title: Padomes Lēmums (1992. gada 14. decembris) par Eiropas Ekonomikas kopienas un Makao Tirdzniecības un sadarbības nolīguma noslēgšanu

text:
Avis juridique important

|

31992D0605

Official Journal L 404 , 31/12/1992 P. 0026 - 0026 Finnish special edition: Chapter 11 Volume 20 P. 0128  Swedish special edition: Chapter 11 Volume 20 P. 0128

PADOMES LĒMUMS(1992. gada 14. decembris)par Eiropas Ekonomikas kopienas un Makao Tirdzniecības un sadarbības nolīguma noslēgšanu(92/605/EEK)EIROPAS KOPIENU PADOME,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 113. un 235. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[1],tā kā ir jāapstiprina Eiropas Ekonomikas kopienas un Makao Tirdzniecības un sadarbības nolīgums,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsAr šo Eiropas Ekonomikas kopienas un Makao Tirdzniecības un sadarbības nolīgums tiek apstiprināts Kopienas vārdā.Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.2. pantsPadomes priekšsēdētājs sniedz Nolīguma 19. pantā paredzēto paziņojumu[2].3. pantsKomisijai palīdz dalībvalstu pārstāvji, un tā pārstāv Kopienu Apvienotajā komitejā, kas izveidota saskaņā ar Nolīguma 16. pantu.4. pantsŠo lēmumu publicē Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.Luksemburgā, 1992. gada 14. decembrīPadomes vārdā priekšsēdētājsN. Lamont[1] OV C 337, 21.12.1992.[2] OV L 404, 31.12.1992., 32. lpp.


title: Kolēģijas Lēmums 2009–8, ar ko pieņem Eurojust piemērojamu finanšu regulu

text:
               20.11.2009

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 306/45

      KOLĒĢIJAS LĒMUMS 2009–8,
   ar ko pieņem Eurojust piemērojamu finanšu regulu

      EUROJUST KOLĒĢIJA,
   ņemot vērā Padomes 2002. gada 28. februāra Lēmumu par Eurojust izveidi nolūkā pastiprināt smagu noziegumu apkarošanu (2002/187/TI) (1), kurā grozījumi izdarīti ar Padomes Lēmumu (2003/659/TI) (2), un jo īpaši tā 37. pantu,
   ņemot vērā Komisijas 2002. gada 23. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2003 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (3), kas grozīta ar Komisijas Regulu (EK, Euratom) Nr. 652/2008 (4),
   tā kā:

               (1)

               Pēc pamata Finanšu regulas grozīšanas ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 652/2008 ir jāpielāgo Eurojust finanšu noteikumi, lai tie atbilstu grozītajai pamata Finanšu regulai.

               (2)

                  Eurojust ir tiesībsubjektība un pilna atbildība par sava budžeta sastādīšanu un izpildi.

               (3)

               Ir jānosaka Eurojust budžeta sastādīšanas un izpildes noteikumi, kā arī noteikumi par atskaišu uzrādīšanu un auditēšanu.

               (4)

               Ir arī nepieciešams noteikt Eurojust Kolēģijas, kredītrīkotāja, grāmatveža, avansu pārziņa un iekšējā revidenta atbildību un pilnvaras.

               (5)

               Ir jāizveido efektīvas kontroles sistēmas, lai aizsargātu Eiropas Kopienas finanšu intereses.

               (6)

               Kopienas budžets ar ikgadējām dotācijām finansē Eurojust, budžeta sastādīšanas, pārskatu uzrādīšanas un izpildes apstiprinājuma grafikam ir jābūt pieskaņotam vispārējās Finanšu regulas ekvivalentajiem noteikumiem.

               (7)

               Tā paša iemesla dēļ Eurojust ir jāievēro tādas pašas prasības kā Kopienas institūcijām attiecībā uz valsts līgumu un dotāciju piešķiršanu; šai ziņā pietiks ar atsaukšanos uz attiecīgajiem noteikumiem vispārējā Finanšu regulā.

               (8)

               Finanšu regulai ir jāatspoguļo Eurojust kā tiesiskas sadarbības struktūras īpašās vajadzības. Tai ir pilnībā jāņem vērā Eurojust veiktās paaugstināta riska operācijas, it īpaši saistībā ar izmeklēšanu un apsūdzību izvirzīšanu.

               (9)

                  Eurojust budžetam piemērojamā grozītā Finanšu regula Kolēģijai ir vienbalsīgi jāpieņem pēc tam, kad Komisija ir vienbalsīgi piekritusi izmaiņām.

               (10)

               Komisija ir saskaņojusi šo regulu, tostarp arī atkāpi no Regulas par finanšu struktūrām,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   I   SADAĻA

      PRIEKŠMETS

   1. pants
   Šī regula izklāsta galvenos principus un noteikumus, kas attiecas uz Eurojust budžeta izveidi un izpildi.
   2. pants
   Šajā regulā:

               1)

               “Eurojust lēmums” ir Padomes 2002. gada 28. februāra Lēmums 2002/187/TI par Eurojust izveidi nolūkā pastiprināt smagu noziegumu apkarošanu, kas grozīts ar Padomes 2003. gada 18. jūnija Lēmumu (2003/659/TI);

               2)

               “Eurojust” ir tiesu iestāžu sadarbības institūcija, kuru Lēmums par Eurojust izveido kā Eiropas Savienības struktūru;

               3)

               “Kolēģija” ir institūcija, kas minēta 10. panta 1. punktā Lēmumā par Eurojust;

               4)

               “Administratīvais direktors” persona, kas minēta 29. pantā un 36. panta 1. punktā Lēmumā par Eurojust;

               5)

               “Personāls” ir administratīvais direktors, kā arī personāls, kas minēts 30. pantā Lēmumā par Eurojust;

               6)

               “Budžets” ir Eurojust budžets saskaņā ar 34. pantu Lēmumā par Eurojust;

               7)

               “Budžeta lēmējinstitūcija” ir Eiropas Parlaments un Eiropas Savienības Padome;

               8)

               “Vispārējā Finanšu regula” ir Padomes 2002. gada 25. jūnija Regula (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, kas piemērojama Eiropas Kopienu vispārējam budžetam;

               9)

               “Regula par pamata Finanšu regulu struktūrām” ir Regula (EK, Euratom) Nr. 2343/2002;

               10)

               “Vispārējās Finanšu regulas noteikumu īstenošana” ir Komisijas 2002. gada 23. decembra Regulā (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 izklāstītie detalizētie noteikumi par to, kā īstenot Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, kas piemērojama Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5);

               11)

               “Eurojust Finanšu regulas īstenošanas noteikumi” ir šīs Finanšu regulas īstenošanas kārtība;

               12)

               “Eurojust Finanšu noteikumi” ir Lēmuma par Eurojust, šīs Finanšu regulas un Eurojust Finanšu regulas īstenošanas kārtība;

               13)

               “Regulas par personālu” ir regulas un noteikumi, kas piemērojami Eiropas Kopienu amatpersonām un citiem ierēdņiem;

         II   SADAĻA

      BUDŽETA PRINCIPI

   3. pants
   Budžeta izveide un īstenošana atbilst vienotības un budžeta precizitātes, gada pārskata, līdzsvara, norēķinu vienības, universāluma, specifikācijas, kā arī pareizas finanšu vadības principiem, kam nepieciešama efektīva un iedarbīga iekšēja kontrole, un pārredzamības principiem, kā noteikts šajā regulā.

      1.   NODAĻA

         Vienotības un budžeta precizitātes principi

   4. pants
   Budžets ir akts, ar kuru katram saimnieciskajam gadam prognozē un akceptē ieņēmumus un izdevumus, ko uzskata par nepieciešamiem, lai īstenotu Lēmumu par Eurojust.
   5. pants
   Budžets ietver:

               a)

               pašu ieņēmumus, ko veido visas maksas un atlīdzība un, neskarot 51. pantu, procenti, kurus Eurojust var saņemt par pakalpojumiem, kas veikti papildus tam piešķirtajiem pienākumiem, un jebkādus citus ienākumus;

               b)

               ieņēmumus, kurus veido jebkādas finanšu iemaksas, ko maksā dalībvalsts, kurā Eurojust struktūra atrodas;

               c)

               Eiropas Kopienu piešķirto dotāciju;

               d)

               ieņēmumus, kas piešķirti konkrētiem izdevumu posteņiem saskaņā ar 19. panta 1. punktu;

               e)

                  Eurojust izdevumus, tostarp administratīvos izdevumus.

         6. pants
   1.   Ieņēmumus neiekasē un izdevumus neapmaksā, ja tie nav iegrāmatoti kādā no budžeta pozīcijām.
   2.   Apropriāciju nedrīkst iekļaut budžetā, ja tā nav paredzēta izdevumu postenim, kurš tiek uzskatīts par nepieciešamu.
   3.   Nevar uzņemties saistības vai dot rīkojumus par izdevumiem, pārsniedzot budžetā piešķirtās apropriācijas.

      2.   NODAĻA

         Gada pārskata princips

   7. pants
   Apropriācijas, kuras iekļauj budžetā, ir piešķirtas vienam saimnieciskajam gadam, kas ilgst no 1. janvāra līdz 31. decembrim.
   8. pants
   1.   Budžetā iekļauj nediferencētas apropriācijas un, ja to nosaka darbības vajadzības, diferencētas apropriācijas. Diferencētās apropriācijas ietver saistību apropriācijas un maksājumu apropriācijas.
   2.   Saistību apropriācijas sedz visas to juridisko saistību izmaksas, kas radušās kārtējā saimnieciskā gada laikā.
   3.   Maksājumu apropriācijas sedz maksājumus, ko izdara, lai pildītu kārtējā saimnieciskajā gadā un/vai iepriekšējos saimnieciskajos gados radušās juridiskās saistības.
   4.   Administratīvās apropriācijas ir nediferencētas. Administratīvus izdevumus, kuri jāizdara saskaņā ar līgumiem, kas attiecas uz laikposmiem, kuri pārsniedz saimniecisko gadu saskaņā ar vietējām paražām vai praksi attiecībā uz iekārtu piegādēm, maksā no tā saimnieciskā gada budžeta, kurā tie tiek izdarīti.
   9. pants
   1.   Eurojust ieņēmumus, kas minēti 5. pantā, iekļauj saimnieciskā gada kontos, pamatojoties uz summām, kas iekasētas saimnieciskā gada laikā.
   2.   Eurojust ieņēmumi rada pamatu līdzvērtīga lieluma maksājumu apropriācijām.
   3.   Apropriācijas, kas budžetā piešķirtas attiecīgajam gadam, var izlietot tikai tādu izdevumu segšanai, par kuriem radušās saistības un kuri apmaksāti šajā saimnieciskajā gadā, un, lai samaksātu summas, kas maksājamas saskaņā ar iepriekšējos saimnieciskajos gados radītām saistībām.
   4.   Saistības iegrāmato kontos, pamatojoties uz juridiskajām saistībām, par kurām līgumi noslēgti līdz 31. decembrim.
   5.   Maksājumus iegrāmato saimnieciskā gada kontos, pamatojoties uz maksājumiem, kurus grāmatvedis izdarījis ne vēlāk kā attiecīgā gada 31. decembrī.
   10. pants
   1.   Apropriācijas, kas nav izlietotas līdz tā saimnieciskā gada beigām, kuram tās bijušas iekļautas budžetā, atceļ.
   Tomēr ar Kolēģijas lēmumu, kas pieņemts ne vēlāk kā 15. februārī, tās var pārgrāmatot uz nākamo saimniecisko gadu, bet tikai saskaņā ar 2.–7. punktu.
   2.   Apropriācijas, kas attiecas uz personāla izdevumiem, nevar pārgrāmatot.
   3.   Saistību apropriācijas un nediferencētas apropriācijas, par kurām saimnieciskā gada beigās vēl nav radušās saistības, var pārgrāmatot par summām, kas atbilst saistību apropriācijām, par kurām lielākā daļa sagatavošanas posmu, kas noteikti saistību uzņemšanas procedūrā, kura jāparedz noteikumos, ar kuriem īsteno Eurojust finanšu noteikumus, ir pabeigti līdz 31. decembrim; tādā gadījumā par šīm summām var uzņemties saistības līdz nākamā gada 31. martam.
   4.   Maksājumu apropriācijas var pārgrāmatot par summām, kas vajadzīgas, lai segtu esošās saistības vai saistības, kuras saistītas ar pārgrāmatotajām saistību apropriācijām, ja apropriācijas, kas paredzētas attiecīgajām pozīcijām nākamā saimnieciskā gada budžetā, nenosedz pieprasījumus. Eurojust vispirms izlieto apropriācijas, kas piešķirtas kārtējam saimnieciskajam gadam, un neizmanto pārgrāmatotās apropriācijas, pirms pirmās minētās nav izlietotas.
   5.   Nediferencētās apropriācijas, kas atbilst saistībām, par kurām līgumi ir pienācīgi noslēgti saimnieciskā gada beigās, automātiski pārgrāmato vienīgi uz nākamo saimniecisko gadu.
   6.   Pārgrāmatotās apropriācijas, par kurām nav radušās saistības līdz N + 1 gada 31. martam, automātiski atceļ.
   Tādā veidā pārgrāmatotās apropriācijas kontos iezīmē.
   7.   Apropriācijas, kas 31. decembrī ir pieejamas no 19. pantā minētajiem piešķirtajiem ieņēmumiem, pārgrāmato automātiski. Vēlākais līdz N + 1 gada 1. jūnijam Eurojust informē Komisiju par pārgrāmatoto piešķirto ieņēmumu izmantošanu.
   Pieejamās apropriācijas, kas atbilst pārgrāmatotajiem piešķirtajiem ieņēmumiem, ir jāizlieto vispirms.
   11. pants
   Ja summas, par kurām radušās saistības, atceļ tādēļ, ka darbības, kurām tās paredzētas, nav izpildītas pilnīgi vai daļēji jebkurā saimnieciskajā gadā, kas ir pēc tā gada, kurā par apropriācijām radušās saistības, attiecīgās apropriācijas atceļ.
   12. pants
   Par budžetā iekļautajām apropriācijām var uzņemties saistības no 1. janvāra, ja budžets ir pieņemts galīgajā variantā.
   13. pants
   1.   Katru gadu no 15. novembra parasto administratīvo izdevumu saistības var uzņemties iepriekš no apropriācijām, kas paredzētas nākamajam saimnieciskajam gadam. Tādas saistības tomēr nevar pārsniegt vienu ceturtdaļu no apropriācijām, par kurām Kolēģija pieņēmusi lēmumu attiecībā uz atbilstošo budžeta pozīciju par kārtējo saimniecisko gadu. Tās nevar attiecināt uz tāda veida jauniem izdevumiem, kas pēdējā pieņemtajā budžetā vēl nav bijuši apstiprināti principā.
   2.   Izdevumi, kas jāmaksā avansā, piemēram, nomas maksa, var būt par pamatu tam, ka maksājumus no 1. decembra un vēlāk maksā no budžeta apropriācijām nākamajam saimnieciskajam gadam. Šādā gadījumā netiek piemērots 1. punktā minētais ierobežojums.
   14. pants
   1.   Ja saimnieciskā gada sākumā budžets nav pieņemts galīgajā variantā, tad tādu izdevumu saistību radīšanai un apmaksai, kuras bijis iespējams iegrāmatot konkrētā budžeta pozīcijā, īstenojot pēdējo pienācīgi pieņemto budžetu, piemēro turpmāk izklāstītos noteikumus.
   2.   Saistības par vienu nodaļu var uzņemties ne vairāk kā vienas ceturtdaļas apmērā no kopējās apropriācijas, kas attiecīgajai nodaļai piešķirta par iepriekšējo saimniecisko gadu, plus vienas divpadsmitdaļas apmērā par katru aizritējušo mēnesi.
   Maksājumus par katru nodaļu ik mēnesi var izdarīt ne vairāk kā vienas divpadsmitdaļas apmērā no apropriācijas, kas attiecīgajai nodaļai bijusi piešķirta iepriekšējā saimnieciskajā gadā.
   Nevar pārsniegt apropriāciju limitu, kas noteikts ieņēmumu un izdevumu tāmē.
   3.   Pēc administratīvā direktora pieprasījuma Kolēģija var vienlaikus piešķirt vienu vai vairākas provizoriskās divpadsmitdaļas gan saistībām, gan maksājumiem, pārsniedzot summas, kas automātiski ir pieejamas saskaņā ar 1. un 2. punktu, ja tas nepieciešams Eurojust darbības turpināšanai un pārvaldes vajadzībām.
   Papildu divpadsmitdaļas apstiprina pilnīgi, un tās nav dalāmas.

      3.   NODAĻA

         Līdzsvara princips

   15. pants
   1.   Budžeta ieņēmumiem un maksājumu apropriācijām jābūt līdzsvarā.
   2.   Saistību apropriācijas nevar pārsniegt Kopienas dotācijas summu plus pašu ieņēmumus un jebkādus citus ieņēmumus, kas minēti 5. pantā.
   3.   Eurojust nedrīkst izdarīt aizņēmumus.
   4.   Kopienas līdzekļi, kurus maksā Eurojust struktūrai, veido tā budžeta līdzsvarojošās subsīdijas, kuru uzskata par iepriekšēju finansējumu vispārējās Finanšu regulas 81. panta 1. punkta b) apakšpunkta i) punkta nozīmē.
   5.   Eurojust struktūra īsteno naudas līdzekļu stingru vadību, pienācīgi ņemot vērā piešķirtos ieņēmumus, lai nodrošinātu, ka tās naudas līdzekļu atlikumi aprobežojas ar pienācīgi pamatotām prasībām. Ar saviem maksājumu pieprasījumiem Eurojust iesniedz sīku un atjauninātu prognozi par tās faktiskajām naudas vajadzībām attiecīgajā gadā, tostarp informāciju par piešķirtajiem ieņēmumiem.
   16. pants
   1.   Ja budžeta izlietojuma pārskatā 81. panta nozīmē ir pozitīvs saldo, to atmaksā Komisijai līdz pat gada laikā samaksātās Kopienas dotācijas apmēram. Saldo daļu, kas pārsniedz Kopienas dotācijas summu, kura samaksāta gada laikā, iekļauj nākamā saimnieciskā gada budžetā kā ieņēmumu. Eurojust vēlākais līdz N gada 31. martam sniedz aplēsi par darbības pārpalikumu no N – 1 gada, kas jāatdod Kopienas budžetam vēlāk N gadā, lai papildinātu informāciju, kas jau ir pieejama par N – 2 gada pārpalikumu. Komisija pienācīgi ņem vērā šo informāciju, novērtējot Eurojust finanšu vajadzības N + 1 gadam.
   Starpību starp Kopienas dotāciju, kas iekļauta vispārējā budžetā, un institūcijai faktiski samaksāto summu atceļ.
   2.   Ja 81. pantā noteiktā budžeta izlietojuma pārskata saldo ir negatīvs, to iekļauj nākamā saimnieciskā gada budžetā.
   3.   Ieņēmumu vai maksājumu apropriācijas iekļauj budžetā budžeta procedūras gaitā, izmantojot labojumu procedūru, vai arī budžeta izpildes laikā, izdarot budžetā grozījumus.

      4.   NODAĻA

         Norēķinu vienības princips

   17. pants
   Budžetu izstrādā un izpilda euro, un pārskatus veido euro.
   Tomēr, lai nodrošinātu naudas plūsmu, grāmatvedim un avansa kontu gadījumā – avansu pārzinim – ir atļauts veikt operācijas valstu valūtās, kā noteikts Eurojust finanšu noteikumos.

      5.   NODAĻA

         Universāluma princips

   18. pants
   Kopējie ieņēmumi nosedz kopējās maksājumu apropriācijas saskaņā ar 19. pantu. Saskaņā ar 21. pantu visus ieņēmumus un izdevumus iegrāmato pilnā apmērā, neizdarot to starpā nekādas korekcijas.
   19. pants
   1.   Šādus ieņēmumu posteņus izmanto, lai finansētu īpašus izdevumu posteņus:

               a)

               ieņēmumi, kas atvēlēti īpašiem mērķiem, piemēram, ienākumi no fondiem, subsīdijas, dāvanas un novēlējumi;

               b)

               dalībvalstu, trešo valstu vai dažādu organizāciju iemaksas Eurojust darbībām, ciktāl tas paredzēts nolīgumā, kas noslēgts starp Eurojust un dalībvalstīm, trešām valstīm vai attiecīgajām organizācijām;

               c)

               ieņēmumi no preču piegādēm, pakalpojumu sniegšanas un darbu veikšanas trešām personām pēc pieprasījuma, izņemot maksas un atlīdzību, kas minētas 5. panta a) apakšpunktā;

               d)

               ieņēmumi no preču piegādēm, pakalpojumu sniegšanas un darbu veikšanas Kopienas iestādēm vai citām Kopienas struktūrām;

               e)

               ieņēmumi no nepareizi samaksātu summu atmaksas;

               f)

               ieņēmumi, kas rodas, pārdodot transportlīdzekļus, aprīkojumu, iekārtas, materiālus un zinātniskiem un tehniskiem mērķiem domātas aparatūras, ko maina vai nodod metāllūžņos, ja uzskaites vērtība ir pilnībā amortizēta;

               g)

               saņemtie apdrošināšanas maksājumi;

               h)

               ieņēmumi no maksājumiem, kas saistīti ar izīrēšanu;

               i)

               ieņēmumi no publikāciju un filmu pārdošanas, tostarp arī elektroniskajos datu nesējos.

         1.a   Piemērojamā pamatdokumentā var noteikt arī ieņēmumus, kurus paredz īpašiem izdevumu posteņiem.
   2.   Visi ieņēmumu posteņi 1. punkta a) līdz d) apakšpunkta nozīmē ietver visus tiešos vai netiešos izdevumus, kas rodas saistībā ar attiecīgo darbību vai mērķi.
   3.   Budžetā izveido pozīcijas, kur kārtot piešķirtos ieņēmumus, kas minēti 1. punktā un 1.a punktā, un, kur vien iespējams, norāda summas.
   20. pants
   1.   Administratīvais direktors var pieņemt jebkādus ziedojumus Eurojust, piemēram, fondu līdzekļus, subsīdijas, dāvinājumus un novēlējumus.
   2.   Lai pieņemtu ziedojumus, kas saistīti ar zināmiem finansiāliem maksājumiem, nepieciešams, lai to vispirms būtu atļāvusi Kolēģija, kas pieņem lēmumu divu mēnešu laikā no dienas, kad tai iesniegts pieprasījums. Ja Kolēģija šajā termiņā nepieņem lēmumu, ziedojumu uzskata par pieņemtu.
   21. pants
   1.   Var veikt šādus atskaitījumus no maksājumu pieprasījumiem, faktūrrēķiniem vai aprēķiniem, ko pēc tam iesniedz tīrās summas maksājumam:

               a)

               sodanauda, kas noteikta iepirkumu līguma pusēm vai dotācijas saņēmējiem;

               b)

               diskonti, atmaksājumi un atlaides par atsevišķiem faktūrrēķiniem un maksājumu pieprasījumiem;

               c)

               par priekšfinansējuma maksājumiem radušies procenti.

         2.   Samaksu par precēm, citiem produktiem vai pakalpojumiem, ko piegādā vai sniedz Eurojust, sedz no budžeta pilnā apmērā par summu bez nodokļiem, ja minētajā summā iekļauti nodokļi, kurus atmaksā:

               a)

               dalībvalstis saskaņā ar Protokolu par Eiropas Kopienu privilēģijām un imunitāti, uzņemšanas valsts, pamatojoties uz Nolīgumu par vietu sadalījumu vai pamatojoties uz citiem attiecīgiem nolīgumiem,

               b)

               vai dalībvalsts vai trešā valsts, pamatojoties uz attiecīgiem nolīgumiem.

         Jebkādus valstu nodokļus, kurus Eurojust ir pagaidām samaksājis saskaņā ar pirmo daļu, iekļauj pagaidu kontā, līdz attiecīgā dalībvalsts tos atmaksā.
   3.   Negatīvu saldo iekļauj budžetā kā izdevumus.
   4.   Korekcijas var izdarīt par atšķirībām, kas, izpildot budžetu, rodas valūtas apmaiņas rezultātā. Galīgos ieņēmumus vai zaudējumus iekļauj gada saldo.

      6.   NODAĻA

         Specifikācijas princips

   22. pants
   Apropriācijas pilnīgi atvēl konkrētiem mērķiem, iedalot pa sadaļām un nodaļām; nodaļas sīkāk iedala pantos un posteņos.
   23. pants
   1.   Administratīvais direktors var izdarīt pārvietojumus no vienas nodaļas uz citu un no viena panta uz citu bez ierobežojuma, un no vienas sadaļas uz citu maksimums 10 % apmērā no tā saimnieciskā gada apropriācijām, kurš norādīts pozīcijā, no kuras tiek izdarīts pārvietojums.
   2.   Ja pārvietojums pārsniedz 1. punktā minēto limitu, administratīvais direktors var iesniegt Kolēģijai priekšlikumu par apropriāciju pārvietošanu no vienas sadaļas uz citu. Kolēģija trīs nedēļu laikā izsaka iebildumus pret tādu pārvietošanu. Pēc šā termiņa pārvietojumus uzskata par pieņemtiem.
   3.   Pārvietošanas priekšlikumiem un pārvietojumiem, ko izdara saskaņā ar 1. un 2. punktu, pievieno attiecīgus sīki izstrādātus apliecinošus dokumentus, kur norādīta apropriāciju izmantošana un pieprasījumu tāmes līdz saimnieciskā gada beigām gan par kreditējamām pozīcijām, gan pozīcijām, no kurām apropriācijas saņem.
   4.   Administratīvais direktors cik vien drīz iespējams informē Kolēģiju par visiem izdarītajiem pārvietojumiem. Viņš informē budžeta lēmējinstitūciju par visiem pārvietojumiem, kas veikti saskaņā ar 2. punktu.
   24. pants
   1.   Apropriācijas drīkst pārvietot tikai uz tām budžeta pozīcijām, kurām budžetā ir piešķirtas apropriācijas vai pielikti atgādinājumi (p. m. (= pro memoria)).
   2.   Apropriācijas, kas atbilst piešķirtajiem ieņēmumiem, drīkst pārvietot vienīgi tad, ja tās izlieto mērķim, kuram ieņēmumi piešķirti.

      7.   NODAĻA

         Pareizas finanšu vadības princips

   25. pants
   1.   Budžeta apropriācijas izlieto saskaņā ar pareizas finanšu vadības principu, tas ir, ievērojot saimnieciskuma, lietderības un efektivitātes principus.
   2.   Saimnieciskuma princips prasa, lai resursi, ko Eurojust lieto savas darbības veikšanai, būtu pieejami noliktajā laikā, pienācīgā apjomā un kvalitātē un par labāko cenu.
   Lietderības princips saistīts ar labāko attiecību starp izmantotajiem resursiem un sasniegto rezultātu.
   Efektivitātes princips ir saistīts ar konkrētu nosprausto mērķu un paredzēto rezultātu sasniegšanu.
   3.   Visām darbības nozarēm, uz kurām attiecas budžets, nosaka konkrētus, izmērāmus, sasniedzamus, atbilstīgus mērķus ar noteiktiem termiņiem. Šo mērķu sasniegšanu uzrauga pēc darbības rādītājiem katrai darbībai, un administratīvais direktors sniedz informāciju Kolēģijai. Informāciju sniedz katru gadu vēlākais līdz ar dokumentiem, kas pievienoti provizoriskajam budžeta projektam.
   4.   Lai uzlabotu lēmumu pieņemšanu, Eurojust regulāri izdara programmu vai darbību iepriekšēju novērtēšanu un paveiktā novērtēšanu. Tādu vērtēšanu piemēro visām programmām un darbībām, kas saistītas ar lieliem izdevumiem, un novērtēšanas rezultātus nosūta Kolēģijai.
   5.   Mērķi un darbības, kas paredzēti 3. un 4. punktā, neattiecas uz darbu, kas saistīts ar lietām.
   25.a pants
   1.   Budžetu izpilda saskaņā ar efektīvas un lietderīgas iekšējās kontroles principiem.
   2.   Lai nodrošinātu budžeta izpildi, iekšējā kontrole tiek definēta kā process, ko piemēro visos vadības līmeņos un kas ir paredzēts, lai nodrošinātu pietiekamu pārliecību par turpmāk minēto mērķu sasniegšanu:

               a)

               darbības efektivitāte, lietderība un saimnieciskums;

               b)

               finanšu pārskatu ticamība;

               c)

               aktīvu un informācijas aizsardzība;

               d)

               krāpšanas un pārkāpumu novēršana un atklāšana;

               e)

               atbilstīga to risku pārvaldība, kas saistīti ar pamatā esošo darījumu likumību un pareizību, ņemot vērā programmu daudzgadu raksturu, kā arī attiecīgo maksājumu būtību.

      8.   NODAĻA

         Pārredzamības princips

   26. pants
   1.   Budžetu veido un izpilda un pārskatus izklāsta, ievērojot pārredzamības principu.
   2.   Budžeta un budžeta grozījumu kopsavilkumu galīgajā redakcijā publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī trīs mēnešu laikā pēc to pieņemšanas.
   Kopsavilkumā norāda piecas galvenās ieņēmumu budžeta pozīcijas, piecas galvenās izdevumu budžeta pozīcijas administratīvajam un darbības budžetam, štatu sarakstu un tāmi par līgumdarbinieku skaitu, kas izteikts pilnslodzes ekvivalentos, kuriem budžetā paredzētas apropriācijas, un valsts norīkoto ekspertu skaitu. Tajā norāda arī skaitļus par iepriekšējo gadu.
   3.   Budžetu, tostarp štatu sarakstu, un budžeta grozījumus, kad tie pieņemti galīgajā redakcijā, kā arī norādi par līgumdarbinieku skaitu, kas izteikts pilnslodzes ekvivalentos, kuriem budžetā paredzētas apropriācijas, un valsts norīkoto ekspertu skaitu, nosūta informācijai budžeta lēmējinstitūcijai, Revīzijas palātai un Komisijai un publicē Eurojust tīmekļa vietnē četru nedēļu laikā pēc pieņemšanas.
   4.   Eurojust savā tīmekļa vietnē dara pieejamu informāciju par tās budžeta līdzekļu saņēmējiem, tostarp ekspertiem, ar kuriem noslēgts līgums saskaņā ar 74.b pantu. Publicētajai informācijai jābūt viegli pieejamai, pārredzamai un visaptverošai. Informāciju dara pieejamu, pienācīgi ievērojot konfidencialitātes prasības un drošību, jo īpaši personas datu aizsardzību, kā paredzēts lēmumā par Eurojust un Noteikumos par personīgo datu apstrādes un aizsardzības procedūru.
   Ja informāciju publicē tikai anonīmā formā, Eurojust informāciju par attiecīgajiem saņēmējiem sniedz atbilstošā veidā Eiropas Parlamentam pēc pieprasījuma.
   III   SADAĻA

      BUDŽETA IZVEIDE UN UZBŪVE

      1.   NODAĻA

         Budžeta izveide

   27. pants
   1.   Budžetu veido saskaņā ar lēmumu par Eurojust.
   2.   Katru gadu administratīvais direktors izveido un Kolēģijas apstiprināšanai iesniedz provizorisku nākamā saimnieciskā gada ienākumu un izdevumu aprēķina projektu.
   3.   Pamatojoties uz administratīvā direktora izveidoto provizorisko projektu, Kolēģija līdz katra gada 10. februārim izveido provizorisku Eurojust ienākumu un izdevumu aprēķinu, tajā ietverot vispārīgas vadlīnijas, uz kurām balstās šis aprēķins. Kolēģija vēlākais līdz 31. martam galīgo aprēķinu nodod Komisijai.
   4.   Eurojust ieņēmumu un izdevumu tāme ietver:

               a)

               štatu sarakstu, nosakot pastāvīgo un pagaidu amatu skaitu budžeta apropriāciju ietvaros, iedalot tos pēc pakāpēm un kategorijām;

               b)

               ja ir izmaiņas amatos esošo personu skaitā, – pārskatu, pamatojot pieprasījumu pēc jauniem amatiem;

               c)

               skaidras naudas izmaksu un saņemšanas ceturkšņa tāmi;

               d)

               informāciju par visu dažādām darbībām iepriekš nosprausto mērķu sasniegšanu, kā arī jauniem mērķiem, kas aprakstīti ar atbilstošiem rādītājiem.

         Vērtēšanas rezultātus ņem vērā un uz tiem atsaucas kā uz pierādījumiem par Eurojust ierosinātā budžeta palielinājuma vai samazinājuma iespējamām vērtībām salīdzinājumā ar tās budžetu N gadam.
   5.   Eurojust ik gadu vēlākais līdz 31. martam nosūta Komisijai un budžeta lēmējinstitūcijai:

               a)

               darba programmas projektu;

               b)

               atjauninātu daudzgadu štatu politikas plānu, kas izveidots atbilstīgi Komisijas noteiktām pamatnostādnēm;

               c)

               informāciju par ierēdņu, pagaidu darbinieku un līgumdarbinieku skaitu, kā noteikts Civildienesta noteikumos un pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtībā (turpmāk tekstā “Civildienesta noteikumi”) par N – 1 un N gadu, kā arī tāmi par N + 1 gadu;

               d)

               informāciju par iemaksām natūrā, ko uzņēmēja dalībvalsts piešķīrusi Eurojust;

               e)

               tāmi par izlietojuma pārskata atlikumu 81. panta nozīmē par N – 1 gadu.

         Vispārējā budžeta pieņemšanas procedūrā Komisija nosūta Eurojust tāmju pārskatu budžeta lēmējinstitūcijai un ierosina Eurojust piešķiramās dotācijas apmēru un darbinieku skaitu, kāds pēc tās ieskata ir Eurojust vajadzīgs. Komisija nodrošina Eurojust štatu saraksta projektu un tāmi par līgumdarbinieku skaitu, kas izteikts pilnslodzes ekvivalentos, kuriem ierosinātas apropriācijas.
   6.   Budžeta lēmējinstitūcija pieņem Eurojust štata plānu un jebkādus turpmākus grozījumus tajā saskaņā ar 32. panta 1. punktu. Štatu sarakstu publicē pielikumā vispārējā budžeta III sadaļai – Komisija.
   7.   Budžetu un štatu sarakstu pieņem Kolēģija. Tie kļūst galīgi pēc vispārējā budžeta pieņemšanas galīgajā variantā, kas nosaka dotācijas summu un štatu sarakstu, un nepieciešamības gadījumā budžetu un štatu sarakstu attiecīgi pielāgo.
   28. pants
   Jebkādi grozījumi budžetā, ieskaitot štata plānu, ir izdarāmi ar budžeta grozījumiem, kurus pieņem ar tādu pašu procedūru kā sākotnējo budžetu saskaņā ar noteikumiem Lēmumā par Eurojust un 27. panta noteikumiem.

      2.   NODAĻA

         Budžeta uzbūve un izklāsts

   29. pants
   Budžetā ietver ieņēmumu pārskatu un izdevumu pārskatu.
   30. pants
   Ciktāl tas pamatots ar Eurojust darbību raksturu, izdevumu pārskats jāizklāsta, pamatojoties uz nomenklatūru, kas paredz klasifikāciju pēc mērķa. Šo nomenklatūru nosaka Eurojust, un tā skaidri nošķir administratīvās apropriācijas no darbības apropriācijām.
   31. pants
   Budžetā uzrāda:

               1)

               ieņēmumu tāmē:

                           a)

                              Eurojust paredzamos ieņēmumus attiecīgajā saimnieciskajā gadā;

                           b)

                           paredzētos ieņēmumus iepriekšējā saimnieciskajā gadā un ieņēmumus N – 2 gadā;

                           c)

                           attiecīgas piezīmes par katru ieņēmumu posteni;

               2)

               izdevumu tāmē:

                           a)

                           saistību un maksājumu apropriācijas attiecīgajam saimnieciskajam gadam;

                           b)

                           saistību un maksājumu apropriācijas iepriekšējam saimnieciskajam gadam, kā arī radušās izdevumu saistības un izdarītos maksājumus N – 2 gadā;

                           c)

                           kopsavilkuma pārskatu par grafiku maksājumiem, kas jāizdara turpmākos saimnieciskajos gados, lai izpildītu budžeta saistības, kas noslēgtas agrākos saimnieciskajos gados;

                           d)

                           attiecīgas piezīmes par katru apakšnodalījumu.

         32. pants
   1.   Štata plānā, kas minēts 27. pantā, līdzās amatu skaitam, kāds atļauts saimnieciskajam gadam, norāda amatu skaitu, kāds bijis atļauts iepriekšējā saimnieciskajā gadā, un faktiski ieņemto amatu skaitu.
   Tas sastāda absolūto Eurojust limitu; nevienu nevar iecelt amatā, pārsniedzot šo limitu.
   Tomēr Kolēģija var mainīt štata plānu līdz 10 % apmērā no atļautajiem amatiem, izņemot attiecībā uz AD 16, AD 15, AD 14 un AD 13 pakāpēm, ievērojot divus nosacījumus:

               a)

               ka netiek skarts personāla apropriāciju apjoms, kas atbilst visam saimnieciskajam gadam;

               b)

               ka netiek pārsniegts kopējais amatu skaita limits, kas atļauts štata plānā.

         2.   Atkāpjoties no 1. punkta otrās daļas, sekas, ko izraisa nepilnas slodzes darbinieku nodarbināšana, ko atļāvusi iestāde, kas kompetenta iecelt amatā saskaņā ar Civildienesta noteikumiem, var kompensēt, ieceļot amatā citus darbiniekus. Ja darbinieks pieprasa izbeigt piešķirto atļauju pirms tās termiņa beigām, Eurojust veic attiecīgus pasākumus, lai cik drīz vien iespējams ievērotu 1. punkta b) apakšpunktā noteikto limitu.
   IV   SADAĻA

      BUDŽETA IZPILDE

      1.   NODAĻA

         Vispārīgi noteikumi

   33. pants
   Kredītrīkotāja pienākumus pilda administratīvais direktors. Viņš izpilda budžeta ieņēmumus un izdevumus saskaņā ar Eurojust finanšu noteikumiem uz savu atbildību un piešķirto apropriāciju ietvaros. Neierobežojot kredītrīkotāja pienākumus attiecībā uz krāpšanas un pārkāpumu novēršanu un atklāšanu, Eurojust piedalās Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai krāpšanas novēršanas pasākumos. Šādi pasākumi neietekmē Eurojust operatīvo darbību, kas noteikta Lēmumā par Eurojust, un jo īpaši neietver OLAF piekļuvi jebkādiem ar lietu saistītiem dokumentiem vai to nodošanu OLAF.
   34. pants
   1.   Administratīvais direktors var deleģēt savas budžeta izpildes pilnvaras Eurojust personālam, uz kuru attiecas “Civildienesta noteikumi”, saskaņā ar Eurojust Finanšu noteikumiem. Pilnvarotie var rīkoties tikai tiem nepārprotami doto pilnvaru robežās.
   2.   Deleģētā persona var tālāk deleģēt saņemtās pilnvaras atbilstīgi Eurojust Finanšu noteikumiem. Katram tālākas delegācijas aktam nepieciešama administratīvā direktora skaidra piekrišana.
   35. pants
   1.   Jebkuram šīs sadaļas 2. nodaļā minētajam finanšu dalībniekam un jebkurai citai budžeta izpildē, pārvaldīšanā, revīzijā un kontrolē iesaistītajai personai ir aizliegts veikt jebkādus pasākumus, kā rezultātā varētu rasties interešu konflikts starp viņu interesēm un Eurojust interesēm. Ja tāda situācija izveidojas, attiecīgajai personai jāatturas no šādu pasākumu veikšanas un jānodod jautājums kompetentajai iestādei.
   2.   Interešu konflikts ir tad, ja 1. punktā minētas personas funkciju objektīvu izpildi negatīvi ietekmē iemesli, kas saistīti ar ģimeni, jūtu dzīvi, politisko vai valstisko piederību, mantiskajām vai jebkādām citām dalītām interesēm, kas tai ir kopīgas ar saņēmēju.
   3.   Kompetentā iestāde, kas minēta 1. punktā, ir attiecīgā darbinieka tiešais priekšnieks. Ja darbinieks ir administratīvais direktors, tad kompetentā iestāde ir Kolēģija.
   36. pants
   1.   Administratīvais direktors izpilda budžetu struktūrvienībās, kas nodotas viņa pakļautībā.
   2.   Tehniskās ekspertīzes uzdevumus un administratīvus, sagatavošanas vai papildu uzdevumus, kuros neietilpst valsts varas realizēšana vai lēmumu pieņemšana pēc saviem ieskatiem, ar līguma starpniecību var uzticēt ārējiem privātā sektora uzņēmumiem vai institūcijām, ja tas nepieciešams.

      2.   NODAĻA

         Finanšu dalībnieki

      1. iedaļa –   Pienākumu nošķiršanas princips

   37. pants
   Kredītrīkotāja un grāmatveža pienākumi ir nošķirti un nav savstarpēji savienojami.

      2. iedaļa –   Kredītrīkotājs

   38. pants
   1.   Kredītrīkotājs atbild par ieņēmumu un izdevumu izpildi saskaņā ar pareizas finanšu vadības principiem, kā arī par to, lai būtu nodrošināts, ka tiek ievērotas prasības attiecībā uz likumību un pareizību.
   2.   Lai izpildītu izdevumus, kredītrīkotājs uzņemas budžeta saistības un juridiskās saistības, apzina izdevumus un apstiprina maksājumus, kā arī veic priekšdarbus, lai izpildītu apropriācijas.
   3.   Ieņēmumu izpilde izpaužas kā debitoru parādu tāmju sastādīšana, atgūstamo prasījumu konstatēšana un iekasēšanas rīkojumu izdošana. Tā saistīta ar konstatēto prasījumu atcelšanu, ja nepieciešams.
   4.   Kredītrīkotājs iedibina minimālus standartus atbilstīgi Eurojust Finanšu noteikumiem. Šie minimālie standarti tiek noteikti, pamatojoties uz standartiem, kurus Komisija noteikusi savai struktūrvienībai, un pienācīgi ņemot vērā riskus, kas saistīti ar vadības vidi un finansējamās darbības raksturu, organizācijas struktūru, iekšējās vadības un kontroles sistēmas un procedūras, kas pielāgotas viņa pienākumiem, tostarp, kad piemērojams, paveiktās pārbaudes.
   Kredītrīkotājs savās struktūrvienībās izveido amatu, kas paredzēts speciālo zināšanu un konsultāciju sniegšanai, lai palīdzētu viņam kontrolēt riskus, kas saistīti ar viņa darbību.
   5.   Pirms darbības apstiprināšanas tās darbības un finansiālos aspektus pārbauda darbinieki, kuri nav uzsākuši šo darbību. Darbības uzsākšana, tās iepriekšēja pārbaude un paveiktā pārbaude ir atsevišķi amatpienākumi.
   6.   Kredītrīkotājs piecus gadus no dienas, kad pieņemts lēmums par budžeta izpildes apstiprināšanu, saglabā apstiprinošus dokumentus, kuri attiecas uz veiktajām darbībām. Apliecinošajos dokumentos ietvertos personas datus, ja iespējams, dzēš, ja šie dati nav vajadzīgi budžeta izpildes apstiprināšanai, kontrolei un revīzijai. Jebkurā gadījumā attiecībā uz datu aizsardzību piemēro noteikumus, kas izklāstīti Lēmumā par Eurojust, kā arī Noteikumus par personīgo datu apstrādes un aizsardzības procedūru Eurojust.
   39. pants
   1.   Ar darbības uzsākšanu, kas minēta 38. panta 5. punktā, saprot visas darbības, ar kurām sagatavo to aktu pieņemšanu, ar kuriem atbildīgie kredītrīkotāji, kas minēti 33. un 34. pantā, izpilda budžetu.
   2.   Ar darbības iepriekšēju pārbaudi, kas minēta 38. panta 5. punktā, saprot visas iepriekšējās pārbaudes, ko ieviesis atbildīgais kredītrīkotājs, lai pārbaudītu darbības un finansiālos aspektus.
   3.   Katrai darbībai izdara vismaz vienu iepriekšēju pārbaudi. Šīs pārbaudes mērķis ir pārliecināties, ka:

               a)

               izdevumi ir pareizi un atbilst attiecīgajiem noteikumiem;

               b)

               ir piemērots 25. pantā minētais pareizas finanšu vadības princips.

         Iepriekšējas pārbaudes nolūkā vairākus līdzīgus individuālos darījumus, kas attiecas uz tādiem regulāriem izdevumiem kā algas, pensijas, komandējumu un medicīnisko izdevumu atmaksāšana, atbildīgais kredītrīkotājs var uzskatīt par vienu darbību.
   Otrajā daļā minētajā gadījumā atbildīgais kredītrīkotājs saskaņā ar viņa veikto riska novērtējumu veic attiecīgu paveiktā pārbaudi saskaņā ar 4. punktu.
   4.   Dokumentu pārbaudi pēc paveiktā un vajadzības gadījumā arī pārbaudes uz vietas izdara ar nolūku pārbaudīt, vai darbības, kuras finansē no budžeta, ir pareizi īstenotas, jo īpaši – vai ir ievēroti kritēriji, kas noteikti 3. punktā. Tādas pārbaudes var rīkot izlases veidā, izmantojot risku analīzi.
   5.   Ierēdņi vai citi darbinieki, kas atbild par 2. un 4. punktā noteiktajām pārbaudēm, nav tie paši, kuri veic 1. punktā minētos uzdevumus, nedz arī viņu padotie.
   6.   Visiem darbiniekiem, kas atbild par finanšu operāciju vadības kontroli, jābūt nepieciešamajai profesionālajai kvalifikācijai. Viņi ievēro īpašu profesionālo standartu kodeksu, ko pieņēmis Eurojust un kas pamatojas uz standartiem, kādus Komisija noteikusi savām struktūrvienībām.
   40. pants
   1.   Kredītrīkotājs ziņo valdei par savu pienākumu izpildi, iesniedzot gada darbības pārskatu kopā ar finanšu un vadības informāciju, apliecinot, ka pārskatā ietvertā informācija sniedz patiesu un godīgu ieskatu, ja vien atrunās attiecībā uz konkrētām ieņēmumu un izdevumu jomām nav norādīts citādi.
   Gada darbības pārskatā izklāsta viņa veikto darbību rezultātus, atsaucoties uz nospraustajiem mērķiem, ar šīm darbībām saistītajiem riskiem, piešķirto resursu izlietojumu un iekšējās kontroles sistēmas efektivitāti un lietderību. Iekšējais revidents 71. panta nozīmē pieņem zināšanai gada darbības pārskatu un citus materiālus, kuros ietverta noteikta informācija.
   2.   Kolēģija ik gadu ne vēlāk kā līdz 15. jūnijam iesniedz budžeta lēmējinstitūcijai un Revīzijas palātai atbildīgā kredītrīkotāja gada darbības pārskata analīzi un novērtējumu par iepriekšējo saimniecisko gadu. Šo analīzi un novērtējumu ietver Eurojust gada pārskatā saskaņā ar noteikumiem Lēmumā par Eurojust.
   41. pants
   Jebkurš darbinieks, kas iesaistīts finanšu vadībā un darījumu kontrolē, uzskatot, ka lēmums, kuru viņa priekšnieks liek viņam piemērot vai par kuru pieprasa, lai viņš tam piekristu, ir nelikumīgs vai neatbilst pareizas finanšu vadības principiem vai dienesta noteikumiem, kas viņam jāievēro, rakstveidā informē par to administratīvo direktoru un, ja tas pieņemamā termiņā neveic nekādus pasākumus, tad informē par to komisiju, kas minēta 47. panta 4. punktā, kā arī Kolēģiju. Ja ir nelikumīgas darbības, krāpšana vai korupcija, kas var kaitēt Kopienas interesēm, viņš informē par to iestādes un struktūras, kas šādam nolūkam izveidotas ar spēkā esošajiem tiesību aktiem.
   42. pants
   Ja budžeta izpildes pilnvaras ir deleģētas vai pastarpināti deleģētas saskaņā ar 34. pantu, tad kredītrīkotājiem, kam tieši vai pastarpināti deleģētas pilnvaras, pēc analoģijas piemēro 38. panta 1., 2. un 3. punktu.

      3. iedaļa –   Grāmatvedis

   43. pants
   1.   Kolēģija ieceļ grāmatvedi, uz kuru attiecas Civildienesta noteikumi un kurš savu pienākumu veikšanā ir funkcionāli neatkarīgs. Viņš Eurojust struktūrā atbild par:

               a)

               pienācīgu maksājumu veikšanu, ieņēmumu iekasēšanu un konstatēto debitoru parādu summu atgūšanu;

               b)

               pārskatu sagatavošanu un izklāstu saskaņā ar VII sadaļu;

               c)

               uzskaites kārtošanu saskaņā ar VII sadaļu;

               d)

               grāmatvedības noteikumu un metožu, kā arī kontu plāna izpildi saskaņā ar VII sadaļu, ievērojot noteikumus, ko pieņēmis Komisijas grāmatvedis;

               e)

               uzskaites sistēmu izveidi un apstiprināšanu un, ja nepieciešams, to sistēmu apstiprināšanu, ko izveidojis kredītrīkotājs, lai sniegtu vai pamatotu uzskaites informāciju; grāmatvedis ir pilnvarots pārbaudīt apstiprināšanas kritēriju izpildi;

               f)

               finanšu līdzekļu pārvaldīšanu.

         2.   Visu informāciju, kas nepieciešama, lai izveidotu pārskatus, kuri dod patiesu priekšstatu par Eurojust aktīviem un budžeta izpildi, grāmatvedis iegūst no kredītrīkotāja, kas galvo par tās ticamību.
   2.a   Pirms direktors pieņem gada pārskatus, grāmatvedis tos paraksta, apliecinot, ka viņam ir pietiekama pārliecība, ka pārskati sniedz patiesu un godīgu ieskatu par Eurojust finansiālo stāvokli.
   Tālab grāmatvedis pārliecinās, ka pārskati ir sagatavoti saskaņā ar vispāratzītajiem grāmatvedības noteikumiem, metodēm un uzskaites sistēmām un ka pārskatos ir ierakstīti visi ieņēmumi un izdevumi.
   Kredītrīkotājs nosūta grāmatvedim visu informāciju, kas vajadzīga viņa pienākumu pildīšanai.
   Kredītrīkotājs ir pilnībā atbildīgs par viņa pārvaldīto līdzekļu pareizu izmantošanu, kā arī par viņa kontrolē esošo izdevumu likumību un pareizību.
   2.b   Grāmatvedis ir pilnvarots pārbaudīt saņemto informāciju, kā arī veikt jebkādas turpmākas pārbaudes, ko viņš uzskata par vajadzīgām, lai parakstītu pārskatus.
   Vajadzības gadījumā grāmatvedis pievieno atrunas, precīzi paskaidrojot šādu atrunu raksturu un jomu.
   2.c   Eurojust grāmatvedis paraksta savus gada pārskatus un nosūta tos Komisijas grāmatvedim.
   3.   Saskaņā ar šā panta 4. punktu un 44. pantu vienīgi grāmatvedis ir pilnvarots pārvaldīt naudu un naudas ekvivalentus. Viņš ir atbildīgs par to glabāšanu.
   4.   Pildot savus pienākumus, grāmatvedis, ja tas nepieciešams viņa pienākumu izpildei, var deleģēt konkrētus uzdevumus saviem padotajiem, uz kuriem attiecas Civildienesta noteikumi.
   5.   Deleģēšanas dokumentā nosaka uzdevumus, ko uztic deleģētajiem, kā arī viņu tiesības un pienākumus.

      4. iedaļa –   Avansu pārzinis

   44. pants
   Ja tas nepieciešams nelielu summu apmaksai un tādu citu ieņēmumu iekasēšanai, kas minēti 5. pantā, var izveidot avansu kontus, kuriem līdzekļus piešķir grāmatvedis un par kuriem atbild grāmatveža iecelti avansu pārziņi.
   Maksimālā summa, kādu avansu pārzinis var maksāt trešām personām par katru izdevumu vai ieņēmumu posteni, nedrīkst pārsniegt noteiktu apmēru, kuru nosaka Eurojust Finanšu noteikumi katram izdevumu un ieņēmumu postenim.
   Maksājumus no avansu kontiem var izdarīt ar bankas pārskaitījumu, izmantojot tostarp arī 66. panta 1.a punktā minēto tiešā debeta sistēmu, čeku vai citu maksājuma līdzekli atbilstoši grāmatveža dotajiem norādījumiem.

      3.   NODAĻA

         Finanšu dalībnieku atbildība

      1. iedaļa –   Vispārīgi noteikumi

   45. pants
   1.   Neskarot disciplināro atbildību, kredītrīkotāju pilnvaras, kas tiem tieši vai pastarpināti deleģētas, attiecīgā iestāde jebkurā brīdī var uz laiku vai galīgi atsaukt.
   Kredītrīkotājs var jebkurā brīdī atsaukt savu piekrišanu konkrētai tālākai deleģēšanai.
   2.   Neskarot disciplināro atbildību, Kolēģija var jebkurā laikā atstādināt grāmatvedi no pienākumu pildīšanas uz laiku vai galīgi.
   Kolēģija ieceļ pagaidu grāmatvedi.
   3.   Neskarot disciplināro atbildību, grāmatvedis var jebkurā laikā atstādināt avansu pārziņus no pienākumu pildīšanas uz laiku vai galīgi.
   46. pants
   1.   Šīs nodaļas noteikumi neskar krimināltiesisko atbildību, pie kuras var saukt kredītrīkotāju un personas, kas minētas 45. pantā, saskaņā ar piemērojamiem valsts tiesību aktiem un spēkā esošajiem noteikumiem par Kopienu finanšu interešu aizsardzību un cīņu pret korupciju, kurā iesaistītas Kopienu vai dalībvalstu amatpersonas.
   2.   Ikviens kredītrīkotājs, grāmatvedis vai avansu pārzinis saucams pie disciplināras atbildības, un tam jāmaksā kompensācija, kā paredzēts Civildienesta noteikumos, neskarot 47., 48. un 49. pantu. Ja ir nelikumīgas darbības, krāpšana vai korupcija, kas var kaitēt Kopienas interesēm, jautājumu nodod iestādēm un struktūrām, kas šādam nolūkam izveidotas ar spēkā esošajiem tiesību aktiem.

      2. iedaļa –   Noteikumi, ko piemēro kredītrīkotājam un kredītrīkotājiem, kam tieši vai pastarpināti deleģētas pilnvaras

   47. pants
   1.   Kredītrīkotājam jāmaksā kompensācija, kā noteikts Civildienesta noteikumos.
   1.a   Prasību maksāt kompensāciju jo īpaši piemēro, ja:

               a)

               kredītrīkotājs tīši vai rupjas nolaidības dēļ nosaka atgūstamos prasījumus vai izdod iekasēšanas rīkojumus, uzņem izdevumu saistības vai paraksta maksāšanas rīkojumu, neievērojot šo regulu un tās īstenošanas noteikumus;

               b)

               kredītrīkotājs tīši vai rupjas nolaidības dēļ nesagatavo dokumentu, ar kuru konstatē debitoru parādu, neizdod iekasēšanas rīkojumu vai izdod šādu dokumentu ar novēlošanos, vai izdod maksājuma rīkojumu novēloti, tādējādi padarot Eurojust atbildīgu attiecībā uz trešo personu civilprasībām.

         2.   Kredītrīkotājs, kam tieši vai pastarpināti deleģētas pilnvaras, kurš uzskata, ka lēmums, kura pieņemšana ietilpst viņa pienākumos, ir nelikumīgs vai neatbilst pareizas finanšu vadības principiem, rakstveidā par to informē deleģētāju iestādi. Ja tādā gadījumā deleģētāja iestāde kredītrīkotājam, kam tieši vai pastarpināti deleģētas pilnvaras, rakstveidā dod pamatotu norādījumu īstenot minēto lēmumu, kredītrīkotājam tas jāīsteno un viņu nevar saukt pie atbildības.
   3.   Deleģēšanas gadījumā kredītrīkotājs aizvien atbild par izveidotās iekšējās vadības un kontroles sistēmas efektivitāti un lietderību, kā arī par to, kāda persona ir izraudzīta par deleģēto kredītrīkotāju.
   4.   Specializētā finanšu pārkāpumu komisija, kuru Komisija ir izveidojusi saskaņā ar vispārējās Finanšu regulas 66. panta 4. punktu, izmanto attiecībā pret Eurojust tādas pašas pilnvaras kā attiecībā pret Komisijas struktūrvienībām, ja vien Kolēģija neizlemj izveidot atsevišķu komisiju vai piedalīties apvienotā komisijā, ko ir izveidojušas vairākas Kopienas struktūras. Lietām, kas iesniegtas Eurojust, specializētajā finanšu pārkāpumu komisijā, kuru izveidojusi Komisija, ir viens Kopienas struktūras darbinieks.
   Pamatojoties uz šīs komisijas atzinumu, direktors izlemj, vai ierosināt disciplinārlietu vai tiesvedību par kompensācijas samaksu. Ja komisija atklāj sistemātiskas problēmas, tā iesniedz kredītrīkotājam un Komisijas iekšējam revidentam ziņojumu ar ieteikumiem. Ja atzinumā norādīts, ka pārkāpumos iesaistīts direktors, komisija nosūta šo atzinumu Kolēģijai un Komisijas iekšējam revidentam. Direktors anonīmā veidā atsaucas uz komisijas atzinumiem savā gada darbības pārskatā un norāda veiktos pēckontroles pasākumus.
   5.   Jebkuram darbiniekam var pieprasīt, lai viņš pilnīgi vai daļēji atlīdzinātu jebkurus zaudējumus, kas Eurojust radušies smaga pārkāpuma rezultātā, ko viņš nodarījis savu pienākumu izpildes gaitā vai to sakarā atbilstīgi Civildienesta noteikumiem.
   Amatpersona, kas iecēlusi šo darbinieku amatā, pieņem pamatotu lēmumu pēc tam, kad izpildītas formalitātes, kas Civildienesta noteikumos paredzētas attiecībā uz disciplinārlietām.

      3. iedaļa –   Grāmatvedim un avansu pārzinim piemērojamie noteikumi

   48. pants
   Grāmatvedis saucams pie disciplināratbildības un kompensācijas samaksas tā, kā noteikts Civildienesta noteikumos, jo īpaši gadījumos, kad:

               a)

               viņš pazaudē naudas līdzekļus, aktīvus un dokumentus, kas ir viņa glabāšanā, vai nodara tiem kaitējumu, vai nolaidības dēļ izraisa situāciju, ka tie tiek nozaudēti vai tiem tiek nodarīts kaitējums;

               b)

               viņš maina bankas kontus vai pasta žiro kontus, iepriekš par to nepaziņojot kredītrīkotājam;

               c)

               viņš atgūst vai samaksā summas, kas neatbilst attiecīgajiem iekasēšanas vai maksājumu rīkojumiem;

               d)

               pienācīgi neiekasē ieņēmumus.

         49. pants
   Avansu pārzinis saucams pie disciplināratbildības un kompensācijas samaksas tā, kā noteikts Civildienesta noteikumos, jo īpaši gadījumos, kad:

               a)

               viņš pazaudē naudas līdzekļus, aktīvus un dokumentus, kas ir viņa glabāšanā, vai nodara tiem kaitējumu, vai nolaidības dēļ izraisa situāciju, ka tie tiek nozaudēti vai tiem tiek nodarīts kaitējums;

               b)

               nespēj iesniegt pienācīgus pavaddokumentus par viņa izdarītajiem maksājumiem;

               c)

               izdara maksājumus personām, kam tie nepienākas;

               d)

               pienācīgi neiekasē ieņēmumus.

      4.   NODAĻA

         Ieņēmumu operācijas

      1. iedaļa –   Vispārīgi noteikumi

   50. pants

      Eurojust saskaņā ar tādiem noteikumiem un tādos termiņos, par kādiem ir vienošanās ar Komisiju, iesniedz Komisijai maksājuma pieprasījumus par visu vai daļu no Kopienas dotācijas saskaņā ar 15. panta 5. punktu.
   51. pants
   Līdzekļi, kurus Eurojust Komisija maksā kā dotāciju, nes procentus vispārējā budžeta labā.

      2. iedaļa –   Debitoru parādu tāme

   52. pants
   Debitoru parādu tāmi vispirms sagatavo atbildīgais kredītrīkotājs attiecībā uz katru pasākumu vai situāciju, kuras dēļ rodas parāds Eurojust vai kuras dēļ šis parāds mainās.

      3. iedaļa –   Debitoru parādu konstatēšana

   53. pants
   1.   Debitoru parādu konstatēšana ir darbība, ar kuru kredītrīkotājs vai kredītrīkotājs, kam deleģētas pilnvaras:

               a)

               apzina parāda esību;

               b)

               nosaka vai pārbauda parāda ticamību un apjomu;

               c)

               pārbauda nosacījumus, kuriem iestājoties parāds jāatmaksā.

         2.   Ikviens debitoru parāds, kas atzīts par drošu, noteikta lieluma un kuram pienācis atmaksas termiņš, ir jākonstatē ar iekasēšanas rīkojumu, ko iesniedz grāmatvedim, pievienojot parādzīmi, kas iesniegta parādniekam. Abus šos dokumentus sastāda un iesniedz atbildīgais kredītrīkotājs.
   3.   Eurojust noslēgtie līgumi un dotāciju līgumi nosaka, ka par jebkuru parādu, kas nav atmaksāts parādzīmē noteiktajā termiņā, aprēķina procentus saskaņā ar noteikumiem par vispārējās Finanšu regulas īstenošanas kārtību. Nosacījumu, ar ko Eurojust pienākas sodanauda, tostarp soda procentu likme, skaidri norāda līgumos un dotāciju līgumos.
   4.   Attiecīgi pamatotos izņēmuma gadījumos dažus regulāros ieņēmumu posteņus var konstatēt provizoriski.
   Provizoriskie konstatējumi nosedz dažu atsevišķu summu atgūšanu, kas līdz ar to nav jākonstatē atsevišķi.
   Kredītrīkotājs līdz saimnieciskā gada beigām izlabo provizoriski konstatētās summas, lai nodrošinātu, ka tās atbilst faktiski konstatētajiem debitoru parādiem.

      4. iedaļa –   Atgūšanas pilnvarojums

   54. pants
   Atgūšanas pilnvarojums ir darbība, ar kuru atbildīgais kredītrīkotājs, izdodams iekasēšanas rīkojumu, dod norādījumu grāmatvedim atgūt debitoru parādu, kuru konstatējis kredītrīkotājs.

      5. iedaļa –   Atgūšana

   55. pants
   1.   Nepareizi samaksātās summas ir atgūstamas.
   2.   Grāmatvedis rīkojas, pamatojoties uz iekasēšanas rīkojumiem attiecībā uz debitoru parādiem, ko pienācīgi konstatējis kredītrīkotājs vai atbildīgais kredītrīkotājs. Viņš visiem spēkiem cenšas nodrošināt, lai Eurojust saņemtu savus ieņēmumus, un raugās, lai tiktu aizsargātas tā tiesības.
   3.   Ja atbildīgais kredītrīkotājs gatavojas atteikties vai daļēji atteikties atgūt konstatētu debitoru parādu, viņš nodrošina, ka atteikums ir likumīgs un atbilst pareizas finanšu vadības un proporcionalitātes principam.
   Šādu atteikumu sniedz ar kredītrīkotāja pienācīgi pamatotu lēmumu. Kredītrīkotājs šo lēmumu var pieņemt vienīgi par kredītsaistībām, kuras ir mazākas par EUR 5 000.
   Atcelšanas lēmumā norāda, kāda darbība veikta, lai nodrošinātu atgūšanu, un likuma pantus un faktus, uz kuriem tas pamatojas.
   4.   Atbildīgais kredītrīkotājs atceļ konstatētu debitoru parādu, ja atklāta kļūda attiecībā uz likuma pantu vai faktu liecina, ka summa nav konstatēta pareizi. Tādu atcelšanu izdara ar atbildīgā kredītrīkotāja lēmumu un attiecīgi pamato.
   5.   Atbildīgais kredītrīkotājs koriģē konstatētā debitoru parāda summu uz augšu vai uz leju, ja faktu kļūdas atklāšanas rezultātā mainās parāda summa, ar noteikumu, ka Eurojust šīs korekcijas dēļ nezaudē konstatēto prasījumu. Tādu koriģēšanu izdara ar atbildīgā kredītrīkotāja lēmumu un attiecīgi pamato.
   56. pants
   1.   Faktiski atgūstot pienākošos summu, grāmatvedis to iegrāmato uzskaitē un informē par to atbildīgo kredītrīkotāju.
   2.   Par visām grāmatveža saņemtajām skaidras naudas iemaksām izraksta kvītis.
   57. pants
   1.   Ja atgūšana nav notikusi līdz parādzīmē norādītajam samaksas datumam, grāmatvedis par to informē atbildīgo kredītrīkotāju un nekavējoties uzsāk procedūru atgūšanas īstenošanai jebkādiem likumā pieļautiem līdzekļiem, tostarp attiecīgos gadījumos izmantojot kompensēšanu un, ja tas nav iespējams, piespiedu atgūšanu.
   2.   Grāmatvedis atgūst summas, kompensējot Eurojust noteikta lieluma drošus prasījumus pret parādniekiem, kuru atmaksai pienācis termiņš, ar tādiem noteikta lieluma drošiem prasījumiem, kuru atmaksai pienācis termiņš, kas šiem parādniekiem pašiem ir pret Eurojust, ja tāda kompensēšana ir likumīgi iespējama.
   58. pants
   Grāmatvedis, sadarbojoties ar atbildīgo kredītrīkotāju, var piešķirt maksājuma termiņa pagarinājumu vienīgi pēc parādnieka rakstiska pieprasījuma, kurā pienācīgi norādīti iemesli, ja ir ievēroti šādi divi nosacījumi:

               a)

               parādnieks apņemas maksāt procentus par visu piešķirto termiņa pagarinājumu, sākot no parādzīmē norādītā datuma, atbilstoši likmei, kāda paredzēta vispārējās Finanšu regulas īstenošanas noteikumos;

               b)

               lai aizsargātu Eurojust tiesības, parādnieks dod finansiālu nodrošinājumu, kas nosedz gan pamatparādu, gan procentus.

         58.a pants
   Grāmatvedis sastāda sarakstu par atgūstamajām summām, sagrupējot Eurojust prasījumus pēc iekasēšanas rīkojumu izdošanas datumiem. Viņš norāda arī lēmumus par atteikšanos vai daļēju atteikšanos atgūt konstatētas summas. Sarakstu pievieno Eurojust pārskatam par budžeta un finanšu vadību.

      Eurojust izveido sarakstu par struktūras prasījumiem, minot parādnieku nosaukumu un parāda summu, ja parādniekam parāda atmaksa ir pieprasīta ar tiesas lēmumu, kuram ir res judicata spēks, un ja viena gada laikā pēc tā pasludināšanas nav izdarīts neviens nozīmīgs maksājums. Sarakstu publicē, ņemot vērā attiecīgos tiesību aktus par datu aizsardzību.
   58.b pants
   Uz Eurojust prasījumiem pret trešām personām un uz trešo personu prasījumiem pret Eurojust attiecas piecu gadu noilguma periods, kuru nosaka Eurojust noslēgtos līgumos un dotāciju līgumos.

      6. iedaļa –   Īpaši noteikumi par maksu un atlīdzību

   59. pants
   Ja Eurojust iekasē maksas un atlīdzību, kas minētas 5. panta a) apakšpunktā, katra saimnieciskā gada sākumā sastāda kopēju provizorisku tāmi par šādām maksām un atlīdzībām.
   Ja maksas un atlīdzības ir pilnībā noteiktas tiesību aktos vai valdes lēmumos, kredītrīkotājs var neizdot iekasēšanas rīkojumu, bet sagatavo parādzīmi, tiklīdz ir konstatēts debitora parāds; šādā gadījumā reģistrē Eurojust prasījuma visus datus. Grāmatvedis veido visu parādzīmju sarakstu un norāda parādzīmju skaitu un kopējo summu Eurojust ziņojumā par budžeta un finanšu vadību.
   Ja Eurojust lieto atsevišķu faktūrrēķinu pārvaldības sistēmu, grāmatvedis regulāri, vismaz reizi mēnesī, iegrāmato saņemto maksu un atlīdzību summu.
   Saskaņā ar parasto kārtību Eurojust pakalpojumus sniedz atbilstīgi tam uzticētajiem uzdevumiem tikai pēc tam, kad attiecīgā maksa vai atlīdzība samaksāta pilnīgi. Ja izņēmuma kārtā pakalpojums sniegts, iepriekš par to nesaņemot attiecīgo atlīdzību vai maksu, piemēro šīs nodaļas 3., 4. un 5. iedaļu.

      5.   NODAĻA

         Izdevumu operācijas

   60. pants
   1.   Par ikkatru izdevumu posteni uzņemas saistības, izdevumus apzina, tos akceptē un apmaksā.
   2.   Pirms katras izdevumu saistības uzņemšanās pieņem lēmumu par finansējumu. Tas neattiecas uz darbībām, kas saistītas ar lietām.
   3.   Eurojust darba programma ir līdzvērtīga lēmumam par finansējumu attiecībā uz darbībām, kuras tā aptver, ja tās ir skaidri noteiktas un ir precīzi aprakstīti to pamatā esošie kritēriji. Darba programmā norāda sīki izstrādātus mērķus un darbības rādītājus.
   4.   Administratīvās apropriācijas var īstenot bez iepriekšēja lēmuma par finansējumu.

      1. iedaļa –   Izdevumu saistības

   61. pants
   1.   Saistību uzņemšanās budžetā ir darbība, ar kuru rezervē apropriāciju, kas nepieciešama, lai segtu turpmākus maksājumus, pildot juridiskas saistības.
   2.   Juridiska saistība ir dokuments, ar kuru atbildīgais kredītrīkotājs noslēdz vai nodibina saistību, kas rada maksājumu no budžeta.
   3.   Budžeta saistība ir atsevišķa, ja saņēmējs un izdevumu summa ir zināmi.
   4.   Budžeta saistība ir vispārēja, ja vismaz viens no elementiem, kas nepieciešams, lai noteiktu atsevišķu saistību, joprojām nav zināms.
   5.   Budžeta saistība ir provizoriska, ja tā paredzēta, lai segtu regulārus administratīvos izdevumus, un vai nu summa, vai galīgie ieguvēji nav zināmi galīgi.
   Provizorisku budžeta saistību izpilda, noslēdzot vienu vai vairākas atsevišķas juridiskas saistības, kas rada tiesības uz turpmākiem maksājumiem, vai arī izņēmuma gadījumos, kas attiecas uz personāla vadības izmaksām, tieši samaksājot.
   62. pants
   1.   Attiecībā uz pasākumiem, kas var būt par pamatu izdevumiem, ko maksā no budžeta, atbildīgajam kredītrīkotājam ir vispirms jāuzņemas budžeta saistības pirms juridisku saistību noslēgšanas ar trešām personām.
   2.   Kopējās budžeta saistības sedz atbilstošo atsevišķo juridisko saistību kopējās izmaksas, kuras ir noslēgtas līdz N + 1 gada 31. decembrim.
   Atsevišķas juridiskas saistības, kas attiecas uz atsevišķām vai provizoriskām budžeta saistībām, noslēdz līdz N gada 31. decembrim.
   Pirmajā un otrajā daļā minētā termiņa beigās atbildīgais kredītrīkotājs šo budžeta saistību neizlietoto atlikumu atceļ.
   3.   Juridiskajām saistībām, kas noslēgtas par darbībām, kuras ilgst vairāk nekā vienu saimniecisko gadu, un atbilstošajām budžeta saistībām, izņemot attiecībā uz personāla izdevumiem, ir galīgais izpildes termiņš, kas noteikts saskaņā ar pareizas finanšu vadības principu.
   Jebkuru tādu saistību daļu, kas nav izlietota sešus mēnešus pēc šā galīgā termiņa, atceļ saskaņā ar 11. pantu.
   Budžeta saistību summu, kas atbilst juridiskām saistībām, atceļ, ja triju gadu laikā pēc juridisko saistību parakstīšanas nav veikts neviens maksājums 67. panta nozīmē.
   63. pants
   Pieņemot budžeta saistības, atbildīgais kredītrīkotājs nodrošina, ka:

               a)

               izdevumus sedz no pareizā budžeta posteņa;

               b)

               apropriācijas ir pieejamas;

               c)

               izdevumi atbilst Eurojust Finanšu noteikumiem;

               d)

               ir ievērots pareizas finanšu vadības princips.

      2. iedaļa –   Izdevumu apzināšana

   64. pants
   Izdevumu apzināšana ir darbība, ar kuru atbildīgais kredītrīkotājs:

               a)

               pārliecinās par kreditora prasījuma esību;

               b)

               pārbauda nosacījumus, kuriem iestājoties ir jāizdara maksājums;

               c)

               nosaka vai pārbauda prasījuma īstumu un tā apjomu.

         65. pants
   1.   Jebkuru izdevumu apzināšana pamatojas uz apstiprinošiem dokumentiem, kuri apliecina kreditora prasījumu, pamatojoties uz pārskatu par faktiski sniegtajiem pakalpojumiem, faktiski izpildītajām piegādēm vai faktiski veiktajiem būvdarbiem vai pamatojoties uz citiem dokumentiem, kas pamato maksājumu.
   2.   Lēmumu par apzināšanu pieņem, atbildīgajam kredītrīkotājam parakstot vīzu “nodots samaksai”.
   3.   Ja izmanto sistēmu, kas nav datorizēta, vīzu “nodots samaksai” pieņem, uzspiežot zīmogu, kurā iekļauts atbildīgā kredītrīkotāja paraksts. Ja izmanto datorizētu sistēmu, izdevumu apzināšanu ar vīzu “nodots samaksai” izdara, izmantojot atbildīgā kredītrīkotāja personisko paroli.

      3. iedaļa –   Izdevumu akceptēšana

   66. pants
   1.   Izdevumu akceptēšana ir darbība, ar kuru atbildīgais kredītrīkotājs, izdodot maksājuma rīkojumu, uzdod grāmatvedim apmaksāt izdevumu posteni, ko atbildīgais kredītrīkotājs ir apzinājis.
   1.a   Ja par sniegtajiem pakalpojumiem, tostarp nomas pakalpojumiem, vai piegādātajām precēm veic periodiskus maksājumus un kredītrīkotājam tiem ir jāpiemēro riska analīze, viņš var likt piemērot tiešā debeta sistēmu
   2.   Maksājuma rīkojumu datē, to paraksta atbildīgais kredītrīkotājs un pēc tam to nosūta grāmatvedim. Atbildīgais kredītrīkotājs glabā apliecinošos dokumentus saskaņā ar 38. panta 6. punktu.
   3.   Attiecīgos gadījumos maksājuma rīkojumam, kas nosūtīts grāmatvedim, pievieno dokumentu, kurš apliecina, ka preces iekļautas inventāra sarakstos, kas minēti 90. panta 1. punktā.

      4. iedaļa –   Izdevumu apmaksa

   67. pants
   1.   Maksājumu izdara, ja tiek uzrādīti pierādījumi, ka attiecīgā darbība ir veikta saskaņā ar pamatdokumenta noteikumiem vispārējās Finanšu regulas 49. panta nozīmē vai arī saskaņā ar līgumu vai dotācijas nolīgumu, un tas nosedz vienu no šādām operācijām:

               a)

               visas pienākošās summas apmaksu;

               b)

               tādas summas apmaksu, kas pienākas kā:

                           i)

                           iepriekšējs finansējums, ko var sadalīt vairākos maksājumos;

                           ii)

                           viens vai vairāki starpposma maksājumi;

                           iii)

                           atlikušo pienākošos summu apmaksa.

         Iepriekšējo finansējumu pilnīgi vai daļēji ieskaita starpposma maksājumos.
   Visu iepriekšējo finansējumu un visus starpposma maksājumus ieskaita atlikušo summu maksājumos.
   2.   Izdarot maksājumus, kontos izdara atzīmi par dažādajiem maksājuma veidiem, kas minēti 1. punktā.
   68. pants
   Izdevumu apmaksu izdara grāmatvedis pieejamo līdzekļu robežās.

      5. iedaļa –   Izdevumu operāciju termiņi

   69. pants
   Izdevumu apzināšana, akceptēšana un apmaksa jāizdara termiņos, kas noteikti vispārējās Finanšu regulas īstenošanas kārtības noteikumos un saskaņā ar šiem noteikumiem.

      6.   NODAĻA

         Informācijas tehnoloģiju sistēmas

   70. pants
   Ja ieņēmumu un izdevumu operācijas vada, izmantojot datorsistēmas, dokumentus var parakstīt, izmantojot datorizētu vai elektronisku procedūru.

      7.   NODAĻA

         Iekšējais revidents

   71. pants

      Eurojust ir iekšējas revīzijas funkcija. Iekšējā revidenta iecelšana un pilnvaru īstenošana notiek saskaņā ar 38. panta 2. un 3. punktu Lēmumā par Eurojust.
   72. pants
   1.   Iekšējais revidents neatkarīgi konsultē Eurojust par risku pārvaldīšanu, izsakot neatkarīgus atzinumus par vadības un kontroles sistēmu kvalitāti, kā arī sniedzot ieteikumus, kā uzlabot darbību izpildes nosacījumus un veicināt pareizu finanšu vadību.
   Viņš atbild par:

               a)

               iekšējās vadības sistēmu piemērotības un efektivitātes un struktūrvienību snieguma novērtējumu programmu un darbību izpildē, minot ar tām saistītos riskus; un

               b)

               to iekšējās kontroles un revīzijas sistēmu efektivitātes un lietderības novērtējumu, ko piemēro visām budžeta izpildes operācijām.

         2.   Iekšējais revidents pilda savus pienākumus attiecībā uz visām Eurojust darbībām un tā struktūrvienībām. Viņam ir pilnīga un neierobežota piekļuve visai informācijai, kas nepieciešama viņa pienākumu izpildei.
   3.   Iekšējais revidents ziņo Kolēģijai un administratīvajam direktoram par saviem atzinumiem un ieteikumiem. Tie nodrošina, ka tiek veikti pasākumi atbilstoši ieteikumiem, kas sniegti pēc iekšējās revīzijas.
   4.   Iekšējais revidents iesniedz Eurojust iekšējās revīzijas gada pārskatu, cita starpā norādot izdarīto iekšējo revīziju skaitu un veidu, sniegtos ieteikumus, kā arī sakarā ar tiem veiktos pasākumus. Šajā gada pārskatā min arī sistēmu problēmas, kuras atklājusi specializētā komisija, kas izveidota saskaņā ar vispārējās Finanšu regulas 66. panta 4. punktu.
   5.   Eurojust katru gadu iesniedz iestādei, kas atbild par budžeta izpildes apstiprināšanu, ziņojumu, ko sastādījis tās administratīvais direktors, apkopojot iekšējā revidenta izdarīto iekšējo revīziju skaitu un veidu, sniegtos ieteikumus un sakarā ar tiem veiktos pasākumus.
   6.   Šis pants neattiecas uz darbībām, kas saistītas ar lietām, un dokumentiem.
   73. pants
   Iekšējā revidenta atbildību par viņa rīcību, pildot savus pienākumus, nosaka Eurojust Finanšu noteikumi saskaņā ar vispārējās Finanšu regulas 87. pantu.
   V   SADAĻA

      PUBLISKAIS IEPIRKUMS

   74. pants
   1.   Attiecībā uz publisko iepirkumu piemēro attiecīgos vispārējās Finanšu regulas noteikumus, kā arī vispārējās Finanšu regulas īstenošanas kārtības noteikumus atbilstīgi šā panta 4. līdz 7. punktam.
   2.   Eurojust pēc tās lūguma var piešķirt līgumslēdzējas iestādes statusu attiecībā uz Komisijas vai starpiestāžu līgumu piešķiršanu un citu Kopienas struktūru līgumu piešķiršanu.
   3.   Eurojust piedalās kopējā centrālajā datu bāzē, kuru izveidojusi un pārvalda Komisija, saskaņā ar vispārējās Finanšu regulas 95. pantu.
   4.   Eurojust var noslēgt līgumu ar Komisiju, starpiestāžu birojiem un Eiropas Savienības tulkošanas centru, kas izveidots ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2965/94 (6), par preču piegādi, pakalpojumu sniegšanu vai tulkošanas centra darbu veikšanu, neizmantojot publiskā iepirkuma procedūru.
   5.   Neskarot iepriekš minētos noteikumus, Eurojust ir tiesīgs piedalīties vai izmantot publisko iepirkumu procedūras, ko veic uzņemošā valsts vai starptautiska organizācija, ar nosacījumu, ka tās savās publisko iepirkumu procedūrās ievieš standartus, kuri sniedz starptautiski pieņemtiem standartiem līdzvērtīgas garantijas, it īpaši attiecībā uz pārredzamību, nediskrimināciju un interešu konfliktu novēršanu.
   Tikai administratīvajam direktoram ir pilnvaras atzīt garantiju līdzvērtīgumu starptautiski pieņemtajiem standartiem.
   6.   Vispārējās Finanšu regulas 101. panta piemērošanas nolūkā uzaicinājumā uz konkursu nosaka, ka Kopienas struktūra pirms līguma parakstīšanas var vai nu atteikties no iepirkuma, vai anulēt iepirkuma procedūru, un kandidātiem vai pretendentiem nav tiesību pieprasīt kompensāciju.
   7.   Vispārējās Finanšu regulas 103. panta piemērošanas nolūkā Kopienas struktūras izsludinātos uzaicinājumos uz konkursu nosaka, ka tā var atlikt procedūru un var veikt jebkādus nepieciešamos pasākumus, tostarp procedūras anulēšanu saskaņā ar minētajā pantā noteiktajiem nosacījumiem.
   Vispārējās Finanšu regulas 103. panta piemērošanas nolūkā līgumos, kurus Kopienas struktūra noslēdz ar uzņēmējiem, nosaka, ka tā var veikt minētajā pantā paredzētos pasākumus saskaņā ar tajā noteiktajiem nosacījumiem.
   VA   SADAĻA

      PROJEKTI, KURIEM IR BŪTISKA IETEKME UZ BUDŽETU

   74.a pants
   Kolēģija iespējami drīz informē budžeta lēmējinstitūciju par nodomu īstenot jebkuru projektu, kurš varētu būtiski ietekmēt tās administratīvā budžeta finansējumu, jo īpaši par jebkuriem projektiem, kuri attiecas uz īpašumu, piemēram, ēku noma vai iegāde. Kolēģija par šādiem projektiem informē Komisiju.
   Ja kāda budžeta lēmējinstitūcija paredz sniegt atzinumu, tā Eurojust informē par šādu ieceri divu nedēļu laikā no brīža, kad saņemta informācija par projektu. Ja atbildes nav, Eurojust var veikt plānoto darbību.
   Šo atzinumu nosūta Eurojust četru nedēļu laikā no informēšanas brīža saskaņā ar otro daļu.
   VB   SADAĻA

      EKSPERTI

   74.b pants
   Ekspertu atlasei mutatis mutandis piemēro vispārējās Finanšu regulas īstenošanas kārtības noteikumu 265.a pantu. Šiem ekspertiem maksā noteiktu summu par Eurojust sniegto palīdzību, jo īpaši priekšlikumu un dotāciju pieteikumu vai piedāvājumu izvērtēšanā iepirkumu procedūrās, kā arī par tehnisko palīdzību turpmākajā un galīgajā projektu izvērtēšanā. Eurojust var izmantot arī ekspertu sarakstus, ko sagatavojusi Komisija vai citas Kopienas struktūras.
   VI   SADAĻA

         EUROJUST PIEŠĶIRTĀS DOTĀCIJAS

   75. pants
   1.   Ja Eurojust valsts iestādēm piešķir dotācijas Eurojust uzdevumu veikšanai saskaņā ar 3. pantu Lēmumā par Eurojust vai Eiropas Tiesiskās sadarbības tīkla uzdevumu veikšanai saskaņā ar 26. panta 2. punkta b) apakšpunktu Lēmumā par Eurojust, šī panta 2. un 3. punktam ir piemērojami attiecīgie vispārējās Finanšu regulas un vispārējās Finanšu regulas īstenošanas kārtības noteikumu principi.
   2.   Par dotācijām noslēdz rakstiskus līgumus starp Eurojust un saņēmēju.
   3.   Vispārējās Finanšu regulas 119. panta 2. punkta piemērošanas nolūkā Eurojust noslēgtajos dotāciju līgumos nosaka, ka tas var atlikt, samazināt vai izbeigt dotāciju vispārējās Finanšu regulas īstenošanas kārtības noteikumu 183. pantā paredzētajos gadījumos pēc tam, kad saņēmējam ir bijusi dota iespēja izteikt apsvērumus.
   VII   SADAĻA

      PĀRSKATU UN UZSKAITES IZKLĀSTS

      1.   NODAĻA

         Pārskatu izklāsts

   76. pants

      Eurojust ikgadējos pārskatos ir:

               a)

                  Eurojust finanšu pārskati;

               b)

               pārskati par budžeta izpildi. Eurojust pārskatiem pievieno ziņojumu par budžeta un finanšu vadību gada laikā.

      Eurojust pārskatiem pievieno pārskatu par budžeta un finanšu vadību gada laikā. Pārskatā, inter alia, sniedz atskaiti par apropriāciju īstenošanu kopā ar kopsavilkuma informāciju par apropriāciju pārvietošanu dažādu budžeta posteņu starpā.
   77. pants
   Pārskatiem ir jāatbilst noteikumiem, tiem jābūt precīziem un visaptverošiem un jāsniedz patiess un godīgs ieskats:

               a)

               finanšu pārskatiem – par aktīviem un pasīviem, maksājumiem un ieņēmumiem, prasījumiem un saistībām, kas nav uzrādīti kā aktīvi un pasīvi, kā arī par naudas plūsmu;

               b)

               pārskatiem par budžeta izpildi – par ieņēmumu un izdevumu operācijām.

         78. pants
   Finanšu pārskatus sastāda, ievērojot vispārpieņemtos grāmatvedības principus, kas norādīti vispārējās Finanšu regulas īstenošanas kārtības noteikumos, proti:

               a)

               nepārtraukta darbība;

               b)

               piesardzība;

               c)

               viendabīga uzskaites metode;

               d)

               datu salīdzināmība;

               e)

               būtiskums;

               f)

               saldo neaprēķināšana;

               g)

               būtības atspoguļojums;

               h)

               uzkrājumu grāmatvedība.

         79. pants
   1.   Saskaņā ar uzkrājumu grāmatvedības principu finanšu pārskatos uzrāda izdevumus un ieņēmumus par saimniecisko gadu neatkarīgi no to maksāšanas vai iekasēšanas datuma.
   2.   Aktīvu un pasīvu vērtību nosaka saskaņā ar novērtēšanas noteikumiem, ko paredz uzskaites metodes, kas noteiktas vispārējās Finanšu regulas 132. pantā.
   80. pants
   1.   Finanšu pārskatus izsaka euro, un tie ietver:

               a)

               bilanci un ekonomisko rezultātu pārskatu, kurā uzrāda aktīvus un pasīvus, finansiālo situāciju un ekonomiskos rezultātus iepriekšējā gada 31. decembrī; tos izklāsta, ievērojot struktūru, kas noteikta Padomes direktīvā par noteikta veida uzņēmumu gada pārskatiem, tomēr ņemot vērā Eurojust darbību īpašo raksturu;

               b)

               naudas plūsmas tabulu, kurā uzrāda gada laikā iekasētās un izmaksātas summas un kases galīgo stāvokli;

               c)

               pārskatu par kapitāla izmaiņām, kurā sīki izklāsta palielinājumus un samazinājumus ikvienā kapitāla konta postenī gada laikā.

         2.   Finanšu pārskatu pielikumā iekļauj papildinājumus un piezīmes par informāciju, kas ietverta pārskatos, kuri minēti 1. punktā, un sniedz visas papildu ziņas, kas jāsniedz saskaņā ar starptautiski atzītu grāmatvedības praksi, ja tādas ziņas ir būtiskas attiecībā uz Eurojust darbībām.
   81. pants
   Budžeta izpildes pārskatus izsaka euro. Tie ietver:

               a)

               budžeta izlietojuma pārskatu, kurā uzrāda visas budžeta darbības gada laikā ieņēmumu un izdevumu izteiksmē; šā pārskata izklāsta uzbūve ir tāda pati kā budžeta uzbūve;

               b)

               budžeta izlietojuma pārskata pielikumu, kurā iekļauj papildinājumus un piezīmes par informāciju, kas ietverta šajā pārskatā.

         82. pants
   Grāmatvedis ne vēlāk kā līdz nākamā gada 1. martam iesniedz Komisijas grāmatvedim un Revīzijas palātai savus provizoriskos pārskatus līdz ar ziņojumu par budžeta un finanšu vadību šā saimnieciskā gada laikā, kas aprakstīti šī lēmuma 76. pantā lai Komisijas grāmatvedis var konsolidēt pārskatus tā, kā noteikts vispārējās Finanšu regulas 128. pantā.
   Grāmatvedis nosūta pārskatu par budžeta un finanšu vadību Eiropas Parlamentam un Padomei vēlākais līdz nākamā gada 31. martam.
   83. pants
   1.   Saskaņā ar vispārējās Finanšu regulas 129. panta 1. punktu Revīzijas palāta ne vēlāk kā līdz nākamā gada 15. jūnijam izsaka savus apsvērumus par Eurojust provizoriskajiem pārskatiem.
   2.   Kad ir saņemti Revīzijas palātas apsvērumi par Eurojust provizoriskajiem pārskatiem, administratīvais direktors saskaņā ar 43. pantu uz savu atbildību izveido Eurojust galīgo pārskatu un nosūta to Kolēģijai, kura sniedz atzinumu par šiem pārskatiem.
   3.   Administratīvais direktors vēlākais līdz nākamā gada 1. jūlijam nosūta Komisijas grāmatvedim, Revīzijas palātai, Eiropas Parlamentam un Padomei galīgos pārskatus līdz ar Kolēģijas atzinumu; iepriekš minētos dokumentus nosūta divu nedēļu laikā, ja Revīzijas palātas apsvērumi tiek saņemti vēlāk par 15. jūniju.
   4.   Eurojust galīgos pārskatus, kas konsolidēti ar Komisijas pārskatiem, publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī līdz nākamā saimnieciskā gada 15. novembrim.
   5.   Administratīvais direktors vēlākais līdz nākamā gada 30. septembrim iesniedz Revīzijas palātai atbildi par apsvērumiem, kas izteikti par gada pārskatu. Eurojust atbildi vienlaikus nosūta arī Komisijai.

      2.   NODAĻA

         Uzskaite

      1. iedaļa –   Kopīgi noteikumi

   84. pants
   1.   Eurojust grāmatvedības sistēma ir sistēma, ar kuru budžeta un finanšu informāciju kārto tā, lai rādītājus var ievadīt, iekļaut lietās un reģistrēt.
   2.   Uzskaiti veido vispārējā uzskaite un budžeta uzskaite. Šo uzskaiti kārto euro, pamatojoties uz kalendāro gadu.
   3.   Rādītājus, ko iekļauj vispārējā uzskaitē un budžeta uzskaitē, pieņem neilgi pirms budžeta gada beigām, lai varētu sastādīt 1. nodaļā minētos pārskatus.
   4.   Neatkarīgi no 2. un 3. punkta kredītrīkotājs var kārtot analītisko uzskaiti.
   85. pants
   Grāmatvedības noteikumus un metodes, kā arī saskaņoto kontu plānu, kas Eurojust jāpiemēro, pieņem Komisijas grāmatvedis saskaņā ar vispārējās Finanšu regulas 133. pantu.

      2. iedaļa –   Vispārējā uzskaite

   86. pants
   Vispārējā uzskaite, izmantojot divkāršā ieraksta metodi, hronoloģiskā secībā iegrāmato visus notikumus un operācijas, kas iespaido Eurojust saimniecisko un finansiālo stāvokli un tā aktīvus un pasīvus.
   87. pants
   1.   Kontu apgrozījumu un atlikumus iegrāmato norēķinu grāmatās.
   2.   Visus grāmatvedības ierakstus, ieskaitot kontu korekcijas, izdara, pamatojoties uz apstiprinošiem dokumentiem, uz kuriem tajos ir norāde.
   3.   Grāmatvedības sistēmai jābūt tādai, lai tajā varētu izsekot visiem uzskaites grāmatojumiem.
   88. pants

      Eurojust grāmatvedis pēc budžeta gada beigām līdz galīgā pārskata iesniegšanas dienai izdara jebkādas korekcijas, kas nav saistītas ar līdzekļu izmaksu vai iekasēšanu par šo gadu, bet ir nepieciešamas, lai patiesi un godīgi atspoguļotu uzskaiti atbilstoši noteikumiem.

      3. iedaļa –   Budžeta uzskaite

   89. pants
   1.   Budžeta uzskaite detalizēti iegrāmato budžeta izpildi.
   2.   Šā panta 1. punkta vajadzībām budžeta uzskaitē iegrāmato visas budžeta ieņēmumu un izdevumu operācijas, kas norādītas šīs regulas IV sadaļā.

      3.   NODAĻA

         Īpašuma uzskaite

   90. pants
   1.   Eurojust, ievērojot paraugu, ko sastādījis Komisijas grāmatvedis, kārto inventāra sarakstus, kuros norādīts visu to materiālo, nemateriālo un finanšu aktīvu daudzums un vērtība, kas veido Eurojust īpašumu.

      Eurojust pārbauda, vai ieraksti inventāra sarakstā atbilst faktiskajai situācijai.
   2.   Kustamas mantas pārdošanu izsludina pienācīgā veidā.
   VIII   SADAĻA

      ĀRĒJĀ REVĪZIJA UN APSTIPRINĀŠANA

      1.   NODAĻA

         Ārējā revīzija

   91. pants
   Revīzijas palāta pārbauda Eurojust pārskatus saskaņā EK līguma 248. pantu.
   92. pants
   1.   Eurojust iesniedz Revīzijas palātai budžetu, kad tas pieņemts galīgajā variantā. Tā, cik drīz vien iespējams, informē Revīzijas palātu par visiem lēmumiem un aktiem, kas pieņemti saskaņā ar 10., 14., 19. un 23. pantu.
   2.   Eurojust nosūta Revīzijas palātai pieņemtos iekšējos finanšu noteikumus.
   3.   Revīzijas palātu informē par kredītrīkotāju, grāmatvežu un avansu pārziņu iecelšanu un deleģēšanas lēmumiem, kas pieņemti saskaņā ar 34. pantu, 43. panta 1. un 4. punktu un 44. pantu.
   93. pants
   Uz pārbaudēm, ko izdara Revīzijas palāta, attiecas vispārējās Finanšu regulas 139. līdz 144. pants. Šīs pārbaudes tiek veiktas veidā, kas nodrošina jutīgu, ar lietām saistītu datu aizsardzību.

      2.   NODAĻA

         Budžeta izpildes apstiprināšana

   94. pants
   1.   Eiropas Parlaments pēc Padomes ieteikuma līdz N + 2 gada 30. aprīlim sniedz administratīvajam direktoram apstiprinājumu par N gada budžeta izpildi. Administratīvais direktors informē Kolēģiju par Eiropas Parlamenta apsvērumiem, kuri iekļauti rezolūcijā, kas pievienota lēmumam par izpildi.
   2.   Ja nav iespējams ievērot 1. punktā noteikto termiņu, Eiropas Parlaments vai Padome informē administratīvo direktoru par termiņa pagarināšanas iemesliem.
   3.   Ja Eiropas Parlaments atliek lēmumu par izpildes apstiprinājuma sniegšanu, administratīvais direktors sadarbībā ar Kolēģiju veic vajadzīgos pasākumus, lai iespējami drīz novērstu šķēršļus šā lēmuma pieņemšanai vai atvieglotu šo šķēršļu novēršanu.
   95. pants
   1.   Lēmums par izpildes apstiprināšanu attiecas uz pārskatiem par visiem Eurojust ieņēmumiem un izdevumiem, summas atlikumu un Eurojust aktīviem un pasīviem, kas atspoguļoti finanšu pārskatā.
   2.   Nolūkā sniegt budžeta izpildes apstiprinājumu Eiropas Parlaments pārbauda Eurojust pārskatus un finanšu pārskatus pēc tam, kad tādu pārbaudi veikusi Padome. Tas arī pārbauda gada pārskatu, ko sastādījusi Revīzijas palāta, līdz ar Eurojust administratīvā direktora atbildēm, jebkādiem atbilstošiem Revīzijas palātas īpašajiem ziņojumiem par attiecīgo saimniecisko gadu un Revīzijas palātas apliecinājumu par pārskatu ticamību un to pamatā esošo darījumu likumību un pareizumu.
   3.   Administratīvais direktors tādā veidā, kā noteikts vispārējās Finanšu regulas 146. panta 3. punktā, iesniedz Eiropas Parlamentam pēc tā pieprasījuma jebkādu informāciju, kas nepieciešama, lai netraucēti piemērotu budžeta izpildes apstiprināšanas procedūru par attiecīgo saimniecisko gadu.
   96. pants
   1.   Administratīvais direktors veic attiecīgus pasākumus, lai rīkotos, ņemot vērā apsvērumus, kas pievienoti Eiropas Parlamenta lēmumam par budžeta izpildes apstiprināšanu, kā arī piezīmes, kas pievienotas Padomes pieņemtajam ieteikumam apstiprināt budžeta izpildi, ņemot vērā Eurojust uzdevumus.
   2.   Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes pieprasījuma administratīvais direktors ziņo par pasākumiem, kas veikti, ņemot vērā šos apsvērumus un piezīmes. Direktors iesniedz ziņojuma kopiju Komisijai un Revīzijas palātai.
   IX   SADAĻA

      PĀREJAS UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI

   97. pants
   Eiropas Parlaments, Padome un Komisija ir pilnvaroti saņemt jebkādu nepieciešamu informāciju vai paskaidrojumus par to kompetences jomā esošajiem budžeta jautājumiem.
   98. pants
   Kolēģija pēc nepieciešamības, ar Komisijas iepriekšēju piekrišanu un pēc Eurojust administratīvā direktora priekšlikuma pieņem detalizētus noteikumus par Eurojust Finanšu regulas īstenošanu.
   99. pants
   Šis Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tam, kad to ir pieņēmusi Kolēģija un tas ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Tas aizstāj 2006. gada 20. aprīļa Lēmumu par Eurojust finanšu regulu.

      Hāgā, 2009. gada 27. martā

            Eurojust prezidents

         José Luís LOPES DA MOTA

      (1)  OV L 63, 6.3.2002., 1. lpp.

      (2)  OV L 245, 29.9.2003., 44. lpp.

      (3)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

      (4)  OV L 181, 10.7.2008., 23. lpp.

      (5)  OV L 357, 31.12.2002., 1. lpp.

      (6)  OV L 314, 7.12.1994., 1. lpp.


title: 2014/629/ES: Eiropas Parlamenta Lēmums ( 2014. gada 3. aprīlis ) par Kopuzņēmuma novatorisku zāļu jomā uzsāktās ierosmes īstenošanai 2012. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu

text:
               5.9.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 266/335

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS
   (2014. gada 3. aprīlis)
   par Kopuzņēmuma novatorisku zāļu jomā uzsāktās ierosmes īstenošanai 2012. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
   (2014/629/ES)
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Kopuzņēmuma novatorisku zāļu jomā uzsāktās ierosmes īstenošanai 2012. finanšu gada galīgos pārskatus,

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Kopuzņēmuma novatorisku zāļu jomā uzsāktās ierosmes īstenošanai 2012. finanšu gada pārskatiem ar Kopuzņēmuma atbildēm (1),

               —

               ņemot vērā Padomes 2014. gada 18. februāra ieteikumu (05851/2014 – C7-0053/2014),

               —

               ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 185. pantu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (3) un jo īpaši tās 208. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2007. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 73/2008, ar ko izveido Kopuzņēmumu novatorisku zāļu jomā uzsāktās ierosmes īstenošanai (4), un jo īpaši tās 11. panta 4. punktu,

               —

               ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5),

               —

               ņemot vērā Komisijas 2013. gada 30. septembra Deleģēto regulu (ES) Nr. 1271/2013 par finanšu pamatregulu struktūrām, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 208. pantā (6), un jo īpaši tās 108. pantu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A7-0200/2014),

               1.

               sniedz Kopuzņēmuma novatorisku zāļu jomā uzsāktās ierosmes īstenošanai izpilddirektoram apstiprinājumu par Kopuzņēmuma 2012. finanšu gada budžeta izpildi;

               2.

               izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, nosūtīt Kopuzņēmuma novatorisku zāļu jomā uzsāktās ierosmes īstenošanai izpilddirektoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Martin SCHULZ

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV C 369, 17.12.2013., 25. lpp.

      (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (3)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

      (4)  OV L 30, 4.2.2008., 38. lpp.

      (5)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

      (6)  OV L 328, 7.12.2013., 42. lpp.


title: 2010/599/ES: Padomes Lēmums ( 2010. gada 1. oktobris ), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekļa aizstājēju no Spānijas

text:
               7.10.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 264/14

         PADOMES LĒMUMS
   (2010. gada 1. oktobris),
   ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekļa aizstājēju no Spānijas
   (2010/599/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un īpaši tā 305. pantu,
   ņemot vērā Spānijas valdības priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2009. gada 22. decembrī un 2010. gada 18. janvārī pieņēma attiecīgi Lēmumu 2009/1014/ES un Lēmumu 2010/29/ES, ar ko laikposmam no 2010. gada 26. janvāra līdz 2015. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus (1).

               (2)

               Pēc Gabriel AMER AMER kunga pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa aizstājēja vieta,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo uz atlikušo pilnvaru laiku līdz 2015. gada 25. janvārim Reģionu komitejas locekļa aizstājēja amatā tiek iecelts:

               —

                  D. Jordi BAYONA LLOPIS

                  Director General de Acción Exterior y Relaciones con la Unión Europea

                  Gobierno de las Illes Balears

         2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2010. gada 1. oktobrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         S. VANACKERE

      (1)  OV L 348, 29.12.2009., 22. lpp. un OV L 12, 19.1.2010., 11. lpp.


title: 2004/732/KĀDP:Politikas un drošības komitejas Lēmums BiH/1/2004 (2004. gada 21. septembris), ar ko pieņem trešo valstu palīdzību attiecībā uz Eiropas Savienības militāro operāciju Bosnijā un Hercegovinā

text:
               27.10.2004

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 324/20

      POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJAS LĒMUMS BiH/1/2004
   (2004. gada 21. septembris),
   ar ko pieņem trešo valstu palīdzību attiecībā uz Eiropas Savienības militāro operāciju Bosnijā un Hercegovinā
   (2004/732/KĀDP)
   POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, un jo īpaši tā 25. panta trešo daļu,
   ņemot vērā Padomes 2004. gada 12. jūlija Vienoto rīcību 2004/570/KĀDP par Eiropas Savienības militāro operāciju Bosnijā un Hercegovinā (1), un jo īpaši tās 11. panta 2. punktu par trešo valstu dalību,
   tā kā:

               (1)

               Pēc Politikas un drošības komitejas lūguma un saskaņā ar pamatuzdevumu sadali, ko veica Eiropas Savienības Militārā komiteja (ESMK), ES operācijas komandieris un ES bruņoto spēku komandieris 2004. gada 15. septembrī organizēja konferences par bruņoto spēku koncentrēšanu un komplektēšanu.

               (2)

               2004. gada 20. septembrī pēc ES operācijas komandiera ieteikuma par trešo valstu palīdzību ESMK vienojās ieteikt Politikas un drošības komitejai pieņemt šo trešo valstu palīdzību.

               (3)

               Kopenhāgenā sanākusī Eiropadome 2002. gada 12. un 13. decembrī pieņēma deklarāciju, ka “Berlin plus” pasākumi un to ieviešana attieksies tikai uz tām ES dalībvalstīm, kuras vai nu ir NATO dalībvalstis, vai piedalās programmā “Partnerattiecības mieram” un kuras attiecīgi noslēgušas divpusējus drošības līgumus ar NATO,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Trešo valstu palīdzība
   Ņemot vērā bruņoto spēku koncentrēšanas un komplektēšanas konferences, palīdzību attiecībā uz ES militāro operāciju Bosnijā un Hercegovinā pieņem no pielikumā uzskaitītajām trešām valstīm.
   2. pants
   Stāšanās spēkā
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2004. gada 21. septembrī

            Politikas un drošības komitejas vārdā —

            priekšsēdētājs

         A. HAMER

      (1)  OV L 252, 28.7.2004., 10. lpp.

      PIELIKUMS
      1. PANTĀ MINĒTO TREŠO VALSTU SARAKSTS

                  —

                  Argentīna

                  —

                  Bulgārija

                  —

                  Kanāda

                  —

                  Čīle

                  —

                  Maroka

                  —

                  Jaunzēlande

                  —

                  Norvēģija

                  —

                  Rumānija

                  —

                  Šveice

                  —

                  Turcija


title: Padomes lēmums (1980. gada 21. janvāris), ar kuru groza Lēmumu 75/365/EEK, ar ko izveido Veselības aizsardzības vecāko amatpersonu komiteju

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31980D0157

Oficiālais Vēstnesis L 033 , 11/02/1980 Lpp. 0015 - 0016 Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 6 Sējums 2 Lpp. 0055  Speciālizdevums grieķu valodā Nodaļa 06 Sējums 2 Lpp. 0086  Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 6 Sējums 2 Lpp. 0055  Speciālizdevums spāņu valodā: Nodaļa 06 Sējums 2 Lpp. 0102  Speciālizdevums portugāļu valodā Nodaļa 06 Sējums 2 Lpp. 0102

		Padomes lēmums(1980. gada 21. janvāris),ar kuru groza Lēmumu 75/365/EEK, ar ko izveido Veselības aizsardzības vecāko amatpersonu komiteju(80/157/EEK)EIROPAS KOPIENU PADOME,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Komisijas lēmuma projektu,tā kā Padome ar Lēmumu 75/365/EEK [1] izveidoja Veselības aizsardzības vecāko amatpersonu komiteju, kurai izvirzīti uzdevumi atklāt un analizēt grūtības, kas varētu rasties ieviešot direktīvas, kuras attiecas uz ārstu tiesībām veikt uzņēmējdarbību un pakalpojumu sniegšanas brīvību, apkopot visu vajadzīgo informāciju par nosacījumiem, ar kādiem dalībvalstīs sniedz medicīnisko aprūpi, un sniegt atzinumus, kuri varētu virzīt Komisijas darbu nolūkā grozīt minētās direktīvas;tā kā šo Lēmumu grozīja ar Lēmumiem 77/455/EEK [2] un 78/689/EEK [3], ar kuriem Veselības aizsardzības vecāko amatpersonu komitejai uztic tos pašus uzdevumus saistībā ar to Padomes pieņemto pasākumu īstenošanu, kas attiecas uz medicīnas māsu un zobārstu tiesībām veikt uzņēmējdarbību un pakalpojumu sniegšanas brīvību;tā kā to Padomes pieņemto pasākumu īstenošana, kas attiecas uz tiesībām veikt uzņēmējdarbību un pakalpojumu sniegšanas brīvību un uz normatīvo un administratīvo aktu koordinēšanu attiecībā uz vecmāšu darbību, var radīt problēmas, kuras būtu kopīgi jāpēta;tā kā šis uzdevums jāuztic Veselības aizsardzības vecāko amatpersonu komitejai;tā kā attiecīgi jāpaplašina šīs komitejas kompetence,IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU.Vienīgais pants"2. pantsKomitejai ir šādi uzdevumi:- konstatēt un analizēt grūtības, kuras varētu rasties saistībā ar Direktīvu 75/362/EEK [4], 75/363/EEK [5], 77/452/EEK [6], 77/453/EEK [7], 78/686/EEK [8], 78/687/EEK [9], 80/154/EEK [10] un 80/155/EEK [11] ieviešanu,- apkopot visu vajadzīgo informāciju par:- nosacījumiem, ar kādiem vispārējo un speciālo medicīnisko aprūpi dalībvalstīs veic ārsti,- nosacījumiem, ar kādiem aprūpi dalībvalstīs veic vispārējās medicīniskās aprūpes medicīnas māsas,- nosacījumiem, ar kādiem zobārsti veic vispārējo un speciālo stomatoloģisko aprūpi dalībvalstīs,- nosacījumiem, ar kādiem dalībvalstīs aprūpi veic vecmātes,- sniegt atzinumus, kuri virzītu Komisijas darbu nolūkā grozīt iepriekš minētās direktīvas."Briselē, 1980. gada 21. janvārīPadomes vārdā —priekšsēdētājsG. Marcora[1] OV L 167, 30.6.1975., 19. lpp.[2] OV L 176, 15.7.1977., 13. lpp.[3] OV L 233, 24.8.1978., 17. lpp.[4] OV L 33, 11.20.1980., 1. lpp.[5] OV L 33, 11.20.1980., 14. lpp.[6] OV L 176, 15.7.1977., 1. lpp.[7] OV L 176, 15.7.1977., 8. lpp.[8] OV L 233, 24.8.1978., 1. lpp.[9] OV L 233, 24.8.1978., 10. lpp.[10] OV L 33, 11.2.1980., 1. lpp.[11] OV L 33, 11.2.1980., 8. lpp.--------------------------------------------------


title: Parlamenta Reglamenta 139. panta piemērojamības pagarināšana Eiropas Parlamenta 2009. gada 11. marta lēmums, ar ko pagarina Parlamenta Reglamenta 139. panta piemērojamību līdz Parlamenta septītā pilnvaru laika beigām

text:
               1.4.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               CE 87/186

         Trešdiena, 2009. gada 11. martsParlamenta Reglamenta 139. panta piemērojamības pagarināšana
   P6_TA(2009)0116
   Eiropas Parlamenta 2009. gada 11. marta lēmums, ar ko pagarina Parlamenta Reglamenta 139. panta piemērojamību līdz Parlamenta septītā pilnvaru laika beigām
   2010/C 87 E/40

      Eiropas Parlaments,

   ņemot vērā EK līguma 290. pantu,
   ņemot vērā Padomes 1958. gada 15. aprīļa Regulu Nr. 1, ar ko nosaka Eiropas Ekonomikas kopienā lietojamās valodas (1), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu Nr.(EK) 920/2005 (2),
   ņemot vērā Prezidija 2008. gada 17. novembrī pieņemto Rīcības kodeksu attiecībā uz daudzvalodību,
   ņemot vērā Prezidija 2006. gada 13. decembra lēmumu par atkāpi no Reglamenta 138. punkta un tā turpmākos lēmumus, ar kuriem šīs atkāpes piemērošanu pagarina līdz Parlamenta pašreizējā pilnvaru laika beigām,
   ņemot vērā Reglamenta 138. un 139. pantu,

               A.

               tā kā atbilstoši Reglamenta 138. pantam Parlamenta dokumenti ir jāsagatavo visās oficiālajās valodās un visiem deputātiem ir tiesības izteikties viņu izraudzītajā oficiālajā valodā ar tulkojumu citās oficiālajās valodās;

               B.

               tā kā atbilstoši 139. pantam atkāpes no 138. panta noteikumiem ir pieļaujamas līdz sestā pilnvaru laika beigām, ja, neraugoties uz atbilstīgi veiktajiem pasākumiem, kādai no oficiālajām valodām nav pieejams pietiekams skaits lingvistu; tā kā saistībā ar katru oficiālo valodu, kurai ir nolemts piemērot atkāpi, Prezidijs pēc ģenerālsekretāra ierosinājuma nosaka, vai pastāv attiecīgie nosacījumi, un ik pēc sešiem mēnešiem pārskata savu lēmumu;

               C.

               tā kā 2006. gada 13. decembrī Prezidijs apstiprināja, ka grūtības nodrošināt maltiešu, rumāņu, bulgāru un īru valodas tulkojumus ir pietiekamas, t.i., ir izpildīti nosacījumi, lai attiecībā uz katru no šīm valodām piemērotu atkāpi no 138. panta; tā kā ar sekojošu Prezidija lēmumu šīs atkāpes tika pagarinātas tā, ka no 2009. gada 1. janvāra līdz Parlamenta pilnvaru laika beigām atkāpe attiecas un bulgāru un rumāņu valodu (mutiskā tulkošana), čehu valodu (mutiskā tulkošana Čehijas prezidentūras laikā Padomē), maltiešu valodu (mutiskā un rakstiskā tulkošana) un īru valodu (mutiskā un rakstiskā tulkošana, kā arī tekstu juridiski lingvistiskā pārbaude);

               D.

               tā kā Padomes Regula (EK) Nr. 920/2005 paredz pagaidu (atjaunojamu) atkāpi uz pieciem gadiem attiecībā uz īru valodu;

               E.

               tā kā, neraugoties uz atbilstīgi veiktajiem pasākumiem, sagaidāms, ka īru un maltiešu valodas tulkojumu nodrošināšanas spējas nebūs pietiekamas, lai, sākot ar Parlamenta septīto pilnvaru laiku, šajās valodās sniegtu pilnīgus mutiskās tulkošanas pakalpojumus; tā kā, neskatoties uz pietiekamām spējām nodrošināt tulkojumus saistībā ar Parlamenta ierasto darbu, attiecībā uz noteiktām citām valodām mutisko tulku skaits var būt nepietiekams, lai pilnībā apmierinātu visas papildu vajadzības, kad Parlamenta septītajā pilnvaru laikā attiecīgās dalībvalstis būs Padomes prezidentvalstis;

               F.

               tā kā, neskatoties uz iestāžu pastāvīgiem centieniem, kvalificētu īru valodas tulkotāju un juristu lingvistu skaits vēl joprojām ir tik ierobežots, ka tuvākajā laikā būs iespējams nodrošināt tikai nelielu daļu šīs valodas tulkojumu; tā kā atbilstoši Padomes Regulai (EK) Nr. 920/2005 Eiropas Savienības tiesību akti, kas pieņemti pirms 2007. gada 1. janvāra, nav jātulko uz īru valodu; tā kā, ņemot vērā Regulā paredzētās atkāpes, uz īru valodu tiek tulkoti tikai Komisijas priekšlikumi regulām, ko pieņem koplēmuma procedūrā, un, kamēr šī situācija turpināsies, Parlamenta dienesti nevarēs nodrošināt citu tiesību aktu īru valodas versijas;

               G.

               tā kā septītajā pilnvaru laikā par Eiropas Savienības dalībvalstīm var kļūt citas Eiropas valstis; tā kā attiecīgo jauno valodu lingvistu skaits pēc pievienošanās dienas var būt nepietiekams, kā rezultātā būs nepieciešami pagaidu pasākumi;

               H.

               tā kā Reglamenta 139. panta 4. punkts paredz, ka pēc Prezidija pamatota ieteikuma Parlamenta pilnvaru laika beigās Parlaments var nolemt pagarināt šī panta darbību;

               I.

               tā kā, ņemot vērā iepriekšminēto, Prezidijs ieteica pagarināt 139. panta darbību līdz Parlamenta septītā pilnvaru laika beigām,

               1.

               nolemj pagarināt Parlamenta Reglamenta 139. panta piemērojamību līdz Parlamenta septītā pilnvaru laika beigām;

               2.

               uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu Padomei un Komisijai informācijai.

      (1)  OV 17, 6.10.1958., 385. lpp.

      (2)  OV L 156, 18.6.2005., 3. lpp.