title: 2009/185/EK,Euratom: Eiropas Parlamenta Lēmums ( 2008. gada 22. aprīlis ) par Eiropas Savienības 2006. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, I iedaļa – Eiropas Parlaments

text:
               31.3.2009

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 88/1

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS
   (2008. gada 22. aprīlis)
   par Eiropas Savienības 2006. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, I iedaļa – Eiropas Parlaments
   (2009/185/EK, Euratom)

      EIROPAS PARLAMENTS,
   ņemot vērā Eiropas Savienības 2006. finanšu gada vispārējo budžetu (1),
   ņemot vērā galīgos Eiropas Kopienu 2006. finanšu gada pārskatus – I sējums (SEC(2007) 1055 – C6-0363/2007) (2),
   ņemot vērā 2006. finanšu gada pārskatu par budžeta un finanšu pārvaldību, I iedaļa – Eiropas Parlaments (3),
   ņemot vērā iekšējā revidenta 2006. gada pārskatu,
   ņemot vērā Revīzijas palātas 2006. finanšu gada pārskatu par budžeta izpildi kopā ar iestāžu atbildēm (4),
   ņemot vērā atzinumu par pārskatu ticamību, kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību (5), ko Revīzijas palāta ir iesniegusi saskaņā ar EK līguma 248. pantu,
   ņemot vērā EK līguma 272. panta 10. punktu un 275. pantu, kā arī Euratom līguma 179.a pantu,
   ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (6), un it īpaši tās 145., 146. un 147. pantu,
   ņemot vērā 13. pantu Iekšējos noteikumos par Eiropas Parlamenta budžeta izpildi (7),
   ņemot vērā Finanšu regulas 147. panta 1. punktu, saskaņā ar kuru visas Kopienas iestādes atbilstoši rīkojas, lai veiktu pasākumus attiecībā uz konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no Eiropas Parlamenta lēmuma par budžeta izpildes apstiprināšanu,
   ņemot vērā 2005. gada 9. marta rezolūciju par 2006. gada budžeta procedūras pamatnostādnēm II, IV, V, VI, VII, VIII(A) un VIII(B) iedaļai un Eiropas Parlamenta provizorisko tāmes projektu (I iedaļa) (8),
   ņemot vērā Reglamenta 71. pantu, 74. panta 3. punktu un V pielikumu,
   ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A6-0091/2008),

               A.

               tā kā Revīzijas palāta ir konstatējusi, ka “(..) 2006. gadā visas iestādes bija ieviesušas apmierinošu pārraudzības un kontroles sistēmu pamatu, kā tas prasīts Finanšu regulā, un pārbaudītais paraugs neliecināja par būtisku kļūdu līmeni” (9);

               B.

               tā kā Revīzijas palāta ir norādījusi uz nepilnībām Prezidija un kvestoru pieņemtajos noteikumos par parlamentārās palīdzības piemaksām un šo noteikumu īstenošanā;

               C.

               tā kā ģenerālsekretārs 2007. gada 21. februārī apgalvoja, ka viņam ir pamats būt pārliecinātam, ka Eiropas Parlamenta budžets ir izpildīts atbilstoši pareizas finanšu pārvaldības principiem un ka kontroles un uzraudzības sistēma nodrošina vajadzīgo garantiju darījumu likumībai un pareizībai,

               1.

               sniedz priekšsēdētājam apstiprinājumu par Eiropas Parlamenta 2006. finanšu gada vispārējā budžeta izpildi;

               2.

               izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, Padomei, Komisijai, Tiesai, Revīzijas palātai, Eiropas Ombudam un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam, kā arī nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Hans-Gert PÖTTERING

            Ģenerālsekretārs

         Harald RØMER

      (1)  OV L 78, 15.3.2006.

      (2)  OV C 274, 15.11.2007., 1. lpp.

      (3)  OV C 318, 29.12.2007.

      (4)  OV C 273, 15.11.2007., 1. lpp.

      (5)  OV C 274, 15.11.2007., 130. lpp.

      (6)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (7)  PE 349.540/Bur/ann/def.

      (8)  OV C 320 E, 15.12.2005., 156. lpp.

      (9)  OV C 273, 15.11.2007., 10.6. punkts.
    ---documentbreak---

               31.3.2009

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 88/3

         EIROPAS PARLAMENTA REZOLŪCIJA
   (2008. gada 22. aprīlis)
   ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no lēmuma par Eiropas Savienības 2006. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, I iedaļa – Eiropas Parlaments
   EIROPAS PARLAMENTS,
   ņemot vērā Eiropas Savienības 2006. finanšu gada vispārējo budžetu (1),
   ņemot vērā galīgos Eiropas Kopienu 2006. finanšu gada pārskatus – I sējums (SEC(2007) 1055 – C6-0363/2007) (2),
   ņemot vērā 2006. finanšu gada pārskatu par budžeta un finanšu pārvaldību, I iedaļa – Eiropas Parlaments (3),
   ņemot vērā iekšējā revidenta 2006. gada pārskatu,
   ņemot vērā Revīzijas palātas 2006. finanšu gada pārskatu par budžeta izpildi kopā ar iestāžu atbildēm (4),
   ņemot vērā atzinumu par pārskatu ticamību, kā arī par pakārtoto darījumu likumību, ko Revīzijas palāta ir iesniegusi saskaņā ar EK līguma 248. pantu (5),
   ņemot vērā EK līguma 272. panta 10. punktu un 275. pantu, kā arī Euratom līguma 179.a pantu,
   ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (6), un it īpaši tās 145., 146. un 147. pantu,
   ņemot vērā 13. pantu Iekšējos noteikumos par Eiropas Parlamenta budžeta izpildi (7),
   ņemot vērā Finanšu regulas 147. panta 1. punktu, saskaņā ar kuru visas Kopienas iestādes atbilstoši rīkojas, lai veiktu pasākumus attiecībā uz konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no Eiropas Parlamenta lēmuma par budžeta izpildes apstiprināšanu,
   ņemot vērā 2005. gada 9. marta rezolūciju par 2006. gada budžeta procedūras pamatnostādnēm II, IV, V, VI, VII, VIII(A) un VIII(B) iedaļai un Eiropas Parlamenta provizorisko tāmes projektu (I iedaļa) (8),
   ņemot vērā Reglamenta 71. pantu, 74. panta 3. punktu un V pielikumu,
   ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A6-0091/2008),

               A.

               tā kā Revīzijas palāta ir konstatējusi, ka “(..) visas iestādes bija ieviesušas apmierinošu pārraudzības un kontroles sistēmu pamatu, kā tas prasīts Finanšu regulā, un pārbaudītais paraugs neliecināja par būtisku kļūdu līmeni” (9);

               B.

               tā kā Revīzijas palāta ir norādījusi uz nepilnībām Prezidija un kvestoru pieņemtajos noteikumos par parlamentārās palīdzības piemaksām un šo noteikumu īstenošanā;

               C.

               tā kā Revīzijas palāta ir norādījusi, ka Prezidijs nav nodrošinājis to, ka tiek efektīvi īstenoti noteikumi par parlamentārās palīdzības piemaksām, kuros tiek prasīta adekvātu apliecinošo dokumentu iesniegšana;

               D.

               tā kā ģenerālsekretārs 2007. gada 21. februārī apgalvoja, ka viņam ir pamats būt pārliecinātam, ka Parlamenta budžets ir izpildīts atbilstoši pareizas finanšu pārvaldības principiem un ka kontroles un uzraudzības sistēma nodrošina vajadzīgo garantiju darījumu likumībai un pareizībai;

               E.

               tā kā jānodrošina, lai tiktu veikti pasākumi, kas prasīti 2006. gada 26. septembra rezolūcijā (10) un 2007. gada 24. aprīļa rezolūcijā (11) attiecīgi par 2004. un 2005. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu, un jāizvērtē progress, kas sasniegts tajās izklāstīto ieteikumu īstenošanā;

               F.

               tā kā 2006. finanšu gadā bija šādas politiskās prioritātes: 2004. gada paplašināšanās konsolidācija, gatavošanās 2007. gada paplašināšanās kārtai, informācijas un komunikācijas politikas un deputātiem sniegtās palīdzības uzlabošana,

               1.

               atzinīgi vērtē un atbalsta priekšsēdētāja stingro apņemšanos nodrošināt, ka palīgu nolikumam, kas jāierosina Komisijai un jāapstiprina Padomei, jāstājas spēkā vienlaikus ar Parlamenta deputātu nolikumu (12);

               2.

               aicina Komisiju un Padomi pilnībā sadarboties ar Parlamentu, lai nodrošinātu jaunā palīgu nolikuma pieņemšanu pirms nākamajām Eiropas Parlamenta vēlēšanām 2009. gada jūnijā;

         Budžeta izpildes apstiprināšana – politisks uzdevums

               3.

               uzsver, ka Parlaments ir vienīgā budžeta izpildes apstiprināšanas institūcija (13) un ka budžeta izpildes apstiprināšana ir politisks lēmums; lai pieņemtu šo lēmumu, Parlaments saskaņā ar EK līguma 276. panta 1. un 2. punktu papildus Līgumā minētajiem dokumentiem ņem vērā visu to informāciju, ko tas uzskata par nepieciešamu;

               4.

               uzskata, ka attiecībā uz visām Reglamenta 70. un 71. pantā minētajām institūcijām ir jāpiemēro vienlīdzīgi noteikumi saskaņā ar tiem pašiem principiem un procedūrām, kurus izmanto ikgadējā budžeta izpildes apstiprināšanā;

               5.

               atgādina, ka ikviena institūcija var izveidot tādas politiskas un/vai administratīvas struktūras, kas ir vislabāk pielāgotas to vajadzībām; uzsver, ka, lai respektētu šīs dažādās struktūras, Parlamentam jāsniedz budžeta izpildes apstiprinājums šīm institūcijām kā tādām, ņemot vērā, ka tās var pārstāvēt fiziska persona, lai nodrošinātu to atpazīstamību;

               6.

               apgalvo, ka gan Parlamentam, gan visām pārējām institūcijām jānosaka vispiemērotākais atbildības līmenis, lai reaģētu uz konstatējumiem, ko veicis Parlaments budžeta izpildes apstiprināšanas procedūras laikā;

               7.

               atgādina, ka Parlaments 2007. gada 24. aprīļa rezolūcijā paziņoja, ka budžeta izpildes apstiprināšanas procedūrai vajadzētu ietvert arī priekšsēdētāja, Prezidija un Priekšsēdētāju konferences pieņemtos lēmumus, jo politiski atbildīgi ir nevis ierēdņi, bet gan ievēlētie deputāti; tāpēc aicina priekšsēdētāju un par budžetu atbildīgo priekšsēdētāja vietnieku piedalīties nākamajās Budžeta kontroles komitejas sanāksmēs, lai izveidotu politisku dialogu;

               8.

               atgādina, ka saskaņā ar Reglamenta 71. pantu Parlamenta budžeta izpildes apstiprinājumu piešķir Parlamenta plenārs, ko pārstāv tā priekšsēdētājs;

               9.

               atzinīgi vērtē to, ka Parlamenta priekšsēdētājs budžeta izpildes apstiprināšanas kontekstā ir akceptējis politiskā dialoga principu un ka pēc viņa prasības par budžetu un tā kontroli atbildīgais Parlamenta priekšsēdētāja vietnieks, kas vienlaicīgi ir arī Revīzijas pārraudzības komitejas priekšsēdētājs, 2008. gada 21. janvārī atklātas uzklausīšanas laikā piedalījās politiskā dialogā ar Budžeta kontroles komiteju; prasa, lai šādi dialogi nākotnē pamatotos uz rakstisku dokumentāciju, kurā būtu atspoguļoti tie Prezidija un Priekšsēdētāju konferences lēmumi, kam ir finansiāla ietekme;

               10.

               atzinīgi vērtē 2008. gada 21. janvāra uzklausīšanā ģenerālsekretāra izteikto ierosinājumu ārpus ikgadējās budžeta izpildes apstiprināšanas procedūras rīkot regulāras tikšanās ar Budžeta kontroles komitejas pārstāvjiem par Parlamenta budžeta izpildi;

               11.

               atzīmē arī Parlamenta priekšsēdētāja iniciatīvu, kuras mērķis ir pastiprināt saiknes starp Prezidiju un Budžeta komiteju, no vienas puses, un Prezidiju un Budžeta kontroles komiteju, no otras puses, izveidojot darba grupu, kas būtu atbildīga par šo saikņu ilgstošu nostiprināšanu; atzinīgi vērtē attiecīgo struktūru pirmo kopīgo diskusiju, kura notika 2008. gada 14. janvārī, un uzticības un sadarbības gaisotni, kas izveidojās šīs diskusijas rezultātā; cer, ka šīs pārrunas turpināsies, un gaida to secinājumus;

               12.

               uzskata, ka budžeta un budžeta izpildes apstiprināšanas procedūras jāuzskata par savstarpēji papildinošām: budžetu nevajadzētu pieņemt, pirms nav izanalizēti jau pieņemtie budžeta izpildes apstiprināšanas lēmumi, savukārt budžeta izpildes apstiprināšanas lēmums būtu jāpieņem, zinot tos politiskos uzdevumus, kas noteikti tā gada budžeta procedūras laikā, uz kuru attiecas izpildes apstiprināšana; prasa pastiprināt budžeta un budžeta izpildes apstiprināšanas procedūru savietojamību;

         2006. gada budžeta prioritātes

               13.

               uzsver, ka 2006. gadam tas bija pieņēmis šādas budžeta prioritātes (14):

                           —

                           paredzēt amata vietas saistībā ar paplašināšanos, un it īpaši pietiekamu skaitu kvalificētu tulku un tulkotāju visās ES oficiālajās valodās, lai visi deputāti varētu aktīvi piedalīties Parlamenta darbā,

                           —

                           ieviest informācijas un komunikācijas politiku, lai Parlamentu tuvinātu iedzīvotājiem; palielināt ārējo biroju lomu un uzlabot sadarbību ar Komisiju,

                           —

                           pārbaudīt, vai ir nepieciešams grozīt tā administratīvo struktūru un palielināt atbalstu pamatdarbībām nolūkā optimizēt iestādes darbu,

                           —

                           garantēt pietiekamu atbalstu un ekspertu klātbūtni likumdošanas darba kvalitātes nodrošināšanai,

                           —

                           izstrādāt deputātu palīgu nolikumu,

                           —

                           nodrošināt finanšu saistības, lai segtu izdevumus saistībā ar Parlamenta delegāciju dalību sanāksmēs ārpus tā darba vietām;

         Eiropas Parlamenta kontu izklāsts

               14.

               konstatē, ka 2006. gadā Parlamenta ieņēmumi sasniedza EUR 126 126 604 (2005. gadā – EUR 112 393 557: pieaugums par 12,2 %);

               15.

               pieņem zināšanai skaitļus, pamatojoties uz kuriem tika slēgti Parlamenta 2006. finanšu gada konti, proti:

                           (EUR)

                           2006. gada apropriāciju izlietojums (15)

                                       I.

                                       Apropriācijas 2006. gadam

                                       —

                                       sākotnējās apropriācijas

                           1 321 600 000

                                       —

                                       budžeta grozījumi

                           nav

                                       —

                                       galīgās apropriācijas

                           1 321 600 000

                                       II.

                                       Galīgās apropriācijas 2006. gadam

                                       —

                                       saistības

                           1 306 325 432

                           ( % no galīgajām apropriācijām)

                           (98,76 %)

                                       —

                                       maksājumi

                           1 117 578 610

                           ( % no saistībām)

                           (85,49 %)

                                       III.

                                       Pārnesumi uz 2007. gadu

                                       —

                                       automātiskie pārnesumi uz 2007. gadu

                           188 746 822

                           ( % no galīgajām apropriācijām)

                           (14,26 %)

                           ( % no saistībām)

                           (14,43 %)

                                       —

                                       neautomātiski pārnesumi (pārnestās apropriācijas, kas nav saistību apropriācijas)

                           4 817 000

                           ( % no galīgajām apropriācijām)

                           (0,36 %)

                                       IV.

                                       Anulēšana

                                       —

                                       anulētās apropriācijas

                           15 274 568

                           ( % no galīgajām apropriācijām)

                           (1,15 %)

                                       V.

                                       Pārnesumi uz 2006. gadu

                                       —

                                       automātiskie pārnesumi

                           307 163 636

                                       —

                                       maksājumi saistībā ar šiem pārnesumiem

                           285 578 104

                           ( % no pārnesumiem)

                           (92,95 %)

                                       —

                                       anulēšanas līmenis

                           21 585 532

                                       VI.

                                       Piešķirto ieņēmumu apropriācijas 2006. gadā

                                       —

                                       piešķirto ieņēmumu apropriācijas

                           40 017 311

                                       —

                                       saistības

                           30 778 877

                           ( % no piešķirto ieņēmumu apropriācijām)

                           (73,86 %)

                                       —

                                       maksājumi

                           5 858 229

                           ( % no piešķirto ieņēmumu saistību apropriācijām)

                           (18,75 %)

                                       —

                                       pieejamās apropriācijas no piešķirtajiem ieņēmumiem

                           9 238 434

                                       VII.

                                       Piešķirto ieņēmumu apropriācijas, kas pārnestas uz 2007. gadu

                                       —

                                       pārnestās piešķirto ieņēmumu apropriācijas

                           34 831 297

                                       VIII.

                                       Piešķirto ieņēmumu apropriācijas, kas pārnestas uz 2006. gadu

                                       —

                                       pārnestās piešķirto ieņēmumu apropriācijas

                           32 288 714

                                       —

                                       saistības

                           32 054 298

                                       —

                                       maksājumi

                           31 086 918

                           ( % no saistībām)

                           (96,36 %)

               16.

               atzīmē, ka salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu ir mainījies kontu izklāsts ziņojumā par budžeta un finanšu pārvaldību; vēlas, lai administrācija izveidotu un saglabātu tādu izklāstu, kas ļauj viegli salīdzināt budžeta izpildi gadu gaitā;

               17.

               atzīmē, ka 2006. gadā Parlamenta budžetā ierakstītās apropriācijas tika izlietotas 98,76 % apmērā, t. i., anulēto apropriāciju īpatsvars bija 1,15 %, un ka līdzīgi kā iepriekšējos finanšu gados ir sasniegts ļoti augsts budžeta izpildes līmenis;

               18.

               tomēr atgādina, ka šis augstais izpildes līmenis daļēji izskaidrojams ar praksi, kas tiek pastāvīgi īstenota kopš 1992. gada, veikt vispārējus pārvietojumus – pārvietot visas gada beigās pieejamās apropriācijas uz budžeta pozīcijām, kas paredzētas ēkām, it īpaši priekšlaicīgiem kapitālieguldījumiem, lai samazinātu turpmākos procentu maksājumus; atzīmē, ka 2007. gadā tika veikti vispārēji pārvietojumi EUR 37 246 425 apmērā;

               19.

               atzīmē, ka 2006. gadā EUR 124 071 425 (jeb 71,4 % no pārvietojumiem) tika izlietoti, lai pastiprinātu atsevišķas budžeta pozīcijas nekustamā īpašuma politikas jomā (tai skaitā EUR 38 603 580 – no provizoriskajām apropriācijām); atgādina, ka 2 0 0 1.–2 0 0 8. budžeta pozīcijā sākotnēji ierakstīto apropriāciju summa bija tikai EUR 14 287 887;

               20.

               atgādina arī to, ka tika atļauti 37 pārvietojumi kopsummā par EUR 173 751 700 (jeb 13 % no galīgajām apropriācijām; Komisijā pārvietojumi veido aptuveni 4 % no maksājumu apropriācijām); konstatē, ka liels skaits pārvietojumu varētu apdraudēt budžeta principu ievērošanu;

         Revīzijas palātas piezīmes par 2006. finanšu gadu

               21.

               atzīmē Revīzijas palātas konstatējumu, ka “(..) 2006. gadā visas iestādes bija ieviesušas apmierinošu pārraudzības un kontroles sistēmu pamatu, kā tas prasīts Finanšu regulā, un pārbaudītais paraugs neliecināja par būtisku kļūdu līmeni (..)” (16);

               22.

               atzīmē, ka Revīzijas palāta ir norādījusi uz šādu trūkumu parlamentārās palīdzības piemaksu piešķiršanā: “(..) Palāta atzīmē, ka Birojs nav nodrošinājis to, lai būtu efektīvi piemēroti noteikumi par adekvātu apliecinošo dokumentu iesniegšanu. (..) Birojam attiecīgi jārīkojas, lai iegūtu izdevumu attaisnošanai būtiskus dokumentus (..)” (17);

               23.

               komentārus par šo jautājumu sīkāk izklāsta 56.–68. punktā, ņemot vērā iekšējā revidenta piezīmes;

         Iekšējā revidenta gada pārskats

               24.

               atzīmē, ka 2006. gadā Iekšējās revīzijas dienests pieņēma vai projekta veidā publicēja 16 revīzijas pārskatus; šie pārskati aptvēra publiskā iepirkuma procedūru revīziju, parlamentārās palīdzības piemaksu revīziju un 452 tādu atsevišķu darbību pārraudzību, kuras izrietēja no iestādes mērogā veiktas iekšējās kontroles sistēmas pārbaudes;

               25.

               atzinīgi vērtē to, ka iekšējais revidents Budžeta kontroles komitejai oficiāli iesniedza sava 2006. finanšu gada pārskata secinājumus, tādējādi apliecinot, ka viņa pārskats ir ne tikai viens no iekšējās pārvaldības instrumentiem, bet arī nozīmīgs atskaites punkts budžeta izpildes ikgadējā apstiprināšanā;

               26.

               piekrīt iekšējā revidenta viedoklim, ka pastiprināta nozīme jāpiešķir efektīvas iekšējās kontroles sistēmas ieviešanai; šajā kontekstā atzīmē pasākumus ar mērķi uzlabot kontroles standartu un uzdevumu ievērošanu; atzīmē, ka to 20 noteicoša rakstura darbību īstenošana, kuras iekšējais revidents minēja savā pirmajā pārraudzības revīzijā, tiks otrreiz pārbaudīta 2008. gadā; pieņem zināšanai administrācijas sniegto informāciju, ka no šīm 20 darbībām 18 jau ir īstenotas un atlikušās divas pašlaik tiek īstenotas;

               27.

               atzinīgi vērtē administrācijas paziņoto progresu publiskā iepirkuma procedūru jomā un it īpaši publiskā iepirkuma foruma izveidi; atzīmē, ka iekšējais revidents 2008. gadā sāks jaunu revīziju attiecībā uz 144 tādu atsevišķu darbību īstenošanas pārraudzību, kuras izriet no publiskā iepirkuma procedūru revīzijas;

         Parlamenta finanšu pārvaldība un ģenerāldirektoru darbības pārskati

               28.

               atgādina savām kompetentajām struktūrvienībām lēmumu (18), saskaņā ar kuru “iemaksu atlīdzinājumi par ēkām (..) jāiekļauj budžeta stratēģijā”; pauž nožēlu par to, ka kompetentās struktūrvienības nav izpildījušas plenārsēdē pieņemtos lēmumus un budžetā regulāri nav atspoguļojušas Parlamenta nekustamā īpašuma politiku saistībā ar nākotnē paredzētiem pirkumiem (budžeta pozīcijā “Nekustamā īpašuma iegāde” attiecībā uz 2005., 2006. un 2007. gadu ierakstītas tikai piezīme “Atcerēties”);

               29.

               atzīmē, ka 2008. gada 21. janvārī atklātas uzklausīšanas laikā Budžeta kontroles komitejā ģenerālsekretārs paziņoja par stratēģisku plānu Parlamenta nekustamā īpašuma politikas jomā; prasa, lai ģenerālsekretārs šo plānu iesniedz Budžeta kontroles komitejai, kad sāksies 2007. gada budžeta izpildes apstiprināšanas procedūra;

               30.

               atkārto savu prasību grozīt 16. pantu Parlamenta iekšējos noteikumos par budžeta izpildi, nosakot, ka Budžeta komiteja apstiprina visus nekustamā īpašuma projektus, kam ir būtiska finansiāla ietekme uz Parlamenta budžetu;

               31.

               atzinīgi vērtē to, ka ģenerālsekretārs un visi ģenerāldirektori ir apliecinājuši pamatotu pārliecību par to, ka attiecīgajām darbībām piešķirtie līdzekļi ir izlietoti paredzētajiem mērķiem un atbilstoši pareizas finanšu pārvaldības principam; ar gandarījumu atzīmē viņu apstiprinājumu arī tam, ka ieviestās kontroles procedūras sniedz pietiekamu garantiju pakārtoto darbību likumībai un pareizībai;

               32.

               prasa, lai administrācija ievēro budžeta principus un sagatavo budžeta projektu, garantējot, ka tajā ierakstītās summas labāk atspoguļo dažādo Parlamenta darbības jomu reālās vajadzības; prasa deleģētajiem kredītrīkotājiem gada darbības pārskatu sākumā atsevišķā kopsavilkuma tabulā skaidri norādīt galīgās apropriācijas, saistību apropriācijas, maksājumus, pārnesumus, anulētās apropriācijas un summu, ko ģenerāldirektorāts dara pieejamu vispārējiem pārvietojumiem;

               33.

               atzinīgi vērtē to, ka ģenerāldirektori ir atkārtoti pārskatījuši ilgtermiņa līgumu sarakstu;

               34.

               aicina ģenerāldirektorātus divkāršot centienus, lai viņu pārskati neaprobežotos tikai ar kopēju struktūru, bet ietvertu arī salīdzināmu informāciju nolūkā palielināt šo pārskatu uztveramību;

               35.

               atzinīgi vērtē to, ka iekšējais revidents un attiecīgie dienesti ir vienojušies par tādu rīcības plānu īstenošanu, kuru mērķis ir efektīvas iekšējās kontroles sistēmas (Internal Control Framework) ieviešana Parlamentā; šajā sakarībā tika nolemts 2003. un 2004. gadā īstenot 452 atsevišķas darbības; konstatē, ka no šīm 452 darbībām 2006. gadā 225 tika īstenotas pilnībā un 121 – daļēji; atzīmē arī, ka iekšējais revidents identificēja 20 “noteicoša rakstura” darbības, kas attiecas uz augstam riskam pakļautām jomām; pieņem zināšanai administrācijas paziņojumu, ka šajā posmā no 20 minētajām darbībām 18 jau ir īstenotas un ka iekšējais revidents tās pārbaudīs otrās pārbaudes revīzijas laikā 2008. gadā;

         Publiskais iepirkums

               36.

               atgādina, ka saskaņā ar Finanšu regulas īstenošanas kārtības (19) 54. un 119. pantu institūcijas iesniedz budžeta lēmējinstitūcijai pārskatus par apstiprinātajām procedūrām un tiem līgumiem, uz kuriem neattiecas publiskā iepirkuma direktīvas; atgādina arī, ka Oficiālajā Vēstnesī tiek publicēts to līgumslēdzēju saraksts, ar kuriem noslēgto līgumu vērtība pārsniedz EUR 50 000, bet ir mazāka par minētajās direktīvās noteikto slieksni, un ka institūciju tīmekļa vietnēs publicē līgumus, kuru vērtība ir robežās no EUR 13 800 līdz EUR 50 000;

               37.

               konstatē, ka gada pārskatā iekļauta šāda informācija par 2006. gadā noslēgtajiem līgumiem:

                           Līguma veids

                           Skaits
                           (iekavās 2005. g. skaitļi)

                           Īpatsvars, %
                           (iekavās 2005. g. skaitļi)

                           Summa, EUR
                           (iekavās 2005. g. skaitļi)

                           Īpatsvars, %
                           (iekavās 2005. g. skaitļi)

                           Pakalpojumi

                           199 (199)

                           69 (64)

                           67 315 809
                           (89 551 639)

                           23 (44)

                           Preču piegādes

                           56 (53)

                           20 (17)

                           61 441 090
                           (29 036 604)

                           21 (14)

                           Darbi

                           31 (48)

                           11 (15)

                           20 026 192
                           (13 763 856)

                           7 (7)

                           Nekustamais īpašums

                           1 (12)

                           0 (4)

                           143 125 000
                           (73 149 658)

                           49 (35)

                              Kopā

                           287 (312)

                           100

                           291 908 091
                           (205 501 756)

                           100

               38.

               konstatē, ka 2006. gadā noslēgto publiskā iepirkuma līgumu (neskaitot līgumus nekustamā īpašuma jomā, kurus slēdz, izmantojot sarunu procedūru, – ēku iegāde Strasbūrā – EUR 143 125 000 vērtībā) sadalījums pēc izmantotās procedūras veida bija šāds:

                           Procedūras veids

                           Skaits
                           (iekavās 2005. g. skaitļi)

                           Īpatsvars, %
                           (iekavās 2005. g. skaitļi)

                           Summa, EUR
                           (iekavās 2005. g. skaitļi)

                           Īpatsvars, %
                           (iekavās 2005. g. skaitļi)

                           Vidējā summa
                           (iekavās 2005. g. skaitļi)

                           Atklātā

                           73 (64)

                           25 (21)

                           93 681 193
                           (94 187 176)

                           62 (71)

                           1 283 304
                           (1 471 675)

                           Ierobežojošā

                           84 (112)

                           30 (37)

                           7 044 607
                           (26 676 276)

                           5 (20)

                           83 863
                           (238 181)

                           Sarunu

                           129 (124)

                           45 (42)

                           48 057 291
                           (11 488 646)

                           33 (9)

                           372 537
                           (92 650)

                              Kopā

                           286 (300)

                           100

                           148 783 091
                           (132 352 098)

                           100

                           520 220
                           (441 174)

               39.

               atzīmē, ka 2006. gadā tika noslēgti 128 līgumi, kuru vērtība pārsniedz EUR 50 000, un 159 līgumi, kuru vērtība ir robežās no EUR 13 800 līdz EUR 50 000; uzsver, ka šie skaitļi parāda, ka līgumi, kuru vērtība nepārsniedz EUR 50 000, veido tikai 1,7 % no līgumu kopējās vērtības un 55 % no Parlamenta noslēgto līgumu skaita;

               40.

               konstatē, ka vērtības izteiksmē 67 % līgumu tika noslēgti, izmantojot atklāto un ierobežojošo procedūru (attiecīgi: 62 un 5 %); tomēr pauž nožēlu, ka vērtības izteiksmē 33 % līgumu tika noslēgti, pamatojoties uz sarunu procedūru; prasa ģenerālsekretāram paskaidrot šo pieaugumu salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu;

               41.

               tomēr atzīmē, ka Finanšu regulas īstenošanas kārtības 54. pantā paredzētā salīdzināšana (starp n gadā un n-1 gadā deleģētā kredītrīkotāja piešķirto līgumu skaitu) 2006. gadā nebija iespējama šajā gadā izdarīto reglamentējošo grozījumu dēļ, kuri attiecas tikai uz līgumiem, kas stājās spēkā ar 22. augustu; Parlaments 2006. gadā sarunu procedūru izmantoja 74 līgumu noslēgšanai (2005. gadā – 136 līgumiem);

               42.

               atgādina, ka iekšējais revidents iestādes mērogā veica publiskā iepirkuma procedūru revīziju; atzinīgi vērtē starp iekšējo revidentu un attiecīgajiem dienestiem panākto vienošanos par plašu rīcības plānu, kas paredz īstenot 144 atsevišķas darbības; atzinīgi vērtē to, ka viens no galvenajiem uzdevumiem, kas ierakstīti iekšējā revidenta 2008. gada darba programmā, ir publiskā iepirkuma procedūru jauna revīzija nolūkā pārbaudīt sasniegto progresu;

               43.

               prasa ģenerālsekretāram izklāstīt progresu, kas sasniegts publiskā iepirkuma līgumu datubāzes izveidē saskaņā ar Finanšu regulas 95. pantu; atzīmē arī to, ka pārskatītajā Finanšu regulā paredzēts, ka jāizveido visām institūcijām viena centrālā datubāze, ko pārvalda Komisija;

         Politiskās grupas (kontu un procedūru pārskatīšana – budžeta 4 0 0 0. postenis)

               44.

               atkārtoti apstiprina, ka politiskās grupas ir atbildīgas par to apropriāciju pārvaldību un izlietojumu, kuras tām piešķirtas no Parlamenta budžeta, un ka Parlamenta Iekšējās revīzijas dienesta darbības joma neattiecas uz 4 0 0 0. posteņa apropriāciju izmantošanas nosacījumiem;

               45.

               atzinīgi vērtē to, ka politiskās grupas Parlamenta tīmekļa vietnē ir publicējušas savus ārējās revīzijas pārskatus un 2006. gada finanšu pārskatus;

               46.

               atzīmē, ka 2006. gadā budžeta 4 0 0 0. postenī ierakstīto apropriāciju izlietojums bija šāds:

                              (tūkst. EUR)

                           2006. gada budžetā pieejamā summa

                           70 900

                           Pie politiskajām grupām nepiederošie deputāti

                           1 644

                           Grupām pieejamās summas

                           69 256

                           Grupa

                           No Parlamenta budžeta piešķirtie līdzekļi

                           Politiskās grupas pašu līdzekļi un pārnestās apropriācijas

                           Izdevumi 2006. gadā

                           Pieejamo apropriāciju izlietojuma līmenis

                           Pārnesuma maksimālā summa (20)

                           Pārnesumi uz 2007. gadu

                              PPE-DE

                           18 088

                           7 203

                           16 345

                           64,6 %

                           9 044

                           8 947

                              PSE

                           13 989

                           6 934

                           14 191

                           67,8 %

                           6 995

                           6 732

                              ELDR/ALDE

                           6 526

                           3 145

                           6 383

                           66,1 %

                           3 263

                           3 263

                              Verts/ALE

                           2 836

                           1 157

                           2 716

                           68,0 %

                           1 418

                           1 278

                              GUE/NGL

                           2 582

                           1 265

                           3 189

                           77,5 %

                           1 426

                           928

                              UEN

                           1 896

                           454

                           1 863

                           79,3 %

                           948

                           487

                              IND/DEM

                           2 034

                           875

                           1 912

                           65,7 %

                           1 017

                           997

                              NI

                           1 384

                           260

                           1 222

                           74,3 %

                           692

                           136

                              Kopā

                           49 606

                           21 294

                           47 821

                           67,4 %

                           24 803

                           22 767

               47.

               konstatē, ka ārējie revidenti ir apstiprinājuši politisko grupu pārskatu atbilstību spēkā esošajiem noteikumiem un starptautiskajiem grāmatvedības standartiem;

               48.

               atzīmē, ka politiskās grupas vidēji izlietojušas tikai 67,4 % no tām pieejamām apropriācijām (salīdzinājumam 2005. gadā – 66 %, 2004. gadā – 74 %);

               49.

               atzīmē, ka 2007. gada 9. jūlijā Prezidijs izskatīja politisko grupu pārskatus par budžeta izpildi un attiecīgo revidentu sagatavotos pārskatus; šajā kontekstā atzīmē, ka Prezidijs ir uzdevis kredītrīkotājam sākt neizlietoto apropriāciju atgūšanu no ALDE grupas EUR 25 403,77 apmērā, jo šo summu nebija iespējams pārnest;

         Eiropas līmeņa politiskās partijas

               50.

               konstatē, ka, slēdzot 2006. finanšu gadu, kontu stāvoklis bija šāds:
               2006. gada budžeta izpilde saskaņā ar vienošanos

                              (EUR)

                           Partija (21)

                           Pašu līdzekļi

                           EP kopējās subsīdijas

                           Kopējie ieņēmumi

                           Subsīdijas, % no attaisnotiem izdevumiem (maks. 75 %)

                              PPE

                           1 106 891,41

                           2 914 059,56

                           4 020 950,97

                           72,5

                              PSE

                           932 781,81

                           2 580 000,00

                           3 512 781,81

                           71,49

                              ELDR

                           340 782,87

                           883 500,00

                           1 224 282,87

                           71,97

                              EFGP

                           240 204,29

                           581 000,00

                           821 204,29

                           71,20

                              GE

                           172 875,00

                           439 018,54

                           611 893,54

                           71,82

                              PDE

                           55 189,84

                           163 570,75

                           218 760,59

                           75

                              AEN

                           49 385,00

                           144 808,81

                           194 193,81

                           74,57

                              ADIE

                           59 513,36

                           125 016,22

                           184 529,58

                           75

                              EFA

                           69 665,67

                           220 913,67

                           290 579,34

                           75

                              EUD

                           47 597,22

                           29 670,24

                           77 267,46

                           62,59

                              Kopā

                           3 074 886,47

                           8 081 557,78

                           11 156 444,25

                           72,13

               51.

               uzsver, ka ārējie revidenti ir apstiprinājuši partiju pārskatu atbilstību noteikumiem, kas izklāstīti 6., 7., 8. un 10. pantā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 4. novembra Regulā (EK) Nr. 2004/2003 par noteikumiem, kas attiecas uz Eiropas līmeņa politiskajām partijām un to finansēšanu (22), un ka šie pārskati patiesi un ticami atspoguļo politisko partiju finanšu stāvokli, slēdzot 2006. finanšu gadu;

               52.

               atzinīgi vērtē to, ka Eiropas līmeņa partijas ir sasniegušas augstu piešķirto apropriāciju izlietojuma līmeni;

               53.

               tomēr konstatē, ka kredītrīkotājam tika uzdots:

                           —

                           sākt līdzekļu pārpalikuma atgūšanu EUR 248 953,91 apmērā no PDE partijas, EUR 215 498,59 apmērā no AEN, EUR 69 317,14 apmērā no ADIE un EUR 24 799,11 apmērā no EUD,

                           —

                           sākt līdzekļu pārpalikuma atgūšanu EUR 121 670,10 apmērā no EUD un EUR 70 902,64 apmērā no ADIE saistībā ar neatbilstību Regulas (EK) Nr. 2004/2003 3. panta 1. punkta b) apakšpunktam;

               54.

               lūdz ģenerālsekretāru ziņot, vai visas attiecīgās summas ir atgūtas;

               55.

               atzīmē, ka iekšējais revidents pārbaudīja, kā tiek īstenoti noteikumi par iemaksām Eiropas līmeņa politiskajām partijām, un 2007. gada augustā izdeva attiecīgu pārskatu; atzinīgi vērtē to, ka tā rezultātā tika izstrādāts detalizēts rīcības plāns, ko apstiprināja administrācija; pieprasa, lai šīs revīzijas rezultāti tiktu ņemti vērā 2007. gada budžeta izpildes apstiprināšanā;

               56.

               atzīmē, ka, sākot no 2008. gada, Eiropas līmeņa politisko partiju var finansēt no Eiropas Parlamenta budžeta 85 % apmērā (līdz 2007. gada beigām 75 % apmērā); uzsver, ka šāds Parlamenta subsīdiju līmenis paaugstina partiju atbildību par savām darbībām;

         Parlamentārās palīdzības piemaksa

               57.

               pieņem zināšanai Revīzijas palātas konstatējumu un kritiku par nepilnībām Prezidija izveidotajā reglamentējošajā pamatsistēmā un to, ka lielākā daļa summu, kuras Parlamenta deputātiem pārskaitītas parlamentārās palīdzības piemaksas veidā, vēlāk nav tikušas pamatotas ar pietiekamiem attiecīgos izdevumus apliecinošiem dokumentiem; tajā pašā laikā atzīst Prezidija un administrācijas 2007. gadā īstenotos centienus šīs situācijas uzlabošanai: atzinīgi vērtē administrācijas informāciju, ka 2007. gada beigās tā bija saņēmusi 99 % no apliecinošajiem dokumentiem par 2006. gadu;

               58.

               tomēr konstatē, ka par 2004. un 2005. gadu administrācija spējusi iegūt tikai attiecīgi 57 % un 51 % no pieprasītajiem dokumentiem; šajā kontekstā atzīmē politisko lēmumu 2006. gada 13. decembrī pieņemtos noteikumus piemērot retroaktīvi laikposmam no 2004. līdz 2005. gadam;

               59.

               attiecībā uz deputātu pienākumu iesniegt apliecinošos dokumentus parlamentārās palīdzības piemaksas izmantošanai pauž vēlmi, lai visi deputāti saņemtu paziņojumu, kurā būtu precizēts, vai viņiem administrācijai vēl ir jāiesniedz apliecinoši dokumenti par 2004. un 2005. gadu vai arī viņu lieta ir kārtībā;

               60.

               aicina administrāciju pareizi un konsekventi piemērot Noteikumus par Eiropas Parlamenta deputātu izdevumiem un piemaksām (23) un precīzi un nekavējoties konstatēt jebkādus pārkāpumus un nepilnības;

               61.

               prasa administrācijai izveidot procedūru, kas paredz efektīvāku un skaidrāku paziņojumu sniegšanu deputātiem, apliecinošo dokumentu iesniegšanas termiņa sistemātisku ievērošanu, kā to nosaka Noteikumi par Eiropas Parlamenta deputātu izdevumiem un piemaksām, lai nodrošinātu, ka šie dokumenti tiek iesniegti atbilstoši procedūrai un Revīzijas palātas gada pārskata sastādīšanas obligātajam grafikam, un galīgo apstiprinājumu deputātiem, kad to lieta ir slēgta;

               62.

               mudina Prezidija darba grupu Parlamenta deputātu nolikuma jautājumos iesniegt secinājumus, lai varētu ātri un atbilstīgi reaģēt uz iekšējā revidenta pārskatā par parlamentārās palīdzības piemaksām formulētajiem konstatējumiem; ņemot vērā šīs darba grupas paveikto un saistībā ar jaunajiem noteikumiem, kas jāizstrādā kompetentajām politiskajām struktūrām, uzsver administrācijas pienākumu pārliecināties, ka parlamentārās palīdzības piemaksa tiek piešķirta saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības un likumības un pareizības principiem; apzinās problēmas un grūtības parlamentārās palīdzības piemaksas saskaņošanā ar sociālajiem un nodokļu tiesību aktiem katrā no 27 dalībvalstīm; prasa, lai nekavējoties tiktu sāktas nepieciešamās sarunas ar dalībvalstīm un Beļģijas valsti; pieprasa, lai šī bez šaubām sarežģītā procedūra nekavētu jaunu parlamentārās palīdzības piemaksas noteikumu vienlaicīgu īstenošanu;

               63.

               atzīmē, ka iekšējā revidenta pārskatā ieteikta deputātu palīgu nodarbinātības nosacījumu attīstība divos posmos: sākumā palīga(-u) un deputāta līgumattiecības sistemātiski pamatotos uz darba līgumu, kurā izmantots uzlabots obligātā līguma modelis; pēc tam palīgi būtu jāintegrē to darbinieku kategorijā, kuriem piemēro Eiropas Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību;

               64.

               norāda, ka deputātiem sniedzamās palīdzības jomā nepieciešama elastība un mobilitāte, vienlaicīgi saskaņā ar atbilstīgajiem Eiropas tiesību aktiem jaunajā palīgu nolikumā nosakot algas un sociālo tiesību obligātos standartus;

               65.

               norāda uz Priekšsēdētāju konferences un Prezidija vienbalsīgajiem attiecīgi 2008. gada 6. un 10. marta lēmumiem, kuros:

                           —

                           administrācija tiek aicināta nodrošināt iekšējo noteikumu par parlamentārās palīdzības izdevumu atmaksu konsekventu piemērošanu,

                           —

                           ģenerālsekretāram piešķirtas pilnvaras sazināties ar Komisiju un Padomi, lai nodrošinātu, ka tiek izstrādāti jauni noteikumi par deputātu palīgiem, mainot noteikumus par līgumdarbiniekiem, bet vienlaikus saglabājot iespēju deputātiem pieņemt palīgus un neatkarīgi noteikt viņu algas apmēru,

                           —

                           uzdots Prezidija darba grupai par Deputātu nolikumu, Palīgu nolikumu un pensiju fondu steidzamā kārtā detalizēti izvērtēt pašreizējo noteikumu piemērošanu un, ņemot vērā jautājuma svarīgumu, sniegt priekšlikumus par šo noteikumu grozījumiem, ko tā uzskata par vajadzīgajiem,

                     uzstāj, ka minētajā darba grupā kā novērotājs jāiesaista kāds no Budžeta kontroles komitejas locekļiem, jo šī komiteja ir atbildīga par budžeta izpildes apstiprināšanu; šajā kontekstā atgādina Prezidijam savus komentārus par I iedaļu – Eiropas Parlaments, kuri izklāstīti 2007. gada 25. oktobra rezolūcijā par Eiropas Savienības 2008. finanšu gada vispārējā budžeta projektu (24) un 2006. gada 26. septembra rezolūcijā ar komentāriem, kas ir neatņemama daļa no lēmuma par Eiropas Savienības 2004. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, I iedaļa – Eiropas Parlaments (25); prasa kompetentajām iestādēm līdz 2008. gada beigām sniegt Budžeta kontroles komitejai ziņojumu par sasniegto progresu;

               66.

               it īpaši uzstāj, ka:

                           —

                           saskaņā ar iepriekš minētās 2006. gada 26. septembra rezolūcijas 76. punktu Parlamentam būtu jāslēdz pamatlīgumi tikai ar tiem uzņēmumiem dalībvalstīs, kas atbilstīgi spēkā esošajiem attiecīgās valsts tiesību aktiem specializējušies tādu nodokļu un sociālās nodrošināšanas jautājumu pārvaldībā, kuri saistīti ar darba līgumiem, un sagaida, ka administrācija līdz 2008. gada 1. septembrim noteiks grafiku šā punkta pilnīgai īstenošanai,

                           —

                           ņemot vērā, ka iekšējās revīzijas atklātās nepilnības galvenokārt attiecas uz līgumiem, kas noslēgti ar pakalpojumu sniedzējiem, šo līgumu slēgšana īslaicīgi, līdz tiek rasts pastāvīgs risinājums, jāpārvalda pilnvarotājiem maksātājiem dalībvalstīs; pilnvarotājiem maksātājiem jābūt atbildīgiem par līgumu, kas tiek slēgti ar pakalpojumu sniedzējiem, atbilstību attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem nodokļu un sociālās drošības jomā un Noteikumiem par Eiropas Parlamenta deputātu izdevumiem un piemaksām (pēdējos vēl ir jāizdara nepieciešamie grozījumi); nedrīkst apstiprināt nevienu tādu līgumu ar pakalpojumu sniedzēju, kurš neatbilst šiem noteikumiem,

                           —

                           administrācijai jānodrošina tādi apstākļi, lai tā varētu Revīzijas palātai uzrādīt, cik lielu summu un kādos apstākļos deputāti samaksājuši saviem palīgiem, pilnvarotājiem maksātājiem un pakalpojumu sniedzējiem,

                           —

                           nedrīkst pieņemt darbā deputātu radiniekus,

                           —

                           dalībvalstu tiesību aktu un/vai (pārskatīto) Noteikumu par Eiropas Parlamenta deputātu izdevumiem un piemaksām neievērošanas gadījumā jāpārtrauc attiecīgie maksājumi automātiski un jāatgūst nepamatoti samaksātās summas;

               67.

               aicina oficiāli iesniegt Eiropas Parlamenta deputātu nolikuma piemērošanas kārtību (26), kam ir finansiāla ietekme, Budžeta kontroles komitejai iepriekšējam atzinumam;

               68.

               atzinīgi vērtē to, ka Prezidijs 2006. gada 25. septembrī apstiprināja Eiropas Parlamenta deputātu palīgu un deputātu praktikantu Codex un ka visi deputāti saņēma šā dokumenta kopiju;

               69.

               prasa ģenerālsekretāram līdz 2008. gada beigām informēt Budžeta kontroles komiteju par izdoto atgūšanas rīkojumu skaitu un iesaistīto līdzekļu summu;

         Brīvprātīgais pensiju fonds

               70.

               konstatē, ka 2006. gada novembrī Brīvprātīgajā pensiju fondā bija 659 dalībnieki; konstatē, ka fonda ikmēneša iemaksa uz vienu deputātu bija EUR 3 354,21 un tās struktūra bija šāda: viena trešdaļa jeb EUR 1 118,07 ir deputātu maksātā un no piemaksas par vispārējiem izdevumiem atvilktā summa un divas trešdaļas jeb EUR 2 236,14 – Parlamenta pārskaitītā summa;

               71.

               vērš uzmanību uz iepriekš minētās 2007. gada 24. aprīļa rezolūcijas punktiem par pārredzamību un ienākumu avotiem;

               72.

               uzsver, ka Brīvprātīgā pensiju fonda aktuārdeficīts (kas pastāv kopš 2001. gada) samazinājies no EUR 43 756 745 2004. gadā un EUR 28 875 471 2005. gadā līdz EUR 26 638 000 2006. gadā, tādējādi uzlabojot aktuārfinansējuma līmeni (76,8 % 2004. gadā, 86,1 % 2005. gadā un 88,4 % 2006. gadā); uzsver, ka pēdējos piecos gados akciju tirgus ir bijis ļoti nestabils un ka tādēļ nav iespējams droši noteikt, kādā virzienā mainīsies fonda aktuārdeficīts; šajā kontekstā uzsver, ka fonds 73 % ir ieguldījis akcijās; norāda, ka fonda pārvaldītājiem līdz 2008. gada 15. martam jāatjaunina aktuārdeficīta rādītājs 2007. gada decembra beigās;

               73.

               vērš Prezidija uzmanību uz 2007. gada 24. aprīļa rezolūcijas 84. punktu, saskaņā ar kuru tika noteikts, ka pēc Parlamenta deputātu nolikuma stāšanās spēkā Brīvprātīgajam pensiju fondam ir jāaprobežojas ar to tiesību nodrošināšanu, kuras iegūtas līdz 2009. gada jūnijam, kas nozīmē to, ka ne pašreizējie deputāti, ne pārējie fonda dalībnieki nevarēs turpināt iemaksu veikšanu šajā fondā;

               74.

               pauž pārsteigumu par 2008. gada 13. marta Priekšsēdētāju konferences ieteikumu pēc apspriešanās ar Prezidija darba grupu Parlamenta deputātu nolikuma, palīgu un pensiju fonda jautājumos, proti, ka pēc Parlamenta deputātu nolikuma stāšanās spēkā Brīvprātīgās pensiju shēmas dalībnieki vēl aizvien var pieprasīt jaunas tiesības uz pensiju; saskaņā ar rezolūcijām par 2004. un 2005. finanšu gada Parlamenta budžeta izpildes apstiprināšanu atgādina Prezidijam kā lēmējstruktūrvienībai šajā Parlamenta politiskās gribas izpausmes jomā, ka pēc Parlamenta deputātu nolikuma stāšanās spēkā Brīvprātīgā pensiju fonda darbība ir pakāpeniski un efektīvi jāpārtrauc un tai ir jāaprobežojas ar iepriekš iegūto tiesību uz pensiju nodrošināšanu; uzstāj, ka attiecīgajai Prezidija darba grupai jāsagatavo nepieciešamie pasākumi saskaņā ar Parlamenta lēmumiem;

         Gatavošanās Lisabonas līguma īstenošanai

               75.

               atgādina, ka 2006. gadā Parlaments vēlējās “(..) izskatīt, vai ir jāpārveido administratīvās struktūras un vai vajadzīgs papildu atbalsts pamatdarbībai, lai optimāli organizētu iestādes darbu (..)” (27); atgādina arī, ka vienlaikus Parlaments uzskatīja, “(..) ka, tā kā ir palielinājusies Eiropas Parlamenta atbildība ar likumdošanu saistīto lēmumu pieņemšanā, jāpiešķir ievērojami vairāk līdzekļu, lai veicinātu šā pamatuzdevuma pildīšanu (..)” (28);

               76.

               atzīmē administrācijas atbildi uz jautājumu, kā tiek īstenots Iestāžu nolīgums par tiesību aktu labāku izstrādi;

               77.

               atgādina arī, ka Lisabonas līgums ievērojami paplašina koplēmuma procedūras piemērošanas jomu un ka tā kļūs par tipveida likumdošanas procedūru; no tā izriet, ka Parlaments kļūs par līdzvērtīgu likumdevēju attiecībā uz 95 % ES tiesību aktu;

               78.

               šajā sakarībā prasa administrācijai līdz 2008. gada 30. novembrim iesniegt:

                           —

                           Parlamenta (ierēdņu un citu darbinieku) amatu sarakstu pēc pakāpes, ģenerāldirektorāta, tautības un dzimuma, kā arī novērtējumu,

                           —

                           analīzi par pētījumiem paredzēto līdzekļu izlietojumu ģenerāldirektorātos;

               79.

               atgādina, ka 2007. gada budžeta procedūras laikā Eiropas Parlaments uzaicināja Komisiju veikt vidēja termiņa novērtējumu attiecībā uz vajadzībām pēc personāla un sniegt detalizētu ziņojumu par atbalsta darbiniekiem un koordinācijas funkcijām; aicina administrāciju, pamatojoties uz šo informāciju un izmantojot tos pašus instrumentus, novērtēt Parlamenta amatu sarakstu; vēlas, lai Budžeta kontroles komitejai 2007. gada budžeta izpildes apstiprināšanas nolūkā savlaicīgi tiktu iesniegts novērtējuma ziņojums; šajā kontekstā vēlas zināt, cik ir ierēdņu un pārējo darbinieku, kuru darba pienākumos ietilpst palīdzība deputātiem likumdošanas darbā, cik darbinieku palīdz parlamentārajām delegācijām un cik darbinieku Parlamentam nodrošina administratīvo atbalstu;

         Paveiktais pēc 2005. gada budžeta izpildes apstiprināšanas

               80.

               atzinīgi vērtē to, ka no EUR 203 000 000 2002. gadā līdz EUR 155 000 000 2007. gadā samazinājušās novērtētās darbības izmaksas, kas saistītas ar prasību uzturēt vairākas darba vietas; uzsver, ka piecu gadu laikā šis samazinājums veido gandrīz 24 %; aicina administrāciju turpināt racionalizācijas procesu; uzsver, ka prasība uzturēt vairākas darba vietas ir noteikta līgumos; uzskata, ka starp šīm darba vietām jāpanāk optimāla koordinācija; uzsver, ka pilsoņi nesaprot, kāpēc Parlamentam jāuztur trīs darba vietas;

               81.

               atzīmē administrācijas atbildi (29) attiecībā uz iespēju izveidot ES nekustamā īpašuma aģentūru, kurā norādīts, ka viena liela biroja izveide, kas būtu saistīta ar telpu būvniecību un uzturēšanu Eiropas Savienības institūciju vajadzībām, neatbilst paustajām taupības un labākas pārvaldības vēlmēm; tajā pašā laikā konstatē, ka ir nepieciešama ciešāka sadarbība;

               82.

               atzīmē, ka nav panākts nekāds progress sarunās ar Beļģijas valdību par zemi, uz kuras atrodas D4 un D5 ēkas, un tās nākotni; prasa par nekustamā īpašuma politiku atbildīgajam priekšsēdētāja vietniekam pēc iespējas drīzāk sākt sarunas ar jauno Beļģijas valdību;

               83.

               atzīmē progresu, kas sasniegts, reaģējot uz Parlamenta prasību izstrādāt Kioto + plānu; atgādina, ka Prezidijs 2007. gada 18. jūnijā:

                           —

                           aicināja ģenerālsekretāru izsludināt piedāvājumu konkursu Eiropas Parlamenta izraisītās CO2 emisijas novērtēšanai,

                           —

                           pieņēma zināšanai ar vidi saistīto mērķu un nākotnē veicamo pamatdarbību pārskatīšanu, ko veica vadība, un apstiprināja tos,

                           —

                           pieņēma EMAS turpmāko posmu grafiku,

                           —

                           uzdeva ģenerālsekretāram izstrādāt detalizētu rīcības plānu,

                           —

                           nolēma izveidot darba grupu, kura sastāvētu no diviem EMAS procesa beigu posmā nozīmētiem Prezidija locekļiem un kuras uzdevums būtu uzraudzīt CO2 emisiju,

                           —

                           apstiprināja principu, kas paredz EMAS iekļaut visas iniciatīvas vides jomā, un atbalstīja nepieciešamību uzraudzīt līdzekļu pieejamību EMAS uzlabošanai;

               84.

               prasa, lai Budžeta kontroles komiteja tiktu informēta par jebkādu citu sasniegto progresu;

         Daudzvalodība

               85.

               uzsver pieaugošo nozīmi, kāda deputātu parlamentārajā darbā ir Rīcības kodeksam attiecībā uz daudzvalodību; pauž bažas par to, ka abos 2006. gada pusgada pārskatos par šā rīcības kodeksa īstenošanu ir uzrādīti trūkumi mutiskās tulkošanas pakalpojumu izmantošanas efektivitātes jomā; tādējādi konstatē, ka pieejamās apropriācijas nav piešķirtas visekonomiskākajā veidā un ka šis trūkums galvenokārt attiecas uz Parlamenta komitejām, delegācijām un politiskajām grupām; tāpēc, ņemot vērā 2006. gada 5. septembrī pieņemto ziņojumu par daudzvalodību, prasa ģenerālsekretāram kopīgi ar pakalpojuma izmantotājiem rast risinājumu šai situācijai;

         Informācijas un komunikācijas politika

               86.

               atgādina, ka saistībā ar Parlamenta informācijas un komunikācijas politiku tika paplašinātas esošās darbības un izveidoti jauni informācijas instrumenti, kas būtiski ietekmēja 2006. gada budžetu (apmeklētāju centri, Web TV, audiovizuālais aprīkojums); prasa ģenerālsekretāram līdz 2008. gada jūlija beigām sniegt pārskatu par informācijas un komunikācijas politikas īstenošanu un novērtējumu;

         Informācijas tehnoloģija

               87.

               uzsver informācijas tehnoloģijas nozīmi vispār un it īpaši Eiropas Parlamenta darbā; pauž nožēlu, ka veiktie uzlabojumi galvenokārt attiecas uz iestādes aprakstu internetā un iekštīklā, nevis uz iespēju atvieglot un padarīt efektīvāku likumdošanas darbu;

         Dažādi

               88.

               prasa ģenerālsekretāram nosūtīt Budžeta kontroles komitejai visu to Prezidija, tai skaitā tā darba grupu, un Priekšsēdētāju konferences ziņojumu kopiju, kuriem ir finansiāla ietekme;

               89.

               atzīmē, ka 2007. gadā tika atrisināta lieta saistībā ar starpību BEF 4 136 125 apmērā starp naudas līdzekļiem kasē un attiecīgajiem grāmatvedības ierakstiem 1982. gadā un līdz ar to tā tiks ņemta vērā 2007. gada budžeta izpildes apstiprināšanā;

         Secinājumi ziņojuma projekta apspriešanai komitejā

               90.

               atkārtoti vērš uzmanību uz budžeta prioritāšu nozīmīgumu budžeta izpildes apstiprināšanas procedūrā un vienlaikus uzskata, ka šīs procedūras iznākums ir būtiski svarīgs budžeta procedūrai; tāpēc atzinīgi vērtē to, ka saskaņā ar Lisabonas līgumu cieša Budžeta komitejas un Budžeta kontroles komitejas sadarbība kļūs vēl nozīmīgāka;

               91.

               atzinīgi vērtē 2006. gada budžeta prioritāšu īstenošanā panākto progresu; tomēr turpinās meklēt veidus, kā panākt visu prioritāšu īstenošanu;

               92.

               atzīmē iekšējā revidenta (konfidenciālo) ziņojumu par parlamentārās palīdzības piemaksām, kurā pētīti iekšējās kontroles pasākumi šajā jomā un izvirzīti iespējamie uzlabojumi; uzsver, ka administrācija visos ziņojuma projekta sagatavošanas posmos pilnībā un atklāti sadarbojās ar referentu; turklāt uzsver, ka Eiropas Krāpšanas apkarošanas birojs un Revīzijas palāta tika uzaicināti izskatīt iekšējā revidenta ziņojumu un rīkoties atbilstīgi saviem secinājumiem; pauž nožēlu par Reglamentā noteikto konfidencialitātes noteikumu pārkāpšanu un slepenas informācijas personisku un politisku interpretējumu publicēšanu; uzskata, ka šie interpretējumi sniedz nepatiesu priekšstatu par ziņojuma mērķiem un secinājumiem;

               93.

               aicina kompetentās struktūrvienības īstenot atbilstīgus pasākumus, lai līdz 2007. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanas procedūras uzsākšanai saskaņā ar Reglamenta VII pielikuma A iedaļas 1. punkta ceturto daļu plenārsēdē varētu pieņemt noteikumus par konfidenciālu dokumentu administratīvo apstrādi, kurus Prezidijs apstiprināja 2006. gada 13. novembrī;

               94.

               pauž nožēlu par progresa trūkumu sarunās ar Beļģijas valdību par zemi, uz kurām atrodas D4 un D5 ēkas, un teritorijas sagatavošanu komunikāciju pievadei; mudina Beļģijas valdību ievērot stingro politisko apņemšanos, ko tā izteikusi Parlamentam.

      (1)  OV L 78, 15.3.2006.

      (2)  OV C 274, 15.11.2007., 1. lpp.

      (3)  OV C 318, 29.12.2007.

      (4)  OV C 273, 15.11.2007., 1. lpp.

      (5)  OV C 274, 15.11.2007., 130. lpp.

      (6)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (7)  PE 349.540/Bur/ann/def.

      (8)  OV C 320 E, 15.12.2005., 156. lpp.

      (9)  OV C 273, 15.11.2007., 10.6. punkts.

      (10)  OV L 177, 6.7.2007., 3. lpp.

      (11)  OV L 187, 15.7.2008., 3. lpp.

      (12)  Eiropas Parlamenta 2005. gada 28. septembra Lēmums 2005/684/EK, Euratom, ar ko pieņem Eiropas Parlamenta deputātu nolikumu (OV L 262, 7.10.2005., 1. lpp.).

      (13)  EK līguma 276. panta 1. punkts.

      (14)  OV C 320 E, 15.12.2005., 156. lpp.

      (15)  OV C 318, 29.12.2007., 3. lpp.

      (16)  OV C 273, 15.11.2007., 10.6. punkts.

      (17)  OV C 273, 15.11.2007., 10.12. punkts.

      (18)  2007. gada 24. aprīļa rezolūcijas 5. punkts.

      (19)  Komisijas 2002. gada 23. decembra Regula (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (OV L 357, 31.12.2002., 1. lpp.).

      (20)  Saskaņā ar 2.1.6. punktu Noteikumos par budžeta 4 0 0 0. postenī paredzēto apropriāciju izlietojumu.

      (21)  PPE: Eiropas Tautas partija; PSE: Eiropas Sociālistu partija; ELDR: Eiropas Liberāļu, demokrātu un reformistu partija; EFGP: Eiropas Zaļo partiju konfederācija; GE: Eiropas Kreiso spēku partija; PDE: Eiropas Demokrātu partija; AEN: Nāciju Eiropas apvienība; ADIE: Eiropas Neatkarīgo demokrātu apvienība; EFA: Eiropas Brīvā apvienība; EUD: ES Demokrāti.

      (22)  OV L 297, 15.11.2003., 1. lpp.

      (23)  2007. gada 1. marta dokuments PE 113.116/BUR./rev. XXIV/03-2007.

      (24)  Pieņemtie teksti, P6_ TA(2007)0474, īpaši 23. un 24. punkts.

      (25)  OV L 177, 6.7.2007., 3. lpp., 73.–79. punkts.

      (26)  PE 388.087/BUR/GT/REV 10.

      (27)  OV C 320 E, 15.12.2005., 156. lpp., 19. punkts.

      (28)  OV C 320 E, 15.12.2005., 156. lpp., 20. punkts.

      (29)  Ģenerālsekretāra 2007. gada 29. oktobra vēstule (317 124).


title: Komiteju skaitliskais sastāvs Eiropas Parlamenta 2009. gada 15. jūlija lēmums par komiteju skaitlisko sastāvu

text:
               19.8.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               CE 224/34

         Trešdiena, 2009. gada 15. jūlijaKomiteju skaitliskais sastāvs
   P7_TA(2009)0001
   Eiropas Parlamenta 2009. gada 15. jūlija lēmums par komiteju skaitlisko sastāvu
   2010/C 224 E/10

      Eiropas Parlaments,
   ņemot vērā Priekšsēdētāju konferences priekšlikumu,
   ņemot vērā 2009. gada 6. maija lēmumu par pastāvīgo komiteju kompetencēm (1),
   ņemot vērā Reglamenta 183. pantu,

               1.

               nolemj, ka komiteju skaitliskais sastāvs ir šāds:

                           I.

                           Ārlietu komiteja: 76 locekļi;

                           II.

                           Attīstības komiteja: 30 locekļi;

                           III.

                           Starptautiskās tirdzniecības komiteja: 29 locekļi;

                           IV.

                           Budžeta komiteja: 44 locekļi;

                           V.

                           Budžeta kontroles komiteja: 29 locekļi;

                           VI.

                           Ekonomikas un monetārā komiteja: 48 locekļi;

                           VII.

                           Nodarbinātības un sociālo lietu komiteja: 50 locekļi;

                           VIII.

                           Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja: 64 locekļi;

                           IX.

                           Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja: 55 locekļi;

                           X.

                           Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komiteja: 39 locekļi;

                           XI.

                           Transporta un tūrisma komiteja: 45 locekļi;

                           XII.

                           Reģionālās attīstības komiteja: 49 locekļi;

                           XIII.

                           Lauksaimniecības un lauku attīstības komiteja: 45 locekļi;

                           XIV.

                           Zivsaimniecības komiteja: 24 locekļi;

                           XV.

                           Kultūras un izglītības komiteja: 32 locekļi;

                           XVI.

                           Juridiskā komiteja: 25 locekļi;

                           XVII.

                           Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja: 55 locekļi;

                           XVIII.

                           Konstitucionālo jautājumu komiteja: 25 locekļi;

                           XIX.

                           Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komiteja: 35 locekļi;

                           XX.

                           Lūgumrakstu komiteja: 35 locekļi;
                           Cilvēktiesību apakškomiteja: 30 locekļi;
                           Drošības un aizsardzības apakškomiteja: 30 locekļi;

               2.

               nolemj, ņemot vērā Priekšsēdētāju konferences 2009. gada 9. jūlija lēmumu par komiteju prezidiju sastāvu, ka komiteju prezidijos var būt ne vairāk kā četri priekšsēdētāja vietnieki;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam informēšanas nolūkā nosūtīt šo lēmumu Padomei un Komisijai.

      (1)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2009)0348.


title: 2014/786/ES: Padomes Lēmums ( 2014. gada 7. novembris ) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības ( Galileo )

text:
               13.11.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 328/49

         PADOMES LĒMUMS
   (2014. gada 7. novembris)
   par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības (Galileo)

      (2014/786/ES)

   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 172. pantu saistībā ar 218. panta 9. punktu,
   ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 2894/94 (1994. gada 28. novembris) par Eiropas Ekonomikas zonas līguma īstenošanas kārtību (1) un jo īpaši tās 1. panta 3. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Līgums par Eiropas Ekonomikas zonu (2) (“EEZ līgums”) stājās spēkā 1994. gada 1. janvārī.

               (2)

               Saskaņā ar EEZ līguma 98. pantu EEZ Apvienotā komiteja var nolemt grozīt inter alia EEZ līguma 31. protokolu.

               (3)

               EEZ līguma 31. protokols ietver noteikumus un kārtību attiecībā uz sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības.

               (4)

               Ir lietderīgi paplašināt EEZ līguma Līgumslēdzēju pušu sadarbību, iekļaujot Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1104/2011/ES (3).

               (5)

               Tādēļ EEZ līguma 31. protokols būtu attiecīgi jāgroza.

               (6)

               Tādēļ Savienības nostāja EEZ Apvienotajā komitejā būtu jābalsta uz pievienoto lēmuma projektu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Nostāja, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz ierosināto grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības, balstās uz EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projektu, kurš pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2014. gada 7. novembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         P. C. PADOAN

      (1)  OV L 305, 30.11.1994., 6. lpp.

      (2)  OV L 1, 3.1.1994., 3. lpp.

      (3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1104/2011/ES (2011. gada 25. oktobris) par noteikumiem par piekļuvi publiskajam regulētajam pakalpojumam, ko sniedz globālā navigācijas satelītu sistēma, kura izveidota saskaņā ar Galileo programmu (OV L 287, 4.11.2011., 1. lpp.).

      PROJEKTS
      EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS Nr. …/2014
      (… gada …),
      ar ko groza EEZ līguma 31. protokolu par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības
      EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,
      ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”) un jo īpaši tā 86. un 98. pantu,
      tā kā:

                  (1)

                  Norvēģija ir piedalījusies un sniegusi finansiālu ieguldījumu darbībās saistībā ar Eiropas globālās navigācijas satelītu sistēmas (GNSS) programmām, kas paredzētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 683/2008 (1), un Norvēģija turpinās piedalīties un sniegt finansiālu ieguldījumu darbībās, kas paredzētas Regulā (ES) Nr. 1285/2013 (2), iekļaujot minētās regulas EEZ līguma 31. protokolā.

                  (2)

                  Norvēģija un Islande ir ieinteresētas visos pakalpojumos, kurus sniedz saskaņā ar Galileo programmu izveidotā sistēma, tostarp publiskajā regulētajā pakalpojumā (“PRP”).

                  (3)

                  Tādēļ ir lietderīgi paplašināt EEZ līguma Līgumslēdzēju pušu sadarbību, iekļaujot Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1104/2011/ES (2011. gada 25. oktobris) par noteikumiem par piekļuvi publiskajam regulētajam pakalpojumam, ko sniedz globālā navigācijas satelītu sistēma, kura izveidota saskaņā ar Galileo programmu (3).

                  (4)

                  Norvēģija var kļūt par PRP dalībnieci, ievērojot Lēmuma Nr. 1104/2011/ES 3. panta 5. punktā minētos nosacījumus.

                  (5)

                  Eiropas Savienības un Norvēģijas Karalistes nolīgumu par drošības procedūrām klasificētas informācijas apmaiņai (4), kas tika parakstīts 2004. gada 22. novembrī, piemēro no 2004. gada 1. decembra.

                  (6)

                  Sadarbības nolīgumu satelītnavigācijas jomā starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm un Norvēģijas Karalisti (5), kas tika parakstīts 2010. gada 22. septembrī, provizoriski piemēro no 2011. gada 1. maija.

                  (7)

                  Tādēļ EEZ līguma 31. protokols būtu jāgroza, lai šī paplašinātā sadarbība varētu notikt,

            IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
      1. pants
      EEZ līguma 31. protokola 1. pantā pēc 8.c punkta iekļauj šādu punktu:

                     “8.d

                                 a)

                                 EBTA valstis piedalās darbībās, ko var īstenot saskaņā ar šādu Savienības aktu:

                                             —

                                                32011 D 1104: Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1104/2011/ES (2011. gada 25. oktobris) par noteikumiem par piekļuvi publiskajam regulētajam pakalpojumam, ko sniedz globālā navigācijas satelītu sistēma, kura izveidota saskaņā ar Galileo programmu (OV L 287, 4.11.2011., 1. lpp.);

                                 b)

                                 EBTA valstis var kļūt par PRP dalībniecēm, ja ar tām ir noslēgti Lēmuma Nr. 1104/2011/ES 3. panta 5. punkta a) un b) apakšpunktā minētie nolīgumi;

                                 c)

                                 EBTA valstu līdzdalību dažādās komitejās un ekspertu grupās, kuras saistītas ar PRP, izklāsta to atbilstošajos reglamentos;

                                 d)

                                 Lēmuma Nr. 1104/2011/ES 10. pantu nepiemēro EBTA valstīm;

                                 e)

                                 šo punktu nepiemēro Lihtenšteinai;

                                 f)

                                 attiecībā uz Islandi šā punkta piemērošanu aptur, līdz EEZ Apvienotā komiteja pieņem citu lēmumu.”

      2. pants
      Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc pēdējā paziņojuma saskaņā ar EEZ līguma 103. panta 1. punktu (6).
      3. pants
      Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

         Briselē,

               EEZ Apvienotās komitejas vārdā –

               priekšsēdētājs

               EEZ Apvienotās komitejas

               sekretāri

         (1)  OV L 196, 24.7.2008., 1. lpp.

         (2)  OV L 347, 20.12.2013., 1. lpp.

         (3)  OV L 287, 4.11.2011., 1. lpp.

         (4)  OV L 362, 9.12.2004., 29. lpp.

         (5)  OV L 283, 29.10.2010., 12. lpp.

         (6)  [Konstitucionālās prasības nav norādītas.] [Konstitucionālās prasības ir norādītas.]


title: Padomes Lēmums 2011/173/KĀDP ( 2011. gada 21. marts ) par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Bosnijā un Hercegovinā

text:
               22.3.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 76/68

         PADOMES LĒMUMS 2011/173/KĀDP
   (2011. gada 21. marts)
   par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Bosnijā un Hercegovinā
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 29. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2010. gada 14. decembrī apstiprināja savu apņemšanos atbalstīt Deitonas/Parīzes Vispārējo pamatlīgumu par mieru un savu gatavību apsvērt priekšlikumus, kuru mērķis ir stiprināt Savienības spēju sekmīgi sadarboties ar Bosniju un Hercegovinu šajā jautājumā.

               (2)

               Šajā kontekstā būtu jāparedz ierobežojoši pasākumi pret dažām fiziskām un juridiskām personām, kuru darbība kaitē Bosnijas un Hercegovinas suverenitātei, teritoriālajai integritātei, konstitucionālajai kārtībai un starptautiskas personas statusam, nopietni apdraud situāciju Bosnijā un Hercegovinā drošības jomā vai kaitē Deitonas/Parīzes Vispārējam pamatlīgumam par mieru un tā pielikumiem.

               (3)

               Ir nepieciešama turpmāka Savienības rīcība, lai īstenotu konkrētus pasākumus,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   1.   Dalībvalstis veic pasākumus, kas nepieciešami, lai liegtu savās teritorijās ieceļot vai to šķērsot personām, kuru darbība:

               a)

               kaitē Bosnijas un Hercegovinas suverenitātei, teritoriālajai integritātei, konstitucionālajai kārtībai un starptautiskas personas statusam;

               b)

               nopietni apdraud situāciju Bosnijā un Hercegovinā drošības jomā; vai

               c)

               kaitē Deitonas/Parīzes Vispārējam pamatlīgumam par mieru un tā pielikumiem, tostarp pasākumiem, kas noteikti, lai šo līgumu īstenotu,

         un personām, kuras ar tām ir saistītas, kā uzskaitīts pielikumā.
   2.   Šā panta 1. punkts neliek dalībvalstij liegt savā teritorijā ieceļot tās valstspiederīgajiem.
   3.   Šā panta 1. punkts neskar gadījumus, kad dalībvalstij ir jāpilda starptautisko tiesību aktu saistības, proti:

               a)

               kad tā ir starptautiskas starpvaldību organizācijas uzņēmējvalsts;

               b)

               kad tā uzņem ANO sasauktu vai tās aizgādībā rīkotu starptautisku konferenci;

               c)

               saskaņā ar daudzpusēju nolīgumu, ar ko piešķir privilēģijas un imunitāti; vai

               d)

               saskaņā ar 1929. gada Samierināšanās līgumu (Laterāna paktu), ko noslēdza Svētais Krēsls (Vatikāna Pilsētvalsts) un Itālija.

         4.   Šā panta 3. punktu uzskata par piemērojamu arī tajos gadījumos, kad dalībvalsts ir Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas (EDSO) uzņēmējvalsts.
   5.   Padomi pienācīgi informē par visiem gadījumiem, kad dalībvalsts pieļauj izņēmumu, ievērojot 3. vai 4. punktu.
   6.   Īstenojot pasākumus, kas noteikti saskaņā ar 1. punktu, dalībvalstis var pieļaut izņēmumus, ja brauciens notiek steidzamu humānu iemeslu dēļ vai tā mērķis ir piedalīšanās starpvaldību sanāksmēs, tostarp tajās, kuras atbalsta Savienība vai kuras rīko dalībvalsts, kas ir EDSO prezidentvalsts, un kurās notiek politisks dialogs, kas tieši veicina demokrātiju, cilvēktiesības un tiesiskumu Bosnijā un Hercegovinā.
   7.   Dalībvalsts, kas vēlas pieļaut izņēmumus atbilstīgi 6. punktā minētajiem iemesliem, par to rakstiski paziņo Padomei. Izņēmumu uzskata par atļautu, ja vien viens vai vairāki Padomes locekļi rakstiski neiebilst pret šādu rīcību divu darbdienu laikā no brīža, kad saņemts paziņojums par to, ka ir ierosināts pieļaut izņēmumu. Ja viens vai vairāki Padomes locekļi iebilst, Padome ar kvalificētu balsu vairākumu var pieņemt lēmumu ierosināto izņēmumu atļaut.
   8.   Gadījumos, kad saskaņā ar 3., 4., 6. un 7. punktu dalībvalsts ļauj savā teritorijā ieceļot vai to šķērsot pielikumā uzskaitītajām personām, atļauja attiecas tikai uz konkrēto nolūku, kādā tā ir piešķirta, un tikai uz tām personām, kurām tā ir piešķirta.
   2. pants
   1.   Tiek iesaldēti visi līdzekļi un saimnieciskie resursi, kas ir to personu īpašumā, valdījumā, turējumā vai kontrolē, kuru darbība:

               a)

               kaitē Bosnijas un Hercegovinas suverenitātei, teritoriālajai integritātei, konstitucionālajai kārtībai un starptautiskas personas statusam;

               b)

               nopietni apdraud situāciju Bosnijā un Hercegovinā drošības jomā; vai

               c)

               kaitē Deitonas/Parīzes Vispārējam pamatlīgumam par mieru un tā pielikumiem, tostarp pasākumiem, kas noteikti, lai šo līgumu īstenotu,

         kā arī to fizisko vai juridisko personu īpašumā, valdījumā, turējumā vai kontrolē, kuras ir ar šīm personām saistītas, kā uzskaitīts pielikumā.
   2.   Pielikumā uzskaitītajām fiziskajām vai juridiskajām personām tiek liegta gan tieša, gan netieša pieeja līdzekļiem vai saimnieciskiem resursiem un labuma gūšanai no tiem.
   3.   Dalībvalsts kompetentā iestāde var dot atļauju atbrīvot daļu no iesaldētajiem līdzekļiem vai saimnieciskajiem resursiem vai ļaut izmantot daļu no iesaldētajiem līdzekļiem vai saimnieciskajiem resursiem ar nosacījumiem, kādus tā uzskata par atbilstīgiem, pēc tam, kad tā ir konstatējusi, ka attiecīgie līdzekļi vai saimnieciskie resursi ir:

               a)

               vajadzīgi, lai apmierinātu pielikumā uzskaitīto fizisko personu un viņu apgādībā esošo ģimenes locekļu pamatvajadzības, tostarp – lai norēķinātos par pārtikas produktiem, īri vai hipotēku, zālēm un medicīnisko aprūpi, lai maksātu nodokļus, apdrošināšanas prēmijas un norēķinātos par komunālajiem pakalpojumiem;

               b)

               paredzēti vienīgi tam, lai samaksātu saprātīga apjoma honorārus par profesionāliem pakalpojumiem un segtu izdevumus saistībā ar juridiskiem pakalpojumiem;

               c)

               paredzēti vienīgi tam, lai segtu komisijas un apkalpošanas maksas, kas ir saistītas ar iesaldēto līdzekļu vai saimniecisko resursu ikdienas apkalpošanu vai pārvaldību; vai

               d)

               ir nepieciešami ārkārtas izdevumu segšanai, ja kompetentās iestādes vismaz divas nedēļas pirms atļaujas piešķiršanas ir citu dalībvalstu kompetentajām iestādēm un Komisijai sniegusi pamatojumu, kāpēc tā uzskata, ka būtu jāpiešķir īpaša atļauja.

         Dalībvalsts informē pārējās dalībvalstis un Komisiju par katru atļauju, ko tā piešķir saskaņā ar šo punktu.
   4.   Atkāpjoties no 1. punkta, dalībvalsts kompetentās iestādes var atļaut atbrīvot daļu no iesaldētajiem līdzekļiem vai saimnieciskajiem resursiem, ja ir ievēroti šādi nosacījumi:

               a)

               uz līdzekļiem vai saimnieciskajiem resursiem attiecas apgrūtinājums, kas tiesā, administratīvajā tiesā vai šķīrējtiesā ir noteikts pirms dienas, kad 1. punktā minētā fiziskā vai juridiskā persona tika iekļauta pielikumā, vai uz tiem attiecas tiesas, administratīvās tiesas vai šķīrējtiesas spriedums, kas pieņemts pirms minētās dienas;

               b)

               līdzekļus vai saimnieciskos resursus izmantos tikai tādā nolūkā, lai apmierinātu prasījumus, kas izriet no šāda apgrūtinājuma vai ko atzīst par spēkā esošiem ar attiecīgu spriedumu, ievērojot ierobežojumus, kas noteikti piemērojamajos normatīvajos aktos, kas reglamentē šādu prasījumu iesniedzēju tiesības;

               c)

               kāda no pielikumā uzskaitītajām fiziskajām vai juridiskajām personām negūst labumu no šā apgrūtinājuma vai sprieduma; un

               d)

               apgrūtinājuma vai sprieduma atzīšana nav pretrunā ar attiecīgās dalībvalsts sabiedrisko kārtību.

         Dalībvalsts informē pārējās dalībvalstis un Komisiju par katru atļauju, ko tā piešķir saskaņā ar šo punktu.
   5.   Šā panta 1. punkts neliedz sarakstā iekļautai personai veikt obligātus maksājumus saskaņā ar līgumu, kas stājies spēkā pirms šīs personas iekļaušanas sarakstā, ja vien attiecīgā dalībvalsts ir secinājusi, ka maksājumu tieši vai netieši nesaņem kāda persona, kas minēta 1. punktā.
   6.   Šā panta 2. punktu nepiemēro šādiem iesaldētu kontu papildinājumiem:

               a)

               procentiem vai citiem ieņēmumiem no minētajiem kontiem; vai

               b)

               maksājumiem, kuri paredzēti līgumos, nolīgumos vai saistībās, kas ir noslēgtas vai radušās pirms dienas, kad uz minētajiem kontiem attiecināja šo lēmumu,

         ar noteikumu, ka visiem šāda veida procentiem, citiem ienākumiem un maksājumiem turpina piemērot 1. punktu.
   3. pants
   1.   Padome, rīkojoties saskaņā ar priekšlikumu, kas saņemts no kādas dalībvalsts vai Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos, izstrādā un groza sarakstu, kas ir pievienots pielikumā.
   2.   Padome savu lēmumu, tostarp pamatojumu iekļaušanai sarakstā, paziņo attiecīgajai personai vai nu tieši, ja ir zināma adrese, vai arī publicējot paziņojumu, tādējādi šai personai vai struktūrai dodot iespēju paust savus apsvērumus.
   3.   Ja tiek iesniegti apsvērumi vai saņemti jauni būtiski pierādījumi, Padome pārskata savu lēmumu un par to informē attiecīgo personu.
   4. pants
   1.   Pielikumā tiek norādīts pamatojums attiecīgo personu iekļaušanai sarakstā.
   2.   Ja iespējams, pielikumā tiek iekļauta arī informācija, kas vajadzīga šo personu identificēšanai. Informācija par fiziskām personām var ietvert vārdus un uzvārdus, tostarp pieņemtus vārdus, dzimšanas datumu un vietu, valstspiederību, pases un personas apliecības numurus, dzimumu, adresi, ja tā ir zināma, un darbības jomu vai profesiju. Informācija par juridiskām personām var ietvert nosaukumus, reģistrācijas vietu un datumu, reģistrācijas numuru un uzņēmējdarbības vietu.
   5. pants
   Lai šajā lēmumā noteikto ierobežojošo pasākumu ietekme būtu pēc iespējas lielāka, Savienība mudina trešās valstis pieņemt līdzīgus pasākumus.
   6. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
   Šo lēmumu piemēro līdz 2012. gada 22. martam.
   Šo lēmumu pastāvīgi pārskata. Ja Padome uzskata, ka lēmuma mērķi nav sasniegti, lēmumu attiecīgi atjauno vai groza.

      Briselē, 2011. gada 21. martā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         C. ASHTON

      PIELIKUMS

         To fizisko un juridisko personu saraksts, uz kurām attiecas 1. un 2. pants

      …


title: Padomes Lēmums (ES) 2017/601 (2017. gada 6. marts) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Asociācijas padomē, kura izveidota ar Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumu, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Alžīrijas Tautas Demokrātisko Republiku, no otras puses, attiecībā uz ES un Alžīrijas partnerības prioritāšu pieņemšanu

text:
               29.3.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 82/4

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2017/601
   (2017. gada 6. marts)
   par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Asociācijas padomē, kura izveidota ar Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumu, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Alžīrijas Tautas Demokrātisko Republiku, no otras puses, attiecībā uz ES un Alžīrijas partnerības prioritāšu pieņemšanu
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 217. pantu saistībā ar 218. panta 9. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas un Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgums, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Alžīrijas Tautas Demokrātisko Republiku, no otras puses (1) (turpmāk “nolīgums”), tika parakstīts 2002. gada 22. aprīlī un stājās spēkā 2005. gada 1. septembrī.

               (2)

               Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Eiropas Komisijas 2015. gada 18. novembra kopīgais paziņojums par Eiropas kaimiņattiecību politikas pārskatīšanu tika atzinīgi novērtēts Padomes 2015. gada 14. decembra secinājumos; Padome jo īpaši apstiprināja nodomu 2016. gadā sākt jaunu posmu attiecībās ar partneriem, kā rezultātā vajadzības gadījumā varētu noteikt jaunas partnerattiecību prioritātes, galveno uzmanību pievēršot saskaņotajām prioritātēm un interesēm.

               (3)

               Savienībai un Alžīrijai būtu jāsadarbojas, lai sasniegtu to kopīgo mērķi – kopīgu miera, stabilitātes un labklājības telpu, jo īpaši attiecībā uz līdzatbildību un diferencēšanu, kā arī apzinātu Alžīrijas nozīmi reģionā.

               (4)

               Savienība un Alžīrija, vienlaikus pievēršoties visneatliekamākajiem uzdevumiem, turpina īstenot galvenos savas ilgtermiņa partnerības mērķus un veicina valsts un reģiona stabilitāti, kā arī ilgtspējīgu ekonomikas izaugsmi, kuras pamatā būtu spēcīgas valsts iestādes un Alžīrijas ekonomikas dažādošana un konkurētspējas veicināšana.

               (5)

               Tāpēc Savienības nostājas Asociācijas padomē, kas izveidota ar nolīgumu, pamatā vajadzētu būt pievienotajam lēmuma projektam,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Nostājas, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Asociācijas padomē, kura izveidota ar Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumu, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Alžīrijas Tautas Demokrātisko Republiku, no otras puses, attiecībā uz ES un Alžīrijas partnerības prioritāšu pieņemšanu, pamatā ir ES un Alžīrijas Asociācijas padomes lēmuma projekts, kas pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2017. gada 6. martā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         F. MOGHERINI

      (1)  OV L 265, 10.10.2005., 2. lpp.

      PROJEKTS
      ES UN ALŽĪRIJAS ASOCIĀCIJAS PADOMES SANĀKSMES LĒMUMS Nr. 1/2017
      (… gada …),
      ar ko vienojas par ES un Alžīrijas partnerības prioritātēm
      ES UN ALŽĪRIJAS ASOCIĀCIJAS PADOME,
      ņemot vērā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumu, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Alžīrijas Tautas Demokrātisko Republiku, no otras puses,
      tā kā:

                  (1)

                  Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgums, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Alžīrijas Republiku, no otras puses (1) (turpmāk “nolīgums”), tika parakstīts 2002. gada 22. aprīlī un stājās spēkā 2005. gada 1. septembrī.

                  (2)

                  Nolīguma 94. pants pilnvaro Asociācijas padomi pieņemt lēmumus, ko tā uzskata par piemērotiem nolīguma mērķu sasniegšanai.

                  (3)

                  Saskaņā ar nolīguma 104. pantu Puses veic vispārējus vai īpašus pasākumus, kas nepieciešami to saistību izpildei saskaņā ar nolīgumu, un raugās, lai tiktu sasniegti nolīgumā izvirzītie mērķi.

                  (4)

                  Ar Eiropas kaimiņattiecību politikas pārskatu 2016. gadā ierosināja sākt jaunu posmu attiecībās ar partneriem, kas abām Pusēm ļaus panākt lielāku atbildības izjūtu.

                  (5)

                  ES un Alžīrija vienojās nostiprināt savu partnerību, vienojoties par prioritāšu kopumu 2017.–2020. gadam, ar mērķi atbalstīt un stiprināt Alžīrijas izturētspēju un stabilitāti.

                  (6)

                  Nolīguma Puses pieņēma ES un Alžīrijas partnerības prioritāšu tekstu, kas palīdzēs īstenot nolīgumu, galveno uzmanību pievēršot sadarbībai saistībā ar kopīgi noteiktajām kopīgajām interesēm, kam tiks piešķirta prioritāte,

            IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
      1. pants
      Asociācijas padome Pusēm iesaka īstenot ES un Alžīrijas partnerības prioritātes, kas izklāstītas šā lēmuma pielikumā.
      2. pants
      Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

         …,

               ES un Alžīrijas Asociācijas padomes vārdā –

               priekšsēdētājs

         (1)  OV L 265, 10.10.2005., 2. lpp.

         PIELIKUMS

            ES un Alžīrijas partnerības prioritātes