title: Padomes Lēmums 2007/521/KĀDP ( 2007. gada 23. jūlijs ), ar ko īsteno Kopējo nostāju 2004/239/KĀDP, ar kuru atjauno pasākumus, lai atbalstītu sekmīgu Starptautiskā Kara noziegumu tribunāla bijušajai Dienvidslāvijai ( ICTY ) mandāta īstenošanu

text:
               24.7.2007

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 192/30

      PADOMES LĒMUMS 2007/521/KĀDP
   (2007. gada 23. jūlijs),
   ar ko īsteno Kopējo nostāju 2004/239/KĀDP, ar kuru atjauno pasākumus, lai atbalstītu sekmīgu Starptautiskā Kara noziegumu tribunāla bijušajai Dienvidslāvijai (ICTY) mandāta īstenošanu
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Padomes Kopējo nostāju 2004/293/KĀDP (1) un jo īpaši tās 2. pantu saistībā ar Līguma par Eiropas Savienību 23. panta 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Ar Kopējo nostāju 2004/293/KĀDP Padome pieņēma pasākumus, lai liegtu ieceļošanu dalībvalstu teritorijās un tranzītu caur dalībvalstu teritorijām personām, kuras ir iesaistītas darbībās, kuras brīvībā esošām personām palīdz turpināt izvairīšanos no tiesas par noziegumiem, par ko viņus apsūdzējis Starptautiskais kara noziegumu tribunāls bijušajai Dienvidslāvijai (ICTY), vai kuras darbojas citādā veidā, kas var traucēt ICTY pilnvaru sekmīgu īstenošanu.

               (2)

               Pēc Vlastimir DJORDJEVIC pārvietošanas ICTY apcietinājumā, no saraksta būtu jāsvītro dažas personas, kas minētas kopējās nostājas 1. pantā un saistītas ar Djordjevic kungu.

               (3)

               Turklāt sarakstā saskaņā ar kopējās nostājas 1. pantu būtu jāiekļauj vēl viena persona un jāpievieno papildu identifikācijas informācija.

               (4)

               Attiecīgi būtu jāgroza saraksts, kas ietverts Kopējās nostājas 2004/293/KĀDP pielikumā,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Kopējās nostājas 2004/293/KĀDP pielikumā iekļauto personu sarakstu aizstāj ar šā lēmuma pielikumā iekļauto sarakstu.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
   3. pants
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2007. gada 23. jūlijā

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         L. AMADO

      (1)  OV L 94, 31.3.2004., 65. lpp. Kopējā nostājā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Lēmumu 2007/423/KĀDP (OV L 157, 19.6.2007., 23. lpp.).

      PIELIKUMS

                  1.

                  BILBIJA Milorad

                     Svetko BILBIJA dēls
                  Dzimšanas datums/dzimšanas vieta: 13.8.1956., Sanski Most, Bosnija un Hercegovina
                  Pases Nr.: 3715730
                  Identitātes kartes Nr.: 03GCD9986
                  Personas apliecības Nr.: 1308956163305
                  Pseidonīmi:
                  Adrese: Brace Pantica 7, Banja Luka, Bosnija un Hercegovina

                  2.

                  BJELICA Milovan
                  Dzimšanas datums/dzimšanas vieta: 19.10.1958., Rogatica, Bosnija un Hercegovina
                  Pases Nr.: 0000148, izdota 26.7.1998., Srpsko Sarajevo (anulēta)
                  Identitātes kartes Nr.: 03ETA0150
                  Personas apliecības Nr.: 1910958130007
                  Pseidonīmi: Cicko

                  Adrese: CENTREK Company, Pale, Bosnija un Hercegovina

                  3.

                  ECIM (EĆIM) Ljuban
                  Dzimšanas datums/dzimšanas vieta: 6.1.1964., Sviljanac, Bosnija un Hercegovina
                  Pases Nr.: 0144290, izdota 21.11.1998., Banja Luka (anulēta)
                  Identitātes kartes Nr.: 03GCE3530
                  Personas apliecības Nr.: 0601964100083
                  Pseidonīmi:
                  Adrese: Ulica Stevana Mokranjca 26, Banja Luka, Bosnija un Hercegovina

                  4.

                  HADZIC (HADŽIĆ) Goranka

                     Branko un Milena HADZIC (HADŽIĆ) meita
                  Dzimšanas datums/dzimšanas vieta: 18.6.1962., Vinkovci pašvaldība, Horvātija
                  Pases Nr.:
                  Identitātes kartes Nr.: 1806962308218 (JMBG), Identitātes kartes Nr.: 569934/03
                  Pseidonīmi:
                  Adrese: Aranj Janosa Street No. 9, Novi Sad, Serbija
                  Saistība ar personu, kas apsūdzēta kara noziegumos: Goran HADZIC (HADŽIĆ) māsa

                  5.

                  HADZIC (HADŽIĆ) Ivana

                     Goran un Zivka HADZIC (HADŽIĆ) meita
                  Dzimšanas datums/dzimšanas vieta: 25.2.1983., Vukovar, Horvātija
                  Pases Nr.:
                  Identitātes kartes Nr.:
                  Pseidonīmi:
                  Adrese: Aranj Janosa Street No. 9, Novi Sad, Serbija
                  Saistība ar personu, kas apsūdzēta kara noziegumos: Goran HADZIC (HADŽIĆ) meita

                  6.

                  HADZIC (HADŽIĆ) Srecko (Srećko)

                     Goran un Zivka HADZIC (HADŽIĆ) dēls
                  Dzimšanas datums/dzimšanas vieta: 8.10.1987., Vukovar, Horvātija
                  Pases Nr.:
                  Identitātes kartes Nr.:
                  Pseidonīmi:
                  Adrese: Aranj Janosa Street No. 9, Novi Sad, Serbija
                  Saistība ar personu, kas apsūdzēta kara noziegumos: Goran HADZIC (HADŽIĆ) dēls

                  7.

                  HADZIC (HADŽIĆ) Zivka (Živka)

                     Branislav NUDIC (NUDIĆ) meita
                  Dzimšanas datums/dzimšanas vieta: 9.6.1957., Vinkovici, Horvātija
                  Pases Nr.:
                  Identitātes kartes Nr.:
                  Pseidonīmi:
                  Adrese: Aranj Janosa Street No. 9, Novi Sad, Serbija
                  Saistība ar personu, kas apsūdzēta kara noziegumos: Goran HADZIC (HADŽIĆ) sieva

                  8.

                  JOVICIC (JOVIČIĆ) Predrag

                     Desmir JOVICIC (JOVIČIĆ) dēls
                  Dzimšanas datums/dzimšanas vieta: 1.3.1963., Pale, Bosnija un Hercegovina
                  Pases Nr.: 4363551
                  Identitātes kartes Nr.: 03DYA0852
                  Personas apliecības Nr.: 0103963173133
                  Pseidonīmi:
                  Adrese: Milana Simovica 23, Pale, Bosnija un Hercegovina

                  9.

                  KARADZIC (KARADŽIĆ) Aleksandar
                  Dzimšanas datums/dzimšanas vieta: 14.5.1973., Sarajevo Centar, Bosnija un Hercegovina
                  Pases Nr.: 0036395 (derīga līdz 12.10.1998.)
                  Identitātes kartes Nr.:
                  Personas apliecības Nr.:
                  Pseidonīmi: Sasa

                  Adrese:

                  10.

                     KARADZIC (KARADŽIĆ) Ljiljana (pirmslaulību uzvārds ZELEN)

                     Vojo un Anka meita
                  Dzimšanas datums/dzimšanas vieta: 27.11.1945., Sarajevo Centar, Bosnija un Hercegovina
                  Pases Nr.:
                  Identitātes kartes Nr.:
                  Personas apliecības Nr.:
                  Pseidonīmi:
                  Adrese:

                  11.

                  KARADZIC (KARADŽIĆ) Luka

                     Vuko un Jovanka KARADZIC (KARADŽIĆ) dēls
                  Dzimšanas datums/dzimšanas vieta: 31.7.1951., Savnik pašvaldība, Melnkalne
                  Pases Nr.:
                  Identitātes kartes Nr.:
                  Pseidonīmi:
                  Adrese: Dubrovacka Street No. 14, Belgrada, Serbija un Janka Vukotica Street No. 24, Rastoci, Niksic pašvaldība, Melnkalne.
                  Saistība ar personu, kas apsūdzēta kara noziegumos: Radovan KARADZIC (KARADŽIĆ) brālis

                  12.

                  KARADZIC-JOVICEVIC (KARADŽIĆ-JOVIČEVIĆ) Sonja

                     Radovan KARADZIC (KARADŽIĆ) un Ljiljana ZELEN-KARADZIC (ZELEN-KARADŽIĆ) meita
                  Dzimšanas datums/dzimšanas vieta: 22.5.1967., Sarajeva, Bosnija un Hercegovina.
                  Pases Nr.:
                  Identitātes kartes Nr.: 2205967175003 (JMBG); Identitātes kartes Nr. 04DYB0041
                  Pseidonīmi: Seki

                  Adrese: Dobroslava Jevdjevica No. 9, Pale, Bosnija un Hercegovina
                  Saistība ar personu, kas apsūdzēta kara noziegumos: Radovan KARADZIC (KARADŽIĆ) meita

                  13.

                  KESEROVIC (KESEROVIĆ) Dragomir

                     Slavko dēls
                  Dzimšanas datums/dzimšanas vieta: 8.6.1957., Piskavica/Banja Luka, Bosnija un Hercegovina
                  Pases Nr.: 4191306
                  Identitātes kartes Nr.: 04GCH5156
                  Personas apliecības Nr.: 0806957100028
                  Pseidonīmi:
                  Adrese:

                  14.

                  KIJAC Dragan
                  Dzimšanas datums/dzimšanas vieta: 6.10.1955., Sarajeva, Bosnija un Hercegovina
                  Pases Nr.:
                  Identitātes kartes Nr.:
                  Personas apliecības Nr.:
                  Pseidonīmi:
                  Adrese:

                  15.

                  KOJIC (KOJIĆ) Radomir

                     Milanko un Zlatana dēls
                  Dzimšanas datums/dzimšanas vieta: 23.11.1950., Bijela Voda, Sokolac Canton, Bosnija un Hercegovina
                  Pases Nr.: 4742002, izdota 2002. gadā Sarajevā (derīga līdz 2007. gadam)
                  Identitātes kartes Nr.: 03DYA1935. Izdota 7.7.2003., Sarajevā.
                  Personas apliecības Nr.: 2311950173133
                  Pseidonīmi: Mineur vai Ratko

                  Adrese: 115 Trifka Grabeza, Pale vai Hotel KRISTAL, Jahorina, Bosnija un Hercegovina

                  16.

                  KOVAC (KOVAČ) Tomislav

                     Vaso dēls
                  Dzimšanas datums/dzimšanas vieta: 4.12.1959., Sarajeva, Bosnija un Hercegovina
                  Pases Nr.:
                  Identitātes kartes Nr.:
                  Personas apliecības Nr.: 0412959171315
                  Pseidonīmi: Tomo

                  Adrese: Bijela, Melnkalne un Pale, Bosnija un Hercegovina

                  17.

                  KUJUNDZIC (KUJUNDŽIĆ) Predrag

                     Vasilija dēls
                  Dzimšanas datums/dzimšanas vieta: 30.1.1961., Suho Pole, Doboj, Bosnija un Hercegovina
                  Pases Nr.:
                  Identitātes kartes Nr.: 03GFB1318
                  Personas apliecības Nr.: 3001961120044
                  Pseidonīmi: Predo

                  Adrese: Doboj, Bosnija un Hercegovina

                  18.

                  LUKOVIC (LUKOVIĆ) Milorad Ulemek
                  Dzimšanas datums/dzimšanas vieta: 15.5.1968., Belgrada, Serbija
                  Pases Nr.:
                  Identitātes kartes Nr.:
                  Personas apliecības Nr.:
                  Pseidonīmi: Legija (viltota identitātes karte ar IVANIC Zeljko (IVANIĆ Željko) vārdu)
                  Adrese: ieslodzījumā (Belgradas apgabala cietums, Bacvanska 14, Belgrada)

                  19.

                  MALIS (MALIŠ) Milomir

                     Dejan MALIS (MALIŠ) dēls
                  Dzimšanas datums/dzimšanas vieta: 3.8.1966., Bjelice

                  Pases Nr.:
                  Identitātes kartes Nr.:
                  Personas apliecības Nr.: 0308966131572
                  Pseidonīmi:
                  Adrese: Vojvode Putnika, Foca, Bosnija un Hercegovina

                  20.

                  MANDIC (MANDIĆ) Momcilo (Momčilo)
                  Dzimšanas datums/dzimšanas vieta: 1.5.1954., Kalinovik, Bosnija un Hercegovina
                  Pases Nr.: 0121391, izdota 12.5.1999., Srpsko Sarajevo, Bosnijā un Hercegovinā (anulēta)
                  Identitātes kartes Nr.:
                  Personas apliecības Nr.: 0105954171511
                  Pseidonīmi: Momo

                  Adrese: ieslodzījumā

                  21.

                  MARIC (MARIĆ) Milorad

                     Vinko Maric (Marić) dēls
                  Dzimšanas datums/dzimšanas vieta: 9.9.1957., Visoko, Bosnija un Hercegovina
                  Pases Nr.: 4587936
                  Identitātes kartes Nr.: 04GKB5268
                  Personas apliecības Nr.: 0909957171778
                  Pseidonīmi:
                  Adrese: Vuka Karadzica 148, Zvornik, Bosnija un Hercegovina

                  22.

                  MICEVIC (MIĆEVIĆ) Jelenko

                     Luka un Desanka (pirmslaulību uzvārds SIMIC (SIMIĆ)) dēls
                  Dzimšanas datums/dzimšanas vieta: 8.8.1947., Borci netālu no Konjic, Bosnija un Hercegovina
                  Pases Nr.: 4166874
                  Identitātes kartes Nr.: 03BIA3452
                  Personas apliecības Nr.: 0808947710266
                  Pseidonīmi: Filaret

                  Adrese: Milesevo klosteris, Serbija

                  23.

                     MLADIC (MLADIĆ) Biljana (pirmslaulību uzvārds STOJCEVSKA (STOJČEVSKA))

                     Strahilo STOJCEVSKI (STOJČEVSKI) un Svetlinka STOJCEVSKA (STOJČEVSKA) meita
                  Dzimšanas datums/dzimšanas vieta: 30.5.1972., Skopje, Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika
                  Pases Nr.:
                  Identitātes kartes Nr.: 3005972455086 (JMBG)
                  Pseidonīmi:
                  Adrese: pierakstīta Blagoja Parovica 117a, bet dzīvo Vidikovacki venac 83, Belgradā, Serbijā
                  Saistība ar personu, kas apsūdzēta kara noziegumos: Ratko MLADIC (MLADIĆ) vedekla

                  24.

                     MLADIC (MLADIĆ) Bosiljka (pirmslaulību uzvārds JEGDIC (JEGDIĆ))

                     Petar JEGDIC (JEGDIĆ) meita
                  Dzimšanas datums/dzimšanas vieta: 1947. gada 20. jūlijs, Okrugljaca, Viroviticas municipalitāte, Horvātija
                  Identitātes kartes Nr.: 2007947455100 (JMBG)
                  Personas apliecības Nr.: T77619, 1992. gada 31. maijā izdevusi SUP Belgrada
                  Adrese: Blagoja Parovica 117a, Belgrada, Serbija
                  Saistība ar personu, kas apsūdzēta kara noziegumos: Ratko MLADIC (MLADIĆ) sieva

                  25.

                  MLADIC (MLADIĆ) Darko

                     Ratko un Bosiljka MLADIC (MLADIĆ) dēls
                  Dzimšanas datums/dzimšanas vieta: 19.8.1969., Skopje, Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika
                  Pases Nr.: SCG pase # 003220335, izdota 2002. gada 26. februārī
                  Identitātes kartes Nr.: 1908969450106 (JMBG); Personas apliecības Nr.: B112059, 1994. gada 8. aprīlī izdevusi SUP Belgrada
                  Pseidonīmi:
                  Adrese: Vidikovacki venac 83, Belgrada, Serbija
                  Saistība ar personu, kas apsūdzēta kara noziegumos: Ratko MLADIC (MLADIĆ) dēls

                  26.

                  NINKOVIC (NINKOVIĆ) Milan

                     Simo dēls
                  Dzimšanas datums/dzimšanas vieta: 15.6.1943., Doboj, Bosnija un Hercegovina
                  Pases Nr.: 3944452
                  Identitātes kartes Nr.: 04GFE3783
                  Personas apliecības Nr.: 1506943120018
                  Pseidonīmi:
                  Adrese:

                  27.

                  OSTOJIC (OSTOJIĆ) Velibor

                     Jozo dēls
                  Dzimšanas datums/dzimšanas vieta: 8.8.1945., Celebici, Foca, Bosnija un Hercegovina
                  Pases Nr.:
                  Identitātes kartes Nr.:
                  Personas apliecības Nr.:
                  Pseidonīmi:
                  Adrese:

                  28.

                  OSTOJIC (OSTOJIĆ) Zoran

                     Mico OSTOJIC (OSTOJIĆ) dēls
                  Dzimšanas datums/dzimšanas vieta: 29.3.1961., Sarajeva, Bosnija un Hercegovina
                  Pases Nr.:
                  Identitātes kartes Nr.: 04BSF6085
                  Personas apliecības Nr.: 2903961172656
                  Pseidonīmi:
                  Adrese: Malta 25, Sarajeva, Bosnija un Hercegovina

                  29.

                  PAVLOVIC (PAVLOVIĆ) Petko

                     Milovan PAVLOVIC (PAVLOVIĆ) dēls
                  Dzimšanas datums/dzimšanas vieta: 6.6.1957., Ratkovici, Bosnija un Hercegovina
                  Pases Nr.: 4588517
                  Identitātes kartes Nr.: 03GKA9274
                  Personas apliecības Nr.: 0606957183137
                  Pseidonīmi:
                  Adrese: Vuka Karadjica 148, Zvornik, Bosnija un Hercegovina

                  30.

                  POPOVIC (POPOVIĆ) Cedomir (Čedomir)

                     Radomir POPOVIC (POPOVIĆ) dēls
                  Dzimšanas datums/dzimšanas vieta: 24.3.1950., Petrovici

                  Pases Nr.:
                  Identitātes kartes Nr.: 04FAA3580
                  Personas apliecības Nr.: 2403950151018
                  Pseidonīmi:
                  Adrese: Crnogorska 36, Bileca, Bosnija un Hercegovina

                  31.

                  PUHALO Branislav

                     Djuro dēls
                  Dzimšanas datums/dzimšanas vieta: 30.8.1963., Foca, Bosnija un Hercegovina
                  Pases Nr.:
                  Identitātes kartes Nr.:
                  Personas apliecības Nr.: 3008963171929
                  Pseidonīmi:
                  Adrese:

                  32.

                  RADOVIC (RADOVIĆ) Nade

                     Milorad RADOVIC (RADOVIĆ) dēls
                  Dzimšanas datums/dzimšanas vieta: 26.1.1951., Foca, Bosnija un Hercegovina
                  Pases Nr.: vecā parauga 0123256 (anulēta)
                  Identitātes kartes Nr.: 03GJA2918
                  Personas apliecības Nr.: 2601951131548
                  Pseidonīmi:
                  Adrese: Stepe Stepanovica 12, Foca/Srbinje, Bosnija un Hercegovina

                  33.

                  RATIC (RATIĆ) Branko
                  Dzimšanas datums/dzimšanas vieta: 26.11.1957., Mihaljevci Slavonska Pozega, Bosnija un Hercegovina
                  Pases Nr.: 0442022, izdota 17.9.1999.Banja Luka

                  Identitātes kartes Nr.: 03GCA8959
                  Personas apliecības Nr.: 2611957173132
                  Pseidonīmi:
                  Adrese: Ulica Krfska 42, Banja Luka, Bosnija un Hercegovina

                  34.

                  ROGULJIC (ROGULJIĆ) Slavko
                  Dzimšanas datums/dzimšanas vieta: 15.5.1952., Srpska Crnja Hetin, Serbija
                  Pases Nr.: Derīga pase 3747158, izdota 12.4.2002.Banja Luka. Derīga līdz: 12.4.2007. Nederīga pase Nr. 0020222, izdota 25.8.1988.Banja Luka. Derīga līdz 25.8.2003.
                  Identitātes kartes Nr.: 04EFA1053
                  Personas apliecības Nr.: 1505952103022.
                  Pseidonīmi:
                  Adrese: 21 Vojvode Misica, Laktasi, Bosnija un Hercegovina

                  35.

                  SAROVIC (ŠAROVIĆ) Mirko
                  Dzimšanas datums/dzimšanas vieta: 16.9.1956., Rusanovici-Rogatica, Bosnija un Hercegovina
                  Pases Nr.: 4363471, izdota Srpsko Sarajevo, derīga līdz 2008. gada 8. oktobrim
                  Identitātes kartes Nr.: 04PEA4585
                  Personas apliecības Nr.: 1609956172657
                  Pseidonīmi:
                  Adrese: Bjelopoljska 42, 71216 Srpsko Sarajevo, Bosnija un Hercegovina

                  36.

                  SKOCAJIC (SKOČAJIĆ) Mrksa (Mrkša)

                     Dejan SKOCAJIC (SKOČAJIĆ) dēls
                  Dzimšanas datums/dzimšanas vieta: 5.8.1953., Blagaj, Bosnija un Hercegovina
                  Pases Nr.: 3681597
                  Identitātes kartes Nr.: 04GDB9950
                  Personas apliecības Nr.: 0508953150038
                  Pseidonīmi:
                  Adrese: Trebinjskih Brigade, Trebinje, Bosnija un Hercegovina

                  37.

                  VRACAR (VRAČAR) Milenko
                  Dzimšanas datums/dzimšanas vieta: 15.5.1956., Nisavici, Prijedor, Bosnija un Hercegovina
                  Pases Nr.: Derīga pase 3865548, izdota 29.8.2002.Banja Luka. Derīga līdz: 29.8.2007. Nederīgas pases: 0280280, izdota 4.12.1999.Banja Luka (derīga līdz 4.12.2004.) un 0062130, izdota 16.9.1998.Banja Luka, Bosnijā un Hercegovinā
                  Identitātes kartes Nr.: 03GCE6934
                  Personas apliecības Nr.: 1505956160012
                  Pseidonīmi:
                  Adrese: 14 Save Ljuboje, Banja Luka, Bosnija un Hercegovina

                  38.

                  ZOGOVIC (ZOGOVIĆ) Milan

                     Jovan dēls
                  Dzimšanas datums/dzimšanas vieta: 7.10.1939., Dobrusa

                  Pases Nr.:
                  Identitātes kartes Nr.:
                  Personas apliecības Nr.:
                  Pseidonīmi:
                  Adrese:

                  39.

                     ZUPLJANIN (ŽUPLJANIN) Divna (pirmslaulību uzvārds STOISAVLJEVIC (STOISAVLJEVIĆ))

                     Dobrisav un Zorka STOISAVLJEVIC (STOISAVLJEVIĆ) meita
                  Dzimšanas datums/dzimšanas vieta: 15.11.1956., Maslovare, Kotor Varos pašvaldība, Bosnija un Hercegovina
                  Pases Nr.: Bosnijas un Hercegovinas pase 0256552, izdota 1999. gada 26. aprīlī.
                  Identitātes kartes Nr.: identitātes numurs 04GCM2618, izdota 2004. gada 5. novembrī un vadītāja apliecības Nr. 05GCF8710, izdota 2005. gada 3. janvārī.
                  Pseidonīmi:
                  Adrese: Stevana Markovica 3, Banja Luka, Bosnija un Hercegovina
                  Saistība ar personu, kas apsūdzēta kara noziegumos: Stojan ZUPLJANIN (ŽUPLJANIN) sieva

                  40.

                  ZUPLJANIN (ŽUPLJANIN) Mladen

                     Stojan un Divna ZUPLJANIN (ŽUPLJANIN) dēls
                  Dzimšanas datums/dzimšanas vieta: 21.7.1980., Banja Luka, Bosnija un Hercegovina
                  Pases Nr.: Bosnijas un Hercegovinas pase 4009608, izdota 2003. gada 7. februārī
                  Identitātes kartes Nr.: identitātes numurs 04GCG6605, vadītāja apliecība 04GCC6937, izdota 2004. gada 8. martā
                  Pseidonīmi:
                  Adrese: Stevana Markovica 3, Banja Luka, Bosnija un Hercegovina
                  Saistība ar personu, kas apsūdzēta kara noziegumos: Stojan ZUPLJANIN (ŽUPLJANIN) dēls

                  41.

                  ZUPLJANIN (ŽUPLJANIN) Pavle

                     Stojan un Divna ZUPLJANIN (ŽUPLJANIN) dēls
                  Dzimšanas datums/dzimšanas vieta: 18.7.1984., Banja Luka, Bosnija un Hercegovina
                  Pases Nr.: Bosnijas un Hercegovinas pase 5049445, izdota 2006. gada 26. aprīlī
                  Identitātes kartes Nr.: identitātes numurs 03GCB5148, izdota 2003. gada 10. jūnijā, vadītāja apliecība 04GCF5074, izdota 2004. gada 30. novembrī
                  Pseidonīmi:
                  Adrese: Stevana Markovica 3, Banja Luka, Bosnija un Hercegovina
                  Saistība ar personu, kas apsūdzēta kara noziegumos: Stojan ZUPLJANIN (ŽUPLJANIN) dēls

                  42.

                  ZUPLJANIN (ŽUPLJANIN) Slobodan

                     Stanko un Cvijeta ZUPLJANIN (ŽUPLJANIN) dēls
                  Dzimšanas datums/dzimšanas vieta: 17.11.1957., Banja Luka, Bosnija un Hercegovina
                  Pases Nr.: Bosnijas un Hercegovinas pase 0023955, izdota 1998. gada 24. augustā
                  Identitātes kartes Nr.: identitātes numurs 04GCL4072, vadītāja apliecība 04GCE8351, izdota 2004. gada 18. septembrī
                  Pseidonīmi: Bebac

                  Adrese: Vojvode Momica 9a, Banja Luka, Bosnija un Herzegovina
                  Saistība ar personu, kas apsūdzēta kara noziegumos: Stojan ZUPLJANIN (ŽUPLJANIN) brālēns


title: Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1445/2000/EK (2000. gada 22. maijs) par uzmērīšanas no gaisa un attālās izpētes piemērošanu lauksaimniecības statistikā no 1999. gada līdz 2003. gadam

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

32000D1445

Oficiālais Vēstnesis L 163 , 04/07/2000 Lpp. 0001 - 0002

		Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1445/2000/EK(2000. gada 22. maijs)par uzmērīšanas no gaisa un attālās izpētes piemērošanu lauksaimniecības statistikā no 1999. gada līdz 2003. gadamEIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 285. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu [1],saskaņā ar Līguma 251. pantā paredzēto kārtību [2],tā kā:(1) Padomes 1994. gada 14. novembra Lēmuma 94/753/EK par attālās izpētes turpmāku piemērošanu lauksaimniecības statistikā laikā no 1994. gada līdz 1998. gadam [3] termiņš beidzas 1998. gada 31. decembrī.(2) Vajadzība pēc datiem par zemes izmantojumu un kultūru stāvokli ir īpaši aktuāla sakarā ar jaunumiem lauksaimniecības politikā un saistībā ar paplašināšanās perspektīvu, jo īpaši, lai izpētītu lauksaimniecības, vides un lauku vides savstarpējās attiecības.(3) Sīki izstrādātie noteikumi Lēmumā 94/753/EK paredzēto pasākumu īstenošanai būtu jāpielāgo un jāreorganizē, ņemot vērā gūto pieredzi un sasniegtos rezultātus.(4) Sadarbībā ar attiecīgajām dalībvalstīm būtu jāīsteno uzmērīšanas no gaisa sistēma, kas ļautu iegūt vajadzīgos datus par zemes izmantojumu un citiem svarīgiem jautājumiem.(5) Kopš sākusi darboties ražas prognozēšanas agrometeoroloģiskā sistēma un kultūru stāvokļa kontrole, tās būtu jānošķir no pasākumiem, kam vēl ir vajadzīga turpmāka izpēte.(6) Uz attālās izpētes darbībām, kam ir vajadzīga papildu izpēte un attīstīšana 1999. līdz 2003. gadā, attiecas piektā bāzes programma pētniecības un attīstības jomā [4].(7) Jau tagad būtu jāparedz, ka pasākumos, uz ko attiecas šis lēmums, iekļauj minēto pētījumu rezultātā gūtās atziņas metodoloģijā.(8) Ir jāparedz arī iespēja Komisijai tās pārraudzībā uzticēt šo pasākumu īstenošanu Kopienas vai valsts iestādēm, kas atbild par lauksaimniecības statistikas izveidi, vai to atzītām iestādēm.(9) Statistiskās darbības, kur izmanto uzmērīšanu no gaisa un attālo izpēti, atbilst subsidiaritātes principam, jo dalībvalstis un Komisija kopīgi atbild par un īsteno dažādus pasākumus efektīvi un atbilstīgi iespējām.(10) Šie pasākumi sekmē Kopienas statistikas mehānisma uzlabošanu kopējās lauksaimniecības politikas formulēšanai, vadībai un kontrolei.(11) Atbilstīgi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 1995. gada 6. marta deklarācijas 1. punkta otrajai daļai [5] visam programmas spēkā esamības laikam šajā lēmumā paredzēta finanšu shēma, kas ikgadējā budžeta procedūrā ir galvenais budžeta pārvaldes iestādes atsauces punkts.(12) Šīs regulas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko paredz Komisijai piešķirto īstenošanas pilnvaru realizēšanas kārtību [6],IR VIENOJUŠIES PAR TURPMĀKO.1. pants1. No 1999. gada 1. janvāra uz pieciem gadiem sāk darboties Kopienas līmeņa uzmērīšanas no gaisa projekts lauksaimniecības statistikas jomā. Turklāt turpina piemērot attālo izpēti, jo īpaši sakarā ar to, ka sāk darboties agrometeoroloģiskā sistēma.2. Ņemot vērā dalībvalstu jau savāktos datus, Kopienas līmenī un, ja iespējams, apgabalos, kas ir nozīmīgi Kopienai, 1. punktā minētos pasākumus jo īpaši veic ar mērķi, lai:- iegūtu datus, kas vajadzīgi, īstenotu un pārraudzītu kopējo lauksaimniecības politiku un izpētītu lauksaimniecības, vides un lauku vides mijiedarbību,- sniegtu ar lauksaimniecības pamatkultūrām apstādīto platību novērtējumu,- nodrošinātu, ka lauksaimniecības kultūru stāvokli pārrauga līdz ražas novākšanai tā, lai iepriekš varētu novērtēt ražīgumu un produkciju.3. Pēc trijiem gadiem, sākot ar 1999. gada 1. janvāri, pamatojoties uz gūto pieredzi un saskaņā ar 5. panta 2. punktā paredzēto procedūru, tiks nolemts, vai pasākumi ir jāturpina, jāgroza attiecībā uz pēdējiem diviem gadiem vai jāatceļ.2. pantsKomisija gādā, lai šie pasākumi tiktu īstenoti, nepārsniedzot pieejamo resursu ierobežojumus.Šo pasākumu īstenošanā pēc brīvprātības principa var iesaistīt valsts iestādes, kas atbild par lauksaimniecības statistikas apkopošanu, vai to atzītas iestādes.Saskaņā ar 5. panta 2. punktā paredzēto procedūru, Komisija katru gadu ziņo dalībvalstīm par izpildes pasākumiem, izmantotajām metodēm, asignējumu izmantojumu, rezultātu izvērtējumu un darba programmu nākošajam gadam.3. pantsŠīs programmas izpildei laikā no 1999. līdz 2003. gadam ir atvēlēti 12,5 miljoni eiro.Gada asignējumus apstiprina budžeta lēmējinstitūcija, ievērojot finanšu plānu.4. pantsPasākumus, kas vajadzīgi šā lēmuma izpildei, pieņem saskaņā ar 5. panta 2. punktā minēto pārvaldības procedūru.5. pants1. Komisijai palīdz Lauksaimniecības statistikas pastāvīgā komiteja.2. Atsaucoties uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 4. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. panta noteikumus.Lēmuma 1999/468/EK 4. panta 3. punktā paredzētais laiks ir trīs mēneši.6. pantsVēlākais līdz 2003. gada 31. jūlijam Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par to, kā īstenoti šie pasākumi un izmantoti atvēlētie resursi, vajadzības gadījumā kopā ar ierosinājumiem par uzmērīšanas no gaisa un attālās izpētes turpmāku piemērošanu lauksaimniecības statistikas mērķiem.7. pantsŠis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.To piemēro no 1999. gada 1. janvāra līdz 2003. gada 31. decembrim.Briselē, 2000. gada 22. maijāEiropas Parlamenta vārdā —priekšsēdētājaN. FontainePadomes vārdā —priekšsēdētājsJ. Gama[1] OV C 396, 19.12.1998., 25. lpp.[2] Eiropas Parlamenta 1999. gada 13. janvāra Atzinums (OV C 104, 14.4.1999., 43. lpp.), kas apstiprināts 1999. gada 16. septembrī, Padomes 2000. gada 24. janvāra Kopējā nostāja (OV C 83, 22.3.2000., 80. lpp.) un Eiropas Parlamenta 2000. gada 12. aprīļa Lēmums.[3] OV L 299, 22.11.1994., 27. lpp.[4] OV L 26, 1.2.1999., 1. lpp.[5] OV C 102, 4.4.1996., 4. lpp.[6] OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.--------------------------------------------------


title: Komisijas lēmums (2003. gada 11. novembris), ar ko izveido Eiropas Elektroenerģijas un gāzes regulatoru grupuDokuments attiecas uz EEZ.

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

32003D0796

Oficiālais Vēstnesis L 296 , 14/11/2003 Lpp. 0034 - 0035

		Komisijas lēmums(2003. gada 11. novembris),ar ko izveido Eiropas Elektroenerģijas un gāzes regulatoru grupu(Dokuments attiecas uz EEZ)(2003/796/EK)EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,tā kā:(1) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/54/EK (2003. gada 26. jūnijs) par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu un par Direktīvas 96/92/EK atcelšanu [1], Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/55/EK (2003. gada 26. jūnijs) par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz dabasgāzes iekšējo tirgu un par Direktīvas 98/30/EK atcelšanu [2] un Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1228/2003 (2003. gada 26. jūnijs) par nosacījumiem attiecībā uz pieeju tīklam elektroenerģijas pārrobežu tirdzniecībā [3] nodibina jaunu regulatīvo sistēmu elektroenerģijas un gāzes iekšējiem tirgiem.(2) Direktīvas 2003/54/EK un 2003/55/EK prasa dalībvalstīm izraudzīties vienu vai vairākas kompetentas iestādes, kas darbojas kā pārvaldes iestāde, lai veiktu attiecīgajās direktīvās noteiktos ar reglamentēšanu saistītos uzdevumus. Šīs pārvaldes iestādes ir pilnībā neatkarīgas no elektroenerģijas un gāzes nozarē valdošajām interesēm.(3) Precīzi noteikta atbildība un uzdevumi valstu pārvaldes iestādēm visticamāk katrā dalībvalstī būs atšķirīgi, bet visām dalībvalstīm būs jāizraugās vismaz vienu pārvaldes iestādi, lai ieviestu jaunos reglamentējošos noteikumus pēc tam, kad tie ir transponēti attiecīgās valsts tiesību aktos, it īpaši tajos, kas nosaka tirgus pastāvīgu pārraudzību.(4) Direktīvas 2003/54/EK un 2003/55/EK nosaka sasniedzamos mērķus un nodrošina bāzi darbībai valsts līmenī, bet noteiktās jomās piešķir elastību noteikumu izpildē, ievērojot vietējos apstākļus. Konsekventa attiecīgo noteikumu piemērošana visās dalībvalstīs ir būtiska veiksmīgai vienota Eiropas enerģijas tirgus attīstībai.(5) Attiecībā uz kopēju pieeju jautājumos, kas attiecas uz pārrobežu darījumiem, Eiropas Elektroenerģijas regulēšanas forums un Eiropas Gāzes regulēšanas forums ir devuši svarīgu ieguldījumu. Kamēr šie abi forumi būs svarīgas vispārēju diskusiju platformas, kas iesaista visas puses – valdību, regulatīvās iestādes un ražotājus – ir svarīgi regulēšanas sadarbībai un saskaņošanai piešķirt formālāku statusu, lai atvieglotu iekšējā enerģijas tirgus sakārtošanu, paturot prātā jauno dalībvalstu pievienošanos.(6) Šādos apstākļos jāizveido "Eiropas Elektroenerģijas un gāzes regulatoru grupu", lai atvieglotu apspriedes, saskaņošanu un sadarbību starp dalībvalstu pārvaldes iestādēm un starp šīm iestādēm un Komisiju, ar nolūku konsolidēt iekšējo tirgu un nodrošināt atbilstīgu Direktīvu 2003/54/EK un 2003/55/EK un Regulas (EK) Nr. 1228/2003 piemērošanu visās dalībvalstīs.(7) Eiropas Elektroenerģijas un gāzes regulatoru grupas locekļu sastāvā ir valsts iestāžu vadītāji, kas ir kompetenti elektroenerģijas un gāzes regulēšanas jomā. Komisija jāpārstāv augstā līmenī.(8) Eiropas Elektroenerģijas un gāzes regulatoru grupai cieši jāsadarbojas ar komitejām, kas ir izveidotas saskaņā ar 30. pantu Direktīvā 2003/55/EK un 13. pantu Regulā (EK) Nr. 1228/2003. Tās darbs nedrīkst būt pretrunā šo komiteju darbam.(9) Ir lietderīgi atcelt Komisijas Lēmumus 95/539/EK [4] un 92/167/EEK [5], tā kā šie lēmumi paredzēja komiteju izveidi atbilstoši Direktīvai 91/296/EEK [6] un Direktīvai 90/547/EEK [7] par dabasgāzes un elektroenerģijas tranzītu, kuras tika atceltas ar Direktīvām 2003/54/EK un 2003/55/EK,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsPriekšmets un darbības joma1. Ar šo Komisija izveido neatkarīgu padomdevēju grupu elektroenerģijas un gāzes jomā, ko sauc par "Eiropas Elektroenerģijas un gāzes regulatoru grupu" (še turpmāk "Grupa").2. Grupa pēc savas iniciatīvas vai pēc Komisijas pieprasījuma konsultē un palīdz Komisijai konsolidēt iekšējo enerģijas tirgu, it īpaši attiecībā uz īstenošanas pasākumu projektu sagatavošanu elektroenerģijas un gāzes jomā, un jebkuros jautājumos, kas saistīti ar gāzes un elektroenerģijas iekšējo tirgu. Grupa palīdz valstu pārvaldes iestāžu apspriedēs, koordinēšanā un sadarbībā, veicinot visās dalībvalstīs atbilstīgu noteikumu piemērošanu saskaņā ar Direktīvu 2003/54/EK, Direktīvu 2003/55/EK un Regulu (EK) Nr. 1228/2003, kā arī saskaņā ar iespējamiem turpmāk pieņemamajiem Kopienas tiesību aktiem elektroenerģijas un gāzes jomā.2. pantsDalība Grupā1. Grupā ir valstu attiecīgo pārvaldes iestāžu vadītāji vai to pārstāvji.2. Šī lēmuma nolūkā "valsts pārvaldes iestāde" ir valsts iestāde, kas izveidota dalībvalstī atbilstoši Direktīvai 2003/54/EK un Direktīvai 2003/55/EK, saskaņā ar kurām dalībvalstis pilnvaro vienu vai vairākas kompetentas iestādes, kuras darbojas kā pārvaldes iestādes, lai novērstu diskrimināciju un nodrošinātu efektīvu konkurenci un efektīvu elektroenerģijas un gāzes tirgus darbību un it īpaši lai šajā sakarā pārraudzītu Direktīvas 2003/54/EK un Direktīvas 2003/55/EK, un Regulas (EK) Nr. 1228/2003 noteikumu pastāvīgu piemērošanu.3. Ja līdz 2004. gada 1. jūlijam dalībvalsts nav izraudzījusies vienu vai vairākas kompetentās iestādes pārvaldes iestādes funkcijām, tad šo dalībvalsti Grupā pārstāv pārstāvis no citas kompetentas valsts iestādes.4. Komisija piedalās Grupas sanāksmēs un ieceļ augsta līmeņa pārstāvi dalībai tās debatēs.3. pantsGrupas organizācija1. Grupa ievēl priekšsēdētāju no savu locekļu vidus.2. Pamatojoties uz pilnvarām un ja tā uzskata par piemērotu, Grupa var izveidot darba grupas īpašu jautājumu izskatīšanai.3. Komisija var apmeklēt šādu ekspertu darba grupu visas sanāksmes.4. Eksperti no Eiropas Ekonomikas zonas valstīm un ES kandidātvalstīm drīkst apmeklēt Grupas sanāksmes kā novērotāji. Grupa un Komisija var uzaicināt citus ekspertus un novērotājus piedalīties tās sapulcēs.5. Grupa ar Komisijas apstiprinājumu pieņem reglamentu vienprātīgi vai, ja vienprātīgs balsojums nav iespējams, ar divu trešdaļu balsu vairākumu, kurā katrai dalībvalstij ir viena balss.6. Komisija nodrošina Grupas sekretariātu.7. Saskaņā ar Komisijā spēkā esošajiem noteikumiem Komisija atmaksā ceļa un uzturēšanās izdevumus, kas Grupas locekļiem, novērotājiem un ekspertiem rodas saistībā ar grupas darbu.8. Grupa iesniedz Komisijai tās darba gada ziņojumu. Komisija nodod gada ziņojumu tālāk Eiropas Parlamentam un Padomei, attiecīgā gadījumā pievienojot komentārus.4. pantsApspriedesGrupa intensīvi un operatīvi apspiežas ar tirgus dalībniekiem, patērētājiem un tiešiem lietotājiem atvērtā un pārredzamā veidā.5. pantsKonfidencialitāteNeierobežojot Līguma 287. panta noteikumus, ja Komisija informē Grupu, ka pieprasītais atzinums vai izvirzītais jautājums ir konfidenciāls, Grupas locekļu, novērotāju un jebkuru citu personu pienākums ir neizpaust informāciju, kuru viņi uzzinājuši, strādājot Grupā vai tās darba grupās. Komisija šādos gadījumos drīkst lemt, ka sanāksmēs piedalās tikai Grupas locekļi.6. pantsAtcelšanaLēmumu 95/539/EK un Lēmumu 92/167/EEK atceļ.7. pantsStāšanās spēkā1. Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.2. Grupa savus pienākumus sāk pildīt dienā, kad stājas spēkā šis lēmums.Briselē, 2003. gada 11. novembrīKomisijas vārdā —priekšsēdētāja vietnieceLoyola De Palacio[1] OV L 176, 15.7.2003., 37. lpp.[2] OV L 176, 15.7.2003., 57. lpp.[3] OV L 176, 15.7.2003., 1. lpp.[4] OV L 304, 16.12.1995., 57. lpp.[5] OV L 74, 20.3.1992., 43. lpp.[6] OV L 147, 12.6.1991., 37. lpp.[7] OV L 313, 13.11.1990., 30. lpp.--------------------------------------------------


title: Padomes Lēmums (ES) 2016/2039 (2016. gada 15. novembris), ar ko pieņem Padomes nostāju par projektu Eiropas Savienības 2016. finanšu gada budžeta grozījumam Nr. 6, kas pievienots priekšlikumam par ES Solidaritātes fonda izmantošanu, lai sniegtu palīdzību Vācijai

text:
               22.11.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 314/19

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2016/2039
   (2016. gada 15. novembris),
   ar ko pieņem Padomes nostāju par projektu Eiropas Savienības 2016. finanšu gada budžeta grozījumam Nr. 6, kas pievienots priekšlikumam par ES Solidaritātes fonda izmantošanu, lai sniegtu palīdzību Vācijai
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 314. pantu saistībā ar Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 106.a pantu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (2012. gada 25. oktobris) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (1) un jo īpaši tās 41. pantu,
   tā kā:

               —

               Savienības 2016. finanšu gada budžetu galīgajā variantā pieņēma 2015. gada 25. novembrī (2),

               —

               Komisija 2016. gada 19. oktobrī iesniedza priekšlikumu, kurā ir ietverts projekts 2016. finanšu gada vispārējā budžeta grozījumam Nr. 6,

               —

               ņemot vērā to, ka projekts 2016. gada vispārējā budžeta grozījumam Nr. 6 ir jāpieņem nekavējoties, ir pamatoti saskaņā ar Padomes reglamenta 3. panta 3. punktu saīsināt 4. pantā Protokolā Nr. 1 paredzēto astoņu nedēļu termiņu valstu parlamentu informēšanai, kā arī desmit dienu termiņu, kas paredzēts jautājuma iekļaušanai Padomes pagaidu darba kārtībā,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   Vienīgais pants
   Padomes nostāja par projektu Eiropas Savienības 2016. finanšu gada budžeta grozījumam Nr. 6 tika pieņemta 2016. gada 15. novembrī.
   Viss teksts informācijai vai lejupielādei ir pieejams Padomes tīmekļa vietnē http://www.consilium.europa.eu/.

      Briselē, 2016. gada 15. novembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         I. KORČOK

      (1)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

      (2)  OV L 48, 24.2.2016., 1. lpp.


title: Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 624/2007/EK ( 2007. gada 23. maijs ), ar ko izveido muitas rīcības programmu Kopienā (Muita 2013)

text:
               14.6.2007

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 154/25

      EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS Nr. 624/2007/EK
   (2007. gada 23. maijs),
   ar ko izveido muitas rīcības programmu Kopienā (Muita 2013)
   EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 95. pantu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),
   saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (2),
   tā kā:

               (1)

               Atbilstoši no jauna uzsāktajai Lisabonas Stratēģijai galvenais Kopienas uzdevums turpmākajiem gadiem ir panākt izaugsmi un radīt jaunas darba vietas. Iepriekšējās programmas muitas jomā, jo īpaši Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 253/2003/EK (2003. gada 11. februāris), ar ko pieņem rīcības programmu attiecībā uz Kopienas muitu (Muita 2007) (3) (turpmāk – “Muita 2007”), ir būtiski sekmējušas minētā mērķa un muitas politikas vispārīgo mērķu sasniegšanu. Tādēļ ir lietderīgi turpināt darbības, kas sāktas saskaņā ar minētajām programmām. Būtu jāizveido jauna programma (turpmāk – “Programma”) uz sešiem gadiem, lai tās darbības laiku saskaņotu ar daudzgadu finanšu shēmu, kas iekļauta Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Iestāžu nolīgumā (2006. gada 17. maijs) par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (4).

               (2)

               Muitas dienestiem ir īpaši svarīga loma, aizsargājot Kopienas intereses, jo īpaši finansiālās intereses. Tāpat tie pilsoņiem un Kopienas saimnieciskās darbības subjektiem nodrošina vienādu aizsardzības līmeni ikvienā vietā visā Kopienas muitas teritorijā, kur veic muitošanas formalitātes. Šajā sakarā Muitas politikas grupas noteiktās stratēģiskās politikas jomas ir virzītas uz to, lai nodrošinātu, ka valstu muitas dienesti darbojas tik efektīvi un lietderīgi un reaģē uz visām mainīgās muitas vides izraisītajām vajadzībām, it kā tie būtu viens dienests. Tāpēc ir svarīgi, lai Programma būtu konsekventa un atbalstītu vispārējo muitas politiku un lai tā atbalstītu Muitas politikas grupu, kurā ir Komisijas pārstāvji un dalībvalstu muitas dienestu vadītāji vai to pārstāvji. Programmas īstenošana būtu jākoordinē un jāorganizē Komisijai un dalībvalstīm saskaņā ar Muitas politikas grupas izstrādātu kopēju stratēģiju.

               (3)

               Muitas jomā ir nepieciešama rīcība, priekšroku dodot kontroles un krāpšanas apkarošanas uzlabošanai, to izmaksu samazināšanai, kas uzņēmējiem rodas, nodrošinot atbilstību tiesību aktiem muitas jomā, preču kontroles efektīvas pārvaldības nodrošināšanai pie ārējām robežām un Eiropas Savienības pilsoņu aizsardzībai attiecībā uz starptautiskās piegādes ķēdes drošību un drošumu. Tādēļ Kopienai saskaņā ar tās pilnvarām būtu jāspēj atbalstīt dalībvalstu muitas dienestu darbība un jāizmanto visas iespējas īstenot Kopienas noteikumos paredzēto administratīvo sadarbību un savstarpējo administratīvo palīdzību.

               (4)

               Lai atbalstītu kandidātvalstu pievienošanās procesu, būtu jānodrošina nepieciešamā palīdzība šo valstu muitas dienestiem, lai no minēto valstu pievienošanās dienas to muitas dienesti spētu pilnībā uzņemties visus uzdevumus saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem, tostarp jauno ārējo robežu pārvaldību. Tāpēc Programmai vajadzētu būt atvērtai kandidātvalstīm un potenciālajām kandidātvalstīm.

               (5)

               Lai atbalstītu nodokļu reformas Eiropas Kaimiņattiecību politikā iesaistītajās valstīs, ir lietderīgi nodrošināt šīm valstīm iespēju ar konkrētiem nosacījumiem piedalīties izvēlētos Programmas pasākumos.

               (6)

               Pieaugošā tirdzniecības globalizācija, jaunu tirgu attīstīšanās un preču aprites veidu un ātruma pārmaiņas rada nepieciešamību stiprināt attiecības starp muitas dienestiem, kā arī starp muitas dienestiem un uzņēmēju, juristu un zinātnieku aprindām vai citiem ārējā tirdzniecībā iesaistītajiem dalībniekiem. Programmai būtu jānodrošina iespēja attiecīgā gadījumā Programmā piedalīties arī minēto aprindu vai struktūru pārstāvjiem.

               (7)

               Eiropas datorizētajām drošu sakaru un informācijas apmaiņas sistēmām, kas ir finansētas saskaņā ar “Muita 2007”, ir būtiska loma muitas darbībā Kopienā un informācijas apmaiņas nodrošināšanā starp muitas dienestiem, un tāpēc tās būtu jāturpina atbalstīt arī saskaņā ar Programmu.

               (8)

               Pieredze, ko Kopiena guvusi iepriekšējās muitas programmās, ir parādījusi, ka minēto programmu mērķu sasniegšana tiek nozīmīgi veicināta, pulcējot kopā dažādu valstu muitas dienestu ierēdņus ar profesionālo darbu saistītos pasākumos un izmantojot tādus instrumentus kā salīdzinošā novērtēšana, projekta grupas, semināri, darbsemināri, darba vizītes, apmācību un uzraudzības pasākumi. Tādēļ šie pasākumi būtu jāturpina, vienlaikus dodot iespēju vajadzības gadījumā izstrādāt jaunus instrumentus, lai vēl efektīvāk reaģētu uz vajadzībām, kas var rasties.

               (9)

               Lai sadarbotos un piedalītos Programmā, muitas ierēdņiem vajadzīgas pietiekama līmeņa valodas zināšanas. Iesaistītajām valstīm vajadzētu būt pienākumam nodrošināt ierēdņiem nepieciešamās valodu mācības.

               (10)

               “Muita 2007” starpposma izvērtēšana apstiprināja vajadzību strukturētāk organizēt informācijas un zināšanu apmaiņu starp muitas dienestiem un starp muitas dienestiem un Komisiju, kā arī apkopot programmas pasākumos gūtās zināšanas. Tāpēc Programmā īpaša uzmanība būtu jāpievērš informācijas apmaiņai un zināšanu pārvaldībai.

               (11)

               Lai gan atbildība par Programmas mērķu sasniegšanu pirmām kārtām gulstas uz iesaistītajām valstīm, ir nepieciešama Kopienas rīcība, lai koordinētu saskaņā ar Programmu veiktos pasākumus, kā arī lai nodrošinātu infrastruktūru un nepieciešamo stimulu.

               (12)

               Ņemot vērā to, ka šā lēmuma mērķus nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka rīcības mēroga un ietekmes dēļ minētos mērķus var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā lēmumā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai.

               (13)

               Ar šo lēmumu visam Programmas laikam paredz finansējumu, kas budžeta lēmējinstitūcijai ir galvenā atsauce, kā paredzēts 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma 37. punktā.

               (14)

               Šā lēmuma īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (5),

         IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.
   I NODAĻA
   VISPĀRĪGI NOTEIKUMI
   1. pants
   Programmas izveide
   1.   Ar šo laikposmam no 2008. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim izveido daudzgadu rīcības programmu Kopienas muitai (“Muita 2013”), turpmāk – “Programma”, lai atbalstītu un papildinātu darbību, ko dalībvalstis uzsākušas nolūkā nodrošināt iekšējā tirgus efektīvu darbību muitas jomā.
   2.   Programma sastāv no šādiem pasākumiem:

               a)

               sakaru un informācijas apmaiņas sistēmas;

               b)

               salīdzinošā novērtēšana;

               c)

               semināri un darbsemināri;

               d)

               projekta grupas un vadības grupas;

               e)

               darba vizītes;

               f)

               apmācības pasākumi;

               g)

               uzraudzības pasākumi;

               h)

               citi pasākumi, kas vajadzīgi Programmas mērķu sasniegšanai.

         2. pants
   Definīcijas
   Šajā lēmumā piemēro šādas definīcijas:

               1.

               “dienests” ir iesaistīto valstu valsts iestādes un citas struktūras, kas ir atbildīgas par muitas pārvaldību un ar muitu saistītiem pasākumiem;

               2.

               “ierēdnis” ir dienesta loceklis.

         3. pants
   Dalība Programmā
   1.   Iesaistītās valstis ir dalībvalstis un 2. punktā norādītās valstis.
   2.   Programma ir atvērta šādu valstu dalībai:

               a)

               kandidātvalstis, kuras izmanto pirmspievienošanās stratēģiju, saskaņā ar šo valstu dalības vispārējiem principiem Kopienas programmās un vispārējiem nosacījumiem, kas ir noteikti attiecīgajā pamatnolīgumā un Asociācijas padomes lēmumos;

               b)

               potenciālās kandidātvalstis saskaņā ar noteikumiem, kas nosakāmi ar šīm valstīm, noslēdzot pamatnolīgumus par to dalību Kopienas programmās.

         3.   Programma var būt atvērta arī noteiktu tādu valstu dalībai, kuras ir partneri Eiropas Kaimiņattiecību politikā, ja šīs valstis ir sasniegušas pietiekamu līmeni attiecīgo tiesību aktu un administratīvo metožu tuvināšanā Kopienas līmenim, saskaņā ar noteikumiem, kas nosakāmi ar šīm valstīm pēc pamatnolīgumu noslēgšanas par to dalību Kopienas programmās.
   4.   Iesaistītās valstis pārstāv attiecīgā dienesta ierēdņi.
   4. pants
   Vispārīgie mērķi
   1.   Programma ir izveidota tā, lai nodrošinātu šādu vispārīgo mērķu sasniegšanu:

               a)

               nodrošināt, ka muitas darbības atbilst iekšējā tirgus vajadzībām, tostarp piegādes ķēdes drošību un tirdzniecības atvieglināšanu, kā arī atbalsta izaugsmes un darbavietu radīšanas stratēģiju;

               b)

               tāda dalībvalstu muitas dienestu sadarbības un pienākumu veikšanas efektivitāte, it kā tie būtu viens dienests, lai tādējādi nodrošinātu kontroli, kas dod tādus pašus rezultātus ikvienā vietā visā Kopienas muitas teritorijā, un atbalstu likumīgai uzņēmējdarbībai;

               c)

               Kopienas finansiālo interešu nepieciešamā aizsardzība;

               d)

               palielināt drošību un drošumu;

               e)

               sagatavot 3. panta 2. punktā minētās valstis pievienošanās procesam, tostarp daloties pieredzē un zināšanās ar attiecīgo valstu muitas dienestiem.

         2.   Kopējā nostāja attiecībā pret muitas politiku tiek pastāvīgi pielāgota jauniem apstākļiem, Komisijai un dalībvalstīm kopīgi sadarbojoties Muitas politikas grupā, kurā ir Komisijas pārstāvji un dalībvalstu muitas dienestu vadītāji vai viņu pārstāvji. Komisija regulāri informē Muitas politikas grupu par pasākumiem, kas attiecas uz Programmas īstenošanu.
   5. pants
   Īpašie mērķi
   Programmas īpašie mērķi ir šādi:

               a)

               samazināt administratīvo slogu un izmaksas, kas saimnieciskās darbības subjektiem rodas tiesību aktu ievērošanas nodrošināšanā, uzlabojot standartizāciju un vienkāršojot muitas sistēmas un kontroli, un saglabāt atvērtu un pārredzamu sadarbību ar komersantiem;

               b)

               noteikt, izstrādāt un izmantot vislabākās darba metodes, jo īpaši pirmsmuitošanas un pēcmuitošanas revīzijas kontroles, riska analīzes, muitas kontroles un vienkāršotu procedūru jomā;

               c)

               lietderības un efektivitātes uzlabošanas nolūkā nodrošināt sistēmu dalībvalstu muitas dienestu snieguma novērtēšanai;

               d)

               atbalstīt pārkāpumu novēršanas pasākumus, īpaši nodrošinot informācijas par riskiem ātru nosūtīšanu muitas punktiem uz robežas;

               e)

               nodrošināt tarifu vienotu un nepārprotamu klasifikāciju Kopienā, jo īpaši uzlabojot laboratoriju darbības saskaņošanu un to sadarbību;

               f)

               attīstot savstarpēji savietojamas sakaru sistēmas un veicot nepieciešamās izmaiņas normatīvajos un administratīvajos aktos, atbalstīt Eiropas elektroniskas muitas dokumentu apstrādes vides radīšanu;

               g)

               nodrošināt pastāvošo sakaru un informācijas sistēmu darbību un attiecīgā gadījumā izveidot jaunas sistēmas;

               h)

               veikt darbības atbalsta nodrošināšanai to valstu muitas dienestiem, kuras gatavojas pievienoties;

               i)

               veicināt augstas kvalitātes muitas dienestu attīstību trešās valstīs;

               j)

               uzlabot sadarbību starp dalībvalstu un trešo valstu muitas dienestiem, jo īpaši ar Eiropas Kaimiņattiecību politikas partnervalstīm;

               k)

               attīstīt un pastiprināt kopīgas apmācības.

         6. pants
   Darba programma
   Komisija saskaņā ar 20. panta 2. punktā minēto procedūru katru gadu nosaka darba programmu.
   II NODAĻA
   PROGRAMMAS PASĀKUMI
   7. pants
   Sakaru un informācijas apmaiņas sistēmas
   1.   Komisija un iesaistītās valstis nodrošina to, ka darbojas 2. punktā minētās sakaru un informācijas sistēmas.
   2.   Sakaru un informācijas apmaiņas sistēmas ir:

               a)

               kopējais sakaru tīkls/kopējā sistēmu saskarne (CCN/CSI);

               b)

               datorizētā tranzīta sistēma (CTS);

               c)

               tarifu sistēmas, jo īpaši datu izplatīšanas sistēma (DDS), kombinētā nomenklatūra (KN), informācijas sistēma par Eiropas Kopienu integrēto muitas tarifu (TARIC), Eiropas Saistošo izziņu par tarifu datu bāze (EBTI), tarifa kvotu un pārraudzības sistēma (TQS), informācijas sistēma par atliktajiem nodokļu maksājumiem (SUSPENSIONS), zīmogu un veidlapu paraugu datubāze (SMS), pārstrādes procedūru informācijas sistēma (ISPP), Eiropas Muitas ķīmisko vielu reģistrs (ECICS) un reģistrēto eksportētāju sistēma (REX);

               d)

               sistēmas drošības pastiprināšanai, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 648/2005 (2005. gada 13. aprīlis), ar ko groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (6), tostarp Kopienas risku pārvaldības sistēma, eksporta kontroles sistēma (EKS), importa kontroles sistēma (IKS) un atzīto komersantu sistēma (AKS);

               e)

               jebkādas jaunas ar muitu saistītas sakaru un informācijas apmaiņas sistēmas, tostarp arī muitas elektroniskās sistēmas, kas izveidotas atbilstoši Kopienas tiesību aktiem un paredzētas 6. pantā minētajā darba programmā.

         3.   Kopienas sakaru un informācijas apmaiņas sistēmu elementi ir datortehnika, programmatūra un tīklu savienojumi, kas kopīgi visām iesaistītājām valstīm. Komisija Kopienas vārdā slēdz līgumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu šo elementu darbību.
   4.   Sakaru un informācijas sistēmu ārpuskopienas elementi ir valstu datu bāzes, kas ir šo sistēmu daļa, tīkla savienojumi starp Kopienas un ārpuskopienas elementiem un tāda programmatūra un datortehnika, kādu katra iesaistītā valsts uzskata par piemērotu šo sistēmu pilnīgai darbībai visā nodokļu administrācijā. Iesaistītās valstis nodrošina, ka ārpuskopienas elementi pastāvīgi ir darbspējīgi un šo elementu sadarbspēju ar Kopienas elementiem.
   5.   Komisija sadarbībā ar iesaistītajām valstīm koordinē 2. punktā minēto sistēmu Kopienas un ārpuskopienas elementu un infrastruktūras izveides un darbības aspektus, lai nodrošinātu to darbību, savstarpēju savienojumu un pastāvīgus uzlabojumus. Komisija un iesaistītās valstis dara visu, lai ievērotu mērķu sasniegšanai noteiktos gala un starpposmu termiņus.
   6.   Komisija var nolemt padarīt CCN/CSI tīklu pieejamu citām pārvaldes iestādēm ar muitu saistītām vai ar to nesaistītām vajadzībām. Ar to saistīto izdevumu segšanai var prasīt finanšu ieguldījumu.
   8. pants
   Salīdzinošā novērtēšana
   Starp vienu vai vairākām iesaistītajām valstīm var organizēt salīdzinošo novērtēšanu darba metožu, procedūru vai procesu salīdzināšanas veidā, izmantojot saskaņotus rādītājus, ar nolūku noteikt paraugprakses metodes.
   9. pants
   Semināri un darbsemināri
   Komisija un iesaistītās valstis kopā organizē seminārus un darbseminārus un nodrošina to rezultātu izplatīšanu.
   10. pants
   Projekta grupas un vadības grupas
   Komisija sadarbībā ar iesaistītajām valstīm var izveidot projekta grupas, kuru atbildībā ir atsevišķu uzdevumu veikšana saskaņā ar noteiktu grafiku, un vadības grupas koordinējošu pasākumu veikšanai.
   11. pants
   Darba vizītes
   1.   Komisija un iesaistītās valstis organizē ierēdņu darba vizītes. Darba vizītes ilgums nepārsniedz vienu mēnesi. Katra darba vizīte tiek vērsta uz noteiktu profesionālo darbību, un attiecīgie ierēdņi un dienesti to rūpīgi sagatavo un vēlāk novērtē. Darba vizītes var būt vērstas uz pastāvīgu darbību vai noteiktām prioritārām darbībām.
   2.   Iesaistītās valstis nodrošina to, ka ierēdņiem, kuri piedalās vizītē, ir iespēja efektīvi darboties uzņēmējas valsts dienestā. Tādēļ ierēdņi, kas ierodas vizītē, ir pilnvaroti veikt tiem dotos uzdevumus. Atkarībā no apstākļiem, bet īpaši ievērojot katras iesaistītās valsts tiesību sistēmas īpašās prasības, iesaistīto valstu atbildīgās iestādes var ierobežot šīs pilnvaras.
   3.   Darba vizītēs ierēdņiem, kas ieradušies vizītē, ir tāda pati civiltiesiskā atbildība saistībā ar viņu pienākumu izpildi kā uzņēmēja dienesta ierēdņiem. Ierēdņiem, kas piedalās vizītē, piemēro tos pašus noteikumus par profesionālo konfidencialitāti, ko uzņēmēja dienesta ierēdņiem.
   12. pants
   Apmācības
   1.   Iesaistītās valstis sadarbībā ar Komisiju sekmē sadarbību starp valstu apmācību iestādēm, jo īpaši:

               a)

               nosakot apmācību standartus, attīstot pastāvošās apmācību programmas un vajadzības gadījumā attīstot pastāvošos apmācību moduļus un jaunus moduļus e-apmācībām, ar mērķi nodrošināt vienotu pamatu ierēdņu apmācībām, kas pilnīgi aptver muitas noteikumus un procedūras un ļauj tiem apgūt nepieciešamās kopējās profesionālās iemaņas un zināšanas;

               b)

               vajadzības gadījumā popularizējot apmācību kursus muitas jomā visu iesaistīto valstu ierēdņiem un vienkāršojot piekļuvi tiem, ja iesaistītā valsts šādus kursus nodrošina saviem ierēdņiem;

               c)

               vajadzības gadījumā nodrošinot vajadzīgo infrastruktūru un līdzekļus kopīgām e-apmācībām muitas jomā un muitas apmācību pārvaldības jomā.

         2.   Iesaistītās valstis vajadzības gadījumā iekļauj 1. punkta a) apakšpunktā norādītos kopīgi izveidotos moduļus e-apmācībām savās attiecīgajās apmācību programmās.
   Iesaistītās valstis nodrošina saviem ierēdņiem sākotnējas un turpmākas apmācības, kas vajadzīgas, lai iegūtu vispārējas profesionālās iemaņas un zināšanas saskaņā ar apmācību programmām. Iesaistītās valstis atbalsta valodu mācības, kas šiem ierēdņiem vajadzīgas, lai sasniegtu pietiekamu valodu zināšanu līmeni dalībai Programmā.
   13. pants
   Uzraudzība
   1.   Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm nolemj, attiecībā uz kādām noteiktām Kopienas muitas tiesību aktu jomām tiks noteikta uzraudzība.
   2.   Šādu uzraudzību veic apvienotas grupas, kuru sastāvā ir dalībvalstu muitas ierēdņi un Komisijas ierēdņi. Šīs grupas ierodas dažādās Kopienas muitas teritorijas vietās, kurās muitas dienesti veic savus pienākumus un kuras izvēlas pēc tematiska vai reģionāla principa. Šīs grupas analizē muitas darba metodes valsts līmenī, norāda uz grūtībām noteikumu īstenošanā, kā arī vajadzības gadījumā sniedz ierosinājumus par Kopienas noteikumu un darba metožu pielāgošanu, lai uzlabotu muitas darbību kopumā. Grupu ziņojumus dara zināmus dalībvalstīm un Komisijai.
   14. pants
   Piedalīšanās Programmas pasākumos
   Pārstāvji no starptautiskām organizācijām, trešo valstu valsts pārvaldes iestādēm, kā arī uzņēmēju un to organizāciju pārstāvji var piedalīties saskaņā ar Programmu organizētajos pasākumos, kad vien tas ir lietderīgi 4. un 5. pantā minēto mērķu sasniegšanai.
   15. pants
   Informācijas apmaiņa
   Komisija sadarbībā ar iesaistītajām valstīm attīsta Programmas pasākumos iegūtās informācijas apmaiņu.
   III NODAĻA
   FINANŠU NOTEIKUMI
   16. pants
   Finansējums
   1.   Programmas īstenošanai paredzētais finansējums laikposmam no 2008. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim ir EUR 323 800 000.
   2.   Gada apropriācijas piešķir budžeta lēmējinstitūcija atbilstīgi daudzgadu finanšu shēmai saskaņā ar 37. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Iestāžu nolīgumā (2006. gada 17. maijs) par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību.
   17. pants
   Izdevumi
   1.   Programmas īstenošanai nepieciešamos izdevumus sedz Kopiena un iesaistītās valstis saskaņā ar 2. līdz 5. punktu.
   2.   Kopiena sedz šādus izdevumus:

               a)

               7. panta 3. punktā izklāstīto sakaru un informācijas apmaiņas sistēmu Kopienas elementu iegādes, izstrādes, ierīkošanas, apkopes un ikdienas darbības izmaksas;

               b)

               ceļa un uzturēšanas izdevumus, kas radušies iesaistīto valsu ierēdņiem saistībā ar salīdzinošās novērtēšanas pasākumiem, darba vizītēm, semināriem un darbsemināriem, projekta grupām un vadības grupām, apmācību un uzraudzības pasākumiem;

               c)

               izmaksas, kas saistītas ar semināru un darbsemināru organizēšanu;

               d)

               ceļa un uzturēšanās izdevumus, kas radušies, piedaloties 14. pantā norādītajiem ārējiem ekspertiem un dalībniekiem;

               e)

               izmaksas par apmācību sistēmu un moduļu iegādi, izstrādi, ierīkošanu un uzturēšanu, ciktāl tās ir kopīgas visām iesaistītajām valstīm;

               f)

               izmaksas, kas saistītas ar citiem 1. panta 2. punkta h) apakšpunktā minētajiem pasākumiem, bet ne vairāk kā 5 % no Programmas kopējām izmaksām.

         3.   Iesaistītās valstis sedz šādus izdevumus:

               a)

               7. panta 4. punktā norādīto sakaru un informācijas sistēmu ārpuskopienas elementu pirkšanas, projektēšanas, instalēšanas, uzturēšanas un pastāvīgās darbības izdevumus;

               b)

               savu ierēdņu sākotnējo un turpmāko apmācību izdevumus, jo īpaši viņu valodu mācību izdevumus.

         4.   Iesaistītās valstis sadarbojas ar Komisiju, lai nodrošinātu to, ka apropriācijas izmanto saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principiem.
   Komisija saskaņā ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (7) (turpmāk – “Finanšu regula”), paredz noteikumus, kas attiecas uz izdevumu apmaksu, un paziņo tos iesaistītajām valstīm.
   5.   Programmai piešķirtais finansējums var segt arī izdevumus, kas saistīti ar priekšdarbiem, uzraudzības, kontroles, revīzijas un izvērtēšanas darbībām, kuras tieši nepieciešamas programmas pārvaldībai un tās mērķu sasniegšanai, un jo īpaši izdevumus, kas saistīti ar pētījumiem, sanāksmēm, informēšanas un publicitātes darbībām, izdevumus saistībā ar IT tīkliem informācijas apmaiņai, kopā ar jebkādiem citiem tehniskās un administratīvās palīdzības izdevumiem, kas Komisijai var rasties Programmas pārvaldības vajadzībām.
   18. pants
   Finanšu regulas piemērošana
   Finanšu regulu piemēro visām dotācijām, kas saskaņā ar šo lēmumu piešķirtas Finanšu regulas VI sadaļas nozīmē. Jo īpaši par šādām dotācijām iepriekš noslēdz rakstisku nolīgumu ar saņēmēju, kā paredzēts Finanšu regulas 108. pantā un pamatojoties uz īstenošanas noteikumiem, kas pieņemti saskaņā ar minēto regulu; ar minēto nolīgumu saņēmējs apliecina savu piekrišanu tam, ka Revīzijas palāta veic revīziju attiecībā uz to, kā viņš izlietojis piešķirtās apropriācijas.
   19. pants
   Finanšu kontrole
   Par finansēšanas lēmumiem un nolīgumiem vai līgumiem, kas radušies šā lēmuma rezultātā, veic finanšu kontroli un, ja vajadzīgs, revīziju uz vietas, ko veic Komisija, tostarp Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), un Revīzijas palāta. Šī revīzija var notikt bez iepriekšēja paziņojuma.
   IV NODAĻA
   CITI NOTEIKUMI
   20. pants
   Komiteja
   1.   Komisijai palīdz komiteja “Muita 2013” (turpmāk – “Komiteja”).
   2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 4. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.
   Lēmuma 1999/468/EK 4. panta 3. punktā paredzētais termiņš ir trīs mēneši.
   21. pants
   Turpmākie pasākumi
   Programmu nepārtraukti kopīgi uzrauga iesaistītās valstis un Komisija.
   22. pants
   Starpposma un noslēguma izvērtēšana
   1.   Komisijas atbildībā veic Programmas starpposma izvērtēšanu un noslēguma izvērtēšanu, izmantojot 2. punktā minētos ziņojumus un jebkādu citu atbilstošu informāciju. Programmu izvērtē, ņemot vērā 4. un 5. pantā norādītos mērķus.
   Starpposma izvērtēšanā pārskata to rezultātu lietderību un efektivitāti, kas gūti līdz Programmas īstenošanas laikposma vidum, kā arī Programmas sākotnējo mērķu turpmāku atbilstību. Tajā novērtē arī finansējuma izlietojumu, kā arī turpmāko pasākumu un izpildes gaitu.
   Noslēguma izvērtēšanā galveno uzmanību pievērš Programmas pasākumu lietderībai un efektivitātei.
   2.   Iesaistītās valstis iesniedz Komisijai šādus izvērtējuma ziņojumus:

               a)

               pirms 2011. gada 1. aprīļa – starpposma izvērtēšanas ziņojumu par Programmas piemērotību, lietderību un efektivitāti;

               b)

               pirms 2014. gada 1. aprīļa – programmas noslēguma izvērtēšanas ziņojumu, galveno uzmanību pievēršot Programmas lietderībai un efektivitātei.

         3.   Pamatojoties uz 2. punktā minētajiem ziņojumiem un citu attiecīgo informāciju, Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei šādus izvērtēšanas ziņojumus:

               a)

               pirms 2011. gada 1. augusta – programmas starpposma izvērtēšanas ziņojumu un paziņojumu par programmas turpināšanas vēlamību;

               b)

               pirms 2014. gada 1. augusta – programmas noslēguma izvērtēšanas ziņojumu.

         Minētos ziņojumus informācijas nolūkā nosūta Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai.
   23. pants
   Atcelšana
   Ar šo Lēmums Nr. 253/2003/EK tiek atcelts no 2008. gada 1. janvāra.
   Tomēr minētais lēmums turpina reglamentēt finanšu saistības, kas attiecas uz saskaņā ar minēto lēmumu veiktajiem pasākumiem, līdz to pabeigšanai.
   24. pants
   Stāšanās spēkā
   Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   To piemēro no 2008. gada 1. janvāra.
   25. pants
   Adresāti
   Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

      Briselē, 2007. gada 23. maijā

            Eiropas Parlamenta vārdā –

            priekšsēdētājs

         H.-G. PÖTTERING

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         G. GLOSER

      (1)  OV C 324, 30.12.2006., 78. lpp.

      (2)  Eiropas Parlamenta 2006. gada 12. decembra Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts) un Padomes 2007. gada 16. aprīļa Lēmums.

      (3)  OV L 36, 12.2.2003., 1. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu Nr. 787/2004/EK (OV L 138, 30.4.2004., 12. lpp.).

      (4)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

      (5)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2006/512/EK (OV L 200, 22.7.2006., 11. lpp.).

      (6)  OV L 117, 4.5.2005., 13. lpp.

      (7)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.


title: 2013/756/ES: Padomes Lēmums ( 2013. gada 2. decembris ) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Publiskā iepirkuma komitejā attiecībā uz lēmumiem, ar kuriem īsteno konkrētus noteikumus Protokolā, ar ko groza Nolīgumu par publisko iepirkumu

text:
               14.12.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 335/32

         PADOMES LĒMUMS
   (2013. gada 2. decembris)
   par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Publiskā iepirkuma komitejā attiecībā uz lēmumiem, ar kuriem īsteno konkrētus noteikumus Protokolā, ar ko groza Nolīgumu par publisko iepirkumu
   (2013/756/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar tā 218. panta 9. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Sarunas par PTO Nolīguma par publisko iepirkumu (1994. gada nolīgums) pārskatīšanu sākās 1999. gada janvārī saskaņā ar 1994. gada nolīguma XXIV panta 7. punkta b) un c) apakšpunktu.

               (2)

               Sarunas vadīja Komisija, apspriežoties ar īpašu komiteju, kas izveidota ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 207. pantu 3. punktu.

               (3)

               Minēto sarunu laikā to dalībnieki 2012. gada 30. martā vienojās par Protokolu, ar ko groza Nolīgumu par publisko iepirkumu (“protokols”), kā arī par septiņiem lēmumiem, kas jāieņem Publiskā iepirkuma komitejai, ar kuriem sākt protokola konkrētu noteikumu īstenošanu, tiklīdz tas būs stājies spēkā. Minētie lēmumi ir šādi: i) Publiskā iepirkuma komitejas lēmums par paziņošanas prasībām saskaņā ar Nolīguma XIX un XXII pantu; ii) Publiskā iepirkuma komitejas lēmums par darba programmu pieņemšanu; iii) Publiskā iepirkuma komitejas lēmums par darba programmu par MVU; iv) Publiskā iepirkuma komitejas lēmums par darba programmu statistikas datu vākšanai un paziņošanai; v) Publiskā iepirkuma komitejas lēmums par darba programmu par ilgtspējīgu iepirkumu; vi) Publiskā iepirkuma komitejas lēmums par darba programmu par izņēmumiem un ierobežojumiem Pušu pielikumos; vii) lēmums par darba programmu par starptautiskā iepirkuma drošības standartiem (turpmāk kopā “lēmumi”).

               (4)

               Lai 2012. gada 30. martā panāktā vienošanās stātos spēkā, procesuāli ir nepieciešams, lai Publiskā iepirkuma komiteja pirmajā sanāksmē pēc protokola stāšanās spēkā pieņemtu lēmumu, ar ko apstiprina šo lēmumu pieņemšanu un to stāšanos spēkā dienā, kurā stājies spēkā protokols.

               (5)

               Ciktāl lēmumi sekmē pārskatītā 1994. gada nolīguma principu īstenošanu un veicina diskriminējošas prakses novēršanu, minēto lēmumu pieņemšana veicinās turpmāku publiskā iepirkuma atvēršanu.

               (6)

               Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā ir jāieņem Publiskā iepirkuma komitejā attiecībā uz lēmumiem, ar kuriem īsteno konkrētus noteikumus protokolā,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Nostāja, kas Eiropas Savienības vārdā ir jāieņem Publiskā iepirkuma komitejā, ir apstiprināt šādu lēmumu pieņemšanu:

               i)

               Publiskā iepirkuma komitejas lēmums par paziņošanas prasībām saskaņā ar Nolīguma XIX un XXII pantu;

               ii)

               Publiskā iepirkuma komitejas lēmums par darba programmu pieņemšanu;

               iii)

               Publiskā iepirkuma komitejas lēmums par darba programmu par MVU;

               iv)

               Publiskā iepirkuma komitejas lēmums par darba programmu statistikas datu vākšanai un paziņošanai;

               v)

               Publiskā iepirkuma komitejas lēmums par darba programmu par ilgtspējīgu iepirkumu;

               vi)

               Publiskā iepirkuma komitejas lēmums par darba programmu par izņēmumiem un ierobežojumiem Pušu pielikumos;

               vii)

               lēmums par darba programmu par starptautiskā iepirkuma drošības standartiem;

         un piekrist tam, ka šie lēmumi stājas spēkā dienā, kurā stājies spēkā protokols, ar ko groza 1994. gada nolīgumu.
   Šo nostāju pauž Komisija.
   Lēmumu teksts ir pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2013. gada 2. decembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         E. GUSTAS

      PIELIKUMS

                  A pielikums

               Publiskā iepirkuma komitejas lēmums par paziņošanas prasībām saskaņā ar Nolīguma XIX un XXII pantu …

                  B pielikums

               Publiskā iepirkuma komitejas lēmums par darba programmu pieņemšanu …

                  C pielikums

               Publiskās iepirkuma komitejas lēmums par darba programmu par MVU …

                  D pielikums

               Publiskā iepirkuma komitejas lēmums par darba programmu statistikas datu vākšanai un paziņošanai …

                  E pielikums

               Publiskās iepirkuma komitejas lēmums par darba programmu par ilgtspējīgu iepirkumu …

                  F pielikums

               Publiskā iepirkuma komitejas lēmums par darba programmu par izņēmumiem un ierobežojumiem Pušu pielikumos …

                  G pielikums

               Publiskā iepirkuma komitejas lēmums par darba programmu par drošības standartiem starptautiskajā iepirkumā …

         A PIELIKUMS

            Publiskā iepirkuma komitejas lēmums par paziņošanas prasībām saskaņā ar Nolīguma XIX un XXII pantu
            2012. gada 30. marta lēmums
            PUBLISKĀ IEPIRKUMA KOMITEJA,
            ŅEMOT VĒRĀ to normatīvo aktu pārredzamības nozīmīgumu, kas saistīti ar šo Nolīgumu un tajā veiktajiem grozījumiem, kā paredzēts Nolīguma XXII panta 5. punktā,
            ŅEMOT VĒRĀ, cik svarīgi ir uzturēt precīzus iestāžu sarakstus, kas ietverti Nolīguma I papildinājuma Pušu pielikumos, saskaņā ar Nolīguma XIX pantu,
            ATZĪSTOT grūtības, kas Pusēm rodas, lai laikus iesniegtu komitejai paziņojumus par izmaiņām to normatīvajos aktos, kas saistīti ar Nolīgumu, kā paredzēts Nolīguma XXII panta 5. punktā, un ierosinātos labojumus tā I papildinājumā ietvertajos pielikumos, kā paredzēts Nolīguma XIX panta 1. punktā,
            ŅEMOT VĒRĀ, ka Nolīguma XIX panta noteikumos ir nodalīti paziņojumi par ierosinātajiem labojumiem, kas nemaina Nolīgumā noteikto abpusēji saskaņoto tvērumu, un par cita veida ierosinātajiem grozījumiem tā I papildinājuma pielikumos,
            ATZĪSTOT, ka tehnoloģiskās izmaiņas ir ļāvušas daudzām Pusēm izmantot elektroniskos saziņas līdzekļus, lai sniegtu informāciju par saviem publiskā iepirkuma režīmiem un paziņotu Pusēm par izmaiņām konkrētajā režīmā,
            AR ŠO NOLEMJ.

               Ikgadējie paziņojumi par izmaiņām normatīvajos aktos

                        1.

                        Ja Puse uztur oficiāli izraudzītu elektronisko plašsaziņas līdzekli, kurā norādītas saites uz tās pašreizējiem normatīvajiem aktiem, kas saistīti ar šo Nolīgumu, un tās normatīvie akti ir pieejami kādā no PTO oficiālajām valodām, un šādi plašsaziņas līdzekļi ir uzskaitīti II papildinājumā, attiecīgā Puse var izpildīt XXII panta 5. punktā ietverto prasību, gada beigās katru gadu paziņojot komitejai par jebkurām izmaiņām, ja šādas izmaiņas ir būtiskas, tas ir, tās var ietekmēt Nolīgumā paredzētās attiecīgās Puses saistības; šādos gadījumos paziņojumu iesniedz nekavējoties.

                        2.

                        Pusēm ir iespēja apspriest jebkuras Puses ikgadējo paziņojumu komitejas pirmajā neoficiālajā sanāksmē nākamajā gadā.

               Ierosinātie labojumi I papildinājumā ietvertajos Puses pielikumos

                        3.

                        Par labojumu saskaņā ar Nolīguma XIX pantu uzskata I papildinājumā ietverto Puses pielikumu šādas izmaiņas:

                                    a)

                                    iestādes nosaukuma maiņa;

                                    b)

                                    pielikumā minēto divu vai vairāku iestāžu apvienošanās; un

                                    c)

                                    pielikumā norādītas iestādes sadalīšana divās vai vairākās iestādēs, kuras ir pievienotas tajā pašā pielikumā uzskaitītajām iestādēm.

                        4.

                        Attiecībā uz 3. punktā minētajiem ierosinātajiem labojumiem I papildinājumā ietvertajos Puses pielikumos attiecīgā Puse par tiem paziņo komitejai ik pēc diviem gadiem, sākot no dienas, kad spēkā stājies esošā (1994. gada) nolīguma grozījumu protokols.

                        5.

                        Puse var paziņot komitejai par iebildumu pret ierosināto labojumu 45 dienu laikā no dienas, kad attiecīgais paziņojums ir darīts zināms Pusēm. Saskaņā ar XIX panta 2. punktu, ja Puse iesniedz iebildumu, tā izklāsta šāda iebilduma iemeslus, tostarp iemeslus, kāpēc tā uzskata, ka ierosinātais labojums ietekmētu abpusēji saskaņoto Nolīguma tvērumu, un līdz ar to ierosinātajam labojumam nepiemēro 3. punktu. Ja netiek iesniegts rakstisks iebildums, ierosinātais labojums stājas spēkā 45 dienu laikā pēc dienas, kad paziņojums ir darīts zināms, kā paredzēts XIX panta 5. punkta a) apakšpunktā.

                        6.

                        Četru gadu laikā no šā lēmuma pieņemšanas Puses pārskata tā darbību un efektivitāti un veic vajadzīgos pielāgojumus.

         B PIELIKUMS

            Publiskā iepirkuma komitejas lēmums par darba programmu pieņemšanu
            2012. gada 30. marta lēmums
            PUBLISKĀ IEPIRKUMA KOMITEJA,
            IEVĒROJOT, ka saskaņā ar XXII panta 8. punkta b) apakšpunktu komiteja var pieņemt lēmumu, kurā uzskaitītas papildu darba programmas, kuras komiteja īsteno, lai sekmētu Nolīguma izpildi un Nolīguma XXII panta 7. punktā paredzēto sarunu īstenošanu,
            NOLEMJ ŠĀDI.

                        1.

                        Turpmāk norādītās darba programmas ir pievienotas darba programmu sarakstam, kuras komiteja izmantos turpmākajā darbā:

                                    a)

                                    publiskā un privātā sektora partnerību izmantošanas, pārredzamības un tiesisko regulējumu pārskatīšana un to saistība ar aptverto iepirkumu;

                                    b)

                                    preču un pakalpojumu kopējās nomenklatūras izstrādes priekšrocības un trūkumi; un

                                    c)

                                    standartizētu paziņojumu izstrādes priekšrocības un trūkumi.

                        2.

                        Katrai šādai darba programmai darbības jomu un grafiku komiteja izstrādā vēlāk.

                        3.

                        Komiteja regulāri pārskata šo programmu sarakstu un veic atbilstošus pielāgojumus.

         C PIELIKUMS

            Publiskās iepirkuma komitejas lēmums par darba programmu par MVU
            2012. gada 30. marta lēmums
            PUBLISKĀ IEPIRKUMA KOMITEJA,
            IEVĒROJOT, ka Nolīguma par publisko iepirkumu (“Nolīgums”) XXII panta 8. punkta a) apakšpunktā paredzēts, ka Puses pieņem un periodiski pārskata darba programmu, tostarp darba programmu par mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU),
            ATZĪSTOT, cik svarīgi ir veicināt MVU dalību publiskajā iepirkumā, un
            ATZĪSTOT, ka Puses XXII panta 6. punktā ir piekritušas mēģināt novērst diskriminējošu pasākumu ieviešanu vai turpināšanu, kas kropļo atklāto iepirkumu,
            AR ŠO PIEŅEM ŠĀDU DARBA PROGRAMMU ATTIECĪBĀ UZ MVU.
            1.   Darba programmas par MVU uzsākšana

            Komiteja pirmajā sanāksmē pēc protokola, ar ko groza esošo (1994. gada) nolīgumu, stāšanās spēkā sāk darba programmu par MVU. Komiteja pārskata pasākumus un politiku attiecībā uz MVU, ko Puses izmanto, lai palīdzētu, veicinātu, rosinātu vai atvieglotu MVU dalību publiskajā iepirkumā, un sagatavo ziņojumu par pārskatīšanas rezultātiem.
            2.   MVU diskriminējošu pasākumu novēršana

            Puses novērš to, ka tiek ieviesti diskriminējoši pasākumi, kas sniedz priekšrocības tikai pašmāju MVU, un neatbalsta to, ka Puses, kas pievienojas Nolīgumam, ievieš šādus pasākumus un politiku.
            3.   Pārredzamības programma un MVU aptauja

            3.1   Pārredzamības programma

            Tiklīdz spēkā stājies protokols, ar ko groza esošo (1994. gada) nolīgumu, Puses, kas I papildinājumā ietvērušas īpašus noteikumus par MVU, tostarp kompensācijas prasības, paziņo komitejai par šādiem pasākumiem un politiku. Paziņojumā ietver šādu pasākumu un politikas pilnīgu aprakstu, to attiecīgo tiesisko regulējumu kopā ar to darbību un konkrētā iepirkuma vērtību, kam piemēro šādus pasākumus. Turklāt minētās Puses paziņo komitejai par jebkurām būtiskām izmaiņām šādos pasākumos un politikā saskaņā ar Nolīguma XXII panta 5. punktu.
            3.2   MVU aptauja:

                        a)

                        komiteja veic Pušu aptauju, izmantojot anketu, lai iegūtu informāciju par pasākumiem un politiku, ko izmanto, lai palīdzētu, veicinātu, rosinātu vai atvieglotu MVU dalību publiskajā iepirkumā. Minētajā aptaujā no katras Puses būtu jāiegūst šāda informācija:

                                    i)

                                    attiecīgās Puses izmantoto pasākumu un politikas apraksts, tostarp šādu pasākumu un politikas ekonomikas, sociālie un citi mērķi, un to pārvaldības veids;

                                    ii)

                                    kā Puse definē MVU;

                                    iii)

                                    kādā apmērā Pusei ir specializētās aģentūras vai iestādes, kas palīdz MVU attiecībā uz publisko iepirkumu;

                                    iv)

                                    dalības līmenis publiskajā iepirkumā attiecībā uz MVU piešķirto līgumu vērtību un skaitu;

                                    v)

                                    MVU apakšuzņēmumu līgumu pasākumu un politikas apraksts, tostarp apakšuzņēmumu līgumu mērķi, garantijas un stimuli;

                                    vi)

                                    MVU dalības atvieglošana kopējos piedāvājumos (kopā ar citiem lieliem vai maziem piegādātājiem);

                                    vii)

                                    pasākumi un politika, kuru mērķis ir nodrošināt iespējas MVU piedalīties publiskajā iepirkumā (piemēram, MVU sniedzamās informācijas par publisko iepirkumu labāka pārredzamība un pieejamība; kritēriju vienkāršošana dalībai konkursa procedūrā; līgumu apjoma samazināšana; un savlaicīgu maksājumu nodrošināšana attiecībā uz precēm un pakalpojumiem); un

                                    viii)

                                    publiskā iepirkuma pasākumu un politikas izmantošana, lai stimulētu inovāciju MVU;

                        b)

                        MVU aptaujas atbilžu apkopošana, ko veic PTO sekretariāts
                        PTO sekretariāts nosaka termiņu, kurā visām Pusēm PTO sekretariātam jāiesniedz atbildes uz anketā pieprasīto informāciju. Pēc atbilžu saņemšanas sekretariāts atbildes apkopo un dara atbildes un to kopsavilkumu zināmu Pusēm. Sekretariāts ietver Pušu sarakstu, kas vēl nav iesniegušas atbildes,

                        c)

                        Pušu savstarpēja apmaiņa par atbildēm MVU aptaujā
                        Pamatojoties uz dokumentu, ko sagatavojis PTO sekretariāts, komiteja nosaka periodu, kurā var apmainīties ar jautājumiem, pieprasīt papildu informāciju un izteikt piezīmes pārējo Pušu atbildēm.

                  4.   MVU aptaujas rezultātu novērtējums un īstenošana

            4.1   MVU aptaujas rezultātu novērtējums

            Komiteja nosaka pasākumus un politiku, ko tā uzskata par paraugpraksi tam, kā veicināt un sekmēt Pušu MVU dalību publiskajā iepirkumā, un sagatavo ziņojumu, kas ietver pasākumu un politikas paraugpraksi un citu pasākumu sarakstu.
            4.2   MVU aptaujas rezultātu īstenošana:

                        a)

                        Puses veicina paraugprakses pieņemšanu, kas ir noteikta aptaujas novērtēšanā, lai rosinātu un sekmētu Pušu MVU dalību publiskajā iepirkumā;

                        b)

                        attiecībā uz citiem pasākumiem komiteja rosina Puses, kas piemēro šādus pasākumus, tos pārskatīt, lai tos novērstu vai piemērotu citu Pušu MVU. Minētās Puses informē komiteju par šādas pārskatīšanas iznākumu;

                        c)

                        Puses, kas piemēro šādus pasākumus, iepirkuma vērtību, uz ko šādi pasākumi attiecas, ietver statistikas datos, ko tās iesniedz komitejai saskaņā ar Nolīguma XVI panta 4. punktu;

                        d)

                        Puses var pieprasīt šādus citus pasākumus ietvert turpmākajās sarunās saskaņā ar Nolīguma XXII panta 7. punktu, un šādus pieprasījumus labprāt ņem vērā attiecīgā Puse, kas šādus pasākumus piemēro.

                  5.   Pārskatīšana

            Divus gadus pēc tam, kad stājies spēkā protokols, ar ko izdara grozījumus esošajā (1994. gada) nolīgumā, komiteja pārskata to, kā paraugprakse ietekmē MVU dalības paplašināšanu publiskajā iepirkumā, un izvērtē, vai citādāka prakse turpmāk neuzlabotu MVU dalību. Tā var arī izskatīt citu pasākumu ietekmi uz citu Pušu MVU dalību to Pušu publiskajā iepirkumā, kuras piemēro šādus pasākumus.

         D PIELIKUMS

            Publiskā iepirkuma komitejas lēmums par darba programmu statistikas datu vākšanai un paziņošanai
            2012. gada 30. marta lēmums
            PUBLISKĀ IEPIRKUMA KOMITEJA,
            IEVĒROJOT, ka Nolīguma par publisko iepirkumu (“Nolīgums”) XXII panta 8. punkta a) apakšpunktā paredzēts, ka Puses pieņem un periodiski pārskata darba programmu, tostarp darba programmu statistikas datu vākšanai un paziņošanai,
            ŅEMOT VĒRĀ, cik svarīga ir statistikas datu vākšana un paziņošana, kā paredzēts Nolīguma par publisko iepirkumu (“Nolīgums”) XVI panta 4. punktā, lai nodrošinātu Nolīgumā ietvertā iepirkuma pārredzamību,
            ŅEMOT VĒRĀ, ka statistikas dati, kas atspoguļo apjomu, kādā Puses no citām Nolīguma Pusēm iepērk Nolīgumā aptvertās preces un pakalpojumus, varētu būt svarīgs instruments, lai rosinātu citus PTO dalībniekus pievienoties Nolīgumam,
            ATZĪSTOT vispārējās grūtības, ar ko saskaras Nolīguma Puses, apkopojot datus publiskā iepirkuma jomā un īpaši nosakot to preču un pakalpojumu izcelsmes valsti, ko tās iepērk saskaņā ar Nolīgumu, un
            ATZĪSTOT, ka Puses izmanto dažādas metodes, lai apkopotu statistiku nolūkā izpildīt Nolīguma XVI panta 4. punktā noteiktās prasības par ziņošanu, un var izmantot dažādas metodes, lai apkopotu datus par centrālajām pārvaldes iestādēm un decentralizētajām pārvaldes iestādēm,
            AR ŠO PIEŅEM ŠĀDU DARBA PROGRAMMU ATTIECĪBĀ UZ STATISTIKAS DATU VĀKŠANU UN PAZIŅOŠANU.
            1.   Darba programmas statistikas datu vākšanai un paziņošanai uzsākšana

            Komiteja pirmajā sanāksmē pēc protokola, ar ko groza esošo (1994. gada) nolīgumu, stāšanās spēkā sāk darba programmu statistikas datu vākšanai un paziņošanai. Komiteja pārskata Pušu veikto statistikas datu vākšanas un paziņošanas procesu, izskata iespēju to saskaņot un sagatavo ziņojumu par rezultātiem.
            2.   Datu iesniegšana, ko veic Puses

            Komiteja vienojas par dienu, līdz kurai visas Puses iesniedz komitejai šādu informāciju par statistikas datiem par iepirkumu, uz ko attiecas Nolīgums:

                        a)

                        tādas metodes aprakstu, ko tā izmanto, lai apkopotu, novērtētu un paziņotu statistikas datus par iepirkumu, kura vērtība ir zemāka par Nolīgumā noteiktajām robežvērtībām vai tās pārsniedz, un par iepirkumu, kas aprakstīts darba programmas par MVU 4.2. punkta c) apakšpunktā, tostarp to, vai dati par Nolīgumā aptverto iepirkumu ir balstīti uz piešķirto līgumu pilnu vērtību vai uz iepirkuma kopējiem izdevumiem konkrētā periodā;

                        b)

                        to, vai dati, ko tā apkopo, ietver iepērkamo preču un pakalpojumu izcelsmes valsti, un, ja tā ir norādīta, tad – kā to nosaka vai novērtē, kā arī tehniskos šķēršļus datu par izcelsmes valsti apkopošanā;

                        c)

                        statistikas ziņojumos izmantoto klasifikāciju skaidrojumu; un

                        d)

                        datu avotu aprakstu.

                  3.   Iesniegto datu apkopošana

            Sekretariāts sagatavo apkopojumu par iesniegtajiem datiem un dara Pusēm pieejamus iesniegtos datus un to apkopojumu. Sekretariāts ietver to Pušu sarakstu, kas vēl nav iesniegušas datus.
            4.   Ieteikumi

            Komiteja pārskata Pušu iesniegtos datus un sniedz ieteikumus par:

                        a)

                        to, vai Pusēm būtu jāpieņem kopēja statistikas vākšanas metode;

                        b)

                        to, vai Puses spēj standartizēt klasifikācijas komitejai paziņotajos statistikas datos;

                        c)

                        instrumentiem, kas atvieglo informācijas par to preču un pakalpojumu, uz ko attiecas Nolīgums, izcelsmes valstu apkopošanu; un

                        d)

                        citiem tehniskiem jautājumiem, uz ko norādījusi kāda Puse saistībā ar ziņošanu par publiskā iepirkuma datiem.

                  5.   Komiteja vajadzības gadījumā izstrādā ieteikumus, kuri attiecas uz:

                        a)

                        statistikas ziņojumu iespējamu saskaņošanu nolūkā ietvert statistiku par publisko iepirkumu PTO gada ziņojumos;

                        b)

                        tehnisko palīdzību, ko sniedz sekretariāts, attiecībā uz statistikas ziņojumiem PTO dalībniekiem, kuri ir pievienošanās procesā šim Nolīgumam; un

                        c)

                        līdzekļiem, ar ko nodrošina, ka PTO dalībniekiem, kas patlaban pievienojas Nolīgumam, ir atbilstoši instrumenti, lai izpildītu prasības par statistikas datu vākšanu un ziņošanu.

                  6.   Datu analīze

            Komiteja izskatīs, kā statistikas datus, ko Puses katru gadu iesniedz sekretariātam, var izmantot turpmākai analīzei, lai sekmētu lielāku izpratni par Nolīguma nozīmi ekonomikā, tostarp par robežvērtību ietekmi uz Nolīguma izpildi.

         E PIELIKUMS

            Publiskās iepirkuma komitejas lēmums par darba programmu par ilgtspējīgu iepirkumu
            2012. gada 30. marta lēmums
            PUBLISKĀ IEPIRKUMA KOMITEJA,
            IEVĒROJOT, ka Nolīguma par publisko iepirkumu (“Nolīgums”) XXII panta 8. punkta a) apakšpunktā paredzēts, ka Puses pieņem un periodiski pārskata darba programmu, tostarp darba programmu par ilgtspējīgu iepirkumu,
            ATZĪSTOT, ka dažas Puses ir izstrādājušas ilgtspējīgu iepirkuma politiku valsts un decentralizētā līmenī,
            APSTIPRINOT, cik svarīgi ir nodrošināt, ka visu iepirkumu veic saskaņā ar nediskriminācijas un pārredzamības principiem, kā noteikts Nolīgumā,
            AR ŠO PIEŅEM DARBA PROGRAMMU ATTIECĪBĀ UZ ILGTSPĒJĪGU IEPIRKUMU.
            1.   Darba programmas par ilgtspējīgu iepirkumu uzsākšana

            Komiteja pirmajā sanāksmē pēc protokola, ar ko groza esošo (1994. gada) nolīgumu, stāšanās spēkā sāk darba programmu par ilgtspējīgu iepirkumu.
            2.   Darba programma cita starpā izskatīs šādus jautājumus:

                        a)

                        ilgtspējīga iepirkuma mērķi;

                        b)

                        veidi, kādos ilgtspējīga iepirkuma jēdziens ir integrēts valsts un decentralizētā līmeņa iepirkuma politikā;

                        c)

                        veidi, kādos var īstenot ilgtspējīgu iepirkumu, ievērojot principu “ekonomiski visizdevīgākais piedāvājums”; un

                        d)

                        veidi, kādos var īstenot ilgtspējīgu iepirkumu, ievērojot Pušu starptautiskās tirdzniecības saistības.

                  3.   Komiteja nosaka pasākumus un politiku, ko tā uzskata par ilgtspējīgu iepirkumu, ko īsteno saskaņā ar principu “ekonomiski visizdevīgākais piedāvājums” un ar Pušu starptautiskajām tirdzniecības saistībām, un sagatavo ziņojumu par šādu pasākumu un politikas paraugpraksi.

         F PIELIKUMS

            Publiskā iepirkuma komitejas lēmums par darba programmu par izņēmumiem un ierobežojumiem Pušu pielikumos
            2012. gada 30. marta lēmums
            PUBLISKĀ IEPIRKUMA KOMITEJA,
            IEVĒROJOT, ka Nolīguma par publisko iepirkumu (“Nolīgums”) XXII panta 8. punkta a) apakšpunktā paredzēts, ka Puses pieņem un periodiski pārskata darba programmu, tostarp darba programmu par izņēmumiem un ierobežojumiem Pušu pielikumos,
            ATZĪSTOT, ka Puses ir ietvērušas izņēmumus un ierobežojumus to attiecīgajos Nolīguma I papildinājuma pielikumos (izņēmumi un ierobežojumi),
            ATZĪSTOT pārredzamu pasākumu nozīmi attiecībā uz publisko iepirkumu un
            ŅEMOT VĒRĀ, cik svarīgi ir pakāpeniski samazināt un novērst izņēmumus un ierobežojumus turpmākajās sarunās, kā noteikts Nolīguma XXII panta 7. punktā,
            AR ŠO PIEŅEM ŠĀDU DARBA PROGRAMMU ATTIECĪBĀ UZ IZŅĒMUMIEM UN IEROBEŽOJUMIEM PUŠU PIELIKUMOS.
            1.   Darba programmas par izņēmumiem un ierobežojumiem uzsākšana

            Komiteja pirmajā sanāksmē pēc protokola, ar ko groza esošo (1994. gada) nolīgumu, stāšanās spēkā sāk darba programmu par izņēmumiem un ierobežojumiem Pušu pielikumos, lai:

                        a)

                        veicinātu pārredzamību attiecībā uz Nolīguma I papildinājumā ietverto Pušu pielikumos noteikto izņēmumu un ierobežojumu piemērošanas jomu un ietekmi; un

                        b)

                        sniegtu informāciju par izņēmumiem un ierobežojumiem nolūkā veicināt sarunas, kā noteikts Nolīguma XXII panta 7. punktā.

                  2.   Pārredzamības programma

            Visas Puses ne vēlāk kā sešu mēnešu laikā pēc darba programmas uzsākšanas iesniedz komitejai sarakstu, kurā norāda:

                        a)

                        konkrētas valsts izņēmumus, ko tā noteikusi savos Nolīguma I papildinājuma pielikumos; un

                        b)

                        visus pārējos izņēmumus un ierobežojumus, ko tā noteikusi savos Nolīguma I papildinājuma pielikumos, uz kuriem attiecas Nolīguma II panta 2. punkta e) apakšpunkts, izņemot izņēmumus un ierobežojumus, kurus pārskata darba programmas par MVU ietvaros, vai gadījumā, ja Pusei ir saistības pakāpeniski svītrot izņēmumu vai ierobežojumu, kas noteikts kādā no Nolīguma I papildinājuma pielikumiem.

                  3.   Iesniegto datu apkopošana

            Sekretariāts sagatavo apkopojumu par iesniegtajiem datiem un dara Pusēm pieejamus iesniegtos datus un to apkopojumu. Sekretariāts ietver to Pušu sarakstu, kas vēl nav iesniegušas datus.
            4.   Papildu informācijas pieprasījums

            Jebkura Puse var regulāri pieprasīt papildu informāciju par izņēmumiem vai ierobežojumiem, uz ko attiecas 2. punkta a) un b) apakšpunkts, tostarp par pasākumiem, kuriem piemēro jebkuru izņēmumu vai ierobežojumu, to tiesisko regulējumu, īstenošanas politiku un praksi, un tāda iepirkuma vērtību, kam piemēro šādus pasākumus. Puse, kas saņem šādu pieprasījumu, nekavējoties sniedz pieprasīto informāciju.
            5.   Papildu informācijas apkopošana

            Sekretariāts sagatavo papildu informācijas apkopojumu par jebkuru Pusi un nosūta to pārējām Pusēm.
            6.   Pārskatīšana, ko veic komiteja

            Ikgadējā sanāksmē, kas paredzēta Nolīguma XXI panta 3. punkta a) apakšpunktā, komiteja pārskata Pušu iesniegto informāciju, lai noteiktu, vai tā ietver:

                        a)

                        iespējami lielāko pārredzamību attiecībā uz Nolīguma I papildinājumā ietverto Pušu pielikumos noteiktajiem izņēmumiem un ierobežojumiem; un

                        b)

                        pietiekamu informāciju, lai sekmētu sarunas, kas paredzētas Nolīguma XXII panta 7. punktā.

                  7.   Jaunas Puses pievienošanās Nolīgumam

            Jauna Puse, kas pievienojas Nolīgumam, iesniedz komitejai 2. punktā minēto sarakstu sešu mēnešu laikā pēc pievienošanās.

         G PIELIKUMS

            Publiskā iepirkuma komitejas lēmums par darba programmu par drošības standartiem starptautiskajā iepirkumā
            2012. gada 30. marta lēmums
            PUBLISKĀ IEPIRKUMA KOMITEJA,
            IEVĒROJOT, ka Nolīguma par publisko iepirkumu (“Nolīgums”) XXII panta 8. punkta a) apakšpunktā paredzēts, ka Puses pieņem un periodiski pārskata darba programmu, tostarp darba programmu par drošības standartiem starptautiskajā iepirkumā,
            IEVĒROJOT, ka Nolīguma X panta 1. punktā noteikts, ka iepirkuma iestādes “nesagatavo, nepieņem un nepiemēro tehniskās specifikācijas nolūkā radīt nevajadzīgus šķēršļus starptautiskai tirdzniecībai, un tam nav tādu seku”,
            IEVĒROJOT, ka Nolīguma III panta 2. punkta a) apakšpunkts neliedz Pusēm piemērot vai īstenot pasākumus, kas ir vajadzīgi sabiedrības drošības aizsardzībai, ja šādus pasākumus nepiemēro veidā, kas radītu patvaļīgu vai nepamatotu diskrimināciju vai slēptu starptautiskās tirdzniecības ierobežojumu,
            ATZĪSTOT vajadzību pēc līdzsvarotas pieejas starp sabiedrības drošību un nevajadzīgiem šķēršļiem starptautiskajai tirdzniecībai,
            ATZĪSTOT, ka atšķirīga prakse Pušu starpā attiecībā uz sabiedrības drošību var negatīvi ietekmēt Nolīguma izpildi,
            AR ŠO PIEŅEM ŠĀDU DARBA PROGRAMMU ATTIECĪBĀ UZ DROŠĪBAS STANDARTIEM.

                        1.

                        Darba programmas par drošības standartiem starptautiskajā iepirkumā uzsākšana: Komiteja pirmajā sanāksmē pēc protokola, ar ko groza esošo (1994. gada) nolīgumu, stāšanās spēkā sāk darba programmu par drošības standartiem starptautiskajā tirdzniecībā.

                        2.

                        Darba programma izskata jautājumus, lai dalītos ar paraugpraksi par elementiem, kas ietver:

                                    a)

                                    veidu, kādā drošības politikas jautājumi tiek risināti Pušu tiesību aktos, noteikumos un praksē, un vadlīnijas attiecībā uz to, kā iepirkuma iestādes īsteno Nolīgumu;

                                    b)

                                    saistību starp Nolīguma X pantā paredzētajiem noteikumiem par tehniskajām specifikācijām un III pantā paredzētajiem noteikumiem par sabiedrības drošības aizsardzību un I papildinājumā ietvertajiem Pušu pielikumiem;

                                    c)

                                    paraugpraksi, ko var pieņemt, lai aizsargātu sabiedrības drošību, ņemot vērā noteikumus par X pantā paredzētajām tehniskajām specifikācijām un konkursa dokumentāciju.

                        3.

                        Komiteja izstrādā tvērumu un grafiku katra 2. punktā minētā jautājuma izskatīšanai. komiteja sagatavo ziņojumu, kurā apkopo minēto jautājumu izskatīšanas rezultātus un ietver 2. punkta c) apakšpunktā noteikto paraugpraksi.