title: 2004/520/EK:Padomes lēmums (2004. gada 14. jūnijs) par principiem, prioritātēm un nosacījumiem, kas iekļauti Eiropas partnerībā ar Serbiju un Melnkalni, ietverot Kosovu, kā noteikts Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes 1999. gada 10. jūnija Rezolūcijā Nr. 1244

text:
               26.6.2004

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 227/21

      PADOMES LĒMUMS

   (2004. gada 14. jūnijs)
   par principiem, prioritātēm un nosacījumiem, kas iekļauti Eiropas partnerībā ar Serbiju un Melnkalni, ietverot Kosovu, kā noteikts Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes 1999. gada 10. jūnija Rezolūcijā Nr. 1244
   (2004/520/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 533/2004 (2004. gada 22. marts) par Eiropas partnerību izveidošanu atbilstīgi stabilizācijas un asociācijas procesam (1), un jo īpaši tās 2. pantu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Eiropadomes Saloniku sanāksmē 2003. gada 19. un 20. jūnijā tika atbalstīta “Saloniku darba kārtība Rietumbalkānu valstīm: ceļā uz Eiropas integrāciju”, kurā Eiropas partnerību izveide ir minēta kā viens no līdzekļiem, kā stiprināt stabilizācijas un asociācijas procesu.

               (2)

               Regula (EK) Nr. 533/2004 paredz, ka Padomei pēc Komisijas priekšlikuma ar kvalificētu balsu vairākumu ir jāpieņem lēmums par Eiropas partnerībās iekļaujamiem principiem, prioritātēm un nosacījumiem, kā arī par jebkuriem turpmākiem pielāgojumiem. Tāpat minētā regula paredz, ka Eiropas partnerību īstenošanas kontroli nodrošina, izmantojot mehānismus, kas izveidoti saskaņā ar stabilizācijas un asociācijas procesu, jo īpaši ar gada ziņojumiem.

               (3)

               Komisijas 2004. gada ziņojums sniedz analīzi par Serbijas un Melnkalnes, ietverot Kosovu, kā noteikts Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Rezolūcijā Nr. 1244, sagatavošanās pasākumiem turpmākai integrācijai Eiropas Savienībā, kā arī nosaka vairākas prioritāras jomas turpmākai darbībai.

               (4)

               Lai sagatavotos turpmākai integrācijai Eiropas Savienībā, kompetentajām iestādēm Serbijā un Melnkalnē būtu jāsagatavo sīki izstrādāts plāns ar grafiku attiecībā uz pasākumiem, ko Serbija un Melnkalne paredz veikt šajā sakarā. Tā kā Kosovā pašlaik tiek īstenota starptautiska pagaidu pārvalde saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Rezolūciju Nr. 1244, Apvienoto Nāciju Organizācijas Pagaidu pārvaldes Kosovā pārziņā vajadzētu izstrādāt atsevišķu plānu attiecībā uz prioritātēm Kosovā,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 533/2004 1. pantu šā lēmuma pielikumā, kas ir lēmuma sastāvdaļa, ir izklāstīti principi, prioritātes un nosacījumi Eiropas partnerībai ar Serbiju un Melnkalni, ietverot Kosovu, kā noteikts Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Rezolūcijā Nr. 1244.
   2. pants
   Eiropas partnerības īstenošanu pārbauda, izmantojot mehānismus, kas izveidoti saskaņā ar stabilizācijas un asociācijas procesu.
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā trešajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Luksemburgā, 2004. gada 14. jūnijā

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         B. COWEN

      (1)  OV L 86, 24.3.2004., 1. lpp.

      PIELIKUMS
      1.   IEVADS
      Saloniku darba kārtībā ir norādītas metodes un līdzekļi, kā stiprināt stabilizācijas un asociācijas procesu, tostarp ieviešot Eiropas partnerības.
      Pamatojoties uz Komisijas gada ziņojumu, Eiropas partnerības ar Serbiju un Melnkalni, ietverot Kosovu, kā noteikts Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Rezolūcijā Nr. 1244 “Serbija un Melnkalne, ietverot Kosovu”, mērķis ir noteikt darbības prioritātes, lai atbalstītu centienus tuvināties Eiropas Savienībai atbilstīgi saskaņotai programmai. Šīs prioritātes ir piemērotas Serbijas un Melnkalnes, ietverot Kosovu, specifiskajām vajadzībām un sagatavotības pakāpei un vajadzības gadījumā tiks atjauninātas. Eiropas partnerībā arī iekļautas pamatnostādnes finanšu palīdzības sniegšanai Serbijai un Melnkalnei, ietverot Kosovu.
      Paredzams, ka Serbija un Melnkalne, ietverot Kosovu, pieņems plānu, kurā būs grafiks un sīki izstrādāta informācija par to, kā tā plāno ieviest Eiropas partnerības noteiktās prioritātes. Plānā arī jānorāda veids, kā ieviest Saloniku darba kārtību, prioritātes organizētās noziedzības un korupcijas apkarošanai, kuras noteica 2002. gada Londonas konferencē un 2003. gada 28. novembra ministru sanāksmē Briselē ES-Rietumbalkānu foruma laikā, kā arī pasākumus, ar ko katra Rietumbalkānu valsts iepazīstināja 2003. gada 5. novembra sanāksmē Belgradā, kuru rīkoja kā “Ohridas konferences par robežu integrētu pārvaldību” pārskata sanāksmi.
      2.   PRINCIPI
      Stabilizācijas un asociācijas process joprojām veido programmu Rietumbalkānu valstu kursam uz Eiropu līdz pat šo valstu pievienošanās brīdim.
      Galvenās prioritātes, kas noteiktas Serbijai un Melnkalnei, ietverot Kosovu, saistās ar tās spēju atbilst 1993. gada Kopenhāgenas Eiropadomes noteiktajiem kritērijiem un stabilizācijas un asociācijas procesam izvirzītajiem nosacījumiem, jo īpaši nosacījumiem, kas noteikti Padomes 1997. gada 29. aprīļa un 1999. gada 21.–22. jūnija secinājumos, 2000. gada 24. novembra Zagrebas galotņu tikšanās nobeiguma deklarācijā un Tesaloniku darba kārtībā.
      3.   PRIORITĀTES
      Komisijas gada ziņojumā ir novērtēti panākumi un atzīmētas jomas, kurās valstij jāpieliek lielākas pūles. Prioritātes, kas uzskaitītas šajā Eiropas partnerībā, tika noteiktas, balstoties uz to, ka ir pamats uzskatīt, ka Serbija un Melnkalne, ietverot Kosovu, tuvākajos gados varēs izpildīt partnerībā noteiktos uzdevumus vai būtiski virzīt tālāk to izpildi. Izšķir īstermiņa prioritātes, kuru īstenošanai paredz vienu līdz divus gadus, no vidējā termiņa prioritātēm, kuru īstenošanai paredz trīs līdz četrus gadus.
      Eiropas partnerība norāda galvenās prioritārās jomas Serbijas un Melnkalnes, ietverot Kosovu, sagatavošanās darbiem turpmākai integrācijai Eiropas Savienībā, ņemot par pamatu analīzi, kas ietverta Komisijas 2004. gada ziņojumā. Ir jāatgādina, ka attiecībā uz tiesību aktu tuvināšanu acquis inkorporēšana tiesību aktos pati par sevi nav pietiekoša; būs nepieciešams arī sagatavoties tā pilnīgai īstenošanai.
      Prioritātes, kas attiecas uz Serbiju un Melnkalni, un prioritātes, kas attiecas konkrēti uz Kosovu, ir izklāstītas pievienotajos sarakstos.
      4.   PLĀNOŠANA
      Kopienas palīdzība Rietumbalkānu valstīm atbilstīgi stabilizācijas un asociācijas procesam tiks sniegta saskaņā ar attiecīgiem finanšu instrumentiem, un jo īpaši ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2666/2000 (2000. gada 5. decembris) par palīdzību Albānijai, Bosnijai un Hercegovinai, Horvātijai, Dienvidslāvijas Federatīvajai Republikai un Bijušajai Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikai (1); attiecīgi šim lēmumam nav finansiālu seku. Turklāt Serbijai un Melnkalnei, ietverot Kosovu, būs pieejams finansējums no daudzvalstu un horizontālajām programmām. Komisija sadarbojas ar Eiropas Investīciju Banku un starptautiskām finanšu iestādēm, jo īpaši ar Eiropas Rekonstrukcijas un Attīstības Banku un Pasaules Banku, lai veicinātu tādu projektu līdzfinansēšanu, kuri ir saistīti ar stabilizācijas un asociācijas procesu.
      5.   NOSACĪTĪBA
      Kopienas palīdzība Rietumbalkānu valstīm saskaņā ar stabilizācijas un asociācijas procesu ir atkarīga no progresa Kopenhāgenas politisko kritēriju izpildē, un jo īpaši no progresa šīs Eiropas partnerības īpašo prioritāšu īstenošanā. Šo vispārējo nosacījumu neievērošana var mudināt Padomi veikt attiecīgus pasākumus, pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 2666/2000 5. pantu.
      Uz Kopienas palīdzību attiecas arī Padomes 1997. gada 29. aprīļa secinājumos paredzētie nosacījumi, jo īpaši attiecībā uz saņēmēja apņemšanos veikt demokrātiskas ekonomiskās un institucionālās reformas, ņemot vērā Eiropas partnerībā noteiktās prioritātes.
      6.   UZRAUDZĪBA
      Šīs Eiropas partnerības paveiktā darba kontroli nodrošina, izmantojot mehānismus, kas izveidoti saskaņā ar stabilizācijas un asociācijas procesu, jo īpaši ar gada ziņojumu par stabilizācijas un asociācijas procesu.
      SERBIJA UN MELNKALNE (2)

      ĪSTERMIŅA PRIORITĀTES
      Politiskais stāvoklis
      Demokrātija un tiesiskums

         Konstitucionālie jautājumi – pilnībā ievērot Konstitucionālās hartas noteikumus un nodrošināt valsts aparāta efektīvu darbību. Jo īpaši izpildīt visas līdz šim vēl neizpildītās Konstitucionālajā hartā paredzētās saistības, it sevišķi valsts tiesas izveidi, tostarp vienoties par precīzu šīs tiesas pilnvaru apjomu. Pārskatīt republiku konstitūcijas saskaņā ar Konstitucionālo hartu. Pieņemt valsts parlamenta reglamentu un izveidot tā komitejas. Nodrošināt valsts iestāžu finansiālo dzīvotspēju, tām sniedzot regulāru finansējumu atbilstīgi saskaņotiem principiem un katrai iestādei izstrādājot atsevišķu budžetu (kas ietver personāla un darbības izmaksas).

         Armijas reforma – pieņemt aizsardzības stratēģiju un militāru doktrīnu saskaņā ar demokrātijas principiem; izstrādāt un pieņemt pārredzamu un atbilstīgu tiesisko regulējumu, lai noskaidrotu vēl nenokārtoto jautājumu par militāriem īpašumiem.

         Vēlēšanu tiesību reforma – Serbijā: pabeigt iesākto vēlēšanu tiesību reformu (tostarp vēlētāju saraksta izveidi), lai panāktu vēlēšanu sistēmas atbilstību starptautiskiem standartiem, jo īpaši pārskatot vēlēšanu likumus, saskaņojot tos ar Demokrātisku iestāžu un cilvēktiesību biroja atzinumiem un pilnībā īstenojot tiesību aktus par politisku partiju finansēšanu.
      Valsts pārvaldes reforma:
      Stiprināt un uzturēt to iestāžu administratīvās spējas, kuras nodarbojas ar Eiropas integrācijas jautājumiem valsts un republiku līmenī (personāla, apmācību un iekārtu ziņā), un uzlabot to savstarpējo sadarbību.
      Serbijā: pieņemt visaptverošu valsts pārvaldes reformas stratēģiju, tostarp precīzu darba grafiku, un jo īpaši veikt reformas civildienesta atalgojuma sistēmā un citas ar tām saistītus cilvēkresursu attīstības pasākumus; izveidot un uzturēt attiecīgās iestādes un tām piešķirt vajadzīgos līdzekļus; sagatavot tiesību aktus par valdību un civildienestu.
      Melnkalnē: īstenot Valsts pārvaldes reformas stratēģiju, jo īpaši pieņemot un sākot īstenot tiesību aktus par civildienestu, lai nodrošinātu tā profesionalitāti un pārskatāmību. Pieņemt likumu par ierēdņu un pārējo valsts pārvaldes darbinieku algām.
      Tiesu reforma:
      Nodrošināt militāro tiesu piekritības nodošanu civiliedzīvotāju tiesām saskaņā ar Konstitucionālo hartu.
      Serbijā: modernizēt un uzlabot tiesu sistēmas, jo īpaši saimniecisko tiesu, efektivitāti un neatkarību; nodrošināt kara noziegumu prokurora darbības neatkarību. Sagatavoties administratīvo tiesu un apelācijas tiesu izveidei.
      Melnkalnē: turpināt sagatavošanas darbus Kriminālkodeksa un Kriminālprocesa kodeksa, kā arī Prokuratūras likuma īstenošanai un jo īpaši nodrošināt organizētās noziedzības īpašā prokurora darbības neatkarību. Izveidot administratīvās tiesas un apelācijas tiesas.
      Cīņa pret korupciju:
      Abās republikās: izstrādāt visaptverošu korupcijas apkarošanas stratēģiju saskaņā ar Eiropas Padomes standartiem un pieņemt likumu par interešu konfliktu.
      Cilvēktiesības un minoritāšu aizsardzība

         Saistības ar Eiropas Padomi – īstenot visas īstermiņa saistības, kas izriet no dalības Eiropas Padomē, ieskaitot Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijas un Eiropas Padomes Konvencijas pret spīdzināšanu vienlīdz efektīvu īstenošanu visā valstu savienībā.
      Ombuds:
      Serbijā: pieņemt attiecīgos tiesību aktus Ombuda biroja izveidei.
      Melnkalnē: stiprināt Ombuda biroja administratīvās spējas.

         Spīdzināšanas izskaušana: abās republikās: iespējamos spīdzināšanas gadījumos nodrošināt visaptverošu un pārredzamu rīcību.
      Vārda un biedrošanās brīvība:
      Serbijā: atcelt kriminālatbildību par neslavas celšanu. Īstenot tiesību aktus, kas saistīti ar plašsaziņas līdzekļiem, jo īpaši likumu par apraidi, nodrošinot Audiovizuālās padomes neatkarību. Pieņemt tiesību aktus par brīvu piekļuvi informācijai saskaņā ar Eiropas Padomes standartiem. Izveidot labvēlīgu vidi (arī finanšu jomā) NVO un pilsoniskās sabiedrības organizāciju, tostarp sociālo partneru, attīstībai, jo īpaši pieņemot likumu par biedrībām un likumu par ārzemju NVO tiesisko statusu.
      Melnkalnē: pieņemt likumu par piekļuvi publiskai informācijai saskaņā ar Eiropas Padomes standartiem. Pieņemt NVO un valsts struktūru savstarpējās sadarbības stratēģiju.

         Īpašumtiesības: abās republikās: pieņemt tiesību aktus par īpašumu atdošanu.

         Bēgļi, pārvietotās personas un minoritātes: nodrošināt atbilstīgu sadarbību starp valstu savienību un republikām attiecībā uz bēgļu, pārvietoto personu un minoritāšu tiesību tiesisko pamatu un to praktisko aizsardzību. Stiprināt sadarbību ar Bosniju un Hercegovinu un Horvātiju, lai nodrošinātu atgriešanos. Iesaistīties dialogā ar Prištinu par pārvieto personu atgriešanos un ar to saistītiem jautājumiem, kā, piemēram, īpašumtiesībām un sociālām tiesībām. Abās republikās: grozīt tiesību aktus, lai atceltu visus diskriminējošus noteikumus. Melnkalnē: atcelt juridisko aizliegumu bēgļiem strādāt, kā arī grozīt ierobežojošus noteikumus, lai bēgļi varētu pieteikties uz pilsonību.
      Reģionālā un starptautiskā sadarbība/reģionālās un starptautiskās saistības
      Nodrošināt pilnīgu sadarbību ar Starptautisko Kara Noziegumu Tribunālu bijušajai Dienvidslāvijai (ICTY).
      Pilnībā ievērot ANO Drošības padomes Rezolūciju Nr. 1244 un turpināt dialogu ar Prištinu par praktiskiem jautājumiem, kas saistīti ar kopējām interesēm. Nodrošināt UNMIK ceļošanas dokumentu un automašīnu numura zīmju atzīšanu.
      Stiprināt stabilitāti un reģionālo sadarbību. Ievērot stabilizācijas un asociācijas procesa noteikumus un Saloniku saistības attiecībā uz reģionālo sadarbību. Ratificēt un pilnībā īstenot visus valsts noslēgtos brīvās tirdzniecības nolīgumus. Sākt īstenot Saprašanās memorandu dienvidaustrumu Eiropas reģionālā transporta pamattīkla attīstībai un jo īpaši veikt pasākumus, lai izveidotu sadarbības mehānismus, t.i., koordinācijas komiteju un Dienvidaustrumu Eiropas Transporta novērotājiestādi. Panākt progresu, lai izpildītu prasības, kas noteiktas 2003. gada Atēnu procesa memorandos par reģionālo enerģētikas tirgu dienvidaustrumu Eiropā.
      Ekonomiskais stāvoklis
      Tirgus ekonomika un strukturālās reformas
      Uzturēt makroekonomisko stabilitāti. Īstenot tādu 2004. gada budžetu, kas ņem vērā turpmāk vajadzīgo fiskālo korekciju un konsolidāciju. Turpināt centienus panākt vienošanos ar komerciāliem kreditoriem (Londonas klubs) par parādu pārstrukturēšanu. Jo īpaši Serbijā: turpināt īstenot apdomīgu monetāro politiku, to atbalstot ar atbilstīgu valūtas maiņas kursa politiku, un izveidot efektīvākus monetārās politikas instrumentus, lai uzlabotu monetāro rādītāju plānošanu.

         Pabeigt cenu liberalizāciju un atcelt administratīvās kontroles. Jo īpaši pielāgot enerģijas cenas izmaksu atgūšanas apjomam, kā arī pakāpeniski aizstāt visas esošās cenu subsīdijas trūcīgajiem patērētājiem ar tiešiem pārvedumiem.

         Paātrināt lielo valsts uzņēmumu un sociālo uzņēmumu pārstrukturēšanu, privatizāciju un/vai likvidāciju Arī paātrināt lielu valsts komunālo pakalpojumu (t.i., elektrības, dzelzceļa, lidsabiedrību, telekomunikāciju pakalpojumu utt.) uzņēmumu pārstrukturēšanu. Vēl enerģiskāk īstenot banku sektora reformu, Serbijā jo īpaši sagatavojot lielākās daļas valsts īpašumā esošo banku privatizāciju. Nodrošināt pietiekamu budžeta resursu piešķiršanu, lai segtu štatu samazināšanas un pārstrukturēšanas izmaksas.

         Attīstīt stabilu un funkcionējošu zemes/nekustamā īpašuma tirgu. Sagatavot tiesību aktus par kadastru.
      Nodarbinātības politika
      Abās republikās: izveidot un īstenot visaptverošu stratēģiju nodarbinātības veicināšanai un bezdarba samazināšanai, jo īpaši attiecībā uz arodmācībām un darba tirgus reformām, iesaistot visas attiecīgās puses. Uzlabot valsts nodarbinātības dienestus un šā mērķa īstenošanai nodrošināt pietiekamu personāla skaitu un piešķirt pietiekamus finanšu līdzekļus.

         Apkopot uzticamu statistiku. Pārskatīt un pieņemt statistikas ģenerālplānu, lai nodrošinātu skaidru pienākumu sadali starp trijiem statistikas birojiem valstu savienības līmenī un republiku līmenī un to efektīvu savstarpēju koordināciju. Valstu savienības līmenī un abās republikās pieņemt likumus par statistiku.
      Valsts finanšu pārvaldība

         Turpināt pelēkās ekonomikas legalizēšanu un nodokļu bāzes paplašināšanu, īstenojot valsts izdevumu apsaimniekošanas sistēmu (valsts kase, valsts iekšējā finanšu kontrole) un visaptverošu nodokļu reformu, kas paredz mazāku atbrīvojumu skaitu un mazākus nodokļus, jo īpaši par darbaspēku, un nodokļu likumu uzlabotu īstenošanu.
      Jo īpaši Serbijā: pieņemt un īstenot nodokļu reformu kopumu, ieskaitot PVN un ar to saistīto informācijas tehnoloģijas sistēmu ieviešanu. Turpināt Valsts ieņēmumu aģentūras stiprināšanu un modernizēšanu, koncentrējoties uz ieņēmumu iekasēšanu un to kontroli, lai samazinātu nodokļu krāpšanas gadījumu skaitu.
      Melnkalnē: sākt spēkā esošo nodokļu tiesību aktu un administratīvo procedūru pārskatīšanu, lai nodrošinātu efektīvu un nediskriminējošu nodokļu tiesību aktu piemērošanu. Stiprināt administratīvās spējas, kas saistītas ar nodokļu tiesību aktu īstenošanu, lai efektīvi iekasētu un kontrolētu fiskālos ieņēmumus, jo īpaši PVN.
      Abās republikās: jāsaskaņo tiesību akti par PVN un to īstenošana visā Valstu Savienībā, lai neradītu šķēršļus iekšējā tirgus darbībai.
      ES standarti
      Iekšējais tirgus un tirdzniecība

         Pabeigt un pilnībā īstenot visus iekšējā tirgus/tirdzniecības rīcības plāna elementus. Jo īpaši jāveltī pastiprināta uzmanība kopējo tarifu noteikšanai visiem ražojumiem un visu papildu ievedmuitu saskaņošanai atbilstīgi attiecīgajam tarifu saskaņošanas grafikam.

         Atcelt visas ievedmuitas un visus papildu maksājumus, kurus ieviesa, pārkāpjot apturēšanas klauzulas noteikumus, kas ir iekļauti ES autonomajos tirdzniecības atvieglojumos.

         Atcelt preču ievešanas atļauju sistēmu attiecībā uz tērauda un dzelzs ražojumiem, kuru ieviesa, pārkāpjot apturēšanas klauzulas noteikumus, kas iekļauti ES autonomos tirdzniecības atvieglojumos. Atcelt eksporta nodevas, ko uzliek melnajiem metāliem un pārējiem metāliem un neapstrādātai ādai.

         Nodrošināt valsts iestāžu sadarbību, kas vajadzīga, lai tirdzniecības/muitas jautājumos starptautiskajā līmenī valsts varētu darboties kā vienots sarunu partneris, jo īpaši stiprinot Apvienoto muitas iestādi, veterinārās/fitosanitārās sadarbības birojus un statistikas biroju un šīm iestādēm piešķirot vajadzīgās pilnvaras.
      Turpināt muitas pārvalžu modernizāciju, lai tām nodrošinātu augstu administratīvo spēju līmeni. Stiprināt administratīvo sadarbību un nodrošināt, ka ir pastāvīgi ievērotas tās saistības, kuras attiecas uz atvieglotiem tirdzniecības (izcelsmes) noteikumiem.

         Likvidēt esošos šķēršļus valsts iekšējā tirgus darbībai un izvairīties no jaunu šķēršļu radīšanas, kā to paredz Konstitucionālā harta. Attiecībā uz precēm, pakalpojumiem, kapitālu un personām nodrošināt vietējo un ārzemju uzņēmēju piekļuvi tirgum visā valstī. Nodrošināt konsultācijas par likumprojektiem un piemērot savstarpējas atzīšanas principu attiecībā uz visiem republikās pieņemtajiem lēmumiem par piekļuvi tirgum.
      Serbijā un Melnkalnē īstenot konsekventu un efektīvu publiskā iepirkuma režīmu. Nodrošināt pārredzamas procedūras neatkarīgi no attiecīgā līguma vērtības, kā arī diskriminācijas aizliegumu izvēlē starp serbu un melnkalniešu piegādātājiem.
      Izveidot tiešu saikni starp uzņēmumu reģistriem, lai nodrošinātu brīvu uzņēmējdarbību visā valstī. Serbijā: pieņemt likumu, ar ko uzņēmuma reģistru pārceļ no saimnieciskajām tiesām uz neatkarīgu aģentūru.

         Nodrošināt prettrestu režīmu visā valstī, ko piemēro attiecībā uz visām konkurenci samazinošām darbības sekām gan republikas iekšienē, gan starp republikām, kā arī darbības sekām, kas ietekmē divpusējo tirdzniecību ar ES. Nodrošināt administratīvās spējas šo noteikumu efektīvai un neatkarīgai īstenošanai, tostarp Apvienotās konkurences komisijas stiprināšanu valsts līmenī. Izveidot valsts atbalsta koordinācijas punktus un nodrošināt valsts atbalsta pārredzamību kā pirmo soli valsts atbalsta kontroles izveidē. Nodrošināt saskaņotu, horizontālu pieeju konkurences politikas veicināšanai.

         Stiprināt intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzību, pieņemot pārskatītu tiesību aktu kopumu. Nodrošināt saskaņotus soda noteikumus un stiprināt īstenošanas spējas šajā jomā, jo īpaši robežu dienestos.
      Īstenot korespondentkontu sistēmu komercbankās, lai nodrošinātu kapitāla brīvu kustību starp republikām.
      Sektorpolitikas
      Lauksaimniecība:
      Serbijā: pieņemt tiesību aktus par pārtikas aizsardzību un stiprināt pārtikas aizsardzības laboratorijas; pieņemt tiesību aktus par veterinārajiem jautājumiem un stiprināt attiecīgo kontroli. Izveidot Barošanās ķēdes laboratoriju aģentūru.
      Melnkalnē: īstenot likumu par veterinārajiem jautājumiem (tostarp zivsaimniecības produktiem) un izveidot veterinārās un fitosanitārās laboratorijas, tostarp zivīm un vīnam; stiprināt attiecīgo kontroli.
      Transports:
      Serbijā: pieņemt likumu par dzelzceļu. Sākt attīstīt valsts stratēģiju transporta jomā, tostarp attiecīgā sektora ekonomiskās dzīvotspējas veicināšanu.
      Melnkalnē: pieņemt un sākt īstenot likumu par autotransportu (ieskaitot attiecīgo īstenošanas struktūru izveidi) un pieņemt likumu par dzelzceļa transportu.
      Enerģētika:
      Serbijā: pieņemt Enerģētikas likumu un izveidot neatkarīgu Enerģētikas regulatīvo aģentūru, turpināt spēkstaciju vides revīziju un vērsties pret lielākajiem piesārņotājiem.
      Melnkalnē: izstrādāt un pieņemt enerģētikas attīstības stratēģiju, kura arī ietver enerģijas efektivitātes stratēģiju; stiprināt Ekonomikas ministrijas administratīvās spējas enerģētikas jomā; valsts energouzņēmumu sadalīt un to pārstrukturēt.
      Rūpniecība un MVO:
      Abās republikās: turpināt Mazo uzņēmumu Eiropas hartas īstenošanu.
      Serbijā: pieņemt grozīto likumu par bankrotu.
      Melnkalnē: pārveidot un racionalizēt iestādes, kas ir iesaistītas uzņēmumu pārstrukturēšanā un privatizācijā, jo īpaši Attīstības fondu. Izveidot autonomu investīciju veicināšanas aģentūru. Turpināt jaunizveidotā Valsts garantiju fonda īstenošanu.
      Telekomunikācijas:
      Abās republikās: nodrošināt, ka elektronisko komunikāciju sektora liberalizēšana noris efektīvi, kā arī stiprināt pārvaldes iestādes un pieņemt sektoram atbilstīgus tiesību aktus un apstiprināt atbilstīgas politikas.
      Vide:
      Serbijā: pieņemt likumu par vides aizsardzību un izveidot un iedzīvināt Vides aizsardzības aģentūru.
      Melnkalnē: pieņemt notekūdens un cieto atkritumu stratēģiju, lai saskaņotu attiecīgos tiesību aktus ar ES acquis.
      Sadarbība tieslietās un iekšlietās

         Tiesībaizsardzības iestāžu reforma: uzlabot tiesu un tiesībaizsardzības iestāžu sadarbību katrā atsevišķā republikā un starp republikām. Pilnībā īstenot Saprašanās memorandu, ko parakstīja abu republiku Iekšlietu ministrijas 2003. gada decembrī.
      Serbijā: pieņemt likumu par policiju, lai nodrošinātu tā profesionalitāti un pārskatatbildību. Pārskatīt likumus par tiesu sistēmas uzbūvi (likums “Par tiesām”, likums “Par tiesnešiem”, likums “Par prokuroriem”, likums par “Tiesu Augsto padomi”) un krimināllikumus (Kriminālprocesa kodekss, Kriminālkodekss un likums “Par kriminālsodu izpildi”), kā paredzēts Protokolā par sadarbību ar Eiropas Padomi.
      Melnkalnē: pieņemt likumu “Par policiju” un likumu “Par valsts aizsardzību”, lai nodrošinātu profesionalitāti un pārskatatbildību.

         Robežu pārvaldība: izstrādāt valsts mēroga robežu pārvaldības pieeju un mehānismus un nodrošināt to konsekventu īstenošanu republiku līmenī saskaņā ar Saprašanās memorandu. Kā turpinājumu 2003. gada maija Ohridas reģionālajai konferencei par robežu drošību un vadību sākt to īstermiņa pasākumu īstenošanu, kurus pieņēmusi valdība un ar kuriem 2003. gada 28. novembra ES-Rietumbalkānu foruma laikā iepazīstināja ministrus, kas ir atbildīgi par sadarbību tieslietās un iekšlietās.
      Serbijā: veikt papildu pasākumus, lai īstenotu paraugpraksi attiecībā uz robežpoliciju saskaņā ar ES standartiem; saskaņā ar valsts līmeņa iestādēm sākt robežu kontroles demilitarizāciju.
      Melnkalnē: stiprināt robežu civilo kontroli (tajā skaitā arodmācības un iekārtas, kuras ir saderīgas ar Šengenas noteikumiem).

         Cīņa pret organizēto noziedzību, nelikumīgo tirdzniecību, narkotikām, naudas atmazgāšanu un terorismu: stiprināt starpaģentūru sadarbību republikā un formalizēt sadarbību starp republikām. Attīstīt spējas konfiscēt aktīvus. Stiprināt krimināldarbības izlūkošanu. Sākt to īpašo rīcību sekmējošo pasākumu īstenošanu, par kuriem vienojās tieslietu un iekšlietu jautājumu ministru sanāksmē 2003. gada novembrī. Veikt pasākumus, kas vajadzīgi, lai sagatavotos nolīgumu noslēgšanai ar Eiropolu. Palielināt spējas cīnīties pret narkotiku tirdzniecību un izveidot valsts stratēģiju narkotiku apkarošanas jomā atbilstīgi ES Narkotiku stratēģijai un tās rīcības plānam narkotiku apkarošanai. Stiprināt cīņu pret cilvēku tirdzniecību, attiecīgi palīdzot un aizsargājot cietušos. Jo īpaši Melnkalnē: īstenot likumu par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas apkarošanu, jo īpaši izveidojot finanšu noziegumu izmeklēšanas vienību.
      Veidot ciešāku starptautisku sadarbību un īstenot attiecīgo starptautisko konvenciju noteikumus terorisma apkarošanas jomā; uzlabot sadarbību un informācijas apmaiņu starp policiju un izlūkdienestiem valstī un ar minētajiem dienestiem citās valstīs. Novērst terorisma aktu finansēšanu un sagatavošanu.

         Vīzas, patvērums un migrācija: saskaņā ar Konstitucionālo hartu izstrādāt vienotu pieeju vīzu, patvēruma un migrācijas jautājumiem valsts līmenī, jo īpaši pilnībā saskaņojot vīzu režīmus, kā tās piemēro republikās, pieņemot Patvēruma likumu un turpinot atpakaļuzņemšanas nolīgumu slēgšanu un īstenošanu. Ieviest mehānismus, lai uzraudzītu to patvēruma, migrācijas un vīzu politiku īstenošanu, kurus izstrādā valsts līmenī, bet īsteno republiku līmenī. Jo īpaši nodrošināt abu republiku pilnu līdzdalību koordinācijas mehānismos attiecīgo valsts līmeņa politiku pieņemšanai un īstenošanai.
      VIDĒJĀ TERMIŅA PRIORITĀTES
      Politiskais stāvoklis
      Demokrātija un tiesiskums

         Turpināt bruņoto spēku pārstrukturēšanu, tostarp atbilstīgu militāro pārkvalificēšanos un štata vietu samazināšanu (ņemot vērā šā procesa sociālo iespaidu).
      Turpināt valsts pārvaldes reformu:
      Turpināt ar Eiropas integrāciju saistītu struktūru veidošanu, jo īpaši stiprinot Eiropas integrācijas birojus un izveidojot efektīvus sadarbības mehānismus, kā arī Eiropas integrācijas vienības attiecīgajās nozaru ministrijās valsts un republiku līmenī.
      Valsts līmenī: nodrošināt attiecīgas administratīvas spējas, lai attiecīgi izpildītu valsts līmeņa kompetences, un nodrošināt valsts pārvaldes reformas, tostarp vajadzīgās tiesiskās bāzes, izstrādāšanu un īstenošanu.
      Serbijā: pieņemt likumu “Par civildienestu” un likumu “Par valsts pārvaldi”. Īstenot pasākumus civildienesta cilvēkresursu attīstībai. Uzlabot valsts pārvaldes spējas (politiku veidošanā un starpministriju koordinēšanā) valdības un vietējo pašvaldību līmenī, jo īpaši izveidojot centralizētu algu izmaksas sistēmu. Uzlabot ekonomikas politikas veidošanu, piem., sniedzot pastāvīgu atbalstu statistikas dienestiem to stiprināšanai un izveidojot vidējā termiņa ekonomikas plānošanas vienību.
      Melnkalnē: īstenot likumu “Par civildienestu” un izveidot Cilvēkresursu vadības aģentūru (kam jākļūst par pašfinansējošu iestādi). Izstrādāt kvalifikācijas celšanas un darbaspēka vervēšanas politiku. Uzlabot ekonomikas politikas veidošanu, piem., pastāvīgi atbalstot statistikas dienestus, lai tos stiprinātu, un izveidojot vidējā termiņa ekonomikas plānošanas vienību.
      Parlaments:
      Serbijā: izstrādāt un īstenot reformu stratēģiju, lai parlaments varētu uzlabot tā darbības standartus un palielināt savus resursus līdz līmenim, kas tam ļautu darboties kā efektīva iestāde.
      Veicināt vietējo pašvaldību darbību:
      Serbijā: pieņemt un īstenot decentralizācijas reformu un nodrošināt, ka vietējām pašvaldībām ir pietiekamas spējas risināt administratīvus un finanšu jautājumus un nodarboties ar turpmākām reģionālām programmām.
      Melnkalnē: īstenot tiesību aktus par vietējām pašvaldībām, jo īpaši izveidojot izlīdzināšanas fondu.
      Turpināt tiesu reformu:
      Serbijā: nodrošināt pilnas juridiskas un praktiskas garantijas tiesu neatkarībai un efektivitātei, ieskaitot esošās iecelšanas procedūras reformu: īstenot tiesību aktus par obligātu kvalifikācijas celšanu un nodrošināt Juridisko mācību centra finansiālo ilgtspēju; izveidot informācijas tehnoloģiju tīklu visu līmeņu prokuroriem; nodrošināt tiesu lēmumu izpildi. Attīstīt spējas valstī tiesāt par kara noziegumiem pilnā saskaņā ar valsts starptautiskām saistībām attiecībā uz sadarbību ar Starptautisko Kriminālo tribunālu bijušajai Dienvidslāvijai. Izveidot administratīvās tiesas un apelācijas tiesas.
      Melnkalnē: nodrošināt tiesnešu obligātas apmācības kvalifikācijas celšanai, pārskatot tiesību aktus par tiesām un veicinot Juridisko mācību centra finansiālo ilgtspēju. Īstenot tiesu personāla informācijas tehnoloģiju stratēģiju.
      Cietumu apstākļi:
      Serbijā: uzlabot apstākļus cietumos saskaņā ar Eiropas Padomes standartiem, jo īpaši attiecībā uz sabiedriski neaizsargātām grupām, kā, piemēram, mazgadīgajiem likumpārkāpējiem; nodrošināt papildu mācības brīvības atņemšanas iestāžu personālam un uzlabot šo iestāžu iekārtas.
      Melnkalnē: nodrošināt papildu mācības brīvības atņemšanas iestāžu personālam un uzlabot šo iestāžu iekārtas.
      Cīņa pret korupciju un organizēto noziedzību:
      Abās republikās: pieņemt un īstenot visaptverošu korupcijas apkarošanas stratēģiju, tostarp nodrošināt pretkorupcijas aktu pieņemšanu un īstenošanu. Nodrošināt, ka pilnībā tiek ievērota ANO Konvencija par korupcijas apkarošanu. Sekmēt ES dalībvalstu norīkoto sadarbības koordinatoru iesaistīšanu to atbilstīgo valsts pārvaldes iestāžu darbā, kuras saistītas ar cīņu pret organizēto noziedzību. Reizi sešos mēnešos sniegt ES ziņojumu par faktiskajiem sasniegumiem, tiesas ceļā vēršoties pret darbībām, kas saistītas ar organizēto noziedzību, kā paredzēts Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijā par transnacionālo organizēto noziedzību, kas pazīstama kā Palermo Konvencija.
      Cilvēktiesības un minoritāšu aizsardzība

         Eiropas Padomes uzliktās saistības. Ieviest vajadzīgos mehānismus visu Eiropas Padomes uzlikto saistību saskaņotas un konsekventas īstenošanas uzraudzībai, kā paredzēts pievienošanās saistībās.

         Vienlīdzība: pieņemt/īstenot likumus diskriminācijas novēršanai.
      Vārda brīvība:
      Serbijā: pārveidot Serbijas radio un televīziju par valsts apraides sabiedrību. Atbalstīt plašsaziņas līdzekļu attīstību saskaņā ar ES standartiem. Veicināt žurnālistu un plašsaziņas līdzekļu sektorā darbojošos uzņēmēju profesionalitāti.
      Melnkalnē: turpināt Melnkalnes radio un televīzijas pārveidošanu par valsts apraides sabiedrību; atbalstīt plašsaziņas līdzekļu attīstību saskaņā ar ES standartiem. Veicināt žurnālistu un plašsaziņas līdzekļu sektorā darbojošos uzņēmēju profesionalitāti.

         Bēgļi, pārvietotās personas un minoritātes: abās republikās: nodrošināt cilvēktiesību pilnu ievērošanu, tostarp piekļuvi medicīnas pakalpojumiem, un nodrošināt vieglu piekļuvi personiskiem dokumentiem; nodrošināt tiesības uz īstu izvēli starp ilgtspējīgu atgriešanos un integrāciju: veicināt to personu integrāciju, kuras izvēlas neatgriezties. Serbijā: pieņemt jaunus tiesību aktus par bēgļiem; turpināt valsts stratēģijas īstenošanu.
      Reģionālā un starptautiskā sadarbība

         Veicināt reģionālo sadarbību. Turpināt reģionālās tirdzniecības liberalizāciju, ņemot par pamatu spēkā esošos brīvās tirdzniecības nolīgumus. Attiecībā uz Atēnu procesu par reģionālo enerģētikas tirgu dienvidaustrumu Eiropā sagatavot Serbiju un Melnkalni integrēta reģionāla enerģētikas tirgus izveidei 2005. gadā. Turpināt īstenot Saprašanās memorandu dienvidaustrumu Eiropas reģionālā transporta pamattīkla attīstībai.
      Ekonomiskais stāvoklis
      Tirgus ekonomika un strukturālās reformas

         Turpināt ilgtspējīgu makroekonomiskās politiku īstenošanu: turpināt fiskālo pielāgošanu un konsolidāciju, lai samazinātu relatīvi lielo fiskālās un jo īpaši ārējās tirdzniecības nelīdzsvarotību. Ņemt vērā strukturālo reformu neizbēgamās izmaksas un procentu maksājumu apjoma palielināšanos un skaidri noteikt valsts līdzekļu tēriņu kā prioritāti īstermiņa un vidējā termiņa budžetā; jo īpaši samazināt subsīdijas, pārskaitījumus un civildienesta algu izmaksas. Pastāvīgi samazināt vispārējo valsts izdevumu proporciju iekšzemes kopproduktā un papildināt apdomīgu monetāro politiku ar uzmanīgu valūtas maiņas kursa politiku. Serbijā: pārveidot veselības aizsardzības sistēmu, jo īpaši veselības apdrošināšanas fondu, lai nodrošinātu tās finansiālo ilgtspēju un uzlabotu veselības aizsardzību un iedzīvotāju veselību.

         Pabeigt privatizāciju un finanšu (banku) pārstrukturēšanu.

         Izveidot uzņēmējdarbības vidi, kas ir labvēlīga privātā sektora attīstībai un nodarbinātībai un kas ietver konkurētspējīgus tirgus, vienlīdzīgus uzņēmējdarbības apstākļus un piekļuvi finansējumam, ko veicina finanšu sektora attīstība.

         Attīstīt stabilu un funkcionējošu zemes/nekustamā īpašuma tirgu. Pieņemt un īstenot tiesību aktus par kadastru. Sākt zemes reformu un lielo saimniecību pārstrukturēšanu un privatizāciju.
      Valsts finanšu pārvaldība

         Uzlabot budžeta sagatavošanas procesu un finanšu pārvaldību: veicināt ar budžeta sagatavošanu un izpildi saistītu spēju attīstīšanu, lai varētu noteikt prioritātes. Uzlabot finanšu pārvaldību kā centrālās valdības, tā arī vietējo pašvaldību līmenī. Pieņemt likumu “Par Augstāko revīzijas iestādi”.
      Izveidot efektīvas procedūras iespējamas krāpšanas un citu pārkāpumu gadījumu atklāšanai, izskatīšanai un turpmākai kontrolei, kuri skar iekšzemes un starptautiskas izcelsmes naudas līdzekļus.
      Turpināt spēkā esošo fiskālo tiesību aktu un administratīvo procedūru pārskatīšanu, lai nodrošinātu efektīvu un nediskriminējošu nodokļu tiesību aktu piemērošanu. Turpināt nodokļu pārvalžu administratīvo spēju stiprināšanu.
      ES standarti
      Iekšējais tirgus un tirdzniecība

         Pilnībā izveidot vienotu ārējās tirdzniecības režīmu saskaņā ar iekšējā tirgus/tirdzniecības rīcības plānu. Piemērot kopējos tarifus, ievedmuitas un maksājumus visiem ražojumiem pēc paredzēto pārejas periodu beigām.
      Nodrošināt muitas reformas plāna pilnīgu īstenošanu, lai nodrošinātu augsta līmeņa administratīvas spējas.
      Sektorpolitikas
      Rūpniecība un mazie un vidējie uzņēmumi:
      Serbijā: īstenot Mazo uzņēmumu Eiropas hartu. Racionalizēt Tirdzniecības kameras sarežģīto organizāciju. Izveidot sistēmu, lai veicinātu NVO mikrokredīta piešķiršanas spējas.
      Melnkalnē: īstenot Mazo uzņēmumu Eiropas hartu. Izveidot valsts garantiju fondu. Turpināt attīstīt dialogu starp valdību un privāto sektoru, tostarp ar Mazo un vidējo uzņēmumu aģentūras starpniecību, izveidojot oficiālu forumu konsultācijām un uzņēmējdarbības atbalstu.
      Telekomunikācijas:
      Transponēt un īstenot jauno ES programmu elektronisko komunikāciju jomā.
      Lauksaimniecība:
      Serbijā: turpināt attīstīt administratīvās spējas politiku izstrādāšanai un īstenošanai. Izstrādāt un sākt īstenot lauku attīstības politiku. Turpināt stiprināt veterināros, sanitāros, fitosanitāros un pārtikas drošības tiesību aktus un kontroli, tostarp izveidojot vīna pārbaudes laboratorijas. Uzlabot atkritumu apsaimniekošanu un samazināt lauksaimniecības radīto piesārņojumu.
      Melnkalnē: pieņemt vispārēju stratēģiju, kas ietver lauksaimniecību, lauku attīstību, zivsaimniecību un fitoveterināros jautājumus. Palielināt spēju attīstīšanu Lauksaimniecības ministrijā. Pieņemt likumu “Par fitosanitāriem jautājumiem”.
      Transports:
      Serbijā: pieņemt un īstenot transporta politikas stratēģiju (kas attiecas uz autotransportu, dzelzceļu, aviāciju un ūdensceļiem). Veicināt spēju attīstību, tostarp lielu investīciju projektu sagatavošanu. Piešķirt pietiekamus līdzekļus transporta infrastruktūras un iestāžu uzturēšanai.
      Melnkalnē: piešķirt pietiekamus līdzekļus transporta infrastruktūras un iestāžu uzturēšanai.
      Enerģētika:
      Abās republikās: pieņemt enerģētikas nozares tiesību aktus, tostarp ilgtermiņa stratēģiju vides jomā ilgtspējīgai enerģētikas politikai.
      Serbijā: nodrošināt valsts energouzņēmuma sadalīšanu, lai gatavotos pārstrukturēšanai un privatizācijai. Izveidot vajadzīgās institucionālās struktūras: pārvades sistēmas operatoru, tirgus operatoru un enerģētikas regulatīvo aģentūru. Tālāk virzīt reģionālā enerģētikas tirgus izveidi (tostarp sagatavojot priekšizpētes ziņojumus par savstarpēju savienojamību).
      Melnkalnē: stiprināt enerģētikas regulatīvo iestādi. Pabeigt enerģijas iekšējā tirgus pārstrukturēšanu un liberalizāciju. Privatizēt un/vai atļaut valsts un privātā sektora partnerību attīstību enerģētikas sektorā.
      Vide:
      Abās republikās: pieņemt un īstenot tiesību aktus par ietekmes uz vidi novērtējumiem saskaņā ar ES acquis.
      Serbijā: pieņemt un sākt īstenot stratēģiju par gaisa piesārņošanu (jo īpaši no spēkstacijām), ūdens piesārņošanu (ar notekūdeņiem) un zemes piesārņošanu (ar cietiem atkritumiem); stiprināt administratīvās spējas, jo īpaši attiecībā uz plānošanu, atļauju piešķiršanu, inspekcijām, monitoringu, kā arī projektu vadību. Izstrādāt daudzgadu plānu investīciju finansēšanai, balstoties uz izmaksu aprēķiniem un reālistiskiem valsts un privāto finansējumu avotiem.
      Melnkalnē: izstrādāt vispārēju vides stratēģiju (attiecībā uz notekūdeņiem, cietiem atkritumiem un gaisu), lai pieņemtu vides aizsardzības pamatlikumus, kas ir saskaņoti ar ES acquis, un izveidot Vides aizsardzības aģentūru.
      Sadarbība tieslietās un iekšlietās

         Turpināt policijas pārstrukturēšanu: nodrošināt pārskatatbildību; pārveidot policijas darbinieku izglītošanu; nodrošināt sadarbību starp tiesībaizsardzības aģentūrām.
      Robežu vadība:
      Abās republikās: ņemot par pamatu valsts līmeņa politiku, attīstīt tehnisko infrastruktūru un cilvēkresursu spējas īstenot integrētas robežu vadības politiku, tostarp stiprinot robežpolicijas dienestu un muitas dienestu. Uzlabot dažāda veida robežu šķērsošanas veicināšanu jaunajos robežkontroles punktos.
      Cīņa pret organizēto noziedzību, nelikumīgo tirdzniecību, narkotikām un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu:
      Abās republikās: izveidot efektīvu liecinieku aizsardzības sistēmu, kas ietver ne tikai republikas, bet arī reģionālā līmeņa elementus. Pastiprināt cīņu pret ekonomiskajiem un finanšu noziegumiem (tostarp nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un naudas viltošanu).
      Serbijā: stiprināt spēju attīstīšanu Iekšlietu ministrijā (jo īpaši ar organizētās noziedzības apkarošanas direktorāta izveidi). Izstrādāt procedūras un attīstīt aģentūru savstarpējās informācijas apmaiņas spējas. Izveidot efektīvu liecinieku aizsardzības sistēmu, kas ietver ne tikai republikas, bet arī reģionālā līmeņa elementus. Stiprināt Finanšu ministrijas Finanšu noziegumu izmeklēšanas vienību.
      Melnkalnē: palielināt administratīvās un juridiskās spējas īstenot jauno Kriminālkodeksu attiecībā uz organizēto noziedzību. Stiprināt Organizētās noziedzības apkarošanas vienību Iekšlietu ministrijā un nodrošināt visu izpildes iestāžu koordināciju.
      KOSOVA,
      KĀ NOTEIKTS APVIENOTO NĀCIJU ORGANIZĀCIJAS DROŠĪBAS PADOMES REZOLŪCIJĀ NR. 1244
      ĪSTERMIŅA PRIORITĀTES
      Vispārējā prioritāte

                  —

                     Lai nodrošinātu stabilu nākotni drošai, demokrātiskai un daudznacionālai Kosovai, jāpanāk būtisks progress 2003. gada decembrī ANO Ģenerālsekretāra Īpašajam pārstāvim un Pagaidu pašpārvaldes iestādēm iesniegto un ANO Drošības padomes apstiprināto “Standartu Kosovai” sasniegšanā. Jo īpaši jāveic konkrētās darbības, kas izklāstītas “Standarti Kosovai” īstenošanas plānā un kas aptver:

                              —

                              demokrātisko iestāžu darbību,

                              —

                              tiesiskumu,

                              —

                              pārvietošanās brīvību,

                              —

                              ilgtspējīgas atgriešanās un kopienu un to locekļu tiesības,

                              —

                              ekonomiku,

                              —

                              īpašumtiesības,

                              —

                              dialogu ar Belgradu,

                              —

                              Kosovas Aizsardzības korpusu.

            Papildus minētajai vispārējai prioritātei, jāīsteno arī šādas papildu prioritātes:
      Politiskais stāvoklis
      Demokrātija un tiesiskums

                  —

                     Pagaidu pašpārvaldes iestādēm (PPPI) jāveic visas vajadzīgās darbības, kā to prasa Pagaidu pārvalde Kosovā, lai pārvarētu 2004. gada marta notikumu sekas un novērstu to cēloņus. Nekavējoties īstenojamām prioritātēm ir jāietver viennozīmīgs nosodījums attiecībā uz vardarbību pret minoritāšu kopienām, visu kopienu drošības garantēšana, pārvietoto personu atgriešanās veicināšana, bojāto īpašumu, tostarp vēsturisko un reliģisko objektu, atjaunošana un būvēšana no jauna, kā arī pilnīga sadarbošanās ar UNMIK/KFOR, lai nodrošinātu vainīgo personu stāšanos tiesas priekšā.
                  PPPI jāparāda sava pilnīga un beznosacījumu apņemšanās veidot multietnisku Kosovu, jo īpaši attiecībā uz mazākumkopienu locekļu tiesību aizsardzību un veicināšanu, vienlīdzīgu drošību, pārvietošanās brīvību un visu Kosovas iedzīvotāju ilgtspējīgiem ienākumiem.

                  —

                     Saderība ar ES noteikumiem: Kosovas valdības politikas veidošanā attīstīt orientāciju uz ES, Ministru prezidenta birojā izveidojot mehānismu, ar ko efektīvi pārbaudīt valdības politiku un likumprojektu atbilstību ES noteikumiem, ministru līmenī un Kosovas Asamblejā attīstot spējas nodrošināt politiku saderību ar šīm normām.

                  —

                     Cīņa pret korupciju un organizēto noziedzību: uzlabot sadarbību starp UNMIK un PPPI, lai efektīvi īstenotu “nulles tolerances” korupcijas apkarošanas politiku, jo īpaši sniedzot visu vajadzīgo atbalstu OLAF un OIOS (ANO Iekšējās revīzijas dienesta) veiktajām izmeklēšanām.

            Reģionālā un starptautiskā sadarbība

                  —

                     Nodrošināt pilnīgu sadarbību ar ICTY.

                  —

                     Veicināt reģionālo sadarbību. Saskaņā ar ANO Drošības padomes Rezolūciju Nr. 1244 turpināt iekļauties ar brīvās tirdzniecības nolīgumiem izveidotajā reģionālajā sistēmā, ievērojot Stabilitātes pakta Saprašanās memorandu par tirdzniecības liberalizāciju un veicināšanu dienvidaustrumu Eiropā. Sākt īstenot Saprašanās memorandu dienvidaustrumu Eiropas reģionālā transporta pamattīkla attīstībai un jo īpaši veikt pasākumus, lai izveidotu sadarbības mehānismus, t.i., koordinācijas komiteju un Dienvidaustrumu Eiropas Transporta novērotājiestādi (SEETO). Progresēt to prasību izpildē, kas noteiktas 2002. un 2003. gada Atēnu procesa memorandos par reģionālo enerģētikas tirgu dienvidaustrumu Eiropā.

            Ekonomiskais stāvoklis
      Tirgus ekonomika un strukturālās reformas

                  —

                  Noteikt Kosovas makroekonomiskās prioritātes ciešā sadarbībā ar SVF.

                  —

                  Atdzīvināt privatizāciju, lai atbalstītu ekonomikas attīstību un piesaistītu ārējas investīcijas, kā arī šim nolūkam izstrādāt pilnīgu stratēģiju.

            Valsts finanšu pārvaldība

                  —

                  Izveidot tehniskā atbalsta sistēmas un procedūras, lai nodrošinātu pārredzamību, efektivitāti un labāku valsts izdevumu kontroli.

                  —

                  Izveidot efektīvas procedūras iespējamas krāpšanas un citu pārkāpumu gadījumu atklāšanai, izskatīšanai un turpmākai kontrolei, kuri skar iekšzemes un starptautiskas izcelsmes naudas līdzekļus.

            ES standarti
      Iekšējais tirgus un tirdzniecība

                  —

                  Turpināt likumdošanas un politikas programmas izveidi, kas ietver tirdzniecības un ar tirdzniecību saistītas politikas, nodrošinot šo politiku saderību ar ES un PTO prasībām. Pilnībā īstenot jauno Muitas kodeksu. Pieņemt Vietējās tirdzniecības likumu un Likumu par tirdzniecības inspekciju.

            Sektorpolitikas
      —   Vide:
      Sagatavot visaptverošu vides rīcības plānu, jo īpaši attiecībā uz veselības aizsardzības jautājumiem, lai saskaņotu attiecīgos tiesību aktus ar ES acquis.
      Pieņemt un īstenot tiesību aktus par ietekmes uz vidi novērtējumiem saskaņā ar ES acquis.
      —   Transports:
      Īstenot transporta politikas pamatprogrammu, kas ietver multimodālā transporta stratēģijas pakāpenisku izveidi.
      Pilnveidot Prištinas lidostas civilā apsaimniekotāja, lidostas personāla un iekārtu darbību, lai nodrošinātu attiecīgu drošības līmeni lidostā un tās pareizu un atbildīgu pārvaldību.
      —   Enerģētika:
      Izveidot efektīvas un darbspējīgas vadības struktūras enerģētikas sektorā, lai nodrošinātu Kosovas elektrības uzņēmuma dzīvotspēju un ilgtspēju, jo īpaši būtiski palielinot ieņēmumu iekasēšanu.
      Sadarbība tieslietās un iekšlietās

                  —

                  Īstenot jauno Kriminālkodeksu un Kriminālprocesa kodeksu.

            VIDĒJĀ TERMIŅA PRIORITĀTES
      Politiskais stāvoklis
      Demokrātija un tiesiskums

                  —

                     Uzlabot saderību ar ES noteikumiem: uzlabot visu Kosovas iestāžu spējas ieviest un efektīvi īstenot ar ES saderīgas politikas un tiesību aktus, jo īpaši stiprinot tās struktūras, kas risina ar Eiropas integrāciju saistītus jautājumus stabilizācijas un asociācijas procesa kontekstā.

                  —

                     Veicināt valsts pārvaldes reformu: īstenot valsts pārvaldes reformu, lai pilnveidotu valsts pārvaldi un izveidotu profesionālu un atbildīgu civildienestu, kas spēj piesaistīt un paturēt kvalificētu personālu. Uzlabot vietējo pārvalžu spējas sniegt pakalpojumus saviem iedzīvotājiem taisnīgi un efektīvi.

                  —

                     Pastiprināt tiesu reformu: stiprināt tiesu un tiesībaizsardzības aģentūras, jo īpaši uzlabojot infrastruktūru, iekārtas un kvalifikācijas celšanu. Pārveidot Kosovas Tieslietu institūtu dzīvotspējīgā iestādē, kas nākotnē būs atbildīga par apmācībām tieslietās. Nodrošināt visaptverošas juridiskās palīdzības sistēmas dzīvotspēju Kosovā. Uzlabot brīvības atņemšanas iestāžu sistēmu, īpašu uzmanību pievēršot pārvaldībai, arodmācības un reintegrācijas programmām.

                  —

                     Cīņa pret korupciju: saskaņā ar Eiropas Padomes standartiem īstenot visaptverošu korupcijas apkarošanas stratēģiju, ko veido profilakses pasākumi un efektīva izmeklēšana un kriminālvajāšana, jo īpaši stiprinot spējas vietējā līmenī.

            Cilvēktiesības un minoritāšu aizsardzība

                  —

                     Ombuds: nodrošināt ombuda institūcijas dzīvotspēju un tās pastāvīgu neatkarību Kosovā.

                  —

                     Turpināt vārda brīvības attīstību: nodrošināt valsts apraides sabiedrības ilgtspējīgu pastāvēšanu un tās spēju veikt valsts apraides sabiedrības lomu visām kopienām.

                  —

                     Uzlabot minoritāšu aizsardzību: nodrošināt minoritāšu kopienu dzīvotspēju un to līdzdalību bez diskriminācijas Kosovas sabiedrībā, jo īpaši veidojot vajadzīgās struktūras, lai nodrošinātu komunālo pakalpojumu un universālo pakalpojumu taisnīgu piegādi.

            Ekonomiskais stāvoklis
      Tirgus ekonomika un strukturālās reformas

                  —

                  Nodrošināt aizņēmumu un parādu pārvaldības spējas pastāvēšanu.

                  —

                  Izveidot garantijas mehānismus pret politiskiem riskiem, lai piesaistītu ārvalstu investīcijas.

                  —

                  Turpināt komunālo pakalpojumu regulatīvās struktūras izveidi, kas attiecas uz ES un starptautisko standartu ievērošanu, jo īpaši pieņemot un īstenojot subsidiārus tiesību aktus, procedūras un pamatnorādes. Stiprināt regulatīvo iestāžu administratīvās spējas. Nodrošināt, ka regulatīvajām iestādēm ir piemērots vietējais personāls, attīstīt tā profesionālās iemaņas un to apgādāt ar tehniskām iekārtām, kas ļautu tam veikt savas funkcijas.

                  —

                  Attīstīt banku sektora spējas dot ilgtermiņa finansējumu.

                  —

                  Izstrādāt sociālo politiku nodarbinātības un sociālās kohēzijas veicināšanai, lai mazinātu nabadzību un sociālo atstumtību, uzlabotu sociālos standartus un izveidotu efektīvas sociālās aizsardzības sistēmas.

                  —

                  Pielikt lielākas pūles, lai nodrošinātu statistikas sistēmas saderību ar ES standartiem.

            Valsts finanšu pārvaldība

                  —

                  Attīstīt Nodokļu pārvaldes spējas iekasēt vairāk tādu ieņēmumu, kas nav muitas ieņēmumi (tiešie un netiešie nodokļi), pakāpeniski attīstot nodokļu sistēmu, kas balstās uz ES standartiem. Sākt spēkā esošo nodokļu tiesību aktu pārskatīšanu un izstrādāt un īstenot reālistisku rīcības plānu, lai pakāpeniski stiprinātu nodokļu administrācijas administratīvās spējas.

                  —

                  Nodrošināt budžeta cikla dzīvotspēju, jo īpaši attīstot budžeta sagatavošanas un izpildes spējas. Nodrošināt Kosovas Asamblejas spējas efektīvi piedalīties valsts finanšu apsaimniekošanā. Nodrošināt vienmērīgu līdzekļu tērēšanu visa finanšu gada sākumā un neiztērēto līdzekļu izmantojamību nākamajā finanšu gadā atbilstīgi “pārejošā atlikuma” principam.

            ES standarti
      Iekšējais tirgus un tirdzniecība

                  —

                  Turpināt Kosovas tiesību aktu pakāpenisku saskaņošanu ar visiem ES uzņēmumu tiesību acquis aspektiem.

            Sektorpolitikas
      —   Lauksaimniecība:
      Izveidot regulatīvo struktūru un attiecīgus mehānismus, lai nodrošinātu pārtikas drošību un uzlabotu fitosanitāro kontroli saskaņā ar attiecīgiem ES standartiem, kā arī lai veicinātu Kosovas eksporta iespējas. Izveidot politiku un regulatīvo struktūru dzīvotspējīgas zemes reformas atbalstam. Atbalstīt lauksaimniecības zemes aizsardzību pret pilsētu neplānotu attīstību.
      —   Vide:
      Pieņemt un īstenot vides rīcības plānu tiesību aktu saskaņošanai ar ES acquis.
      —   Transports:
      Īstenot vispārējo transporta politiku, kas ietver multimodālā transporta stratēģijas pakāpenisku izveidi.
      —   Enerģētika:
      Izveidot vispārēju politiku valsts un privātā sektora partnerībām un jaukta tipa investīcijām enerģētikas sektorā.
      Sadarbība tieslietās un iekšlietās

                  —

                  Stiprināt sadarbību starp robežjoslu vadības aģentūrām un stiprināt spējas īstenot veterināros, sanitāros un fitosanitāros standartus integrētas robežu vadības sistēmā.

         (1)  OV L 306, 7.12.2000., 1. lpp. Grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2415/2001 (OV L 327, 12.12.2001., 3. lpp.).

         (2)  Neietverot Kosovu, kā noteikts Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes 1999. gada 10. jūnija Rezolūcijā Nr. 1244.


title: 2010/237/: Komisijas Lēmums ( 2010. gada 27. aprīlis ), ar kuru groza Lēmumu 2009/379/EK, ar ko nosaka summas, kuras saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1782/2003, (EK) Nr. 378/2007, (EK) Nr. 479/2008 un (EK) Nr. 73/2009 piešķir ELFLA, un summas ELGF izmaksu finansēšanai

text:
               28.4.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 106/16

         KOMISIJAS LĒMUMS
   (2010. gada 27. aprīlis),
   ar kuru groza Lēmumu 2009/379/EK, ar ko nosaka summas, kuras saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1782/2003, (EK) Nr. 378/2007, (EK) Nr. 479/2008 un (EK) Nr. 73/2009 piešķir ELFLA, un summas ELGF izmaksu finansēšanai
   (2010/237/ES)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2005. gada 21. jūnija Regulu (EK) Nr. 1290/2005 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu (1) un jo īpaši tās 12. panta 2. un 3. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Komisijas Lēmums 2009/379/EK (2) nosaka summas, kas atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 1782/2003 (3) 10. panta 2. punktam un 143.d pantam, Padomes Regulas (EK) Nr. 378/2007 (4) 4. panta 1. punktam, Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 (5) 190.a pantam un Padomes Regulas (EK) Nr. 73/2009 (6) 9. panta 1. punktam, 10. panta 3. punktam, 134. un 135. pantam tiek piešķirtas Eiropas Lauksaimniecības fondam lauku attīstībai (ELFLA), kā arī summas, kas piešķirtas Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda (ELGF) izmaksām.

               (2)

               Komisijas 2009. gada 22. oktobra Lēmums 2009/780/EK, ar ko nosaka brīvprātīgās modulācijas piemērošanas rezultātā iegūtās neto summas Portugālē 2010., 2011. un 2012. kalendārajam gadam (7), ir atcelts ar Komisijas Lēmumu 2010/235/ES (8), lai ņemtu vērā Portugāles pieņemto lēmumu nepiemērot brīvprātīgo modulāciju.

               (3)

               Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu 2009/1005/ES (9) attiecībā uz Eiropas ekonomikas atveseļošanas plāna finansēšanu ir samazināta ELGF izmaksu finansēšanai piešķirtā neto summa atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1290/2005 12. panta 1. punktam.

               (4)

               Tāpēc Lēmums 2009/379/EK būtu attiecīgi jāgroza,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   Vienīgais pants
   Lēmuma 2009/379/EK pielikumu groza saskaņā ar šā lēmuma pielikumu.

      Briselē, 2010. gada 27. aprīlī

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         José Manuel BARROSO

      (1)  OV L 209, 11.8.2005., 1. lpp.

      (2)  OV L 117, 12.5.2009., 10. lpp.

      (3)  OV L 270, 21.10.2003., 1. lpp.

      (4)  OV L 95, 5.4.2007., 1. lpp.

      (5)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (6)  OV L 30, 31.1.2009., 16. lpp.

      (7)  OV L 278, 23.10.2009., 59. lpp.

      (8)  Skatīt šā Oficiālā Vēstneša 12. lpp.

      (9)  OV L 347, 24.12.2009., 26. lpp.

      PIELIKUMS
      Lēmuma 2009/379/EK pielikumā ierakstus, kas attiecas uz 2010., 2011., 2012. un 2013. gadu, aizstāj ar šādiem ierakstiem:

                     (miljonos EUR)

                     Budžeta gads

                     Summas, kas piešķirtas ELFLA

                     Regulas (EK) Nr. 1290/2005 12. panta 1. punkts

                     Neto atlikums ELGF izmaksu finansēšanai

                     Regulas (EK) Nr. 1782/2003 10. panta 2. punkts

                     Regulas (EK) Nr. 1782/2003 143.d pants

                     Regulas (EK) Nr. 73/2009 9. panta 1. punkts

                     Regulas (EK) Nr. 73/2009 134. pants

                     Regulas (EK) Nr. 73/2009 135. pants

                     Regulas (EK) Nr. 73/2009 136. pants

                     Regulas (EK) Nr. 378/2007 4. panta 1. punkts

                     Regulas (EK) Nr. 1234/2007 190.a panta 2. punkts

                     “2010

                     1 867,1

                     22

                     397

                     82,11

                     501,821534

                     44 275,968466

                     2011

                     2 095,3

                     22

                     484

                     51,6

                     374,9

                     122,61

                     44 466,59

                     2012

                     2 355,3

                     22

                     484

                     51,6

                     347,3

                     122,61

                     44 710,19

                     2013

                     2 640,9

                     22

                     484

                     51,6

                     313,9

                     122,61

                     44 938,99”


title: 2012/298/ES: Padomes Lēmums ( 2012. gada 7. jūnijs ) par nostāju, kas Eiropas Savienībai jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības

text:
               12.6.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 151/3

         PADOMES LĒMUMS
   (2012. gada 7. jūnijs)
   par nostāju, kas Eiropas Savienībai jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības
   (2012/298/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 153. panta 2. punktu saistībā ar tā 218. panta 9. punktu,
   ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 2894/94 (1994. gada 28. novembris) par Eiropas Ekonomikas zonas līguma īstenošanas kārtību (1) un jo īpaši tā 1. panta 3. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu (2) (“EEZ līgums”) 31. protokolā ietverti īpaši nosacījumi un noteikumi par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības.

               (2)

               Ir lietderīgi paplašināt EEZ līguma Līgumslēdzēju pušu sadarbību, lai iekļautu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 940/2011/ES (2011. gada 14. septembris) par Eiropas gadu aktīvai novecošanai un paaudžu solidaritātei (2012. gads) (3).

               (3)

               Tādēļ EEZ Līguma 31. protokols būtu jāgroza, lai īstenotu šo paplašināto sadarbību no 2012. gada 1. janvāra.

               (4)

               Savienības nostājai EEZ Apvienotajā komitejā būtu jāpamatojas uz pievienoto lēmuma projektu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Nostāja, kas Eiropas Savienībai jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā par ierosināto grozījumu EEZ līguma 31. protokolā, pamatojas uz EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projektu, kas pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Luksemburgā, 2012. gada 7. jūnijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         M. BØDSKOV

      (1)  OV L 305, 30.11.1994., 6. lpp.

      (2)  OV L 1, 3.1.1994., 3. lpp.

      (3)  OV L 246, 23.9.2011., 5. lpp.

      PROJEKTS
      EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS Nr. …/2012
      (… gada …),
      ar ko groza EEZ līguma 31. protokolu par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības
      EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,
      ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, kurā grozījumi izdarīti ar Protokolu, ar ko pielāgo Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”), un jo īpaši tā 86. un 98. pantu,
      tā kā:

                  (1)

                  Ir lietderīgi paplašināt EEZ līguma Līgumslēdzēju pušu sadarbību, lai iekļautu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 940/2011/ES (2011. gada 14. septembris) par Eiropas gadu aktīvai novecošanai un paaudžu solidaritātei (2012. gads) (1).

                  (2)

                  Tādēļ EEZ līguma 31. protokols būtu jāgroza, lai īstenotu šo paplašināto sadarbību no 2012. gada 1. janvāra,

            IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
      1. pants
      EEZ līguma 31. protokola 5. pantu groza šādi:

                  1)

                  panta 5. punktu aizstāj ar šādu:
                  “5.   EBTA valstis piedalās Kopienas programmās un darbībās, kas minētas 8. punkta pirmajos divos ievilkumos, no 1996. gada 1. janvāra, programmā, kas minēta 8. punkta trešajā ievilkumā, no 2000. gada 1. janvāra, programmā, kas minēta 8. punkta ceturtajā ievilkumā, no 2001. gada 1. janvāra, programmās, kas minētas 8. punkta piektajā un sestajā ievilkumā, no 2002. gada 1. janvāra, programmās, kas minētas 8. punkta septītajā un astotajā ievilkumā, no 2004. gada 1. janvāra, programmās, kas minētas 8. punkta devītajā, desmitajā un vienpadsmitajā ievilkumā, no 2007. gada 1. janvāra, programmā, kas minēta 8. punkta divpadsmitajā ievilkumā, no 2009. gada 1. janvāra un programmā, kas minēta 8. punkta trīspadsmitajā ievilkumā, no 2012. gada 1. janvāra.”;

                  2)

                  panta 8. punktā pievieno šādu ievilkumu:

                              “—

                                 32011 D 0940: Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 940/2011/ES (2011. gada 14. septembris) par Eiropas gadu aktīvai novecošanai un paaudžu solidaritātei (2012. gads) (OV L 246, 23.9.2011., 5. lpp.).”

            2. pants
      Šis lēmums stājas spēkā …, ja EEZ Apvienotajai komitejai ir iesniegti visi paziņojumi saskaņā ar Līguma 103. panta 1. punktu (2).
      To piemēro no 2012. gada 1. janvāra.
      3. pants
      Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

         Briselē,

               EEZ Apvienotās komitejas vārdā –

               priekšsēdētājs

               EEZ Apvienotās komitejas sekretāri

         (1)  OV L 246, 23.9.2011., 5. lpp.

         (2)  [Konstitucionālās prasības nav norādītas.] [Konstitucionālās prasības ir norādītas.]


title: 2007/792/EK: Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju Lēmums ( 2007. gada 26. novembris ), ar kuru groza Lēmumu 2005/446/EK, ar ko nosaka termiņu saistību attiecināšanai uz 9. Eiropas Attīstības fonda (EAF) līdzekļiem

text:
               6.12.2007

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 320/31

      PADOMĒ SANĀKUŠO DALĪBVALSTU VALDĪBU PĀRSTĀVJU LĒMUMS

   (2007. gada 26. novembris),
   ar kuru groza Lēmumu 2005/446/EK, ar ko nosaka termiņu saistību attiecināšanai uz 9. Eiropas Attīstības fonda (EAF) līdzekļiem
   (2007/792/EK)
   EIROPAS KOPIENU DALĪBVALSTU VALDĪBU PĀRSTĀVJI, TIEKOTIES PADOMES SANĀKSMĒ,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas 2000. gada 23. jūnijā parakstīts Kotonū (1) un kas 2005. gada 25. jūnijā pārskatīts Luksemburgā (2) (turpmāk “ĀKK un EK Partnerattiecību nolīgums”),
   ņemot vērā Padomes Lēmumu 2001/822/EK (2001. gada 27. novembris) par aizjūras zemju un teritoriju asociāciju ar Eiropas Kopienu (3) (turpmāk “Lēmums par aizjūras asociāciju”) un jo īpaši tā 33.a pantu,
   ņemot vērā Iekšējo nolīgumu starp dalībvalstu valdību pārstāvjiem, tiekoties Padomes sanāksmē, par Kopienas atbalsta finansēšanu un administrēšanu saskaņā ar Finanšu protokolu pie Partnerattiecību nolīguma (4) (turpmāk “Iekšējais nolīgums par 9. EAF”), un jo īpaši tā 2. panta 4. punktu,
   ņemot vērā Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju Iekšējo nolīgumu par Kopienas palīdzības finansēšanu saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu laikposmam no 2008. gada līdz 2013. gadam atbilstīgi ĀKK un EK Partnerattiecību nolīgumam un par finansiālās palīdzības piešķiršanu aizjūras zemēm un teritorijām, uz ko attiecas EK līguma ceturtā daļa (5) (turpmāk “Iekšējais nolīgums par 10. EAF”),
   tā kā:

               (1)

               Ar Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju 2005. gada 30. maija Lēmumu 2005/446/EK (6)2007. gada 31. decembris ir noteikts kā datums, pēc kura vairs nevar piešķirt Komisijas pārvaldītā 9. Eiropas Attīstības fonda (turpmāk “EAF”) līdzekļus, Eiropas Investīciju bankas (turpmāk “EIB”) pārvaldītās procentu subsīdijas un ieņēmumus no procentiem par šīm apropriācijām.

               (2)

               ĀKK un EK Partnerattiecību nolīguma Ib pielikuma (7) 4. punktā (daudzgadu finanšu shēma 2008.–2013. gadam) ir noteikts izņēmums attiecībā uz vispārējo noteikumu par pēc 2007. gada 31. decembra atceltiem atlikumiem un summām, ko piešķir sistēma, ar kuru garantē stabilizāciju no lauksaimniecības pamatproduktu eksporta gūtajiem ieņēmumiem (Stabex) saskaņā ar EAF, kas izveidoti pirms 9. EAF, kā arī pārējiem atlikumiem un atlīdzināmām summām, kas piešķirtas ieguldījumu mehānisma finansēšanai, izņemot saistītās procentu subsīdijas.

               (3)

               Tajā pašā punktā ir arī noteikts, ka summas vēl var piešķirt pēc 2007. gada 31. decembra, lai nodrošinātu ES pārvaldes darbību un segtu sākto projektu uzturēšanas izmaksas, līdz stājas spēkā 10. EAF.

               (4)

               Ir iespējams, ka 10. EAF stāsies spēkā pēc 2008. gada 1. janvāra.

               (5)

               Ir jāsaskaņo Lēmums 2005/446/EK un ĀKK un EK Partnerattiecību nolīguma Ib pielikuma 4. punkts.

               (6)

               Saistībā ar nepārvaramas varas apstākli to programmu un projektu novērtēšana, kurus finansē no 9. EAF finanšu piešķīrumiem pēc Komisijas 2007. gada 16. augusta Lēmuma Nr. C(2007) 3856 par līdzekļu pārdalīšanu pēc vidusposma pārskata, ir atlikta uz sešiem mēnešiem Francijas Klusā okeāna aizjūras zemēs un teritorijās (turpmāk “AZT”), kurām piemērojama EK līguma ceturtā daļa,

         IR NOLĒMUŠI ŠĀDI.
   Vienīgais pants
   Lēmuma 2005/446/EK 1. un 2. pantu aizstāj ar šādiem pantiem:

      “1. pants
      1.   Datums, pēc kura Komisijas pārvaldītos 9. EAF līdzekļus vairs nepiešķirs, ir 2007. gada 31. decembris, izņemot atceltos atlikumus un summas, ko piešķir sistēma, ar kuru garantē stabilizāciju no lauksaimniecības pamatproduktu eksporta gūtajiem ieņēmumiem (Stabex) saskaņā ar EAF, kas izveidoti pirms 9. EAF, un 9. EAF piešķīrumu atlikumus, kas paredzēti, lai finansētu Francijas Klusā okeāna reģiona AZT vienotajā programmdokumentā minētos pasākumus. Minēto datumu vajadzības gadījumā var pārskatīt.
      2.   Pēc 2007. gada 31. decembra atceltos atlikumus un summas, ko piešķir sistēma, ar kuru garantē stabilizāciju no lauksaimniecības pamatproduktu eksporta gūtajiem ieņēmumiem (Stabex) saskaņā ar EAF, kas izveidoti pirms 9. EAF, pārvieto uz 10. EAF un piešķir attiecīgo ĀKK valstu un AZT indikatīvajai programmai. Datums, pēc kura Komisijas pārvaldītos 9. EAF līdzekļus vairs nevarēs piešķirt, lai finansētu Francijas Klusā okeāna reģiona AZT vienotajā programmdokumentā minētos pasākumus, ir 2008. gada 30. jūnijs.
      3.   Ja 10. EAF stājas spēkā pēc 2007. gada 31. decembra, 9. EAF atlikumus vai atlikumus no iepriekšējiem EAF un minēto EAF projektu atceltās summas var piešķirt laikposmā no 2007. gada 31. decembra līdz brīdim, kad stājas spēkā 10. EAF; tādā gadījumā minētos atlikumus un summas izmanto tikai, lai nodrošinātu ES pārvaldes darbību un segtu sākto projektu uzturēšanas izmaksas, līdz stājas spēkā 10. EAF.
      4.   Ieņēmumus no procentiem par EAF apropriācijām izmanto, lai segtu izmaksas, kas ir saistītas ar 9. EAF resursu īstenošanu saskaņā ar Iekšējā nolīguma par 9. EAF 9. pantu, līdz stājas spēkā 10. EAF, bet pēc tam ieņēmumus rezervē atbalsta izdevumiem saistībā ar EAF, kā noteikts Iekšējā nolīguma par 10. EAF 6. pantā.
      2. pants
      1.   Datums, pēc kura vairs nevarēs piešķirt procentu likmju subsīdijas, ko pārvalda Eiropas Investīciju banka (EIB), lai nodrošinātu ieguldījumu mehānisma resursus, pamatojoties uz koncesijas noteikumiem, ir 2007. gada 31. decembris vai datums, kad stājas spēkā 10. EAF, atkarībā no tā, kurš no tiem ir vēlāks. Minēto datumu vajadzības gadījumā var pārskatīt.
      2.   Pārējos atlikumus un atlīdzināmās iemaksas, kas piešķirtas EIB pārvaldītā ieguldījumu mehānisma finansēšanai, izņemot saistītās procentu likmju subsīdijas, pārvieto uz 10. EAF, un tās paliek piešķirtas ieguldījumu mehānismam.”

      Briselē, 2007. gada 26. novembrī

            Dalībvalstu valdību vārdā —

            priekšsēdētājs

         J. SILVA

      (1)  OV L 317, 15.12.2000., 3. lpp.

      (2)  OV L 209, 11.8.2005., 27. lpp.

      (3)  OV L 314, 30.11.2001., 1. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2007/249/EK (OV L 109, 26.4.2007., 33. lpp.).

      (4)  OV L 317, 15.12.2000., 355. lpp.

      (5)  OV L 247, 9.9.2006., 32. lpp.

      (6)  OV L 156, 18.6.2005., 19. lpp.

      (7)  Ib pielikums, kas iekļauts ĀKK un EK Ministru padomes Lēmumā Nr. 1/2006 (OV L 247, 9.9.2006., 22. lpp.).


title: 2006/548/EK,Euratom: Komisijas Lēmums ( 2006. gada 2. augusts ), ar ko groza Lēmumu 2001/844/EK, EOTK,  Euratom

text:
               5.8.2006

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 215/38

      KOMISIJAS LĒMUMS

   (2006. gada 2. augusts),
   ar ko groza Lēmumu 2001/844/EK, EOTK, Euratom

   (2006/548/EK, Euratom)
   EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 218. panta 2. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 131. pantu,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, un jo īpaši tā 28. panta 1. punktu un 41. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar 2. panta 1. punktu Komisijas drošības noteikumos, kā izklāstīts Komisijas Lēmuma 2001/844/EK, EOTK, Euratom
                   (1) pielikumā, Komisijas loceklis, kas atbild par drošības jautājumiem, veic nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu to, ka ES klasificētās informācijas apstrādē Komisijā tiek ievēroti Komisijas drošības noteikumi un cita starpā tos ievēro arī ārpus Komisijas esošie līgumdarbinieki.

               (2)

               Komisijas drošības noteikumu 2. panta 2. punktā ir norādīts, ka dalībvalstīm, citām iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām, kas ir izveidotas atbilstoši Līgumiem vai pamatojoties uz tiem, ir atļauts saņemt ES klasificēto informāciju, ja tās nodrošina, ka ES klasificētās informācijas apstrādē to personāls un cita starpā arī ārpus Komisijas esošie līgumdarbinieki ievēro pilnībā atbilstošus noteikumus, kā arī to dienestos un telpās tiek ievēroti pilnībā atbilstoši noteikumi.

               (3)

               Komisijas drošības noteikumos pašlaik nav risināti jautājumi par to, kā piemērot to pamatprincipus un minimālos standartus gadījumos, kad Komisija, izmantojot līgumu vai subsīdiju līgumu, uztic ārējiem uzņēmumiem veikt uzdevumus, kas ietver, ietekmē un/vai satur ES klasificēto informāciju.

               (4)

               Tādēļ šajā sakarā ir nepieciešams iekļaut īpašus kopējus minimālos standartus Komisijas noteikumos par drošību un tiem pievienotajos drošības nosacījumos.

               (5)

               Minētie kopējie minimālie standarti jāievēro arī dalībvalstīm attiecībā uz pasākumiem, ko veic valsts noteiktajā kārtībā, ja tās, izmantojot līgumu vai subsīdiju līgumu, uztic Komisijas noteikumos par drošību 2. panta 2. punktā minētajiem ārējiem uzņēmumiem veikt uzdevumus, kas ietver, ietekmē un/vai satur ES klasificēto informāciju.

               (6)

               Minētie kopējie minimālie standarti ir jāpiemēro, neierobežojot citus attiecīgos aktus, jo īpaši Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Direktīvu 2004/18/EK par to, kā koordinēt būvdarbu valsts līgumu, piegādes valsts līgumu un pakalpojumu valsts līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūru (2), Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (3), un Komisijas Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 (4), ar ko paredz tās īstenošanas kārtību, un jo īpaši divpusējus un daudzpusējus nolīgumus, kas minēti Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Lēmuma 2001/844/EK, EOTK, Euratom pielikumā izklāstītos Komisijas drošības noteikumus groza šādi:

               1)

               lēmuma 2. panta 1. punktam pievieno šādu punktu:
               “Ja līgumā vai subsīdiju līgumā starp Komisiju un ārpus Komisijas esošu līgumdarbinieku vai subsīdijas saņēmēju ir paredzēta ES klasificētās informācijas apstrāde līgumdarbinieka vai saņēmēja telpās, minētā ārpus Komisijas esošā līgumslēdzēja vai saņēmēja veicamajiem pasākumiem, lai nodrošinātu 1. pantā minēto noteikumu ievērošanu, apstrādājot ES klasificēto informāciju, ir jābūt iekļautiem līgumā vai subsīdiju līgumā.”;

               2)

               drošības nosacījumus, kas izklāstīti Komisijas drošības noteikumu pielikumā, groza šādi:

                           a)

                           lēmuma I daļas 5.1. iedaļai pievieno šādu teikumu:
                           “Šādus minimālos standartus piemēro arī tajos gadījumos, kad Komisija, izmantojot līgumus vai subsīdiju līgumus, uztic rūpniecības vai cita veida uzņēmumiem uzdevumus, kas ietver, ietekmē un/vai satur ES klasificēto informāciju; šie kopējie minimālie standarti ir ietverti II daļas 27. iedaļā.”;

                           b)

                           lēmuma II daļā kā 27. iedaļu pievieno šā lēmuma pielikumā norādīto dokumentu;

                           c)

                           lēmuma 6. pielikumā pievieno šādus saīsinājumus:

                                       “DSA

                                       :

                                       atbildīgā drošības iestāde,

                                       FSC

                                       :

                                       objekta drošības pielaide,

                                       FSO

                                       :

                                       objekta drošības speciālists,

                                       PSC

                                       :

                                       personāla drošības pielaide,

                                       SAL

                                       :

                                       dokuments, kurā izklāstīti drošības aspekti,

                                       SCG

                                       :

                                       drošības klasifikācijas rokasgrāmata.”

         2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Brisele, 2006. gada 2. augustā

            Komisijas vārdā —

            priekšsēdētāja vietnieks

         Siim KALLAS

      (1)  OV L 317, 3.12.2001., 1. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2006/70/EK, Euratom (OV L 34, 7.2.2006., 32. lpp.).

      (2)  OV L 134, 30.4.2004., 114. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 2083/2005 (OV L 333, 20.12.2005., 28. lpp.).

      (3)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (4)  OV L 357, 31.12.2002., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1261/2005 (OV L 201, 2.8.2005., 3. lpp.).

      PIELIKUMS

         “27.   KOPĒJIE MINIMĀLIE STANDARTI RŪPNIECISKAJAI DROŠĪBAI
         27.1.   Ievads
         Šajā iedaļā iztirzāti rūpniecisko darbību drošības aspekti, kas ir būtiski, apspriežot un piešķirot līgumus vai subsīdiju līgumus, ar kuriem tiek uzticēti uzdevumi, kas ietver, ietekmē un/vai satur ES klasificēto informāciju, kā arī rūpniecības vai cita veida uzņēmumiem šos uzdevumus īstenojot, tostarp ES klasificētās informācijas paziņošana vai pieeja tai valsts iepirkuma un uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus procedūras laikā (piedāvājuma izteikšanas periods un posms pirms līguma slēgšanas).
         27.2.   Definīcijas
         Minētajos kopējos minimālajos standartos piemēro šādas definīcijas:

                     a)

                     “klasificēts līgums” – jebkurš līgums vai subsīdiju līgums par preču piegādi, darbu veikšanu, gatavu ēku nodošanu vai pakalpojumu sniegšanu, kura izpildei ir vajadzīga pieeja ES klasificētajai informācijai vai tās izveide vai kurā ir paredzēta šāda pieeja ES klasificētajai informācijai vai tās izveide;

                     b)

                     “klasificēts apakšlīgums” – līgums, ko noslēdzis līgumdarbinieks vai subsīdijas saņēmējs ar citu līgumdarbinieku (proti, apakšuzņēmēju) par preču piegādi, darbu veikšanu, gatavu ēku nodošanu vai pakalpojumu sniegšanu, kura izpildei ir vajadzīga pieeja ES klasificētajai informācijai vai tās izveide vai kurā ir paredzēta šāda pieeja ES klasificētajai informācijai vai tās izveide;

                     c)

                     “līgumdarbinieks” – uzņēmējs vai juridiska persona, kurai ir tiesībspēja slēgt līgumus vai saņemt subsīdiju;

                     d)

                     “atbildīgā drošības iestāde (DSA)” – valsts drošības iestādei (NSA) attiecīgā dalībvalstī atbildīga iestāde, kas atbild par to, lai rūpniecības vai cita veida uzņēmumus informētu par valsts politiku visos jautājumos, kas attiecas uz rūpniecisko drošību, un sniegtu norādes un palīdzību tās īstenošanā. NSA var īstenot DSA funkcijas;

                     e)

                     “objekta drošības pielaide (FSC)” – NSA/DSA administratīvs lēmums par to, ka drošības ziņā objektā var nodrošināt atbilstošu drošības aizsardzību īpaša drošības klasifikācijas līmeņa ES klasificētajai informācijai un ka tajā strādājošajam personālam, kuram nepieciešama pieeja ES klasificētajai informācijai, ir pienācīga drošības pielaide, un tas ir informēts par nepieciešamajām drošības prasībām attiecībā uz pieeju ES klasificētajai informācijai un tās aizsardzību;

                     f)

                     “rūpniecības vai cita veida uzņēmums” – līgumdarbinieks vai apakšuzņēmējs, kas veic preču piegādi, darbu izpildi vai pakalpojumu sniegšanu; tie var būt uzņēmumi, kuru darbība saistīta ar rūpniecību, tirdzniecību, pakalpojumu sniegšanu, zinātni, izpēti, izglītību vai attīstību;

                     g)

                     “rūpnieciskā drošība” – aizsardzības pasākumu un procedūru piemērošana, lai novērstu un konstatētu tādas ES klasificētās informācijas zudumu vai kompromitēšanu, ko apstrādā līgumdarbinieks vai apakšuzņēmējs sarunās pirms līguma slēgšanas, līguma apspriešanā un klasificētos līgumos, un pārvarētu šādas informācijas zaudēšanas vai kompromitēšanas sekas;

                     h)

                     “valsts drošības iestāde (NSA)” – tāda valsts iestāde ES dalībvalstī, kuras galvenā atbildība ir aizsargāt ES klasificēto informāciju attiecīgajā dalībvalstī;

                     i)

                     “līguma drošības klasifikācijas vispārējais līmenis” – drošības klasifikācijas noteikšana visam līgumam vai subsīdiju līgumam kopumā, pamatojoties uz tādas informācijas un/vai materiālu klasifikāciju, kas saistībā ar jebkuru punktu attiecīgajā līgumā vai subsīdiju līgumā kopumā jāsagatavo, jāizplata vai kurai jāpiekļūst, vai attiecībā uz kuru pastāv iespēja, ka to sagatavos, izplatīs vai piekļūs tai. Vispārējais līguma drošības klasifikācijas līmenis nedrīkst būt zemāks par jebkuras tā sastāvdaļas augstāko klasifikāciju, bet summēšanas rezultātā tas var būt augstāks;

                     j)

                     “dokuments, kurā izklāstīti drošības aspekti (SAL)” – īpašu līgumslēdzējas iestādes noteiktu līguma nosacījumu kopums, kurš ir tāda klasificēta līguma sastāvdaļa, kas saistīts ar piekļuvi ES klasificētajai informācijai vai tās sagatavošanu, un kurā identificētas drošības prasības vai tās klasificēta līguma daļas, kurām vajadzīga drošības aizsardzība;

                     k)

                     “drošības klasifikācijas rokasgrāmata (SCG)” – dokuments, kurā raksturotas programmas, līguma vai subsīdijas līguma klasificētās sastāvdaļas, norādot piemērojamos drošības klasifikācijas līmeņus. SCG var papildināt visā programmas, līguma vai subsīdiju līguma darbības laikā, turklāt iespējams informācijas sastāvdaļas pārklasificēt vai pazemināt to slepenības pakāpi. SAL ir jāietver SCG.

               27.3.   Organizācija

                     a)

                     Komisija ar klasificētu līgumu var uzticēt dalībvalstī reģistrētiem rūpniecības vai cita veida uzņēmumiem veikt uzdevumus, kas ietver, ietekmē un/vai satur ES klasificēto informāciju.

                     b)

                     Klasificētu līgumu piešķiršanā Komisijai ir jānodrošina visu to prasību ievērošana, kas izriet no minētajiem minimālajiem standartiem.

                     c)

                     Komisija iesaista attiecīgo valsts drošības iestādi vai valsts drošības iestādes, lai rūpnieciskajai drošībai piemērotu minētos minimālos standartus. NSA var deleģēt minētos uzdevumus vienai vai vairākām DSA.

                     d)

                     Par ES klasificēto informāciju rūpniecības vai cita veida uzņēmumos galvenokārt atbildīga ir šo uzņēmumu vadība.

                     e)

                     Vienmēr, kad tiek piešķirts klasificēts līgums vai apakšlīgums, uz kuru attiecas minētie minimālie standarti, Komisija un/vai NSA/DSA attiecīgā gadījumā savlaicīgi informē tās dalībvalsts NSA/DSA, kurā līgumdarbinieks vai apakšuzņēmējs reģistrēts.

               27.4.   Klasificēti līgumi un lēmumi par subsīdijām

                     a)

                     Klasificējot līgumu vai subsīdiju līgumu drošību, jāņem vērā šādi principi:

                                 —

                                 Komisija attiecīgā gadījumā nosaka tos klasificēta līguma aspektus, kuriem nepieciešama aizsardzība un attiecīga drošības klasifikācija; veicot šādu klasifikāciju, tai ir jāņem vērā sākotnējā drošības klasifikācija, ko autors ir norādījis informācijai, kas sagatavota pirms klasificēta līguma piešķiršanas,

                                 —

                                 līguma klasifikācijas kopējais līmenis nedrīkst būt zemāks par jebkuras tā sastāvdaļas augstāko klasifikāciju,

                                 —

                                 ES klasificēto informāciju, kas sagatavota, īstenojot līguma darbības, klasificē atbilstoši Drošības klasifikācijas rokasgrāmatai,

                                 —

                                 attiecīgā gadījumā Komisija ir atbildīga par līguma vispārējā klasifikācijas līmeņa maiņu vai visu tā sastāvdaļu drošības klasifikāciju, apspriežoties ar līguma autoru, un par visu ieinteresēto personu informēšanu,

                                 —

                                 klasificēto informāciju, ko nodod līgumdarbiniekam vai apakšuzņēmējam vai kuru sagatavo saistībā ar līguma darbību, drīkst izmantot tikai tiem mērķiem, kas norādīti klasificētā līgumā, un to nedrīkst atklāt trešām personām bez autora iepriekš sniegtas rakstveida piekrišanas.

                     b)

                     Komisija un attiecīgās dalībvalsts NSA/DSA atbild par to, lai nodrošinātu, ka līgumdarbinieki un apakšuzņēmēji, kam piešķir klasificētus līgumus, kuros ietverta informācija, kas klasificēta kā CONFIDENTIEL UE un augstāk, veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka atbilstoši valsts normatīvajiem aktiem tiek aizsargāta šāda ES klasificētā informācija, ko viņiem nodod vai ko viņi sagatavo, īstenojot klasificētu līgumu. Ja nav atbilstības drošības prasībām, klasificētu līgumu var izbeigt.

                     c)

                     Visiem rūpnieciskajiem vai cita veida uzņēmumiem, kas piedalās tādu klasificētu līgumu izpildē, kuri ir saistīti ar pieeju informācijai, kas klasificēta kā CONFIDENTIEL UE vai augstāk, ir jābūt valsts FSC. Attiecīgās dalībvalsts NSA/DSA piešķir FSC, lai apstiprinātu, ka uzņēmums var nodrošināt un garantēt pienācīgu ES klasificētās informācijas drošības aizsardzību atbilstoši attiecīgam klasifikācijas līmenim.

                     d)

                     Piešķirot klasificētu līgumu, objekta drošības speciālists (FSO), ko šajā amatā iecēlusi līgumdarbinieka vai apakšuzņēmēja uzņēmuma vadība, ir atbildīgs par to, lai pieprasītu personāla drošības pielaidi (PSC) visām personām, kas nodarbinātas rūpnieciskos vai cita veida uzņēmumos ES dalībvalstī, kuru pienākumu veikšanai nepieciešama piekļuve informācijai, kas klasificēta kā CONFIDENTIEL UE vai augstāk, ievērojot klasificētu līgumu, ko piešķir attiecīgās dalībvalsts NSA/DSA saskaņā ar attiecīgās valsts noteikumiem.

                     e)

                     Klasificētos līgumos ir jāiekļauj SAL, kā norādīts 27. panta b punkta j) apakšpunktā. SCG ir jābūt SAL.

                     f)

                     Pirms sarunu procedūras uzsākšanas attiecībā uz klasificētu līgumu Komisija sazinās ar tās dalībvalsts NSA/DSA, kurā attiecīgais rūpnieciskais vai cita veida uzņēmums ir reģistrēts, lai pārliecinātos, ka tam ir derīgs FSC, kas atbilst līguma drošības klasifikācijas līmenim.

                     g)

                     Līgumslēdzēja iestāde nedrīkst ierosināt klasificēta līguma slēgšanu ar izvēlēto uzņēmēju, pirms nav saņemts derīgs FSC sertifikāts.

                     h)

                     Līgumiem, kas ietver informāciju, kura klasificēta kā RESTRAINT UE, FSC nav nepieciešama, ja vien nav pieprasīts dalībvalsts normatīvajos aktos.

                     i)

                     Uzaicinājumos uz konkursu attiecībā uz klasificētiem līgumiem ir jāietver noteikums, saskaņā ar ko uzņēmējam, kas neiesniedz piedāvājumu vai kuru neizvēlas, noteiktā laikposmā ir jāatdod visi dokumenti.

                     j)

                     Līgumdarbiniekiem var būt nepieciešams dažādos līmeņos apspriest klasificētus apakšlīgumus ar apakšuzņēmējiem. Līgumdarbinieks ir atbildīgs par to, lai nodrošinātu, ka visas apakšlīgumiskās darbības tiek veiktas saskaņā ar kopējiem minimālajiem standartiem, kas ietverti šajā iedaļā. Tomēr līgumdarbinieks nedrīkst nodot ES klasificēto informāciju vai materiālu apakšuzņēmējam bez autora iepriekš sniegtas rakstveida piekrišanas.

                     k)

                     Konkursā vai uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus un klasificētā līgumā ir jānosaka nosacījumi, saskaņā ar kuriem līgumdarbinieks var slēgt apakšlīgumu. Uzņēmumiem, kas reģistrēti valstī, kura nav ES dalībvalsts, nedrīkst piešķirt apakšlīgumus bez Komisijas skaidri izteiktas rakstveida atļaujas.

                     l)

                     Visā klasificēta līguma darbības laikā Komisija saistībā ar attiecīgo DSA/NSA uzrauga atbilstību visiem tās drošības noteikumiem. Saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti minēto drošības noteikumu II daļas 24. iedaļā, par visiem starpgadījumiem, kas skar drošību, tiek iesniegti ziņojumi. Par visām izmaiņām attiecībā uz FSC vai tās atsaukšanu tūlīt paziņo Komisijai un visām citām NSA/DSA, kuras ir informētas par attiecīgo FSC.

                     m)

                     Beidzoties tāda klasificēta līguma vai klasificēta apakšlīguma darbības laikam, uz kuru attiecas minētie minimālie standarti, Komisija un/vai NSA/DSA attiecīgā gadījumā savlaicīgi informē tās dalībvalsts NSA/DSA, kurā līgumdarbinieks vai apakšuzņēmējs reģistrēts.

                     n)

                     Līgumdarbinieki un apakšuzņēmēji pēc klasificēta līguma vai klasificēta apakšlīguma izbeigšanas vai noslēgšanas turpina ievērot šajā iedaļā ietvertos kopējos minimālos standartus, kā arī klasificētās informācijas konfidencialitāti.

                     o)

                     Īpaši noteikumi par klasificētās informācijas izplatīšanu, beidzoties klasificēta līguma darbībai, būs izklāstīti SAL vai citos attiecīgos noteikumos, kuros nosaka drošības prasības.

                     p)

                     Pienākumus un nosacījumus, kas minēti šajā iedaļā, ar attiecīgajām izmaiņām piemēro attiecībā uz procedūrām, ar kurām subsīdijas tiek piešķirtas, pamatojoties uz lēmumu un jo īpaši pamatojoties uz šādas subsīdijas saņēmējiem. Lēmumā par subsīdiju paredz saņēmēju nosacījumus.

               27.5.   Apmeklējumi
         Komisijas personāla apmeklējumi saistībā ar klasificētiem līgumiem tādos rūpnieciskos vai cita veida uzņēmumos dalībvalstīs, kuri pilda ES klasificētus līgumus, ir jāsaskaņo ar attiecīgo NSA/DSA. Attiecīgajām valsts drošības iestādēm/atbildīgajām drošības iestādēm ir jāsaskaņo rūpnieciska vai cita veida uzņēmuma darbinieku apmeklējumi saistībā ar ES klasificēto līgumu. Tomēr NSA/DSA, kas ir saistītas ar ES klasificētu līgumu var vienoties par kārtību, saskaņā ar kuru iespējams tieši organizēt rūpniecības vai cita veida uzņēmumu darbinieku apmeklējumus.
         27.6.   ES klasificētās informācijas pārsūtīšana un transportēšana

                     a)

                     Attiecībā uz ES klasificētās informācijas pārsūtīšanu piemēro šo drošības noteikumu II daļas 21. iedaļu. Lai papildinātu šos nosacījumus, piemēro jebkuru procedūru, kas ir spēkā dalībvalstīs.

                     b)

                     Tāda ES klasificētā materiāla starptautisku transportēšanu, kas saistīts ar klasificētiem līgumiem, veiks saskaņā ar valsts kārtību attiecīgajā dalībvalstī. Pārbaudot starptautiskas transportēšanas drošības pasākumus, piemēro šādus principus:

                                 —

                                 drošību no sākumpunkta līdz galamērķim nodrošina visos transportēšanas posmos un jebkuros apstākļos,

                                 —

                                 sūtījumam noteikto aizsardzības pakāpi nosaka, vadoties pēc tajā ietvertā materiāla visaugstākās klasifikācijas,

                                 —

                                 attiecīgā gadījumā uzņēmumiem, kas sniedz transportēšanas pakalpojumus, ir jāsaņem FSC. Šādos gadījumos personālam, kas apstrādā sūtījumu, ir jābūt drošības pielaidei atbilstoši šajā iedaļā ietvertajiem kopējiem minimālajiem standartiem,

                                 —

                                 pārvadājumi, cik iespējams, jāveic no viena punkta uz otru un pēc iespējas ātrāk,

                                 —

                                 ja iespējams, maršrutiem jābūt tikai ES dalībvalstu robežās. Maršruti caur valstīm, kas nav ES dalībvalstis, ir jāveic tikai tad, ja to atļauj gan nosūtītājas valsts, gan saņēmējas valsts NSA/DSA,

                                 —

                                 pirms jebkādas ES klasificētā materiāla pārvietošanas nosūtītājs izstrādā transportēšanas plānu, kuru attiecīgās NSA/DSA apstiprina.”