title: Padomes lēmums (2000. gada 27. novembris), ar ko ievieš Kopienas rīcības programmu diskriminācijas apkarošanai (no 2001. līdz 2006. gadam)

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

32000D0750

Oficiālais Vēstnesis L 303 , 02/12/2000 Lpp. 0023 - 0028

		Padomes Lēmums(2000. gada 27. novembris),ar ko ievieš Kopienas rīcības programmu diskriminācijas apkarošanai (no 2001. līdz 2006. gadam)(2000/750/EK)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 13. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu [1],apspriedusies ar Ekonomikas un sociālo lietu komiteju [2],apspriedusies ar Reģionu komiteju [3],tā kā:(1) Eiropas Savienība ir dibināta, ievērojot dalībvalstīm kopējus principus — brīvības, demokrātijas, cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanas principu un tiesiskuma principu. Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 6. panta 2. punktu paredzēts, ka Savienībai kā Kopienas tiesību vispārīgie principi jāievēro pamattiesības, ko garantē Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencija un kuras izriet no dalībvalstīm kopējām konstitucionālām tradīcijām.(2) Eiropas Parlaments vairākkārtēji un stingri pieprasījis Eiropas Savienībai attīstīt un stiprināt politiku, lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi un vienlīdzīgas iespējas, nepieļaujot diskrimināciju dažādu iemeslu dēļ.(3) Eiropas Savienība noraida teorijas, ar kuru palīdzību notiek mēģinājumi noteikt dažādu cilvēku rasu pastāvēšanu. Termina "rases piederība" lietošana šajā lēmumā nenozīmē šādu teoriju pieņemšanu.(4) Īstenojot programmu, Kopiena saskaņā ar Līgumu tieksies novērst nevienlīdzību un veicināt vienlīdzību starp vīriešiem un sievietēm, jo īpaši tādēļ, ka sievietes bieži ir vairākkārtējas diskriminācijas upuri.(5) Dažādas diskriminācijas formas nevar iedalīt pēc nozīmīguma — tās visas ir vienlīdz nepieļaujamas. Programma paredzēta, lai dalībvalstis dalītos veiksmīgā pieredzē un attīstītu jaunu praksi un politiku diskriminācijas, tostarp vairākkārtējas diskriminācijas, apkarošanai. Šis Lēmums varētu palīdzēt ieviest vispusīgu stratēģiju, lai apkarotu visa veida un dažādu iemeslu dēļ radušos diskrimināciju — stratēģiju, kas turpmāk jāattīsta paralēli.(6) Darbības pieredze Kopienas mērogā, jo īpaši dzimumu jomā, rāda, ka diskriminācijas apkarošanai praksē nepieciešama pasākumu kombinēšana, jo īpaši tiesību aktu un praktisko darbību savstarpēji papildinošas sistēmas izveidošana. Līdzīgus secinājumus var izdarīt no pieredzes, kas gūta rases un etniskās piederības un invaliditātes jautājumu jomā.(7) Programmai būtu jāattiecas uz visiem diskriminācijas veidiem, izņemot diskrimināciju dzimuma dēļ, uz kuru attiecas īpaša Kopienas rīcība. Diskriminācijai, atkarībā no tās iemesliem, var būt kopīgas pazīmes un to var apkarot līdzīgā veidā. Pieredzi, kas gūta vairāku gadu gaitā, apkarojot diskrimināciju dažu iemeslu dēļ, to skaitā dzimuma dēļ, var izmantot, lai palīdzētu apkarot cita veida diskrimināciju. Tomēr būtu attiecīgi jāņem vērā dažādu diskriminācijas formu īpašās pazīmes. Tādēļ jāņem vērā īpašās invalīdu vajadzības attiecībā uz darbības un rezultātu pieejamību.(8) Programmai jābūt pieejamai visām publiskajām vai privātajām struktūrām un institūcijām, kuras iesaistītas diskriminācijas apkarošanas procesā. Šajā sakarā jāņem vērā gan vietējo, gan valsts līmeņa nevalstisko organizāciju pieredze un spējas.(9) Daudzām nevalstiskajām organizācijām ir pieredze diskriminācijas apkarošanā Eiropas līmenī, kā arī pieredze diskriminācijai pakļautu cilvēku aizstāvībā Eiropas līmenī. Tādēļ tās var dot nozīmīgu ieguldījumu dažādu diskriminācijas formu un seku labākai izpratnei un nodrošināt, ka programmas veids, īstenošana un tālākā darbība ir saskaņā ar to cilvēku pieredzi, kas bijuši pakļauti diskriminācijai. Kopiena agrāk ir nodrošinājusi pamatfinansējumu dažādām organizācijām, kas darbojas diskriminācijas jomā. Efektīvu nevalstisko organizāciju pamatfinansēšana var būt vērtīga priekšrocība diskriminācijas apkarošanā.(10) Pasākumi, kuri nepieciešami šī lēmuma īstenošanai, būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto izpildpilnvaru īstenošanas procedūras [4].(11) Lai pastiprinātu Kopienas darbību papildu vērtību, ir nepieciešams, ka Komisija, sadarbojoties ar dalībvalstīm, visos līmeņos nodrošina šī lēmuma un citu attiecīgo Kopienas politiku, instrumentu un rīcību saskaņotu un papildinošu darbību, jo īpaši izglītības un mācību jomā un vienlīdzīgu iespēju sievietēm un vīriešiem nodrošināšanas jomā Eiropas Sociālajā fondā, kā arī jomā, kas veicina saskaņā ar sociālo integrāciju īstenotās darbības. Tāpat ir jānodrošina saskaņotība un savstarpēja papildināšana ar attiecīgajām Eiropas Rasisma un ksenofobijas uzraudzības centra darbībām.(12) Līgums par Eiropas ekonomisko zonu (EEZ līgums) nodrošina lielāku sadarbību sociālajā sfērā, pirmkārt, starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, otrkārt, starp Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas valstīm, kas piedalās Eiropas ekonomikas zonā (EBTA/EEZ). Jāievieš noteikumi, lai Centrāleiropas un Austrumeiropas kandidātvalstis varētu piedalīties šajā programmā saskaņā ar nosacījumiem, kas noteikti Eiropas līgumos, to papildu protokolos un attiecīgo Kipras, Maltas un Turcijas Asociācijas padomju lēmumos, un atbilstoši finansējumam no papildu asignējumiem, saskaņā ar procedūrām, par kurām jāvienojas ar šīm valstīm.(13) Bāzes finansējums, atbilstīgi 34. punktam 1999. gada 6. maija iestāžu nolīgumā starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju [5], ir iekļauts šajā lēmumā visam programmas darbības laikam, neskarot budžeta lēmējinstitūcijas pilnvaras, kas noteiktas Līgumā.(14) Komisijai un dalībvalstīm jāpieliek pūles, lai nodrošinātu, ka visi teksti, pamatnostādnes un aicinājumi iesniegt priekšlikumus, kas publicēti saskaņā ar šo programmu, ir rakstīti skaidrā, vienkāršā un saprotamā valodā.(15) Ir lietderīgi ņemt vērā nepieciešamību vajadzības gadījumā nodrošināt īpašu palīdzību, lai cilvēki varētu pārvarēt šķēršļus dalībai šajā programmā.(16) Jebkurai Kopienas veiksmīgai darbībai ir nepieciešama uzraudzība un rezultātu novērtējums attiecībā pret noteiktajiem mērķiem.(17) Saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu dalībvalstis nevar pietiekamā līmenī sasniegt piedāvātās darbības mērķus, kas attiecas uz Kopienas ieguldījumu cīņā pret diskrimināciju, jo cita starpā trūkst daudzpusējas partnerības, informācijas apmaiņas un Kopienas mēroga veiksmīgas pieredzes izplatīšanas. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šis lēmums nosaka tikai to, kas vajadzīgs šo mērķu sasniegšanai,IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU.1. pantsProgrammas izveideŠis lēmums izveido Kopienas darbības programmu, turpmāk tekstā sauktu par "programmu", kas paredzēta, lai laikā no 2001. gada 1. janvāra līdz 2006. gada 31. decembrim veicinātu pasākumus cīņai pret tiešu vai netiešu diskrimināciju rases vai etniskās piederības, reliģijas vai ticības, invaliditātes, vecuma vai seksuālās orientācijas dēļ.2. pantsMērķiSaskaņā ar Kopienas pilnvarām programma atbalstīs un papildinās pūles Kopienas un dalībvalstu mērogā, lai veicinātu pasākumus, kas novērš vai cīnās pret diskrimināciju viena vai vairāku iemeslu dēļ, nepieciešamības gadījumā ņemot vērā turpmākās tiesiskā regulējuma izmaiņas. Tai ir šādi uzdevumi:a) uzlabot izpratni par problēmām attiecībā uz diskrimināciju, izmantojot padziļinātas zināšanas attiecībā uz šo parādību un izmantojot politikas un prakses efektivitātes novērtēšanu;b) izvērtēt darbības, lai nepieļautu un efektīvi vērstos pret diskrimināciju, jo īpaši stiprinot organizāciju darbības metodes un atbalstot informācijas un veiksmīgas pieredzes apmaiņu un sadarbību Eiropas mērogā, ņemot vērā īpašās atšķirības starp dažādām diskriminācijas formām;c) veicināt un izplatīt tās vērtības un praksi, kas ir cīņas ar diskrimināciju pamatā, iekļaujot izpratni veicinošas kampaņas.3. pantsKopienas darbības1. Lai veicinātu 2. pantā minēto mērķu sasniegšanu, var īstenot šādas darbības saskaņā ar starptautisku programmu:a) saskaņā ar valsts tiesību aktiem un praksi analizēt uz diskrimināciju attiecināmos faktorus, to skaitā, izmantojot padziļinātus pētījumus, kvalitatīvos rādītājus, kvantitatīvos rādītājus un standartizācijas attīstību, un izvērtēt diskriminācijas novēršanas tiesību aktus un praksi ar mērķi noteikt tās efektivitāti un ietekmi, kā arī efektīvi publicēt rezultātus;b) veicināt starpvalstu sadarbību un Eiropas mēroga vienota informācijas tīkla izveidi starp partneriem, kas aktīvi novērš diskrimināciju un cīnās pret to, tostarp starp nevalstiskajām organizācijām;c) veicināt problēmas izpratni, jo īpaši, lai uzsvērtu Eiropas dimensiju cīņā pret diskrimināciju un lai publicētu programmas rezultātus, jo īpaši izmantojot paziņojumus, publikācijas, kampaņas un dažādus pasākumus.2. Pasākumi 1. punktā minēto Kopienas darbību īstenošanai izklāstīti pielikumā.4. pantsProgrammas īstenošana un sadarbība ar dalībvalstīm1. Komisija:a) saskaņā ar pielikumiem nodrošina Kopienas darbību īstenošanu saskaņā ar programmu;b) regulāri veic viedokļu apmaiņu ar nevalstisko organizāciju pārstāvjiem un Eiropas līmeņa sociālajiem partneriem par programmas izveidi, īstenošanu un novērtējumu, kā arī par attiecīgās politikas virzieniem. Šajā nolūkā Komisija nodrošina attiecīgās informācijas pieejamību nevalstiskajām organizācijām un sociālajiem partneriem. Komisija par viedokļu apmaiņu informē saskaņā ar 6. pantu nodibināto komiteju.2. Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm veic nepieciešamās darbības, lai:a) veicinātu visu ieinteresēto pušu iesaistīšanos programmā, to skaitā jebkāda lieluma nevalstisko organizāciju iesaistīšanos;b) veicinātu aktīvu sadarbību un dialogu starp programmā iesaistītajiem, inter alia, lai veicinātu integrētu un koordinētu pieeju attiecībā uz cīņu pret diskrimināciju;c) nodrošinātu saskaņā ar šo programmu veikto darbību rezultātu izplatīšanu;d) nodrošinātu informācijas pieejamību, piemērotu publicitāti un rezultātu novērtējumu, ņemot vērā programmas atbalstītās darbības.5. pantsĪstenošanas pasākumi1. Pasākumus, kas vajadzīgi šī lēmuma īstenošanai attiecībā uz turpmāk minētajiem jautājumiem, pieņem saskaņā ar 6. panta 2. punktā minēto vadības procedūru:a) vispārējās vadlīnijas programmas īstenošanai;b) ikgadējais darba plāns programmas īstenošanai, tostarp iespēja pielāgot vai papildināt programmas tēmas;c) finansiālais atbalsts, ko nodrošina Kopiena;d) ikgadējais budžets un līdzekļu sadalījums starp dažādām programmas jomām;e) kārtība Kopienas atbalsta darbību un organizāciju izvēlei un šo atbalstu saņemošo darbību un organizāciju saraksta projekts, ko iesniedz Komisija;f) kritēriji programmas uzraudzībai un novērtēšanai, un jo īpaši tās izmaksu efektivitāte un pasākumi rezultātu izplatīšanai un tālākai nodošanai.2. Šā lēmuma īstenošanai nepieciešamos pasākumus attiecībā uz visiem citiem jautājumiem pieņem saskaņā ar konsultāciju procedūru, kas minēta 6. panta 3. punktā.6. pantsKomiteja1. Komisijai palīdz Komiteja.2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 4. un 7. pantu.Lēmuma 1999/468/EK 4. panta 3. punktā paredzētais laikposms ir divi mēneši.3. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 3. un 7. pantu.4. Komiteja pieņem savu reglamentu.7. pantsSadarbība ar citām komitejāmLai nodrošinātu programmas atbilstību un saskaņotību ar citiem pasākumiem, kas minēti 8. pantā, Komisija regulāri informē komiteju par citām Kopienas darbībām attiecībā uz cīņu pret diskrimināciju. Nepieciešamības gadījumā Komisija ievieš regulāru un strukturētu sadarbību starp Komiteju un uzraudzības komitejām, kas nodibinātas citām attiecīgajām politikām, instrumentiem un darbībām.8. pantsAtbilstība un papildināšana1. Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm nodrošina vispārēju atbilstību citām Savienības un Kopienas politikām, instrumentiem un darbībām, jo īpaši ieviešot nepieciešamos mehānismus, lai koordinētu programmas aktivitātes attiecībā uz darbībām, kas saistītas ar pētījumiem, nodarbinātību, sieviešu un vīriešu vienlīdzību, sociālo integrāciju, izglītību, mācībām, jaunatnes politiku un Kopienas ārējo attiecību jomu.2. Komisija un dalībvalstis nodrošina to, lai savstarpēji atbilstu un viena otru papildinātu darbības, kas veiktas saskaņā ar programmu, un citas attiecīgās Savienības un Kopienas darbības, jo īpaši darbības saskaņā ar struktūrfondiem un Kopienas iniciatīvu Equal.3. Dalībvalstis veic visu iespējamo, lai savstarpēji atbilstu un viena otru papildinātu darbības saskaņā ar programmu un tās darbības, kas veiktas valsts, reģionālā vai vietējā mērogā.9. pantsEBTA/EEZ valstu, Centrāleiropas un Austrumeiropas asociēto valstu, Kipras, Maltas un Turcijas līdzdalībaProgrammā var piedalīties:a) EBTA/EEZ valstis saskaņā ar nosacījumiem EEZ līgumā;b) Centrāleiropas un Austrumeiropas kandidātvalstis (CAKV) saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti Eiropas Līgumos, to papildprotokolos un attiecīgo Asociācijas padomju lēmumos;c) Kipra, Malta un Turcija, kuras finansē no papildus asignējumiem saskaņā ar procedūrām, par kurām jāvienojas ar šīm valstīm.10. pantsFinansējums1. Bāzes finansējums minētās programmas izpildei laikposmam no 2001. līdz 2006. gadam ar šo noteikts 98,4 miljonu eiro apmērā.2. Gada asignējumus apstiprina budžeta lēmējinstitūcija, ņemot vērā finanšu perspektīvu.11. pantsUzraudzība un vērtēšana1. Komisijai sadarbībā ar dalībvalstīm regulāri jāuzrauga programma, saskaņā ar 6. panta 2. punktā un 6. panta 3. punktā noteiktajām procedūrām.2. Programmu vērtē Komisija, piedaloties neatkarīgiem ekspertiem. Šis vērtējums attiecas uz darbību, kuras īstenotas, ņemot vērā 2. pantā minētos mērķus, nepieciešamību, efektivitāti un izmaksu/efektivitātes attiecību. Tam jāizvērtē arī programmas kopējā ietekme.Vērtējums attiecas arī uz atbilstību starp darbību saskaņā ar programmu un darbību, kas veikta saskaņā ar citām attiecīgajām Kopienas politikām, instrumentiem un darbībām.3. Komisija līdz 2005. gada 31. decembrim iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei, Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai novērtējumu par programmas īstenošanu.12. pantsStāšanās spēkāŠis lēmums stājas spēkā tā publicēšanas dienā Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.Briselē, 2000. gada 27. novembrīPadomes vārdā —priekšsēdētājaÉ. Guigou[1] Atzinums sniegts 2000. gada 5. oktobrī (vēl nav publicēts Oficiālajā Vēstnesī).[2] OV C 204, 18.7.2000., 82. lpp.[3] OV C 226, 8.8.2000., 1. lpp.[4] OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.[5] OV C 172, 18.6.1999., 1. lpp.--------------------------------------------------PIELIKUMSNORĀDES PROGRAMMAS ĪSTENOŠANAII Darbības jomasProgramma saskaņā ar pilnvarām, kas Kopienai piešķirtas saskaņā ar Līgumu, var darboties šādās jomās:a) cīņa pret diskrimināciju valsts pārvaldē vai no valsts pārvaldes puses,b) cīņa pret diskrimināciju plašsaziņas līdzekļos vai no plašsaziņas līdzekļu puses,c) vienlīdzīga līdzdalība politisko, ekonomisko un sociālo lēmumu pieņemšanā,d) vienlīdzīga piekļuve tiem pakalpojumiem, precēm un to piegādei, kas ir pieejami sabiedrībai, to skaitā mājoklim, transportam, kultūrai, brīvā laika pavadīšanas iespējām un sportam,e) efektīva diskriminācijas, to skaitā daudzkārtējas diskriminācijas, uzraudzība,f) efektīva informācijas izplatīšana par tiesībām uz vienlīdzīgu un nediskriminatīvu attieksmi,g) diskriminācijas apkarošanas politikas un prakses virzienu noteikšana.Visās savās darbībās programma ievēro principu par vienādu iespēju nodrošināšanu abiem dzimumiem.Īstenojot programmu, Komisija savā un saņēmēju labā var izmantot tehnisko un/vai administratīvo palīdzību programmas vai projekta identifikācijai, sagatavošanai, vadīšanai, uzraudzībai, auditam un kontrolei.Komisija var veikt arī pētījumus, rīkot ekspertu tikšanās, rīkot informācijas kampaņas, publicēt rakstus, kas tieši saistīti ar šīs programmas īstenošanu.II Programmas pieejamībaSaskaņā ar šajā pielikumā minētajiem nosacījumiem un kārtību šī programma ir pieejama publiskajām vai privātajām struktūrām un institūcijām, kuras iesaistītas cīņā ar diskrimināciju, konkrēti:a) dalībvalstīm,b) vietējām un reģionālām iestādēm,c) struktūrām, kuras veicina vienlīdzīgu attieksmi,d) sociālajiem partneriem,e) nevalstiskajām organizācijām,f) universitātēm un pētniecības institūtiem,g) valsts statistikas birojiem,h) masu informācijas līdzekļiem.III Darbības1. daļa - Analīze un novērtējumsVar atbalstīt šādus pasākumus:1. Salīdzināmu statistikas krājumu izstrāde un izplatīšana par saskaņā ar valstu tiesību aktiem un praksi notiekošās diskriminācijas līmeni Kopienā.2. Tādu metodoloģiju un rādītāju izveide un izplatīšana, kas paredzēti saskaņā ar valsts tiesību aktiem un praksi īstenotās diskriminācijas apkarošanas politikas un prakses efektivitātes novērtēšanai (salīdzinošajai novērtēšanai).3. Analīze ikgadēju ziņojumu veidā par cīņas pret diskrimināciju tiesību aktiem un praksi ar mērķi novērtēt to efektivitāti un izplatīt gūto pieredzi.4. Tematiskie pētījumi par prioritārajām tēmām, salīdzinot un pretnostatot pieejas dažādos diskriminācijas veidos.Īstenojot šo pielikuma daļu, Komisija jo īpaši nodrošinās atbilstību un papildināšanu attiecībā uz darbībām, ko veic Eiropas Rasisma un ksenofobijas uzraudzības centrs, Kopienas pamatprogramma pētniecības, tehnoloģiskās attīstības un demonstrācijas pasākumu jomās un Kopienas statistikas programma.2. daļa - Darbības izvēršanaLai uzlabotu to mērķadresātu kompetenci un efektivitāti, kuri darbojas diskriminācijas apkarošanas jomās, kuras ietvertas šajā programmā, var atbalstīt šādus pasākumus:1. Starptautiskas apmaiņas darbības, kurās piedalās dalībnieki ne mazāk kā no trīs dalībvalstīm un kurās savstarpēji dalās informācijā, gūtajā pieredzē un veiksmīgā praksē. Darbības var ietvert procesu efektivitātes, izvēlēto tēmu metožu un līdzekļu salīdzinājumu, savstarpēju veiksmīgas prakses, personāla apmaiņu, kopēju produktu, procesa, stratēģijas un metodoloģijas attīstību, metožu pielāgošanu dažādam kontekstam, ierīču un procesu, kas atzīti par veiksmīgu praksi, pielāgošanu un/vai kopīgu rezultātu, uzskates materiālu un pasākumu izplatīšanu. Pieteikumu izvēles procesā finansēšanai saskaņā ar programmu ņem vērā diskriminācijas dažādos veidus.2. Pamatfinansējums attiecīgajām Eiropas līmeņa nevalstiskajām organizācijām ar pieredzi diskriminācijas apkarošanas jomā un pieredzi diskriminācijai pakļauto cilvēku aizstāvībā, lai veicinātu integrētas un saskaņotas pieejas attīstību cīņā pret diskrimināciju.Pamatfinansējums nepārsniedz 90 % no izdevumiem par attiecīgo atbalstu.Procedūrās šādu organizāciju izvēlei var ņemt vērā dažādās un neviendabīgās cilvēku grupas, kas cieš no diskriminācijas.3. daļa - Izpratnes veidošanaVar atbalstīt šādus pasākumus:1. Konferenču, semināru un pasākumu rīkošana Eiropas mērogā.2. Dalībvalstu rīkoti semināri, lai atbalstītu Kopienu tiesību aktu diskriminācijas apkarošanas jomā īstenošanu, un Eiropas dimensijas veicināšana pasākumos, kas organizēti valsts līmenī.3. Eiropas plašsaziņas līdzekļu kampaņas un pasākumi starptautiskai informācijas apmaiņai un veiksmīgas prakses identifikācijai un izplatīšanai, to skaitā balvu piešķiršana par veiksmīgām saskaņā ar pielikuma 2. daļu veiktām darbībām diskriminācijas apkarošanas pārredzamības stiprināšanai.4. Materiālu publikācija, lai izplatītu programmas rezultātus, tostarp arī tīmekļa vietnes izveide, kurā sniegti veiksmīgas prakses piemēri, forums ideju apmaiņai un datubāze potenciālajiem starptautisko apmaiņas darbību partneriem.IV Palīdzības pieteikumu iesniegšana1. daļa. : Šī pielikuma daļa tiks īstenota, galvenokārt aicinot uz konkursu. Lai sadarbotos ar valsts statistikas birojiem, tiek piemērotas EUROSTAT procedūras.2. daļa. : Pielikuma 2. daļas 1. un 2. punkts tiks īstenots, atbildot uz aicinājumu iesniegt priekšlikumus, kuri tālāk jānodod Komisijai.3. daļa. : Šī pielikuma daļa galvenokārt tiks īstenota, atbildot uz pieteikumiem konkursam. Tomēr darbības saskaņā ar pielikuma 3. daļas 2. un 3. punktu var subsidēt, atbildot uz subsīdijas pieprasījumu, piemēram, no dalībvalstu puses.--------------------------------------------------


title: Eiropas Parlamenta Un Padomes lēmums Nr. 50/2002/EK (2001. gada 7. decembris), ar ko izveido Kopienas rīcības programmu, lai veicinātu dalībvalstu sadarbību centienos apkarot sociālo atstumtību

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

32002D0050

Oficiālais Vēstnesis L 010 , 12/01/2002 Lpp. 0001 - 0007

		Eiropas Parlamenta un Padomes lēmums Nr. 50/2002/EK(2001. gada 7. decembris),ar ko izveido Kopienas rīcības programmu, lai veicinātu dalībvalstu sadarbību centienos apkarot sociālo atstumtībuEIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 137. panta 2. punkta otro un trešo daļu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu [1],ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu [2],ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu [3],saskaņā ar Līguma [4] 251. pantā noteikto procedūru, ievērojot Samierināšanas komitejas 2001. gada 18. septembrī apstiprināto kopīgo dokumentu,tā kā:(1) Saskaņā ar Līguma 2. pantu Kopienas uzdevums ir augsta nodarbinātības līmeņa un sociālās aizsardzības veicināšana, dzīves standarta un dzīves kvalitātes paaugstināšana visā Kopienā, kā arī ekonomiskā un sociālā kohēzija.(2) Saskaņā ar Līguma 136. pantu Kopiena un dalībvalstis par mērķi izvirza atstumtības apkarošanu, ņemot vērā politikas pamatprincipus, kas noteikti, piemēram, Eiropas Sociālajā hartā, kura parakstīta Turīnā 1961. gada 18. oktobrī, pārskatītajā Eiropas Padomes Sociālajā hartā (1996), jo īpaši tās 30. pantā par tiesībām uz aizsardzību pret nabadzību un sociālo atstumtību, kā arī 1989. gada Kopienas Hartā par darba ņēmēja sociālajām pamattiesībām, turklāt ņemot vērā tiesības un principus, kas ir atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā [5], kuru Eiropas Parlaments, Padome un Komisija kopā izsludināja 2000. gada 7. decembrī.(3) Padome Ieteikumā 92/441/EEK [6] ieteic dalībvalstīm atzīt personas pamattiesību uz pietiekamiem līdzekļiem un sociālo palīdzību, lai tā spētu dzīvot cilvēka cienīgos apstākļos. Ieteikumā 92/442/EEK [7] Padome ieteic dalībvalstīm garantēt līdzekļus tādā līmenī, lai tie būtu cilvēka cienīgi. Padome 1999. gada 17. decembra Secinājumos [8] apņemas veicināt sociālo integrāciju — vienu no sociālās aizsardzības sistēmas modernizācijas un uzlabošanas mērķiem.(4) Eiropas Parlaments, Ekonomikas un sociālo lietu komiteja un Reģionu komiteja ir aicinājuši Kopienu veicināt dalībvalstu centienus novērst un apkarot sociālo atstumtību.(5) Komisijas 2000. gada 1. marta paziņojumā "Veidot integrētu Eiropu" aprakstīts sociālās atstumtības un nabadzības jautājums un īstenoto politiku sniegtās atbildes dalībvalstu un Kopienas līmenī, kā arī piedāvāta iespēja veidot Eiropas Savienībā jaunu sadarbības iniciatīvu šajā jomā.(6) Eiropas Padomes 2000. gada 23. un 24. marta Lisabonas sanāksmē sociālās integrācijas veicināšanu iekļāva Eiropas Savienības kopīgajā stratēģijā, lai sasniegtu stratēģisko mērķi nākamajā desmitgadē tapt par viskonkurētspējīgāko un visdinamiskāko, uz zinātnes atziņām balstīto ekonomiku pasaulē ar ilgtspējīgu ekonomisko izaugsmi, ar darbavietām, kuru kļūst aizvien vairāk un kuras kļūst aizvien labākas, un ar plašāku sociālo kohēziju.(7) Uzzinot to cilvēku skaitu, kas Eiropas Savienībā nepieļaujamā kārtā dzīvo zem nabadzības robežas un sociālā atstumtībā, Eiropas Padome minētajā Lisabonas sanāksmē uzskatīja par vajadzīgu rīkoties, lai izšķirīgi ietekmētu nabadzības novēršanu, nosakot attiecīgus mērķus. Vienošanās par šiem mērķiem notika Eiropas Padomes sanāksmē Nicā 2000. gada 7., 8. un 9. decembrī.(8) Minētajā Lisabonas sanāksmē Padome turklāt atzina, ka jaunajā, zināšanu sabiedrībā rodams potenciāls sociālās atstumtības mazināšanai, gan izveidojot labklājības veicināšanas ekonomiskos priekšnoteikumus, kuri izpaužas kā izaugsmes un nodarbinātības līmeņa paaugstināšana, gan paverot jaunus ceļus līdzdalībai sabiedrībā. Vienlaikus no tā izriet risks, ka paplašināsies plaisa starp cilvēkiem, kam jaunās zināšanas ir pieejamas, un atstumtajiem. Tā atzina, ka politika jāvērš tieši uz šā riska novēršanu un jaunā potenciāla palielināšana līdz maksimumam un ka labākais drošības pasākums pret sociālo atstumtību ir nodarbinātība.(9) Minētajā Eiropas Padomes sanāksmē notika vienošanās, ka sociālās atstumtības apkarošanas politiku pamatā jābūt atklātai koordinācijas metodei, kas apvienotu gan valstu rīcības plānus, gan Komisijas sadarbības iniciatīvu.(10) Minētā Komisijas iniciatīva, kas sastāv no priekšlikuma par daudzgadu rīcības programmu, kura paredzēta, lai veicinātu dalībvalstu sadarbību, jāveido ar mērķi attīstīt zināšanas, uzlabot informācijas un paraugprakses apmaiņu, kā arī izvērtēt pieredzi, lai uzlabotu atstumtības apkarošanas politiku efektivitāti un lietderīgumu.(11) Sagatavojot saskaņotus pārskatus un analīzes, kā arī pētot kopā noteiktos kvalitātes un kvantitātes rādītājus, tiks veidots koordinācijas atvērtās metodes pamats.(12) Cīnoties pret sociālo atstumtību un nabadzību, jāatvieglo pieeja kvalitatīvam darbam un visiem resursiem, tiesībām, precēm un pakalpojumiem.(13) Sociālās atstumtības apkarošanas pasākumu mērķim jābūt tādam, lai ikviens spētu apmierināt savas vajadzības, strādādams algotu darbu vai citādi, un integrēties sabiedrībā.(14) Sociālās aizsardzības komiteja, kas izveidota ar Padomes Lēmumu 2000/436/EK [9], lai uzlabotu dalībvalstu sadarbību sociālās aizsardzības politiku jomā, veicina rīcības programmas izstrādi un sistemātiski kontrolē darbu, kurš veikts, modernizējot sociālo aizsardzību un veicinot sociālo integrāciju saskaņā ar Eiropas Padomes 2000. gada 23. un 24. marta Lisabonas sanāksmes un 2000. gada 19. un 20. jūnija Feiras sanāksmes secinājumiem.(15) Daudzām dažāda (vietējā, reģionālā, valsts un Eiropas) līmeņa nevalstiskajām organizācijām ir pieredze un īpašas zināšanas, kas gūtas, cīnoties ar sociālo atstumtību, kā arī aizstāvot sociāli atstumtos cilvēkus Eiropas līmenī. Arī vietējām un reģionālajām varasiestādēm ir pieredze un zināšanas šajā jomā. Tādēļ nevalstiskās organizācijas, sociālie partneri un vietējās un reģionālās varasiestādes var dot būtisku ieguldījumu Eiropas līmenī, lai izprastu sociālās atstumtības dažādos veidus un sekas un nodrošinātu, ka programmas plānošanā un īstenošanā, kā arī paveiktā darba kontrolē ņem vērā sociāli atstumto cilvēku pieredzi.(16) Pasākumi, kas vajadzīgi, lai īstenotu šo lēmumu, jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, kas nosaka procedūras, kas jāveic, lai īstenotu Komisijai uzticētās izpildu pilnvaras [10].(17) Lai palielinātu Kopienas rīcības vērtību, Komisijai, sadarbojoties ar dalībvalstīm, visos līmeņos jānodrošina, lai saskaņā ar šo lēmumu īstenotā rīcība būtu saskanīga un komplementāra ar visiem pārējiem attiecīgajiem Kopienas, jo īpaši struktūrfondu, instrumentiem, politiku un rīcību.(18) Īpaša uzmanība jāpievērš sociālajai atstumtībai, ņemot vērā Eiropas Savienības turpmāko paplašināšanos.(19) Līgumā par Eiropas Ekonomikas zonu (EEZ līgums) noteikts, ka jāattīsta sadarbība sociālajā jomā starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas (EBTA) valstīm, kas ir Eiropas Ekonomikas zonas dalībnieces (EBTA/EEZ valstis), no otras puses. Jāparedz, ka šajā programmā var piedalīties Viduseiropas un Austrumeiropas kandidātvalstis saskaņā ar nosacījumiem, kas noteikti Eiropas līgumos, to papildprotokolos un Asociācijas padomes sanāksmju lēmumos, kā arī Kipra, Malta un Turcija, finansējot šos pasākumus no papildu apropriācijām saskaņā ar procedūrām, par kurām jāvienojas ar šīm valstīm.(20) Īstenojot šo programmu, īpašu interesi radīs citu starptautisko organizāciju, jo īpaši Apvienoto Nāciju Organizācijas, Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas, Starptautiskās darba organizācijas un Eiropas Padomes paveiktais darbs.(21) Šis lēmums kopējam programmas darbības laikam nosaka kopējo finansējuma summu, kas ir pamats budžeta lēmējinstitūcijai gada budžeta procedūras īstenošanā atbilstīgi 33. punktam Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un budžeta procedūras uzlabošanu, kas 1999. gada 6. maijā noslēgts starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju [11]. Kopējā finansējuma summa, kas ieteikta programmā, ir saskaņojama ar spēkā esošo finanšu plānu.(22) Vienlīdzība starp sievietēm un vīriešiem ir būtisks pārnozaru jautājums, kas ievērojami ietekmē atstumtības cēloņus un sekas. Turklāt atbilstīgi Līguma 2. un 3. pantam nevienlīdzības likvidēšana starp vīriešiem un sievietēm un viņu vienlīdzības veicināšana ir daļa no Kopienai uzticētā uzdevuma — tam jābūt mērķim visās tās darbībās.(23) Ir ārkārtīgi svarīgi uzraudzīt un izvērtēt programmas īstenošanu, lai nodrošinātu tās mērķu sasniegšanu.(24) Dalībvalstis nespēj pienācīgi sasniegt iecerētās rīcības programmas mērķus attiecībā uz Kopienas ieguldījumu sociālās atstumtības apkarošanai, jo to kavē vairāki iemesli, arī vajadzība veidot daudzpusējas partnerattiecības, starptautiska informācijas apmaiņa un labas prakses īstenošana visā Kopienā, tādēļ šos mērķus iecerētās rīcības mēroga un ietekmes dēļ labāk būtu iespējams sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kas izklāstīts Līguma 5. pantā. Saskaņā ar minētajā pantā izklāstīto proporcionalitātes principu šis lēmums paredz tikai to, kas ir vajadzīgs, lai sasniegtu šos mērķus,IR VIENOJUŠIES PAR TURPMĀKO.1. pantsProgrammas izveideKopienas rīcības programma, kas paredzēta, lai veicinātu dalībvalstu sadarbību centienos apkarot sociālo atstumtību, še turpmāk "programma", tiek pieņemta uz laiku no 2002. gada 1. janvāra līdz 2006. gada 31. decembrim.2. pantsPrincipi1. Programma ir daļa no dalībvalstu savstarpējās koordinācijas atklātās metodes, kas paredzēta, lai dotu izšķirīgo impulsu sociālās atstumtības un nabadzības novēršanā, nosakot attiecīgus mērķus Kopienas līmenī un īstenojot valsts rīcības plānus.2. Programma un valsts rīcības plāni veicina labāku sociālās atstumtības izpratni, atstumtības apkarošanas izvirzīšanu dalībvalstu un Kopienas politiku un pasākumu degpunktā un tās prioritārās rīcības izvēršanu, ko dalībvalstis izvēlējušās atbilstīgi konkrētajai situācijai.3. Plānojot, īstenojot darbības, uz ko attiecas programma, un pārbaudot to rezultātus, jāņem vērā visos līmeņos iesaistīto dalībvalstu, sociāli atstumto un nabadzīgo cilvēku, kā arī sociālo partneru, nevalstisko un brīvprātīgo organizāciju, sociālo pakalpojumu sniedzēju un citu cīņā pret sociālo atstumtību un nabadzību iesaistīto dalībnieku pieredze.3. pantsMērķiSaistībā ar 2. panta 1. punktā minēto koordinācijas atklāto metodi programma atbalsta sadarbību, kas Kopienai un dalībvalstīm ļauj uzlabot sociālās atstumtības apkarošanas politiku lietderīgumu un efektivitāti:a) uzlabojot izpratni par sociālo atstumtību un nabadzību, jo īpaši ar salīdzināmiem rādītājiem;b) organizējot īstenoto politiku apmaiņu un veicinot mācīšanos citam no cita inter alia saistībā ar valstu rīcības plāniem, jo īpaši ar salīdzināmiem rādītājiem;c) attīstot dalībnieku spēju efektīvi reaģēt uz sociālo atstumtību un nabadzību un veicināt jauninājumus, jo īpaši dibinot sakarus Eiropas līmenī un veicinot dialogu ar visām iesaistītajām personām gan valsts, gan reģionālajā līmenī.4. pantsKopienas rīcība1. Lai sasniegtu 3. pantā noteiktos mērķus, šādu Kopienas rīcību var īstenot starptautiskā līmenī:a) sociālās atstumtības īpatnību, cēloņu, procesu un tendenču analīze, tostarp statistikas datu vākšana par dažādiem sociālās atstumtības veidiem, lai salīdzinātu šos datus, pētītu kvantitatīvos un kvalitatīvos rādītājus, veidotu kopēju metodiku un veiktu tematiskos pētījumus;b) informācijas un paraugprakses apmaiņa ar nolūku stimulēt kvantitatīvo un kvalitatīvo rādītāju izstrādi, pamatojoties uz mērķiem, par kuriem Eiropas Parlaments vienojies ar Padomi, uz novērtēšanas kritērijiem, rādītājiem un pārraudzību, novērtēšanu un lietpratēju veiktu salīdzinošu novērtējumu;c) dialoga veicināšana, iesaistot dažādus dalībniekus un atbalstot attiecīgu sakaru veidošanu Eiropas līmenī starp organizācijām, kas aktīvi cīnās pret nabadzību un sociālo atstumtību, jo īpaši nevalstiskajām organizācijām.2. Šā panta 1. punktā aprakstītās Kopienas rīcības īstenošanas pasākumi ir izklāstīti pielikumā.5. pantsĪstenošana un sadarbība ar dalībvalstīm1. Komisija:a) nodrošina programmā ietvertās Kopienas rīcības īstenošanu;b) regulāri veic viedokļu apmaiņu ar nevalstisko organizāciju pārstāvjiem un sociālajiem partneriem Eiropas līmenī par programmām, kā arī ar to saistīto politikas ieviržu izstrādi, īstenošanu un paveiktā darba kontroli. Tāpēc Komisija nevalstiskajām organizācijām un sociālajiem partneriem dara pieejamu noderīgu informāciju. Komisija informē komiteju, ko izveido saskaņā ar šā lēmuma 8. pantu;c) veicina aktīvu partnerattiecību veidošanu un dialogu starp visiem programmā iesaistītajiem partneriem, lai sekmētu integrētu un koordinātu pieeju cīņā pret sociālo atstumtību un nabadzību.2. Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm veic pasākumus, kas vajadzīgi:a) lai veicinātu visu attiecīgo personu iesaistīšanos programmā;b) lai nodrošinātu saistībā ar programmu veiktās Kopienas rīcības rezultātu izplatīšanu;c) lai sniegtu attiecīgu informāciju, nodrošinātu publicitāti un kontroli darbam, kas paveikts saistībā ar Kopienas rīcību, kuru atbalsta programma.6. pantsFinansējums1. Ar šo nosaka, ka laikposmā, kas minēts 1. pantā, programmas īstenošanas finanšu bāze ir EUR 75 miljoni, ietverot tehniskos un administratīvos izdevumus.2. Gada apropriācijas, arī ar cilvēkresursiem saistītās, apstiprina budžeta lēmējiestāde, ievērojot finanšu perspektīvas.7. pantsĪstenošanas pasākumi1. Pasākumus, kas vajadzīgi, lai īstenotu šo lēmumu attiecībā uz turpmāk minētajiem jautājumiem, pieņem saskaņā ar 8. panta 2. punktā minēto vadības procedūru:a) programmas Kopienas līmeņa rīcības īstenošana gada laikā un gada darba plāns;b) līdzekļu sadalījums starp dažādajām programmas jomām;c) pasākumi, kas veicami, lai izvēlētos darbības un organizācijas Kopienas atbalstam;d) programmas novērtēšanas kritēriji, tostarp rentabilitātes kritēriji, un rezultātu izplatīšanas un tālāknodošanas pasākumi.2. Pasākumus, kas vajadzīgi, lai īstenotu šo lēmumu attiecībā uz visiem pārējiem jautājumiem, pieņem saskaņā ar 8. panta 3. punktā minēto konsultēšanās procedūru.8. pantsKomiteja1. Komisijai palīdz komiteja.2. Ja ir norāde uz šo punktu, tad piemēro Lēmuma 1999/468/EK 4. un 7. pantu, ņemot vērā minētā lēmuma 8. panta noteikumus.Lēmuma 1999/468/EK 4. panta 3. punktā paredzētais laikposms ir divi mēneši.3. Ja ir norāde uz šo punktu, tad piemēro Lēmuma 1999/468/EK 3. un 7. pantu, ņemot vērā minētā lēmuma 8. panta noteikumus.4. Komiteja pieņem savu reglamentu.9. pantsSadarbība ar citām komitejām un saikne ar Sociālās aizsardzības komiteju1. Lai nodrošinātu šīs programmas un citu 10. pantā minēto pasākumu saskanību un komplementaritāti, Komisija regulāri informē komiteju par pārējo Kopienas rīcību, kas palīdz apkarot sociālo atstumtību. Vajadzības gadījumā Komisija izveido regulāru un strukturētu sadarbību starp šo komiteju un pārraudzības komitejām, kas nodibinātas saistībā ar citu attiecīgajām politikām, instrumentiem un rīcību.2. Komisija izveido vajadzīgo saikni ar Sociālās aizsardzības komiteju attiecībā uz šajā lēmumā minēto Kopienas rīcību.10. pantsSaskanība un komplementaritāte1. Komisija, sadarbojoties ar dalībvalstīm, nodrošina vispārēju saskanību ar pārējām attiecīgajām Kopienas politikām, instrumentiem un rīcību, jo īpaši, veidojot piemērotus mehānismus, lai koordinētu šajā programmā paredzētās darbības ar attiecīgajām darbībām, kas saistītas ar pētījumiem, nodarbinātību, ekonomisko, rūpniecisko un uzņēmējdarbības politiku, nediskrimināciju, imigrāciju, vienlīdzību starp vīriešiem un sievietēm, sociālo aizsardzību, izglītību, mācību un jaunatnes politiku, veselību, kā arī paplašināšanās un Kopienas ārējo sakaru jomā.2. Dalībvalstis pieliek visas pūles, lai nodrošinātu saskanību un komplementaritāti starp šīs programmas darbībām un tām darbībām, kas veic valsts, reģionālajā un vietējā līmenī.3. Komisija un dalībvalstis nodrošina saskanību un komplementaritāti starp rīcību, uz kuru attiecas šī programma, un rīcību, ko veic nodarbinātības jomā, kā arī ar Kopienas rīcību, kura saistīta ar struktūrfondiem, jo īpaši Kopienas iniciatīvu EQUAL.11. pantsEBTA/EEZ valstu, Viduseiropas un Austrumeiropas asociēto valstu, Kipras, Maltas un Turcijas dalībaProgrammā var piedalīties:- EBTA/EEZ valstis saskaņā ar EEZ līguma noteikumiem,- asociētās Viduseiropas un Austrumeiropas valstis saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti Eiropas līgumos, to papildprotokolos un attiecīgo asociācijas padomju lēmumos,- Kipra, Malta un Turcija, tās finansē no papildu apropriācijām saskaņā ar procedūrām, par ko vienojas ar katru valsti.12. pantsPārraudzība un vērtēšana1. Komisija regulāri veic šīs programmas pārraudzību, sadarbojoties ar dalībvalstīm, atbilstīgi 8. panta 2. punktā minētajai procedūrai.2. Komisija ziņo par politiku kopējo saskanību ar sociālo kohēziju, tostarp par programmas izpildes gaitu, iesniedzot gada pārskata ziņojumu Eiropas Padomes pavasara sesijā, Eiropas Parlaments noteiktā laikā par to izsaka viedokli.3. Komisija novērtē programmu trešā gada beigās un, beidzoties programmas darbības laikam, tai palīdz neatkarīgi eksperti. Šajā novērtēšanā vērtē īstenoto darbību svarīgumu, efektivitāti un rentabilitāti attiecībā uz 3. pantā minētajiem mērķiem. Tiek arī pārbaudīta programmas ietekme kopumā. Novērtēšanā pārbauda arī komplementaritāti starp rīcību, uz kuru attiecas programma, un citām attiecīgajām Kopienas politikām, instrumentiem un rīcību.4. Komisija 2006. gada 31. decembrī iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei, Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai nobeiguma ziņojumu par programmas īstenošanu.13. pantsStāšanās spēkāŠis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.Briselē, 2001. gada 7. decembrīEiropas Parlamenta vārdā —priekšsēdētājaN. FontainePadomes vārdā —priekšsēdētājsI. Durant[1] OV C 337 E, 28.11.2000., 130. lpp. unOV C 96 E, 27.3.2001, 229. lpp.[2] OV C 14, 16.1.2001., 69. lpp.[3] OV C 144, 16.5.2001., 52. lpp.[4] Eiropas Parlamenta 2000. gada 16. novembra Atzinums (OV C 223, 8.8.2001., 284. lpp.), Padomes 2001. gada 12. februāra Kopīgā nostāja (OV C 93, 23.3.2001, 11. lpp.) un Eiropas Parlamenta 2001. gada 17. maija Lēmums. Eiropas Parlamenta 2001. gada 15. novembra Lēmums un Padomes 2001. gada 21. novembra Lēmums.[5] OV C 364, 18.12.2000., 1. lpp.[6] OV L 245, 26.8.1992., 46. lpp.[7] OV L 245, 26.8.1992., 49. lpp.[8] OV C 8, 12.1.2000., 7. lpp.[9] OV L 172, 12.7.2000., 26. lpp.[10] OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.[11] OV C 172, 18.6.1999., 1. lpp.--------------------------------------------------PIELIKUMSNORĀDĪJUMI PAR PROGRAMMAS ĪSTENOŠANU1. Darbības jomasLai sasniegtu 3. pantā noteiktos mērķus un īstenotu 4. pantā noteikto Kopienas rīcību, turpmāk minētos pasākumus var īstenot starptautiskā līmenī.1. Joma.Sociālās atstumtības īpatnību, procesu, cēloņu un tendenču analīzeLai uzlabotu izpratni par sociālās atstumtības parādību, atbalstīt var šādus pasākumus:1.1. Pētījumi un sapulces par kopējas metodikas izstrādāšanu, lai novērtētu un izprastu sociālo atstumtību un nabadzību, to apmēru, īpatnības, procesus, cēloņus un tendences, kā arī par tehnisko darbu ar rādītājiem.1.2. Statistikas datu vākšana dalībvalstīs un Kopienas līmenī par dažādiem sociālās atstumtības veidiem un šo datu izplatīšana, lai varētu tos efektīvi salīdzināt. Šim pasākumam jāatbalsta sadarbība starp valstu statistikas birojiem un Komisiju un jāuzlabo statistikas atsauču avoti Kopienas līmenī, kā arī to ieguldījums sociālās atstumtības un nabadzības analīzē.1.3. Jauninājumu veicināšana, tematisko pētījumu attīstīšana, kas veicina izpratnes attīstīšanos par sociālo atstumtību, lai atbildētu uz kopējiem jautājumiem saistībā ar politikas attīstību dalībvalstīs, tostarp uz tiem jautājumiem, kas nupat radušies attiecībā uz zināšanu sabiedrību.Ir svarīgi atspoguļot to personu pieredzi, kuras ir saskārušās ar sociālo atstumtību un nabadzību, un izmantot visus attiecīgos, arī nevalstisko organizāciju, informācijas avotus par sociālo atstumtību un nabadzību.Analizējot sociālo atstumtību un nabadzību, īpašu vērību veltī to daudzveidīgajām izpausmēm un skarto sociālo grupu atšķirīgajām situācijām, tostarp bērnu nabadzībai un ģeogrāfiskajiem apvidiem, kuros sastopams sociālās atstumtības risks.2. Joma.Sadarbība politikas jomā un informācijas un paraugprakses apmaiņaLai veicinātu sadarbību politikas jomā un mācīšanos citam no cita saistībā ar atsevišķo valstu rīcības plāniem, atbalstīt var šādas darbības.2.1. Starptautiskās apmaiņas, kuru mērķis ir nodot informāciju un labu praksi un veicināt lietpratēju veiktu salīdzinošu novērtējumu sapulcēs/praktiskajās sanāksmēs/semināros par rādītājiem vai par politikām un praksēm, vai cita veida apmaiņa, tāda kā kopēja stratēģiju izstrāde un kopēja informācijas izplatīšana, apmeklējumi dabā un personāla u. c. apmaiņa, ko organizē pēc kādas dalībvalsts un/vai citu galveno dalībnieku iniciatīvas, aktīvi iesaistoties dalībvalstīm vai Eiropas organizācijām. Šajā jomā var atbalstīt arī starptautisko apmaiņu starp valsts novērotājiem vai tamlīdzīgām atzītām institūcijām.2.2. Ekspertu darbs un tehniskie pētījumi, kas saistīti ar indikatoru un rādītāju izmaiņām, arī ietverot tos, kas saistīti ar zināšanu sabiedrību.2.3. Gada ziņojums par sociālo atstumtību, tajā norādīta veiktās rīcības, jo īpaši valstu rīcības plānu, izpilde galvenajās politikās un jomās, kur cīņa pret nabadzību un sociālo atstumtību ir īpaši svarīga.Ņemot vērā, ka sociālā atstumtība ir daudzdimensionāla parādība, īpaša uzmanība jāveltī attiecīgās politikas attīstībai sociālās aizsardzības, nodarbinātības, izglītības un mācību, veselības un mājokļa jomā.3. Joma.Dažādu dalībnieku piedalīšanās un atbalsts sakaru dibināšanai Eiropas līmenīLai veicinātu dialogu ar visiem iesaistītajiem dalībniekiem, atbalstīt var šādus pasākumus.3.1. Pamatfinansējums galvenajiem Eiropas sadarbības tīkliem, kas iesaistīti cīņā pret nabadzību un sociālo atstumtību; pamatfinansējuma augšējā robeža ir 90 % no atbalstam piemērotajiem izdevumiem. Šo augšējo robežu drīkst sasniegt vienīgi ārkārtējos apstākļos.3.2. Ikgadējā Eiropas Savienības apaļā galda konference par sociālo atstumtību. Konferenci organizē ciešā sadarbībā ar Eiropas Savienības Padomes prezidentūru un sagatavo, apspriežoties ar visiem iesaistītajiem dalībniekiem, tostarp ar sociālajiem partneriem, nevalstisko organizāciju pārstāvjiem, kam ir pieredze šajā jomā, un Eiropas Parlamenta, Padomes, Ekonomisko un sociālo lietu komitejas un Reġionu komitejas pārstāvjiem.2. Piekļuve programmaiIevērojot šajā pielikumā noteiktos nosacījumus un īstenošanas pasākumus, programma ir atvērta visām publiskajām un/vai privātajām organizācijām, dalībniekiem un institūcijām, kas iesaistītas cīņā pret sociālo atstumtību, tās jo īpaši ir:a) dalībvalstis;b) vietējās un reģionālās iestādes;c) institūcijas, kas atbildīgas par cīņu ar sociālo atstumtību;d) sociālie partneri;e) institūcijas, kas sniedz sociālos pakalpojumus;f) nevalstiskās organizācijas;g) universitātes un pētniecības institūti;h) valstu statistikas biroji;i) plašsaziņas līdzekļi.3. Vispārīgi apsvērumiProgrammā tiek ņemti vērā to sagatavošanas pasākumu un darbību rezultāti, uz kuriem attiecas citas attiecīgās Kopienas politikas, instrumenti un rīcība.Plānojot, īstenojot, kontrolējot un novērtējot darbības, uz kurām attiecas programma, jāņem vērā to cilvēku pieredze, kas saskaras ar nabadzību un sociālo atstumtību, kā arī sociālie partneri, nevalstiskas organizācijas un citas cīņā pret sociālo atstumtību un nabadzību iesaistītās institūcijas. Visās darbībās programmās respektē vīriešu un sieviešu līdztiesīguma principu.4. Atbalsta pieteikumu iesniegšana1. joma | Pasākumus, ko ietver šī joma, galvenokārt īsteno konkursa kārtā. Attiecībā uz sadarbību ar valstu statistikas birojiem piemēro Eurostat procedūras. |2. joma | Pasākumus, ko ietver 2.1. punktā norādītā joma, galvenokārt īsteno, atsaucoties uz ikgadējo uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus (dažas sanāksmes/seminārus par politiku var organizēt tieši Komisija). Priekšlikumus iesniedz institūcijas, dalībnieki un organizācijas no vismaz trim dalībvalstīm, un Komisijai tos var iesniegt dalībvalstis un/vai citi galvenie dalībnieki, aktīvi iesaistoties dalībvalstīm vai Eiropas organizācijām. Jomās, kas norādītas 2.2. un 2.3. punktā, ir vajadzīgi īpaši izsludināti konkursi. |3. joma | Atbalstu 3.1. punktā norādītajā jomā var sniegt Eiropas sadarbības tīkliem, kas atbilst Komisijas noteiktajiem kritērijiem, saskaņā ar 8. panta 2. punktā minēto procedūru. Jomu, kas norādīta 3.2. punktā, var atbalstīt, pamatojoties uz subsīdiju pieteikumiem no dalībvalstīm. |5. Darbību veikšana.Veicamās darbības var finansēt, noslēdzot līgumus par pakalpojumu sniegšanu — tos piešķir konkursa kārtā, vai ar subsīdijām kopfinansējumam ar citiem avotiem. Pēdējā gadījumā Komisijas finansiālā palīdzība parasti nedrīkst pārsniegt 80 % no izmaksām, kas radušās saņēmējam.Īstenojot programmu, Komisija var pieprasīt papildu līdzekļus, tostarp atbalstu ekspertiem. Lēmums par minētajiem pieprasījumiem tiks pieņemts saistībā ar Komisijas pastāvīgo novērtējumu par resursu sadalījumu.Īstenojot programmu, Komisija var izmantot tehnisko un/vai administratīvo palīdzību (definēšana, sagatavošana, vadība, pārraudzība, revīzija un kontrole) Komisijas un to personu savstarpējās interesēs, kuras gūst labumu no programmas.Komisija var veikt arī darbības, kas saistītas ar informēšanu, publicēšanu un izplatīšanu. Tā var veikt arī izvērtēšanas pētījumus un rīkot seminārus, praktiskās nodarbības vai citas ekspertu tikšanās.Uz veiktajām darbībām pilnībā attiecas datu aizsardzības principi.--------------------------------------------------


title: Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1926/2006/EK 2006. gada 18. decembris ar ko izveido Kopienas rīcības programmu patērētāju tiesību aizsardzības politikas jomā (no 2007. gada līdz 2013. gadam)   (Dokuments attiecas uz EEZ)

text:
               30.12.2006

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 404/39

      EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMU Nr. 1926/2006/EK
   2006. gada 18. decembris
   ar ko izveido Kopienas rīcības programmu patērētāju tiesību aizsardzības politikas jomā (no 2007. gada līdz 2013. gadam)
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 153. pantu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),
   ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),
   saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (3),
   tā kā:

               (1)

               Kopiena var veicināt pilsoņu veselības, drošības, saimniecisko un tiesisko interešu aizsardzību, īstenojot darbības patērētāju tiesību aizsardzības jomā.

               (2)

               Tādēļ ir lietderīgi izveidot Kopienas rīcības programmu patērētāju tiesību aizsardzības politikas jomā, aizstājot Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 20/2004/EK (2003. gada 28. decembris), ar ko izveido vispārēju sistēmu Kopienas rīcības finansēšanai, atbalstot patērētāju aizsardzības politiku no 2004. līdz 2007. gadam (4). Minētais lēmums tādēļ būtu jāatceļ.

               (3)

               Saskaņā ar Līguma 153. pantu patērētāju interešu integrācijai visās Kopienas politikas jomās un šajā programmā paredzētiem patērētāju tiesību aizsardzības politikas mērķiem būtu jāpiešķir īpaša prioritāte. Saskaņošana ar citām Kopienas politikas jomām un programmām ir būtiski svarīgs aspekts, nodrošinot to, ka patērētāju intereses tiek ņemtas vērā citās politikas jomās. Lai veicinātu sinerģijas un novērstu darba dublēšanu, būtu jāparedz finansiāls atbalsts no citiem Kopienas fondiem un programmām, lai integrētu patērētāju intereses attiecīgajās jomās.

               (4)

               Ar šo lēmumu visam programmas laikam paredz finansējumu, kas budžeta lēmējinstitūcijai ir galvenā atsauce ikgadējās budžeta procedūras laikā, kā paredzēts 37. punktā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Iestāžu nolīgumā (2006. gada 17. maijs) par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (5).

               (5)

               Visas Eiropas interesēs ir tas, lai Kopienas līmenī tiktu risināti jautājumi par pakalpojumu un nepārtikas preču veselīgumu un drošumu un pilsoņu saimnieciskām un tiesiskajām interesēm, kā arī, lai tiktu pārstāvētas patērētāju intereses, izstrādājot preču un pakalpojumu standartus. Ņemot vērā īpašās attiecīgo organizāciju būtību, uz atjaunotu Kopienas atbalstu šādu organizāciju darbībai nevajadzētu attiecināt Kopienas atbalsta pakāpeniskas samazināšanas principu.

               (6)

               Ir lietderīgi nodrošināt pāreju no programmas, kuru aizstāj, uz šo programmu, jo īpaši attiecībā uz daudzgadu pasākumu turpinājumu un izvērtējumu attiecībā uz iepriekšējās programmās gūtajiem panākumiem un jomām, kam jāpievērš lielāka uzmanība. No 2014. gada 1. janvāra vajadzības gadījumā ar tehnisku un administratīvu palīdzību būtu jānodrošina tādu darbību pārvaldība, kas līdz 2013. gada beigām vēl nebūs pabeigtas,

               (7)

               Šā lēmuma īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (6).

               (8)

               Īstenojot programmu, būtu jāņem vērā, ka iekšējais tirgus nevarēs pareizi darboties, ja patērētāju tiesības dažās dalībvalstīs nebūs aizsargātas tik labi kā citās dalībvalstīs. Tāpēc programmā īpaša uzmanība būtu jāpievērš patērētāju tiesību aizsardzībai un patērētāju informētībai tajās dalībvalstīs, kas 2004. gada 1. maijā vai pēc minētās dienas ir pievienojušās Eiropas Savienībai, lai visām dalībvalstīm nodrošinātu vienlīdzīgus apstākļus.

               (9)

               Līgumā par Eiropas Ekonomikas zonu (turpmāk — “EEZ līgums”) paredzēta sadarbība patērētāju tiesību aizsardzības jomā starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas valstīm, kas piedalās Eiropas Ekonomikas zonā (turpmāk — “EBTA/EEZ valstis”), no otras puses. Būtu jāparedz, ka programmā var piedalīties arī citas valstis, jo īpaši Eiropas Savienības kaimiņvalstis, tādas valstis, kas ir iesniegušas pieteikumus, lai kļūtu par Kopienas dalībvalstīm, tādas valstis, kas ir kandidātvalstis, vai tādas valstis, kas pievienojas Eiropas Savienībai.

               (10)

               Īstenojot programmu, būtu jāveicina sadarbība ar trešām valstīm, kas programmā nepiedalās, ņemot vērā visus attiecīgos šo valstu un Kopienas nolīgumus.

               (11)

               Saskaņā ar programmu veikto pasākumu vērtība un ietekme regulāri jāpārrauga un jāizvērtē, iesaistot arī neatkarīgus pieaicinātus vērtētājus. Lai izvērtētu patērētāju tiesību aizsardzības politiku, būtu jāformulē kvantitatīvāki mērķi un jāizstrādā pamatoti rādītāji.

               (12)

               Ņemot vērā to, ka piedāvātās rīcības mērķus patērētāju tiesību aizsardzības jomā nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs attiecīgo jautājumu starptautiskā rakstura dēļ, un to, ka šos mērķus var labāk sasniegt Kopienas līmenī, jo, aizsargājot pilsoņu veselības, drošības, saimnieciskās un tiesiskās intereses, Kopienas rīcība var būt daudz efektīvāka un iedarbīgāka, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā lēmumā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šo mērķu sasniegšanai.

         IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Programmas izveide
   Ar šo izveido Kopienas rīcības programmu patērētāju tiesību aizsardzības politikas jomā, turpmāk — “programmu”, laikposmam no 2006. gada 31. decembris līdz 2013. gada 31. decembrim.
   2. pants
   Mērķis un uzdevumi
   1.   Programmas mērķis ir papildināt, atbalstīt un pārraudzīt dalībvalstu politiku un veicināt patērētāju veselības, drošuma, saimniecisko un tiesisko interešu aizsardzību, kā arī veicināt šo personu tiesības uz informāciju un izglītību un tiesības organizēties, lai aizstāvētu savas intereses.
   2.   Šā panta 1. punktā minēto mērķi tiecas panākt, veicot šādus uzdevumus:

               a)

               nodrošinot augstu patērētāju aizsardzības līmeni, jo īpaši — uzlabojot pierādījumu bāzi, konsultāciju iespējas un patērētāju interešu pārstāvību;

               b)

               nodrošinot efektīvu patērētāju tiesību aizsardzības noteikumu piemērošanu, jo īpaši, īstenojot sadarbību informācijas, izglītības un kompensācijas jomā.

         Šos mērķus panāk, veicot dažādas I pielikumā ietvertajā sarakstā uzskaitītās darbības un izmantojot dažādus turpat uzskaitītos instrumentus saskaņā ar 7. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētajā gadskārtējā darba plānā paredzētajām prioritātēm.
   3. pants
   Finansējums
   1.   Programmas īstenošanai paredzētais finansējums laikposmam no 2006. gada 31. decembris līdz 2013. gada 31. decembrim ir EUR 156 800 000.
   2.   Gada apropriācijas piešķir budžeta lēmējinstitūcija atbilstīgi finanšu shēmai.
   4. pants
   Finansiālais atbalsts
   1.   Kopienas finansiālais atbalsts nepārsniedz šādus apjomus:

               a)

               50 % no tādu darbību izmaksām, ko kopīgi finansē Kopiena un viena vai vairākas dalībvalstis, vai arī Kopiena un trešo valstu kompetentās iestādes, kas piedalās programmā saskaņā ar 8. pantu; īpaši svarīgu darbību gadījumos Kopienas līdzfinansējums izmaksām nepārsniedz 70 %;

               b)

               85 % no tādu darbību izmaksām, kas paredzētas, lai izstrādātu integrētas Eiropas maģistra studiju programmas patērētāju aizsardzības jautājumos;

               c)

               50 % Eiropas patērētāju organizāciju darbības izdevumiem;

               d)

               95 % tādu Eiropas patērētāju organizāciju darbības izdevumiem, kas pārstāv patērētāju intereses Kopienas līmenī, izstrādājot preču un pakalpojumu standartus.

         2.   Kopienas finansiālais atbalsts var būt šādās formās:

               a)

               stipendijas skolotāju un studentu individuālajai mobilitātei saistībā ar integrētajām Eiropas maģistra studiju programmām par patērētāju aizsardzības jautājumiem. Šo piešķīrumu pārvaldību var uzticēt mūžizglītības programmas Erasmus aģentūrām attiecīgās valstīs;

               b)

               ceļa izdevumu un uzturēšanās pabalsti to ierēdņu apmaiņas programmām, kas atbild par tiesību īstenošanu.

         3.   Kritērijus, lai novērtētu, vai darbības ir īpaši svarīgas 1. punkta a) apakšpunkta nozīmē, nosaka gadskārtējā darba plānā. Īpaši svarīgas darbības atbalsta to dalībvalstu patērētājus, kas ir pievienojušās Eiropas Savienībai 2004. gada 1. maijā vai pēc minētās dienas.
   4.   Uz 1. punkta c) un d) apakšpunktā minētā finansiālā atbalsta atjaunošanu var neattiecināt pakāpeniskas ieguldījumu samazināšanas principu.
   5.   Šā panta 1. un 2. punkta vajadzībām Kopienas finansiālo atbalstu var piešķirt arī fiksētas likmes vai vienreizēja maksājuma formā, ja tas atbilst attiecīgo darbību būtībai, kā definēts gadskārtējā darba plānā. Fiksētas likmes vai vienreizēja maksājuma gadījumā nepiemēro 1. punktā paredzētās procentuālās robežvērtības, lai gan līdzfinansējums ir joprojām vajadzīgs.
   5. pants
   Saņēmēji
   Lēmuma 4. pantā minētie finansiālā ieguldījumu saņēmēji ir definēti šā lēmuma II pielikumā.
   6. pants
   Administratīva un tehniska palīdzība
   1.   No programmai paredzētā finansējuma var segt arī izdevumus attiecībā uz sagatavošanas, pārraudzības, kontroles, revīzijas un novērtēšanas darbībām, kas vajadzīgas tieši programmas pārvaldībai un tās mērķu īstenošanai, jo īpaši attiecībā uz pētījumiem, sanāksmēm, informatīvām darbībām un publikācijām, kā arī izdevumiem, kas saistīti ar informācijas tīkliem, kuri galvenokārt veic informācijas apmaiņu, kā arī visiem citiem izdevumiem par tehnisku un administratīvu palīdzību, kas Komisijai radušies programmas pārvaldības sakarā.
   2.   No programmai paredzētā finansējuma var segt arī tehniskas un administratīvas palīdzības izdevumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu pāreju no šīs programmas uz pasākumiem, kas pieņemti saskaņā ar Lēmumu Nr. 20/2004/EK. Lai segtu šos izdevumus, dodot iespēju pārvaldīt darbības, kas nav pabeigtas līdz 2013.gada 31. decembrim, apropriācijas vajadzības gadījumā var ierakstīt budžetā arī pēc 2013. gada.
   7. pants
   Īstenošana
   1.   Par programmas īstenošanu atbild Komisija.
   Darbībās, ko veic nolūkā sasniegt 2. pantā izklāstītos mērķus, pilnībā izmanto atbilstīgas pieejamas īstenošanas metodes, tostarp jo īpaši tiešu vai netiešu īstenošanu, ko Komisija veic centralizēti.
   2.   Šā lēmuma 10. panta 2. punktā minēto procedūru piemēro, pieņemot:

               a)

               gadskārtējo darba plānu programmas īstenošanai, kurā izklāsta:

                           —

                           prioritātes un veicamās darbības, tostarp finanšu resursu sadali;

                           —

                           atlases un piešķiršanas kritērijus un Kopienas līdzfinansējuma likmes noteikšanas kritērijus;

                           —

                           fiksētas likmes un vienreizēja maksājuma izmantojumu; un

                           —

                           plānoto grafiku attiecībā uz iepirkumu konkursiem, kopīgām darbībām un projektu konkursiem;

               b)

               mehānismus 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto darbību, tostarp atlases un piešķiršanas kritēriju, īstenošanai.

         3.   Komisija informē 10. pantā minēto komiteju par programmas īstenošanu.
   8. pants
   Trešo valstu dalība
   Programmā var piedalīties:

               a)

               EBTA/EEZ valstis saskaņā ar EEZ līguma nosacījumiem;

               b)

               trešās valstis, jo īpaši valstis, uz ko attiecas Eiropas kaimiņattiecību politika, valstis, kas ir iesniegušas pieteikumus, lai pievienotos Eiropas Savienībai, vai ir Eiropas Savienības kandidātvalstis vai valstis, kas pievienojas tai, un Rietumbalkānu valstis, kas ir iesaistītas stabilizācijas un asociācijas procesā saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti attiecīgos divpusējos vai daudzpusējos nolīgumos, ar kuriem nosaka vispārējos principus šo valstu dalībai Kopienas programmās.

         9. pants
   Rezultātu pārraudzība, izvērtēšana un izplatīšana
   1.   Komisija, ņemot vērā savus uzdevumus, ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm pārrauga programmas darbību īstenošanu. Tā ziņo 10. pantā minētajai komitejai un informē Padomi un Eiropas Parlamentu.
   2.   Dalībvalstis pēc Komisijas lūguma sniedz tai informāciju par programmas īstenošanu un ietekmi.
   3.   Trīs gadus pēc programmas sākuma un pēc tās beigām Komisija nodrošina tās izvērtēšanu. Komisija šīs izvērtēšanas rezultātus kopā ar piebildēm paziņo Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai.
   Komisija dara atklātībā zināmus saskaņā ar šo lēmumu veikto darbību rezultātus.
   10. pants
   Komiteja
   1.   Komisijai palīdz komiteja.
   2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 3. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.
   3.   Komiteja pieņem savu reglamentu.
   11. pants
   Atcelšana
   Ar šo Lēmums (EK) Nr. 20/2004/EK tiek atcelts.
   12. pants
   Stāšanās spēkā
   Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Brussels, 2006. gada 18. decembris.

            Eiropas Parlamenta vārdā —

            priekšsēdētājs

         J. BORRELL FONTELLES

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         J.-E. ENESTAM

      (1)  OV C 88, 11.4.2006., 1. lpp.

      (2)  OV C 192, 16.8.2006., 8. lpp.

      (3)  Eiropas Parlamenta 2006. gada 23. marta Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts), Padomes 2006. gada 14. novembra Kopējā nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Eiropas Parlamenta 2006. gada 12. decembra Nostāja.

      (4)  OV L 5, 9.1.2004., 1. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu Nr. 786/2004/EK (OV L 138, 30.4.2004., 7. lpp.).

      (5)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

      (6)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu Nr. 2006/512/EK (OV L 200, 22.7.2006., 11. lpp.).

      I PIELIKUMS
      LĒMUMA 2. PANTĀ MINĒTĀS DARBĪBAS UN INSTRUMENTI
      I Uzdevums
      Nodrošināt augstu patērētāju aizsardzības līmeni, īpaši uzlabojot datu bāzi, konsultāciju iespējas un patērētāju interešu pārstāvību.
      1. darbība
      Tādu datu un informācijas apkopošana, apmaiņa un analīze, kas ir nozīmīga attiecībā uz patērētāju tiesību aizsardzības politikas izveidi un patērētāju interešu integrāciju citās ES politikas jomās, tostarp:

                  1.1.

                  tādu tirgus norišu pārraudzīšana un novērtēšana, kam ir ietekme uz patērētāju saimnieciskām un citām interesēm, arī pētījumus, cenu apsekojumus, pārskatus par pārmaiņām tirgu struktūrā, patērētāju un uzņēmēju attieksmes apsekojumus, un patērētāju sūdzību apkopošanu un analīzi, tādu datu apkopošanu un analīzi, kas saistīti ar tirdzniecību, kuru veic uzņēmumi pārrobežu patērētāju vajadzībām, un ar tirgiem, kuros iesaistīti šādi uzņēmumi un patērētāji;

                  1.2.

                  datubāzu izveide un uzturēšana;

                  1.3.

                  statistikas un citu attiecīgu pierādījumu vākšana un analīze, kuru statistikas aspektu izvērsīs, pēc vajadzības izmantojot Kopienas statistikas programmu.

            2. darbība
      Tādu datu un informācijas vākšana, apmaiņa un analīze un tādu novērtēšanas instrumentu izstrāde, kas rada zinātnisku pierādījumu bāzi par patēriņa preču un pakalpojumu drošumu, tostarp no precēm izdalījušos ķīmisko vielu iedarbību uz patērētājiem, apdraudējumiem un ievainojumiem saistībā ar konkrētām patēriņa precēm un pakalpojumiem, un brīdinājumu paziņojumu tehnisko analīzi.
      3. darbība
      Atbalsts zinātniskām konsultācijām un risku izvērtēšanai, tostarp uzdevumi neatkarīgām zinātniskām komitejām, kuras izveidotas saskaņā ar Komisijas Lēmumu 2004/210/EK (2004. gada 3. marts), ar ko izveido Zinātniskās komitejas patērētāju drošības, veselības aizsardzības un vides jomā (1).
      4. darbība
      Tiesību aktu un citu reglamentācijas ierosmju sagatavošana un kopējas reglamentācijas un pašreglamentācijas ierosmju veicināšana, cita starpā:

                  4.1.

                  juridiska un tehniska ekspertīze — tostarp pētījumi — par reglamentāciju un tā ietekmi;

                  4.2.

                  juridiska un tehniska ekspertīze — tostarp pētījumi — par politikas izstrādi attiecībā uz preču un pakalpojumu drošumu un patērētāju saimnieciskām un juridiskām interesēm;

                  4.3.

                  juridiska un tehniska ekspertīze — tostarp pētījumi — par preču drošuma standartu vajadzības izvērtējumu un standartizācijas pilnvaru izstrādāšanu attiecībā uz precēm un pakalpojumiem;

                  4.4.

                  semināri, konferences, praktiskas nodarbības un sanāksmes, kur piedalās ieinteresētās personas un eksperti.

            5. darbība
      Finansiālie ieguldījumi Eiropas patērētāju organizāciju darbībā.
      6. darbība
      Finansiālie ieguldījumi, lai nodrošinātu tādu Eiropas patērētāju organizāciju darbu, kas pārstāvētu patērētāju intereses, izstrādājot Kopienas mēroga preču un pakalpojumu standartus.
      7. darbība
      Reģionālo, attiecīgas valsts un Eiropas patērētāju organizāciju spēju uzlabošana, jo īpaši ar personāla apmācību un paraugprakses un ekspertīzes apmaiņas palīdzību, jo īpaši tādās dalībvalstīs, kas ir pievienojušās Eiropas Savienībai 2004. gada 1. maijā vai pēc minētās dienas.
      II Uzdevums
      Nodrošināt patērētāju tiesību aizsardzības noteikumu efektīvu piemērošanu, īpaši īstenojot sadarbību informācijas, izglītības un kompensācijas jomā.
      8. darbība
      Darbības, lai uzlabotu Kopienas patērētāju aizsardzības tiesību aktu — jo īpaši Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/95/EK (2001/95/EK (2001. gada 3. decembris) par produktu vispārēju drošību (2) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 2006/2004 (2004. gada 27. oktobris) par sadarbību starp valstu iestādēm, kas atbildīgas par tiesību aktu īstenošanu patērētāju tiesību aizsardzības jomā (3) — piemērošanu, tostarp:

                  8.1.

                  darbības, lai uzlabotu kompetento iestāžu veiktas uzraudzības, īstenošanas un sadarbības koordināciju, tostarp IT instrumentu (piemēram, datubāzu, informācijas un komunikāciju sistēmu) izstrādi un uzturēšanu, kā arī lai organizētu seminārus, konferences, praktiskas nodarbības, sanāksmes, kurās piedalītos ieinteresētās puses un eksperti tiesību īstenošanas jomā, par tiesību īstenošanu atbildīgo ierēdņu apmaiņas un apmācības, tostarp arī tiesnešiem;

                  8.2.

                  nepārtikas produktu un pakalpojumu drošuma pārraudzība un izvērtēšana, cita starpā, RAPEX brīdinājuma sistēmas darbības stiprināšana un darbības jomas un darbību paplašināšana, ņemot vērā sasniegumus tirgus uzraudzībā un informācijas apmaiņā, kā arī patēriņa preču drošuma tīkla turpmākā attīstība saskaņā ar Direktīvu 2001/95/EK;

                  8.3.

                  kopējas uzraudzības un īstenošanas darbības un citas darbības, sadarbojoties administratīvajā un tiesību īstenošanas jomā;

                  8.4.

                  darbības, lai veicinātu sadarbību administratīvajā un tiesību īstenošanas jomā ar trešām valstīm, kas nepiedalās programmā.

            9. darbība
      Juridiska un tehniska ekspertīze, tostarp pētījumi, lai pārraudzītu un izvērtētu, kā dalībvalstis transponē, īsteno un piemēro tiesību aktus patērētāju tiesību aizsardzības jomā, jo īpaši Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/29/EK (2005. gada 11. maijs), kas attiecas uz uzņēmēju negodīgu komercpraksi iekšējā tirgū attiecībā pret patērētājiem (4), un Regulu (EK) Nr. 2006/2004. Tā ietver arī viegli un publiski pieejamo datubāzu izstrādi un uzturēšanu, kuras attiecas uz Kopienas patērētāju tiesību aizsardzības tiesību aktu īstenošanu.
      10. darbība
      Darbības, lai sniegtu informāciju, konsultācijas un kompensāciju, tostarp:

                  10.1.

                  alternatīvu strīdu risināšanas shēmu darbības pārraudzīšana un to ietekmes novērtēšana;

                  10.2.

                  finansiāls atbalsts kopīgām darbībām valsts vai bezpeļņas organizācijām, no kā veidoti Kopienas komunikāciju tīkli, kuri sniedz informāciju un palīdz patērētājiem īstenot tiesības un gūt iespēju attiecīgi atrisināt konfliktus (Eiropas Patērētāju centru tīkls);

                  10.3.

                  darbības, lai uzlabotu saziņu ar ES iedzīvotājiem patērētāju jautājumos, īpašu uzmanību pievēršot dalībvalstīm, kas 2004. gada 1. maijā vai pēc minētā datuma ir pievienojušās Eiropas Savienībai, tostarp publikācijas par patērētāju politikas jautājumiem, informācijas sniegšana tiešsaistē, kā arī īstenojot darbības, ar ko sniedz informāciju par patērētāju tiesību aizsardzības jautājumiem un patērētāju tiesībām.

            11. darbība
      Patērētāju izglītības darbības, cita starpā:

                  11.1.

                  īpašas darbības, kas paredzētas gados jauniem patērētājiem, gados vecākiem patērētājiem un neaizsargātu patērētāju grupām, kas acīmredzami nespēj savas intereses aizstāvēt tik efektīvi, cik citas grupas, kā arī interaktīvu patērētāju izglītības instrumentu izstrāde;

                  11.2.

                  finansiāls atbalsts, lai izstrādātu integrētas Eiropas maģistra studiju programmas patērētāju jautājumos, arī stipendijas studentiem līdz sešus mēnešus ilgām mācībām kādā citā valstī.

         (1)  OV L 66, 4.3.2004., 45. lpp.

         (2)  OV L 11, 15.1.2002., 4. lpp.

         (3)  OV L 364, 9.12.2004., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2005/29/EK (OV L 149, 11.6.2005., 22. lpp.).

         (4)  OV L 149, 11.6.2005., 22. lpp.

      II PIELIKUMS
      ATBALSTA SAŅĒMĒJI — 4. PANTA PIEMĒROŠANAS KRITĒRIJI

                  1.

                  Finansiālu atbalstu 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto darbību veikšanai var piešķirt valsts iestādei vai bezpeļņas organizācijai, ko, izmantojot pārskatāmu procedūru, izraudzījusies dalībvalsts vai attiecīgā kompetentā iestāde, par kuru ir vienošanās ar Komisiju.

                  2.

                  Finansiālu atbalstu 4. panta 1. punkta b) apakšpunktā minēto darbību veikšanai var piešķirt dalībvalstu augstākās izglītības iestādēm vai tādu trešo valstu augstākās izglītības iestādēm, kas piedalās programmā saskaņā ar šā lēmuma 8. pantu, kā definēts 2. pantā Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā Nr. 2317/2003/EK (2003. gada 5. decembris), ar ko ievieš programmu, kas vajadzīga, lai uzlabotu augstākās izglītības kvalitāti un veicinātu starpkultūru izpratni, sadarbojoties ar trešām valstīm (Erasmus Mundus) (2004. — 2008. gads) (1).

                  3.

                  Finansiālu atbalstu 4. panta 2. punkta a) apakšpunktā minēto darbību veikšanai var piešķirt studentiem un skolotājiem, kas piedalās patērētāju jautājumiem veltītās integrētās Eiropas maģistra studiju programmās, kar saņem līdzfinansējumu saskaņā ar šā lēmuma 4. panta 1. punkta b) apakšpunktu.

                  4.

                  Finansiālu atbalstu 4. panta 2. punkta b) apakšpunktā minēto darbību veikšanai var piešķirt ierēdņiem, kas īsteno patērētāju tiesību aizsardzību saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2006/2004 un Direktīvu 2001/95/EK.

                  5.

                  Finansiālu atbalstu 4. panta 1. punkta c) apakšpunktā minēto darbību veikšanai var piešķirt Eiropas patērētāju organizācijām, kas:

                              a)

                              ir nevalstiskas, bezpeļņas organizācijas, neatkarīgas no rūpniecības, komerciālām un uzņēmējdarbības interesēm vai citām pretrunīgām interesēm un kuru galvenie uzdevumi un darbības ir Kopienas patērētāju veselības, drošības, saimniecisko un juridisko interešu veicināšana un aizsardzība;

                              b)

                              pilnvarotas vismaz pusē dalībvalstu Kopienas līmenī pārstāvēt patērētāju intereses ar attiecīgu valstu patērētāju organizāciju starpniecību, kuras saskaņā ar attiecīgas valsts tiesību normām vai attiecīgas valsts praksi ir patērētāju pārstāves un darbojas reģionu vai valsts mērogā, un

                              c)

                              ir sniegušas Komisijai pietiekamus pārskatus par dalību, iekšējiem noteikumiem un finansējuma avotiem.

                  6.

                  Finansiālu atbalstu 4. panta 1. punkta d) apakšpunktā minēto darbību veikšanai var piešķirt Eiropas patērētāju organizācijām, kas:

                              a)

                              ir nevalstiskas, bezpeļņas organizācijas, neatkarīgas no rūpniecības, komerciālām un uzņēmējdarbības interesēm vai citām pretrunīgām interesēm, un kuru galvenie uzdevumi un darbības ir Kopienas līmenī pārstāvēt patērētāju intereses standartizācijas procesā;

                              b)

                              vismaz divās trešdaļās dalībvalstu ir saņēmušas pilnvaras pārstāvēt patērētāju intereses Kopienas līmenī:

                                          —

                                          no iestādēm, kas saskaņā ar attiecīgas valsts tiesību aktiem vai praksi pārstāv dalībvalstu patērētāju organizācijas, vai

                                          —

                                          ja šādu organizāciju nav — no dalībvalstu patērētāju organizācijām, kas saskaņā ar attiecīgas valsts tiesību normām un praksi ir patērētāju pārstāvji un darbojas valsts mērogā;

                              c)

                              ir sniegušas Komisijai pietiekamus pārskatus par dalību, iekšējiem noteikumiem un finansējuma avotiem.

         (1)  OV L 345, 31.12.2003., 1. lpp.


title: Padomes Lēmums (1996. gada 4. marts) par brīdinājumu un ārkārtējās situācijas procedūru, lai sadalītu apgrūtinājumu attiecībā uz pārvietotu personu pagaidu uzņemšanu un uzturēšanos

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31996D0198

Oficiālais Vēstnesis L 063 , 13/03/1996 Lpp. 0010 - 0011

		Padomes Lēmums(1996. gada 4. marts)par brīdinājumu un ārkārtējās situācijas procedūru, lai sadalītu apgrūtinājumu attiecībā uz pārvietotu personu pagaidu uzņemšanu un uzturēšanos(96/198/TI)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, jo īpaši tā K.3 panta 2. punkta a) apakšpunktu,ņemot vērā Padomes 1995. gada 25. septembra Rezolūciju par apgrūtinājuma sadalīšanu attiecībā uz pārvietotu personu pagaidu uzņemšanu un uzturēšanos [1],tā kā iepriekšminētā rezolūcija jāpapildina, lai tajā noteiktie principi ir efektīvi piemērojami krīzes situācijās, ja nepieciešama ātra rīcība;tā kā šim nolūkam ir nepieciešams ieviest brīdinājumu un ārkārtēju situāciju procedūru,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. Procedūras uzsākšanaPēc prezidentvalsts, dalībvalsts vai Komisijas iniciatīvas var sasaukt K.4 pantā noteiktās Koordinēšanas komitejas steidzamu sanāksmi, kuras dalībniekus konsultē par patvēruma un imigrācijas jautājumiem atbildīgās personas dalībvalstīs, lai konstatētu vai esošajā situācijā nepieciešama Eiropas Savienības saskaņota rīcība attiecībā uz pārvietotu personu pagaidu uzņemšanu un uzturēšanos.Ja paredzama šāda veida rīcība, jāizpilda Padomes 1995. gada 25. septembra Rezolūcijas 1. un 2. punkts.Sadarbībā ar Komisiju, ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Augstā Komisāra bēgļu jautājumos viedokli un ar Padomes Ģenerālsekretariāta palīdzību, prezidentvalsts regulāri un tieši pirms sanāksmes sagatavo ziņojumu par situāciju. Šo ziņojumu nosūta dalībvalstīm.2. Sanāksmes darba kārtībaSanāksmes darba kārtībā jo īpaši var būt iekļauts:- situācijas izpēte un iedzīvotāju pārvietošanās apjoma novērtēšana,- aplēse par Eiropas Savienības steidzamas iejaukšanās lietderību,- izpēte par citām iespējām, tostarp ikviena vietēja rīcība,- grafika un pakāpeniska plāna izstrādāšana atbilstīgi sagaidāmās uzņemšanas prasībām,- katra dalībvalsts norāda personu skaitu, kas tiks uzņemtas, un uzņemšanas laiku saskaņā ar Padomes 1995. gada 25. septembra Rezolūcijas 4. punktu,- saskaņošana ar Komisijas rīcību humānās palīdzības jomā,- informācijas apmaiņa ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Augstā Komisāra bēgļu jautājumos un uzņemšanas plāna saskaņošana,- saskaņošana ar trešām valstīm.3. Lēmums par apgrūtinājuma sadalījumuŅemot vērā iepriekšminētās Saskaņošanas komitejas sanāksmes norises rezultātu, Padomes apstiprināšanai iesniedz sagatavotu priekšlikumu.Ja uzskata par nepieciešamu, saskaņā ar Padomes 1995. gada 25. septembra Rezolūcijas 3. punktu un ja mēneša laikā Koordinēšanas komitejā nav panākta vienošanās, steidzamos gadījumos var piemērot Padomes reglamentā paredzētos noteikumus.4. Situācijas uzraudzībaKatra dalībvalsts lemj par sīki izstrādātu režīmu pārvietoto personu uzņemšanai.Krīzes laikā iepriekšminētā Koordinēšanas komiteja, nosakot laika intervālus un pamatojoties uz šā lēmuma 2. punktu, var bieži rīkot sanāksmes.Briselē, 1996. gada 4. martāPadomes vārdā —priekšsēdētājsP. Baratta[1] OV C 262, 7.10.1995., 1. lpp.--------------------------------------------------


title: 2012/465/ES: Komisijas Lēmums ( 2012. gada 2. augusts ), ar ko pielāgo korekcijas koeficientus, kurus no 2010. gada 1. augusta , 2010. gada 1. septembra , 2010. gada 1. oktobra , 2010. gada 1. novembra , 2010. gada 1. decembra , 2011. gada 1. janvāra , 2011. gada 1. februāra , 2011. gada 1. marta , 2011. gada 1. aprīļa , 2011. gada 1. maija un 2011. gada 1. jūnija piemēro trešās valstīs strādājošo Eiropas Savienības ierēdņu, pagaidu darbinieku un līgumdarbinieku atalgojumam

text:
               8.8.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 211/7

         KOMISIJAS LĒMUMS
   (2012. gada 2. augusts),
   ar ko pielāgo korekcijas koeficientus, kurus no 2010. gada 1. augusta, 2010. gada 1. septembra, 2010. gada 1. oktobra, 2010. gada 1. novembra, 2010. gada 1. decembra, 2011. gada 1. janvāra, 2011. gada 1. februāra, 2011. gada 1. marta, 2011. gada 1. aprīļa, 2011. gada 1. maija un 2011. gada 1. jūnija piemēro trešās valstīs strādājošo Eiropas Savienības ierēdņu, pagaidu darbinieku un līgumdarbinieku atalgojumam
   (2012/465/ES)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 336. pantu,
   ņemot vērā Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumus un Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību, kas noteikti ar Padomes Regulu (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 259/68 (1), un jo īpaši tās X pielikuma 13. panta otro daļu,
   tā kā:

               (1)

               Piemērojot Civildienesta noteikumu X pielikuma 13. panta pirmo daļu, Padomes Regulā (ES) Nr. 964/2011 (2) no 2010. gada 1. jūlija ir noteikti korekcijas koeficienti trešās valstīs strādājošu Eiropas Savienības ierēdņu, pagaidu darbinieku un līgumdarbinieku atalgojumam, kuru izmaksā darba vietas valsts valūtā.

               (2)

               Saskaņā ar Civildienesta noteikumu X pielikuma 13. panta otro daļu no 2010. gada 1. augusta, 2010. gada 1. septembra, 2010. gada 1. oktobra, 2010. gada 1. novembra, 2010. gada 1. decembra, 2011. gada 1. janvāra, 2011. gada 1. februāra, 2011. gada 1. marta, 2011. gada 1. aprīļa, 2011. gada 1. maija un 2011. gada 1. jūnija ir jāpielāgo daži korekcijas koeficienti tiem gadījumiem, kuros, pēc Komisijas rīcībā esošajiem statistikas datiem, dzīves dārdzība, ko aprēķina pēc attiecīga korekcijas koeficienta un valūtas maiņas kursa, dažās trešās valstīs ir izrādījusies par 5 % augstāka nekā iepriekšējā koeficientu noteikšanas vai pielāgošanas reizē,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Korekcijas koeficienti, ko piemēro trešās valstīs strādājošu Eiropas Savienības ierēdņu, pagaidu darbinieku un līgumdarbinieku darba vietas valsts valūtā izmaksātam atalgojumam, tiek pielāgoti dažām valstīm, kā tas norādīts pielikumā. Pielikumā iekļautas tabulas vienpadsmit mēnešiem, kurās precizēts, uz kurām valstīm pielāgojums attiecas un kādi ir piemērošanas datumi katrai valstij.
   Atalgojuma aprēķināšanā izmantoto valūtas maiņas kursu nosaka saskaņā ar Finanšu regulas īstenošanas kārtību, un tas atbilst maiņas kursiem, kas ir spēkā pirmajā daļā minētajos datumos.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā nākamā mēneša pirmajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2012. gada 2. augustā

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            priekšsēdētāja vietniece

         Catherine ASHTON

      (1)  OV L 56, 4.3.1968., 1. lpp.

      (2)  OV L 253, 29.9.2011., 1. lpp.

      PIELIKUMS

         2010. GADA AUGUSTS

                  Darba vieta

                  Ekonomiskās paritātes, 2010. gada augusts

                  Valūtas maiņas kurss, 2010. gada augusts (1)

                  Korekcijas koeficienti, 2010. gada augusts (2)

                  Ēģipte

                  4,398

                  7,40935

                  59,4

                  Eritreja

                  18,83

                  19,7388

                  95,4

         2010. GADA SEPTEMBRIS

                  Darba vieta

                  Ekonomiskās paritātes, 2010. gada septembris

                  Valūtas maiņas kurss, 2010. gada septembris (3)

                  Korekcijas koeficienti, 2010. gada septembris (4)

                  Eritreja

                  19,78

                  19,4388

                  101,8

                  Sudāna

                  2,827

                  3,15356

                  89,6

                  Venecuēla

                  4,516

                  5,45421

                  82,8

                  Zambija

                  5 270

                  6 297,45

                  83,7

         2010. GADA OKTOBRIS

                  Darba vieta

                  Ekonomiskās paritātes, 2010. gada oktobris

                  Valūtas maiņas kurss, 2010. gada oktobris (5)

                  Korekcijas koeficienti, 2010. gada oktobris (6)

                  Ēģipte

                  4,701

                  7,60410

                  61,8

                  Etiopija

                  16,15

                  22,2107

                  72,7

                  Haiti

                  50,97

                  55,0818

                  92,5

                  Paragvaja

                  3 677

                  6 399,74

                  57,5

                  Surinama

                  2,305

                  3,75000

                  61,5

                  Austrumtimora

                  1,274

                  1,36110

                  93,6

         2010. GADA NOVEMBRIS

                  Darba vieta

                  Ekonomiskās paritātes, 2010. gada novembris

                  Valūtas maiņas kurss, 2010. gada novembris (7)

                  Korekcijas koeficienti, 2010. gada novembris (8)

                  Eritreja

                  21,80

                  21,4143

                  101,8

                  Gana

                  1,359

                  2,00225

                  67,9

                  Gvineja (Konakri)

                  5 200

                  8 493,73

                  61,2

                  Venecuēla

                  4,745

                  5,95110

                  79,7

                  Zambija

                  5 547

                  6 444,62

                  86,1

         2010. GADA DECEMBRIS

                  Darba vieta

                  Ekonomiskās paritātes, 2010. gada decembris

                  Valūtas maiņas kurss, 2010. gada decembris (9)

                  Korekcijas koeficienti, 2010. gada decembris (10)

                  Angola

                  144,4

                  127,091

                  113,6

                  Ēģipte

                  5,034

                  7,75680

                  64,9

                  Nepāla

                  79,72

                  98,9700

                  80,5

                  Sjerraleone

                  5 458

                  5 730,45

                  95,2

                  Sudāna

                  3,010

                  3,33921

                  90,1

         2011. GADA JANVĀRIS

                  Darba vieta

                  Ekonomiskās paritātes, 2011. gada janvāris

                  Valūtas maiņas kurss, 2011. gada janvāris (11)

                  Korekcijas koeficienti, 2011. gada janvāris (12)

                  Eritreja

                  23,16

                  20,2338

                  114,5

                  Gana

                  1,427

                  1,87210

                  76,2

                  Pakistāna

                  57,86

                  114,090

                  50,7

                  Sudāna

                  3,186

                  3,48053

                  91,5

                  Zambija

                  5 852

                  6 178,44

                  94,7

         2011. GADA FEBRUĀRIS

                  Darba vieta

                  Ekonomiskās paritātes, 2011. gada februāris

                  Valūtas maiņas kurss, 2011. gada februāris (13)

                  Korekcijas koeficienti, 2011. gada februāris (14)

                  Armēnija

                  397,0

                  497,460

                  79,8

                  Etiopija

                  17,59

                  22,7406

                  77,4

                  Gana

                  1,564

                  1,99590

                  78,4

                  Gvineja (Konakri)

                  5 487

                  8 205,25

                  66,9

                  Kosova

                  0,6410

                  1,00000

                  64,1

                  Malāvija

                  179,1

                  205,194

                  87,3

                  Mozambika

                  31,72

                  43,9700

                  72,1

                  Uzbekistāna

                  1 151

                  2 263,30

                  50,9

                  Serbija

                  74,80

                  104,558

                  71,5

                  Surinama

                  2,454

                  4,59285

                  53,4

                  Tadžikistāna

                  4,004

                  6,03651

                  66,3

                  Venecuēla

                  4,984

                  5,88797

                  84,6

         2011. GADA MARTS

                  Darba vieta

                  Ekonomiskās paritātes, 2011. gada marts

                  Valūtas maiņas kurss, 2011. gada marts (15)

                  Korekcijas koeficienti, 2011. gada marts (16)

                  Saūda Arābija

                  3,427

                  5,09730

                  67,2

                  Baltkrievija

                  2 793

                  4 099,94

                  68,1

                  Haiti

                  47,71

                  55,5912

                  85,8

                  Libērija

                  USD 1,398

                  USD 1,37620

                  101,6

                  Kongo Demokrātiskā Republika (Kinšasa)

                  USD 1,898

                  USD 1,37620

                  137,9

                  Austrumtimora

                  USD 1,361

                  USD 1,37620

                  98,9

         2011. GADA APRĪLIS

                  Darba vieta

                  Ekonomiskās paritātes, 2011. gada aprīlis

                  Valūtas maiņas kurss, 2011. gada aprīlis (17)

                  Korekcijas koeficienti, 2011. gada aprīlis (18)

                  Azerbaidžāna

                  1,151

                  1,11762

                  103,0

                  Barbadosa

                  3,130

                  2,83209

                  110,5

                  Krievija

                  43,08

                  40,2462

                  107,0

                  Surinama

                  2,609

                  4,57925

                  57,0

                  Ukraina

                  8,031

                  11,2355

                  71,5

                  Vjetnama

                  14 537

                  29 444,6

                  49,4

         2011. GADA MAIJS

                  Darba vieta

                  Ekonomiskās paritātes, 2011. gada maijs

                  Valūtas maiņas kurss, 2011. gada maijs (19)

                  Korekcijas koeficienti, 2011. gada maijs (20)

                  Argentīna

                  3,496

                  6,03921

                  57,9

                  Baltkrievija

                  2 955

                  4 444,18

                  66,5

                  Etiopija

                  18,75

                  24,6099

                  76,2

                  Kenija

                  87,48

                  122,669

                  71,3

         2011. GADA JŪNIJS

                  Darba vieta

                  Ekonomiskās paritātes, 2011. gada jūnijs

                  Valūtas maiņas kurss, 2011. gada jūnijs (21)

                  Korekcijas koeficienti, 2011. gada jūnijs (22)

                  Gana

                  1,664

                  2,14365

                  77,6

                  Gvineja (Konakri)

                  5 787

                  9 426,41

                  61,4

                  Laosa

                  9 103

                  11 273,5

                  80,7

                  Nikaragva

                  17,64

                  31,8675

                  55,4

                  Uzbekistāna

                  1 212

                  2 428,78

                  49,9

                  Serbija

                  78,61

                  97,3302

                  80,8

                  Sudāna

                  3,359

                  4,00271

                  83,9

                  Taizeme

                  34,07

                  43,2870

                  78,7

                  Venecuēla

                  5,380

                  6,12932

                  87,8

                  Jemena

                  213,9

                  305,135

                  70,1

         (1)  1 euro = x valsts valūtas vienības (izņemot USD attiecībā uz šādām valstīm: Kuba, Salvadora, Ekvadora, Libērija, Panama, Kongo DR, Austrumtimora.

         (2)  Brisele = 100.

         (3)  1 euro = x valsts valūtas vienības (izņemot USD attiecībā uz šādām valstīm: Kuba, Salvadora, Ekvadora, Libērija, Panama, Kongo DR, Austrumtimora.

         (4)  Brisele = 100.

         (5)  1 euro = x valsts valūtas vienības (izņemot USD attiecībā uz šādām valstīm: Kuba, Salvadora, Ekvadora, Libērija, Panama, Kongo DR, Austrumtimora.

         (6)  Brisele = 100.

         (7)  1 euro = x valsts valūtas vienības (izņemot USD attiecībā uz šādām valstīm: Kuba, Salvadora, Ekvadora, Libērija, Panama, Kongo DR, Austrumtimora.

         (8)  Brisele = 100.

         (9)  1 euro = x valsts valūtas vienības (izņemot USD attiecībā uz šādām valstīm: Kuba, Salvadora, Ekvadora, Libērija, Panama, Kongo DR, Austrumtimora.

         (10)  Brisele = 100.

         (11)  1 euro = x valsts valūtas vienības (izņemot USD attiecībā uz šādām valstīm: Kuba, Salvadora, Ekvadora, Libērija, Panama, Kongo DR, Austrumtimora.

         (12)  Brisele = 100.

         (13)  1 euro = x valsts valūtas vienības (izņemot USD attiecībā uz šādām valstīm: Kuba, Salvadora, Ekvadora, Libērija, Panama, Kongo DR, Austrumtimora.

         (14)  Brisele = 100.

         (15)  1 euro = x valsts valūtas vienības (izņemot USD attiecībā uz šādām valstīm: Kuba, Salvadora, Ekvadora, Libērija, Panama, Kongo DR, Austrumtimora.

         (16)  Brisele = 100.

         (17)  1 euro = x valsts valūtas vienības (izņemot USD attiecībā uz šādām valstīm: Kuba, Salvadora, Ekvadora, Libērija, Panama, Kongo DR, Austrumtimora.

         (18)  Brisele = 100.

         (19)  1 euro = x valsts valūtas vienības (izņemot USD attiecībā uz šādām valstīm: Kuba, Salvadora, Ekvadora, Libērija, Panama, Kongo DR, Austrumtimora.

         (20)  Brisele = 100.

         (21)  1 euro = x valsts valūtas vienības (izņemot USD attiecībā uz šādām valstīm: Kuba, Salvadora, Ekvadora, Libērija, Panama, Kongo DR, Austrumtimora.

         (22)  Brisele = 100.


title: 2012/367/ES: Eiropas Centrālās bankas Lēmums ( 2012. gada 19. jūnijs ) kas groza Lēmumu ECB/2007/5, ar ko nosaka iepirkuma noteikumus (ECB/2012/10)

text:
               10.7.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 178/14

         EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS LĒMUMS
   (2012. gada 19. jūnijs)
   kas groza Lēmumu ECB/2007/5, ar ko nosaka iepirkuma noteikumus
   (ECB/2012/10)
   (2012/367/ES)
   EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS VALDE,
   ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 11.6. pantu,
   ņemot vērā 2004. gada 19. februāra Lēmumu ECB/2004/2, ar ko pieņem Eiropas Centrālās bankas Reglamentu (1), un jo īpaši tā 19. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Direktīvā 2004/18/EK par to, kā koordinēt būvdarbu valsts līgumu, piegādes valsts līgumu un pakalpojumu valsts līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūru (2), noteiktās publiskā iepirkuma procedūru robežvērtības grozītas ar Komisijas 2011. gada 30. novembra Regulu (ES) Nr. 1251/2011, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/17/EK, 2004/18/EK un 2009/81/EK attiecībā uz to piemērošanas robežvērtībām līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūrās (3).

               (2)

               Lai gan Direktīva 2004/18/EK uz Eiropas Centrālo banku (ECB) neattiecas, ECB ir nolūks tās pašas robežvērtības piemērot savām publiskā iepirkuma procedūrām.

               (3)

               Tādēļ attiecīgi jāgroza Eiropas Centrālās bankas 2007. gada 3. jūlija Lēmums ECB/2007/5, ar ko nosaka iepirkuma noteikumus (4),

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Grozījumi
   Lēmuma ECB/2007/5 4. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

      “3.   Piemēro šādas robežvērtības:

                  a)

                  piegādes un pakalpojumu līgumiem – 200 000 euro;

                  b)

                  būvdarbu līgumiem – 5 000 000 euro.”

   2. pants
   Stāšanās spēkā
   1.   Šis lēmums stājas spēkā 2012. gada 1. septembrī.
   2.   Iepirkuma procedūras, kas sāktas pirms šā lēmuma spēkā stāšanās, tiek pabeigtas saskaņā ar Lēmuma ECB/2007/5 noteikumiem, kas bija spēkā iepirkuma procedūras sākšanas dienā. Šīs normas nolūkiem tiek uzskatīts, ka iepirkuma procedūra sākas dienā, kurā līguma paziņojums tika nosūtīts Eiropas Savienības Oficiālajam Vēstnesim, vai, ja šāds paziņojums nav nepieciešams, dienā, kurā ECB uzaicināja vienu vai vairākus piegādātājus iesniegt piedāvājumu.

      Frankfurtē pie Mainas, 2012. gada 19. jūnijā

            ECB prezidents

         Mario DRAGHI

      (1)  OV L 80, 18.3.2004., 33. lpp.

      (2)  OV L 134, 30.4.2004., 114. lpp.

      (3)  OV L 319, 2.12.2011., 43. lpp.

      (4)  OV L 184, 14.7.2007., 34. lpp.