title: Padomes lēmums (2003. gada 19. maijs) par principiem, prioritātēm, starpposma mērķiem un noteikumiem, kas iekļauti Bulgārijas pievienošanās partnerībā

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

32003D0396

Oficiālais Vēstnesis L 145 , 12/06/2003 Lpp. 0001 - 0020

		Padomes Lēmums(2003. gada 19. maijs)par principiem, prioritātēm, starpposma mērķiem un noteikumiem, kas iekļauti Bulgārijas pievienošanās partnerībā(2003/396/EK)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Padomes 1998. gada 16. marta Regulu (EK) Nr. 622/98 par palīdzību kandidātvalstīm atbilstīgi pirmspievienošanās stratēģijai un jo īpaši par pievienošanās partnerību izveidi [1], un jo īpaši tās 2. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,tā kā:(1) Eiropadome Luksemburgā paziņoja, ka pievienošanās partnerība ir uzlabotās pirmspievienošanās stratēģijas jauns dokuments un galvenā iezīme.(2) Eiropadomes sanāksme Kopenhāgenā norādīja, ka saskaņā ar Eiropadomes sanāksmes Briselē secinājumiem un atkarībā no turpmāka progresa izpildot dalības kritērijus, mērķis ir uzaicināt Bulgāriju kļūt par Eiropas Savienības dalībvalsti 2007. gadā. Tā apstiprināja Komisijas paziņojumu par plānu Bulgārijai, tostarp priekšlikumus par pirmspievienošanās palīdzības būtisku palielināšanu, un noteica, ka pieejamais augstais finansējuma līmenis būtu jāizmanto elastīgā veidā, nosakot mērķus noteiktām prioritātēm, tostarp būtiskākās jomās, piemēram, tieslietās un iekšlietās. Tā noteica, ka turpmāki norādījumi pirmspievienošanās darbā nodrošinās nākamajā gadā tām sniegtās pārskatītās pievienošanās partnerības.(3) Regula (EK) Nr. 622/98 nosaka, ka pēc Komisijas priekšlikuma Padome ar kvalificētu balsu vairākumu lemj par principiem, prioritātēm, sasniedzamajiem starpposma mērķiem un nosacījumiem atsevišķās pievienošanās partnerībās, kurus iesniedz katrai kandidātvalstij, kā arī par to nozīmīgiem grozījumiem, kurus izdarīs nākotnē.(4) Kopienas palīdzības nosacījums ir svarīgāko elementu izpilde un jo īpaši Eiropas nolīgumu saistību ievērošana, kā arī progress Kopenhāgenas kritēriju izpildē. ja trūkst kāda būtiska elementa, Padome pēc Komisijas priekšlikuma ar kvalificētu balsu vairākumu var veikt vajadzīgos pasākumus attiecībā uz jebkuru pirmspievienošanās palīdzību.(5) Luksemburgā notikušajā Eiropadomes sanāksmē nolēma, ka pievienošanās partnerības īstenošanu un progresu acquis communautaire pieņemšanā izskatīs Eiropas nolīguma iestādēs.(6) Komisijas 2002. gada kārtējais pārskats ietvēra objektīvu analīzi par Bulgārijas gatavošanos dalībai un norādīja vairākas prioritārās jomas turpmākajam darbam.(7) Bulgārijai nepieciešams nodrošināt atbilstošas juridiskās un administratīvās struktūras, kas nepieciešamas Kopienas pirmspievienošanās līdzekļu programmēšanai, koordinācijai, vadībai, kontrolei un novērtēšanai,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsSaskaņā ar Regulas (EK) Nr. 622/98 2. pantu Bulgārijas pievienošanās partnerībā ietvertie principi, prioritātes, starpposma mērķi un noteikumi ir izklāstīti pielikumā, kas ir šā lēmuma sastāvdaļa.2. pantsPievienošanās partnerības īstenošanu pārbauda Eiropas nolīguma iestādēs un attiecīgās Padomes iestādes, pamatojoties uz Komisija regulāriem ziņojumiem Padomei.3. pantsŠis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.Briselē, 2003. gada 19. maijāPadomes vārdā —priekšsēdētājsG. Papandreou[1] OV L 85, 20.3.1998., 1. lpp.--------------------------------------------------PIELIKUMS1. IEVADSŠajā sanāksmē Luksemburgā 1997. gada decembrī Eiropadome nolēma, ka pievienošanās partnerība būs uzlabotās pirmspievienošanās stratēģijas galvenā iezīme, mobilizējot visus kandidātvalstu palīdzības veidus vienkopus. Šādā veidā Kopiena vērš savu palīdzību uz katra kandidāta īpašajām vajadzībām, lai sniegtu atbalstu, lai pārvarētu konkrētas problēmas saistībā ar pievienošanos.Par pirmo Bulgārijas pievienošanos partnerību lēmumu pieņēma 1998. gada martā. Kā noteikts Regulā (EK) Nr. 622/98 (2. pants), pievienošanās partnerību pirmoreiz atjaunināja 1999. gada decembrī, un otrreiz 2002. gada janvārī [1], ņemot vērā Bulgārijas turpmāko attīstību. Komisijas paziņojumā par plānu Bulgārijai noteica, ka Komisija ierosinās pārskatītās pievienošanās partnerības Bulgārijai, ievērojot 2002. gada kārtējā ziņojuma un plāna atzinumus. Paziņojumā arī noteica, ka plānā noteiktie jautājumi, kas izskatāmi īsā un vidēja termiņā, tiks turpmāk risināti pārskatītājās pievienošanās partnerībā, ko sniegs nākamajā gadā, un ka pievienošanās partnerība turpinās būt par pamatu plānotai pirmspievienošanās palīdzībai, bet arī to, ka palīdzības prioritātes tiks noteiktas saskaņā ar kārtējiem ziņojumiem, plānu un pārskatītiem valsts attīstības plāniem, ko sagatavo katra valsts saskaņā ar struktūrfondu prasībām. Noteica, ka pievienošanās partnerība papildinās plānu un, kopā ņemot, būs galvenie līdzekļi, vadot Bulgārijas darbu saistībā ar pievienošanos ES.2. MĒRĶIPievienošanās partnerības mērķis ir izveidot vienotu sistēmu prioritārajām jomām turpmākajam darbam, kas paredzēts Komisijas 2002. gada kārtējā pārskatā par Bulgārijas progresu ceļā uz dalību Eiropas Savienībā, pieejamajiem finanšu līdzekļiem, lai palīdzētu Bulgārijai īstenot šīs prioritātes, un noteikumiem, ko piemēros šai palīdzībai. Pievienošanās partnerība ir pamatā vairākiem politikas līdzekļiem, kurus izmantos, lai palīdzētu kandidātvalstīm sagatavoties dalībai. Cita starpā tie ietver pirmspievienošanās fiskālās uzraudzības kārtību, pirmspievienošanās ekonomikas programmu, pirmspievienošanās līgumu par organizēto noziedzību, kā arī valsts attīstības plānus, lauku attīstības plānus, valsts nodarbinātības stratēģiju saskaņā ar Eiropas nodarbinātības stratēģiju, un nozaru plānus, kas nepieciešami dalībai struktūrfondos pēc pievienošanās un pirmspievienošanās struktūrpolitikas programmas (ISPA) piemērošanai, un īpašas pievienošanās programmas lauksaimniecības un lauku attīstībai (Sapard) pirms pievienošanās. Visi šie līdzekļi ir atšķirīgi un tiek sagatavoti un piemēroti saskaņā ar īpašu kārtību, un tiem var sniegt pirmspievienošanās atbalstu. Tie nav šīs partnerības sastāvdaļa, bet tajos ietvertās prioritātes būs saskaņā ar to.3. PRINCIPIGalvenās prioritārās jomas, kas ir apzinātas katrai kandidātvalstij, ir saistītas ar to spēju uzņemties saistības izpildīt Kopenhāgenas kritērijus, kas nosaka, ka dalībai ir vajadzīgs turpmāk norādītais:- lai kandidātvalsts būtu panākusi to iestāžu stabilitāti, kas garantē demokrātiju, tiesiskumu, cilvēktiesību aizsardzību un cieņu pret mazākumtautībām un to aizsardzību,- funkcionējošas tirgus ekonomikas pastāvēšana, kā arī spēja izturēt konkurences spiedienu un tirgus konjunktūru visā Savienībā,- spēja uzņemties dalības pienākumus, tostarp politisko, saimniecisko un monetārās savienības mērķu stingru ievērošanu.Sanāksmē Madridē 1995. gadā Eiropadome uzsvēra kandidāt valstu nepieciešamību pielāgot savas administratīvās struktūras, lai nodrošinātu Kopienas politikas saskaņotu darbību pēc pievienošanās. Luksemburgā 1997. gadā tā uzsvēra, ka acquis communautaire iekļaušana likumdošanā ir vajadzīga, bet iekļaušana pati par sevi nav pietiekama, jo nepieciešams arī nodrošināt, lai acquis communautaire faktiski piemēro. Eiropadomes sanāksme Feirā un Gēteborgā attiecīgi 2000. un 2001. gadā apstiprināja kandidātvalstu spējas īstenot un piemērot acquis būtisko nozīmi, un piebilda, ka tādēļ kandidātvalstīm jāveic nozīmīgi pasākumi, lai stiprinātu un pārveidotu savas administratīvās un tiesu struktūras. Eiropadomes sanāksme Kopenhāgenā 2002. gadā akcentēja tiesu un administratīvās reformas nozīmi, kas palīdzētu virzīt Bulgārijas vispārējo sagatavošanos dalībai.4. PRIORITĀTESKomisijas kārtējos ziņojumos papildus jau esošajam progresam ir uzsvērts, cik daudz darba vēl kandidātvalstīm jāveic atsevišķās jomās, lai sagatavotu pievienošanu. 2002. gada kārtējos ziņojumos noteica, ka Bulgārija turpina pildīt politiskos kritēriju un ka tā ir funkcionāla tirgus ekonomika. Tomēr, tā vēl nespēj tikt galā ar konkurences spiedienu un tirgus konjuktūru Savienībā. Bulgārija vēl neatbilst acquis kritērijiem. Lai veiksmīgi pabeigtu sagatavošanos, Bulgārijai nepieciešams turpināt pasākumus acquis transponēšanai, īstenošanai un piemērošanai. Tai arī nepieciešams turpināt valsts pārvaldes un tiesu iestāžu reformu, lai būtu nepieciešamā administratīvā un juridiskā rīcībspēja.Bulgārijas plānā, kurš ietver laika posmu līdz pievienošanās brīdim, norāda galvenos pasākumus, kas tai jāveic, lai sagatavotos dalībai. Tas balstās uz sarunās pieņemtajām saistībām un uz pasākumiem, kas jāveic, lai izpildītu Kopenhāgenā un Madridē noteiktos dalības kritērijus. Plāna mērķis ir atbalstīt Bulgārijas centienus izpildīt atlikušos dalības kritērijus, nosakot turpmākos uzdevumus un sniedzot pastiprinātu finansiālu palīdzību. Īpaša uzmanība tiek pievērsta administratīvajai un juridiskajai rīcībspējai, kas nepieciešama acquis īstenošanai, un ekonomiskai reformai. Attiecībā uz acquis nodaļām plānā ir paredzēti standarti, uz kuru pamatojas Bulgārijas progresa pārraudzība. Tie ietver gan likumdošanas atbilstību un administratīvās rīcībspējas attīstību.Šā pārskatītā pievienošanās partnerība papildina plānu un, kopā ņemot, šie ir galvenie līdzekļi, vadot Bulgārijas darbu saistībā ar gatavošanos pievienoties ES. Pievienošanās partnerība turpmāk risina plānā noteiktos jautājumus, kas izskatāmi īsā un vidējā termiņā, nosakot prioritātes, kas ir pamatoti uzskatīt, ka Bulgārija tos var izpildīt vai paveikt ievērojamu to daļu 2003./2004/gada laikā. Prioritātes pievienošanās partnerībai ir noteiktas, sadarbībā ar attiecīgajām valstīm. Sasniedzot šī prioritātes, tiks noteikta piešķirtās palīdzības pakāpe. Šajās prioritātēs ir akcentēti jautājumi, kuriem nepieciešama īpaši steidzama darbība.Svarīgi ir arī, lai Bulgārija pildītu visas saistības attiecībā uz tiesību aktu tuvināšanu un acquis communautaire īstenošanu atbilstoši saistībām, kas izriet no noslēgtā Eiropas nolīguma, un saistībā ar sarunām. Ir jāatceras, ka acquis communautaire iekļaušana likumdošanā pati par sevi nav pietiekama; būs arī jānodrošina, lai acquis communautaire faktiski atbilstu tiem standartiem, ko piemēro visā Savienībā. Visās turpmāk minētajās jomās ir vajadzīga ticama un efektīva acquis communautaire īstenošana un piemērošana.Pamatojoties uz Komisijas 2002. gada regulāro ziņojumu un plānu, Bulgārijai tika noteiktas šādas prioritātes un starpposmu mērķi. Šīs prioritātes ir atspoguļotas saskaņā ar kārtējā ziņojuma struktūru [2].Politiskie kritērijiDemokrātija un tiesiskumsValsts pārvalde- 2003. gadā sagatavot pilnībā aptverošu valsts pārvaldes reformas stratēģiju, tostarp rīcības plānu. Stratēģijā būtu jāiesaista divu joslu pieeju, apvienojot: turpmāku atbalstu iestāžu izveidei, kas ir tieši saistīta ar acquis communitaire un Kopienas fondu vadību. un horizontālo reformu, kas izveidota, lai kopumā uzlabotu valsts pārvaldi.- Veikt pasākumus, lai nodrošinātu pārskatāmu procedūru pieņemšanai darbā un paaugstināšanai amatā piemērošanu un lai uzlabotu cilvēkresursu vadību. Veikt pasākumus, lai nodrošinātu pietiekami kvalificētu personālu reformu noturības nodrošināšanai. Procentuāli palielināt darbinieku skaitu ar ierēdņu statusu. Aizsargāt jebkura statusa darbiniekus pret negodīgu atlaišanu.- Uzlabot (vienkāršojot un precizējot) tiesisko regulējumu attiecībā uz administratīvo lēmumu pieņemšanu un procedūrām juridiskas noteiktības nodrošināšanai. Veikt turpmākus pasākumus, lai nodrošinātu valsts dienesta atbildību, atklātību un pārskatāmību.- Stiprināt administratīvās struktūras, lai nodrošinātu, ka tai ir nepieciešamā kompetence, lai pilnībā efektīvi izmantotu un pienācīgi atbildētu par Kopienas fondiem.- Stiprināt stratēģiskās plānošanas, politikas analīzes un novērtēšanas spēju valdības centrā un saskaņā ar ministrijām.- Transponējot acquis communautaire, pievērst lielāku uzmanību tam, kā to īstenot un piemērot, tostarp tiesu sistēmā, valsts, reģionālajā un vietējā līmenī atbilstoši situācijai Bulgārijā.- Turpmāk uzlabot apspriežu kvalitāti ar aizskartajām pusēm (piemēram, sociālajiem un ekonomikas partneriem, pilsonisko sabiedrību un privāto sektoru) par jaunu tiesību aktu sagatavošanu.Tiesu sistēma- Veikt pasākumus, lai turpinātu tiesu sistēmas reformu, tostarp, lai nodrošinātu likumu objektīvu piemērošanu.- Turpināt īstenot Bulgārijas tiesu sistēmas valsts reformas stratēģiju un rīcības plānu, un pieņemt īstenošanas tiesību aktus saskaņā ar ES praksi.- Pārskatīt tiesu iestāžu struktūru saskaņā ar ES labāko praksi, tostarp pirms tiesas fāzes organizācijas pārskatīšana.- Pārskatīt tiesu iestāžu soda imunitātes pakāpi, lai nodrošinātu, ka tā atbilst ES labākajai praksei.- Veikt pasākumus, lai uzlabotu tiesvedību, jo īpaši, lai samazinātu pārmērīgu ilgumu un nodrošinātu pamattiesību pilnīgu īstenošanu sodu gadījumos, jo īpaši attiecībā uz juridisko palīdzību.- Nodrošināt, lai tiesu iestāžu budžets ir atbilstošs, tostarp tiesas lēmumu atbilstošai izpildei.- Skaidri izšķirt Augstākās tiesas padomes un Tieslietu ministrijas lomas, lai respektētu tiesu iestāžu neatkarību.- Stiprināt Augstākās tiesas padomes administratīvo rīcībspēju, lai nodrošinātu tās pareizu darbību attiecībā uz stratēģisku lēmumu pieņemšanu un tiesu sistēmas vadību.- Veikt pasākumus, lai uzlabotu tiesu darbību, palielinot vadības izglītošanu tiesas priekšsēdētājiem, efektīva administratīva atbalsta attīstību gan centrālā, gan vietējā līmenī un pārskatāmas lietu sadalījuma sistēmas ieviešana.- Uzlabot drošību un darba apstākļus tiesās un prokuratūrās.- Izveidot atklātāku, godīgu un pārskatāmu sistēmu darbā pieņemšanas, novērtēšanas un paaugstināšanas procesā saskaņā ar apstākļiem tiesu iestādēs.- Palielināt profesionālismu tiesu iestādēs, nodrošinot atbilstošu valsts finansējumu tiesu iestāžu valsts institūtam, lai tas varētu attīstīt augstas kvalitātes apmācības tiesnešiem, prokuroriem un administratīvajiem darbiniekiem.- Modernizēt vadības metodes prokuratūrā, lai uzlabotu pārskatāmību un lietas izskatīšanas efektivitāti.Pretkorupcijas pasākumi- Turpināt īstenot valsts pretkorupcijas stratēģiju un rīcības plānu.- Veiciet pasākumus, lai nodrošinātu, ka tiesiskais regulējums korupcijas novēršanai tiek īstenots un piemērots. – Ieviest kriminālu vai administratīvu sodu jēdzienu pret juridiskām personām Bulgārijā. Ratificēt Eiropas Padomes civillikuma konvenciju par korupciju.Cilvēktiesības un minoritāšu aizsardzība- Pieņemt un sākt efektīvi īstenot vispārējus diskriminācijas novēršanas tiesību aktus, transponējot Kopienas diskriminācijas novēršanas acquis communautaire [3].- Pabeigt policijas reorganizāciju un modernizāciju, turpināt veikt pasākumus, lai policijas darbinieki respektētu cilvēktiesības jebkurā gadījumā; paplašināt kopienas kontroles pieejas izmantošanu, kas uzlabo attiecības ar sabiedrību, jo īpaši ar mazākumtautību grupām.- Turpināt veikt pasākumus, lai novērstu cilvēku tirdzniecību, tostarp profilakses un sociālās integrācijas pasākumus.- Veikt turpmākus pasākumus, lai visas iepriekšēja apcietinājuma vietas, jo īpaši, policijas iecirkņus, pielāgotu Eiropas Komitejas Padomes spīdzināšanas novēršanā ziņojumā noteiktajām prasībām.- Nodrošināt īstenošanu un pietiekamus budžeta resursus, lai nodrošinātu pieeju tiesvedībai un juridiskajai palīdzībai.- Nodrošināt, lai veiktu reformu bērnu aprūpes sistēmā, tā lai sistemātiski samazinātu aprūpes iestādēs esošo bērnu skaitu, jo īpaši, attīstot alternatīvus sociālos pakalpojumus bērniem un ģimenēm. Nodrošināt ANO Konvencijas par bērnu tiesībām īstenošanu.- Ja nepieciešama īpaši steidzama darbība: Nodrošināt tiesisko regulējumu, kas nodrošina nepieciešamos drošības pasākumus pret aizturēšanas patvaļu un uzlabos dzīves apstākļus garīgās veselības aprūpes sistēmā. Pieņemt un īstenot stratēģiju un rīcības plānu ar būtiskas reformas atbilstošu finansējuma shēmu garīgās veselības aprūpes sistēmā.- Veikt konkrētu rīcību, lai īstenotu Romas pamatprogrammu, īpašu uzmanību pievēršot tam, lai sniegtu nepieciešamo finansiālo atbalstu, stiprinātu par minoritāšu jautājumiem atbildīgo valdības iestādi un nodrošinātu vienlīdzīgu pieeju veselības, mājokļa, izglītības un sociālajam nodrošinājumam. Izstrādāt konkrētu rīcības plānu un finanšu shēmu Romas pamatprogrammai, kas uzlabo īstenošanu.Ekonomiskie kritērijiPēdējo gadu laikā sasniegtā makroekonomikas stabilitātes augstā pakāpe būtu jāuztur un jāturpina reformas programmas īstenošana, lai novērstu atlikušās grūtības.Veikt turpmākus pasākumus šādās jomās:- privatizācijas programma,- mazu un vidēju uzņēmumu, jo īpaši jaunizveidoto uzņēmumu skaita, attīstīšana,- programmas īstenošana, lai samazinātu un vienkāršotu licencēšanas procedūru,- muitas un nodokļu administrācijas pārveidošana, kā arī lai samazinātu neformālo ekonomiku,- bankrota procedūras efektivitāte,- finanšu starpniecības un ārpus banku finanšu nozares attīstīšana un uzlabošana,- īpašumtiesību stiprināšana,- darījumu skaits un lauksaimniecības zemes cenas,- valsts ieguldījumu, tostarp infrastruktūras, izglītības, vides un veselības apjoms un kvalitāte,- valsts atbalsta samazināšana, jo īpaši enerģētikas un transporta nozarēs.Spēja uzņemties dalības pienākumusBrīva preču aprite- Veikt nepieciešamos horizontālos un procedūras pasākumus.- Transponēt 80 % no Eiropas standartiem, tostarp Eiropas harmonizēto standartu pilnīga transponēšana jaunas pieejas direktīvu jomā.- Stiprināt administratīvo rīcībspēju standartizācijas jomā un atbalstīt atbilstības novērtēšanas iestāžu un laboratoriju attīstību.- Nodrošināt, lai tiek pabeigta visu jaunās un esošās pieejas direktīvu transponēšana un lai teksti būtu pilnībā atbilstoši Kopienas tiesību aktiem.- Stiprināt administratīvo rīcībspēju ķīmisko vielu un mehānisko transportlīdzekļu jomā.- Transponēt acquis par ķīmiskām vielām, motorizētiem transportlīdzekļiem, kokmateriāliem, ieroču kontroli un kultūras preču atgūšanu.- Sasniegt pilnīgu atbilstību acquis par cilvēkiem paredzētajiem farmaceitiskajiem līdzekļiem, kā arī veterinārajiem medikamentiem, tostarp attiecībā uz tirdzniecības atļaujām.- Grozīt likumu par sabiedrības veselību, jo īpaši, noteikt gan sanitārās atļaujas ievestajiem pārtikas produktiem, gan veselības sertifikātus izvešanai, kas pilnībā atbilst acquis.- Turpināt veikt pasākumus attiecībā uz pārtikas nekaitīgumu un pārtikas produktiem.- Pakāpeniski pielīdzināt tiesību aktus acquis par pārtikas produktiem.- Attīstīt administratīvo rīcībspēju, izveidot inspektoru un pārtikas apritē iesaistīto dalībnieku valsts apmācības sistēmu, nodrošināt HACCP (riska analīzi un kritisko punktu kontroli), akreditēt un pārveidot laboratorijas.- Nodrošināt progresu nesaskaņotās jomās. Integrēt savstarpējas atzīšanas principu attiecīgajos tiesību aktos par precēm.- Pabeigt tiesību aktu atbilstības izvērtēšanu nesaskaņotajās jomās, lai pārbaudītu atbilstību Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 28. līdz 30. pantam un likvidētu neatbilstošos noteikumus.- Veikt turpmākus pasākumus, lai pielīdzinātu likumdošanu un nodrošinātu tās efektīvu piemērošanu attiecībā uz valsts iepirkumu.- Izveidot valsts iepirkuma aģentūru.- Identificēt konstitucionālas izmaiņas, kas nepieciešamas, lai transponētu aizsardzības līdzekļu sistēmas noteikumus.- Grozīt likumu par valsts iepirkumu, ietverot valsts atvieglojumu atcelšanu, pārskatāmu procedūru un efektīvu aizsardzības līdzekļu izveidošanu, arī likumu par valsts iepirkuma konkursiem, lai nodrošinātu pilnīgu atbilstību acquis.Personu brīva kustība- Turpināt darbu pie likumdošanas par profesionālās kvalifikācijas un diplomu savstarpēju atzīšanu un nodrošināt administratīvo struktūru.- Sagatavoties pārskatīt Bulgārijas konstitūciju, lai nodrošinātu atbilstību acquis par balsstiesībām, tostarp īpašus tiesību aktus par Eiropas Parlamenta vēlēšanām.- Turpināt pielīdzināt tiesību aktus Kopienas noteikumiem attiecībā uz nacionālo piederību, uzturēšanos un valodas prasībām, kā arī vienlīdzīgu attieksmi pret migrējošiem darba ņēmējiem.- Turpināt sagatavošanās darbu dalībai Eiropas Nodarbinātības dienestu (EURES) tīklā.- Veikt sagatavošanās pasākumus, lai izpildītu finanšu un administratīvos pienākumus, kas izrietēs no noteikumu par sociālā nodrošinājuma koordinēšanu piemērošanu.Pakalpojumu sniegšanas brīvība- Turpināt uzturēt tiesības veikt uzņēmējdarbību un tūrisma pakalpojumu sniegšanas brīvību.- Veikt turpmākus grozījumus likumā par ārvalstniekiem, lai novērstu neatbilstības acquis.- Grozīt Prokuratūras aktu, likumu par azartspēlēm un likumu par ieročiem un divējāda lietojuma precēm.- Pilnībā saskaņot tiesību aktus par finanšu pakalpojumiem ar acquis, tostarp ar jaunajām direktīvām vai regulām, kas pieņemtas kā daļa no finanšu pakalpojumu rīcības plāna. Veicināt finanšu uzraudzības iestāžu stiprināšanu un neatkarību.- Turpināt transponēt acquis apdrošināšanas pakalpojumu jomā, jo īpaši, pakāpeniski sākt pielāgot kompensāciju ES minimālajiem līmeņiem attiecībā uz transportlīdzekļa civiltiesiskās atbildības apdrošināšanu pret trešām personām.- Pilnībā pielāgot datu aizsardzības likumu acquis un attīstīt nepieciešamo administratīvo rīcībspēju, lai to īstenotu.- Pilnībā transponēt acquis par ierobežotu piekļuvi un par tehniskajiem standartiem.Kapitāla brīva aprite- Pabeigt pielāgošanu attiecībā uz kapitāla plūsmu, izņemot gadījumus, kad ir piešķirti pārejas periodi.- Pieņemt visus nepieciešamos grozījumus likumā par ārvalstu valūtu un drīz pēc tam arī noteikumos par tā īstenošanu.- Finanšu iestādēs izstrādāt programmas pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu.- Visās attiecīgajās profesijās, jo īpaši visās kredītiestādēs un finanšu iestādēs, jau ilgu laiku pirms pievienošanās pilnībā sadarboties ar iestādēm, kuras ir atbildīgas par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas apkarošanu saskaņā ar direktīvu pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu (91/308/EEK).- Pastiprināt Finanšu informācijas biroja administratīvo rīcībspēju.- Veikt turpmākus pasākumus, lai pabeigtu pielāgot tiesību aktus par maksājumu sistēmām.- Veikt turpmākus pasākumus, lai pabeigtu pielāgot tiesību aktu par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu.Tiesību akti par uzņēmējdarbību- Pilnībā saskaņot tiesību aktus par intelektuālā un rūpnieciskā īpašuma tiesībām ar acquis un uzlabot to piemērošanu. Pastiprināt pasākumus pirātisma un viltošanas apkarošanai, jo īpaši, stiprinot robežu kontroli, uzlabojot sadarbību starp muitu, policiju un tiesu iestādēm attiecībā uz intelektuālā un rūpnieciskā īpašuma tiesību īstenošanai un nodrošinot izpildiestāžu, tostarp tiesnešu un prokuroru, atbilstošu apmācību.- Turpināt saskaņošanu ar acquis par uzņēmējdarbības tiesībām un grāmatvedību, un veicināt administratīvās rīcībspējas uzlabošanu šajā jomā, jo īpaši attiecībā uz likumu piemērošanu.Konkurences politika- Pabeigt antimonopolu tiesisko regulējumu, veicināt apmācības un turpināt izstrādāt dokumentus noteikumu attiecībā uz antimonopolu efektīvai īstenošanai un piemērošanai.- Nodrošināt, ka tiesību aktos attiecībā uz antimonopolu pilnībā tiek ņemti vērā acquis, tostarp jaunākie grupveida atbrīvojumi.- Nodrošināt preventīvāku sodu politiku un īpašu uzmanību konkurences nopietnu traucējumu novēršanai.- Palielināt noteikumu izpratni, jo īpaši darījumu aprindās un tiesu iestādēs.- Pabeigt tiesisko regulējumu saistībā ar valsts atbalstu.- Veikt turpmākus grozījumus izpildes pamatnoteikumos.- Saskaņā ar Eiropas nolīguma mehānismiem, kopā ar Kopienu pieņemt reģionālās palīdzības karti saskaņā ar acquis.- Uzlabot kompetenci un uzlabot valsts atbalsta kvalitāti, kā arī valsts atbalsta pārskatāmību.- Turpināt stiprināt (piemēram, apmācības un resursi) administratīvo rīcībspēju, tostarp pastiprinātu sadarbību starp Konkurences aizsardzības komisiju un Finanšu ministrijas Valsts atbalsta departamentu.- Uzlabot valsts atbalsta pārskatāmību, nodrošinot, lai uzskaites un ikgadējie ziņojumi ietvertu visus atbalsta pasākumus.- Palielināt noteikumu izpratni visiem tirgus dalībniekiem un atbalsta piešķīrējiem, jo īpaši darījumu aprindās un tiesu iestādēs.- Uzlabot valsts atbalsta piemērošanas uzskaiti, jo īpaši, novērtējot Bulgārijā esošās shēmas, saskaņā ar kurām ir piešķirts valsts atbalsts, tostarp netiešs un savstarpējs atbalsts un subsīdijas, lai saskaņotu tās ar acquis un nodrošinātu, ka tiek sasniegta pilnīga atbilstība acquis, izmantojot visu jauno atbalsta pasākumu iepriekšēju kontroli.- Sagatavot vispārējās pārstrukturēšanas plānu kopā ar individuāliem plāniem tērauda nozarē saskaņā ar Eiropas nolīguma par EOTK produktiem 2. protokolu.Lauksaimniecība- Turpināt uzlabot kompetenci, lai nodrošinātu kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) vadības mehānismu, īpaši pilnvarotā maksātāja un integrēto administrācijas un kontroles sistēmas darbību.- Turpināt uzlabot Sapard programmas īstenošanas efektivitāti.- Attiecībā uz horizontāliem jautājumiem, turpināt uzlabot administratīvo struktūru tādās jomās, kā kvalitātes politika, bioloģiskā lauksaimniecība, lauku saimniecību grāmatvedības datu tīkls (FADN).- Turpināt visu attiecīgo produktu kopējā tirgus organizēšanas īstenošanu, tostarp, izveidojot vīna dārzu reģistru un attīstot atzītas spirta destilācijas rūpnīcas, intervences aģentūru kompetences attīstīšanu, starpnozaru organizāciju attīstīšanu.- Uzlabot administratīvās struktūras ES mežu stratēģijām un Kopienas finansēto lauku attīstības programmu izstrādāšanai, īstenošanai, vadībai, pārraudzībai, kontrolei un novērtēšanai.- Turpināt darbu pie valsts kadastra un īpašumu reģistra, lai uzlabotu zemes tirgus situāciju.- Pabeigt veterināro un fitosanitāro tiesību aktu pielāgošanu, lai pilnībā un efektīvi piemērotu iekšējā tirgus kontroles sistēmas un ievešanu no trešām valstīm; turpināt īstenot veterināros, fitosanitāros un pārtikas drošības tiesību aktus, tostarp dzīvnieku slimību kontroles pasākumus.- Turpināt veikt pasākumus liellopu valsts datubāzes izveidošanai, lai tā pilnībā sāktu funkcionēt līdz 2003. gada beigām.- Turpināt pārtikas pārstrādes uzņēmumu modernizāciju, tostarp vecu kautuvju modernizāciju.- atbilstoši samazināt Valsts veterināro dienestu un izveidot Valsts veterinārā dienesta programmu uzņēmumiem, lai pilnībā izpildītu Es prasības līdz 2004. gada beigām.- Turpināt visu ieteikto ilgtermiņa veterināro robežkontroles punktu modernizācijas un attīstības procesu, tostarp visās procedūrās iesaistītā atbilstošā personāla apmācību, lai izpildītu ES prasības.- Turpināt valsts pilnvaroto veterinārārstu apmācību.- Turpināt Kopienas tiesisko prasību piemērošanu attiecībā uz dzīvnieku pārvietošanu, lai nodrošinātu, ka sistēma pilnībā atbilst acquis par dzīvnieku identifikāciju un reģistrāciju.- Turpināt darbu, transponējot un īstenojot acquis par dzīvnieku atkritumiem.Zivsaimniecība- Pabeigt atbilstošas organizācijas, atbilstošu institucionālu resursu un aprīkojuma izveidošanu attiecībā uz pārbaudēm un kontroli, tirgu un struktūrpolitiku centrālajā un reģionālajā līmenī.- Aizpildīt zvejas reģistru pilnībā atbilstoši Kopienas prasībām.- Izstrādāt ticamu zivsaimniecības statistikas sistēmu.- Īstenot nesen pieņemtos tiesību aktus, kas regulē galveno administratīvo struktūru darbību.- Norīkot papildus darbiniekus Zemkopības, pārtikas un mežsaimniecības ministrijas Zivsaimniecības departamentā.- Stiprināt kontroles darbības, lielāku uzmanību pievēršot zivsaimniecības inspektoru apmācībai, sniedzot atbilstošu aprīkojumu un palielinot inspektoru skaitu jūras zvejas kontrolēšanai.- Sagatavoties īstenot noteikumus attiecībā uz resursu vadību un kontroli.Transporta politika- Turpināt tiesisko pielāgošanu ceļa transporta jomā un tās īstenošanu, īpaši, pielāgot floti tehniskajām un drošības prasībām (tahogrāfi un ātruma ierobežošanas ierīces), sociālo tiesību aktiem, finansiālā stāvokļa prasību ieviešanu un pakāpenisku paaugstināšanu, lai piekļūtu profesijai, kā arī attiecībā uz bīstamu preču transportēšanu un transportlīdzekļu nodevu un ceļa maksu sistēmas pielāgošanu.- Stiprināt administratīvo rīcībspēju ceļu transporta jomā, īpaši saistībā ar bīstamu preču transportēšanu, sociālo tiesību aktiem (braukšanas laiks un atpūtas periodi), pieeju tirgum, pieeju profesijām un pārbaudēm uz ceļa.- Turpināt tiesisko pielāgošanu, īstenošanu un stiprināt administratīvo rīcībspēju dzelzceļa nozarē – tostarp stiprinot regulatīvo iestādi, pilnvaroto iestādi, dzelzceļa infrastruktūras pārvaldītāja neatkarību, dzelzceļa infrastruktūras tarifikācijas shēmu un galvenā pārvadātāja finansiālo stabilizāciju, lai īstenotu pārskatītos dzelzceļa acquis. nodrošināt pilnīgu ES tiesību aktu transponēšanu un īstenošanu attiecībā uz savstarpēju izmantojamību.- Nodrošināt nepieciešamo administratīvo rīcībspēju, lai sagatavotos nozīmīgiem ieguldījumiem, kas nepieciešami dzelzceļa un ceļu infrastruktūrā, cerot iegūt labumu no ES struktūrfondiem; īstenot grafiku, lai nodrošinātu nepieciešamos ieguldījumus ceļu tīkla modernizācijai un reabilitēšanu līdz ES ass slodzes ierobežojumiem, ņemot vērā vides aizsardzības tiesību aktus.- Pabeigt pilnīgu pievienošanos apvienotajām aviācijas iestādēm un turpināt likumdošanas pielāgošanu un saistīto sekundāro tiesību aktu par apvienotajiem aviācijas noteikumiem īstenošanu, īstenot trešās paketes noteikumu pakāpenisku ieviešanu un prasību un administratīvo procedūru saskaņošanu civilās aviācijas jomā, stiprināt aviācijas administrācijas personāla kvalifikāciju.- Pabeigt pielāgošanu ES jūrniecības tiesību aktiem drošības un ar drošību nesaistītās jomās. uzlabot kuģošanas drošību, jo īpaši uzlabot jūras drošības administratīvo iestāžu darbību, pirmkārt kā karoga valsts, un arī kā ostas valsts, un garantēt to neatkarību. stiprināt Bulgārijas jūrlietu pārvaldi; turpināt pielāgot ES jūrniecības acquis drošības jomās, izmantojot Tirdzniecības kuģu kodeksu un īstenojot tiesību aktus. Turpināt uzlabot Bulgārijas flotes jūras drošības reģistru saskaņā ar Parīzes Saprašanās memorandu par ostas valsts kontroli, pieņemot un īstenojot visus atbilstošos pasākumus.Nodokļu uzlikšana- Turpināt nodokļu tiesību aktu pielāgošanu attiecībā uz PVN un akcīzes nodokļiem.- Nodrošināt, lai turpmākie tiesību akti atbilst rīcības kodeksā uzņēmējdarbības aplikšanai ar nodokļiem noteiktajiem principiem un pārskatīt nelabvēlīgos noteikumus.- Stiprināt administratīvo rīcībspēju un kontrolēt procedūru, tostarp administratīvo sadarbību un savstarpējo palīdzību starp nodokļu un muitas administratīvo iestāžu dažādām daļām, lai palielinātu nodokļu atbilstību, uzlabojot ieņēmumu iekasēšanu un PVN atmaksāšanas vadību. Attīstīt IT sistēmas, lai varētu apmainīties ar informāciju elektroniskā veidā ar Kopienu un tās dalībvalstīm.Statistika- Stiprināt administratīvo rīcībspēju, īpašu uzmanību pievēršot turpmākai darbinieku attīstībai statistikas administrācijā un informācijas tehnoloģiju kompetencē, jo īpaši reģionālajos birojos.- Turpināt uzlabot reģionālo statistiku, lai reģionālā statistika, reģionālās datu bāzes un norēķinu reģistrs atbilstu ES prasībām.- Turpināt uzlabot valsts pārskatu, īstermiņa statistikas kvalitāti un segumu un uzņēmumu reģistra kvalitāti un segumu.- Īstenot lauksaimniecības skaitīšanu 2003. gadā saskaņā ar Eiropas Kopienu Statistikas birojs metodēm.- Sākt sagatavošanas pasākumus Intrastat sistēmai.Nodarbinātība un sociālie jautājumi- Turpināt acquis pielāgošanu darba tiesību jomā, veicot grozījumus Darba kodeksā un Nodarbinātības veicināšanas aktā un attiecīgajos nolikumos. Stiprināt saistītās administratīvās un izpildes struktūras, tostarp darba inspekcijas, un izveidot neatkarīgu garantiju fondu darbiniekiem darba devēja maksātnespējas gadījumā.- Transponēt un īstenot ES tiesību aktus attiecībā uz vienādu attieksmi pret vīriešiem un sievietēm, un nodrošināt to pienācīgu īstenošanu.- Pieņemt tiesību aktus diskriminācijas novēršanas acquis transponēšanai. Izveidot iestādi, kas veicinātu vienlīdzīgu attieksmi pret visām personām bez diskriminācijas rases vai nacionālās izcelsmes dēļ.- Pabeigt transponēt acquis par veselību un drošību darbā un attīstīt, jo īpaši vispārējās darba inspekcijas, īstenošanas kompetenci. Veikt veselības drošības direktīvu īstenošanas finansiālās ietekmes novērtēšanu. Likvidēt kompensācijas sistēmu par sliktiem darba apstākļiem.- Īstenot pieņemto Valsts rīcības plānu attiecībā uz nodarbinātību, ņemot vērā pārskatītās Eiropas vadlīnijas un prioritātes, saistības un ieteikumus, kas noteikti nodarbinātības politikas prioritāšu kopīgā novērtējumā. Attīstīt Valsts nodarbinātības aģentūras kompetenci, lai īstenotu aktīva darba pasākumu un nodarbinātības programmas, un stiprinātu tās reģionālās un vietējās struktūras.- Turpināt tiesiskā regulējuma pielāgošanu un attīstīt īstenošanas kompetenci attiecībā uz acquis par sabiedrības veselību, tostarp acquis par tabakas kontroli. Turpināt veidot sistēmu infekcijas slimību uzraudzībai un kontrolei saskaņā ar Kopienas prasībām, un veselības pārraudzībai un informācijai saskaņā ar ES standartiem.- Turpināt veikt pasākumus, lai stiprinātu kompetenci, nodrošinot pieeju veselības aprūpei un tās kvalitāti, lai optimizētu ieguldījumu veselībā, kas nepieciešams iedzīvotāju veselības stāvokļa uzlabošanai.- Turpināt atbalstīt darba tirgus partneru centienus resursu palielināšanai, jo īpaši ņemot vērā to turpmāko lomu ES nodarbinātības un sociālās politikas, tostarp Eiropas sociālā fonda, noteikšanā un īstenošanā. Veicināt autonomu sociālo dialogu, īpaši uzņēmumu un nozaru līmenī, lai uzlabotu tā segumu.- Sagatavot sociālo integrāciju un valsts stratēģiju nabadzības mazināšanai, tostarp datu vākšanu, lai turpmāk piedalītos Eiropas stratēģijā par sociālo integrāciju.Enerģija- Īstenot saistības, kas pieņemtas pakāpeniskai naftas krājumu izveidošanai, kā nosaka acquis. stiprināt un aprīkot valsts aģentūru, kura ir atbildīga par šo krājumu apsaimniekošanu. nodrošināt nepieciešamo finansējumu krājumu izveidei.- Īstenot jauno enerģijas stratēģiju, īpašu uzmanību pievēršot nepieciešamībai pēc visaptverošas un koordinētas politikas, lai samazinātu Bulgārijas ekonomikas enerģijas intensitāti visos enerģijas cikla posmos, lai ātri pastiprinātu atbalstu enerģijas efektivitātes uzlabošanai, palielinot energotaupību un pastiprinot reģeneratīvo energoresursu lietošanu. nodrošināt energoefektivitātes acquis transponēšanu (ierīču marķēšana, minimālie efektivitātes standarti).- Pieņemt jaunus pamata tiesību aktus un sākt īstenot grafiku, lai radītu apstākļus elektroenerģijas un gāzes ES iekšējā tirgus pilnīgai īstenošanai un elektroenerģijas tirgus un gāzes tirgus pakāpeniskai atvēršanai, analizēt ilgtermiņa līgumus un elektroenerģijas iepirkuma nolīgumus, ņemot vērā iespējamās "balasta izmaksas" atbilstoši esošajiem acquis; likvidēt atlikušos cenu traucējumus enerģētikas nozarē, jo īpaši attiecībā uz mājsaimniecības elektroapgādi un apkures cenām. Turpināt stiprināt Valsts enerģētikas reglamentējošās komisijas lomu un administratīvo rīcībspēju, šo noteikumu piemērošanā, jo īpaši attiecībā uz tās finansiālo neatkarību. Sagatavoties turpmākai tirgus atvērtībai un liberalizēšanai saskaņā ar jaunajiem ES iekšējā tirgus acquis.- Turpināt īstenot pārstrukturēšanas plānus (tostarp privatizāciju) enerģētikas nozarē, tostarp rīcības plānu cietā kurināmā nozares pārstrukturēšanai.- Turpināt īstenot visus ieteikumus, kas noteikti 2001. gada Padomes ziņojumā "Kodoldrošība paplašināšanās kontekstā" un tam sekojošajā speciālistu veiktajā salīdzinošā pārskatīšana 2002. gada jūnijā, pienācīgu uzmanību pievēršot ziņojumos noteiktajām prioritātēm.- Sagatavoties īstenot saistības, kas izriet saistībā 3. un 4. nodaļas slēgšanu vēlākais 2006. gadā, virzīt sagatavošanos un, ja nepieciešams, sākt novērtēt agrās slēgšanas ekonomiskās, sociālās, finansiālās, tehniskās un vides sekas.- Koncentrēties uz kodoldrošības valsts pārvaldes iestādes neatkarības, resursu un kompetences stiprināšanu.- Turpināt nodrošināt augstu kodoldrošības līmeni Kozlodujas kodolspēkstacijas 5. un 6. nodaļā un uzturēt augstu kodoldrošības līmeni 1. līdz 4. nodaļu ekspluatācijas fāzēs.- Uzlabot radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanu un pieņemt stratēģisko plānu attiecībā uz drošību un efektīvu degvielas cikla pārvaldību.Mazie un vidējie uzņēmumi- Īstenot Eiropas mazo uzņēmumu hartu.Zinātne un pētniecība- Stiprināt ar pētniecību saistīto administratīvo rīcībspēju un infrastruktūru, lai palielinātu priekšrocības, ko sniedz asociēšana ar Kopienas pamatprogrammām, tostarp Sesto pamatprogrammu (no 2002. līdz 2006. gadam).Izglītība un mācības- Līdz pievienošanās brīdim sagatavoties pilnībā īstenot direktīvu par emigrējušu darbinieku bērnu izglītību.Telekomunikāciju un informācijas tehnoloģijas- Pabeigt telekomunikāciju acquis transponēšanu un tos efektīvi īstenot, īpaši konkurences veicināšanu, un piemērot tos tiesību aktu aspektus, kas attiecas uz tirgotājiem ar būtiskām tirgus pilnvarām.- Paaugstināt telekomunikāciju reglamentējošās institūcijas kompetenci, īpaši pievēršot uzmanību spējai piemērot acquis. Uzlabot tās finansiālo neatkarību.- Gatavojoties pilnībā atvērtam telekomunikāciju tirgum, inter alia, attīstīt komerciāli orientētāku pieeju tirgū pārstāvētajā uzņēmumā.- Līdz pievienošanās brīdim Sagatavot jauno acquis transponēšanu un īstenošanu; stiprināt reglamentējošās institūcijas kompetenci, kas nepieciešama, lai tiktu galā ar jaunajiem pienākumiem.- Stiprināt pasta pakalpojumu reglamentējošos noteikumus. Pieņemt un īstenot papildu tiesību aktus, lai panāktu pilnīgu atbilstību acquis (tostarp jaunai otrajai direktīvai un jo īpaši, lai nodrošinātu universālu pakalpojumu finansiāli stabilu nodrošināšanu atbilstošā kvalitātes līmenī). Turpināt darbu pie atbilstošiem licencēšanas un pilnvarošanas mehānismiem.- Īstenot skaidru pasta tarifu politikas režīmu, lai to ieviestu precīzi pēc tam, kad tās tirgus ir pilnībā noregulēts līdz 2003. gadam.Kultūra un politika audiovizuālajā jomā- Stiprināt valsts regulatīvās iestādes administratīvo rīcībspēju televīzijas apraidē.- Izveidot apstākļus jaunu reglamentējošo noteikumu prognozējamu, pārskatāmu un efektīvu īstenošanu audiovizuālās politikas jomā.Reģionālā politika un strukturālo programmu koordinācija- Panākt Bulgārijas valsts stratēģijas īstenošanu, lai sagatavotos Struktūrfondiem un Kohēzijas fondam. Turpināt pieņemt pamata tiesību aktus, kas nepieciešami acquis īstenošanai saskaņā ar šo nodaļu.- Turpināt izstrādāt pasākumus, lai nodrošinātu starpministriju koordinēšanu, kā arī to uzdevumu definēšanu, kas jāveic iesaistītajām iestādēm sagatavojot un īstenojot Struktūrfondus un Kohēzijas fondu valsts un reģionālajā līmenī.- Turpināt pieņemt tiesību aktus, kas nodrošina Struktūrfondu un kohēzijas fonda finansēto darbību atbilstību Kopienas politikai un tiesību aktiem, tostarp noteikumiem par konkurenci, par valsts līgumu piešķiršanu, par vides aizsardzību, par nevienlīdzības novēršanu un vīriešu un sieviešu vienlīdzības veicināšanu.- Izstrādāt pamata tiesību aktus, kas ļauj veikt daudzgadu budžeta plānošanu, lai nodrošinātu valsts līdzfinansējumu struktūrfondu un Kohēzijas fonda palīdzībai un nodrošina pietiekamu elastību finanšu labojumiem.- Panākt, lai to ministriju nodaļu administratīvā rīcībspēja, kuras ir atbildīgas vai būs atbildīgas kā paredzamās vadības vai maksātājas iestādes, būtu tādā līmenī, kas nepieciešams Struktūrfondu palīdzības (kā pieņemšana darbā, karjeras profili un apmācības) efektīvai un pareizai īstenošanai.- Paātrināt pasākumus, uzlabojot Nacionālā attīstības plāna (NAP) kvalitāti. Bulgārijai jāveic nozīmīgi pasākumi savas stratēģiskās kompetences un operatīvās kompetences stiprināšanai, lai īstenotu Nacionālo attīstības plānu, un lai pārveidotu to visaptverošā valsts plānošanas līdzeklī (NAP turpmāka integrācija valsts budžeta un politikas veidošanas procesā).- Turpināt attīstīt kompetenci apspriest, sagatavot un izvēlēties attīstības prioritātes un projektus gan valsts, gan reģionālā līmenī, ko finansēs no dažādiem struktūrfondiem, Eiropas reģionālā attīstības fonda, Eiropas Sociālā fonda, Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda (ELVGF).- Pabeigt sagatavošanos paplašinātai decentralizētai īstenošanas sistēmai (EDIS).- Nodrošināt atbilstību acquis prasībām Struktūrfondu uzraudzībai un novērtēšanai, jo īpaši iepriekšējai vērtēšanai un attiecīgās statistikas informācijas un rādītāju savākšanai.- Izstrādāt vispārējo tiesisko un institucionālo sistēmu finanšu kontrolei un auditam.- Izveidot atbilstošas sistēmas un procedūras finanšu vadībai un kontrolei, jo īpaši attiecībā uz vadošās un maksātājs iestādes struktūru, lai izpildītu Struktūrfondu noteikumu īpašās prasības. Īpaša uzmanība jāpievērš atbilstošai funkciju atdalīšanai visā īstenošanas struktūrā.Vide- Atjaunināt situācijas vispārējo novērtēšanu vides nozarē, tostarp attiecībā uz acquis transponēšanu, lai identificētu novēršamos trūkumus.- Turpināt acquis, tostarp īstenošanas tiesību aktus, transponēšanu, īpašu uzmanību pievēršot ietekmes uz vidi novērtēšanai, informācijas pieejai, atkritumu apsaimniekošanai, rūpnieciskajam piesārņojumam un riska vadībai, dabas aizsardzībai, ķīmiskām vielām un ģenētiski modificētiem organismiem, un kodoldrošībai un aizsardzībai pret radiāciju. Nodrošināt pilnīgas apspriedes ar visām attiecīgajām ieinteresētajām personām (citām ministrijām, uzņēmējiem, NVO).- Izstrādāt īstenošanas plānus kopā ar finanšu stratēģijām, lai izklāstītu nepieciešamos pasākumus acquis pilnīgai īstenošanai vidējā un ilgā termiņā. šajos plānos būtu jāņem vērā visi pieejamie resursi un institucionālās apmācības, un turpināt izstrādāt mehānismus efektīvas īstenošanas pārraudzība, īpašu uzmanību pievēršot gaisa kvalitātei, atkritumu apsaimniekošanai, ūdens kvalitātei, rūpnieciskajam piesārņojumam un riska vadībai. Pievērsties finanšu resursu plānošanai, identifikācijai un pieejamībai, lai sagatavotos nozīmīgiem ieguldījumiem, kas nepieciešami acquis īstenošanas nodrošināšanai. Nodrošināt ieinteresēto personu iesaistīšanu īstenošanas plānošanas fāzē.- Turpināt īstenot acquis, īpašu uzmanību pievēršot informācijas pieejai, gaisa kvalitātei, atkritumu apsaimniekošanai, ūdens kvalitātei, dabas aizsardzībai, rūpnieciskajam piesārņojumam un riska vadībai, kā arī kodoldrošībai un aizsardzībai pret radiāciju. Nodrošināt, lai vides acquis, īpaši direktīva par ietekmes uz vidi novērtējumu, tiek pareizi īstenota, sagatavojot plaša mēroga infrastruktūras projektus.- Nodrošināt un stiprināt administratīvās struktūras, kas nepieciešamas acquis pilnīgai īstenošanai, pārraudzībai un piemērošanai, jo īpaši turpmāk stiprinot reģionālās inspekcijas, pašvaldības un citas valsts iestādes vietējā līmenī, īpašu uzmanību pievēršot ūdens kvalitātei, rūpnieciskajam piesārņojumam un riska vadībai, kā arī atkritumu apsaimniekošanai. Pastiprināt ministrijas un citu valsts iestāžu personālu. Nodrošināt atbilstošas apmācības un personāla attīstības plānus.- Turpināt vides aizsardzības prasību integrāciju visu pārējo nozaru politiku definēšanā un īstenošanā, lai veicinātu noturīgu attīstību, ietverot enerģētikas nozari. Uzlabot starpministriju koordinēšanu par vides jautājumiem.Patērētāji un veselības aizsardzība- Turpināt tiesību aktu pielāgošanu, jo īpaši patēriņa preču un saistīto garantiju tirdzniecības jomā, saistībā ar izpildrakstiem patērētāju interešu aizsardzībai, laika sadalījumu, patērētāja kredītiem, distances līgumiem, salīdzinošo reklāmu, vispārējo produktu drošību un produktatbildību.- Nodrošināt tiesību aktu efektīvu īstenošanu, īpaši izmantojot efektīvu tirgus uzraudzības mehānismu.- Turpināt veicināt patērētāju organizāciju kompetenci, lai aktīvi piedalītos patērētāju aizsardzības jomā.- Labāk integrēt patērētāju intereses citās politikas jomās.Sadarbība tieslietu un iekšlietu jomā- Pieņemt un īstenot jaunus tiesību aktus par drošību uz robežām, kā arī integrētu robežu vadības stratēģiju attiecībā uz visām Bulgārijas robežām. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš pakāpeniskai robežu infrastruktūras un aprīkojuma modernizācijai, nepieciešamajām apmācībām profesionāliem robežsargiem un muitas darbiniekiem, īpaši attiecībā uz riska analīzes metožu izmantošanu un to informācijas vākšanas funkciju stiprināšanu, un iestāžu koordinēšanai un praktiskai sadarbībai; izstrādāt integrētu jūras uzraudzības sistēmu.- Turpināt īstenot un regulāri atjaunināt Šengenas Rīcības plānu, turpināt gatavoties pilnīgai dalībai SIS II, izstrādājot valsts datu bāzes un reģistrus.- Turpināt saskaņot ar ES pozitīviem un negatīviem vīzu sarakstiem; turpināt modernizēt Vīzu centra administratīvo rīcībspēju un turpināt nodrošināt visus diplomātiskos un konsulāros birojus ar tehnisko aprīkojumu viltotu dokumentu noteikšanai.- Pilnībā saskaņot Patvēruma un bēgļu likumu ar acquis, īpaši attiecībā uz tā 13. un 16. pantu. palielināt patvēruma meklētāju un bēgļu izmitināšanas centru kompetenci; turpināt uzlabot Bēgļu aģentūras administratīvo rīcībspēju. paātrināt skrīninga procedūras un uzlabot nosacījumus bēgļu integrācijai, un sagatavot infrastruktūru, lai "pievienojoties nodrošinātu noteikumu pilnīgu piemērošanu saistībā ar" EURODAC "un" Dublin II.- Turpināt veikt pasākumus, lai efektīvi cīnītos pret nelegālu imigrāciju caur un no Bulgārijas, īpašu uzmanību pievēršot noziedzīgajām organizācijām, kas veicina (īpaši sieviešu un bērnu) nelegālu ieceļošanu ES dalībvalstīs; nodrošināt palīdzību cilvēku tirdzniecības upuriem; pieņemt jaunus tiesību aktus par migrāciju saskaņā ar esošajiem acquis; izveidot valsts koordinācijas iestādi.- Pastiprināt korupcijas apkarošanu tiesībaizsardzības iestādēs, i) pieņemot un īstenojot ētikas kodeksu maģistrātiem, ii) izstrādāt korumpētas prakses novēršanas programmu, kā arī ētikas kodeksu Iekšlietu ministrijas amatpersonām, īpaši satiksmes un robežu policijai un iii) nodrošinot specializētu apmācību un aprīkojumu, tostarp informācijas sistēmu, tām amatpersonām, kuras ir tieši iesaistītas korupcijas apkarošanā.- Turpināt veikt pasākumus, lai pielāgotu Bulgārijas tiesību aktus acquis Kopienas finanšu interešu krimināltiesību aizsardzības jomā (PIF konvencija un tās protokoli); nodrošināt, ka valsts iekšējās finanšu kontroles aģentūras (VIFKA) un Iekšlietu ministrijas izveidotās krāpšanas apkarošanas struktūras darbības nepārklājas.- Pilnībā pielāgot acquis par eiro krimināltiesību aizsardzību pret viltojumu.- Pieņemt un īstenot stratēģiju cīņai pret noziedzību, īpašu uzmanību pievēršot dažādiem pārrobežu un organizētās noziedzības veidiem, piemēram, narkotiku, cilvēku u.c. tirdzniecība, un tiesībaizsardzības iestāžu koordinācijai un praktiskai sadarbībai.- Pieņemt rīcības plānu valsts stratēģijas attiecībā uz narkotiskajām vielām, tostarp reāla budžeta, īstenošanai. Stiprināt Padomes narkotisko vielu jautājumos administratīvo un koordinācijas kompetenci; i) izveidot nacionālo koordinācijas centru; ii) turpināt izstrādāt narkotiku informācijas sistēmu; iii) pieņemt nepieciešamos pamata tiesību aktus izlūkdienestam attiecībā uz narkotiskajām vielām; iv) palielināt sadarbības līmeni ar ES dalībvalstīm, norīkojot tajās sadarbības koordinatorus, kā arī citās stratēģiskās valstīs saistībā ar tiesību aktu piemērošanu par narkotikām.- Uzlabot Finanšu informācijas biroja kompetenci, lai stiprinātu esošos tiesību aktus un uzlabotu tā sadarbību ar citām tiesību aizsardzības iestādēm, kas darbojas nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas apkarošanas jomā.- Sagatavoties veikt papildu pasākumus, lai nodrošinātu Kopienas programmu īstenošanu tiesu iestāžu sadarbības jomā civillietās, īpaši attiecībā uz tiesas lēmumu savstarpēju atzīšanu un izpildi.- Sagatavoties veikt nepieciešamos grozījumus tiesību aktos, lai pievienojoties īstenotu un pievienotos Eiropas Konvencijai par savstarpēju palīdzību krimināllietās, un veikt nepieciešamos pasākumus, lai pievienojoties sagatavotos tās programmas īstenošanai, kas piemēro savstarpējas atzīšanas principu, un izpildot rīkojumus īpašuma iesaldēšanai vai pierādījumiem.Muitas savienība [4]- Turpināt tiesību aktu pielāgošanu Kopienas muitas acquis.- Veikt papildu grozījumus muitas tiesību aktos, tostarp saskaņot tiesību aktus par brīvajām zonām, kā arī pieņemt noteikumus par nodokļu atlikšanu un tarifu kvotām.- Sagatavot nosacījumus TARIC (Eiropas Kopienu integrētā muitas tarifa) darbībai un iekļaut Eiropas Kopienu integrētajā muitas tarifā pasākumus intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzībai.- Pilnībā pielāgot tiesību aktus acquis par kultūras preču kontroli.- Stiprināt muitas pārvaldes darbības spēju un administratīvo rīcībspēju, īpaši attiecībā uz informācijas tehnoloģiju un cilvēkresursu politiku.- Uzlabot cilvēkresursu vadību un muitas darbinieku un vadības stabilitāti un profesionālo ētiku, un aizvien vairāk piešķirt ierēdņu statusu muitas inspektoriem.- Izstrādāt un īstenot BTPS (Bulgārijas tranzīta pārvaldības sistēmas) pirmo posmu kā NCTS (datorizētas tranzīta kontroles sistēmas) valsts moduli; turpināt gatavošanos drošam kopējam sakaru tīklam/kopējai sistēmas saskarnei (CCN/CSI).- Modernizēt muitas laboratorijas, kā arī infrastruktūru un aprīkojumu muitošanas punktos.- Uzlabot riska analīzes metodes un pēcmuitošanas pārbaudes piemērošanu.- Turpināt sadarbības stiprināšanu starp kaimiņvalstu un citu valstu muitas iestādēm.- Īstenot stratēģiju robežu darbības racionalizācijai.- Veikt pasākumus, lai pievienošanās laikā sagatavotos to muitas pasākumu un noteikumu īstenošanai, kuri netiks ieviesti līdz šim brīdim.Ārējās attiecības- Apņemties analizēt visus starptautiskos līgumus un nolīgumus, lai nodrošinātu, ka tiek veikti sagatavošanās pasākumi, lai acquis neatbilstošie līgumi un nolīgumi tiek savlaicīgi pārtraukti vai atkārtoti pārrunāti.Finanšu kontrole- Īstenot iekšējās valsts finanšu kontroles tiesību aktus un veikt papildu grozījumus, lai īstenotu iekšējās valsts finanšu kontroles aģentūras stratēģijas dokumentu un darbības plānu.- Deleģēt iekšējos revidentus esošajās ministrijās.- Veicināt iekšējās valsts finanšu kontroles aprakstu un auditācijas pierakstu izstrādāšanu.- Turpināt iekšējās valsts finanšu kontroles iestāžu administratīvās rīcībspējas stiprināšanu.- Nodrošināt profesionālus kritērijus iekšējās valsts finanšu kontroles aģentūras vadībai un tās funkcionālu neatkarību saskaņā ar saistībām.- Modernizēt ārējās revīzijas funkcijas, īpaši attiecībā uz sistēmu balstītām revīzijām un darbības revīzijām, kā arī pastiprināt apmācības.- Pieņemt un īstenot noteikumus par Valsts revīzijas palātas finanšu vadību un kontroli un jebkādiem sakariem ar Parlamentu.- Pieņemt un īstenot ES fondu un programmu revīzijas standartus, ētikas kodeksu un grozītus vispārējos standartus.- Jāpabeidz revīzijas apraksts.- Turpināt stiprināt valsts fonda, centrālo finansēšanas un līgumu slēgšanas iestāžu un citu īstenošanas aģentūru kompetenci, kuras rīkojas ar pirmspievienošanās līdzekļiem, gatavojoties paplašinātai decentralizētai Phare un ISPA programmu īstenošanai.- Nodrošināt noteikumu pareizu īstenošanu attiecībā uz pārkāpumu novēršanu saskaņā ar Phare, Sapard un ISPA programmām.- Izveidot labi funkcionējošu un darbībā neatkarīgu krāpšanas apkarošanas koordinācijas dienestu (KAKD),kas ir atbildīgs par visu tiesību aktu koordinēšanu, administratīviem un operatīviem pasākumiem, kas saistīti ar Kopienas finanšu interešu aizsardzību.- Izmantojot šo dienestu, īstenot efektīvu sadarbību ar Eiropas Biroju krāpšanas apkarošanai (OLAF).- Veikt nepieciešamos pasākumus, lai sagatavotos acquis īstenošanai attiecībā uz eiro aizsardzību pret viltojumiem.Finanšu un budžeta noteikumi [5]- Turpināt attīstīt finanšu līdzekļu vienotu kontu, finanšu vadības informācijas sistēmu un elektronisko budžeta maksājumus sistēmu, un turpināt ikgadējā valsts budžeta izstrādes procedūras stiprināšanu.- Īstenot Valsts kases sistēmu.- Izveidot finanšu vadības informācijas sistēmu.- Izstrādāt standartus un norādījumus kontu plāna piemērošanai.- Uzlabot banku kontu režīmu.- Turpināt attīstīt koordinācijas struktūru, kurā ir atbilstošs personāls un aprīkojums, pašu resursu jomā.- Turpināt veikt pasākumus, lai budžeta principus un noteikumus saskaņotu ar vispārēji piemērojamiem Kopienas standartiem.- NKP dokumentiem jābūt saskaņotiem ar Kopienas tiesību aktiem.- Jāveic turpmākus pasākumus, lai samazinātu papildu budžeta līdzekļu daudzumu.- Īpaša uzmanība jāpievērš daudzgadu budžetam.- Jāturpina attīstīt makroekonomikas prognozēšanu.- Attīstīt projektu un programmu efektīvas novērtēšanas un pārraudzības procedūras.- Uzlabot valsts pārskatu statistikas atbilstību ESA 95 standartam un sekmēt tā pilnību.- Sākt veidot tehnisko un administratīvo kompetenci attiecībā uz pašu resursu operatīvo vadību un savlaicīgi savākt un ieskaitīt turpmākos EK pašu resursus Kopienas budžetā. Attīstīt tradicionālo pašu resursu pārskatus, lai tie būtu gatavi pievienošanās dienā.- Pievienošanās laikā veikt pasākumus saistību īstenošanai Kopienas pašu resursu savākšanas un kontroles jomās un kopējās lauksaimniecības politikas (eksporta atmaksājumu kontrole, u.c.) aspektu vadībai.- Sākt darbību saistībā ar organizatoriskajiem aspektiem un saistīto administratīvo rīcībspēju attiecībā uz cukura nodevām.- Turpināt veikt pasākumus, lai izveidotu efektīvas programmas krāpšanas apkarošanai saistībā ar PVN un muitas nodokļiem.5. PROGRAMMAS IZSTRĀDE- Papildus Phare palīdzībai laika posmam no 2000. līdz 2006. gadam finansiālo palīdzību Bulgārijai veido atbalsts pirmspievienošanās pasākumiem lauksaimniecības un lauku attīstībai, izmantojot pirmspievienošanās programmu Sapard (Padomes Regula (EK) Nr. 1268/1999, OV L 161 26.6.1999., 87. lpp.); un atbalsts infrastruktūras projektiem vides un transporta jomās, izmantojot struktūrprogrammu ISPA (Padomes Regula (EK) Nr. 1267/1999, OV L 161 26.6.1999., 73. lpp.), kas pirmspievienošanās periodā piešķir prioritāti pasākumiem, līdzīgi kā kohēzijas fonds. Saņemot šos valstij piešķirtos līdzekļus, Bulgārija arī var piešķirt līdzekļus, lai apmaksātu daļu no savas līdzdalības Kopienas programmās, tostarp Pētniecības un tehnoloģiju attīstības pamatprogrammā un programmās izglītības un uzņēmējdarbības jomās. Tajā pašā laikā Bulgārija saņems būtisku EK finansiālu atbalstu kodoliekārtu slēgšanas un kodoldrošības jomās. Bez tam Bulgārijai būs pieejams daudzvalstu un horizontālo programmu finansējums, kas ir tieši saistīts ar acquis. Kandidātvalstīm regulāri kopīgi jāfinansē visi investīciju projekti. Kopš 1998. gada Komisija sadarbojas ar Eiropas Investīciju banku un starptautiskām finanšu iestādēm, jo īpaši Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banku un Pasaules banku, lai veicinātu tādu projektu līdzfinansēšanu, kas attiecas uz pirmspievienošanās prioritātēm.6. NOSACĪTĪBA- Kopienas palīdzība projektu finansēšanā, izmantojot trīs pimspievienošanās programmas – Phare, ISPA un Sapard, ietver nosacījumu, lai Bulgārija ievēro Eiropas nolīguma saistības, turpmākos pasākumus atbilstībai Kopenhāgenas kritērijiem, jo īpaši šīs pārskatītās pievienošanās partnerības īpašo prioritāšu sasniegšanā, kā arī lai koordinēti izmanto trīs pirmspievienošanās programmas. Neievērojot šos vispārējos nosacījumus, padome varētu pieņemt lēmumu par finansiālā atbalsta atlikšanu, pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 622/98 4. pantu.7. UZRAUDZĪBA- Pievienošanās partnerības īstenošanu un plānu uzrauga atbilstoši Eiropas nolīgumam. Eiropadomes sanāksmē Luksemburgā uzsvēra, ka ir svarīgi, lai Eiropas nolīguma iestādes turpina būt par pamatu, uz kuru balstoties, var pārbaudīt acquis pieņemšanu un īstenošanu. Eiropas nolīguma apakškomitejas sniedz iespēju pārskatīt pievienošanās partnerības prioritāšu īstenošanu, kā arī progresu attiecībā uz tiesisko tuvināšanu, īstenošanu un piemērošanu. Asociācijas komiteja apspriež vispārējo attīstību, progresu un problēmas pievienošanās partnerības prioritāšu sasniegšanā, kā arī konkrētākus jautājumus, ko tai nodod apakškomitejas.Phare pārvaldības komiteja nodrošina, lai finanšu lēmumi saistībā ar visām trim pirmspievienošanās programmām – Phare, ISPA un SAPARD – ir savstarpēji saskaņoti, kā arī, lai tie ir saskaņoti ar pievienošanās partnerībām, kā noteikts koordinācijas regulā (Padomes Regula (EK) Nr. 1266/1999, (OV L 161, 26.6.1999., 68. lpp.)). Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 622/98 2. pantu pievienošanās partnerībai turpinās veikt vajadzīgos grozījumus.[1] Padomes lēmums (2002. gada 28. janvāris) Nr. 2002/83/EK par principiem, prioritātēm, starpposma mērķiem un noteikumiem, kas iekļauti Bulgārijas pievienošanās partnerībā (OV L 44, 14.2.2002., 1. lpp.).[2] Izmantota 2002. gada pārskatā un plānā izmantotā atspoguļojuma kārtība.[3] Skat. arī nodaļu par nodarbinātību un sociālo politiku.[4] Par savu resursu savākšanu skat. arī nodaļu "Finanšu un budžeta noteikumi".[5] Dažas darbības, par kurām vienojās sarunās saskaņā ar 29. nodaļu pārklājas ar darbībām saskaņā ar citām nodaļām un tādēļ tās ir izlaistas.--------------------------------------------------


title: Padomes Lēmums (2001. gada 17. decembris), ar ko izveido apmaiņas, atbalsta un mācību programmu euro aizsardzībai pret viltošanu (Perikla programmu)

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

32001D0923

Oficiālais Vēstnesis L 339 , 21/12/2001 Lpp. 0050 - 0054

		Padomes Lēmums(2001. gada 17. decembris),ar ko izveido apmaiņas, atbalsta un mācību programmu euro aizsardzībai pret viltošanu ("Perikla" programmu)(2001/923/EK)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 123. panta 4. punkta trešo teikumu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu [1],ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu [2],ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas atzinumu [3],tā kā:(1) Līgumā Kopienai uzdots par pienākumu veikt nepieciešamos pasākumus euro kā vienotās valūtas ātrai ieviešanai.(2) Savā 1998. gada 7. jūlija Ieteikumā par atsevišķu pasākumu pieņemšanu, lai uzlabotu euro banknošu un monētu tiesisko aizsardzību [4] Eiropas Centrālā banka (ECB) aicinājusi Komisiju izveidot sadarbību, lai apkarotu euro banknošu un monētu viltošanu. Tā arī ierosinājusi, ka Padomei, Komisijai un dalībvalstīm būtu jāapsver iespēja īstenot visus varbūtējos pasākumus, lai uzlabotu viltošanas apkarošanu.(3) Savā 1998. gada 22. jūlija paziņojumā Padomei, Eiropas Parlamentam un Eiropas Centrālajai bankai par euro aizsardzību Komisija norādījusi, ka tā izskatītu iespēju ieviest darbību, kas vērsta uz visiem tiem, kuri ir iesaistīti naudas viltošanas novēršanas, atklāšanas un apkarošanas sistēmā, kura ļautu noteikt pamatnostādnes turpmākai plānošanai.(4) Padome 2001. gada 28. jūnijā pieņēmusi Regulu (EK) Nr. 1338/2001, ar kuru paredz pasākumus, kas vajadzīgi euro aizsardzībai pret viltošanu [5], kurā skarta informācijas apmaiņa, sadarbība un savstarpējais atbalsts, tostarp euro aizsardzības ārējie aspekti, un finanšu iestāžu pienākums izņemt viltojumus no apgrozības. Tās mērķis ir arī izveidot visaptverošu sadarbības sistēmu pirms euro banknošu un monētu ieviešanas 2002. gadā. Tajā pašā dienā Padome pieņēma arī Regulu (EK) Nr. 1339/2001, ar ko uz dalībvalstīm, kuras nav pieņēmušas euro kā vienotu valūtu, attiecina Regulu (EK) Nr. 1338/2001, ar kuru paredz pasākumus, kas vajadzīgi euro aizsardzībai pret viltošanu [6].(5) Veiktās apspriedes un gūtā pieredze liecina par to, ka Kopienas mērogā organizēta īpaša daudznozaru papildu programma, ko īsteno ilgākā laikā, iespējams, būtu efektīvāka nekā valsts mērogā veikti pasākumi. Tādējādi divas iepriekšminētās regulas attiecīgi jāpapildina, pieņemot rīcības programmu, kuras mērķis ir padziļināt izpratni visām attiecīgajām personām, kas saistītas ar euro aizsardzību pret viltošanu, īstenojot pasākumus, kas jo īpaši ietver informācijas un personāla apmaiņu, kā arī tehniskas un zinātnes atbalsta un mācību pasākumus. Šī programma atbalstīs un papildinās dalībvalstu darbu atbilstoši subsidiaritātes principam, kas noteikts līguma 5. pantā.(6) Jānodrošina, ka šī Kopienas rīcības programma, kas vērsta uz euro aizsardzību pret viltošanu, saskan ar citām esošām un turpmākām programmām un darbībām un papildina tās.(7) Neskarot darbības, ko euro aizsardzībā pret viltošanu veic ECB, Komisija veiks visas apspriedes nolūkā novērtēt ar euro aizsardzību saistītās vajadzības ar galvenajām iesaistītajām personām (īpaši dalībvalstu, ECB un Eiropola izraudzītajām kompetentajām valsts iestādēm) attiecīgajā padomdevējā komitejā, kas noteikta Regulā (EK) Nr. 1338/2001, jo īpaši apmaiņas, atbalsta un mācību jautājumā, šīs programmas īstenošanas nolūkā.(8) Kopienai jāveicina sadarbība ar trešām valstīm euro aizsardzībā pret viltošanu.(9) Neskarot Līgumā noteiktās budžeta lēmējinstitūcijas pilnvaras, šajā lēmumā visam programmas laikam ir iekļauta finansējuma pamatsumma, kas paredzēta 34. punktā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 1999. gada 6. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un budžeta procedūras uzlabošanu [7].(10) Šis lēmums neierobežo pasākumus, kas varētu tikt veikti saskaņā ar Eiropas Savienības līgumu, lai izveidotu programmas par krimināltiesību aspektiem,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsProgrammas izveide1. Šis lēmums izveido Kopienas rīcības programmu, lai atbalstītu un papildinātu dalībvalstu veiktos pasākumus un programmas, kas ir vai tiks izveidotas euro aizsardzībai pret viltošanu.2. Šī rīcības programma tiek nosaukta par Perikla programmu. Tā ilgst no 2002. gada 1. janvāra līdz 2005. gada 31. decembrim.3. Programmas īstenošana un novērtēšana jāveic saskaņā ar 5. līdz 13. pantu.2. pantsProgrammas mērķi1. Kopienas rīcības programma ar dažādiem pasākumiem, kas paredzēti 3. pantā, cenšas aizsargāt euro pret viltošanu. Tā ņem vērā starptautiskos un daudznozaru aspektus. Tā koncentrējas, pirmkārt, uz to, lai nodrošinātu pasākumu satura konverģenci, lai, pamatojoties uz labākās prakses novērtēšanu, garantētu vienādu aizsardzības līmeni un tajā pašā laikā katras dalībvalsts atšķirīgās tradīcijas.2. Jo īpaši tās uzdevums ir:a) padziļināt attiecīgā personāla izpratni par jaunās valūtas Kopienas mērogu (par jauno valūtu arī kā rezerves valūtu un valūtu starptautiskiem darījumiem);b) darbojoties kā katalizatoram, veicināt konkrēto struktūru un personāla tuvināšanos, savstarpējas uzticības gaisotni un pietiekamas savstarpējas zināšanas, inter alia, par rīcības metodēm un problēmām, izmantojot dažādus piemērotus pasākumus, piemēram, mācības, semināri speciālistiem vai vieslektoru iesaistīšana valsts mācībās un personāla apmaiņā;c) veicināt konverģenci augsta līmeņa instruktoru mācību darbībā, ievērojot valstu darbības stratēģijas;d) paplašināt vispārējās zināšanas, jo īpaši par attiecīgajām Kopienas un starptautiskajām tiesībām un tiesību aktiem.3. pantsPasākumi1. Mācību un darbības atbalsta saturs, pamatojoties uz daudznozaru un starptautisku pieeju, aptver ne tikai drošības aspektus, bet arī informācijas, īpaši tehniskās un stratēģiskās informācijas, apmaiņu, kā arī tehnisku un zinātnisku atbalstu.2. Informācijas apmaiņas īstenojums Kopienas mērogā jo īpaši aptver kontroles un analīzes metodes, lai novērtētu:a) kā viltošana ietekmē tautsaimniecību un finanses;b) kā darbojas datu bāzes;c) kā tiek izmantotas atklāšanas ierīces, pateicoties datorprogrammu atbalstam;d) izmeklēšanas metodes;e) zinātnes atbalstu (īpaši zinātniskās datu bāzes un jauninājumu tehnoloģisku uzraudzību/pārraudzību);f) ātra brīdinājuma sistēmu darbību;g) tādus saistītos jautājumus kā informācijas sniegšanas pienākuma darbības joma;h) personas datu aizsardzību;i) dažādus sadarbības aspektus;j) euro aizsardzību ārpus Eiropas Savienības;k) zinātniskās izpētes pasākumus unl) speciālas darba pieredzes nodošanu.Šī informācija apmaiņa var īstenoties daudzos tādos pasākumos kā darba grupu, sanāksmju un zinātnisku konferenču organizēšana, kā arī mērķtiecīga mācību un personāla apmaiņas politika.3. Tehniskais, zinātniskais un darbības atbalsts īpaši attiecas uz:a) jebkuru pasākumu, kas ļauj izveidot mācību līdzekļus Kopienas mērogā (ES tiesību aktu rokasgrāmata, informācijas biļeteni, praktiskas rokasgrāmatas, glosāriji un leksikoni, datu bāzes, īpaši zinātniskā atbalsta vai tehnoloģiskās uzraudzības jomā) vai datora atbalsta lietojumprogrammas (piemēram, programmatūra);b) daudznozaru un starptautiskiem pētījumiem unc) tehniskā nodrošinājuma instrumentu un metožu izstrādi, lai veicinātu atklāšanas darbības Kopienas mērogā.4. pantsDarbību un ieguldījumu mērķa grupa1. Pasākumi ir paredzēti šādām grupām:a) viltojumu atklāšanā un apkarošanā kompetento dienestu personāls (īpaši policija un finanšu iestādes atkarībā no to konkrētajiem uzdevumiem valsts mērogā);b) izlūkošanas personāls;c) valstu centrālo banku, naudas kaltuvju pārstāvji un citi finanšu starpnieki (īpaši saistībā ar finanšu iestāžu pienākumiem);d) komercbanku pārstāvji (īpaši saistībā ar finanšu iestāžu pienākumiem);e) tiesu ierēdņi un juristi, kas specializējušies šajā nozarē;f) jebkura cita attiecīga iestāde vai speciālistu grupa (piemēram, tirdzniecības un rūpniecības kameras vai pielīdzināmas struktūras, kas spēj nodrošināt piekļuvi maziem un vidējiem uzņēmumiem, tirgotājiem un pārvadātājiem).2. Papildus Komisijas ieguldījumam šādas personas tiek aicinātas dot ieguldījumu Kopienas rīcības programmas mērķu sasniegšanā, izmantojot savas attiecīgās kompetences jomas:a) valstu centrālās bankas un ECB, inter alia, saistībā ar Naudas viltojumu uzraudzības sistēmu (CMS);b) valstu Analīzes centri (NAC) un valstu Monētu analīzes centri (CNAC);c) Eiropas Tehnikas un zinātnes centrs (ETSC) un valstu naudas kaltuves;d) Eiropols un Interpols;e) valstu centrālie pretviltošanas biroji, kas paredzēti 12. pantā Ženēvas 1929. gada 20. aprīļa Starptautiskajā konvencijā par naudas viltošanas novēršanu [8], un citas iestādes, kas specializējas viltošanas novēršanā, atklāšanā un tiesībaizsardzībā;f) specializētas iestādes, kas nodarbojas, piemēram, tiražēšanas un sertifikācijas jomā, tipogrāfiju darbinieki un gravieri;g) jebkura cita iestāde, kas izmanto speciālas zināšanās, ieskaitot attiecīgā gadījumā trešās valstis, un jo īpaši pievienošanās kandidātvalstis.5. pantsAtbilstība un komplementaritāte1. Programmu ciešā sadarbībā īsteno un koordinē Komisija un dalībvalstis.Koordinēšanā ņem vērā citur veiktos pasākumus, īpaši ECB un Eiropola veiktos pasākumus.2. Komisija, jo īpaši pareizas finanšu vadības nolūkā, cenšas nodrošināt atbilstību un komplementaritāti starp šo Kopienas rīcības programmu, kas vērsta uz euro aizsardzību pret viltošanu, un citām esošām un turpmākām programmām un darbībām.6. pantsPamatsummaBāzes finansējums Kopienas rīcības programmas īstenošanai 1. panta 2. punktā minētajā periodā ir 4 miljoni euro.Gada apropriācijas apstiprina budžeta lēmējinstitūcija atbilstīgi finanšu plānam.7. pantsStarptautiskā sadarbībaŅemot vērā euro banknošu un monētu izplatīšanas kārtību, darbības prasības, apdraudējumu novērtējumu un riska analīzi, programma ir pieejama asociētajām pievienošanās kandidātvalstīm saskaņā ar nosacījumiem, kas dalībai Kopienas programmās noteikti asociācijas līgumos un to papildu protokolos, kuri ir vai tiks noslēgti ar šīm valstīm.Turklāt gadījumā, ja Kopienas budžetā ir pieejamas apropriācijas, programma nepieciešamības gadījumā ir pieejama trešām valstīm atbilstīgi nosacījumiem un kārtībai, kas saskaņojama ar šīm valstīm.8. pantsFinanšu noteikumi darba grupām, sanāksmēm un semināriem1. Attiecībā uz 3. panta 2. punkta otrajā daļā minētajām un Komisijas organizētajām darba grupām, sanāksmēm un semināriema) Kopiena sedz šādas izmaksas:i) dalības personāla ceļa un uzturēšanās izdevumi citā dalībvalstī, kā arī šo pasākumu organizēšanas vispārējās pieskaitāmās izmaksas;ii) ar šiem pasākumiem saistīto mācību materiālu publicēšanas un tulkošanas izmaksas;b) dalībvalstis sedz šādas izmaksas:i) izmaksas, kas saistītas ar sava personāla sākotnējām un turpmākajām mācībām, īpaši tehnisko apmācību;ii) daļu materiāli tehniskā nodrošinājuma izmaksu, kas saistītas ar darba grupām, sanāksmēm un semināriem, kas to teritorijā organizēti ar Kopienas finansējumu (piemēram, iekšēji pārvadājumi, telpu noma, tulkošanas aprīkojuma nodrošināšana).2. Ja 3. panta 2. punkta otrajā daļā minētās darba grupas, sanāksmes un semināri tiek organizēti kopīgi ar citiem partneriem, piemēram, ECB, Eiropolu vai Interpolu, izdevumus, kas rodas, sadala starp tiem. Šo partneru ieguldījums var būt ieguldījums natūrā, ja tas ir būtisks. Jebkurā gadījumā katrs partneris sedz savu vieslektoru ceļa un uzturēšanās izmaksas.9. pantsFinanšu noteikumi personāla apmaiņai1. Kopiena sedz izmaksas, kas saistītas ar dalībvalstu personāla dalību 3. panta 2. punkta otrajā daļā minētajās mācību un apmaiņas darbībās, ja tās vērstas uz 2. pantā minēto mērķu sasniegšanu.2. Tomēr dalībvalstis sedz izmaksas, kas saistītas ar sava personāla dalību mācību un apmaiņas darbībās, kas tiktu veiktas ārpus programmas darbības jomas.10. pantsFinanšu noteikumi atbalstam1. Kopiena ar līdzfinansējumu sedz ne vairāk kā 70 % no darbības atbalsta izmaksām, kas minētas 3. panta 2. punktā, jo īpaši:a) mācību līdzekļu un datora lietojumprogrammu vai Eiropas mēroga tehnisku instrumentu projektēšanas un ražošanas izmaksas;b) izmaksas saistībā ar pētījumiem, piemēram, salīdzinošo tiesību pētījumiem, par euro aizsardzību pret viltošanu.Izņēmuma kārtā, ja runa ir par Komisijas iniciatīvu, tad šos darbības atbalsta pasākumus var finansēt 100 % apmērā.2. Tomēr dalībvalstis sedz visus izdevumus, kas saistīti ar mācību līdzekļu un saziņas un informācijas apmaiņas sistēmu, tādiem elementiem, kas nav Kopienas elementi, proti, valsts datu bāzēm, kas ir šo sistēmu sastāvdaļa, savienojumiem tīklā starp tā sauktajiem Kopienas elementiem un elementiem, kas nav Kopienas elementi, kā arī programmatūru un tehnisko nodrošinājumu, ko katra dalībvalsts uzskata par vajadzīgu tās pārvaldībā esošo sistēmu pilnīgai darbībai.11. pantsFinanšu noteikumi ārējiem pasākumiemIevērojot 7. pantā izklāstītos nosacījumus, papildus tādu izmaksu segšanai, kuras saistītas ar trešo valstu amatpersonu dalību darba grupās, sanāksmēs un semināros, kas minēti 8. pantā, Kopiena var finansēt ne vairāk kā 70 % no izmaksām saistībā ar mācību pasākumiem trešo valstu teritorijā un darbības atbalsta pasākumiem šajās valstīs.12. pantsProjektu iesniegšana un izraudzīšana1. Projekti saskaņā ar programmu var nākt no dalībvalstu kompetentajām iestādēm vai no Komisijas.Dalībvalstis var iesniegt ne vairāk kā vienu projektu gadā (3. panta 2. punkta otrajā daļā minētās darba grupas, sanāksmes un semināri). Var iesniegt arī projektus saistībā ar mācībām un apmaiņu vai atbalstu.2. Komisija atlasa dalībvalstu iesniegtos projektus, kā arī projektus pēc pašas iniciatīvas, pamatojoties uz šādiem kritērijiem:a) atbilstība 2. pantā noteiktajiem programmas mērķiem;b) Eiropas mērogs, tostarp jo īpaši tādi aspekti kā sadarbība ar ECB un Eiropolu;c) komplementaritāte ar citiem iepriekš īstenotiem, pašreizējiem vai turpmākiem projektiem;d) organizētāja spēja īstenot projektu;e) projekta patiesā kvalitāte un tā izmaksu lietderības koeficients;f) pieprasītā atbalsta apjoms un tas, vai tas ir samērā ar sagaidāmajiem rezultātiem;g) sagaidāmo rezultātu ietekme uz programmas mērķu sasniegšanu.Izraudzīti tiek projekti, kuri vislabāk atbilst iepriekš izklāstītajiem mērķiem.3. Par programmas vadīšanu un īstenošanu atbild Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm.13. pantsPaveiktā darba kontrole un novērtējums1. Katra izraudzītā projekta atbalsta saņēmēji iesniedz Komisijai gada ziņojumu.2. Pēc projektu īstenošanas Komisija novērtē to, kā tie vadīti un kādi ir to īstenojuma iznākumi, lai novērtētu, vai ir sasniegti sākumā noteiktie mērķi.3. Komisija Eiropas Parlamentam un Padomei nosūta:a) līdz 2005. gada 30. jūnijam — no programmas vadītāja neatkarīgu ziņojumu, novērtējot programmas atbilstīgumu, efektivitāti un lietderīgumu, un paziņojumu attiecībā uz to, vai šī programma jāturpina vai jāpielāgo, kuram pievienots atbilstošs priekšlikums;b) programmas noslēgumā un ne vēlāk kā 2006. gada 30. jūnijā — sīku ziņojumu par programmas īstenojumu un rezultātiem, īpaši izklāstot Kopienas finansiālā atbalsta pievienoto vērtību.14. pantsPiemērojamībaŠis lēmums ir spēkā tajās dalībvalstīs, kuras ir pieņēmušas euro par vienoto valūtu.15. pantsDarbības datumsŠis lēmums stājas spēkā tā publicēšanas dienā Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.To piemēro no 2002. gada 1. janvāra.Briselē, 2001. gada 17. decembrīPadomes vārdā —priekšsēdētājaA. Neyts-Uyttebroeck[1] OV C 240 E, 28.8.2001., 120. lpp.[2] Atzinums sniegts 2001. gada 13. novembrī (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).[3] OV C 293, 19.10.2001., 3. lpp.[4] OV C 11, 15.1.1999., 13. lpp.[5] OV L 181, 4.7.2001., 6. lpp.[6] OV L 181, 4.7.2001., 11. lpp.[7] OV C 172, 18.6.1999., 1. lpp.[8] Valstu savienības līgums, sērijas Nr. 2623 (1931), 372. lpp.--------------------------------------------------


title: 2014/506/ES: Padomes Lēmums ( 2014. gada 23. jūlijs ), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli no Vācijas un divus locekļu aizstājējus no Vācijas

text:
               30.7.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 224/8

         PADOMES LĒMUMS
   (2014. gada 23. jūlijs),
   ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli no Vācijas un divus locekļu aizstājējus no Vācijas

      (2014/506/ES)

   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 305. pantu,
   ņemot vērā Vācijas valdības priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2009. gada 22. decembrī un 2010. gada 18. janvārī pieņēma Lēmumus 2009/1014/ES (1) un 2010/29/ES (2), ar ko laikposmam no 2010. gada 26. janvāra līdz 2015. gada 25. janvārim (1) ieceļ Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus. 2012. gada 10. jūlijā ar Padomes Lēmumu 2012/377/ES (3) Dr. Zsuzsa BREIER tika iecelta par Reģionu komitejas locekli uz laikposmu līdz 2015. gada 25. janvārim.

               (2)

               Pēc Dr. Zsuzsa BREIER pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa vieta.

               (3)

               Pēc Michael REUTER kunga pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa aizstājēja vieta.

               (4)

               Pēc Mark WEINMEISTER kunga iecelšanas par Reģionu komitejas locekli atbrīvosies Reģionu komitejas locekļa aizstājēja vieta,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2015. gada 25. janvārim, Reģionu komitejā tiek iecelti:

               a)

               par locekli:

                           —

                              Mark WEINMEISTER kungs, Staatssekretär für Europaangelegenheiten (Land Hessen);

                     un

               b)

               par locekļu aizstājējiem:

                           —

                              Ursula HAMMANN kundze, Mitglied des Hessischen Landtags,

                           —

                              Sabine WASCHKE kundze, Mitglied des Hessischen Landtags.

         2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2014. gada 23. jūlijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         S. GOZI

      (1)  OV L 348, 29.12.2009., 22. lpp.

      (2)  OV L 12, 19.1.2010., 11. lpp.

      (3)  OV L 182, 13.7.2012., 40. lpp.


title: 2005/160/EK: Komisijas Lēmums (2004. gada 27. oktobris), ar ko apstiprina vēstuļu apmaiņu starp Apvienoto Nāciju Organizācijas Humānās palīdzības koordinācijas biroju (UNOCHA) un Eiropas Kopienu Komisiju par sadarbību, kas saistīta ar reaģēšanu uz katastrofām (ja notiek vienlaicīga darbība valstī, kas cietusi katastrofā)Dokuments attiecas uz EEZ

text:
               25.2.2005

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 52/42

         KOMISIJAS LĒMUMS
   (2004. gada 27. oktobris),
   ar ko apstiprina vēstuļu apmaiņu starp Apvienoto Nāciju Organizācijas Humānās palīdzības koordinācijas biroju (UNOCHA) un Eiropas Kopienu Komisiju par sadarbību, kas saistīta ar reaģēšanu uz katastrofām (ja notiek vienlaicīga darbība valstī, kas cietusi katastrofā)
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   (2005/160/EK)
   EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 302. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Sadarbības izveide ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Humānās palīdzības koordinācijas biroju (UNOCHA) civilās aizsardzības un humānās palīdzības jomā atspoguļo konsekventu politiku, kuras mērķis ir panākt ciešāku saikni un sadarbību ar Apvienoto Nāciju Organizāciju, kā norādīts Komisijas 2001. gada 2. maija paziņojumā Padomei un Eiropas Parlamentam “Efektīvas sadarbības izveide ar ANO humānās palīdzības un attīstības jomā” (1), kā arī Komisijas 2003. gada 10. septembra paziņojumā Padomei un Eiropas Parlamentam “Eiropas Savienība un Apvienoto Nāciju Organizācija: daudzpusējas sadarbības izvēle” (2).

               (2)

               Iepriekšējā pieredze uzsvēra vajadzību noteikt UNOCHA (ieskaitot reaģēšanas sistēmu un koordinācijas paņēmienus) un Eiropas Komisijas (saistībā ar darbībām, ko veic Kopienas civilās aizsardzības mehānisms, kas izveidots ar Padomes Lēmumu 2001/792/EK (3) un ECHO (Eiropas Kopienas Humānās palīdzības departamenta) (4) darbībām) turpmākās sadarbības pamatprincipus gadījumiem, kad tās abas vienlaikus sniedz vai palīdz sniegt palīdzību valstij, kas cietusi dabas vai cilvēka izraisītā katastrofā, tām cenšoties efektīvi sadarboties, maksimāli palielināt pieejamo resursu izmantojumu un nepieļaut nevajadzīgu darba dublēšanu.

               (3)

               Komisija un UNOCHA apsprieda apstiprināšanai ierosināto vēstuļu apmaiņas tekstu par sadarbību, kas saistīta ar reaģēšanu uz katastrofām (ja notiek vienlaicīga darbība valstī, kas cietusi katastrofā),

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   Vienīgais pants
   1.   Ar šo apstiprina pielikumā iekļauto vēstuļu apmaiņu starp Apvienoto Nāciju Organizācijas Humānās palīdzības koordinācijas biroju (UNOCHA) un Eiropas Kopienu Komisiju par sadarbību, kas saistīta ar reaģēšanu uz katastrofām (ja notiek vienlaicīga darbība valstī, kas cietusi katastrofā).
   2.   Parakstīt vēstuļu apmaiņu Eiropas Kopienu Komisijas vārdā ir pilnvarots dabas komisārs un attīstības un humānās palīdzības komisārs vai personas, ko tie izraudzījuši šim mērķim.

      Briselē, 2004. gada 27. oktobrī

            Komisijas vārdā —

            Komisijas locekle

         Margot WALLSTRÖM

      (1)  KOM(2001) 231, 2.5.2001.

      (2)  KOM(2003) 526, 10.9.2003.

      (3)  OV L 297, 15.11.2001., 7. lpp.

      (4)  Padomes Regula (EK) Nr. 1257/96 (OV L 163, 2.7.1996., 1. lpp.) Regulā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).
   PIELIKUMS
   Vēstuļu apmaiņu starp Apvienoto Nāciju Organizācijas Humānās palīdzības koordinācijas biroju (UNOCHA) un Eiropas Kopienu Komisiju par sadarbību, kas saistīta ar reaģēšanu uz katastrofām (ja notiek vienlaicīga darbība valstī, kas cietusi katastrofā)
   Augsti godātais kungs!
   Eiropas Komisija (Vides ģenerāldirektorāts un Kopienas Humānās palīdzības birojs, ECHO) atzinīgi vērtē Apvienoto Nāciju Organizācijas Humānās palīdzības koordinācijas biroja (UNOCHA) un Eiropas Komisijas sadarbību humānās palīdzības un katastrofu seku likvidēšanas jomā.
   Apvienoto Nāciju Organizācijai ir centrālā loma, vadot un koordinējot starptautiskās sabiedrības centienus, sniedzot starptautisko humāno palīdzību saskaņā ar pilnvarām, ko tai piešķīrusi Ģenerālā asambleja (ar Ģ. A. Rezolūciju 46/182, tās pielikumu un tajā minētajām iepriekšējām Ģ. A. Rezolūcijām).
   Kopienas civilās aizsardzības mehānisms atspoguļo kolektīvo gribu sekmēt pastiprinātu sadarbību starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm civilās aizsardzības darbībās, kuru mērķis ir reaģēt uz katastrofas situācijām.
   Nesenais Komisijas paziņojums “Eiropas Savienība un Apvienoto Nāciju Organizācija: daudzpusējas sadarbības izvēle” (KOM(2003) 526 galīgais), kurā uzsvērta “nepieciešamība pastiprināt sadarbību ar ANO un palielināt ES ietekmi Apvienoto Nāciju Organizācijā”, Komisijas paziņojums “Efektīvas sadarbības izveide ar ANO humānās palīdzības un attīstības jomā” (KOM(2001) 231 galīgais) un 2003. gada decembrī pieņemtās ES Vadlīnijas par bērniem un bruņotiem konfliktiem apstiprina, ka Komisija uzskata par ļoti nozīmīgu ciešo sadarbību ar ANO kopumā un jo īpaši dabas un cilvēka izraisītu katastrofu seku novēršanas jomā. Turklāt Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretārs Eiropas Komisijas priekšsēdētājam 2002. gada 8. janvārī adresētajā politikas dokumentā (1) iesaka abām pusēm strādāt kopā, lai atbalstītu ANO lomu humānās palīdzības saskaņotas koordinācijas nodrošināšanā.
   UNOCHA vairākus gadus cieši sadarbojās ar ECHO (2), arī ar tā saucamā “Stratēģiskās plānošanas dialoga” palīdzību. Saistībā ar Kopienas civilās aizsardzības mehānisma izveidi 2001. gada oktobrī (3) nepieciešama turpmāka sadarbība ar UNOCHA civilās aizsardzības jomā. Ir svarīgi, lai abas sistēmas darbotos saskaņotā un savstarpēji papildinošā veidā, saskaņā ar Friburgas procesa pamatnostādnēm (4), sniedzot atbalstu katastrofās un ārkārtas situācijās cietušajām valstīm un tautām.
   Šīs vēstuļu apmaiņas mērķis ir noteikt pamatprincipus turpmākai sadarbībai un koordinācijai starp UNOCHA (ieskaitot tās reaģēšanas sistēmu un koordinācijas paņēmienus), no vienas puses, un Eiropas Komisiju (saistībā ar darbībām, ko veic Kopienas civilās aizsardzības mehānisms un ECHO), no otras puses, gadījumiem, kad tās abas vienlaikus sniedz vai palīdz sniegt palīdzību valstij, kas cietusi dabas vai cilvēka izraisītā katastrofā, tām cenšoties efektīvi sadarboties, maksimāli palielināt pieejamo resursu izmantojumu un nepieļaut nevajadzīgu darba dublēšanu. UNOCHA un Eiropas Komisija uzskata, ka jebkuras katastrofas upuriem vislabāk var palīdzēt, ja izmanto koordinētu pieeju. Tādēļ tās atzīst turpmāk minēto.

               1)

               Ikvienas valsts pamatpienākums katastrofu un ārkārtas situāciju gadījumā ir sniegt aizsardzību un palīdzību saviem iedzīvotājiem. Tomēr, kad katastrofas izraisītas vajadzības pārsniedz cietušās valsts reaģēšanas spēju, starptautiskajai sabiedrībai jābūt gatavai un spējīgai palīdzēt.

               2)

               Valsts un starptautiskie līdzekļi katastrofu seku likvidēšanai ir ierobežoti, tādēļ svarīgi, lai UNOCHA un Eiropas Kopiena pilnībā sadarbotos, optimizējot līdzekļu izmantojumu.

               3)

               Ir jārīkojas, lai turpinātu pozitīvo UNOCHA un Eiropas Komisijas sadarbību. Tādēļ abas puses regulāri apmainīsies ar informāciju, uzturēs nepārtrauktu dialogu politikas un operatīvajā līmenī un iespēju robežās centīsies nodrošināt papildināmību attiecīgajās teorētiskajās un praktiskajās mācībās, kā arī palīdzības plānošanā un sniegšanā katastrofu gadījumos.

         Tālab UNOCHA un Eiropas Komisija vienojas par Standartizētām operatīvajām procedūrām (SOP), kuru apraksts ir pievienots šai Vēstuļu apmaiņai, un īstenos tās, lai atvieglotu efektīvu koordināciju. Vajadzības gadījumā, ņemot vērā pieredzi, SOP var turpmāk pilnveidot un/vai tehniski pielāgot.
   Vēstuļu apmaiņa neietekmē Eiropas Savienības Padomes prezidentvalsts lomu, kas tai piešķirta saskaņā ar Padomes Lēmuma 2001/792/EK 6. panta 2. punktu.
   Turklāt tā neietekmē sadarbības un koordinācijas kārtību, kas pastāv starp UNOCHA un ECHO un ir plašāka par pievienotajā SOP aprakstā (2. pielikums) iekļautajām darbībām.
   Mēs gribētu ierosināt, lai šī vēstule ar SOP aprakstu un Jūsu atbildes vēstule tiktu uzskatītas par abu pušu sniegtu iepriekšminēto pasākumu apstiprinājumu.

         Margot Wallström

         Poul Nielson

      (1)  Partnerattiecību perspektīva: Apvienoto Nāciju Organizācija un Eiropas Savienība humānās palīdzības un attīstības jomā, Ņujorka, 2001. gada decembris.

      (2)  ECHO juridiskās pilnvaras izriet no Padomes 1996. gada 20. jūnija Regulas (EK) Nr. 1257/96 par humāno palīdzību.

      (3)  Padomes 2001. gada 23. oktobra Lēmums 2001/792/EK, Euratom, ar ko izveido Kopienas mehānismu pastiprinātas sadarbības veicināšanai civilās aizsardzības palīdzības intervenču jomā (OV L 297, 15.11.2001., 5. lpp.).

      (4)  Friburgas foruma paziņojums un rīcības plāns, Šveice, 2000. gada 15. un 16. jūnijs.
   1. pielikums. SOP saistībā ar civilo aizsardzību
   UNOCHA – Kopienas civilās aizsardzības mehānisms
   Vienotās standartizētās operatīvās procedūras koordinācijai katastrofu gadījumā
   I.   Sagatavotības posms (t.i., laikposms starp katastrofām)
   UNOCHA un Eiropas Komisija:

               —

               strādās saskaņā ar kopā izstrādātu un saskaņotu metodiku un terminoloģiju, kas balstās uz starptautiski atzītām koncepcijām, jo īpaši tādām kā ANO pamatdokumentos (1) iekļautās nostādnes. Tas būs īpaši svarīgi attiecībā uz koordinācijas struktūrām uz vietas;

               —

               nodrošinās regulāru informācijas apmaiņu. Tas iekļauj trauksmes izziņošanu, politikas un operatīvos jautājumus, kā arī plānotas sanāksmes un darbseminārus;

               —

               nodrošinās abpusēju dalību un ieguldījumu katras puses organizētajās teorētiskajās un praktiskajās mācībās un gūtās pieredzes darbsemināros, un vajadzības gadījumā kopīgu praktisku mācību organizēšanā;

               —

               vienosies par novērtēšanas/koordinācijas komandu un ekspertu vispārēju darba uzdevumu.

         II.   Reaģēšanas posms – Vadības līmenis
   UNOCHA un Eiropas Komisija:

               —

               brīdinās viena otru katastrofas gadījumā un sniegs informāciju par plānotiem reaģēšanas pasākumiem. Gadījumos, kad mehānismu paredzēts izmantot katastrofās ārpus ES un kad var iesaistīt gan ANO, gan EK reaģēšanas sistēmas, Eiropas Komisija un UNOCHA iespējami drīz apmainīsies ar viedokļiem par situācijas sākotnējo izvērtējumu, seku likvidācijas vajadzībām un paredzamo reaģēšanu, lai maksimāli palielinātu pieejamo resursu izmantojumu un nodrošinātu koordinētu pieeju, kas pamatojas uz iepriekšminētajām koncepcijām un pamatdokumentiem;

               —

               reaģēšanas posmā nodrošinās un atbalstīs informācijas apmaiņu par šādiem jautājumiem:

                           —

                           ziņojumi un jaunākie dati par situāciju,

                           —

                           prioritāro vajadzību un nepieciešamo resursu noteikšana,

                           —

                           plānotais un paredzamais resursu izmantojums,

                           —

                           resursu mobilizācija (arī atbalsta moduļi), kuras mērķis ir izvairīties no darba pārklāšanās un dublēšanas,

                           —

                           sīka informācija par koordinatoriem un līdzekļiem, kas varētu būt pieejami,

                           —

                           visas izmaiņas iesaistīto novērtēšanas/koordinācijas komandu un ekspertu darba uzdevumā,

                           —

                           informācijas politika attiecībā uz masu saziņas līdzekļiem.

         III.   Reaģēšanas posms – darbs uz vietas
   UNOCHA un Eiropas Komisija vienojas, ka:

               —

               visi starptautiskie reaģēšanas spēki jāmudina koordinēt to pasākumus Vietējo operāciju koordinācijas centrā (OSOCC), atbalstot valsts/vietējās ārkārtējo situāciju vadības iestādes;

               —

               UNOCHA un Eiropas Komisijas koordinatoriem jāpalīdz valsts/vietējām ārkārtējo situāciju vadības iestādēm veikt starptautisko reaģēšanas spēku koordināciju saskaņā ar pastāvošo metodiku atbilstīgi INSARAG pamatnostādnēm.

      (1)  Piemēram, “Starptautiskās meklēšanas un glābšanas padomdevējgrupas (INSARAG) pamatnostādnes” un “OSLO Vadlīnijas par militāro un civilās aizsardzības līdzekļu izmantojumu katastrofu seku novēršanā”, 1994. gada maijs, u. c.
   2. pielikums. SOP saistībā ar humāno palīdzību
   UN/OCHA – Kopienas humānās palīdzības birojs ECHO
   Vienotās standartizētās operatīvās procedūras koordinācijai katastrofu gadījumā
   1.   Sagatavotības/rutīnas posms (t.i., laikposms starp katastrofām)
   UNOCHA un Eiropas Komisija:

               —

               turpinās uzsākto stratēģisko dialogu par sagatavošanos katastrofām, lai attīstītu ciešu sadarbību nolūkā uzlabot kopējo reaģēšanas spēju katastrofu gadījumos. Tas ietver gan operatīvos, gan finansiālos aspektus;

               —

               nodrošinās abu pušu darbinieku iekļaušanu ECHO un OCHA rīkotajās mācību programmās un semināros;

               —

               attiecīgos gadījumos organizēs gūtās pieredzes mācības, kas varētu uzlabot sadarbības kārtību (SOP);

               —

               nodrošinās regulāru informācijas apmaiņu par standarta metodiku, ko lieto attiecībā uz vajadzību novērtēšanu un palīdzības koordināciju, nolūkā uzlabot darbību saskaņotību un savstarpēju atbilstību;

               —

               veiks regulāru kopīgu pārskatīšanu un informācijas atjaunināšanu par attiecīgajiem ārkārtas situāciju dienestiem (organizācija, kontaktpunkti, koordinātas), lai visos gadījumos nodrošinātu savstarpējo savienojamību un saderību;

               —

               apmainīsies ar pamatinformācijas un tematiskiem dokumentiem, kā arī dokumentiem par katastrofu prakses analīzi.

         2.   Reaģēšanas/katastrofas fāze
   2.1.   Vadības līmenis
   UNOCHA un Eiropas Komisija:

               —

               nodrošinās informācijas apmaiņu par novērtēšanas komandu nosūtīšanu uz katastrofas vietām (ECHO iekļaušana UNDAC trauksmes izziņošanas e-pasta sarakstā (ziņojumi M1 līdz M3); izveidos konkrētus saziņas/kontaktpunktus vadības līmenī, tādus kā ECHO ārkārtējas situācijas e-pastkastīte, kā arī uz vietas);

               —

               nodrošinās sadarbību starp ECHO un UNDAC uz vietas;

               —

               nodrošinās ziņojumu un instruktāžas apmaiņu par notiekošajām katastrofām (arī ECHO pieeju OSOCC).

         2.2.   Darbs uz vietas
   UNOCHA un Eiropas Komisija:

               —

               sekmēs ECHO komandu dalību OCA/UNDAC izveidotajā koordinācijas mehānismā;

               —

               nodrošinās informācijas apmaiņu uz vietas par rezultātiem un notiekošajām vai plānotajām darbībām;

               —

               nodrošinās, ka attiecīgos gadījumos, ja tas ir iespējams, komandas dalīsies ar analīžu datiem un ziņojumu projektiem un sniegs kopīgus ieteikumus attiecīgajiem vadības centriem;

               —

               nodrošinās, ka ECHO un UNDAC, kad vien iespējams, vadīs kopīgu novērtēšanu un veicinās dalīšanos ar informāciju starp dažādām katastrofas seku likvidēšanā iesaistītajām personām (veidojot humānās palīdzības informācijas centrus HIC);

               —

               iespēju robežās nodrošinās pieeju apgādes bāzei (piemēram, transports, komunikācija).

         APVIENOTO NĀCIJU ORGANIZĀCIJA
   2004. gada 28. oktobrī
   Ļoti cienījamā Wallström kundze, augsti godātais Nielson kungs!
   Man ir gods apliecināt, ka ir saņemta jūsu 2004. gada 27. oktobra vēstule, kurā ierosināta ciešāka Eiropas Komisijas un Apvienoto Nāciju Organizācijas sadarbība, kas saistīta ar reaģēšanu uz katastrofām, darbības koordinēšanu uz vietas un humāno palīdzību.
   Priecājos apstiprināt Apvienoto Nāciju Organizācijas piekrišanu un gaidu tikšanos ar jums un nākamajiem komisāriem, tiklīdz jums būs iespējams apspriest, kā nodrošināt ātru un efektīvu nolīguma īstenošanu.
   Vēlos izmantot izdevību, lai darītu zināmu, ka esmu apmierināts ar rezultātiem, kas gūti mūsu biroju pēdējo astoņpadsmit mēnešu pārrunās, kuras noslēgušās ar nolīguma noslēgšanu pašreizējā redakcijā Ģenerālās asamblejas Rezolūcijas 46/182 pielikumā ietverto pamatprincipu garā. Vēlos arī izteikt atzinību par izcilo darbu, ko veikušas mūsu komandas, kā arī par to, cik ļoti darbu atviegloja trīs valstis, kam šajā periodā bija uzticēta Eiropas prezidentūra.

         Ar cieņu,

         ģenerālsekretāra vietnieks humānās palīdzības jautājumos,
         ārkārtas palīdzības koordinators
         Jan Egeland

         Komisāre Margot Wallström,
         Vides ģenerāldirektorāts,
         Brisele

         Komisārs Poul Nielsen,
         Humānās palīdzības birojs (ECHO),
         Brisele