title: Komisijas Lēmums (ES) 2016/2007 (2016. gada 1. februāris) par valsts atbalstu SA.36754- 2014/C (ex 2014/NN un 2013/N), kuru ir daļēji īstenojusi un plāno īstenot Ungārija par labu uzņēmumam AUDI HUNGARIA MOTOR Ltd (izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 405) (Dokuments attiecas uz EEZ )

text:
                  17.11.2016

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 310/24

            KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2016/2007
      (2016. gada 1. februāris)
      par valsts atbalstu SA.36754- 2014/C (ex 2014/NN un 2013/N), kuru ir daļēji īstenojusi un plāno īstenot Ungārija par labu uzņēmumam AUDI HUNGARIA MOTOR Ltd

            (izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 405)

      (Autentisks ir tikai teksts ungāru valodā)
      (Dokuments attiecas uz EEZ)
      EIROPAS KOMISIJA,
      ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD) un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,
      ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,
      uzaicinājusi ieinteresētās personas iesniegt piezīmes saskaņā ar iepriekš minētajiem noteikumiem (1),
      tā kā:
      1.   PROCEDŪRA

                  (1)

                  Ungārijas iestādes ar elektronisku paziņojumu, kas reģistrēts 2013. gada 16. septembrī (SANI Nr. 8899) un kas tika labots ar 2013. gada 25. septembra paziņojumu, atbilstoši 65. punktam Valstu reģionālā atbalsta pamatnostādnēs 2007.–2013. gadam (2) (turpmāk “RAP 2007.–2013. gadam”), paziņoja par savu nodomu piešķirt reģionālu atbalstu lielam ieguldījumu projektam, ko Ģēras (Győr) pilsētā paredzējis īstenot uzņēmums AUDI HUNGARIA MOTOR Ltd (turpmāk “AHM”).

                  (2)

                  Ar 2014. gada 9. jūlija vēstuli Komisija informēja Ungāriju par savu lēmumu uzsākt procedūru, kas aprakstīta LESD 108. panta 2. punktā (turpmāk “uzsākšanas lēmums”), attiecībā uz reģionālo atbalstu, ko paredzēts īstenot par labu uzņēmuma AHM ieguldījumu projektam, nolūkā veikt padziļinātu novērtējumu, pamatojoties uz Komisijas paziņojumu attiecībā uz kritērijiem reģionālā atbalsta lieliem ieguldījumu projektiem padziļinātam novērtējumam (3) (turpmāk “IDAC”).

                  (3)

                  Ar 2014. gada 9. oktobra vēstuli (2014/101245) Ungārija iesniedza piezīmes un informāciju, kas vajadzīga padziļinātajam novērtējumam.

                  (4)

                  Komisijas lēmums par oficiālās izmeklēšanas procedūras sākšanu 2014. gada 21. novembrī tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                      (4). Trešās personas tika aicinātas iesniegt piezīmes.

                  (5)

                  Ar 2014. gada 25. novembra (2014/119782), 2015. gada 28. jūlija (2015/074087) un 2015. gada 24. augusta (2015/083208) vēstulēm Komisija pieprasīja papildu informāciju, ko Ungārija sniedza ar 2015. gada 13. februāra (2015/014716), 2015. gada 30. septembra (2015/096577) un 2015. gada 9. oktobra (2015/100135) vēstulēm.

                  (6)

                  Komisija nav saņēmusi piezīmes no ieinteresētajām personām.

            2.   PASĀKUMA/ATBALSTA SĪKS APRAKSTS

      2.1.   PASĀKUMA MĒRĶIS

                  (7)

                  Ungārijas iestādes plāno veicināt reģionālo attīstību, sniedzot reģionālu atbalstu tiešas dotācijas un uzņēmumu ienākuma nodokļa atlaides veidā uzņēmuma AHM ieguldījumiem, ko tas veic savā ražotnē Ģērā, kas atrodas Ungārijas Rietumpārdonavas (Nyugat-Dunántúl) reģionā. Rietumpārdonavas reģions ir atbalstāms reģions, kas ir tiesīgs saņemt reģionālo atbalstu atbilstoši LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunktam ar standarta reģionālā atbalsta maksimālo apjomu lieliem uzņēmumiem – 30 % no bruto dotācijas ekvivalenta (turpmāk “BDE”) saskaņā ar Ungārijas reģionāla atbalsta karti 2007.–2013. gadam (5).

            2.2.   ATBALSTA SAŅĒMĒJS

                  (8)

                  Atbalsta saņēmējs ir uzņēmums AHM, kurš simtprocentīgi pieder mātesuzņēmumam Audi Hungaria Services Zrt. Uzņēmums Audi Hungaria Services Zrt. ir meitasuzņēmums uzņēmumam AUDI AG, kurš savukārt ir Volkswagen uzņēmumu grupas (turpmāk “VW grupa”) dalībnieks. VW grupas galvenā mītne ir Volfsburgas (Wolfsburg) pilsētā Vācijā. Uzņēmuma darbība ir iedalīta divās nodaļās – autobūves un finanšu pakalpojumu. Uzņēmuma autobūves nodaļa aptver šādas divas darbības jomas: “vieglo automobiļu ražošana” un “komerciālie transportlīdzekļi, enerģētikas mašīnbūve”.

                  (9)

                     VW grupas autobūves nodaļa ietver divpadsmit zīmolus: Volkswagen, AUDI, ŠKODA, SEAT, Bentley, Porsche, Bugatti, Lamborghini, Ducati, Volkswagen komerciālie transportlīdzekļi, Scania un MAN. Katru zīmolu raksturo atšķirīgas īpašības, un katrs tirgū darbojas kā neatkarīga vienība. Volkswagen grupa ražo automobiļus, sākot no nelielām vieglajām automašīnām un beidzot ar luksus klases vieglajām automašīnām un komerciālajiem transportlīdzekļiem.

                  (10)

                     Volkswagen grupā 2014. gadā visā pasaulē darbojās 118 rūpnīcas (6), piegādājot klientiem 10,1 miljonu automobiļu, kas veido 12 % no pasaules vieglo automobiļu tirgus. Uzņēmuma ieņēmumi sasniedza 202 miljardus euro un tajā strādāja 592 586 darbinieki (7).

                  (11)

                  Uzņēmums AUDI AG 2014. gadā nodarbināja 79 483 darbiniekus, piegādājot 1,7 miljonus jaunu transportlīdzekļu klientiem visā pasaulē; uzņēmuma ieņēmumi sasniedza 53 miljardus euro.

                  (12)

                  Uzņēmums AHM 2014. gadā saražoja 135 232 automašīnas, tajā strādāja 11 274 darbinieki, un tā ienākumi sasniedza 7,2 miljardus euro.

            2.3.   IEGULDĪJUMU PROJEKTS

                  (13)

                  Uzņēmums AHM Ģēras pilsētā ražo dzinējus un dzinēju daļas. Turklāt pirms paziņotā ieguldījumu projekta pabeigšanas 2014. gadā uzņēmums AHM montēja automobiļus, izmantojot uz platformu balstītu pieeju.

                  (14)

                  Ieguldījumu projektam bija trīs mērķi: montāžas procesa lielāka elastība un diversifikācija, lielāks saražoto automobiļu skaits un automobiļu ražošanas procesa padziļināta vertikālā integrācija.

                  (15)

                  Pirmais mērķis bija palielināt montāžas procesa elastību, aizstājot agrāko, uz platformu balstīto pieeju ar ražošanas tehnoloģiju, kuras pamatā būtu ražošanas process uz tā dēvētās moduļu bāzes (no vācu val. Modularer Querbaukasten, turpmāk “MQB tehnoloģija”). Ģēras ražotnē izmantotā uz platformu balstītā tehnoloģija ļāva montēt automobiļus, izmantojot vienu un to pašu platformu (galvenokārt tāda paša vai līdzīga garuma un bieži viena segmenta ietvaros), savukārt no jauna ieviestā MQB tehnoloģija ļauj montēt dažādu garumu un dažādu segmentu automobiļus (šajā gadījumā A un B segmenta un teorētiski arī A0 segmenta, […] (*)), izmantojot to pašu ražošanas līniju. Jaunā tehnoloģija tika ieviesta jaunā ražotnē, bet vecā, uz platformu balstītā montāžas tehnoloģija tika pilnībā pārtraukta 2014. gadā, nojaucot un aizvedot veco montāžas līniju. Tagad visa automobiļu ražošana Ģēras pilsētā tiek veikta, izmantojot MQB tehnoloģiju. MQB tehnoloģija ir balstīta uz modularitātes principu (dažādu, atšķirīgiem tirgus segmentiem piederošu automobiļu modeļu daļu standartizācija), kas ļauj ievērojami samazināt izmaksas. Ņemot vērā to, ka bija vajadzīga standartizācija, kā arī fiziskā attāluma (apmēram 1,5 km) dēļ starp jauno un veco ražotni, veco montāžas līniju nevarēja iekļaut jaunajos ražošanas procesos. Jaunā ražotne nodrošina vieglo automobiļu Audi vairāku modeļu ražošanu: jaunās to modeļu paaudzes, kuri jau iepriekš tika montēti Ģērā (Audi TT Coupé, TT Roadster un A3 Cabriolet), kā arī pilnīgi jauna A3 modeļu saimes modeļa ražošanu ar četrdurvju sedana virsbūvi (A3 Sedan). Iepriekšējās modeļu līnijas attiecīgās jaunās paaudzes tika pakļautas dažādām izmaiņām dizaina un tehnisko iespēju ziņā. Tomēr, nodrošinot nepārtrauktību kvalitātes, visu paaudžu dizaina augsto standartu un tehniskās attīstības ziņā, kā arī saglabājot pamata ģeometriskos izmērus un aprīkojumu, tika panākta šo automobiļu nemainīga klasifikācija pēc POLK
                      (8). Audi TT Coupé un TT Roadster saglabā savu vietu B segmentā, bet A3 Cabriolet paliek A segmentā, kurā iekļaujams arī jaunais A3 Sedan.

                  (16)

                  Projekta otrais mērķis bija palielināt kopējo Ģēras montāžas rūpnīcas tehnisko jaudu no [60 000–110 000] līdz [130 000–180 000] vieglo automobiļu gadā. Vidēji […] % no automobiļu ražošanas jaunās jaudas paredzēts novirzīt A segmenta automašīnu ražošanai, bet […] % – B segmenta automašīnu ražošanai. Palielinātā ražošanas jauda ļauj montēt gan jauno papildu produktu (A3), gan arī lielāku skaitu iepriekšējās paaudzes nākamo modeļu.

                  (17)

                  Projekta trešais mērķis bija virzīts uz Ģēras ražotnes darbības padziļinātu vertikālo integrāciju. Iepriekšējā montāžas rūpnīca ir pārveidota par pilnībā integrētu vieglo automobiļu ražotni – līdz ar ieguldījumiem jaunajā montāžas rūpnīcā ir uzcelti virsbūvju, krāsošanas un daļu štancēšanas cehi, kuri galvenokārt apkalpos iepriekšminētos modeļus. Tikai neliela daļa (līdz […] %) no jaunā virsbūvju un krāsošanas ceha produkcijas virsbūvju karkasu formā tiek transportēta uz citām VW grupas automobiļu ražotnēm ārpus EEZ. Apmēram […] % no virsbūves daļām, ko saražo jaunajā daļu štancēšanas cehā, tiek izmantotas automobiļu ražošanai Ģērā. Pārējie […] % virsbūvju daļu, ko ražo Ģērā, tiek piegādāti citām VW grupas ražotnēm. Sākotnēji bija paredzēts, ka minētās virsbūves daļas tiks izmantotas tādu transportlīdzekļu ražošanā, kas pēc POLK klasifikācijas ietilpst B segmentā. Tomēr pēc uzsākšanas lēmuma Ungārija informēja Komisiju, ka sakarā ar izmaiņām pieprasījumā […] % no virsbūves ceha produkcijas varētu izmantot (citās VW grupas ražotnēs) A0 līdz C segmenta automašīnu ražošanai.

                  (18)

                  Darbs pie ieguldījumu projekta sākās 2011. gada februārī un tika pabeigts 2014. gada 31. decembrī.

            2.4.   IEGULDĪJUMU PROJEKTA IZMAKSAS

                  (19)

                  Šajā lietā attiecināmie izdevumi ir ieguldījumi ēkās, iekārtās un aprīkojumā, bet neietver ieguldījumus nemateriālajos aktīvos. Izlietotie aktīvi no aprēķina ir izslēgti.

                  (20)

                  Ieguldījumu projekta kopējo attiecināmo izmaksu nominālvērtība ir 342 936 miljoni Ungārijas forintu (1 144 miljoni euro (9)). Pašreizējā vērtībā (10) attiecīgā summa ir 355 550 miljoni Ungārijas forintu (1 186 miljoni euro). I tabulā sniegts kopējo attiecināmo izmaksu sadalījums.

                     I tabula

                     Attiecināmās ieguldījumu izmaksas nominālvērtībā (milj. HUF)

                              Gads

                              2011

                              2012

                              2013

                              2014

                              Kopā

                              Ēkas

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Iekārtas/aprīkojums

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Nemateriālie aktīvi

                              —

                              —

                              —

                              —

                              0

                                 KOPĀ

                                 […]

                                 […]

                                 […]

                                 […]

                                 342 936

            2.5.   IEGULDĪJUMU FINANSĒJUMS

                  (21)

                  Ungārijas iestādes apstiprina, ka atbalsta saņēmēja paša ieguldījums bez valsts atbalsta pārsniedz 25 % no attiecināmajām izmaksām.

            2.6.   JURIDISKAIS PAMATS

                  (22)

                  Finansiālā atbalsta valsts tiesību aktu juridiskais pamats ir šāds:

                              a)

                              tieša dotācija tiks piešķirta, piemērojot nosacījumus, kas paredzēti atbalsta shēmā XR 47/2007 (11), kura ir atbrīvota no paziņošanas prasības atbilstoši Komisijas Regulai (EK) Nr. 1628/2006 (12) (turpmāk “Reģionālā atbalsta pamatnostādņu grupu atbrīvojuma regula”) attiecībā uz atbalstu, kas nepārsniedz maksimālo daudzumu atsevišķam paziņojumam, un kas ir balstīta uz finanšu un transporta ministra izdoto “Valdības dekrētu 8/2007 (I.24.) par ieguldījumu subsīdijām, ko piešķir ar atsevišķu valdības lēmumu” (Kormány egyedi döntésével megítélhető támogatások nyújtásának szabályairól szóló 8/2007. (I.24.) GKM rendelet);

                              b)

                              nodokļu atvieglojums tiks piešķirts, piemērojot noteikumus attīstībai paredzēto nodokļu atvieglojumu shēmā N 651/2006 (13), kura tika pieņemta ar 1996. gada likumu LXXXI par uzņēmumu ienākuma un dividenžu nodokli un ar valdības dekrētu 206/2006 (X.16.) par attīstībai paredzētajiem nodokļu atvieglojumiem (a társasági adóról és az osztalékadóról szóló 1996. évi LXXXI. törvény és a fejlesztési adókedvezményről szóló 206/2006. (X.16.) Kormányrendelet).

            2.7.   ATBALSTA PASĀKUMS

                  (23)

                  Uzņēmums AHM pieteicās tiešo dotāciju saņemšanai 2010. gada 5. martā, proti, pirms ieguldījumu projekta darbu sākšanas. Ungārijas iestādes 2010. gada 26. martā apstiprināja, ka ieguldījumu projekts principā ir tiesīgs saņemt pieteikto atbalstu. Ungārijas iestādes 2010. gada 8. septembrī izteica atbalsta piedāvājumu saistībā ar tiešajām dotācijām ieguldījumu projektam (izņemot virsbūves daļu štancēšanas cehu), ko uzņēmums AHM akceptēja 2010. gada 1. oktobrī. Attiecībā uz tiešajām dotācijām virsbūvju daļu štancēšanas ceham piedāvājums tika izteikts 2011. gada 27. aprīlī un akceptēts 2011. gada 4. maijā.

                  (24)

                  Atbalsta saņēmējs pieteicās nodokļu atvieglojumiem (attiecībā uz kuriem pastāv juridiskas tiesības, kas jāapstiprina Komisijai) 2010. gada 29. oktobrī (un 2011. gada 27. janvārī attiecībā uz štancēšanas cehu), proti, pirms ieguldījumu projekta darbu sākšanas.

                  (25)

                  Atbalsts, kas jāapstiprina Komisijai, tika piešķirts, 2011. gada 6. jūlijā parakstot dotāciju līgumu (un 2011. gada 28. septembrī attiecībā uz štancēšanas cehu).

                  (26)

                  Ungārija plāno piešķirt atbalstu 39 952 miljonu Ungārijas forintu (jeb 133,3 miljonu euro) apmērā pašreizējā vērtībā. Tā kā plānotie kopējie projekta attiecināmie izdevumi pašreizējā vērtībā ir 355 550 miljoni Ungārijas forintu (1 186 miljoni euro), ierosinātā atbalsta intensitāte ir 11,24 % no BDE.

                  (27)

                  Ungārijas iestādes apstiprina, ka projekta atbalsts netiks apvienots ar atbalstu, kas saņemts par tiem pašiem attiecināmajiem izdevumiem no citiem vietējiem, reģionāliem, valsts vai Savienības avotiem, kā arī, ka ne apstiprinātā atbalsta maksimālā summa pašreizējā vērtībā, ne apstiprinātā atbalsta intensitāte netiks palielināta gadījumā, ja attiecināmo izdevumu summa atšķirsies no aplēstās summas.

                  (28)

                  Uzņēmums AHM saņēma ieguldījumu atbalstu agrākām ieguldījumu darbībām Ģēras pilsētā, kuras tika uzsāktas pirms 2003. gada un 2006. gadā.

                  (29)

                  Paziņotais atbalsts tiek piešķirts ar nosacījumu, ka atbalsta saņēmējs saglabā ieguldījumu atbalstāmajā reģionā vismaz piecus gadus pēc tā pabeigšanas.

            2.8.   VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

                  (30)

                  Ungārijas iestādes apņēmās iesniegt Komisijai:

                              —

                              divu mēnešu laikā no atbalsta piešķiršanas – ar šo atbalsta pasākumu saistīto attiecīgo aktu kopijas,

                              —

                              ik pēc pieciem gadiem no dienas, kad Komisija ir apstiprinājusi atbalsta piešķiršanu, – starpposma ziņojumu (iekļaujot informāciju par izmaksātajām atbalsta summām, atbalsta līguma izpildi un jebkādiem citiem ieguldījumu projektiem, kas uzsākti tajā pašā uzņēmumā/rūpnīcā),

                              —

                              sešu mēnešu laikā no pēdējās atbalsta daļas izmaksas dienas, pamatojoties uz iepriekš paziņotu maksājumu grafiku, – detalizētu galīgo ziņojumu.

            3.   PROCEDŪRAS SĀKŠANAS PAMATOJUMS

                  (31)

                  Lēmumā par procedūras uzsākšanu Komisijas atzīmēja, ka atbalsta projektā ir ievēroti standarta RAP 2007.–2013. gadam saderības kritēriji, kā arī ka ierosinātais atbalsta apjoms un atbalsta intensitāte nepārsniedz maksimāli pieļaujamo. Ņemot vērā RAP 2007.–2013. gadam 68. punkta noteikumus, Komisija sākotnējā pārbaudē tomēr nevarēja apstiprināt atbalsta saderību ar iekšējo tirgu.

                  (32)

                  Atbilstoši RAP 2007.–2013. gadam 68. punktam Komisijai ir jāsāk oficiāla izmeklēšana un jāveic atbalsta stimulējošās ietekmes, proporcionalitātes, kā arī pozitīvo un negatīvo seku padziļināta analīze gadījumos, ja atbalsta saņēmēja tirgus daļa konkrētajā produktu un ģeogrāfiskajā tirgū pirms vai pēc ieguldījuma veikšanas ir vairāk nekā 25 % (turpmāk “68. punkta a) apakšpunktā minētā pārbaude”), vai, ja ieguldījuma radītā jauda ir lielāka par 5 % no tāda tirgus, kas atrodas relatīvā vai absolūtā lejupslīdē (turpmāk “68. punkta b) apakšpunktā minētā pārbaude”).

                  (33)

                  Veicot sākotnējo pārbaudi, Komisija nevarēja izslēgt, ka konkrētajos tirgos netiks pārsniegta tirgus daļas robežvērtība un robežvērtība, kas ir saistīta ar ieguldījumu projekta radīto ražošanas jaudas pieaugumu nerentablā tirgū.

                  (34)

                  Konkrētāk, Komisija izteica šaubas par Ungārijas priekšlikumu definēt konkrēto produktu tirgu kā POLKA klasifikācijas A0, A un B segmentu apvienojumu, tādējādi atstājot neatbildētu jautājumu par konkrētā tirgus precīzu definīciju. Komisija tāpat izvērtēja visas iespējamās alternatīvā tirgus definīcijas, tostarp pievēršot īpašu uzmanību visšaurākajai segmentācijai, par kuru ir pieejami dati (14). Tā kā uzņēmums AHM plāno ražot automašīnas un virsbūves daļas automašīnām, kas ietilpst A un B segmentā, kā arī teorētiski tādām, kas ietilpst A0 segmentā, Komisija uzskatīja, ka par iespējamo konkrēto produktu tirgu šajā gadījumā ir uzskatāmi visi šie atsevišķie segmenti, kā arī apvienotie segmenti.

                  (35)

                  Attiecībā uz iespējamu sīkāku dalījumu vieglajos pasažieru automobiļos un vieglajos komerciālajos transportlīdzekļos Komisija uzskatīja, ka vieglie pasažieru automobiļi un komerciālie transportlīdzekļi netiks vērtēti atsevišķi.

                  (36)

                  Komisija arī nevarēja pieņemt konkrētu nostāju attiecībā uz ģeogrāfiskā tirgus definīciju. Tā nevarēja izdarīt secinājumus par to, vai par ģeogrāfisko tirgu uzskatāma Eiropas Ekonomikas zona (turpmāk “EEZ”), vai tas atbilstoši Ungārijas ierosinājumam ietver vismaz visas Eiropas, Ziemeļamerikas un Dienvidamerikas un Ķīnas apvienotos tirgus.

                  (37)

                  RAP 2007.–2013. gadam 68. punkta a) apakšpunktā minētajā analīzē ir noteikts, ka piemērojamā 25 % tirgus daļas robežvērtība EEZ visos attiecīgajos gados ir pārsniegta gan atsevišķajos, gan apvienotajā A un B segmentā, un no 2011. gada arī apvienotajā A0 līdz B segmentā.

                  (38)

                  Attiecībā uz 68. punkta b) apakšpunktā minēto pārbaudi Komisija secināja, ka EEZ konkrētie produktu tirgi bija nerentabli; tāpēc Komisijai bija jāpārbauda, vai projekta radītais jaudu pieaugums pārsniedz 5 % no konkrēto tirgu lieluma.

                  (39)

                  Komisija uzskatīja, ka, piemērojot 68. punkta b) apakšpunktā minēto pārbaudi, ir lietderīgi izmantot bruto jaudas palielinājuma pieeju. Neto ražošanas jaudas palielinājuma pieeja (proti, esošās ražošanas jaudas atņemšana no kopējās paredzētās jaudas) neļautu Komisijai izvērtēt valsts atbalsta ietekmi tirgos, kuros vērojama lejupslīde un strukturāls jaudas pārpalikums gadījumos, kad atbalstāmie ieguldījumi nepalielinātu esošās jaudas par vairāk nekā 5 % no tirgus apmēra. Tomēr 68. punkta b) apakšpunktā minētā pārbaude tika ieviesta tieši ar mērķi apzināt situācijas, kad tirgū vērojama lejupslīde un atbalstāmā ieguldījuma apjoms rada ļoti lielu ietekmi uz konkurentiem.

                  (40)

                  Ieguldījumu projekta analīze atbilstoši 68. punkta b) apakšpunktam (izņemot štancēšanas cehu) parādīja, ka 5 % robežvērtība tiktu pārsniegta tikai tādā gadījumā, ja kopējās ražošanas jaudas tiktu izmantotas vienīgi B segmenta automašīnu ražošanai. Pamatojoties uz ražošanas apjomu, ko norādījusi Ungārija, ir maz ticams, ka 5 % robežvērtība varētu tikt pārsniegta jebkurā no iespējamajiem automašīnu tirgus segmentiem.

                  (41)

                  Attiecībā uz jaudu, ko virsbūves daļu ražošanai radījis štancēšanas cehs, 68. punkta b) apakšpunktā minētā analīze liecina, ka 5 % robežvērtību varētu pārsniegt tikai gadījumā, ja tiktu būtiski palielināts Ģērā saražoto B segmenta automašīnu īpatsvars. Tāpēc Komisija atstāja neatbildētu jautājumu par to, vai štancēšanas ceha ražošanas jauda pārsniedz 5 % no tirgus apjoma, kas aprēķināts, izmantojot konkrētā produkta acīmredzamā patēriņa datus pirms ieguldījuma veikšanas.

                  (42)

                  Tā kā Komisija nevarēja konstatēt, ka robežvērtības, kas noteiktas RAP 2007.–2013. gadam 68. punkta a) un b) apakšpunktā, nav pārsniegtas, tā nolēma uzsākt oficiālu izmeklēšanu. Tā it īpaši norādīja, ka gadījumā, ja piezīmes, kas saņemtas, reaģējot uz oficiālās izmeklēšanas uzsākšanu, neļaus Komisijai bez šaubīšanās noteikt, ka attiecīgās robežvērtības nav pārsniegtas, tā veiks ieguldījumu projekta padziļinātu izvērtēšanu, pamatojoties uz IDAC. Ungārija un trešās personas tika aicinātas iesniegt piezīmes.

            4.   IEINTERESĒTO TREŠO PERSONU PIEZĪMES

                  (43)

                  Ieinteresētās personas nav iesniegušas piezīmes.

            5.   UNGĀRIJAS SNIEGTĀS PIEZĪMES

      5.1.   KONKRĒTAIS PRODUKTU TIRGUS

                  (44)

                  Ungārija nemaina viedokli, ka par produktu tirgu būtu jānosaka apvienotie A0 līdz B segmenti (saskaņā ar POLK klasifikāciju).

                  (45)

                  Ungārijas iestādes turpina uzskatīt, ka pastāv pieprasījuma aizstājamība katra atsevišķā attiecīgā vieglo automobiļu segmenta robežās, kā Komisija atzinusi savos agrākajos lēmumos (15). Tā kā A0 un B segmentu ir iespējams aizstāt visā pieprasījuma ķēdes A segmentā, Ungārijas iestādes par skartajiem segmentiem uzskata apvienotu segmentu grupu.

                  (46)

                  Iestādes tāpat apgalvo, ka tieši tāds ir MQB tehnoloģijas ieviešanas mērķis – palielināt piegādātāja elastību, ļaujot atbalsta saņēmējam ražot vieglos automobiļus A0, A un B segmentam, izmantojot to pašu MQB ražošanas līniju, kas ļauj pārnest ražošanu no viena tirgus uz citu; atbalsta ietekme ir jūtama visos šajos tirgos.

            5.2.   KONKRĒTAIS ĢEOGRĀFISKAIS TIRGUS

                  (47)

                  Ungārija nemaina viedokli, ka par konkrēto ģeogrāfisko tirgu autobūves nozarē uzskatāms vispasaules tirgus, atkārtojot argumentus, kas tika iesniegti paziņošanas posmā:

                              —

                              EEZ tirdzniecības plūsmas un importa un eksporta kvotas (16) ir sasniegušas tādu līmeni, kas liecina, ka transportlīdzekļu tirdzniecība norit globālā tirgū.

                              —

                              Attiecībā uz tirdzniecības ierobežojumiem pēdējos gados vērojama tendence, ka samazinās regulatīvie šķēršļi, tirdzniecības ierobežojumi starp daudzām valstīm un EEZ ir nelieli, un tirgus kopumā virzās uz lielāku saskaņotību un integrāciju.

                              —

                              Svarīgs rādītājs, kas liecina par integrētiem tirgiem, ir cenu līdzīga virzība dažādos reģionos. Cenu indeksu analīze (17), kuras pamatā ir cenu noteikšanas dati EEZ un ASV, liecina, ka A un B segmentā cenu indeksi satuvinās un to starpā ir augsta korelācija. Tas ļauj secināt, ka vismaz ASV un EEZ ir daļa no tā paša ģeogrāfiskā tirgus.

                              —

                              Izmaksas, kas saistītas ar pasaules mēroga izplatīšanas tīkla izveidošanu, ir tik nenozīmīgi zemas, ka tās nav šķērslis transportlīdzekļu rentablai pārdošanai pasaulē.

                              —

                              Līdz ar transporta izmaksu samazināšanos transportlīdzekļu eksporta un importa apjomi pastāvīgi pieaug. Trešā daļa ES ražoto automobiļu tiek eksportēta, savukārt piektā daļa ES pārdoto automobiļu tiek importēta.

                              —

                                 Volkswagen grupa ir pasaules mēroga automobiļu ražotājs, kas pakļauts globālai konkurencei ar citiem oriģinālā aprīkojuma ražotājiem.

                              —

                              Desmit lielākajiem oriģinālā aprīkojuma ražotājiem pieder ievērojams skaits ražotņu visā pasaulē. Volkswagen grupai ir 100 rūpnīcas, kuras darbojas Eiropā, Ziemeļamerikā, Dienvidamerikā, Āfrikā un Āzijā. Liela daļa no šīm rūpnīcām ražo automobiļus, kas ietilpst A un B segmentā. Attiecībā uz lēmumiem par atrašanās vietu lielo oriģinālā aprīkojuma ražotāju meitasuzņēmumi konkurē arī iekšēji.

                  (48)

                  Tāpēc Ungārija uzskata, ka konkrētais ģeogrāfiskais tirgus ir plašāks par EEZ un ietver vismaz visu Eiropu, Ziemeļameriku, Dienvidameriku un Ķīnu.

                  (49)

                  Papildus tam Ungārija uzsver, ka Ģēra pasaules mērogā ir vienīgā AUDI TT Coupé, AUDI TT Roadster un AUDI A3 Cabriolet ražotne, tādējādi apmierinot pasaules mēroga pieprasījumu. Ģērā ražotie A3 Sedan tāpat tiek izplatīti visā pasaulē (izņemot automobiļus, ko Fošanas (Foshan) pilsētā Ķīnā ražo vienīgi Ķīnas vajadzībām).

            5.3.   JAUDAS APSVĒRUMI

                  (50)

                  Ungārijas iestādes apgalvo, ka RAP 68. punkta b) apakšpunktā minētajā pārbaudē izmantojama neto ražošanas jaudas palielināšanas pieeja. Cita starpā viens no ieguldījumu projekta mērķiem ir pašreizējās ražotnes paplašināšana Ģērā. Ražošanas procesa vertikālā integrācija nozīmē, ka iepriekšējo ražošanas jaudu ([60 000–110 000] A un B segmenta transportlīdzekļu gadā) tagad nodrošinās jaunuzceltā montāžas rūpnīca un no jauna radītās ražotnes.

                  (51)

                  Ungārija apgalvo, ka neatkarīgi no tā, vai i) transportlīdzeklis ir tikai montēts konkrētajā ražotnē vai ražots vertikāli integrētā ražošanas procesā, vai ii) jaunās paaudzes modeļiem piemīt atšķirīgas īpašības, gala produkts paliek tajā pašā segmentā. Ieguldījumu projekta rezultātā ražošanas jauda [60 000–110 000] transportlīdzekļu gadā, kas tika ražoti (montēti) pirms ieguldījumu projekta īstenošanas, tiks saglabāta arī pēc tā īstenošanas. Papildus šai esošajai ražošanas jaudai būs iespējams ražot vēl [60 000–80 000] transportlīdzekļu.

                  (52)

                  Tādējādi neto ražošanas jaudas palielinājums būtu ne vairāk kā [60 000–80 000] transportlīdzekļu gadā tajā pašā segmenta grupā (A līdz B) kā iepriekš. Šis neto ražošanas jaudas palielinājums nepārsniedz 5 % robežvērtību, kas noteikta RAP 2007.–2013. gadam 68. punkta b) apakšpunktā.

                  (53)

                  Ungārijas iestādes uzskata, ka […] % no štancēšanas ceha produkcijas, kas tiks izmantoti B segmenta transportlīdzekļu ražošanai citās VW grupas ražotnēs, neradīs B segmenta automobiļu ražošanas vispārīgu pieaugumu VW grupā, tā kā ar šo produkciju tikai un vienīgi aizvietos no citiem uzņēmumiem iepirktās virsbūves daļas ar tādām, kas ražotas grupas ražotnēs. Atbilstoši Ungārijas viedoklim, piemērojot Komisijas uzsākšanas lēmumā izmantoto aprēķina metodi, VW grupas ražošanas jaudas vienkārši tiks uzskaitītas dubulti. Papildus tam un kā minēts šā lēmuma 17. apsvērumā, sakarā ar izmaiņām atbalsta saņēmēja plānos, šīs virsbūves daļas tiks izmantotas tādu automašīnu ražošanai, kas ietilpst A0 līdz C segmentā.

            5.4.   IDAC PIEMĒROŠANA

                  (54)

                  Ungārijas iestādes uzskata, ka, pamatojoties uz iepriekšminētajiem argumentiem attiecībā uz konkrētā produkta un ģeogrāfiskā tirgus pareizu definīciju, kā arī uz neto ražošanas jaudas palielinājuma pieeju, robežvērtības, kas norādītas RAP 2007. –2013. gadam 68. punktā, nav pārsniegtas, un atbalstu varētu piešķirt, neveicot tā padziļinātu novērtējumu.

            5.5.   ATBALSTA PASĀKUMU PADZIĻINĀTS NOVĒRTĒJUMS

                  (55)

                  Tomēr Ungārija ir iesniegusi informāciju, kas vajadzīga padziļināta novērtējuma veikšanai.

            5.5.1.   Atbalsta pozitīvā ietekme

                  (56)

                  Ungārija uzskata, ka ieguldījums veicinās Ģēras pilsētas un Rietumpārdonavas reģiona reģionālo attīstību šādu iemeslu dēļ:

                              —

                              Ar ieguldījumu projektu tiek radītas 2 100 jaunas tiešās darbvietas un Rietumpārdonavas reģionā tiek noturēti augsti kvalificēti darbinieki, kā arī tiek radīts šāda darbaspēka papildu pieprasījums. Nozīmīgai daļai jauno darbinieku būs koledžas vai universitātes izglītība.

                              —

                              Papildus tam lielu skaitu netiešo darbvietu reģionā radīs piegādātāji un pakalpojumu sniedzēji. Nodarbinātības koeficients ir 2,5 netiešās darbvietas piegādātāja līmenī (18) uz vienu radīto tiešo darbvietu, bet to darbvietu koeficients, kas radītas, izmantojot piegādātāju darbiniekus, ir 2,2 darbvietas uz vienu radīto tiešo darbvietu. Minētais aprēķins nozīmē 9 870 jaunu darbvietu netiešu radīšanu.

                              —

                              Reģions gūs labumu no zināšanu būtiskas tālāknodošanas: jau pirms ieguldījuma atbalsta saņēmējs aktīvi sadarbojās ar saviem universitāšu partneriem, veicot 15 pētniecības un attīstības projektus gadā. Paredzams, ka pēc ieguldījumu veikšanas pētniecības un attīstības projektu skaits gadā dubultosies, jo uzņēmums AHM plāno paplašināt pētniecības un attīstības ietvaros notiekošo sadarbību ar Miškolcas (Miskolc) un Obudas (Óbuda) universitātēm, kā arī padziļināt attiecības ar Sēčeņas Ištvāna Universitāti (Széchenyi István University) Ģērā un Budapeštas Tehnisko universitāti (19).

                              —

                              Atbalsta saņēmējs bija viens no dibinātājiem Panonas (Pannon) Autobūves uzņēmumu kopai (PANAC), kura darbojas reģionā un apkopo vienuviet autobūves ražojumu piegādātājus un citus uzņēmumus (konsultāciju, finanšu, loģistikas u. c.). Ieguldījums rosinās pozitīvu turpmāku uzņēmumu kopu efektu, piesaistot lielu skaitu rūpniecisko piegādātāju un papildu ieguldījumus. Uzņēmumu kopu veidošana veicinās Rietumpārdonavas reģiona attīstību, tuvā novietojuma dēļ panākot apjomradītu ārējo ietaupījumu un izveidojot inovācijas un infrastruktūras attīstības zonu.

                              —

                              Atbalsta saņēmējs nodrošina savu darbinieku regulāru apmācību (iekšējo un ārējo), sekmējot zinātības nodošanu reģionā.

            5.5.2.   Atbalsta piemērotība

                  (57)

                  Ungārijas iestādes skaidro, ka, pirms pieņemt lēmumu par atbalsta piešķiršanu, nolūkā veicināt Rietumpārdonavas reģionālo attīstību, tika apsvērti citi politikas pasākumi, piemēram, turpināt attīstīt publisko infrastruktūru vai pilnveidot izglītības sistēmu. Tomēr iepriekšējos gados reģionā jau ir veikti šādi vispārīgi politikas pasākumi:

                              —

                              izbūvēta maģistrāle M1, kas savieno Budapeštu un Austrijas un Ungārijas robežu, šķērsojot Rietumpārdonavas reģionu,

                              —

                              uzņēmējdarbības parka izveide Ģērā,

                              —

                              Budapeštas-Ģēras-Hegjeshalomas (Hegyeshalom) dzelzceļa līnijas atjaunošanas darbi,

                              —

                              dažas izmaiņas izglītības jomā, piemēram, universitātes statusa piešķiršana vienai no vietējām augstākās izglītības iestādēm (Sēčeņas Ištvāna Universitātei).

                  (58)

                  Neraugoties uz iepriekšminētajām norisēm, reģions joprojām ir atpalicis salīdzinājumā ar dažiem kaimiņos esošiem reģioniem (Burgenlandes (Burgenland) un Bratislavas reģionu) un tādiem Eiropas Savienības vidējiem rādītājiem kā IKP uz vienu iedzīvotāju, nodarbinātība, infrastruktūra un izglītība.

                  (59)

                  Tika secināts, ka valsts atbalsts šādam lielam ieguldījumu projektam būs efektīvāks instruments, lai veicinātu un sasniegtu reģiona attīstību. Ungārijas iestādes tāpat norāda, ka pat tad, ja atbalstu varētu uzskatīt par selektīvu pasākumu, tas ir piešķirts, balstoties uz tādām atbalsta shēmām, kuru atbalstu ir tiesīgi saņemt arī citi ieguldītāji Ungārijā, ja tie izpilda īpašos kritērijus, kas noteikti tiesību aktos.

            5.5.3.   Stimulējoša ietekme/hipotētisks scenārijs

                  (60)

                  Ungārija sniedza informāciju, lai pierādītu, ka atbalsts atbilst IDAC analīzes otrajam scenārijam, jo tas sniedz stimulu atbalsta saņēmējam veikt visu ieguldījumu Ģēras ražotnē, nevis to ieguldīt daļēji [vietā Nr. 1, kas atrodas neatbalstāmā reģionā EEZ] un daļēji [vietā Nr. 2, kas atrodas atbalstāmā reģionā EEZ un ir tiesīga saņemt reģionālo atbalstu atbilstoši LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam]. Konkrēti, Ungārija iesniedza atbilstīgus, autentiskus un aktuālus uzņēmuma dokumentus, kas izskaidro lēmumu pieņemšanas daudzpakāpju procesu attiecībā uz ieguldījumu vietu un sniedz hipotētiskā scenārija finanšu datus. Abi norādītie aspekti izskaidroti turpmāk.

            Atbalsta saņēmēja lēmumu pieņemšanas process

                  (61)

                     VW grupā lēmumus par ieguldījumiem sagatavo lēmumu pieņemšanas daudzpakāpju procesā, kurā lēmuma pieņēmēji analizē dažādus aspektus, veicot konkurētspējas salīdzināšanu. Lēmumu pieņemšanas galvenie posmi ir: 1) pārdošanas ilgtermiņa plānošanas (ITP) kārtas; 2) produktu izstrāde, lēmums par produktu un vietas provizoriskā izvēle; un 3) lēmums par ieguldījumu un tā atrašanās vietu.

                  (62)

                  Lēmumu pieņemšanas procesā saistībā ar paziņoto ieguldījumu tika ievērots šis vispārīgais process. Tā kā ieguldījums ir saistīts ar juridiski neatkarīgo AUDI zīmolu, attiecīgie lēmumi bija jāpieņem zīmola līmenī un jāapstiprina grupas līmenī.

                  (63)

                  Ieviešot VW grupā jaunus produktus, tiek ievērots tā dēvētais produktu izstrādes process (PIP) – sākot no produktu plānošanas līdz ražošanas uzsākšanai (RU). PIP ietver četrus galvenos posmus, kas aprakstīti turpmāk diagrammā.

            1.   Pārdošanas ilgtermiņa plānošana (ITP) un plānošanas kārtas

                  (64)

                  Sākuma punkts ir pārdošanas ilgtermiņa plānošanas posms, kurā analizē tirgus attīstības un iespējamā pieprasījuma prognozes, kā arī tirgus svārstības. ITP ietvaros tiek sagatavots produktu izstrādes grafiks turpmākajiem […] gadiem un noteikts, kādas papildu ražošanas jaudas ir jārada vai arī, kā jāpielāgo esošās jaudas. ITP atspoguļojas ikgadējās plānošanas kārtās (PK), ko veic grupas uzraudzības padome un kas ietver paredzēto ieguldījumu finansiālo struktūru.

                  (65)

                  Uzņēmumā AUDI AG plānošana ir balstīta uz VW grupas konsolidētu ITP. Jau [20xx]. gada plānošanas kārtā grupa konstatēja, ka ir jāpalielina A0 un A segmenta automobiļu ražošanas jaudas. Šajā posmā šīs nepieciešamās papildu jaudas netika saistītas ar konkrētu atrašanās vietu.

                  (66)

                  Ņemot vērā automobiļu ražotņu uzstādītās jaudas jau tā augsto izmantojumu, ITP parādīja, ka esošās jaudas ilgtermiņā nebūs pietiekamas, lai apmierinātu vajadzības, kas izriet no pārdošanas apjoma prognozētā pieauguma.

            2.   Produktu izstrāde, lēmums par produktu un atrašanās vietas provizoriskā izvēle

                  (67)

                  Šajā posmā vairākas uzņēmuma AUDI, kā arī VW grupas nodaļas un ražotnes veica kopīgu darbu, lai sagatavotos gan lēmumu pieņemšanai par produktu, gan atrašanās vietas provizoriskajai izvēlei. Grupas uzņēmumu kontroles nodaļai […] šajā posmā ir svarīga un konsolidējoša loma.

                  (68)

                  Pirmais solis šajā otrajā posmā ir produktu izstrādes process, kas atbilstoši atbalsta saņēmēja iekšējiem noteikumiem tiek uzsākts vismaz […] pirms paredzētā ražošanas uzsākšanas datuma. Tā kā paziņotajā projektā ir ietverti četri modeļi, lēmums par projekta īstenošanas iespējām tika pieņemts dažādos laikos atbilstoši dažādiem šo modeļu ražošanas uzsākšanas laikiem (20).

                  (69)

                  Lai pieņemtu šādu lēmumu par produktu, respektīvi, lēmumu sākt ITP ierosinātā modeļa ražošanu, produkta izstrādē ir jāsasniedz iepriekš noteikts īstenošanas iespējamības mērķis. Paredzamie ieņēmumi no jaunā produkta tiek salīdzināti ar vajadzīgajām ražošanas (tostarp ieguldījumu) izmaksām. Lai noteiktu paredzamās ražošanas izmaksas, vispirms kā plānošanas pieņēmums hipotētiski tiek noteikta konkrēta atrašanās vieta (pieņēmums par atrašanās vietu). Pieņēmumu par atrašanās vietu izmanto, lai noteiktu izmaksu sākotnējo struktūru un projekta satvaru. Veicot pieņēmumu, netiek iepriekš definēta konkrēta ražošanas vieta, bet tas kalpo par izejas punktu, lai novērtētu paredzamās ražošanas izmaksas.

                  (70)

                  […]; pilnīgi jaunam produktam […] pieņēmums par atrašanās vietu parasti tiek balstīts uz snieguma rādītājiem, t. i., kā pirmais pieņēmums tiks izvēlēta vieta ar vislabākajiem snieguma rādītājiem. Praksē tiek ņemti vērā arī papildu kritēriji, piemēram, brīvās ražošanas jaudas vai piemērotas struktūras. Lai gan aprēķinu veikšanai attiecībā uz lēmumu par produktu ļoti svarīga ir produkta rentabilitāte, tiek attīstītas un analizētas arī iespējamās alternatīvās atrašanās vietas.

                  (71)

                  Zīmola līmenī uzņēmuma AUDI AG Produktu komiteja (VAP) un Produktu stratēģijas komiteja (PSK) pieņēma lēmumus, ar kuriem tika apstiprināta projekta īstenošanas iespējamība attiecībā uz visiem četriem modeļiem. Par provizorisko atrašanās vietu modelim A3 Cabriolet un A3 Sedan virsbūves daļām ar lēmumiem tika noteiktas telpas [vietā Nr. 3 neatbalstāmā reģionā EEZ], bet A3Sedan un A3 Sedan, TT Coupé un TT Roadster – Ģērā. Šos lēmumus grupas līmenī apstiprināja attiecīgi K-VAP/K-PSK.

            3.   Lēmums par ieguldījumu un atrašanās vietu

                  (72)

                  Pēc tam, kad ir pieņemts lēmums par produktu, nākamais solis ir vispiemērotākās atrašanās vietas izvēle projektam (t. i., lēmums par atrašanās vietu). [Grupas uzņēmumu kontrole] parasti tiek uzsākta no visām Volkswagen ražošanas vietām, sašaurinot sarakstu līdz vietām, kas šķiet piemērotas ieguldījumam (21). Šā procesa rezultātā ieguldījumu un ražošanas scenāriji katrai iespējamajai ražotnei tiek precizēti un apkopoti lēmuma ieteikumā.

                  (73)

                  Ungārija paskaidroja, ka principā, apzinot jaunas piemērotas atrašanās vietas, priekšroka dodama papildu ražošanas jaudu integrācijai tikai daļēji noslogotās ražotnēs vai esošo ražotņu paplašināšanai, nevis ieguldījumiem jaunās ražošanas vietās, jo tādējādi var izvairīties no papildu izmaksām (piemēram, saistībā ar jaunās rūpnīcas pievienošanu sabiedriskajai infrastruktūrai, integrāciju grupas loģistikas tīklā utt.). Konkrētajā gadījumā lēmuma par projektu pieņemšanas agrīnajā posmā tika izskatīta iespēja veikt ieguldījumu jaunā vietā Austrumeiropā, tomēr ražošanas vieta netika konkretizēta un tika atmesta lēmumu par produktu pieņemšanas turpmākajā gaitā AUDI zīmola līmenī (22). Tāpēc piemērotas atrašanās vietas atlases procesā [Grupas uzņēmumu kontroles nodaļa] pievērsās grupas esošajām ražotnēm.

                  (74)

                  Ja atrašanās vietas novērtējums nav saistīts ar ieguldījumu jaunā nozarē, divi galvenie kritēriji piemērotu vietu apzināšanai ir tas, vai papildu ražošanas jaudas būs iespējams uzstādīt esošā ražotnē (tas ir, vai pastāv “paplašināšanas vai pielāgošanas iespējas”) un vai esošā ražotne minētajā atrašanās vietā ir savietojama ar plānoto projektu (tas ir, “struktūru savietojamība”).

                  (75)

                  Piemērojot šos kritērijus, [Grupas uzņēmumu kontroles nodaļa] noteica četras iespējamas atrašanās vietas. Pamatojoties uz uzņēmuma dokumentiem, ko iesniedza Ungārija, ieguldījumu četru scenāriju [Grupas uzņēmumu kontroles nodaļas] provizoriskā novērtējuma statuss 2009. gada […] tika apspriests uzņēmumā AUDI un grupā (23).

                     II tabula

                     Ieguldījumu iespējas

                              Iespēja

                              Iespējas apraksts

                              A iespēja
                              ([vieta Nr. 2 atbalstāmā EEZ reģionā, kas ir tiesīgs saņemt reģionālo atbalstu atbilstoši LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam], [vieta Nr. 3 neatbalstāmā EEZ reģionā], Ģēras pilsēta)

                                 A3 Sedan ražošana [vietā Nr. 2 atbalstāmā EEZ reģionā, kas ir tiesīgs saņemt reģionālo atbalstu atbilstoši LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam]; Audi TT
                                  (24) un A3 Cabriolet virsbūvju konstruēšana un krāsošana [vietā Nr. 3 neatbalstāmā EEZ reģionā] un nokrāsoto virsbūvju nogāde montāžai uz Ģēras pilsētu (HU)

                              B iespēja
                              ([vieta Nr. 2 atbalstāmā EEZ reģionā, kas ir tiesīgs saņemt reģionālo atbalstu atbilstoši LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam], [vieta Nr. 1 neatbalstāmā EEZ reģionā], [vieta Nr. 3 neatbalstāmā EEZ reģionā])

                                 A3 Sedan ražošana [vietā Nr. 2 atbalstāmā EEZ reģionā, kas ir tiesīgs saņemt reģionālo atbalstu atbilstoši LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam]; A3 Cabriolet ražošana [vietā Nr. 1 neatbalstāmā EEZ reģionā] un Audi TT ražošana [vietā Nr. 3 neatbalstāmā EEZ reģionā]

                              C iespēja
                              ([vieta Nr. 2 atbalstāmā EEZ reģionā, kas ir tiesīgs saņemt reģionālo atbalstu atbilstoši LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam], [vieta Nr. 1 neatbalstāmā EEZ reģionā])

                                 A3 Sedan un Audi TT ražošana [vieta Nr. 2 atbalstāmā EEZ reģionā, kas ir tiesīgs saņemt reģionālo atbalstu atbilstoši LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam]; A3 Cabriolet ražošana [vietā Nr. 1 neatbalstāmā EEZ reģionā]

                              D iespēja
                              (Ģēras pilsēta)

                                 A3 Sedan, A3 Cabriolet un Audi TT ražošana Ģēras pilsētā (HU)

                  (76)

                  Uzņēmuma dokumentos sniegtas atrašanās vietai raksturīgās ražošanas izmaksas, kas ietver ieguldījumu izmaksas un ražošanas izmaksas, kuras radīsies atsauces periodā, un to salīdzinājums saistībā ar šīm iespējām.

                  (77)

                  Ņemot vērā šīs ražošanas izmaksas un to, ka [vieta Nr. 3 neatbalstāmā EEZ reģionā] bija izsmēlusi ražošanas jaudu iespējas un ka to paplašināšanai būtu vajadzīgi lieli strukturāli izdevumi, grupas valde, kā dokumentēts iesniegtajā sanāksmes protokolā, 2010. gada […] nolēma izslēgt no turpmākās plānošanas A un B iespēju un uzdeva uzņēmumam AUDI i) veikt turpmāku plānošanu attiecībā uz automobiļu ražošanu Ģēras ražotnē; ii) sagatavot lēmuma ieteikumus VW grupas un uzņēmuma AUDI uzraudzības padomei, kā arī K-VAI
                      (25), un iii) veikt vajadzīgos pasākumus, lai saņemtu valsts atbalstu.

                  (78)

                  Pamatojoties uz [Grupas uzņēmumu kontroles nodaļas] ieteikumu, kurā salīdzināti atjaunināti aprēķini par C un D iespēju, un ņemot vērā iespējamo reģionālo valsts atbalstu no Ungārijas valsts, 2010. gada 14. decembrīK-VAI pieņēma lēmumu veikt ieguldījumu Ģēras pilsētā (tas ir, D iespēju). Ungārija iesniedza pierādījumus par veikto hipotētisko analīzi, kas aprakstīti šā lēmuma 1. pielikumā, bet nav publiskoti, jo uzskatāmi par komercdarbības noslēpumu, kā arī sanāksmes protokolu.

            5.5.4.   Atbalsta samērīgums

                  (79)

                  Lai pierādītu atbalsta samērīgumu, Ungārija balstījās uz aprēķiniem, kas tika izmantoti stimulējošās ietekmes aprēķinam.

                  (80)

                  Galīgais aprēķins, ko Ungārija izmantoja, lai paskaidrotu hipotētisko scenāriju un parādītu stimulējošo ietekmi, liecina, ka salīdzinājumā ar C iespēju D iespēja rada izmaksu atšķirību, kas ir par 143,3 miljoniem euro neizdevīgāka (pašreizējā vērtība laikā, kad atbalsta saņēmējs veica ieguldījumu un pieņēma lēmumu par atrašanās vietu, t. i., pašreizējā vērtība 2010. gadā).

                  (81)

                  Šis neizdevīgums izmaksu ziņā ir 153,8 miljoni euro 2013. gada cenās (26), proti, gadā, kas piemērojams atbalsta aprēķinam un tādējādi arī izmaksu samērīguma aprēķinam.

                  (82)

                  Lai gan maksimālais pieļaujamais atbalsts ir 133,3 miljoni euro (2013. gada pašreizējā vērtībā) (27), D izvēles gadījumā neizdevīgā izmaksu atšķirība joprojām ir 20,5 miljoni euro.

                  (83)

                  Ungārija uzskata, ka atbalsts ir samērīgs, jo tas pilnībā nekompensē neizdevīgo atrašanās vietu.

            5.5.5.   Atbalsta negatīvā ietekme uz konkurenci un tirdzniecību

                  (84)

                  Ungārija uzsver, ka reģionālais atbalsts vienīgi kompensē papildu izmaksas, kas saistītas ar D iespēju (Ģēras ražotnes paplašināšana) attiecībā pret C iespēju (ražošana esošā ražotnē [vietā Nr. 2 atbalstāmā EEZ reģionā, kas ir tiesīgs saņemt reģionālo atbalstu atbilstoši LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam] un [vietā Nr. 1 neatbalstāmā EEZ reģionā]). Atbalsts ir samērīgs un neietekmē konkurenci, jo ieguldījumu projekts un no tā izrietošās sekas jebkurā gadījumā ietekmētu konkurenci un tirdzniecību.

            5.6.   UNGĀRIJAS PIEZĪMES ATTIECĪBĀ UZ PASĀKUMA LIKUMĪBU

                  (85)

                  Ungārijas iestādes uzskata, ka atbalstu nevar klasificēt kā nelikumīgu Padomes Regulas (ES) 2015/1589 (28) (turpmāk “Procedūras regula”) 1. panta f) punkta nozīmē. Šajā kontekstā Ungārijas iestādes sniedz šādu skaidrojumu.

                  (86)

                  Atbilstoši LESD 108. panta 3. punktam dalībvalstīm ir pienākums paziņot par plānotajiem atbalsta pasākumiem Komisijai. Pieņemot Reģionālā atbalsta pamatnostādņu grupu atbrīvojuma regulu (29), Komisija bija ierobežojusi šo pienākumu, attiecinot to vienīgi uz pasākumiem, kas pārsniedz paziņošanas robežvērtību. Ungārijas iestādes interpretēja šo nosacījumu tā, ka tādu atbalsta pasākumu piešķiršana un īstenošana, kuri nesasniedz paziņošanas robežvērtību un kurus piešķir un ievieš saskaņā ar pastāvošu shēmu, vienmēr ir attiecīgās dalībvalsts kompetencē.

                  (87)

                  Ungārija turklāt apgalvo, ka šāda interpretācija atbilst arī IDAC noteikumiem, kas, pēc tās domām, apstiprina, ka dalībvalstīm ir iespēja sniegt atbalstu līdz līmenim, kas atbilst maksimālajam pieļaujamajam apmēram, ko ieguldījums ar attiecināmajiem izdevumiem 100 miljonu euro apmērā var saņemt saskaņā ar spēkā esošajiem noteikumiem, pat ja Komisija ir pieņēmusi negatīvu lēmumu (30).

                  (88)

                  Turklāt šādu pieeju un interpretāciju Komisija nekad nav apšaubījusi ne šajā paziņošanas procedūrā, ne iepriekšējos paziņojumos, ko sniedza Ungārijas iestādes (31). Turklāt Ungārijai šķiet, ka Komisija ir interpretējusi dalībvalstu paziņošanas pienākumu līdzīgi tam, kā Ungārijas iestādes to darījušas iepriekš (32).

                  (89)

                  Papildus tam Ungārijas iestādes uzsver, ka atbilstoši iedibinātajai Eiropas tiesu judikatūrai (33) dalībvalstis, kas pilda LESD 108. panta 3. punktā paredzēto paziņošanas pienākumu, nevar nonākt neizdevīgākā situācijā nekā tās, kuras nepilda paziņošanas pienākumu, jo tas būtu pretrunā LESD 108. panta 3. punkta pamatmērķim. Tādējādi tāda interpretācija, kas neļauj dalībvalstīm piešķirt atbalstu līdz individuālajai paziņošanas robežvērtībai, arī būtu pretrunā judikatūrai, un tas radītu tālejošas negatīvas sekas gan dalībvalstīm, gan atbalsta saņēmējiem.

                  (90)

                  Atbilstoši iepriekšminētajiem nosacījumiem Ungārijas iestādes nolēma sniegt uzņēmumam AHM atbalstu, uz kuru attiecas atbrīvojums, pamatojoties uz pastāvošu atbalsta shēmu (XR 47/2011). Tomēr piešķirtā summa nepārsniedza piemērojamo paziņošanas robežvērtību, bet to daļu, kas pārsniedza šo robežvērtību, piešķīra ar nosacījumu, ka galīgo lēmumu pieņem Komisija. Ungārijas iestādes apstiprina, ka bez Komisijas apstiprinājuma nav un arī netiks izmaksāts nekāds atbalsts, kas pārsniedz paziņošanas robežvērtību.

                  (91)

                  Tāpēc Ungārijas iestādes uzskata, ka tās ir pilnībā ievērojušas pienākumu paziņot Komisijai par atbalsta summu, kas pārsniedz paziņošanas robežvērtību, un tādējādi atbalsts par labu uzņēmumam AHM nav uzskatāms par “nelikumīgu atbalstu”.

            6.   PASĀKUMA/ATBALSTA NOVĒRTĒJUMS

      6.1.   ATBALSTA ESĪBA

                  (92)

                  Finansiālu atbalstu tiešas dotācijas veidā un uzņēmumu ienākuma nodokļa atlaides veidā ir piešķīrušas/piešķirs Ungārijas iestādes, un to finansē no valsts vispārējā budžeta. Tādējādi atbalstu piešķir dalībvalsts no valsts līdzekļiem LESD 107. panta 1. punkta nozīmē.

                  (93)

                  Tā kā atbalstu piešķir vienam uzņēmumam – AHM –, šis pasākums ir selektīvs.

                  (94)

                  Finansiālais atbalsts uzņēmumu ienākuma nodokļa atlaides veidā atbrīvo uzņēmumu no izmaksām, kuras tam parasti būtu jāsedz. Finansiālais atbalsts tiešas dotācijas veidā sniedz uzņēmumam priekšrocību, kuru tas nebūtu guvis parastos tirgus apstākļos. Tādējādi uzņēmums gūst ekonomisku priekšrocību attiecībā pret tā konkurentiem.

                  (95)

                  Finansiālais atbalsts tika/tiks piešķirts ieguldījumam autobūves nozarē, kurā notiek intensīva tirdzniecība starp dalībvalstīm, daļēji aizstājot starpproduktu piegādes no citām dalībvalstīm. Tādējādi atbalsta pasākumi iespaido arī tirdzniecību starp dalībvalstīm.

                  (96)

                  Priekšrocību sniegšana uzņēmumam AHM un tā ražošanai nozīmē, ka tiek kropļota konkurence vai radīti tās kropļošanas draudi.

                  (97)

                  Tādējādi Komisija uzskata, ka paredzētais pasākums ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē.

            6.2.   ATBALSTA PASĀKUMA LIKUMĪBA

                  (98)

                  Komisija norāda, ka Ungārijas iestādes paziņoja par atbalsta pasākumu visu kompleksu uzņēmumam AHM, tomēr tikai tā atbalsta daļa, kas pārsniedza paziņošanas robežvērtību, tika piešķirta ar nosacījumu, ka ir vajadzīgs Komisijas apstiprinājums, bet atbalsta summa līdz paziņošanas robežvērtībai tika izmaksāta saskaņā ar atbalsta shēmu, kurai piemēro grupu atbrīvojuma atbalsta shēmu. Komisija uzskata, ka šāda pieeja ir LESD 108. panta 3. punkta pārkāpums un tādējādi atbalsts ir nelikumīgs, kā definēts Procedūras regulas 1. panta f) punktā.

                  (99)

                  Komisija nepiekrīt Ungārijas iestāžu argumentiem attiecībā uz Reģionālā atbalsta pamatnostādņu grupu atbrīvojuma regulas interpretāciju. Atbilstoši minētās regulas 7. panta e) punktam uz reģionālo atbalstu turpmāk attiecas LESD 108. panta 3. punktā paredzētais paziņošanas pienākums, ja atbalsta kopējais apjoms no visiem avotiem pārsniedz 75 % no atbalsta maksimālā apjoma, ko varētu saņemt par ieguldījumu ar attiecināmajiem izdevumiem100 miljonu euro apmērā, piemērojot standarta atbalsta maksimālo apjomu, kas ir spēkā attiecībā uz lieliem uzņēmumiem apstiprinātajā reģionālā atbalsta kartē datumā, kad atbalsts ir piešķirams. Šis nosacījums, kas atbilst RAP 2007.–2013. gadam 64. punktam, tika pārņemts Komisijas Regulas (EK) Nr. 800/2008 (34) (“VGAR”) 6. panta 2. apakšpunktā.

                  (100)

                  Atbalsta shēmas, ko Ungārijas iestādes izmantoja atbalsta pasākumu kopumam uzņēmumam AHM, attiecas uz Reģionālā atbalsta pamatnostādņu grupu atbrīvojuma regulas 7. punkta e) punktu un RAP 2007.–2013. gadam 64. punktu.

                  (101)

                  Attiecināmie ieguldījumu izdevumi pārsniedz 100 miljonus euro, un kopējā atbalsta summa (dotācija un nodokļa atlaide) pārsniedz paziņošanas robežvērtību. Aprēķinot paziņošanas robežvērtību, jāņem vērā atbalsts no visiem avotiem. Šādu nostāju apstiprinājusi Komisija iepriekšējā lietā (SA.32036 – Mondi Świecie
                      (35)). Tiklīdz robežvērtība ir pārsniegta atbalsta pasākumiem visā to kopumā (36), Reģionālā atbalsta pamatnostādņu grupu atbrīvojuma regulu nepiemēro, un par tiem ir jāpaziņo Komisijai, kura izvērtēs to atbilstību, pamatojoties uz spēkā esošajām pamatnostādnēm. Šajā kontekstā Komisija izvērtēja Ungārijas iestāžu paziņoto atbalsta pasākumu kopumu, pamatojoties uz vispārējiem atbilstības kritērijiem, kas ietverti RAP 2007.–2013. gadam, un savā uzsākšanas lēmumā secināja, ka, lai gan minētie kritēriji ir ievēroti, tai ir šaubas par RAP 2007.–2013. gadam 68. punktā noteikto tirgus robežvērtību ievērošanu. Tādējādi atbilstības nosacījumu, kas ietverti RAP 2007.–2013. gadam, piemērošana paziņotajam atbalsta pasākumu kopumam būtu pretrunā spēkā esošajiem noteikumiem, uzskatot, ka summu, kas nesasniedz paziņošanas robežvērtību, var likumīgi piešķirt, pamatojoties uz pastāvošām shēmām un Reģionālā atbalsta pamatnostādņu grupu atbrīvojuma regulas noteikumiem, pirms Komisija ir pieņēmusi lēmumu par paziņoto atbalsta pasākumu.

                  (102)

                  Attiecībā uz IDAC 56. punkta zemsvītras piezīmi Komisija jau iepriekš ir noraidījusi argumentu, ka tās pilnvaras pārbaudīt atbalsta pasākumu saderību saskaņā ar IDAC aprobežojas vienīgi ar to pieprasītā atbalsta daļu, kas pārsniedz paziņošanas robežvērtību (37). Komisijai jāatgādina, ka tai ir pienākums, pamatojoties uz sīkāku novērtējumu, pārbaudīt to atbalsta pasākumu stimulējošo ietekmi un samērīgumu, kuriem attiecīgais padziļinātais novērtējums ir piemērojams, t. i., tā paziņojamā reģionālā atbalsta stimulējošo ietekmi un samērīgumu, kas piešķirts lieliem ieguldījumu projektiem, kuri atbilst attiecīgajiem nosacījumiem, kas paredzēti RAP 2007.–2013. gadam.

                  (103)

                  Kas attiecas uz iespēju piešķirt atbalstu līdz Vispārējā grupu atbrīvojuma regulas 6. panta 2. punktā noteiktajai paziņošanas robežvērtībai, ir būtiski atzīmēt, ka IDAC 56. punkta zemsvītras piezīmes formulējumā vienīgi norādīts, ka dalībvalstis saglabā iespēju piešķirt atbalstu līdz paziņošanas robežvērtībai. Piemērojamo noteikumu (Reģionālā atbalsta pamatnostādņu grupu atbrīvojuma regula, RAP 2007.–2013. gadam, IDAC) loģika ir tāda, ka gadījumos, kad atbalsta summa no visiem avotiem ir ierobežota līdz paziņošanas robežvērtībai, dalībvalstīm nav jāiesniedz projekts Komisijas detalizētam novērtējumam un tās drīkst īstenot atbalsta pasākumu atbilstoši grupu atbrīvojuma regulā paredzētajiem nosacījumiem. Tomēr, tiklīdz dalībvalsts nolemj piešķirt atbalsta pasākumu kopumu, kas pārsniedz paziņošanas robežvērtību, attiecībā uz visu atbalsta pasākumu kopumu ir jāievēro paziņošanas prasība, un tā saderība tiks vērtēta, pamatojoties uz spēkā esošajām pamatnostādnēm. Tieši šāda nostāja ir pausta Vispārējā grupu atbrīvojuma regulas 7. apsvērumā, kurā teikts, ka “valsts atbalstam Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē, uz kuru neattiecas šī regula, turpina piemērot paziņošanas prasību atbilstoši Līguma 88. panta 3. punktam. Šai regulai nevajadzētu skart dalībvalstu iespēju paziņot par atbalstu, kura mērķi ir atbilstīgi šajā regulā minētajiem mērķiem. Komisija šādu atbalstu novērtēs, pamatojoties uz šajā regulā minētajiem nosacījumiem un ņemot vērā kritērijus, kas ir noteikti īpašās nostādnēs vai pamatnostādnēs, ko pieņēmusi Komisija, ja attiecīgais atbalsta pasākums ietilpst minētā dokumenta piemērošanas jomā.”

                  (104)

                  Pirms Komisija pieņem lēmumu par paziņoto atbalstu, dalībvalsts drīkst atsaukt paziņojumu un piešķirt atbalstu, pamatojoties uz spēkā esošo grupu atbrīvojuma regulu, ja atbalsta summa ir samazināta līdz apjomam, kas ir vienāds ar paziņošanas robežvērtību vai zemāks par to, un ir ievēroti visi piemērojamā grupu atbrīvojuma nosacījumi.

                  (105)

                  Ungārijas iestādes atsaucas uz Komisijas lēmumu pieņemšanas iepriekšējo praksi (38). Komisija uzskata, ka iepriekšminētās IBIDEN lietas apstākļi nav salīdzināmi ar šīs lietas apstākļiem, jo lēmums tajā tika pieņemts, pamatojoties uz citu juridisko pamatu (RAP 2000.–2006. gadam) un MSF 2002 (39), nevis, piemērojot Reģionālā atbalsta pamatnostādņu grupu atbrīvojuma regulu un RAP 2007.–2013. gadam. Jebkurā gadījumā Komisija pēdējo gadu laikā ir izstrādājusi atšķirīgu lēmumu pieņemšanas praksi (piemēram, iepriekšminētajos lēmumos Mondi un BMW).

                  (106)

                  Visbeidzot, iepriekšminētos secinājumus negroza arguments, ka atbilstoši iedibinātajai judikatūrai dalībvalstis, kas pilda LESD 108. panta 3. punktā paredzēto paziņošanas pienākumu, nedrīkst nonākt neizdevīgākā stāvoklī nekā tās, kuras nav izpildījušas paziņošanas pienākumu. Komisija atzīmē, ka citētajā spriedumā (40) šis arguments tika minēts attiecībā uz tāda atbalsta pasākuma saderības izvērtēšanu, kas īstenots, nepildot LESD 108. panta 3. punktā minētos pienākumus. Tiesa secināja, ka papildu prasība ņemt vērā jau īstenota atbalsta faktisko ietekmi stimulētu dalībvalstis paziņot Komisijai par ieguldījumu projektiem tikai tad, kad tie ir pabeigti, un LESD 108. panta 3. punktā minētais aizliegums nebūtu iedarbīgs. Tāpēc Komisija uzskata, ka judikatūra, uz kuru atsaucas Ungārijas iestādes, nav būtiska attiecībā uz paziņošanas pienākumu atbilstoši LESD 108. panta 3. punktam.

                  (107)

                  Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka uzņēmumam AHM piešķirtais atbalsts ir nelikumīgs. Šis secinājums tomēr neietekmē atbalsta saderības ar iekšējo tirgu izvērtējumu.

            6.3.   NOVĒRTĒJUMA JURIDISKAIS PAMATS

                  (108)

                  Atbalsta mērķis ir veicināt reģionālo attīstību. Tā kā ieguldījumu piešķiršanas līgums, kurš neattiecas uz virsbūves daļu štancēšanas cehu (attiecībā uz štancēšanas cehu līgums tika parakstīts 2011. gada 26. septembrī), tika parakstīts 2011. gada 6. jūlijā tikai ar nosacījumu, ka vajadzīgs Komisijas apstiprinājums, Komisija uzskata, ka atbalsts tika piešķirts pirms 2014. gada jūlija un tādējādi ir vērtējams atbilstoši 2014.–2020. gada RAP 188. punktam, pamatojoties uz 2007.–2013. gada RAP un jo īpaši uz to noteikumiem par reģionālo ieguldījumu atbalstu lieliem ieguldījumu projektiem, kā minēts 68. punktā. Ja piezīmes, kas saņemtas, reaģējot uz oficiālās izmeklēšanas uzsākšanu, neļaus Komisijai oficiālajā izmeklēšanā nešaubīgi secināt, ka 2007.–2013. gada RAP 68. punkta a) apakšpunktā un 68. punkta b) apakšpunktā noteiktās robežvērtības nav pārsniegtas, tai ir jāveic padziļināts novērtējums, pamatojoties uz IDAC noteiktajiem kritērijiem.

                  (109)

                  Komisijai jāveic novērtējums trīs posmos:

                              —

                              pirmkārt, tai ir jāapstiprina, ka pasākums ir saderīgs ar 2007.–2013. gada RAP vispārīgajiem nosacījumiem,

                              —

                              otrkārt, Komisijai ir jāpārliecinās, vai tā var vai nevar nešaubīgi izslēgt iespēju, ka 2007.–2013. gada RAP 68. punkta a) un b) apakšpunktā paredzētajām pārbaudēm ir vajadzīgs padziļināts novērtējums,

                              —

                              treškārt, atkarībā no novērtējuma otrā posma iznākuma Komisijai var būt jāveic padziļināts novērtējums (41).

            6.4.   PASĀKUMA SADERĪBA AR 2007.–2013. GADA RAP STANDARTA SADERĪBAS KRITĒRIJIEM

                  (110)

                  Jau uzsākšanas lēmuma 54. punktā Komisija noteica, ka atbalsts atbilst vispārīgajiem saderības kritērijiem, kas minēti 2007.–2013. gada RAP. Oficiālajā izmeklēšanā netika atklāts nekāds pamatojums, kura dēļ varētu apšaubīt šo novērtējumu. Komisija īpaši norāda uz šādiem aspektiem:

                              —

                              Atbalsts ir piešķirts, piemērojot grupu atbrīvojuma shēmu (dotācija, pamatojoties uz atbalsta shēmu XR 47/2007) un apstiprinātu atbalsta shēmu (nodokļu atvieglojumi, pamatojoties uz atbalsta shēmu N 651/2006). Abās minētajās shēmās ir ievēroti 2007.–2013. gada RAP standarta saderības kritēriji.

                              —

                              Atbalstāmais projekts atrodas Ģēras pilsētā Rietumpārdonavas (Nyugat-Dunántúl) reģionā, kurš ir tiesīgs saņemt reģionālo ieguldījumu atbalstu atbilstoši piemērojamajai Ungārijas reģionālā atbalsta kartei.

                              —

                              Nekas neliecina par to, ka VW grupa kopumā vai konkrēti uzņēmums AHM būtu grūtībās nonācis uzņēmums saskaņā ar Kopienas pamatnostādnēm par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (42). Tādējādi atbalsta saņēmējs ir tiesīgs saņemt reģionālo atbalstu atbilstoši 2007.–2013. gada RAP 9. punktam.

                              —

                              Projekts ietver sākotnējo ieguldījumu RAP 2007.–2013. gadam 34. punkta nozīmē. Sākotnējais ieguldījums RAP 2007.–2013. gadam 34. punktā ir definēts kā ieguldījums materiālos un nemateriālos aktīvos, kas veikts, lai: i) izveidotu jaunu ražotni, ii) paplašinātu esošu ražotni, iii) dažādotu ražotnes produkciju ar jauniem papildu produktiem un iv) būtiski mainītu esošās ražotnes kopējo ražošanas procesu. Ieguldījumu projekts attiecas uz ieguldījumu esošā ražotnē un ietver elementus, kas saistīti ar: 1) būtiski mainītu esošās ražotnes ražošanas procesu (uz platformu balstītas montāžas tehnoloģijas aizstāšana ar MQB tehnoloģiju) apvienojumā ar ražošanas procesa paaugstinātu standartizāciju un vertikālo integrāciju (pilnībā integrēta automobiļu rūpnīca montāžas ceha vietā); 2) dažādotu produkciju (jauns A3 Sedan, virsbūves daļas no štancēšanas ceha); kā arī 3) ražošanas jaudu paplašināšanu.

                              —

                              Atbilstoši RAP 2007.–2013. gadam 40. punktam uzņēmumam AHM ir jānodrošina, ka ieguldījums paliek reģionā vismaz piecus gadus kopš tā veikšanas.

                              —

                              Atbilstoši RAP 2007.–2013. gadam 39. punktam atbalsta saņēmējs vismaz 25 % apmērā no attiecināmajām izmaksām nodrošina tādu finansiālu ieguldījumu, par kuru nav saņemts nekāds publisks atbalsts.

                              —

                              Formālās prasības attiecībā uz stimulējošo ietekmi, kas paredzētas RAP 2007.–2013. gadam 38. punktā, ir ievērotas.

                              —

                              Ieguldījumu atbalsta attiecināmās izmaksas (skatīt II tabulu) ir definētas atbilstoši RAP 2007.–2013. gadam, un noteikumi par atbalsta summēšanu ir ievēroti.

                              —

                              Sākotnējie ieguldījumi neattiecas uz trīs gadu laikposmu, saskaņā ar kuru definē vienotu ieguldījumu projektu.

                              —

                              Plānotie projekta kopējie attiecināmie izdevumi pašreizējā vērtībā ir 355 550 miljoni Ungārijas forintu (1 186 miljoni euro), kas diskontēti līdz paziņošanas datumam. Atbilstoši RAP 2007.–2013. gadam 67. punktā izklāstītajam samazināšanas mehānismam tas nozīmē, ka maksimālā pieļaujamā atbalsta intensitāte ir 11,24 % no BDE (bruto dotācijas ekvivalenta).

                              —

                              Tā kā ierosinātā atbalsta intensitāte (39 952 miljoni Ungārijas forintu; 133,3 miljoni euro pašreizējā vērtībā; 11,24 %atbalsta intensitāte) nepārsniedz maksimālo pieļaujamo atbalsta intensitāti, projektam ierosinātā atbalsta intensitāte atbilst RAP 2007.–2013. gadam. Ungārija ir apstiprinājusi, ka ieguldījumu projekta atbalstam netiks piešķirts nekāds cits atbalsts, izņemot paziņoto atbalstu.

                  (111)

                  Ņemot vērā šos apsvērumus, Komisija uzskata, ka RAP standarta saderības kritēriji ir izpildīti.

            6.5.   RAP 2007.–2013. GADAM 68. PUNKTĀ PAREDZĒTO PĀRBAUŽU PIEMĒROŠANA

                  (112)

                  Uzsākšanas lēmuma 105. apsvērumā Komisija norāda, ka gadījumā, ja piezīmes, kas saņemtas, reaģējot uz oficiālās izmeklēšanas uzsākšanu, neļaus Komisijai nešaubīgi secināt, ka robežvērtības, kas noteiktas 68. punkta a) un b) apakšpunktā minētajās pārbaudēs, nav pārsniegtas, Komisija veiks ieguldījumu projekta padziļinātu novērtējumu, pamatojoties uz IDAC. Komisijai ir jāizvērtē, vai saņemtās piezīmes ļauj izdarīt šādu secinājumu.

            —   ATTIECĪGAIS PRODUKTS

                  (113)

                  Uzsākšanas lēmuma 65. punktā Komisija atzīmē, ka RAP 2007.–2013. gadam 68. punkta nolūkā ieguldījumu projekta attiecīgais produkts ir vieglās automašīnas, kas ir A0, A, un B tirgus segmentā atbilstoši POLK klasifikācijai.

            —   KONKRĒTAIS PRODUKTU TIRGUS

                  (114)

                  Uzsākšanas lēmuma 80. apsvērumā Komisija atstāja neatbildētu jautājumu par konkrētā produktu tirgus precīzu definīciju un izvērtēja visas iespējamās alternatīvās tirgus definīcijas, tostarp īpašu uzmanību pievēršot šaurākajai segmentācijai, par kuru ir pieejama informācija. Tā kā uzņēmums AHM ražos automobiļus un virsbūves daļas A un B segmenta automobiļiem un teorētiski varētu ražot A0 segmenta automobiļus, Komisija uzskatīja, ka šie individuālie segmenti, kā arī visi apvienotie A0 līdz B un A līdz B segmenti šajā lietā būtu uzskatāmi par iespējamajiem konkrētajiem produktu tirgiem.

                  (115)

                  Piezīmēs par uzsākšanas lēmumu (kā aprakstīts šā lēmuma 44. līdz 46. apsvērumā) Ungārija nemainīja savu nostāju, kas jau bija atspoguļota uzsākšanas lēmumā, nepievienojot nekādas piezīmes vai informāciju, kas vēl nebūtu izklāstīta iepriekšējā pārbaudes posmā. Konkrēti, Ungārija nemainīja savu viedokli, ka konkrētais produktu tirgus būtu jādefinē kā apvienota A0, A un B automobiļu segmentu grupa un ka attiecīgais ģeogrāfiskais tirgus būtu jādefinē kā tirgus, kas ietver vismaz visas Eiropas, Ziemeļamerikas, Dienvidamerikas un Ķīnas apvienoto tirgu (nevis tikai EEZ tirgus).

                  (116)

                  Attiecībā uz produktu tirgu Komisija ņem vērā, ka lēmums par padziļināta novērtējuma veikšanu neskar no tā izrietošā padziļinātā saderības novērtējuma iznākumu. Tomēr Komisijai pirms atbalsta apstiprināšanas būtu jāpārliecinās, ka atbalsta pasākuma labvēlīgā ietekme jebkurā gadījumā kompensēs tā negatīvo ietekmi uz tirdzniecību un konkurenci. Tādējādi, lai lemtu par to, vai ir vai nav jāveic atbalsta pasākuma saderības padziļināts novērtējums, ņemot vērā ražojamo automobiļu specifiskās īpašības, produktu tirgus definīcijai jābūt iespējami šaurai.

                  (117)

                  Visšaurākās tirgus definīcijas izmantošanas prakse, pamatojoties uz autobūves nozares atsevišķiem segmentiem, ir labi pamatota līdzīgos lēmumos, tostarp galīgajos lēmumos (43).

                  (118)

                  Iedibinātā lietu prakse ir balstīta uz konkurencei būtiskiem ekonomiskiem apsvērumiem, jo tās pamatā ir viedoklis, ka konkurenti visos tirgus segmentos, tostarp vismazākajos iespējamos segmentos, ir pelnījuši aizsardzību pret tirgus dalībniekiem, kuriem tajā ir dominējošais stāvoklis.

                  (119)

                  Konkrētāk, šī pieeja balstīta uz teoriju, ka pieprasījuma aizstājamība starp diviem produktiem pastāv tad, ja patērētāji produktus uzskata par aizstājamiem, ņemot vērā to īpašības, cenas un paredzēto izmantojumu. Piemērojot praksi, kas ietver tirgus daļu pārbaudi arī iespējami vismazākajā automobiļu tirgus segmentā, par kuru ir pieejama informācija, Komisija ievēro tieši šādu loģiku, t. i., tā uzskata, ka produktu aizstājamība no cenu, īpašību un paredzētā izmantojuma viedokļa ir vislielākā starp tā paša tirgus segmenta produktiem. Šādā nozīmē šaurākā iespējamā tirgus segmenta definīcijas piemērošana, definējot to kā vienu iespējamo tirgu, atspoguļo Horizontālo apvienošanas pamatnostādņu (44) 28. punktā pausto loģiku, kas nosaka, ka “konkrētajā tirgū ražojumus var diferencēt tādējādi, ka daži ražojumi ir tuvāki aizstājēji nekā citi. Jo augstāka ir aizstājamības pakāpe starp apvienošanā iesaistīto uzņēmumu ražojumiem, jo lielāka varbūtība, ka tie būtiski paaugstinās cenas. […] Lielāka iespēja, ka apvienošanā iesaistīto uzņēmumu stimuls paaugstināt cenas būs ierobežots, pastāv tad, ja konkurējošie uzņēmumi ražo tuvus aizstājējus ražojumiem, ko ražo apvienošanā iesaistītie uzņēmumi, nekā tad, ja tie piedāvā mazāk tuvus aizstājējus (…)”.

                  (120)

                  Tas ir arī iemesls, kāpēc parastās automašīnas tiek tradicionāli iedalītas segmentos un kāpēc autobūves nozarē piešķir modeļus dažādajiem plaši pazīstamajiem segmentiem. Tieši šis apsvērums ir virzījis Komisijas praksi ar autobūvi saistītās lietās konkrēto tirgu definēt arī attiecībā uz atsevišķiem segmentiem, un šis ir iemesls, kāpēc Ungārija gan šajā, gan citās iepriekš izskatītajās lietās sniedza argumentus, kas saistīti ar konkrētā tirgus definēšanu atbilstoši segmentiem.

                  (121)

                  Ungārija nesniedza nekādus papildu argumentus, kas būtu pretrunā šādam viedoklim. Turklāt oficiālās izmeklēšanas laikā Komisija no trešām personām nesaņēma nekādu informāciju, kas ļautu labāk izprast tirgus segmentāciju. Tāpēc Komisija nemaina savu nostāju un atstāj atklātu jautājumu par konkrētā produktu tirgus precīzu definīciju, un piemēro iespējamo alternatīvā tirgus definīcijas pieeju, definējot atsevišķus automobiļu segmentus (tostarp visšaurāko segmentāciju, par kuru ir pieejami dati). Tādējādi Komisija joprojām uzskata, ka atsevišķie A0, A un B segmenti, kā arī apvienotie A0 līdz B un A līdz B segmenti šajā lietā būtu uzskatāmi par iespējamajiem konkrētajiem produktu tirgiem (45).

            —   ĢEOGRĀFISKAIS TIRGUS

                  (122)

                  Attiecībā uz ģeogrāfisko tirgu Komisija nemaina uzsākšanas lēmumā sniegto sākotnējo novērtējumu (skatīt uzsākšanas lēmuma 87. apsvērumu), ka konkrētais tirgus ir EEZ vai plašāks tirgus; Komisija nevar izslēgt iespēju, ka ģeogrāfiskais tirgus varētu aprobežoties ar EEZ tirgu.

                  (123)

                  Komisija atzīmē, ka Ungārija uztur spēkā argumentus, kas pausti jau sākotnējā pārbaudē, bet oficiālās izmeklēšanas laikā neiesniedza papildu faktus vai informāciju (skatīt šā lēmuma 47. apsvērumu). Komisija konstatē, ka minētie argumenti nav pietiekami, lai kliedētu bažas, ka ģeogrāfiskais tirgus varētu aprobežoties ar EEZ tirgu. It īpaši Komisija vērš uzmanību uz šādiem aspektiem.

            Globāla mēroga konkurence

                  (124)

                  Tas, ka lielie automašīnu ražotāji ir starptautiski aktīvi un darbojas globālas konkurences vidē, nav pietiekams pierādījums tam, ka atsevišķie tirgi ir integrēti un veido vienotu pasaules tirgu (vai kopēju visas Eiropas, Ziemeļamerikas, Dienvidamerikas un Ķīnas tirgu). Tas pats attiecas uz argumentu, ka desmit lielākajiem oriģinālā aprīkojuma ražotājiem ir ražotnes un izplatīšanas sistēmas visā pasaulē. Faktiski Komisija uzskata, ka valūtas kursa nestabilitāte varētu būt viens no tiem faktoriem, kas ir piespiedis oriģinālā aprīkojuma ražotājus būvēt ražotnes tuvāk reģionālajam pieprasījumam; un tas pats varētu attiekties uz politikas pasākumiem efektīvai aizsardzībai (augsti tarifi gala ražotāju importam, zemi tarifi starpproduktu importam, dodot stimulu vietējai ražošanai/montāžai). Trešais arguments tam, ka pastāv globalizētas ražošanas struktūras, lai gan tirgi nav integrēti, ir fakts, ka dažas valstis atļauj importu tikai tad, ja paralēli tiek veidoti kopuzņēmumi vietējai ražošanai. Tāpēc galveno ražotāju globālā klātbūtne pati par sevi neliecina, ka pastāv globāls (vai plašāks nekā EEZ) tirgus. Tāpat arī pasaules mēroga izplatīšanas sistēmu pastāvēšana nav pierādījums tam, ka tirgus ir globāls (vai plašāks nekā EEZ) no konkurences viedokļa. Fakts, ka uzņēmums AUDI AG/VW grupa plāno apkalpot pasaules tirgu, izņemot Ķīnu, ar trim no četriem automašīnu modeļiem, piegādājot A3 Sedan modeļus tikai no vienas ražotnes, tāpat nav pietiekams, lai pamatotu secinājumu, ka ģeogrāfiskais tirgus ir plašāks nekā EEZ.

            Tirdzniecības plūsmas

                  (125)

                  Arī arguments, ka pastāv liela apmēra tirdzniecības plūsmas, piemēram, fakts, ka apmēram 13 % A segmenta automobiļu un vairāk nekā 25 % B segmenta automobiļu, kas saražoti EEZ, tiek eksportēti uz citiem pasaules reģioniem, ir nepietiekams, lai pierādītu, ka pastāv globāls tirgus (vai šajā gadījumā – plašāks nekā EEZ). Komisija uzskata, ka, tā kā tirdzniecības plūsmas var sniegt ieskatu dažādo ģeogrāfisko teritoriju integrācijas pakāpē, aplūkojot, cik svarīgs ir imports un eksports salīdzinājumā ar vietējās ražošanas un patēriņa līmeni, šādu tirdzniecības plūsmu esība pati par sevi nav pietiekams pierādījums, lai uzskatītu, ka pastāv integrēts ģeogrāfiskais tirgus. Faktiski var būt sūtījumi starp EEZ un citiem reģioniem, bet tas nenozīmē, ka tirgi ir integrēti tādā nozīmē, ka apstākļi (piemēram, cenas) vienā tirgū ietekmē apstākļus citā tirgū. Tas it īpaši attiecas uz gadījumiem, kad sūtījumi galvenokārt ir saistīti ar pārvadājumiem, ko veic paši ražotāji, pretstatā cenu arbitrāžā iesaistītu neatkarīgu importētāju un eksportētāju sūtījumiem. Cenu noteikšanas politika var būt pilnībā raksturīga tirgum (piemēram, augstas cenas vienā tirgū, zemas citā) un neatbilst nosacījumiem par iespējami integrētu tirgu. Tirdzniecības plūsmas analīze nerisina tirgus definīcijas galveno jautājumu, proti, vai imports vai eksports varētu novērst cenu pieaugumu vietējā tirgū. Komisija norāda, ka Ungārija nav iesniegusi papildu empīriskus materiālus, kas apliecinātu, ka pastāv savstarpēji saistītas cenu svārstības vai neto importa apjomu reaģētspēja uz izmaiņām relatīvajās cenās.

            Tirdzniecības šķēršļi

                  (126)

                  Komisija atzīst, ka tirdzniecības šķēršļu nozīme laika gaitā samazinās. Tomēr Komisija ir pārliecināta, ka viens no galvenajiem faktoriem, kāpēc ražošana notiek ārvalstīs un ES automobiļu ražotāji pieņem lēmumus par ražošanas pārcelšanu, ir šķēršļi tirgus pieejamībai mērķa tirgos. Augsti tarifu šķēršļi joprojām nopietni kavē ES eksportētāju piekļuvi ārējiem tirgiem, jo īpaši Āzijā. Tāpat arī ar tarifiem nesaistītiem šķēršļiem, tostarp apgrūtinošām un diskriminējošām sertifikācijas prasībām, akcīzes nodokļu testēšanas papildu prasībām u. c., ir spēcīga ietekme uz ES transportlīdzekļu eksportu uz Dienvidaustrumu Āzijas, Ķīnas un Dienvidamerikas tirgiem. Komisija atzīst, ka Amerikas Savienotās Valstis ir neapšaubāmi vissvarīgākais galamērķis kopējam ES automašīnu eksportam. Tomēr ES un ASV ir stipri atšķirīga pieeja regulējumam un tirgus uzraudzībai. Šāda regulējuma atšķirība, iespējams, joprojām ir nozīmīgākais piekļuves šķērslis ES automobiļu eksportam uz ASV.

                  (127)

                  Komisija turklāt ir pienācīgi ņēmusi vērā arī tos argumentus, kas attiecas uz pārvadāšanas izmaksu samazināšanos. Šajā ziņā Komisija nav pilnībā pārliecināta. Pašreizējā ekonomiskajā situācijā, kad degvielas izmaksas ir svārstīgas, nav iespējams nepārprotami apstiprināt notikumu turpmāko attīstību saistībā ar pārvadājumu izmaksu samazināšanos. Tāpēc minēto nākotnes izmaksu samazinājumu nevar uzskatīt par pašsaprotamu.

            Cenu korelācija

                  (128)

                  Ungārijas iestādes ir iesniegušas arī korelācijas analīzi attiecībā uz automobiļu cenām ASV un vidējām automobiļu cenām desmit izlasē iekļautās Eiropas valstīs A un B segmentā laikposmā no 2005. gada 1. ceturkšņa līdz 2010. gada 2. ceturksnim, kā arī analīzi par korelāciju starp trīs pāriem Eiropas valstu, proti, Vāciju un Franciju, Vāciju un Itāliju, kā arī Vāciju un Apvienoto Karalisti tajā pašā laikposmā. Šī analīze ir paredzēta, lai parādītu, ka korelācija starp cenām Ziemeļamerikā un vidējām cenām desmit izvēlētajās EEZ valstīs ir salīdzināma ar attiecību starp automašīnu cenām Vācijā, Francijā, Itālijā un Apvienotajā Karalistē. Iestādes secina, ka analīze pamato secinājumu, ka Ziemeļamerika un EEZ būtu jāuzskata par vienotu ģeogrāfisko tirgu. Tā kā netiek apstrīdēts, ka pēdējās minētās valstis atrodas vienā ģeogrāfiskajā tirgū, tas a fortiori nozīmē, ka arī Ziemeļamerikai un EEZ vajadzētu būt tajā pašā ģeogrāfiskajā tirgū.

                  (129)

                  Komisija norāda, ka datu kopa, pamatojoties uz kuru Ungārijas iestāžu iesniegtā analīze tika veikta, katrā no aplūkotajiem tirgus segmentiem (A un B) un attiecībā uz katru no iepriekšminētajām sešām ģeogrāfiskajām teritorijām, t. i., Ziemeļameriku, desmit EEZ izlasē iekļautajām valstīm un Vāciju, Franciju, Itāliju un Apvienoto Karalisti, ir balstīta uz datiem 22 informācijas sadaļās, kas aptver laikposmu no 2005. gada 1. ceturkšņa līdz 2010. gada 2. ceturksnim. Tika veikta indeksu līmeņa un indeksu atšķirību korelācijas analīze. (46)

                  (130)

                  Iepriekšminētā korelācijas analīze ir veikta, balstoties uz Fišera (Fisher) virknes indeksu. Tāpat kā vispārējiem cenu indeksiem, Fišera virknes indeksa mērķis ir novērtēt konkrēta produktu groza cenu attīstību konkrētā reģionā konkrētā laikposmā. Tas tiek darīts, aprēķinot cenu normalizēto svērto vidējo līmeni. Tādējādi vidējā cenu līmeņa aprēķinā tiek ņemts vērā preču groza relatīvais patēriņš, un tas tiek proporcionāli samazināts attiecībā pret vienu pārskata periodu (47). Pastāv vairāki veidi, kā aprēķināt indeksu, un ekonomikas literatūrā ir izveidoti vairāki indeksi. Fišera indekss ir atvasināts indekss, jo tas ir (ģeometriskais) vidējais līmenis starp diviem citiem indeksiem, kas pazīstami kā Pāšes (Paasche) un Laspeiresa (Laspeyres) indeksi. Šajā konkrētajā gadījumā Ungārijas iestādes arī ierosina izmantot tādu Fišera indeksa versiju, kas ir “virknēta”. Tas nozīmē, ka cenu izmaiņas tiek salīdzinātas nevis ar periodu tieši pirms, bet ar pārskata periodu, kas izvēlēts normalizēšanai.

                  (131)

                     A segmentā iegūtie rezultāti ir šādi: korelācija starp Ziemeļamerikas cenu indeksu un desmit EEZ izlases valstu cenu indeksu ir 0,94. Šajā pētījumā konstatēts, ka tā ir līdzīga korelācijai starp Vācijas un Francijas un Itālijas un Lielbritānijas cenu indeksiem, kas svārstās no 0,90 līdz 0,95.

                  (132)

                  Pirmkārt, Komisija neiebilst pret šā indeksa un jo īpaši pret Fišera virknes indeksa izmantošanu. Tomēr Komisijai ir šaubas par pamatā esošajiem datiem, kas tika izmantoti, lai aprēķinātu šo indeksu. Faktiski nevar izslēgt, ka kļūdaini korelācijas dati varētu rasties no atsevišķiem indeksa sastāvu ietekmējošiem faktoriem bieži vien līdzīgu (kopīgu) patēriņa modeļu izmaiņu dēļ (kas nosaka indeksa masu, piemēram, pārejas dēļ uz dārgākiem modeļiem segmenta ietvaros), nevis faktisko cenu izmaiņu dēļ.

                  (133)

                  Otrkārt, Komisija norāda, ka analīze ir veikta par vienkāršiem indeksa līmeņiem, lai tos izslēgtu un novērstu kļūdainas korelācijas, turpretī parasti korelācijas analīzē būtu jāaplūko, vai ir cenu izmaiņu kopīgas tendences (ko tādu varētu izraisīt, piemēram, kopīgas izmaksu tendences). Šādu procesu dēvē par daļēju korelāciju. Šāda analīze nav veikta, tāpēc visas minētās korelācijas vērtības var būt kļūdainas.

                  (134)

                  Treškārt, ir vērts atzīmēt, ka šķietami augsta līmeņa korelācija (kā šajā gadījumā) var būt arī kļūdaina, ja laikrindas ir dinamiskas, proti, ja pastāv laika periodu tendence. Ir labi zināms, ka korelācijas līmenis ir mākslīgi augsts, ja divas laikrindas ir dinamiskas. Laba prakse nosaka, ka korelācijas analīzei ir jēga, ja laikrindas ir stacionāras. Tāpēc tādām korelācijas vērtībām, kas iegūtas no dinamiskām laikrindām, nedrīkstētu piešķirt pierādījuma spēku. Šajā gadījumā abas indeksa virknes ir dinamiskas un uzrāda skaidru tendenci. Tas rada šaubas par korelācijas rezultātu derīgumu. Pieminēšanas vērts ir fakts, ka Ungārijas iestādes minēto atzīst un paskaidro, ka tieši tāpēc labāk būtu vispirms padarīt virknes stacionāras, ņemot atšķirības (t. i., likvidējot laika tendences) un aprēķinot korelācijas starp šīm modificētajām laikrindām. Ungārijas iestādes secina, ka korelācijas vērtības ir salīdzināmas un tādējādi ģeogrāfiskā tirgus ietvaros būtu iekļaujama arī Ziemeļamerika.

                  (135)

                  Komisija nepiekrīt šādai analīzei. Faktiski modificēto laikrindu cenu korelācijas rezultāti (pēc laika tendences likvidēšanas) Ziemeļamerikai un desmit EEZ izlases valstīm, un Vācijai un Francijai, Vācijai un Itālijai un Vācijai un Apvienotajai Karalistei ir attiecīgi 0,39, 0,60, 0,60 un 0,55. Tādējādi korelācija starp Ziemeļameriku un desmit EEZ izlases valstīm kopumā ir diezgan zema (0,39) un jo īpaši daudz zemāka nekā etalona korelācija, kas aprēķināta attiecībā uz virknētām Fišera cenu indeksa izmaiņām starp Vāciju un Franciju, Vāciju un Itāliju un Vāciju un Apvienoto Karalisti.

                  (136)

                  Šķiet, ka šie pierādījumi nepamato secinājumu, ka konkrētā ģeogrāfiskā tirgus A segmentā ietilpst arī Ziemeļamerika. Turklāt korelācijas analīze, šķiet, balstās uz dažiem vienkāršotiem pieņēmumiem, kas nav pietiekami atzīti vai testēti, piemēram, kopēju tirgus satricinājumu neesamību un iespējami dažādu laika tendenču pastāvēšanu. Turklāt korelācijas testa rezultāti, ja tie ir uzticami, drīzāk apstiprina hipotēzi par šaurāku ģeogrāfisko tirgu.

                  (137)

                  Tā kā atbalsta saņēmēja tirgus daļa EEZ tirgū A segmentā pārsniedz 25 %, jebkurā gadījumā ir pārsniegta 68. punkta a) apakšpunktā minētās pārbaudes robežvērtība, kuru pārsniedzot, ir jāveic padziļināts novērtējums. Tāpēc nav nepieciešams aplūkot B segmenta rezultātus. Ungārija neiesniedza korelācijas rezultātus attiecībā uz A0 segmentu.

            Secinājums par ģeogrāfisko tirgu

                  (138)

                  Ņemot vērā iepriekš minēto, kā arī to, ka oficiālās izmeklēšanas laikā Komisija nav saņēmusi nekādu papildu informāciju, kas tai ļautu secināt, ka konkrētais ģeogrāfiskais tirgus ir plašāks nekā EEZ, tā patur spēkā savu secinājumu, ka neatkarīgi no izvēlētās produktu tirgus definīcijas konkrētais ģeogrāfiskais tirgus ir vai nu EEZ, vai lielāka teritorija. Kā atkārtoti uzsver Komisija, ir nepieciešams pārliecināties, ka atbalsta pasākumu pozitīvā ietekme jebkurā gadījumā kompensēs to negatīvo ietekmi uz tirdzniecību un konkurenci. Tāpēc, lai pieņemtu lēmumu par to, vai nepieciešams veikt padziļinātu novērtējumu par atbalsta pasākuma saderību, par ģeogrāfiskā tirgus definīciju būtu jāpieņem tik šaura definīcija, cik vien iespējams, ņemot vērā ražošanai paredzētās(-o) automašīnas(-u) individuālās īpašības.

            6.5.1.   Secinājums par 68. punkta a) apakšpunktā minēto pārbaudi

                  (139)

                  Komisija ir veikusi pārbaudi, kas minēta RAP 68. punkta a) apakšpunktā, visos iespējamos produktu un ģeogrāfiskajos tirgos, lai pārliecinātos, vai atbalsta saņēmēja tirgus daļa pirms ieguldījuma un pēc tā pārsniedz vai nepārsniedz 25 %.

                  (140)

                  Tā kā nebija iespējams noteikt vienotu konkrēto produktu un ģeogrāfisko tirgu, bija jāņem vērā visu iespējamo tirgu rezultāti. VW grupas tirgus daļa atsevišķajos un apvienotajos A un B segmentos EEZ visos attiecīgajos gados ir vairāk nekā 25 %. Apvienotajā A0, A un B segmentā EEA 25 % robežvērtība ir pārsniegta, sākot no 2011. gada. Tāpēc Komisija secina, ka neatkarīgi no produktu tirgus definīcijas jebkurā gadījumā ir pārsniegta robežvērtība, kas noteikta 68. punkta a) apakšpunktā, un tādējādi vairs nav nepieciešams lemt par produktu tirgus galīgo definīciju.

            6.5.2.   Secinājums attiecībā uz 68. punkta b) apakšpunktā minēto pārbaudi

                  (141)

                  Tā kā, ņemot vērā 68. punkta a) apakšpunktā minētās pārbaudes rezultātus, ir nepieciešams veikt atbalsta pasākumu padziļinātu novērtējumu, galīgais viedoklis par 68. punkta b) apakšpunktā minētās pārbaudes rezultātiem nav nepieciešams.

            6.5.3.   Secinājums

                  (142)

                  Tā kā 68. punkta a) apakšpunkta minētās pārbaudes attiecīgā robežvērtība ir pārsniegta, pēc LESD 108. panta 2. punktā paredzētas procedūras uzsākšanas Komisija nolēma veikt detalizētu pārbaudi, lai pārliecinātos, vai atbalsts ir nepieciešams ieguldījuma stimulēšanai un vai ieguvumi no atbalsta pasākuma ir lielāki par attiecīgajiem konkurences kropļojumiem un ietekmi uz tirdzniecību starp dalībvalstīm.

            6.6.   ATBALSTA PASĀKUMU PADZIĻINĀTS NOVĒRTĒJUMS

                  (143)

                  Padziļinātais novērtējums tiek veikts, pamatojoties uz ICAC.

            6.6.1.   Atbalsta pozitīvā ietekme

      6.6.1.1.   Ieguldījums reģiona attīstībā

                  (144)

                  Rietumpārdonavas reģions ir tiesīgs saņemt reģionālo atbalstu atbilstoši LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunktam. Komisija ņem vērā Ungārijas iesniegtajos apsvērumos minēto ieguldījumu pozitīvo reģionālo ietekmi (sk. 56. apsvērumu) un uzskata, ka jo īpaši ietekme, ko izraisa tiešo un netiešo darbvietu radīšana, spēja piesaistīt papildu piegādātājus un pakalpojumu sniedzējus, zināšanu pārnese reģionā un reģionālo prasmju bāzes uzlabošana ir būtisks ieguldījums reģiona attīstībā un ES kohēzijas mērķa sasniegšanā.

            6.6.1.2.   Atbalsta instrumenta piemērotība

                  (145)

                     IDAC 17. un 18. punktā uzsvērts, ka valsts atbalsts ieguldījumu subsīdiju veidā ir tikai viens no līdzekļiem, kā pārvarēt tirgus nepilnības un veicināt ekonomisko attīstību mazāk attīstītos reģionos. Atbalsts ir piemērots instruments, ja tas sniedz īpašas priekšrocības salīdzinājumā ar citiem politikas pasākumiem. Atbilstoši IDAC 18. punktam piemēroti instrumenti ir tie pasākumi, kuriem dalībvalstis ir apsvērušas citus politikas risinājumus un kuriem ir noteiktas tāda selektīva instrumenta kā valsts atbalsts konkrētam uzņēmumam izmantošanas priekšrocības.

                  (146)

                  Ungārija paskaidroja, ka vispārīgi pasākumi, lai atbalstītu ekonomisko attīstību valsts un reģionālā līmenī, veicot ieguldījumus pamata infrastruktūrā un ražošanas faktoru uzlabošanā, jau ir veikti, taču reģions joprojām ir starp mazāk attīstītajiem ES reģioniem. Komisija uzskata, ka ar infrastruktūras attīstību un citiem vispārīgiem pasākumiem vien nepietiek, lai samazinātu reģionālās atšķirības.

                  (147)

                  Ungārija tāpat pamatoja savu skaidrojumu par atbalsta instrumenta piemērotību ar ekonomisko situāciju Rietumpārdonavas reģionā un sniedza pierādījumus, kas apliecina, ka reģions ir nelabvēlīgā situācijā salīdzinājumā ar citiem reģioniem, kuri ar to robežojas, – Burgenlandes (Burgenland) reģionu Austrijā un Bratislavas reģionu (Bratislavský kraj) Slovākijā. Tajā pašā laikā ekonomiskie rādītāji Rietumpārdonavas reģionā ir aptuveni Ungārijas vidējo rādītāju robežās. Tomēr Komisija atzīmē, ka, kā liecina Rietumpārdonavas reģiona kā tāda reģiona statuss, kurš ir tiesīgs saņemt reģionālo atbalstu saskaņā ar LESD 107. pantu 3. punkta a) apakšpunktu ar atbalsta maksimālo intensitāti 30 %, sociāli ekonomiskais stāvoklis Rietumpārdonavas reģionā ir zem ES vidējā līmeņa.

                  (148)

                  Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka konkrētais atbalsta pasākums ir piemērots instruments reģionālās attīstības mērķa sasniegšanai attiecīgajā atbalstāmajā reģionā.

            6.6.1.3.   Stimulējoša ietekme / hipotētisks scenārijs

                  (149)

                  Tā kā uzņēmumam ir vairāki pamatoti iemesli veikt ieguldījumu konkrētā reģionā, IDAC nosaka, ka, pat ja atbalsts netiek piešķirts, Komisijai ir detalizēti jāpārbauda, vai atbalsts ir nepieciešams ieguldījuma stimulēšanai. Šā detalizētā novērtējuma mērķis ir noteikt, vai atbalsts faktiski veicina atbalsta saņēmēja attieksmes maiņu tādā mērā, ka saņēmējs veic (papildu) ieguldījumu attiecīgajā atbalstāmajā reģionā. Šajā sakarā dalībvalstij ir jāsniedz arī visaptverošs apraksts par tādu hipotētisko scenāriju, kurā atbalsta saņēmējam netiktu piešķirts nekāds atbalsts. Šie scenāriji Komisijai ir jāatzīst par reāliem. Šī būtiskās stimulējošās ietekmes pārbaude pārsniedz pārbaudi par to, vai ir izpildītas formālās prasības attiecībā uz stimulējošo ietekmi, kas noteiktas RAP 2007.–2013. gadam, (skatīt RAP 2007.–2013. gadam 68. punktu).

                  (150)

                     IDAC 22. punktā noteikts, ka (būtisku) stimulējošo ietekmi var pierādīt, izmantojot divus iespējamos scenārijus: bez atbalsta nekāda ieguldījuma nebūtu, atbalsts uzņēmumam citādi nebūtu ienesīgs jebkurā citā vietā (pirmais scenārijs); bez atbalsta ieguldījums būtu noticis citā vietā ES (otrais scenārijs).

                  (151)

                     IDAC ir noteikts, ka dalībvalstij jāpierāda Komisijai atbalsta stimulējošās ietekmes esība un jāsagādā nepārprotami pierādījumi par atbalsta efektīvu iedarbību vai nu uz ieguldījuma izvēli, vai atrašanās vietas izvēli. Tādējādi tas uzliek dalībvalstij pienākumu pierādīt stimulējošas ietekmes esību. IDAC 25. punktā norādīts, ka dalībvalsts varētu nodrošināt pierādījumus par atbalsta stimulējošo ietekmi, sagādājot uzņēmuma dokumentus, kuros redzams, ka ir veikts salīdzinājums izmaksām un ieguvumiem, izvietojot attiecīgajā atbalstāmajā reģionā un citā reģionā. Dalībvalsts ir aicināta paļauties uz finanšu pārskatiem, iekšējiem uzņēmējdarbības plāniem un dokumentiem, kuros ir aplūkoti dažādi ieguldījumu scenāriji.

                  (152)

                  Komisija norāda, ka Ungārijas iestādes iesniedza pieprasīto informāciju (skatīt 60. apsvērumu) visaptverošu, aktuālu un autentisku pierādījumu veidā, kas dokumentē lēmumu pieņemšanas daudzpakāpju procesu VW grupā un uzņēmumā AUDI AG attiecībā uz lēmuma par ieguldījumiem un lēmuma par atrašanās vietu pieņemšanu, norādot, ka atbalsts uzņēmumam AHM atbilst otrajam scenārijam, un skaidrojot hipotētisku scenāriju, kurš papildus Ģēras pilsētai ietver vairākas alternatīvas vietas (atrašanās vietu kombinācijas), kas atrodas [EEZ valstī Nr. 1 un EEZ valstī Nr. 2].

                  (153)

                  Šīs atrašanās vietas ietver esošās ražotnes Ģēras pilsētā, [vietā Nr. 2 atbalstāmā EEZ reģionā, kurš ir tiesīgs saņemt reģionālo atbalstu atbilstoši LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam], [vietā Nr. 1 neatbalstāmā EEZ reģionā] un [vietā Nr. 3 neatbalstāmā EEZ reģionā]. Lai gan Ģēras pilsēta un [vieta Nr. 2 atbalstāmā EEZ reģionā, kas ir tiesīgs saņemt reģionālo atbalstu atbilstoši LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam] atrodas atbalstāmos reģionos (ar attiecīgi 30 % un 15 % atbalsta maksimālo intensitāti paziņošanas datumā), [vieta Nr. 1 neatbalstāmā EEZ reģionā] un [vieta Nr. 3 neatbalstāmā EEZ reģionā] atrodas neatbalstāmos reģionos [EEZ valstī Nr. 2].

                  (154)

                  Aprēķini un izmaksu aplēses par šiem četriem variantiem tika veiktas ar tādu pašu precizitāti. Iespējas, kas saistītas ar atrašanās vietām [vieta Nr. 3 neatbalstāmā EEZ reģionā] (A un B iespēja) tika izslēgtas jau 2010. gada […], jo ražotne [vietā Nr. 3 neatbalstāmā EEZ reģionā] ražošanas jaudu ziņā bija izsmēlusi savas iespējas un ieguldījumu veikšanai būtu vajadzīgi lieli strukturāli izdevumi, kā rezultātā paaugstinātos kopējās izmaksas. Tādējādi kā savstarpēji konkurējoši varianti atlika vienīgi C iespēja (A3 Sedan un Audi TT modeļu ražošana [vietā Nr. 2 atbalstāmā EEZ reģionā, kas ir tiesīgs saņemt reģionālo atbalstu atbilstoši LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam] un A3 Cabriolet ražošana [vietā Nr. 1 neatbalstāmā EEZ reģionā]), un D iespēja (visu četru modeļu ražošana Ģēras pilsētā).

                  (155)

                  Turpmākajā plānošanas procesā tika veikti vairāki aprēķini un izmaksu aplēses. Iesniegtie dokumenti liecina, ka šie aprēķini tika balstīti uz tiem pašiem pieņēmumiem, un Ungārija paskaidroja, ka visā lēmumu pieņemšanas procesā izmaksu aplēses attiecībā uz C un D iespēju tika veiktas ar tādu pašu precizitāti. Dokumenti arī liecina, ka šie aprēķini bija salīdzināmi.

                  (156)

                  Komisija norāda, ka uzņēmums AUDI AG izpētīja valsts atbalsta iespēju jau agrīnos lēmumu pieņemšanas posmos par ieguldījumu un ražošanas vietu. Atbalsta pieteikums, ko atbalsta saņēmējs iesniedza 2010. gada 5. martā, Ungārijas 2010. gada 26. marta apstiprinājums par to, ka ieguldījumu projekts principā ir tiesīgs saņemt atbalstu, kā arī sākotnējais Ungārijas atbalsta piedāvājums 2010. gada 30. martā notika pirms tam, kad būtu izslēgta kāda no šīm iespējām. Izmaksu aplēses, ar kurām 2010. gada […] tika iepazīstināta grupas valde, jau ietvēra iespējamo valsts atbalstu, ko varētu piešķirt Ungārija. Tobrīd tika ņemts vērā arī iespējamais atbalsts no [EEZ valsts Nr. 1], kas tomēr vēlāk tika noraidīts, jo nebūtu reāli saņemt atbalstu [EEZ valstī Nr. 1] (48).

                  (157)

                  Kā aprakstīts šā lēmuma 80. apsvērumā, ražošanas izmaksu galīgās aplēses saistībā ar atrašanās vietu liecina par neizdevīgu izmaksu atšķirību 143,3 miljonu euro apmērā D iespējai (Ģēras pilsēta) salīdzinājumā ar C iespēju ([vieta Nr. 2 atbalstāmā EEZ reģionā, kas ir tiesīga saņemt reģionālo atbalstu atbilstoši LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam] un [vieta Nr. 1 neatbalstāmā EEZ reģionā],), kad 2010. gada 14. decembrī galīgā lēmuma pieņemšanai K-VAI tika piedāvātas divas ieguldījumu un atrašanās vietas izvēles iespējas. Kā redzams no K-VAI sanāksmes protokola, pamatojoties uz minēto hipotētisko analīzi un dažiem kvalitātes kritērijiem, kā arī uz valsts atbalsta pieejamību, K-VAI2010. gada 14. decembrī nolēma veikt ieguldījumu projektu Ģēras pilsētā.

                  (158)

                  Komisija atkārtoti apstiprina savu viedokli (skatīt šā lēmuma 110. apsvērumu), kas tika pieņemts jau uzsākšanas lēmumā, ka stimulējošās ietekmes formālās prasības, kas noteiktas RAP 2007.–2013. gadam 38. punktā, ir izpildītas: i) attiecībā uz dotāciju, kā paskaidrots šā lēmuma 23. apsvērumā, atbalsta saņēmējs ir iesniedzis atbalsta pieteikumu, un iestāde, kas atbild par shēmas administrēšanu, ir rakstiski apstiprinājusi, ka projekts, kuram veicama sīka pārbaude, pirms tika sākts darbs projektā, principā atbilda shēmā noteiktajiem atbilstības nosacījumiem; ii) attiecībā uz nodokļu atvieglojumiem, kā aprakstīts šā lēmuma 24. apsvērumā, atbalsta saņēmējs pieteicās uz atbalstu krietnu laiku pirms darbu uzsākšanas, un tā kā attiecībā uz nodokļu atvieglojumiem pastāv juridiskas tiesības, kurām nepieciešams Komisijas apstiprinājums, atbalsta saņēmējam nebija vajadzības gaidīt nekādus iepriekšējus atbilstības apstiprinājums no Ungārijas iestādēm.

                  (159)

                  Attiecībā uz būtisko stimulējošo ietekmi Komisija uzskata, ka atbalstam bija reāla ietekme uz ieguldījuma atrašanās vietas izvēli: VW grupas lēmums veikt šo ieguldījumu projektu Ģēras pilsētā tika pieņemts tikai pēc apstiprinājuma, ka ieguldījumu projekts būtu tiesīgs saņemt valsts atbalstu un to atbalstītu valsts iestādes, un grupas K-VAI (struktūra, kas atbildīga par galīgā lēmuma pieņemšanu par ieguldījumu un tā atrašanās vietu) apstiprināja atrašanās vietu, ja valsts atbalsts būtu pieejams. Tādējādi saskaņā ar IDAC 23. un 25. punktu Komisija uzskata, ka Ungārijas iesniegtais hipotētiskais scenārijs ir reāls un pamatots ar autentiskiem un aktuāliem pierādījumiem. Tāpēc atbalstam ir reāla (būtiska) stimulējoša ietekme. Samazinot īstenojamības atšķirības par labu Ģēras pilsētai, atbalsts palīdzēja mainīt atbalsta saņēmēja uzņēmuma lēmumu par ieguldījuma atrašanās vietu. Bez atbalsta pasākumiem ieguldījumu projekts nebūtu īstenots Ģēras pilsētā.

            6.6.1.4.   Atbalsta samērīgums

                  (160)

                  Lai atbalsts būtu samērīgs, atbalsta apmēram un intensitātei jābūt ierobežotai līdz minimumam, kāds nepieciešams, lai atbalstāmajā reģionā tiktu veikts ieguldījums.

                  (161)

                  Parasti uzskata, ka reģionālais atbalsts ir samērojams ar to problēmu smagumu, kuras ietekmē atbalstāmos reģionus, vispārīgi piemērojot reģionālā atbalsta maksimālo apjomu, tostarp automātisku, pakāpenisku reģionālā atbalsta maksimālā apjoma samazināšanu lieliem ieguldījumu projektiem (kas jau ir daļa no piemērojamās reģionālā atbalsta kartes). Šajā gadījumā piemērotā atbalsta intensitāte nav lielāka par reģionālā atbalsta maksimālo apjomu, kas koriģēts ar samazināšanas mehānismu, kā tas jau noteikts šā lēmuma 110. apsvērumā.

                  (162)

                  Papildus vispārīgajam samērīguma principam, kas ietverts RAP 2007.–2013. gadam, saskaņā ar IDAC ir jāveic detalizētāks novērtējums. Saskaņā ar IDAC otro scenāriju atbalstu uzskata par samērīgu, ja tas ir vienāds ar starpību, kura rodas, salīdzinot tīrās izmaksas, ko atbalsta saņēmējs iegulda atbalstāmajā reģionā, ar tīrajām izmaksām, ko iegulda alternatīvā atrašanās vietā.

                  (163)

                  Pamatojoties uz iesniegto dokumentāciju (sk. 79.–82. apsvērumu), Komisija uzskata, ka atbalsts tika ierobežots līdz nepieciešamajam apjomam, jo tas nepārsniedz izmaksu starpību starp D iespēju (ieguldījuma veikšana Ģērā) un C iespēju (ieguldījuma veikšana [vietā Nr. 2 atbalstāmā EEZ reģionā, kas ir tiesīgs saņemt reģionālo atbalstu atbilstoši LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam] un [vietā Nr. 1 neatbalstāmā EEZ reģionā]). Aprēķins, kas tika veikts hipotētiskā scenārija analīzes laikā, liecina, ka bez atbalsta ražošanas izvietošana Ģērā izmaksātu par 144,3 miljoniem euro dārgāk (2010. gada pašreizējā vērtībā), nekā apvienojot atrašanās vietu [vietu Nr. 2 atbalstāmā EEZ reģionā, kas tiesīgs saņemt reģionālo atbalstu atbilstoši LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam] un [vietu Nr. 1 neatbalstāmā EEZ reģionā].

                  (164)

                  Šī neizdevīgā izmaksu atšķirība ir 153,8 miljoni euro 2013. gada vērtībā, kas ir gads, kurš piemērojams atbalsta un tādējādi arī samērīguma aprēķināšanai.

                  (165)

                  Atšķirību, kas saistīta ar augstākiem vienreizējiem izdevumiem, varētu samazināt ar iespējamo valsts atbalstu. Ņemot vērā atbalstu 133,3 miljonu euro apmērā 2013. gada pašreizējā vērtībā, salīdzinājumā ar C iespēju D iespējai joprojām ir neizdevīga izmaksu atšķirība 20,5 miljonu euro apmērā. Komisija atzīmē, ka atlikusī neizdevīgākā izmaksu atšķirība Volkswagen grupai bija pieņemama dažu skaitļos neizsakāmu priekšrocību dēļ, ko nodrošina Ģēras pilsēta, piemēram, iespēja ražot visus četrus MQB atvasinājumus vienā uzņēmuma AUDI rūpnīcā, un uzskata, ka atbalsta samērīgums ir pierādīts.

            6.6.2.   Atbalsta negatīvā ietekme uz konkurenci un tirdzniecību

                  (166)

                     IDAC 40. punktā noteikts, ka tad, “ja […] hipotētiska analīze pieļauj varbūtību, ka bez atbalsta ieguldījums noteikti būtu noticis, kaut arī, iespējams, citā vietā (otrais. scenārijs), un ja atbalsts ir samērīgs, iespējamās norādes par tādiem kropļojumiem kā liela tirgus daļa un jaudas pieaugums nepietiekami aktīvā tirgū principā būtu tādas pašas neatkarīgi no atbalsta.”

                  (167)

                  Tā kā atbalsta pasākums pamato otrajā scenārijā minēto lēmumu par ieguldījumu un atbalsts ir ierobežots līdz minimumam, negatīva ietekme uz konkurenci nav konstatēta. Jebkurā gadījumā, veicot ieguldījumu citā vietā, tiktu radīts tāda paša līmeņa konkurences kropļojumus. Tāpēc Komisija uzskata, ka atbalstam nav negatīvas ietekmes uz konkurenci.

                  (168)

                  Atbilstoši IDAC 53. punktam, ja bez atbalsta ieguldījums tiktu piesaistīts nabadzīgākam reģionam (jo vairāk reģionālo problēmu, jo augstāka reģionālā atbalsta maksimālā intensitāte) vai reģionam, kuram ir, kā tiek uzskatīts, tādas pašas problēmas kā mērķa reģionam (tā pati reģionālā atbalsta maksimālā intensitāte), būs negatīvs faktors vispārējā līdzsvara pārbaudē, kuru diez vai kompensēs kādi pozitīvi faktori, jo tas ir pretrunā reģionālā atbalsta loģiskajam pamatam.

                  (169)

                  Tā kā Ungārija apstiprināja, ka lēmumu pieņemšanas agrīnajos posmos uzņēmums AUDI ir atteicies no teorētiskās iespējas izveidot jaunu ražotni Austrumeiropā un ka neviena no esošajiem vietām ar augstāku vai tādu pašu atbalsta intensitāti netika uzskatīta par iespējamu atrašanās vietu (skatīt 23. zemsvītras piezīmi), Komisija uzskata, ka atbalstam nav pret kohēziju vērstas ietekmes, kas būtu pretrunā reģionālā atbalsta loģiskajam pamatam.

            6.7.   ATBALSTA POZITĪVĀS UN NEGATĪVĀS IETEKMES SALĪDZINĀJUMS

                  (170)

                  Kad ir konstatēts, ka atbalsts rada stimulu veikt ieguldījumus attiecīgajā reģionā un ka tas ir samērīgs, ir jāsalīdzina atbalsta pozitīvā un negatīvā ietekme.

                  (171)

                  Novērtējums apstiprināja, ka atbalsta pasākumam ir stimulējoša ietekme ieguldījumu piesaistīšanā, kas sniedz nozīmīgu ieguldījumu reģionālajā attīstībā nelabvēlīgā reģionā, kurš ir tiesīgs saņemt reģionālo atbalstu saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunktu, neliedzot ieguldījumus nevienam citam reģionam ar tādu pašu vai augstāku atbalsta maksimālo intensitāti (nav pret kohēziju vērstas ietekmes). Komisija uzskata, ka ieguldījumu piesaistīšana nabadzīgākam reģionam ir noderīgāka kohēzijai Savienībā nekā gadījumā, ja tos pašus ieguldījumus veiktu attīstītākā reģionā. Kā norādīts IDAC 53. punktā, Komisija uzskata, ka “saskaņā ar līdzsvara pārbaudi parasti tiks uzskatīts, ka pozitīvās sekas, ko rada reģionālais atbalsts, kurš tikai kompensē tīro izmaksu starpību, kas saistīta ar attīstītāku alternatīvo ieguldījuma atrašanās vietu […], atsver negatīvo ietekmi jaunam ieguldījumam alternatīvajā atrašanās vietā”.

                  (172)

                  Saistībā ar iepriekš minēto Komisija konstatē, ka, tā kā atbalsts ir proporcionāls tīro izmaksu starpībai, kas saistītas ar ieguldījuma veikšanu izraudzītajā reģionā salīdzinājumā ar alternatīvu atrašanās vietu attīstītākā reģionā, atbalsta pozitīvās sekas, ņemot vērā tā mērķi un piemērotību, kā norādīts iepriekš, pārsniedz negatīvo ietekmi alternatīvajā vietā.

                  (173)

                  Atbilstoši RAP 2007.–2013. gadam 68. punktam un ņemot vērā padziļināto novērtējumu, kas veikts, pamatojoties uz IDAC, Komisija konstatē, ka atbalsts ir nepieciešams ieguldījuma stimulēšanai un ka ieguvumi no atbalsta pasākuma ir lielāki par attiecīgajiem konkurences kropļojumiem un ietekmi uz tirdzniecību starp dalībvalstīm.

            7.   SECINĀJUMS

                  (174)

                  Komisija uzskata, ka Ungārija ir nelikumīgi īstenojusi reģionālu atbalstu par labu uzņēmuma AHM ieguldījumu projektam, pārkāpjot LESD 108. panta 3. punktu. Tomēr Komisija secina, ka reģionālais ieguldījumu atbalsts par labu uzņēmumam AUDI HUNGARIA MOTOR Ltd, kas tika piešķirts pirms 2014. gada 1. jūlija ar priekšnoteikumu, ka tam daļēji nepieciešams Komisijas apstiprinājums, atbilst visiem nosacījumiem, kas paredzēti RAP 2007.–2013. gadam un IDAC, un tādējādi to var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu atbilstoši LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunktam,

            IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
      1. pants
      Valsts atbalsts, kuru Ungārija ir īstenojusi par labu uzņēmumam AUDI HUNGARIA MOTOR Ltd un kura maksimālā summa ir 39 952 miljoni Ungārijas forintu (atbilstoši diskontēšanas likmei paziņošanas datumā) pašreizējā vērtībā un kura maksimālā atbalsta intensitāte ir 11,24 % no bruto dotācijas ekvivalenta, ir saderīgs ar iekšējo tirgu LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunkta nozīmē.
      2. pants
      Šis lēmums ir adresēts Ungārijai.

         Briselē, 2016. gada 1. februārī

               Komisijas vārdā –

               Komisijas locekle

            Margrethe VESTAGER

         (1)  OV C 418, 21.11.2014., 25. lpp.

         (2)  Valstu reģionālā atbalsta pamatnostādnes 2007.–2013. gadam (OV C 54, 4.3.2006., 13. lpp.). Komisija 2013. gada 28. jūnijā pieņēma Reģionālā atbalsta pamatnostādnes 2014.–2020. gadam, ar kurām tā pagarināja RAP piemērošanas termiņu līdz 2014. gada 30. jūnijam (186. punkts) (OV C 209, 23.1.2013., 1. lpp.)

         (3)  OV C 223, 16.9.2009., 3. lpp.

         (4)  Skatīt 1. zemsvītras piezīmi.

         (5)  Valsts atbalsts N 487/2006 – Ungārijas valsts reģionālā atbalsta karte 2007.–2013. gadam (OV C 256, 24.10.2006., 6. lpp.), kas pagarināts ar valsts atbalstu Nr. SA.36879 (2013/N) – Ungārijas reģionālās atbalsta kartes 2007.–2013. gadam darbības pagarinājums līdz 2014. gada 30. jūnijam (OV C 69, 7.3.2014., 1. lpp.).

         (6)  No tām 72 rūpnīcas Eiropā un 46 rūpnīcas Amerikas, Āzijas un Āfrikas valstīs.

         (7)  Volkswagen grupas 2014. gada pārskats.

         (*)  Konfidenciāla informācija.

         (8)  R. L Polk & Co. (dēvēts arī par POLK) ir globāli integrēta organizācija un nozīmīgs tirgus informācijas un analītikas pakalpojumu sniedzējs autobūves nozarē. Viens no pasaules vadošajiem kritiskās informācijas un analītikas pakalpojumu sniedzējiem uzņēmums IHS Inc.2013. gada 16. jūlijā noslēdza uzņēmuma R L. Polk & Co iegādi. Pēc POLK pievienošanas uzņēmums IHS Automotive nodrošina īpašās zināšanas un prognostisko izpratni visā autobūves vērtību ķēdē. POLK iedala vieglo automobiļu tirgu šādos segmentos: A000, A00, A0, A, B, C, D un E, kur A000 segments ir mazas pilsētvides automašīnas, bet E segments ir augstākā luksusa kategorija. No A000 segmenta līdz E segmentam pakāpeniski pieaug pasažieru automašīnu vidējās cenas, izmēri un dzinēja veiktspējas vidējie rādītāji.

         (9)  Šajā lēmumā norādītas summas, kas izteiktas EUR, pamatojoties uz valūtas maiņas kursu 299,67 HUF/EUR, kas bija spēkā paziņošanas brīdī.

         (10)  Šajā lēmumā norādītās pašreizējās vērtības aprēķinātas, pamatojoties uz 5,62 procentu diskontēšanas likmi, kas bija spēkā paziņošanas brīdī. Par bāzes gadu diskontēšanas likmes aprēķinā izmantots 2013. gads, proti, paziņošanas gads.

         (11)  Informācijas kopsavilkuma lapa par shēmu XR 47/2007 (A Kormány egyedi döntésével megítélhető támogatás) tika publicēta Oficiālajā Vēstnesī (OV C 180, 2.8.2007., 6. lpp.).

         (12)  Komisijas 2006. gada 24. oktobra Regula (EK) Nr. 1628/2006 par Līguma 87. un 88. panta piemērošanu valstu reģionālajam ieguldījumu atbalstam (OV L 302, 1.11.2006., 29. lpp.).

         (13)  Komisijas 2007. gada 10. maija lēmums lietā N 651/2006 saistībā ar attīstībai paredzētajiem nodokļu guvumiem (labojumi N 504/2004) (OV C 152, 6.7.2007., 2. lpp.), kas grozīts ar Komisijas 2008. gada 30. aprīļa lēmumu (N 646/2007, SA.24441), 2008. gada 17. jūnija lēmumu (N 735/2007, SA.24683), 2010. gada 6. maija lēmumu (N 132/2010, SA.30728) un 2011. gada 23. februāra lēmumu (N 685/2009, SA.29994).

         (14)  Šī pieeja atbilst šādiem Komisijas lēmumiem par valsts atbalstu: SA.30340 (Fiat Powertrain Technologies), 2011. gada 9. februāra lēmumam (C(2011) 612) lietā SA.30340 (OV C 151, 21.5.2011., 5. lpp.); SA.32169 (Volkswagen Sachsen), 2011. gada 13. jūlija lēmumam (C(2011) 4935) lietā SA.32169 (OV C 361, 10.12.2011., 17. lpp.); N 767/07 (Ford Craiova), 2008. gada 30. aprīļa lēmumam (C(2008) 1613) lietā N 767/07 (OV C 238, 17.9.2008., 4. lpp.); N 635/2008 (Fiat Sicily), 2009. gada 29. aprīļa lēmumam (C(2009) 3051) lietā N 635/2008 (OV C 219, 12.9.2009., 3. lpp.); un N 473/2008 (Ford Espana), 2009. gada 17. jūnija lēmumam (C(2009) 4530) lietā N 473/2008 (OV C 19, 26.1.2010., 5. lpp.).

         (15)  Skatīt N 671/2008, Mercedes-Benz Hungary (pārklāšanās starp blakus esošajiem A un B segmentiem), SA.32169 Volkswagen Sachsen, 60. apsvēruma ff. punkts, un SA.32076 Ford Espana, 83. apsvērums (A0 un B segmenta un A segmenta automobiļu pieprasījuma ķēdes aizstājamība).

         (16)  Pamatojoties uz datiem, kas sniegti dr. Džeimsa A. Langenfelda (Dr. James A. Langenfeld) (Navigant Economics) ģeogrāfiskā tirgus provizoriskajā ekonomiskajā analīzē (2011) un kuri liecina, ka aptuveni 13 % A segmenta automobiļu un vairāk nekā 25 % B segmenta automobiļu, kas ražoti EEZ laikposmā no 2004. līdz 2010. gadam, tika eksportēti uz citiem pasaules reģioniem. Attiecībā uz importu vairāk nekā 14 % A segmenta automobiļu un vairāk nekā 18 % B segmenta automobiļu, kas pārdoti EEZ, tika ražoti citos reģionos.

         (17)  Preliminary Economic Analysis of the Geographic Market, Dr. James A. Langenfeld, Navigant Economics (2011).

         (18)  Ungārija savu pieņēmumu par koeficienta 2,5 izmantošanu pamato ar pētījumu, kurā izvērtēts mehānisko transportlīdzekļu piegādes nozares ieguldījums ASV un šīs valsts 50 štatu ekonomikā. Pētījumu pēc Dzinēju un aprīkojuma ražotāju asociācijas (Motor and Equipment Manufacturers Association) pasūtījuma 2007. gadā sagatavoja Ekonomikas un uzņēmējdarbības grupas Autobūves pētniecības centrs (Economics and Business Group, Center of Automotive Research).

         (19)  Jau pastāv uzņēmuma AUDI HUNGARIA Autoinženierijas nodaļu grupa ar Iekšdedzes dzinēju nodaļu, Materiālzinātņu un tehnoloģijas nodaļu un Autobūves nodaļu.

         (20)  A3 Cabriolet un A3 Sedan ražošanas sākums tika noteikts attiecīgi 2012. gada novembrī un 2013. gada martā, bet TT Coupé un TT Roadster – attiecīgi 2014. gada februārī un septembrī.

         (21)  Ja produktu izstrādes un plānošanas posmā atrašanās vietas provizoriskā izvēle aprobežojās ar AUDI ražotnēm, t. i., starp [vietu Nr. 3 neatbalstāmā reģionā EEZ] un Ģēru, tad šajā posmā pieņēmumi par atrašanās vietu tika apstrīdēti grupas līmenī, un tika izstrādāti alternatīvi scenāriji. Jau trīs mēnešus pirms lēmuma par produktu attiecībā uz jauno A3 Sedan 2010. gada […] [Grupas uzņēmumu kontroles nodaļa] uzsāka atšķirīgu atrašanās vietu un dažādu ieguldījumu scenāriju salīdzināšanu.

         (22)  Uzņēmums AUDI 2008. gadā konceptuāli apsvēra domu par ieguldījumu jaunā nozarē Austrumeiropā, kas tomēr netika attīstīta plānošanas turpmākajos posmos. Lēmuma ieteikumā, ko sagatavoja [Grupas uzņēmumu kontroles nodaļa] un uzņēmums AUDI un ar kuru grupas vadība tika iepazīstināta tās 2010. gada […] sanāksmē, ieguldījums jaunā nozarē tika parādīts kā neīstenojama iespēja gan ieguldījuma satvara, gan laika ierobežojumu dēļ, ko noteica paredzētie ražošanas uzsākšanas datumi.

         (23)  Ungārija iesniedza informāciju, kurā parādītas VW grupas visas esošās ražotnes, kas atrodas reģionos ar 30 % vai augstāku atbalsta intensitāti (t. i., ar tādu pašu vai augstāku atbalsta intensitāti kā Ģērā). Tomēr nebija iespējams apsvērt nevienu no šīm atrašanās vietām, jo tās neatbilda kritērijam “paplašināšanas vai pielāgošanas iespējas” un/vai “struktūru savietojamība”. Nevienā no šīm atrašanās vietām nebija pietiekami daudz brīvu telpu ieguldījumu projekta vajadzībām.

         (24)  Lēmumi par produktu attiecībā uz AUDI TT Coupé un TT Roadster tika pieņemti 2011. gada […] zīmola līmenī, grupa tos apstiprināja 2011. gada […]. Pirms tam visos uzņēmuma dokumentos tas tika dēvēts par modeļa TT pēcnācēju.

         (25)  Grupas līmenī valde pieņem lēmumus par ieguldījumu projektiem un to īstenošanas vietām ar K-VAI (Ieguldījumu padomes komitejas) starpniecību, pamatojoties uz [Grupas uzņēmumu kontroles nodaļas] sagatavotu analīzi.

         (26)  Ir jānosaka izmaksu neizdevīguma vērtība 2013. gada cenās, lai varētu salīdzināt to ar iespējamo valsts atbalstu (kas tiek noteikts 2013. gada cenās) un tādējādi noteikt tīro neizdevīgumu Ģēras pilsētai. Šādam aprēķinam šķiet lietderīgi izmantot diskontēšanas likmi, kas piemērojama eurozonā brīdī, kad tika pieņemts lēmums par ieguldījumu (2010. gada decembrī, t. i., 2,45 %), jo lēmumu par ieguldījumu uzņēmums, kura galvenais birojs atrodas eurozonā, pieņēma EUR, ņemot vērā aplēstās izmaksas EUR.

         (27)  Šīs atbalsta summas pamatā ir plānotās attiecināmās ieguldījumu izmaksas 1 186 miljonu euro apmērā. Īstenošanas un apstiprināšanas gaitā Ungārija paskaidroja, ka plānotajās izmaksās ir veiktas papildu izmaiņas un ka ieguldījumu līgums visbeidzot tika noslēgts, ņemot vērā plānotās attiecināmās izmaksas 1 186 miljonu euro apmērā pašreizējā vērtībā.

         (28)  Padomes 2015. gada 13. jūlija Regula (ES) 2015/1589, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta piemērošanai (OV L 248, 24.9.2015., 9. lpp.). Pats par sevi saprotams, ka tad, kad Ungārija iesniedza piezīmes, attiecīgais nosacījums bija 1. panta f) punkts Padomes 1999. gada 22. marta Regulā (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 108. panta piemērošanai (OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp.).

         (29)  Skatīt 12. zemsvītras piezīmi.

         (30)  IDAC 56. apsvēruma 1. zemsvītras piezīme.

         (31)  Prakse, ko īstenoja Ungārijas iestādes, atbilst arī Komisijas iepriekšējai lietu praksei; skatīt lēmuma IBIDEN 28. un 110. punktu, saskaņā ar kuru atbalsts līdz individuālajai paziņošanas robežvērtībai Ungārijas uzņēmumam IBIDEN tika piešķirts (vēl pirms paziņošanas Komisijai), balstoties uz pastāvošām reģionālā atbalsta shēmām, un Komisijas apstiprinājums bija vajadzīgs tikai atlikušajai atbalsta summai. Uzņēmuma IBIDEN gadījumā atbalsts tikai piešķirts un daļēji ieviests par labu uzņēmumam IBIDEN2005. gada 25. februārī un 3. martā. Valsts iestādes paziņoja Komisijai par dotācijas pasākumu 2005. gada 1. aprīlī un 2006. gada 30. augustā. Minētajā procedūrā Komisija secināja, ka atbalsts, par kuru bija jāpaziņo, nav saderīgs ar kopējo tirgu, tomēr Komisija, daļēji izmaksājot dotāciju, ar lēmumu apstiprināja, ka Ungārijas iestādes ir rīkojušās atbilstoši noteikumiem.

         (32)  Komisijas apstiprinājums ir vajadzīgs tikai tai daļai, kas pārsniedz paziņošanas robežvērtību, kā minēts rakstā par valsts atbalstu uzņēmumam IBIDEN Ungārijā, kura autori ir Evelīna Tumasonīte (Evelina TUMASONYTĖ), Živile Didžiokaite (Živilė DIDŽIOKAITĖ) un Andrašs Tari (András TARI) un kas publicēts informatīvā izdevuma par konkurences politiku 2008. gada 2. numura 69. lpp.

         (33)  Skatīt spriedumu C-301/87. Francijas Republika pret Komisiju (Boussac), 33. punkts (Recueil 1990, I-307. lpp.).

         (34)  Komisijas 2008. gada 6. augusta Regula (EK) Nr. 800/2008, kas atzīst noteiktas atbalsta kategorijas par saderīgām ar kopējo tirgu, piemērojot Līguma 87. un 88. pantu (vispārējā grupu atbrīvojuma regula) (OV L 214, 9.8.2008., 3. lpp.).

         (35)  SA.32063 (2010/N) – LIP – Mondi Swiecie S.A. – Polija (OV C 305, 10.10.2012., 8. lpp.).

         (36)  Kā norādīts lēmuma Mondi 68. punktā: “Tāpēc par atbalstu, kas piešķirts […], ir jāpaziņo Komisijai visā tā kopumā, ja tas pārsniedz paziņošanas robežvērtību”.

         (37)  SA.32009 (2011/C) – Uzņēmumam BMW AG piešķirtais valsts atbalsts lielam ieguldījumu projektam Leipcigā.

         (38)  Komisijas 2008. gada 30. aprīļa Lēmums 2008/830/EK par valsts atbalstu C 21/07 (ex N 578/06), ko Ungārija plāno piešķirt IBIDEN Hungary Gyártó Kft. (OV L 295, 4.11.2008., 34. lpp.).

         (39)  Komisijas paziņojums. Lielu ieguldījumu projektu reģionālā atbalsta daudznozaru pamatprincipi (OV C 70, 19.3.2002., 8. lpp.).

         (40)  Spriedums lietā C-301/87 Francijas Republika pret Komisiju (Boussac) (Recueil 1990, I-307).

         (41)  Pats par sevi saprotams, ka jebkurā gadījumā un tādējādi neatkarīgi no 2007.–2013. gada RAP 68. punktā noteiktajām robežvērtībām Komisijai, pirms pieņemt lēmumu par atbalsta saderību ar iekšējo tirgu, ir jāsalīdzina atbalsta pozitīvā un negatīvā ietekme. Skatīt Vispārējās tiesas spriedumu lietā T-304/08 Smurfit Kappa Group/Komisija EU:T:2012:351, 94. punkts.

         (42)  OV C 244, 1.10.2004., 2. lpp.

         (43)  Skatīt, piemēram, Komisijas galīgo lēmumu Porsche lietā (pieņemts 2014. gada jūlijā), kur tā atstāja atklātu jautājumu par tirgus definīciju un, pārbaudot visu “iespējamās automobiļu segmentu tirgu definīciju (tostarp visšaurāko segmentāciju, attiecībā uz kuru ir pieejami dati)”, piemēroja tradicionālo pieeju. Skatīt šā lēmuma 34. apsvērumu, kurā minēta virkne lietu, tostarp Fiat Powertrain Technologies, SA.30340: lēmums pieņemts 2011. gada 9. februārī (C(2011) 612) (OV C 151, 21.5.2011., 5. lpp.); SA.32169 Volkswagen Sachsen: lēmums pieņemts 2011. gada 13. jūlijā (C(2011) 4935) (OV C 361, 10.12.2011., 17. lpp.).

         (44)  Pamatnostādnes par horizontālo apvienošanos novērtēšanu saskaņā ar Padomes Regulu par uzņēmumu koncentrāciju kontroli (OV C 31, 5.2.2004., 5. lpp.).

         (45)  Kā redzams šā lēmuma 140. apsvērumā, jautājumam par segmentāciju nav praktisku seku, jo tas neietekmē 68. punkta a) apakšpunktā minētās pārbaudes iznākumu.

         (46)  Analīzē pēc laikrindas metodes datu diferencēšanu (t. i., secīgu datu sadaļu starpā esošu atšķirību uzskaiti) izmanto, lai aplūkotu datu dinamiku, proti, laika periodu tendenču klātbūtni laikrindās. Diferencētas laikrindas tādējādi kļūst par jaunu datu rindu, no kuras ir izņemtas laika periodu tendences. Tādējādi šāda metode, visticamāk, ir stacionāra.

         (47)  Skaidrības labad svari, kas tiek izmantoti vidējo līmeņu noteikšanai, tiek atvasināti no daudzuma, kādā katrs grozā iekļautais produkts tiek patērēts. Tāpēc vidējā cena proporcionāli vairāk sekos tās preces cenu izmaiņām, kura tiek vairāk pārdota. Normalizācija ir tikai matemātiska procedūra, lai proporcionāli samazinātu cenu vērtību pret vienu pārskata periodu. Dažādiem indeksiem tiek izmantoti dažādi atskaites periodi.

         (48)  IDAC 53. punktā noteikts, ka otrajā scenārijā, saskaņā ar kuru ir jāsniedz pierādījumi par alternatīvu atrašanās vietu, novērtējuma secinājums, ka bez atbalsta ieguldījums būtu ticis piesaistīts nabadzīgākam reģionam (augstāka maksimālā reģionālā atbalsta intensitāte) vai reģionam, kuram ir, kā tiek uzskatīts, tādas pašas problēmas kā mērķa reģionam (tā pati reģionālā atbalsta maksimālā intensitāte), būs negatīvs faktors vispārējā līdzsvara pārbaudē, kuru diez vai kompensēs kaut kādi pozitīvi faktori. Konkrēti šajā lietā tas nozīmē, ka, tā kā Ģēras pilsētai ir augstāka reģionālā atbalsta intensitāte (t. i., reģions tiek uzskatīts par mazāk attīstītu) nekā [vietai Nr. 2 atbalstāmā EEZ reģionā, kas ir tiesīgs saņemt reģionālo atbalstu atbilstoši LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam], [EEZ valsts Nr. 1] nevarētu piešķirt atbalstu šim ieguldījumu projektam.