title: Padomes Lēmums (ES) 2019/2106 (2019. gada 21. novembris) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota ar Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu sasaisti, attiecībā uz nolīguma I un II pielikuma grozīšanu

text:
                  10.12.2019

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 318/96

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2019/2106
         (2019. gada 21. novembris)
         par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota ar Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu sasaisti, attiecībā uz nolīguma I un II pielikuma grozīšanu
         EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 192. panta 1. punktu saistībā ar 218. panta 9. punktu,
         ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
         tā kā:

                     (1)

                     Nolīgums starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu sasaisti (1) (“nolīgums”) tika parakstīts 2017. gada 23. novembrī saskaņā ar Padomes Lēmumu (ES) 2017/2240 (2).

                     (2)

                     Nolīgumu noslēdza ar Padomes Lēmumu (ES) 2018/219 (3). Minētā lēmuma 2. panta 2. punktā ir noteikts, ka par Savienības apstiprināšanas instrumentu jāpaziņo tikai tad, kad Šveices Konfederācijā ir stājušies spēkā nepieciešamie noteikumi, ar kuriem tās ETS attiecina uz aviāciju, un ir attiecīgi grozīta nolīguma I pielikuma B daļa.

                     (3)

                     Nolīguma 13. panta 2. punktā ir noteikts, ka Apvienotā komiteja var grozīt nolīguma pielikumus.

                     (4)

                     Apvienotajai komitejai 2019. gada 5. decembra sanāksmē ir jāpieņem lēmums par nolīguma I un II pielikuma grozīšanu.

                     (5)

                     Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā attiecībā uz nolīguma I un II pielikuma grozīšanu, jo grozītie pielikumi Savienībai būs saistoši.

                     (6)

                     Tiklīdz Apvienotā komiteja būs grozījusi nolīguma I un II pielikumu, lai ņemtu vērā attiecīgās izmaiņas tiesību aktos, tostarp attiecīgos Šveices noteikumus, ar kuriem Šveices ETS tiek attiecināta uz aviāciju, tiks uzskatīts, ka ir izpildīti nolīgumā noteiktie sasaistes nosacījumi un ka Savienībai tādēļ būtu jāpaziņo Šveices Konfederācijai par savu apstiprināšanas instrumentu.

                     (7)

                     Tādēļ Savienības nostājas Apvienotajā komitejā pamatā vajadzētu būt pievienotajam lēmuma projektam,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem Apvienotās komitejas, kura izveidota ar Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu sasaisti, otrajā sanāksmē, attiecībā uz nolīguma I un II pielikuma grozīšanu, ir atbalstīt to, ka Apvienotā komiteja pieņem minēto pielikumu grozījumus, kas izklāstīti šim lēmumam pievienotajā Apvienotās komitejas lēmuma projekta papildinājumā.
            Savienības pārstāvji Apvienotajā komitejā par nelielām tehniskām izmaiņām minētajos pielikumos var vienoties bez jauna Padomes lēmuma.

            2. pants
            Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
            Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

            Briselē, 2019. gada 21. novembrī

                  Padomes vārdā –

                  priekšsēdētāja

               H. KOSONEN

            (1)  OV L 322, 7.12.2017., 3. lpp.

            (2)  Padomes Lēmums (ES) 2017/2240 (2017. gada 10. novembris) par to, lai Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu sasaisti (OV L 322, 7.12.2017., 1. lpp.).

            (3)  Padomes Lēmums (ES) 2018/219 (2018. gada 23. janvāris) par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu sasaisti (OV L 43, 16.2.2018., 1. lpp.).

            PROJEKTS
            AR NOLĪGUMU STARP EIROPAS SAVIENĪBU UN ŠVEICES KONFEDERĀCIJU PAR SILTUMNĪCEFEKTA GĀZU EMISIJAS KVOTU TIRDZNIECĪBAS SISTĒMU SASAISTI IZVEIDOTĀS APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS Nr. 2/2019
            (... gada ...),
            ar ko groza Nolīguma starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu sasaisti I un II pielikumu
            APVIENOTĀ KOMITEJA,
            ņemot vērā Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu sasaisti (1) (turpmāk “nolīgums”) un jo īpaši tā 13. panta 2. punktu,
            tā kā:

                        (1)

                        Kopš nolīguma parakstīšanas 2017. gada 23. novembrī provizoriski piemēro tā 11.–13. pantu.

                        (2)

                        Nolīguma 13. panta 2. punkts paredz, ka Apvienotā komiteja var grozīt nolīguma pielikumus.

                        (3)

                        Šā lēmuma papildinājumā ir iekļauti nolīguma I un II pielikuma grozījumi, ar kuriem aktualizē attiecīgos aspektus sākotnējā I un II pielikumā, par ko vienošanās tika panākta 2015. gadā. Tajā arī paredzēts pagaidu risinājums, lai varētu darboties ES ETS un Šveices ETS sasaiste.

                        (4)

                        Saskaņā ar nolīguma I pielikuma B daļu Savienībai, ievērojot ar Eiropas parlamenta un padomes Direktīvu (ES) 2018/410 (2) grozītās Eiropas parlamenta un padomes Direktīvas 2003/87/EK (3) 25.a pantu, no ES ETS darbības jomas būtu jāizslēdz lidojumi no Šveices teritorijā esošiem lidlaukiem. Tas neskar gaisa kuģu operatorus, uz kuriem joprojām attiecas ES ETS, pamatojoties uz Direktīvas 2003/87/EK I pielikumu, kurā noteikts, ka to darbību kategorijā, uz kurām attiecas Direktīva 2003/87/EK, ietilpst visi lidojumi uz lidlauku vai no lidlauka, kas atrodas kādas dalībvalsts teritorijā.

                        (5)

                        Nolīguma I pielikums būtu jāpārskata saskaņā ar nolīguma 13. panta 7. punktu, lai 2021.–2030. gada tirdzniecības periodā saglabātu pašreizējo ES ETS un Šveices ETS saderību. Būtu jānodrošina, ka, pārskatot nolīguma I pielikumu, kā minimums tiek saglabāta Savienības un Šveices attiecīgo iekšzemes emisiju samazināšanas saistību integritāte un to oglekļa tirgu integritāte un pienācīga darbība. Nedrīkst pieļaut, ka starp sasaistītām sistēmām rodas oglekļa emisiju pārvirze un konkurences izkropļojumi,

                  IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants
               Nolīguma I un II pielikumu aizstāj ar tekstu šā lēmuma papildinājuma I un II pielikumā.

               2. pants
               Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad stājas spēkā nolīgums.

               ..., ...

                     Apvienotās komitejas vārdā –

                     Sekretārs no Eiropas Savienības puses

                     priekšsēdētājs

                     sekretārs no Šveices puses

               (1)  OV L 322, 7.12.2017., 3. lpp.

               (2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2018/410 (2018. gada 14. marts), ar ko groza Direktīvu 2003/87/EK, lai sekmētu emisiju izmaksefektīvu samazināšanu un investīcijas mazoglekļa risinājumos, un Lēmumu (ES) 2015/1814 (OV L 76, 19.3.2018., 3. lpp.).

               (3)  Eiropas parlamenta un padomes direktīva 2003/87/EK (2003. gada 13. oktobris), ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Savienībā un groza Padomes Direktīvu 96/61/EK (OV L 275, 25.10.2003., 32. lpp.).

            PAPILDINĀJUMS
            “

                     I PIELIKUMS
                     BŪTISKIE KRITĒRIJI
                     A.   Būtiskie kritēji stacionārām iekārtām
                     Šo iedaļu pārskata saskaņā ar šā nolīguma 13. panta 7. punktu, lai saglabātu pašreizējo ES ETS un Šveices ETS saderību jaunajā tirdzniecības periodā no 2021. līdz 2030. gadam, kā to ierosina Šveices valdība. Apvienotā komiteja nodrošina, ka, pārskatot šo iedaļu, kā minimums tiek saglabāta pušu attiecīgo iekšzemes emisiju samazināšanas saistību integritāte un to oglekļa tirgu integritāte un pienācīga darbība. Nedrīkst pieļaut, ka starp sasaistītām sistēmām rodas oglekļa emisiju pārvirze un konkurences izkropļojumi.

                                 Būtiskie kritēriji

                                 ES ETS

                                 Šveices ETS

                                 1.

                                 Dalība ETS ir obligāta

                                 Dalība ETS ir obligāta iekārtām, kas veic tālāk uzskaitītās darbības un emitē tālāk uzskaitītās siltumnīcefekta gāzes (“SEG”).

                                 Dalība ETS ir obligāta iekārtām, kas veic tālāk uzskaitītās darbības un emitē tālāk uzskaitītās SEG.

                                 2.

                                 ETS aptver vismaz tās darbības, kas noteiktas:

                                             —

                                             Direktīvas 2003/87/EK I pielikumā

                                       redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā.

                                             —

                                             40. panta 1. punktā un CO2 rīkojuma 6. pielikumā

                                       redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā.

                                 3.

                                 ETS aptver vismaz tās SEG, kas noteiktas:

                                             —

                                             Direktīvas 2003/87/EK II pielikumā

                                       redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā.

                                             —

                                             CO2 rīkojuma 1. panta 1. punktā

                                       redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā.

                                 4.

                                 Attiecībā uz ETS nosaka emisiju maksimālo robežvērtību, kas ir vismaz tikpat stingra kā tā, ko paredz:

                                             —

                                             Direktīvas 2003/87/EK 9. un 9.a pants

                                       redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā
                                 Lineārais samazinājuma koeficients 1,74 % gadā no 2021. gada pieaugs līdz 2,2 % gadā un saskaņā ar Direktīvu (ES) 2018/410 attieksies uz visām nozarēm saskaņā ar Direktīvu (ES) 2018/410, kuras norādītas direktīvas redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā.

                                             —

                                             CO2 likuma 18. panta 1. un 2. punkts

                                             —

                                             rīkojuma 45. panta 1. punkts

                                       redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā
                                 Lineārais samazinājuma koeficients ir 1,74 % gadā līdz 2020. gadam.

                                 5.

                                 Tirgus stabilitātes mehānisms

                                 ES 2015. gadā ieviesa tirgus stabilitātes rezervi (Lēmums (ES) 2015/1814), kuras darbība tika nostiprināta ar Direktīvu (ES) 2018/410.

                                             —

                                             CO2 likuma 19. panta 5. punkts

                                             —

                                             CO2 rīkojuma 48. pants

                                       redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā
                                 Šveices tiesību aktos ir paredzēta iespēja samazināt izsolāmo kvotu apjomu, ja tirgū ekonomisku iemeslu dēļ ir ievērojams kvotu pieaugums.
                                 Puses sadarbojas, lai izstrādātu piemērotu risinājumu tirgus stabilitātes nodrošināšanai.

                                 6.

                                 Tirgus uzraudzības līmenis ETS ir vismaz tikpat stingrs, kā tie, ko paredz:

                                             —

                                             Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/65/ES (2014. gada 15. maijs) par finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Direktīvu 2002/92/EK un Direktīvu 2011/61/ES (MIFID II)

                                             —

                                             2007. gada 22. jūnija Federālais likums par Šveices finanšu tirgus uzraudzības iestādi

                                             —

                                             2015. gada 19. jūnija Federālais likums par finanšu tirgus infrastruktūru un rīcību tirgū vērtspapīru un atvasināto instrumentu tirdzniecības jomā

                                             —

                                             Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 600/2014 (2014. gada 15. maijs) par finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (MIFIR)

                                             —

                                             Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 596/2014 (2014. gada 16. aprīlis) par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu (tirgus ļaunprātīgas izmantošanas regula) un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/6/EK un Komisijas Direktīvas 2003/124/EK, 2003/125/EK un 2004/72/EK (MAR)

                                             —

                                             Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/57/ES (2014. gada 16. aprīlis) par kriminālsodiem par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu (tirgus ļaunprātīgas izmantošanas direktīva) (CS-MAD)

                                             —

                                             2018. gada 15. jūnija Federālais likums par finanšu iestādēm

                                             —

                                             1997. gada 10. oktobra Federālais likums par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un teroristu finansēšanas apkarošanu redakcijā,

                                       kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā
                                 Šveices finanšu tirgus regulējumā nav noteikts emisijas kvotu juridiskais raksturs. Proti, emisijas kvotas Finanšu tirgu infrastruktūras likumā nav kvalificētas kā vērtspapīri, un tāpēc tās netirgo regulētās tirdzniecības vietās. Tā kā emisijas kvotas nekvalificējas par vērtspapīriem, Šveices vērtspapīru regulējums neattiecas uz ārpusbiržas emisijas kvotu tirdzniecību otrreizējos tirgos.

                                             —

                                             Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2015/849 (2015. gada 20. maijs) par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai vai teroristu finansēšanai, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 684/2012 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/60/EK un Komisijas Direktīvu 2006/70/EK (AMLD),

                                       redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā.

                                 Saskaņā ar Likumu par finanšu tirgiem par vērtspapīriem kvalificējas atvasināto instrumentu līgumi. Tas attiecas arī uz atvasinātajiem instrumentiem, kuru pamatā esošais instruments ir emisijas kvotas. Uz atvasinātajiem instrumentiem, kas balstās uz emisijas kvotām un ko tirgo ārpus biržas starp nefinanšu un finanšu darījumu partneriem, attiecas Finanšu tirgus infrastruktūras likuma noteikumi.

                                 7.

                                 Sadarbība tirgus uzraudzības jomā

                                 Puses tirgus uzraudzības jomā izveido atbilstīgus sadarbības mehānismus. Šie sadarbības mehānismi aptver informācijas apmaiņu un no to attiecīgā tirgus uzraudzības režīma izrietošo pienākumu izpildes nodrošināšanu. Puses par visiem šiem mehānismiem informē Apvienoto komiteju.

                                 8.

                                 Starptautiskajiem kredītiem piemērotie kvalitatīvie ierobežojumi ir vismaz tikpat stingri, kā to paredz:

                                             —

                                             Direktīvas 2003/87/EK 11.a un 11.b pants

                                             —

                                             Komisijas Regula (ES) Nr. 550/2011 (2011. gada 7. jūnijs) par to, lai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK noteiktu konkrētus ierobežojumus, kas piemērojami starptautisku kredītu izmantošanai no projektiem, kuri saistīti ar rūpnieciskajām gāzēm

                                             —

                                             Komisijas Regulas (ES) Nr. 389/2013 (2013. gada 2. maijs), ar ko izveido Savienības reģistru saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 280/2004/EK un Lēmumu Nr. 406/2009/EK un atceļ Komisijas Regulu (ES) Nr. 920/2010 un Regulu (ES) Nr. 1193/2011, 58. pants,

                                       redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā.

                                             —

                                             CO2 likuma 5. un 6. pants

                                             —

                                             CO2 rīkojuma 4. pants un 4.a panta 1. punkts un 2. pielikums

                                       redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā.

                                 9.

                                 Starptautiskajiem kredītiem piemērotie kvantitatīvie ierobežojumi ir vismaz tikpat stingri, kā to paredz:

                                             —

                                             Direktīvas 2003/87/EK 11.a pants

                                             —

                                             Komisijas Regula (ES) Nr. 389/2013 (2013. gada 2. maijs), ar ko izveido Savienības reģistru saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 280/2004/EK un Lēmumu Nr. 406/2009/EK un atceļ Komisijas Regulu (ES) Nr. 920/2010 un Regulu (ES) Nr. 1193/2011

                                             —

                                             Komisijas Regula (ES) Nr. 1123/2013 (2013. gada 8. novembris) par starptautisku kredītu tiesību noteikšanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK

                                       redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā
                                 Savienības tiesību aktos nav paredzētas tiesības pēc 2021. gada izmantot starptautiskus kredītus.

                                             —

                                             CO2 likuma 16. panta 2. punkts

                                             —

                                             CO2 rīkojuma 55.b pants

                                       redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā
                                 Šie noteikumi paredz starptautisko kredītu izmantošanu tikai līdz 2020. gadam.

                                 10.

                                 Bez maksas iedalāmās kvotas aprēķina, pamatojoties uz līmeņatzīmēm un korekcijas koeficientiem. 2013.–2020. gadā jaunām iekārtām rezervē ne vairāk kā 5 % no emisiju daudzuma. Kvotas, ko neiedala bez maksas, izsola vai atzīst par nederīgām. Tālab ETS atbilst vismaz šādām normām:

                                             —

                                             Direktīvas 2003/87/EK 10. pants, 10.a pants, 10.b pants, 10.c pants

                                             —

                                             Komisijas Lēmums 2011/278/ES (2011. gada 27. aprīlis), ar kuru visā Savienībā nosaka pagaidu noteikumus saskaņotai bezmaksas emisiju kvotu sadalei atbilstoši 10.a pantam Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2003/87/EK

                                             —

                                             CO2 likuma 18. panta 3. punkts un 19. panta 2.–6. punkts

                                             —

                                             CO2 rīkojuma 45. panta 2. punkts un 46., 46.a, 46.b, 46.c un 48. pants, un 9. pielikums

                                       redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā.
                                 Bez maksas iedalīto kvotu apjoms nepārsniedz kvotas, kas iedalītas iekārtām ES ETS.

                                             —

                                             Komisijas Lēmums 2013/448/ES (2013. gada 5. septembris) par valstu īstenošanas pasākumiem attiecībā uz bezmaksas siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu pagaidu piešķiršanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/87/EK 11. panta 3. punktu

                                             —

                                             Komisijas Lēmums (ES) 2017/126 (2017. gada 24. janvāris), ar ko groza Lēmumu 2013/448/ES attiecībā uz vienota starpnozaru korekcijas koeficienta noteikšanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/87/EK 10.a pantu

                                       (Aprēķini, kas vajadzīgi starpnozaru korekcijas koeficienta noteikšanai ES ETS no 2013.–2020. gada)

                                             —

                                             Komisijas Lēmums 2014/746/ES (2014. gada 27. oktobris), ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2003/87/EK 2015.–2019. gada periodam nosaka sarakstu ar nozarēm un apakšnozarēm, kurās pastāv būtisks oglekļa dioksīda emisiju pārvirzes risks

                                             —

                                             Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2018/410 (2018. gada 14. marts), ar ko groza Direktīvu 2003/87/EK, lai sekmētu emisiju izmaksefektīvu samazināšanu un investīcijas mazoglekļa risinājumos

                                       (oglekļa dioksīda emisiju pārvirzes saraksts 2015.–2019. gada periodam)

                                             —

                                             Komisijas Deleģētā regula (ES) 2019/331 (2018. gada 19. decembris), ar ko nosaka Savienības mēroga pārejas noteikumus saskaņotai bezmaksas emisijas kvotu iedalei saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/87/EK 10.a pantu

                                             —

                                             Komisijas Deleģētais lēmums (ES) 2019/708 (2019. gada 15. februāris), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK, 2021.–2030. gada periodam nosakot sarakstu ar nozarēm un apakšnozarēm, kuras uzskatāmas par pakļautām oglekļa emisiju pārvirzes riskam

                                             —

                                             jebkurš ES ETS starpnozaru korekcijas koeficients 2021.–2025. gadā vai 2026.–2030. gadā

                                       redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā.

                                 11.

                                 ETS paredz sankcijas tādos pašos apstākļos un tādā pašā apmērā, kā to paredz:

                                             —

                                             Direktīvas 2003/87/EK 16. pants

                                       redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā.

                                             —

                                             CO2 likuma 21. pants

                                             —

                                             CO2 rīkojuma 56. pants

                                       redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā.

                                 12.

                                 SEG emisiju monitorings un ziņošana ETS ietvaros ir vismaz tikpat stingra, kā to paredz:

                                             —

                                             Direktīvas 2003/87/EK 14. pants un IV pielikums

                                             —

                                             Komisijas Regula (ES) Nr. 601/2012 (2012. gada 21. jūnijs) par siltumnīcefekta gāzu emisiju monitoringu un ziņošanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK

                                             —

                                             Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/2066 (2018. gada 19. decembris) par siltumnīcefekta gāzu emisiju monitoringu un ziņošanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK un ar ko groza Komisijas Regulu (ES) Nr. 601/2012

                                       redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā.

                                             —

                                             CO2 likuma 20. pants

                                             —

                                             CO2 rīkojuma 50.–53. pants un 16. un 17. pielikums

                                       redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā.

                                 13.

                                 Verifikācija un akreditācija ETS ietvaros ir vismaz tikpat stingra, kā to paredz:

                                             —

                                             Direktīvas 2003/87/EK 15. pants un V pielikums

                                             —

                                             Komisijas Regula (ES) Nr. 600/2012 (2012. gada 21. jūnijs) par siltumnīcefekta gāzu ziņojumu un tonnkilometru ziņojumu verifikāciju un par verificētāju akreditāciju saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK

                                             —

                                             Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/2067 (2018. gada 19. decembris) par datu verifikāciju un verificētāju akreditāciju saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK

                                       redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā.

                                             —

                                             CO2 rīkojuma 51.–54. pants

                                       redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā.

                           B.   Būtiskie kritēriji aviācijai

                                 Būtiskie kritēriji

                                 Eiropas Savienībai

                                 Šveicei

                                 1.

                                 Dalība ETS ir obligāta

                                 Aviācijas darbību dalība ETS ir obligāta saskaņā ar tālāk uzskaitītajiem kritērijiem.

                                 Aviācijas darbību dalība ETS ir obligāta saskaņā ar tālāk uzskaitītajiem kritērijiem.

                                 2.

                                 Aviācijas darbību un SEG aptvērums un lidojumu un to attiecīgo emisiju attiecināšana saskaņā ar “izlidojošā reisa” principu, kā to paredz:

                                             —

                                             Direktīva 2003/87/EK, kas grozīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/2392 (2017. gada 13. decembris), lai uz laiku noteiktu atkāpi izpildes nodrošināšanai attiecībā uz lidojumiem no un uz valstīm, ar kurām nav noslēgta vienošanās saskaņā ar Direktīva 2003/87/EK 25. pantu

                                             —

                                             Komisijas Regulas (ES) Nr. 389/2013 (2013. gada 2. maijs), ar ko izveido Savienības reģistru saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 280/2004/EK un Lēmumu Nr. 406/2009/EK un atceļ Komisijas Regulu (ES) Nr. 920/2010 un Regulu (ES) Nr. 1193/2011, 17., 29., 35. un 56. pants un VII pielikums

                                       redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā.

                                 1. Darbības joma
                                 Lidojumi uz Šveices teritorijā esošu lidlauku vai no tā, izņemot lidojumus no lidlauka, kas atrodas EEZ teritorijā.
                                 Visus pagaidu atbrīvojumus attiecībā uz ETS darbības jomu, piemēram, atbrīvojumus Direktīvas 2003/87/EK 28.a panta nozīmē, attiecībā uz Šveices ETS var piemērot atbilstīgi tiem atbrīvojumiem, kas ieviesti ES ETS. Attiecībā uz aviācijas darbībām aptver tikai CO2 emisijas.

                                 No 2020. gada 1. janvāra ES ETS aptver lidojumus no lidlauka, kas atrodas Eiropas Ekonomikas zonas (“EEZ”) teritorijā, uz lidlaukiem, kas atrodas Šveices teritorijā, turpretī lidojumi no Šveices teritorijā esošiem lidlaukiem uz EEZ teritorijā esošiem lidlaukiem atbilstīgi Direktīvas 2003/87/EK 25.a pantam no ES ETS ir izslēgti.

                                 2. Darbības jomas ierobežojumi
                                 1. punktā minētajā vispārīgajā darbības jomā neietilpst:

                                             1)

                                             lidojumi, ko veic vienīgi valdošo monarhu un viņu tuvāko radinieku, valstu vadītāju, valdību vadītāju un valdību ministru pārvadāšanai oficiālos komandējumos, ja tas ir pamatots ar atbilstīgu statusa norādi lidojuma plānā;

                                             2)

                                             militāri lidojumi, kā arī lidojumi, ko veic, pildot muitas vai policijas funkcijas;

                                             3)

                                             lidojumi, kas saistīti ar meklēšanas, glābšanas un ugunsdzēšanas darbiem, un lidojumi, ko veic humānās palīdzības sniegšanai un neatliekamās ātrās medicīniskās palīdzības sniegšanai;

                                             4)

                                             lidojumi, ko veic vienīgi saskaņā ar vizuālo lidojumu noteikumiem, kuri definēti 1944. gada 7. decembra Konvencijas par starptautisko civilo aviāciju 2. pielikumā;

                                             5)

                                             lidojumi, kas beidzas tajā pašā lidlaukā, kur sākušies, un kā laikā gaisa kuģis nav plānoti nosēdies citā lidlaukā;

                                             6)

                                             mācību lidojumi, kurus veic vienīgi tādēļ, lai iegūtu vai saglabātu licenci vai konkrētu kategoriju, un kuros piedalās tikai pilota kabīnes apkalpe, ja tas ir pamatots ar atbilstīgu piezīmi lidojuma plānā un ja lidojums nav pasažieru un/vai kravas pārvadāšanas pakalpojums, gaisa kuģu pārlidojums vai gaisa kuģu nogāde;

                                             7)

                                             lidojumi, ko veic vienīgi tādēļ, lai izdarītu zinātniskus pētījumus;

                                             8)

                                             lidojumi, ko veic vienīgi tādēļ, lai pārbaudītu, testētu vai sertificētu gaisa kuģi vai tā iekārtas neatkarīgi no tā, vai attiecīgās iekārtas izmanto lidojumā vai uz zemes;

                                             9)

                                             lidojumi, ko veic ar gaisa kuģiem, kuru sertificētā maksimālā pacelšanās masa ir mazāka par 5 700  kg;

                                             10)

                                             lidojumi, ko veic komerciālu gaisa kuģu operatori, kuru kopējās gada emisijas ir mazākas par 10 000  t Šveices ETS aptvertajos lidojumos vai kuri veic mazāk par Šveices ETS aptvertiem 243 lidojumiem trijos secīgos četru mēnešu periodos, ar nosacījumu, ka operatori neietilpst ES ETS;

                                             11)

                                             lidojumi, ko veic nekomerciālu gaisa kuģu operatori, kuri ietilpst Šveices ETS un kuru kopējās gada emisijas ir mazākas par 1000 t saskaņā ar attiecīgajiem atbrīvojumiem, ko piemēro ES ETS ietvaros, ar nosacījumu, ka operatori neietilpst ES ETS.

                                       Šie darbības jomas ierobežojumi ir paredzēti:

                                             —

                                             CO2 likuma 16.a pantā,

                                             —

                                             CO2 rīkojuma 46.d pantā un 55. panta 2. punktā, un 13. pielikumā

                                       redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā.

                                 3.

                                 Apmaiņa ar attiecīgajiem datiem par aviācijas darbību aptvēruma ierobežojumu piemērošanu

                                 Abas puses sadarbojas jautājumos, kas skar aptvēruma ierobežojumu piemērošanu Šveices ETS un ES ETS attiecībā uz komerciāliem un nekomerciāliem operatoriem saskaņā ar šo pielikumu. Konkrētāk, abas puses nodrošina visu attiecīgo datu savlaicīgu nosūtīšanu, lai būtu iespējams pareizi identificēt lidojumus un gaisa kuģu operatorus, ko aptver Šveices ETS un ES ETS.

                                 4.

                                 Maksimālā robežvērtība (kopējais kvotu daudzums, kas iedalāms gaisa kuģu operatoriem)

                                 Direktīvas 2003/87/EK 3.c pants,
                                 redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā.
                                 Direktīvas 2003/87/EK 3.c pantā kvotas sākotnēji bija iedalītas šādi:

                                             —

                                             15 % izsolāmas,

                                             —

                                             3 % atliekamas īpašā rezervē,

                                             —

                                             82 % iedalāmas bez maksas.

                                       Iedalāmie apjomi tika grozīti ar Regulu (ES) Nr. 421/2014, saskaņā ar kuru bez maksas iedalāmo kvotu daudzumu samazina proporcionāli samazinātajam nododamo kvotu daudzumam (Direktīvas 2003/87/EK 28.a panta 2. punkts). Saskaņā ar Regulu (ES) 2017/2392, redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā, šīs pieejas piemērošanas termiņš ir pagarināts līdz 2023. gadam un no 2021. gada 1. janvāra tiks piemērots 2,2 % lineārais samazinājuma koeficients.

                                 Maksimālo robežvērtību nosaka tikpat stingri kā ES ETS, jo īpaši attiecībā uz procentuālajiem samazinājumiem no gada uz gadu un no tirdzniecības perioda uz tirdzniecības periodu. Kvotas, uz kurām attiecināta maksimālā robežvērtība, iedala šādi:

                                             —

                                             15 % izsola,

                                             —

                                             3 % atliek īpašā rezervē,

                                             —

                                             82 % iedala bez maksas.

                                       Šo sadalījumu var pārskatīt saskaņā ar šā nolīguma 6. un 7. pantu.

                                 Līdz 2020. gadam kvotu maksimālo robežvērtību aprēķina, izmantojot augšupējo pieeju un par pamatu ņemot kvotas, kas iedalāmas bez maksas saskaņā ar iepriekš minēto to kvotu sadalījumu, kam noteikta maksimālā robežvērtība. Jebkādi pagaidu atbrīvojumi attiecībā uz ETS darbības jomu nozīmē, ka būtu attiecīgi proporcionāli jākoriģē arī iedalāmie daudzumi.
                                 No 2021. gada to, kāda ir kvotu maksimālā robežvērtība, nosaka pēc tā, kāda bija maksimālā robežvērtība 2020. gadā, ņemot vērā iespējamos procentuālos samazinājumus saskaņā ar ES ETS.
                                 Tas ir paredzēts:

                                             —

                                             CO2 likuma 18. pantā

                                             —

                                             CO2 rīkojuma 46.e pantā un 15. pielikumā

                                       redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā.

                                 5.

                                 Aviācijas kvotu iedalīšana kvotu izsolēs

                                             —

                                             Direktīvas 2003/87/EK 3.d pants un 28.a panta 3. punkts

                                       redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā.

                                 Šveices izsolāmās emisijas kvotas izsola Šveices kompetentā iestāde. Šveice ir tiesīga saņemt ieņēmumus no Šveices kvotu izsolīšanas.
                                 Tas ir paredzēts:

                                             —

                                             CO2 likuma 19.a panta 2. un 4. punktā

                                             —

                                             CO2 rīkojuma 48. pantā un 15. pielikumā

                                       redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā.

                                 6.

                                 Īpaša rezerve dažiem gaisa kuģu operatoriem

                                             —

                                             Direktīvas 2003/87/EK 3.f pants

                                       redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā.

                                 Jauniem operatoriem un strauji augošiem operatoriem paredzētas kvotas atliek īpašā rezervē, tomēr līdz 2020. gadam Šveicei īpašās rezerves nebūs, jo atskaites gads, kurā iegūst datus par Šveices aviācijas darbībām, ir 2018. gads.
                                 Šī īpašā rezerve ir paredzēta:

                                             —

                                             CO2 likuma 18. panta 3. punktā

                                             —

                                             CO2 rīkojuma 46.e pantā un 15. pielikumā

                                       redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā.

                                 7.

                                 Līmeņatzīmes, ko izmanto, lai iedalītu bezmaksas kvotas gaisa kuģu operatoriem

                                             —

                                             Direktīvas 2003/87/EK 3.e pants

                                       redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā
                                 Ikgadējā līmeņatzīme ir 0,000642186914222035 kvotas par tonnkilometru.

                                 Līmeņatzīme nav augstāka par to, ko izmanto ES ETS.
                                 Līdz 2020. gadam gada līmeņatzīme ir 0,000642186914222035 kvotas par tonnkilometru.
                                 Šī līmeņatzīme ir paredzēta:

                                             —

                                             CO2 rīkojuma 46.f panta 1. un 2. punktā un 15. pielikumā

                                       redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā.

                                 8.

                                 Bezmaksas kvotu iedalīšana gaisa kuģu operatoriem

                                             —

                                             Direktīvas 2003/87/EK 3.e pants

                                       redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā
                                 Saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 25.a pantu kvotu izdošanu koriģē proporcionāli attiecīgajiem ziņošanas un nodošanas pienākumiem, kas izriet no tā, kādus lidojumus starp EEZ un Šveici faktiski aptver ES ETS.

                                 Gaisa kuģu operatoriem iedalīto bezmaksas kvotu daudzumu aprēķina, reizinot atskaites gadā paziņoto tonnkilometru skaitu ar piemērojamo līmeņatzīmi.
                                 Šī bezmaksas kvota ir paredzēta:

                                             —

                                             CO2 likuma 19.a panta 3. un 4. punktā

                                             —

                                             CO2 rīkojuma 46.f panta 1. un 2. punktā un 15. pielikumā

                                       redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā.

                                 9.

                                 Starptautiskajiem kredītiem piemērotie kvalitatīvie ierobežojumi ir vismaz tikpat stingri, kā to paredz:

                                             —

                                             Direktīvas 2003/87/EK 11.a un 11.b pants

                                             —

                                             Komisijas Regula (ES) Nr. 389/2013 (2013. gada 2. maijs), ar ko izveido Savienības reģistru saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 280/2004/EK un Lēmumu Nr. 406/2009/EK un atceļ Komisijas Regulu (ES) Nr. 920/2010 un Regulu (ES) Nr. 1193/2011

                                       redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā.

                                             —

                                             CO2 likuma 5. un 6. pants

                                             —

                                             CO2 rīkojuma 4. pants un 4.a panta 1. punkts, un 2. pielikums

                                       redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā.

                                 10.

                                 Kvantitatīvie ierobežojumi starptautisko kredītu izmantošanai

                                             —

                                             Direktīvas 2003/87/EK 11.a pants

                                             —

                                             Komisijas Regula (ES) Nr. 389/2013 (2013. gada 2. maijs), ar ko izveido Savienības reģistru saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 280/2004/EK un Lēmumu Nr. 406/2009/EK un atceļ Komisijas Regulu (ES) Nr. 920/2010 un Regulu (ES) Nr. 1193/2011

                                             —

                                             Komisijas Regula (ES) Nr. 1123/2013 (2013. gada 8. novembris) par starptautisku kredītu tiesību noteikšanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK

                                       redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā.

                                 Līdz 2020. gadam kvantitatīvais ierobežojums starptautisko kredītu izmantošanai ir 1,5 % no verificētajām emisijām.
                                 Tas ir paredzēts:

                                             —

                                             CO2 rīkojuma 55.d pantā

                                       redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā.

                                 11.

                                 Tonnkilometru datu iegūšana par atskaites gadu

                                             —

                                             Direktīvas 2003/87/EK 3.e pants

                                       redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā.

                                 Neskarot tālāk minēto noteikumu, tonnkilometru datus iegūst, izmantojot to pašu pieeju un tajā pašā laikā, kad tiek iegūti tonnkilometru dati ES ETS vajadzībām.
                                 Līdz 2020. gadam un saskaņā ar Rīkojumu par tonnkilometru datu ieguvi un monitoringa plānu sagatavošanu attiecībā uz gaisa kuģa veiktajiem attālumiem redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā, atskaites gads, kurā iegūst datus par Šveices aviācijas darbībām, ir 2018. gads.
                                 Tas ir paredzēts:

                                             —

                                             CO2 likuma 19.a panta 3. un 4. punktā

                                             —

                                             Rīkojums par tonnkilometru datu ieguvi un monitoringa plānu sagatavošanu attiecībā uz gaisa kuģa veiktajiem attālumiem

                                       redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā.

                                 12.

                                 Monitorings un ziņošana

                                             —

                                             Direktīvas 2003/87/EK 14. pants un IV pielikums

                                             —

                                             Komisijas Regula (ES) Nr. 601/2012 (2012. gada 21. jūnijs) par siltumnīcefekta gāzu emisiju monitoringu un ziņošanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK

                                             —

                                             Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/2066 (2018. gada 19. decembris) par siltumnīcefekta gāzu emisiju monitoringu un ziņošanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK un ar ko groza Komisijas Regulu (ES) Nr. 601/2012.

                                 Monitoringa un ziņošanas prasības ir tikpat stingras kā tās, kas attiecas uz ES ETS.
                                 Tas ir paredzēts:

                                             —

                                             CO2 likuma 20. pantā

                                             —

                                             CO2 rīkojuma 50.–52. pantā un 16. un 17. pielikumā

                                       redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā.

                                             —

                                             Komisijas Deleģētā regula (ES) 2019/1603 (2019. gada 18. jūlijs), ar ko attiecībā uz pasākumiem, kurus Starptautiskā Civilās aviācijas organizācija noteikusi aviācijas emisiju monitoringa, ziņošanas un verifikācijas nolūkā, lai īstenotu globālu tirgus pasākumu, papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK

                                       redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā.

                                 13.

                                 Verifikācija un akreditācija

                                             —

                                             Direktīvas 2003/87/EK 15. pants un V pielikums

                                             —

                                             Komisijas Regula (ES) Nr. 600/2012 (2012. gada 21. jūnijs) par siltumnīcefekta gāzu ziņojumu un tonnkilometru ziņojumu verifikāciju un par verificētāju akreditāciju saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK

                                 Verifikācijas un akreditācijas prasības ir tikpat stingras kā tās, kas attiecas uz ES ETS.
                                 Tas ir paredzēts:

                                             —

                                             CO2 rīkojuma 52. panta 4. un 5. punktā, un 18. pielikumā

                                       redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā

                                             —

                                             Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/2067 (2018. gada 19. decembris) par datu verifikāciju un verificētāju akreditāciju saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK

                                       redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā.

                                 14.

                                 Administrācija

                                 Piemēro Direktīvas 2003/87/EK 18.a pantā noteiktos kritērijus. Tālab un saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 25.a pantu Šveici uzskata par administrējošo dalībvalsti, ciktāl tas attiecas uz gaisa kuģu operatoru administrēšanas uzticēšanu Šveicei un ES (EEZ) dalībvalstīm.

                                 Saskaņā ar CO2 rīkojumu redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā, Šveice ir atbildīga par šādu gaisa kuģu operatoru administrēšanu:

                                             —

                                             kam ir derīga, Šveices izdota darbības licence, vai

                                             —

                                             kam sasaistītajās ETS vislielākais aprēķinātais par aviācijas emisijām uzskatāmo emisiju daudzums ir Šveicē.

                                 Saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 25.a pantu ES (EEZ) dalībvalstu kompetentās iestādes ir atbildīgas par visiem uzdevumiem, kas saistīti ar tām uzticēto gaisa kuģu operatoru administrēšanu, ieskaitot uzdevumus, kas saistīti ar Šveices ETS (piemēram, tādu ziņojumu saņemšana par verificētajām emisijām, kas aptver gan ES, gan Šveices aviācijas darbības, kvotu iedalīšana, izdošana un pārskaitīšana, atbilstība un izpilde).
                                 Eiropas Komisija divpusēji vienojas ar Šveices kompetentajām iestādēm par attiecīgās dokumentācijas un informācijas nodošanu.

                                 Šveices kompetentās iestādes ir atbildīgas par visiem uzdevumiem, kas saistīti ar Šveicei uzticēto gaisa kuģu operatoru administrēšanu, ieskaitot uzdevumus, kas saistīti ar ES ETS (piemēram, tādu ziņojumu saņemšana par verificētajām emisijām, kas aptver gan ES, gan Šveices aviācijas darbības, kvotu iedalīšana, izdošana un pārskaitīšana, atbilstība un izpilde).
                                 Šveices kompetentās iestādes divpusēji vienojas ar Eiropas Komisiju par attiecīgās dokumentācijas un informācijas nodošanu.

                                 Proti, Eiropas Komisija nodrošina bez maksas iedalīto ES emisijas kvotu pārskaitīšanu Šveices administrētajiem gaisa kuģu operatoriem.
                                 Ja tiek panākta divpusēja vienošanās par to lidojumu administrēšanu, kas notiek saistībā ar Bāzeles–Miluzas–Freiburgas lidostu (EuroAirport lidostu), un nav vajadzīgi nekādi grozījumi Direktīvā 2003/87/EK, tad Eiropas Komisija pienācīgi veicina šāda nolīguma īstenošanu, ar noteikumu, ka tas nenoved pie dubultas uzskaites.

                                 Proti, Šveices kompetentās iestādes pārskaita bez maksas iedalītās Šveices emisijas kvotas ES (EEZ) dalībvalstu administrētajiem gaisa kuģu operatoriem.
                                 Tas ir paredzēts:

                                             —

                                             CO2 likuma 39. panta 1.bis punktā

                                             —

                                             CO2 rīkojuma 46.d pantā un 14. pielikumā

                                       redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā.

                                 15.

                                 Nodošana

                                 Novērtējot gaisa kuģu operatoru atbilstību pēc nodoto kvotu daudzuma, ES (EEZ) dalībvalstu kompetentās iestādes vispirms ieskaita par Šveices ETS aptvertajām emisijām nodotās kvotas, un tad atlikušās nodotās kvotas ieskaita par ES ETS aptvertajām emisijām.

                                 Novērtējot gaisa kuģu operatoru atbilstību pēc nodoto kvotu daudzuma, Šveices kompetentās iestādes vispirms ieskaita par ES ETS aptvertajām emisijām nodotās kvotas, un tad atlikušās nodotās kvotas ieskaita par Šveices ETS aptvertajām emisijām.

                                 16.

                                 Izpildes panākšana

                                 Puses panāk savu ETS attiecīgo noteikumus izpildi attiecībā uz gaisa kuģu operatoriem, kas nepilda pienākumus, kuri tiem uzlikti attiecīgajā ETS, neatkarīgi no tā, vai operatoru administrē ES (EEZ) kompetentā iestāde vai Šveices kompetentā iestāde, ja operatoru administrējošajai iestādei izpildes panākšana prasa papildu pasākumu pieņemšanu.

                                 17.

                                 Gaisa kuģu operatoru administrējošās valsts noteikšana

                                 Ievērojot Direktīvas 2003/87/EK 25.a pantu, gaisa kuģu operatoru sarakstā, ko Eiropas Komisija publicē saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 18.a panta 3. punktu, norāda, kura ir katra gaisa kuģa operatora administrējošā dalībvalsts, tostarp Šveice.
                                 Gaisa kuģu operatori, kurus Šveicei pirmo reizi iedala pēc šā nolīguma stāšanās spēkā, Šveice administrē pēc iedalīšanas gada 30. aprīļa un pirms iedalīšanas gada 1. augusta.
                                 Abas Puses sadarbojas, proti, dalās attiecīgajā dokumentācijā un informācijā.
                                 Neatkarīgi no tā, kura valsts ir noteikta par gaisa kuģa operatora administrējošo valsti, minētais gaisa kuģa operators joprojām ietilpst attiecīgajā ETS (t. i., ES ETS ietilpstošam operatoram, ko administrē Šveices kompetentā iestāde, ir tāds pats pienākumu līmenis gan ES ETS, gan Šveices ETS ietvaros, un otrādi).

                                 18.

                                 Īstenošanas kārtība

                                 Sīkāku kārtību, kā organizēt darbu un sadarbību aviācijas kontu turētājiem paredzētā vienas pieturas aģentūrā, izstrādā un pieņem Apvienotā komiteja pēc šā nolīguma parakstīšanas saskaņā ar šā nolīguma 12., 13. un 22. pantu. Šo kārtību piemēro no dienas, kurā piemēro šo nolīgumu.

                                 19.

                                    Eurocontrol sniegts atbalsts

                                 Ciktāl tas skar aviācijai veltīto šā nolīguma daļu, pilnvarojumā, kas saistībā ar ES ETS dots Eurocontrol, Eiropas Komisija iekļauj Šveici.

                           C.   Būtiskie kritēriji reģistriem
                     Katras Puses ETS ietver reģistru un darījumu žurnālu, kas atbilst tālāk norādītajiem būtiskajiem kritērijiem, kuri noteikti attiecībā uz drošības mehānismiem un procedūrām un attiecībā uz kontu atvēršanu un pārvaldību:
                     Būtiskie kritēriji attiecībā uz drošības mehānismiem un procedūrām
                     Reģistri un darījumu žurnāli aizsargā sistēmā glabāto datu konfidencialitāti, integritāti, pieejamību un autentiskumu. Tālab Puses ievieš tālāk minētos drošības mehānismus:

                                 Būtiskie kritēriji

                                 Ikviens lietotājs kontam var piekļūt tikai ar divfaktoru autentifikāciju.

                                 Darījumu iniciēšanai un apstiprināšanai ir vajadzīgs darījuma signatūras mehānisms. Lietotājiem nosūta ārpusjoslas apstiprinājuma kodu.

                                 Ikvienu no šādām operācijām iniciē viena persona, bet apstiprina cita (četru acu princips):

                                             —

                                             visas administratora veiktās operācijas, izņemot gadījumus, kad piemērojami pamatoti, STS definēti izņēmumi,

                                             —

                                             visi vienību pārskaitījumi, izņemot gadījumus, kad tiek izmantoti alternatīvi pasākumi, kas nodrošina tādu pašu drošības līmeni.

                                 Tiek ieviesta paziņošanas sistēma, kas brīdina lietotājus, kad notiek operācijas, kas skar to kontus un turējumus.

                                 Minimālā aizkave starp pārskaitījuma iniciēšanu un tā izpildi ir 24 stundas, lai ikviens lietotājs varētu saņemt informāciju un apturēt jebkuru pārskaitījumu, par kura pareizību ir aizdomas.

                                 Šveices administrators un Savienības centrālais administrators veic pasākumus, lai informētu lietotājus par to, ka tie ir atbildīgi par savu sistēmu (piem., datori, tīkls) drošību un par rīkošanos ar datiem un navigāciju internetā.

                                 Kas attiecas uz kvotām, emisijas par 2020. gadu var segt tikai ar kvotām, kas piešķirtas 2013. līdz 2020. gada periodā.

                           Būtiskie kritēriji attiecībā uz kontu atvēršanu un pārvaldību

                                 Būtiskie kritēriji

                                 Operatora konta/operatora turējuma konta atvēršana

                                 Operatora vai kompetentās iestādes pieteikumu par operatora konta / operatora turējuma konta atvēršanu iesniedz valsts administratoram (Šveicē – Federālajam Vides birojam (FVB)). Pieteikumā iekļauj ETS iekārtas identificēšanai pietiekamu informāciju un attiecīgo iekārtas identifikācijas numuru.

                                 Gaisa kuģu ekspluatanta konta / gaisa kuģu ekspluatanta turējuma konta atvēršana

                                 Katram Šveices ETS un/vai ES ETS ietilpstošam gaisa kuģa operatoram ir viens gaisa kuģa ekspluatanta konts/gaisa kuģu ekspluatanta turējuma konts. Šveices kompetentās iestādes administrēto gaisa kuģu operatoru konti ir reģistrēti Šveices reģistrā. Gaisa kuģa operatora vai gaisa kuģa operatora pilnvarotā pārstāvja pieteikumu iesniedz valsts administratoram (Šveicē – FVB) 30 darba dienu laikā kopš dienas, kad apstiprināts gaisa kuģa operatora monitoringa plāns vai notikusi gaisa kuģa operatora pāreja no ES (EEZ) dalībvalsts pie Šveices iestādēm. Pieteikumā norāda pieteicēja ekspluatētā un Šveices ETS un/vai ES ETS ietilpstošā gaisa kuģa unikālo(-os) kodu(-us).

                                 Personas konta / personas turējuma konta atvēršana

                                 Pieteikumu par personas konta vai personas turējuma konta atvēršanu iesniedz valsts administratoram (Šveicē – FVB). Tas satur konta turētāja/pieteicēja identificēšanai pietiekamu informāciju, turklāt satur vismaz:

                                             —

                                             fiziskai personai: identitātes apliecinājumu un kontaktinformāciju,

                                             —

                                             juridiskai personai:

                                             —

                                             komercdarbības reģistrācijas apliecības kopiju, vai

                                             —

                                             juridiskās personas dibināšanas dokumentus un juridiskās personas reģistrāciju apliecinošu dokumentu,

                                             —

                                             fiziskai personai – ziņas par sodāmību, juridiskai personai – ziņas par tās direktoru sodāmību.

                                 Pilnvarotie / konta pārstāvji

                                 Katram kontam ir vismaz viens pilnvarotais / konta pārstāvis, kuru ieceļ potenciālais konta turētājs. Pilnvarotie / konta pārstāvji konta turētāja vārdā iniciē darījumus un citus procesus. Ieceļot pilnvaroto / konta pārstāvi, par pilnvaroto / konta pārstāvi nosūta šādu informāciju:

                                             —

                                             vārds un kontaktinformācija,

                                             —

                                             personību apliecinošs dokuments,

                                             —

                                             ziņas par sodāmību.

                                 Dokumentu pārbaude

                                 Jebkura dokumenta kopijai, ko iesniedz kā pierādījumu, lai atvērtu personas kontu / personas turējuma kontu vai ieceltu pilnvaroto / konta pārstāvi, jābūt apliecinātai kā autentiskai kopijai. Tādu dokumentu kopijām, kas izdotas ārpus valsts, kura pieprasījusi kopiju, jābūt legalizētām. Apliecinājuma vai, attiecīgā gadījumā, legalizācijas datumam jābūt ne vairāk kā trīs mēnešus pirms pieteikuma datuma.

                                 Atteikums atvērt vai atjaunināt kontu vai iecelt pilnvaroto / konta pārstāvi

                                 Valsts administrators (Šveicē – FVB) var atteikt atvērt vai atjaunināt kontu vai iecelt pilnvaroto/konta pārstāvi ar noteikumu, ka atteikums ir saprātīgs un pamatots. Atteikumu pamato ar vismaz vienu no šādiem iemesliem:

                                             —

                                             sniegtā informācija un dokumenti ir nepilnīgi, novecojuši, kļūdaini vai kā citādi neprecīzi vai nepatiesi,

                                             —

                                             attiecībā uz potenciālo pārstāvi notiek izmeklēšana par krāpšanu ar kvotām vai Kioto vienībām, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu, terorisma finansēšanu vai citiem smagiem noziegumiem, kuros var izmantot kontu, vai tas iepriekšējo piecu gadu laikā ir notiesāts par šādām darbībām,

                                             —

                                             valsts vai Savienības tiesību aktos minētu iemeslu dēļ.

                                 Konta informācijas regulāra pārbaude

                                 Konta turētāji nekavējoties ziņo valsts administratoram (Šveicē – FVB) par jebkādām izmaiņām konta vai lietotāja datos, pievienojot pamatojošu informāciju, ko prasa valsts administrators, kurš ir atbildīgs par savlaicīgu šīs informācijas atjaunināšanas apstiprināšanu.

                                 Valsts administrators vismaz reizi trijos gados pārbauda, vai ar kontu saistītā informācija joprojām ir pilnīga, aktuāla, precīza un patiesa, un attiecīgos gadījumos pieprasa konta turētājam paziņot par izmaiņām.

                                 Piekļuves kontam apturēšana

                                 Piekļuvi kontiem var apturēt, ja tiek pārkāpts jebkurš šā nolīguma 3. panta noteikums par reģistriem vai ja notiek izmeklēšana par minēto noteikumu iespējamu pārkāpumu.

                                 Konfidencialitāte un informācijas atklāšana

                                 Informāciju, tostarp visu kontu turējumus, visus darījumus un visu kontā esošo vai darījuma skarto kvotu unikālo vienības identifikācijas kodu un Kioto vienības sērijas numuru unikālo ciparisko vērtību, ko glabā EUTL vai SSTL, Savienības reģistrā, Šveices reģistrā un jebkurā citā Kioto protokola reģistrā, uzskata par konfidenciālu.

                                 Šādu konfidenciālu informāciju attiecīgajām publiskajām struktūrām var sniegt pēc to pieprasījuma, ja šādiem pieprasījumiem ir likumīgs mērķis un tie ir pamatoti, nepieciešami un samērīgi (tādiem mērķiem kā izmeklēšana, konstatēšana, apsūdzēšana, nodokļu administrēšana, izpilde, revīzija un finanšu uzraudzība nolūkā novērst un apkarot krāpniecību, nelikumīgi iegūtu naudas līdzekļu legalizēšanu, terorisma finansēšanu, citus smagus noziegumus, tirgus manipulācijas vai citus Savienības tiesību aktu vai kādas EEZ dalībvalsts vai Šveices nacionālo tiesību aktu pārkāpumus un nolūkā nodrošināt ES ETS un Šveices ETS pareizu darbību.

                           D.   Būtiskie kritēriji izsoles platformām un izsoles darbībām
                     Struktūras, kas rīko kvotu izsoles Pušu ETS, atbilst tālāk minētajiem būtiskajiem kritērijiem un attiecīgi arī rīko izsoles.

                                 Būtiskie kritēriji

                                 1.

                                 Izsoli rīkojošo struktūru izvēlas procesā, kas nodrošina pārredzamību, proporcionalitāti, vienlīdzīgu attieksmi, nediskrimināciju un konkurenci starp dažādām potenciālajām izsoles platformām, balstoties uz Savienības vai valsts tiesību aktiem par iepirkumu.

                                 2.

                                 Izsoli rīkojošā struktūra ir saņēmusi atļauju šādai darbībai un savu operāciju gaitā piemēro virkni drošības pasākumu; šo drošības pasākumu vidū var minēt šādus: apzināt un pārvaldīt jebkādu interešu konfliktu iespējamo nelabvēlīgo ietekmi, apzināt un pārvaldīt varbūtējos riskus tirgū, ieviest pārskatāmus un nediskrecionārus godīgu un sakārtotu izsoļu noteikumus un procedūras un nodrošināt pietiekamus finanšu resursus, lai būtu iespējama sakārtota izsoļu norise.

                                 3.

                                 Lai nodrošinātu, ka dalībnieki nerada šķēršļus izsoles norisei, nosaka, ka piekļūt izsolēm var tad, ja ir izpildīts prasību minimums attiecībā pienācīgu klienta uzticamības pārbaudi.

                                 4.

                                 Izsoles process ir paredzams, jo īpaši attiecībā uz kvotu pārdošanas laika grafiku un secību, kā arī attiecībā uz aplēstajiem pieejamo kvotu apjomiem. Izsolīšanas galvenos elementus, tostarp pārdošanas grafiku, datumus un kvotu aplēsto pārdošanas apjomu, vismaz vienu mēnesi pirms izsoļu sākuma publicē izsoli rīkojošās struktūras tīmekļa vietnē. Tāpat pēc iespējas agrāk paziņo par visām būtiskām izmaiņām.

                                 5.

                                 Kvotu izsoles rīko tā, lai līdz minimumam samazinātu jebkādu iespaidu uz katras Puses ETS. Par izsoli atbildīgā struktūra nodrošina, ka izsoles periodā starp izsoles līdzsvara cenām un attiecīgajām kvotu cenām sekundārajā tirgū nav būtiskas atšķirības, jo šāda situācija liecinātu par izsoļu procesa nepilnībām. Metodiku, ar ko nosaka iepriekšējā teikumā minēto novirzi, vajadzētu paziņot kompetentajām iestādēm, kas veic tirgus uzraudzības funkcijas.

                                 6.

                                 Visu ar izsolēm saistīto nekonfidenciālo informāciju, tostarp visus tiesību aktus, norādes un veidlapas, atklāti un pārredzami publicē. Ikvienas sarīkotās izsoles rezultātus pēc iespējas drīzāk publicē un norāda arī attiecīgo nekonfidenciālo informāciju. Ziņojumus par izsoļu rezultātiem publicē vismaz reizi gadā.

                                 7.

                                 Kvotu izsolēm piemēro pienācīgus noteikumus un procedūras, lai izsolēs mazinātu tādu parādību risku kā pretkonkurences rīcība, tirgus ļaunprātīga izmantošana, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācija un terorisma finansēšana. Šādi noteikumi un procedūras iespēju robežās ir ne mazāk stingri kā tie, kas finanšu tirgiem piemērojami attiecīgajos Pušu tiesiskajos regulējumos. Konkrētāk, izsoli rīkojošā persona ir atbildīga par tādu pasākumu, procedūru un procesu ieviešanu, kas nodrošina izsoļu godprātīgu norisi. Tā arī uzrauga solītāju rīcību un ziņo kompetentajām publiskajām iestādēm, ja ir konstatēta pretkonkurences rīcība, tirgus ļaunprātīga izmantošana, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācija vai terorisma finansēšana.

                                 8.

                                 Izsoles rīkojošo struktūru un kvotu izsoles pienācīgi uzrauga kompetentā iestāde. Izraudzītām kompetentajām iestādēm ir vajadzīgā juridiskā kompetence un tehniskās iespējas pārraudzīt:

                                             —

                                             izsoļu platformu organizāciju un to operatoru rīcību,

                                             —

                                             profesionālu starpnieku, kuri darbojas klientu vārdā, organizāciju un rīcību,

                                             —

                                             nolūkā nepieļaut iekšējās informācijas ļaunprātīgu izmantošanu un tirgus manipulēšanu – tirgus dalībnieku rīcību un darījumus,

                                             —

                                             nolūkā nepieļaut nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un terorisma finansēšanu – tirgus dalībnieku darījumus.

                                       Pārraudzība iespēju robežās ir ne mazāk stingra kā finanšu tirgu pārraudzība attiecīgajos Pušu tiesiskajos regulējumos.

                           Šveice tiecas savu kvotu izsolīšanā izmantot privātu struktūru saskaņā ar publiskā iepirkuma noteikumiem.
                     Iekams šāda struktūra nav nolīgta un ar noteikumu, ka gadā izsolāmo kvotu daudzums nepārsniedz fiksētu robežvērtību, Šveice var turpināt izmantot pašreizējo izsolīšanas kārtību, proti, FVB rīkotas izsoles, saskaņā ar šādiem nosacījumiem:

                                 1)

                                 robežvērtība ir 1 000 000 kvotu, ieskaitot izsolāmās kvotas par aviācijas darbībām;

                                 2)

                                 piemēro 1.–8. punktā izklāstītos būtiskos kritērijus, izņemot 1. un 2. kritēriju, savukārt 5. kritērija pēdējo teikumu un 7. un 8. kritēriju piemēro FVB tādā mērā, kādā tas iespējams.

                           Būtisko kritēriju Nr. 2 piemēro kopā ar šādu noteikumu: visām EEZ struktūrām, kas ir pielaistas pie solīšanas izsolēs Savienībā, garantē pielaidi pie solīšanas Šveices kvotu izsolēs saskaņā ar to kārtību, kas bija spēkā šā nolīguma parakstīšanas brīdī.
                     Šveice var pilnvarot EEZ struktūras rīkot izsoles.

                     II PIELIKUMS
                     SASAISTES TEHNISKIE STANDARTI
                     Lai ES ETS un Šveices ETS sasaiste varētu darboties, 2020. gada maijā vai pēc iespējas drīz pēc tam ievieš pagaidu risinājumu. Puses sadarbojas, lai pagaidu risinājumu pēc iespējas drīzāk aizstātu ar reģistru pastāvīgu sasaisti.
                     Sasaistes tehniskajos standartos (STS) ir apskatīti šādi elementi:

                                 —

                                 komunikācijas līnijas arhitektūra,

                                 —

                                 datu pārsūtīšanas drošība,

                                 —

                                 funkciju saraksts (darījumi, saskaņošana, …),

                                 —

                                 tīmekļa pakalpojumu definīcija,

                                 —

                                 datu reģistrēšanas prasības,

                                 —

                                 darba kārtība (zvanu centrs, tehniskais atbalsts),

                                 —

                                 komunikācijas aktivācijas plāns un testēšanas procedūra,

                                 —

                                 drošības testēšanas procedūra.

                           STS norāda, ka administratoriem jāveic visi saprātīgie pasākumi, lai nodrošinātu, ka SSTL, EUTL un to sasaiste darbojas 24 stundas diennaktī un 7 dienas nedēļā, un ka jebkādi traucējumi SSTL, EUTL un to sasaistē jāsamazina līdz minimumam
                     STS norāda, ka komunikācija starp SSTL un EUTL notiek kā tīmekļa pakalpojumu ziņojumu droša apmaiņa, izmantojot šādas tehnoloģijas (1):

                                 —

                                 tīmekļa pakalpojumi, kuros izmanto vienkāršo objektpiekļuves protokolu (SOAP) vai līdzvērtīgu,

                                 —

                                 virtuāls privātais tīkls (VPN) uz datortehnikas bāzes,

                                 —

                                    XML (paplašināmās iezīmēšanas valoda),

                                 —

                                 elektroniskais paraksts un

                                 —

                                 tīkla laika protokoli.

                           STS nosaka papildu drošības prasības Šveices reģistram, SSTL, Savienības reģistram un EUTL, un tās tiek dokumentētas “drošības vadības plānā”. Konkrētāk, STS nosaka, ka:

                                 —

                                 ja ir aizdomas, ka Šveices reģistra, SSTL, Savienības reģistra vai EUTL drošība ir apdraudēta, abas Puses nekavējoties viena otru par to informē un aptur sasaisti starp SSTL un EUTL,

                                 —

                                 ja noticis drošības pārkāpums, Puses apņemas nekavējoties savā starpā dalīties informācijā. Šveices reģistra administrators un Savienības centrālais administrators 24 stundu laikā pēc drošības pārkāpuma savstarpēji apmainās ar ziņojumu ar incidenta aprakstu (datums, cēlonis, ietekme, novēršana), ciktāl ir pieejama tehniskā informācija.

                           STS izklāstītā drošības testēšanas procedūra tiek izpildīta gan pirms SSTL un EUTL komunikācijas līnijas izveidošanas, gan ikreiz, kad ir nepieciešama jauna SSTL vai EUTL versija vai izlaidums.
                     STS paredz divas testēšanas vides papildus ražošanas videi: izstrādāšanas vidi un akceptēšanas vidi.
                     Puses ar Šveices reģistra administratora un Savienības centrālā administratora starpniecību sniedz pierādījumus, ka iepriekšējo divpadsmit mēnešu laikā ir veikts to sistēmu neatkarīgs drošības novērtējums saskaņā ar STS noteiktajām drošības prasībām. Drošības testēšanu un jo īpaši ielaušanās testēšanu veic ikreiz, kad tiek izlaista jauna, nozīmīga programmatūras versija, saskaņā ar STS noteiktajām prasībām. Ielaušanās testēšanu neveic ne programmatūras izstrādātājs, ne programmatūras izstrādātāja apakšuzņēmējs.

               (1)  Šīs tehnoloģijas pašlaik izmanto, lai nodrošinātu savienojumu starp Savienības reģistru un Starptautisko darījumu žurnālu, kā arī starp Šveices reģistru un Starptautisko darījumu žurnālu.”


title: Padomes Lēmums (ES) 2019/2107 (2019. gada 28. novembris) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas Padomē saistībā ar Konvencijas par starptautisko civilo aviāciju 9. pielikuma (Pārvadājumu atvieglošanas pasākumi) 9. nodaļas pārskatīšanu attiecībā uz standartiem un ieteicamo praksi pasažieru datu reģistra datu jomā

text:
                  10.12.2019

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 318/117

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2019/2107
         (2019. gada 28. novembris)
         par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas Padomē saistībā ar Konvencijas par starptautisko civilo aviāciju 9. pielikuma (Pārvadājumu atvieglošanas pasākumi) 9. nodaļas pārskatīšanu attiecībā uz standartiem un ieteicamo praksi pasažieru datu reģistra datu jomā
         EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 16. panta 2. punktu un 87. panta 2. punkta a) apakšpunktu saistībā ar 218. panta 9. punktu,
         ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
         tā kā:

                     (1)

                     Konvencija par starptautisko civilo aviāciju (“Čikāgas konvencija”), kas reglamentē starptautisko gaisa transportu, stājās spēkā 1947. gada 4. aprīlī. Ar to tika izveidota Starptautiskā civilās aviācijas organizācija (ICAO).

                     (2)

                     Savienības dalībvalstis ir Čikāgas konvencijas līgumslēdzējas puses un ICAO dalībvalstis, savukārt Savienībai ir novērotājas statuss konkrētās ICAO struktūrās, tostarp Asamblejā un citās tehniskās struktūrās.

                     (3)

                     Ievērojot Čikāgas konvencijas 54. panta l) punktu, ICAO Padomei ir jāpieņem starptautiski standarti un ieteicamā prakse.

                     (4)

                     Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) Drošības padome 2017. gada 21. decembra Rezolūcijā 2396 (2017) (“ANO DPR 2396 (2017)”) nolēma, ka ANO dalībvalstīm ICAO standartu un ieteicamās prakses īstenošanas nolūkā ir jāattīsta spēja vākt, apstrādāt un analizēt pasažieru datu reģistra (PDR) datus un jānodrošina, ka visas to kompetentās valsts iestādes, izmantojot PDR datus un apmainoties ar tiem nolūkā novērst, atklāt un izmeklēt teroristu nodarījumus un ar tiem saistītus ceļojumus, pilnībā ievēro cilvēktiesības un pamatbrīvības.

                     (5)

                     Turklāt ANO DPR 2396 (2017) arī mudināja ICAO sadarboties ar ANO dalībvalstīm nolūkā noteikt PDR datu vākšanas, izmantošanas, apstrādes un aizsardzības standartu.

                     (6)

                     Standarti un ieteicamā prakse attiecībā uz PDR ir izklāstīti Čikāgas konvencijas 9. pielikuma (Pārvadājumu atvieglošanas pasākumi) 9. nodaļas A un D daļā. Minētos standartus un ieteicamo praksi papildina papildu norādījumi, jo īpaši ICAO dokuments Nr. 9944, kurā ir izklāstītas pamatnostādnes par PDR datiem.

                     (7)

                        ICAO Gaisa transporta komiteja (GTK) 2019. gada martā izveidoja darba grupu, kuras sastāvā ir eksperti no tām ICAO dalībvalstīm, kas piedalās ICAO Pārvadājumu atvieglošanas pasākumu komisijā, un kuras uzdevums ir izskatīt priekšlikumus par jauniem standartiem un ieteicamo praksi attiecībā uz PDR datu vākšanu, izmantošanu, apstrādi un aizsardzību saskaņā ar ANO DPR 2396 (2017) (“darba grupa”). Minētajā darba grupā ir pārstāvētas vairākas Savienības dalībvalstis. Komisija darba grupā piedalās kā novērotāja.

                     (8)

                        ICAO Asamblejas 40. sesija notika no 2019. gada 24. septembra līdz 4. oktobrim. ICAO Asamblejas darba rezultāti noteiks ICAO politisko virzienu turpmākajiem gadiem, tai skaitā attiecībā uz jaunu standartu un ieteicamās prakses pieņemšanu PDR jomā.

                     (9)

                     Padome 2019. gada 16. septembrī apstiprināja informatīvu dokumentu par standartiem un principiem, kas attiecas uz PDR datu vākšanu, izmantošanu, apstrādi un aizsardzību, iesniegšanai ICAO Asamblejas 40. sesijai (“informatīvais dokuments”). Informatīvo dokumentu ICAO Asamblejai iesniedza Somija Savienības un tās dalībvalstu vārdā, kā arī pārējo Eiropas Civilās aviācijas konferences dalībvalstu vārdā.

                     (10)

                     Informatīvajā dokumentā ir izklāstīta Savienības nostāja attiecībā uz izpildes pamatprincipiem, kas palīdzētu nodrošināt, ka, apstrādājot PDR datus terorisma un smagu noziegumu apkarošanas nolūkos, tiek ievērotas konstitucionālās un normatīvās prasības attiecībā uz pamattiesībām uz privātumu un datu aizsardzību. ICAO tika aicināta iekļaut šādus principus visos turpmākajos standartos attiecībā uz PDR, kā arī ICAO pārskatītajās pamatnostādnēs par PDR datiem (dok. 9944).

                     (11)

                     Savienība ir pieņēmusi kopīgus noteikumus par PDR datiem, proti, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2016/681 (1), kuras darbības joma lielā mērā pārklājas ar to jomu, uz kuru jāattiecas paredzētajiem jaunajiem standartiem un ieteicamajai praksei. Direktīva (ES) 2016/681 jo īpaši ietver visaptverošu noteikumu kopumu, kuru mērķis ir aizsargāt pamattiesības uz privātumu un persondatu aizsardzību saistībā ar gaisa pārvadātāju veikto PDR datu nosūtīšanu dalībvalstīm nolūkā novērst, atklāt un izmeklēt teroristu nodarījumus un smagus noziegumus un saukt pie atbildības par tiem.

                     (12)

                     Pašlaik par PDR datu apstrādi un nosūtīšanu ir spēkā divi starptautiski nolīgumi starp Savienību un trešām valstīm, proti, Austrāliju (2) un Amerikas Savienotajām Valstīm (3). Eiropas Savienības Tiesa 2017. gada 26. jūlijā sniedza atzinumu par paredzēto nolīgumu starp Savienību un Kanādu, kas parakstīts 2014. gada 25. jūnijā (4) (“Atzinums 1/15”).

                     (13)

                     Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā ir jāieņem ICAO Padomē, jo jebkādi turpmākie standarti un ieteicamā prakse PDR datu jomā, jo īpaši Čikāgas konvencijas 9. pielikuma (Pārvadājumu atvieglošanas pasākumi) 9. nodaļas grozījumi, būtiski ietekmēs Savienības tiesību aktu saturu, proti, Direktīvu (ES) 2016/681 un esošos starptautiskos nolīgumus par PDR datiem. Saskaņā ar lojālas sadarbības pienākumu Savienības dalībvalstīm šī nostāja ir jāaizstāv visā ICAO darbā pie standartu un ieteicamās prakses izstrādes.

                     (14)

                     Pielikumā izklāstītā Savienības nostāja ir noteikta saskaņā ar piemērojamo Savienības tiesisko regulējumu datu aizsardzības un PDR datu jomā, proti, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/679 (5), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2016/680 (6) un Direktīvu (ES) 2016/681, kā arī Līgumu un Eiropas Savienības Pamattiesību hartu atbilstīgi to interpretācijai attiecīgajā Eiropas Savienības Tiesas judikatūrā, jo īpaši Atzinumā 1/15.

                     (15)

                     Savienības nostāja, rīkojoties kopīgi, būtu jāpauž tās dalībvalstīm, kuras ir ICAO Padomes locekles.

                     (16)

                     Apvienotajai Karalistei un Īrijai Direktīva (ES) 2016/681 ir saistoša, un tādēļ tās piedalās šā lēmuma pieņemšanā.

                     (17)

                     Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Dānijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Nostāja, kas Savienības vārdā ir jāieņem Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas (ICAO) Padomē saistībā ar Konvencijas par starptautisko civilo aviāciju 9. pielikuma (Pārvadājumu atvieglošanas pasākumi) 9. nodaļas pārskatīšanu attiecībā uz standartiem un ieteicamo praksi pasažieru datu reģistra datu jomā, ir tāda, kā izklāstīts šā lēmuma pielikumā.

            2. pants
            Šā lēmuma 1. pantā minēto nostāju, rīkojoties kopīgi, pauž Savienības dalībvalstis, kas ir ICAO Padomes locekles.

            3. pants
            Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

            Briselē, 2019. gada 28. novembrī

                  Padomes vārdā –

                  Priekšsēdētājs

               T. HARAKKA

            (1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/681 (2016. gada 27. aprīlis) par pasažieru datu reģistra (PDR) datu izmantošanu teroristu nodarījumu un smagu noziegumu novēršanai, atklāšanai, izmeklēšanai un saukšanai pie atbildības par tiem (OV L 119, 4.5.2016., 132. lpp.).

            (2)  OV L 186, 14.7.2012., 4. lpp.

            (3)  OV L 215, 11.8.2012., 5. lpp.

            (4)  Tiesas (virspalāta) 2017. gada 26. jūlija Atzinums 1/15, ECLI:EU:C:2017:592.

            (5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/679 (2016. gada 27. aprīlis) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.).

            (6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/680 (2016. gada 27. aprīlis) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi, ko veic kompetentās iestādes, lai novērstu, izmeklētu, atklātu noziedzīgus nodarījumus vai sauktu pie atbildības par tiem vai izpildītu kriminālsodus, un par šādu datu brīvu apriti, ar ko atceļ Padomes Pamatlēmumu 2008/977/TI (OV L 119, 4.5.2016., 89. lpp.).

            PIELIKUMS
            NOSTĀJA, KAS EIROPAS SAVIENĪBAS VĀRDĀ JĀIEŅEM STARPTAUTISKĀS CIVILĀS AVIĀCIJAS ORGANIZĀCIJAS PADOMĒ SAISTĪBĀ AR KONVENCIJAS PAR STARPTAUTISKO CIVILO AVIĀCIJU 9. PIELIKUMA (PĀRVADĀJUMU ATVIEGLOŠANAS PASĀKUMI) 9. NODAĻAS PĀRSKATĪŠANU ATTIECĪBĀ UZ STANDARTIEM UN IETEICAMO PRAKSI PASAŽIERU DATU REĢISTRA DATU JOMĀ
            Vispārīgie principi
            Saistībā ar Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas (ICAO) darbībām Čikāgas konvencijas 9. pielikuma (“Pārvadājumu atvieglošanas pasākumi”) 9. nodaļas pārskatīšanā attiecībā uz standartu un ieteicamās prakses izstrādi pasažieru datu reģistra (PDR) datu jomā, Savienības dalībvalstis, kopīgi rīkojoties Savienības interesēs:

                        a)

                        rīkojas saskaņā ar mērķiem, ko Savienība izvirzījusi tās PDR politikas satvarā, jo īpaši nodrošināt drošību, aizsargāt cilvēku dzīvību un drošību un nodrošināt pamattiesību, jo īpaši tiesību uz privātumu un persondatu aizsardzību, pilnīgu ievērošanu;

                        b)

                        veicina visu ICAO dalībvalstu informētību par Savienības standartiem un principiem, kas attiecas uz PDR datu nosūtīšanu, kā izriet no attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem un Eiropas Savienības Tiesas judikatūras;

                        c)

                        veicina daudzpusēju ar pamattiesībām saskanīgu risinājumu izstrādi attiecībā uz aviokompāniju veiktu PDR datu nosūtīšanu tiesībaizsardzības iestādēm, lai nodrošinātu juridisko noteiktību un pamattiesību ievērošanu un racionalizētu gaisa pārvadātājiem uzliktos pienākumus;

                        d)

                        veicina PDR datu apmaiņu un šādu datu apstrādes rezultātu apmaiņu ICAO dalībvalstu starpā, kad tas tiek uzskatīts par nepieciešamu, lai novērstu, atklātu un izmeklētu teroristu nodarījumus vai smagus noziegumus vai sauktu pie atbildības par tiem, pilnībā ievērojot pamattiesības un pamatbrīvības;

                        e)

                        turpina atbalstīt ICAO veikto PDR datu vākšanas, izmantošanas, apstrādes un aizsardzības standartu izstrādi saskaņā ar ANO DPR 2396 (2017);

                        f)

                        turpina atbalstīt PDR datu vākšanas, apstrādes un analizēšanas spēju attīstību visās ICAO dalībvalstīs, veicinot ICAO standartu un ieteicamās prakses īstenošanu, un turpina nodrošināt, ka visas to kompetentās ICAO dalībvalsts iestādes, izmantojot PDR datus un apmainoties ar tiem nolūkā novērst, atklāt un izmeklēt teroristu nodarījumus un ar tiem saistītus ceļojumus, pilnībā ievēro cilvēktiesības un pamatbrīvības, kā noteikts ANO DPR Nr. 2396 (2017);

                        g)

                        pamatinformācijai izmanto informatīvo dokumentu par standartiem un principiem, kas attiecas uz PDR datu vākšanu, izmantošanu, apstrādi un aizsardzību (dok. A40-WP/530), kuru Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā un pārējo Eiropas Civilās aviācijas konferences dalībvalstu vārdā ICAO Asamblejas 40. sesijai iesniedza Somija;

                        h)

                        veicina tādas vides izveidi, kurā starptautiskais gaisa transports var attīstīties atvērtā, liberalizētā un globālā tirgū un turpināt augt, nemazinot drošību, vienlaikus nodrošinot attiecīgo aizsardzības pasākumu ieviešanu.

                  Orientējoši norādījumi
            Savienības dalībvalstis, kopīgi rīkojoties Savienības interesēs, atbalsta šādu standartu un principu iekļaušanu jebkuros turpmākos attiecībā uz PDR datiem pieņemtos ICAO standartos un ieteicamajā praksē.

                        1.

                        Attiecībā uz PDR datu nosūtīšanas kārtību

                                    a)

                                    Nosūtīšanas metode: lai nodrošinātu gaisa pārvadātāju sistēmās iekļauto persondatu aizsardzību un to, ka tiek saglabāta kontrole pār minētajām sistēmām, dati būtu jānosūta, izmantojot vienīgi push sistēmu.

                                    b)

                                    Pārraides protokols: būtu jāveicina tādu piemērotu, drošu un atvērtu standarta protokolu izmantošana PDR datu nosūtīšanai, kuri ietilpst starptautiski atzītu atsauces protokolu klāstā, ar mērķi pakāpeniski palielināt to izmantošanu un galu galā aizstāt komercstandartus.

                                    c)

                                    Datu nosūtīšanas periodiskums: PDR datu nosūtīšanas periodiskums un nosūtīšanas termiņi nedrīkstētu radīt nepamatotu slogu gaisa pārvadātājiem, un tie būtu jānosaka, nepārsniedzot to, kas ir obligāti vajadzīgs, lai nodrošinātu tiesībaizsardzību un robežu drošību nolūkā apkarot terorismu un smagus noziegumus.

                                    d)

                                    Gaisa pārvadātājiem nav pienākuma vākt papildu datus: nevajadzētu pieprasīt gaisa pārvadātājiem papildu to vāktajiem PDR datiem vākt vēl citus datus vai vākt konkrētus datu veidus, bet gan pieprasīt tikai, lai tie nosūta tos datus, ko tie jau vāc savas darījumdarbības ietvaros.

                        2.

                        Attiecībā uz PDR datu apstrādi

                                    a)

                                    Nosūtīšanas un apstrādes termiņš: nodrošinot atbilstošu attiecīgo personu privātuma aizsardzību, PDR datus var darīt pieejamus krietnu laiku pirms lidmašīnas ielidošanas vai izlidošanas, tādējādi sniedzot iestādēm vairāk laika apstrādāt un analizēt datus un vajadzības gadījumā rīkoties.

                                    b)

                                    Salīdzināšana ar iepriekš noteiktiem kritērijiem un datubāzēm: iestādēm PDR dati būtu jāapstrādā, izmantojot uz pierādījumiem balstītus kritērijus un datubāzes, kuras attiecas uz terorisma un smagu noziegumu apkarošanu.

                        3.

                        Attiecībā uz persondatu aizsardzību

                                    a)

                                    Datu apstrādes likumība, godīgums un pārredzamība: ir vajadzīgs izstrādāt likumīgu pamatu persondatu apstrādei, lai personas tiktu informētas par riskiem, garantijām un tiesībām saistībā ar viņu persondatu apstrādi un par to, kā tās var izmantot savas tiesības attiecībā uz datu apstrādi.

                                    b)

                                    Datu izmantošanas mērķa ierobežojums: vajadzētu skaidri noteikt, kādiem nolūkiem iestādes drīkst izmantot PDR datus, un tiem nevajadzētu pārsniegt to, kas nepieciešams izvirzīto mērķu sasniegšanai, jo īpaši attiecībā uz tiesībaizsardzību un robežu drošību ar mērķi apkarot terorismu un smagus noziegumus.

                                    c)

                                    PDR datu apjoms: būtu skaidri jānosaka un sīki jāuzskaita tie PDR datu elementi, kurus aviokompānijām ir pienākums nosūtīt. Šis saraksts būtu jāstandartizē, lai nodrošinātu, ka nosūtāmo datu apjoms tiek samazināts līdz minimumam, vienlaikus novēršot tādu sensitīvu datu apstrādi, kuri cita starpā atklāj informāciju par personas rasi vai etnisko izcelsmi, politiskajiem uzskatiem, reliģisko vai filozofisko pārliecību, dalību arodbiedrībās, veselības stāvokli, dzimumdzīvi vai seksuālo orientāciju.

                                    d)

                                    PDR datu izmantošana: būtu jānosaka, ka PDR datu turpmāka apstrāde atļauta tikai to sākotnējās nosūtīšanas nolūkam un tiek veikta, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem un ievērojot materiāltiesiskus un procesuālus nosacījumus, kuri ir atbilstīgi persondatu nosūtīšanai piemērojamajām prasībām.

                                    e)

                                    PDR datu automatizēta apstrāde: automatizētās apstrādes pamatā būtu jābūt iepriekš noteiktiem objektīviem, nediskriminējošiem un uzticamiem kritērijiem, un lēmumus, kas rada nevēlamas tiesiskas sekas vai nopietni skar kādu personu, nevajadzētu pieņemt, pamatojoties vienīgi uz datu automatizēto apstrādi.

                                    f)

                                    Datu saglabāšana: PDR datu saglabāšanas periods būtu jāierobežo, un tas nedrīkstētu būt ilgāks par sākotnējā mērķa sasniegšanai nepieciešamo. Būtu jānodrošina, ka dati tiek dzēsti saskaņā ar izcelsmes valsts juridiskajām prasībām. Saglabāšanas perioda beigās PDR dati būtu jādzēš vai būtu jāveic to anonimizācija.

                                    g)

                                    PDR datu izpaušana pilnvarotām iestādēm: izpaust PDR datus tālāk citām valsts iestādēm tajā pašā valstī vai citām ICAO dalībvalstīm atļauts atsevišķos gadījumos un tikai tad, ja saņēmēja iestāde veic ar terorisma vai smagu starptautisku noziegumu apkarošanu saistītus uzdevumus un nodrošina tādu pašu aizsardzību, kādu nodrošina datus izpaudošā iestāde.

                                    h)

                                    Datu drošība: jāveic atbilstīgi PDR datu drošības, konfidencialitātes un integritātes aizsardzības pasākumi.

                                    i)

                                    Pārredzamība un informēšana: nepieciešamu un samērīgu ierobežojumu piemērošanas gadījumā personas būtu jāinformē par to PDR datu apstrādi un par tām piešķirtajām tiesībām un tiesiskās aizsardzības līdzekļiem.

                                    j)

                                    Piekļuve, labošana un dzēšana: nepieciešamu un samērīgu ierobežojumu piemērošanas gadījumā personām būtu jābūt tiesībām piekļūt saviem PDR datiem un tiesībām labot savus PDR datus.

                                    k)

                                    Tiesiskās aizsardzības līdzekļi: gadījumos, kad personas uzskata, ka ir pārkāptas viņu tiesības uz privātumu un datu aizsardzību, tām vajadzētu būt tiesībām uz efektīviem administratīvās un tiesiskās aizsardzības līdzekļiem.

                                    l)

                                    Uzraudzība un pārskatatbildība: PDR datus izmantojošām iestādēm būtu jāatskaitās neatkarīgai valsts iestādei, kurai ir efektīvas izmeklēšanas un izpildes pilnvaras un kurai būtu jāveic minēto iestāžu uzraudzība un būtu jābūt spējīgai pildīt savus uzdevumus brīvi no jebkādas, jo īpaši tiesībaizsardzības iestāžu ietekmes.

                        4.

                        Attiecībā uz PDR iekļautas informācijas apmaiņu tiesībaizsardzības iestāžu starpā

                                    a)

                                    Informācijas apmaiņas veicināšana: nolūkā uzlabot starptautisko sadarbību terorisma un smagu noziegumu novēršanā, atklāšanā, izmeklēšanā un saukšanā pie atbildības par tiem būtu jāveicina PDR datu apmaiņa starp dažādu ICAO dalībvalstu tiesībaizsardzības iestādēm atsevišķos gadījumos.

                                    b)

                                    Informācijas apmaiņas drošums: informācijas apmaiņai būtu jānotiek, izmantojot piemērotus kanālus, kas nodrošina atbilstošu datu drošību, un pilnībā ievērojot starptautisko un valstu tiesisko regulējumu persondatu aizsardzības jomā.