title: Eiropas Parlamenta Prezidija Lēmums —  2004. gada 29. martā  — Attiecībā uz piemērošanas noteikumiem Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 2004/2003 par noteikumiem, kas attiecas uz Eiropas līmeņa politiskajām partijām un to finansēšanu

text:
               28.6.2006

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 150/9

      EIROPAS PARLAMENTA PREZIDIJA LĒMUMS

   2004. gada 29. martā (1)

   Attiecībā uz piemērošanas noteikumiem Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 2004/2003 par noteikumiem, kas attiecas uz Eiropas līmeņa politiskajām partijām un to finansēšanu
   (2006/C 150/02)
   PREZIDIJS,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 191. pantu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 4. novembra Regulu (EK) Nr. 2004/2003 par noteikumiem, kas attiecas uz Eiropas līmeņa politiskajām partijām un to finansēšanu (2),
   ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (3) (še turpmāk “Finanšu regula”), Komisijas 2002. gada 23. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (4) (še turpmāk “Regula par īstenošanas kārtību”), kā arī Komisijas 2005. gada 29. decembra Regulu (EK) Nr. 643/2005, ar kuru atceļ Regulu (EK) Nr. 2909/2000 par Eiropas Kopienu nefinanšu pamatlīdzekļu grāmatvedības uzskaiti (5),
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta Reglamenta 22. panta 10. punktu,
   tā kā

               (1)

               ir jānosaka noteikumi par Eiropas līmeņa partiju finansēšanai paredzēto dotāciju piešķiršanu un pārvaldi;

               (2)

               finansiālais atbalsts Eiropas līmeņa politiskajām partijām ir dotācija Finanšu regulas 108. un tam sekojošo pantu nozīmē,

         IR PIEŅĒMIS ŠĀDU LĒMUMU
   1. pants.
   Priekšmets
   Šie noteikumi nosaka piemērošanas noteikumus Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 4. novembra Regulai (EK) Nr. 2004/2003 par noteikumiem, kas attiecas uz Eiropas līmeņa politiskajām partijām un to finansēšanu.
   1.a pants
   Attiecībā uz Eiropas līmeņa politisko partiju finansēšanu Prezidijs katra pilnvaru laika sākumā pieņem orientējošo daudzgadu finanšu plānu, kuru veidojot kā atsauces vērtības izmanto partijai piešķirto pamatsummu un papildu summu, kas noteikta atkarībā no attiecīgās partijas deputātu skaita. Eiropas Parlamenta budžeta lēmējinstitūcijai šis finanšu plāns ir būtiska atsauce ikgadējā budžeta procedūrā, neskarot pilnvaras, ko budžeta lēmējinstitūcijai piešķir Līgums.
   2. pants.
   Uzaicinājums izteikt priekšlikumus
   Katru gadu pirms pirmā pusgada beigām Eiropas Parlaments publicē uzaicinājumu izteikt priekšlikumus saistībā ar dotāciju piešķiršanu Eiropas līmeņa politisko partiju finansēšanai. Publikācijā norāda atbilstības kritērijus, Kopienas finansējuma noteikumus un piešķiršanas procedūrai paredzētos datumus.
   3. pants.
   Finansējuma pieprasījums
   1.   Piemērojot Regulas (EK) Nr. 2004/2003 4. pantu, katra Eiropas līmeņa politiskā partija, kas vēlas saņemt dotācijas no Eiropas Savienības vispārējā budžeta, iesniedz rakstisku pieteikumu Eiropas Parlamenta priekšsēdētājam līdz tā gada 15. novembrim, kurš ir pirms finanšu gada, kuram pieprasa dotāciju. Nosacījumiem, kas norādīti minētās Regulas 3. pantā, jābūt izpildītiem līdz pieteikuma iesniegšanas dienai.
   2.   Veidlapa, kas jāizmanto dotācijas pieprasījumam, ir pievienota šiem noteikumiem (sk. 1. pielikumu). Tā ir pieejama Parlamenta interneta vietnē.
   3.   Visi paziņojumi saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2004/2003 4. panta 3. punktu jāadresē Eiropas Parlamenta priekšsēdētājam.
   4. pants.
   Lēmums par finansēšanas pieprasījumu
   1.   Pēc ģenerālsekretāra priekšlikuma Prezidijs izskata pieteikumus, pamatojoties uz kritērijiem, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 2004/2003 3. un 4. pantā, lai izlemtu, kuriem pieprasījumiem varētu piešķirt finansējumu. Prezidijs un saistībā ar Prezidija lēmuma sagatavošanu arī ģenerālsekretārs var uzaicināt pieteikuma iesniedzēju sniegt paskaidrojumus vai papildu informāciju par pieteikumam pievienotajiem apliecinošajiem dokumentiem termiņā, ko tie nosaka.
   2.   Līdz tā finanšu gada 15. februārim, kuram dotāciju pieprasa, Prezidijs sastāda sarakstu ar dotāciju saņēmējiem un piešķirtajām summām. Ja pieprasīto dotāciju nepiešķir, tajā pašā lēmumā Prezidijs sniedz pamatojumu pieprasījuma noraidīšanai, it īpaši ņemot vērā kritērijus, kas noteikti Regulas Nr. (EK) 2004/2003 3. un 4. pantā.
   Prezidijs pieņem lēmumu, pamatojoties uz 1. punktā paredzēto novērtējumu. Pieņemot lēmumu, ņem vērā izmaiņas situācijā, kas var būt notikušas kopš pieteikuma iesniegšanas, pamatojoties uz paziņojumiem, kas saņemti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2004/2003 4. panta 3. punktu un tām izmaiņām, kas ir zināmas.
   Ja palielinās to partiju skaits, kuras pieprasa finansējumu, vai palielinās to deputātu skaitam, kuri pa šo laiku ir pievienojušies pieprasījumu iesniegušajai partijai, un šo iemeslu dēļ pretendentiem paredzētās pamatsummas atšķiras no 1.a pantā noteiktajām, ģenerālsekretārs nekavējoties to dara zināmu Prezidijam, kas var aicināt Parlamenta priekšsēdētāju iesniegt priekšlikumu atbildīgajai komitejai, lai pielāgotu pieejamās apropriācijas.
   3.   Priekšsēdētājs rakstveidā informē pretendentu par lēmumu attiecībā uz viņu pieteikumu. Ja dotāciju piešķir, pielikumā šai informācijai iekļauj dotācijas nolīguma projektu, kas jāparaksta dotācijas saņēmējam. Ja pieprasīto dotāciju nepiešķir, viņš ar Prezidija starpniecību pamato atteikuma iemeslus. Tos pieteikuma iesniedzējus, kuru pieprasījumu Prezidijs ir noraidījis, par to informē piecpadsmit kalendāra dienu laikā pēc tam, kad dotācijas saņēmējiem paziņo lēmumu par dotācijas piešķiršanu.
   5. pants.
   Dotācijas nolīgums
   Par dotācijām Eiropas līmeņa politiskajai partijai slēdz rakstisku nolīgumu starp Eiropas Parlamentu, kuru pārstāv tā priekšsēdētājs vai viņa pilnvarota persona, un dotācijas saņēmēju. Dotācijas nolīguma teksts ir pievienots šiem noteikumiem (sk. 2. pielikumu); šo nolīgumu pienācīgi aizpilda un paraksta abas puses trīsdesmit dienu laikā pēc 4. pantā minētā Prezidija lēmuma. Dotācijas nolīguma tekstu negroza.
   6. pants.
   Izmaksa
   1.   Ja Prezidijs nav lēmis citādi, Eiropas līmeņa politiskajām partijām dotāciju izmaksā kā iepriekšēju finansējumu, piecpadsmit dienu laikā pēc dotācijas nolīguma parakstīšanas veicot vienu maksājumu 80 % apmērā no šī nolīguma I.3.2. punktā noteiktās dotācijas maksimālās summas.
   2.   Atlikušo daļu izmaksā pēc tam, kad ir beidzies periods, kura laikā bija tiesības saņemt Kopienas finansējumu, pamatojoties uz saņēmēja faktiskajiem izdevumiem darba programmas izpildes laikā. Ja iepriekš izmaksāto summu kopējais apjoms pārsniedz noteikto galīgo dotāciju summu, Eiropas Parlaments atgūst nepareizi izmaksātās summas.
   3.   Lai saņemtu atlikušo dotācijas daļu, pēc attiecīgā finanšu gada beigām līdz 15. maijam un ne vēlāk kā līdz 30. jūnijam saņēmējs iesniedz šādus dokumentus:

               —

               galīgo ziņojumu par darba programmas izpildi;

               —

               galīgo finansiālo pārskatu par faktiskajiem izdevumiem, par kuriem ir tiesības saņemt dotāciju, pamatojoties uz paredzamā budžeta struktūru;

               —

               pilnīgu kopsavilkuma pārskatu par ieņēmumiem un izdevumiem, kas atbilst saņēmēja finanšu pārskatam par periodu, kad tas bija tiesīgs saņemt dotāciju saskaņā ar dotācijas nolīgumu;

               —

               ārējās revīzijas ziņojumu par saņēmēja finanšu pārskatu, kuru sagatavojusi neatkarīga struktūra vai eksperts, kas saskaņā ar dalībvalsts tiesību aktiem ir pilnvarots veikt finanšu pārskatu revīziju.

         4.   Ārējās revīzijas mērķis ir pārliecināties, ka finanšu dokumenti, ko saņēmējs ir iesniedzis Parlamentam, atbilst dotācijas nolīguma finansiālajiem noteikumiem, ka deklarētie izdevumi bija faktiski veikti un ka ir uzrādīti visi ieņēmumi, kā arī ir izpildītas saistības, kas izriet no Regulas (EK) Nr. 2004/2003 6., 7. un 8. panta un 10. panta 2. punkta.
   5.   Pēc 3. punktā minēto dokumentu saņemšanas divu mēnešu laikā Prezidijs pēc ģenerālsekretāra priekšlikuma apstiprina galīgo ziņojumu par darba programmas izpildi un galīgo finansiālo pārskatu.
   Prezidijs var prasīt, lai saņēmējs iesniedz apliecinošus dokumentus vai jebkuru citu papildu informāciju, ko uzskata par vajadzīgu, lai varētu apstiprināt galīgo ziņojumu un galīgo finansiālo pārskatu. Saņēmējam ir 15 dienas, lai iesniegtu apliecinošos dokumentus.
   Prezidijs, uzklausījis attiecīgās politiskās partijas pārstāvjus, var noraidīt galīgo ziņojumu un galīgo finansiālo pārskatu un var prasīt, lai tam iesniedz jaunu ziņojumu un jaunu finansiālo pārskatu. Saņēmējam ir 15 dienas, lai iesniegtu jaunu ziņojumu un jaunu finansiālo pārskatu.
   Ja iepriekš norādītajā divu mēnešu termiņā Parlaments nav nosūtījis rakstisku atbildi, uzskata, ka galīgais ziņojums un galīgais finansiālais pārskats ir pieņemti.
   6.   Saņēmējs paziņo Parlamentam par procentu vai līdzvērtīgas peļņas summu, ko ir nesis no Parlamenta saņemtais iepriekšējais finansējums. Šo paziņojumu nosūta kopā ar pieprasījumu saņemt atlikuma samaksu, pēc kura saņemšanas iepriekšējā finansējuma procedūra ir pabeigta. Ģenerālsekretārs vai viņa pilnvarota persona attiecībā uz šiem procentiem izdod iekasēšanas rīkojumu.
   7. pants.
   Dotācijas galīgās summas noteikšana
   1.   Neskarot kontroles un revīzijas gaitā iepriekš iegūto informāciju, Prezidijs, uzklausījis attiecīgās politiskās partijas pārstāvjus, kas iesniedz pieprasījumu, nosaka saņēmējam piešķiramās dotācijas galīgo summu, pamatojoties uz 6. panta 3. punktā minētajiem dokumentiem, kurus tas ir apstiprinājis.
   2.   Kopējā summa, ko Parlaments izmaksā saņēmējam, nekāda ziņā nedrīkst pārsniegt:

               —

               dotācijas nolīguma I.3.2. punktā noteikto dotācijas maksimālo summu;

               —

               75 % no faktiskajiem izdevumiem, par kuriem ir tiesības saņemt finansējumu.

         3.   Dotācija nepārsniedz summu, kas vajadzīga saņēmēja darba programmas izpildei paredzētā darbības budžeta atbilstīgo ieņēmumu un izdevumu līdzsvarošanai, un nekādā gadījumā tā saņēmējam nenes peļņu saskaņā ar Regulas par īstenošanas kārtību 165. pantu. Dotāciju samazina proporcionāli pārsniegtajām summām.
   4.   Pamatojoties uz tādējādi noteiktās galīgās dotācijas summu un atbilstoši dotācijas nolīgumam iepriekš izdarīto maksājumu kopsummu, Prezidijs nosaka izmaksājamā atlikuma summu, kas ir vienāda ar saņēmējam vēl neizmaksātajām summām. Ja iepriekš izdarīto maksājumu kopējā summa pārsniedz galīgās dotācijas summu, ģenerālsekretārs vai viņa pilnvarota persona attiecībā uz pārsniegtajām summām izdod iekasēšanas rīkojumu.
   8. pants.
   Dotācijas izmaksas atlikšana vai samazināšana
   Pēc ģenerālsekretāra priekšlikuma Prezidijs pārtrauc izmaksu un samazina dotāciju un atbilstošos gadījumos izbeidz dotācijas nolīgumu, kā arī var prasīt proporcionālu atmaksu:

               a)

               ja dotāciju izmanto maksājumiem, kas nav atļauti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2004/2003;

               b)

               ja nav iesniegts paziņojums saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2004/2003 4. panta 3. punktu;

               c)

               ja neievēro nosacījumus un nepilda pienākumus, kas noteikti attiecīgi Regulas (EK) Nr. 2004/2003 3. un 6. pantā;

               d)

               ja ir iestājies kāds no apstākļiem, kas minēts Finanšu regulas 93. vai 94. pantā.

         Pirms lēmuma pieņemšanas Prezidijs dod iespēju saņēmējam sniegt paskaidrojumus par konstatētajiem pārkāpumiem.
   9. pants.
   Atgūšana
   1.   Ja saņēmējam summas ir izmaksātas nepareizi vai ja ir pamats piemērot iekasēšanas procedūru saskaņā ar dotācijas nolīguma noteikumiem, saņēmējs atmaksā Parlamentam attiecīgās summas atbilstoši Parlamenta noteiktajiem nosacījumiem un termiņiem.
   2.   Ja saņēmējs Parlamenta noteiktajā termiņā neatmaksā šīs summas, Parlaments piemēro nokavētajam maksājumam soda procentus atbilstoši dotāciju nolīguma II.14.3. punktā noteiktajai likmei. Soda procenti attiecas uz laiku, kas pagājis no dienas, kad bija noteikts maksājuma termiņš, šo dienu neieskaitot, līdz dienai, kad Parlaments ir saņēmis visu tam pienākošos summu, šo dienu ieskaitot.
   10. pants.
   Kontroles un revīzijas
   1.   Regulas (EK) Nr. 2004/2003 5. panta 1. punktā noteikto regulāro pārbaudi veic ģenerālsekretārs.
   2.   Saņēmējs iesniedz sīku informāciju, ko prasa Parlaments, kā arī jebkura cita Parlamenta pilnvarota ārēja struktūra, lai Parlaments varētu pārliecināties par darba programmas un dotāciju nolīguma noteikumu pienācīgu izpildi.
   3.   Saņēmējs nodrošina Parlamenta piekļuvi visiem dokumentu oriģināliem, it īpaši grāmatvedības, bankas vai nodokļu dokumentu oriģināliem, vai pienācīgi pamatotos ārkārtas gadījumos dokumentu apliecinātām kopijām saistībā ar dotācijas nolīgumu, piecu gadu laikā no dienas, kad ir veikts pienākošos maksājumu atlikuma maksājums, kas minēts dotācijas nolīguma I.4. pantā.
   4.   Saņēmējs palīdz Parlamentam tieši ar tā darbinieku vai ar jebkuras citas šim nolūkam pilnvarotas ārējas struktūras starpniecību veikt piešķirtās dotācijas izlietojuma revīziju. Šīs revīzijas var veikt dotācijas nolīguma darbības laikā līdz atlikuma maksājumam, kā arī piecu gadu laikā no dienas, kad ir veikts atlikuma maksājums. Atbilstošos gadījumos šo revīziju rezultāti ir pamats, lai Prezidijs pieņemtu lēmumu par iekasēšanu.
   5.   Katrs dotāciju nolīgums nepārprotami paredz, ka Eiropas Parlamentam un Revīzijas palātai ir tiesības veikt Eiropas līmeņa politiskās partijas, kas ir saņēmusi dotāciju no Eiropas Savienības vispārējā budžeta, grāmatvedības dokumentācijas revīziju klātienē.
   6.   Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 25. maija Regulu (EK) Nr. 1073/1999 par Eiropas biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) (6) veiktajām pārbaudēm, šis birojs var veikt kontroli un pārbaudes uz vietas saskaņā ar procedūrām, kas noteiktas Kopienas tiesību aktos Eiropas Kopienu finansiālo interešu aizsardzībai pret krāpšanu un citiem pārkāpumiem. Atbilstošos gadījumos šo pārbaužu rezultāti ir pamats, lai Prezidijs pieņemtu lēmumu par iekasēšanu.
   11. pants.
   Tehniskā palīdzība
   1.   Pēc ģenerālsekretāra priekšlikuma Prezidijs var piešķirt Eiropas līmeņa politiskajām partijām tehnisko palīdzību saskaņā ar Prezidija 2000. gada 14. marta lēmumu, kas nosaka noteikumus, saskaņā ar kuriem Eiropas Parlamenta telpas var lietot ārēji lietotāji, kā arī jebkuru citu tehnisku palīdzību saskaņā ar vēlāk pieņemtiem noteikumiem. Prezidijs var pilnvarot ģenerālsekretāru pieņemt noteikta veida lēmumus saistībā ar tehniskās palīdzības piešķiršanu.
   2.   Katru gadu trīs mēnešu laikā pēc finanšu gada beigām ģenerālsekretārs iesniedz Prezidijam sīki izstrādātu ziņojumu par tehnisko palīdzību, ko Eiropas Parlaments sniedzis katrai Eiropas līmeņa politiskajai partijai. Pēc tam ziņojumu publicē Parlamenta interneta vietnē.
   12. pants.
   Publiskums
   Ziņas par visām dotācijām, ko Eiropas Parlaments finanšu gada laikā ir piešķīris Eiropas līmeņa politiskajām partijām, nākamā finanšu gada pirmo sešu mēnešu laikā publicē Eiropas Parlamenta interneta vietnē, norādot:

               —

               saņēmēja nosaukumu un adresi,

               —

               dotācijas mērķi,

               —

               piešķirtās summas lielumu un to, cik lielu daļu no saņēmēja kopējā darbības budžeta sedz dotācija.

         13. pants.
   Tiesības griezties tiesā
   Par lēmumiem, kas pieņemti atbilstoši šiem noteikumiem, var griezties Eiropas Kopienu Tiesā un Eiropas Kopienu Pirmās instances tiesā saskaņā ar līgumā noteiktajiem noteikumiem.
   14. pants.
   Pārejas noteikumi 2004. finanšu gadam
   1.   Šo noteikumu 3. panta 1. punktā minēto datumu aizstāj ar 2004.gada 23. jūliju, un 4. panta 2. punktā minēto datumu — ar 2004.gada 16. septembri.
   2.   Atkāpjoties no šo noteikumu 6. panta 1. punkta, vienu iepriekšējā finansējuma daļu 80 % apmērā no dotācijas nolīguma I.3.2. punktā noteiktās dotācijas maksimālās summas izmaksā piecpadsmit dienu laikā pēc dotācijas nolīguma parakstīšanas.
   15. pants.
   Noteikumu pārskatīšana
   Līdz 2005. gada 30. septembrim Eiropas Parlamenta ģenerālsekretārs Prezidijam iesniedz ziņojumu par šo noteikumu piemērošanu. Ziņojumā vajadzības gadījumā norāda grozījumu priekšlikumus, kas jāveic šajos noteikumos un Eiropas līmeņa politisko partiju finansēšanas sistēmā, kas noteikta Regulā (EK) Nr. 2004/2003.
   16. pants.
   Stāšanās spēkā
   Šie noteikumi stājas spēkā nākamajā dienā pēc to publicēšanas “Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī”.

      (1)  Grozīts ar Prezidija 2006. gada 1. februāra lēmumu.

      (2)  OV L 297, 15.11.2003., 1. lpp.

      (3)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (4)  OV L 357, 31.12.2002., 1. lpp.

      (5)  OV L 107, 28.4.2005., 17. lpp.

      (6)  OV L 136, 31.5.1999., 1. lpp.

      1. PIELIKUMS

      2. PIELIKUMS


title: Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Lēmums ( 2011. gada 21. septembris ) par informācijas sniegšanu un vākšanu finanšu sistēmas makrouzraudzībai Eiropas Savienībā (ESRK/2011/6)

text:
               13.10.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 302/3

         EIROPAS SISTĒMISKO RISKU KOLĒĢIJAS LĒMUMS
   (2011. gada 21. septembris)
   par informācijas sniegšanu un vākšanu finanšu sistēmas makrouzraudzībai Eiropas Savienībā
   (ESRK/2011/6)
   2011/C 302/04
   EIROPAS SISTĒMISKO RISKU KOLĒĢIJAS VALDE,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regulu (ES) Nr. 1092/2010 par Eiropas Savienības finanšu sistēmas makrouzraudzību un Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas izveidošanu (1) un jo īpaši tās 3. panta 2. punktu, 4. panta 2. punktu, 8. panta 2. punktu un 15. pantu,
   ņemot vērā Padomes 2010. gada 17. novembra Regulu (ES) Nr. 1096/2010, ar kuru Eiropas Centrālajai bankai piešķir konkrētus uzdevumus saistībā ar Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas darbību (2) un jo īpaši tās 2. panta b) apakšpunktu, 5. pantu un 6. panta 4. punktu,
   ņemot vērā 2011. gada 20. janvāra Lēmumu ESRK/2011/1, ar ko pieņem Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Reglamentu (3), un jo īpaši tā 28. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Regulas (ES) Nr. 1092/2010 3. panta 2. punktā ir noteikts, ka Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas (ESRK) uzdevumi ir noteikt un/vai vākt un analizēt visu atbilstīgo un vajadzīgo informāciju finanšu sistēmas makrouzraudzībai Eiropas Savienībā, lai Savienībā novērstu vai mazinātu sistēmiskos riskus, ko rada norises finanšu sistēmā, ņemot vērā makroekonomiskās norises, lai izvairītos no plaši izplatītām finanšu problēmām.

               (2)

               Regulas (ES) Nr. 1092/2010 15. panta 2. punktā ir noteikts, ka Eiropas uzraudzības iestādām (EUI), Eiropas Centrālo banku sistēmai (ECBS), Komisijai, valstu uzraudzības iestādēm un valstu statistikas iestādēm ir cieši jāsadarbojas ar ESRK un jānodrošina tā ar visu informāciju, kas tai vajadzīga, lai veiktu savus uzdevumus saskaņā ar Savienības tiesību aktiem.

               (3)

               Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1092/2010 15. panta 3. punktu ESRK var pieprasīt informāciju no EUI, parasti pārskata vai apkopojuma veidā tā, lai nebūtu iespējams atpazīt atsevišķas finanšu iestādes.

               (4)

               Regulas (ES) Nr. 1096/2010 10. apsvērumā ir teikts “ECB būtu jāuztic uzdevums sniegt atbalstu ESRK statistiskas ziņā”, kā paredzēts minētās regulas 9. apsvērumā.

               (5)

               Šis lēmums neskar ECB tiesības informāciju, ko tā savāc saskaņā ar Padomes 1998. gada 23. novembra Regulu (EK) Nr. 2533/98 par statistikas informācijas vākšanu, ko veic Eiropas Centrālā banka (4), izmantot savos mērķos.

               (6)

               ESRK īstermiņa darbībai vajadzīgās kopsavilkuma informācijas saturs ir noteikts sadarbībā ar ESRK un EUI, pamatojoties uz kopīgu ziņojumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Darbības joma
   Šajā lēmumā ir noteikts, kāda kopsavilkuma informācija ir vajadzīga ESRK uzdevumu izpildei, un iekļauti sīki izstrādāti noteikumi šādas informācijas sniegšanai un vākšanai.
   2. pants
   Kopsavilkuma informācijas regulāra sniegšana
   1.   ESRK uzdevumu izpildei vajadzīgās kopsavilkuma informācijas regulāra sniegšana notiek atbilstoši I un II pielikumam.
   2.   Lēmuma I pielikumā iekļauto kopsavilkuma informāciju sniedz ECB.
   3.   Lēmuma II pielikumā iekļauto kopsavilkuma informāciju sniedz attiecīgās EUI.
   4.   ESRK sekretariāts:

               a)

               pēc apspriešanās ar ECB un/vai, attiecīgi, EUI atbilstoši vajadzībai izstrādā tehniskās specifikācijas saistībā ar 1. punktā minēto informāciju; un

               b)

               vāc 1. punktā minēto informāciju un sadarbojas ar ECB un, attiecīgi, ar EUI.

         3. pants
   Kopsavilkuma informācijas ad hoc sniegšana
   Procedūras, ko ESRK sekretariāts piemēro kopsavilkuma informācijas pieprasījumu ad hoc izpildei, ir noteiktas III pielikumā.
   4. pants
   Stāšanās spēkā
   Šis lēmums stājas spēkā 2011. gada 15. oktobrī.

      Frankfurtē pie Mainas, 2011. gada 21. septembrī

            ESRK priekšsēdētājs

         Jean-Claude TRICHET

      (1)  OV L 331, 15.12.2010., 1. lpp.

      (2)  OV L 331, 15.12.2010., 162. lpp.

      (3)  OV C 58, 24.2.2011., 4. lpp.

      (4)  OV L 318, 27.11.1998., 8. lpp.

      I PIELIKUMS

         Kopsavilkuma informācija, ko regulāri sniedz Eiropas Centrālā banka

      Eiropas Centrālā banka (ECB) dalībvalstīm, kuru valūta ir euro, paziņo gan publicētās, gan nepublicētās monetārās un finanšu statistikas datu kopas, kuru saturs, ziņošanas biežums un termiņi ir noteikti turpmāk norādītajos tiesību aktos vai tie ir saskaņā ar parasto praksi. Ciktāl dalībvalstīm, kuras nav ieviesušas euro, datu pieejamība ir nodrošināta pēc brīvprātības principa ar attiecīgo nacionālo banku apstiprinājumu, ECB paziņo arī šos datus.

                  1.

                  Monetāro finanšu iestāžu (MFI) bilances dati ir dati, kas definēti 2008. gada 19. decembra Regulā ECB/2008/32 par monetāro finanšu iestāžu nozares bilanci (pārstrādāta redakcija) (1).

                  2.

                  Statistikas dati par MFI piemērotajām procentu likmēm – kā noteikts 2001. gada 20. decembra Regulā ECB/2001/18 par statistiku attiecībā uz procentu likmēm, ko monetārās finanšu iestādes piemēro mājsaimniecību un nefinanšu sabiedrību noguldījumiem un aizņēmumiem (2).

                  3.

                  Statistikas dati par ieguldījumu fondiem – kā noteikts Regulā ECB/2007/8 par ieguldījumu fondu aktīvu un pasīvu statistiku (3).

                  4.

                  Statistikas dati par vērtspapīrošanu – kā noteikts 2008. gada 19. decembra Regulā ECB/2008/30 par vērtspapīrošanas darījumos iesaistīto finanšu instrumentsabiedrību aktīvu un pasīvu statistiku (4).

                  5.

                  Atsevišķi monetāro, finanšu un tirgu statistikas dati – kā noteikts 2007. gada 1. augusta Pamatnostādnē ECB/2007/9 par monetāro, finanšu iestāžu un tirgu statistiku (pārstrādāta) (5).

                  6.

                  ECB Padomes un Ģenerālpadomes apstiprinātie konsolidētie banku dati, kas ietver bilances datus, peļņas un zaudējumu aprēķinu un kopsavilkuma datus par banku grupu maksātspēju.

         (1)  OV L 15, 20.1.2009., 14. lpp.

         (2)  OV L 10, 12.1.2002., 24. lpp.

         (3)  OV L 211, 14.8.2007., 8. lpp.

         (4)  OV L 15, 20.1.2009., 1. lpp.

         (5)  OV L 341, 27.12.2007., 1. lpp.

      II PIELIKUMS

         Kopsavilkuma informācija, ko regulāri sniedz Eiropas Uzraudzības iestādes

         VISPĀRĪGS NOTEIKUMS

      Eiropas Uzraudzības iestāžu (EUI) sniegtā kopsavilkuma informācija aptver datus par vismaz trīs juridiskajām personām, no kurām neviena neaizņem 85 % vai vairāk no attiecīgā tirgus, neatkarīgi no tā, vai tas ir tirgus vienā vai vairākās dalībvalstīs, vai tirgus Savienībā kopumā. Tomēr, ja papildu kopsavilkuma informācijai tiek paredzēti izkliedes pasākumi, kopsavilkuma informācija aptver datus par vismaz piecām juridiskajām personām, atsaucoties uz publiski pieejamiem datiem, un datus par vismaz sešām juridiskajām personām, ja nepieciešams aizsargāt konfidenciālus uzņēmuma līmeņa datus.
      A.   Eiropas Banku iestāde (EBI)

      EBI sniedz šādas datu kopas attiecībā uz dažām lielām banku grupām, ko noteikušas ESRK un EBI:
      A1.   Datu kopa – ceturkšņa dati no COREP un FINREP paraugiem
          (1)

      Ciktāl attiecīgā informācija vākta sadarbībā ar NUI, EBI nosūta ESRK datus, kas nepieciešami, lai apkopotu tālāk tekstā minētos rādītājus, ko sniedz arī EBI, kā arī rādītāju un tālāk tekstā norādīto izkliedes pasākumu korelāciju: minimumu, pirmo (zemāko) un trešo (augšējo) kvartili, mediānu, vidējo un maksimumu. EBI šo informāciju nosūta reizi ceturksnī, piecas darbadienas pēc tam, kad EBI datus saņēmusi no NUI, kas notiek 90 dienas pēc atsauces dienas. Par dienu, kurā informācijas nosūtīšana notiek pirmo reizi, vienosies ESRK un EBI. Pēc iespējas sniedz arī saskanīgus retrospektīvos datus par iepriekšējiem 5–8 ceturkšņiem, ja tādi ir pieejami.
      Sniedz šādus rādītājus:

                  a)

                  maksātspējas rādītāji:
                  1. līmeņa kapitāla radītājs, kopējais kapitāla rādītājs, 1. līmeņa kapitāla rādītājs (izņemot hibrīdinstrumentus), kredītriska kapitāla prasības no kopējām kapitāla prasībām, standartizētas pieejas kapitāla prasības no kopējām kapitāla prasībām, vērtspapīrošanas kapitāla prasības no kopējām kapitāla prasībām, “uz iekšējiem reitingiem balstītas” pieejas kapitāla prasības no kopējām kapitāla prasībām, tirgus riska kapitāla prasības no kopējām kapitāla prasībām, operacionālā riska kapitāla prasības no kopējām kapitāla prasībām, norēķinu un piegādes riska kapitāla prasības no kopējām kapitāla prasībām, pārējās kapitāla prasības no kopējām kapitāla prasībām;

                  b)

                  kredītriska un aktīvu kvalitātes rādītāji:
                  kavētie (> 90 dienas) kredīti pret kopējiem kredītiem un avansiem, nedrošie kredīti pret kopējiem kredītiem, nodrošinājuma rādītājs (īpaši atskaitījumi kredītiem pret kopējiem nedrošajiem kredītiem), kavētie (> 90 dienas) kredīti un parāda instrumenti pret kopējiem kredītiem un parāda instrumentiem, nodrošinājuma rādītājs (īpaši atskaitījumi kredītiem un parāda instrumentiem pret kopējiem nedrošajiem kredītiem un parāda instrumentiem), nedrošie finanšu aktīvi no kopējiem finanšu aktīviem, nedrošie parāda instrumenti pret kopējiem parāda instrumentiem, uzkrātie nedrošie finansu aktīvi pret kopējiem (bruto) aktīviem;

                  c)

                  peļņas riska rādītāji:
                  kapitāla atdeve, pamatkapitāla atdeve, izdevumu un ienākumu attiecība, aktīvu atdeve, neto procentu ienākumi pret kopējiem pamatdarbības ienākumiem, neto komisijas naudas ienākumi pret kopējiem pamatdarbības ienākumiem, dividenžu ienākumi pret kopējiem pamatdarbības ienākumiem, neto realizētā peļņa (zaudējumi) no finanšu aktīviem un pasīviem, kuru patiesā vērtība nav noteikta ar peļņas un zaudējumu aprēķina palīdzību, pret kopējiem pamatdarbības ienākumiem, neto guvumi no tirdzniecības nolūkā turētajiem finanšu aktīviem un pasīviem pret kopējiem pamatdarbības ienākumiem, neto guvumi no finanšu aktīviem un pasīviem, kuru patiesā vērtība noteikta ar peļņas un zaudējumu aprēķina palīdzību, pret kopējiem pamatdarbības ienākumiem, nedrošie finansu aktīvi pret kopējiem pamatdarbības ienākumiem;

                  d)

                  bilances struktūra:
                  kredītu un noguldījumu attiecība, klientu noguldījumi no kopējām saistībām, piesaistītu līdzekļu rādītājs (1. līmeņa kapitāls pret (kopējiem aktīviem – nemateriālie ieguldījumi)), parāda vērtspapīri pret kopējām saistībām, kredītiestāžu noguldījumi pret kopējām saistībām, kapitāls pret kopējām saistībām un kapitālu, skaidra nauda un tirdzniecības aktīvi pret kopējiem aktīviem, skaidrā nauda, tirdzniecības aktīvi un pārdošanai pieejamie aktīvi pret kopējiem aktīviem, tirdzniecībai turēti finanšu aktīvi pret kopējiem aktīviem, tirdzniecībai turētas finanšu saistības pret kopējām saistībām un kapitālu, kredīti un avansi, (izņemot tirdzniecības portfeli) pret kopējiem aktīviem, parāda un kapitāla attiecība, ārpusbilances posteņi pret kopējiem aktīviem;

                  e)

                  pieauguma temps (%) gadā:
                  kopējie aktīvi, kopējie kredīti, kopējie klientu noguldījumi, kopējie pamatdarbības ienākumi, nedrošie finanšu aktīvi, kavētie (> 90 dienas) kredīti un parāda instrumenti, kopējie bruto nedrošie kredīti un parāda instrumenti, riska svērtie aktīvi.

            A2.   Datu kopa – likviditātes ceturkšņa dati

      EBI nosūta ESRK datus, kas nepieciešami, lai apkopotu tālāk tekstā minētos rādītājus, ko sniedz arī EBI, kā arī šādus izkliedes pasākumus: minimumu, pirmo (zemāko) un trešo (augšējo) kvartili, mediānu, vidējo un maksimumu. Šo informāciju nosūta reizi ceturksnī, piecas darbadienas pēc tam, kad EBI datus saņēmusi no NUI, kas notiek 90 dienas pēc atsauces dienas. Informācija pirmajā nosūtīšanas reizē attieksies uz 2013. gada vidu, atkarībā no galīgajām izmaiņām pārskatu sniegšanas noteikumos, kas paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 14. jūnija Direktīvā 2006/48/EK par kredītiestāžu darbības sākšanu un veikšanu (pārstrādātā versija) (2) un Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 14. jūnija Direktīvā 2006/49/EK par ieguldījumu sabiedrību un kredītiestāžu kapitāla pietiekamību (pārstrādātā versija) (3). Par dienu, kurā informācijas nosūtīšana notiek pirmo reizi, vienosies ESRK un EBI. Vēsturiskie dati netiek prasīti.
      Sniedz šādus rādītājus: aizstājošie rādītāji, kas balstās uz pieejamiem datiem par likviditātes nodrošinājuma rādītāju un stabila finansējuma neto rādītāju.
      A3.   Datu kopa – ceturkšņa dati no EBI lielu riska darījumu kopējās ziņošanas paraugiem
          (4)

      Ciktāl attiecīgā informācija vākta sadarbībā ar NUI un saskaņā ar vispārīgajiem noteikumiem par kopsavilkuma informāciju, EBI nosūta ESRK datus, kas nepieciešami, lai apkopotu tālāk tekstā minētos rādītājus, ko sniedz arī EBI, kā arī izkliedes pasākumus, par kuriem vienojušās ESRK un EBI. Šo informāciju nosūta reizi ceturksnī, piecas darbadienas pēc tam, kad saņemti dati no NUI, kas notiek 90 dienas pēc atsauces dienas. Informācija pirmajā nosūtīšanas reizē attieksies uz 2011. gada decembra beigām. Par dienu, kurā informācijas nosūtīšana notiek pirmo reizi, vienosies ESRK un EBI. Vēsturiskie dati netiek prasīti.
      Sniedz šādus rādītājus: lielu Savienības banku grupu lielu riska darījumu skaits, lielu riska darījumu skaits, iedalīts pēc valsts un darījuma partnera sektora (valdība, citas lielas Savienības banku grupas, citas bankas, citi finanšu starpnieki, nefinanšu sabiedrības, mazumtirdzniecība), lielu Savienības banku grupu lielu riska darījumu summa (pirms kredītriska samazināšanas paņēmieniem), iedalīta pēc instrumenta (aktīvi, atvasinātie instrumenti, ārpusbilances posteņi, netiešie riski) un pašu līdzekļu procentuālās daļas, lielu Savienības banku grupu lielu riska darījumu summa (pēc kredītriska samazināšanas paņēmieniem, t. sk. bankas portfelis) un pašu līdzekļu procentuālās daļa.
      B.   Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju iestāde (EAFPI)

      EAFPI sniedz šādas datu kopas. B1. datu kopa attiecas uz lielām Savienības apdrošināšanas sabiedrībām, ko par tādām noteikusi EAFPI. B2. datu kopa attiecas uz visām Savienības apdrošināšanas sabiedrībām, šādu kopsavilkuma informāciju vācot no individuālajiem pārskatiem.
      B1.   Datu kopa – ikgadējā paātrinātā ziņošana

      Ciktāl attiecīgā informācija vākta sadarbībā ar NUI un saskaņā ar vispārīgajiem noteikumiem par kopsavilkuma informāciju, EAFPI nosūta ESRK datus, kas nepieciešami, lai apkopotu tālāk tekstā minētos rādītājus, ko sniedz arī EAFPI, kā kopējās summas vai kā šādus izkliedes pasākumus: nesvērtais vidējais, svērtais vidējais pēc bruto prēmijām, mediāna, pirmā kvartile, trešā kvartile, minimums, maksimums. Informāciju nosūta reizi gadā apmēram 80 kalendāra dienas pēc pārskata gada beigām. Par dienu, kurā informācijas nosūtīšana notiek pirmo reizi, vienosies ESRK un EAFPI.
      Sniedz šādus rādītājus:

                  a)

                  kopējās summas (sum):

                              i)

                              apdrošināšanas darbība kopā (dzīvības un nedzīvības): bruto parakstītās prēmijas, neto nopelnītās prēmijas, neto piekritušās prasības, neto darbības izdevumi, pieejamais maksātspējas kapitāls, prasītais maksātspējas kapitāls;

                              ii)

                              apdrošināšana, kas nav dzīvības apdrošināšana: bruto parakstītās prēmijas pēc darbības veida (nelaimes gadījumu un veselības apdrošināšana, transportlīdzekļu apdrošināšana, transportlīdzekļu īpašnieku civiltiesiskās atbildības apdrošināšana, kredītu un galvojumu apdrošināšana, cita nedzīvības apdrošināšana), neto nopelnītās prēmijas, neto piekritušās prasības, neto darbības izdevumi, pieejamais maksātspējas kapitāls, prasītais maksātspējas kapitāls;

                              iii)

                              dzīvības apdrošināšana: bruto parakstītās prēmijas pēc darbības veida (tirgum piesaistītā apdrošināšana, tirgum nepiesaistītā apdrošināšana, uzkrājošā apdrošināšana, grupu pensijas apdrošināšana, cita dzīvības apdrošināšana), neto nopelnītās prēmijas, neto piekritušās prasības, neto darbības izdevumi, pieejamais maksātspējas kapitāls, prasītais maksātspējas kapitāls.

                  b)

                  izkliedes pasākumi:

                              i)

                              apdrošināšanas darbība kopā (dzīvības un nedzīvības): bruto parakstīto prēmiju pieauguma temps, kapitāla atdeve, aktīvu atdeve, maksātspējas rādītājs;

                              ii)

                              apdrošināšana, kas nav dzīvības apdrošināšana: bruto parakstīto prēmiju pieauguma temps pēc darbības veida (nelaimes gadījumu un veselības apdrošināšana, transportlīdzekļu apdrošināšana, transportlīdzekļu īpašnieku civiltiesiskās atbildības apdrošināšana, kredītu un galvojumu apdrošināšana, cita nedzīvības apdrošināšana), zaudējumu rādītājs, izdevumu rādītājs, kombinētais rādītājs, kapitāla atdeve, maksātspējas rādītājs;

                              iii)

                              dzīvības apdrošināšana: bruto parakstīto prēmiju pieauguma temps pēc darbības veida (tirgum piesaistītā apdrošināšana, tirgum nepiesaistītā apdrošināšana, uzkrājošā apdrošināšana, grupu pensijas apdrošināšana, cita dzīvības apdrošināšana), neto nopelnītās prēmijas, neto piekritušās prasības, neto darbības izdevumi, kapitāla atdeve, aktīvu atdeve, maksātspējas rādītājs.

            B2.   Datu kopa – ikgadējā parastā ziņošana

      Ciktāl attiecīgā informācija vākta sadarbībā ar NUI un saskaņā ar vispārīgajiem noteikumiem par kopsavilkuma informāciju, EAFPI nosūta ESRK datus, kas nepieciešami, lai apkopotu tālāk tekstā minētos rādītājus, ko sniedz arī EAFPI, kā kopējās summas: nesvērtais vidējais, svērtais vidējais pēc bruto prēmijām, lielu Savienības apdrošinātāju kopējie rādītāji, mediāna, pirmā kvartile, trešā kvartile, minimums, maksimums. Šo informāciju nosūta reizi gadā apmēram 270 kalendāra dienas pēc pārskata gada beigām. Par dienu, kurā datu nosūtīšana notiek pirmo reizi, vienosies ESRK un EAFPI. Vēsturisko datu sērijas sniedz, sākot ar 2003. gadu.
      Sniedz šādus rādītājus:

                  a)

                  apdrošināšanas darbība kopā (dzīvības un nedzīvības): bruto parakstītās prēmijas, neto nopelnītās prēmijas, neto piekritušās atlīdzības prasības, neto darbības izdevumi, pieejamais maksātspējas kapitāls, prasītais maksātspējas kapitāls;

                  b)

                  apdrošināšana, kas nav dzīvības apdrošināšana: bruto parakstītās prēmijas pēc darbības veida (nelaimes gadījumu un veselības apdrošināšana, transportlīdzekļu apdrošināšana, transportlīdzekļu īpašnieku civiltiesiskās atbildības apdrošināšana, kredītu un galvojumu apdrošināšana, cita nedzīvības apdrošināšana), neto nopelnītās prēmijas, neto piekritušās prasības, neto darbības izdevumi, pieejamais maksātspējas kapitāls, prasītais maksātspējas kapitāls;

                  c)

                  dzīvības apdrošināšana: bruto parakstītās prēmijas pēc darbības veida (tirgum piesaistītā apdrošināšana, tirgum nepiesaistītā apdrošināšana, uzkrājošā apdrošināšana, grupu pensijas apdrošināšana, cita dzīvības apdrošināšana), neto nopelnītās prēmijas, neto piekritušās prasības, neto darbības izdevumi, pieejamais maksātspējas kapitāls, prasītais maksātspējas kapitāls;

            C.   Eiropas Vērtspapīru tirgu iestāde (EVTI)

      EVTI sniedz šādas datu kopas:
      C1.   Datu kopa – Finanšu instrumentu tirgu direktīvas
          (5)
         datu bāze

      EVTI nosūta ESRK sadarbībā ar NUI vāktos datus, kas nepieciešami, lai apkopotu tālāk tekstā minētos rādītājus, ko sniedz arī EVTI. Šo informāciju nosūta reizi ceturksnī, piecas dienas pēc pārskata perioda beigām. Par dienu, kurā informācijas nosūtīšana notiek pirmo reizi, vienosies ESRK un EVTI. Vēsturisko informāciju sniedz, sākot ar 2007. gada novembri.
      Sniedz šādus rādītājus: tās dalībvalsts nosaukums un apzīmējums, kuras kompetentā iestāde izsniegusi atļauju sistemātiskajiem internalizētājiem, tās dalībvalsts nosaukums un apzīmējums, kuras kompetentā iestāde izsniegusi atļauju daudzpusējām tirdzniecības sistēmām, tās dalībvalsts nosaukums un apzīmējums, kuras kompetentā iestāde izsniegusi atļauju regulētajam tirgum, tās dalībvalsts nosaukums un apzīmējums, kuras kompetentā iestāde izsniegusi atļauju centrālo darījuma partneru norēķinu iestādēm.
      C2.   Datu kopa – atsauces datu sistēmas datu bāze

      EVTI nosūta ESRK sadarbībā ar NUI vāktos datus, kas nepieciešami, lai apkopotu tālāk tekstā minētos rādītājus, ko sniedz arī EVTI, kā arī izkliedes pasākumus, par kuriem vienojušās ESRK un EVTI. Šo informāciju nosūta reizi ceturksnī, piecas dienas pēc pārskata perioda beigām. Par dienu, kurā informācijas nosūtīšana notiek pirmo reizi, vienosies ESRK un EVTI. Vēsturisko informāciju sniedz, sākot ar 2009. gada jūniju.
      Sniedz šādus rādītājus: tādu finanšu instrumentu iedalījums, kuri pieņemti tirdzniecībai Eiropas Ekonomikas zonā un kuru Finanšu instrumentu klasifikācijas kods ir ES (parastās akcijas), instrumentu skaits dalībvalstīs, tirdzniecībai pieņemto instrumentu skaits, tirgū emitēto jauno instrumentu skaits, dalībvalstīs emitēto jauno instrumentu skaits.

         (1)  Pārskata sniegšanas dienā spēkā esošie COREP un FINREP paraugi, kas sagatavoti EBI vadlīniju veidā, ko publicē EBI interneta lapā http://www.eba.europa.eu, vai, vajadzības gadījumā, EBI izstrādāto tehnisko standartu veidā, ko Komisija pieņēma saskaņā ar 74. panta 2. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 14. jūnija Direktīvā 2006/48/EK kredītiestāžu darbības sākšanu un veikšanu (OV 177, 30.6.2006, 1. lpp.).

         (2)  OV L 177, 30.6.2006., 1. lpp.

         (3)  OV L 177, 30.6.2006., 201. lpp.

         (4)  Pārskata dienā spēkā esošie lielu riska darījumu ziņojumu paraugi, kas sagatavoti EBI vadlīniju veidā, ko publicē EBI interneta lapā http://www.eba.europa.eu, vai, vajadzības gadījumā, EBI izstrādāto tehnisko standartu veidā (daļa no COREP regulējuma), ko EBI izstrādāja un Komisija pieņēma saskaņā Direktīvas 2006/48/EK 110. pantu.

         (5)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Direktīva 2004/39/EK par finanšu instrumentu tirgiem, ar ko groza Padomes Direktīvu 85/611/EEK un 93/6/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/12/EK un atceļ Padomes Direktīvu 93/22/EEK (OV L 145, 30.4.2004., 1. lpp.).

      III PIELIKUMS

         ESRK kopsavilkuma informācijas ad hoc pieprasījumi

      A.   VISPĀRĪGIE APSVĒRUMI

      1.
            Ad hoc apsekojuma nepieciešamības noteikšana

      1.1.   Eiropas Sistēmisko risku kolēģija (ESRK) var lūgt tai sniegt ad hoc kopsavilkuma informāciju. Šādus ESRK ad hoc informācijas lūgumus var izpildīt: a) sniedzot informāciju, kas jau pieejama Eiropas Centrālo banku sistēmai (ECBS), Eiropas Uzraudzības iestādēm (EUI), komerciālajiem datu piegādātājiem vai starptautisko institūciju, piem., Starptautisko norēķinu bankas (SNB), datu bāzēm, vai b) veicot ad hoc apsekojumu.
      1.2.   Ņemot vērā iepriekš minēto, saņemot ESRK struktūru iesniegtos ad hoc lūgumus sniegt kopsavilkuma informāciju, vispirms notiks izpēte ar mērķi noskaidrot, vai nepieciešams veikt ad hoc apsekojumu. Šajā izpētes posmā jo īpaši izvērtēs, kādi kvantitatīvie vai kvalitatīvie dati jau ir pieejami, un vai tie ir derīgi konkrētajā gadījumā. Ja pieejamie dati nav derīgi un datus no pārskatu sniedzējiem nepieciešams vākt ar ad hoc apsekojuma palīdzību, izpētes posmā jau var noteikt attiecīgo pārskata grupu un aptuvenas izmaksas, kas pārskatu sniedzējiem radīsies, veicot ad hoc apsekojumu. Izpētes rezultātā var tikt pieņemts ESRK Valdes lēmums kopsavilkuma informāciju vākt ar ad hoc apsekojuma palīdzību.
      1.3.   ESRK un viena vai vairākas EUI, ja tām par jautājumu ir kopīga interese, var vienoties ad hoc apsekojumu veikt kopā, un šādā gadījumā izpētes posms nav vajadzīgs.
      2.
            Ad hoc apsekojumu veidi

      2.1.   Var tikt izmantoti divu veidu ad hoc apsekojumi:

                  a)

                  1. veida apsekojumi vērsti uz konkrētiem jautājumiem, piem., risku adekvātu novērtējumu, un to mērķis parasti ir nodrošināt regulāri vākto datu sīkāku iedalījumu, piem., attiecībā uz “t. sk.” pozīcijām. 1. veida apsekojumi var attiekties arī uz datu kopumiem, kas iekļauti datu vākšanā citā kontekstā vai ko veic citas organizācijas, piem., Starptautiskais Valūtas fonds vai SNB, un attiecībā uz kuriem jau pastāv noteikta metodoloģiskā bāze;

                  b)

                  2. veida apsekojumi attiecas uz parādībām, kas iepriekš nav analizētas un attiecībā uz kurām nav noteiktas metodoloģijas, kā arī netiek veikta regulāra datu vākšana. 2. veida apsekojumi ir ievērojami darbietilpīgāki par 1. veida apsekojumiem, un tiem var nebūt noteiktu kritēriju. 2. veida apsekojumu rezultātā iegūtā informācija var būt grūtāk interpretējama. Nepieciešamība identificēt attiecīgos pārskatu sniedzējus un izveidot metodoloģisko bāzi var nozīmēt to, ka paiet ievērojams laiks pirms informācija tiek savākta.

            2.2.   Lemjot par to, vai nepieciešams ad hoc apsekojums, ESRK Valde tiks informēta un ņems vērā šāda apsekojuma veikšanas iespējamās izmaksas un termiņus.
      B.
            AD HOC LŪGUMU IZSKATĪŠANAS PRINCIPI UN PROCEDŪRA

      3.   Principi

      ESRK Sekretariāts, Eiropas Centrālā banka (ECB) un EUI (turpmāk – “puses”) ievēros šādus principus, pildot ESRK ad hoc informācijas lūgumus:

                  a)

                  ievērot procedūras posmus, par kuriem panākta vienošanās, un piemērot tos caurredzamā veidā;

                  b)

                  novērst pārmērīgu kontaktu ar pārskatu sniedzējiem;

                  c)

                  dažādiem analīzes un operacionālajiem mērķiem maksimāli izmantot pastāvošo informāciju, respektējot juridiskos ierobežojumus un konfidencialitātes aizsardzību;

                  d)

                  pēc iespējas izmantot spēkā esošo saskaņoto metodoloģiju un datu vākšanu;

                  e)

                  izstrādāt labāko praksi ad hoc apsekojumu veikšanai, ieviešot atsauksmju iespēju un informācijas apmaiņu pušu starpā attiecībā uz izmantoto metodoloģiju.

            4.   Procedūra

      4.1.   Izpētes posms

                  4.1.1.

                  ESRK struktūras sākotnējos lūgumus kopsavilkuma informācijas ad hoc vākšanai nodod ESRK Sekretariātam, kas ar ECB atbalstu organizē izpētes posmu, veicot tālāk tekstā minētās darbības. Sākotnējo informācijas lūgumu pārveido par faktiskajām datu prasībām un novērtē attiecīgās informācijas pieejamību un kvalitāti attiecīgajās organizācijās. EUI un EUI Apvienotā komiteja tiek informētas par sākotnējā ad hoc lūguma saturu un uzaicinātas sadarboties ar ECB pieejamās informācijas izvērtēšanā, lai maksimāli izmantotu iepriekš savākto informāciju un novērstu pārskatu sniegšanas pienākuma palielināšanos. Izpētes posmā var izmantot arī ECBS palīdzību, t. sk. ECBS Statistikas Komiteju (STK), ECBS Finanšu stabilitātes komiteju (FSK), vai citus avotus Eiropas Statistikas sistēmā, komerciālos datu piegādātājus un starptautiskās organizācijas, piem., SNB.

                  4.1.2.

                  Ja izpētes posma rezultāts ir: a) derīgs datu izmantošanas mērķim vai ja ir pieejami pieņemami un pietiekami kvalitatīvi aizstājošie rādītāji, un b) saņemta īpašnieka piekrišana izmantot datus, kas nav pilnībā publiski pieejami, šādus datus ar ESRK Sekretariāta palīdzību nodod attiecīgajai ESRK struktūrai, kura lūdza informāciju, pievienojot kvalitātes novērtējumu un informāciju par no komerciāliem avotiem gūto datu izmaksām.

                  4.1.3.

                  Citos gadījumos, jo īpaši gadījumos, ja: a) ir pieejami aizstājošie rādītāji, bet to kvalitāte nav zināma vai ir nepietiekama, b) dati un aizstājošie rādītāji nav pieejami, c) nav saņemta īpašnieka piekrišana izmantot datus, kas nav pilnībā publiski pieejami, ECB paziņo ESRK par informācijas pieejamības novērtējuma rezultātiem un iesaka ad hoc apsekojuma iespējamos avotus un metodoloģijas, t. sk.: i) pārskatu sniedzēju kategorijas un skaitu, ii) pārskatu sniegšanas kanālu, piem., STK, FSK vai EUI, izmaksu aptuvenu aprēķinu un termiņus, iv) sagaidāmās grūtības.

            4.2   Datu vākšanas posms

                  4.2.1

                  Pēc izpētes rezultātu saņemšanas ESRK Sekretariāts ar ESRK Koordinācijas komitejas palīdzību iesniedz apstiprināšanai ESRK Valdē priekšlikumu par turpmāko rīcību, kā arī lietderības un izmaksu aptuvenu novērtējumu. ESRK Valde lemj par to, vai veikt ad hoc apsekojumu, kam var būt nepieciešama pārskata sniedzēju iesaistīšana. ESRK Valdes lēmumā nosaka: a) cik detalizēta informācija nepieciešama institucionālajā un posteņu līmenī, b) piemērojamo konfidencialitātes režīmu, jo īpaši to, kam būs atļauja piekļūt noteiktiem datiem un kā dati tiks glabāti un nosūtīti, c) informācijas sniegšanas termiņus.

                  4.2.2

                  Ja ad hoc apsekojumu veic EUI, ESRK Sekretariāts sazinās ar attiecīgo EUI un Apvienoto komiteju. Datus var nosūtīt ar ECB palīdzību, pilnībā ievērojot 8. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regulā (ES) Nr. 1092/2010 par Eiropas Savienības finanšu sistēmas makrouzraudzību un Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas izveidošanu (1).

                  4.2.3

                  Ja ad hoc apsekojumu veic ECBS, ESRK Sekretariāts sazinās ar ECB, kas ar iespējamiem pārskatu sniedzējiem kontaktējas ar nacionālo kompetento iestāžu palīdzību, izmantojot attiecīgās ECBS komitejas un ievērojot piemērojamos konfidencialitātes ierobežojumus.

                  4.2.4

                  Pēc katra ad hoc apsekojuma pabeigšanas puses apmainās ar informāciju par apsekojuma īstenošanu un jo īpaši par piemērotajām metodoloģijām un kvalitātes pārbaudēm, kā arī pieredzētajām grūtībām, lai uzlabotu turpmāko apsekojumu iedarbīgumu un efektivitāti.

         (1)  OV L 331, 15.12.2010., 1. lpp.


title: Eiropas Centrālās bankas Lēmums (2003. gada 7. novembris) par to aizņēmuma un aizdevuma operāciju administrēšanu, ko Eiropas Kopiena veic, īstenojot vidēja termiņa finanšu palīdzības sistēmu (ECB/2003/14)

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

32003D0014(01)

Oficiālais Vēstnesis L 297 , 15/11/2003 Lpp. 0035 - 0036

		Eiropas Centrālās bankas Lēmums(2003. gada 7. novembris)par to aizņēmuma un aizdevuma operāciju administrēšanu, ko Eiropas Kopiena veic, īstenojot vidēja termiņa finanšu palīdzības sistēmu(ECB/2003/14)(2003/797/EK)EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS ĢENERĀLPADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 119. pantu un 123. panta 2. punktu,ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas statūtus, un jo īpaši to 21.2. pantu, 44. pantu un 47.1. panta pirmo ievilkumu,ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 332/2002 (2002. gada 18. februāris), ar ko izveido vidēja termiņa finansiālas palīdzības mehānismu attiecībā uz dalībvalstu maksājumu bilancēm [1], un jo īpaši tās 9. pantu,tā kā:(1) Saskaņā ar Līguma 123. panta 2. punktu un Statūtu 44. panta pirmo daļu un atbilstoši 1. panta 1. punktam Lēmumā ECB/1998/NP2 (1998. gada 23. jūnijs) par dažu Eiropas Centrālās bankas uzdevumu veikšanu, ko tā pārņēmusi no Eiropas Monetārā institūta, Eiropas Centrālā banka (ECB) pārņēma Eiropas Monetārā institūta (EMI) uzdevumus, kuri minēti Līguma 117. panta 2. punkta piektajā ievilkumā, EMI statūtu 4.1. panta piektajā ievilkumā un 6.1. panta trešajā ievilkumā, līdz ekonomikas un monetārās savienības trešā posma (turpmāk tekstā — "trešais posms") pirmās dienas iepriekšējai dienai.(2) Atbilstoši Lēmumam ECB/1998/NP15 (1998. gada 1. decembris) par dažu to ECB funkciju veikšanu, kas attiecas uz vidēja termiņa finanšu palīdzību dalībvalstu maksājumu bilancēm [2], EMI Lēmums Nr. 8/95 (1995. gada 2. maijs) par to aizņēmuma un aizdevuma operāciju administrēšanu, kurus Eiropas Kopiena veic, īstenojot vidēja termiņa finanšu palīdzības sniegšanas sistēmu, palika spēkā un to turpināja piemērot no trešā posma pirmās dienas.(3) Iepriekš 2) apsvērumā minētos uzdevumus veica, pamatojoties uz 11. pantu Padomes Regulā (EEK) Nr. 1969/88 (1988. gada 24. jūnijs), ar ko izveido vienotu sistēmu vidēja termiņa finansiāla atbalsta sniegšanai dalībvalstu maksājumu bilancei [3].(4) Ar Regulu (EK) Nr. 332/2002, kas stājās spēkā 2002. gada 24. februārī, atcēla Regulu (EEK) Nr. 1969/88.(5) Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 332/2002 9. pantu ECB jāveic pasākumi, kas vajadzīgi, lai administrētu aizdevumus, kurus piešķir, izmantojot vidēja termiņa finanšu palīdzības sistēmu, kas izveidota ar minēto regulu.(6) Ar šo lēmumu, ar ko īsteno Regulas (EK) Nr. 332/2002 9. pantu, atceļ Lēmumu ECB/1998/NP15. Ņemot vērā to, ka trešajā posmā spēku zaudē vai vairs nav piemērojami arī citi EMI uzdevumi un lēmumi, kas minēti Lēmumā ECB/1998/NP2, skaidrības labad var atcelt arī Lēmumu ECB/1998/NP2,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsEMI veic uzdevumus, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 332/2002 9. pantā, saskaņā ar noteikumiem, kuri izklāstīti šā lēmuma 2. līdz 8. pantā.2. pantsMaksājumus, kas saistīti ar Eiropas Kopienas aizņēmuma un aizdevuma operācijām, veic, izmantojot kontus, kurus ECB atver savā vārdā.3. pants1. Summas, ko ECB saņēmusi uz Eiropas Kopienas kontu saskaņā ar aizņēmuma noteikumiem, ko Kopiena uzņēmusies izpildīt, tajā pašā valutēšanas dienā pārskaita uz kontu, kuru norādījusi attiecīgā aizdevuma saņēmējas dalībvalsts centrālā banka.2. Summas, ko ECB saņēmusi uz Eiropas Kopienas kontu saistībā ar procentu maksājumiem vai pamatsummas atmaksu no dalībvalsts, kura ir saņēmusi aizdevumu, tajā pašā valutēšanas dienā pārskaita uz kontiem, ko norādījuši kreditori atbilstoši aizņēmuma noteikumiem, ko Eiropas Kopiena uzņēmusies izpildīt.4. pantsKatras aizņēmuma vai aizdevuma operācijas veikšanai ECB savos grāmatvedības dokumentos atver šādus kontus euro:a) nostro kontu, kura nosaukums ir "Aktīvi euro, kas ir … turējumā", un tie atbilst summai, kas pārskaitīta uz Eiropas Kopienas kontu;b) kontu pasīviem, kas ir līdzīgs a) punktā minētajam kontam;c) ārpusbilances kontu, kura nosaukums ir "Eiropas Kopienas saistības attiecībā uz Eiropas Kopienas aizņēmumu operācijām", kas vajadzības gadījumā ir iedalīts apakškontos atbilstoši individuālajiem kreditoriem attiecībā uz aizņēmuma noteikumiem;d) ārpusbilances kontu, kura nosaukums ir "Eiropas Kopienas prasījumi attiecībā uz Eiropas Kopienas aizdevuma operācijām".5. pantsECB iereģistrē grāmatvedībā 3. pantā minētās finanšu operācijas to valutēšanas dienā, debetējot vai kreditējot kontus, kas minēti 4. pantā.6. pants1. ECB pārbauda termiņus, kas norādīti aizņēmuma un aizdevuma noteikumos attiecībā uz procentu maksājumiem un pamatsummas atmaksu.2. Vismaz 15 kalendārās dienas pirms katra termiņa ECB informē valsts centrālo banku par dalībvalsti, kas ir parādā Eiropas Kopienai.7. pantsECB tūlīt rakstiski informē Eiropas Kopienu par jebkuru operāciju, ko tā ir veikusi Eiropas Kopienas kontā. ECB šādu informāciju adresē Eiropas Komisijas Ekonomikas un finanšu lietu ģenerāldirektorātam.8. pantsKatra kalendārā gada beigās ECB sagatavo ziņojumu, lai informētu Eiropas Komisiju par finanšu operācijām, ko ECB ir veikusi gada laikā saistībā ar aizņēmuma un aizdevuma operācijām. Šajā ziņojumā ietver pārskatu par Eiropas Kopienas prasījumiem un saistībām attiecībā uz aizņēmuma un aizdevuma operācijām.9. pantsAr šo atceļ Lēmumu ECB/1998/NP2 un Lēmumu ECB/1998/NP15.10. pantsECB Valde veic visus pasākumus, kas vajadzīgi šā lēmuma piemērošanai.11. pantsŠis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.Frankfurtē pie Mainas, 2003. gada 7. novembrīECB Ģenerālpadomes vārdā —Jean-Claude Trichet[1] OV L 53, 23.2.2002., 1. lpp.[2] Publicēts kā V pielikums 2000. gada 10. novembra Lēmumam ECB/2000/12 par dažu Eiropas Centrālās bankas tiesību aktu un instrumentu publicēšanu (OV L 55, 24.2.2001., 76. lpp.).[3] OV L 178, 8.7.1988., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar 1994. gada Pievienošanās aktu.--------------------------------------------------


title: Padomes Lēmums (ES) 2015/155 ( 2015. gada 27. janvāris ) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Preču tirdzniecības komitejā, kura izveidota ar Brīvās tirdzniecības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses, attiecībā uz noteikumu par tarifu likmju kvotu pārvaldību pieņemšanu

text:
               31.1.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 26/22

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2015/155
   (2015. gada 27. janvāris)
   par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Preču tirdzniecības komitejā, kura izveidota ar Brīvās tirdzniecības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses, attiecībā uz noteikumu par tarifu likmju kvotu pārvaldību pieņemšanu
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar 218. panta 9. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               2010. gada 6. oktobrī tika parakstīts Brīvās tirdzniecības nolīgums starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses (“Nolīgums”) (1).

               (2)

               Saskaņā ar Nolīguma 15.10. panta 5. punktu Nolīgumu provizoriski piemēro no 2011. gada 1. jūlija, kamēr nav pabeigtas tā noslēgšanai vajadzīgās procedūras.

               (3)

               Ar Nolīguma 15.1. pantu ir izveidota Tirdzniecības komiteja, kas līdztekus citiem pienākumiem nodrošina pienācīgu Nolīguma darbību un pārrauga visu specializēto komiteju darbu.

               (4)

               Saskaņā ar Nolīguma 15.2. pantu Tirdzniecības komitejas paspārnē tika izveidotas specializētās komitejas. Preču tirdzniecības komiteja saskaņā ar Nolīguma 2.16. pantu ir viena no šīm specializētajām komitejām.

               (5)

               Saskaņā ar Nolīguma 2-A-1 papildinājuma 2. punktu Korejai ir iespējams izmantot izsoļu sistēmu, lai pārvaldītu un īstenotu tarifa likmes kvotas (turpmāk “TLK”), ko Koreja uz Nolīguma pamata piemēro Savienības izcelsmes pienam un krējumam, sviestam, medum un apelsīniem. Izsoļu sistēmas noteikumi ir jānosaka Pusēm, savstarpēji vienojoties Preču tirdzniecības komitejā.

               (6)

               Saskaņā ar Nolīguma 2-A-1 papildinājuma 3. punktu Korejai ir iespējams izmantot licencēšanas sistēmu, lai pārvaldītu un īstenotu konkrētas TLK. Pusēm Preču tirdzniecības komitejā jāvienojas par licencēšanas sistēmas politiku un procedūrām, ieskaitot tiesības saņemt TLK daudzumus, un jebkurām izmaiņām vai grozījumiem tajās.

               (7)

               Ir nepieciešams noteikt nostāju, kas Savienības vārdā attiecībā uz noteikumiem par TLK pārvaldību ir jāieņem Preču tirdzniecības komitejā.

               (8)

               Kopīgo lēmumu pieņems notu apmaiņā starp Savienību un Koreju, kas Komisijas pārstāvim parakstāma Savienības vārdā.

               (9)

               Tādēļ Savienības nostājas Preču tirdzniecības komitejā vajadzētu būt šim lēmumam pievienotajam Preču tirdzniecības komitejas lēmuma projektam,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Nostājas, kas Savienības vārdā jāieņem Preču tirdzniecības komitejā, kura izveidota ar Brīvās tirdzniecības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses, attiecībā uz noteikumu par TLK pārvaldību pieņemšanu, pamatā ir Preču tirdzniecības komitejas lēmuma projekts, kas pievienots šim lēmumam.
   Lai Savienības pārstāvji Preču tirdzniecības komitejā varētu piekrist sīkām tehniskām izmaiņām tās lēmuma projektā, nav vajadzīgs jauns Padomes lēmums.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2015. gada 27. janvārī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         J. REIRS

      (1)  OV L 127, 14.5.2011., 6. lpp.

      PROJEKTS
      ES UN KOREJAS PREČU TIRDZNIECĪBAS KOMITEJAS LĒMUMS Nr. 1
      (… gada …)
      par tarifa likmes kvotas pārvaldības un īstenošanas noteikumu pieņemšanu
      PREČU TIRDZNIECĪBAS KOMITEJA,
      ņemot vērā Brīvās tirdzniecības nolīgumu starp Korejas Republiku (turpmāk “Koreja”), no vienas puses, un Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no otras puses (turpmāk “Puses” un “Nolīgums”), jo īpaši tā 2.16. un 15.2.1. pantu un 2-A-1 papildinājuma 2. un 3. punktu,
      tā kā:

                  (1)

                  Ar Nolīguma 15.1. pantu ir izveidota Tirdzniecības komiteja, kas cita starpā nodrošina pienācīgu Nolīguma darbību un pārrauga visu specializēto komiteju darbu.

                  (2)

                  Saskaņā ar Nolīguma 15.2. pantu Tirdzniecības komitejas paspārnē tika izveidotas specializētās komitejas. Preču tirdzniecības komiteja saskaņā ar Nolīguma 2.16. pantu ir viena no šīm specializētajām komitejām.

                  (3)

                  Saskaņā ar Nolīguma 2-A-1 papildinājuma 2. punktu Koreja var izmantot izsoļu sistēmu, lai pārvaldītu un īstenotu tarifa likmes kvotas (turpmāk “TLK”), ko Koreja uz Nolīguma pamata piemēro zināmām Savienības izcelsmes precēm. Izsoļu sistēmas noteikumi ir jānosaka ar Pušu savstarpēju vienošanos, lēmumu pieņemot Preču tirdzniecības komitejā.

                  (4)

                  Saskaņā ar Nolīguma 2-A-1 papildinājuma 3. punktu Koreja var izmantot licencēšanas sistēmu, lai pārvaldītu un īstenotu zināmas TLK. Preču tirdzniecības komitejā Puses vienojas par licencēšanas sistēmas politiku un procedūrām, ieskaitot tiesības saņemt TLK daudzumus, un jebkurām izmaiņām vai grozījumiem tajās,

            IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

                  1.

                  Koreja pārvaldīs un īstenos tarifa likmes kvotas, ko tā piemēro zināmām Eiropas Savienības izcelsmes precēm, pamatojoties uz Brīvās tirdzniecības nolīgumu starp Korejas Republiku, no vienas puses, un Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no otras puses, saskaņā ar šā lēmuma pielikumā izklāstītajiem noteikumiem.

                  2.

                  Šis lēmums stājas spēkā …

         …,

               Preču tirdzniecības komitejas vārdā –

               Eiropas Komisijas

               Tirdzniecības ģenerāldirektorāta direktors

            Mauro PETRICCIONE

               Korejas Republikas Tirdzniecības, rūpniecības un enerģētikas ministrijas

               BTN politikas ģenerāldirektors

            Hak-Do KIM

         PIELIKUMS

            TARIFA LIKMES KVOTU PĀRVALDĪBAS UN ĪSTENOŠANAS NOTEIKUMI

         1. pants
         Izsoļu un licences pieteikumu grafiki
         1.   Sausā vājpiena, sausā pilnpiena, iebiezinātā piena un dabīgā medus izsoles notiek pirms importa perioda, t. i., jūnijā kvotām, kuras atklāj jūlijā.
         2.   Korejas Agrozivsaimniecības un pārtikas tirdzniecības korporācijas konkrētās vadlīnijas nodrošinās, ka izsoles tiks izsludinātas astoņas kalendārās dienas pirms izsoles dalības pieteikumu iesniegšanas termiņa beigām.
         3.   Produktu posteņiem, kuru kvotas licences pieprasījumu grafiks Korejas un ES brīvās tirdzniecības nolīgumā nav noteikts, konkrētās to aģentūru vadlīnijas, kuras norīkotas pārvaldīt tarifa likmes kvotas (TLK) (turpmāk “ieteicējas aģentūras”), nodrošinās vismaz septiņu kalendāro dienu ilgu licences pieteikumu iesniegšanas periodu no pirmās darbdienas izpildes gadā, kas minēts Korejas un ES Brīvās tirdzniecības nolīguma 2-A pielikuma 5. punktā.
         2. pants
         Nodrošinājums un maksa
         1.   Nebūs administratīvu izmaksu vai uzliktu maksu, izņemot nodrošinājumu – summu, ko iemaksā pretendenti, kuri piesakās izsolē, – par pakalpojumiem, kas saistīti ar pieteikšanos uz TLK piešķiršanu izsolē.
         2.   Vispārīgajos norādījumos katras izsoles pretendentiem tiks noteiks, ka pēc izsoles nodrošinājums ir atmaksājams pretendentiem, tiklīdz to ļauj darīt parastās administratīvās procedūras.
         3.   Licences pieteikuma iesniedzējiem netiks prasītas garantijas vai nodrošinājums.
         3. pants
         Ieteikuma izdošana un derīgums
         1.   Pēc izsoles vai pēc licences pieteikuma iesniegšanas ieteicējas aģentūras izdos Korejas un ES BTN TLK importa ieteikumu (turpmāk “ieteikums”).
         2.   Ieteikumus pieteikumu iesniedzējiem izdod divu kalendāro dienu laikā, ja iesniegtais TLK ieteikuma pieteikums atbilst ieteikuma prasībām.
         3.   TLK importa ieteikums būs derīgs 90 dienas. Derīguma termiņu var pagarināt par 30 dienām, bet tas nedrīkst būt pēc Korejas un ES Brīvās tirdzniecības nolīguma 2-A pielikuma 5. punktā minētā izpildes gada pēdējās dienas.
         4. pants
         TLK pārvaldības informācijas publicēšana
         1.   Korejas Lauksaimniecības, pārtikas un lauku lietu ministrijas (turpmāk “LPLLM”) vadlīnijas un ieteicošo aģentūru konkrētās pamatnostādnes publicēs to attiecīgajās tīmekļa vietnēs.
         2.   Ieteicējas aģentūras savās tīmekļa vietnēs regulāri publicēs informāciju, kas aptver pieteikšanās uz licencēm un izsoļu sludinājumus, licenču piešķiršanas un izsoles termiņus, piešķirtos daudzumus, katras TLK atlikušos pieejamos daudzumus un plānoto nākamās izsoles/licenču izdošanas perioda datumu.
         3.   Izsoļu pamatkritēriji, ieskaitot tiesīgumu piedalīties, nodrošinājuma iemaksu un atmaksu, izsoļu datumus, izsoles kodu un informāciju, tiks iekļauti Korejas Agrozivsaimniecības un pārtikas tirdzniecības korporācijas konkrētajās pamatnostānēs vai katras izsoles vispārīgajos norādījumos pretendentiem.
         5. pants
         TLK piešķiršanas noteikumi
         LPLLM pamatnostādnes ļauj izkliedēt gada TLK apjomu pa visu gadu, gada TLK apjomu sadalot vairākās daļās, kuru summa vienāda ar gada TLK apjomu. Katra izpildes gada kopējo TLK apjomu, kas noteikts Korejas un ES Brīvās tirdzniecības nolīgumā, nesamazina.

            Tarifa likmes kvotu (TLK) pārvaldība. Jēdzieni

                     Ieteicējas aģentūras

                     Korejas aģentūras, kas norīkotas pārvaldīt TLK: Korejas Piensaimnieku apvienība, Korejas Agrozivsaimniecības un pārtikas tirdzniecības korporācija, Korejas Lopbarības sastāvdaļu apvienība un Korejas Lopbarības piena aizstājēja apvienība.
                     Tīmekļa vietnes:

                                 Korejas Piensaimnieku apvienība (pieejams tikai teksts korejiski):
                                 http://www.koreadia.or.kr/

                                 Korejas Agrozivsaimniecības un pārtikas tirdzniecības korporācija:
                                 http://www.at.or.kr/home/apen000000/index.action

                                 Korejas Lopbarības sastāvdaļu apvienība (pieejams tikai teksts korejiski):
                                 http://www.kfeedia.org/main.html

                                 Korejas Lopbarības piena aizstājēja apvienība (pieejams tikai teksts korejiski):
                                 http://milkreplacer.or.kr/

                     Nodrošinājums

                     Summa, ko iemaksā pretendenti, kuri piesakās izsolē. Nodrošinājumu visiem pretendentiem atmaksā tūlīt pēc kvotas ieteikuma izdošanas.

                     Ieteikums

                     Importa TLK izdošana pēc izsoles vai pēc licences pieteikuma.

                     Derīguma termiņš

                     Laiks, kurā importa TLK ieteikums ir derīgs.

                     Izpildes gads

                     12 mēnešu laikposms starp secīgām BTN gadadienām (1. jūlijs), kam Korejas un ES BTN ir noteikts gada TLK apjoms.


title: Dalībvalstu valdību pārstāvju Lēmums (ES, Euratom) 2016/847 (2016. gada 24. maijs), ar ko ieceļ amatā Vispārējās tiesas tiesnesi

text:
               28.5.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 141/77

         DALĪBVALSTU VALDĪBU PĀRSTĀVJU LĒMUMS (ES, Euratom) 2016/847
   (2016. gada 24. maijs),
   ar ko ieceļ amatā Vispārējās tiesas tiesnesi
   EIROPAS SAVIENĪBAS DALĪBVALSTU VALDĪBU PĀRSTĀVJI,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 19. pantu,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 254. un 255. pantu,
   ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 106.a panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Vispārējās tiesas četrpadsmit tiesnešu pilnvaru termiņš beidzas 2016. gada 31. augustā. Būtu jāieceļ tiesneši laikposmam no 2016. gada 1. septembra līdz 2022. gada 31. augustam.

               (2)

               Ir ierosināts atjaunināt Lauri MADISE kunga pilnvaru termiņu.

               (3)

               Komiteja, kas izveidota ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 255. pantu, ir sniegusi atzinumu par Lauri MADISE kunga piemērotību Vispārējās tiesas tiesneša pienākumu pildīšanai,

         IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.
   1. pants

      Lauri MADISE kungs tiek iecelts par Vispārējās tiesas tiesnesi uz laikposmu no 2016. gada 1. septembra līdz 2022. gada 31. augustam.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2016. gada 24. maijā

            Priekšsēdētājs

         P. DE GOOIJER


title: 2013/699/ES: Padomes Lēmums ( 2013. gada 25. novembris ), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli un divus locekļu aizstājējus no Latvijas

text:
               30.11.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 320/43

         PADOMES LĒMUMS
   (2013. gada 25. novembris),
   ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli un divus locekļu aizstājējus no Latvijas
   (2013/699/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 305. pantu,
   ņemot vērā Latvijas valdības priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2009. gada 22. decembrī un 2010. gada 18. janvārī pieņēma Lēmumus 2009/1014/ES (1) un 2010/29/ES (2), ar ko laikposmam no 2010. gada 26. janvāra līdz 2015. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus.

               (2)

               Pēc Guntara KRIEVIŅA kunga pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa vieta.

               (3)

               Pēc Viktora GLUHOVA kunga pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa aizstājēja vieta. Pēc Jāņa VĪTOLIŅA kunga iecelšanas Reģionu komitejas locekļa amatā ir atbrīvojusies viena Reģionu komitejas locekļa aizstājēja vieta,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2015. gada 25. janvārim, Reģionu komitejā tiek iecelti:

               a)

               par locekli:

                           —

                           Jānis VĪTOLIŅA kungs, First Deputy Chairman of Ventspils City Council;

                     un

               b)

               par locekļu aizstājējiem:

                           —

                           Gunārs ANSIŅA kungs, Deputy Chairman of Liepāja City Council,

                           —

                           Olga VEIDIŅAS kundze, Chairman of the Social Issues Committee of Rīga City Council.

         2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2013. gada 25. novembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         D. PAVALKIS

      (1)  OV L 348, 29.12.2009., 22. lpp.

      (2)  OV L 12, 19.1.2010., 11. lpp.


title: Eiropas Investīciju banka – Valdes Lēmums ( 2009. gada 30. marts ) par Eiropas Investīciju bankas kapitāla palielināšanu

text:
               15.1.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 10/19

         EIROPAS INVESTĪCIJU BANKA
   VALDES LĒMUMS
   (2009. gada 30. marts)
   par Eiropas Investīciju bankas kapitāla palielināšanu
   EIROPAS INVESTĪCIJU BANKAS VALDE,
   ŅEMOT VĒRĀ tās Statūtu 4. panta 3. punktu un 5. panta 2. punktu,
   TĀ KĀ bankas uzdevums ir noteikts Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 267. pantā,
   TĀ KĀ saskaņā ar bankas Statūtu 4. panta 1. punkta otro daļu par norēķinu vienību nosakāms euro,
   TĀ KĀ jaunākās attīstības tendences bankas darbībā un iespējamā attīstība aizdevumu izsniegšanas jomā, it īpaši – lai atsauktos uz Eiropadomes un Ekonomikas un finanšu padomes (Ecofin) uzaicinājumiem, prasa palielināt EIB atbalstu virknei aktivitāšu, sevišķi ņemot vērā ES pašreizējās ekonomiskās situācijas perspektīvas turpmākajiem gadiem,
   TĀ KĀ saskaņā ar 2008. gada 16. decembra sanāksmē izteiktajiem Direktoru padomes apsvērumiem par kapitāla prasībām bankai tās parakstītais kapitāls jāpalielina līdz EUR 232 392 989 000, apmaksājamai daļai jāveido pieci procenti, ko pilnībā finansē banka no tās papildu rezervēm, un rezervju fonds pakāpeniski jāatjauno līdz Statūtos noteiktajiem 10 procentiem no parakstītā kapitāla,
   2009. gada 30. martā, izmantojot rakstisko procedūru, kas paredzēta bankas Reglamenta 5. pantā, pēc Direktoru padomes priekšlikuma saskaņā ar EIB Statūtu 4. panta 3. punktu VIENPRĀTĪGI NOLĒMA, ka:

               1.

               Bankas papildu rezerves EUR 5 379 241 000 apmērā tiek uzskatītas par brīvajām rezervēm.

               2.

               EUR 2 000 000 000 no brīvajām rezervēm tiek ieskaitīti īpašajās rezervēs, lai atbalstītu Strukturēto finansēšanas mehānismu un līdzīgas iniciatīvas.

               3.

               No 2009. gada 1. aprīļa bankas kapitāls tiek palielināts šādi:

                           3.1.

                           ES dalībvalstu parakstīto kapitālu palielina proporcionāli no EUR 164 808 169 000 līdz EUR 232 392 989 000, sasniedzot šādas summas (EUR):

                                       Vācija

                                       37 578 019 000

                                       Francija

                                       37 578 019 000

                                       Itālija

                                       37 578 019 000

                                       Apvienotā Karaliste

                                       37 578 019 000

                                       Spānija

                                       22 546 811 500

                                       Beļģija

                                       10 416 365 500

                                       Nīderlande

                                       10 416 365 500

                                       Zviedrija

                                       6 910 226 000

                                       Dānija

                                       5 274 105 000

                                       Austrija

                                       5 170 732 500

                                       Polija

                                       4 810 160 500

                                       Somija

                                       2 970 783 000

                                       Grieķija

                                       2 825 416 500

                                       Portugāle

                                       1 820 820 000

                                       Čehija

                                       1 774 990 500

                                       Ungārija

                                       1 679 222 000

                                       Īrija

                                       1 318 525 000

                                       Rumānija

                                       1 217 626 000

                                       Slovākija

                                       604 206 500

                                       Slovēnija

                                       560 951 500

                                       Bulgārija

                                       410 217 500

                                       Lietuva

                                       351 981 000

                                       Luksemburga

                                       263 707 000

                                       Kipra

                                       258 583 500

                                       Latvija

                                       214 805 000

                                       Igaunija

                                       165 882 000

                                       Malta

                                       98 429 500

                           3.2.

                           EUR 3 379 241 000 no brīvajām rezervēm tiek pārvērsti par apmaksāto kapitālu, ieskaitot tos no bankas papildu rezervēm tās kapitālā.

                           3.3.

                           Šis kapitāls ir uzskatāms par parakstītā un apmaksātā kapitāla daļu, tādējādi palielinot bankas apmaksāto kapitālu no EUR 8 240 408 450 līdz EUR 11 619 649 450.

         LĪDZ AR TO

               3.4.

               Groza bankas Statūtus. No 2009. gada 1. aprīļa bankas Statūtu 4. panta 1. punkta pirmo daļu izsaka šādi:
               “Bankas kapitāls ir EUR 232 392 989 000, ko veido šāds dalībvalstu parakstītais kapitāls:

                           Vācija

                           37 578 019 000

                           Francija

                           37 578 019 000

                           Itālija

                           37 578 019 000

                           Apvienotā Karaliste

                           37 578 019 000

                           Spānija

                           22 546 811 500

                           Beļģija

                           10 416 365 500

                           Nīderlande

                           10 416 365 500

                           Zviedrija

                           6 910 226 000

                           Dānija

                           5 274 105 000

                           Austrija

                           5 170 732 500

                           Polija

                           4 810 160 500

                           Somija

                           2 970 783 000

                           Grieķija

                           2 825 416 500

                           Portugāle

                           1 820 820 000

                           Čehija

                           1 774 990 500

                           Ungārija

                           1 679 222 000

                           Īrija

                           1 318 525 000

                           Rumānija

                           1 217 626 000

                           Slovākija

                           604 206 500

                           Slovēnija

                           560 951 500

                           Bulgārija

                           410 217 500

                           Lietuva

                           351 981 000

                           Luksemburga

                           263 707 000

                           Kipra

                           258 583 500

                           Latvija

                           214 805 000

                           Igaunija

                           165 882 000

                           Malta

                           98 429 500”

               4.

               Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

            Valdes vārdā –

            priekšsēdētājs

         C. STAVRAKIS

            sekretārs

         A. QUEREJETA