title: 2005/800/EK: Padomes Lēmums (2005. gada 14. novembris) par 2005. gada Starptautiskā nolīguma par olīveļļu un galda olīvām noslēgšanu

text:
               19.11.2005

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 302/46

         PADOMES LĒMUMS
   (2005. gada 14. novembris)
   par 2005. gada Starptautiskā nolīguma par olīveļļu un galda olīvām noslēgšanu
   (2005/800/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 133. pantu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2003. gada 25. novembrī pilnvaroja Komisiju Kopienas vārdā risināt sarunas, lai pārskatītu 1986. gada Starptautisko nolīgumu par olīveļļu un galda olīvām, kurā labojumi un grozījumi izdarīti 1993. gadā un kura termiņš pēdējo reizi pagarināts 2004. gadā.

               (2)

               2005. gada 29. aprīlī Apvienoto Nāciju Organizācijas konferencē, kas bija veltīta tam, lai apspriestu nākamo starptautisko nolīgumu par olīveļļu un galda olīvām, tika pieņemts jaunais starptautiskais nolīgums par olīveļļu un galda olīvām.

               (3)

               2005. gada Starptautiskais nolīgums par olīveļļu un galda olīvām sekmē starptautisku sadarbību, dod ieguldījumu attiecīgā produkta tirgus attīstībā un stabilitātē un dod ieguldījumu Kopienas komerciālās un lauksaimniecības politikas nodrošināšanā.

               (4)

               Tādēļ Kopienas interesēs ir apstiprināt 2005. gada nolīgumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Eiropas Kopienas vārdā apstiprina 2005. gada starptautisko nolīgumu par olīveļļu un galda olīvām.
   Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   Ar šo Padomes priekšsēdētāju pilnvaro izraudzīties personu, kura ir tiesīga parakstīt 2005. gada Starptautisko nolīgumu par olīveļļu un galda olīvām, lai paustu Kopienas piekrišanu uzņemties tajā noteiktās saistības, saskaņā ar tā 39. panta 2. punkta a) apakšpunktu (1).

      Briselē, 2005. gada 14. novembrī

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētāja

         T. JOWELL

      (1)  Nolīguma spēkā stāšanās datumu Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
    ---documentbreak---

               19.11.2005

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 302/47

         APVIENOTO NĀCIJU ORGANIZĀCIJAS TIRDZNIECĪBAS UN ATTĪSTIBAS KONFERENCE
   2005. GADA STARPTAUTISKAIS NOLĪGUMS PAR OLĪVEĻĻU UN GALDA OLĪVĀM

   APVIENOTO NĀCIJU ORGANIZĀCIJA
   Ženēva, 2005. gads
   PIEZĪME
   Apvienoto Nāciju Organizācijas dokumentu simbolus veido lielie burti savienojumā ar cipariem. Ja tiek minēti šādi simboli, tas norāda atsauci uz Apvienoto Nāciju Organizācijas dokumentu.

   ŠĀ NOLĪGUMA PUSES,
   UZSVEROT, ka olīvu audzēšana ietekmē eksistenci un dzīves līmeni miljoniem ģimeņu, kas ir atkarīgas no veiktajiem pasākumiem, lai saglabātu un paplašinātu olīvu produktu patēriņu un visā pasaulē uzlabotu šīs nozares ekonomiku,
   ATGĀDINOT, ka olīvkoks, pateicoties savai ilggadībai, ir neaizstājams augs, lai pastāvīgi saglabātu un saudzētu augsni, un ir noderīgs arī graudaugu audzēšanai neizmantojamas zemes apgūšanai, un pat apstākļos, kad netiek pielietotas intensīvās zemkopības metodes, labvēlīgi reaģē uz jebkādiem augsnes apstrādes uzlabojumiem,
   ATGĀDINOT, ka olīveļļa un galda olīvas ir būtiski plaša patēriņa produkti reģionos, kur ir ieviesta olīvu audzēšana, un ka tās ir viena no galvenajām sastāvdaļām Vidusjūras valstu diētā un pēdējā laikā arī citās diētās,
   ATGĀDINOT, ka olīvu raža ir nevienmērīga, kas rada īpašas grūtības, kuras var nopietni kaitēt ražotāju un patērētāju interesēm un apdraudēt vispārējo ekonomiskās paplašināšanās politiku to reģionu valstīs, kuros ir ieviesta olīvu audzēšana,
   UZSVEROT šajā sakarā olīvu ražošanas lielo nozīmi daudzu valstu ekonomikā,
   ATGĀDINOT, ka pasākumi, kas jāpieņem, ņemot vērā īpašās olīvu audzēšanas un produktu tirgus īpatnības, sniedzas pāri nacionālai darbības jomai un ir nepieciešama starptautiska rīcība,
   UZSKATOT, ka ir svarīgi turpināt un attīstīt ar iepriekš noslēgtajiem nolīgumiem, sākot ar 1956. gada nolīgumu līdz 1986. gada nolīgumam, kas grozīts 1993. gadā, aizsākto darbu un, ņemot vērā izmaiņas nozarē, vienoties par jaunu precizētu nolīgumu olīvu nozarē,
   ŅEMOT VĒRĀ Apvienoto Nāciju Organizācijas Tirdzniecības un attīstības konferences Sanpaulu vienpadsmitās sesijas vienošanās noteikumus,
   IR VIENOJUŠĀS ŠĀDI.
   I   NODAĻA
   Vispārīgi mērķi
   1. pants
   Vispārīgi mērķi
   Šā nolīguma vispārīgie mērķi ir norādīti turpmāk.

               1)

               Attiecībā uz starptautisko tehnisko sadarbību:

                           —

                           veicināt starptautisko sadarbību vispasaules olīvu audzēšanas saskaņotai, ilgtspējīgai attīstībai,

                           —

                           veicināt olīveļļu, olīveļļu izspaidu eļļu un galda olīvu ražošanas, industrializācijas, glabāšanas un mārketinga politiku,

                           —

                           sekmēt pētījumus un izstrādnes olīvu produktu nozarē un veicināt tehnoloģiju pārņemšanu un apmācību pasākumus, to skaitā nolūkā modernizēt olīvu audzēšanu, olīvu produktu nozari un uzlabot produkcijas kvalitāti,

                           —

                           likt pamatus starptautiskai sadarbībai starptautiskajā tirdzniecībā ar olīveļļu, olīvu izspaidu eļļu un galda olīvām, lai šajā kontekstā saskaņā ar atbilstīgiem starptautiskiem līgumiem un nolīgumiem izveidotu ciešas sadarbības saites ar dažādu olīvu produktu nozares ieinteresēto pušu pārstāvjiem,

                           —

                           turpināt uzsākto darbību un pasākumus, lai uzlabotu un pievērstu uzmanību produktu kvalitātei,

                           —

                           turpināt uzsākto darbību un pasākumus, lai uzlabotu olīvu audzēšanas un vides mijiedarbību, jo īpaši dabas aizsardzības un saudzēšanas nolūkā,

                           —

                           izpētīt un veicināt no olīvkoka iegūto produktu pilnīgu izmantošanu,

                           —

                           veikt pasākumus olīvkoku ģenētiskā fonda saglabāšanai.

               2)

               Attiecībā uz olīvu produktu starptautiskās tirdzniecības standartizāciju:

                           —

                           organizēt kopīgus pasākumus fizikāli ķīmiskās un sensoriskās testēšanas jomā, lai papildinātu zināšanas par olīvu produktu sastāvu un kvalitātes īpašībām nolūkā izveidot starptautiskus standartus, kas veicinātu:

                                       —

                                       produktu kvalitātes kontroli,

                                       —

                                       taisnīgu starptautisko tirdzniecību,

                                       —

                                       patērētāju tiesību aizsardzību,

                                       —

                                       krāpnieciskas prakses novēršanu,

                           —

                           veicināt izpēti un pasākumu piemērošanu, lai saskaņotu valstu un starptautiskos tiesību aktus, jo īpaši attiecībā uz olīveļļas un galda olīvu mārketingu,

                           —

                           sekmēt tādu kritēriju saskaņošanu to starptautiskas aizsardzības nolūkā, kurus dalībnieki izmanto, piešķirot ģeogrāfiskās norādes,

                           —

                           likt pamatus starptautiskai sadarbībai, lai novērstu un, vajadzības gadījumā, apkarotu jebkādu krāpniecisku praksi starptautiskā tirdzniecībā ar pārtikā lietojamiem olīvu produktiem, šajā kontekstā izveidojot ciešas sadarbības saites ar dažādu olīvu produktu nozares ieinteresēto pušu pārstāvjiem.

               3)

               Attiecībā uz olīvu produktu starptautiskās tirdzniecības paplašināšanu un olīvu produktu patēriņa veicināšanu:

                           —

                           ar visiem Starptautiskās olīvu padomes rīcībā esošiem līdzekļiem veicināt jebkādus pasākumus saskaņotai un ilgtspējīgai olīvu produktu nozares vispasaules ekonomikas attīstībai ražošanas, patēriņa un starptautiskās tirdzniecības jomās, ņemot vērā veidu, kādā tās ir savstarpēji saistītas,

                           —

                           veicināt izpēti un pasākumu piemērošanu, lai līdzsvarotu ražošanu un patēriņu un izveidotu informācijas un konsultāciju procedūras, kas paaugstinātu tirgus pārredzamību,

                           —

                           īstenot olīvu produktu tirdzniecības paplašināšanai paredzētus pasākumus un izmantot visus piemērotos līdzekļus, lai palielinātu olīveļļas un galda olīvu patēriņu,

                           —

                           veikt pasākumus, lai veicinātu labāku izpratni par olīveļļas un galda olīvu uzturvērtības, ārstnieciskajām un citām īpašībām,

                           —

                           saglabāt un palielināt Starptautiskās olīvu padomes lomu, tai kalpojot par visu nozares dalībnieku tikšanās vietu un olīvkoka un tā produktu vispasaules dokumentācijas un informācijas centru.

         II   NODAĻA
   Definīcijas
   2. pants
   Definīcijas
   Šajā nolīgumā:

               1)

               “Starptautiskā olīvu padome” ir 3. panta 1. punktā minētā starptautiskā organizācija, kas izveidota šā nolīguma īstenošanas nolūkā;

               2)

               “Dalībnieku padome” ir Starptautiskās olīvu padomes lēmumu pieņemšanas institūcija;

               3)

               “Dalībnieks” ir šā nolīguma līgumslēdzēja puse;

               4)

               “Olīveļļas” ir eļļas, kas iegūtas tikai no olīvkoka augļiem, izslēdzot eļļas, kas iegūtas šķīdināšanas vai pāresterifikācijas procesā un jebkādus maisījumus ar cita veida eļļām;

               5)

               “Galda olīvas” ir produkts, kas izgatavots no kultivēta olīvkoka šķirņu, kuras izraudzītas tāpēc, ka dod konservēšanai īpaši piemērotu ražu, veseliem olīvu augļiem, kas ir pienācīgi apstrādāti vai pārstrādāti un piedāvāti tirdzniecībai un galapatēriņam;

               6)

               “Olīvu produkti” ir visi pārtikā lietojamie olīvu produkti, proti, olīveļļas, olīvu izspaidu eļļas un galda olīvas;

               7)

               “Olīvu blakusprodukti” ir produkti, kas iegūti no olīvu atzarošanas un olīvu produktu ražošanas, un produkti, kas radušies nozares produktu alternatīvas izmantošanas rezultātā;

               8)

               “Olīvu ražas gads” ir laikposms no katra gada 1. oktobra līdz nākamā gada 30. septembrim.

         PIRMĀ DAĻA
   INSTITUCIONĀLIE NOTEIKUMI
   III   NODAĻA
   Starptautiskā olīvu padome
   I   Iedaļa
   Izveidošana, struktūra, funkcijas, privilēģijas un imunitātes
   3. pants
   Starptautiskās olīvu padomes izveidošana, galvenā mītne un struktūra
   1.   Starptautiskās olīvu padomes darbību īsteno:

               —

               tās priekšsēdētājs,

               —

               tās Dalībnieku padome un, vajadzības gadījumā, tās komitejas un apakškomitejas,

               —

               tās izpildsekretariāts,

         saskaņā ar II līdz V iedaļā noteiktajiem noteikumiem.
   2.   Starptautiskās olīvu padomes galvenā mītne ir Madridē (Spānijā), ja vien Dalībnieku padome nelemj citādi.
   4. pants
   Dalībnieku pārstāvniecība Starptautiskajā olīvu padomē
   1.   Katrs dalībnieks Starptautiskajā olīvu padomē ieceļ savu pārstāvi.
   2.   Šajā nolīgumā jebkāda atsauce uz “valdību” vai “valdībām” tiek interpretēta kā atsauce arī uz Eiropas Kopienu un visām starpvaldību organizācijām, kurām ir saistības attiecībā uz starptautisku nolīgumu, jo īpaši nolīgumu par patēriņa precēm, apspriešanu, noslēgšanu un piemērošanu. Šajā nolīgumā attiecīgi Eiropas Kopienas vai šādu starpvaldību organizāciju gadījumā jebkāda atsauce uz parakstīšanu, ratifikāciju, pieņemšanu vai apstiprināšanu, paziņojumu par īslaicīgu piemērošanu vai pievienošanos tiek interpretēta kā atsauce arī uz Eiropas Kopienas vai šādu starpvaldību organizāciju veiktu parakstīšanu, ratifikāciju, pieņemšanu vai apstiprināšanu, paziņojumu par īslaicīgu piemērošanu vai pievienošanos.
   5. pants
   Privilēģijas un imunitātes
   1.   Starptautiskā olīvu padome ir starptautiska juridiska persona. Konkrēti, tā var slēgt līgumus, iegādāties un pārdot kustamo un nekustamo īpašumu un uzsākt tiesvedību. Tai nav tiesību aizņemties naudu.
   2.   Katra dalībnieka teritorijā, ciktāl to pieļauj šā dalībnieka tiesību akti, Starptautiskajai olīvu padomei ir vajadzīgā tiesībspēja ar šo nolīgumu piešķirto funkciju veikšanai.
   3.   Starptautiskās olīvu padomes pienācīgas funkcionēšanas nolūkā tās izpilddirektora, vecāko amatpersonu un cita izpildsekretariāta personāla, ekspertu un dalībnieku delegāciju statusu, privilēģijas un imunitātes Spānijas teritorijā reglamentē nolīgums par galveno mītni.
   4.   Tās valsts valdība, kurā atrodas Starptautiskās olīvu padomes galvenā mītne, ciktāl to atļauj šīs valsts tiesību akti, atbrīvo Starptautiskās olīvu padomes personālam maksāto atlīdzību un tās aktīvus, ienākumus un citu Starptautiskās olīvu padomes īpašumu no aplikšanas ar nodokļiem.
   5.   Starptautiskā olīvu padome ar vienu vai vairākiem dalībniekiem var noslēgt līgumus par tādām privilēģijām un imunitātēm, kādas varētu būt nepieciešamas šā nolīguma pienācīgai piemērošanai.
   II   Iedaļa
   Dalībnieku Padome
   6. pants
   Sastāvs un funkcijas
   1.   Dalībnieku padomes sastāvā ir pa vienam pārstāvim no katra dalībnieka. Papildus tam katrs dalībnieks savam pārstāvim var iecelt vienu vai vairākus aizvietotājus un vienu vai vairākus padomniekus.
   2.   Dalībnieku padome ir Starptautiskās olīvu padomes galvenā lēmumu pieņemšanas institūcija. Tā izmanto visas tiesības un veic vai organizē darbības, lai izpildītu funkcijas, kas nepieciešamas, lai sasniegtu šā nolīguma mērķus. Dalībnieku padome pieņem jebkādus ar šo nolīgumu noteiktos vai tajā paredzētos lēmumus, pieņem jebkādus ieteikumus vai ierosina jebkādus priekšlikumus, ja vien šīs tiesības vai funkcijas nav skaidri piešķirtas izpildsekretariātam vai izpilddirektoram.
   Jebkādi lēmumi, ieteikumi vai priekšlikumi, kas pirms šā nolīguma pieņemti saskaņā ar iepriekšējo starptautisko nolīgumu (1) un joprojām ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā, turpina būt spēkā, ja vien tie nav pretrunā ar šo nolīgumu vai tos nav anulējusi Dalībnieku padome.
   3.   Dalībnieku padome saskaņā ar šā nolīguma noteikumiem pieņem:

               a)

               savu reglamentu;

               b)

               nolikumu par personālu, ņemot vērā to, kas noteikts attiecībā uz līdzīgu starpvaldību organizāciju amatpersonām;

               c)

               organizatorisko struktūru.

         4.   Lai spētu formulēt jebkādus ieteikumus un priekšlikumus, ko tā varētu uzskatīt par piemērotiem 1. pantā noteikto vispārīgo mērķu sasniegšanai, Dalībnieku padome uzsāk vai organizē pētījumus vai citus darbus, ietverot detalizētas informācijas apkopošanu par dažāda veida palīglīdzekļiem, kas tiek izmantoti ar olīvu audzēšanu un olīvu produktiem saistītiem pasākumiem.
   Jebkādiem šāda veida pētījumiem un darbiem ir jāaptver pēc iespējas vairāk valstu vai valstu grupu, kā arī jāņem vērā attiecīgo valstu vispārīgos, sociālos un ekonomiskos apstākļus.
   Dalībnieki informē Dalībnieku padomi saskaņā ar tās noteikto kārtību par secinājumiem, pie kādiem tie nonākuši, izskatot no šā nolīguma izrietošos ieteikumus un priekšlikumus.
   5.   Dalībnieku padome publicē ikgadēju ziņojumu par tās darbību un šā nolīguma izpildi.
   6.   Dalībnieku padome Starptautiskās olīvu padomes oficiālajās valodās noformē, sagatavo un publicē tādus ziņojumus, pētījumus un citus dokumentus, kādus tā uzskata par lietderīgiem un vajadzīgiem, kā arī uztur atbilstīgi atjaunotu tādu lietvedību, kāda nepieciešama, lai saskaņā ar nolīgumu tā pildītu savas funkcijas.
   7. pants
   Dalībnieku padomes sesijas
   1.   Dalībnieku padome sanāk Starptautiskās olīvu padomes galvenajā mītnē, ja vien tā nenolemj citādi. Ja pēc kāda dalībnieka ielūguma Dalībnieku padome nolemj sanākt kaut kur citur, šim dalībniekam jāsedz papildu izdevumi, ko tas rada Starptautiskās olīvu padomes budžetā, neietverot tos, kas būtu jāsedz, noturot sesiju galvenajā mītnē.
   2.   Dalībnieku padomei kārtējā sesija jānotur vismaz reizi gadā, rudenī.
   Ikviens dalībnieks var pilnvarot cita dalībnieka pārstāvi pārstāvēt tā intereses un izmantot tā tiesības piedalīties Dalībnieku padomes lēmumu pieņemšanā vienā vai vairākās sesijās. Turklāt par šādu pilnvarojumu Dalībnieku padomei jāiesniedz pamatoti pierādījumi.
   Dalībnieka pārstāvis nedrīkst pārstāvēt vairāk kā viena cita dalībnieka intereses vai izmantot vairāk kā viena dalībnieka tiesības piedalīties Dalībnieku padomes lēmumu pieņemšanā.
   3.   Dalībnieku padome var tikt sasaukta jebkurā laikā pēc tās priekšsēdētāja ieskatiem. Priekšsēdētājs var arī sasaukt Dalībnieku padomi, ja to prasa vairāki dalībnieki vai viens dalībnieks, ko atbalsta vismaz divi citi dalībnieki.
   4.   Izdevumus, kas saistīti ar delegāciju piedalīšanos Dalībnieku padomē, sedz attiecīgais dalībnieks.
   5.   Par jebkuru no šā panta 2. punktā noteiktajām sesijām paziņo vismaz 60 dienas pirms katras šādas sesijas pirmās sēdes. Par šā panta 3. punktā noteiktajām sesijām paziņo vismaz 21 dienu pirms katras šādas sesijas pirmās sēdes.
   6.   Katras Dalībnieku padomes sesijas nepieciešamo kvorumu veido to dalībnieku vairākuma pārstāvju klātbūtne, kas pārstāv vismaz 90 % no dalībniekiem piešķirtajām līdzdalības daļām.
   Ja šā kvoruma nav, sesija tiek atlikta uz 24 stundām, un tai nepieciešamo kvorumu tad veido to dalībnieku pārstāvju klātbūtne, kas pārstāv vismaz 85 % no dalībniekiem piešķirtajām līdzdalības daļām.
   7.   Ar iepriekšēju Dalībnieku padomes piekrišanu visas vai daļu no Dalībnieku padomes sesijām kā novērotāji var apmeklēt:

               a)

               šā nolīguma 14. pantā minētās starptautiskās organizācijas un institūcijas;

               b)

               pēc rakstiskas konsultēšanās laikā starp datumu, kurā ir nosūtīts paziņojums par sesiju un datumu, kad sesija tiek noturēta, – jebkuras Apvienoto Nāciju Organizācijas dalībvalsts vai novērotājas valsts valdība, vai viena no šā nolīguma 14. pantā minētajām organizācijām, kas paredzējusi kļūt par šā nolīguma pusi.

         Novērotājiem nav tiesību vērsties pie Dalībnieku padomes, ja vien to neatļauj priekšsēdētājs.
   8. pants
   Līdzdalības daļas
   1.   Dalībniekiem kopā ir 1 000 līdzdalības daļas.
   Līdzdalības daļas tiek sadalītas starp dalībniekiem proporcionāli sākotnējai informācijai par katru dalībnieku, aprēķinot atbilstīgi šādai formulai:
   q = p1 + e1 + p2 + e2

   Šīs formulas lielumi ir vidējais apjoms, kas izteikts tūkstošos tonnu metriskajā sistēmā; kur jebkura daļa no 1 000 tonnām, kas pārsniedz veselu skaitli, netiek ņemta vērā. Līdzdalības daļu decimāldaļas nav paredzētas.

               q

               :

               sākotnējā informācija, kas izmantota, lai proporcionāli aprēķinātu līdzdalības daļas,

               p1

               :

               vidējais pēdējo sešu olīvu ražas gadu olīveļļas produkcijas apjoms,

               e1

               :

               vidējais pēdējo sešu kalendāro gadu olīveļļas eksporta (muitas) apjoms, kas atbilst p1 aprēķināšanai vērā ņemtajiem pēdējiem olīvu ražas gadiem,

               p2

               :

               vidējais pēdējo sešu olīvu ražas gadu galda olīvu produkcijas apjoms, kas pārrēķināts olīveļļas ekvivalentā, izmantojot konversijas koeficientu 16 %,

               e2

               :

               vidējais pēdējo sešu kalendāro gadu galda olīvu eksporta (muitas) apjoms, kas atbilst p2 aprēķināšanai vērā ņemtajiem pēdējiem olīvu ražas gadiem un pārrēķināts olīveļļas ekvivalentā, izmantojot konversijas koeficientu 16 %.

         2.   Tomēr nevienam dalībniekam nevar būt mazāk par piecām līdzdalības daļām. Šajā nolūkā, ja aprēķinu rezultātā, pamatojoties uz 1. punktā noteikto, kāds atsevišķs dalībnieks iegūtu mazāk par 5 līdzdalības daļām, šā dalībnieka līdzdalības daļu skaits tiek palielināts līdz piecām, un pārējo dalībnieku līdzdalības daļu skaits tiek proporcionāli samazināts.
   3.   Dalībnieku padome saskaņā ar šo pantu aprēķinātās līdzdalības daļas apstiprina savā ikgadējā sesijā. Šāds sadalījums ir spēkā nākamajā gadā.
   4.   Sākotnējās līdzdalības daļas ir ietvertas šā nolīguma A pielikumā. Tās ir noteiktas, pamatojoties uz šā panta 1. un 2. punktu, ņemot vērā vidējos datus par pēdējiem sešiem olīvu ražas gadiem un kalendārajiem gadiem, par kuriem ir pieejami galīgie dati. Katru gadu Dalībnieku padome saskaņā ar šā panta 1., 2. un 3. punktu atbilstīgi izmaina līdzdalības daļas.
   9. pants
   Dalībnieku padomes lēmumi
   1.   Ja vien šajā nolīgumā nav noteikts citādi, Dalībnieku padomes lēmumus priekšsēdētāja noteiktajā laikā dalībnieki pieņem vienprātīgi. Šis laiks nedrīkst pārsniegt tās Dalībnieku padomes sesijas ilgumu, kurā ir iesniegts lēmuma projekts.
   Ja šajā laikā vienprātīgs lēmums nav pieņemts, dalībnieki balso par lēmuma pieņemšanu.
   2.   Jebkurš lēmums uzskatāms par pieņemtu, ja par to balso vismaz 50 % no dalībniekiem, kuriem kopā ir 82 % no līdzdalības daļām.
   3.   Dalībnieku padome var pieņemt lēmumus sarakstes ceļā starp priekšsēdētāju un dalībniekiem, nenoturot sesiju, ar noteikumu, ka neviens no dalībniekiem neiebilst pret šādu kārtību.
   Šīs konsultāciju procedūras izmantošanas noteikumus Dalībnieku padome nosaka savā reglamentā.
   Izpildsekretariāts, cik ātri vien iespējams, paziņo visiem dalībniekiem par jebkādiem šādā veidā pieņemtiem lēmumiem un iekļauj tos Dalībnieku padomes nākamās sesijas noslēguma ziņojumā.
   III   Iedaļa
   Priekšsēdētājs un vicepriekšēdētājs
   10. pants
   Priekšsēdētājs un vicepriekšsēdētājs
   1.   Dalībnieku padome no dalībnieku delegāciju vidus ievēl priekšsēdētāju. Ja priekšsēdētājs ir delegācijas vadītājs, viņa tiesības piedalīties Dalībnieku padomes lēmumu pieņemšanā izmanto cits viņa delegācijas dalībnieks.
   Neskarot šajā nolīgumā vai saskaņā ar to izpilddirektoram piešķirtās tiesības vai funkcijas, priekšsēdētājs izmanto šajā nolīgumā vai saskaņā ar to noteiktās tiesības vai funkcijas, kas precizētas reglamentā. Priekšsēdētājs turklāt likumīgi pārstāv Starptautisko olīvu padomi un vada Dalībnieku padomes sesijas.
   2.   Dalībnieku padome no dalībnieku delegāciju vidus ievēl arī priekšsēdētāja vietnieku. Gadījumā, ja priekšsēdētāja vietnieks ir delegācijas vadītājs, priekšsēdētāja vietniekam ir tiesības piedalīties Dalībnieku padomes lēmumu pieņemšanā, izņemot, ja viņš darbojas kā priekšsēdētājs, un šādā gadījumā viņš deleģē šīs tiesības citam savas delegācijas dalībniekam.
   Priekšsēdētāja vietnieks aizvieto priekšsēdētāju viņa prombūtnes laikā.
   3.   Priekšsēdētājs un priekšsēdētāja vietnieks nesaņem nekādu atalgojumu.
   4.   Gan priekšsēdētāja, gan priekšsēdētāja vietnieka īslaicīgas prombūtnes gadījumā vai viena vai abu pastāvīgā prombūtnē Dalībnieku padome uz laiku vai pastāvīgi pēc vajadzības ievēl jaunas amatpersonas no dalībnieku delegāciju vidus.
   IV   Iedaļa
   Komitejas un apakškomitejas
   11. pants
   Finanšu komiteja
   1.   Dalībnieku padome izveido Finanšu komiteju, kuras sastāvā ir pa vienam katra dalībnieka pārstāvim.
   2.   Finanšu komiteja ir atbildīga par Starptautiskās olīvu padomes finanšu kontroli un par šā nolīguma IV nodaļas piemērošanas kontroli.
   Šajā kontekstā tā atbild par izpildsekretariāta piedāvāto Starptautiskās olīvu padomes ikgadējo budžeta projektu analīzi un izpēti. Dalībnieku padomei apstiprināšanai tiek iesniegti tikai Finanšu komitejā izskatīti budžeta projekti.
   Finanšu komiteja saskaņā ar 18. pantu ir atbildīga arī par Starptautiskās olīvu padomes finanšu pārskatu pārbaudi.
   Finanšu komiteja katru gadu Dalībnieku padomei tās ikgadējā sesijā iesniedz apstiprināšanai iepriekšējā finanšu gada pārskatu kopā ar visiem citiem novērtējumiem, kas attiecas uz finanšu lietām.
   3.   Sīki izstrādātu šā panta piemērošanas kārtību Dalībnieku padome nosaka un pieņem savā reglamentā.
   12. pants
   Citas komitejas un apakškomitejas
   1.   Dalībnieku padome var izveidot tādas komitejas un apakškomitejas, kādas tā uzskata par lietderīgām, lai pildītu savas funkcijas saskaņā ar šo nolīgumu.
   2.   Sīki izstrādātu šā noteikuma piemērošanas kārtību Dalībnieku padome nosaka un pieņem savā reglamentā. Šī kārtība:

               a)

               nodrošina taisnīgu komiteju vadītāju vietu sadali starp dažādiem dalībniekiem;

               b)

               nosaka noteikumus, kas reglamentē novērotāju piedalīšanos tās komiteju un apakškomiteju sēdēs.

         V   Iedaļa
   Izpildsekretariāts
   13. pants
   Izpildsekretariāts
   1.   Starptautiskajai olīvu padomei ir izpildsekretariāts, ko veido izpilddirektors, augstākās amatpersonas un tāds personāls, kāds vajadzīgs, lai veiktu no šā nolīguma izrietošos uzdevumus. Izpilddirektora un augstāko amatpersonu iecelšana darbā ir noteikta Dalībnieku padomes pieņemtajā reglamentā.
   2.   Dalībnieku padome ieceļ izpilddirektoru un augstākās amatpersonas, pamatojoties uz proporcionālu sadalījumu starp dalībniekiem un ģeogrāfiskās piederības līdzsvara principu.
   Dalībnieku padome nosaka iecelšanas nosacījumus, ņemot vērā līdzīgās starpvaldības organizācijās atbilstīgām amatpersonām piemērojamos nosacījumus. Tie ir aprakstīti reglamentā.
   3.   Izpilddirektors ir Starptautiskās olīvu padomes galvenā administratīvā amatpersona. Izpilddirektors pilda savus pienākumus un kopā ar augstākajām amatpersonām uz koleģiāliem pamatiem pieņem vadošus lēmumus.
   4.   Izpilddirektors ieceļ darbiniekus saskaņā ar nolikumu par personālu.
   5.   Izpilddirektors, augstākās amatpersonas un citi darbinieki nedrīkst veikt nekādu peļņu nesošu darbību nevienā no olīvu audzēšanas un olīvu produktu ražošanas dažādajām nozarēm.
   6.   Izpilddirektors, augstākās amatpersonas un personāls ne no viena dalībnieka vai jebkādas ārpus Starptautiskās olīvu padomes pastāvošas iestādes nedrīkst lūgt vai saņemt norādījumus attiecībā uz viņu pienākumiem saistībā ar šo nolīgumu. Viņi atturas no jebkādas rīcības, kas varētu mest ēnu uz viņu kā starptautisku amatpersonu stāvokli, kas ir atbildīgi tikai Dalībnieku padomei. Dalībnieki respektē izpilddirektora, augstāko amatpersonu un personāla pienākumu īpašo starptautisko raksturu un izvairās tos ietekmēt sakarā ar viņu pienākumu pildīšanu.
   VI   Iedaļa
   Sadarbība un attiecības ar citām organizācijām
   14. pants
   Sadarbība ar citām organizācijām
   1.   Starptautiskā olīvu padome veic dažādus atbilstīgus pasākumus, lai konsultētos vai sadarbotos ar Apvienoto Nāciju organizāciju un tās institūcijām, proti, Apvienoto Nāciju organizācijas Tirdzniecības un Attīstības konferenci (UNCTAD); Apvienoto Nāciju organizācijas Attīstības programmu (UNDP), Pasaules Veselības organizāciju (WHO), Apvienoto Nāciju organizācijas Pārtikas un lauksaimniecības organizāciju (FAO), Apvienoto FAO/WHO Codex Alimentarius komisijas programmu, Starptautisko Darba organizāciju (ILO), Apvienoto Nāciju organizācijas Izglītības, zinātnes un kultūras organizāciju (UNESCO) un citām specializētajām Apvienoto Nāciju organizācijas aģentūrām, kā arī ar tādām starpvaldību, valdību un nevalstiskām organizācijām, kuras olīvu nozarei varētu būt noderīgas un kuras ir atsaucīgas, nodrošinot līdzekļus, lai visu dalībnieku labā atbalstītu Starptautiskās olīvu padomes pasākumus.
   2.   Starptautiskā olīvu padome nodibina attiecības un vajadzības gadījumā izstrādā īpašus sadarbības nolīgumus ar starptautiskām vai reģionālām organizācijām, vai finanšu institūcijām, jo īpaši ar Kopējo izejmateriālu fondu.
   Jebkurš sadarbības nolīgums, kas noslēgts starp Starptautisko olīvu padomi un iepriekšminētajām starptautiskajām organizācijām vai institūcijām, saņem iepriekšēju Dalībnieku padomes apstiprinājumu.
   Attiecībā uz jebkura projekta īstenošanu saskaņā ar šo pantu Starptautiskā olīvu padome savā starptautiskas preču institūcijas statusā nedrīkst uzņemties nekādas finansiālas saistības par atsevišķu dalībnieku vai citu organizāciju izsniegtajām garantijām. Neviena dalībnieka dalība Starptautiskajā olīvu padomē nevar būt par pamatu tās atbildībai par saistībām, kas izriet no jebkura cita dalībnieka vai organizācijas naudas aizņēmuma vai aizdevuma, kas saistīti ar šādiem projektiem.
   3.   Starptautiskā olīvu padome, ja nepieciešams, pastāvīgi informē UNCTAD par saviem pasākumiem un darba programmām, ņemot vērā UNCTAD īpašo lomu starptautiskajā preču tirdzniecībā.
   OTRĀ DAĻA
   FINANŠU NOTEIKUMI
   IV   NODAĻA
   Starptautiskās olīvu padomes budžeti
   15. pants
   Starptautiskās olīvu padomes budžeti
   1.   Lai sasniegtu šā nolīguma I nodaļā noteiktos vispārīgos mērķus, Dalībnieku padome pieņem šādus ikgadējos budžetus:

               —

               administratīvo budžetu,

               —

               tehniskās sadarbības budžetu,

               —

               veicināšanas budžetu.

         2.   Administratīvais budžets tiek finansēts no dalībnieku iemaksām un jebkādiem citiem līdzīgi radītiem ieņēmumiem. Katra dalībnieka ieguldījuma apjoms tiek noteikts proporcionāli tā līdzdalības daļai, kas noteikta saskaņā ar šā nolīguma 8. pantu.
   3.   Tehniskās sadarbības budžets tiek finansēts no:

               a)

               katra dalībnieka ieguldījuma summas, kas tiek noteikta proporcionāli tā līdzdalības daļai, kura noteikta saskaņā ar šā nolīguma 8. pantu;

               b)

               subsīdijām, dalībnieku brīvprātīgiem ziedojumiem, kas tiek pārvaldīti saskaņā ar nolīgumā starp Starptautisko olīvu padomi un dalībnieku – dāvinātāju ietvertajiem noteikumiem, un dāvinājumiem; un

               c)

               jebkādiem citiem saistītiem ieņēmumiem.

         4.   Veicināšanas budžets tiek finansēts no:

               a)

               katra dalībnieka ieguldījuma summas, kas tiek noteikta proporcionāli tā līdzdalības daļai, kura noteikta saskaņā ar šā nolīguma 8. pantu;

               b)

               dalībnieku brīvprātīgiem ziedojumiem, kas tiek pārvaldīti saskaņā ar nolīgumā starp Starptautisko olīvu padomi un dalībnieku – dāvinātāju ietvertajiem noteikumiem;

               c)

               ziedojumiem no valdībām un/vai citiem avotiem;

               d)

               jebkādiem citiem saistītiem ieņēmumiem.

         5.   Starptautiskā olīvu padome var saņemt arī cita veida papildu ieguldījumus, ietverot pakalpojumus, zinātnisko un tehnisko aprīkojumu un/vai personālu, kas varētu būt atbilstīgs apstiprināto programmu prasībām.
   Papildus Starptautiskā olīvu padome saistībā ar starptautiskās sadarbības attīstību cenšas sagādāt tādu būtisku finansiālu un/vai tehnisku palīdzību, kāda, vai nu finanšu, vai citā veidā, varētu būt iegūstama no kompetentām starptautiskām, reģionālām vai valsts organizācijām.
   Iepriekšminētos ieguldījumus Dalībnieku padome piešķir vai nu tehniskās sadarbības budžetam, vai veicināšanas budžetam, vai abiem budžetiem.
   6.   Administratīvā budžeta, tehniskās sadarbības budžeta un veicināšanas budžeta līdzekļus, kas nav izlietoti viena kalendāra gada laikā, var pārnest uz nākamajiem kalendārajiem gadiem kā attiecīgo budžetu avansa finansējumu, kas turklāt tiek sadalīti atbilstīgi katra dalībnieka līdzdalības daļām attiecīgajā kalendārajā gadā.
   Šādus līdzekļus nekādos apstākļos nedrīkst pārcelt uz citiem budžetiem, ja vien Dalībnieku padome nav lēmusi citādi.
   16. pants
   Administratīvie līdzekļi
   Papildus 15. pantā minētajiem budžetiem Starptautiskā olīvu padome var piešķirt līdzekļus administratīviem mērķiem, kas paredzēti tās reglamentā.
   17. pants
   Dalības maksas iemaksas
   1.   Dalībnieku padome katru gadu savā ikgadējā sesijā nosaka iemaksu apjomu, ko nākamajā kalendārajā gadā maksā katrs dalībnieks un ko aprēķina, pamatojoties uz katram dalībniekam atbilstīgo līdzdalības daļu skaitu, kas noteikts saskaņā ar 8. pantu.
   2.   Katra tāda dalībnieka sākotnējos apstākļus, kas pēc šā nolīguma stāšanās spēkā kļūst par tā pusi, novērtē Dalībnieku padome. Jaunā dalībnieka iemaksas aprēķina, pamatojoties uz dalībniekiem noteiktajām līdzdalības daļām un attiecīgā gada atlikušo daļu jaunā dalībnieka pievienošanās dienā, bet novērtējumus, kas šim kalendārajam gadam veikti attiecībā uz citiem dalībniekiem, negroza.
   3.   Maksājumu termiņš 15. pantā noteiktajām iemaksām sākas tā kalendāra gada pirmajā dienā, kuram tās ir aprēķinātas. Tās tiek noteiktas euro un ir maksājamas šajā valūtā vai līdzvērtīgā apjomā jebkurā brīvi konvertējamā valūtā.
   4.   Lai Starptautiskajai olīvu padomei dotu iespēju normāli darboties un ļautu īstenot attiecīgajā kalendārajā gadā plānotos pasākumus, Dalībnieku padome kalendārā gada sākumā prasa, lai dalībnieki, cik ātri iespējams, veiktu savas iemaksas.
   Ja dalībnieks sešu mēnešu laikā kopš kalendārā gada sākuma neveic iemaksu, Dalībnieku padome to lūdz veikt maksājumu nākamo trīs mēnešu laikā. Ja šie divi pēdējie termiņi netiek ievēroti, kārtējā sesijā uz to tiek vērsta Dalībnieku padomes uzmanība. Dalībnieka, kurš nokavējis maksājumu, tiesības piedalīties Dalībnieku padomes lēmumu pieņemšanā un ieņemt vēlētu amatu Dalībnieku padomē, tās komitejās un apakškomitejās tiek automātiski atceltas līdz dienai, kad iemaksa ir pilnībā veikta. Pēc dalībnieka, kurš ir nokavējis maksājumu, uzklausīšanas Dalībnieku padome pieņem jebkādu citu atbilstīgu lēmumu, kas tiek piemērots.
   5.   Dalībnieku padomes lēmums nevar atbrīvot dalībnieku no finansiālajām saistībām, kas izriet no šā nolīguma.
   18. pants
   Finanšu kontrole
   1.   Starptautiskās olīvu padomes finanšu kontroli saskaņā ar 11. pantu veic Finanšu komiteja.
   2.   Starptautiskās olīvu padomes finanšu pārskati par iepriekšējo kalendāro gadu, ko apstiprinājis neatkarīgs auditors, tiek iesniegti Finanšu komitejai, kas pēc pārskatu analīzes iesniedz tos Dalībnieku padomei tās ikgadējā sesijā apstiprināšanai un publicēšanai.
   Dalībnieku padome ieceļ neatkarīgu auditoru, rīkojot konkursu, kurā piedalās vismaz trīs attiecīgi specializējušās firmas.
   Neatkarīgais auditors nevar tikt iecelts ilgāk kā uz trim gadiem.
   Firmu, kas izvēlēta, lai veiktu auditu attiecībā uz Starptautiskās olīvu padomes pārskatu, šā nolīguma spēkā esamības laikā nākamo deviņu gadu laikposmā nevar izvēlēties par auditoru atkārtoti.
   3.   Dalībnieku padome turklāt savā ikgadējā sesijā pārbauda un apstiprina ziņojumu par:

               —

               Starptautiskās olīvu padomes naudas līdzekļu, aktīvu un skaidras naudas pārvaldības pārbaudi,

               —

               finanšu darījumu pareizību un to atbilstību spēkā esošajām normatīvajiem aktiem un budžeta piešķīrumiem.

         19. pants
   Likvidācija
   1.   Dalībnieku padome, ja tā tiek atlaista, vispirms veic 47. panta 5. punktā noteiktos pasākumus.
   2.   Šā nolīguma termiņam beidzoties, ja tas netiek pagarināts, paildzināts vai atjaunots, Starptautiskās olīvu padomes aktīvi un jebkādi neizmantotie 16. pantā minētie naudas līdzekļi, kā arī 15. pantā minēto budžetu neizmantotie naudas līdzekļi tiek atmaksāti dalībniekiem proporcionāli to tajā brīdī spēkā esošajam līdzdalības daļu kopskaitam. Brīvprātīgie ziedojumi, kas minēti 15. panta 4.b punktā un 15. panta 5.b punktā, un dāvinājumi, kas minēti 15. panta 5.c punktā, tiek atmaksāti attiecīgajam dalībniekiem vai dāvinātājiem.
   TREŠĀ DAĻA
   EKONOMISKIE UN STANDARTIZĀCIJAS NOTEIKUMI
   V   NODAĻA
   Olīveļļu, olīvu izspaidu eļļu un galda olīvu nosaukumi un definīcijas – Ģeogrāfiskās norādes
   20. pants
   Nosaukuma “olīveļļa” izmantošana
   1.   Nosaukumu “olīveļļa” lieto tikai attiecībā uz eļļu, kas iegūta vienīgi no olīvām, izslēdzot eļļu, kas iegūta ar šķīdināšanas vai pāresterifikācijas procesiem un jebkādu maisījumu ar cita veida eļļām.
   2.   Nosaukumu “olīveļļa” vienu pašu nekādā gadījumā nevar lietot attiecībā uz olīvu izspaidu eļļām.
   3.   Dalībnieki apņemas aizliegt savā iekšējā un starptautiskajā tirdzniecībā jebkādu šim pantam neatbilstīgu nosaukuma “olīveļļa” lietošanu vienu pašu vai kombinācijā ar citiem vārdiem.
   21. pants
   Olīveļļu, olīvu izspaidu eļļu un galda olīvu nosaukumi un definīcijas
   1.   B pielikumā ir aprakstītas šādas dažādu kategoriju atšķirīgu olīveļļu un olīvu izspaidu eļļu definīcijas.

               I.

               Olīveļļa:

                           A.

                           neapstrādātas olīveļļas:

                                       a)

                                       neapstrādātas olīveļļas, kas derīgas patērēšanai tādas, kādas tās ir:

                                                   i)

                                                   neapstrādāta augstākā labuma olīveļļa,

                                                   ii)

                                                   neapstrādāta olīveļļa,

                                                   iii)

                                                   neapstrādāta parastā olīveļļa;

                                       b)

                                       neapstrādātas olīveļļas, kas nav derīgas patērēšanai tādas, kādas tās ir:
                                       neapstrādāta lampantes olīveļļa;

                           B.

                           rafinēta olīveļļa;

                           C.

                           olīveļļa.

               II.

               Olīvu izspaidu eļļa:

                           A.

                           nerafinēta olīvu izspaidu eļļa;

                           B.

                           rafinēta olīvu izspaidu eļļa;

                           C.

                           olīvu izspaidu eļļa.

         2.   C pielikumā ir aprakstītas šādu galda olīvu veidu definīcijas:

               i)

               zaļās olīvas;

               ii)

               mainīgas krāsas olīvas;

               iii)

               melnās olīvas.

         3.   Dalībnieku padome šajā pantā noteiktajās eļļu kategorijās un galda olīvu veidos un B un C pielikumos noteiktajās definīcijās var veikt tādus grozījumus, kādus tā uzskata par vajadzīgiem vai lietderīgiem.
   22. pants
   Dalībnieku uzdevumi
   1.   Starptautiskās olīvu padomes dalībnieki apņemas savā starptautiskajā tirdzniecībā lietot B un C pielikumos noteiktos nosaukumus un veicina to izmantošanu savā starptautiskajā tirdzniecībā.
   2.   Dalībnieku padome saskaņā ar 25. panta 3. punktu nosaka kvalitātes kritēriju standartus, kas piemērojami dalībnieku starptautiskajā tirdzniecībā.
   3.   Dalībnieki apņemas detalizēti analizēt nosaukumu un ģeogrāfisko norāžu definīcijas, kas var tos ekonomiski interesēt, kā arī minimālos valstu tiesību aktu noteikumus, kādi nepieciešami, lai nodrošinātu, vai kas nodrošina šādu norāžu aizsardzību. Šajā nolūkā Starptautiskā olīvu padome nodrošina līdzekļus, lai izveidotu šādu norāžu savstarpējas atzīšanas sistēmu.
   4.   Ģeogrāfiskās norādes, ja tādas dotas, var attiecināt tikai uz neapstrādātām olīveļļām un galda olīvām, kas pieder pie augstākā labuma preču tirdzniecības kategorijas un izgatavotas saskaņā ar attiecīgiem šiem produktiem paredzētiem noteikumiem.
   5.   Ģeogrāfiskās norādes var izmantot tikai saskaņā ar izcelsmes valsts tiesību aktu nosacījumiem.
   6.   Dalībnieki jo īpaši apņemas izveidot sistēmu ģeogrāfisko norāžu savstarpējai atzīšanai, lai nodrošinātu ar dalībnieku valsts tiesību aktiem aizsargāto ģeogrāfisko norāžu aizsardzību ex officio, un savās teritorijās aizliegt un ierobežot tādu ģeogrāfisko norāžu un olīveļļu, olīvu izspaidu eļļu un galda olīvu nosaukumu lietošanu starptautiskas tirdzniecības nolūkā, kas ir pretrunā ar šiem principiem.
   Šīs saistības attiecas uz visiem uzrakstiem, kas izvietoti uz iepakojumiem, faktūrām, preču pavadzīmēm un tirdzniecības dokumentiem, vai izmantoti reklāmās, un ar olīveļļu, olīvu izspaidu eļļu un galda olīvu starptautisko mārketingu saistītām preču zīmēm, reģistrētiem nosaukumiem un ilustrācijām, ciktāl šādi uzraksti var radīt maldīgus priekšstatus vai izraisīt neskaidrību par attiecīgo olīveļļu, olīvu izspaidu eļļu vai galda olīvu izcelsmes vietu vai kvalitāti.
   23. pants
   Domstarpības un izlīgumi
   1.   Domstarpības attiecībā uz ģeogrāfiskajām norādēm, kuras rodas sakarā ar šīs nodaļas noteikumu interpretāciju vai grūtībām to piemērošanā un kuras nav atrisināts tiešās sarunās, izskata Dalībnieku padome.
   2.   Dalībnieku padome cenšas panākt izlīgumu pēc tam, kad ir noskaidrots konsultantu grupas viedoklis, kā tas noteikts 37. panta 1. punktā, un pēc konsultācijām ar Pasaules Intelektuālā īpašuma organizāciju, kompetentu profesionālu organizāciju un, ja nepieciešams, ar Starptautisko tirdzniecības kameru un specializētām starptautiskām analītiskās ķīmijas institūcijām. Ja tas nav devis panākumus, un pēc tam, kad Dalībnieku padome ir nolēmusi, ka ir izmantoti visi līdzekļi, lai panāktu vienošanos, strīdā iesaistītajiem dalībniekiem ir tiesības pēdējā instancē griezties pēc palīdzības Starptautiskajā tiesā.
   VI   NODAĻA
   Olīvu produktu tirgu standartizācija
   24. pants
   Olīveļļas, olīvu izspaidu eļļas un galda olīvu tirgus situācijas un tā attīstības izpēte
   1.   Saistībā ar 1. pantā noteiktajiem vispārīgajiem mērķiem un nolūkā dot ieguldījumu olīveļļu, olīvu izspaidu eļļu un galda olīvu tirgus standartizācijā un lai koriģētu jebkādu ražu nevienmērības vai citu faktoru izraisītu neatbilstību starp starptautisko piedāvājumu un pieprasījumu, dalībnieki Starptautiskajai olīvu padomei dara pieejamu un sniedz visu nepieciešamo informāciju, statistikas datus un dokumentus par olīveļļu, olīvu izspaidu eļļu un galda olīvām.
   2.   Dalībnieku padome, pamatojoties uz katra dalībnieka saskaņā ar 36. pantu sniegto informāciju, jebkādu informāciju, ko Starptautiskajai olīvu padomei paziņojušas valstu, kas nav šā nolīguma puses, valdības un jebkādiem citiem Starptautiskajai olīvu padomei par šo jautājumu pieejamiem atbilstīgiem statistikas materiāliem, savā ikgadējā sesijā veic olīvu produktu uzkrājumu detalizētu izpēti un olīveļļu, olīvu izspaidu eļļu un galda olīvu vispārējā pieprasījuma un piedāvājuma novērtējumu. Dalībnieku padome, ņemot vērā visu tai pieejamo informāciju, pēta tirgus situāciju un veic visu olīvu produktu piedāvājuma un pieprasījuma vispārīgu novērtējumu, un var ierosināt dalībniekiem veikt tādus pasākumus, kādus tā uzskata par vēlamiem.
   25. pants
   Olīvu produktu tirgus standartizācija
   1.   Starptautiskā olīvu padome organizē pētījumus nolūkā dot ieteikumus dalībniekiem, kā sasniegt līdzsvaru starp ražošanu un patēriņu un, vispārīgāk, kā ilgtermiņā, piemērojot atbilstīgus pasākumus, standartizēt olīvu produktu tirgu.
   2.   Šādas standartizācijas nolūkā Starptautiskā olīvu padome organizē arī pētījumus, lai dalībniekiem ieteiktu piemērotus problēmu, kas var rasties sakarā ar olīveļļas, olīvu izspaidu eļļas un galda olīvu starptautiskā tirgus attīstību, risinājumus, izmantojot atbilstīgus pasākumus, ņemot vērā tirgus nelīdzsvarotību, ko rada ražošanas svārstības vai citi iemesli.
   3.   Starptautiskā olīvu padome pēta veidus un līdzekļus, kā nodrošināt starptautiskās tirdzniecības paplašināšanos un palielināt olīveļļas un galda olīvu patēriņu. Jo īpaši tā sniedz dalībniekiem attiecīgus ieteikumus saistībā ar:

               a)

               standarta starptautisko līgumu ieviešanu un izmantošanu darījumos ar olīveļļām, olīvu izspaidu eļļām un galda olīvām;

               b)

               starptautisku strīdu noregulēšanu un arbitrāžas iestāžu izveidošanu un darbību, lai risinātu jebkādus strīdus, kas attiecas uz darījumiem ar olīveļļām, olīvu izspaidu eļļām un galda olīvām;

               c)

               standartu piemērošanu attiecībā uz olīveļļu, olīvu izspaidu eļļu un galda olīvu fiziskajām, ķīmiskajām un organoleptiskajām īpašībām;

               d)

               vienotu analīzes metožu ieviešanu.

         4.   Starptautiskā olīvu padome izmanto jebkādus līdzekļus, ko tā uzskata par lietderīgiem, lai starptautiskā līmenī ierobežotu negodīgu konkurenci, tostarp tādu valstu, kas nav šā nolīguma puses, vai personu, kas ir šādu valstu pilsoņi, konkurences cīņu.
   CETURTĀ DAĻA
   TEHNISKIE NOTEIKUMI
   VII   NODAĻA
   Tehniskā sadarbība olīvu nozarē
   26. pants
   Programmas un pasākumi
   1.   Lai sasniegtu 1. pantā noteiktos vispārīgos mērķus attiecībā uz tehnisko sadarbību sakarā ar olīvām un olīvu produktiem, Starptautiskā olīvu padome ar Dalībnieku padomes starpniecību plāno, veicina un izstrādā ar šo sadarbību saistītas pasākumu programmas.
   2.   Šāda tehniskā sadarbība ietver olīvu audzēšanas, olīveļļas iegūšanas un galda olīvu nozares.
   3.   Lai veicinātu šādu sadarbību, Starptautiskā olīvu padome var veikt tiešus pasākumus.
   4.   Lai īstenotu daļu vai visus šīs nodaļas noteikumus, Starptautiskā olīvu padome var nolemt iesaistīt sadarbībā valsts vai starptautiskas, valsts vai privātas institūcijas un/vai uzņēmumus. Budžeta robežās tā var arī piešķirt finansiālu palīdzību iepriekšminētajām institūcijām un/vai uzņēmumiem.
   27. pants
   Pētniecība un izstrāde
   1.   Starptautiskā olīvu padome ar Dalībnieku padomes starpniecību izskata visus pētniecības un izstrādes projektu priekšlikumus, par kuriem dalībniekiem ir kopīga interese, un šajā jomā veic tādus pasākumus, kādi ir lietderīgi.
   2.   Starptautiskā olīvu padome var iesaistīt sadarbībā specializētus pētniecības institūtus, laboratorijas un centrus, lai dalībnieku labā ieviestu, pārbaudītu, izmantotu un izplatītu šādu pētniecības un izstrādes programmu pētījumu rezultātus.
   3.   Starptautiskā olīvu padome organizē nepieciešamos pētījumus par ekonomisko atdevi, ko var sagaidīt no pētījumu un attīstības programmu rezultātu izmantošanas.
   28. pants
   Apmācība un īpašie pasākumi
   1.   Starptautiskā olīvu padome ar Dalībnieku padomes starpniecību veic visus nepieciešamos pasākumus, lai dažādos līmeņos organizētu kvalifikācijas celšanas un apmācību kursus olīvu nozares tehniskajiem speciālistiem, jo īpaši no dalībniekiem, kas ir jaunattīstības valstis.
   2.   Starptautiskā olīvu padome veicina dalībnieku, kuriem ir augsti attīstītas olīvu audzēšanas, olīveļļas iegūšanas un galda olīvu pārstrādes metodes, tehnoloģiju nodošanu dalībniekiem, kas ir jaunattīstības valstis.
   3.   Starptautiskā olīvu padome sekmē jebkādu tehnisko sadarbību, dodot iespēju dalībniekiem, kuriem vajadzīgi šādi pakalpojumi, izmantot konsultantus un ekspertus.
   4.   Starptautiskā olīvu padome sekmē dalībnieku delegāciju un ekspertu piedalīšanos tās vispārīgajās vai zinātniski tehniskajās sanāksmēs.
   5.   Dalībnieku padome jo īpaši:

               a)

               īsteno īpašus pētījumus un pasākumus;

               b)

               sasauc starptautiskus seminārus un sanāksmes vai veicina to organizēšanu;

               c)

               apkopo tehnisko informāciju un izsūta to visiem dalībniekiem;

               d)

               veicina ar tehnisko sadarbību saistīto pasākumu koordināciju starp dalībniekiem olīvu audzēšanas, olīveļļas iegūšanas un galda olīvu nozarē, ietverot rīcību, kas saistīta ar starpreģionālo vai reģionālo plānošanu;

               e)

               veicina tādu divpusēju vai daudzpusēju sadarbību, kas var palīdzēt Starptautiskajai olīvu padomei sasniegt šā nolīguma mērķus.

         VIII   NODAĻA
   Citi pasākumi
   29. pants
   Citi pasākumi
   Starptautiskā olīvu padome:

               a)

               veicina un koordinē atbilstīgu izpēti un pētījumus par olīveļļas un galda olīvu bioloģisko vērtību, īpašu uzsverot to uzturvērtību un citas būtiskas īpašības;

               b)

               kopā ar speciālistu organizācijām izstrādā ar olīvām saistīto terminoloģiju, olīvu produktus aptverošus standartus un attiecīgas analīžu metodes, kā arī citus standartus, kas saistīti ar olīvu nozari;

               c)

               veic jebkādus piemērotus pasākumus, lai sagatavotu kopsavilkumu par taisnīgu tirdzniecības praksi olīveļļu, olīvu izspaidu eļļu un galda olīvām starptautiskajā tirdzniecībā.

         PIEKTĀ DAĻA
   VEICINĀŠANAS NOTEIKUMI
   IX   NODAĻA
   Vispasaules olīveļļas un galda olīvu patēriņa veicināšana
   30. pants
   Olīveļļas un galda olīvu patēriņa veicināšanas programmas
   1.   Dalībnieki apņemas kopīgi veikt vispārīgus veicināšanas pasākumus, lai palielinātu olīveļļas un galda olīvu vispasaules patēriņu, izmantojot attiecīgi B un C pielikumos definēto pārtikā lietojamo olīveļļu un galda olīvu nosaukumus.
   2.   Šie pasākumi notiek izglītojošu un informatīvu kampaņu veidā, kurās tiek apskatītas olīveļļu un galda olīvu organoleptiskās un ķīmiskās īpašības, kā arī to uzturvērtības, ārstnieciskās un citas īpašības.
   3.   Veicināšanas kampaņas ir vērstas uz patērētāju informēšanu par olīveļļu un galda olīvu nosaukumiem, izcelsmes vietām un avotiem, nodrošinot, ka neviena īpašība, izcelsmes vieta vai avots netiek reklamēts vai izcelts kā pārāks par citiem.
   4.   Par atbilstīgi šim pantam organizējamām veicināšanas programmām lemj Dalībnieku padome, ņemot vērā tai pieejamos resursus. Priekšroka tiek dota pasākumiem visvairāk patērējošās valstīs un tajās, kur olīveļļas un galda olīvu patēriņš, iespējams, pieaugs.
   5.   Veicināšanas budžeta resursi tiek izmantoti, ņemot vērā šādus kritērijus:

               a)

               patēriņa apjoms un pastāvošo tirgu attīstības iespējas;

               b)

               jauna noieta radīšana olīveļļai un galda olīvām;

               c)

               no veicināšanas izdevumiem sagaidāmā atdeve.

         6.   Dalībnieku padome pārvalda visus kopīgiem veicināšanas mērķiem piešķirtos līdzekļus. Kā pielikumu budžetam saistībā ar šo veicināšanu tā sagatavo ikgadēju prognozi par ieņēmumiem un izdevumiem.
   7.   Gadījumā, ja dalībnieks, organizācija vai persona nodrošina brīvprātīgu ziedojumu veicināšanas pasākuma izpildei, Dalībnieku padome apstiprina procedūras, kas reglamentē šādu resursu izmantošanu saskaņā ar īpašu vienošanos starp Starptautisko olīvu padomi un dāvinātāju.
   8.   Starptautiskā olīvu padome ir atbildīga par veicināšanas programmu tehnisko izpildi, kuru var uzticēt arī saskaņā ar reglamentu izraudzītām specializētām institūcijām.
   31. pants
   Starptautiskās olīvu padomes starptautisko garantiju apzīmējums
   Dalībnieku padome var pieņemt noteikumus par starptautiskās kvalitātes garantijas apzīmējuma lietošanu, kas nodrošina atbilstību Starptautiskās olīvu padomes starptautiskajiem standartiem.
   SESTĀ DAĻA
   CITI NOTEIKUMI
   X   NODAĻA
   Dažādas saistības
   32. pants
   Vispārīgās saistības
   Dalībnieki apņemas nepieņemt nekādus pasākumus, kas ir pretrunā ar viņu saistībām saskaņā ar šo nolīgumu vai 1. pantā noteiktajiem vispārīgajiem mērķiem.
   33. pants
   Dalībnieku finansiālās saistības
   Saskaņā ar vispārīgiem tiesiskiem principiem katra dalībnieka finansiālā atbildība pret Starptautisko olīvu padomi un citiem dalībniekiem aprobežojas ar tās saistībām saskaņā ar 15. pantu attiecībā uz iemaksām budžetos, kas minētas tajā pašā pantā un, vajadzības gadījumā, saskaņā ar 16. pantu attiecībā uz administratīvajiem līdzekļiem.
   34. pants
   Vides un ekoloģiskie aspekti
   Dalībnieki visos olīvu un olīveļļas ražošanas posmos pievērš pienācīgu uzmanību vides un ekoloģiskajiem aspektiem un uzņemas ieviest tādus pasākumus, kādus Dalībnieku padome varētu uzskatīt par vajadzīgiem, lai veiktu uzlabojumus vai atrisinātu jebkādas problēmas, ar kurām jāsaskaras šajā jomā.
   35. pants
   Starptautiskās tirdzniecības un patēriņa veicināšana
   Dalībnieki apņemas pieņemt visus atbilstīgos pasākumus, lai sekmētu tirdzniecību, veicinātu olīveļļu un galda olīvu patēriņu un nodrošinātu pienācīgu šo produktu starptautiskās tirdzniecības attīstību. Šajā nolūkā tie apņemas ievērot principus, noteikumus un pamatnostādnes, kurus tie ir apstiprinājuši pilntiesīgā starptautiskā forumā.
   36. pants
   Informācija
   Dalībnieki apņemas darīt pieejamus un sniegt Starptautiskajai olīvu padomei visus statistikas datus, informāciju un dokumentāciju, kas tai vajadzīga, lai pildītu savas funkcijas saskaņā ar šo nolīgumu, un jo īpaši jebkādu informāciju, ko tā pieprasa, lai noteiktu olīveļļu, olīvu izspaidu eļļu un galda olīvu uzkrājumus un iegūtu zināšanas par dalībnieku valsts politiku attiecībā uz olīvu produktiem.
   XI   NODAĻA
   Domstarpības un pretenzijas
   37. pants
   Domstarpības un pretenzijas
   1.   Jebkuras domstarpības par šā nolīguma interpretāciju vai piemērošanu, kas nav domstarpības saskaņā ar 23. pantu un kas nav atrisinātas sarunu ceļā, pēc jebkura dalībnieka, kas ir domstarpībās iesaistītā puse, prasības tiek nodotas izskatīšanai Dalībnieku padomei, kura, attiecīgajam dalībniekam nepiedaloties, pieņem lēmumu, vajadzības gadījumā pēc tādas konsultantu grupas viedokļa noskaidrošanas, kuras struktūra un darbības kārtība tiek noteikta reglamentā.
   2.   Pamatots konsultantu grupas viedoklis tiek iesniegts Dalībnieku padomei, kas pēc visu attiecīgo faktu noskaidrošanas atrisina domstarpības.
   3.   Jebkādas pretenzijas par to, ka dalībnieks saskaņā ar šo nolīgumu nav izpildījusi savas saistības, pēc pretenzijas izvirzījušā dalībnieka pieprasījuma tiek nodotas izskatīšanai Dalībnieku padomei, kas pēc konsultēšanās ar ieinteresētajiem dalībniekiem un, vajadzības gadījumā, pēc šā panta 1. punktā minētās konsultantu grupas viedokļa noskaidrošanas, attiecīgajam dalībniekam nepiedaloties, pieņem lēmumu.
   4.   Ja Dalībnieku padome konstatē, ka dalībnieks ir pārkāpis šo nolīgumu, tā var pret šo dalībnieku vai nu vērst sankcijas, sākot ar vienkāršu brīdinājumu un līdz dalībnieka tiesību piedalīties Dalībnieku padomes lēmumu pieņemšanā apturēšanai līdz laikam, kad tas ir izpildījis savas saistības, vai saskaņā ar 45. pantā noteikto kārtību izslēgt dalībnieku no līdzdalības nolīgumā. Attiecīgajam dalībniekam ir tiesības iesniegt prasību pēdējā instancē starptautiskajā tiesā.
   XII   NODAĻA
   Nobeiguma noteikumi
   38. pants
   Depozitārijs
   Ar šo Spānijas valdība tiek izraudzīta par šā nolīguma depozitāriju.
   39. pants
   Parakstīšana, ratificēšana, pieņemšana un apstiprināšana
   1.   Šis nolīgums ir atklāts parakstīšanai valdībām, kas ielūgtas uz Apvienoto Nāciju organizācijas konferenci 1986. gada Starptautiskā nolīguma par olīveļļu un galda olīvām, kas grozīts un pagarināts 1993. gadā, pēctecīgās aizstāšanas nolīguma apspriešanai, Madridē pie Spānijas valdības no 2005. gada 15. jūnija līdz 2005. gada 31. decembrim ieskaitot.
   2.   Jebkura šā panta 1. punktā minētā valdība var:

               a)

               šā nolīguma parakstīšanas laikā paziņot, ka ar šādu parakstīšanu tā izsaka savu piekrišanu, ka šis nolīgums tai ir saistošs (parakstīšana bez iebildumiem); vai

               b)

               pēc šā nolīguma parakstīšanas to ratificēt, pieņemt vai apstiprināt, šajā nolūkā attiecīgo dokumentu deponējot depozitārijā.

         Šis nolīgums ir atklāts Eiropas Kopienai parakstīšanai, ratificēšanai, pieņemšanai vai apstiprināšanai.
   3.   Dokumenti par ratificēšanu, pieņemšanu vai apstiprināšanu tiek deponēti depozitārijā.
   40. pants
   Pievienošanās
   1.   Jebkura valsts var pievienoties šim nolīgumam saskaņā ar nosacījumiem, ko Starptautiskā olīvu padome noteikusi ar Dalībnieku padomes starpniecību un kas ietver līdzdalības daļu skaitu un pievienošanās dokumentu deponēšanas galīgo termiņu. Tomēr Dalībnieku padome var piešķirt galīgā termiņa pagarinājumu valdībām, kas nespēj pievienoties pievienošanās nosacījumos noteiktajā termiņā. Pēc pievienošanās valsts, kā tas noteikts pievienošanās nosacījumos, tiek uzskatīta par ierakstītu kopā ar tās līdzdalības daļām šā nolīguma A pielikumā.
   Šā nolīguma pievienošanās procedūra ir atklāta Eiropas Kopienai.
   2.   Pievienošanās tiek īstenota, deponējot pievienošanās dokumentu depozitārijā. Pievienošanās dokumentos tiek paziņots, ka valdība pieņem visus Starptautiskās olīvu padomes noteiktos nosacījumus.
   41. pants
   Paziņojums par pagaidu piemērošanu
   1.   Parakstītāja valdība, kas paredzējusi ratificēt, pieņemt vai apstiprināt šo nolīgumu, vai valdība, kurai Dalībnieku padome ir noteikusi pievienošanās nosacījumus, bet kura vēl nav spējusi deponēt savu dokumentu, jebkurā laikā var paziņot depozitārijam, ka tā šo nolīgumu piemēros pagaidu kārtībā, kad tas saskaņā ar 42. pantu stāsies spēkā vai, ja tas jau ir stājies spēkā, no noteikta datuma.
   2.   Valdība, kas saskaņā ar šā panta 1. punktu ir paziņojusi, ka tā piemēros šo nolīgumu, kad tas stāsies spēkā, vai noteiktā datumā, ja tas jau ir stājies spēkā, sākot no šīs dienas ir pagaidu dalībnieks tikmēr, kamēr tā deponē savu ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprināšanas vai pievienošanās dokumentu un līdz ar to kļūst par dalībnieku.
   42. pants
   Stāšanās spēkā
   1.   Šis nolīgums galīgi stājas spēkā dienā, kad vismaz piecas no šā nolīguma A pielikumā minētajām valdībām, kuru daļas veido vismaz 90 % no līdzdalības daļām, ir bez iebildumiem parakstījušas šo nolīgumu, vai ir to ratificējušas, pieņēmušas, apstiprinājušas vai tam pievienojušās.
   2.   Ja 2006. gada 1. janvārī šis nolīgums nav stājies spēkā saskaņā ar šā panta 1. punktu, tas stājas spēkā pagaidu kārtībā, ja līdz šim datumam piecas valdības, kas atbilst šā panta 1. punkta procentuālās attiecības prasībām, ir bez iebildumiem parakstījušas šo nolīgumu, vai ir to ratificējušas, pieņēmušas vai apstiprinājušas, vai paziņojušas depozitārijam, ka tās piemēros šo nolīgumu pagaidu kārtībā.
   3.   Ja 2006. gada 1. janvārī prasības saskaņā ar šā panta 1. punktu vai 2. punktu par stāšanos spēkā nav izpildītas, depozitārijs lūdz tās valdības, kas bez iebildumiem ir parakstījušas šo nolīgumu vai ir to ratificējušas, pieņēmušas vai apstiprinājušas, vai ir paziņojušas depozitārijam, ka piemēros šo nolīgumu pagaidu kārtībā, nolemt, vai šis nolīgums starp tām stājas spēkā galīgi vai pagaidu kārtībā, pilnībā vai daļēji, datumā, kādu tās var noteikt.
   4.   Jebkurai valdībai, kas saskaņā ar 41. pantu nav paziņojusi depozitārijam, ka tā piemēros šo nolīgumu pagaidu kārtībā, un kas deponē dokumentu par ratificēšanu, pieņemšanu, apstiprināšanu vai pievienošanos pēc šā nolīguma stāšanās spēkā, šis nolīgums stājas spēkā šādas deponēšanas datumā.
   43. pants
   Grozīšana
   1.   Starptautiskā olīvu padome ar Dalībnieku padomes starpniecību var ieteikt dalībniekiem šā nolīguma grozījumus.
   2.   Ierosinātos grozījumus saskaņā ar šā nolīguma 9. pantu pieņem Dalībnieku padome, un tie visiem dalībniekiem stājas spēkā 90 dienu laikā pēc tam, kad depozitārijs ir saņēmis paziņojumu par Dalībnieku padomes lēmumu.
   44. pants
   Izstāšanās
   1.   Jebkurš dalībnieks jebkurā laikā pēc šā nolīguma spēkā stāšanās var no tā izstāties, iesniedzot depozitārijam rakstisku paziņojumu par izstāšanos. Dalībnieks vienlaicīgi par šo rīcību rakstiski informē Starptautisko olīvu padomi.
   2.   Izstāšanās saskaņā ar šo pantu stājas spēkā 90 dienu laikā tam, kad depozitārijs ir saņēmis paziņojumu.
   45. pants
   Izslēgšana
   Neskarot 37. pantu, ja Dalībnieku padome nolemj, ka kāds dalībnieks nepilda savas saistības saskaņā ar šo nolīgumu, un turklāt nolemj, ka šāds pārkāpums nozīmīgi kaitē šā nolīguma darbībai, tā ar pamatotu citu dalībnieku lēmumu, attiecīgajam dalībniekam klāt neesot, izslēdz šo dalībnieku no šā nolīguma. Starptautiskā olīvu padome par šo lēmumu nekavējoties paziņo depozitārijam. Attiecīgais dalībnieks beidz būt par šā nolīguma pusi 30 dienu laikā pēc Dalībnieku padomes lēmuma pieņemšanas datuma.
   46. pants
   Rēķinu nomaksa
   1.   Dalībnieku padome nosaka jebkādu rēķinu nomaksu, ko tā uzskata par taisnīgu, ņemot vērā visas saistības, kas rada tiesiskas sekas Starptautiskajai olīvu padomei un kas attiecas uz dalībnieku, kurš ir izstājies no šā nolīguma vai kurš ir izslēgts no Starptautiskās olīvu padomes, vai citā veidā beidzis būt šā nolīguma puse, kā arī pietiekamu tam nepieciešamo pārejas laika ilgumu, proti, laiku, kurā šādas saistības ir jāizbeidz.
   Neatkarīgi no iepriekšējās daļas šādam dalībniekam ir pienākums samaksāt jebkādas summas, kas no tā pienākas Starptautiskajai olīvu padomei attiecībā uz laikposmu, kurā tas ir bijis dalībnieks.
   2.   Pēc šā nolīguma izbeigšanās nevienam šā panta 1. punktā minētajam dalībniekam nav tiesību ne uz kādu likvidācijas ieņēmumu daļu vai citiem Starptautiskās olīvu padomes aktīviem, kā arī tas nevar tikt apgrūtināts ne ar kādu Starptautiskās olīvu padomes zaudējumu daļu, ja tādi ir.
   47. pants
   Ilgums, pagarināšana, atjaunošana un izbeigšana
   1.   Šis nolīgums ir spēkā līdz 2014. gada 31. decembrim, ja vien Starptautiskā olīvu padome ar Dalībnieku padomes starpniecību nepieņem lēmumu to pagarināt, papildināt, atjaunot vai priekšlaikus izbeigt saskaņā ar šā panta noteikumiem.
   2.   Starptautiskā olīvu padome ar Dalībnieku padomes starpniecību var nolemt pagarināt šo nolīgumu par ne vairāk kā diviem divu gadu laikposmiem. Jebkurš dalībnieks, kurš neatzīst šādu šā nolīguma pagarināšanu, informē Starptautisko olīvu padomi un līdz ar pagarināšanas laikposma sākumu pārstāj būt par šā nolīguma pusi.
   3.   Ja pirms 2014. gada 31. decembra vai pirms šā panta 2. punktā minētā pagarinājuma laikposma beigām attiecīgi ir notikusi vienošanās par jaunu nolīgumu vai protokolu par šā nolīguma atjaunošanu, bet tas vēl nav stājies spēkā ne galīgi, ne pagaidu kārtībā, šis nolīgums paliek spēkā pēc tā izbeigšanās datuma, līdz stājas spēkā jaunais nolīgums vai protokols, ar noteikumu, ka šāda pagarinājuma laikposms nepārsniedz 12 mēnešus.
   4.   Starptautiskā olīvu padome ar Dalībnieku padomes starpniecību jebkurā laikā var nolemt šo nolīgumu pārtraukt ar tādu pārtraukšanas spēkā stāšanās datumu, kādu tā nosaka.
   5.   Neatkarīgi no šā nolīguma izbeigšanās Starptautiskā olīvu padome turpina pastāvēt tik ilgi, cik varētu būt nepieciešams, lai veiktu Starptautiskās olīvu padomes likvidāciju, ietverot rēķinu nomaksu, un tai šajā laikposmā ir tādas pilnvaras un funkcijas, kādas šim nolūkam varētu būt vajadzīgas.
   6.   Starptautiskā olīvu padome paziņo depozitārijam par jebkuru lēmumu, kas pieņemts saskaņā ar šo pantu.
   48. pants
   Atrunas
   Attiecībā uz jebkuru šā nolīguma noteikumu atrunas nav paredzētas.
   TO APLIECINOT, pilnvarotie ir parakstījuši šo nolīgumu norādītajā datumā.
   PIEŅEMTS Ženēvā, 2005. gada 29. aprīlī, un šā nolīguma teksti arābu, angļu, franču, itāļu un spāņu valodās ir vienlīdz autentiski.

      (1)  1986. gada Starptautiskais nolīgums par olīveļļu un galda olīvām, kas grozīts un pagarināts 1993. gadā un pēdējo reizi pagarināts 2004. gadā.
   A PIELIKUMS
   Līdzdalības daļas organizācijas budžetā, kas noteiktas saskaņā ar 8. pantu (1)

               Alžīrija

               11

               Eiropas Kopiena

               801

               Horvātija

               5

               Ēģipte

               8

               Irānas Islāma Republika

               5

               Izraēla

               5

               Lībijas Sociālistiskā Arābu Tautas Džamahīrija

               5

               Jordānija

               7

               Libāna

               5

               Maroka

               25

               Sīrijas Arābu Republika

               45

               Serbija un Melnkalne

               5

               Tunisija

               73

               Kopā

               1 000

      (1)  Aprēķini ir veikti, pamatojoties uz vidējo produkciju laikā no 1997./1998. gada līdz 2002./2003. gadam un vidējo eksporta apjomu laikā no 1998. līdz 2003. gadam.
   B PIELIKUMS
   Olīveļļu un olīvu izspaidu eļļu nosaukumi un definīcijas
   Turpmāk norādīti dažādu kategoriju olīveļļu un olīvu izspaidu eļļu nosaukumi kopā ar katra nosaukuma atbilstīgo definīciju.

               I.

                  Olīveļļa ir eļļa, kas iegūta tikai no olīvkoka augļiem, izslēdzot eļļas, kas iegūtas šķīdināšanas vai pāresterificēšanas procesā un jebkādu maisījumu ar cita veida eļļām. Tās nosaukumi ir šādi:
               A.   neapstrādātas olīveļļas: eļļas, kas ir iegūtas no olīvkoka augļiem tikai ar mehāniskiem vai citiem fizikāliem līdzekļiem apstākļos, jo īpaši termiskos apstākļos, kuri neizraisa eļļas pasliktināšanos, un kas nav tikuši pakļauti nekādai apstrādei, izņemot mazgāšanu, noliešanu, centrifugēšanu un filtrāciju. Neapstrādātas olīveļļas klasificē un apzīmē šādi:
               a)   neapstrādātas olīveļļas, kas derīgas patērēšanai tādas, kādas tās ir:
               i)   neapstrādāta augstākā labuma olīveļļa: neapstrādāta olīveļļa, kurā nepiesātināto taukskābju saturs, izteikts kā oleīnskābe, nav lielāks par 0,8 gramiem uz 100 gramiem, un kuras citas īpašības atbilst šai kategorijai noteiktajam;
               ii)   neapstrādāta olīveļļa: neapstrādāta olīveļļa, kurā nepiesātināto taukskābju saturs, izteikts kā oleīnskābe, nav lielāks par 2,0 gramiem uz 100 gramiem, un kuras citas īpašības atbilst šai kategorijai noteiktajam;
               iii)   neapstrādāta parastā olīveļļa: neapstrādāta olīveļļa, kurā nepiesātināto skābju saturs, izteikts kā oleīnskābe, nav lielāks par 3,3 gramiem uz 100 gramiem, un kuras citas īpašības atbilst šai kategorijai noteiktajam (1);
               b)   neapstrādāta olīveļļa, kas nav derīga patērēšanai tāda, kāda tā ir:
               nepastrādāta lampantes olīveļļa: neapstrādāta olīveļļa, kurā nepiesātināto taukskābju saturs, izteikts kā oleīnskābe, nav lielāks par 3,3 gramiem uz 100 gramiem, un/vai kuras organoleptiskās un citas īpašības atbilst šai kategorijai noteiktajam. Tā ir paredzēta rafinēšanai, lai izmantotu pārtikā, vai ir paredzēta izmantošanai tehniskām vajadzībām;
               B.   rafinēta olīveļļa: eļļa, kas iegūta, rafinējot neapstrādātas olīveļļas. Tās nepiesātināto taukskābju saturs, izteikts kā oleīnskābe, nav lielāks par 0,3 gramiem uz 100 gramiem, un citas tās īpašības atbilst šai kategorijai noteiktajam (2);
               C.   olīveļļa: eļļa, ko veido rafinētas olīveļļas un neapstrādātu olīveļļu, kas derīgas patērēšanai tādas, kādas tās ir, maisījums. Tās nepiesātināto taukskābju saturs, izteikts kā oleīnskābe, nav lielāks par 1 gramu uz 100 gramiem, un citas tās īpašības atbilst šai kategorijai noteiktajam (3).

               II.

                  Olīvu izspaidu eļļa ir eļļa, kas iegūta, apstrādājot olīvu izspaidas ar šķīdinātājiem vai citiem fizikāliem apstrādes paņēmieniem, izslēdzot eļļas, kas iegūtas pāresterifikācijas procesos un jebkādus maisījumus ar cita veida eļļām. Tās tiek klasificētas šādi:
               A.   nerafinēta olīvu izspaidu eļļa: olīvu izspaidu eļļa, kuras īpašības ir tādas, kādas noteiktas šai kategorijai. Tā ir paredzēta rafinēšanai, lai izmantotu pārtikā, vai paredzēta izmantošanai tehniskām vajadzībām;
               B.   rafinēta olīvu izspaidu eļļa: eļļa, kas iegūta, rafinējot nerafinētu olīvu izspaidu eļļu. Tās nepiesātināto taukskābju saturs, izteikts kā oleīnskābe, nav lielāks par 0,3 gramiem uz 100 gramiem, un citas tās īpašības atbilst šai kategorijai noteiktajam (4);
               C.   olīvu izspaidu eļļa: eļļa, ko veido rafinētas olīvu izspaidu eļļas un neapstrādātas olīveļļas, kas derīga patērēšanai tāda, kāda tā ir, maisījums. Tās nepiesātināto taukskābju saturs, izteikts kā oleīnskābe, nav lielāks par 1 gramu uz 100 gramiem, un citas tās īpašības atbilst šai kategorijai noteiktajam. Šis maisījums nekādā gadījumā nedrīkst tikt saukts par “olīveļļu” (5).

      (1)  Šo produktu var pārdot tieši patērētājam tikai tad, ja to atļauj valsts, kurā to pārdod mazumtirdzniecībā. Ja tas nav atļauts, šā produkta nosaukumam jāatbilst attiecīgās valsts tiesiskajām normām.

      (2)  Šo produktu var pārdot tieši patērētājam tikai tad, ja tas ir atļauts valstī, kurā to pārdod mazumtirdzniecībā.

      (3)  Valsts, kurā notiek mazumtirdzniecība, var pieprasīt nosaukumā sīkākus paskaidrojumus.

      (4)  Šo produktu var pārdot tieši patērētājam tikai tad, ja tas ir atļauts valstī, kurā to pārdod mazumtirdzniecībā.

      (5)  Valsts, kurā notiek mazumtirdzniecība, var pieprasīt nosaukumā sīkākus paskaidrojumus.
   C PIELIKUMS
   Galda olīvu veidi un definīcijas
   Galda olīvas tiek klasificētas pēc viena no šādiem veidiem:
   i)   zaļās olīvas: augļi, kas novākti nogatavošanās laikā, pirms tie iegūst gatavo olīvu krāsu un lielumu. To krāsa var būt dažāda, sākot ar zaļu līdz salmu dzeltenai.
   ii)   mainīgas krāsas olīvas: augļi, kas novākti, pirms tie sasnieguši pilnīgu gatavību, krāsu maiņas laikā. To krāsa var būt dažāda, sākot ar rožainu līdz vīna sārtai vai brūnai.
   iii)   melnās olīvas: augļi, kas novākti pilnīgi nogatavojušies vai īsi pirms pilnīgas nogatavošanās. To krāsa var būt dažāda, sākot ar sarkanīgi melnu līdz violeti melnai, tumši violetai, zaļgani melnai vai tumšai kastaņkrāsai.


title: 2010/111/CFSP: Padomes Lēmums 2010/111/KĀDP ( 2010. gada 22. februāris ), ar ko pagarina pilnvaras Eiropas Savienības īpašajam pārstāvim Bosnijā un Hercegovinā

text:
               23.2.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 46/23

         PADOMES LĒMUMS 2010/111/KĀDP
   (2010. gada 22. februāris),
   ar ko pagarina pilnvaras Eiropas Savienības īpašajam pārstāvim Bosnijā un Hercegovinā
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 28. pantu, 31. panta 2. punktu un 33. pantu,
   ņemot vērā priekšlikumu, ar ko nākusi klajā Savienības Augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2009. gada 11. martā pieņēma Vienoto rīcību 2009/181/KĀDP (1), ar ko Valentin INZKO kungu iecēla par Eiropas Savienības īpašo pārstāvi (ESĪP) Bosnijā un Hercegovinā līdz 2010. gada 28. februārim.

               (2)

               ESĪP pilnvaras būtu jāpagarina līdz 2010. gada 31. augustam. Tomēr ESĪP pilnvaras var beigties ātrāk, ja Padome pieņemtu tādu lēmumu pēc Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos (AP) ieteikuma, kad būtu stājies spēkā lēmums, ar ko izveido Eiropas Ārējās darbības dienestu.

               (3)

               ESĪP pilnvaras būtu jāīsteno sadarbībā ar Komisiju, lai nodrošinātu saskaņotību ar citām attiecīgām darbībām, kas ir Kopienas kompetencē.

               (4)

               ESĪP īstenos savas pilnvaras situācijā, kas var pasliktināties un varētu kaitēt Līguma 21. pantā izklāstītajiem kopējās ārpolitikas un drošības politikas mērķiem,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Eiropas Savienības īpašais pārstāvis
   Ar šo Eiropas Savienības īpašā pārstāvja (ESĪP) Bosnijā un Hercegovinā (BiH) Valentin INZKO kunga pilnvaras tiek pagarinātas līdz 2010. gada 31. augustam. ESĪP pilnvaras var beigties ātrāk, ja Padome pieņemtu tādu lēmumu pēc AP ieteikuma, kad būtu stājies spēkā lēmums, ar ko izveido Eiropas Ārējās darbības dienestu.
   2. pants
   Politikas mērķi
   ESĪP pilnvaru pamatā ir Eiropas Savienības (ES) politikas mērķi attiecībā uz BiH. Visi minētie mērķi ir virzīti uz to, lai turpinātu gūt panākumus, īstenojot Vispārējo pamatnolīgumu par mieru (GFAP) BiH, saskaņā ar Augstā pārstāvja biroja Misijas īstenošanas plānu, kā arī Stabilizācijas un asociācijas procesa nepārtrauktu attīstību, tādējādi tiecoties veidot stabilu, dzīvotspējīgu, miermīlīgu un etniski daudzveidīgu BiH, kas miermīlīgi sadarbojas ar kaimiņvalstīm un neatgriezeniski virzās pretī dalībai Eiropas Savienībā.
   3. pants
   Pilnvaras
   Lai sasniegtu politikas mērķus, ESĪP ir pilnvarots:

               a)

               piedāvāt Savienības konsultācijas un veicināt politisko procesu;

               b)

               veicināt vispārēju Savienības politikas koordināciju un Savienības darbību iekšēju koordināciju un saskaņotību BiH, tostarp sniedzot ziņojumus Savienības misiju vadītājiem un ar dalību vai pārstāvniecību viņu kārtējās sanāksmēs, vadot koordinācijas grupu, kurā ir visi uz vietas esošie Savienības pārstāvji, lai koordinētu Savienības rīcības īstenošanu, un konsultējot viņus par attiecībām ar BiH iestādēm;

               c)

               veicināt vispārēju Savienības koordināciju un nodrošināt vietēju politisku virzību Savienības centieniem apkarot organizēto noziedzību, neskarot Eiropas Savienības Policijas misijas (ESPM) vadošo lomu šo centienu policijas aspektu koordinēšanā un ALTHEA (EUFOR) militāro komandķēdi;

               d)

               neskarot militāro komandķēdi, sniegt ES spēku komandierim politiskas konsultācijas par militāriem jautājumiem saistībā ar vietējo politiku, jo īpaši attiecībā uz paaugstināta riska operācijām, attiecībām ar vietējām iestādēm un vietējiem plašsaziņas līdzekļiem;

               e)

               apspriesties ar ES spēku komandieri pirms tādu politisku darbību veikšanas, kas varētu ietekmēt drošības situāciju;

               f)

               nodrošināt konsekvenci un saskaņotību Savienības darbībās, kas vērstas uz sabiedrību; ESĪP preses pārstāvis ir galvenā ES kontaktpersona ar BiH plašsaziņas līdzekļiem jautājumos, kas attiecas uz kopējo ārpolitiku un drošības politiku/Eiropas drošības un aizsardzības politiku (KĀDP/EDAP);

               g)

               pārraudzīt visas darbības tiesiskuma nodrošināšanas jomā un šajā sakarā pēc vajadzības konsultēt AP un Komisiju;

               h)

               sniegt ESPM misijas vadītājam norādes par vietējo politisko situāciju; ESĪP un civilās operācijas komandieris vajadzības gadījumā savstarpēji apspriežas;

               i)

               iesaistoties starptautiskās sabiedrības un BiH iestāžu plašākajā pieejā tiesiskumam un izmantojot ESPM policijas darbību tehniskās prasmes un palīdzību šajā jomā, atbalstīt policijas restrukturizācijas sagatavošanu un īstenošanu;

               j)

               ciešā saziņā ar ESPM atbalstīt stiprāku un efektīvāku BiH krimināltiesiskās sistēmas/policijas saskarsmi;

               k)

               apspriesties ar ESPM vadītāju pirms tādu politisku darbību veikšanas, kas varētu ietekmēt policijas un drošības situāciju;

               l)

               tādā mērā, kādā tas attiecas uz darbībām saistībā ar policijas un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās, tostarp Eiropolu, un ar tām saistītajām Savienības darbībām, pēc vajadzības konsultēt AP un Komisiju un piedalīties nepieciešamajā vietējā koordinācijā;

               m)

               veicinot saskaņotību un iespējamās sinerģijas, turpināt nodrošināt apspriešanos par Pirmspievienošanās palīdzības instrumenta prioritātēm;

               n)

               rūpīgi saskaņojot ar Komisiju, palīdzēt plānot pastiprinātu Savienības klātbūtni saistībā ar Augstā pārstāvja biroja (APB) slēgšanu, tostarp sniedzot konsultācijas par sabiedrības informēšanas aspektiem pārejas posmā;

               o)

               veicināt to, ka BiH attīstās un nostiprinās cieņa pret cilvēktiesībām un pamatbrīvībām saskaņā ar ES politiku cilvēktiesību jomā un ES pamatnostādnēm cilvēktiesību jomā;

               p)

               sadarboties ar atbilstīgām BiH iestādēm attiecībā uz to pilnīgu sadarbību ar Starptautisko Kara noziegumu tribunālu bijušajai Dienvidslāvijai (ICTY);

               q)

               nodrošināt politiskas konsultācijas un atbalstu konstitucionālās reformas gaitā;

               r)

               neskarot piemērojamās komandķēdes, palīdzēt nodrošināt, ka visi Savienības instrumenti misijas norises vietā tiek izmantoti saskaņoti, lai sasniegtu Savienības politikas mērķus.

         4. pants
   Pilnvaru īstenošana
   1.   ESĪP ir atbildīgs par pilnvaru īstenošanu AP pakļautībā.
   2.   Politikas un drošības komiteja (PDK) uztur privileģētus sakarus ar ESĪP un ir galvenais ESĪP kontaktpunkts sakariem ar Padomi. PDK saskaņā ar savām pilnvarām, neskarot AP pilnvaras, dod ESĪP stratēģiskas norādes un politisku virzību.
   5. pants
   Augstais pārstāvis
   ESĪP loma nekādā gadījumā neskar Augstā pārstāvja pilnvaras BiH, tostarp viņa koordinējošo lomu attiecībā uz visām darbībām, ko veic visas civilās organizācijas un pārstāvniecības, kā izklāstīts Vispārējā pamatnolīgumā par mieru (GFAP) un Miera īstenošanas padomes (MĪP) turpmākajos secinājumos un deklarācijās.
   6. pants
   Finansējums
   1.   ESĪP pilnvaru īstenošanas izdevumiem paredzētā finanšu atsauces summa laikposmam no 2010. gada 1. marta līdz 2010. gada 31. augustam ir EUR 2 350 000.
   2.   Izdevumus, ko finansē no 1. punktā paredzētās summas, var veikt no 2010. gada 1. marta. Izdevumus pārvalda saskaņā ar procedūrām un noteikumiem, kurus piemēro Eiropas Savienības vispārējam budžetam.
   3.   Izdevumu pārvaldību veic, pamatojoties uz līgumu starp ESĪP un Komisiju. ESĪP sniedz Komisijai pārskatu par visiem izdevumiem.
   7. pants
   Komandas izveide un sastāvs
   1.   ESĪP saskaņā ar savām pilnvarām un atbilstīgajiem pieejamajiem finanšu līdzekļiem ir atbildīgs par savas komandas izveidi. Komandā iekļauj personas, kam, kā pilnvarās paredzēts, ir īpašas zināšanas konkrētos politikas jautājumos. ESĪP operatīvi informē Padomi un Komisiju par komandas sastāvu.
   2.   Dalībvalstis un Savienības iestādes var ierosināt personāla norīkošanu darbā pie ESĪP. Atalgojumu personālam, ko kāda dalībvalsts vai Savienības iestāde norīko darbā pie ESĪP, maksā attiecīgā dalībvalsts vai Savienības iestāde. Darbā pie ESĪP var nosūtīt arī ekspertus, ko dalībvalstis ir norīkojušas darbā uz Padomes Ģenerālsekretariātu. Starptautiskajiem personāla līgumdarbiniekiem ir kādas dalībvalsts valstspiederība.
   3.   Norīkotais personāls turpina būt nosūtītājas valsts vai Savienības nosūtītājas iestādes administratīvā pakļautībā, un tas veic savus pienākumus un rīkojas ESĪP pilnvaru interesēs.
   8. pants
   ESĪP un viņa personāla privilēģijas un imunitāte
   Par privilēģijām, imunitāti un citām garantijām, kas vajadzīgas ESĪP un viņa personāla locekļu misijas veikšanai un sekmīgai norisei, attiecīgi vienojas ar uzņēmēju pusi/uzņēmējām pusēm. Šajā nolūkā dalībvalstis un Komisija sniedz visu vajadzīgo atbalstu.
   9. pants
   Klasificētās ES informācijas drošība
   ESĪP un viņa komandas locekļi ievēro drošības principus un minimālos standartus, kas ir noteikti Padomes Lēmumā 2001/264/EK (2001. gada 19. marts), ar ko pieņem Padomes drošības reglamentu (2), jo īpaši – rīkojoties ar klasificētu ES informāciju.
   10. pants
   Piekļuve informācijai un materiāli tehniskais atbalsts
   1.   Dalībvalstis, Komisija un Padomes Ģenerālsekretariāts nodrošina, ka ESĪP var piekļūt jebkurai atbilstīgai informācijai.
   2.   Savienības delegācija un/vai dalībvalstis vajadzības gadījumā nodrošina materiāli tehnisko atbalstu reģionā.
   11. pants
   Drošība
   Saskaņā ar Savienības politiku par tāda personāla drošību, kas izvietots ārpus Savienības, lai veiktu operatīvas darbības saskaņā ar Līguma V sadaļu, ESĪP saskaņā ar savām pilnvarām un drošības situāciju ģeogrāfiskajā teritorijā, par ko viņš ir atbildīgs, veic visus praktiski iespējamos pasākumus visa viņa tiešā pakļautībā esošā personāla drošībai, īpaši:

               a)

               izstrādājot konkrētai misijai drošības plānu, kura pamatā ir Padomes Ģenerālsekretariāta norādes, ietverot tai pielāgotus fiziskus, organizatoriskus un procesuālus drošības pasākumus, reglamentējot personāla drošu pārvietošanos uz misijas teritoriju un drošu pārvietošanos tajā, kā arī drošības pārkāpumu novēršanu un plānus ārkārtas situācijām un misijas evakuācijai;

               b)

               nodrošinot, ka visam personālam, kas izvietots ārpus Savienības, ir augsta riska apdrošināšana atbilstīgi apstākļiem misijas teritorijā;

               c)

               nodrošinot, ka visi komandas locekļi, ko izvieto ārpus Savienības, tostarp vietējie līgumdarbinieki, pirms vai pēc ierašanās misijas teritorijā ir piedalījušies atbilstīgās drošības apmācībās, kuru pamatā ir riska klasifikācija, ko misijas teritorijai piešķīris Padomes Ģenerālsekretariāts;

               d)

               nodrošinot, ka tiek īstenoti visi saskaņotie ieteikumi, kas sniegti pēc regulāra drošības izvērtējuma, un – saistībā ar vidusposma ziņojumu un pārskata ziņojumu par pilnvaru īstenošanu – rakstiski ziņojot AP, Padomei un Komisijai par šo ieteikumu īstenošanu un citiem drošības jautājumiem.

         12. pants
   Ziņošana
   ESĪP regulāri sniedz mutiskus un rakstiskus ziņojumus AP un PDK. Vajadzības gadījumā ESĪP ziņojumus sniedz arī Padomes darba grupām. Rakstiskus ziņojumus regulāri izsūta, izmantojot COREU tīklu. Pēc AP vai PDK ieteikuma ESĪP var sniegt ziņojumus arī Ārlietu padomei.
   13. pants
   Koordinācija
   1.   ESĪP darbības koordinē ar Komisijas darbībām, kā arī attiecīgā gadījumā ar darbībām, ko reģionā veic citi ESĪP. ESĪP regulāri sniedz informatīvus ziņojumus dalībvalstu pārstāvniecībām un Savienības delegācijām.
   Misijas norises vietā ESĪP uztur ciešu saikni ar Savienības delegācijas vadītāju un dalībvalstu pārstāvniecību vadītājiem. Viņi dara visu iespējamo, lai palīdzētu ESĪP īstenot pilnvaras. ESĪP uztur saikni arī ar citām starptautiskajām un reģionālajām struktūrām attiecīgajā teritorijā.
   2.   Atbalstot Savienības krīzes pārvarēšanas operācijas, ESĪP kopā ar citām attiecīgajā teritorijā iesaistītām Savienības struktūrām uzlabo veidu, kādā šīs Savienības struktūras izplata informāciju un apmainās ar to, lai panāktu optimālu vispārējās situācijas izpratni un vērtējumu.
   14. pants
   Pārskatīšana
   Šā lēmuma īstenošanu un tā saderību ar citām Savienības darbībām reģionā regulāri pārskata. ESĪP pilnvaru termiņa beigās iesniedz pilnvaru īstenošanas pārskata ziņojumu AP, Padomei un Komisijai.
   15. pants
   Stāšanās spēkā
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
   To piemēro no 2010. gada 1. marta.
   16. pants
   Publicēšana
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2010. gada 22. februārī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         C. ASHTON

      (1)  OV L 67, 12.3.2009., 88. lpp.

      (2)  OV L 101, 11.4.2001., 1. lpp.


title: Komisijas Lēmums ( 2010. gada 19. marts ), ar ko ieceļ Eiropas Patērētāju padomdevēju grupas locekli no Maltas un viņa vietnieku

text:
               23.3.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 73/11

         KOMISIJAS LĒMUMS
   (2010. gada 19. marts),
   ar ko ieceļ Eiropas Patērētāju padomdevēju grupas locekli no Maltas un viņa vietnieku
   2010/C 73/04
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Komisijas 2009. gada 14. septembra Lēmumu 2009/705/EK, ar ko tiek izveidota Eiropas Patērētāju padomdevēja grupa (1), un jo īpaši tā 4. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Eiropas Patērētāju padomdevējas grupas pašreizējo locekļu pilnvaru termiņš beidzās 2009. gada 14. novembrī.

               (2)

               Jaunus grupas locekļus un vietniekus uz trim gadiem iecēla ar Komisijas 2010. gada 17. februāra lēmumu.

               (3)

               Uz trīsgadu pilnvaru laika atlikušo posmu ir jāieceļ pilntiesīgs loceklis un vietnieks, kas pārstāv patērētāju organizācijas Maltā, pamatojoties uz priekšlikumiem, ko iesniegušas Maltas valsts iestādes,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   Vienīgais pants
   Par Eiropas Patērētāju padomdevējas grupas locekli un vietnieku uz pilnvaru laika atlikušo posmu ieceļ šīs personas:

               Loceklis

               Vietnieks

                  Renald BLUNDELL (MT)

                  Stefan XUEREB (MT)

      Briselē, 2010. gada 19. martā

            Komisijas vārdā,

            priekšsēdētāja vārdā –

            veselības un patērētāju ĢD ģenerāldirektors

         Robert MADELIN

      (1)  OV L 244, 16.9.2009., 21. lpp.


title: Papildinājums Padomes 2007. gada 23. jūlija Lēmumam 2007/543/EK par Bulgārijas un Rumānijas pievienošanos Konvencijai par Eiropas Policijas biroja izveidi (Eiropola konvencija) ( OV L 200, 1.8.2007. )

text:
               2.8.2007

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 201/15

      PAPILDINĀJUMS

   Padomes 2007. gada 23. jūlija Lēmumam 2007/543/EK par Bulgārijas un Rumānijas pievienošanos Konvencijai par Eiropas Policijas biroja izveidi (Eiropola konvencija)
   (Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 200, 2007. gada 1. augusts)
   Lēmumam pievieno šādas deklarācijas:

      “BULGĀRIJAS REPUBLIKAS DEKLARĀCIJAS PAR:

                  —

                     1995. gada 26. jūlija Konvenciju par Eiropas Policijas biroja izveidi, kuras pamatā ir Līguma par Eiropas Savienību K3. pants (Eiropola konvencija):

                  Attiecībā uz Eiropola Konvencijas 40. panta 2. punktu Bulgārijas Republika piekrīt, ka dalībvalstu strīdi par konvencijas interpretāciju un piemērošanu būtu sistemātiski jānovirza Eiropas Kopienu Tiesai;

                  —

                     1996. gada 24. jūlija Protokolu, kas sastādīts, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienību K3. pantu, par Konvencijas par Eiropas Policijas biroja izveidi interpretāciju Eiropas Kopienu Tiesā ar prejudiciālu nolēmumu palīdzību:

                  Saskaņā ar 2. pantu Protokolā par Eiropola Konvencijas interpretāciju Eiropas Kopienu Tiesā ar prejudiciālu nolēmumu palīdzību Bulgārijas Republika paziņo, ka tā pieņem Eiropas Kopienu Tiesas jurisdikciju atbilstīgi 2. panta 2. punkta a) apakšpunktā noteiktajām procedūrām.”