title: EBTA Uzraudzības iestādes Lēmums Nr. 61/16/COL (2016. gada 16. marts) izbeigt formālo izmeklēšanu saistībā ar iespējamu valsts atbalstu, iznomājot optisko šķiedru, ko iepriekš ekspluatēja NATO (Islande) [2017/1498]

text:
               24.8.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 218/19

         EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDES LĒMUMS
   Nr. 61/16/COL
   (2016. gada 16. marts)
   izbeigt formālo izmeklēšanu saistībā ar iespējamu valsts atbalstu, iznomājot optisko šķiedru, ko iepriekš ekspluatēja NATO (Islande) [2017/1498]
   EBTA Uzraudzības iestāde (turpmāk “Iestāde”),
   ŅEMOT VĒRA Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (turpmāk “EEZ līgums”) un jo īpaši tā 61. pantu un 26. protokolu,
   ŅEMOT VĒRĀ Nolīgumu starp EBTA valstīm par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidošanu (turpmāk “Uzraudzības un Tiesas nolīgums”) un jo īpaši tā 24. pantu,
   ŅEMOT VĒRA Uzraudzības un Tiesas nolīguma 3. protokolu (turpmāk “3. protokols”) un jo īpaši I daļas 1. pantu un II daļas 7. panta 2. punktu,
   PĒC TAM, kad ieinteresētajām personām ir lūgts iesniegt savas piezīmes saskaņā ar šiem nosacījumiem (1), un ņemot vērā to piezīmes,
   Tā kā:
   I.   FAKTI

   1.   PROCEDŪRA

               (1)

               Ar 2010. gada 16. jūlija vēstuli (dokuments Nr. 565828) Míla ehf. (turpmāk “Míla” vai “sūdzības iesniedzējs”) iesniedza sūdzību EBTA Uzraudzības iestādei (turpmāk “Iestāde”) par, iespējams, nelikumīgu valsts atbalstu, ko Islandes Ārlietu ministrija piešķīra, iznomājot izmantošanai un ekspluatēšanai divas optiskās šķiedras, ko iepriekš ekspluatēja Ziemeļatlantijas līguma organizācija (turpmāk “NATO”). Pēc izmeklēšanas 2012. gada 21. novembrī Iestāde pieņēma Lēmumu Nr. 410/12/COL, secinot, ka Islandes Ārlietu ministrijas Aizsardzības aģentūras un Og fjarskipti hf. (tagad “Fjarskipti hf.”, bet turpmāk tekstā “Vodafone, Islande” vai “Vodafone”) (2)2010. gada 1. februāra līgums par optiskās šķiedras nomu izmantošanai un ekspluatēšanai nav valsts atbalsts EEZ līguma 61. panta izpratnē (3).

               (2)

                  Míla2013. gada 19. februārī iesniedza EBTA Tiesā pieteikumu par Lēmuma Nr. 410/12/COL atcelšanu. Ar 2014. gada 27. janvāra lēmumu Lietā E-1/13 EBTA Tiesa atcēla Iestādes lēmumu (4).

               (3)

               Iestāde 2014. gada 16. jūlijā pieņēma Lēmumu Nr. 299/14/COL sākt formālo izmeklēšanas procedūru, kas paredzēta 3. protokola I daļas 1. panta 2. punktā, un aicināja Islandes iestādes un ieinteresētās personas iesniegt savas piezīmes.

               (4)

               Iestāde saņēma piezīmes no Islandes iestādēm (dokumenti Nr. 722921–722923), kā arī trešo personu piezīmes no Míla (dokuments Nr. 729699), Vodafone (dokuments Nr. 723556) un privātpersonas (dokuments Nr. 729917). Trešo personu piezīmes tika nosūtītas Islandes iestādēm, kuras sniedza savas piezīmes par tām (dokumenti Nr. 744468–744471 un 753302–753303).

         2.   PASĀKUMA APRAKSTS

   2.1.   LIETAS APSTĀKĻI – AICINĀJUMS IESNIEGT PIEDĀVĀJUMUS PAR DIVU OPTISKO ŠĶIEDRU, KO IEPRIEKŠ EKSPLUATĒJA NATO, IZNOMĀŠANU

               (5)

               Islandes valdība 2007. gada 15. augustā pilnībā pārņēma Radara aģentūru (Ratsjárstofnun) (5), kas līdz tam darbojās ASV iestāžu paspārnē. Iepriekš Radara aģentūra ekspluatēja trīs optiskās šķiedras aptuveni 1 850 km garā astoņu šķiedru optiskā kabelī, kurš aptver Islandi un tās ziemeļrietumu reģionu (6). Tas deva iespējas Islandes valdībai izmantot vienu vai vairākas no trim šķiedrām citiem mērķiem.

               (6)

               Islandes iestādes nolēma izmantot vienu no šķiedrām Islandes Gaisa aizsardzības sistēmas (turpmāk “IGAS”) un drošu valdības telekomunikāciju vajadzībām. Iestādes arī nolēma, ka Valsts tirdzniecības centram (Ríkiskaup) ir jāorganizē līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūra attiecībā uz pārējo divu šķiedru izmantošanu un ekspluatēšanu (7).

               (7)

               Sīkāka informācija par aicinājumu iesniegt piedāvājumus bija izklāstīta Ríkiskaup sagatavotajā projekta aprakstā (8). Saskaņā ar šo dokumentu Ríkiskaup Ārlietu ministrijas Aizsardzības departamenta vārdā aicināja iesniegt piedāvājumus par divu no trīs optisko šķiedru, kuras iznomājamas divām nesaistītām personām, izmantošanu un ekspluatēšanu nolūkā noslēgt nomas līgumu uz 10 gadiem.

               (8)

               Saskaņā ar aicinājumu iesniegt piedāvājumus optiskais kabelis ir aptuveni 1 850 km garš, atrodas nebojāts starp pašreizējiem 16 pieslēguma punktiem (konkursa dienā) un iet caur tālruņu centrālēm un citu telekomunikāciju aprīkojumu, kas atrodas tā ceļā, aptverot Islandi. Tālruņu centrāles un cits telekomunikāciju aprīkojums lielākoties pieder Míla un atrodas tā pārraudzībā. Saskaņā ar aicinājuma iesniegt piedāvājumus 2.3. punktu piedāvātajā nomā nebūs iekļautas nekādas nomnieka aprīkojuma iekārtas. Nomnieks būs atbildīgs par aprīkojumam nepieciešamo iekārtu vai jebkādu citu šķiedru izmantošanai nepieciešamo iekārtu iegūšanu. Tādējādi nomnieks ir atbildīgs par piekļuves nodrošināšanu iekārtām un pieslēguma punktiem, kur tas plāno pieslēgt savu aprīkojumu šķiedrai. Ja nomniekam ir jāiegādājas vai jāīrē iekārtas, papildu savienojumi vai citi aprīkojuma elementi, izmaksas segs nomnieks. Nomnieks ir atbildīgs par visu saziņu ar citu iekārtu īpašniekiem, kurā iznomātājs nav nedz starpnieks, nedz jebkādu iekārtu piegādātājs, kā arī iznomātājs negarantēs, ka nomniekam būs piekļuve iekārtām montāžas punktos vai citviet. Nomnieks var pievienot jaunus pieslēguma punktus optiskajai šķiedrai, taču tas vispirms ir jāapspriež ar iznomātāju un citiem šķiedras līdzīpašniekiem. Nomnieks segs jebkādas izmaksas, kas saistītas ar jaunu pieslēguma punktu pievienošanu. Prasības ir sīki izklāstītas, lai nodrošinātu, ka jebkāda nomnieka piekļuve kabelim un papildu pieslēguma punkti ir rūpīgi sagatavoti un īstenoti profesionāli, lai garantētu citiem nepārtrauktu kabeļa izmantošanu.

               (9)

               Attiecībā uz nomas maksu aicinājumā iesniegt piedāvājumus ir noteikta minimālā nomas maksa ISK 19 000 000 gadā par katru šķiedru, lai nodrošinātu, ka tiek segtas optisko šķiedru ekspluatācijas un uzturēšanas izmaksas (9). Piedāvājumu iesniegšanas un piedāvājumu atvēršanas datums bija 2008. gada 19. jūnijs.

               (10)

               Piedāvājumi tika vērtēti atbilstoši šādiem kritērijiem:

                  1. tabula

                  Līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas kritēriji.

                           Vērtējamais elements

                           Procentpunkti

                           Konkurences stimulēšana

                           40

                           Nomas maksa

                           15

                           Jaunu pakalpojumu sniegšana

                           10

                           Pakalpojumu sniegšana

                           10

                           Tīkla pieslēguma punktu skaits

                           15

                           Viens tarifs visā valstī

                           10

               (11)

               Konkursā tika saņemti pieci piedāvājumi no četriem neatkarīgiem uzņēmumiem, kas apkopoti 2. tabulā. Divi piedāvājumi bija viena piedāvājuma divi varianti.

                  2. tabula

                  Konkursā saņemtie piedāvājumi.

                           Uzņēmuma nosaukums

                           Piedāvātā nomas maksa
                           (ISK)

                           Līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas kritēriji: kopējais iegūto punktu skaits

                           Galvenais piedāvājums

                           Piedāvājuma variants (10)

                              Fjarski ehf.

                           20 000 000

                           92,18

                              Vodafone

                           19 150 000

                           89,67

                           84,67

                              Hringiðan ehf.

                           24 006 900

                           88,60

                              Gagnaveita Reykjavíkur

                           19 500 000

                           59,34

               (12)

               Saņemtos piedāvājumus vērtēja Ríkiskaup pēc tam, kad novērtējumu bija veicis neatkarīgs konsultantu uzņēmums Mannvit. Saskaņā ar Ríkiskaup un Mannvit sniegto informāciju tika secināts, ka visiem četriem uzņēmumiem, kas iesniedza piedāvājumus, bija vajadzīgās tehniskās spējas īstenot projektu, kā arī tie izpildīja aicinājumā iesniegt piedāvājumus minētās vispārējās prasības attiecībā uz projekta īstenošanas kandidātu personālu un finansiālo situāciju. Tomēr Mannvit izteica iebildumu attiecībā uz Hringiðan piedāvājumu. Saskaņā ar piedāvājumu projektu īstenos Hringiðan dibināts uzņēmums. Mannvit uzskatīja, ka nav iespējams novērtēt šī uzņēmuma, kas tajā laikā vēl nebija nodibināts, spējas – gan finansiālās, gan tehniskās. Saskaņā ar konkursa noteikumiem šā iemesla dēļ Hringiðan piedāvājumu varēja izslēgt. Mannvit simulēja ietekmi, kāda varētu būt Hringiðan piedāvājuma izslēgšanai no konkursa rezultātiem, taču secināja, ka ietekmes nebija, jo Hringiðan piedāvājums nebija viens no diviem augstāk novērtētajiem piedāvājumiem, un tāpēc jebkurā gadījumā tas bija neveiksmīgs.

               (13)

               Kā norādīts 2. tabulā, divi uzņēmumi, kas saņēma augstāko novērtējumu saskaņā ar līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas kritērijiem, bija Fjarski ehf. (92,18 punkti) un Vodafone (89,67 punkti). Ar šiem diviem uzņēmumiem tika sāktas sarunas. Tā kā Islandē 2008. gada rudenī sākās finanšu krīze, sarunas nenotika līdz 2009. gada beigām un tika pabeigtas 2010. gada sākumā. Tomēr Fjarski ehf. nolēma izstāties no projekta. Tāpēc sarunas par nomas līgumu notika ar Vodafone un tikai par vienu no divām šķiedrām.

         2.2.   LĪGUMS STARP ISLANDES AIZSARDZĪBAS AĢENTŪRU UN VODAFONE

               (14)

               Līgums, ko 2010. gada 1. februārī noslēdza Vodafone un Islandes Aizsardzības aģentūra (Varnarmálastofnun), ir par optiskās šķiedras aptuveni 1 850 km garā astoņu šķiedru optiskā kabelī, kurš aptver Islandi, izmantošanu. Gada nomas maksa ir noteikta ISK 19 150 000 (bez PVN), kas indeksēta atbilstoši 2008. gada jūnija celtniecības izmaksu indeksam. Līguma termiņš ir 10 gadi.

               (15)

               Līgumā ir noteikts, ka attiecīgā šķiedra bija reģistrēta NATO inventāra sarakstā. Saskaņā ar Aizsardzības akta Nr. 34/2008 16. pantu iznomātājam bija piešķirtas tiesības valsts un NATO vārdā slēgt nomas līgumu par šāda aprīkojuma izmantošanu. Tomēr, ņemot vērā Islandes starptautiskās saistības, bija jāiekļauj punkts, kurā iznomātājs tiktu pilnvarots pārņemt minēto aprīkojumu bez brīdinājuma kara laikā. Šādi noteikumi ir paredzēti līguma 8. pantā.

               (16)

               Līgumā atkārtojas konkursa noteikums par to, ka tajā nav iekļauta neviena nomnieka aprīkojuma iekārta. Nomnieks būs atbildīgs par aprīkojumam nepieciešamo iekārtu vai jebkādu citu šķiedru izmantošanai nepieciešamo iekārtu iegūšanu. Tādējādi nomnieks ir atbildīgs par piekļuves nodrošināšanu aprīkojumam un montāžas punktiem, kur tas plāno pieslēgt savas iekārtas šķiedrai. Ja nomniekam ir jāiegādājas vai jāīrē iekārtas, papildu savienojumi vai citi aprīkojuma elementi, izmaksas segs nomnieks. Nomnieks ir atbildīgs par visu saziņu ar kabeļa vai iekārtu īpašniekiem.

         3.   SŪDZĪBA

               (17)

                  Míla sūdzība attiecas uz iepriekš minēto līgumu, kas noslēgts uz konkursa pamata 2010. gada 1. februārī starp Islandes Aizsardzības aģentūru un telekomunikāciju operatoru Vodafone. Sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka noslēgtais līgums ir valsts atbalsts kā nomas maksa par optiskās šķiedras izmantošanu, kas ir ievērojami zemāka par to, kāda būtu pieņemama tirgus investoram.

               (18)

               Attiecībā uz šo apgalvojumu Míla būtībā norādīja šādus argumentus (11):

                           —

                           laikā, kad notika konkurss, Míla bija vienīgā persona, kura darbojās tirgū, un tāpēc pēc definīcijas nevarēja iegūt 40 % punktu līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas kritērijos, t. i., punktus par konkurences stimulēšanu. Attiecīgi 1. tabulā apkopoto iesniegto piedāvājumu vērtēšanas metode efektīvi izslēdza Míla no konkursa. Tomēr Mila nebija nekāda ekonomiska iemesla piedalīties konkursā, jo tam jau bija pietiekama pārraides jauda paša šķiedrās. Tāpēc tas neiesniedza piedāvājumu,

                           —

                           konkursā piedāvātās nomas cenas bija zemākas par tām, ko tirgus investors uzskatītu par pieņemamu nomas maksu. Konkrēti, šīs cenas nenodrošināja atbilstošu ieguldījumu pastāvīgajās izmaksās (piemēram, kabeļa būvniecības, atjaunošanas un amortizācijas izmaksās) un pietiekamus ieņēmumus no kapitāla ieguldījumiem Islandes valstij kā šķiedru īpašniekam,

                           —

                              Míla aplēsa, ka nomas tiesību tirgus cena ir lielāka par ISK 85 miljoniem gadā, tāpēc iespējamais kopējais atbalsts būtu ISK 464,2 miljoni katram no diviem uzņēmumiem plānotajā šķiedras 20 gadu mūžā, ja nomas cena ir ISK 19,15–20 miljoni gadā (12).

               (19)

               2012. gada 19. septembra vēstulē sūdzības iesniedzējs iesniedza papildu informāciju par iespējamo valsts atbalstu Vodafone. Sūdzības iesniedzējs īpašu uzmanību pievērsa uzņēmuma Orkufjarskipti
                   (13) jaunajam tarifam par šķiedru optiskā kabeļa īri (14). Tarifā ir norādīta nomas maksa par katru šķiedru sešu šķiedru optiskajā kabelī kā mēneša nomas maksa, kas izteikta ISK par kilometru kabelī (15). Reizinot tarifu ar kabeļa garumu, kas saskaņā ar nomas līgumu ar Vodafone ir aptuveni 1 850 km, sūdzības iesniedzējs secina, ka nomas maksai par šāda garuma šķiedru atbilstoši šim tarifam būtu jābūt ISK 107 137 200 gadā.

         4.   ISLANDES IESTĀŽU NOSTĀJA ATTIECĪBĀ UZ SŪDZĪBU

               (20)

               Atbildot uz sūdzību, Islandes iestādes norādīja, ka NATO optisko šķiedru iznomāšana nav valsts atbalsts, jo līguma slēgšanas tiesību piešķiršana nerada nomniekam nekādu ekonomisko priekšrocību, kas pārsniegtu tirgus nosacījumus, neietver nekādu valsts līdzekļu izmantošanu un neizkropļo, kā arī nedraud izkropļot konkurenci.

               (21)

               Šajā saistībā Islandes iestādes atsaucas uz Ārlietu ministrijas 2008. gada 7. maija memorandu par piedāvājumu iznomāt NATO optiskās šķiedras. Memorandā ir paskaidroti piedāvātās konkursa procedūras vispārējie noteikumi, tostarp aicinājuma iesniegt pieteikumus nosacījumi un kritēriji piemērotu nomnieku atlasei no pretendentu vidus. Projekta mērķi bija samazināt NATO optisko šķiedru uzturēšanas un ekspluatācijas izmaksas, palielināt publisko piekļuvi platjoslai un veicināt konkurenci vietējā datu pārraides tirgū. Islandes iestādes uzskata, ka divu šķiedru iznomāšana nebija atbalsta pasākums. Tās arī norāda, ka projekts palīdzētu īstenot valsts politiku attiecībā uz elektroniskās saziņas pakalpojumiem un informācijas sabiedrību. Tas arī padarītu iespējamu konkurenci par infrastruktūru nomāto līniju tirgū teritorijās, kur tajā laikā nebija konkurences, kas savukārt radītu lielāku konkurenci pakārtotos tirgos, piemēram, ātrdarbīga platjoslas pieslēguma tirgū.

               (22)

               Ņemot vērā sūdzības iesniedzēja apgalvojumu par to, ka šķiedra pieder Islandes valstij un ka nomas maksā būtu jāiekļauj pastāvīgās izmaksas, kas saistītas ar kabeļu būvniecību, atjaunošanu un amortizāciju, Islandes iestādes sniedz paskaidrojumus par īpašumtiesībām un būvniecības izmaksām. Tās norāda, ka kabeļa ierīkošanu finansēja NATO, nevis Islandes valsts. Turklāt kabelis bija reģistrēts organizācijas inventāra sarakstā, un trīs no astoņām šķiedrām bija rezervētas izmantošanai saistībā ar Amerikas spēku darbībām Islandē. Pēc tam, kad Amerikas spēki atstāja Islandi 2006. un 2007. gadā, Islandes valsts pārņēma šīs trīs šķiedras, kā tā dēvētā “uzņēmējvalsts, lietotāja valsts”, pamatojoties uz rakstveida vienošanos ar NATO. Kaut arī Islandes iestādes ir uzņēmušās šķiedru ekspluatācijas pārvaldību, uz tām vēl aizvien attiecas vairākas ekskluzīvas NATO tiesības. Islandes valstij nepieder šīs trīs šķiedras. Kamēr ir spēkā Islandes un ASV Aizsardzības vienošanās, šīs trīs šķiedras ir NATO īpašums. NATO ir prioritātes tiesības izmantot šīs šķiedras. Jebkādus ienākumus no šķiedru nomas var izmantot vienīgi NATO aktīvu ekspluatēšanai un uzturēšanai (16). Tas nozīmē, ka jebkurus ienākumus, kas pārsniedz šīs izmaksas, nedrīkst paturēt Islande, bet tie ir jānodod NATO.

               (23)

               NATO sākotnēji ieguldīja šķiedru optiskajā kabelī un sedza tā ierīkošanas izmaksas. Šķiedru uzturēšana un ekspluatēšana ir daļa Islandes kā NATO dalībvalsts saistību, un tās nav fakultatīvas. Saskaņā ar Islandes iestāžu sniegto informāciju sūdzības iesniedzējam nav taisnība, apgalvojot, ka, kopš divas no šķiedrām tiek aktīvi izmantotas IGAS vajadzībām, valstij bija jāiegulda ISK 250 miljoni, lai padarītu pieejamu un brīvi izmantojamu veiksmīgajam pretendentam vienu no trīs šķiedrām. Sākotnējais nodoms bija iznomāt divas šķiedras. Aplēstās izmaksas, lai padarītu abas šķiedras brīvi pieejamas komerciālai izmantošanai, bija ISK 20-65 miljoni. Tā kā viens no diviem veiksmīgajiem pretendentiem atsauca savu piedāvājumu, bija jāpadara brīvi pieejama tikai viena šķiedra. Tāpēc izmaksas bija daudz zemākas nekā sākotnēji aplēstās un daudz zemākas par Vodafone šķiedras nomas maksu. Islandes iestādes atgādina, ka saskaņā ar 2008. gada aprīļa aicinājuma iesniegt piedāvājumus 1.2.4. punktu Islandes valsts izmaksas par katras no divām iznomātajām šķiedrām ekspluatēšanu un uzturēšanu ir aptuveni ISK 19 000 000 gadā (17).

               (24)

               Islandes iestādes uzskata, ka pēc veiksmīga aicinājuma iesniegt piedāvājumus pasākumā nav iesaistīts nekāda veida valsts finansējums. Tieši pretēji, pasākumi rada ienākumus valstij no šķiedru iznomāšanas, ko pretējā gadījumā būtu jāturpina uzturēt, izmantojot valsts līdzekļus. Turklāt Islandes iestādes uzsver, ka ierobežojumi, kas saistīti ar NATO īpašumtiesībām un NATO prioritāti izmantot šķiedras kara laikā, nozīmē to, ka cena var būt zemāka nekā gadījumā, kad šādu ierobežojumu nebūtu. Šis faktors vienādā mērā ietekmētu visus pretendentus, un tirgus cenai būtu jāpielāgojas šim faktam (18).

               (25)

               Islandes iestādes uzskatīja, ka nedz līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas kritērija par konkurences stimulēšanu piemērošana, nedz iespējamā uzņēmuma, kas tirgū atrodas monopola stāvoklī, efektīva izslēgšana neļauj secināt, ka pasākums rada konkurences izkropļojumus vai priekšrocību uzņēmumam. Saskaņā ar Islandes iestāžu sniegto informāciju valdībai bija visas tiesības izmantot dažādus līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas kritērijus. Turklāt kritēriji bija likumīgi un tiem bija svarīgi mērķi veicināt konkurenci un nodrošināt labus pakalpojumus sabiedrībai.

               (26)

               Visbeidzot, Islandes iestādes norādīja, ka, ja Iestāde secinātu, ka pasākums ir valsts atbalsts, šāds atbalsts būtu uzskatāms par saderīgu ar EEZ līguma 61. panta 3. punktu, ņemot vērā pasākuma mērķus, tostarp mērķi palielināt publisko piekļuvi platjoslai atbalstītajās teritorijās. Šajā saistībā Islandes iestādes arī aicina Iestādi novērtēt, vai šāds atbalsts būtu uzskatāms par finansējumu vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem (VTNP) saskaņā ar Iestādes Platjoslas pamatnostādņu 2.2.2. sadaļu (19).

         5.   LĒMUMS Nr. 410/12/COL UN EBTA TIESAS SPRIEDUMS LIETĀ E-1/13

               (27)

               Iestāde 2012. gada 21. novembrī pieņēma Lēmumu Nr. 410/12/COL, secinot, ka pasākums nav valsts atbalsts EEZ līguma 61. panta 1. punkta izpratnē. Iestāde uzskatīja, ka noma ar mērķi izmantot un ekspluatēt optisko šķiedru nav valsts atbalsts, jo nomas līgumu noslēdza uz atklāta konkursa pamata, kurā var paredzēt tirgus nosacījumus, un tāpēc tas neradīja ekonomisku priekšrocību Vodafone.

               (28)

               EBTA Tiesa 2014. gada 27. janvārī atcēla Iestādes Lēmumu Nr. 410/12/COL. Tiesa secināja, ka Iestādei bija jāsāk formālo izmeklēšanas procedūru, jo tās rīcībā bija informācija un pierādījumi, kuriem, objektīvi vērtējot, bija jārada šaubas vai nopietnus sarežģījumus saistībā ar to, vai nomas līgums radīja ekonomisku priekšrocību Vodafone
                   (20).

               (29)

               Tiesa uzskatīja, ka Iestādei būtu bijis jārodas šaubām par to, vai cena, par kuru vienojās pēc konkursa, ataino reālo tirgus cenu par šāda aktīva nomu. Tiesa jo īpaši norādīja, ka līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas kritēriji neataino to, kas būtu svarīgi privātam investoram, izsludinot konkursu par nomu, un bija acīmredzams, ka Iestāde nebija izvērtējusi visus tirgus ekonomikas investora testa piemērošanas apstākļus un sekas. Visi līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas kritēriji, izņemot cenu, atainoja valsts politiku vai tiesību aktu apsvērumus, kas privātam investoram nebūtu būtiski. Konkursa procedūrā cena vai nomas maksa netika izmantota kā vienīgais vai galvenais līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas kritērijs. Turklāt EBTA Tiesa uzskatīja, ka Iestāde nebija izvērtējusi iespējamību, ka NATO izmantos savas prioritātes tiesības izmantot šķiedru, un iespējamību, ka NATO izmantos savas atcelšanas tiesības.

               (30)

               Ņemot vērā cita starpā iepriekš minēto, Tiesa secināja, ka bija atbilstoši un objektīvi pierādījumi, ko Iestāde nebija pilnīgi un pietiekamā veidā pārbaudījusi, par to, vai nomas līgums bija valsts atbalsts, un, ja bija, vai šis atbalsts bija saderīgs ar EEZ līgumu.

         6.   LĒMUMS Nr. 299/12/COL SĀKT FORMĀLO IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRU

               (31)

               Iestāde 2014. gada 16. jūlijā nolēma sākt formālo izmeklēšanas procedūru par iespējamu valsts atbalstu, kas piešķirts, iznomājot NATO optisko šķiedru. Savā lēmumā Iestāde norādīja, ka, pamatojoties uz sūdzības iesniedzēja un Islandes iestāžu sniegto informāciju, nevar izslēgt iespēju, ka līgums, ko 2010. gada 1. februārī noslēdza Islandes Aizsardzības aģentūra un Vodafone, varētu būt valsts atbalsts EEZ līguma 61. panta 1. punkta izpratnē. Iestāde arī norādīja, ka, pamatojoties uz pieejamo informāciju, tai ir šaubas arī par iespējamā atbalsta saderību ar EEZ līgumu.

         7.   ISLANDES IESTĀŽU PIEZĪMES PAR LĒMUMU SĀKT FORMĀLO IZMEKLĒŠANU
       (21)

               (32)

               Savā atbildē par lēmumu sākt formālo izmeklēšanu Islandes iestādes apgalvo, ka lieta attiecas uz tādas nozares atvēršanu, kurā iepriekš bija valstij piederoša uzņēmuma, bet vēlāk, pēc privatizācijas un pārdošanas, Míla monopols. Vajadzīgo tīklu un infrastruktūru, t. i., optisko šķiedru, reāli nevarēja dublēt neviens Míla konkurents. Nozare ir ļoti svarīga sabiedrībai un tās piekļuvei informācijai. Lieta attiecas arī uz piekļuvi pakalpojumiem un to sniegšanu lauku un reti apdzīvotās teritorijās Islandē. Lietas īpatnības ir saistītas ar sarežģītajiem īpašumtiesību jautājumiem un ierobežojumu atbilstību, ņemot vērā šķiedras nozīmi Islandes un citu NATO dalībvalstu aizsardzības mehānismā un krīzes pārvarēšanā.

               (33)

               Islandes iestāžu pasākumu galvenais mērķis bija ierobežot valsts izdevumus, kas saistīti ar šķiedras ekspluatēšanu. Visi pārējie pasākumi bija paredzēti, lai palielinātu konkurenci nozarē. Pasākumi bija veiksmīgi, un sabiedrība, kā arī privātie un valsts uzņēmumi, kas lielā mērā ir atkarīgi no telekomunikācijām visā Islandē, tagad bauda lielāku konkurenci un labāku pakalpojumu. Lai veicinātu konkurenci ar vienlīdzīgiem noteikumiem, tika ieviesti daži ierobežojumi, kuru galīgais mērķis bija nodrošināt, lai sabiedrība saņemtu pēc iespējas labāku un lētāku pakalpojumu.

               (34)

               Islandes iestādes atkārto iepriekš pausto viedokli par to, ka pasākums nav valsts atbalsts. Turklāt tās norāda turpmāk izklāstītos argumentus.

         Valsts līdzekļi, īpašumtiesību uz zemi ietekme un iespējamā priekšrocība

               (35)

               Kaut arī Islandes iestādes neapstrīd, ka var uzskatīt, ka valsts līdzekļi ir piešķirti citā veidā, nevis pašai valstij tieši piešķirot valstij piederošus līdzekļus citām struktūrām, tās uzsver, ka tas ir jāvērtē katrā gadījumā atsevišķi.

               (36)

               Šajā saistībā Islandes iestādes pieprasa Iestādei jo īpaši ņemt vērā to, ka “līdzeklis” (t. i., šķiedra) nepieder Islandes valstij vai kādai tās struktūrai. Līdzekli finansēja, būvēja un tas vienmēr ir piederējis trešajai personai, t. i., NATO. NATO un Islandes iestāžu vienošanās pamatā ir princips “nekādu izmaksu, nekādu ieņēmumu”. Tas nozīmē, ka jebkurus ienākumus no šķiedras nomas vispirms izmantos, lai segtu ekspluatācijas un nelielu remontdarbu izmaksas. Šī vienošanās ir atainota Islandes Aizsardzības akta Nr. 34/2008 16. pantā, kur ir arī paskaidrots, ka uz ikvienu aktīvu šajā kategorijā attiecas NATO drošības noteikumi un prioritātes tiesības. Turklāt, ja ienākumi pārsniedz izmaksas, pārpalikums ir jāatdod šķiedras īpašniekam – NATO. Ja izmaksas pārsniedz ienākumus vai force majeure notikumu dēļ ir vajadzīgi lieli remontdarbi vai nomaiņa, Islandes iestādes nav atbildīgas par attiecīgajām izmaksām. Kabeļa remonta izmaksas savā starpā dala šķiedru īpašnieki atkarībā no tiem piederošo šķiedru skaita, t. i., Míla (5/8) un NATO (3/8). Tādējādi nekādu privāta pārdevēja testu nevar tieši piemērot šajā gadījumā, jo Islandes iestādes nav ekonomiski ieinteresētas gūt ienākumus no nomas, kas pārsniegtu šķiedras ekspluatācijas un uzturēšanas izmaksas.

               (37)

               Konkursa dokumentos ir noteikts, ka piekļuve šķiedrai ir atkarīga no dažādiem citiem faktoriem, ne tikai no nomas un nomas cenas. Saskaņā ar 2.3. punktu nomniekam ir jāiegūst vajadzīgās šķiedras iekārtas un montāžas punktus. Islandes iestādes negarantēja pat to, ka nomniekam būs piekļuve šādām iekārtām. Turklāt 2.7. punktā ir noteikts, ka nomnieks atgriež šķiedru tādā pašā stāvoklī, kādā to saņēma, taču, ja nomnieks ir veicis izmaiņas, iznomātājs saņem šīs izmaiņas bez maksas līguma termiņa beigās. Par piekļuvi šķiedrai ir jāvienojas ar Míla, kam pieder iekārtas, kas ir vajadzīgas šķiedras ekspluatēšanai. Visbeidzot, Islandes Pasta un telekomunikāciju administrācija (PTA) pieņēma divus lēmumus, nosakot, ka Míla kā dominējošam tirgus operatoram ir jāpiešķir Vodafone piekļuve pieslēguma punktiem par samērīgu maksu.

               (38)

               Islandes iestādes iesniedza Vodafone pierādījumus par Vodafone papildu izmaksās, lai iegūtu piekļuvi šķiedrai (22). Vodafone izmaksas par ieguldījumiem aprīkojumā, optiskajās maģistrālajās līnijās un sākotnējos maksājumos Míla ir ISK 130 miljoni. Turklāt ir gada licences maksas par aprīkojumu ISK 7,5 miljonu apmērā. Šīs izmaksas ir papildus gada nomas maksai ISK 19,15 miljonu apmērā, kas ir piesaistīta cenu indeksam. Turklāt Vodafone maksā Islandes Krasta apsardzei (LHG) ikmēneša maksu ISK 15 000 apmērā par katru pieslēguma punktu, kas nav iekļauts spēkā esošajā līgumā ar LHG.

               (39)

               Tas pierāda, ka “līdzekļi” šajā gadījumā nepieder valstij, finansiālais ieguvums no nomas tiek dalīts ar faktisko īpašnieku pēc principa “nekādu izmaksu, nekādu ieņēmumu” un Islandes iestādēm nebija pilnvaru piešķirt iespējamiem investoriem pilnīgu piekļuvi šķiedrai. Šie fakti ir svarīgi: pirmkārt, novērtējot, vai tika nodoti valsts līdzekļi; otrkārt, apsverot konkursa procedūru; un, treškārt, tie ietekmē komerciālos stimulus noteikt piemērotu nomas maksu. Visbeidzot, šie fakti pierāda, ka hipotētiska komerciāla tirgus dalībnieka un valsts salīdzinājums ir gandrīz neiespējams, jo neviens tirgus dalībnieks nevarētu būt salīdzināmā situācijā. Iepriekš minētie NATO ierobežojumi un sarežģītās īpašumtiesības, kā arī ienākumu dalīšana būtu pilnīgi sveši parastam tirgus dalībniekam.

         NATO ierobežojumi un to izmantošanas iespējamība

               (40)

               Islandes iestādes uzskata, ka iespējamība, ka NATO izmantos šķiedras vai savas atcelšanas tiesības, var mainīties nomas līguma darbības periodā un to nevar kontrolēt ne Islande, ne NATO. Tomēr NATO ierobežojumi pēc būtības būtiski negatīvi ietekmē šķiedras izmantošanu komerciālos nolūkos. Ietekme uz nomas tirgus cenu ir negatīva, un Islandes iestādes aplēš, ka negatīvā ietekme uz cenu ir 15-25 %. Šādi ierobežojumi nepastāv attiecībā uz Míla ekspluatētajām šķiedrām.

         Konkursa process

               (41)

               Islandes iestādes apgalvo, ka 2008. gada konkursa process bija piemērota metode tirgus cenas noteikšanai. Konkrēti, ņemot vērā īpašumtiesību struktūru, ierobežojumus attiecībā uz NATO aizsardzības funkciju un izvērtējamā aktīva veidu, neviens privāts pārdevējs, kuram būtu jāņem vērā visi šie svarīgie faktori, neapsvērtu procesu, kurā vienīgais kritērijs būtu nomas cena.

               (42)

               Islandes iestādes apgalvo, ka seši dažādi līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas kritēriji ir pilnīgi pamatoti, un nepiekrīt viedoklim, ko savā lēmumā sākt formālo izmeklēšanu ir paudusi Iestāde, par to, ka kritērijs par konkurences stimulēšanu varētu nostādīt neizdevīgā stāvoklī vēsturisko operatoru. Tās jo īpaši norāda, ka Míla nebija komerciālas intereses par NATO šķiedru. Attiecīgi nav ņemami vērā nekādi Míla argumenti par to, ka tas hipotētiski varētu piedāvāt augstāku cenu. Neviens Míla piedāvājums nebūtu godīgs komerciāls piedāvājums. Islandes iestādes apgalvo, ka tās būtu tiesīgas izslēgt šādu piedāvājumu saskaņā ar spriedumu Lietā T-244/08 Konsum Nord pret Komisiju
                   (23).

               (43)

               Islandes iestādes apstrīd sūdzības iesniedzēja pausto viedokli par to, ka minimālās cenas noteikšana konkursā atturēja pretendentus no konkurences par cenām. Minimālās cenas kritērijs neierobežo konkurenci par cenu. Pretendenti noteiktu tik augstu cenu, cik tie uzskatītu par komerciāli iespējamu. Minimālās cenas kritērija atcelšana tikai veicinātu to, ka tiktu iesniegti lētāki piedāvājumi, nekā tika faktiski saņemti konkursa procesā, bet cenas diapazons tikai paplašinātos virzienā uz leju. Tas, ka vairums piedāvājumu bija šaurā cenu diapazonā, var liecināt tikai par tirgus dalībnieku nevēlēšanos komerciālu iemeslu dēļ piedāvāt cenu, kas zemāka par minimālo.

               (44)

               Islandes iestādes uzsver, ka konkursā faktiski bija nevis viena, bet divas atsevišķas cenas komponentes. Papildus nomas maksai pretendenti konkurēja arī par pieslēguma punktu skaitu, kurus tie apņemas ierīkot. Katram šādam pieslēguma punktam ir vajadzīgi būtiski ieguldījumi, ko nomnieks nevarēs atgūt nomas perioda beigās, bet gan tikai palielinās NATO šķiedras vērtību.

         Mannvit eksperta vērtēšanas pētījums

               (45)

               Iestādes Lēmuma Nr. 410/12/COL par formālās izmeklēšanas sākšanu 87. punktā bija noteikts, ka Islandes iestādēm ir jāiesniedz nomas maksas tirgus cenas neatkarīga eksperta novērtējums. Sākotnēji Islandes iestādes saprata, ka šī prasība bija atkarīga no tā, vai Islandes iestādes atsauks argumentus saistībā ar konkursa procesu, un to, ka faktiskā nomas maksa ir piemērota aizstājējvērtība šai tirgus cenai. Tā kā Islandes iestādes uzskata, ka šie argumenti apstiprinājās, Islandes iestāžu sākotnēji sagatavotajās piezīmēs nebija iekļauts vērtēšanas pētījums. Tomēr, atbildot uz trešo personu piezīmēm un jo īpaši Míla argumentiem par attiecīgo nomas tiesību iespējamo tirgus vērtību, Islandes iestādes lūdza Mannvit veikt ekspertu vērtēšanas pētījumu un iesniedza to (24). Mannvit ir starptautisks konsultantu uzņēmums tehnoloģiju, tehnisko pakalpojumu un inovāciju jomā, un tas jau ir sniedzis konsultācijas Islandes iestādēm konkursa procesā šajā lietā.

               (46)

               Vispirms Mannvit salīdzina Vodafone iznomāto NATO šķiedru ar Míla sūdzībā norādīto produkta piedāvājumu (maģistrālās iznomātās līnijas) (jaunākos aprēķinus sk. 56. apsvērumā). Mannvit izskaidro vairākas būtiskas atšķirības:

                           —

                              Míla regulētais tarifs par iznomāto šķiedru līniju pakalpojumiem attiecas tikai uz pakalpojumiem starp pašreizējiem pieslēguma punktiem ar pašreizējo pārraides aprīkojumu. Taču Vodafone iznomātajai šķiedrai bija jāuzstāda pārraides aprīkojums 30 vietās. Saskaņā ar Mannvit aplēsēm šāda aprīkojuma uzstādīšanas vidējās izmaksas ir ISK 4 miljoni par savienojuma punktu ar amortizāciju 15 % gadā, aplēstajiem ekspluatācijas izdevumiem 20 % apmērā no kapitālizdevumiem un svērtajām vidējām kapitāla izmaksām 8,5 % apmērā no kapitālizdevumiem (25). Saskaņā ar Mannvit aprēķiniem, lai nomas maksu, ko maksā Vodafone, padarītu salīdzināmu ar Míla piedāvājumu, izmaksas būtu ISK 52 miljoni gadā,

                           —

                              Míla aprēķinu pamatā ir NATO šķiedras faktiskais garums, proti, 1 850 km. Tomēr tā aprēķina savu piedāvājumu, pamatojoties uz attālumu no punkta līdz punktam, t. i., kā tiešas līnijas starp attiecīgajiem pieslēguma punktiem. Piemērojot šo “no punkta līdz punktam” metodi NATO šķiedras pieslēguma punktiem laikā, kad tika veikts darījums, iegūtais kopējais garums ir tikai 1 283 km,

                           —

                              Míla aprēķinā ir iekļauta 15 % atlaide, kas ir maksimālā atlaide, ko Míla var piemērot saskaņā ar tās regulēto piedāvājumu līgumam ar trīs gadu termiņu. Tomēr laikā, kad tika noslēgts nomas līguma, Míla piedāvāja 25 % atlaidi klientiem, kuri nomāja līdzīga garuma šķiedru. Turklāt 10 gadu termiņam būtu jāparedz arī lielāka atlaide nekā 15 %, kuri attiecas uz trīs gadu līgumu. Tāpēc Mannvit pieņem, ka atlaide ir 25 %,

                           —

                              Mannvit arī apšauba, vai Míla pašreizējais regulētais tarifs (ISK 7 609 par km/mēnesī, kas stājās spēkā 2011. gada 1. augustā) ir labs standarts, lai noteiktu tirgus cenu. Regulēto tarifu ir noteikusi PTA, pamatojoties uz iepriekšējo izmaksu analīzi visā Míla šķiedru tīklā, ietverot visus Míla svarīgos pieslēguma punktus, Míla ekspluatācijas izdevumiem katrā no šīm vietām, Míla vispārējiem izmantojuma rādītājiem utt. Vairāki no šiem izmaksu faktoriem nav piemērojami attiecībā uz izvērtējamo NATO šķiedru, kas ir daudz vienkāršāka un ar mazāk pieslēguma punktiem. Tādējādi Míla tarifa pamatā ir izmaksas un tas ir attiecināms tikai uz paša Míla situāciju, kas lielā mērā atšķiras no citu tirgus dalībnieku situācijas. Mannvit arī norāda, ka laikā, kad notika konkurss, tirgus dalībniekiem netika dota iespēja iznomāt no Míla optiskās šķiedras izņēmuma gadījumos. Tiem, kuri to lūdza, vienkārši tika pateikts, ka optiskās šķiedras nav pieejamas. Šādos apstākļos nav pareizi atsaukties uz Míla cenām kā tirgus cenām. Tāpēc Mannvit piedāvā izmantot cita operatora, Orkufjarskipti, jaunāko vairumtirdzniecības tarifu (ISK 5 020 par km/mēnesī, kas stājās spēkā 2014. gada 1. janvārī) kā pamatu tirgus cenas aprēķinam. Šis operators arī piemēro 15 % atlaidi trīs gadu līgumiem,

                           —

                              Míla cenas aplēse, kā arī iepriekš minētais Orkufjarskipti tarifs attiecas uz pašreizējām cenām. Lai tām būtu jēga, tie ir jāsalīdzina ar nomas maksu, ko Vodafone maksā pašlaik un kas ir ISK 28 miljoni gadā.

               (47)

               Tādējādi Mannvit par pamatu pieņem, ka tirgus nomas maksa par NATO šķiedru (pirms ieguldījumiem) ir jāaprēķina, pamatojoties uz attālumu no punkta līdz punktam, kas ir 1 283 km, un Orkufjarskipti tarifu, kas ir ISK 5 020 par km/mēnesī, ar 25 % atlaidi jeb SK 57 965 940 gadā.

               (48)

               Lai salīdzinātu iepriekš minēto vērtību ar nomas maksu, ko maksā Vodafone, ir jāņem vērā tas, ka Vodafone bija jāsedz dažādas izmaksas, lai padarītu šķiedru ekspluatējamu un izpildītu savas saistības saskaņā ar nomas līgumu. Saskaņā ar Mannvit aplēsēm šīs izmaksas ir ISK 52 miljoni gadā. Pieskaitot tās nomas maksai, ko maksā Vodafone un kas pašlaik ir ISK 28 miljoni gadā, iegūst ISK 80 miljonus gadā jeb daudz augstāku cenu nekā ISK 58 miljoni, kuri ir aplēsti, pamatojoties uz Orkufjarskipti tarifu. Tāpēc Mannvit secina, ka maksa par NATO šķiedras nomu patiesībā pārsniedz tirgus vērtību.

               (49)

                  Mannvit nevērtēja ierobežojumu ietekmi uz tirgus vērtību, ņemot vērā šķiedras nozīmi Islandes un citu NATO dalībvalstu aizsardzības mehānismā un krīzes pārvarēšanā. Tomēr saskaņā ar Islandes iestāžu aplēsēm šie ierobežojumi varētu negatīvi ietekmēt cenu 15–25 % apmērā.

         Iespējamā atbalsta saderība

               (50)

               Islandes iestādes norāda, ka, ja šis pasākums tiktu atzīts par valsts atbalstu, tas būtu uzskatāms par saderīgu ar EEZ līguma 59. panta 2. punktu un 61. panta 3. punkta c) apakšpunktu.

               (51)

               Iepriekš Islandes iestādes ir norādījušas, ka pasākumu varētu uzskatīt par finansējumu VTNP saskaņā ar Iestādes Platjoslas pamatnostādņu 2.2.2. sadaļā paredzētajiem principiem, kas bija piemērojami laikā, kad tika vērtēts pasākums.

               (52)

               Islandes iestādes arī apgalvo, ka pasākumu varētu pasludināt par saderīgu, pamatojoties uz EEZ līguma 61. panta 3. punktu. Tās norāda, ka Islandes iestādes iepriekš ir pierādījušas, ka pasākuma mērķi, tostarp mērķis palielināt publisko piekļuvi platjoslai atbalstītajās teritorijās, atbilst vispārējām interesēm. Tās ierosina piemērot izvērtējamam pasākumam pašreizējo Platjoslas pamatnostādņu principus un apgalvo, ka pasākums atbilst visiem būtiskajiem saderīguma nosacījumiem.

         8.   IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMES PAR LĒMUMU SĀKT FORMĀLO IZMEKLĒŠANU

   8.1.   MÍLA (26)

               (53)

               Savās piezīmēs par lēmumu sākt formālo izmeklēšanu Míla atkārto un sniedz sīkākus paskaidrojumus par sūdzībā un EBTA Tiesā iesniegtajā pieteikumā norādīto informāciju.

               (54)

               Uz jautājumu par valsts līdzekļiem un īpašumtiesībām uz šķiedru Míla pēc būtības turpina apgalvot, ka īpašumtiesības ir Islandes valdībai. Pamatojot šo apgalvojumu, Míla atsaucas, pirmkārt, uz ziņojumu, ko sagatavojusi īpašā komiteja valstij piederošā telekomunikāciju operatora Landssími Íslands hf. (vēlāk Síminn hf. un Míla ehf.) 2001. gadā notikušās privatizācijas lietā. Otrkārt, Míla atsaucas uz Islandes valdības un Síminn hf. 2001. gada 27. marta līgumu par īpašumtiesībām uz šķiedrām, to ekspluatēšanu un uzturēšanu. Míla uzskata, ka abi dokumenti apstiprina to, ka īpašumtiesības uz šķiedrām ir Islandes valdībai. Tomēr Míla arī norāda, ka neatkarīgi no tā, vai oficiāli īpašumtiesības uz šķiedru ir Islandes valdībai vai NATO, pasākums tika īstenots no valsts līdzekļiem.

               (55)

                  Míla apgalvo, ka iepirkumā par šķiedru nomu netika noteikta tirgus cena, ļaujot Vodafone maksāt nomas maksu, kas ir zemāka par to, kas ir uzskatāma par tirgus vērtību; tāpēc Vodafone iegūst priekšrocību salīdzinājumā ar konkurentiem. Attiecīgi līgums ar Vodafone ir valsts atbalsts.

               (56)

                  Míla arī sniedz jaunākās aplēses par NATO šķiedras tirgus cenu. Pamatojoties uz regulēto tarifu (spēkā no 2011. gada 1. augusta) piekļuvei vienai šķiedrai, kas ir ISK 7 609 par km/mēnesī, un atlaidi 15 % apmērā trīs gadu līgumam, 1 850 km garas šķiedras tirgus cenai būtu jābūt ISK 143 589 600 gadā.

               (57)

               Jautājumā par saderību Míla uzskata, ka Iestādei būtu jāsecina, ka pasākums neatbilst svarīgiem kritērijiem, kas noteikti Platjoslas pamatnostādnēm, un tāpēc tas nav saderīgs ar EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunktu.

               (58)

               Attiecībā uz saderību saskaņā ar EEZ līguma 59. panta 2. punktu kā kompensācija par VTNP Míla uzskata, ka EBTA valstis nevar attiecināt konkrētus pienākumus nodrošināt sabiedriskos pakalpojumus uz pakalpojumiem, ko jau sniedz uzņēmumi, kuri darbojas normālos tirgus apstākļos. Tā kā Míla jau sniedza tādu pašu šķiedras pakalpojumu Islandē pirms tika noslēgts līgums ar Vodafone, Iestādes secinājumam ir jābūt, ka Islandes valdības īstenoto pasākumu nevar definēt kā VTNP. Attiecīgi šajā gadījumā nevar piešķirt valsts atbalstu, atsaucoties uz EEZ līguma 59. panta 2. punktu.

         8.2.   VODAFONE (27)

               (59)

               Pirmkārt, Vodafone uzskata, ka tā līgums ar Islandes iestādēm nav valsts atbalsts. Jebkurā gadījumā līgums atbilstu Altmark principiem attiecībā uz VTNP. Otrkārt, ja lietā tiktu konstatēts atbalsta elements, Vodafone uzskata, ka ir piemērojams EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunktā paredzētais izņēmums.

               (60)

               Attiecībā uz saderību Vodafone uzskata, ka Platjoslas pamatnostādnes ir piemērotas šā pasākuma novērtēšanai. Vodafone uzsver, ka tīkla operatora esība noteiktā teritorijā obligāti nenozīmē to, ka nepastāv nekādas tirgus nepilnības vai kohēzijas problēmas. Tieši pretēji, Míla monopols attiecīgajā tirgū ir ietekmējis gan pakalpojuma kvalitāti, gan cenu, par kādu pakalpojumi tiek piedāvāti iedzīvotājiem. Izredzes, ka trešās personas uzbūvētu alternatīvu infrastruktūru, bija ierobežotas, ja tādas vispār bija. Tāpēc NATO šķiedru optiskā kabeļa iznomāšana bija labi piemērota, lai atrisinātu infrastruktūras konkurences neesību un samazinātu pašreizējās problēmas, ko ir radījis Míla monopols.

               (61)

               Iepriekš piemērotie regulatīvie pasākumi nenodrošināja vienādus nosacījumus tirgū. Tāpēc konkurence tirgū vēl aizvien bija neefektīva. Jo īpaši tiek atzīmēts tas, ka Míla bija veiksmīgi novērsis Vodafone ienākšanu attiecīgajā tirgū, liedzot piekļuvi būtiskām iekārtām.

               (62)

               Apstrīdētā līguma noslēgšana būtiski uzlaboja konkurenci, galvenokārt lauku teritorijās, un tādējādi uzlaboja klientu labklājību. Piemēram, Öræfasveit pašvaldībā Vodafone spēja nodrošināt interneta savienojumu attālā lauku teritorijā, kur sūdzības iesniedzējs iepriekš bija paziņojis, ka tas nesniegs šādus pakalpojumus.

               (63)

               Nomas līgums bija svarīgs, lai Vodafone varētu sagatavot un sākt sniegt pakalpojumus šajā valsts daļā. Míla izmantoja spēles vilcināšanas taktiku, liedzot Vodafone piekļuvi kopvietošanas iekārtām. Vodafone bija jāpieprasa oficiāls PTA lēmums piekļuves jautājumā, ko publiskoja 2010. gada 1. novembrī. Apstrīdētais nomas līgums ļāva Vodafone palielināt vairumtirdzniecības piedāvājumus, iekļaujot vairāk nekā 30 dažādus pakalpojumus.

         8.3.   PRIVĀTPERSONA (28)

               (64)

               Privātpersonas piezīmēs ir izklāstīta pieredze, kas iegūta, ieviešot šķiedru optiskās platjoslas infrastruktūru trīs mazās un attālās pašvaldībās: Öræfasveit, Kirkjubæjarklaustri un Mýrdal. Visas trīs sistēmas ir saistītas ar Vodafone ekspluatēto šķiedru optisko kabeli. Saņemot pieprasījumu, vienīgi Vodafone bija gatavs sniegt pakalpojumus iedzīvotājiem un uzņēmumiem šajās pašvaldībās. Citi telekomunikāciju operatori neatbildēja uz iedzīvotāju lūgumu. Kad platjosla Öræfasveit kļuva par realitāti, divas citas pašvaldības nolēma ieguldīt šķiedru optiskā kabeļa izbūvē visiem iedzīvotājiem, t. i., Skeiða- og gnúpverjahreppur un Hvalfjarðarstrandarhreppur. Privātpersona uzskata, ka, ja Vodafone nenomātu NATO optisko šķiedru, notiktu ievērojami mazāka virzība telekomunikāciju pakalpojumu sniegšanā attālos Islandes reģionos.

         II.   NOVĒRTĒJUMS

   1.   VALSTS ATBALSTA ESĪBA

   1.1.   IEVADS

               (65)

               Nākamajās sadaļās Iestāde izvērtēs, vai Islandes Aizsardzības aģentūras un Vodafone līgums par to, ka Vodafone nomā optisko šķiedru, ko iepriekš ekspluatēja NATO, ir valsts atbalsts EEZ līguma 61. panta 1. punkta izpratnē.

               (66)

               Pasākums ir valsts atbalsts EEZ līguma 61. panta 1. punkta izpratnē, ja vienlaikus tiek izpildīti šādi nosacījumi: i) atbalstu piešķir valsts vai no valsts līdzekļiem; ii) atbalsts piešķir uzņēmumam ekonomisku priekšrocību; iii) ir selektīvs; un iv) rada konkurences un tirdzniecības izkropļojumus starp līgumslēdzējām pusēm.

         1.2.   VALSTS LĪDZEKĻI

               (67)

               Saskaņā ar EEZ līguma 61. panta 1. punktu, lai pasākums būtu atbalsts, tas ir jāpiešķir valstij vai no valsts līdzekļiem.

               (68)

                  Míla principiāli uzskata, ka īpašumtiesības uz šķiedrām ir Islandes valdībai. Tomēr neatkarīgi no tā, vai oficiāli īpašumtiesības ir Islandes valdībai vai NATO, pasākums tika īstenots no valsts līdzekļiem.

               (69)

               Islandes iestādes ir precizējušas, kas īpašumtiesības uz šķiedru ir NATO, sk. I.4. un I.7. sadaļu. Līdzeklis (t. i., trīs šķiedras) nepieder Islandes valstij vai kādam tās uzņēmumam. Līdzekli finansēja, būvēja un tas vienmēr ir piederējis NATO. NATO un Islandes iestāžu vienošanās pamatā ir princips “nekādu izmaksu, nekādu ieņēmumu”, kā apstiprināts Islandes Aizsardzības aktā Nr. 34/2008; sk. akta 5., 15. un 16. pantu. Tomēr Islandes valdībai ir plašas izmantojuma tiesības un citas ekspluatācijas tiesības, tostarp tiesības iznomāt šķiedras un izmantot ieņēmumus to uzturēšanai un citu ekspluatācijas izmaksu segšanai (29). Tomēr uz šīm izmantojuma tiesībām attiecas NATO drošības noteikumi un prioritātes tiesības. Turklāt NATO saņem visus ieņēmumus, kuri pārsniedz šķiedru ekspluatācijas izmaksas. NATO arī maksās par visiem lielajiem remontdarbiem vai nomaiņu force majeure gadījumos (30).

               (70)

               Atsaucoties uz Islandes iestāžu sniegto informāciju, Iestāde uzskata, ka izvērtējamā šķiedra nav Islandes valsts īpašums. Tomēr Iestādes novērtējumā jautājums par īpašumtiesībām uz šķiedru nav noteicošais. Nav apstrīdams, ka Islandes valstij ir kontroles tiesības, kas ļauj tai izmantot nomas tiesības. Kā pareizi norāda Míla, lai izvērtējamais līdzeklis, t. i., nomas tiesības, būtu valsts līdzeklis, pietiek, ka tās kontrolē valsts un tās ir valsts iestāžu rīcībā (31), kaut arī tās nav valsts iestādes īpašums (32).

               (71)

               Attiecībā uz valsts līdzekļiem, konkursa procedūras un I.2. sadaļā aprakstītā šķiedras noma bija paredzēta nevis tam, lai piešķirtu subsīdijas ieinteresētajiem nomniekiem, bet gan tieši pretēji – lai atbrīvotu Islandes valsti no izmaksām, ko tai bija pienākums segt saistībā ar tās rīcībā esošo NATO šķiedru ekspluatēšanu un uzturēšanu. Kā minēts 36. apsvērumā, Islandes iestādes ir paskaidrojušas, ka to vienošanās ar NATO pamatā ir princips “nekādu izmaksu, nekādu ieņēmumu”. Tas nozīmē, ka jebkurus ienākumus no šķiedras nomas vispirms izmantos, lai segtu ekspluatācijas un nelielu remontdarbu izmaksas. Ja ienākumi pārsniedz izmaksas, pārpalikums ir jāatdod šķiedras īpašniekam – NATO. Ja izmaksas pārsniedz ienākumus vai force majeure notikumu dēļ ir vajadzīgi lieli remontdarbi vai nomaiņa, Islandes iestādes nav atbildīgas par attiecīgajām izmaksām. Kabeļa remonta izmaksas savā starpā dala šķiedru īpašnieki atkarībā no tiem piederošo šķiedru skaita. Ņemot vērā šo vienošanos, konkursā ir noteikta minimālā rezerves cena, kas atbilst Islandes maksājumu saistībām par ekspluatēšanu un uzturēšanu. Tādējādi konkurss bija paredzēts, lai novērstu jebkādu valsts līdzekļu aizplūšanu piešķirto nomas tiesību dēļ. Iestāde uzskata, ka ir svarīgi, vai konkrētos izvērtējamās lietas apstākļos šāda veida vienošanās, kuras mērķis ir novērst valsts līdzekļu aizplūšanu situācijā, kad papildu ienākumi būtu jānodod trešajai personai saskaņā ar starptautiskām saistībām, var tikt uzskatīta par atbilstošu EEZ līguma 61. panta 1. punkta prasībai, ka pasākumu īsteno valsts vai no valsts līdzekļiem. Tomēr, ņemot vērā secinājumu, ka pasākums nepiešķīra ekonomisku priekšrocību (sk. 1.3. sadaļu), Iestādei nav jāveic šā punkta papildu analīzi.

         1.3.   PRIEKŠROCĪBA
   1.3.1.   Vispārīga informācija

               (72)

               Lai pasākums būtu valsts atbalsts EEZ līguma 61. panta 1. punkta izpratnē, tam ir jāsniedz priekšrocība uzņēmumam.

               (73)

               Uzņēmumi ir struktūras, kas veic saimniecisko darbību neatkarīgi no to juridiskā statusa un finansējuma veida. Saimnieciskās darbības ir darbības, kas ietver preču vai pakalpojumu piedāvāšanu tirgū. Iespējamais pasākuma labuma guvējs ir Vodafone, Islande. Uzņēmums aktīvi darbojas elektronisko komunikāciju tirgū, sniedzot fiksētās telefonijas, mobilos un datu pārraides pakalpojumus Islandē. Attiecīgi jebkāds atbalsts, valstij iznomājot NATO optiskās šķiedras, tiktu piešķirts uzņēmumam.

               (74)

               Priekšrocība EEZ līguma 61. panta 1. punkta izpratnē ir ekonomisks labums, ko uzņēmums negūtu normālos tirgus apstākļos, kas tādējādi nostāda uzņēmumu labvēlīgākā situācijā salīdzinājumā ar konkurentiem. Lai pasākums būtu atbalsts, tam būtu jāpiešķir Vodafone priekšrocības, kas atbrīvotu uzņēmumu no maksājumiem, ko tas parasti segtu no sava budžeta. Ja darījums būtu veikts ar labvēlīgiem noteikumiem, proti, ja Vodafone maksātu nomas maksu, kas zemāka par tirgus cenu, uzņēmumam būtu priekšrocība valsts atbalsta noteikumu izpratnē.

               (75)

               Lai izskatītu šo jautājumu, Iestāde piemēro “privātā pārdevēja testu” (33), salīdzinot valsts vai valsts iestāžu rīcību ar privātu saimnieciskās darbības veicēju rīcību, pārdodot vai iznomājot aktīvus. Iestāde uzskata, ka, pretēji Islandes iestāžu uzskatam, šo testu var izmantot šajā gadījumā, kaut arī Islandei nepieder izvērtējamā šķiedra, ņemot vērā to, ka līgums ar Vodafone attiecas uz nomas tiesībām, kuras Islandei ir tiesības izmantot. Tomēr novērtējumā ir jāņem vērā īpašie apstākļi, kas attiecas uz šīm nomas tiesībām, jo īpaši tas, ka Islandes iestādes varēja piedāvāt nomai šķiedru tikai tādā stāvoklī, kādā to izmantoja aizsardzības vajadzībām, ar tikai dažiem komerciāliem nolūkiem pieejamiem pieslēguma punktiem, kā arī ar īpašajām NATO izbeigšanas tiesībām kara gadījumā. Iestāde arī norāda, ka uz nomas tiesībām, kuras Islande drīkst izmantot, attiecas līgumsaistības, atbilstoši kurām jebkuri ienākumi no nomas, kas pārsniedz šķiedras ekspluatācijas un uzturēšanas izmaksas, ir jānodod NATO.

               (76)

               Privātā pārdevēja testa mērķis ir novērtēt, vai valsts struktūras veikta aktīvu pārdošana vai noma ir valsts atbalsts, pārbaudot, vai privāts pārdevējs normālos tirgus apstākļos rīkotos tāpat. Valsts iestādei ir jāignorē sabiedriskās politikas mērķi un jāpievēršas vienam mērķim gūt ienākumus vai peļņu atbilstoši tirgus kursam un tirgus cenai par aktīvu pārdošanu vai nomu (34). Tomēr Iestāde norāda, ka parasti šajā novērtējumā ir jāņem vērā jebkuras īpašās tiesības vai saistības, kas attiecas uz izvērtējamo aktīvu, jo īpaši tās, kas var ietekmēt tirgus cenu.

               (77)

               Atbilstību tirgus nosacījumiem un to, vai darījumā apstiprinātā cena atbilst tirgus cenai, var noteikt, izmantojot konkrētas aizstājējvērtības. Parasti atklāta, pārredzama un beznosacījuma konkursa procedūra ir piemērots līdzeklis, kā pārliecināties, vai aktīvu pārdošana vai noma, ko īstenojušas valsts iestādes, ir saskaņā ar privātā pārdevēja testu un vai par attiecīgajām precēm vai pakalpojumiem ir samaksāta godīga tirgus cena. Tomēr tas automātiski nenozīmē, ka kārtīgas konkursa procedūras neesība vai iespējams trūkums šādā procedūrā attaisno pieņēmumu par valsts atbalstu. Vienlaikus ir spēkā gan tiesību akti par publisko iepirkumu, gan tiesību akti par valsts atbalstu, un nav pamata uzskatīt, ka, pārkāpjot, piemēram, noteikumus par publisko iepirkumu, automātiski tiek pārkāpti noteikumi par valsts atbalstu (35).

               (78)

               No otras puses, kā norādīts Land Burgenland lietā, kas citēta EBTA Tiesas sprieduma Lietā E-1/13 97. punktā, “ja valsts iestāde ir paredzējusi pārdot tai piederošu uzņēmumu, tam izmantojot atklātu, pārskatāmu un beznosacījuma uzaicinājuma iesniegt piedāvājumu procedūru, var pieņemt, ka tirgus cena atbilst visaugstākajai piedāvātajai cenai, turklāt, pirmkārt, ir jākonstatē, vai šis piedāvājums ir saistošs un ticams un, otrkārt, vai nav pamata ņemt vērā citus faktorus, nevis vien tirgus cenu.” (36) Šis pats princips jāpiemēro aktīvu nomas gadījumā. Privāts investors, iznomājot savus aktīvus, parasti mēģinātu iegūt labāko piedāvājumu, īpašu uzmanību pievēršot cenai, un, piemēram, neņemot vērā elementus, kuri attiektos uz šā aktīva paredzēto izmantošanu, ja vien tie neietekmētu aktīvu vērtību pēc nomas perioda beigām. Tāpēc, ja minētie priekšnosacījumi ir izpildīti, var pieņemt, ka tirgus cena ir augstākā cena, ko privāts tirgus dalībnieks, kurš darbojas normālas konkurences apstākļos, ir gatavs maksāt par attiecīgo aktīvu izmantošanu (37).

               (79)

               No iepriekš minētā var secināt, ka aktīvu pārdošana vai noma var būt valsts atbalsts pat tad, ja to īsteno, izmantojot konkursa procedūru. Jo īpaši aktuāli tas var būt gadījumos, kad pircējam noteikto saistību dēļ cena ir samazināta. Saistības ar šādu ietekmi ir tās, kas noteiktas, lai izpildītu sabiedriskās politikas mērķus un samazinātu pircēja iespējamo peļņu. Privāts tirgus dalībnieks parasti nepiemērotu šādas saistības, jo tās samazina ienākumu maksimālo apmēru, ko varētu iegūt, pārdodot vai iznomājot aktīvu.

         1.3.2.   Konkursa process un līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas kritēriji

               (80)

               Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, Iestādei ir jāpārbauda, vai konkursa procedūra un līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas kritēriji bija atbilstoši un piemēroti tirgus cenas noteikšanai. Lai to pārbaudītu, Iestādei ir jāizvērtē, vai valsts, gatavojot konkursu un nosakot līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas kritērijus, rīkojās kā privāts tirgus dalībnieks, vai arī noteicošāki bija sabiedriskās politikas un regulatīvie apsvērumi.

               (81)

               Konkursa process un argumenti par labu izvēlēto līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas kritēriju izmantošanai ir sīki izklāstīti I.2.1. sadaļā, kā arī Lēmumā Nr. 299/14/COL. Kā norādīts 1. tabulā, līguma tiesību piešķiršanas daudzpusīgos kritērijus veidoja seši atsevišķi elementi, kuri bija jāvērtē un kuru svars bija 10 % vai 15 % katram, izņemot kritēriju par konkurences stimulēšanu, kura svars bija 40 %.

               (82)

               Tagad Islandes iestādes ir paskaidrojušas, ka papildus nomas cenai (15 % līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas kritēriju) par cenas komponenti ir uzskatāms arī konkursa kritērijs par tīkla pieslēguma vietu skaitu (vēl 15 % līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas kritēriju), jo pieslēguma punkti ir nepieciešami pakalpojumam, bet pakalpojuma vērtība ir saistīta ar pieslēguma punktu skaitu. Katram pieslēguma punktam ir vajadzīgi būtiski ieguldījumi aprīkojumā (sk. Mannvit aplēses I.7. sadaļā), kas būs sakrājušies iznomātājam nomas perioda beigās, ietekmējot attiecīgo nomas tiesību vērtību pēc nomas perioda beigām (38). Tādējādi Iestāde secina, ka konkursa kritēriji, kuri attiecas uz cenu, kopā veido 30 % līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas kritēriju. Tomēr ar cenu nesaistītu apsvērumu, proti, konkurences stimulēšanas (40 %), vienota tarifa visā valstī (10 %), kā arī pakalpojumu sniegšanas un jaunu pakalpojumu sniegšanas (10 %), svars tik un tā pārsniedz cenas komponenšu svaru.

               (83)

               Laikā, kad notika konkurss, Míla piederēja un tas ekspluatēja lielāko daļu telekomunikāciju iekārtu dažādos Islandes apgabalos. Lai NATO šķiedras varētu ekspluatēt, šo šķiedru operatoriem būtu jāveic ieguldījumi montāžas punktos. Iestāde uzskata, ka tāpēc kritēriji par jaunu pakalpojumu sniegšanu (10 %) un pakalpojumu piegādi (10 %) būtu labvēlīgi Míla. Citiem vārdiem sakot, līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas kritērijus veidoja divi ar cenu saistīti elementi un četri ar cenu nesaistīti elementi. Viens no elementiem, kas nebija saistīti ar cenu, ar lielāko svaru, iespējams, nostādīja nelabvēlīgā stāvoklī vēsturisko uzņēmumu, kas nodrošina tīklu, Míla, savukārt, iespējams, ka divi elementi bija labvēlīgi Míla, bet kaitēja iespējamajiem jaunajiem tirgus dalībniekiem.

               (84)

               Privātā pārdevēja tests nosaka principu, ka parasti tirgus cena atbilst augstākajai cenai, ko ir gatavs maksāt privāts tirgus dalībnieks, kas darbojas normālas konkurences apstākļos. Tomēr principam ir izņēmumi. Izņēmumi, pirmkārt, attiecas uz gadījumiem, kad var noteikt, ka attiecīgais piedāvājums nav saistošs vai uzticams, vai salīdzināms ar lētāko piedāvājumu. Otrkārt, kā noteikts Lietā Land Burgenland, 94. punktā, uz pieņēmumu attiecas atruna, ka “nav pamata ņemt vērā citus faktorus, nevis vien tirgus cenu”. Šāda pamata piemērs ir atrodams Lietā T-244/08, Konsum Nord pret Komisiju
                   (39). Šajā lietā Zviedrijas pašvaldība bija pārdevusi zemes gabalu lielveikalu ķēdei par cenu, kas bija zemāka par to, ko piedāvāja lielākās cenas piedāvātājs. Vispārējā tiesa apstiprināja, ka attiecīgā zemes gabala pārdošanas tirgus vērtību nevar noteikt, pamatojoties vienīgi uz lielākas cenas piedāvājuma esību, neņemot vērā Zviedrijas iestāžu minētos īpašos apstākļus. Turklāt Tiesa Lietā C-39/14, BVVG apstiprināja, ka valsts tiesību aktu noteikumi, kuri ļauj valsts iestādei noraidīt nesamērīgi augstu un spekulatīvu piedāvājumu attiecībā uz lauksaimniecības zemi, nav valsts atbalsts, ja tiek noteikta cena, kas ir pēc iespējas tuvāka attiecīgās zemes tirgus vērtībai (40).

               (85)

               Šī judikatūra nav tieši piemērojama izvērtējamai lietai, jo Míla neiesniedza piedāvājumu. Tomēr Islandes iestādes apgalvo, ka šajā gadījumā to izdarītā līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas kritēriju izvēle bija pamatota. Tās apgalvo, ka konkrēti apstrīdētais kritērijs par konkurences veicināšanu bija paredzēts tam, lai novērstu iespējamo monopola elementu attiecīgajā tirgū, kur dominēja vēsturiskais pakalpojumu sniedzējs Míla. Iestāde arī norāda, ka pats uzņēmums Míla apgalvoja, ka tam nebija nekāda ekonomiska iemesla piedalīties konkursā, ņemot vērā to, ka tam jau bija pietiekama pārraides jauda paša šķiedrās.

               (86)

               Tomēr pārbaudāmajā lietā Islandes iestāžu minētie īpašie apstākļi nav pietiekami, lai pierādītu, ka privāts pārdevējs līdzīgā situācijā būtu gatavojis konkursu līdzīgā veidā. EBTA Tiesa Lietā E-1/13 apstiprināja, ka līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas kritēriji, izņemot cenu, ataino sabiedrisko politiku vai tiesību aktu apsvērumus, kas privātam investoram nebūtu būtiski. Iestāde arī uzskata, ka ar cenu nesaistīti konkursa kritēriji daļēji ataino sabiedrisko politiku vai tiesību aktu apsvērumus, piemēram, konkurences veicināšana, sabiedriskās piekļuves platjoslai uzlabošana un reģionālā kohēzija, kas privātam investoram nebūtu būtiski. Šo līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas kritēriju svars ir lielāks nekā ar cenu saistītajiem kritērijiem.

               (87)

               Tāpēc Iestāde secina, ka konkursā noteiktie līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas kritēriji neatbilst privātā pārdevēja testa prasībām. Attiecīgi konkursa iznākums nevar nodrošināt uzticamu aizstājējvērtību, lai noteiktu attiecīgo nomas tiesību tirgus cenu.

         1.3.3.   Nomas tiesību ekspertu novērtējums

               (88)

               Kā norādīts iepriekš, atbilstoša konkursa procesa neesība neizslēdz iespēju, ka Iestāde var piemērot privātā pārdevēja testu. Tomēr Iestādei būs jāpārbauda attiecīgā darījuma būtība un jo īpaši jāsalīdzina apstiprinātā cena ar tirgus cenu. Tāpēc Iestāde parasti pieprasa neatkarīgu ekspertu vērtēšanas pētījumu, lai noteiktu tirgus cenas aizstājējvērtību. Ideālā gadījumā šāds pētījums būtu jāsagatavo darījuma veikšanas laikā. Tomēr Iestāde savā novērtējumā var paļauties arī uz ex post vērtēšanas pētījumu (41).

               (89)

               Islandes iestādes ir iesniegušas vērtēšanas pētījumu, ko ir veicis starptautiskais konsultantu uzņēmums Mannvit, kurš pievērš īpašu uzmanību Islandei un regulāri sniedz ekspertu konsultācijas par infrastruktūras projektiem. Pētījums ir sagatavots 2015. gada 30. janvārī.

               (90)

               Iestāde norāda, ka Mannvit jau ir sniedzis konsultācijas Islandes iestādēm par konkursa procesu. Turklāt Islandes iestādes pieprasīja vērtēšanas pētījumu, reaģējot uz sūdzības iesniedzēja piedāvāto cenas aplēsi. Iestāde nav konstatējusi nekādas norādes par to, ka šie apstākļi ir ietekmējuši ekspertu konsultantu objektivitāti. Tomēr, ņemot vērā šos apstākļus, Iestāde uzskata, ka šis vērtēšanas pētījums ir sīki jāpārbauda.

               (91)

               Šajā saistībā Iestāde, pirmkārt, norāda, ka izvērtējamo nomas tiesību tirgus vērtības novērtēšana ir sevišķi sarežģīta, ņemot vērā aktīva specifiskās iezīmes (tostarp NATO izbeigšanas tiesības) un pastāvošo nozares regulējumu. Turklāt ir jāņem vērā divu cenas elementu, proti, nomas maksas un ieguldījumu pieslēguma punktos, esība.

               (92)

                  Mannvit pētījuma pamatā salīdzina divus dažādus scenārijus piekļuves šķiedru kabelim iegūšanai visā Islandē. Operators var vai nu iznomāt NATO šķiedru (kā to ir izdarījis Vodafone), vai iegādāties piekļuvi no Míla, kas piedāvā regulētu vairumtirdzniecības produktu (maģistrālās iznomātās līnijas) par regulētu cenu. Ņemot vērā šo izvēli, tirgus dalībnieks, kurš vēlas piekļūt šķiedru kabelim, nebūtu gatavs maksāt vairāk par Míla piedāvāto cenu regulētam vairumtirdzniecības piekļuves produktam. Tāpēc regulētā vairumtirdzniecības cena ir NATO šķiedras nomas augstākā cena, kaut arī tā var tieši neatainot nomas tiesību tirgus cenu iepriekšējos punktos izklāstīto elementu dēļ. Iestāde uzskata, ka šī pieeja, kuras pamatā ir cenas salīdzinājums, ir pieņemama, ņemot vērā divus alternatīvos veidus, kā iegūt piekļuvi paralēlām šķiedrām vienā kabelī (42).

               (93)

               Cenu salīdzinājuma Mannvit pētījumā un jaunākā cenu salīdzinājuma, ko iesniedza sūdzības iesniedzējs, pamatā nav cenas, kas bija spēkā laikā, kad notika konkurss. Tomēr Iestāde uzskata, ka, ņemot vērā izvērtējamās lietas īpašos apstākļus, norādītās atsauces uz cenām ir labas aizstājējvērtības tirgus cenai, kas bija spēkā darījuma veikšanas laikā.

               (94)

               Salīdzinājumam izmantoto regulēto vairumtirdzniecības cenu pamatā ir vēsturiskās izmaksas un parasti tās paliek nemainīgas vairākus gadus (43). Piemēram, Míla regulētā tarifa ISK 7 609 par km/mēnesī pamatā ir 2010. gadā sagatavotā un 2011. gada maijā pabeigtā izmaksu analīze (44). Tarifs bija spēkā nemainīgs no 2011. gada 1. augusta līdz 2015. gadam. Tas liecina, ka cenu salīdzinājumā izmantotie regulētie vairumtirdzniecības tarifi parasti ir stabili laikā un ka konkrētā Míla tarifa pamatā ir izmaksu analīze, ko veica aptuveni tajā pašā laikā, kad tika noslēgts līgums ar Vodafone2010. gada 1. februārī. Turklāt nomas maksa, ko maksā Vodafone, ir koriģēta atbilstoši 2008. gada jūnija (t. i., laika, kad notika konkurss) celtniecības izmaksu indeksam. Ja ir ņemta vērā šī indeksācija, aprēķini, kas veikti, pamatojoties uz pašreizējām cenām, var būt laba norāde par to, vai nomas tiesības ir piešķirtas atbilstoši tirgus noteikumiem, kuri bija spēkā darījuma veikšanas laikā.

               (95)

               Kā paskaidrots I.7. sadaļā, Mannvit uzsver vairākas atšķirības starp Míla piedāvāto regulēto vairumtirdzniecības produktu un NATO šķiedru, kuras būtu jāņem vērā, salīdzinot cenas.

               (96)

               Pirmkārt, Iestāde uzskata, ka ir pamatoti tas, ka Mannvit koriģē NATO šķiedras garumu, kas tiek ņemts vērā, aprēķinot cenas, jo parasti cenas aprēķina, pamatojoties uz attālumu no punkta līdz punktam (t. i., kā tiešas līnijas starp svarīgiem pieslēguma punktiem). Piemērojot šo NATO pieslēguma punktiem, kuri pastāvēja laikā, kad tika veikts darījums, Mannvit secina, ka kopējais garums, kas ir jāņem vērā, ir 1 283 km.

               (97)

               Pēc tam Mannvit novērtē, kuru vairumtirdzniecības cenu un atlaidi būtu visatbilstošāk piemērot izvērtējamā gadījumā.

               (98)

               Pētījumā ir uzsvērts, ka Míla regulētais tarifs (ISK 7 609 par km/mēnesī) varētu nebūt pareizais standarts, atbilstoši kuram noteikt tirgus cenu, jo regulētā tarifa pamatā ir visa Míla šķiedru tīkla, tostarp visu Míla svarīgo pieslēguma punktu, izmaksu un izmantojuma attiecība, nevis tikai tā šķiedru tīkla izmaksu un izmantojuma attiecība, kas ir salīdzināma ar NATO šķiedru. Mannvit norāda, ka NATO šķiedra ir vienkāršāka un tai ir daudz mazāk pieslēguma punktu, kas nozīmē, ka attiecīgajām izmaksām ir jābūt zemākām. Tāpēc Mannvit piedāvā izmantot cita operatora, Orkufjarskipti, vairumtirdzniecības tarifu kā pamatu tirgus cenas aprēķinam. Orkufjarskipti tarifs ir ISK 5 020 par km/mēnesī.

               (99)

                  Mannvit pētījumā ir izvērtētas arī atlaižu likmes un ir secināts, ka vairumtirdzniecības cenai ir jāpiemēro 25 %, nevis 15 % atlaide, kas pašlaik ir pieejama trīs gadu līgumiem. Mannvit pamato šo secinājumu, norādot, ka nomas termiņš ir desmit gadi, kas ir audz garāks termiņš, nekā iecerēts Míla un Orkufjarskipti regulētajos tarifos. To pierāda arī 25 % atlaide, ko Míla piedāvāja klientiem, kuri laikā, kad notika konkurss, nomāja šķiedru, kuras garums ir līdzīgs NATO šķiedras garumam.

               (100)

               Iestāde piekrīt, ka Míla regulētais tarifs par maģistrālajām iznomātajām līnijām nav piemērots salīdzināšanai, nosakot tirgus cenu šajā gadījumā. Konkrēti, Míla tarifa pamatā ir ne tikai ieguldījumu un ekspluatācijas izmaksas, kas attiecas uz šķiedrām tajā pašā kabelī, kurā atrodas NATO šķiedra (kas, ļoti iespējams, jau ir amortizētas), bet arī jaunāki ieguldījumi citās šķiedrās. Tomēr Iestāde norāda, ka Orkufjarskipti tarifs, uz ko norāda Mannvit, arī nav ideāls atsauces punkts, jo tā pamatā ir šī operatora, sabiedrisko pakalpojumu uzņēmuma, individuālo izmaksu struktūra. Iestāde atzīst, ka, šķiet, nav iespējams ideāls cenu salīdzinājums, jo nav pieejamas tirgus cenas, kas attiecas tieši uz NATO šķiedrām, kā arī paralēlām šķiedrām tajā pašā kabelī.

               (101)

               Iestādei ir līdzīgas bažas arī par piemērojamo atlaidi. Pašlaik pieejamajos vairumtirdzniecības piedāvājumos ir paredzēta vienīgi 15 % atlaide trīs gadu līgumam. Tomēr, iespējams, ka tirgus dalībnieks varētu piedāvāt lielākas atlaides līgumam ar garāku termiņu un ļoti lielam apmēram. Iestāde norāda, ka iepriekš Míla piedāvāja 25 % atlaidi ar ļoti līdzīgiem nosacījumiem (45).

               (102)

               Ņemot vērā iepriekš minēto, Iestāde uzskata, ka ir atbilstoši izteikt NATO šķiedras nomas tiesību tirgus cenas aplēsi kā cenas diapazonu, pamatojoties uz iepriekš izklāstītajiem pieņēmumiem par vairumtirdzniecības piekļuves cenu un atlaidi.

                  3. tabula

                  Aplēstais tirgus cena diapazons (nomas maksa gadā), pamatojoties uz pieejamiem tarifiem un pieņēmumiem par atlaidēm

                           (ISK)

                           Cena par km/mēnesī

                           – 15 % atlaide
                           (*1 283  km*12)

                           – 25 % atlaide
                           (*1 283  km*12)

                              Míla (7 609 )

                           99,6 miljoni

                           87,9 miljoni

                              Orkufjarskipti (5 020 )

                           65,7 miljoni

                           58,0 miljoni

                              Vidēji uz atlaidi

                              82,7 miljoni

                              73,0 miljoni

                              Vidēji kopā

                              77,9 miljoni

               (103)

               3. tabulā ir redzams cenas diapazons no ISK 58 miljoniem, kas ir Mannit pētījumā aplēstā tirgus cena, līdz gandrīz ISK 100 miljoniem. Vidējā aplēstā tirgus cena ir aptuveni ISK 78 miljoni.

               (104)

               Saskaņā ar 2010. gada 1. februāra līgumu Vodafone katru gadu 1. jūlijā maksā nomas maksu par nomas tiesībām ISK 19 150 000 (bez PVN), ko indeksē kopš 2008. gada 19. jūnija atbilstoši celtniecības izmaksu indeksam. Iestāde norāda, ka Míla un Orkufjarskipti tarifi nav indeksēti. Attiecīgi salīdzinājumā ir jāņem vērā indeksācijas ietekme.

               (105)

                  Vodafone nomas maksājumi tiek indeksēti atbilstoši celtniecības izmaksu indeksam (46). Saskaņā ar statistiku pēc finanšu krīzes 2008. gada rudenī un 2009. gadā celtniecības izmaksas būtiski pieauga līdz pat 30 % gadā, taču pēc tam ir palielinājušās mēreni ar nedaudz straujāku kāpumu 2011. gada beigās un 2012. gada sākumā. Laikposmā no 2008. gada jūnija līdz 2010. gada jūlijam, kad bija jāmaksā pirmā nomas maksa, indekss jau bija palielinājies par 20,5 %.

               (106)

               Nākamajā grafikā ir redzamas indeksa izmaiņas kopš 2008. gada janvāra un procentuālās izmaiņas salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu.

                  Celtniecības izmaksu indekss kopš 2008. gada janvāra

                  Avots: Islandes Statistika.

               (107)

               2010. gada 1. februāra līgumā bija paredzēta nomas maksa ISK 19 150 000 apmērā pirms indeksācijas. Līdz 2010. gada vidum indeksācijas ietekmē šī maksa bija palielinājusies līdz ISK 23 miljoniem. Pašlaik Vodafone maksā nomas maksu ISK 28 miljonu apmērā, kas aptuveni atbilst 10 gadu nomas līguma termiņa vidum. Ja celtniecības izmaksu indekss turpinās palielināties pakāpeniski, kā tas ir bijis pēdējos 4-5 gados, šī cena ir pieņemams gada nomas maksas vidējais rādītājs, vērtējot to visā līguma periodā.

               (108)

               Tāpēc Iestāde uzskata, ka Mannvit izmantotā nomas maksa ISK 28 miljonu apmērā ir pieņemama pieeja cenu salīdzināšanai šajā gadījumā. Tomēr NATO šķiedras nomas maksu var salīdzināt tikai ar komerciālos nolūkos izmantota aprīkojuma tarifiem, ja ir pienācīgi ņemti vērā NATO šķiedras operatora Vodafone būtiskie ieguldījumi pārraides iekārtās, lai padarītu šķiedru derīgu komerciālai izmantošanai. Saskaņā ar Mannvit aplēsēm vidēji gadā ieguldījumiem ir nepieciešami ISK 52 miljoni, lai padarītu Vodafone maksāto nomas maksu salīdzināmu ar Míla piedāvājumu un atbilstošu konkursa noteikumiem, t. i., ka ir jāveic ieguldījumi jaunos pieslēguma punktos (47). Iestāde norāda, ka Mannvit aplēstajā summā ir ņemts vērā gan tehniskais aprīkojums, kas nepieciešams, lai padarītu NATO šķiedru ekspluatējamu, gan konkursā noteiktais cenas elements, kas saistīts ar ieguldījumiem jaunos pieslēguma punktos. Iestāde ir vēlreiz pārbaudījusi eksperta aplēses par ieguldījumu pieslēguma punktos izmaksām (kopā ISK 120 miljoni) salīdzinājumā ar faktiskajiem ieguldījumiem, kas jāveic Vodafone, ISK 130 miljonu apmērā. Iestāde norāda, ka papildus tam Vodafone ir jāmaksā gada licences maksa par aprīkojumu ISK 7,5 miljonu apmērā, ko Mannvit neņēma vērā.

               (109)

               Pamatojoties uz iepriekš minēto, Vodafone finansiālais ieguldījums gadā nomas maksas un ieguldījumu izmaksu veidā kopā ir aptuveni ISK 87,5 miljoni (tostarp gada licences maksa). Salīdzinājumā ar nomas tiesību tirgus cenu aplēsēm 3. tabulā Vodafone finansiālais ieguldījums pārsniedz kopējo vidējās tirgus cenas aplēsi ISK 78 miljonu apmērā, kā arī vidējās cenas, pamatojoties uz 15 % un 25 % atlaidi. Tas ir arī būtiski lielāks nekā cenas aplēse, pamatojoties uz Orkufjarskipti tarifu (gan piemērojot 15 % atlaidi, gan 25 % atlaidi), un ļoti līdzīgs Míla tarifam, pamatojoties uz 15 % atlaidi.

               (110)

               Iestāde norāda, ka iepriekš izklāstītajā tirgus cenas salīdzinājumā nav ņemta vērā ietekme, kāda ir īpašajām atcelšanas tiesībām NATO īpašumtiesību uz šķiedru dēļ. Islandes iestādes ir aplēsušas, ka šo tiesību ietekme uz cenu ir 15-25 %. Ja šo diapazonu piemēro Vodafone finansiālajam ieguldījumam, attiecīgā finansiālā ieguldījuma tirgus vērtība, neņemot vērā šīs NATO tiesības, būtu ISK 94 līdz 107 miljoni, kas būtiski pārsniedz 3. tabulā iekļautās vidējās tirgus cenas aplēses.

               (111)

               Turklāt Mannvit pētījumā nav ņemts vērā Islandes pienākums nodot NATO visus ienākumus no nomas, kas pārsniedz šķiedras ekspluatācijas un uzturēšanas izmaksas. Iestāde uzskata, ka, kaut arī šis pienākums var ietekmēt stimulus Islandes iestādēm gūt pēc iespējas lielākus ienākumus no nomas (un, piemēram, dot priekšroku citiem kritērijiem konkursa procesā, sk. iepriekš izklāstīto), tas neietekmē nomas tiesību tirgus vērtību, kas ir aplēsta iepriekš, pamatojoties uz telekomunikāciju operatoru faktiskajiem tarifiem. Pretēji iepriekšējā apsvērumā minētajām īpašajām atcelšanas tiesībām, Islandes un NATO vienošanās par to, kā tiek sadalīti ienākumi no nomas tiesībām, neietekmē šo tiesību izmantotāju (t. i., Vodafone).

               (112)

               Lai informācija būtu pilnīga, Iestāde norāda, ka šo novērtējumu nav ietekmējuši Míla apgalvojumi par to, ka konkursa process ietekmēja cenu. Iestādei nav iesniegti nekādi pierādījumi par to, ka rezerves cenas noteikšana – kas parasti notiek konkursos – varētu samazināt stimulus pretendentiem konkurēt par cenu. Iestāde arī norāda, ka konkursā četri neatkarīgi dalībnieki iesniedza piecus piedāvājumus, un visi pretendenti ieguva maksimālo punktu skaitu (40 %) kritērijā par konkurences veicināšanu. Attiecīgi kritēriji, kas nav saistīti ar cenu, pretendentiem praktiski veidoja 50 % (t. i., 30 no atlikušajiem 60 punktiem). Tāpat nav saņemti pierādījumi par to, ka, ja konkursā nebūtu konkurences kritērija, iespējamais Míla – kas nebija ieinteresēts iegūt papildu pārraides jaudu – piedāvājums būtu mudinājis reālos pretendentus iesniegt augstākus piedāvājumus. Jo īpaši Iestāde norāda, ka publiski bija zināma Míla jauda NATO kabelī un ka jebkurš iespējamais Míla piedāvājums būtu vērsts vienīgi uz to, lai aizsargātu uzņēmuma tirgus pozīciju no jaunpienācēja (48).

               (113)

               Pamatojoties uz iepriekš minēto, Iestāde uzskata, ka iznomāšana Vodafone nebija par zemāku maksu nekā tirgus cena.

               (114)

               Visbeidzot, Iestāde arī norāda, ka konkursa process notika 2008. gada jūnijā, t. i., neilgi pirms finanšu krīzes sākuma Islandē. Finanšu krīzes laikā process tika apturēts. Līguma slēgšana ar Vodafone tika pabeigta tikai 2010. gada februārī, kad Fjarski (konkursā visaugstāk novērtētais pretendents) vairs nevarēja vai nevēlējās nomāt otru pieejamo šķiedru atbilstoši savam 2008. gada piedāvājumam. Saskaņā ar Islandes sniegto informāciju 2010. gada sākumā vairs nebija iespējams pieņemt 2008. gada procesa pretendentu piedāvājumus, jo šiem piedāvājumiem bija beidzies termiņš un bija acīmredzami, ka pēc finanšu krīzes tirgus apstākļi ir kļuvuši ievērojami sliktāki. Neatkarīgi no finanšu krīzes un tās izraisītajām izmaiņām ekonomiskajā situācijā Islandē Vodafone vēlējās turpināt nomas līguma slēgšanu ar nosacījumiem, kurus apstiprināja pēc konkursa 2008. gadā. Iestāde nav saņēmusi nekādu informāciju, kas liecinātu, ka pēc finanšu krīzes citi operatori bija ieinteresēti iegūt nomas tiesības uz kādu no divām pieejamām šķiedrām. Iestāde uzskata, ka līdzīgā situācijā privāts pārdevējs arī būtu noslēdzis līgumu ar Vodafone, jo tas piedāvāja vienīgo iespēju segt izmaksas un gūt labumu no neizmantota aktīva (t. i., neizmantotās šķiedras).

               (115)

               Ņemot vērā iepriekš minēto, Iestāde secina, ka Vodafone neguva nekādu ekonomisku priekšrocību no darījuma.

         1.4.   SELEKTIVITĀTE, KONKURENCES IZKROPĻOJUMI UN IETEKME UZ TIRDZNIECĪBU STARP LĪGUMSLĒDZĒJĀM PUSĒM

               (116)

               Lai pasākumu varētu uzskatīt par valsts atbalstu EEZ līguma 61. panta 1. punkta izpratnē, tam ir jābūt selektīvam un jārada konkurences izkropļojumus, kā arī jāietekmē tirdzniecību starp līgumslēdzējām pusēm. Tomēr, ņemot vērā to, ka šajā gadījumā netika radīta nekāda ekonomiska priekšrocība un tāpēc nav vienlaikus izpildīti visi nosacījumi attiecībā uz valsts atbalsta esību, Iestādei nav jāveic papildu izvērtējums šajā saistībā.

         2.   SECINĀJUMS

               (117)

               Pamatojoties uz iepriekš minēto, Iestāde secina, ka pasākums nav valsts atbalsts EEZ līguma 61. panta 1. punkta izpratnē,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   2010. gada 1. februāra nomas līgums starp Islandes Ārlietu ministrijas Aizsardzības aģentūru un Og fjarskipti par optiskās šķiedras izmantošanu un ekspluatāciju nav valsts atbalsts EEZ līguma 61. panta izpratnē.
   2. pants
   Šis lēmums ir adresēts Islandei.
   3. pants
   Autentisks ir tikai šā lēmuma teksts angļu valodā.

      Briselē 2016. gada 16. martā

            EBTA Uzraudzības iestādes vārdā –

            priekšsēdētājs

         Sven Erik SVEDMAN

            Kolēģijas locekle

         Helga JÓNSDÓTTIR

      (1)  2014. gada 16. jūlija Lēmums Nr. 299/14/COL sākt formālo izmeklēšanas procedūru saistībā ar iespējamu atbalstu, iznomājot optisko šķiedru, ko iepriekš ekspluatēja NATO, publicēts OV C 366, 16.10.2014., 4. lpp. un EEZ papildinājumā Nr. 59, 16.10.2014., 1. lpp.

      (2)  Vodafone, Islande (Fjarskipti hf.) ir Islandes telekomunikāciju uzņēmums, kas sniedz fiksētās telefonijas, mobilos un datu pārraides pakalpojumus Islandē. Vodafone pašlaik ir otrs lielākais telekomunikāciju operators Islandē aiz Skipti hf. un tā meitasuzņēmumiem Síminn un Míla. Uzņēmums darbojas ar Vodafone zīmolu un tirdzniecības zīmi. Tomēr Vodafone grupai nepieder daļas šajā uzņēmumā, bet tā ir piešķīrusi Fjarskipti tiesības izmantot zīmolu un attiecīgo reklāmas stilu. Fjarskipti iepriekš piederēja Islandes Teymi grupai. Vēlāk Teymi grupa tika sadalīta, un Fjarskipti notika finanšu pārstrukturēšanas process. Fjarskipti 2012. gada decembrī tika kotēts Islandes biržā.

      (3)  Sīkāku informāciju par izmeklēšanu un lietas apstākļus sk. Lēmumā Nr. 299/14/COL sākt formālo izmeklēšanas procedūru.

      (4)  Lieta E-1/13 Míla ehf. pret EBTA Uzraudzības iestādi [2014. gads] EBTA Tiesas ziņojums, 4. lpp.

      (5)  2008. gada 31. maijā, stājoties spēkā Aizsardzības aktam Nr. 34/2008, Radara aģentūra tika slēgta. Noteiktas Radara aģentūras funkcijas pārņēma Aizsardzības aģentūra (Varnarmálastofnun). 2011. gada 1. janvārī saskaņā ar Aktu Nr. 98/2010, ar ko groza Aizsardzības aktu, Aizsardzības aģentūra tika slēgta un noteiktas funkcijas pārņēma citas valsts aģentūras, tostarp Ārlietu ministrija.

      (6)  Pārējās piecas šķiedras ir sūdzības iesniedzēja Míla īpašums.

      (7)  Islandes publiskā iepirkuma noteikumi ir izklāstīti Aktā Nr. 84/2007. Ar šo aktu ievieš ES Publiskā iepirkuma direktīvu Islandes tiesību aktos, piemēram, Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Direktīva Nr. 2004/18/EK par to, kā koordinēt būvdarbu valsts līgumu, piegādes valsts līgumu un pakalpojumu valsts līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūru (OV L 134, 30.4.2004., 114. lpp.), ir iekļauta kā EEZ līguma XVI pielikuma 2. punkts saskaņā ar Apvienotās komitejas 2007. gada 18. aprīļa Lēmumu Nr. 68/2006 (OV L 245, 7.9.2006., 22. lpp. un EEZ papildinājums Nr. 44, 7.9.2006., 18. lpp.).

      (8)  Projekts Nr. 14477: Optiskās šķiedras. Ārlietu ministrija, 2008. gada aprīlis (dokuments Nr. 669632).

      (9)  Projekta Nr. 14477 apraksta 1.2.4. punkts.

      (10)  Gagnaveita Reykjavíkur tika klasificēts kā piedāvājuma variants, jo tajā nebija iekļauts minimālais tīkla pieslēguma vietu skaits un aptverto pašvaldību skaits. Viens no diviem Vodafone piedāvājumiem arī ir piedāvājuma variants, jo tajā nav paredzēts, ka Vodafone izmantos vienu un to pašu tarifu visā Islandē. Citi elementi Vodafone piedāvājumos ir vienādi, tostarp valstij maksājamā nomas maksa.

      (11)  Sīkāks sūdzības izklāsts ir pieejams Lēmumā Nr. 299/14/COL.

      (12)  Sūdzības iesniedzēja atbalsta apmēra aplēses pamatā ir sūdzībai pievienotais memorands, kurā ir ietverti Míla aprēķini attiecībā uz iespējamās subsīdijas apmēru. Aprēķinu pamatā ir Míla pašu izmaksas, kas saistītas ar šķiedru ekspluatēšanu tajā pašā kabelī.

      (13)  Orkufjarskipti ir Landsvirkjun (valsts energouzņēmums) un Landsnet (Islandes elektroenerģijas pārvades tīkla operators) kopīgi piederošs uzņēmums. Orkufjarskipti ekspluatē un uztur telekomunikāciju infrastruktūru Islandē savu īpašnieku vajadzībām.

      (14)  Saskaņā ar sūdzības iesniedzēja sniegto informāciju tarifs stājās spēkā 2012. gada 1. augustā pēc tam, kad to bija izskatījusi un apstiprinājusi Islandes Pasta un telekomunikāciju iestāde tiesību aktos noteiktajā kārtībā. Apstiprinot tarifu, Pasta un telekomunikāciju iestāde piekrita, ka tarifa pamatā ir izmaksu analīze.

      (15)  Nomas maksa par kilometru mēnesī ir no ISK 4 826 par 1. šķiedru līdz ISK 7 507 par 6. šķiedru.

      (16)  Ārlietu ministrijas 2012. gada 16. novembra vēstule EBTA Uzraudzības iestādei. Sīkāks šīs vienošanās izklāsts ir pieejams Lēmumā Nr. 299/14/COL.

      (17)  Uzturēšanas pakalpojums, par kuru Islandes valsts ir apņēmusies maksāt, nodrošina to, ka šķiedra darbojas jebkurā laikā, t. i., visu uzraudzību un pārbaudes, remontdarbus un tehnisko atbalstu. Tomēr šīs saistības neattiecas uz lieliem kabeļa remontdarbiem. Attiecīga izmaksu daļa (3/8) tiek pieprasīta no NATO situācijās, kad tādas rodas.

      (18)  Islandes valdības 2013. gada 2. jūlija rakstveida apsvērumi Lietā E-1/13 Míla ehf. pret EBTA Uzraudzības iestādi, 7. lpp.

      (19)  Atsauce ir uz Iestādes Platjoslas pamatnostādnēm, kuras bija spēkā laikā, kad tika iesniegta sūdzība. Ar 2013. gada 20. februāra Lēmumu Nr. 73/13/COL (OV L 135, 8.5.2014., 49. lpp. un EEZ papildinājums Nr. 27, 8.5.2014., 1. lpp.) Iestāde pieņēma jaunas Platjoslas pamatnostādnes, kas pieejamas: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/.

      (20)  Lieta E-1/13 Míla ehf. pret EBTA Uzraudzības iestādi [2014. gads] EBTA Tiesas ziņojums, 4. lpp., 101. pants.

      (21)  Šajā sadaļā apkopotās Islandes iestāžu piezīmes ir pieejamas dokumentos Nr. 722921-722923, 744468-744471 un 753302-753303.

      (22)  Advel juridiskā biroja 2015. gada 6. februāra vēstule Landslög juridiskajam birojam (dokuments Nr. 744468).

      (23)  Spriedums lietā Konsum Nord ekonomisk förening pret Komisiju, T-244/08, EU:T:2011:732.

      (24)  Dokuments Nr. 753303.

      (25)  Nosakot šos lielumus, Mannvit jo īpaši atsaucas uz izmaksu analīzi PTA Lēmumā Nr. 14/2011, kas ir pieejams šeit (islandiešu valodā): http://www.pfs.is/upload/files/Ákv_14-2011_M13-14_Leigulínur.pdf.

      (26)  Šajā sadaļā apkopotās Míla piezīmes ir pieejamas dokumentā Nr. 729699.

      (27)  Šajā sadaļā apkopotās Vodafone piezīmes ir pieejamas dokumentā Nr. 723556.

      (28)  Šajā sadaļā apkopotās piezīmes ir pieejamas dokumentā Nr. 729917.

      (29)  Sk. Islandes Aizsardzības akta Nr. 34/2008 16. pantu.

      (30)  Islandes un NATO vienošanās sīkāku izklāstu sk. I.4. sadaļā.

      (31)  Sk., piemēram, spriedumu Lietā Essent Netwerk Noord, C-206/06, EU:C:2008:413, 70. punkts; spriedumu Lietā Francija pret Ladbroke Racing un Komisiju, C-83/98, EU:C:2000:248, 50. punkts.

      (32)  Spriedums lietā Air France pret Komisiju, T-358/94, EU:T:1996:194, 65.–67. punkts.

      (33)  Par “privātā pārdevēja testa” piemērošanu sk. Lietu E-12/11 Asker Brygge [2012] EBTA tiesas ziņojums, 536. lpp., un spriedumu Lietā Land Burgenland un citi pret Komisiju, C-214/12 P, C-215/12 P un C-223/12 P, EU:C:2013:682. Šīs lietas ir par tiešo īpašumtiesību uz zemi pārdošanu. Tomēr tajās ir arī norādes uz citu tiesību uz zemi, tostarp nomas tiesību, kā šajā gadījumā, pārdošanu.

      (34)  Spriedums Lietā Land Burgenland un citi pret Komisiju, C-214/12 P, C-215/12 P un C-223/12 P, EU:C:2013:682.

      (35)  Spriedums lietā SIC pret Komisiju, T-442/03, EU:T:2008:228, 147. punkts. Analoģiski sk. spriedumu lietā Matra pret Komisiju, C-225/91, EU:C:1993:239, 44. punkts.

      (36)  Sk. spriedumu Lietā Land Burgenland pret Komisiju, C-214/12 P, C-215/12 P un C-223/12 P, EU:C:2013:682, 94. punkts.

      (37)  Sk., piemēram, spriedumu Lietā Banks, C-390/98, EU:C:2001:456, 77. punkts, un Lietā Vācija pret Komisiju, C-277/00, EU:C:2004:238, 80. punkts.

      (38)  Šajā gadījumā vērtības palielināšanās ir svarīga, jo Islandei ir jāatdod NATO visa peļņa no nomas maksas saskaņā ar principu “nekādu izmaksu, nekādu ieņēmumu”.

      (39)  Sprieduma Lietā Konsum Nord ekonomisk förening pret Eiropas Komisiju, T-244/08, EU:T:2011:732.

      (40)  Spriedums Lietā BVVG, C-39/14, EU:C:2015:470, 42. punkts.

      (41)  Lieta E-12/11 Asker Brygge [2012] EBTA Tiesas ziņojums, 536. lpp., 81. punkts.

      (42)  Iestāde uzsver, ka saskaņā ar tiesību aktu sistēmu Míla ir pienākums nodrošināt vairumtirdzniecības piekļuvi savam šķiedru tīklam. Paziņotās grūtības iegūt piekļuvi no Míla nepadara nederīgu šo cenu salīdzinājumu, jo ir pieejams risinājums, kad PTA pieprasa Míla nodrošināt efektīvu piekļuvi, ko tā ir darījusi vairākas reizes.

      (43)  Saskaņā ar PTA Lēmumu Nr. 14/2011, 7. lpp., PTA noraidīja Míla priekšlikumu pastāvīgi atjaunināt tās tarifu atbilstoši inflācijai. Šis PTA lēmums ir pieejams šeit: http://www.pfs.is/upload/files/Ákv_14-2011_M13-14_Leigulínur.pdf.

      (44)  Sk. PTA Lēmumu Nr. 14/2011, 18. lpp.

      (45)  Lēmuma Nr. 14/2011 6. lpp. PTA norāda, ka tā ir piekritusi Míla jaunās atlaižu sistēmas piedāvājumam. Jaunās atlaides ir atkarīgas no līguma termiņa. 5 % atlaidi piešķir viena gada līgumam, 10 % atlaidi – divu gadu līgumam, bet 15 % atlaidi – trīs gadu līgumam. Taču nav dota neviena atsauce uz līgumiem ar garāku termiņu. Kaut arī varētu būt pieņemami, ka atlaižu procentu likmes palielināšanās nav pilnībā lineāra termiņam (kā tas ir trīs gadu termiņa gadījumā, ko ir apstiprinājis Míla un PTA), 25 % atlaide līgumam uz 10 gadiem šķiet reāla.

      (46)  Celtniecības izmaksu indeksu gatavo Islandes Statistika, un tas ir pieejams Statistikas tīmekļa vietnē. Sk. http://www.hagstofa.is/en/statistics/business-sectors/industry/building-cost-index/.

      (47)  Saskaņā ar Mannvit pētījumu nepieciešamā pārraides aprīkojuma uzstādīšanas vidējās izmaksas ir ISK 4 miljoni par savienojuma punktu (kuru ir pavisam 30) ar amortizāciju 15 % gadā, aplēstajiem ekspluatācijas izdevumiem 20 % apmērā no kapitālizdevumiem un svērtajām vidējām kapitāla izmaksām 8,5 % apmērā no kapitālizdevumiem. Iestāde norāda, ka Mannvit izmanto svērto vidējo kapitāla izmaksu pieņēmumus no PTA izmaksu analīzes Lēmumā Nr. 14/2011 un modelē citus PTA izmaksu analizē izvērtētos parametrus. Iestāde uzskata, ka ir atbilstoši izmantot tos pašus svērto vidējo kapitāla izmaksu pieņēmumus no PTA izmaksu analīzes, kuri ir salīdzinājumā izmantoto Míla cenu pamatā. Iestāde arī uzskata, ka tehniskā aprīkojuma ekonomiskais mūžs 6,7 gadi ir atbilstošs, ņemot vērā straujās tehniskās izmaiņas nozarē, un ir atbilstoši arī darbības izdevumi 20 % apmērā no kapitālizdevumiem, ņemot vērā attālākās vietas un tehniskās uzstādīšanas īpatnības.

      (48)  Saskaņā ar spriedumu Lietā BVVG, C-39/14, EU:C:2015:470, 40. punkts, Īslandes iestādēm jebkurā gadījumā būtu tiesības noraidīt šādu piedāvājumu, pamatojoties uz tā acīmredzami spekulatīvo būtību.


title: 2005/578/: Komisijas Lēmums (2005. gada 27. jūlijs) par atkāpi no Padomes lēmuma 2001/822/EK attiecībā uz izcelsmes noteikumiem, kas piemērojami Senpjēras un Mikelonas Placopecten magellanicus ģints ķemmīšgliemenēm (izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 2819)

text:
               28.7.2005

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 197/31

      KOMISIJAS LĒMUMS

   (2005. gada 27. jūlijs)
   par atkāpi no Padomes lēmuma 2001/822/EK attiecībā uz izcelsmes noteikumiem, kas piemērojami Senpjēras un Mikelonas Placopecten magellanicus ģints ķemmīšgliemenēm
   (izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 2819)
   (2005/578/EK)
   EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā Padomes 2001. gada 27. novembra Lēmumu 2001/822/EK par aizjūras zemju un teritoriju asociāciju ar Eiropas Kopienu, un jo īpaši tā III pielikuma 37. pantu (1),
   tā kā:

               (1)

               Senpjēra un Mikelona 2005. gada 27. aprīlī iesniegusi prasību, kurā lūgts uz septiņiem gadiem noteikt atkāpi no izcelsmes noteikumiem, kas definēti Lēmuma 2001/822/EK III pielikumā, gada daudzumam 250 tonnas svaigu vai saldētu Placopecten magellanicus ģints ķemmīšgliemeņu, ko izved Senpjēra un Mikelona.

               (2)

               Senpjēra un Mikelona pamatoja savu prasību, no vienas puses, ar to, ka minēto gliemeņu audzēšanas darbības Mikelonas līcī sāktas ar novēlošanos, un, no otras puses, ar to, ka šo gliemeņu vietējās produkcijas pamatā joprojām lielā mērā ir austeru un mīdiju mazuļi, kas ievesti no Kanādas. No Kanādas ievesti austeru un mīdiju mazuļi, neapstrādāti gliemji un attīrīti gliemji uz laiku aizstās neapstrādātu gliemju piegādes daudzumus, kas pašlaik nav pieejami vietējā pārstrādes rūpniecībā.

               (3)

               Prasītā atkāpe ir pamatota saskaņā ar Lēmuma 2001/822/EK III pielikumu, un jo īpaši tā 37. panta 1. punktu, jo īpaši attiecībā uz pastāvošas rūpniecības nozares attīstību Senpjērā un Mikelonā. Atkāpe ir vajadzīga, lai darbību varētu turpināt konkrētais uzņēmums, kas nodarbina lielu skaitu cilvēku. Ar noteikumu, ka tiek ievēroti atsevišķi nosacījumi attiecībā uz daudzumiem, uzraudzību un ilgumu, šī atkāpe nevar nopietni kaitēt saimniecībai Kopienā vai vienā vai vairākās dalībvalstīs.

               (4)

               Tādējādi ir jānosaka atkāpe noteiktiem Placopecten magellanicus ģints ķemmīšgliemeņu daudzumiem, kas pārstrādāti Senpjērā un Mikelonā un ievesti Kopienā.

               (5)

               Komisijas 1993. gada 2. jūlija Regulā (EEK) Nr. 2454/93, ar kuru nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas muitas kodeksa izveidi (2), paredzēti tarifa kvotu pārvaldības noteikumi. Šie noteikumi mutatis mutandis ir jāpiemēro, pārvaldot daudzumus, attiecībā uz kuriem ir noteikta konkrētā atkāpe.

               (6)

               Sakarā ar to, ka Lēmums 2001/822/EK vairs nav spēkā no 2011. gada 31. decembra, ir jāievieš attiecīgs noteikums, lai nodrošinātu atkāpes spēkā esamību pēc 2011. gada 31. decembra gadījumā, ja līdz minētajai dienai pieņemtu kādu jaunu lēmumu par valstu un aizjūras teritoriju un Kopienas asociāciju vai ja pagarinātu Lēmuma 2001/822/EK spēkā esamības termiņu.

               (7)

               Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Atkāpjoties no noteikumiem Lēmuma 2001/822/EK III pielikumā, Senpjērā un Mikelonā pārstrādātas svaigas un saldētas Placopecten magellanicus ģints ķemmīšgliemenes, ko aptver KN pozīcija 0307 un kas precizētas pielikumā, uzskata par tādām, kuru izcelsme ir Senpjērā un Mikelonā, ja tās ir iegūtas no Placopecten magellanicus ģints austeru un mīdiju mazuļiem, neapstrādātiem gliemjiem un attīrītiem gliemjiem ar izcelsmi ārpus Senpjēras un Mikelonas, saskaņā ar nosacījumiem, kas definēti šajā lēmumā.
   2. pants
   1. pantā paredzētā atkāpe attiecas uz pielikumā norādītajiem daudzumiem, kas no 2005. gada 1. augusta līdz 2012. gada 31. jūlijam ievesti Kopienā no Senpjēras un Mikelonas.
   3. pants
   Regulas (EEK) Nr. 2454/93 308.a, 308.b un 308.c pantu attiecībā uz tarifa kvotu pārvaldību mutatis mutandis piemēro pielikumā minēto daudzumu pārvaldībai.
   4. pants
   1.   Senpjēras un Mikelonas muitas iestādes veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu daudzumu pārbaudes, kas piemērojamas 1. pantā paredzēto produktu izvedumiem. Šajā nolūkā visās apliecībās, kas izdotas saskaņā ar šo lēmumu, ir jābūt norādei uz to.
   2.   Senpjēras un Mikelonas kompetentās iestādes reizi ceturksnī nosūta Komisijai pārskatu par daudzumiem, attiecībā uz ko saskaņā ar šo lēmumu izdotas pārvadājumu apliecības EUR 1, un šo apliecību sērijas numuru.
   5. pants
   Sakaņā ar šo lēmumu izdoto EUR.1 apliecību 7. ailē ir šāda norāde:

               —

               “Derogation – Commission Decision 2005/578/EC”,

               —

               “Dérogation – Décision 2005/578/CE de la Commission”.

         6. pants
   Šo lēmumu piemēro no 2005. gada 1. augusta līdz 2011. gada 31. decembrim.
   Ja tiek pieņemts jauns preferenču režīms, kas aizstāj Lēmumu 2001/822/EK un ir piemērojams pēc 2011. gada 31. decembra, šo lēmumu turpina piemērot līdz jaunā režīma beigām, tomēr ne ilgāk kā līdz 2012. gada 31. jūlijam.
   7. pants
   Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

      Briselē, 2005. gada 27. jūlijā

            Komisijas vārdā —

            Komisijas loceklis

         László KOVÁCS

      (1)  OV L 314, 30.11.2001., 1. lpp.

      (2)  OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 883/2005 (OV L 148, 11.6.2005., 5. lpp.).

      PIELIKUMS
      Daudzumi, ko ieved no Senpjēras un Mikelonas

                  Kārtas numurs

                  KN kods

                  TARIC apakšiedalījums

                  Preču nosaukums

                  Periods

                  Daudzums
                  (tonnas)

                  09.1643

                  0307 21 00
                  0307 29 90

                  20
                  10

                  Svaigas vai atdzesētas Placopecten magellanicus ģints ķemmīšgliemenes

                  no 1.8.2005. līdz 31.7.2006.

                  250

                  no 1.8.2006. līdz 31.7.2007.

                  250

                  no 1.8.2007. līdz 31.7.2008.

                  250

                  no 1.8.2008. līdz 31.7.2009.

                  250

                  no 1.8.2009. līdz 31.7.2010.

                  250

                  no 1.8.2010. līdz 31.7.2011.

                  250

                  no 1.8.2011. līdz 31.7.2012.

                  250


title: 2008/189/EK: Padomes Lēmums ( 2008. gada 18. februāris ), lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Gruzijas valdību par dažiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem

text:
               5.3.2008

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 60/23

      PADOMES LĒMUMS

   (2008. gada 18. februāris),
   lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Gruzijas valdību par dažiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem
   (2008/189/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 80. panta 2. punktu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu un 300. panta 3. punkta pirmo daļu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1),
   tā kā:

               (1)

               Padome ar 2003. gada 5. jūnija lēmumu pilnvaroja Komisiju sākt sarunas ar trešām valstīm, lai ar Kopienas nolīgumu aizstātu dažus noteikumus pašlaik spēkā esošajos divpusējos nolīgumos.

               (2)

               Komisija Kopienas vārdā ir risinājusi sarunas par nolīgumu ar Gruziju par dažiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem saskaņā ar mehānismiem un norādījumiem, kas ietverti pielikumā Padomes 2003. gada 5. jūnija lēmumam.

               (3)

               Saskaņā ar Padomes Lēmumu 2006/357/EK (2) nolīgums ir parakstīts Kopienas vārdā, ņemot vērā tā iespējamo noslēgšanu vēlāk.

               (4)

               Nolīgums būtu jāapstiprina,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Ar šo Kopienas vārdā tiek apstiprināts Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Gruzijas valdību par dažiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem.
   2. pants
   Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu, kas ir tiesīga sniegt nolīguma 8. panta 1. punktā paredzēto paziņojumu.

      Briselē, 2008. gada 18. februārī

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         D. RUPEL

      (1)  Atzinums sniegts 2005. gada 6. septembrī (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

      (2)  OV L 134, 20.5.2006., 23. lpp.


title: 2012/499/ES: Padomes Lēmums ( 2012. gada 26. jūnijs ) par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Turcijas Republiku par tādu personu atpakaļuzņemšanu, kuras uzturas neatļauti

text:
               8.9.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 244/4

         PADOMES LĒMUMS
   (2012. gada 26. jūnijs)
   par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Turcijas Republiku par tādu personu atpakaļuzņemšanu, kuras uzturas neatļauti
   (2012/499/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 79. panta 3. punktu saistībā ar 218. panta 5. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2002. gada 28. novembrī pilnvaroja Komisiju sākt sarunas ar Turcijas Republiku par Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Turcijas Republiku par tādu personu atpakaļuzņemšanu, kuras uzturas neatļauti (“nolīgums”). Sarunas tika sekmīgi noslēgtas, parafējot nolīgumu 2012. gada 21. jūnijā.

               (2)

               Saskaņā ar 1. un 2. pantu 21. protokolā par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, un neskarot minētā protokola 4. pantu, Apvienotā Karaliste nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un šis lēmums tai nav saistošs un nav jāpiemēro.

               (3)

               Saskaņā ar 1. un 2. pantu 21. protokolā par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, un neskarot minētā protokola 4. pantu, Īrija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un šis lēmums tai nav saistošs un nav jāpiemēro.

               (4)

               Saskaņā ar 1. un 2. pantu 22. protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un šis lēmums tai nav saistošs un nav jāpiemēro.

               (5)

               Nolīgums būtu jāparaksta, ņemot vērā tā noslēgšanu vēlāk,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo atļauj Savienības vārdā parakstīt Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Turcijas Republiku par tādu personu atpakaļuzņemšanu, kuras uzturas neatļauti, ņemot vērā tā noslēgšanu.
   2. pants
   Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas Savienības vārdā parakstīt nolīgumu.
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Luksemburgā, 2012. gada 26. jūnijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         N. WAMMEN