumu un stiprināt tā efektivitāti, sniedzot ieteikumus un atzinumus šādos jautājumos:

                           a)

                           to standartu, vides kritēriju un prasību izstrāde un piemērošana, kas būs par pamatu tam, lai panāktu ezeru un to sateces baseina integrētu aizsardzību un ilgtspējīgu attīstību;

                           b)

                           sateces baseina reglamentējošās sistēmas, tostarp teritoriālo plānu un aizsargājamās teritorijas noteikumu un apsaimniekošanas plānu, realizācija;

                           c)

                           tādu Prespas parkā īstenojamo stratēģiju, integrētu apsaimniekošanas plānu un programmu izstrāde un piemērošana, kas ietekmē vai var ietekmēt šā nolīguma mērķu sasniegšanu;

                           d)

                           efektīva monitoringa programmas piemērošana, lai novērotu, pārvaldītu un kontrolētu vides stāvokli un virszemes ūdens un gruntsūdens objektu statusu;

                           e)

                           prioritāro virzienu un zinātnisko pētījumu un pētniecības programmu noteikšana Prespas parka aizsardzībai un ilgtspējīgai attīstībai un ekspertu informācijas publicēšanas veicināšana;

                           f)

                           ar Prespas ezeru teritoriju saistītās vides informācijas apkopošana, sagatavošana un publicēšana;

                           g)

                           valsts, nevalstisko organizāciju un citu iesaistīto personu dalības veicināšana ezeru un to sateces baseina aizsardzībā.

               3.

               Atvieglot pārrobežu plānošanas un darbību saskaņošanu, ko veic aizsargājamās teritorijas vietējās apsaimniekošanas struktūras trīs iesaistītajās valstīs.

               4.

               Novērtēt notiekošo darbību rezultātus saskaņā ar 2. pantā paredzētajiem mērķiem un plaši izplatīt gūtos secinājumus.

               5.

               Būt par vadošo struktūru Pasaules Vides fondam un citām līdzīgām programmām un projektiem, kas attiecas uz parku.

               6.

               Identificēt un ierosināt iespējamos valsts, Eiropas un starptautiska līmeņa finansējuma avotus vajadzīgajai rīcībai, pasākumiem un projektiem.

               7.

               Apkopot pieejamo informāciju par ezeriem un to sateces baseinu, pieprasīt un saņemt priekšlikumus no valsts iestādēm, struktūrām un nevalstiskajām organizācijām, lai uzlabotu komitejas darbu un pastiprinātu Pušu saistības nolīguma īstenošanā.

               8.

               Sagatavot un publicēt ikgadēju ziņojumu par Prespas parka vides stāvokli, kurā iekļauj vienu sadaļu, kurā raksturots komitejas darbs.

               9.

               Sadarboties ar Ohridas apsaimniekošanas komiteju, iegūt novērotāja statusu tās sanāksmēs un koordinēt rīcību, lai gūtu vislabākos rezultātus plašāka reģiona aizsardzībā un ilgtspējīgā attīstībā.

               10.

               Sniegt atbilstīgu ieguldījumu sarunu dialoga procesā attiecībā uz paplašinātā Drinas baseina ilgtspējīgu apsaimniekošanu.

               11.

               Sniegt ieguldījumu Pušu un starptautiskās kopienas resursu mobilizācijā, lai vajadzības gadījumā pārvaldītu riskus un mazinātu negatīvo ietekmi tādos neparedzētos gadījumos kā, piemēram, plūdi, mežu ugunsgrēki un citas dabas vai antropogēnas katastrofas, kā arī aizsargātu parka jutīgās ekosistēmas, to funkcijas un pakalpojumus no klimata pārmaiņu radītās ietekmes.

         12. pants
   Apsaimniekošanas komitejas lēmumi
   1.   Komiteja pieņem lēmumus vienprātīgi. Ja vienprātība netiek panākta, jautājumu nosūta izskatīšanai Augsta līmeņa segmentam.
   2.   Komiteja nosūta ieteikumus Pusēm.
   3.   Katra Puse īsteno komitejas ieteikumus saskaņā ar savas valsts tiesību aktiem un regulāri ziņo komitejai par veiktajiem pasākumiem šo ieteikumu īstenošanai.
   4.   Gadījumā, ja Puse nespēj vai tikai daļēji spēj īstenot kādu no komitejas ieteikumiem, tā informē komiteju, paskaidro neīstenošanas iemeslus un ierosina īstenošanas kārtību un termiņus.
   5.   Komiteja uztur reģistru par pieņemtajiem lēmumiem.
   13. pants
   Sekretariāts
   1.   Komitejai pienākumu izpildē palīdz tai pakļauta tehniska struktūra – sekretariāts.
   2.   Sekretariātā ir trīs personas, viena no katras valsts Puses, ko ieceļ vides ministrija, un sekretariātu vada eksperts pārrobežu sadarbības jautājumos par aizsargājamām teritorijām un upju baseinu apsaimniekošanu, kuru komiteja izraugās starptautiska konkursa kārtībā.
   3.   Sekretariāta darba pamatā ir Apsaimniekošanas komitejas lēmumi, un to pārrauga komitejas priekšsēdētājs.
   4.   Sekretariāts budžeta pieejamības robežās veic šādus konkrētus uzdevumus:

               a)

               sagatavo Prespas parka Apsaimniekošanas komitejas ikgadējo darba plānu kopā ar detalizētu budžetu un specializētus darba plānus (piemēram, komunikācijas plānu) ar detalizētiem budžetiem un atskaiti par šo plānu īstenošanu;

               b)

               sagatavo vai palīdz sagatavot sanāksmes, ko rīko šā nolīguma satvarā;

               c)

               sekmē apspriedes par politiku un citiem ar šo nolīgumu saistītiem svarīgiem jautājumiem starp iesaistītajām personām un darba grupu un/vai ekspertu grupu apspriedes politikas veidošanas un tehniskā līmenī;

               d)

               ievāc, novērtē un izsūta datus un informāciju par tiesību aktiem, pasākumiem un darbībām, kam ir vai varētu būt būtiska ietekme uz 2. pantā minēto mērķu sasniegšanu;

               e)

               sagatavo atskaites par kopīgiem projektiem;

               f)

               apkopo, novērtē, publicē un veicina zinātnisko pētniecību un sadarbību Prespas parkā;

               g)

               sazinās un rīko sanāksmes ar līdzekļu devējiem; sagatavo vai palīdz sagatavot projektu dokumentus;

               h)

               tulko svarīgākos dokumentus; sniedz tehnisku un administratīvu atbalstu vietējās sabiedrības pārstāvjiem;

               i)

               pārstāv komiteju starptautiskos forumos;

               j)

               veic citus komitejas noteiktos uzdevumus.

         5.   Sekretariāta atrašanās vieta uz četriem gadiem pēc rotācijas principa vai līdz brīdim, kad par to citādi nolemj komiteja, ir Agios Germanos (Grieķija).
   6.   Komiteja ir pilnvarota noslēgt ar mītnes valsti atrašanās vietas nolīgumu par sekretariāta funkciju pildīšanu.
   14. pants
   Darba grupa ūdens resursu apsaimniekošanas jautājumos
   1.   Prespas parka Apsaimniekošanas komiteja izveidos darba grupu ūdens resursu apsaimniekošanas jautājumos saskaņā ar 10. panta noteikumiem.
   2.   Valstis Puses pēc apspriešanās izraugās par šīs darba grupas locekļiem iestādes un struktūras, kas ir kompetentas ūdens resursu apsaimniekošanas jautājumos tajā Prespas parka daļā, kas ir to teritorijā, un par šādu izraudzīšanos informē Prespas parka Apsaimniekošanas komitejas priekšsēdētāju.
   3.   Darba grupa ūdens resursu apsaimniekošanas jautājumos ierosinās ieteikumus, balstoties uz integrētas upju baseinu apsaimniekošanas principiem, kā atspoguļots ES Ūdens pamatdirektīvā (2000/60/EK), lai tos pieņemtu Apsaimniekošanas komiteja.
   4.   Darba grupas īpašos uzdevumus un pilnvaras nosaka valstu Pušu savstarpējās apspriedēs.
   5.   Darbības izmaksas, kas radušās Darba grupai ūdens resursu apsaimniekošanas jautājumos (piedalīšanās sanāksmēs vai to organizēšana), četrus gadus pēc šā nolīguma stāšanās spēkā sedz Grieķijas Vides, enerģētikas un klimata pārmaiņu ministrija.
   15. pants
   Kopīgo struktūru izdevumi
   1.   Prespas parka Apsaimniekošanas komitejas darba plāna īstenošanu finansē ar regulārām ikgadējām iemaksām, ko veic Puses, un no citiem avotiem.
   2.   Katra Puse principā sedz izdevumus, kas saistīti ar attiecīgās valsts dalībnieku piedalīšanos komitejas, sekretariāta un darba grupu sanāksmēs, izņemot 14. panta 5. punktā minētos izdevumus.
   3.   Puse, kuras teritorijā tiks organizēta komitejas sanāksme, sedz sanāksmes organizēšanas izdevumus.
   4.   Sekretariāts sagatavos ikgadēju budžetu, kurš ietver sekretariāta izmaksas un kuru iesniedz apstiprināšanai komitejā, un kuru finansē ar regulārām ikgadējām iemaksām, ko veic valstis Puses, un no citiem avotiem. Biroja aprīkojumu nodrošinās Puse, kurā atrodas sekretariāts, un to parasti neiekļauj budžetā.
   CETURTĀ DAĻA

      DOMSTARPĪBU IZŠĶIRŠANA

   16. pants
   Ja starp Pusēm rodas domstarpības attiecībā uz šā nolīguma interpretēšanu vai piemērošanu, Puses panāk risinājumu sarunu ceļā vai kādā citā tām pieņemamā starptautiska līmeņa domstarpību izšķiršanas veidā.
   PIEKTĀ DAĻA

      NOBEIGUMA NOTEIKUMI

   17. pants
   Grozījumi nolīgumā
   1.   Ikviena Puse var ierosināt šā nolīguma grozījumus.
   2.   Par visiem grozījumiem šajā nolīgumā vienojas vienprātīgi. Grozījumi stājas spēkā saskaņā ar 18. panta 2. punktā izklāstīto procedūru.
   18. pants
   Stāšanās spēkā
   1.   Nolīgumu ratificē saskaņā ar katras Puses iekšējām procedūrām.
   2.   Nolīgums stājas spēkā dienā, kad saņemts pēdējais rakstveida paziņojums, ar kuru Puses paziņo viena otrai par nolīguma ratificēšanu.
   19. pants
   Saistība ar citiem nolīgumiem
   1.   Nekas šajā nolīgumā neietekmē Puses tiesības vai pienākumus, kas izriet no cita nolīguma, kurš ir spēkā dienā, kad spēkā stājas šis nolīgums. Nekas šajā nolīgumā neietekmē Puses tiesības vai pienākumus, kas izriet no ES tiesību aktiem.
   2.   Šā nolīguma īstenošanas vajadzībām Puses drīkst noslēgt divpusējus vai trīspusējus nolīgumus vai vienošanās, kas nav pretrunā šim nolīgumam.
   20. pants
   Nolīguma darbības termiņš un laušana
   Nolīgums ir spēkā nenoteiktu laiku, ja vien kāda no Pusēm diplomātiskā veidā nepaziņo par savu vēlmi lauzt nolīgumu, šādā gadījumā nolīgums beidz darbību pēc sešiem mēnešiem, sākot no šāda rakstiska paziņojuma datuma. Ja vien nav panākta cita vienošanās, šāda darbības beigšana neietekmē citas spēkā esošās vienošanās vai projektus, kas sagatavoti saskaņā ar šo nolīgumu.

      Sagatavots Pili 2010. gada 2. februārī četrās oriģināla kopijās angļu valodā, visas ir vienlīdz autentiskas.

         TO APLIECINOT, attiecīgi pilnvarotas personas ir parakstījušas šo nolīgumu.


title: Padomes Lēmums (ES) 2015/1534 (2015. gada 7. maijs) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Starptautiskās Jūrniecības organizācijas Jūras vides aizsardzības komitejas 68. sesijā un Kuģošanas drošības komitejas 95. sesijā par MARPOL un SOLAS konvencijas un 2009. gada pamatnostādņu par izplūdes gāzu attīrīšanas sistēmām grozījumu pieņemšanu

text:
               16.9.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 240/61

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2015/1534
   (2015. gada 7. maijs)
   par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Starptautiskās Jūrniecības organizācijas Jūras vides aizsardzības komitejas 68. sesijā un Kuģošanas drošības komitejas 95. sesijā par MARPOL un SOLAS konvencijas un 2009. gada pamatnostādņu par izplūdes gāzu attīrīšanas sistēmām grozījumu pieņemšanu
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 100. panta 2. punktu un 218. panta 9. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Savienībai jūras transporta nozarē būtu jāpievēršas kuģošanas drošības uzlabošanai un jūras vides aizsardzībai.

               (2)

               Starptautiskās Jūrniecības organizācijas (SJO) Jūras vides aizsardzības komiteja (MEPC) 67. sesijas sanāksmē apstiprināja Starptautiskās konvencijas par kuģu izraisīta piesārņojuma novēršanu (MARPOL konvencija) grozījumus. Minētos grozījumus ir paredzēts pieņemt MEPC 68. sesijas laikā, kura notiks 2015. gada maijā.

               (3)

               SJO Piesārņojuma novēršanas un reaģēšanas apakškomiteja (PPR) 2. sesijas sanāksmē apstiprināja 2009. gada pamatnostādņu par izplūdes gāzu attīrīšanas sistēmām grozījumu projektu (“2009. gada pamatnostādnes”). Minētos grozījumus ir paredzēts pieņemt MEPC 68. sesijas laikā, kura notiks 2015. gada maijā.

               (4)

               SJO Kuģošanas drošības komiteja (MSC) 94. sesijas sanāksmē apstiprināja Starptautiskās konvencijas par cilvēku dzīvības aizsardzību uz jūras (SOLAS konvencija) grozījumus. Minētos grozījumus ir paredzēts pieņemt MSC 95. sesijas laikā, kura notiks 2015. gada jūnijā.

               (5)

               Ar MARPOL konvencijas I un II pielikuma grozījumiem tiks ieviesti pasākumi, kas saistīti ar Starptautiskā kodeksa kuģu darbībai polārajos ūdeņos (“Polārā kodeksa”) projekta pieņemšanu un kuru nolūks ir padarīt Polāro kodeksu saistošu. Ar Polāro kodeksu paplašina pašreizējo MARPOL konvencijā ietverto aizliegumu Antarktikā nopludināt naftu un kaitīgas šķidras vielas un to attiecina arī uz polārajiem ūdeņiem. Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2005/35/EK (1) 4. pantā saistībā ar 3. panta 1. punktu ir noteikts, ka dalībvalstīm ir jānodrošina tas, ka piesārņojošo vielu noplūdi no kuģiem, tostarp nebūtiskus šāda veida noplūdes gadījumus, uzskata par pārkāpumiem, ja tie izdarīti ar nodomu, aiz neuzmanības vai rupjas nolaidības dēļ. Minētās direktīvas 5. panta 1. punktā ir noteikts, ka piesārņojošu vielu noplūdi neuzskata par pārkāpumu, ja tā atbilst nosacījumiem, kas inter alia noteikti MARPOL konvencijas I pielikuma 15. un 34. noteikumā. Abi noteikumi – 15. un 34. – ir starp tiem MARPOL konvencijas noteikumiem, kuri tiks mainīti, pieņemot grozījumus, kas izklāstīti SJO dokumenta MEPC 67/20 11. pielikumā. Tāpēc šie grozījumi ietekmēs pārkāpuma darbības jomu saskaņā ar Direktīvu 2005/35/EK, un tāpēc tie ietilpst Savienības ekskluzīvā kompetencē.

               (6)

               Ar 2009. gada pamatnostādņu par izplūdes gāzu attīrīšanas sistēmām grozījumiem tādiem kuģu mehānismiem uzmontētu skruberu, kurus nevar testēt pie lielākas slodzes vai vispār nevar testēt, kamēr kuģi atrodas ostā, testēšanai ieviesīs tādas metodoloģijas izmantošanu, kuras pamatā ir aprēķini. Padomes Direktīvas 1999/32/EK (2) 4.c pantā un II pielikumā risināti minētie jautājumi, un II pielikums ir izstrādāts, izmantojot 2009. gada pamatnostādnes, kuras tiks grozītas.

               (7)

                  SOLAS konvencijas II-2/20.3.1.2.1. noteikuma grozījumi ļaus samazināt gaisa apmaiņas ventilatoru darbību, ja pasažieru kuģim ir gaisa kvalitātes kontroles sistēma transportlīdzekļu telpās, īpašas kategorijas telpās un ro-ro telpās. Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/45/EK (3) 6. panta 2. punkta a) apakšpunkta i) punktā noteikts, ka jauni A klases pasažieru kuģi pilnībā atbilst SOLAS konvencijas prasībām, tostarp SOLAS konvencijas II-2/20.3. noteikumam. Līdz ar to grozījumiem, kas tiks pieņemti, būs tieša juridiska ietekme uz Direktīvu 2009/45/EK. Ciktāl minētie grozījumi skar pasažieru kuģus, kas veic vietējos reisus, minētie grozījumi ietilpst ekskluzīvā Savienības kompetencē.

               (8)

               Savienība nav ne SJO locekle, ne attiecīgo konvenciju līgumslēdzēja puse. Tāpēc Padomei ir jāpilnvaro dalībvalstis paust nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem, un dot savu piekrišanu uzņemties saistības, kas izriet no minētajiem grozījumiem, ciktāl tie ietilpst Savienības ekskluzīvā kompetencē,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem SJO Jūras vides aizsardzības komitejas 68. sesijā, ir piekrist tam, lai pieņemtu:

               i)

                  MARPOL Konvencijas I un II pielikuma grozījumus, kas izklāstīti SJO dokumenta MEPC 67/20 11. pielikumā;

               ii)

               2009. gada pamatnostādņu par izplūdes gāzu attīrīšanas sistēmām grozījumus, kas izklāstīti SJO dokumenta PPR 2/21 1. pielikumā.

         2. pants
   Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem SJO Kuģošanas drošības komitejas 95. sesijā, ir piekrist tam, lai pieņemtu:

               —

                  SOLAS konvencijas II-2/20.3.1.2.1. noteikuma grozījumus, kas izklāstīti SJO dokumenta MSC 94/21/add.1 11. pielikumā.

         3. pants
   Šā lēmuma 1. un 2. pantā izklāstīto nostāju, kas jāieņem Savienības vārdā, kopīgi rīkojoties Savienības interesēs, pauž dalībvalstis, kuras ir SJO locekles.
   4. pants
   Par formālām un nelielām izmaiņām 1. un 2. pantā minētajās nostājās var vienoties, neizdarot grozījumus minētajās nostājās.
   5. pants
   Ar šo dalībvalstis tiek pilnvarotas Savienības interesēs dot savu piekrišanu uzņemties saistības, kas izriet no 1. un 2. pantā minētajiem grozījumiem, ciktāl tie ietilpst Savienības ekskluzīvā kompetencē.
   6. pants
   Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

      Briselē, 2015. gada 7. maijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         E. RINKĒVIČS

      (1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2005/35/EK (2005. gada 7. septembris) par kuģu radīto piesārņojumu un sodu, tostarp kriminālsodu, ieviešanu par nodarījumiem, kas saistīti ar piesārņojumu (OV L 255, 30.9.2005., 11. lpp.).

      (2)  Padomes Direktīva 1999/32/EK (1999. gada 26. aprīlis), ar ko paredz sēra satura samazināšanu konkrētiem šķidrā kurināmā veidiem un ar ko groza Direktīvu 93/12/EEK (OV L 121, 11.5.1999., 13. lpp.).

      (3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/45/EK (2009. gada 6. maijs) par pasažieru kuģu drošības noteikumiem un standartiem (OV L 163, 25.6.2009., 1. lpp.).


title: Padomes Lēmums (KĀDP) 2016/207 (2016. gada 15. februāris), ar ko groza Lēmumu 2013/233/KĀDP par Eiropas Savienības Integrētas robežu pārvaldības palīdzības misiju Lībijā (EUBAM Libya)

text:
               16.2.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 39/45

         PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2016/207
   (2016. gada 15. februāris),
   ar ko groza Lēmumu 2013/233/KĀDP par Eiropas Savienības Integrētas robežu pārvaldības palīdzības misiju Lībijā (EUBAM Libya)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 28. pantu, 42. panta 4. punktu un 43. panta 2. punktu,
   ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2013. gada 22. maijā pieņēma Lēmumu 2013/233/KĀDP (1), ar ko izveido Eiropas Savienības Integrētas robežu pārvaldības palīdzības misiju Lībijā (EUBAM Libya).

               (2)

               Padome 2015. gada 7. decembrī pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2015/2276 (2), ar ko groza Lēmumu 2013/233/KĀDP un pagarina tā piemērošanu, jo īpaši paredzot pagarinājumu un finanšu atsauces summu laikposmam līdz 2016. gada 21. februārim.

               (3)

               Ņemot vērā situāciju Lībijā, ir nepieciešams, lai Savienība sagatavotos iespējamai civilai spēju veidošanas un palīdzības krīzes pārvarēšanas misijai drošības sektora reformas jomā minētajā valstī.

               (4)

               Tūlītējā civilo plānošanas spēju sniegšana skaita ziņā būs ierobežota, lai gan tā var pieaugt atkarībā no apstākļu un vajadzību izmaiņām un tā, ka piekrīt Politikas un drošības komiteja.

               (5)

               Attiecīgi būtu jāgroza Lēmums 2013/233/KĀDP.

               (6)

                  EUBAM Libya tiks īstenota situācijā, kas var pasliktināties un kas varētu kavēt Līguma 21. pantā izklāstīto Savienības ārējās darbības mērķu sasniegšanu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Lēmumu 2013/233/KĀDP groza šādi:

               1)

               lēmuma 2. pantam pievieno šādu daļu:
               “EUBAM Libya sniegs palīdzību visaptverošam civilās drošības sektora reformas plānošanas procesam, lai sagatavotos iespējamai civilai spēju veidošanas un palīdzības krīzes pārvarēšanas misijai.”;

               2)

               lēmuma 3. panta 1. punktam pievieno šādu apakšpunktu:

                           “d)

                           sniegt informāciju ES plānošanas vajadzībām saistībā ar iespējamu civilu spēju veidošanas un palīdzības krīzes pārvarēšanas misiju drošības sektora reformas jomā, cieši sadarbojoties ar Apvienoto Nāciju Organizācijas atbalsta misiju Lībijā (UNSMIL) un sniedzot ieguldījumu tās centienos, uzturot sakarus ar Lībijas leģitīmajām iestādēm un citiem attiecīgajiem drošības jomas sarunu partneriem.”;

               3)

               lēmuma 13. panta 1. punktam pievieno šādu daļu:
               “Finanšu atsauces summa, kas paredzēta ar EUBAM Libya saistīto izdevumu segšanai laikposmā no 2016. gada 22. februāra līdz 2016. gada 21. augustam, ir EUR 4 475 000.”;

               4)

               lēmuma 16. panta otro daļu aizstāj ar šādu:
               “To piemēro līdz 2016. gada 21. augustam.”

         2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
   To piemēro no 2016. gada 22. februāra.

      Briselē, 2016. gada 15. februārī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         F. MOGHERINI

      (1)  Padomes Lēmums 2013/233/KĀDP (2013. gada 22. maijs) par Eiropas Savienības Integrētas robežu pārvaldības palīdzības misiju Lībijā (EUBAM Libya) (OV L 138, 24.5.2013., 15. lpp.).

      (2)  Padomes Lēmums (KĀDP) 2015/2276 (2015. gada 7. decembris), ar ko groza Lēmumu 2013/233/KĀDP par Eiropas Savienības Integrētas robežu pārvaldības palīdzības misiju Lībijā (EUBAM Libya) un pagarina tā piemērošanu (OV L 322, 8.12.2015., 51. lpp.).


title: 2014/929/ES: Padomes Lēmums ( 2014. gada 15. decembris ) par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Protokolu, ar ko nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kuri paredzēti Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Madagaskaras Republiku un Eiropas Kopienu

text:
               19.12.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 365/6

         PADOMES LĒMUMS
   (2014. gada 15. decembris)
   par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Protokolu, ar ko nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kuri paredzēti Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Madagaskaras Republiku un Eiropas Kopienu

      (2014/929/ES)

   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. pantu saistībā ar 218. panta 5. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2007. gada 15. novembrī pieņēma Regulu (EK) Nr. 31/2008, lai noslēgtu Partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Madagaskaras Republiku (1). Nolīguma pašreizējā protokola termiņš beigsies 2014. gada 31. decembrī.

               (2)

               Padome ir pilnvarojusi Komisiju risināt sarunas par jaunu protokolu nolīgumam (“protokols”), ar ko Eiropas Savienības kuģiem piešķir zvejas iespējas Madagaskaras Republikas jurisdikcijā esošajā zvejas zonā. Šīm sarunām noslēdzoties, protokols tika parafēts 2014. gada 19. jūnijā.

               (3)

               Lai garantētu Savienības kuģu zvejas darbību turpināšanu, ar protokola 15. pantu paredzēts, ka katra Puse protokolu var provizoriski piemērot no tā parakstīšanas dienas, tomēr ne agrāk kā no 2015. gada 1. janvāra.

               (4)

               Protokols būtu jāparaksta un jāpiemēro provizoriski, kamēr tiek pabeigtas procedūras tā noslēgšanai,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo atļauj Savienības vārdā parakstīt Protokolu, ar ko nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kuri paredzēti Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Madagaskaras Republiku un Eiropas Kopienu, ņemot vērā tā noslēgšanu.
   Protokola teksts ir pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot perosnu vai personas, kas tiesīgas Savienības vārdā parakstīt protokolu.
   3. pants
   Protokolu saskaņā ar tā 15. pantu provizoriski piemēro no tā parakstīšanas dienas (2), tomēr ne agrāk kā no 2015. gada 1. janvāra, kamēr tiek pabeigtas procedūras tā noslēgšanai.
   4. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2014. gada 15. decembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         M. MARTINA

      (1)  OV L 15, 18.1.2008., 1. lpp.

      (2)  Protokola parakstīšanas dienu Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.


title: Padomes Lēmums (1997. gada 29. aprīlis), kas attiecas uz Eiropas Kopienas Pagaidu nolīguma noslēgšanu par tirdzniecību un ar tirdzniecību saistītiem jautājumiem starp Eiropas Kopienu, Eiropas Ogļu un tērauda kopienu un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Gruziju, no otras puses

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31997D0301

Oficiālais Vēstnesis L 129 , 21/05/1997 Lpp. 0022 - 0022

		Padomes Lēmums(1997. gada 29. aprīlis),kas attiecas uz Eiropas Kopienas Pagaidu nolīguma noslēgšanu par tirdzniecību un ar tirdzniecību saistītiem jautājumiem starp Eiropas Kopienu, Eiropas Ogļu un tērauda kopienu un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Gruziju, no otras puses(97/301/EOTK, EK, EAEK)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 113. pantu saistībā ar 228. panta 2. punkta pirmo teikumu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu [1],tā kā līdz brīdim, kad stāsies spēkā Partnerības un sadarbības līgums starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Gruziju, no otras puses, kas parakstīts Luksemburgā 1996. gada 22. aprīlī, nepieciešams Eiropas Kopienas vārdā apstiprināt Pagaidu nolīgumu par tirdzniecību un ar tirdzniecību saistītiem jautājumiem starp Eiropas Kopienu, Eiropas Ogļu un tērauda kopienu un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Gruziju, no otras puses,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsAr šo Eiropas Kopienas vārdā tiek apstiprināts Pagaidu nolīgums par tirdzniecību un ar tirdzniecību saistītiem jautājumiem starp Eiropas Kopienu, Eiropas Ogļu un tērauda kopienu un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Gruziju, no otras puses, kopā ar tā pielikumiem, protokolu un deklarācijām, kas pievienotas Nobeiguma aktam.Pirmajā daļā minētie dokumenti ir pievienoti šim lēmumam.2. pantsPadomes priekšsēdētājs Eiropas Kopienas vārdā nāk klajā ar pagaidu nolīguma 32. pantā noteikto paziņojumu [2].Luksemburgā, 1997. gada 29. aprīlīPadomes vārdā —priekšsēdētājsH. Van Mierlo[1] OV C 115, 14.4.1997.[2] Pagaidu nolīguma spēkā stāšanās datumu Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.--------------------------------------------------


title: Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2016/948 (2016. gada 1. jūnijs) par uzņēmumu sektora aktīvu iegādes programmas īstenošanu (ECB/2016/16)

text:
               15.6.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 157/28

         EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS LĒMUMS (ES) 2016/948
   (2016. gada 1. jūnijs)
   par uzņēmumu sektora aktīvu iegādes programmas īstenošanu (ECB/2016/16)
   EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 127. panta 2. punkta pirmo ievilkumu,
   ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 12.1. panta otro daļu saistībā ar 3.1. panta pirmo ievilkumu un 18.1. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Eiropas Centrālā banka (ECB) kopā ar dalībvalstu, kuru valūta ir euro, nacionālajām centrālajām bankām var darboties finanšu tirgos, tostarp tieši pērkot un pārdodot tirgojamus instrumentus.

               (2)

               2014. gada 15. oktobrī tika pieņemts Lēmums ECB/2014/40 (1), ar kuru izveidoja nodrošināto obligāciju iegādes trešo programmu. 2014. gada 19. novembrī tika pieņemts Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2015/5 (ECB/2014/45) (2), ar kuru izveidoja ar aktīviem nodrošinātu vērtspapīru iegādes programmu. 2015. gada 4. martā tika pieņemts Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2015/774 (ECB/2015/10) (3), ar kuru izveidoja otrreizējo tirgu valsts sektora aktīvu iegādes programmu (turpmāk – “VSIP”) un paplašināja esošās aktīvu iegādes programmas. Kopā ar ilgāka termiņa refinansēšanas mērķoperācijām, kuras veic saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas Lēmumu ECB/2014/34 (4) un Eiropas centrālās bankas Lēmumu (ES) 2016/810 (ECB/2016/10) (5), šo aktīvu iegādes programmu mērķis ir turpināt uzlabot monetārās politikas transmisiju, atbalstīt euro zonas tautsaimniecības kreditēšanu, mīkstināt mājsaimniecību un uzņēmumu aizņēmumu nosacījumus un veicināt inflācijas atgriešanos līmenī, kas vidējā termiņā ir zemāks par 2 %, bet tuvu tam un kas atbilst Eiropas Centrālās bankas galvenajam mērķim, proti, uzturēt cenu stabilitāti.

               (3)

               ECB Padome, īstenojot vienotu monetāro politiku un nolūkā sasniegt cenu stabilitātes mērķi, 2016. gada 10. martā nolēma vēl vairāk paplašināt minētās aktīvu iegādes programmas un sākt uzņēmumu sektora aktīvu iegādes programmu (USAIP). Šis lēmums tika pieņemts, lai turpinātu stiprināt Eurosistēmas aktīvu iegāžu ietekmi uz reālās tautsaimniecības finansēšanas nosacījumiem un lai kopā ar citiem spēkā esošajiem monetārās politikas nestandarta pasākumiem nodrošinātu papildu monetārās politikas stimulus, kā arī veicinātu inflācijas atgriešanos līmenī, kas vidējā termiņā ir zemāks par 2 %, bet tuvu tam.

               (4)

               USAIP būs daļa no aktīvu iegādes programmas (AIP), kuras ietvaros iegādes turpinās veikt līdz 2017. gada marta beigām vai, ja nepieciešams, ilgāk, jebkurā gadījumā tās veicot līdz brīdim, kad ECB Padome būs pārliecinājusies, ka vērojama noturīga inflācijas līmeņa tuvināšanās tās mērķim vidējā termiņā sasniegt inflāciju zemāku par 2 %, bet tuvu tam.

               (5)

               USAIP jāiekļauj vairāki drošības mehānismi, lai nodrošinātu, ka plānotās iegādes ir proporcioinālas programmas mērķiem. Šīem drošības pasākumiem arī jānodrošina, ka saistītie finanšu riski tiek ņemti vērā USAIP izstrādē un ka tie atspoguļo riska pārvaldības aspektus. Turklāt uz valsts sektora uzņēmumu emitētiem atbilstošiem tirgojamiem parāda instrumentiem jāattiecas ierobežojumiem, kas atbilst ierobežojumiem, kurus piemēro iegādēm VSIP ietvaros.

               (6)

               USAIP pilnībā jāatbilst Eurosistēmas centrālo banku pienākumiem saskaņā ar Līgumu, t. sk. monetārās finansēšanas aizliegumam, saistībā ar valsts sektora uzņēmumu emitētu atbilstošu tirgojamu parāda instrumentu iegādēm.

               (7)

               USAIP jāievēro atvērta tirgus ekonomikas un brīvas konkurences princips, pienācīgi ņemot vērā tirgus cenu veidošanos un tirgu darbību.

               (8)

               Līdzīgi citiem AIP komponentiem, tik ilgi, kamēr tas būs nepieciešams, USAIP ietvaros iegādāto atbilstošo tirgojamo parāda instrumentu pamatsummas maksājumi, pienākot pamatā esošo parāda instrumentu dzēšanas termiņam, tiks ieguldīti atkārtoti, tādējādi stimulējot labvēlīgus likviditātes apstākļus un veicinot atbilstošu monetārās politikas nostāju.

               (9)

               USAIP ietvaros Eurosistēmas veiktā atbilstošu tirgojamu parāda instrumentu tiešā iegāde jāīsteno decentralizēti un saskaņā ar šo lēmumu, un tā jākoordinē ECB, tādējādi nodrošinot Eurosistēmas monetārās politikas vienotību,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Uzņēmumu obligāciju tiešas iegādes programmas izveide un piemērošanas joma
   Ar šo tiek izveidota USAIP. USAIP ietvaros noteiktas Eurosistēmas centrālās bankas var no atbilstošiem darījuma partneriem iegādāties atbilstošas uzņēmumu obligācijas sākotnējos un otrreizējos tirgos, bet 3. panta 1. punktā definētās valsts sektora uzņēmumu obligācijas var iegādāties tikai otrreizējos tirgos, ievērojot noteiktus nosacījumus.
   2. pants
   Uzņēmumu obligāciju atbilstības kritēriji
   Lai uzņēmumu emitēti tirgojami parāda vērtspapīri būtu atbilstoši tiešai iegādei USAIP ietvaros, tie atbilst Eurosistēmas kredītoperācijām noteiktajiem tirgojamo aktīvu atbilstības kritērijiem saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādnes (ES) 2015/510 (ECB/2014/60) (6) 4. daļu un šādām papildu prasībām.

               1.

               Tirgojama parāda instrumenta emitents:

                           a)

                           ir reģistrēts dalībvalstī, kuras valūta ir euro;

                           b)

                           nav kredītiestāde, kas definēta Pamatnostādnes (ES) 2015/510 (ECB/2014/60) 2. panta 14. punktā;

                           c)

                           tam nav mātesuzņēmuma, kas definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 575/2013 (7) 4. panta 1. punkta 15. apakšpunktā un kas ir kredītiestāde, kā tā definēta Pamatnostādnes (ES) 2015/510 (ECB/2014/60) 2. panta 14. punktā

                           d)

                           tam nav mātesuzņēmuma, uz kuru attiecas ārpus euro zonas banku uzraudzība;

                           e)

                           nav uzraudzītā iestāde, kas definēta Eiropas Centrālās bankas Regulas (ES) Nr. 468/2014 (ECB/2014/17) (8) 2. panta 20. punktā, vai uzraudzītās grupas dalībnieks, kas definēta Regulas (ES) Nr. 468/2014 (ECB/2014/17) 2. panta 21. punkta b) apakšpunktā, un kas abos gadījumos iekļauts ECB interneta vietnē publicētajā sarakstā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 468/2014 (ECB/2014/17) 49. panta 1. punktu, kā arī nav šādu uzraudzīto iestāžu vai uzraudzīto grupu dalībnieku filiāle, kas definēta Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 16. apakšpunktā;

                           f)

                           nav ieguldījumu sabiedrība, kas definēta Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/65/ES (9) 4. panta 1. punkta 1) apakšpunktā;

                           g)

                           nav emitējusi ar aktīviem nodrošinātus vērtspapīrus, kas definēti Pamatnostādnes (ES) 2015/510 (ECB/2014/60) 2. panta 3. punktā;

                           h)

                           nav emitējusi multi cédula, kas definēti Pamatnostādnes (ES) 2015/510 (ECB/2014/60) 2. panta 62. punktā;

                           i)

                           nav emitējusi strukturētas nodrošinātās obligācijas, kas definētas Pamatnostādnes (ES) 2015/510 (ECB/2014/60) 2. panta 88. punktā;

                           j)

                           nav aktīvu pārvaldības struktūra, kas radusies aktīvu nodalīšanas instrumenta piemērošanas rezultātā noregulējuma darbības ietvaros saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 806/2014 (10) 26. pantu vai nacionālajiem tiesību aktiem, ar kuriem īstenot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/59/ES (11) 42. pantu;

                           k)

                           nav nacionālais aktīvu pārvaldības un atsavināšanas fonds, kas izveidots, lai atbalstītu finanšu sektora restrukturizāciju un/vai noregulējumu (12); un

                           l)

                           nav emitents, kas ir atbilstošs VSIP.

               2.

               Tirgojamā parāda instrumenta, to iegādājoties attiecīgajai Eurosistēmas centrālajai bankai, minimālais atlikušais termiņš ir 6 mēneši un maksimālais atlikušais termiņš ir 30 gadi un 364 dienas.

               3.

               Atkāpjoties no Pamatnostādnes (ES) 2015/510 (ECB/2014/60) 59. panta 5. punkta tirgojamā parāda instrumenta kredītkvalitātes prasību izvērtēšanā tiks ņemta vērā tikai kredītnovērtējuma informācija, ko sniegusi Eurosistēmas kredītnovērtējuma sistēmā atzīta ārējā kredītnovērtējuma iestāde.

               4.

               Tirgojamais parāda instruments ir denominēts euro.

               5.

               Ir pieļaujama tirgojamu parāda instrumentu iegāde par nominālvērtību ar negatīvu ienesīgumu (vai zemāko iespējamo ienesīgumu) attiecībā pret noguldījumu iespējas procentu likmi.

         3. pants
   Valsts sektora uzņēmumu obligāciju iegāžu izpildes ierobežojumi
   1.   Šajā lēmumā “valsts sektora uzņēmumu obligācija” ir uzņēmuma obligācija, kura atbilst 2. panta prasībām un kuru emitējis valsts sektora uzņēmums Padomes regulas (EK) Nr. 3603/93 (13) 8. panta izpratnē.
   2.   Lai ļautu noteikt valsts sektora uzņēmumu obligāciju tirgus cenu, ECB Padomes noteiktā laika posmā nav atļauts iegādāties jaunas emisijas vai papildinājuma valsts sektora uzņēmumu obligācijas vai valsts sektora uzņēmumu obligācijas, kuras emitējusi tā pati iestāde vai iestādes, kas ietilps emitenta grupā, un kuru termiņi beigas ir vienādas vai nedaudz agrākas vai vēlākas par jaunas emisijas vai papildinājuma valsts sektora uzņēmumu obligāciju termiņu.
   4. pants
   Iegāžu ierobežojumi
   1.   Pēc turējumu konsolidēšanas visos Eurosistēmas centrālo banku portfeļos USAIP ietvaros piemēro emisijas proporcijas ierobežojumu katram starptautiskajam vērtspapīru identifikācijas numuram. Emisijas proporcijas ierobežojums katram starptautiskajam vērtspapīru identifikācijas numuram ir 70 % visām uzņēmumu obligācijām, kas nav valsts sektora uzņēmumu obligācijas.
   Noteiktos gadījumos var piemērot zemāku emisijas proporcijas ierobežojumu, t. sk. attiecībā uz valsts sektora uzņēmumu obligācijām vai saistībā ar riska pārvaldības jautājumiem. Ar valsts sektora uzņēmumu obligācijām rīkojas veidā, kas atbilst tām piemērotajiem noteikumiem VSIP ietvaros.
   2.   Eurosistēma atbilstošajām uzņēmumu obligācijām piemēro pienācīgas kredītriska un pienācīgas rūpības procedūras.
   3.   Eurosistēma nosaka iegāžu papildu ierobežojumus emitentu grupām, pamatojoties uz dalījumu, kas saistīts ar emitenta grupas tirgus kapitalizāciju, lai nodrošinātu iegāžu sadali visiem emitentiem un emitentu grupām.
   5. pants
   Iegāžu veicējas Eurosistēmas centrālās bankas
   Eurosistēmas centrālās bankas, kuras iegādājas uzņēmumu obligācijas USAIP ietvaros, norāda sarakstā, kuru publicē ECB interneta vietnē. Eurosistēma piemēro specializācijas sistēmu USAIP ietvaros iegādāto uzņēmumu obligāciju sadalei, pamatojoties uz emitenta reģistrācijas valsti. ECB Padome atļauj ad hoc novirzes no specializācijas sistēmas, ja pastāv objektīvi apsvērumi, kas traucē sistēmas ieviešanu, vai ja šādas novirzes ir ieteicamas, lai sasniegtu USAIP vispārējos monetārās politikas mērķus. Katra noteiktā Eurosistēmas centrālā banka iegādājas tikai atbilstošas uzņēmumu obligācijas, ko emitējuši emitenti, kuri reģistrēti noteiktās euro zonas dalībvalstīs. Atbilstošo uzņēmumu obligāciju emitentu reģistrācijas valstu ģogrāfisko iedalījumu attiecībā uz noteiktām Eurosistēmas centrālajām bankām norāda sarakstā, kuru publicē ECB interneta vietnē.
   6. pants
   Atbilstošie darījuma partneri
   Šādi darījuma partneri ir atbilstoši USAIP darījuma partneri attiecībā uz tiešiem darījumiem un attiecībā uz vērtspapīru aizdošanas darījumiem ar uzņēmumu obligācijām, kas ir Eurosistēmas USAIP portfeļos:

               a)

               iestādes, kas atbilst dalībai Eurosistēmas monetārās politikas operācijās noteiktajiem atbilstības kritērijiem saskaņā ar Pamatnostādnes (ES) 2015/510 (ECB/2014/60) 55. pantu; un

               b)

               citi darījuma partneri, ko Eurosistēmas centrālās bankas izmanto savu euro denominēto vērtspapīru portfeļu ieguldīšanai.

         7. pants
   Vērtspapīru aizdošanas darījumi
   Lai nodrošinātu USAIP efektivitāti, Eurosistēmas centrālās bankas, kuras USAIP ietvaros iegādājas uzņēmumu obligācijas, dara USAIP ietvaros iegādātos vērtspapīrus pieejamus aizdošanai, tostarp iesaistīšanai repo darījumos.
   8. pants
   Nobeiguma noteikumi
   Šis lēmums stājas spēkā 2016. gada 6. jūnijā.

      Vīnē, 2016. gada 1. jūnijā

            ECB prezidents

         Mario DRAGHI

      (1)  Eiropas Centrālās bankas Lēmums ECB/2014/40 (2014. gada 15. oktobris) par nodrošināto obligāciju iegādes trešo programmu (OV L 335, 22.11.2014., 22. lpp.).

      (2)  Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2015/5 (2014. gada 19. novembris) par ar aktīviem nodrošinātu vērtspapīru iegādes programmas īstenošanu (ECB/2014/45) (OV L 1, 6.1.2015., 4. lpp.).

      (3)  Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2015/774 (2015. gada 4. marts) par otrreizējo tirgu valsts sektora aktīvu iegādes programmu (ECB/2015/10) (OV L 121, 14.5.2015., 20. lpp.).

      (4)  Eiropas Centrālās bankas Lēmums ECB/2014/34 (2014. gada 29. jūlijs) par pasākumiem attiecībā uz ilgāka termiņa refinansēšanas mērķoperācijām (OV L 258, 29.8.2014., 11. lpp.).

      (5)  Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2016/810 (2016. gada 28. aprīlis) par ilgāka termiņa refinansēšanas mērķoperāciju otro kopumu (ECB/2016/10) (OV L 132, 21.5.2016., 107. lpp.).

      (6)  Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne (ES) 2015/510 (2014. gada 19. decembris) par Eurosistēmas monetārās politikas regulējuma īstenošanu (ECB/2014/60) (OV L 91, 2.4.2015., 3. lpp.).

      (7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 575/2013 (2013. gada 26. jūnijs) par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.).

      (8)  Eiropas Centrālās bankas Regula (ES) Nr. 468/2014 (2014. gada 16. aprīlis), ar ko izveido Vienotā uzraudzības mehānisma pamatstruktūru Eiropas Centrālās bankas sadarbībai ar nacionālajām kompetentajām un norīkotajām iestādēm (VUM pamatregula) (ECB/2014/17) (OV L 141, 14.5.2014., 1. lpp.).

      (9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/65/ES (2014. gada 15. maijs) par finanšu instrumentu tirgiem un grozījumiem Direktīvā 2002/92/EK un Direktīvā 2011/61/ES (OV L 173, 12.6.2014., 349. lpp.).

      (10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 806/2014 (2014. gada 15. jūlijs), ar ko izveido vienādus noteikumus un vienotu procedūru kredītiestāžu un noteiktu ieguldījumu brokeru sabiedrību noregulējumam, izmantojot vienotu noregulējuma mehānismu un vienotu noregulējuma fondu, un groza Regulu (ES) Nr. 1093/2010 (OV L 225, 30.7.2014., 1. lpp.).

      (11)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/59/ES (2014. gada 15. maijs), ar ko izveido kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību atveseļošanas un noregulējuma režīmu un groza Padomes Direktīvu 82/891/EEK un Direktīvas 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK, 2011/35/ES, 2012/30/ES un 2013/36/ES, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 un (ES) Nr. 648/2012 (OV L 173, 12.6.2014., 190. lpp.).

      (12)  Šādu iestāžu saraksts ir publicēts ECB interneta vietnē www.ecb.europa.eu.

      (13)  Padomes Regula (EK) Nr. 3603/93 (1993. gada 13. decembris), ar ko precizē definīcijas, lai piemērotu Līguma 104. pantā un 104.b panta 1. punktā minētos aizliegumus (OV L 332, 31.12.1993., 1. lpp.).


title: Padomes Lēmums (2014. gada 14. aprīlis) parto, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Politiskā dialoga unsadarbības nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienaspuses, un Gvatemalas Republiku, Hondurasas Republiku, KostarikasRepubliku, Nikaragvas Republiku, Panamas Republiku un SalvadorasRepubliku, no otras puses, izņemot tā 49. panta 3. punktu

text:
                  15.4.2014

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 111/4

         PADOMES LĒMUMS
         (2014. gada 14. aprīlis)
         par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Politiskā dialoga un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Gvatemalas Republiku, Hondurasas Republiku, Kostarikas Republiku, Nikaragvas Republiku, Panamas Republiku un Salvadoras Republiku, no otras puses, izņemot tā 49. panta 3. punktu
         (2014/211/ES)
         EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 209. panta 2. punktu saistībā ar 218. panta 6. punkta a) apakšpunktu,
         ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
         ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu,
         tā kā:

                     (1)

                     Politiskā dialoga un sadarbības nolīgums starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Gvatemalas Republiku, Hondurasas Republiku, Kostarikas Republiku, Nikaragvas Republiku, Panamas Republiku un Salvadoras Republiku, no otras puses (“nolīgums”), tika parakstīts 2003. gada 15. decembrī, ņemot vērā tā noslēgšanu vēlāk.

                     (2)

                     Saskaņā ar nolīguma 54. panta 1. punktu nolīgums stājas spēkā nākamā mēneša pirmajā dienā pēc tam, kad Līgumslēdzējas puses ir paziņojušas viena otrai par šim nolūkam nepieciešamo procedūru pabeigšanu.

                     (3)

                     Visas nolīguma Līgumslēdzējas puses, tostarp visas Savienības dalībvalstis nolīguma parakstīšanas brīdī, izņemot Savienību, ir deponējušas savus ratifikācijas instrumentus.

                     (4)

                     Nolīguma 49. panta 3. punkts paredz Līgumslēdzēju pušu saistības attiecībā uz nelikumīgu migrantu atpakaļuzņemšanu. Tādējādi minētais noteikums ietilpst Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) trešās daļas V sadaļas, un jo īpaši tā 79. panta 3. punkta, darbības jomā, kā arī ir piemērojams Protokols (Nr. 21) par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu un Protokols (Nr. 22) par Dānijas nostāju, kuri abi ir pievienoti Līgumam par Eiropas Savienību un LESD.

                     (5)

                     Tā kā 2009. gada 1. decembrī stājās spēkā Lisabonas līgums, Eiropas Savienība ir aizstājusi Eiropas Kopienu un ir tās pēctece.

                     (6)

                     Nolīgums, izņemot tā 49. panta 3. punktu, būtu jāapstiprina. Līdztekus šim lēmumam tiks pieņemts atsevišķs lēmums (1) par nolīguma 49. panta 3. punkta noslēgšanu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Ar šo Savienības vārdā tiek apstiprināts Politiskā dialoga un sadarbības nolīgums starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Gvatemalas Republiku, Hondurasas Republiku, Kostarikas Republiku, Nikaragvas Republiku, Panamas Republiku un Salvadoras Republiku, no otras puses, izņemot tā 49. panta 3. punktu.
            Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.

            2. pants
            Padomes priekšsēdētājs Savienības vārdā sniedz nolīguma 54. pantā paredzētos paziņojumus (2), kā arī sniedz šādus paziņojumus:

               “Tā kā 2009. gada 1. decembrī stājās spēkā Lisabonas līgums, Eiropas Savienība ir aizstājusi Eiropas Kopienu un ir tās pēctece, un no minētās dienas īsteno visas Eiropas Kopienas tiesības un uzņemas visus tās pienākumus. Tādēļ nolīguma tekstā esošās atsauces uz “Eiropas Kopienu” vai “Kopienu” attiecīgā gadījumā ir lasāmas kā atsauces uz “Eiropas Savienību” vai “Savienību”.”

               “Šā nolīguma noteikumi, kas ietilpst Līguma par Eiropas Savienības darbību trešās daļas V sadaļas darbības jomā, Apvienotajai Karalistei un Īrijai ir saistoši kā atsevišķām Līgumslēdzējām pusēm, nevis kā Eiropas Savienības daļai, izņemot, ja Eiropas Savienība kopīgi ar Apvienoto Karalisti un/vai Īriju paziņo Centrālamerikas Pusei, ka Apvienotā Karaliste un/vai Īrija ir uzņēmusies saistības kā Eiropas Savienības daļa saskaņā ar Protokolu (Nr. 21) par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kurš pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību. Ja Apvienotajai Karalistei un/vai Īrijai noteikumi vairs nav saistoši kā Eiropas Savienības daļai saskaņā ar Protokola (Nr. 21) 4.a pantu, Eiropas Savienība kopā ar Apvienoto Karalisti un/vai Īriju nekavējoties informē Centrālamerikas Pusi par jebkādām izmaiņām to nostājā, un šādā gadījumā tām nolīguma noteikumi joprojām ir saistoši katrai atsevišķi. Tas pats attiecas uz Dāniju saskaņā ar Protokolu (Nr. 22) par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību.”

            3. pants
            Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

            Luksemburgā, 2014. gada 14. aprīlī

                  Padomes vārdā –

                  priekšsēdētājs

               C. ASHTON

            (1)  Padomes Lēmums 2014/210/ES (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 2. lpp.).

            (2)  Padomes Ģenerālsekretariāts Nolīguma spēkā stāšanās datumu publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.


title: 2005/525/EK: Padomes Lēmums (2005. gada 2. jūnijs) par Pamatnolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Bosniju un Hercegovinu, ar ko nosaka vispārējos principus Bosnijas un Hercegovinas dalībai Kopienas programmās

text:
               22.7.2005

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 192/80

      PADOMES LĒMUMS

   (2005. gada 2. jūnijs)
   par Pamatnolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Bosniju un Hercegovinu, ar ko nosaka vispārējos principus Bosnijas un Hercegovinas dalībai Kopienas programmās
   (2005/525/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, jo īpaši tā 13., 71., 80., 95., 127., 137., 149., 150., 151., 152., 153., 157., 166., 175., 280. un 308. pantu saistībā ar tā 300. panta 2. punkta pirmās daļas otro teikumu, 3. punkta otro daļu un 4. punktu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu (1),
   tā kā:

               (1)(2)(3)(4)(5)(6)(7)(8)(9)

               Eiropadome 2003. gada jūnijā Salonikos pieņēma “Saloniku Programmu Rietumbalkānu valstīm: ceļā uz Eiropas integrāciju”, kas paredz, ka Kopienas programmas tiks atvērtas Stabilizācijas un asociācijas procesā (SAP) iesaistītajām valstīm atbilstīgi principiem, kas noteikti attiecībā uz kandidātvalstu dalību.Savā ziņojumā “Sagatavoties Rietumbalkānu valstu dalībai Kopienas programmās un aģentūrās” Komisija ir ieteikusi noslēgt ar Albāniju, Bosniju un Hercegovinu, Horvātiju, Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku un Serbiju un Melnkalni pamatnolīgumus, kas noteiktu vispārējos principus to dalībai Kopienas programmās.Saskaņā ar Padomes 2004. gada 29. aprīlī pieņemtajām sarunu pamatnostādnēm Komisija Kopienas vārdā apsprieda ar Bosniju un Hercegovinu pamatnolīgumu par vispārējiem principiem Bosnijas un Hercegovinas dalībai Kopienas programmās.Minētais nolīgums tika parakstīts Kopienas vārdā 2004. gada 22. novembrī Briselē, ievērojot tā noslēgšanu nākotnē.Attiecībā uz dažām programmām, uz ko attiecas nolīgums, Līgums paredz tikai pilnvaras, kuras minētas 308. pantā.Komisijai Kopienas vārdā būtu jānosaka kārtība un nosacījumi attiecībā uz Bosnijas un Hercegovinas dalību Kopienas programmās, tostarp finansiālo iemaksu. Šajā nolūkā īpašai komitejai, ko izveido Padome, būtu jāpalīdz Komisijai.Bosnija un Hercegovina var lūgt finansiālu palīdzību dalībai Kopienas programmās, pamatojoties uz Padomes Regulu (EK) Nr. 2666/2000 (2000. gada 5. decembris) par palīdzību Albānijai, Bosnijai un Hercegovinai, Horvātijai, Dienvidslāvijas Federatīvajai Republikai un Bijušajai Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikai (2) vai uz jebkuru citu līdzīgu regulu, ar kuru paredz Kopienas ārējo palīdzību Bosnijai un Hercegovinai un kura var tikt pieņemta vēlāk.Nolīguma piemērošana būtu regulāri jāpārskata;Minētais nolīgums būtu jāapstiprina,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Kopienas vārdā ir apstiprināts Pamatnolīgums starp Eiropas Kopienu un Bosniju un Hercegovinu, ar ko nosaka vispārējos principus Bosnijas un Hercegovinas dalībai Kopienas programmās.
   Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam (3).
   2. pants
   1.   Komisija ir tiesīga Kopienas vārdā paredzēt konkrētus noteikumus un nosacījumus, kas attiecas uz Bosnijas un Hercegovinas dalību jebkurā konkrētā Kopienas programmā, tostarp finansiālo iemaksu. Šajā nolūkā Komisijai palīdz īpaša komiteja, ko izveido Padome.
   2.   Ja Bosnija un Hercegovina lūdz ārēju palīdzību, piemēro procedūras, kas noteiktas Regulā (EK) Nr. 2666/2000 vai jebkurā citā līdzīgā regulā, ar kuru paredz Kopienas ārēju palīdzību Bosnijai un Hercegovinai un kura var tikt pieņemta vēlāk.
   3. pants
   Vēlākais trīs gadus pēc nolīguma spēkā stāšanās dienas un pēc tam ik pēc trim gadiem Komisija pārskata nolīguma īstenošanu un sniedz Padomei ziņojumu par to. Vajadzības gadījumā ziņojumam pievieno piemērotus priekšlikumus.
   4. pants
   Padomes priekšsēdētājs Kopienas vārdā sniedz nolīguma 10. pantā paredzētos paziņojumus.

      Luksemburgā, 2005. gada 2. jūnijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         L. FRIEDEN

      (1)  Piekrišana sniegta 2005. gada 10. maijā (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta).

      (2)  OV L 306, 7.12.2000., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2415/2001 (OV L 327, 12.12.2001., 3. lpp.).

      (3)  Sk. šā Oficiālā Vēstneša 5. lpp.