title: 2005/289/EK: Komisijas Lēmums (2005. gada 5. aprīlis), ar ko pārtrauc antidempinga procedūru attiecībā uz Baltkrievijas, Korejas Republikas un Taivānas izcelsmes augstas stiprības poliestera pavedienu importu

text:
               7.4.2005

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 88/21

      KOMISIJAS LĒMUMS

   (2005. gada 5. aprīlis),
   ar ko pārtrauc antidempinga procedūru attiecībā uz Baltkrievijas, Korejas Republikas un Taivānas izcelsmes augstas stiprības poliestera pavedienu importu
   (2005/289/EK)
   EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. pantu,
   pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju,
   tā kā
   A.   PROCEDŪRA
   1.   Vispārēji norādījumi

               (1)

               Komisija 2004. gada 28. janvārī, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                   (2), paziņoja par antidempinga procedūras uzsākšanu attiecībā uz Baltkrievijas, Korejas Republikas (“Koreja”) un Taivānas izcelsmes augstas stiprības poliestera pavedienu importu Kopienā.

               (2)

               Procedūra tika uzsākta, pamatojoties uz sūdzību, ko 2003. gada decembrī iesniedza Starptautiskā viskozes un sintētisko šķiedru komiteja (CIRFS) (“sūdzības iesniedzējs”) to ražotāju vārdā, kuri pārstāv lielāko daļu, šai gadījumā vairāk nekā 70 % Kopienas augstas stiprības poliestera pavedienu ražotāju. Sūdzībā bija pierādījumi par minēto ražojumu dempingu un tā radīto būtisko kaitējumu, kas tika atzīts par pietiekamu, lai uzsāktu antidempinga procedūru.

               (3)

               Vēlāk, 2004. gada 8. martā viens no ražotājiem, kas iesniedza sūdzību, KoSa atsauca to. Tikmēr Spānijas ražotājs Brilén izteica vēlēšanos sadarboties procedūras gaitā un atbalstīja sūdzību. CIRFS 2004. gada 16. jūnijā atsauca savu sūdzību, norādot, ka pastāv nopietnas šaubas par to, vai procedūra pienācīgi atrisinās dempinga problēmas visiem Kopienas ražotājiem radušos kaitējumu. Tomēr lielākais Kopienas ražotājs (Acordis) pieprasīja turpināt procesu. Acordis un Brilén kopā veido 40 % no augstas stiprības poliestera pavedienu kopējās ražošanas apjoma Kopienā, tika nolemts, ka situācija ir atbilstoša, lai turpinātu izmeklēšanu.

         2.   Procedūras uzsākšana

               (4)

               Komisija oficiāli paziņoja sūdzības iesniedzējam un zināmajiem Kopienas ražotājiem, ražotājiem eksportētājiem Baltkrievijā, Korejā un Taivānā un šo valstu institūcijām, sūdzībā norādītajiem saistītajiem importētājiem un lietotājiem Kopienā, kā arī to asociācijām par procedūras uzsākšanu. Ieinteresētajām pusēm termiņā, kāds noteikts paziņojumā par procedūras uzsākšanu, tika sniegta iespēja rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu.

               (5)

               Viens ražotājs eksportētājs Baltkrievijā, trīs ražotāji eksportētāji Korejā un divi ražotāji eksportētāji Taivānā, kā arī trīs ražotāji Kopienā, četrdesmit lietotāji, divas lietotāju asociācijas un trīs importētāji rakstiski darīja zināmu savu viedokli. Visas puses, kas to pieprasīja iepriekš minētajā termiņā un norādīja, ka ir īpaši iemesli, kāpēc tās būtu jāuzklausa, tika uzklausītas.

               (6)

               Komisija paziņojumā par procedūras uzsākšanu norādīja, ka, ņemot vērā attiecīgo Korejas eksportētāju/ražotāju un Kopienas importētāju skaitu, šajā izmeklēšanā var piemērot atlasi. Tomēr, ņemot vērā to, ka to Korejas ražotāju eksportētāju un Kopienas importētāju skaits, kuri izteica vēlēšanos sadarboties, ir mazāks, nekā tika paredzēts, nolēma, ka atlase nav nepieciešama.

         3.   Anketas

               (7)

               Komisija nosūtīja anketas visām personām, par kurām bija zināms, ka tās ir iesaistītas, un visiem pārējiem uzņēmumiem, kuri par sevi paziņoja termiņos, kas noteikti paziņojumā par procedūras uzsākšanu.

               (8)

               Atbildes iesniedza seši ražotāji eksportētāji (viens no Baltkrievijas, trīs no Korejas un divi no Taivānas), viens Kopienas ražotājs, kas iesniedza sūdzību, un divi papildu ražotāji Kopienā, pieci lietotāji uzņēmumi un trīs importētāji.

               (9)

               Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, kuru tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempingu, tā radīto kaitējumu un Kopienas intereses. Pārbaudes tika veiktas šādu uzņēmumu telpās:

                           a)

                              Ražotāji Kopienā:

                                       —

                                       Acordis, Arnhem, Nīderlande,

                                       —

                                       Brilén S.A., Barbastro, Spānija;

                           b)

                              Importētāji Kopienā:

                                       —

                                       Pössiger GmbH, Rosendahl, Vācija,

                                       —

                                       Mitsui Ltd., London, Apvienotā Karaliste;

                           c)

                              Lietotāji Kopienā:

                                       —

                                       Cordstrap, Deurne, Nīderlande,

                                       —

                                       Güth & Wolf, Gütersloh, Vācija,

                                       —

                                       OLBO Industrietextilien GmbH, Solingen, Vācija,

                                       —

                                       Gurt & Bandweberei Oppermann GmbH, Einbeck, Vācija.

                           d)

                              Ražotāji eksportētāji Korejā:

                                       —

                                       Honeywell Sysko Co., Inc., Seoul, Koreja,

                                       —

                                       Hyosung Corporation, Seoul, Koreja,

                                       —

                                       Kolon Industries Inc., Seoul, Koreja.

                           e)

                              Ražotāji eksportētāji Taivānā:

                                       —

                                       Far Eastern Textiles Co. Ltd., Taipei, Taivāna,

                                       —

                                       Shinkong Corporation, Taipei, Taivāna.

                           f)

                              Saistītie importētāji Kopienā:

                                       —

                                       Honeywell Performance Fibers, Longwy, Francija,

                                       —

                                       Hyosung Deutschland GmbH, Neu-Isenburg, Vācija.

               (10)

               Izmeklēšana attiecībā uz dempingu un kaitējumu aptvēra laika posmu no 2003. gada 1. janvāra līdz 2003. gada 31. decembrim (“IP”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude notika no 2000. gada janvāra līdz IP beigām (še turpmāk “attiecīgais periods”).

         B.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
   1.   Attiecīgais ražojums

               (11)

               Ražojums ir augstas stiprības poliestera pavediens (kas nav šujamie diegi), kas nav paredzēts mazumtirdzniecībai, tostarp poliestera monopavediens ar lineāro blīvumu mazāku nekā 67 deciteksi („attiecīgais ražojums”), kura izcelsme ir Baltkrievijā, Korejā un Taivānā un kuru parasti deklarē ar KN kodu 5402 20 00.

               (12)

               Attiecīgajam ražojumam ir izcilas īpašības un vairāki dažādi gala pielietojumi. Tajos ietilpst stiprinājumi mehāniskiem gumijas izstrādājumiem, piemēram, konveijeru lentēm, transmisijas siksnām un šļūtenēm, radiālajām riepām; pārklāti un nepārklāti audumi, piemēram, nojumes, stendi, ģeotekstilizstrādājumi, aizsargapģērbs un drošības jostas; un lineārā spriegojuma līdzekļi, piemēram, troses, tīkli un siksnu stiprinājumi.

         2.   Līdzīgi ražojumi

               (13)

               Netika konstatētas atšķirības starp attiecīgo ražojumu, ko eksportē no Baltkrievijas, Korejas un Taivānas uz Kopienu, un ražojumu, ko ražo un pārdod vietējā tirgū Korejā un Taivānā. Protams, šiem ražojumiem ir vienas un tās pašas fiziskās un ķīmiskās īpašības un pielietojums.

               (14)

               Ražotājs eksportētājs no Baltkrievijas apgalvoja, ka uz Kopienu eksportētais ražojums nav līdzīgs tiem ražojumiem, ko ražo un pārdod Kopienā, tādēļ to nevar uzskatīt par līdzīgu ražojumu. Šo sūdzību pamatoja ar iespējamām kvalitātes atšķirībām un iespējamām izmantošanas atšķirībām starp ražojumiem, kurus uz Kopienu eksportē šis ražotājs eksportētājs, un salīdzināmiem modeļiem, kurus ražo Kopienas ražotāji. Tomēr izmeklēšanā noskaidroja, ka Kopienas ražotajiem un Kopienas tirgū pārdotajiem ražojumiem ir vienas un tās pašas fizikālās pamatīpašības un pielietojums, salīdzinot ar tiem ražojumiem, kurus uz Kopienu eksportē attiecīgais ražotājs eksportētājs.

               (15)

               Nobeigumā tika konstatēts, ka ražojumam, ko no Baltkrievijas, Korejas un Taivānas eksportē uz Kopienu, ražojumiem, ko ražo un pārdod turpat Korejā un Taivānā, kā arī ražojumam, kuru Kopienas ražotāji ražo un pārdod Kopienā, ir vienas un tās pašas fizikālās un tehniskās pamatīpašības, kā arī tāds pats pielietojums, tāpēc tos uzskata par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

         C.   DEMPINGS
   1.   Vispārīgā metodoloģija

               (16)

               Turpmāk izklāstītā vispārīgā metodoloģija ir piemērota visiem ražotājiem eksportētājiem Korejā, Taivānā un, ņemot vērā analogās valsts jēdzienu, arī ražotājam eksportētājam Baltkrievijā. Tādēļ atzinumos par dempingu saistībā ar katru attiecīgo valsti ir aprakstīti tikai konkrēti fakti attiecībā uz katru eksportētāju valsti.

         1.1.   Normālā vērtība

               (17)

               Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu Komisija vispirms pārbaudīja, vai katra ražotāja eksportētāja nodrošinātie līdzīgā ražojuma pārdošanas apjomi vietējā tirgū neatkarīgiem pircējiem ir reprezentatīvi, t.i., vai šādas pārdošanas kopējais apjoms ir vienāds vai lielāks par 5 % no attiecīgā eksporta kopējā apjoma uz Kopienu.

               (18)

               Pēc tam Komisija noteica tos līdzīgā ražojuma veidus, ko uzņēmumi ar reprezentatīvu pārdošanas apjomu pārdeva vietējā tirgū un kuri bija identiski vai tieši salīdzināmi ar veidiem, kurus pārdeva eksportam uz Kopienu.

               (19)

               Turklāt attiecībā uz katru ražojuma veidu, kuru ražotājs eksportētājs pārdeva vietējā tirgū un un par kuru tika konstatēts, ka tas ir tieši salīdzināms ar tādu ražojuma veidu, ko pārdeva eksportam uz Kopienu, tika noteikts, vai pamatregulas 2. panta 2. punkta izpratnē pārdošanas apjomi vietējā tirgū ir pietiekami reprezentatīvi. Konkrētā ražojuma veida pārdošanas apjoms vietējā tirgū tika uzskatīts par pietiekami reprezentatīvu tad, ja kopējais šā ražojuma veida pārdošanas apjoms vietējā tirgū IP laikā bija vismaz 5 % no salīdzināmā ražojuma veida kopējā pārdošanas apjoma, to eksportējot uz Kopienu.

               (20)

               Pēc tam Komisija pārbaudīja, vai katra uzņēmuma pārdošanas apjomus vietējā tirgū var uzskatīt par tādiem, kas iegūti parastā tirdzniecības apritē saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu. To veica, nosakot katra eksportētā ražojuma veida rentablo pārdošanas darījumu proporcionālo daudzumu vietējā tirgū neatkarīgiem pircējiem: a) tiem ražojuma veidiem, kuriem vairāk kā 80 % no pārdošanas apjoma vietējā tirgū nebija zemāki par vienības pašizmaksu; un kuriem vidējā svērtā pārdošanas cena bija vienāda vai augstāka par vienības pašizmaksu, normālā vērtība pēc ražojuma veida tika aprēķināta kā attiecīgā veida visas pārdošanas cenas vietējā tirgū vidējais svērtais rādītājs; b) tiem ražojuma veidiem, kuriem vismaz 10 %, bet ne vairāk kā 80 % no pārdošanas apjoma vietējā tirgū nebija zemāki par vienības pašizmaksu, normālā vērtība pēc ražojuma veida ir aprēķināta kā vidēja svērtā cena no attiecīgā veida pārdošanas cenas vietējā tirgū, kas ir vienāda vai lielāka par vienības pašizmaksu; c) attiecībā uz tiem ražojuma veidiem, kuriem 10 % no pārdošanas apjoma vietēja tirgū nav bijis zemāks par vienības pašizmaksu, tika uzskatīts, ka attiecīgais ražojuma veids nav pārdots parastajā tirdzniecības apritē.

               (21)

               To ražojumu veidiem, kas nav pārdoti parastajā tirdzniecības apritē, kā arī tiem ražojuma veidiem, kas nav pārdoti reprezentatīvā daudzumā vietējā tirgū, normālā vērtība ir jāsastāda.

               (22)

               Lai sastādītu normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu, radušās tirdzniecības, vispārējās un administratīvās izmaksas (“TV un A izmaksas”) un vidējo svērto peļņu, ko katrs attiecīgais ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojas, guvis no līdzīgā ražojuma pārdošanas vietējā tirgū, izmeklēšanas periodā izmantojot parasto tirdzniecības apriti, pievienoja pašu vidējām ražošanas izmaksām izmeklēšanas periodā. Vajadzības gadījumā uzrādītās ražošanas izmaksas un TV un A izmaksas tika koriģētas pirms izmatošanas parastās tirdzniecības aprites pārbaudē vai normālo vērtību sastādīšanā.

         1.2.   Eksporta cena

               (23)

               Visos gadījumos, kad attiecīgo ražojumu eksportēja neatkarīgiem pircējiem Kopienā, eksporta cenu noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, proti, pamatojoties uz faktiski samaksātajām vai maksājamajām eksporta cenām.

               (24)

               Ja pārdošanu veica saistītais importētājs, eksporta cenu noteica, pamatojoties uz tālākpārdošanas cenu neatkarīgiem pircējiem saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu. Tālākpārdošanas cenu pirmajam neatkarīgajam pircējam Kopienā koriģēja attiecībā uz visām izmaksām tostarp nodokļiem un nodevām, kas radušās posmā starp importēšanu un tālākpārdošanu, lai noteiktu ticamu eksporta cenu ražotāja līmenī. Šīs izmaksas ietvēra kravas maksas, pārkraušanas, apdrošināšanas un saistītās izmaksas, kā arī TV un A izmaksas, kas radušās saistītajam importētājam. Tālākpārdošanas cena tika turpmāk koriģēta, lai ņemtu vērā pieņemamu peļņas normu, kuru, kā noskaidroja izmeklēšanā, sasniedza attiecīgā ražojuma neatkarīgie importētāji.

         1.3.   Salīdzināšana

               (25)

               Normālo vērtību salīdzināja ar eksporta cenu, pamatojoties uz ražotāja noteikto cenu. Lai nodrošinātu pienācīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, tika izdarītas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu. Atbilstošas korekcijas tika veiktas gadījumos, kad tās uzskatīja par saprātīgām, precīzām un ar pārbaudītiem pierādījumiem pamatotām.

         1.4.   Dempinga starpība

               (26)

               Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu katram ražotājam eksportētājam vidējo svērto normālo vērtību salīdzināja ar vidējo svērto eksporta cenu.

         2.   Baltkrievija
   2.1.   Analogā valsts

               (27)

               Tā kā Baltkrievija nav tirgus ekonomikas valsts pamatregulas 2. panta 7. punkta nozīmē, normālā vērtība jāveido, pamatojoties uz informāciju, kas iegūta atbilstošā trešā tirgus ekonomikas valstī, kurā ražojums ir ražots un realizēts. Paziņojumā par izmeklēšanas uzsākšanu Amerikas Savienotās Valstis (“ASV”) ir paredzētas kā atbilstoša analogā valsts, lai noteiktu normālo vērtību Baltkrievijai.

               (28)

               Vienīgais ražotājs eksportētājs Baltkrievijā JSC “Mogilevkhimvolokno” un Baltkrievijas valdība iebilda šim priekšlikumam un ieteica izmantot Taivānu. Attiecīgie izvirzītie argumenti ir šādi:

                           —

                           fakts, ka Taivānas eksportētāji, iespējams, veic pārdošanu par dempinga cenām, nav būtisks, lai izvelētos atbilstošu analogo valsti;

                           —

                           sūdzības iesniedzējiem ir saistītie uzņēmumi ar plašām ražotnēm ASV un nebūtu lietderīgi noteikt normālo vērtību, pamatojoties uz informāciju, ko sniedz šie saistītie uzņēmumi;

                           —

                           valstu ekonomikas attīstības līmeņa līdzība, ražošanas apjomi un gala produkti Taivānā, no vienas puses, un Baltkrievijā ir pretēji situācijai ASV; un

                           —

                           Taivāna tika izvēlēta par analogo valsti Baltkrievijai iepriekšējā izmeklēšanā saistībā ar tekstilizstrādājumiem, un tai piemēro to pašu izmeklēšanu.

               (29)

               Komisijas sazinājās ar visiem zināmajiem augstas stiprības poliestera pavediena ražotājiem ASV. Tomēr, neraugoties uz ievērojamiem Komisijas centieniem, neviens no šiem uzņēmumiem nesadarbojās šim nolūkam noteiktajā termiņā. Tādēļ Komisija vairs neatzina par lietderīgu šajā izmeklēšanā uzskatīt ASV par analogo valsti.

               (30)

               Komisija, ņemot vērā izmeklēšanas termiņus un sadarbības trūkumu no ASV puses, pārbaudīja, vai vienu no valstīm, kurās veic izmeklēšanu (Koreja vai Taivāna), varētu uzskatīt par iespējamo trešo tirgus ekonomikas valsti, lai noteiktu normālo vērtību Baltkrievijai.

               (31)

               Abas valstis būtu piemērotas, jo tām ir līdzīgs attīstības līmenis un ražošanas apjomi. Tomēr, salīdzinot Koreju un Taivānu, Koreja ir atbilstošāka, jo gala produktu salīdzināmības pakāpe ir augstāka starp Baltkrieviju un Koreju, nevis starp Baltkrieviju un Taivānu. Turklāt jānorāda, ka attiecīgā ražojuma ražošanā un pārdošanā Korejā ir iesaistīti vairāk tirgus dalībnieki nekā Taivānā, un attiecīgā ražojuma Korejas tirgus ir reprezentatīvāks nekā Taivānas tirgus gan kopējās vērtības, gan kopējo daudzumu izteiksmē.

               (32)

               Komisija, pamatojoties uz šo, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu pieņēma lēmumu izmantot Koreju par analogo valsti.

         2.2.   Normālā vērtība

               (33)

               Pēc tam, kad Koreja tika izvēlēta par analogā valsts, normālo vērtību aprēķināja, pamatojoties uz datiem, kurus pārbaudīja to Korejas ražotāju eksportētāju telpās, kuri pilnībā sadarbojās izmeklēšanas laikā. Normālo vērtību noteica, pamatojoties uz samaksātajām vai maksājamajām cenām Korejas vietējā tirgū par salīdzināmiem ražojuma veidiem, ja tos ražoja reprezentatīvā daudzumā un izmantojot parasto tirdzniecības apriti. Tas attiecas uz vairākiem eksportēto ražojumu veidiem.

               (34)

               Pārējiem eksportētā ražojuma veidiem, kuri nav noteikti parastā tirdzniecības apritē Korejā, kā arī Korejas ražotāji tos nav pārdevuši reprezentatīvā apjomā vietējā tirgū, tiek izmantotas saliktās normālās vērtības. Normālā vērtība tika veidota, pamatojoties uz iepriekš minēto 22. apsvērumu.

         2.3.   Eksporta cena

               (35)

               Eksporta preču pārdošanas apjomus un vērtību, par ko paziņoja vienīgais ražotājs eksportētājs Baltkrievijā JSC “Mogilevkhimvolokno”, varēja salīdzināt ar Eiropas Kopienu Statistikas biroja datiem par attiecīgā ražojuma importa kopējo apjomu no Baltkrievijas, tādēļ uzskatīja par lietderīgu izmantot šī vienīgā ražotāja eksportētāja paziņoto eksporta preču pārdošanas apjomu, lai gan šī informācija nebija pārbaudīta klātienē.

               (36)

               JSC “Mogilevkhimvolokno” eksporta preču pārdošana tika veikta tieši neatkarīgiem pircējiem Kopienā. Tāpēc eksporta cena tika noteikta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, pamatojoties uz faktiski samaksātajām vai maksājamajām cenām.

         2.4.   Salīdzināšana

               (37)

               Lai nodrošinātu godīgu salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika ņemti vērā faktori, kas ietekmē cenu salīdzināmību. Korekciju, ja tā bija piemērojama un pamatota, attiecināja uz atšķirībām transporta izmaksās, pārvadājumu un apdrošināšanas izmaksās, pārkraušanas, iekraušanas un papildu izmaksās, ievedmaksājumos un netiešos nodokļos, kredīta izmaksās, komisijas maksās un atlaidēs.

               (38)

               JSC “Mogilevkhimvolokno” apgalvoja ka, ja tā ražojumi tiktu uzskatīti par līdzīgiem ražojumiem, neraugoties uz iepriekš 14. apsvērumā minētajiem argumentiem, korekcija būtu piemērojama piedēvēto kvalitātes un pielietojuma atšķirību dēļ. Tā kā šī prasība nebija pamatota, tā bija jānoraida.

         2.5.   Dempinga starpība

               (39)

               Kā paredzēts pamatregulas 2. panta 11. punktā, koriģēto vidējo svērto normālo vērtību, kas noteikta katram ražojuma veidam analogajā valstī, salīdzināja ar koriģētajām vidējām svērtajām eksporta cenām katram attiecīgā ražojuma veidam, kura izcelsme bija Baltkrievijā. Pamatojoties uz šo salīdzinājumu, attiecībā uz eksportu no Baltkrievijas uz Kopienu tika konstatēta nulles dempinga starpība.

               (40)

               Eksportētājs Baltkrievijā, kurš sadarbojās, atbild par attiecīgā ražojuma ražošanas kopējo apjomu un eksportu. Tādēļ arī valsts mērogā dempinga starpība ir nulle. Ņemot vērā valsts mēroga nulles dempinga starpību, secināja, ka izmeklēšana jāpārtrauc, neveicot pasākumus attiecībā uz Baltkrievijas izcelsmes importu saskaņā ar pamatregulas 9. panta 3. punktu.

         3.   Korejas Republika
   3.1.   Normālā vērtība

               (41)

               Konstatēja, ka to dažu ražojumu veidu pārdošanas apjomi vietējā tirgū, ko eksportam Kopienā pārdeva visi trīs pārbaudāmie uzņēmumi, bija reprezentatīvi un pārdošanu veica parastajā tirdzniecības apritē. Šo ražojumu veidu normālā vērtība balstījās uz faktiskajām cenām, ko izmeklēšanas laika posmā maksāja vai bija paredzējuši maksāt neatkarīgi pircēji Korejas vietējā tirgū, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1. punktu.

               (42)

               Tādu ražojumu veidu normālā vērtība, kas nebija parastajā tirdzniecības apritē, kā arī tādu ražojumu veidu normālā vērtība, kas vietējā tirgū netika pārdoti reprezentatīvos apjomos, bija jāaprēķina. Visi trīs pārbaudāmie uzņēmumi pārdeva atsevišķus šādu ražojumu veidus eksportam Kopienā. Normālā vērtība tika aprēķināta pēc parauga, kas izklāstīts iepriekš 22. apsvērumā.

         3.2.   Eksporta cena

               (43)

               Visi viena ražotāja eksportētāja eksporta preču pārdošanas apjomi un daļa no otra ražotāja eksportētāja eksporta preču pārdošanas apjomiem tika pārdoti tieši saistītiem importētajiem Kopienā. Tā rezultātā eksporta cenu noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu, pamatojoties uz cenu, par kādu ražojumi pirmo reizi tika tālākpārdoti neatkarīgam pircējam, saskaņā ar metodi, kas aprakstīta 24. apsvērumā.

               (44)

               Pārējo attiecīgā ražojuma eksporta daļu divi ražotāji eksportētāji pārdeva tieši neatkarīgiem Kopienas pircējiem. Šiem pārdevumiem eksporta cena tika noteikta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, pamatojoties uz faktiski maksātām vai maksājamām cenām.

         3.3.   Salīdzināšana

               (45)

               Lai nodrošinātu godīgu konkurenci, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu, ņēma vērā faktoru atšķirības, kas ietekmē cenu salīdzināmību. Visiem izmeklēšanā iesaistītajiem ražotājiem eksportētājiem attiecīgos un pamatotos gadījumos tika pieļautas korekcijas attiecībā uz atšķirībām transporta izmaksās, jūras pārvadājumu fraktā un apdrošināšanas izmaksās, pārkraušanas, iekraušanas un ar to saistītās izmaksās, netiešos nodokļos, kredītizmaksās, pēcpārdošanas izmaksās, komisijas maksās, cenu atlaidēs.

               (46)

               Viens ražotājs eksportētājs pieprasīja korekciju saistībā ar atlaidi par daudzumu, ko tā saistītais importētajs bija devis tālākpārdošanas cenai savam pirmajam neatkarīgajam pircējam, sniedzot pamatojumu, ka tālākpārdošanas cenas dažiem pircējiem ar ceturkšņa līgumiem ir zemākas nekā cenas pircējiem, ar kuriem veic vienreizēju darījumu. Turklāt tas apgalvoja, ka vietējā tirgū šādi līgumi netiek slēgti, tādēļ jāveic eksporta cenas korekcija, lai nodrošinātu godīgu salīdzinājumu starp eksporta cenu un normālo vērtību.

               (47)

               Komisija izmeklēja pieprasītās korekcijas atbilstību. Izmeklēšanā konstatēja, ka dažiem Kopienas pircējiem patiesi ir ceturkšņa līgumi ar saistīto importētāju. Turklāt atklāja, ka vietējiem pircējiem nebija šāda veida līgumu; tālāk veica izmeklēšanu, lai noteiktu, vai normālā vērtība un eksporta vertība ir salīdzināmas. Nebija iespējams pierādīt, ka attiecīgā atlaide ir iekļauta Kopienas pircējiem noteiktajās cenās. Turklāt minētā atlaide nebija uzrādīta kā atlaide faktūrrēķinos, par šo atlaidi netika izsniegtas kredīta avizo (credit note), un tā netika iekļauta ne ražotāja, ne saistītā importētāja grāmatojumos. Jāatzīmē, ka atlaides par daudzumu var būt par pamatu korekcijas veikšanai tikai tādā gadījumā, ja tās faktiski piešķirtas par atšķirīgiem pārdotajiem daudzumiem tiešā saistībā ar attiecīgo pārdevumu. Šajā gadījumā nebija iespējams pamatot, ka šādas atlaides attiecīgajam uzņēmumam būtu sniegtas. Tādēļ, kā arī ņemot vērā konstatēto faktu, ka normālā vērtība un eksporta cena ir salīdzināmas, pieprasītā korekcija attiecībā uz atlaidi par daudzumu tika atteikta.

               (48)

               Visi trīs pārbaudāmie uzņēmumi pieprasīja nodokļu atmaksas korekcijas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta b) apakšpunktu, pamatojoties uz to, ka gadījumā, ja importa maksājumi par šāda veida ražojumiem, kurus paredzēts patērēt eksportētājvalstī, jau ir veikti, tos kompensē vai no tiem atbrīvo, ja ražojumu pārdod eksportam uz Kopienu.

               (49)

               Prasību uzskatīja par nepamatotu, jo neviens no trim uzņēmumiem nevarēja pierādīt, ka importa maksājumu kompensācijas iemesls ir attiecīgā ražojuma eksports uz Kopienu.

               (50)

               Viens uzņēmums pieprasīja korekciju saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta f) apakšpunktu par atšķirībām starp eksportētajiem un vietējā tirgū pārdotajiem ražojumiem tieši saistītu iepakošanas izmaksu dēļ. Šajā gadījumā uzņēmums nevarēja pierādīt cenas atšķirību, kas ietekmētu cenu salīdzināmību starp attiecīgā ražojuma iepakojumu un līdzīga sadarbībā iesaistīta Korejas eksportētāja vietējā tirgū pārdota ražojuma iepakojumu. Tādēļ šī prasība tika noraidīta.

         3.4.   Dempinga starpības

               (51)

               Kā noteikts pamatregulas 2. panta 11. punktā, katra uzņēmuma katram ražojumu veidam noteiktā vidējā pielāgotā svērtā normālā vērtība tika salīdzināta ar attiecīgā ražojumu veida vidējām pielāgotajām svērtajām eksporta cenām.

               (52)

               Pamatojoties uz to, dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF importa cenas uz Kopienas robežas pirms nodokļu nomaksas, ir šādas:

                              Honeywell Sysko Co., Inc.

                           4,5 %

                              Hyosung Corporation

                           0 %

                              Kolon Industries Inc.

                           0 %.

               (53)

               Attiecībā uz Korejas izcelsmes importu, jāatzīmē, ka trīs iepriekšminētie ražotāji eksportētāji kopā pēc Eiropas Kopienu Statistikas biroja datiem veido visu šīs valsts izcelsmes eksporta apjomu. Lai noteiktu, vai valsts mērogā dempinga starpība ir mazāka par de minimis apjomu, tika noteikta svērtā vidējā valsts mēroga dempinga starpība. Salīdzinot Hyosung un Kolon eksporta apjomus ar Honeywell eksporta apjomiem, atklāja, ka šī starpība bija mazāka par de minimis. Saskaņā ar pamatregulas 9. panta 3. punktu un ņemot vērā valsts mēroga de minimis dempinga starpību, secināja, ka izmeklēšana jāpārtrauc, neieviešot antidempinga pasākumus attiecībā uz Korejas Republikas izcelsmes importu.

         4.   Taivāna
   4.1.   Normālā vērtība

               (54)

               Konstatēja, ka lielākajai daļai ražojumu veidu, ko eksportam Kopienā pārdeva divi pārbaudāmie Taivānas uzņēmumi, pārdošanas apjomi vietējā tirgū bija reprezentatīvi un pārdošanu veica parastajā tirdzniecības apritē. Šo ražojumu veidu normālā vērtība balstījās uz faktiskajām cenām, ko izmeklēšanas laika posmā maksāja vai bija paredzējuši maksāt neatkarīgi pircēji Taivānas vietējā tirgū, kā noteikts pamatregulas 2. panta 1. punktā.

               (55)

               To ražojumu veidu normālā vērtība, kas netika pārdoti parastajā tirdzniecības apritē, kā arī tādu ražojumu veidu normālā vērtība, kas vietējā tirgū netika pārdoti reprezentatīvos apjomos, bija jāaprēķina. Abi pārbaudāmie uzņēmumi pārdeva dažus šādu ražojumu veidus eksportam Kopienā. Normālā vērtība tika aprēķināta pēc parauga, kas izklāstīts iepriekš 22. apsvērumā.

         4.2.   Eksporta cena

               (56)

               Visi divu ražotāju eksportētāju veiktie attiecīgā ražojumu veida pārdevumi Kopienas tirgū tika veikti tieši Kopienas neatkarīgiem pircējiem. Šī iemesla dēļ eksporta cena tika noteikta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, pamatojoties uz faktiski maksātām vai maksājamajām cenām.

         4.3.   Salīdzināšana

               (57)

               Lai nodrošinātu godīgu konkurenci, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu, ņēma vērā faktoru atšķirības, kas ietekmē cenu salīdzināmību. Abiem izmeklēšanā iesaistītajiem ražotājiem eksportētājiem attiecīgos un pamatotos gadījumos tika pieļautas korekcijas attiecībā uz atšķirībām transporta izmaksās, jūras pārvadājumu fraktā un apdrošināšanas izmaksās, pārkraušanas, iekraušanas un ar to saistītās izmaksās, importa maksājumos, netiešos nodokļos, kredītizmaksās, pēcpārdošanas izmaksās, komisijas maksās, cenu atlaidēs.

         4.4.   Dempinga starpības

               (58)

               Kā noteikts pamatregulas 2. panta 11. punktā, katra uzņēmuma katram ražojumu veidam noteiktā vidējā pielāgotā svērtā normālā vērtība tika salīdzināta ar attiecīgā ražojumu veida vidējām pielāgotajām svērtajām eksporta cenām.

               (59)

               Pamatojoties uz to, dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF importa cenas uz Kopienas robežas pirms nodokļu nomaksas, ir šādas:

                           Far Eastern Textiles Corporation

                           5,5 %

                           Shinkong Corporation

                           0 %

               (60)

               Tā kā sadarbības līmenis bija augsts (vairāk nekā 80 % no attiecīgā ražojuma eksporta apjoma no Taivānas uz Kopienu), atlikusī dempinga starpība tika noteikta tādā pašā līmenī, kā uzņēmumam Far Eastern Textiles Corporation, kas iesaistījās sadarbībā, proti – 5,5 %.

         D.   KAITĒJUMS
   1.   Kopienas ražošanas nozares definīcija

               (61)

               Kopienā līdzīgu ražojumu ražo seši ražotāji, proti, divi uzņēmumi, kuru vārdā iesniedza sūdzību (Acordis un KoSA), kā arī četri citi ražotāji. Kā noteikts iepriekš 3. apsvērumā, KoSA2004. gada 8. martā atsauca savu atbalstu šai sūdzībai.

               (62)

               Viens no pārējiem četriem Kopienas ražotājiem, kas ražoja līdzīgu produktu, Spānijas uzņēmums Brilén pēc uzaicinājuma atbalstīt sūdzību iesaistījās un pilnībā sadarbojās procedūras gaitā.

               (63)

               Cits Kopienas ražotājs, Honeywell, kam, inter alia, ir ražotnes Francijā, iesniedza atbildi uz anketu. Pēc anketas iesniegšanas, Honeywell nolēma iebilst pret procedūru.

               (64)

               Divi Kopienas ražotāji, kas atbalsta izmeklēšanu, Acordis and Brilén, kopā veido 40 % no Kopienas attiecīgā ražojuma ražošanas apjoma izmeklēšanas laika posmā. Tāpēc uzskata, ka viņi veido Kopienas ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē, un turpmāk tekstā viņus sauks par “Kopienas ražošanas nozari”.

               (65)

               Ņemot vērā, ka Kopienas ražošanas nozari veido tikai divi ražotāji, saskaņā ar pamatregulas 19. pantu dati par Kopienas ražošanas nozari jāindeksē, lai nodrošinātu konfidencialitāti.

         2.   Kopienas patēriņš

               (66)

               Kopienas patēriņu noteica, pamatojoties uz visu ražotāju līdzīga ražojuma ražošanas kopējo apjomu Kopienā, ko noteica sūdzības iesniedzējs, pieskaitot importu no visām valstīm un atņemot eksportu uz visām valstīm saskaņā ar Eiropas Kopienu Statistikas biroja datiem.

               (67)

               Tika konstatēts, ka Kopienas patēriņš attiecīgajā laika posmā nav būtiski mainījies un ir palielinājies tikai par 1 %. Sīkāka informācija sniegta tabulā:

                           Patēriņš

                           2000

                           2001

                           2002

                           2003 (IP)

                           Tonnas

                           206 000

                           206 900

                           207 900

                           207 400

                              Indekss

                              100

                              100

                              101

                              101

         3.   Importa par dempinga cenām apjoms un tirgus daļa

               (68)

               Ņemot vērā to, ka IP laikā dempingu atklāja tikai vienam attiecīgā ražojuma Taivānas ražotājam eksportētājam, datus par attiecīgā ražotāja eksportētāja importu uz Kopienu bija jāindeksē, lai nodrošinātu konfidencialitāti saskaņā ar pamatregulas 19. pantu.

               (69)

               Informācija par importa apjomiem par dempinga cenām laika posmā no 2000. gada līdz IP balstīta uz datiem, ko sniedzis IP laikā dempingu veikušais ražotājs eksportētājs, kas piekrita sadarboties. Taivānas izcelsmes imports par dempinga cenām no 2000. līdz 2001. gadam samazinājās par 16 %, bet 2002. gadā tas ievērojami pieauga un IP laikā sasniedza kopējo pieaugumu par 112 % pārskata periodā. Taivānas izcelsmes importa par dempinga cenām tirgus daļa mainījās līdzīgi. Jāatzīmē, ka šī tirgus daļa pārskata laika posmā bija ierobežota, un tā vienmēr bija zemāka par 4 %.

                           Imports

                           2000

                           2001

                           2002

                           2003 (IP)

                           Ražošana (tonnās)

                           informācija nav izpaužama (skatīt iepriekš minēto 68 apsvērumu)

                              Indekss

                              100

                              84

                              136

                              212

                           Tirgus daļa

                           informācija nav izpaužama (skatīt iepriekš minēto 68 apsvērumu)

                              Indekss

                              100

                              84

                              135

                              211

         4.   Attiecīgā importa cenas

               (70)

               Informācija par importa dempinga cenām laika posmā no 2000. gada līdz IP balstīta uz datiem, ko sniedzis IP dempingu veikušais ražotājs eksportētājs, kas piekrita sadarboties.

         a)   Cenu izmaiņas

               (71)

               Saskaņā ar izmeklēšanas laikā iegūtajiem datiem, cenas importam no Taivānas pārskata laika posmā pastāvīgi samazinājās, šim samazinājumam pārskata laika posmā kopā sasniedzot 29 %.

                           Importa cenas

                           2000

                           2001

                           2002

                           2003 (IP)

                           EUR/tonna

                           informācija nav izpaužama (skatīt iepriekš minēto 68 apsvērumu)

                              Indekss

                              100

                              99

                              80

                              71

         b)   Pārlieku liels cenu samazinājums

               (72)

               Tika salīdzinātas ražotāju eksportētāju un Kopienas ražošanas nozares salīdzināmu attiecīgā ražojuma modeļu vidējās cenas Kopienā. Šai nolūkā Kopienas ražošanas nozares EXW cenas nesaistītiem pasūtītājiem bez visām atlaidēm un nodokļiem tika salīdzinātas ar IP laikā dempingā vainojamā Taivānas ražotāja eksportētāja CIF cenām uz Kopienas robežas, kas attiecīgi pielāgotas pēcimportēšanas izmaksām. Salīdzinājumā atklājās, ka IP laikā Kopienā pārdotā attiecīgā Taivānas izcelsmes ražojuma cenas bija par aptuveni 25 % līdz 30 % zemākas par Kopienas ražošanas nozares cenām.

         5.   Kopienas ražošanas nozares stāvoklis

               (73)

               Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu Komisija pārbaudīja visus svarīgākos ekonomikas faktorus un indeksus, kuri ietekmē Kopienas ražošanas nozares stāvokli.

         a)   Ražošana, ražošanas jauda un ražošanas jaudu izmantojums

               (74)

               Pēc diezgan stabilas ražošanas laika posmā no 2000. līdz 2002. gadam, IP laikā attiecīgā ražojuma ražošanas apjomi Kopienā palielinājās par 4 %. Ražošanas jauda pārskata laika posmā palielinājās kopumā par 8 %.

               (75)

               Ražošanas jaudu izmantojums sākotnēji samazinājās par 7 % laika posmā no 2000. līdz 2001. gadam, bet pēc tam līdz 2003. gadam palielinājās par 3 %, pārskata laika posmā kopumā samazinoties par 4 %.

                           Ražošana

                           2000

                           2001

                           2002

                           2003 (IP)

                           Ražošana

                           informācija nav izpaužama (skatīt iepriekš minēto 65 apsvērumu)

                              Indekss

                              100

                              99

                              100

                              104

                           Ražošanas jauda

                           informācija nav izpaužama (skatīt iepriekš minēto 65 apsvērumu)

                              Indekss

                              100

                              106

                              107

                              108

                           Ražošanas jaudas izmantošana

                           informācija nav izpaužama (skatīt iepriekš minēto 65 apsvērumu)

                              Index

                              100

                              93

                              94

                              96

         b)   Krājumi

               (76)

               Attiecīgā ražojuma krājumus var analizēt tikai laika posmā no 2001. līdz 2003. gadam, jo par Kopienas ražošanas nozares darbību iepriekšējā periodā vēl nav pārskatāmu datu. Tā iemesls ir tāds, ka viens Kopienas ražotājs uzsāka darbību tikai 2001. gadā, tādēļ pirms šī gada viņam nebija krājumu, savukārt cits Kopienas ražotājs nespēja nodrošināt pārskatāmu informāciju par uzņēmuma iekšējo reorganizāciju.

               (77)

               Krājumi laika posmā no 2001. līdz 2001. gadam samazinājās par 14 %, IP laikā tie palika diezgan nemainīgi, bet laika posmā no 2001. gada līdz IP kopumā pieauga par 12 %.

                           Krājumi

                           2000

                           2001

                           2002

                           2003 (IP)

                           Tonnas

                           informācija nav izpaužama (skatīt iepriekš minēto 65 apsvērumu)

                              Indekss

                              nav datu

                              100

                              86

                              88

         c)   Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

               (78)

               Attiecīgā Kopienas ražošanas nozares saražotā ražojuma noiets Kopienas tirgū no 2000. līdz 2002. gadam samazinājās par 2 %, bet IP laikā palielinājās par 5 %, tādejādi pārskata laika posmā kopējais pieaugums bijis 3 %. Vienlaicīgi, tirgus daļa laika posmā no 2000. līdz 2002. gadam samazinājās par 3 %, IP laikā palielinājās par 5 %, līdz ar to kopumā apskatāmajā laika posmā palielinoties par 2 %. Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa pārskata laika posmā bija no 20 % līdz 30 %.

                           Pārdošana

                           2000

                           2001

                           2002

                           2003 (IP)

                           Kopienas ražošanas noiets (tonnās)

                           informācija nav izpaužama (skatīt iepriekš minēto 65 apsvērumu)

                              Indekss

                              100

                              100

                              98

                              103

                           Kopienas ražošanas noiets

                           informācija nav izpaužama (skatīt iepriekš minēto 65 apsvērumu)

                              Indekss

                              100

                              99

                              97

                              102

         d)   Pārdošanas cenas

               (79)

               Visiem līdzīga ražojuma veidu, ko pārdevusi Kopienas ražošanas nozare, svērtās vidējās pārdošanas cenas, sākotnēji laika posmā no 2000. līdz 2001. gadam palielinājās par 4 %. Pēc tam cenas nokritās par 12 % 2002. gadā, par 5 % IP laikā, apskatāmajā laika posmā sasniedzot kopējo samazinājumu par 13 %.

                           Pārdošanas cena

                           2000

                           2001

                           2002

                           2003 (IP)

                           Pārdošanas cena (EUR/tonna)

                           informācija nav izpaužama (skatīt iepriekš minēto 65 apsvērumu)

                              Indekss

                              100

                              104

                              92

                              87

               (80)

               Ražošanas izmaksas tika aprēķinātas, pamatojoties uz visu Kopienas ražošanas nozares attiecīgajā gadā saražoto līdzīga ražojuma veidu vidējām svērtajām ražošanas izmaksām.

               (81)

               Ražošanas izmaksas no 2000. līdz 2001. gadam palielinājās, bet 2002. gadā samazinājās un IP laikā bija diezgan nemainīgas. Pārdošanas cenās 2002. gadā un IP laikā nebija vērojams līdzīgs samazinājums.

                           Izmaksas

                           2000

                           2001

                           2002

                           2003 (IP)

                           Ražošanas izmaksas (EUR/tonna)

                           informācija nav izpaužama (skatīt iepriekš minēto 65 apsvērumu)

                              Indekss

                              100

                              108

                              101

                              102

         e)   Rentabilitāte

               (82)

               Kopienas ražošanas nozares attiecīgā ražojuma vispārējā rentabilitāte 2000. gadā sākotnēji bija robežās no 10 % līdz 15 %. Pēc tam rentabilitāte pasliktinājās un IP laikā bija negatīva. Šī rentabilitāte attiecas uz visiem attiecīgā ražojuma saražotajiem veidiem, ko Kopienas ražošanas nozare ražo un pārdod Kopienā. Brilén rentabilitāte tā pirmajā uzņēmējdarbības gadā (2002. gadā) netika ņemta vērā, jo tā ievērojami pasliktinātu situāciju, un līdzīga ražojuma ražošanas sākumā bija ievērojama negatīva rentabilitāte.

                           Rentabilitāte

                           2000

                           2001

                           2002

                           2003 (IP)

                           Rentabilitāte (EK noiets)

                           informācija nav izpaužama (skatīt iepriekš minēto 65 apsvērumu)

                              Indekss

                              100

                              92

                              28

                              – 22

               (83)

               Jāatzīmē, ka viens uzņēmums uzskatīja, ka tā rentabilitāte būtu ievērojami sliktāka, ja ņemtu vērā izmaksas, kas saistītas ar ražošanas iekārtu dīkstāvi. Šīs papildu izmaksas tomēr nevarēja ņemt vērā, jo tās nebija pietiekami labi pamatotas un līdz ar to nebija pierādāmas.

         f)   Ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem

               (84)

               Ieguldījumi attiecīgā ražojuma uzņēmējdarbības jomā apskatāmajā laika posmā ievērojami samazinājās. Jāatzīmē, ka 2000. gadā ieguldījumi bija diezgan lieli, jo viens no Kopienas ražotājiem būvēja jaunu ražotni, šīs izmaksas aptvēra 50 % no tā gada ieguldījumiem. Tabulā izklāstīti sīkāki dati.

                           Ieguldījumi

                           2000

                           2001

                           2002

                           2003 (IP)

                           Ieguldījumi (tūkst. EUR)

                           informācija nav izpaužama (skatīt iepriekš minēto 65 apsvērumu)

                              Indekss

                              100

                              77

                              34

                              51

                           Ienākums no ieguldījumiem

                           informācija nav izpaužama (skatīt iepriekš minēto 65 apsvērumu)

                              Indekss

                              100

                              94

                              20

                              – 18

               (85)

               Ienākums no ieguldījumiem pārskata laika posmā pastāvīgi samazinājās, IP laikā sasniedzot negatīvu līmeni. Šis samazinājums saskan ar vispārējo rentabilitātes kritumu pārskata laika posmā.

         g)   Naudas plūsma un spēja piesaistīt kapitālu

               (86)

               Kopienas ražošanas nozares naudas plūsma 2000. un 2001. gadā bija diezgan nemainīga, samazinājās 2002. gadā un IP laikā, gan absolūtos skaitļos, gan izteikta kā procenti no apgrozījuma. Šis samazinājums saskan ar vispārējo rentabilitātes kritumu pārskata laika posmā.

                           Naudas plūsma

                           2000

                           2001

                           2002

                           2003 (IP)

                           Naudas plūsma (tūkst. EUR)

                           informācija nav izpaužama (skatīt iepriekš minēto 65 apsvērumu)

                              Indekss

                              100

                              101

                              48

                              – 3

                           Naudas plūsma, kas izteikta procentos no apgrozījuma

                           informācija nav izpaužama (skatīt iepriekš minēto 65 apsvērumu)

                              Indekss

                              100

                              91

                              53

                              – 4

               (87)

               Abi Kopienas ražotāji piesaista kapitālu uzņēmumu grupas ietvaros. Ieguldījumi un I&A izmaksas negatīvās uzņēmējdarbības rentabilitātes dēļ nepiedzīvoja ievērojamu samazinājumu.

         h)   Nodarbinātība, ražošana un algas

               (88)

               Apskatāmajā laika posmā nodarbinātība samazinājās par 10 %. Ņemot vērā to, ka ražošanas apjomi pārskata laika posmā palielinājās, nodarbinātības samazinājums nozīmē to, ka ražošanas apjomi, kas aprēķināti kā viena darbinieka izlaide, pārskata laika posmā ievērojami palielinājās, proti, par 16 %. Darbaspēka izmaksu palielinājums uz darbinieku ir kolektīvu ražošanas nozares līmeņa pārrunu rezultāts, un tas ir mazāks nekā vidējais Kopienas inflācijas līmenis, kas pārskata laika posmā bija 6,4 %.

                           Nodarbinātība

                           2000

                           2001

                           2002

                           2003 (IP)

                           Darbinieku skaits

                           informācija nav izpaužama (skatīt iepriekš minēto 65 apsvērumu)

                              Indekss

                              100

                              101

                              98

                              90

                           Darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku (EUR)

                           informācija nav izpaužama (skatīt iepriekš minēto 65 apsvērumu)

                              Indekss

                              100

                              100

                              105

                              104

                           Produktivitāte uz darbinieku (tonnas/gadā)

                           informācija nav izpaužama (skatīt iepriekš minēto 65 apsvērumu)

                              Indekss

                              100

                              98

                              102

                              116

         i)   Dempinga apjoms

               (89)

               Attiecībā uz faktiskās dempinga starpības lieluma ietekmi uz Kopienas ražošanas nozari, to nevar uzskatīt par nenozīmīgu, ņemot vērā Taivānas importa cenas, pat ja importa apjomi bija ierobežoti.

         j)   Atlabšana no iepriekšējā dempinga vai subsidēšanas

               (90)

               Tā kā nav nekādas informācijas par dempinga vai subsidēšanas esamību periodā pirms apskatāmā laika posma, šo faktoru uzskata par nenozīmīgu.

         6.   Secinājums par kaitējumu

               (91)

               Laikposmā no 2000. gada līdz IP attiecīgā ražojuma Taivānas izcelsmes importa par dempinga cenām apjomi ievērojami palielinājās, proti, par 112 %. Tomēr, tā kā absolūtos skaitļos izteikts importa apjoms no Taivānas ir salīdzinoši zems, tā Kopienas tirgus daļa palielinājās mazāk nekā par 2 %. Taivānas importa dempinga cenas pārskata laika posmā bija daudz zemākas nekā attiecīgās Kopienas ražošanas nozares cenas. Turklāt IP laikā Taivānas importa cenas bija zemākas nekā attiecīgās Kopienas ražošanas nozares cenas. Rēķinot vidējo svērto lielumu, minētā cenu starpība IP laikā bija tuvu 30 %.

               (92)

               Dažiem rādītājiem bija vērojams pozitīvs pieaugums. Pārskata laika posmā ražošanas apjomi palielinājās par 4 % un ražošanas jauda par 8 %, bet krājumi samazinājās par 12 %. Kopienas noiets palielinājās par 3 %, palielinot tirgus daļu par 2 %. Ražošanas apjoms uz darbinieku pieauga par 16 %, lai gan darbaspēka izmaksas uz darbinieku pieauga tikai par 4 % (zem ES vidējā inflācijas līmeņa 6,4 % pārskata laika posmā).

               (93)

               Citi rādītāji pārskata laika posmā norāda uz situācijas pasliktināšanos Kopienas ražošanas nozarē. Pārskata laika posmā vienības pārdošanas cena samazinājās par 13 %, lai gan vienības ražošanas izmaksas palielinājās par 2 %, tā rezultāts bija negatīva rentabilitāte. Ienākumam no ieguldījumiem un operatīvo darbību naudas plūsmai arī bija līdzīga negatīva tendence. Nodarbinātība samazinājās par 10 % un ieguldījumi par 49 % (lielākoties jaunās ražotnes būvniecības dēļ 2000. gadā, kuras izmaksas veidoja 50 % no tā gada kopējā ieguldījumu apjoma).

               (94)

               Pamatojoties uz iepriekš minēto, secina, ka Kopienas ražošanas nozarei ir radīts kaitējums pamatregulas 3. panta 1. un 5. punkta nozīmē.

         E.   CĒLOŅSAKARĪBA
   1.   Ievads

               (95)

               Komisija saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. un 7. punktu pārbaudīja, vai imports par dempinga cenām no Taivānas ir Kopienas ražošanas nozarei ir nodarījis kaitējumu tādā mērā, ka to var uzskatīt par būtisku. Zināmi faktori, kas nav imports par dempinga cenām, kas vienlaikus varētu Kopienas ražošanas nozarei nodarīt kaitējumu, arī tika pārbaudīti, lai nodrošinātu, ka šo faktoru nodarītais iespējamais kaitējums nav radies importa par dempinga cenām dēļ.

         2.   Importa par dempinga cenām sekas

               (96)

               Pārskata laika posmā importa par dempinga cenām apjoms palielinājās par 112 % un no Taivānas veiktā importa dempinga cena samazinājās par 29 %. Kopienas ražošanas nozares cenas tai pašā laikā samazinājās par 13 %, laikā, kad ražošanas izmaksas palielinājās par 2 %, tādējādi radot rentabilitātes samazināšanos (apmēram 10–15 procentu punkti attiecīgajā periodā). Faktiski Kopienas ražošanas nozare IP laikā bija zaudējumus nesošā situācijā. Turklāt cenu samazinājums, kuru konstatēja izmeklēšanas laika posmā, bija vidēji apmēram 30 %. Šādos apstākļos konstatēja, ka imports par dempinga cenām rada zināmu spiedienu uz Kopienas ražošanas nozares cenām un negatīvi ietekmē stāvokli Kopienas ražošanas nozarē.

               (97)

               Tomēr, novērtējot importa par dempinga cenām ietekmi, jāņem arī vērā, ka importa par dempinga cenām apjomi vienmēr ir bijuši mazāki par 4 %, un tā tirgus daļa attiecīgajā periodā paaugstinājās par mazāk nekā diviem procentu punktiem, vienmēr saglabājot līmeni, kas zemāks par četriem procentiem. Ņemot vērā šos elementus, nevar droši noteikt importa par dempinga cenām ietekmi uz Kopienas ražošanas nozares zaudējumus radošo stāvokli.

         3.   Citu faktoru izraisītās sekas

               (98)

               Imports no citām trešām valstīm samazinājās no 60 075 tonnām 2000. gadā līdz 51 813 IP laikā, kopumā samazinoties par 14 %. Vidējās cenas samazinājās no 2,39 EUR 2000. gadā līdz 2,17 EUR IP laikā, kopumā samazinoties par 9 %. Dažādās eksportētājās valstīs cenu atšķirība bija būtiska. Imports no citām trešajām valstīm, galvenokārt, ar izcelsmi Baltkrievijā, Japānā, Korejā, Dienvidāfrikā, Šveicē un ASV, kopā veido 25 % no Kopienas patēriņa. Lai gan imports tiek veikts no daudzām citām trešajām valstīm, attiecīgajā periodā tās atsevišķi veido mazāk nekā 1 % no Kopienas patēriņa.

                           2000

                           2001

                           2002

                           2003 (IP)

                           Visi veidi

                           Tonnas

                           Tirgus daļa

                           Cena
                           (EUR/kg)

                           Tonnas

                           Tirgus daļa

                           Cena
                           (EUR/kg)

                           Tonnas

                           Tirgus daļa

                           Cena
                           (EUR/kg)

                           Tonnas

                           Tirgus daļa

                           Cena
                           (EUR/kg)

                           Baltkrievija

                           3 459

                           1,7 %

                           2,24

                           3 920

                           1,9 %

                           2,34

                           3 842

                           1,8 %

                           2,05

                           4 683

                           2,3 %

                           1,83

                              Indekss

                              100

                              100

                              100

                              113

                              113

                              104

                              111

                              110

                              92

                              135

                              134

                              82

                           Japāna

                           2 384

                           1,2 %

                           2,61

                           2 224

                           1,1 %

                           2,77

                           5 960

                           2,9 %

                           2,28

                           5 079

                           2,4 %

                           2,15

                              Indekss

                              100

                              100

                              100

                              93

                              93

                              106

                              250

                              248

                              87

                              213

                              212

                              82

                           Koreja

                           19 962

                           9,7 %

                           2,07

                           24 381

                           11,8 %

                           2,05

                           23 021

                           11,1 %

                           1,61

                           17 264

                           8,3 %

                           1,66

                              Indekss

                              100

                              100

                              100

                              122

                              122

                              99

                              115

                              114

                              78

                              86

                              86

                              80

                           Dienvidāfrika

                           3 533

                           1,7 %

                           2,80

                           3 236

                           1,6 %

                           3,14

                           3 071

                           1,5 %

                           2,48

                           3 318

                           1,6 %

                           2,45

                              Indekss

                              100

                              100

                              100

                              91

                              91

                              112

                              86

                              86

                              89

                              93

                              93

                              88

                           Šveice

                           10 751

                           5,2 %

                           3,13

                           9 804

                           4,7 %

                           3,40

                           11 472

                           5,5 %

                           2,65

                           7 728

                           3,7 %

                           3,16

                              Indekss

                              100

                              100

                              100

                              91

                              91

                              108

                              107

                              106

                              84

                              72

                              71

                              101

                           ASV

                           6 496

                           3,2 %

                           2,50

                           3 915

                           1,9 %

                           3,28

                           2 515

                           1,2 %

                           2,90

                           3 156

                           1,5 %

                           2,20

                              Indekss

                              100

                              100

                              100

                              60

                              60

                              131

                              39

                              38

                              116

                              49

                              48

                              88

                           Citi

                           13 466

                           6,5 %

                           2,12

                           9 172

                           4,4 %

                           2,34

                           9 632

                           4,6 %

                           2,32

                           10 581

                           5,1 %

                           2,35

                              Indekss

                              100

                              100

                              100

                              68

                              68

                              110

                              72

                              71

                              110

                              79

                              78

                              111

                           KOPĀ

                           60 075

                           29,2 %

                           2,39

                           56 654

                           27,4 %

                           2,52

                           59 515

                           28,6 %

                           2,12

                           51 813

                           25,0 %

                           2,17

                              Indekss

                              100

                              100

                              100

                              94

                              94

                              106

                              99

                              98

                              89

                              86

                              86

                              91

         a)   Imports, kas negatīvi neietekmē stāvokli Kopienas ražošanas nozarē

               (99)

               Attiecīgajā periodā Dienvidāfrikas izcelsmes imports samazinājās par 7 %. IP laikā pastāvēja vienīgi minimālā 1,6 % tirgus daļa un, pamatojoties uz Eiropas Kopienu Statistikas biroja datiem, tas IP laikā arī nesamazināja Kopienas ražošanas nozares cenas.

               (100)

               Attiecīgajā periodā Šveices izcelsmes imports samazinājās par 28 % un, pamatojoties uz Eiropas Kopienu Statistikas biroja datiem, tas nesamazināja Kopienas ražošanas nozares cenas. Turklāt IP laikā tas veidoja vidēju 3,7 % tirgus daļu.

               (101)

               Attiecīgajā periodā ASV izcelsmes imports samazinājās par 15 % un, pamatojoties uz Eiropas Kopienu Statistikas biroja datiem, tas IP laikā samazināja Kopienas ražošanas nozares cenas par mazāk nekā 5 %. Turklāt IP laikā tas veidoja tikai minimālu 1,5 % tirgus daļu.

               (102)

               Iepriekš minētie atzinumi pamatojas uz pieejamiem datiem, t.i., Eiropas Kopienu Statistikas biroja statistiku, kas nesniedz sīku informāciju par ražojuma veidu sadalījumu. Tomēr tika secināts, ka, ņemot vērā minimālās vai vidējās tirgus daļas un to, ka cenu samazinājums nepastāv vai ir ļoti zems, imports no Dienvidāfrikas, Šveices un ASV negatīvi neietekmēja Kopienas ražošanas nozares situāciju.

         b)   Imports, kas negatīvi ietekmē stāvokli Kopienas ražošanas nozarē

               (103)

               Attiecīgajā periodā imports no Japānas palielinājās par 113 %, bet sākotnēji tas bija ļoti zemā līmenī. IP laikā tas veidoja 2,4 % no tirgus daļas un, pamatojoties uz Eurostat datiem, samazināja Kopienas ražošanas nozares cenas mazāk nekā par 8 % IP laikā.

               (104)

               Attiecīgajā periodā imports no Baltkrievijas palielinājās par 35 %, bet sākotnēji tas bija zemā līmenī. IP laikā tas veidoja 2,3 % no tirgus daļas un IP laikā samazināja Kopienas ražošanas nozares cenas apmēram par 30 %. Izmeklēšanu piemēroja importam no Baltkrievijas un iepriekš minētais cenu samazinājums radās ražojuma sīki izstrādāta salīdzinājuma rezultātā.

               (105)

               Imports no Korejas no 2000.–2001. gadam sākotnēji palielinājās par 22 %, bet pēc tam samazinājās par 36 %, kopumā samazinoties par 14 %. IP laikā tas veidoja 8,3 % no tirgus daļas un IP laikā samazināja Kopienas ražošanas nozares cenas apmēram par 5 %–15 %. Izmeklēšanu piemēroja importam no Korejas un iepriekš minētais cenu samazinājums radās ražojuma sīki izstrādāta salīdzinājuma rezultātā.

               (106)

               Jānorāda, ka imports par dempinga cenām no Taivānas atbilst tikai mazāk kā 4 % no EK tirgus, kamēr Korejas, Japānas un Baltkrievijas veikto importu kombinētā tirgus daļa un imports bez dempinga cenām no Taivānas bija apmēram 13 %–14 %, t.i., apmēram četras reizes vairāk nekā Taivānas importa par dempinga cenām daļa. Imports no četrām iepriekšminētajām valstīm būtiski samazināja Kopienas ražošanas nozares cenas. Ir veikts veidu salīdzinājums, no vienas puses, starp importu no Baltkrievijas, Korejas un importu bez dempinga cenām no Taivānas un, no otras puses, Kopienas ražošanas nozares pārdevumiem. Šis salīdzinājums parādīja, ka liela daļa importa no Baltkrievijas, Korejas un imports bez dempinga cenām no Taivānas tieši konkurē ar Kopienas augstākas vērtības ražojumiem nekā imports par dempinga cenām no Taivānas. Tādējādi imports no Baltkrievijas, Korejas un imports bez dempinga cenām no Taivānas acīmredzami ietekmē Kopienas ražošanas nozari. Pamatojoties uz šo, secināja, ka importa no Baltkrievijas, Korejas un importa bez dempinga cenām no Taivānas apjoma un cenas ietekme ir tāda, ka turpmāk nav iespējams noteikt cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām no Taivānas un Kopienas ražošanas nozarei radīto būtisko kaitējumu. Patiešām, šādos apstākļos importam par dempinga cenām no Taivānas var būt tikai perifēra nozīme.

         4.   Secinājums par cēloņsakarību

               (107)

               Iepriekš minētajā analīzē ir pienācīgi izšķirta un nodalīta visu zināmo faktoru ietekme uz Kopienas ražošanas nozares stāvokli no importa par dempinga cenām kaitīgās ietekmes. Kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei, galvenokārt, ir nodarījusi cenu samazināšana, ko radījušas importa cenas no trešām valstīm, kuras samazināja Kopienas ražošanas nozares cenas. Ņemot vērā i) Taivānas izcelsmes importa par dempinga cenām ierobežoto tirgus daļu (mazāk kā 4 %) un daudz nozīmīgāko importa no trešām valstīm un Taivānas izcelsmes importu bez dempinga cenām tirgus daļu (apmēram 13 %–14 %) un ii) šā importa radīto cenu samazinājumu, var secināt, ka Kopienas ražošanas nozarei radīto kaitējumu, lielākoties, ir radījis augstas stiprības poliestera pavedienu imports, nevis imports par dempinga cenām, ko veica Taivānas eksportētājs. Tādēļ pamatregulas 3. panta 6. un 7. punkta nozīmē nevar noteikt cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām no Taivānas, skatot atsevišķi, un Kopienas ražošanas nozarei radīto būtisko kaitējumu.

         F.   SECINĀJUMS

               (108)

               Tādēļ procedūra ir jāpārtrauc, jo gan Baltkrievijas, gan Korejas dempinga starpība ir minimāla un trūkst skaidras cēloņsakarības starp dempingu un kaitējumu, ciktāl tas attiecas uz Taivānas izcelsmes importu,

         NOLEMJ.
   1. pants
   Ar šo pārtrauc antidempinga procedūru attiecībā uz tādu Baltkrievijas, Korejas Republikas un Taivānas izcelsmes augstas stiprības poliestera pavedienu (kas nav šujamie diegi) importu, kas nav paredzēti mazumtirdzniecībai, tostarp poliestera monopavedienu ar lineāro blīvumu mazāku nekā 67 deciteksi, un kurus deklarē ar KN kodu 5402 20 00.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2005. gada 5. aprīlī

            Komisijas vārdā —

            Komisijas loceklis

         Peter MANDELSON

      (1)  OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 461/2004 (OV L 77, 13.3.2004., 12. lpp.).

      (2)  OV C 24, 28.1.2004., 20. lpp.


title: Padomes Lēmums (2000. gada 19. jūnijs) par Saskaņotā protokola starp Eiropas Kopienu un Korejas Republikas valdību attiecībā uz pasaules kuģu būves tirgu parakstīšanu un noslēgšanu

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

32000D0409

Oficiālais Vēstnesis L 155 , 28/06/2000 Lpp. 0047 - 0048

		Padomes Lēmums(2000. gada 19. jūnijs)par Saskaņotā protokola starp Eiropas Kopienu un Korejas Republikas valdību attiecībā uz pasaules kuģu būves tirgu parakstīšanu un noslēgšanu(2000/409/EK)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 133. pantu kopā ar 300. panta 2. punkta pirmo teikumu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,tā kā:(1) Pasaules kuģu būves industrija pārcieš smagas problēmas galvenokārt pārprodukcijas dēļ. Pretēji Kopienas industrijai, kas deviņdesmitajos gados īstenoja restrukturizēšanas un ražošanas jaudas samazināšanas programmu, Korejas kuģu būvētavas kopš 1993. gada ir ievērojami palielinājušas savu jaudu.(2) Komisijas un neatkarīga konsultanta veikts Korejas līgumu pētījums parādīja, ka Korejas kuģu būvētavas nosaka cenas, kas ir zemākas par izmaksām. Šāda prakse ir ļāvusi Korejas industrijai ievērojami palielināt savu tirgus daļu, it īpaši uz Kopienas industrijas rēķina, kas pašreiz izjūt smagas grūtības. Pasaulē cenām esot ārkārtīgi zemām, Kopienas industrija ir pieredzējusi savas tirgus daļas samazināšanos no 25 % 1998. gadā līdz 17 % 1999. gadā.(3) 1999. gada 9. novembrī un 2000. gada 18. maijā Padome, izskatot pirmo un otro ziņojumu par situāciju kuģu būvē pasaulē, ko iesniedza Komisija atbilstoši Padomes 1998. gada 29. jūnija Regulas (EK) Nr. 1540/98 12. pantam, kas nosaka jaunus noteikumus palīdzībai kuģu būvei [1], konstatēja, ka sektorā ir kritiska situācija visā pasaulē un pauda nopietnas bažas par šādu praksi, kas nopietni kaitē Kopienas kuģu būvētavu interesēm. Savos secinājumos industrijas ministri aicināja Komisiju īstenot centienus radīt līdzvērtīgus konkurences apstākļus, nekavējoties iesaistīties ar Korejas Republiku konstruktīvās sarunās, kuru mērķis ir apturēt negodīgo konkurenci.(4) Kā norādīts, Komisijai bija vairākas intensīvu konsultāciju kārtas ar Korejas valdību risinātas sarunas par Saskaņotā protokola projektu. Tiklīdz Saskaņotais projekts tiek parakstīts, tas liek Korejas valdībai atturēties no jebkādas tiešas vai netiešas iejaukšanās, lai glābtu zaudējumus radošās Korejas kuģu būvētavas, piemērot starptautiski akceptētus finanšu un grāmatvedības principus un nodrošināt, ka Korejas kuģu būvētavas nosaka cenas, kas atspoguļo tirgus apstākļus. Saskaņotais protokols arī paredz speciālu konsultāciju mehānismu, lai izskatītu jebkādu pušu izvirzīto jautājumu.(5) Saskaņotais protokols ir jāapstiprina,IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU.1. pantsAr šo tiek apstiprināts Saskaņotais protokols starp Eiropas Kopienu un Korejas Republikas valdību par pasaules kuģu būves tirgu.Saskaņotā protokola teksts ir pievienots šim lēmumam.2. pantsPadomes priekšsēdētājs ar šo tiek pilnvarots iecelt personu, kas ir tiesīga parakstīt Saskaņoto protokolu, lai tas būtu saistošs KopienaiLuksemburgā, 2000. gada 19. jūnijāPadomes vārdā —priekšsēdētājsL. Capoulas Santos[1] OV L 202, 18.7.1998., 1. lpp.--------------------------------------------------


title: 2004/605/EK: Eiropas Savienības institūciju Tulkošanas centra Lēmums (2004. gada 13. aprīlis) par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1049/2001 īstenošanu attiecībā uz publisku pieeju dokumentiem

text:
               20.8.2004

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 272/13

         EIROPAS SAVIENĪBAS INSTITŪCIJU TULKOŠANAS CENTRA LĒMUMS
   (2004. gada 13. aprīlis)
   par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1049/2001 īstenošanu attiecībā uz publisku pieeju dokumentiem
   (2004/605/EK)
   VALDE,
   ņemot vērā 1994. gada 28. novembra Padomes Regulu (EK) Nr. 2965/94 par Eiropas Savienības institūciju Tulkošanas centra izveidi (1), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1645/2003 (2), un jo īpaši tās 18.a pantu,
   tā kā:

               (1)

               Līguma par Eiropas Savienību 1. panta otrajā daļā ir ietverts atklātības princips, saskaņā ar kuru šis līgums iezīmē jaunu posmu ciešākas Eiropas tautu savienības izveidošanā, kur lēmumu pieņemšana notiek, cik vien iespējams atklāti un cik vien iespējams tuvinot to pilsoņiem.

               (2)

               Atklātība nodrošina lielāku pārvaldes sistēmas leģitimitāti un efektivitāti demokrātiskā iekārtā, kā arī veicina demokrātijas un pamattiesību ievērošanas principu nostiprināšanos, kuri noteikti ES Līguma 6. pantā un Eiropas Savienības pamattiesību hartā.

               (3)

               18.a pants Padomes Regulā (EK) Nr. 2965/94 par Eiropas Savienības institūciju Tulkošanas centra izveidi, nodrošina, ka Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 30. maija Regula (EK) Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (3) (še turpmāk – “Regula” (EK) Nr. 1049/2001) attiecas arī uz Centra rīcībā esošajiem dokumentiem. Tas vienlaicīgi garantē, ka valde pieņem praktiskus noteikumus Regulas (EK) Nr. 1049/2001 īstenošanai,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Tiesību izmantotāji un piemērošanas joma
   1.   Jebkurai fiziskai vai juridiskai personai ir tiesības piekļūt Eiropas Savienības institūciju Tulkošanas centra (še turpmāk – “Centrs”) dokumentiem, ievērojot principus, noteikumus un ierobežojumus, kas minēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem un saskaņā ar šā lēmuma nosacījumiem.
   2.   Dokumenti, kas ir Centra rīcībā tikai tulkošanas mērķiem, nepieder Centram Regulas (EK) Nr. 1049/2001 2. panta 3. punkta nozīmē.
   2. pants
   Definīcijas
   Šajā regulā:

               a)

               “dokuments” ir jebkura satura informācija neatkarīgi no tās pasniegšanas veida (uz papīra, elektroniskā formā vai skaņu, vizuālie un audiovizuālie ieraksti), kas skar iestādes politiku, darbību un lēmumus, kas pieskaitāmi pie Centra atbildības jomas;

               b)

               “trešā puse” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kā arī subjekts ārpus attiecīgās iestādes, tostarp dalībvalstis, citas iestādes un organizācijas Kopienā vai ārpus tās, kā arī trešās valstis.

         3. pants
   Pieteikumi
   1.   Pieteikumus saistībā ar piekļuvi dokumentam nosūta Centram caur tā tīmekļa vietni (www.cdt.eu.int), pa e-pastu (cdt@cdt.eu.int), pa pastu (Translation Centre for the Bodies of the European Union, Bâtiment Nouvel Hémicycle, 1 rue du Fort Thüngen, L-1499 Luxembourg), vai pa faksu ((00-352) 421 71 12 20). Centrs uz sākotnējiem un atkārtotiem pieteikumiem atbild 15 darbdienu laikā no pieteikuma reģistrācijas datuma. Sarežģītu un apjomīgu pieteikumu gadījumā izskatīšanas termiņu var pagarināt par 15 darbdienām. Jebkurā termiņa pagarinājuma gadījumā jāprecizē iemesls un par to iepriekš jāpaziņo pieteikuma iesniedzējam.
   2.   Ja pieteikums ir neprecīzs, kā minēts Regulas (EK) Nr. 1049/2001 6. panta 2. punktā, Centrs lūdz iesniedzēju sniegt papildu informāciju, kas palīdz identificēt pieprasītos dokumentus. Atbildes termiņu skaita no brīža, kad Centrs saņem šo informāciju.
   3.   Lēmumā, kas pat ir tikai daļēji noraidošs, min iemeslu atteikumam, kas balstīts uz vienu no Regulas (EK) Nr. 1049/2001 4. pantā uzskaitītajiem izņēmumiem un informē pieteikuma iesniedzēju par viņam(-ai) pieejamiem tiesiskās aizsardzības līdzekļiem.
   4. pants
   Sākotnējo pieteikumu izskatīšana
   1.   Tiklīdz pieteikums ir reģistrēts, pieteikuma iesniedzējam nosūta saņemšanas apstiprinājumu, ja atbilde netiek nosūtīta uzreiz. Saņemšanas apstiprinājumu un atbildi nosūta rakstiski vai, ja iespējams, elektroniskā veidā.
   2.   Saskaņā ar šā lēmuma 9. panta nosacījumiem Administrācijas departamentam ir pilnvara lemt par veicamo darbību attiecībā uz sākotnējiem pieteikumiem. Šajā nolūkā tiek iecelts darbinieks, kas izskata pieteikumus uz piekļuvi un kas koordinē atbildes.
   Pieteikuma iesniedzējs tiks informēts pēc viņa pieteikuma izskatīšanas.
   Pat daļēja atteikuma gadījumā pieteikuma iesniedzēju informē par viņa(-as) tiesībām 15 darbdienu laikā no atbildes saņemšanas brīža iesniegt Centram atkārtotu pieteikumu tā pārskatīšanai.
   3.   Saņemot pilnīgu vai daļēju atteikumu, pieteikuma iesniedzējs 15 darbdienu laikā pēc Centra atbildes saņemšanas var iesniegt atkārtotu pieteikumu ar lūgumu Centram mainīt savu nostāju.
   4.   Nesaņemot Centra atbildi paredzētajā laikā, pieteikuma iesniedzējam ir tiesības iesniegt atkārtotu pieteikumu.
   5. pants
   Atkārtotu pieteikumu izskatīšana
   1.   Par atkārtotiem pieteikumiem lemj Centra direktors. Viņš informē Centra valdi par savu lēmumu.
   2.   Pieteikuma iesniedzējam par lēmumu paziņo rakstiski vai, ja iespējams, elektroniskā veidā un informē viņu par tiesībām uzsākt tiesvedību tiesā vai iesniegt sūdzību Eiropas ombudam.
   6. pants
   Konsultācija
   1.   Ja Centrs saņem pieteikumu par piekļuvi dokumentam, kurš atrodas tā rīcībā, bet kuru izdevusi trešā puse, tad Centrs pārbauda, vai var piemērot izņēmumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1049/2001 4. pantu.
   2.   Ja pēc šīs izskatīšanas Centrs uzskata, ka piekļuve tai ir jāatsaka saskaņā ar vienu no Regulas (EK) Nr. 1049/2001 4. pantā paredzētajiem izņēmumiem, noraidošo atbildi nosūta pieteikuma iesniedzējam bez konsultēšanās ar trešās puses autoru.
   3.   Ievērojot šā panta 4. punktu, Centrs piešķir atļauju bez konsultēšanās ar trešās puses autoru, ja:

               a)

               pieprasīto dokumentu jau agrāk ir nosūtījis tās autors vai vadoties pēc Regulas (EK) Nr. 1049/2001 vai citiem noteikumiem;

               b)

               tas ir acīm redzami, ka šā dokumenta pilnīga vai daļēja satura nosūtīšana neskars kādas no interesēm, kas minētas Regulas (EK) Nr. 1049/2001 4. pantā.

         Visos citos gadījumos konsultē trešās puses autoru.
   4.   Ja pieteikums attiecas uz piekļuvi dokumentam ar izcelsmi vienā no dalībvalstīm, Centrs konsultē autoru, ievērojot šā panta 3. punkta a) apakšpunktu.
   5.   Konsultētajai trešajai pusei jāatbild piecu darbdienu laikā vai termiņā, kas ļauj Centram darboties saskaņā ar tā laika ierobežojumiem atbildes sniegšanai. Ja atbilde nav saņemta paredzētajā periodā vai ja trešā puse nav atrodama vai identificējama, Centrs lemj saskaņā ar noteikumiem par izņēmumiem Regulas (EK) Nr. 1049/2001 4. pantā, ņemot vērā trešās puses likumīgās intereses uz tās rīcībā esošās informācijas pamata.
   6.   Ja Centrs paredz ļaut piekļuvi dokumentam pret autora skaidri izteiktu viedokli, tai par savu lēmumu nosūtīt dokumentu jāpaziņo pēc 10 darbdienu perioda un jāpievērš autora uzmanība par viņam pieejamiem tiesiskās aizsardzības līdzekļiem, lai pretotos dokumenta nosūtīšanai.
   7. pants
   Piekļuves tiesību izpilde
   1.   Dokumentus sūta pa pastu, faksu vai, ja pieejams, pa e-pastu. Ja dokumenti ir apjomīgi vai grūti apstrādājami, pieteikuma iesniedzēju var lūgt konsultēt dokumentus uz vietas. Šī konsultācija ir bezmaksas.
   2.   Ja dokuments ir publicēts, atbildē iekļauj uzziņas par publikāciju un/vai vietu, kur dokuments ir pieejams, un, ja iespējams, norāda tā tīmekļa vietni Centra mājas lapā www.cdt.eu.int.
   3.   Ja pieprasīto dokumentu apjoms pārsniedz divdesmit lappuses, pieteikuma iesniedzējam iespējams likt apmaksāt EUR 0,10 par lappusi, kā arī pārsūtīšanas izdevumus. Centra direktors var mainīt šīs nodevas summu. Nodevas par citu mediju izmantošanu tiek lemtas individuāli, bet tās nevar pārsniegt pieņemamu summu.
   8. pants
   Pasākumi, kas atvieglo piekļuvi dokumentiem
   1.   Īstenojot pilsoņu tiesības saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1049/2001, Centrs nodrošina publisku piekļuvi dokumentu reģistram. Piekļuve reģistram ir jānodrošina elektroniski.
   2.   Reģistrs sastāda dokumenta nosaukumu (valodās, kādās tas pieejams), tā sērijas numuru un citas noderīgas atsauces, norādi uz autoru un tā sastādīšanas vai pieņemšanas datumu.
   3.   Palīdzības lapa (visās oficiālajās valodās) informē publiku par to, kā dokumentu iegūt. Ja dokuments ir publicēts, pastāv saite uz oriģināla tekstu.
   9. pants
   Dokumenti, kas sabiedrībai pieejami tiešā veidā
   1.   Šo pantu piemēro tikai tiem dokumentiem, kas sastādīti vai saņemti pēc datuma, kad sāk piemērot Regulu (EK) Nr. 1049/2001.
   2.   Sekojošos dokumentus automātiski nosūta pēc pieprasījuma, un, ja iespējams, uz tiem nodrošina tiešu piekļuvi elektroniskā veidā:

               a)

               dokumenti, ko pieņēmis Centra direktors vai Valde ar mērķi tos nodot publicēšanai Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai Centra tīmekļa vietnē;

               b)

               trešo pušu dokumenti, ko jau iepriekš ir nosūtījis to autors vai tas darīts pēc viņa piekrišanas;

               c)

               dokumenti, kas jau tikuši nosūtīti pēc iepriekšējā pieteikuma.

         10. pants
   Ziņojumi
   Centrs reizi gadā kā ikgadējā pārskata daļu publicē informāciju saistībā ar šā lēmuma ieviešanu, jo īpaši pieprasījumu piekļuvei Centra dokumentiem skaita, atteikumu skaita un šādu atteikumu iemeslu statistiku saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1049/2001 17. panta 1. punktu.
   11. pants
   Stāšanās spēkā
   Šis lēmums stājas spēkā 2004. gada 1. aprīlī.
   12. pants
   Publicēšana
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Luksemburgā, 2004. gada 13. aprīlī

            Valdes vārdā —

            priekšsēdētājs

         K.-J. LÖNNROTH

      (1)  OV L 314, 7.12.1994., 1. lpp.

      (2)  OV L 245, 29.9.2003., 13. lpp.

      (3)  OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.


title: Politikas un drošības komitejas Lēmums (KĀDP) 2015/874 (2015. gada 27. maijs), ar ko pieņem trešo valstu palīdzību Eiropas Savienības militārajā misijā, lai palīdzētu Mali bruņoto spēku apmācībā (EUTM Mali) (EUTM Mali/1/2015)

text:
               6.6.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 142/28

         POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJAS LĒMUMS (KĀDP) 2015/874
   (2015. gada 27. maijs),
   ar ko pieņem trešo valstu palīdzību Eiropas Savienības militārajā misijā, lai palīdzētu Mali bruņoto spēku apmācībā (EUTM Mali) (EUTM Mali/1/2015)
   POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 38. panta trešo daļu,
   ņemot vērā Padomes Lēmumu 2013/34/KĀDP (2013. gada 17. janvāris) par Eiropas Savienības militāro misiju, lai palīdzētu Mali bruņoto spēku apmācībā (EUTM Mali) (1), un jo īpaši tā 8. panta 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Ievērojot Lēmuma 2013/34/KĀDP 8. panta 2. punktu, Padome pilnvaroja Politikas un drošības komiteju (PDK) aicināt trešās valstis piedāvāt palīdzību un pieņemt attiecīgos lēmumus par trešo valstu piedāvātās palīdzības pieņemšanu.

               (2)

               Ievērojot ES misijas komandiera ieteikumu par Albānijas Republikas (“Albānija”) palīdzību un Eiropas Savienības Militārās komitejas ieteikumu, Albānijas palīdzība būtu jāpieņem.

               (3)

               Saskaņā ar 5. pantu Protokolā (Nr. 22) par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās ar aizsardzību saistītu Savienības lēmumu un rīcību izstrādē un īstenošanā,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   1.   Albānijas palīdzība Eiropas Savienības militārajai misijai, lai palīdzētu Mali bruņoto spēku apmācībā (EUTM Mali), tiek pieņemta un tiek uzskatīta par būtisku.
   2.   Albānija ir atbrīvota no finanšu ieguldījumiem EUTM Mali budžetā.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2015. gada 27. maijā

            Politikas un drošības komitejas vārdā –

            priekšsēdētājs

         W. STEVENS

      (1)  OV L 14, 18.1.2013., 19. lpp.


title: Padomes Lēmums 2006/486/KĀDP ( 2006. gada 11. jūlijs ), ar ko īsteno Vienoto rīcību 2005/557/KĀDP par Eiropas Savienības civilmilitāro rīcību Āfrikas Savienības misijas atbalstam Darfūras reģionā Sudānā

text:
               13.7.2006

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 192/30

      PADOMES LĒMUMS 2006/486/KĀDP
   (2006. gada 11. jūlijs),
   ar ko īsteno Vienoto rīcību 2005/557/KĀDP par Eiropas Savienības civilmilitāro rīcību Āfrikas Savienības misijas atbalstam Darfūras reģionā Sudānā
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Padomes Vienoto Rīcību 2005/55/KĀDP (1) un jo īpaši tās 8. panta 1. punkta otro daļu saistībā ar Līguma par Eiropas Savienību 23. panta 2. punkta otro ievilkumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2005. gada 21. novembrī pieņēma Lēmumu 2005/806/KĀDP, ar ko īsteno Vienoto rīcību 2005/557/KĀDP par Eiropas Savienības civilmilitāro rīcību Āfrikas Savienības misijas atbalstam Darfūras reģionā Sudānā (2).

               (2)

               Kamēr Āfrikas Savienības misija nav aizstāta ar ANO operāciju, ES būtu jāturpina sniegt atbalsts, un saskaņā ar 2. pantu Lēmumā 2005/806/KĀDP Padome ir nolēmusi turpināt Eiropas Savienības civilmilitāro rīcību Āfrikas Savienības misijas atbalstam Darfūras reģionā Sudānā.

               (3)

               Attiecībā uz civilo aspektu Padomei tādēļ būtu jāpieņem lēmums par finansējumu atbalsta rīcības turpināšanai.

               (4)

               ES rīcību AMIS II atbalstam veiks, ņemot vērā situāciju, kas var pasliktināties un varētu kaitēt KĀDP mērķiem, kas izklāstīti Līguma 11. pantā,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Bāzes finansējums, kas minēts 1. panta 1. punktā Lēmumā 2005/806/KĀDP, paredzēts, lai segtu arī izdevumus laikposmam no 2006. gada 29. jūlija līdz 2006. gada 31. oktobrim.
   2. pants
   Padome ne vēlāk kā 2006. gada 30. septembrī izvērtē, vai ES atbalsta rīcība būtu jāturpina.
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
   4. pants
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Brisele, 2006. gada 11. jūlijā

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         E. HEINÄLUOMA

      (1)  OV L 188, 20.7.2005., 46. lpp.

      (2)  OV L 303, 22.11.2005., 60. lpp.


title: Komisijas Lēmums ( 2010. gada 5. marts ), ar ko ieceļ Eiropas Statistikas padomdevējas komitejas vienu locekli Dokuments attiecas uz EEZ

text:
               6.3.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 56/9

         KOMISIJAS LĒMUMS
   (2010. gada 5. marts),
   ar ko ieceļ Eiropas Statistikas padomdevējas komitejas vienu locekli
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   2010/C 56/07
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 11. marta Lēmumu Nr. 234/2008/EK, ar ko izveido Eiropas Statistikas padomdevēju komiteju un atceļ Padomes Lēmumu 91/116/EEK (1), un jo īpaši tā 4. panta 1. punkta a) apakšpunktu,
   apspriedusies ar Padomi,
   apspriedusies ar Eiropas Parlamentu,
   tā kā:

               (1)

               Eiropas Statistikas padomdevējā komitejā (ESPK) ir 24 locekļi.

               (2)

               Saskaņā ar Lēmuma Nr. 234/2008/EK 4. panta 1. punktu Komisijai, apspriežoties ar Eiropas Parlamentu un Padomi, jāieceļ divpadsmit komitejas locekļi.

               (3)

               Ar 2009. gada 30. marta Lēmumu 2009/304/EK (2) Komisija iecēla divpadsmit ESPK locekļus.

               (4)

               Viens loceklis atkāpās no amata, tāpēc Komisijai pēc pienācīgas apspriešanās ar Eiropas Parlamentu un Padomi jāieceļ jauns ESPK loceklis,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo par ESPK locekli uz piecu gadu termiņu tiek iecelts Denis Durand kungs.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2010. gada 5. martā

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         José Manuel BARROSO

      (1)  OV L 73, 15.3.2008., 13. lpp.

      (2)  OV L 84, 31.3.2009., 44. lpp.