title: Eiropas Parlamenta Lēmums (ES) 2016/1509 (2016. gada 28. aprīlis) par Eiropas Banku iestādes 2014. finanšu gada pārskatu apstiprināšanu

text:
               14.9.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 246/221

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS (ES) 2016/1509
   (2016. gada 28. aprīlis)
   par Eiropas Banku iestādes 2014. finanšu gada pārskatu apstiprināšanu
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Eiropas Banku iestādes 2014. finanšu gada galīgos pārskatus,

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Banku iestādes 2014. finanšu gada pārskatiem ar Iestādes atbildi (1),

               —

               ņemot vērā deklarāciju (2) par pārskatu ticamību, kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību, kuru Revīzijas palāta sniegusi par 2014. finanšu gadu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 287. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2016. gada 12. februāra ieteikumu par apstiprinājumu, ko sniedz Iestādei par 2014. finanšu gada budžeta izpildi (05584/2016 – C8-0086/2016),

               —

               ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (3) un jo īpaši tās 208. pantu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regulu (ES) Nr. 1093/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Banku iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/78/EK (4), un jo īpaši tās 64. pantu,

               —

               ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5),

               —

               ņemot vērā Komisijas 2013. gada 30. septembra Deleģēto regulu (ES) Nr. 1271/2013 par finanšu pamatregulu struktūrām, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 208. pantā (6), un jo īpaši tās 108. pantu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 94. pantu un V pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Ekonomikas un monetārās komitejas atzinumu (A8-0090/2016),

               1.

               konstatē, ka Eiropas Banku iestādes galīgie gada pārskati ir tādi, kā norādīts Revīzijas palātas ziņojuma pielikumā;

               2.

               apstiprina Eiropas Banku iestādes 2014. finanšu gada pārskatus;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu nosūtīt Eiropas Banku iestādes izpilddirektoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Martin SCHULZ

            Ģenerāldirektors

         Klaus WELLE

      (1)  OV C 409, 9.12.2015., 111. lpp.

      (2)  Skatīt 1. zemsvītras piezīmi.

      (3)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

      (4)  OV L 331, 15.12.2010., 12. lpp.

      (5)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

      (6)  OV L 328, 7.12.2013., 42. lpp.


title: Padomes Lēmums 2011/845/KĀDP ( 2011. gada 16. decembris ) par dažu palestīniešu pagaidu uzņemšanu Eiropas Savienības dalībvalstīs

text:
               17.12.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 335/78

         PADOMES LĒMUMS 2011/845/KĀDP
   (2011. gada 16. decembris)
   par dažu palestīniešu pagaidu uzņemšanu Eiropas Savienības dalībvalstīs
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 29. pantu un 31. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2010. gada 17. novembrī pieņēma Lēmumu 2010/694/KĀDP par dažu palestīniešu pagaidu uzņemšanu Eiropas Savienības dalībvalstīs (1), ar ko paredzēja vēl uz 12 mēnešiem pagarināt derīguma termiņu viņu ieceļošanas un uzturēšanās atļaujām dalībvalstu teritorijā, kā minēts Kopējā nostājā 2002/400/KĀDP (2002. gada 21. maijs) par dažu palestīniešu pagaidu uzņemšanu Eiropas Savienības dalībvalstīs (2).

               (2)

               Pamatojoties uz izvērtējumu par Kopējās nostājas 2002/400/KĀDP piemērošanu, Padome uzskata, ka šo atļauju derīguma termiņš būtu jāpagarina vēl uz 12 mēnešiem,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Kopējās nostājas 2002/400/KĀDP 2. pantā minētās dalībvalstis vēl par 12 mēnešiem pagarina derīguma termiņu ieceļošanas un uzturēšanās atļaujām, ko šīs dalībvalstis piešķīrušas saskaņā ar minētās kopējās nostājas 3. pantu.
   2. pants
   Sešos mēnešos pēc šā lēmuma pieņemšanas Padome izvērtē Kopējās nostājas 2002/400/KĀDP piemērošanu.
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2011. gada 16. decembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         T. NALEWAJK

      (1)  OV L 303, 19.11.2010., 13. lpp.

      (2)  OV L 138, 28.5.2002., 33. lpp.


title: Padomes Lēmums (ES) 2015/1027 (2015. gada 23. jūnijs) par noteikumiem, kas piemērojami ekspertiem, kuri norīkoti uz Padomes Ģenerālsekretariātu, un ar ko atceļ Lēmumu 2007/829/EK

text:
               30.6.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 163/40

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2015/1027
   (2015. gada 23. jūnijs)
   par noteikumiem, kas piemērojami ekspertiem, kuri norīkoti uz Padomes Ģenerālsekretariātu, un ar ko atceļ Lēmumu 2007/829/EK
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 240. panta 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Ekspertu norīkošana var būt lietderīga Padomes Ģenerālsekretariātam (PĢS), kad tas pilda savu uzdevumu, proti, palīdz Eiropadomei un Padomei saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) attiecīgi 235. panta 4. punktu un 240. panta 2. punktu, dodot PĢS iespēju izmantot minēto ekspertu augsta līmeņa zināšanas un profesionālo pieredzi, jo īpaši jomās, kur pašā PĢS šādas ekspertu zināšanas nav viegli pieejamas.

               (2)

               Apmaiņa ar profesionālo pieredzi un zināšanām Eiropas politikas nostādnēs būtu jāatbalsta, uz laiku norīkojot ekspertus no dalībvalstu publiskā sektora (norīkoti valsts eksperti – NVE) vai no publiskām starpvaldību organizācijām (SVO).

               (3)

               Ir paredzēts, ka NVE savas norīkošanas laikā PĢS iegūs zināšanas, kas viņiem palīdzēs pildīt savus uzdevumus turpmāko Padomes prezidentūru laikā.

               (4)

               Ar ekspertu tiesībām un pienākumiem būtu jānodrošina, ka eksperti pilda savus pienākumus vienīgi PĢS interesēs.

               (5)

               Ņemot vērā, ka eksperti darbu veic pagaidu kārtā un ka tiem ir īpašs statuss, tiem nebūtu jāuzņemas atbildība PĢS vārdā par tā publisko tiesību prerogatīvu izpildi, kā noteikts Līgumos, ja vien šajā lēmumā nav paredzēti izņēmumi.

               (6)

               Būtu jāparedz visi ekspertu nodarbinātības nosacījumi, un tiem vajadzētu būt piemērojamiem neatkarīgi no to budžeta apropriāciju izcelsmes, kuri izmantoti izdevumu segšanai.

               (7)

               Tā kā ar šo lēmumu iedibinātajiem noteikumiem būtu jāaizstāj Padomes Lēmumā 2007/829/EK (1) iekļautie noteikumi, minētais lēmums būtu jāatceļ, neskarot tā turpmāku piemērošanu visiem norīkojumiem, kas norisinās šā lēmuma spēkā stāšanās brīdī.

               (8)

               Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 1023/2013 (2) tika grozīti Eiropas Savienības Civildienesta noteikumi un Eiropas Savienības Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtība (“Civildienesta noteikumi”), un jo īpaši darba nosacījumi, atvaļinājumi, kā arī pabalstu aprēķini, kas definēti tās VII pielikumā,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   I NODAĻA

      VISPĀRĒJI NOTEIKUMI

   1. pants
   Darbības joma
   1.   Ar šo lēmumu iedibinātos noteikumus piemēro ekspertiem, kuri atbilst 2. pantā izklāstītajiem nosacījumiem, kuri norīkoti uz PĢS Eiropadomes vai Padomes interesēs un kuri atbilst vienai no šādām divām ekspertu grupām:

               a)

               norīkoti valsts eksperti (NVE), pie kuriem pieder eksperti, ko norīkojušas:

                           i)

                           dalībvalstu valsts vai reģionāla līmeņa publiskās pārvaldes iestādes;

                           ii)

                           ja vien, katru gadījumu izskatot atsevišķi, to atļāvis PĢS – darba devējs, kas nav dalībvalsts vai reģionāla līmeņa publiskās pārvaldes iestāde, ja PĢS intereses attaisno konkrētu ekspertu zināšanu piesaistīšanu uz noteiktu laiku, ar noteikumu, ka darba devējs:

                                       —

                                       ir neatkarīga universitāte vai pētniecības organizācija, kuras mērķis nav gūt un izmaksāt peļņu, vai

                                       —

                                       ir daļa no publiskā sektora, kā tas definēts minētā darba devēja valsts tiesību aktos.

                     NVE var norīkot arī neapmaksātā norīkojumā (NAN);

               b)

               eksperti, kas norīkoti NAN no publiskām starpvaldību organizācijām (SVO) (izņemot Savienības struktūras Civildienesta noteikumu 1.a panta 2. punkta nozīmē) gadījumos, kad ir vajadzīga konkrētu zināšanu vai ekspertu zināšanu nodošana.

         2.   Šā lēmuma 18., 19. un 20. pantu nevienam NAN norīkotam ekspertam nepiemēro.
   2. pants
   Norīkojuma nosacījumi
   Lai kvalificētos norīkojumam uz PĢS, eksperti:

               1)

               pirms norīkošanas pie sava darba devēja pastāvīgā darbā vai uz līguma pamata ir strādājuši vismaz 12 mēnešus;

               2)

               visu norīkojuma laiku paliek sava darba devēja padotībā;

               3)

               viņiem ir vismaz trīs gadu pilnas slodzes pieredze administratīvā, zinātniskā, tehniskā, padomdevēja vai uzraudzības darbā, kas ir saistīts ar viņam uzticēto pienākumu izpildi. Pirms norīkojuma darba devējs sniedz PĢS pārskatu par eksperta darbību iepriekšējo 12 mēnešu laikā;

               4)

               ir dalībvalsts valstspiederīgie.
               Atkāpjoties no šā punkta pirmās daļas, no SVO var norīkot ekspertus, kas nav dalībvalsts valstspiederīgie; šādos izņēmuma gadījumos PĢS nodrošina, ka nepastāv interešu konflikts un ka tiek aizsargāta PĢS politikas nostādņu un darbību neatkarība un saskaņotība;

               5)

               viņiem uzticēto pienākumu pildīšanai ir ļoti labas Savienības vienas valodas zināšanas un pietiekami labas kādas otras valodas zināšanas.

         3. pants
   Atlases procedūra
   1.   Ekspertus atlasa atklātā un pārredzamā procedūrā, par kuras praktiskajiem aspektiem lemj saskaņā ar 32. pantu.
   Neskarot 2. panta 4. punktu, ekspertus norīko, tos izraugoties no tik plašas ģeogrāfiskās teritorijas, cik iespējams no dalībvalstu valstspiederīgo vidus. Dalībvalstis un PĢS sadarbojas, lai, ciktāl tas iespējams, nodrošinātu vīriešu un sieviešu līdzsvaru un lai ievērotu vienlīdzīgu iespēju principu.
   2.   Uzaicinājumu izteikt ieinteresētību nosūta dalībvalstu pastāvīgajām pārstāvniecībām vai attiecīgā gadījumā SVO. Uzaicinājumā norāda amatu aprakstus, atlases kritērijus un pieteikuma iesniegšanas termiņu.
   3.   Visus pieteikumus ar dalībvalstu pastāvīgo pārstāvniecību vai SVO personāla nodaļas starpniecību nosūta PĢS.
   4.   Pienācīgi pamatotos izņēmuma gadījumos Eiropadomes interesēs PĢS var nolemt ekspertu atlasīt, neievērojot 1., 2. un 3. punktā izklāstītās atlases procedūras.
   5.   Ekspertu norīkošanai piemēro PĢS konkrētās prasības un budžeta iespējas.
   6.   PĢS attiecīgajam ekspertam izveido personīgo lietu. Minētajā lietā ietver attiecīgu administratīvu informāciju.
   4. pants
   Norīkošanas administratīvā procedūra
   1.   Norīkošanu īsteno ar vēstuļu apmaiņu starp PĢS administrācijas ģenerāldirektoru un konkrētās dalībvalsts pastāvīgo pārstāvniecību vai – attiecīgi – SVO. Pastāvīgo pārstāvniecību informē arī par visiem pašas dalībvalsts valstspiederīgo norīkojumiem no SVO. Minētajā vēstuļu apmaiņā norāda norīkojuma vietu un funkciju grupu, kurai eksperts būs piederīgs (AD vai AST, kā noteikts Civildienesta noteikumos). Vēstuļu apmaiņā norāda arī personu, kas ģenerāldirektorātā, direktorātā, struktūrvienībā vai nodaļā, uz kuru eksperts ir norīkots, būs eksperta priekšnieks, un sīku veicamo uzdevumu aprakstu. Vēstuļu apmaiņai pievieno ekspertam piemērojamo noteikumu eksemplāru.
   2.   IV nodaļā minēto ekspertu neapmaksātu īstermiņa norīkošanu var atļaut, katru gadījumu izskatot atsevišķi. Minētajā atļaujā ņem vērā eksperta amatā iecelšanas vietu, ģenerāldirektorātu, uz kuru eksperts tiks norīkots, 3. panta 1. punkta otrajā daļā minēto ģeogrāfisko līdzsvaru un ierosinātos pienākumus.
   5. pants
   Norīkojuma laikposms
   1.   Norīkojuma laikposms ir vismaz seši mēneši, bet ne vairāk kā divi gadi. To var secīgi atjaunot uz laikposmu, kas nepārsniedz četrus gadus.
   Tomēr izņēmuma gadījumos, ja to lūdz attiecīgais PĢS ģenerāldirektors un ir panākta iepriekšēja vienošanās ar darba devēju, PĢS administrācijas ģenerāldirektors var atļaut norīkojumu vienu vai vairākas reizes pagarināt uz laiku, kas pārsniedz pirmajā daļā minēto četru gadu maksimālo termiņu, – papildus līdz vēl diviem gadiem.
   2.   Norīkojuma laikposmu nosaka uzreiz 4. panta 1. punktā minētajā vēstuļu apmaiņā. Tāda pati procedūra ir piemērojama visos norīkojuma laikposma atjaunināšanas vai pagarināšanas gadījumos.
   3.   Ekspertu, kas iepriekš ir bijis norīkots uz PĢS, var norīkot atkal, ņemot vērā šādus nosacījumus:

               a)

               eksperts joprojām atbilst 2. pantā minētajiem norīkojuma nosacījumiem;

               b)

               kopš iepriekšējā norīkojuma laikposma – tostarp visu tā atjauninājumu vai pagarinājumu vai jebkāda turpmāka darba līguma ar PĢS – beigām ir pagājuši vismaz seši gadi.
               Šis noteikums neliedz PĢS piekrist tam, ka tiek norīkots eksperts, pēc kura iepriekšējā norīkojuma laikposma beigām ir pagājuši mazāk nekā seši gadi, ja minētā eksperta iepriekšējais norīkojums, tostarp visi atjauninājumi un pagarinājumi, bija īsāks par sešiem gadiem, bet tādā gadījumā jaunais norīkojums nav ilgāks par iepriekšējā sešu gadu laikposma neizlietoto daļu.

         6. pants
   Darba devēja saistības
   Visu norīkojuma laiku eksperta darba devējs turpina:

               1)

               maksāt ekspertam algu;

               2)

               atbildēt par visām eksperta sociālajām tiesībām, jo īpaši tām, kas attiecas uz sociālo nodrošinājumu, apdrošināšanu un pensiju; un

               3)

               saskaņā ar 10. panta 2. punkta d) apakšpunktu saglabā eksperta administratīvo statusu, kas ir vai nu pastāvīgais ierēdnis, vai arī līgumdarbinieks, un informē PĢS administrācijas ģenerāldirektorātu par jebkādām izmaiņām eksperta, kas ir pastāvīgs ierēdnis vai līgumdarbinieks, administratīvajā statusā.

         7. pants
   Pienākumi
   1.   Eksperti palīdz PĢS ierēdņiem un citiem darbiniekiem un pilda viņiem uzticētos uzdevumus.
   Uzdevumus, kas ekspertam jāveic, nosaka ar savstarpēju vienošanos starp PĢS un darba devēju:

               a)

               tās PĢS nodaļas interesēs, uz kuru eksperts ir norīkots; un

               b)

               ņemot vērā eksperta kvalifikāciju.

         2.   Uzdevumi, ko paredzēts uzticēt ekspertam, var cita starpā ietvert analīzi, pētījumus, zināšanu apmaiņu starp administrācijām, projektu vadību un palīdzību PĢS grupu un darba sagatavošanas komiteju sekretariātam.
   Neatkarīgi no 1. punkta pirmās daļas un šā punkta pirmās daļas ģenerālsekretārs – pēc tās nodaļas ģenerāldirektora ierosinājuma, uz kuru eksperts ir norīkots, – var ekspertam uzticēt konkrētus uzdevumus un uzdot piedalīties vienā vai vairākos konkrētos komandējumos pēc tam, kad ir pārbaudīts, ka nepastāv interešu konflikts.
   3.   Eksperts piedalās komandējumos un sanāksmēs:

               a)

               tikai kopā ar PĢS ierēdni vai citu darbinieku; vai

               b)

               ja viens pats, tad tikai kā novērotājs vai vienīgi informatīvos nolūkos.

         Eksperts nevar ārēji pārstāvēt PĢS, ja vien saskaņā ar šā lēmuma īstenošanas kārtību viņš nav saņēmis īpašu pilnvaru no attiecīgās PĢS nodaļas ģenerāldirektora.
   4.   Tikai PĢS ir atbildīgs par eksperta veikto uzdevumu rezultātu apstiprināšanu.
   5.   PĢS attiecīgās nodaļas, eksperta darba devējs un eksperts pieliek visas pūles, lai izvairītos no jebkāda pastāvoša vai iespējama interešu konflikta saistībā ar eksperta pienākumiem norīkojuma laikā. Tādēļ PĢS laicīgi informē ekspertu un darba devēju par paredzētajiem pienākumiem un lūdz katru no tiem rakstiski apstiprināt, ka viņi nezina nevienu iemeslu, kāpēc ekspertam nevarētu uzticēt minētos pienākumus.
   Eksperts tiek lūgts jo īpaši norādīt jebkādu interešu konfliktu, kas varētu rasties starp eksperta ģimenes apstākļiem (jo īpaši – tuvu vai attālāku ģimenes locekļu profesionālo darbību vai jebkādām svarīgām viņu pašu vai viņu ģimenes locekļu finansiālajām interesēm) un ierosinātajiem pienākumiem norīkojuma laikā.
   Darba devējs un eksperts apņemas informēt PĢS par jebkādām izmaiņām apstākļos norīkojuma laikā, kas varētu izraisīt jebkādu interešu konfliktu.
   6.   Ja PĢS uzskata, ka ekspertam uzticēto uzdevumu būtības dēļ ir jāievēro īpaši drošības pasākumi, pirms eksperta norīkošanas iegūst drošības pielaidi.
   7.   Šā panta 2., 3. un 5. punkta noteikumu neizpildes gadījumā PĢS var izbeigt eksperta norīkojumu saskaņā ar 10. panta 2. punkta c) apakšpunktu.
   8. pants
   Ekspertu tiesības un pienākumi
   1.   Norīkojuma laikposmā eksperts rīkojas godprātīgi. Konkrēti:

               a)

               eksperts pilda tam uzticētos pienākumus un arī citādi rīkojas, ievērojot vienīgi Eiropadomes un Padomes intereses.
               Konkrēti – eksperts, pildot savus pienākumus, nepieņem nekādus norādījumus no sava darba devēja, nevienas valdības un nevienas citas personas, privāta uzņēmuma vai valsts struktūras, nedz arī veic kādas darbības viņu labā;

               b)

               eksperts atturas no jebkādām darbībām, jo īpaši publiskas viedokļa paušanas, kas var ietekmēt viņa stāvokli PĢS;

               c)

               jebkurš eksperts informē savu priekšnieku, ja eksperts, pildot pienākumus, tiek lūgts izlemt jautājumu, kura risināšanā vai rezultātā eksperts ir personīgi ieinteresēts tādā mērā, ka tas var mazināt viņa neatkarību;

               d)

               eksperts, rīkojoties viens vai kopā ar citiem, nepublicē tekstu vai nepanāk, ka tiek publicēts teksts, kas ir saistīts ar Savienības darbu, iepriekš nesaņemot atļauju saskaņā ar PĢS spēkā esošajiem noteikumiem. Atļauju liedz tikai tad, ja paredzētā publikācija var skart Savienības intereses;

               e)

               PĢS ir visas tiesības uz jebkuru eksperta pienākumu izpildes laikā paveiktu darbu;

               f)

               eksperts dzīvo norīkojuma vietā vai netālu no tās, lai varētu pienācīgi pildīt viņam uzticētos pienākumus;

               g)

               eksperts palīdz un sniedz padomus savam priekšniekam, kura pakļautībā viņš strādā, un atbild savam priekšniekam par uzticēto pienākumu izpildi.

         2.   Gan norīkojuma laikā, gan pēc tā eksperts ievēro vislielāko diskrētumu attiecībā uz visiem faktiem un informāciju, ko viņš uzzinājis, pildot savus pienākumus vai sakarā ar tiem. Eksperts nekādā veidā nevienai nepilnvarotai personai neatklāj nekādus dokumentus vai informāciju, kas vēl nav likumīgi publiskota, un neizmanto to savā labā.
   3.   Pēc norīkojuma beigām ekspertam ir pienākums ievērot godīgumu un diskrētumu, pildot jaunos pienākumus un pieņemot noteiktus amatus vai priekšrocības.
   Tādēļ trīs gadus pēc norīkojuma laikposma beigām eksperts nekavējoties informē PĢS par jebkādiem pienākumiem vai uzdevumiem, kas varētu izraisīt interešu konfliktu saistībā ar uzdevumiem, kurus eksperts veica norīkojuma laikā.
   4.   Ekspertam piemēro PĢS spēkā esošos drošības noteikumus, tostarp datu aizsardzības noteikumus un PĢS tīkla aizsardzības noteikumus. Ekspertam piemēro arī noteikumus, kas regulē Savienības finanšu interešu aizsardzību.
   5.   Šā panta 1., 2. un 4. punkta noteikumu neizpilde norīkojuma laikā PĢS dod tiesības izbeigt eksperta norīkojumu saskaņā ar 10. panta 2. punkta c) apakšpunktu.
   6.   Eksperts nekavējoties rakstiski ziņo eksperta priekšniekam, ja norīkojuma laikā ekspertam kļūst zināmi fakti, kas rada aizdomas par:

               a)

               iespējamu nelikumīgu darbību, tostarp krāpšanu vai korupciju, kas kaitē Savienības interesēm; vai

               b)

               tādu rīcību saistībā ar profesionālo pienākumu veikšanu, kas varētu būt būtisks Savienības ierēdņu vai ekspertu pienākumu pārkāpums.

         Šo punktu piemēro arī gadījumā, ja iestādes loceklis vai cita persona, kura ir iestādes dienestā vai veic darbu iestādes labā, būtiski pārkāpj līdzīgus pienākumus.
   7.   Ja priekšnieks saņem šā panta 6. punktā minēto informāciju, priekšnieks veic pasākumus, kas paredzēti Civildienesta noteikumu 22.a panta 2. punktā. Priekšniekam piemēro Civildienesta noteikumu 22.a, 22.b un 22.c pantu saskaņā ar šā lēmuma 4. panta 1. punkta noteikumiem. Minētos noteikumus mutatis mutandis piemēro arī attiecīgajam ekspertam, lai nodrošinātu, ka tiek ievērotas eksperta tiesības.
   9. pants
   Norīkojuma pārtraukšana
   1.   Ja eksperts vai darba devējs iesniedz rakstisku lūgumu un ja pēdējais piekrīt, PĢS var atļaut pārtraukt norīkojumu un precizēt piemērojamos noteikumus. Laikā, kad norīkojums tiek pārtraukts:

               a)

               nemaksā 19. pantā minētos pabalstus;

               b)

               20. pantā minētos izdevumus atmaksā tikai tad, ja norīkojumu pārtrauc pēc PĢS lūguma.

         2.   PĢS informē darba devēju un attiecīgās dalībvalsts pastāvīgo pārstāvniecību.
   10. pants
   Norīkojuma laikposmu izbeigšana
   1.   Ņemot vērā 2. punktu, pēc PĢS vai darba devēja lūguma norīkojumu var izbeigt ar noteikumu, ka par to brīdina trīs mēnešus iepriekš. To var izbeigt arī pēc eksperta lūguma ar noteikumu, ka ir sniegts tāds pats brīdinājums un ir saņemta darba devēja un PĢS piekrišana.
   2.   Dažos izņēmuma gadījumos norīkojumu var izbeigt bez brīdinājuma:

               a)

               darba devējs, ja to prasa būtiskas darba devēja intereses;

               b)

               ar PĢS un darba devēja savstarpēju vienošanos pēc tam, kad eksperts abām pusēm to ir lūdzis, ja tas vajadzīgs saskaņā ar eksperta būtiskām personiskām vai profesionālām interesēm;

               c)

               PĢS, ja eksperts nepilda šajā lēmumā izklāstītos pienākumus. Ekspertam vispirms tiek dota iespēja iesniegt apsvērumus;

               d)

               PĢS, ja beidzas vai mainās eksperta administratīvais statuss, kas ir vai nu pastāvīgais ierēdnis, vai arī darba devēja līgumdarbinieks. Ekspertam vispirms tiek dota iespēja iesniegt apsvērumus.

         3.   Ja norīkojumu izbeidz saskaņā ar 2. punkta c) apakšpunktu, PĢS nekavējoties informē darba devēju un attiecīgās dalībvalsts pastāvīgo pārstāvniecību.
   II NODAĻA

      DARBA APSTĀKĻI

   11. pants
   Sociālais nodrošinājums
   1.   Pirms norīkojuma laikposma sākuma darba devējs apliecina PĢS, ka visu norīkojuma laikposmu eksperts būs to sociālā nodrošinājuma tiesību aktu subjekts, kuri piemērojami dalībvalsts publiskās pārvaldes iestādei vai SVO, kas nodarbina ekspertu. Tādēļ dalībvalsts publiskās pārvaldes iestāde iesniedz PĢS Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 987/2009 (3) 19. panta 2. punktā minēto apliecinājumu (“Pārnesams dokuments A1”). SVO iesniedz PĢS “Pārnesamam dokumentam A1” līdzvērtīgu apliecinājumu un pierāda, ka piemērojamie sociālā nodrošinājuma tiesību akti paredz segt veselības aprūpes izmaksas, kas radušās ārzemēs.
   2.   PĢS no norīkojuma sākuma apdrošina ekspertu pret nelaimes gadījumiem. PĢS izsniedz ekspertam apdrošināšanas noteikumu eksemplāru dienā, kurā eksperts ierodas attiecīgajā Administrācijas ģenerāldirektorāta nodaļā, lai pabeigtu ar norīkojumu saistītās administratīvās formalitātes.
   3.   Ja saistībā ar komandējumu, kurā eksperts piedalās atbilstīgi 7. panta 3. punktam un 29. pantam, ir vajadzīga papildu vai konkrēta apdrošināšana, tās izmaksas sedz PĢS.
   12. pants
   Darba laiks
   1.   Eksperts ir pakļauts PĢS spēkā esošajiem noteikumiem attiecībā uz darba laiku un elastīga darba laika kārtību atkarībā no tā amata prasībām, kurā viņš ir iecelts PĢS.
   2.   Eksperts visu norīkojuma laikposmu pilda savus pienākumus, strādājot pilnu darba slodzi. Pēc pienācīgi pamatota ģenerāldirektorāta lūguma un ja tas atbilst PĢS interesēm, PĢS var atļaut ekspertam strādāt nepilnu darba slodzi, ja par to ir panākta vienošanās ar darba devēju.
   3.   Ja ir dota atļauja strādāt nepilnu darba slodzi, eksperts strādā vismaz pusi no parastā darba laika.
   4.   Ekspertiem var piešķirt PĢS piemērojamos pabalstus par darbu maiņās vai par darbu rezervē.
   13. pants
   Prombūtne slimības vai nelaimes gadījuma dēļ
   1.   Par prombūtni slimības vai nelaimes gadījuma dēļ eksperts, cik vien ātri iespējams, ziņo priekšniekam, norādot eksperta pašreizējo adresi. Ja eksperts neierodas darbā vairāk kā trīs dienas pēc kārtas, viņš uzrāda medicīnisko izziņu, un viņam var lūgt iziet medicīnisko apskati, ko organizē PĢS.
   2.   Ja prombūtnes laiks slimības vai nelaimes gadījuma dēļ, kas atsevišķi nav ilgāks par trīs dienām, kopsummā pārsniedz divpadsmit dienas divpadsmit mēnešu laikā, ekspertam jāuzrāda medicīniskā izziņa turpmākajiem prombūtnes gadījumiem slimības vai nelaimes gadījuma dēļ.
   3.   Ja prombūtnes laiks slimības vai nelaimes gadījuma dēļ pārsniedz vienu mēnesi vai eksperta nodarbinātības laikposmu, atkarībā no tā, kurš ir garāks, automātiski pārtrauc piešķirt 19. panta 1. un 2. punktā minētos pabalstus. Šo punktu nepiemēro ar grūtniecību saistītas slimības gadījumā. Prombūtnes laiks slimības vai nelaimes gadījuma dēļ nevar būt ilgāks par attiecīgās personas norīkojuma laikposmu.
   4.   Tomēr, ja eksperts norīkojuma laikposmā ir guvis traumu darba vietā, eksperts turpina saņemt 19. panta 1. un 2. punktā noteikto pabalstu pilnā apmērā visu eksperta darbnespējas laiku līdz norīkojuma laikposma beigām.
   14. pants
   Ikgadējais atvaļinājums, īpašais atvaļinājums un svētku dienas
   1.   Neskarot šajā lēmumā izklāstītos konkrētos noteikumus, uz ekspertu attiecas PĢS spēkā esošie noteikumi par ikgadējo atvaļinājumu, īpašo atvaļinājumu un svētku dienām.
   2.   Atvaļinājumam ir nepieciešama iepriekšēja atļauja, ko izsniedz nodaļa, uz kuru eksperts ir norīkots.
   3.   Pēc darba devēja pienācīgi pamatota pieteikuma PĢS var piešķirt papildu īpašo atvaļinājumu līdz divām dienām divpadsmit mēnešu laikā. Katru lūgumu izskata atsevišķi.
   4.   Nekompensē ikgadējā atvaļinājuma dienas, kas nav izmantotas līdz norīkojuma laikposma beigām.
   5.   Ekspertam, kura norīkojuma laikposms ir mazāks par sešiem mēnešiem, var piešķirt īpašu atvaļinājumu, balstoties uz pamatotu pieteikumu un lēmumu, ko pieņēmis tās nodaļas ģenerāldirektors, uz kuru eksperts ir norīkots. Minētais īpašais atvaļinājums nevar būt ilgāks par trīs dienām visā norīkojuma laikposmā. Pirms šāda atvaļinājuma piešķiršanas nodaļas ģenerāldirektors vispirms apspriežas ar administrācijas ģenerāldirektoru.
   15. pants
   Mācību atvaļinājums
   Šo pantu piemēro ekspertiem, kuru norīkojuma laikposms ir seši mēneši vai ilgāk.
   Neatkarīgi no 14. panta 3. punkta – saskaņā ar pienācīgi pamatotu darba devēja pieteikumu eksperta reintegrācijas nolūkā PĢS var piešķirt papildu īpašo atvaļinājumu darba devēja nodrošinātām eksperta apmācībām. Minētā papildu īpašā atvaļinājuma laikā neizmaksā 19. pantā minētos pabalstus.
   16. pants
   Grūtniecības un dzemdību atvaļinājums un paternitātes atvaļinājums
   1.   Eksperts ir pakļauts PĢS spēkā esošajiem noteikumiem attiecībā uz grūtniecības un dzemdību atvaļinājumu un paternitātes atvaļinājumu.
   2.   Ja darba devēja valsts tiesību akti paredz garāku grūtniecības un dzemdību atvaļinājumu, pēc eksperta lūguma un ar darba devēja iepriekšēju piekrišanu norīkojumu pārtrauc uz laiku, par kādu tiek pārsniegts PĢS piešķirtais laikposms. Šajā gadījumā laikposmu, kas ir vienāds ar pārtraukšanas laikposmu, pievieno norīkojuma beigās, ja tas ir PĢS interesēs.
   3.   Neatkarīgi no 1. punkta eksperts pēc darba devēja iepriekšējas piekrišanas var lūgt norīkojuma pārtraukšanu, lai ietvertu visu grūtniecības un dzemdību atvaļinājumam paredzēto laiku. Šajā gadījumā laikposmu, kas ir vienāds ar pārtraukšanas laikposmu, pievieno norīkojuma beigās, ja tas ir PĢS interesēs.
   4.   Šā panta 2. un 3. punktu piemēro arī adopcijas gadījumos.
   17. pants
   Pārvaldība un kontrole
   PĢS Administrācijas ģenerāldirektorāts un ģenerāldirektorāts vai nodaļa, uz kuru norīkots eksperts, ir atbildīgi par darba laika un prombūtnes gadījumu pārvaldību un kontroli saskaņā ar PĢS spēkā esošajiem noteikumiem un procedūrām.
   III NODAĻA

      PABALSTI UN IZDEVUMI

   18. pants
   Pabalstu un ceļa izdevumu aprēķināšana
   1.   Šajā lēmumā NVE amatā iecelšanas, norīkojuma un atgriešanās vietas PĢS nosaka atbilstoši šo vietu ģeogrāfiskajai atrašanās vietai, pamatojoties uz to ģeogrāfisko platumu un garumu, kas iekļauta PĢS iecēlējinstitūcijas izveidotā atbilstošā datubāzē.
   2.   Šā lēmuma 19. un 20. pantā minēto ģeogrāfisko attālumu starp norīkojuma vietu, no vienas puses, un amatā iecelšanas vietu vai atgriešanās vietu, no otras puses, nosaka lielā loka attālums starp diviem punktiem atbilstoši to ģeogrāfiskajam platumam un garumam, balstoties uz WGS 84 koordinātu sistēmu (1984. gada Pasaules ģeodēziskā sistēma).
   3.   Šajā lēmumā:

               a)

               par amatā iecelšanas vietu uzskata vietu, kurā NVE pildīja sava darba devēja noteiktos pienākumus tieši pirms norīkošanas;

               b)

               norīkojuma vieta ir Brisele;

               c)

               par atgriešanās vietu uzskata vietu, kur pēc norīkojuma beigām NVE veiks savu pamatdarbību.

         Amatā iecelšanas vietu nosaka 4. panta 1. punktā minētajā vēstuļu apmaiņā. Atgriešanās vietu nosaka darba devēja deklarācijā.
   4.   Šajā pantā neņem vērā apstākļus, kas saistīti ar to darbu, ko NVE veic tās dalībvalsts labā, kas nav norīkojuma vietas dalībvalsts, vai SVO labā.
   19. pants
   Pabalsti
   1.   NVE ir tiesīgs saņemt dienas naudu visu norīkojuma laikposmu saskaņā ar tiem pašiem kritērijiem kā Civildienesta noteikumu VII pielikuma 4. pantā minētais ekspatriācijas pabalsts ierēdņiem. Ja minētie kritēriji tiek izpildīti, dienas nauda ir EUR 128,67. Pretējā gadījumā tā ir EUR 32,18.
   2.   NVE ir tiesības visu norīkojuma laikposmu saņemt papildu ikmēneša pabalstu, kā norādīts šajā tabulā:

               Ģeogrāfiskais attālums starp amatā iecelšanas vietu un norīkojuma vietu
               (km)

               Summa EUR

               0–150

               0,00

               > 150

               82,70

               > 300

               147,03

               > 500

               238,95

               > 800

               385,98

               > 1 300

               606,55

               > 2 000

               726,04

         3.   Šā panta 1. un 2. punktā minētie pabalsti ir paredzēti arī, lai segtu izmaksas saistībā ar NVE pārcelšanos un jebkādiem ikgadējiem ceļa izdevumiem, kas rodas norīkojuma laikā. Tos izmaksā komandējuma, ikgadējā atvaļinājuma, grūtniecības un dzemdību atvaļinājuma, paternitātes vai adopcijas atvaļinājuma, īpašā atvaļinājuma un PĢS piešķirto brīvdienu laikā, neskarot 14., 15. un 16. pantu. Ja ir dota atļauja strādāt nepilnu darba slodzi, NVE ir tiesīgs saņemt proporcionāli samazinātus pabalstus.
   4.   NVE, uzsākot darbu norīkojumā, saņem avansu, proti, 75 dienu dienas naudas summu, vienlaicīgi zaudējot tiesības attiecīgajā laikposmā saņemt turpmākus tādus pabalstus. Ja norīkojums PĢS beidzas pirms tā laikposma beigām, kas ņemts vērā, lai aprēķinātu avansa summu, NVE pienākums ir atdot attiecīgā laikposma atlikušajai daļai atbilstīgu summu.
   5.   Laikā, kad notiek 4. panta 1. punktā paredzētā vēstuļu apmaiņa, darba devējs informē PĢS par jebkādiem maksājumiem, kuri ir līdzīgi šā panta 1. un 2. punktā minētajiem maksājumiem un kurus saņem NVE. Minēto maksājumu summu atvelk no attiecīgiem PĢS veiktiem maksājumiem NVE.
   6.   Atalgojuma un pabalstu atjauninājumu, ko pieņem, piemērojot Civildienesta noteikumu 65. pantu un XI pielikumu, automātiski attiecina uz ikmēneša pabalstiem un dienas naudām nākamajā mēnesī pēc to pieņemšanas bez atpakaļejoša spēka. Pēc pielāgošanas jaunās summas tiks publicētas Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā.
   20. pants
   Ceļa izdevumi
   1.   NVE ir tiesības saņemt vienotas likmes atlīdzinājumu par ceļa izdevumiem norīkojuma laikposma sākumā.
   2.   Vienotās likmes atlīdzinājuma pamatā ir piemaksa par ģeogrāfiskā attāluma kilometru starp amatā iecelšanas vietu un norīkojuma vietu. Piemaksu par attālumu nosaka saskaņā ar Civildienesta noteikumu VII pielikuma 7. pantu.
   3.   NVE ir tiesības saņemt ceļa izdevumu atlīdzinājumu par došanos uz atgriešanās vietu pēc norīkojuma laikposma beigām. Tāda atlīdzība nevar pārsniegt summu, uz ko NVE varētu pretendēt, ja NVE atgrieztos uz amatā iecelšanas vietu.
   4.   NVE ģimenes locekļu ceļa izdevumi netiek atmaksāti.
   21. pants
   Komandējumi un komandējumu izdevumi
   1.   Ekspertu var nosūtīt komandējumā saskaņā ar 7. panta 2. un 3. punktu.
   2.   Komandējuma izdevumus atlīdzina saskaņā ar PĢS spēkā esošajiem noteikumiem.
   22. pants
   Mācības
   Eksperts ir tiesīgs apmeklēt PĢS rīkotus mācību kursus, ja tas ir PĢS interesēs. Pieņemot lēmumu par kursu apmeklēšanu, ņem vērā pamatotas eksperta intereses, īpaši ievērojot viņa profesionālo karjeru pēc norīkojuma beigām.
   23. pants
   Administratīvie noteikumi
   1.   Norīkojuma pirmajā dienā eksperts ierodas attiecīgajā Administrācijas ģenerāldirektorāta nodaļā, lai pabeigtu nepieciešamās administratīvās formalitātes. Eksperts sāk pildīt savus pienākumus mēneša pirmajā vai sešpadsmitajā dienā.
   2.   Maksājumus attiecīgais PĢS dienests veic euro bankas kontā, kas atvērts banku iestādē Savienībā.
   IV NODAĻA

      EKSPERTI NEAPMAKSĀTĀ ĪSTERMIŅA NORĪKOJUMĀ

   24. pants
   Eksperti neapmaksātā īstermiņa norīkojumā
   1.   Ļoti īpaši specializētu ekspertu var nosūtīt neapmaksātā īstermiņa norīkojumā uz PĢS, lai veiktu konkrētus uzdevumus laikā, kas nepārsniedz sešus mēnešus un ko var pagarināt saskaņā ar 25. panta 1. punkta noteikumiem.
   Neskarot citādu vienošanos starp PĢS un administrāciju, kas ekspertu nosūta neapmaksātā īstermiņa norīkojumā, tāds norīkojums PĢS neliek veikt nekādus pabalstu maksājumus vai nerada izdevumus, izņemot attiecīgā gadījumā izdevumus, kas noteikti 29. pantā.
   2.   Ņemot vērā 25. līdz 29. pantu, 1. līdz 17., 21. līdz 23. un 30. līdz 32. pantā minētos noteikumus piemēro arī ekspertiem neapmaksātā īstermiņa norīkojumā.
   3.   Neskarot 8. pantu, neapmaksātā īstermiņa norīkojumā nosūtīta eksperta uzvedībā vienmēr ņem vērā to, ka neapmaksātā īstermiņa norīkojumā nosūtīts eksperts ir norīkots darbam PĢS, un tādēļ tā vienmēr atbilst viņa amatam PĢS.
   25. pants
   Neapmaksāta īstermiņa norīkojuma atjauninājums un pagarinājums
   1.   Šā lēmuma 24. panta 1. punktā noteikto laikposmu var pagarināt vienu reizi uz laiku, kas nepārsniedz sešus mēnešus. Tomēr izņēmuma gadījumos PĢS var nolemt piešķirt pagarinājumu uz vairāk nekā sešiem mēnešiem.
   2.   Neapmaksātā īstermiņa norīkojumā nosūtītu ekspertu var uz PĢS norīkot atkal saskaņā ar šajā lēmumā paredzētajiem noteikumiem, ja starp iepriekšējā norīkojuma laikposma beigām un nākamo norīkojumu ir pagājis vismaz viens gads.
   3.   Izņēmuma gadījumos šā panta 2. punktā minētais viena gada laikposms var tikt saīsināts.
   26. pants
   Pienākumu apraksts
   1.   Vēstuļu apmaiņā, kas paredzēta 4. panta 1. punktā, norāda personu, kas ir atbildīga ģenerāldirektorātā vai direktorātā, struktūrvienībā vai citā nodaļā, uz kuru neapmaksātā īstermiņa norīkojumā nosūta ekspertu, kā arī sniedz tā veicamo pienākumu sīku aprakstu.
   2.   Attiecībā uz konkrēti veicamajiem uzdevumiem neapmaksātā īstermiņa norīkojumā nosūtīts eksperts saņem norādījumus no 1. punktā minētās atbildīgās personas.
   27. pants
   Apdrošināšana
   Neskarot 29. pantu un neatkarīgi no 11. panta 2. un 3. punkta PĢS apdrošina neapmaksātā īstermiņa norīkojumā nosūtītu ekspertu pret nelaimes gadījuma riskiem, ja pret tādu pašu risku neapmaksātā īstermiņa norīkojumā nosūtītu ekspertu neapdrošina viņa darba devējs.
   28. pants
   Darba apstākļi
   1.   Neatkarīgi no 12. panta 2. punkta otrā teikuma neapmaksātā īstermiņa norīkojumā nosūtīts eksperts norīkojuma laikposmā strādā tikai pilnu slodzi.
   2.   Neapmaksātā īstermiņa norīkojumā nosūtītiem ekspertiem nepiemēro šā lēmuma 12. panta 4. punktu.
   3.   Neapmaksātā īstermiņa norīkojumā nosūtītiem ekspertiem nepiemēro šā lēmuma 14. panta 3. un 5. punktu. Tomēr, balstoties uz neapmaksātā īstermiņa norīkojumā nosūtīta eksperta pamatotu pieteikumu, viņam var piešķirt īpašo atvaļinājumu ar tās nodaļas ģenerāldirektora lēmumu, uz kuru eksperts ir nosūtīts neapmaksātā īstermiņa norīkojumā. Šāds atvaļinājums nevar būt ilgāks par trim dienām visā norīkojuma laikā. Nodaļas ģenerāldirektors vispirms apspriežas ar Administrācijas ģenerāldirektoru.
   29. pants
   Komandējumi
   1.   Ja neapmaksātā īstermiņa norīkojumā nosūtīts eksperts piedalās komandējumos uz vietām, kas nav norīkojuma vieta, neapmaksātā īstermiņa norīkojumā nosūtīts eksperts saņem atlīdzinājumu atbilstoši spēkā esošiem noteikumiem par ierēdņu komandējumu izdevumu atlīdzināšanu, izņemot gadījumus, ja starp PĢS un darba devēju ir panākta vienošanās par citu kārtību.
   2.   Ja saistībā ar komandējumu PĢS piešķir ierēdņiem īpašu augsta riska apdrošināšanu, to piešķir arī neapmaksātā īstermiņa norīkojumā nosūtītam ekspertam, kas piedalās tajā pašā komandējumā.
   3.   Neapmaksātā īstermiņa norīkojumā nosūtītam ekspertam, kas piedalās komandējumā ārpus ES teritorijas, piemēro drošības pasākumus, kas ir spēkā PĢS saistībā ar tādiem komandējumiem.
   V NODAĻA

      SŪDZĪBAS

   30. pants
   Sūdzības
   Neskarot iespējas pēc stāšanās amatā ierosināt lietu tiesā, saskaņā ar LESD 263. pantā izklāstītajiem nosacījumiem un laika ierobežojumiem jebkurš eksperts var tai Administrācijas ģenerāldirektorāta nodaļai, kas atbilstoši Civildienesta noteikumiem ir atbildīga par sūdzībām un prasībām, iesniegt sūdzību par saskaņā ar šo lēmumu pieņemtu Padomes ģenerālsekretāra aktu, kas nelabvēlīgi ietekmē ekspertu, izņemot aktus, kas tieši izriet no darba devēja pieņemtiem lēmumiem.
   Sūdzība jāiesniedz divu mēnešu laikā. Laikposms sākas dienā, kad attiecīgā persona ir informēta par lēmumu, bet nekādā gadījumā ne vēlāk kā dienā, kad attiecīgā persona saņēmusi šādu paziņojumu. Administrācijas ģenerāldirektors par argumentētu lēmumu attiecīgajai personai ziņo četru mēnešu laikā pēc sūdzības iesniegšanas dienas. Ja minētā termiņa beigās eksperts nav saņēmis atbildi uz sūdzību, tiek uzskatīts, ka sūdzība ir netieši noraidīta.
   VI NODAĻA

      NOBEIGUMA NOTEIKUMI

   31. pants
   Informācijas sniegšana
   Katru gadu visu dalībvalstu pastāvīgās pārstāvniecības tiek informētas par ekspertu skaitu PĢS. Šī informācija ietver arī:

               a)

               SVO norīkoto ekspertu valstspiederības, kā izklāstīts 2. panta 4. punkta otrajā daļā;

               b)

               jebkādus izņēmumus atlases procedūrā saskaņā ar 3. panta 4. punktu;

               c)

               visu ekspertu iecelšanu amatā;

               d)

               jebkuru ekspertu norīkojumu pārtraukšanu un priekšlaicīgu izbeigšanu, kā izklāstīts 9. un 10. pantā;

               e)

               NVE pabalstu ikgadējo atjauninājumu saskaņā ar 19. pantu.

         32. pants
   Pilnvaru deleģēšana
   Visas saskaņā ar šo lēmumu PĢS piešķirtās pilnvaras īsteno Padomes ģenerālsekretārs. Padomes ģenerālsekretārs ir pilnvarots visas minētās pilnvaras vai daļu no tām deleģēt PĢS administrācijas ģenerāldirektoram.
   33. pants
   Atcelšana
   Lēmumu 2007/829/EK atceļ. Tomēr tā 2. panta 1. punktu un 15. līdz 19. pantu turpina piemērot visiem norīkojumiem, kas norisinās šā lēmuma pieņemšanas brīdī, neskarot 34. pantu.
   34. pants
   Stāšanās spēkā un piemērošana
   Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

   To piemēro no nākamā mēneša pirmās dienas pēc tā stāšanās spēkā katram jaunam norīkojumam vai atjaunotam vai pagarinātam norīkojumam.

      Luksemburgā, 2015. gada 23. jūnijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         E. RINKĒVIČS

      (1)  Padomes Lēmums 2007/829/EK (2007. gada 5. decembris) par noteikumiem, kas jāpiemēro attiecībā uz valstu ekspertiem un militāro personālu, kuri norīkoti uz Padomes Ģenerālsekretariātu, un ar ko groza Lēmumu 2003/479/EK (OV L 327, 13.12.2007., 10. lpp.).

      (2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1023/2013 (2013. gada 22. oktobris), ar ko groza Eiropas Savienības Civildienesta noteikumus un Eiropas Savienības Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību (OV L 287, 29.10.2013., 15. lpp.).

      (3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 987/2009 (2009. gada 16. septembris), ar ko nosaka īstenošanas kārtību Regulai (EK) Nr. 883/2004 par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu (OV L 284, 30.10.2009., 1. lpp.).


title: Padomes Lēmums (1999. gada 20. maijs) par Šengenas acquis definīciju, lai atbilstīgi Eiropas Kopienas dibināšanas līguma un Līguma par Eiropas Savienību attiecīgajiem noteikumiem noteiktu tiesisko bāzi visām normām un lēmumiem, kas veido Šengenas acquis

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31999D0435

Oficiālais Vēstnesis L 176 , 10/07/1999 Lpp. 0001 - 0016

		Padomes Lēmums(1999. gada 20. maijs)par Šengenas acquis definīciju, lai atbilstīgi Eiropas Kopienas dibināšanas līguma un Līguma par Eiropas Savienību attiecīgajiem noteikumiem noteiktu tiesisko bāzi visām normām un lēmumiem, kas veido Šengenas acquis(1999/435/EK)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,saskaņā ar 2. panta 1. punkta otrās daļas pirmo teikumu Protokolā, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam un ar ko Šengenas acquis integrē Eiropas Savienības sistēmā (turpmāk — "Šengenas Protokols"),(1) tā kā jādefinē Šengenas acquis, lai Padome saskaņā ar attiecīgajiem līgumu noteikumiem varētu noteikt visu Šengenas acquis noteikumu juridisko pamatu;(2) tā kā juridiskais pamats ir jānosaka tikai tiem saistošajiem noteikumiem vai lēmumiem, kas veido Šengenas acquis, kurš joprojām ir spēkā;(3) tā kā tādēļ Padomei jāparedz, kuriem noteikumiem vai lēmumiem, kas veido Šengenas acquis, juridiskais pamats saskaņā ar attiecīgajiem līgumu noteikumiem nav jānosaka;(4) tā kā secinājumu par to, ka saskaņā ar attiecīgajiem līgumu noteikumiem Padomei juridiskais pamats nav jānosaka vai to nav lietderīgi noteikt atsevišķiem Šengenas acquis noteikumiem, var pamatot ar šādiem faktiem:a) noteikumam nav saistoša juridiska spēka, un Padome var pieņemt pielīdzināmu noteikumu, pamatojoties tikai uz tiesību aktu, kura juridiskais pamats nav kādā no līgumiem;b) aizritējušā laika un/vai notikumu attīstības dēļ noteikums vairs nav vajadzīgs;c) noteikums attiecas uz institucionāliem noteikumiem, kurus uzskata par aizstātiem ar Eiropas Savienības procedūrām;d) uz noteikuma priekšmetu attiecas Eiropas Kopienā vai Savienībā spēkā esošie tiesību akti vai visās dalībvalstīs pieņemtie tiesību akti, un tas ir aizstāts ar šiem aktiem;e) noteikums vairs nav vajadzīgs tā nolīguma dēļ, kas jānoslēdz ar Islandes Republiku un Norvēģijas Karalisti saskaņā ar Šengenas Protokola 6. pantu;f) noteikums attiecas uz jomu, kas nav saistīta ne ar Kopienas darbību, ne Eiropas Savienības mērķiem, un tādējādi tas attiecas uz vienu no tām jomām, kurās dalībvalstis ir saglabājušas rīcības brīvību. Tādējādi tiek ietverti noteikumi, kas var būt nozīmīgi tikai, lai aprēķinātu attiecīgo dalībvalstu vai dalībvalstu savstarpējos finanšu prasījumus;(5) pat tad, ja, pamatojoties uz kādu no šiem faktiem, Padomei nav jānosaka vai nav lietderīgi noteikt atsevišķu Šengenas acquis noteikumu juridisko pamatu, nav pamatojuma tos uzskatīt par nevajadzīgiem vai atsaukt to juridisko spēku. Tas neietekmē to joprojām spēkā esošo aktu juridisko spēku, kas tika pieņemti, pamatojoties uz šādiem noteikumiem;(6) Dānijas tiesības un pienākumus nosaka 3. pants Protokolā, ar ko Šengenas acquis integrē Eiropas Savienības sistēmā, un 1. līdz 5. pants Protokolā par Dānijas nostāju,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pants1. Saskaņā ar pielikumu Protokolam, ar ko Šengenas acquis integrē Eiropas Savienības sistēmā, Šengenas acquis ietver visus šā lēmuma A pielikumā uzskaitītos aktus.2. Šengenas acquis, kā minēts 1. punktā, publicē Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī, izņemot tos noteikumus, kas minēti 2. pantā, un tos noteikumus, ko šā lēmuma pieņemšanas laikā Šengenas Izpildu komiteja klasificē kā konfidenciālus.3. Padome patur arī tiesības publicēt citas Šengenas acquis daļas Oficiālajā Vēstnesī vēlāk, jo īpaši tos noteikumus, kuru publicēšana ir vajadzīga vispārējo interešu labad vai kurus Padome uzskata par svarīgiem Šengenas acquis interpretēšanai.2. pantsSaskaņā ar Šengenas Protokola 2. panta 1. punkta otrās daļas otro teikumu Padomei atbilstoši attiecīgajiem līgumu noteikumiem juridiskais pamats nav jānosaka šādiem noteikumiem un lēmumiem, kas ir Šengenas acquis sastāvdaļa:a) šā lēmuma B pielikuma 1. daļā uzskaitītajiem noteikumiem 1990. gadā 19. jūnija Konvencijā, ar ko īsteno Šengenas Līgumu (1985. gada 14. jūnijs) starp Beniluksa Ekonomikas savienības valstu valdībām, Vācijas Federatīvās Republikas valdību un Francijas Republikas valdību par pakāpenisku kontroles atcelšanu pie kopīgām robežām, un tās saistītajam Nobeiguma aktam un deklarācijām ("Šengenas Konvencija");b) šā lēmuma B pielikuma 2. daļā uzskaitītajiem noteikumiem pievienošanās nolīgumos un protokolos, kas ir pievienoti Šengenas Līgumam un Šengenas Konvencijai un kas ir noslēgti ar Itālijas Republiku (parakstīts 1990. gada 27. novembrī Parīzē), Spānijas Karalisti un Portugāles Republiku (parakstīts 1991. gada 25. jūnijā Bonnā), Grieķijas Republiku (parakstīts 1992. gada 6. novembrī Madridē), Austrijas Republiku (parakstīts 1995. gada 28. aprīlī Briselē), Dānijas Karalisti, Somijas Republiku un Zviedrijas Karalisti (parakstīts 1996. gada 19. decembrī Luksemburgā);c) šā lēmuma B pielikuma 3. daļā uzskaitītajiem lēmumiem un deklarācijām, ko pieņēmusi ar Šengenas Konvenciju izveidotā Izpildu komiteja;d) Centrālās grupas lēmumiem, ko grupai atļāvusi pieņemt Izpildu komiteja un kas ir uzskaitīti B pielikuma 3. daļā.3. pantsŠis lēmums stājas spēkā tūlīt.To publicē Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.Briselē, 1999. gada 20. maijāPadomes vārdā —priekšsēdētājaE. Bulmahn--------------------------------------------------A PIELIKUMS1. pantsŠENGENAS ACQUIS1. Šengenā 1985. gada 14. jūnijā parakstītais Līgums starp Beniluksa Ekonomikas savienības valstu valdībām, Vācijas Federatīvās Republikas valdību un Francijas Republikas valdību par pakāpenisku kontroles atcelšanu pie kopīgām robežām.2. Šengenā 1990. gada 19. jūnijā parakstītā Konvencija, ar ko īsteno Šengenas Līgumu (1985. gada 14. jūnijs) starp Beniluksa Ekonomikas savienības valstu valdībām, Vācijas Federatīvās Republikas valdību un Francijas Republikas valdību par pakāpenisku kontroles atcelšanu pie kopīgām robežām, kopā ar saistīto Nobeiguma aktu un kopīgajām deklarācijām.3. Pievienošanās protokoli un nolīgumi 1985. gada Līgumam un 1990. gada Īstenošanas konvencijai, kas noslēgti ar Itāliju (parakstīti 1990. gada 27. novembrī Parīzē), Spāniju un Portugāli (parakstīti 1991. gada 25. jūnijā Bonnā), Grieķiju (parakstīti 1992. gada 6. novembrī Madridē), Austriju (parakstīts 1995. gada 28. aprīlī Briselē) un Dāniju, Somiju un Zviedriju (parakstīti 1996. gada 19. decembrī Luksemburgā), kopā ar saistītajiem Nobeiguma aktiem un deklarācijām.4. Šengenas Izpildu komitejas lēmumi un deklarācijas.5. Centrālās grupas lēmumi, kurus grupai atļāvusi pieņemt Izpildu komiteja.LēmumiSCH/COM-ex (93) 3 14.12.1993. | Administratīvi un finanšu nolīgumi ĢENERĀLSEKRETARIĀTS |SCH/COM-ex (93) 9 14.12.1993. | Apstiprināt ministru un valsts sekretāru deklarācijas par narkotikām un psihotropām vielām NARKOTIKAS — TIESU IESTĀŽU SADARBĪBA |SCH/COM-ex (93) 10 14.12.1993. | Apstiprināt ministru un valsts sekretāru 1992. gada 19. jūnija un 1993. gada 30. jūnija deklarācijas par īstenošanas konvencijas stāšanos spēkā STĀŠANĀS SPĒKĀ |SCH/COM-ex (93) 11 14.12.1993. | Ministru un valsts sekretāru deklarāciju apstiprināšana STĀŠANĀS SPĒKĀ |SCH/COM-ex (93) 14 14.12.1993. | Tiesu iestāžu praktiskās sadarbības uzlabošana, lai apkarotu narkotiku tirdzniecību NARKOTIKAS — TIESU IESTĀŽU SADARBĪBA |SCH/COM-ex (93) 16 14.12.1993. | Finanšu regulas par Centrālās Šengenas informācijas sistēmas (C. SIS) ieviešanas un darbības izmaksām Šengenas informācijas sistēma (SIS) |SCH/COM-ex (93) 21 14.12.1993. | Vienotas vīzas pagarināšana VĪZAS |SCH/COM-ex (93) 22 Rev 14.12.1993. | Atsevišķu dokumentu konfidencialitāte IZPILDU KOMITEJA |SCH/COM-ex (93) 24 14.12.1993. | Kopīga procedūra attiecībā uz vienotās vīzas anulēšanu, derīguma termiņa pagarināšanu vai saīsināšanu VĪZAS |SCH/COM-ex (94) 1 Rev 2 26.4.1994. | Pielāgošanas pasākumi, kas vajadzīgi, lai novērstu satiksmes plūsmas traucējumus vai ierobežojumus sauszemes robežšķērsošanas punktos uz iekšējām robežām IEKŠĒJĀS ROBEŽAS |SCH/COM-ex (94) 2 26.4.1994. | Vienotu vīzu izsniegšana uz robežām VĪZAS |SCH/COM-ex (94) 15 Rev 21.11.1994. | Īstenošanas konvencijas 17. panta 2. punktā noteiktās datorizētās procedūras ieviešana, lai sazinātos ar centrālajām iestādēm |SCH/COM-ex (94) 16 Rev 21.11.1994. | Kopēju ieceļošanas un izceļošanas zīmogu iegāde ĀRĒJĀS ROBEŽAS |SCH/COM-ex (94) 17 Rev 4 22.12.1994. | Šengenas sistēmas ieviešana un piemērošana lidostās un lidlaukos LIDOSTAS |SCH/COM-ex (94) 25 22.12.1994. | Apmaiņa ar statistikas informāciju par vīzu izsniegšanu VĪZAS |SCH/COM-ex (94) 27 22.12.1994. | Ir apstiprināti Šengenas 1993. gada pārskati, un Beniluksa Ekonomikas savienības ģenerālsekretāram ir iesniegts apstiprinājums par budžeta izpildi BUDŽETS — ĢENERĀLSEKRETARIĀTS |SCH/COM-ex (94) 28 Rev 22.12.1994. | Lēmuma 75. pantā paredzētais sertifikāts narkotiku un/vai psihotropo vielu pārvadāšanai NARKOTIKAS |SCH/COM-ex (94) 29 Rev 2 22.12.1994. | Nodrošināt 1990. gada 19. jūnija Šengenas Līguma stāšanos spēkā STĀŠANĀS SPĒKĀ |SCH/COM-ex (95) PV 1 Rev (8. punkts) | Kopējā vīzu politika VĪZAS |SCH/COM-ex (95) 7 29.6.1995. | Izpildu komiteja apstiprina lēmumu izmantot Beniluksa ģenerālsekretariātu, lai piešķirtu SIRENE tīklaII fāzes līgumu SIS — SIRENE II |SCH/COM-ex (95) 20 Rev 2 20.12.1995. | Apstiprināt dokumentu SCH/I (95) 40 Rev 6 par īstenošanas konvencijas 2. panta 2. punkta piemērošanu IEKŠĒJĀS ROBEŽAS |SCH/COM-ex (95) 21 20.12.1995. | Ātra Šengenas valstu savstarpējā apmaiņa ar statistikas datiem un drošiem datiem par iespējamiem darbības traucējumiem uz ārējām robežām ĀRĒJĀS ROBEŽAS |SCH/COM-ex (96) 13 Rev 27.6.1996. | Principi attiecībā uz Šengenas vīzu izsniegšanu saskaņā ar Īstenošanas konvencijas 30. panta 1. punkta a) apakšpunktu VĪZAS |SCH/COM-ex (96) 15 Cor 2 27.6.1996. | Grozījums finanšu un administratīvajos nolīgumos ĢENERĀLSEKRETARIĀTS |SCH/COM-ex (96) 27 19.12.1996. | Vīzu izsniegšana uz robežām caurbraucējiem jūrniekiem VĪZAS |SCH/COM-ex (97) 2 Rev 2 25.4.1997. | Piešķirt tiesības piedalīties konkursā par SIS II fāzes priekšizpēti SIS |SCH/COM-ex (97) 6 Rev 2 24.6.1997. | Šengenas rokasgrāmata par policijas sadarbību sabiedriskās kārtības un drošības jomā POLICIJAS SADARBĪBA |SCH/COM-ex (97) 14 7.10.1997. | 1995. gada vadības ziņojums par C. SIS ieviešanas un darbības budžeta izpildi BUDŽETS — SIS |SCH/COM-ex (97) 17 Rev 15.12.1997. | Sadales princips 1998./99. gadam SIS |SCH/COM-ex (97) 18 7.10.1997. | Norvēģijas un Islandes iemaksas C. SIS darbības izmaksu segšanai SIS |SCH/COM-ex (97) 19 7.10.1997. | C. SIS darbības budžets 1998. gadam BUDŽETS — SIS |SCH/COM-ex (97) 20 7.10.1997. | Vienotas vīzas ielīmes izmantošana Norvēģijā un Islandē SADARBĪBAS NOLĪGUMS |SCH/COM-ex (97) 22 Rev 15.12.1997. | Šengenas sekretariāta budžets 1998. gadam BUDŽETS — SEKRETARIĀTS |SCH/COM-ex (97) 24 7.10.1997. | SIS nākotne SIS |SCH/COM-ex (97) 27 Rev 4 7.10.1997. | Nodrošināt Īstenošanas konvencijas stāšanos spēkā Itālijā STĀŠANĀS SPĒKĀ |SCH/COM-ex (97) 28 Rev 4 7.10.1997. | Nodrošināt Īstenošanas konvencijas stāšanos spēkā Austrijā STĀŠANĀS SPĒKĀ |SCH/COM-ex (97) 29 Rev 2 7.10.1997. | Nodrošināt Īstenošanas konvencijas stāšanos spēkā Grieķijā STĀŠANĀS SPĒKĀ |SCH/COM-ex (97) 32 15.12.1997. | Vīzu politikas saskaņošana VĪZAS |SCH/COM-ex (97) 33 15.12.1997. | Grozījums finanšu regulu 18. pantā BUDŽETS |SCH/COM-ex (97) 34 Rev 15.12.1997. | Īstenot Vienoto rīcību par uzturēšanās atļauju vienotu formu VĪZAS |SCH/COM-ex (97) 35 15.12.1997. | Grozījums C. SIS finanšu regulās SIS |SCH/COM-ex (97) 38 Rev 15.12.1997. | Finanšu regulas par administratīvo vienību SIS |SCH/COM-ex (97) 39 Rev 15.12.1997. | Pamatprincipi attiecībā uz pierādījuma līdzekļiem un norādošu pierādījumu saistībā ar atpakaļuzņemšanas nolīgumiem starp Šengenas valstīm ATPAKAĻUZŅEMŠANA |SCH/COM-ex (98) 1 Rev 2 21.4.1998. | Ziņojums par darba grupas darbību |SCH/COM-ex (98) 2 21.4.1998. | "SIS 1+" projekts BUDŽETS — SIS |SCH/COM-ex (98) 3 21.4.1998. | Vadības ziņojums par C. SIS budžetu 1996. gadam BUDŽETS — SIS |SCH/COM-ex (98) 5 21.4.1998. | C. SIS ieviešanas izdevumu budžets 1998. gadam BUDŽETS — SIS |SCH/COM-ex (98) 6 21.4.1998. | SIRENE tīkla II fāzes budžeta tāme 1998. gadam BUDŽETS — SIS |SCH/COM-ex (98) 7 21.4.1998. | Administratīvās vienības izdevumu budžeta tāme 1998. gadam BUDŽETS — SIS |SCH/COM-ex (98) 8 21.4.1998. | Palīdzības dienesta budžeta tāme 1998. gadam BUDŽETS — SIS |SCH/COM-ex (98) 9 21.4.1998. | Kopīgās uzraudzības iestādes(JSA) budžets BUDŽETS — SEKRETARIĀTS |SCH/COM-ex (98) 10 21.4.1998. | Līgumslēdzēju pušu savstarpējā sadarbība, ar lidmašīnu nogādājot atpakaļ ārvalstniekus ATPAKAĻUZŅEMŠANA |SCH/COM-ex (98) 11 21.4.1998. | C. SIS ar 15/18 pieslēgumiem SIS |SCH/COM-ex (98) 12 21.4.1998. | Apmaiņa ar statistikas datiem par vīzām vietējā līmenī VĪZAS |SCH/COM-ex (98) 15 23.6.1998. | Izveidošanas budžets 1998. gadam SIS BUDŽETS — SIS |SCH/COM-ex (98) 17 23.6.1998. | Atsevišķu dokumentu konfidencialitāte |SCH/COM-ex (98) 18 Rev 23.6.1998. | Pasākumi, kas jāveic attiecībā uz valstīm, kuras izvirza problēmas saistībā ar to dokumentu izdošanu, kas vajadzīgi, lai šo valstu piederīgos izvestu no Šengenas teritorijas ATPAKAĻUZŅEMŠANA — VĪZAS |SCH/COM-ex (98) 19 23.6.1998. | Monako VĪZAS — ĀRĒJĀS ROBEŽAS — SIS |SCH/COM-ex (98) 21 23.6.1998. | Spiedoga iespiešana vīzas pieprasītāju pasēs VĪZAS |SCH/COM-ex (98) 24 23.6.1998. | Nolīgums par vīzu režīma atcelšanu (Īstenošanas konvencijas 20. pants) VĪZAS |SCH/COM-ex (98) 26 def. 16.9.1998. | Īstenošanas konvencijā noteiktās pastāvīgās komitejas izveide |SCH/COM-ex (98) 27 23.6.1998. | 1997. gada ziņojums |SCH/COM-ex (98) 29 Rev 23.6.1998. | Visaptveroša klauzula, kas vajadzīga, lai ietvertu visu tehnisko Šengenas acquis |SCH/COM-ex (98) 30 16.9.1998. | SIRENE tīkla II fāzes budžeta tāme 1999. gadam |SCH/COM-ex (98) 31 16.9.1998. | Administratīvās vienības budžeta tāme 1999. gadam |SCH/COM-ex (98) 32 16.9.1998. | Apstiprināt ziņojumu par SIRENE tīkla II fāzes izdevumiem 1997. gadam |SCH/COM-ex (98) 33 16.9.1998. | Apstiprināt ziņojumu par administratīvās vienības izdevumiem 1997. gadam |SCH/COM-ex (98) 34 16.9.1998. | Apstiprināt ziņojumu par palīdzības dienesta izdevumiem 1997. gadam |SCH/COM-ex (98) 35 Rev 2 16.9.1998. | Kopīgās rokasgrāmatas nosūtīšana ES kandidātvalstīm |SCH/COM-ex (98) 37 def. 2 | Rīcības plāns nelikumīgas ieceļošanas apkarošanai |SCH/COM-ex (98) 43 Rev 16.9.1998. | Ad hoc komiteja "Grieķija" |SCH/COM-ex (98) 44 16.12.1998. | C. SIS izveidošanas budžeta tāme 1999. gadam |SCH/COM-ex (98) 45 16.12.1998. | C. SIS darbības budžeta tāme 1999. gadam |SCH/COM-ex (98) 46 Rev 2 16.12.1998. | Kopīgās uzraudzības iestādes budžets 1999. gadam |SCH/COM-ex (98) 47 Rev 16.12.1998. | Šengenas sekretariāta budžets 1999. gadam |SCH/COM-ex (98) 49 Rev 3 16.12.1998. | Nodrošināt Īstenošanas konvencijas stāšanos spēkā Grieķijā |SCH/COM-ex (98) 50 16.12.1998. | C. SIS budžets (ieviešana un darbība) 1997. gadam |SCH/COM-ex (98) 51 Rev 3 16.12.1998. | Policijas pārrobežu sadarbība noziedzīgu nodarījumu novēršanas un atklāšanas jomā, pēc pieprasījuma |SCH/COM-ex (98) 52 16.12.1998. | Rokasgrāmata par policijas pārrobežu sadarbību |SCH/COM-ex (98) 53 Rev 2 | Vīzu politikas saskaņošana — "pelēko sarakstu" atcelšana |SCH/COM-ex (98) 56 16.12.1998. | Rokasgrāmata par dokumentiem, kuros var tikt ielīmēta vīza |SCH/COM-ex (98) 57 16.12.1998. | Vienotas formas ieviešana uzaicinājumiem, apliecinājumam par apmešanās vietu un uzturēšanas atbalsta saistību pieņemšanai |SCH/COM-ex (98) 58 Rev 16.12.1998. | Pastāvīgās komitejas ziņojums par Īstenošanas konvencijas īstenošanu Vācijas Federatīvajā Republikā |SCH/COM-ex (98) 59 Rev 16.12.1998. | Dokumentu konsultantu koordinēta izvietošana |SCH/COM-ex (99) 1 Rev 2 28.4.1999. | Situācija narkotiku jomā |SCH/COM-ex (99) 3 28.4.1999. | Palīdzības dienesta budžets 1999. gadam |SCH/COM-ex (99) 4 28.4.1999. | C. SIS izveidošanas izmaksas |SCH/COM-ex (99) 5 28.4.1999. | SIRENE rokasgrāmata |SCH/COM-ex (99) 6 28.4.1999. | Situācija telekomunikāciju jomā |SCH/COM-ex (99) 7 Rev 2 28.4.1999. | Sadarbības koordinatori |SCH/COM-ex (99) 8 Rev 2 28.4.1999. | Maksājumi informatoriem |SCH/COM-ex (99) 9 Rev 28.4.1999. | Šengenas acquis precizēta redakcija |SCH/COM-ex (99) 10 28.4.1999. | Nelegāla tirdzniecība ar ieročiem |SCH/COM-ex (99) 11 Rev 2 28.4.1999. | Lēmums attiecībā uz Nolīgumu par sadarbību tiesvedībā attiecībā uz ceļu satiksmes noteikumu pārkāpumiem |SCH/COM-ex (99) 13 28.4.1999. | Kopīgās rokasgrāmatas un Kopīgās konsulārās instrukcijas veco versiju izņemšana no apgrozības un jaunu versiju pieņemšana |SCH/COM-ex (99) 14 28.4.1999. | Rokasgrāmata par dokumentiem, kuros var tikt ielīmēta vīza |SCH/COM-ex (99) 16 Rev 2 28.4.1999. | Šengenas un Beniluksa attiecības |SCH/COM-ex (99) 17 Rev 28.4.1999. | Likvidācija pēc 1999. gada 1. maija |SCH/COM-ex (99) 18 28.4.1999. | Policijas sadarbības uzlabošana noziedzīgu nodarījumu novēršanā un atklāšanā |DeklarācijasSCH/COM-ex (93) Decl 5 14.12.1993. | SIRENE rokasgrāmata |SCH/COM-ex (93) Decl 6 14.12.1993. | To iestāžu savstarpējās sadarbības pasākumi, kas atbildīgas par robežkontroli |SCH/COM-ex (93) Decl 13 14.12.1993. | Pamatnostādnes, ko pieņem, lai veicinātu starptautisko tiesu iestāžu palīdzību narkotiku tirdzniecības apkarošanā |SCH/COM-ex (94) Decl 8 27.6.1994. | Ārējās robežas |SCH/COM-ex (94) Decl 13 Rev 2 22.12.1994. | Juridiskie dokumenti, kurus var tieši nosūtīt pa pastu |SCH/COM-ex (94) Decl 14 Rev 22.12.1994. | SIS |SCH/COM-ex (95) Decl 2 29.6.1995. | Policijas sadarbība |SCH/COM-ex (95) Decl 3 29.6.1995. | Policijas pārrobežu sadarbība |SCH/COM-ex (95) Decl 4 20.12.1995. | Apmainīšanās ar informāciju par izsniegtajām vīzām |SCH/COM-ex (95) Decl 5 20.12.1995. | Konsulāro nodevu saskaņošana |SCH/COM-ex (96) Decl 1 21.2.1996. | Terorisms |SCH/COM-ex (96) Decl 2 Rev 18.4.1996. | Narkotūrisma un narkotiku nelegālu plūsmu problēmas risināšana |SCH/COM-ex (96) Decl 4 Rev 18.4.1996. | Vienotas maksas ieviešana attiecībā uz vīzu izsniegšanu |SCH/COM-ex (96) Decl 5 18.4.1996. | Ārvalstnieka jēdziena definīcija |SCH/COM-ex (96) Decl 6 Rev 2 26.6.1996. | Deklarācija par izdošanu |SCH/COM-ex (96) Decl 7 Rev 27.6.1996. | Pārsūtīšanas un atpakaļuzņemšanas politika Šengenas valstīs |SCH/COM-ex (97) Decl 1 Rev 3 25.4.1997. | Nodrošināt Īstenošanas konvencijas stāšanos spēkā Itālijā, Grieķijā un Austrijā |SCH/COM-ex (97) Decl 4 24.6.1997. | Gada ziņojums par situāciju uz to valstu robežām, kas no 1996. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim jau īsteno Īstenošanas konvenciju |SCH/COM-ex (97) Decl 5 Rev 24.6.1997. | Secinājumi, kas iegūti seminārā par atsevišķu Šengenas valstu kopīgiem alternatīviem pasākumiem, kurš notika Lisabonā 1997. gada 14. un 15. oktobrī |SCH/COM-ex (97) Decl 6 25.4.1997. | Problēmas, kas radušās, nosakot identitāti un iegūstot ceļošanas dokumentus, ar kuriem aizstāj pases |SCH/COM-ex (97) Decl 8 24.6.1997. | Izmēģinājuma projekts "maršruti, ko izmanto zagtu transportlīdzekļu tirdzniecībai" |SCH/COM-ex (97) Decl 9 24.6.1997. | Izmēģinājuma projekti "narkotiku tirdzniecība" un "nelikumīga ieceļošana" |SCH/COM-ex (97) Decl 10 24.6.1997. | Nodrošināt Īstenošanas konvencijas stāšanos spēkā Itālijā, Grieķijā un Austrijā |SCH/COM-ex (97) Decl 11 7.10.1997. | To iestāžu saraksts, kas ir tiesīgas piekļūt SIS Itālijā, Austrijā un Grieķijā |SCH/COM-ex (97) Decl 12 7.10.1997. | To centrālo iestāžu saraksts, kas ir atbildīgas par attiecīgo SIS daļu konkrētajās valstīs |SCH/COM-ex (97) Decl 13 Rev 2 21.4.1998. | Nepilngadīgo nolaupīšana |SCH/COM-ex (97) Decl 14 Rev 15.12.1997. | Pasākumi, kas vērsti pret trešām valstīm, kuras rada atpakaļuzņemšanas problēmas |SCH/COM-ex (98) Decl 1 23.6.1998. | To valsts ekspertu tīkls, kas risina jautājumus, kuri saistīti ar nelikumīgu ieceļošanu |SCH/COM-ex (98) Decl 2 Rev 16.9.1998. | Sadarbības koordinatoru nosūtīšanas stratēģija |SCH/COM-ex (98) Decl 3 16.9.1998. | Dokumentu konsultantu izvietošana |SCH/COM-ex (98) Decl 7 16.12.1998. | Iestāžu saraksts atbilstīgi Īstenošanas konvencijas 101. pantam |SCH/COM-ex (98) Decl 8 16.12.1998. | Pasākumi, ko piemēro pret trešo valstu piederīgajiem, kuri neatbilst nosacījumiem par iebraukšanu vai uzturēšanos Šengenas valstu teritorijā |SCH/COM-ex (98) Decl 9 16.12.1998. | Rezultāti un secinājumi, kas gūti no vīzītēm uz izvēlētām pārstāvniecībām ārzemēs |SCH/COM-ex (98) Decl 10 16.12.1998. | Šengenas ārējo robežu drošība kā integrētu drošības filtru sistēma |SCH/COM-ex (98) Decl 11 Rev 16.12.1998. | 1997. gada ziņojums par situāciju uz Šengenas ārējām robežām |SCH/COM-ex (99) Decl 2 Rev 28.4.1999. | SIS struktūra |SCH/COM-ex (99) Decl 3 28.4.1999. | Ziņojums par Šengenas ārējo robežu kontroli narkotiku jomā |6. To tiesību aktu saraksts, kas ir pieņemti, lai Konvenciju īstenotu iestādes, kurām Izpildu komiteja ir piešķīrusi lēmumu pieņemšanas pilnvaras.Centrālās grupas lēmumiSCH/C (95) 122 Rev 4 31.10.1995. | Administratīvo un finanšu noteikumu pieņemšana attiecībā uz SIRENE tīkla II fāzi |SCH/C (95) 122 Rev 5 23.2.1998. | Grozījums finanšu noteikumos par SIRENE tīkla II fāzi |SCH/C (98) 117 27.10.1998. | Rīcības plāns nelikumīgas ieceļošanas apkarošanai |SCH/C (99) 25 22.3.1999. | Vispārējie principi attiecībā uz maksājumiem informatoriem un personām, kas ir iefiltrējušās |SCH/C (99) 47 Rev 26.4.1999. | 1998. gada budžeta izpildes apstiprinājums |--------------------------------------------------B PIELIKUMS2. PANTS1. DAĻAKonvencija, ko 1990. gada 19. jūnijā Šengenā parakstīja Beļģijas Karaliste, Vācijas Federatīvā Republika, Francijas Republika, Luksemburgas Lielhercogiste un Nīderlandes Karaliste un ar ko īsteno Šengenas Līgumu:2. panta 4. punkts,4. pants, ciktāl tas attiecas uz bagāžas kontroli [1],10. panta 2. punkts,19. panta 2. punkts,28. līdz 38. pants un saistītās definīcijas [2],60. pants,70. pants,74. pants,77. līdz 81. pants [3],83. līdz 90. pants [4],120. līdz 125. pants,131. līdz 135. pants,137. pants,139. līdz 142. pants,Nobeiguma akts: 2. deklarācija,Nobeiguma akts: 4., 5. un 6. deklarācija,Protokols,Kopīgā deklarācija,Ministru un valsts sekretāru deklarācija.2. DAĻA1. Protokols, kas parakstīts 1990. gada 27. novembrī Parīzē par Itālijas Republikas valdības pievienošanos 1985. gada 14. jūnijā Šengenā parakstītajam Beniluksa Ekonomikas savienības, Vācijas Federatīvās Republikas un Francijas Republikas valdību Līgumam par pakāpenisku kontroles atcelšanu pie šo valstu kopīgajām robežām.2. Šādi noteikumi 1990. gada 27. novembrī Parīzē parakstītajā Nolīgumā par Itālijas Republikas pievienošanos 1990. gada 19. jūnijā Šengenā parakstītajai Konvencijai, ar ko īsteno Beniluksa Ekonomikas savienības, Vācijas Federatīvās Republikas un Francijas Republikas valdību 1985. gada 14. jūnijā parakstīto Šengenas Līgumu, tā Nobeiguma akts un saistītās deklarācijas:1. pants5. un 6. pantsNobeiguma akts: I daļaII daļa, 2. un 3. deklarācijaMinistru un valsts sekretāru deklarācija3. Protokols, kas parakstīts 1991. gada 25. jūnijā Bonnā par Spānijas Karalistes valdības pievienošanos 1985. gada 14. jūnijā Šengenā parakstītajam Beniluksa Ekonomikas savienības, Vācijas Federatīvās Republikas un Francijas Republikas valdību Līgumam par pakāpenisku kontroles atcelšanu pie šo valstu kopīgajām robežām, kurš grozīts ar 1990. gada 27. novembrī parakstīto Protokolu par Itālijas Republikas valdības pievienošanos, un tam pievienotās deklarācijas.4. Šādi noteikumi 1991. gada 25. jūnijā Bonnā parakstītajā Nolīgumā par Spānijas Karalistes pievienošanos 1990. gada 19. jūnijā Šengenā parakstītajai Konvencijai, ar ko īsteno Beniluksa Ekonomikas savienības, Vācijas Federatīvās Republikas un Francijas Republikas valdību 1985. gada 14. jūnijā parakstīto Šengenas Līgumu, kuram Itālijas Republika ir pievienojusies saskaņā ar 1990. gada 27. novembrī Parīzē parakstīto nolīgumu, tā Nobeiguma akts un saistītās deklarācijas:1. pants,5. un 6. pants,Nobeiguma akts: I daļa,II daļa, 2. un 3. deklarācija,III daļa, 1., 3. un 4. deklarācija,Ministru un valsts sekretāru deklarācija.5. Protokols, kas parakstīts 1991. gada 25. jūnijā Bonnā par Portugāles Republikas valdības pievienošanos 1985. gada 14. jūnijā Šengenā parakstītajam Beniluksa Ekonomikas savienības, Vācijas Federatīvās Republikas un Francijas Republikas valdību Līgumam par pakāpenisku kontroles atcelšanu pie šo valstu kopīgajām robežām, kurš grozīts ar 1990. gada 27. novembrī parakstīto Protokolu par Itālijas Republikas valdības pievienošanos, un tam pievienotās deklarācijas.6. Šādi noteikumi 1991. gada 25. jūnijā Bonnā parakstītajā Nolīgumā par Portugāles Republikas pievienošanos 1990. gada 19. jūnijā Šengenā parakstītajai Konvencijai, ar ko īsteno Beniluksa Ekonomikas savienības, Vācijas Federatīvās Republikas un Francijas Republikas valdību 1985. gada 14. jūnijā parakstīto Šengenas Līgumu, kuram Itālijas Republika ir pievienojusies saskaņā ar 1990. gada 27. novembrī Parīzē parakstīto nolīgumu, tā Nobeiguma akts un saistītās deklarācijas:1. pants,7. un 8. pants,Nobeiguma akts: I daļa,II daļa, 2. un 3. deklarācija,III daļa, 2., 3., 4. un 5. deklarācija,Ministru un valsts sekretāru deklarācija.7. Protokols, kas parakstīts 1992. gada 6. novembrī Madridē par Grieķijas Republikas valdības pievienošanos 1985. gada 14. jūnijā Šengenā parakstītajam Beniluksa Ekonomikas savienības, Vācijas Federatīvās Republikas un Francijas Republikas valdību Līgumam par pakāpenisku kontroles atcelšanu pie šo valstu kopīgajām robežām, kurš grozīts ar 1990. gada 27. novembrī Parīzē parakstīto Protokolu par Itālijas Republikas valdības pievienošanos un 1991. gada 25. jūnijā Bonnā parakstītajiem protokoliem par Spānijas Karalistes un Portugāles Republikas valdību pievienošanos, un tam pievienotās deklarācijas.8. Šādi noteikumi 1992. gada 6. novembrī Madridē parakstītajā Nolīgumā par Grieķijas Republikas pievienošanos 1990. gada 19. jūnijā Šengenā parakstītajai Konvencijai, ar ko īsteno Beniluksa Ekonomikas savienības, Vācijas Federatīvās Republikas un Francijas Republikas valdību 1985. gada 14. jūnijā parakstīto Šengenas Līgumu, kuram Itālijas Republika ir pievienojusies saskaņā ar 1990. gada 27. novembrī Parīzē parakstīto nolīgumu un Spānijas Karaliste un Portugāles Republika ir pievienojušās ar 1991. gada 25. jūnijā Bonnā parakstītajiem nolīgumiem, tā Nobeiguma akts un saistītās deklarācijas:1. pants,6. un 7. pants,Nobeiguma akts: I daļa,II daļa, 2., 3., 4. un 5. deklarācija,III daļa, 1. un 3. deklarācija,Ministru un valsts sekretāru deklarācija.9. Protokols, kas parakstīts 1995. gada 28. aprīlī Briselē par Austrijas Republikas valdības pievienošanos 1985. gada 14. jūnijā Šengenā parakstītajam Beniluksa Ekonomikas savienības, Vācijas Federatīvās Republikas un Francijas Republikas valdību Līgumam par pakāpenisku kontroles atcelšanu pie šo valstu kopīgajām robežām, kurš grozīts ar protokoliem par Itālijas Republikas, Spānijas Karalistes un Portugāles Republikas, kā arī Grieķijas Republikas valdību pievienošanos, kas parakstīti attiecīgi 1990. gada 27. novembrī, 1991. gada 25. jūnijā un 1992. gada 6. novembrī.10. Šādi noteikumi 1995. gada 28. aprīlī Briselē parakstītajā Nolīgumā par Austrijas Republikas pievienošanos 1990. gada 19. jūnijā Šengenā parakstītajai Konvencijai, ar ko īsteno Beniluksa Ekonomikas savienības, Vācijas Federatīvās Republikas un Francijas Republikas valdību 1985. gada 14. jūnijā parakstīto Šengenas Līgumu, kuram Itālijas Republika, Spānijas Karaliste un Portugāles Republika, kā arī Grieķijas Republika ir pievienojušās saskaņā ar nolīgumiem, kas parakstīti attiecīgi 1990. gada 27. novembrī, 1991. gada 25. jūnijā un 1992. gada 6. novembrī, un tā Nobeiguma akts:1. pants,5. un 6. pants,Nobeiguma akts: I daļa,II daļa, 2. deklarācija,III daļa.11. Protokols, kas parakstīts 1996. gada 19. decembrī Luksemburgā par Dānijas Karalistes valdības pievienošanos 1985. gada 14. jūnijā Šengenā parakstītajam Līgumam par pakāpenisku kontroles atcelšanu pie kopīgajām robežām, un tā saistītā deklarācija.12. Šādi noteikumi 1996. gada 19. decembrī Luksemburgā parakstītajā Nolīgumā par Dānijas Karalistes pievienošanos 1990. gada 19. jūnijā Šengenā parakstītajai Konvencijai, ar ko īsteno 1985. gada 14. jūnijā parakstīto Šengenas Līgumu par pakāpenisku kontroles atcelšanu uz kopīgajām robežām, tā Nobeiguma akts un saistītās deklarācijas:1. pants,5. panta 1. punkts,7. un 8. pants,Nobeiguma akts: I daļa,II daļa, 2. deklarācija,III daļa,Ministru un valsts sekretāru deklarācija.13. Protokols, kas parakstīts 1996. gada 19. decembrī Luksemburgā par Somijas Republikas valdības pievienošanos 1985. gada 14. jūnijā Šengenā parakstītajam Līgumam par pakāpenisku kontroles atcelšanu pie kopīgajām robežām, un tā saistītā deklarācija.14. Šādi noteikumi 1996. gada 19. decembrī Luksemburgā parakstītajā Nolīgumā par Somijas Republikas pievienošanos 1990. gada 19. jūnijā Šengenā parakstītajai Konvencijai, ar ko īsteno 1985. gada 14. jūnijā parakstīto Šengenas Līgumu par pakāpenisku kontroles atcelšanu uz kopīgajām robežām, tā Nobeiguma akts un saistītās deklarācijas:1. pants,6. un 7. pants,Nobeiguma akts: I daļa,II daļa, 2. deklarācija,III daļa,Ministru un valsts sekretāru deklarācija.15. Protokols, kas parakstīts 1996. gada 19. decembrī Luksemburgā par Zviedrijas Karalistes valdības pievienošanos 1985. gada 14. jūnijā Šengenā parakstītajam Līgumam par pakāpenisku kontroles atcelšanu pie kopīgajām robežām, un tā saistītā deklarācija.16. Šādi noteikumi 1996. gada 19. decembrī Luksemburgā parakstītajā Nolīgumā par Zviedrijas Karalistes pievienošanos 1990. gada 19. jūnijā Šengenā parakstītajai Konvencijai, ar ko īsteno 1985. gada 14. jūnijā parakstīto Šengenas Līgumu, tā Nobeiguma akts un saistītās deklarācijas:1. pants,6. un 7. pants,Nobeiguma akts: I daļa,II daļa, 2. deklarācija,III daļa,Ministru un valsts sekretāru deklarācija.3. DAĻAIzpildu komitejas lēmumiNorāde | Priekšmets | Pamatojums |SCH/COM-ex (93) 3 14.12.1993. | Administratīvi un finanšu nolīgumi | f) |SCH/COM-ex (93) 9 14.12.1993. | Apstiprināt ministru un valsts sekretāru deklarācijas par narkotikām un psihotropām vielām | a) |SCH/COM-ex (93) 11 14.12.1993. | Ministru un valsts sekretāru deklarāciju apstiprināšana | a) |SCH/COM-ex (94) 27 22.12.1994. | Ir apstiprināti Šengenas 1993. gada pārskati, un Beniluksa Ekonomikas savienības ģenerālsekretāram ir sniegts apstiprinājums par budžeta izpildi | f) |SCH/COM-ex (95) 7 29.6.1995. | Izpildu komiteja apstiprina lēmumu izmantot Beniluksa ģenerālsekretariātu, lai piešķirtu SIRENE tīkla II fāzes līgumu | f) |SCH/COM-ex (96) 15 Cor 2 27.6.1996. | Grozījums finanšu un administratīvajos nolīgumos | f) |SCH/COM-ex (97) 14 7.10.1997. | Vadības 1995. gada ziņojums par C. SIS izveidošanas un darbības budžeta izpildi | b) |SCH/COM-ex (97) 17 Rev 15.12.1997. | Sadales princips 1998./99. gadam | f) |SCH/COM-ex (97) 19 7.10.1997. | C. SIS darbības budžets 1998. gadam | b) |SCH/COM-ex (97) 20 7.10.1997. | Vienotas vīzas ielīmes izmantošana Norvēģijā un Islandē | e) |SCH/COM-ex (97) 22 Rev 15.12.1997. | Šengenas sekretariāta budžets 1998. gadam | f) |SCH/COM-ex (97) 27 Rev 4 7.10.1997. | Nodrošināt īstenošanas konvencijas stāšanos spēkā Itālijā | b) |SCH/COM-ex (97) 28 Rev 4 7.10.1997. | Nodrošināt Īstenošanas konvencijas stāšanos spēkā Austrijā | b) |SCH/COM-ex (97) 33 15.12.1997. | Grozījums finanšu regulu 18. pantā | f) |SCH/COM-ex (97) 38 Rev 15.12.1997. | Finanšu regulas par administratīvo vienību | c) |SCH/COM-ex (98) 2 21.4.1998. | "SIS 1+" projekts | f) |SCH/COM-ex (98) 3 21.4.1998. | Vadības ziņojums par C. SIS budžetu 1996. gadam | f) |SCH/COM-ex (98) 5 21.4.1998. | C. SIS izveidošanas izdevumu budžets 1998. gadam | f) |SCH/COM-ex (98) 6 21.4.1998. | SIRENE tīkla II fāzes budžeta tāme 1998. gadam | f) |SCH/COM-ex (98) 7 21.4.1998. | Administratīvās vienības izdevumu budžeta tāme 1998. gadam | f) |SCH/COM-ex (98) 8 21.4.1998. | Palīdzības dienesta budžeta tāme 1998. gadam | f) |SCH/COM-ex (98) 9 21.4.1998. | JSA budžets | f) |SCH/COM-ex (98) 15 23.6.1998. | SIS izveidošanas budžets 1998. gadam BUDŽETS — SIS | f) |SCH/COM-ex (98) 24 23.6.1998. | Vienošanās par vīzu režīma atcelšanu (Īstenošanas konvencijas 20. pants) VĪZAS | f) |SCH/COM-ex (98) 27 23.6.1998. | 1997. gada ziņojums | f) |SCH/COM-ex (98) 30 16.9.1998. | SIRENE tīkla II fāzes budžeta projekts 1999. gadam | f) |SCH/COM-ex (98) 31 16.9.1998. | Administratīvās vienības budžeta projekts 1999. gadam | f) |SCH/COM-ex (98) 32 16.9.1998. | SIRENE tīkla II fāzes 1997. gada pārskatu apstiprināšana | f) |SCH/COM-ex (98) 33 16.9.1998. | Administratīvās vienības 1997. gada pārskatu apstiprināšana | f) |SCH/COM-ex (98) 34 16.9.1998. | Palīdzības dienesta 1996. un 1997. gada pārskatu apstiprināšana | f) |SCH/COM-ex (98) 44 16.12.1998. | C. SIS izveidošanas budžets 1999. gadam | f) |SCH/COM-ex (98) 45 16.12.1998. | C. SIS darbības budžets 1999. gadam | f) |SCH/COM-ex (98) 46 Rev 2 16.12.1998. | Kopīgās uzraudzības iestādes budžets 1999. gadam | f) |SCH/COM-ex (98) 47 Rev 16.12.1998. | Šengenas sekretariāta budžets 1999. gadam | f) |SCH/COM-ex (98) 50 16.12.1998. | C. SIS 1997. gada izveidošanas un darbības budžeta izpilde | f) |SCH/COM-ex (98) 58 Rev 16.12.1998. | Pastāvīgās komitejas ziņojums par Īstenošanas konvencijas īstenošanu Vācijas Federatīvajā Republikā | b) |SCH/COM-ex (99) 1 Rev 2 28.4.1999. | Acquis attiecībā uz narkotikām | a) |SCH/COM-ex (99) 9 Rev 28.4.1999. | Šengenas acquis precizēta redakcija | b) |SCH/COM-ex (99) 16 Rev 2 28.4.1999. | Šengenas un Beniluksa attiecības | f) |SCH/COM-ex (99) 17 Rev 28.4.1999. | Likvidācija pēc 1999. gada 1. maija | f) |Norāde | Priekšmets | Pamatojums |SCH/COM-ex (93) Decl 5 14.12.1993. | SIRENE rokasgrāmata | b) |SCH/COM-ex (93) Decl 6 14.12.1993. | To iestāžu savstarpējās sadarbības pasākumi, kas atbildīgas par robežkontroli | a) |SCH/COM-ex (93) Decl 13 14.12.1993. | Metodisks līdzeklis, kas paredzēts, lai veicinātu starptautisku savstarpējo palīdzību narkotiku tirdzniecības apkarošanā | a) |SCH/COM-ex (94) Decl 8 27.6.1994. | Ārējās robežas | a) |SCH/COM-ex (94) Decl 13 Rev 2 22.12.1994. | Juridiskie dokumenti, kurus var tieši nosūtīt pa pastu | a) |SCH/COM-ex (94) Decl 14 Rev 22.12.1994. | SIS | b) |SCH/COM-ex (95) Decl 2 29.6.1995. | Policijas sadarbība | a) |SCH/COM-ex (95) Decl 3 20.12.1995. | Policijas pārrobežu sadarbība | a) |SCH/COM-ex (95) Decl 4 20.12.1995. | Apmainīšanās ar informāciju par izsniegtajām vīzām | a) |SCH/COM-ex (95) Decl 5 20.12.1995. | Konsulāronodevusaskaņošana | a) |SCH/COM-ex (96) Decl 1 21.2.1996. | Terorisms | a) |SCH/COM-ex (96) Decl 2 Rev 18.4.1996. | Narkotūrisma un narkotiku nelegālu plūsmu problēmas risināšana | a) |SCH/COM-ex (96) Decl 4 Rev 18.4.1996. | Vienotas samaksas ieviešana attiecībā uz vīzu izsniegšanu | a) |SCH/COM-ex (96) Decl 7 Rev 27.6.1996. | Pārsūtīšanas un atpakaļuzņemšanas politika Šengenas valstīs | a) |SCH/COM-ex (97) Decl 1 Rev 3 25.4.1997. | 1996. gada ziņojums | b) |SCH/COM-ex (97) Decl 4 24.6.1997. | Gada ziņojums par situāciju uz to valstu robežām, kas no 1996. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim jau īsteno Šengenas Konvenciju | b) |SCH/COM-ex (97) Decl 5 Rev 24.6.1997. | Secinājumi, kas iegūti seminārā par kopīgiem alternatīviem pasākumiem, kurš notika Lisabonā 1997. gada 14. un 15. oktobrī | b) |SCH/COM-ex (97) Decl 6 25.4.1997. | Problēmas, kas radušās, nosakot identitāti un iegūstot ceļošanas dokumentus, ar kuriem aizstāj pases | a) |SCH/COM-ex (97) Decl 8 24.6.1997. | Izmēģinājuma projekts "maršruti, ko izmanto zagtu transportlīdzekļu tirdzniecībai" | a) |SCH/COM-ex (97) Decl 9 24.6.1997. | Izmēģinājuma projekti "narkotiku tirdzniecība" un "nelikumīga ieceļošana" | a) |SCH/COM-ex (97) Decl 10 24.6.1997. | Nodrošināt Konvencijas stāšanos spēkā Itālijā, Grieķijā un Austrijā | a) |SCH/COM-ex (97) Decl 11 7.10.1997. | To iestāžu saraksts, kuras ir tiesīgas piekļūt SIS Itālijā, Austrijā un Grieķijā | a) |SCH/COM-ex (97) Decl 12 7.10.1997. | To centrālo iestāžu saraksts, kas ir atbildīgas par attiecīgo SIS daļu konkrētajās valstīs | a) |SCH/COM-ex (97) Decl 14 Rev 15.12.1997. | Pasākumi, kas vērsti pret trešām valstīm, kuras rada atpakaļuzņemšanas problēmas | a) |SCH/COM-ex (98) Decl 1 23.6.1998. | To valsts ekspertu tīkls, kas risina jautājumus, kuri saistīti ar nelikumīgu ieceļošanu | a) |SCH/COM-ex (98) Decl 2 Rev 16.9.1998. | Sadarbības koordinatoru nosūtīšanas stratēģija | a) |SCH/COM-ex (98) Decl 3 16.9.1998. | Dokumentu konsultantu izvietošana | a) |SCH/COM-ex (98) Decl 7 16.12.1998. | Kompetento iestāžu saraksts atbilstīgi Īstenošanas konvencijas 101. pantam | a) |SCH/COM-ex (98) Decl 8 16.12.1998. | Pasākumi, ko piemēro pret trešo valstu personām, kuras neatbilst nosacījumiem par iebraukšanu vai uzturēšanos Šengenas valstu teritorijā | a) |SCH/COM-ex (98) Decl 9 16.12.1998. | Rezultāti un secinājumi, kas gūti no vīzītēm pie izvēlētām pārstāvniecībām ārzemēs | a) |SCH/COM-ex (98) Decl 10 16.12.1998. | Šengenas ārējo robežu drošība kā integrētu drošības filtru sistēma | a) |SCH/COM-ex (98) Decl 11 Rev 16.12.1998. | 1997. gada ziņojums par situāciju uz Šengenas ārējām robežām | a) |SCH/COM-ex (98) Decl 3 28.4.1999. | Ziņojums par Šengenas ārējo robežu kontroli narkotiku jomā | a) |Norāde | Priekšmets | Pamatojums |SCH/C (95) 122 Rev 4 31.10.1995. | Pieņemt Administratīvo regulu un Finanšu regulu par SIRENE tīkla II fāzi | f) |SCH/C (95) 122 Rev 5 23.2.1998. | Grozījums Finanšu regulā par SIRENE tīkla II fāzi | f) |SCH/C (99) 47 Rev 26.4.1999. | 1998. gada budžeta izpildes apstiprinājums | f) |[1] Attiecībā uz bagāžas kontroli 4. pants ir aizstāts ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 3925/91 (1991. gada 19. decembris) par kontroles un formalitāšu atcelšanu personu rokas bagāžai un reģistrētajai bagāžai Kopienas iekšējos lidojumos un personu bagāžai Kopienas iekšējos jūras braucienos (OV L 374, 31.12.1991., 4. lpp.).[2] Aizstātas ar 1990. gada 15. jūnijā Dublinā parakstīto Konvenciju, ar ko nosaka dalībvalsti, kura ir atbildīga par to patvēruma pieteikumu izskatīšanu, kas iesniegti kādā no Eiropas Kopienu dalībvalstīm (OV C 254, 19.8.1997., 1. lpp.).[3] Īstenošanas konvencijas 77. līdz 81. pants un 83. līdz 90. pants ir aizstāti ar Direktīvu 91/477/EEK par ieroču iegādes un nēsāšanas kontroli. Kara ieroči nonāk dalībvalstu kompetencē saskaņā ar EK Līguma 296. panta 1. punkta b) apakšpunktu.[4] Īstenošanas konvencijas 77. līdz 81. pants un 83. līdz 90. pants ir aizstāti ar Direktīvu 91/477/EEK par ieroču iegādes un nēsāšanas kontroli. Kara ieroči nonāk dalībvalstu kompetencē saskaņā ar EK Līguma 296. panta 1. punkta b) apakšpunktu.--------------------------------------------------


title: Szabolcs Fazakas iecelšana par Revīzijas palātas locekli Eiropas Parlamenta 2010. gada 25. marta lēmums par priekšlikumu iecelt Szabolcs Fazakas par Revīzijas palātas locekli (C7-0019/2010 – 2010/0807(NLE))

text:
               7.1.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               CE 4/68

         Ceturtdiena, 2010. gada 25. martsSzabolcs Fazakas iecelšana par Revīzijas palātas locekli
   P7_TA(2010)0078
   Eiropas Parlamenta 2010. gada 25. marta lēmums par priekšlikumu iecelt Szabolcs Fazakas par Revīzijas palātas locekli (C7-0019/2010 – 2010/0807(NLE))
   2011/C 4 E/17
   (Apspriešanās)

      Eiropas Parlaments,
   ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 286. panta 2. punktu, saskaņā ar kuru Padome ir apspriedusies ar Parlamentu (C7-0019/2010),
   ņemot vērā, ka Budžeta kontroles komiteja 2010. gada 15. marta sanāksmē uzklausīja Padomes izvirzīto Revīzijas palātas locekļa amata kandidātu,
   ņemot vērā Reglamenta 108. pantu,
   ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A7-0038/2010),

               A.

               tā kā Szabolcs Fazakas atbilst Līguma par Eiropas Savienības darbību 286. panta 1. punktā noteiktajām prasībām,

               1.

               apstiprina priekšlikumu iecelt Szabolcs Fazakas par Revīzijas palātas locekli;

               2.

               uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu Padomei un informēšanas nolūkā Revīzijas palātai, kā arī citām Eiropas Savienības iestādēm un dalībvalstu revīzijas iestādēm.


title: 2008/526/EK: Eiropas Parlamenta 2007. gada 24. aprīļa Lēmums par Eiropas Izglītības fonda kontu slēgšanu attiecībā uz 2005. finanšu gadu

text:
               15.7.2008

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 187/147

      EIROPAS PARLAMENTA

   2007. gada 24. aprīļa Lēmums
   par Eiropas Izglītības fonda kontu slēgšanu attiecībā uz 2005. finanšu gadu
   (2008/526/EK)
   EIROPAS PARLAMENTS,
   ņemot vērā Eiropas Izglītības fonda 2005. finanšu gada galīgos pārskatus (1),
   ņemot vērā Revīzijas palātas Ziņojumu par Eiropas Izglītības fonda 2005. finanšu gada pārskatiem, ar Fonda atbildēm (2),
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 27. februāra ieteikumu (5711/2007 – C6-0080/2007),
   ņemot vērā EK līgumu un it īpaši tā 276. pantu,
   ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (3), un it īpaši tās 185. pantu,
   ņemot vērā Padomes 1990. gada 7. maija Regulu (EEK) Nr. 1360/90, ar ko izveido Eiropas Izglītības fondu, (4) un it īpaši tās 11. pantu,
   ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), un it īpaši tās 94. pantu,
   ņemot vērā Reglamenta 71. pantu un V pielikumu,
   ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumu (A6-0113/2007),

               1.

               konstatē, ka Eiropas Izglītības fonda 2004. un 2005. gada galīgie pārskati ir šādi:
               Ieņēmumu un izdevumu pārskats par 2004. un 2005. finanšu gadu

                           (EUR 1000)

                           2005

                           2004

                              Ieņēmumi

                           Komisijas subsīdijas

                           18 500

                           17 600

                           Citi donori – Itālijas Ārlietu ministrija

                           479

                           800

                           Citi donori – Komisija – MEDA ETE konvencija

                           2 500

                           0

                           Citi donori – Komisija – TEMPUS TA 2004/05 konvencija

                           1 739

                           0

                           Dažādi ieņēmumi

                           34

                           80

                              Ieņēmumi kopā (a)

                              23 252

                              18 480

                              Izdevumi

                              Personāls – budžeta I sadaļa

                           Maksājumi

                           11 310

                           11 122

                           Pārnestās apropriācijas

                           478

                           123

                              Administrācija – budžeta II sadaļa

                           Maksājumi

                           1 232

                           1 213

                           Pārnestās apropriācijas

                           326

                           247

                              Pamatdarbības – budžeta III sadaļa

                           Maksājumi

                           2 818

                           3 449

                           Pārnestās apropriācijas

                           1 925

                           1 168

                              Piešķirtie ieņēmumi – budžeta IV sadaļa

                           Maksājumi

                           123

                           260

                           Saņemtās apropriācijas, kas nav izlietotas 2005. gadā

                           356

                           540

                              Komisija – MEDA ETE nolīgumi – budžeta V sadaļa

                           Maksājumi

                           135

                           0

                           Saņemtās apropriācijas, kas nav izlietotas 2005. gadā

                           2 365

                           0

                              Komisija – TEMPUS TA 2004/05 nolīgumi – budžeta VI sadaļa

                           Maksājumi

                           677

                           0

                           Saņemtās apropriācijas, kas nav izlietotas 2005. gadā

                           1 062

                           0

                              Izdevumi kopā (b)

                              22 808

                              18 122

                              Finanšu gada rezultāti (a – b)

                              444

                              358

                           Atlikums, kas pārnests no iepriekšējā finanšu gada

                           -759

                           -1 318

                           Pārnestās un anulētās apropriācijas

                           388

                           204

                           Atmaksājumi Komisijai

                           0

                           0

                           Valūtas maiņas kursa atšķirības

                           1

                           -4

                              Finanšu gada atlikums

                              74

                              -759

                              Avots: fonda dati. Tabulā ir apkopoti fonda gada pārskatos sniegtie dati.

               2.

               apstiprina Eiropas Izglītības fonda kontu slēgšanu attiecībā uz 2005. finanšu gadu;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu Eiropas Izglītības fonda direktoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Hans-Gert PÖTTERING

            Ģenerālsekretārs

         Harald RØMER

      (1)  OV C 266, 31.10.2006., 40. lpp.

      (2)  OV C 312, 19.12.2006., 73. lpp.

      (3)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1995/2006 (OV L 390, 30.12.2006., 1. lpp.).

      (4)  OV L 131, 23.5.1990., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1648/2003 (OV L 245, 29.9.2003., 22. lpp.).

      (5)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.