title: Eiropas Komisijas priekšsēdētāja Lēmums (ES) 2019/339 (2019. gada 21. februāris) par uzklausīšanas amatpersonas amatu un pilnvarām noteiktās tirdzniecības procedūrās

text:
                  28.2.2019

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 60/20

         EIROPAS KOMISIJAS PRIEKŠSĒDĒTĀJA LĒMUMS (ES) 2019/339
         (2019. gada 21. februāris)
         par uzklausīšanas amatpersonas amatu un pilnvarām noteiktās tirdzniecības procedūrās
         EIROPAS KOMISIJAS PRIEKŠSĒDĒTĀJS,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
         ņemot vērā Komisijas reglamentu (1) un jo īpaši tā 22. pantu,
         tā kā:

                     (1)

                     Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 41. pantā noteikts, ka ikvienai personai ir tiesības uz objektīvu, godīgu un pieņemamā termiņā veiktu jautājumu izskatīšanu Savienības iestādēs un struktūrās. Minētais pants nosaka vairākas procesuālās tiesības, kas piemērojamas tām ieinteresētajām personām, kuras ir iesaistītas administratīvajās procedūrās, kas var ietekmēt to intereses.

                     (2)

                     Komisija 2007. gadā izveidoja uzklausīšanas amatpersonas amatu, kas nepieciešams, lai nodrošinātu ieinteresēto personu procesuālo tiesību efektīvu īstenošanu un to, ka tirdzniecības procedūras tiek veiktas objektīvi, godīgi un pieņemamā termiņā. No 2007. līdz 2012. gadam šī loma bija uzticēta Tirdzniecības ģenerāldirektorāta ierēdnim, kas ir pieredzējis tirdzniecības aizsardzības jautājumos.

                     (3)

                     Lai stiprinātu uzklausīšanas amatpersonas lomu un pastiprinātu tirdzniecības procedūru pārredzamību un godīgumu, 2012. gadā Komisijas priekšsēdētājs pieņēma Lēmumu 2012/199/ES (2). Lai ņemtu vērā iepriekšējo pieredzi, jaunākās norises juridiskajā jomā, tostarp tādu atsauci uz uzklausīšanas amatpersonas lomu, kura ietverta Eiropas Parlamenta un Padomes Regulās (ES) 2016/1036 (3) un (ES) 2016/1037 (4), un lai ņemtu vērā arvien lielākus procesuālus ierobežojumus, minētais lēmums būtu jāaizstāj.

                     (4)

                     Uzklausīšanas amatpersonas amats būtu jāuztic neatkarīgai personai, kas ir pieredzējusi tirdzniecības procedūrās. Uzklausīšanas amatpersona būtu jāieceļ Komisijai saskaņā ar normām, kas paredzētas Eiropas Savienības Civildienesta noteikumos un Savienības pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtībā. Saskaņā ar minētajām normām var izskatīt tādu personu kandidatūras, kas nav Komisijas ierēdņi.

                     (5)

                     Lai nodrošinātu uzklausīšanas amatpersonas pilnīgu neatkarību, tikai administratīviem mērķiem amatpersona būtu jāpiesaista par tirdzniecības politiku atbildīgajam Komisijas loceklim.

                     (6)

                     Uzklausīšanas amatpersonas galvenajiem uzdevumiem būtu jābūt šādiem: konsultēt par tirdzniecības politiku atbildīgo Komisijas locekli un par tirdzniecības politiku atbildīgo ģenerāldirektoru (“ģenerāldirektors”), garantēt procesuālo tiesību ievērošanu, lemt par lūgumiem piekļūt lietas materiāliem, pieņemt lēmumus par dokumentu konfidencialitāti un pārskatīt par termiņu pagarināšanu atbildīgo Komisijas dienestu nostāju. Uzklausīšanas amatpersonai būtu jācenšas nodrošināt, lai, sagatavojot tiesību aktu vai priekšlikumu projektus, pienācīgi tiktu ņemti vērā visi būtiskie fakti neatkarīgi no tā, vai tie attiecīgajām personām ir labvēlīgi vai nelabvēlīgi.

                     (7)

                     Uzklausīšanas amatpersonai būtu jānodrošina, ka ieinteresētajām personām piedāvātās iespējas iesniegt pierādījumus par faktiem un aizstāvēt savas intereses procedūrā ir tādas, kas tām ļauj visefektīvākajā veidā īstenot savas tiesības uz aizstāvību.

                     (8)

                     Uzklausīšanas amatpersonai būtu jāiesaistās tā, lai būtu īstenojama turpmākā rīcība, ņemot vērā procedūru laika ierobežojumus.

                     (9)

                     Ir nepieciešams noteikt, kā un kādos apstākļos uzklausīšanas amatpersona var iesaistīties, un izstrādāt noteikumus par šādas iesaistīšanās rīkošanu, norisi un turpmāko rīcību.

                     (10)

                     Uzklausīšanas amatpersonas pilnvarām lemt par jautājumiem, kas saistīti ar piekļuvi lietas materiāliem, konfidencialitāti un termiņiem, būtu jānodrošina tirdzniecības procedūrā iesaistītajām personām papildu procesuālā garantija, vienlaikus nekavējot procedūru pienācīgu norisi un savlaicīgu pabeigšanu.

                     (11)

                     Uzklausīšanas amatpersonas ziņojumiem būtu jānodrošina, ka par galvenajiem jautājumiem, kurus izskata uzklausīšanas amatpersona, un par ieteikumiem, kurus tā sniedz, tiek informēti lēmumu pieņēmēji, un tādējādi būtu jāsniedz papildu garantija, ka tiek ievērotas tirdzniecības procedūrā iesaistīto personu tiesības. Uzklausīšanas amatpersonas gada ziņojumos par uzklausīšanas amatpersonas pamatdarbībām būtu jāinformē arī dalībvalstis, Eiropas Parlaments un sabiedrība.

                     (12)

                     Apstrādājot personas datus, uzklausīšanas amatpersonai būtu jāievēro Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1725 (5).

                     (13)

                     Šis lēmums neskar vispārīgos noteikumus, kas piešķir vai liedz piekļuvi Komisijas dokumentiem,

               IR PIEŅĒMIS ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Uzklausīšanas amatpersona
            Tiek izveidots īpašs tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas amats.
            Uzklausīšanas amatpersonas uzdevums ir nodrošināt, ka tiek efektīvi īstenotas ieinteresēto personu procesuālās tiesības, kas paredzētas turpmāk minētajās regulās (“pamatregulās”), un to, ka tirdzniecības procedūras tiek veiktas objektīvi, godīgi un pieņemamā termiņā:

                        a)

                        Regula (ES) 2016/1036 un jo īpaši tās 5. panta 10. un 11. punkts, 6. panta 5.–8. punkts, 8. panta 3., 4. un 9. punkts un 18.–21. pants,

                        b)

                        Regula (ES) 2016/1037 un jo īpaši tās 10. panta 12. un 13. punkts, 11. panta 5.–8. punkts un 10. punkts, 13. panta 3., 4. un 9. punkts un 28.–31. pants,

                        c)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2015/478 (6) un jo īpaši tās 5. un 8. pants,

                        d)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2015/755 (7) un jo īpaši tās 3. un 5. pants,

                        e)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2015/1843 (8) un jo īpaši tās 9. un 10. pants,

                        f)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/1035 (9) un jo īpaši tās 5. panta 12. un 13. punkts, 6. panta 5.–8. punkts un 12., 13. un 14. pants,

                        g)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 868/2004 (10) un jo īpaši tās 7. un 8. pants,

                        h)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 978/2012 (11) un jo īpaši tās 24. pants, Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 155/2013 (12) un jo īpaši tās 6. pants un Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 1083/2013 (13) un jo īpaši tās 5. pants,

                        i)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2015/476 (14) un jo īpaši tās 1. panta 2. punkts un 2. panta 2. punkts.

            2. pants
            Definīcijas
            Šajā lēmumā piemēro šādas definīcijas:

                        a)

                        “tirdzniecības procedūra” ir izmeklēšana vai administratīva procedūra, kuru Komisijas dienesti veic saskaņā ar kādu no pamatregulām;

                        b)

                        “ieinteresētā persona” ir ikviena persona, kuras intereses skar tirdzniecības procedūra saskaņā ar pamatregulām;

                        c)

                        “ieinteresēto personu tiesības” ir ikvienas personas procesuālās tiesības un tiesības uz objektīvu, godīgu un pieņemamā termiņā veiktu jautājumu izskatīšanu tirdzniecības procedūrās.

            3. pants
            Iecelšana amatā, amata pienākumu izbeigšana un aizvietošana

               1.   Uzklausīšanas amatpersonu amatā ieceļ Komisija saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti Eiropas Savienības Civildienesta noteikumos un Savienības pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtībā.

               2.   Paziņojumu par uzklausīšanas amatpersonas iecelšanu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Uzklausīšanas amatpersonas amata pienākumu pildīšanas pārtraukšanu, izbeigšanu vai pārcelšanu citā amatā nosaka ar pamatotu Komisijas lēmumu. Minēto lēmumu publicē Oficiālajā Vēstnesī.

               3.   Uzklausīšanas amatpersonu administratīviem mērķiem piesaista par tirdzniecības politiku atbildīgajam Komisijas loceklim.

               4.   Ja uzklausīšanas amatpersona konkrētajā lietā nespēj pildīt pienākumus, par tirdzniecības politiku atbildīgais Komisijas loceklis, attiecīgā gadījumā apspriedies ar uzklausīšanas amatpersonu, uzklausīšanas amatpersonas pienākumu pildīšanai izraugās citu kompetentu ierēdni, kurš nav iesaistīts konkrētajā lietā un ir pietiekami pieredzējis tirdzniecības procedūrās,, un tas notiek, katru lietu izskatot atsevišķi.

               5.   Šā panta 4. punktu piemēro, ja uzklausīšanas amatpersona, pildot savas funkcijas, saskata faktisku vai iespējamu interešu konfliktu un pienācīgi iesniedz lūgumu atbrīvot viņu no pienākumu pildīšanas konkrētajā lietā par tirdzniecības politiku atbildīgajam Komisijas loceklim.

               6.   Ja uzklausīšanas amatpersona nespēj pildīt pienākumus termiņā, kas neattiecas tikai uz konkrēto lietu, vai ir beidzis pildīt uzklausīšanas amatpersonas pienākumus, par tirdzniecības politiku atbildīgais Komisijas loceklis izraugās ierēdni, kam ir pieredze tirdzniecības procedūrās, uzklausīšanas amatpersonas pienākumu veikšanai ad interim, līdz uzklausīšanas amatpersona var atsākt pildīt savus pienākumus vai līdz brīdim, kad Komisija pieņem lēmumu iecelt jaunu uzklausīšanas amatpersonu.

            4. pants
            Uzklausīšanas amatpersonas iesaistīšanās principi

               1.   Uzklausīšanas amatpersonas pienākumus veic saskaņā ar 2.–11. punktu.

               2.   Uzklausīšanas amatpersona rīkojas neatkarīgi un, pildot savus uzdevumus, nepieņem norādījumus.

               3.   Uzklausīšanas amatpersonai ir saistošas Civildienesta noteikumu normas, kas aizliedz tādas informācijas neatļautu atklāšanu, ko tā saņēmusi, pildot savus pienākumus, un šis pienākums ir saistošs arī pēc aiziešanas no dienesta.

               4.   Uzklausīšanas amatpersona ņem vērā nepieciešamību efektīvi piemērot pamatregulas saskaņā ar Savienības tiesību aktiem un attiecīgo Eiropas Savienības Tiesas judikatūru.

               5.   Uzklausīšanas amatpersonai jebkurā tirdzniecības procedūras laikā ir bez ierobežojumiem un nepamatotas aizkavēšanās pieejami visi ar šo procedūru saistītie lietas materiāli.

               6.   Uzklausīšanas amatpersona pieņem 12.–16. pantā paredzētos lēmumus un var sniegt ieteikumus par izmeklēšanu atbildīgajiem Komisijas dienestiem attiecībā uz jebkuru jautājumu, kas ir saistīts ar to ieinteresēto personu tiesībām, kuras lūgušas uzklausīšanas amatpersonas iesaistīšanos. Uzklausīšanas amatpersona cenšas nodrošināt, lai, sagatavojot tiesību aktu vai priekšlikumu projektus Komisijai, pienācīgi tiktu ņemti vērā visi svarīgie fakti neatkarīgi no tā, vai tie ir labvēlīgi vai nelabvēlīgi attiecīgajām personām.

               7.   Atbildīgais direktors vai viņa pārstāvis informē uzklausīšanas amatpersonu par visu procedūru norisēm, kurās uzklausīšanas amatpersona ir iesaistījusies, līdz pieņem galīgo tiesību aktu.

               8.   Uzklausīšanas amatpersonai nekavējoties paziņo par visām būtiskajām izmaiņām Komisijas nostājā galīgo pasākumu noteikšanas posmā tirdzniecības procedūrās, lai tā varētu novērtēt šo izmaiņu iespējamo ietekmi uz ieinteresēto personu tiesībām.

               9.   Uzklausīšanas amatpersona konsultē par tirdzniecības politiku atbildīgo Komisijas locekli un atbilstošā gadījumā arī ģenerāldirektoru par turpmāko rīcību saistībā ar uzklausīšanas amatpersonas sniegtajiem ieteikumiem un vajadzības gadījumā par iespējamajiem tiesiskās aizsardzības līdzekļiem.

               10.   Atbildīgais direktors apspriežas ar uzklausīšanas amatpersonu par visām izmaiņām vai atjauninājumiem politikā attiecībā uz procedūras jautājumiem un jautājumiem, kas skar ieinteresēto personu tiesības vai jebkādu citu jautājumu, kurš izriet no tirdzniecības procedūras.

               11.   Uzklausīšanas amatpersona var sniegt piezīmes un ieteikumus par visiem jautājumiem, kas izriet no tirdzniecības procedūras, par tirdzniecības politiku atbildīgajam Komisijas loceklim un vajadzības gadījumā ģenerāldirektoram.

            5. pants
            Uzklausīšanas amatpersonas iesaistīšanās

               1.   Ieinteresētās personas var lūgt tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas iesaistīšanos. Lūgumu iesniedz laikus, ņemot vērā procedūru laika ierobežojumus. Ieinteresētās personas uzklausīšanas amatpersonas iesaistīšanos lūdz iespējami agri pēc notikuma, kas pamato šādu iesaistīšanos.

               2.   Uzklausīšanas amatpersona var rīkoties arī pēc tam, kad lūgumu iesniedzis par tirdzniecības politiku atbildīgais Komisijas loceklis, ģenerāldirektors, par tirdzniecības procedūru atbildīgais direktors vai viņa pārstāvis vai cita dienesta direktors, ar kuru notikusi apspriešanās par tirdzniecības procedūru.

               3.   Uzklausīšanas amatpersonas iesaistīšanās lūgumu iesniedz rakstiski, norādot jautājumus, kas darāmi zināmi uzklausīšanas amatpersonai, tostarp paskaidrojumu par to, kā ir skartas pieteikuma iesniedzēja tiesības uz aizstāvību.

               4.   Ikvienu Komisijas galīgo tiesību aktu vai priekšlikumu papildina ar uzklausīšanas amatpersonas piezīmi, kurā norādīts, vai uzklausīšanas amatpersona iesaistījusies lietā un kāda bija šādas iesaistīšanās būtība.

               5.   Uzklausīšanas amatpersona saņem Komisijas kompetento dienestu saskaņā ar Komisijas reglamenta 23. panta 3. punktu rīkoto apspriežu dokumenta kopiju.

            6. pants
            Uzklausīšana

               1.   Uzklausīšanas amatpersona pēc lūguma vai saskaņā ar pamatregulām var rīkot un veikt uzklausīšanu starp atsevišķu ieinteresēto personu vai ieinteresēto personu grupu ar līdzīgām interesēm un par izmeklēšanu atbildīgajiem Komisijas dienestiem. Uzklausīšanas amatpersona var rīkot un veikt uzklausīšanu starp ieinteresētajām personām ar atšķirīgām interesēm.

               2.   Pēc uzklausīšanas lūguma saņemšanas uzklausīšanas amatpersona izvērtē izvirzītos jautājumus un lemj, vai uzklausīšana ir lietderīga. Uzklausīšana var būt jebkādā jautājumā, kas radies jebkurā tirdzniecības procedūras brīdī un var skart ieinteresēto personu tiesības.

               3.   Uzklausīšana principā notiek tikai tad, ja jautājumus nevar atrisināt ar Komisijas dienestiem.

               4.   Ja uzklausīšanas lūgumi ir iesniegti, neievērojot attiecīgos procedūras termiņus, uzklausīšanas amatpersona, pienācīgi ņemot vērā labas pārvaldības intereses un izmeklēšanas savlaicīgu pabeigšanu, izskata šādu novēlotu lūgumu iemeslus, izvirzīto jautājumu būtību un šo jautājumu ietekmi uz aizstāvības tiesībām.

               5.   Uzklausīšanas mērķis ir nodrošināt, ka Komisijas dienesti ievēro ieinteresēto personu tiesības uz aizstāvību. Uzklausīšanas amatpersona principā nepieņem un neizskata nekādus pierādījumus, kas Komisijas dienestiem nav iesniegti procedūras gaitā.

               6.   Fiziskas vai juridiskas personas, kas ir uzaicinātas piedalīties uzklausīšanā pie uzklausīšanas amatpersonas, ierodas personīgi, vai tās pārstāv pienācīgi pilnvarots pārstāvis, kas ir iecelts no minēto personu štata darbinieku vidus, vai juridiskais pārstāvis. Tām var palīdzēt juridiskais konsultants vai cita kvalificēta persona, kas nav minēto personu štata darbinieks, ja to dalību atļauj uzklausīšanas amatpersona.

               7.   Šis pants neskar tiesības uz uzklausīšanu Komisijas dienestos, kas saskaņā ar pamatregulām ir atbildīgi par izmeklēšanu.

            7. pants
            Uzklausīšana ar atsevišķām ieinteresētajām personām vai ieinteresēto personu grupām ar līdzīgām interesēm un par izmeklēšanu atbildīgajiem Komisijas dienestiem

               1.   Uzklausīšanas amatpersona var rīkot un veikt uzklausīšanu starp atsevišķu ieinteresēto personu vai ieinteresēto personu grupu ar līdzīgām interesēm un par izmeklēšanu atbildīgajiem Komisijas dienestiem pēc pamatota lūguma, ko iesniedz ieinteresētā persona vai ieinteresēto personu grupa ar līdzīgām interesēm.

               2.   Atsevišķa ieinteresētā persona var lūgt uzklausīšanu par konkrēto jautājumu ar ieinteresēto personu grupu ar līdzīgām interesēm un par izmeklēšanu atbildīgajiem Komisijas dienestiem. Uzklausīšana notiek ar nosacījumu, ka tajā piekrīt piedalīties vismaz vēl viena atsevišķa ieinteresētā persona ar līdzīgām interesēm.

            8. pants
            Uzklausīšana starp ieinteresētajām personām ar atšķirīgām interesēm

               1.   Uzklausīšanas amatpersona var rīkot un vadīt uzklausīšanu starp ieinteresētajām personām ar atšķirīgām interesēm, lai tajā varētu paust pretējus viedokļus un sniegt atspēkojošus argumentus.

               2.   Uzklausīšanu starp ieinteresētajām personām ar atšķirīgām interesēm var rīkot katrā tirdzniecības procedūrā pēc tam, kad uzklausīšanas amatpersona ir uzklausījusi par izmeklēšanu atbildīgo Komisijas dienestu viedokļus.

               3.   Atsevišķa ieinteresētā persona var lūgt uzklausīšanu starp ieinteresētajām personām ar atšķirīgām interesēm konkrētā jautājumā. Uzklausīšana var notikt ar nosacījumu, ka tajā piekrīt piedalīties vismaz vēl viena atsevišķa ieinteresētā persona ar atšķirīgām interesēm.

               4.   Par izmeklēšanu atbildīgie Komisijas dienesti piedalās uzklausīšanā novērotāju statusā.

               5.   Uzklausīšanā starp ieinteresētajām personām ar atšķirīgām interesēm novērotāju statusā var piedalīties arī dalībvalstu kompetentie pārstāvji.

            9. pants
            Uzklausīšanas sagatavošana

               1.   Uzklausīšanas amatpersona pēc tam, kad ir uzklausījusi atbildīgo direktoru vai viņa pārstāvi, nosaka uzklausīšanas dienu, ilgumu un vietu. Ja ieinteresētās personas vai Komisijas dienesti lūdz atlikt uzklausīšanu, uzklausīšanas amatpersona lemj par to, vai izpildīt šo lūgumu.

               2.   Atbilstošā gadījumā uzklausīšanas amatpersona var rīkot sagatavošanās sanāksmi, kurā piedalās ieinteresētās personas vai par izmeklēšanu atbildīgie Komisijas dienesti un citi dienesti, lai, ciktāl tas iespējams, noteiktu un noskaidrotu visus faktu vai juridiskos jautājumus, kas apspriežami uzklausīšanas laikā. Uzklausīšanas amatpersona var lūgt uzklausīšanas dalībniekiem informāciju, kas nepieciešama uzklausīšanas sagatavošanai.

               3.   Uzklausīšanas amatpersona sagatavo katras uzklausīšanas darba kārtību. Darba kārtību pirms uzklausīšanas dara pieejamu visiem dalībniekiem.

               4.   Uzklausīšanas amatpersona pieņemamā lakā pēc tam, kad beidzies termiņš piezīmju iesniegšanai par atklāto informāciju, un pirms tam, kad notiek personu uzklausīšana, var uzaicināt dalībniekus iesūtīt jautājumus par citu ieinteresēto personu sniegto informāciju.

               5.   Uzklausīšanas amatpersona pēc tam, kad ir uzklausījusi atbildīgo direktoru vai viņa pārstāvi, var iepriekš paziņot uz uzklausīšanu uzaicinātajām personām jautājumu sarakstu, par kuriem tās ir aicinātas iesniegt piezīmes.

               6.   Uzklausīšanas amatpersona jebkurā uzklausīšanā var lūgt iepriekš rakstiski darīt zināmu uzklausīšanas dalībnieku paredzēto paziņojumu būtisko saturu.

               7.   Uzklausīšanas amatpersona uzaicina par tirdzniecības politiku atbildīgā Komisijas locekļa un Juridiskā dienesta štata darbinieku uz uzklausīšanas amatpersonas rīkotu uzklausīšanu. Uzklausīšanas amatpersona var uzaicināt citus Komisijas dienestus piedalīties šādā uzklausīšanā.

               8.   Uzklausīšanas amatpersona var uzaicināt ārējos ekspertus piedalīties šādā uzklausīšanā. Ieinteresētās personas un Komisijas dienesti var lūgt, lai uzklausīšanas amatpersona atļauj uzklausīšanā piedalīties ārējiem ekspertiem. Uzklausīšanas amatpersona lemj par šādiem lūgumiem. Uz uzklausīšanu uzaicināto ārējo ekspertu pienākums ir parakstīt konfidencialitātes līgumu.

               9.   Ārējiem ekspertiem var lūgt iesniegt attiecīgu analīzi, ziņojumus vai publikācijas. Tos iekļauj lietas materiālos, kas pieejami ieinteresētajām personām, un tos pirms uzklausīšanas, kad vien tas ir iespējams, dara pieejamus visiem dalībniekiem.

            10. pants
            Uzklausīšanas norise

               1.   Uzklausīšanas amatpersona ir atbildīga par uzklausīšanas norisi. Uzklausīšanas amatpersona nodrošina, ka uzklausīšana norit godīgi un objektīvi.

               2.   Uzklausīšana nav publiska. Uzklausīšanas amatpersona lemj par to, kuras personas uzklausāmas ieinteresētās personas vārdā, un par to, vai attiecīgās personas uzklausāmas atsevišķi vai arī pārējo uzaicināto personu klātbūtnē. Pēdējā gadījumā ņem vērā ieinteresēto personu likumīgās intereses attiecībā uz to komercnoslēpumu un citas konfidenciālas informācijas aizsardzību.

               3.   Uzklausīšanas amatpersona uzklausīšanas laikā var atļaut dalībniekiem uzdot jautājumus un atbildēt uz tiem.

               4.   Ja uzklausīšanas amatpersona ir atļāvusi piedalīties ārējiem ekspertiem, šiem ekspertiem uzklausīšanas laikā ir iespēja paust savu viedokli un atbildēt uz citu dalībnieku uzdotajiem jautājumiem.

               5.   Attiecīgā gadījumā pēc uzklausīšanas, ņemot vērā nepieciešamību nodrošināt tiesības uz uzklausīšanu, un pēc tam, kad ir uzklausījusi atbildīgo direktoru vai viņa pārstāvi, uzklausīšanas amatpersona var ieinteresētajām personām dot iespēju iesniegt papildu rakstiskas piezīmes. Uzklausīšanas amatpersona nosaka termiņu, līdz kuram šādas piezīmes ir sniedzamas. Uzklausīšanas amatpersona var nolemt neņemt vērā rakstiskās piezīmes, kas saņemtas pēc minētā termiņa.

            11. pants
            Turpmākā rīcība pēc uzklausīšanas

               1.   Ja tiek rīkota uzklausīšana starp ieinteresētajām personām ar atšķirīgām interesēm, uzklausīšanas amatpersona sagatavo uzklausīšanas protokolu vai tās jēgpilnu kopsavilkumu un dara to pieejamu visiem uzklausīšanas dalībniekiem. Protokolu vai jēgpilnu kopsavilkumu iekļauj lietas materiālos, kas pieejami ieinteresētajām personām.
               Ja tiek rīkota uzklausīšana starp atsevišķu ieinteresēto personu vai ieinteresēto personu grupu ar līdzīgām interesēm un Komisijas dienestiem, uzklausīšanas protokolu vai tās jēgpilnu kopsavilkumu dara pieejamu visiem uzklausīšanas dalībniekiem. Šie dalībnieki var iesniegt pamatotu lūgumu saglabāt noteiktas protokolā vai kopsavilkumā iekļautās informācijas konfidencialitāti. Uzklausīšanas amatpersona pēc tam, kad ir uzklausījusi par izmeklēšanu atbildīgos Komisijas dienestus un vajadzības gadījumā citus dienestus, pieņem lēmumu par šiem lūgumiem. Uzklausīšanas protokola vai tās kopsavilkuma nekonfidenciālu redakciju pievieno lietas materiāliem, kas pieejami ieinteresētajām personām.

               2.   Uzklausīšanas amatpersona par izmeklēšanu atbildīgajiem Komisijas dienestiem var sniegt ieteikumus saskaņā ar 4. panta 5. punktu. Par izmeklēšanu atbildīgie Komisijas dienesti pieņemamā termiņā pirms galīgā tiesību akta pieņemšanas informē uzklausīšanas amatpersonu par to, vai un kādā veidā tie ir ņēmuši vērā šos ieteikumus, un nosūta uzklausīšanas amatpersonai tiesību akta projekta kopiju.

               3.   Uzklausīšanas amatpersona nekavējoties informē par tirdzniecības politiku atbildīgo Komisijas locekli par uzklausīšanu ar atsevišķām personām vai ieinteresēto personu grupu ar līdzīgām interesēm saskaņā ar 18. pantu. Ja tas nepieciešams attiecīgajā lietā, uzklausīšanas amatpersona iesniedz tūlītēju ieteikumu par tirdzniecības politiku atbildīgajam Komisijas loceklim vai ģenerāldirektoram.

               4.   Principā uzklausīšanas amatpersonas ieteikumus, kas par izmeklēšanu sniegti atbildīgajiem Komisijas dienestiem, un ziņojumus un apsvērumus par tirdzniecības politiku atbildīgajam Komisijas loceklim un ģenerāldirektoram uzskata par konfidenciāliem iekšējiem dokumentiem.
               Tomēr pārredzamības un labas pārvaldības labad uzklausīšanas amatpersona pieņem lēmumu par to, kādi uzklausīšanas amatpersonas iesniegtie dokumenti ir iekļaujami lietas materiālos, kas pieejami ieinteresētajām personām.

            12. pants
            Piekļuve lietas materiāliem

               1.   Ieinteresētā persona var lūgt uzklausīšanas amatpersonu pārskatīt par izmeklēšanu atbildīgo Komisijas dienestu atteikumu pieņemamā termiņā nodrošināt šai persona piekļuvi lietas materiāliem, kas pieejami ieinteresētajām personām, vai kādam konkrētam Komisijas rīcībā esošam dokumentam. Uzklausīšanas amatpersona lietu izskata un pieņem lēmumu par to, vai atļaut pilnīgu vai daļēju piekļuvi lietas materiāliem vai pieprasītajam dokumentam.

               2.   Uzklausīšanas amatpersona nosaka termiņu, kurā par izmeklēšanu atbildīgie Komisijas dienesti nodrošina šādu piekļuvi.

            13. pants
            Konfidencialitāte

               1.   Uzklausīšanas amatpersonai ir saistoši vispārīgie noteikumi par tās informācijas konfidencialitāti, ko ieinteresētās personas Komisijai iesniegušas administratīvajās procedūrās.

               2.   Ieinteresētā persona vai par izmeklēšanu atbildīgie Komisijas dienesti var lūgt uzklausīšanas amatpersonu pieņemt lēmumu par tāda dokumenta konfidencialitāti, kas ir par izmeklēšanu atbildīgo Komisijas dienestu rīcībā. Uzklausīšanas amatpersona pieņem lēmumu par šādiem lūgumiem, ņemot vērā gan tiesības uz aizstāvību, gan noteikumus par konfidencialitāti.

            14. pants
            Konfidenciālās informācijas nekonfidenciāli kopsavilkumi

               1.   Ieinteresētā persona var lūgt uzklausīšanas amatpersonu pārskatīt par izmeklēšanu atbildīgo Komisijas dienestu izdarīto novērtējumu attiecībā uz to, vai izmeklēšanas laikā iesniegtās konfidenciālās informācijas nekonfidenciāls kopsavilkums ir pietiekami detalizēts, lai varētu pienācīgi saprast konfidenciāli iesniegtās informācijas būtību.

               2.   Ja par izmeklēšanu atbildīgie Komisijas dienesti plāno neņemt vērā kādu dokumentu vai informāciju, par kuru ieinteresētā persona ir atteikusies sniegt jēgpilnu nekonfidenciālu kopsavilkumu, šī persona var lūgt uzklausīšanas amatpersonu izlemt šo jautājumu.

               3.   Uzklausīšanas amatpersona izskata šādus lūgumus. Ja nekonfidenciāls kopsavilkums nav pietiekami detalizēts, uzklausīšanas amatpersona ieinteresētajai personai, kas iesniegusi kopsavilkumu, dod iespēju pieņemamā termiņā sniegt piezīmes un uzlabot savu kopsavilkumu.

               4.   Ja ieinteresētā persona, kas iesniegusi konfidenciālo informāciju, sniedz nepilnīgu kopsavilkumu, piedāvā nepieņemamu pamatojumu vai nerīkojas nemaz, uzklausīšanas amatpersona lemj par to, vai ņemt vērā šo konfidenciālo informāciju, par kuru nav sniegts jēgpilns nekonfidenciāls kopsavilkums saskaņā ar attiecīgajiem pamatregulu noteikumiem.

            15. pants
            Piekļuve konfidenciālajai informācijai, kas nav iekļaujama kopsavilkumā
            Pēc ieinteresētās personas lūguma uzklausīšanas amatpersona var pārbaudīt informāciju, kura ir konfidenciāla un nav iekļaujama kopsavilkumā, kuras konfidencialitāti ir lūgts ievērot un kura nav pieejama šai personai, lai pārbaudītu, kā par izmeklēšanu atbildīgie Komisijas dienesti ir izmantojuši šo informāciju.
            Uzklausīšanas amatpersona informē ieinteresēto personu, kas tai iesniegusi šādu lūgumu, par to, vai:

                        a)

                        šai personai neizpaustā informācija ir būtiska šīs personas aizstāvībai;

                        b)

                        vai attiecīgā gadījumā izmeklēšanas dienesti ir pareizi atspoguļojuši šo informāciju faktos un apsvērumos, ar kuriem ir pamatoti to secinājumi.

            16. pants
            Termiņu pagarināšana

               1.   Lūgumu pagarināt termiņus vai atlikt termiņus, līdz kuriem sniedzamas atbildes uz anketas jautājumiem, iesniegt papildu informāciju, veikt apmeklējumu uz vietas vai sniegt piezīmes par atklāto informāciju ikviena ieinteresētā persona vispirms iesniedz par izmeklēšanu atbildīgajiem Komisijas dienestiem. Šādu lūgumu iesniedz savlaicīgi pirms sākotnējā termiņa beigām.
               Ja šādu lūgumu noraida vai ieinteresētā persona uzskata, ka pagarinājuma termiņš ir pārāk īss, tā pirms sākotnēji noteiktā termiņa beigām uzklausīšanas amatpersonai var iesniegt pamatotu lūgumu pārskatīt šo jautājumu. Lūgumu iesniedz tieši uzklausīšanas amatpersonai.
               Uzklausīšanas amatpersona pēc tam, kad ir uzklausījusi atbildīgo direktoru vai viņa pārstāvi, var pagarināt termiņus vai noraidīt lūgumu.
               Uzklausīšanas amatpersona pieņem lēmumu, pienācīgi ņemot vērā attiecīgā lūguma konkrētos apstākļus un procedūras laika ierobežojumus.

               2.   Komisijas dienesti nerīkojas jautājumā, kas ir iesniegts uzklausīšanas amatpersonai, pirms uzklausīšanas amatpersona nav pieņēmusi savu lēmumu.

            17. pants
            Līdzdalība komiteju sanāksmēs
            Uzklausīšanas amatpersona var apmeklēt attiecīgās komitejas sanāksmes. Attiecīgā gadījumā uzklausīšanas amatpersona var atbildēt uz dalībvalstu jautājumiem, ciktāl šie jautājumi attiecas uz uzklausīšanas amatpersonas iesaistīšanos procedūrās.

            18. pants
            Uzklausīšanas amatpersonas ziņojumi

               1.   Gada beigās uzklausīšanas amatpersona sagatavo gada ziņojumu. Gada ziņojumā iekļauj informāciju par lietām, kurās uzklausīšanas amatpersona ir iesaistījusies, par tās pieņemto lēmumu un sniegto ieteikumu veidu, kā arī visus ieteikumus tirdzniecības procedūru uzlabošanai. Ziņojumu adresē par tirdzniecības politiku atbildīgajam Komisijas loceklim. Attiecīgais ģenerāldirektors un direktors(-i) saņem ziņojuma kopiju.

               2.   Gada ziņojuma kopsavilkumus nosūta Eiropas Parlamentam un dalībvalstīm un publicē uzklausīšanas amatpersonas tīmekļa vietnē.

               3.   Papildus 1. punktā minētajam gada ziņojumam un ja to nosaka apstākļi, uzklausīšanas amatpersona uz ad hoc pamata iesniedz par tirdzniecības politiku atbildīgajam Komisijas loceklim uzklausīšanas amatpersonas darbību kopsavilkumu un jautājumus, kas radušies, veicot šīs darbības. Minētajā informācijā izklāsta galvenos politikas jautājumus, uzklausīšanas amatpersonas pieņemtos lēmumus un sniegtos ieteikumus un to, kā šos ieteikumus ir ņēmuši vērā par izmeklēšanu atbildīgie Komisijas dienesti. Ģenerāldirektors saņem šādas informācijas kopiju.

               4.   Uzklausīšanas amatpersona ziņo par ikvienu uzklausīšanu starp ieinteresētajām personām ar atšķirīgām interesēm un var ziņot par tirdzniecības politiku atbildīgajam Komisijas loceklim un ģenerāldirektoram par visiem citiem jautājumiem, kas izriet no kādas tirdzniecības procedūras vai ir citādi būtiski Savienības tiesību aktu efektīvai piemērošanai tirdzniecības procedūrās.

               5.   Uzklausīšanas amatpersonas nobeiguma ziņojumu, ko sagatavo par uzklausīšanu starp ieinteresētajām personām ar atšķirīgām interesēm, iesniedz par tirdzniecības politiku atbildīgajam Komisijas loceklim, ģenerāldirektoram un attiecīgajam direktoram. To nosūta arī kompetentajiem dalībvalstu pārstāvjiem un ieinteresētajām personām.

            19. pants
            Pārejas noteikumi
            Šis lēmums attiecas uz procedūrām, kas ir sāktas no šā lēmuma spēkā stāšanās dienas, un procedūrām, kas pirms minētās dienas jau ir sāktas.
            Procesuālie pasākumi, kas veikti pirms šā lēmuma spēkā stāšanās dienas, turpina būt spēkā šā lēmuma piemērošanas nolūkā.

            20. pants
            Lēmuma 2012/199/ES atcelšana
            Lēmumu 2012/199/ES atceļ.

            21. pants
            Stāšanās spēkā
            Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

            Briselē, 2019. gada 21. februārī

                  Komisijas vārdā –

                  priekšsēdētājs

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  OV L 308, 8.12.2000., 26. lpp.

            (2)  Eiropas Komisijas priekšsēdētāja 2012. gada 29. februāra Lēmums 2012/199/ES par uzklausīšanas amatpersonas amatu un pilnvarām noteiktās tirdzniecības procedūrās (OV L 107, 19.4.2012., 5. lpp.).

            (3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 8. jūnija Regula (ES) 2016/1036 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (OV L 176, 30.6.2016., 21. lpp.).

            (4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 8. jūnija Regula (ES) 2016/1037 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (OV L 176, 30.6.2016., 55. lpp.).

            (5)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 23. oktobra Regula (ES) 2018/1725 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās un par šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 45/2001 un Lēmumu Nr. 1247/2002/EK (OV L 295, 21.11.2018., 39. lpp.).

            (6)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2015. gada 11. marta Regula (ES) 2015/478 par kopīgiem importa noteikumiem (OV L 83, 27.3.2015., 16. lpp.).

            (7)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2015. gada 29. aprīļa Regula (ES) 2015/755 par kopējiem noteikumiem importam no dažām trešām valstīm (OV L 123, 19.5.2015., 33. lpp.).

            (8)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2015. gada 6. oktobra Regula (ES) 2015/1843, ar ko nosaka Savienības procedūras kopējās tirdzniecības politikas jomā, lai nodrošinātu Savienības tiesību īstenošanu saskaņā ar starptautiskās tirdzniecības noteikumiem, jo īpaši tiem, kas ieviesti Pasaules Tirdzniecības organizācijas aizgādnībā (OV L 272, 16.10.2015., 1. lpp.).

            (9)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 8. jūnija Regula (ES) 2016/1035 par aizsardzību pret zaudējumus radošu cenu noteikšanu kuģiem (OV L 176, 30.6.2016., 1. lpp.).

            (10)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Regula (EK) Nr. 868/2004 par aizsardzību pret subsidēšanu un negodīgas cenu noteikšanas praksi, kas rada zaudējumus Kopienas gaisa pārvadātājiem gaisa satiksmes pakalpojumu sniegšanā no valstīm, kuras nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (OV L 162, 30.4.2004., 1. lpp.).

            (11)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regula (ES) Nr. 978/2012 par vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanu un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 732/2008 (OV L 303, 31.10.2012., 1. lpp.).

            (12)  Komisijas 2012. gada 18. decembra Deleģētā regula (ES) Nr. 155/2013, ar ko izstrādā noteikumus saistībā ar īpašā veicināšanas režīma ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai piešķiršanas procedūru saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 978/2011 par vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanu (OV L 48, 21.2.2013., 5. lpp.).

            (13)  Komisijas 2013. gada 28. augusta Deleģētā regula (ES) Nr. 1083/2013, ar ko paredz noteikumus, kas saistīti ar tarifu preferenču pagaidu atcelšanas procedūru un vispārēju aizsardzības pasākumu pieņemšanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 978/2011 par vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanu (OV L 293, 5.11.2013., 16. lpp.).

            (14)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2015. gada 11. marta Regula (ES) 2015/476 par pasākumiem, kurus Savienība drīkst veikt aizsardzībai pret dempingu un subsidētu importu pēc ziņojuma, ko pieņēmusi PTO Strīdu izšķiršanas padome (OV L 83, 27.3.2015., 6. lpp.).


title: Dalībvalstu valdību pārstāvju Lēmums (ES, Euratom) 2019/382 (2019. gada 6. marts), ar ko ieceļ amatā Vispārējās tiesas tiesnesi

text:
                  11.3.2019

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 69/50

         DALĪBVALSTU VALDĪBU PĀRSTĀVJU LĒMUMS (ES, Euratom) 2019/382
         (2019. gada 6. marts),
         ar ko ieceļ amatā Vispārējās tiesas tiesnesi
         EIROPAS SAVIENĪBAS DALĪBVALSTU VALDĪBU PĀRSTĀVJI,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 19. pantu,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 254. un 255. pantu,
         ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 106.a panta 1. punktu,
         tā kā:

                     (1)

                     Saskaņā ar Protokola Nr. 3 par Eiropas Savienības Tiesas statūtiem 7. pantu un pēc Peter George XUEREB kunga iecelšanas Tiesas tiesneša amatā būtu jāieceļ Vispārējās tiesas tiesnesis uz Peter George XUEREB kunga atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2019. gada 31. augustam.

                     (2)

                     Šim amatam ir ierosināta Ramona FRENDO kundzes kandidatūra.

                     (3)

                     Komiteja, kas izveidota ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 255. pantu, ir sniegusi atzinumu par Ramona FRENDO kundzes atbilstību Vispārējās tiesas tiesneša pienākumiem,

               IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.

            1. pants

               Ramona FRENDO kundze tiek iecelta par Vispārējās tiesas tiesnesi uz laikposmu no šā lēmuma spēkā stāšanās dienas līdz 2019. gada 31. augustam.

            2. pants
            Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

            Briselē, 2019. gada 6. martā

                  Priekšsēdētāja

               L. ODOBESCU


Komisijas 11.12.2018. Lēmums, ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar kopējo tirgu (Lieta Nr. COMP/M.8492 - Quaker / Houghton) saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)


Komisijas 14.03.2019. Lēmums, ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar kopējo tirgu (Lieta Nr. COMP/M.9200 - CK Holdings Co., Ltd. / Magneti Marelli S.p.A.) saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)


Komisijas 01.03.2019. Lēmums, ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar kopējo tirgu (Lieta Nr. COMP/M.9261 - Clayton, Dubilier & Rice / FH Investments Limited) saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)


Komisijas 11.03.2019. Lēmums, ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar kopējo tirgu (Lieta Nr. COMP/M.9260 - Public Sector Pension Investment Board / Allianz Real Estate Investments S.A. / Greystar Real Estate Partners, LLC / Paul Street East) saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)


title: Tiesas Lēmums (2019. gada 12. februāris) par svētku dienām un Tiesas oficiālajām brīvdienām

text:
                  18.3.2019

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  C 103/2

         TIESAS LĒMUMS
         (2019. gada 12. februāris)
         par svētku dienām un Tiesas oficiālajām brīvdienām
         (2019/C 103/02)
         TIESA,
         ņemot vērā Reglamenta 24. panta 2., 4. un 6. punktu,
         tā kā atbilstoši šai tiesību normai ir jāsagatavo svētku dienu saraksts un jānosaka Tiesas oficiālo brīvdienu datumi,
         PIEŅEM ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Svētku dienu saraksts Reglamenta 24. panta 4. un 6. punkta nozīmē ir šāds:

                        —

                        Jaungada diena,

                        —

                        Otrās Lieldienas,

                        —

                        1. maijs,

                        —

                        Debesbraukšanas diena,

                        —

                        Vasarsvētku pirmdiena,

                        —

                        23. jūnijs,

                        —

                        15. augusts,

                        —

                        1. novembris,

                        —

                        25. decembris,

                        —

                        26. decembris.

            2. pants
            Laikposmā no 2019. gada 1. novembra līdz 2020. gada 31. oktobrim Tiesas oficiālo brīvdienu datumi atbilstoši Reglamenta 24. panta 2. un 6. punktam ir šādi:

                        —

                        2019. gada Ziemassvētki: no pirmdienas, 2019. gada 23. decembra, līdz svētdienai, 2020. gada 12. janvārim, ieskaitot,

                        —

                        2020. gada Lieldienas: no pirmdienas, 2020. gada 6. aprīļa, līdz svētdienai, 2020. gada 19. aprīlim, ieskaitot,

                        —

                        2020. gada vasara: no ceturtdienas, 2020. gada 16. jūlija, līdz pirmdienai, 2020. gada 31. augustam, ieskaitot.

            3. pants
            Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

            Luksemburgā, 2019. gada 12. februārī

                  Sekretārs

               A. CALOT ESCOBAR

                  Priekšsēdētājs

               K. LENAERTS


title: Eiropadomes Lēmums (ES) 2019/508 (2019. gada 22. marts) par Eiropas Centrālās bankas Valdes locekļa iecelšanu

text:
                  27.3.2019

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 85/18

         EIROPADOMES LĒMUMS (ES) 2019/508
         (2019. gada 22. marts)
         par Eiropas Centrālās bankas Valdes locekļa iecelšanu
         EIROPADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 283. panta 2. punktu,
         ņemot vērā Eiropas Savienības Padomes ieteikumu (1),
         ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (2),
         ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas Padomes atzinumu (3),
         tā kā:

                     (1)

                     Eiropas Centrālās bankas Valdes locekļa Peter PRAET kunga amata pilnvaru laiks beidzas 2019. gada 31. maijā. Tādēļ ir jāieceļ jauns Eiropas Centrālās bankas Valdes loceklis.

                     (2)

                     Eiropadome vēlas iecelt Philip R. LANE kungu, kurš pēc tās ieskatiem atbilst visām Līguma 283. panta 2. punktā izklāstītajām prasībām,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Ar šo Philip R. LANE kungs tiek iecelts par Eiropas Centrālās bankas Valdes locekli uz astoņu gadu pilnvaru laiku, sākot no 2019. gada 1. jūnija.

            2. pants
            Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

            Briselē, 2019. gada 22. martā

                  Eiropadomes vārdā –

                  priekšsēdētājs

               D. TUSK

            (1)  OV C 60, 15.2.2019., 1. lpp.

            (2)  Atzinums sniegts 2019. gada 14. martā (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

            (3)  Atzinums sniegts 2019. gada 6. martā (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).


title: Komisijas Lēmums (2019. gada 18. marts) par Melnkalnes nacionālās regulatīvās iestādes dalību Eiropas Elektronisko komunikāciju regulatoru iestādē

text:
                  27.3.2019

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  C 115/6

         KOMISIJAS LĒMUMS
         (2019. gada 18. marts)
         par Melnkalnes nacionālās regulatīvās iestādes dalību Eiropas Elektronisko komunikāciju regulatoru iestādē
         (2019/C 115/05)
         EIROPAS KOMISIJA,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
         tā kā:

                     (1)

                     Līguma par Eiropas Savienību 17. panta 1. punktā ir uzskaitītas Komisijas pilnvaras un ir noteikts, ka Komisija sekmē vispārējās Savienības intereses un šajā nolūkā uzņemas atbilstīgu iniciatīvu, veic saskaņošanas, izpildvaras un vadības funkcijas, kas paredzētas Līgumos, un nodrošina Savienības ārējo pārstāvību, izņemot kopējās ārpolitikas un drošības politikas jomu un citus Līgumos paredzētus gadījumus.

                     (2)

                     Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/1971 (1) 35. panta 2. punktu regulatoru valdē, darba grupās un valdē var piedalīties tādas trešo valstu regulatīvās iestādes, kuru primārā atbildība ir elektronisko sakaru jomā, ja minētās trešās valstis ir noslēgušas attiecīgus nolīgumus ar Savienību. Tajā noteikts arī, ka saskaņā ar attiecīgajiem minēto nolīgumu noteikumiem tiek izstrādāti darba mehānismi, kuros jo īpaši nosaka būtību, apmēru un veidu, kādā attiecīgo trešo valstu regulatīvās iestādes bez balsstiesībām piedalās Eiropas Elektronisko komunikāciju regulatoru iestādes (BEREC) un BEREC biroja darbā, tostarp noteikumi par dalību BEREC īstenotās iniciatīvās, finanšu iemaksām un BEREC birojam paredzēto personālu.

                     (3)

                     Saskaņā ar 106. pantu Stabilizācijas un asociācijas nolīgumā starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Melnkalnes Republiku, no otras puses (2), sadarbībā elektronisko sakaru jomā galvenā uzmanība jāpievērš prioritātēm, kas saistītas ar Kopienas acquis šajā jomā. Pusēm sevišķi jāstiprina sadarbība elektronisko sakaru tīklu un elektronisku sakaru pakalpojumu jomā. Tādējādi Savienība un Melnkalne ir noslēgušas nolīgumu Regulas (ES) 2018/1971 35. panta 2. punkta nozīmē.

                     (4)

                     Melnkalnes regulatīvās iestādes dalības BEREC un BEREC birojā turpināšana pilnībā atbilst Rietumbalkānu stratēģijai (3), kurā tiek aicināts rīkoties, lai attīstītu digitālo sabiedrību, tostarp izvērstu platjoslas pakalpojumus un samazinātu viesabonēšanas izmaksas, kā arī saskaņotu šo valstu tiesību aktus ar Savienības tiesību aktiem. Kā norādīts Digitalizācijas programmā Rietumbalkāniem (4), ciešākai saiknei starp Savienību un Rietumbalkānu nacionālajām regulatīvajām iestādēm (NRI) vajadzētu palīdzēt tuvināt reģiona regulatīvo praksi praksei Savienībā.

                     (5)

                     Ņemot vērā Savienības ieinteresētību stiprināt sadarbību ar Melnkalni un veicināt to, ka Melnkalnē tiek pieņemts Savienības regulatīvais režīms elektronisko sakaru jomā, ir piemēroti noteikt darba kārtību Melnkalnes regulatīvās iestādes dalībai BEREC regulatoru valdē un darba grupās un BEREC biroja valdē,

               IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

            1. pants
            Melnkalnes nacionālā regulatīvā iestāde, kuras galvenais uzdevums ir pārraudzīt elektronisko sakaru tīklu un pakalpojumu tirgu ikdienas darbību, drīkst piedalīties Eiropas Elektronisko komunikāciju regulatoru iestādes (BEREC) regulatoru valdē un darba grupās un BEREC biroja valdē.
            Reglaments Melnkalnes nacionālās regulatīvās iestādes dalībai ir noteikts pielikumā.

            2. pants
            Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

            Briselē, 2019. gada 18. martā

                  Komisijas vārdā –

                  Komisijas locekle

               Mariya GABRIEL

            (1)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 11. decembra Regula (ES) 2018/1971, ar ko izveido Eiropas Elektronisko sakaru regulatoru iestādi (BEREC) un BEREC atbalsta aģentūru (BEREC birojs), groza Regulu (ES) 2015/2120 un atceļ Regulu (EK) Nr. 1211/2009 (OV L 321, 17.12.2018., 1. lpp.).

            (2)  Padomes un Komisijas 2010. gada 29. marta Lēmums 2010/224/ES, Euratom par to, lai noslēgtu Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Melnkalnes Republiku, no otras puses (OV L 108, 29.4.2010., 1. lpp.).

            (3)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Ticama paplašināšanās perspektīva Rietumbalkāniem un padziļināta ES iesaiste šajā reģionā” (COM(2018) 65 final, 6.2.2018.).

            (4)  Komisijas dienestu darba dokuments “Pasākumi digitalizācijas programmas atbalstam Rietumbalkānos” (SWD(2018) 360 final).

            PIELIKUMS
            REGLAMENTS
            1.   Dalība BEREC regulatoru valdē

                        1.

                        Melnkalnes nacionālā regulatīvā iestāde (NRI) drīkst piedalīties BEREC regulatoru valdes darbā.

                        2.

                        Melnkalnes NRI no NRI vadītāja, tās koleģiālās struktūras locekļu vai vadītāja vai locekļu aizvietotāju vidus ieceļ pārstāvi dalībai regulatoru valdes apspriedēs.

                        3.

                        Melnkalnes NRI ieceļ arī aizstājēju, kas aizvieto pārstāvi tā prombūtnes laikā. Aizstājēju ieceļ no NRI vadītāja, tās koleģiālās struktūras locekļu, vadītāja vai locekļu aizvietotāju vai NRI darbinieku vidus.

                        4.

                        Melnkalnes NRI pārstāvi un tā aizstājēju ieceļ, ņemot vērā gan viņu zināšanas elektronisko sakaru jomā, gan attiecīgās pārvaldības, administratīvās un ar budžetu saistītās prasmes. Lai viņu dalība būtu maksimāli lietderīga, NRI cenšas ierobežot savu pārstāvju un, ja iespējams, arī viņu aizstājēju mainību.

                        5.

                        Melnkalnes NRI dalībniekam ir tiesības paust viedokli visās diskusijās neatkarīgi no tā, vai tās notiek BEREC regulatoru valdē vai jebkādā citādā veidā. Šādu viedokli pienācīgi protokolē saskaņā ar regulatoru valdes noteikumiem un darba praksi.

                        6.

                        Melnkalnes NRI pārstāvja un viņa aizstājēja vārdu un uzvārdu iekļauj regulatoru valdes locekļu sarakstā, ko publicē saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1971 (1) 7. panta 5. punktu.

                        7.

                        Piedaloties regulatoru valdes darbā, Melnkalnes NRI pārstāvis un viņa aizstājējs nelūdz un nepieņem nevienas valdības, iestādes, personas vai struktūras norādījumus.

                  2.   Dalība darba grupās

                        1.

                        Melnkalnes NRI drīkst izvirzīt ekspertus dalībai BEREC darba grupās.

                        2.

                        Šādi eksperti drīkst piedalīties visās darba grupu darbībās saskaņā ar BEREC noteikumiem un darba praksi. Viņi drīkst paust viedokli visās apspriedēs neatkarīgi no tā, vai tās notiek darba grupu sanāksmē vai jebkādā citādā veidā.

                  3.   Dalība BEREC biroja valdē

                        1.

                        Melnkalnes NRI drīkst piedalīties BEREC biroja valdes darbā.

                        2.

                        Melnkalnes NRI dalībai valdes darbā ieceļ personu, kura iecelta kā pārstāvis regulatoru valdē, vai arī personu, kura nav pārstāvis regulatoru valdē un kuru izraugās no NRI vadītāja, tās koleģiālās struktūras locekļu vai vadītāja vai locekļu aizvietotāju vidus.

                        3.

                        Melnkalnes NRI ieceļ arī aizstājēju, kas ir persona, kura iecelta kā pārstāvja regulatoru valdē aizstājēja, vai arī cita persona, kuru izraugās no NRI vadītāja, tās koleģiālās struktūras locekļu, vadītāja vai locekļu aizvietotāju vai NRI darbinieku vidus un kura aizvieto pārstāvi tā prombūtnes laikā.

                        4.

                        Melnkalnes NRI dalībniekam ir tiesības paust viedokli visās diskusijās neatkarīgi no tā, vai tās notiek BEREC valdē vai jebkādā citādā veidā. Šādu viedokli pienācīgi protokolē saskaņā ar valdes noteikumiem un darba praksi.

                        5.

                        Melnkalnes NRI pārstāvja un viņa aizstājēja vārdu un uzvārdu iekļauj valdes locekļu sarakstā, ko publicē saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1971 15. panta 4. punktu.

                        6.

                        Piedaloties valdes darbā, Melnkalnes NRI pārstāvis un viņa aizstājējs nelūdz un nepieņem nevienas valdības, iestādes, personas vai struktūras norādījumus.

                  4.   Interešu deklarācijas

                        1.

                        Melnkalnes NRI pārstāvji regulatoru valdē un valdē un to aizstājēji katrs sagatavo rakstisku deklarāciju, kurā norāda savas saistības un to, vai pastāv vai nepastāv kādas tiešas vai netiešas intereses, kuras varētu uzskatīt par tādām, kas ietekmē viņu neatkarību.
                        Šīs deklarācijas sagatavo, uzsākot pienākumu pildīšanu, un tās publicē. Tās ir precīzas un pilnīgas, un tās atjaunina, ja pastāv risks, ka ir kādas tiešas vai netiešas intereses, kuras varētu uzskatīt par tādām, kas ietekmē deklarācijas sagatavotāja neatkarību.

                  5.   Personāls

               BEREC birojs drīkst izmantot darbiniekus no Melnkalnes, tostarp norīkotos valsts ekspertus un citus BEREC biroja nenodarbinātus darbiniekus, saskaņā ar lēmumu, kas jāpieņem valdei.
            6.   Melnkalnes NRI finansiālais ieguldījums BEREC birojā

                        1.

                        Finansiālais ieguldījums BEREC biroja budžetā, kas Melnkalnes NRI jāmaksā, lai piedalītos BEREC, ir tās dalības pilnās izmaksas saskaņā ar šā pielikuma 1., 2. un 3. punktu. Summas tiks noteiktas saskaņā ar turpmāko 6.2. punktu.

                        2.

                        Finansiālais ieguldījums, kas Melnkalnes NRI jāmaksā saskaņā ar 6.1. punktu, sedz šādas izmaksas:

                                    —

                                    izmaksas ceļa izdevumu atlīdzināšanai NRI pārstāvjiem BEREC sanāksmēs saskaņā ar BEREC atlīdzināšanas noteikumiem,

                                    —

                                    administratīvās izmaksas saistībā ar iepriekš minēto ceļa izdevumu atlīdzināšanu, kas veido ne vairāk kā 3 % no summām, kuras izmaksā kā ceļa izdevumu atlīdzinājumu,

                                    —

                                    administratīvās izmaksas saistībā ar NRI vispārējo dalību BEREC darbā.

                              Finansiālā ieguldījuma summu nosaka BEREC, cita starpā ņemot vērā paredzamos komandējumus nākamajā gadā un faktiskos komandējumus un atlīdzības par iepriekšējo(-iem) gadu(-iem).

                        3.

                        NRI ieguldījums tiks īstenots saskaņā ar BEREC biroja finanšu noteikumiem, kas pieņemti saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1971 29. pantu.

                        4.

                        Melnkalnes NRI pārstāvju un ekspertu ceļa un uzturēšanās izmaksas, kas saistītas ar dalību BEREC un BEREC biroja darbā, tostarp saistītās sanāksmēs, BEREC birojs atmaksā saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti BEREC biroja vadības komitejas lēmumā par ceļa, uzturēšanās un citu izdevumu atlīdzināšanu personām, kuras nenodarbina BEREC birojs (2).

                        5.

                        Pēc šā lēmuma stāšanās spēkā un katra nākamā gada sākumā BEREC birojs nosūta NRI naudas līdzekļu pieprasījumu, kas atbilst tās ieguldījumam Aģentūrā saskaņā ar šo lēmumu.

                        6.

                        Šo ieguldījumu izsaka EUR, un to iemaksā EUR BEREC biroja bankas kontā.

                        7.

                        Melnkalnes NRI samaksā savu ieguldījumu saskaņā ar naudas līdzekļu pieprasījumu 30 dienu laikā pēc tam, kad BEREC birojs ir nosūtījis naudas līdzekļu pieprasījumu.

                        8.

                        Par jebkādu maksājuma kavējumu no dienas, kad beidzies iemaksas termiņš, NRI maksā procentus par nenomaksāto summu. Procentu likme ir par 1,5 procentpunktiem lielāka nekā procentu likme, ko Eiropas Centrālā banka maksājuma termiņa dienā piemēro saviem darījumiem EUR.

                  7.   Detalizēta darba kārtība

                        1.

                        Vajadzības gadījumā regulatoru valde un valde saskaņā ar Regulu (ES) 2018/1971 un šo reglamentu nosaka detalizētu darba kārtību Melnkalnes NRI dalībai.

                        2.

                        Melnkalnes NRI drīkst piedalīties BEREC darbā, tostarp regulatoru valdē un darba grupās, un valdē, sākot ar dienu, kad stājas spēkā šis lēmums, un neatkarīgi no tā, kad tiek pabeigta iepriekš 7.1. punktā minētās detalizētās darba kārtības galīgā sagatavošana.

               (1)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 11. decembra Regula (ES) 2018/1971, ar ko izveido Eiropas Elektronisko sakaru regulatoru iestādi (BEREC) un BEREC atbalsta aģentūru (BEREC birojs), groza Regulu (ES) 2015/2120 un atceļ Regulu (EK) Nr. 1211/2009 (OV L 321, 17.12.2018., 1. lpp.).

               (2)  BEREC biroja vadības komitejas Lēmums par ceļa, uzturēšanas un citu izdevumu atlīdzināšanu personām, kuras nenodarbina BEREC birojs, un ar ko atceļ iepriekšējo vadības komitejas 2013. gada 6. jūnija Lēmumu Nr. MC/2013/05 (MC/2015/13).


title: Komisijas Lēmums (ES) 2019/513 (2019. gada 26. marts) par Eiropas aizsardzības rūpniecības attīstības programmas drošības regulējumu

text:
                  27.3.2019

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 85/43

         KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2019/513
         (2019. gada 26. marts)
         par Eiropas aizsardzības rūpniecības attīstības programmas drošības regulējumu
         EIROPAS KOMISIJA,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 249. pantu,
         tā kā:

                     (1)

                     Eiropas aizsardzības rūpniecības attīstības programma (1) (turpmāk “programma”) ir 2019. – 2020. gadam paredzēta programma, kas vērsta uz Eiropas Aizsardzības fonda spēju attīstības komponentu.

                     (2)

                     Programmā ietvertās klasificētās informācijas apstrādei piemēro Komisijas Lēmumu (ES, Euratom) 2015/444 (2).

                     (3)

                     Ņemot vērā programmas specifiku un dalībvalstu lomu tajā, dalībvalstis, kuru teritorijā saņēmēji veic uzņēmējdarbību, var klasificēt izstrādes darbības veikšanā radītu jaunu informāciju, šim nolūkam izveidojot drošības regulējumu pirms dotācijas nolīguma parakstīšanas,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Informācijas klasifikācija

               1.   Programmas ietvaros dalībvalstis, kuru teritorijā saņēmēji veic uzņēmējdarbību, pieņem lēmumu par izstrādes darbības veikšanā radītas klasificētas jaunas informācijas autorību.

               2.   Šajā nolūkā minētās dalībvalstis var pieņemt lēmumu par īpašu drošības regulējumu ar darbību saistītas klasificētas informācijas aizsardzībai un apstrādei un par to informē Komisiju.

               3.   Šāds drošības regulējums neskar Komisijas iespēju piekļūt informācijai, kas nepieciešama darbības īstenošanai.

               4.   Ja minētās dalībvalstis nav ieviesušas šādu īpašu drošības regulējumu, Komisija izveido darbībai paredzētu drošības regulējumu saskaņā ar Lēmuma (ES, Euratom) 2015/444 noteikumiem.

               5.   Darbībai piemērojamais drošības regulējums ir jāievieš ne vēlāk kā pirms dotācijas nolīguma parakstīšanas.

            2. pants
            Stāšanās spēkā
            Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

            Briselē, 2019. gada 26. martā

                  Komisijas vārdā –

                  priekšsēdētājs

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  Izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 18. jūlija Regulu (ES) 2018/1092, ar ko izveido Eiropas aizsardzības rūpniecības attīstības programmu, lai atbalstītu Savienības aizsardzības rūpniecības konkurētspēju un inovētspēju (OV L 200, 7.8.2018., 30. lpp.).

            (2)  Komisijas 2015. gada 13. marta Lēmums (ES, Euratom) 2015/444 par drošības noteikumiem ES klasificētas informācijas aizsardzībai (OV L 72, 17.3.2015., 53. lpp.).


title: Komisijas Lēmums (2019. gada 18. marts) par Ziemeļmaķedonijas Republikas nacionālās regulatīvās iestādes dalību Eiropas Elektronisko komunikāciju regulatoru iestādē

text:
                  27.3.2019

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  C 115/11

         KOMISIJAS LĒMUMS
         (2019. gada 18. marts)
         par Ziemeļmaķedonijas Republikas nacionālās regulatīvās iestādes dalību Eiropas Elektronisko komunikāciju regulatoru iestādē
         (2019/C 115/06)
         EIROPAS KOMISIJA,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
         tā kā:

                     (1)

                     Līguma par Eiropas Savienību 17. panta 1. punktā ir uzskaitītas Komisijas pilnvaras un ir noteikts, ka Komisija sekmē vispārējās Savienības intereses un šajā nolūkā uzņemas atbilstīgu iniciatīvu, veic saskaņošanas, izpildvaras un vadības funkcijas, kas paredzētas Līgumos, un nodrošina Savienības ārējo pārstāvību, izņemot kopējās ārpolitikas un drošības politikas jomu un citus Līgumos paredzētus gadījumus.

                     (2)

                     Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/1971 (1) 35. panta 2. punktu regulatoru valdē, darba grupās un valdē var piedalīties tādas trešo valstu regulatīvās iestādes, kuru primārā atbildība ir elektronisko sakaru jomā, ja minētās trešās valstis ir noslēgušas attiecīgus nolīgumus ar Savienību. Tajā noteikts arī, ka saskaņā ar attiecīgajiem minēto nolīgumu noteikumiem tiek izstrādāti darba mehānismi, kuros jo īpaši nosaka būtību, apmēru un veidu, kādā attiecīgo trešo valstu regulatīvās iestādes bez balsstiesībām piedalās Eiropas Elektronisko komunikāciju regulatoru iestādes (BEREC) un BEREC biroja darbā, tostarp noteikumi par dalību BEREC īstenotās iniciatīvās, finanšu iemaksām un BEREC birojam paredzēto personālu.

                     (3)

                     Saskaņā ar 95. pantu Stabilizācijas un asociācijas nolīgumā starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ziemeļmaķedonijas Republiku, no otras puses (2), Pusēm jāstiprina sadarbība elektronisko sakaru infrastruktūras un ar tiem saistīto pakalpojumu jomā. Prioritārās jomas cita starpā ietver politikas izstrādāšanu, tiesiskos un likumdošanas aspektus un liberalizētai videi nepieciešamo iestāžu veidošanu. Tādējādi Savienība un Ziemeļmaķedonijas Republika ir noslēgušas nolīgumu Regulas (ES) 2018/1971 35. panta 2. punkta nozīmē.

                     (4)

                     Ziemeļmaķedonijas Republikas regulatīvās iestādes dalības BEREC un BEREC birojā turpināšana pilnībā atbilst Rietumbalkānu stratēģijai (3), kurā tiek aicināts rīkoties, lai attīstītu digitālo sabiedrību, tostarp izvērstu platjoslas pakalpojumus un samazinātu viesabonēšanas izmaksas, kā arī saskaņotu šo valstu tiesību aktus ar Savienības tiesību aktiem. Kā norādīts Digitalizācijas programmā Rietumbalkāniem (4), ciešākai saiknei starp Savienību un Rietumbalkānu nacionālajām regulatīvajām iestādēm (NRI) vajadzētu palīdzēt tuvināt reģiona regulatīvo praksi praksei Savienībā.

                     (5)

                     Ņemot vērā Savienības ieinteresētību stiprināt sadarbību ar Ziemeļmaķedonijas Republiku un veicināt to, ka Ziemeļmaķedonijas Republikā tiek pieņemts Savienības regulatīvais režīms elektronisko sakaru jomā, ir piemēroti noteikt darba kārtību Ziemeļmaķedonijas Republikas regulatīvās iestādes dalībai BEREC regulatoru valdē un darba grupās un BEREC biroja valdē,

               IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

            1. pants
            Ziemeļmaķedonijas Republikas nacionālā regulatīvā iestāde, kuras galvenais uzdevums ir pārraudzīt elektronisko sakaru tīklu un pakalpojumu tirgu ikdienas darbību, drīkst piedalīties Eiropas Elektronisko komunikāciju regulatoru iestādes (BEREC) regulatoru valdē un darba grupās un BEREC biroja valdē.
            Reglaments Ziemeļmaķedonijas Republikas nacionālās regulatīvās iestādes dalībai ir noteikts pielikumā.

            2. pants
            Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

            Briselē, 2019. gada 18. martā

                  Komisijas vārdā –

                  Komisijas locekle

               Mariya GABRIEL

            (1)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 11. decembra Regula (ES) 2018/1971, ar ko izveido Eiropas Elektronisko sakaru regulatoru iestādi (BEREC) un BEREC atbalsta aģentūru (BEREC birojs), groza Regulu (ES) 2015/2120 un atceļ Regulu (EK) Nr. 1211/2009 (OV L 321, 17.12.2018., 1. lpp.).

            (2)  Stabilizācijas un asociācijas nolīgums starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, no otras puses (OV L 84, 20.3.2004., 13. lpp.).

            (3)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Ticama paplašināšanās perspektīva Rietumbalkāniem un padziļināta ES iesaiste šajā reģionā” (COM(2018) 65 final, 6.2.2018.).

            (4)  Komisijas dienestu darba dokuments “Pasākumi digitalizācijas programmas atbalstam Rietumbalkānos” (SWD(2018) 360 final).

            PIELIKUMS
            REGLAMENTS
            1.   Dalība BEREC regulatoru valdē

                        1.

                        Ziemeļmaķedonijas Republikas nacionālā regulatīvā iestāde (NRI) drīkst piedalīties BEREC regulatoru valdes darbā.

                        2.

                        Ziemeļmaķedonijas Republikas NRI no NRI vadītāja, tās koleģiālās struktūras locekļu vai vadītāja vai locekļu aizvietotāju vidus ieceļ pārstāvi dalībai regulatoru valdes apspriedēs.

                        3.

                        Ziemeļmaķedonijas Republikas NRI ieceļ arī aizstājēju, kas aizvieto pārstāvi tā prombūtnes laikā. Aizstājēju ieceļ no NRI vadītāja, tās koleģiālās struktūras locekļu, vadītāja vai locekļu aizvietotāju vai NRI darbinieku vidus.

                        4.

                        Ziemeļmaķedonijas Republikas NRI pārstāvi un tā aizstājēju ieceļ, ņemot vērā gan viņu zināšanas elektronisko sakaru jomā, gan attiecīgās pārvaldības, administratīvās un ar budžetu saistītās prasmes. Lai viņu dalība būtu maksimāli lietderīga, NRI cenšas ierobežot savu pārstāvju un, ja iespējams, arī viņu aizstājēju mainību.

                        5.

                        Ziemeļmaķedonijas Republikas NRI dalībniekam ir tiesības paust viedokli visās diskusijās neatkarīgi no tā, vai tās notiek BEREC regulatoru valdē vai jebkādā citādā veidā. Šādu viedokli pienācīgi protokolē saskaņā ar regulatoru valdes noteikumiem un darba praksi.

                        6.

                        Ziemeļmaķedonijas Republikas NRI pārstāvja un viņa aizstājēja vārdu un uzvārdu iekļauj regulatoru valdes locekļu sarakstā, ko publicē saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1971 (1) 7. panta 5. punktu.

                        7.

                        Piedaloties regulatoru valdes darbā, Ziemeļmaķedonijas Republikas NRI pārstāvis un viņa aizstājējs nelūdz un nepieņem nevienas valdības, iestādes, personas vai struktūras norādījumus.

                  2.   Dalība darba grupās

                        1.

                        Ziemeļmaķedonijas Republikas NRI drīkst izvirzīt ekspertus dalībai BEREC darba grupās.

                        2.

                        Šādi eksperti drīkst piedalīties visās darba grupu darbībās saskaņā ar BEREC noteikumiem un darba praksi. Viņi drīkst paust viedokli visās apspriedēs neatkarīgi no tā, vai tās notiek darba grupu sanāksmē vai jebkādā citādā veidā.

                  3.   Dalība BEREC biroja valdē

                        1.

                        Ziemeļmaķedonijas Republikas NRI drīkst piedalīties BEREC biroja valdes darbā.

                        2.

                        Ziemeļmaķedonijas Republikas NRI dalībai valdes darbā ieceļ personu, kura iecelta kā pārstāvis regulatoru valdē, vai arī personu, kura nav pārstāvis regulatoru valdē un kuru izraugās no NRI vadītāja, tās koleģiālās struktūras locekļu vai vadītāja vai locekļu aizvietotāju vidus.

                        3.

                        Ziemeļmaķedonijas Republikas NRI ieceļ arī aizstājēju, kas ir persona, kura iecelta kā pārstāvja regulatoru valdē aizstājēja, vai arī cita persona, kuru izraugās no NRI vadītāja, tās koleģiālās struktūras locekļu, vadītāja vai locekļu aizvietotāju vai NRI darbinieku vidus un kura aizvieto pārstāvi tā prombūtnes laikā.

                        4.

                        Ziemeļmaķedonijas Republikas NRI dalībniekam ir tiesības paust viedokli visās diskusijās neatkarīgi no tā, vai tās notiek BEREC valdē vai jebkādā citādā veidā. Šādu viedokli pienācīgi protokolē saskaņā ar valdes noteikumiem un darba praksi.

                        5.

                        Ziemeļmaķedonijas Republikas NRI pārstāvja un viņa aizstājēja vārdu un uzvārdu iekļauj valdes locekļu sarakstā, ko publicē saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1971 15. panta 4. punktu.

                        6.

                        Piedaloties valdes darbā, Ziemeļmaķedonijas Republikas NRI pārstāvis un viņa aizstājējs nelūdz un nepieņem nevienas valdības, iestādes, personas vai struktūras norādījumus.

                  4.   Interešu deklarācijas

                        1.

                        Ziemeļmaķedonijas Republikas NRI pārstāvji regulatoru valdē un valdē un to aizstājēji katrs sagatavo rakstisku deklarāciju, kurā norāda savas saistības un to, vai pastāv vai nepastāv kādas tiešas vai netiešas intereses, kuras varētu uzskatīt par tādām, kas ietekmē viņu neatkarību.
                        Šīs deklarācijas sagatavo, uzsākot pienākumu pildīšanu, un tās publicē. Tās ir precīzas un pilnīgas, un tās atjaunina, ja pastāv risks, ka ir kādas tiešas vai netiešas intereses, kuras varētu uzskatīt par tādām, kas ietekmē deklarācijas sagatavotāja neatkarību.

                  5.   Personāls

                        1.

                           BEREC birojs drīkst izmantot darbiniekus no Ziemeļmaķedonijas Republikas, tostarp norīkotos valsts ekspertus un citus BEREC biroja nenodarbinātus darbiniekus, saskaņā ar lēmumu, kas jāpieņem valdei.

                  6.   Ziemeļmaķedonijas Republikas NRI finansiālais ieguldījums BEREC birojā

                        1.

                        Finansiālais ieguldījums BEREC biroja budžetā, kas Ziemeļmaķedonijas Republikas NRI jāmaksā, lai piedalītos BEREC, ir tās dalības pilnās izmaksas saskaņā ar šā pielikuma 1., 2. un 3. punktu. Summas tiks noteiktas saskaņā ar turpmāko 6.2. punktu.

                        2.

                        Finansiālais ieguldījums, kas Ziemeļmaķedonijas Republikas NRI jāmaksā saskaņā ar 6.1. punktu, sedz šādas izmaksas:

                                    —

                                    izmaksas ceļa izdevumu atlīdzināšanai NRI pārstāvjiem BEREC sanāksmēs saskaņā ar BEREC atlīdzināšanas noteikumiem,

                                    —

                                    administratīvās izmaksas saistībā ar iepriekš minēto ceļa izdevumu atlīdzināšanu, kas veido ne vairāk kā 3 % no summām, kuras izmaksā kā ceļa izdevumu atlīdzinājumu,

                                    —

                                    administratīvās izmaksas saistībā ar NRI vispārējo dalību BEREC darbā.

                              Finansiālā ieguldījuma summu nosaka BEREC, cita starpā ņemot vērā paredzamos komandējumus nākamajā gadā un faktiskos komandējumus un atlīdzības par iepriekšējo(-iem) gadu(-iem).

                        3.

                        NRI ieguldījums tiks īstenots saskaņā ar BEREC biroja finanšu noteikumiem, kas pieņemti saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1971 29. pantu.

                        4.

                        Ziemeļmaķedonijas Republikas NRI pārstāvju un ekspertu ceļa un uzturēšanās izmaksas, kas saistītas ar dalību BEREC un BEREC biroja darbā, tostarp saistītās sanāksmēs, BEREC birojs atmaksā saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti BEREC biroja vadības komitejas lēmumā par ceļa, uzturēšanās un citu izdevumu atlīdzināšanu personām, kuras nenodarbina BEREC birojs (2).

                        5.

                        Pēc šā lēmuma stāšanās spēkā un katra nākamā gada sākumā BEREC birojs nosūta NRI naudas līdzekļu pieprasījumu, kas atbilst tās ieguldījumam Aģentūrā saskaņā ar šo lēmumu.

                        6.

                        Šo ieguldījumu izsaka EUR, un to iemaksā EUR BEREC biroja bankas kontā.

                        7.

                        Ziemeļmaķedonijas Republikas NRI samaksā savu ieguldījumu saskaņā ar naudas līdzekļu pieprasījumu 30 dienu laikā pēc tam, kad BEREC birojs ir nosūtījis naudas līdzekļu pieprasījumu.

                        8.

                        Par jebkādu maksājuma kavējumu no dienas, kad beidzies iemaksas termiņš, NRI maksā procentus par nenomaksāto summu. Procentu likme ir par 1,5 procentpunktiem lielāka nekā procentu likme, ko Eiropas Centrālā banka maksājuma termiņa dienā piemēro saviem darījumiem EUR.

                  7.   Detalizēta darba kārtība

                        1.

                        Vajadzības gadījumā regulatoru valde un valde saskaņā ar Regulu (ES) 2018/1971 un šo reglamentu nosaka detalizētu darba kārtību Ziemeļmaķedonijas Republikas NRI dalībai.

                        2.

                        Ziemeļmaķedonijas Republikas NRI drīkst piedalīties BEREC darbā, tostarp regulatoru valdē un darba grupās, un valdē, sākot ar dienu, kad stājas spēkā šis lēmums, un neatkarīgi no tā, kad tiek pabeigta iepriekš 7.1. punktā minētās detalizētās darba kārtības galīgā sagatavošana.

               (1)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 11. decembra Regula (ES) 2018/1971, ar ko izveido Eiropas Elektronisko sakaru regulatoru iestādi (BEREC) un BEREC atbalsta aģentūru (BEREC birojs), groza Regulu (ES) 2015/2120 un atceļ Regulu (EK) Nr. 1211/2009 (OV L 321, 17.12.2018., 1. lpp.).

               (2)  BEREC biroja vadības komitejas Lēmums par ceļa, uzturēšanas un citu izdevumu atlīdzināšanu personām, kuras nenodarbina BEREC birojs, un ar ko atceļ iepriekšējo vadības komitejas 2013. gada 6. jūnija Lēmumu Nr. MC/2013/05 (MC/2015/13).


title: Komisijas Lēmums (2019. gada 18. marts) par Bosnijas un Hercegovinas nacionālās regulatīvās iestādes dalību Eiropas Elektronisko komunikāciju regulatoru iestādē

text:
                  27.3.2019

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  C 115/16

         KOMISIJAS LĒMUMS
         (2019. gada 18. marts)
         par Bosnijas un Hercegovinas nacionālās regulatīvās iestādes dalību Eiropas Elektronisko komunikāciju regulatoru iestādē
         (2019/C 115/07)
         EIROPAS KOMISIJA,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
         tā kā:

                     (1)

                     Līguma par Eiropas Savienību 17. panta 1. punktā ir uzskaitītas Komisijas pilnvaras un ir noteikts, ka Komisija sekmē vispārējās Savienības intereses un šajā nolūkā uzņemas atbilstīgu iniciatīvu, veic saskaņošanas, izpildvaras un vadības funkcijas, kas paredzētas Līgumos, un nodrošina Savienības ārējo pārstāvību, izņemot kopējās ārpolitikas un drošības politikas jomu un citus Līgumos paredzētus gadījumus.

                     (2)

                     Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/1971 (1) 35. panta 2. punktu regulatoru valdē, darba grupās un valdē var piedalīties tādas trešo valstu regulatīvās iestādes, kuru primārā atbildība ir elektronisko sakaru jomā, ja minētās trešās valstis ir noslēgušas attiecīgus nolīgumus ar Savienību. Tajā noteikts arī, ka saskaņā ar attiecīgajiem minēto nolīgumu noteikumiem tiek izstrādāti darba mehānismi, kuros jo īpaši nosaka būtību, apmēru un veidu, kādā attiecīgo trešo valstu regulatīvās iestādes bez balsstiesībām piedalās Eiropas Elektronisko komunikāciju regulatoru iestādes (BEREC) un BEREC biroja darbā, tostarp noteikumi par dalību BEREC īstenotās iniciatīvās, finanšu iemaksām un BEREC birojam paredzēto personālu.

                     (3)

                     Saskaņā ar 104. pantu Stabilizācijas un asociācijas nolīgumā starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bosniju un Hercegovinu, no otras puses (2), sadarbībā elektronisko sakaru tīklu un pakalpojumu jomā galvenā uzmanība jāpievērš prioritātēm, kas saistītas ar Kopienas acquis šajā jomā. Pusēm sevišķi jāstiprina sadarbība elektronisko sakaru tīklu un elektronisku sakaru pakalpojumu jomā. Tādējādi Savienība un Bosnija un Hercegovina ir noslēgušas nolīgumu Regulas (ES) 2018/1971 35. panta 2. punkta nozīmē.

                     (4)

                     Bosnijas un Hercegovinas regulatīvās iestādes dalība BEREC un BEREC birojā pilnībā atbilst Rietumbalkānu stratēģijai (3), kurā tiek aicināts rīkoties, lai attīstītu digitālo sabiedrību, tostarp izvērstu platjoslas pakalpojumus un samazinātu viesabonēšanas izmaksas, kā arī saskaņotu šo valstu tiesību aktus ar Savienības tiesību aktiem. Kā norādīts Digitalizācijas programmā Rietumbalkāniem (4), ciešākai saiknei starp Savienību un Rietumbalkānu nacionālajām regulatīvajām iestādēm (NRI) vajadzētu palīdzēt tuvināt reģiona regulatīvo praksi praksei Savienībā.

                     (5)

                     Ņemot vērā Savienības ieinteresētību stiprināt sadarbību ar Bosniju un Hercegovinu un veicināt to, ka Bosnijā un Hercegovinā tiek pieņemts Savienības regulatīvais režīms elektronisko sakaru jomā, ir piemēroti noteikt darba kārtību Bosnijas un Hercegovinas regulatīvās iestādes dalībai BEREC regulatoru valdē un darba grupās un BEREC biroja valdē,

               IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

            1. pants
            Bosnijas un Hercegovinas nacionālā regulatīvā iestāde, kuras galvenais uzdevums ir pārraudzīt elektronisko sakaru tīklu un pakalpojumu tirgu ikdienas darbību, drīkst piedalīties Eiropas Elektronisko komunikāciju regulatoru iestādes (BEREC) regulatoru valdē un darba grupās un BEREC biroja valdē.
            Reglaments Bosnijas un Hercegovinas nacionālās regulatīvās iestādes dalībai ir noteikts pielikumā.

            2. pants
            Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

            Briselē, 2019. gada 18. martā

                  Komisijas vārdā –

                  Komisijas locekle

               Mariya GABRIEL

            (1)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 11. decembra Regula (ES) 2018/1971, ar ko izveido Eiropas Elektronisko sakaru regulatoru iestādi (BEREC) un BEREC atbalsta aģentūru (BEREC birojs), groza Regulu (ES) 2015/2120 un atceļ Regulu (EK) Nr. 1211/2009 (OV L 321, 17.12.2018., 1. lpp.).

            (2)  Stabilizācijas un asociācijas nolīgums starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bosniju un Hercegovinu, no otras puses (OV L 164, 30.6.2015., 2. lpp.).

            (3)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Ticama paplašināšanās perspektīva Rietumbalkāniem un padziļināta ES iesaiste šajā reģionā” (COM(2018) 65 final, 6.2.2018.).

            (4)  Komisijas dienestu darba dokuments “Pasākumi digitalizācijas programmas atbalstam Rietumbalkānos” (SWD(2018) 360 final).

            PIELIKUMS
            REGLAMENTS
            1.   Dalība BEREC regulatoru valdē

                        1.

                        Bosnijas un Hercegovinas nacionālā regulatīvā iestāde (NRI) drīkst piedalīties BEREC regulatoru valdes darbā.

                        2.

                        Bosnijas un Hercegovinas NRI no NRI vadītāja, tās koleģiālās struktūras locekļu vai vadītāja vai locekļu aizvietotāju vidus ieceļ pārstāvi dalībai regulatoru valdes apspriedēs.

                        3.

                        Bosnijas un Hercegovinas NRI ieceļ arī aizstājēju, kas aizvieto pārstāvi tā prombūtnes laikā. Aizstājēju ieceļ no NRI vadītāja, tās koleģiālās struktūras locekļu, vadītāja vai locekļu aizvietotāju vai NRI darbinieku vidus.

                        4.

                        Bosnijas un Hercegovinas NRI pārstāvi un tā aizstājēju ieceļ, ņemot vērā gan viņu zināšanas elektronisko sakaru jomā, gan attiecīgās pārvaldības, administratīvās un ar budžetu saistītās prasmes. Lai viņu dalība būtu maksimāli lietderīga, NRI cenšas ierobežot savu pārstāvju un, ja iespējams, arī viņu aizstājēju mainību.

                        5.

                        Bosnijas un Hercegovinas NRI dalībniekam ir tiesības paust viedokli visās diskusijās neatkarīgi no tā, vai tās notiek BEREC regulatoru valdē vai jebkādā citādā veidā. Šādu viedokli pienācīgi protokolē saskaņā ar regulatoru valdes noteikumiem un darba praksi.

                        6.

                        Bosnijas un Hercegovinas NRI pārstāvja un viņa aizstājēja vārdu un uzvārdu iekļauj regulatoru valdes locekļu sarakstā, ko publicē saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/1971 (1) 7. panta 5. punktu.

                        7.

                        Piedaloties regulatoru valdes darbā, Bosnijas un Hercegovinas NRI pārstāvis un viņa aizstājējs nelūdz un nepieņem nevienas valdības, iestādes, personas vai struktūras norādījumus.

                  2.   Dalība darba grupās

                        1.

                        Bosnijas un Hercegovinas NRI drīkst izvirzīt ekspertus dalībai BEREC darba grupās.

                        2.

                        Šādi eksperti drīkst piedalīties visās darba grupu darbībās saskaņā ar BEREC noteikumiem un darba praksi. Viņi drīkst paust viedokli visās apspriedēs neatkarīgi no tā, vai tās notiek darba grupu sanāksmē vai jebkādā citādā veidā.

                  3.   Dalība BEREC biroja valdē

                        1.

                        Bosnijas un Hercegovinas NRI drīkst piedalīties BEREC biroja valdes darbā.

                        2.

                        Bosnijas un Hercegovinas NRI dalībai valdes darbā ieceļ personu, kura iecelta kā pārstāvis regulatoru valdē, vai arī personu, kura nav pārstāvis regulatoru valdē un kuru izraugās no NRI vadītāja, tās koleģiālās struktūras locekļu vai vadītāja vai locekļu aizvietotāju vidus.

                        3.

                        Bosnijas un Hercegovinas NRI ieceļ arī aizstājēju, kas ir persona, kura iecelta kā pārstāvja regulatoru valdē aizstājēja, vai arī cita persona, kuru izraugās no NRI vadītāja, tās koleģiālās struktūras locekļu, vadītāja vai locekļu aizvietotāju vai NRI darbinieku vidus un kura aizvieto pārstāvi tā prombūtnes laikā.

                        4.

                        Bosnijas un Hercegovinas NRI dalībniekam ir tiesības paust viedokli visās diskusijās neatkarīgi no tā, vai tās notiek BEREC valdē vai jebkādā citādā veidā. Šādu viedokli pienācīgi protokolē saskaņā ar valdes noteikumiem un darba praksi.

                        5.

                        Bosnijas un Hercegovinas NRI pārstāvja un viņa aizstājēja vārdu un uzvārdu iekļauj valdes locekļu sarakstā, ko publicē saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1971 15. panta 4. punktu.

                        6.

                        Piedaloties valdes darbā, Bosnijas un Hercegovinas NRI pārstāvis un viņa aizstājējs nelūdz un nepieņem nevienas valdības, iestādes, personas vai struktūras norādījumus.

                  4.   Interešu deklarācijas

                        1.

                        Bosnijas un Hercegovinas NRI pārstāvji regulatoru valdē un valdē un to aizstājēji katrs sagatavo rakstisku deklarāciju, kurā norāda savas saistības un to, vai pastāv vai nepastāv kādas tiešas vai netiešas intereses, kuras varētu uzskatīt par tādām, kas ietekmē viņu neatkarību.
                        Šīs deklarācijas sagatavo, uzsākot pienākumu pildīšanu, un tās publicē. Tās ir precīzas un pilnīgas, un tās atjaunina, ja pastāv risks, ka ir kādas tiešas vai netiešas intereses, kuras varētu uzskatīt par tādām, kas ietekmē deklarācijas sagatavotāja neatkarību.

                  5.   Personāls

               BEREC birojs drīkst izmantot darbiniekus no Bosnijas un Hercegovinas, tostarp norīkotos valsts ekspertus un citus BEREC biroja nenodarbinātus darbiniekus, saskaņā ar lēmumu, kas jāpieņem valdei.
            6.   Bosnijas un Hercegovinas NRI finansiālais ieguldījums BEREC birojā

                        1.

                        Finansiālais ieguldījums BEREC biroja budžetā, kas Bosnijas un Hercegovinas NRI jāmaksā, lai piedalītos BEREC, ir tās dalības pilnās izmaksas saskaņā ar šā pielikuma 1., 2. un 3. punktu. Summas tiks noteiktas saskaņā ar turpmāko 6.2. punktu.

                        2.

                        Finansiālais ieguldījums, kas Bosnijas un Hercegovinas NRI jāmaksā saskaņā ar 6.1. punktu, sedz šādas izmaksas:

                                    —

                                    izmaksas ceļa izdevumu atlīdzināšanai NRI pārstāvjiem BEREC sanāksmēs saskaņā ar BEREC atlīdzināšanas noteikumiem,

                                    —

                                    administratīvās izmaksas saistībā ar iepriekš minēto ceļa izdevumu atlīdzināšanu, kas veido ne vairāk kā 3 % no summām, kuras izmaksā kā ceļa izdevumu atlīdzinājumu,

                                    —

                                    administratīvās izmaksas saistībā ar NRI vispārējo dalību BEREC darbā.

                              Finansiālā ieguldījuma summu nosaka BEREC, cita starpā ņemot vērā paredzamos komandējumus nākamajā gadā un faktiskos komandējumus un atlīdzības par iepriekšējo(-iem) gadu(-iem).

                        3.

                        NRI ieguldījums tiks īstenots saskaņā ar BEREC biroja finanšu noteikumiem, kas pieņemti saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1971 29. pantu.

                        4.

                        Bosnijas un Hercegovinas NRI pārstāvju un ekspertu ceļa un uzturēšanās izmaksas, kas saistītas ar dalību BEREC un BEREC biroja darbā, tostarp saistītās sanāksmēs, BEREC birojs atmaksā saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti BEREC biroja vadības komitejas lēmumā par ceļa, uzturēšanās un citu izdevumu atlīdzināšanu personām, kuras nenodarbina BEREC birojs (2).

                        5.

                        Pēc šā lēmuma stāšanās spēkā un katra nākamā gada sākumā BEREC birojs nosūta NRI naudas līdzekļu pieprasījumu, kas atbilst tās ieguldījumam Aģentūrā saskaņā ar šo lēmumu.

                        6.

                        Šo ieguldījumu izsaka EUR, un to iemaksā EUR BEREC biroja bankas kontā.

                        7.

                        Bosnijas un Hercegovinas NRI samaksā savu ieguldījumu saskaņā ar naudas līdzekļu pieprasījumu 30 dienu laikā pēc tam, kad BEREC birojs ir nosūtījis naudas līdzekļu pieprasījumu.

                        8.

                        Par jebkādu maksājuma kavējumu no dienas, kad beidzies iemaksas termiņš, NRI maksā procentus par nenomaksāto summu. Procentu likme ir par 1,5 procentpunktiem lielāka nekā procentu likme, ko Eiropas Centrālā banka maksājuma termiņa dienā piemēro saviem darījumiem EUR.

                  7.   Detalizēta darba kārtība

                        1.

                        Vajadzības gadījumā regulatoru valde un valde saskaņā ar Regulu (ES) 2018/1971 un šo reglamentu nosaka detalizētu darba kārtību Bosnijas un Hercegovinas NRI dalībai.

                        2.

                        Bosnijas un Hercegovinas NRI drīkst piedalīties BEREC darbā, tostarp regulatoru valdē un darba grupās, un valdē, sākot ar dienu, kad stājas spēkā šis lēmums, un neatkarīgi no tā, kad tiek pabeigta iepriekš 7.1. punktā minētās detalizētās darba kārtības galīgā sagatavošana.

               (1)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 11. decembra Regula (ES) 2018/1971, ar ko izveido Eiropas Elektronisko sakaru regulatoru iestādi (BEREC) un BEREC atbalsta aģentūru (BEREC birojs), groza Regulu (ES) 2015/2120 un atceļ Regulu (EK) Nr. 1211/2009 (OV L 321, 17.12.2018., 1. lpp.).

               (2)  BEREC biroja vadības komitejas Lēmums par ceļa, uzturēšanas un citu izdevumu atlīdzināšanu personām, kuras nenodarbina BEREC birojs, un ar ko atceļ iepriekšējo vadības komitejas 2013. gada 6. jūnija Lēmumu Nr. MC/2013/05 (MC/2015/13).