title: 2007/450/EK,Euratom: Eiropas Parlamenta Lēmums ( 2006. gada 26. septembris ), par Eiropas Savienības 2004. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, I iedaļa – Eiropas Parlaments

text:
               6.7.2007

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 177/1

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS
   (2006. gada 26. septembris)
   par Eiropas Savienības 2004. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, I iedaļa – Eiropas Parlaments
   (2007/450/EK, Euratom)
   EIROPAS PARLAMENTS,
   ņemot vērā Eiropas Savienības 2004. finanšu gada vispārējo budžetu (1),
   ņemot vērā galīgos gada pārskatus un bilanci par 2004. finanšu gadu (C6-0357/2005),
   ņemot vērā iekšējā revidenta gada pārskatu,
   ņemot vērā Revīzijas palātas gada pārskatu par budžeta izpildi un iestāžu atbildes, kurās izdarīta revīzija (2),
   ņemot vērā deklarāciju par pārskatu ticamību un pakārtoto darījumu likumību un pareizību (3), kuru Revīzijas palāta ir iesniegusi saskaņā ar EK līguma 248. pantu,
   ņemot vērā EK līguma 272. panta 10. punktu un 275. pantu, kā arī Euratom līguma 179.a pantu,
   ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (4), un jo īpaši tās 145., 146. un 147. pantu,
   ņemot vērā iekšējos noteikumu par Eiropas Parlamenta budžeta īstenošanu (5) 13. pantu,
   ņemot vērā Finanšu regulas 147. panta 1. punktu, saskaņā ar kuru katrai Kopienas iestādei ir jāveic visi nepieciešamie pasākumi, lai rīkotos saskaņā ar apsvērumiem par Eiropas Parlamenta lēmumiem attiecībā uz budžeta izpildi,
   ņemot vērā Reglamenta 71. pantu un 74. panta 3. punktu, kā arī tā V pielikumu,
   ņemot vērā Reglamenta V pielikuma 5. panta 1. daļas a) punkta 2) apakšpunktu,
   ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A6-0119/2006),
   ņemot vērā balsojuma rezultātus 2006. gada 27. aprīļa plenārsēdē par iepriekš minēto Budžeta kontroles komitejas ziņojumu, kuri paredz, ka ar nospiedošu vairākumu (3 balsis “par”, 591 – “pret”, 13 – “atturas”, pēc referenta vēlēšanās, izpildes apstiprināšana tiek noraidīta, tādējādi atliekot šo izpildes apstiprināšanu saskaņā ar Reglamenta V pielikuma 5. panta 1. daļas a) punkta 2) apakšpunktu (6),
   ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas otro ziņojumu (A6-0280/2006),

               A.

               Tā kā Revīzijas palāta norādīja uz trūkumiem uzraudzības un kontroles sistēmās (Revīzijas palātas ikgadējā pārskata 9.16 punkts), kuri vairumā gadījumu bija formāla rakstura; kļūdas būtiski neietekmēja to darījumu likumību un pareizību, uz kuriem balstījās administratīvie uzdevumi (Revīzijas palātas ikgadējā pārskata 9.27 punkts).

               B.

               Tā kā no 2003. gada 1. janvāra ir jāpiemēro Finanšu regula un Parlamenta Reglaments, kurā grozījumi izdarīti 2002. gada 23. oktobrī, (7) attiecībā uz procedūras noteikumiem, kuri reglamentē budžeta izpildes apstiprināšanas procedūru.

               C.

               Tā kā 2002. gada 23. oktobrī Parlamenta Reglamentā izdarīja grozījumus, kuri nosaka, ka budžeta izpildes apstiprināšanas pilnvaras tiek dotas priekšsēdētājam, nevis ģenerālsekretāram.

               1.

               Sniedz priekšsēdētājam budžeta izpildes apstiprinājumu par 2004. finanšu gada budžeta izpildi.

               2.

               Izklāsta savus apsvērumus zemāk tekstā ievietotajā rezolūcijā.

               3.

               Uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, Padomei, Komisijai, Tiesai, Revīzijas palātai un Eiropas ombudam, kā arī publicēšanai Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērija).

            Priekšsēdētājs –

         Josep BORRELL FONTELLES

            Ģenerālsekretārs –

         Julian PRIESTLEY

      (1)  OV C 105 30.4.2004.

      (2)  OV C 301, 30.11.2005., 1. lpp.

      (3)  OV C 302, 30.11.2005., 100. lpp.

      (4)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (5)  Bur/ann/fin – PE 349.540.

      (6)  OV L 340, 6.12.2006., 29. lpp.

      (7)  OV C 300 E, 11.12.2003., 303. lpp.

    ---documentbreak---

               6.7.2007

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 177/3

         EIROPAS PARLAMENTA REZOLŪCIJA
   ar komentāriem, kuri ir neatņemama daļa no lēmuma par Eiropas Savienības 2004. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, I iedaļa – Eiropas Parlaments
   EIROPAS PARLAMENTS,
   ņemot vērā Eiropas Savienības 2004. finanšu gada vispārējo budžetu (1),
   ņemot vērā galīgos gada pārskatus un bilanci par 2004. finanšu gadu (C6-0357/2005),
   ņemot vērā iekšējā revidenta gada pārskatu,
   ņemot vērā Revīzijas palātas pārskatu par 2004. finanšu gadu un iestāžu sniegtās atbildes uz šo pārskatu (2),
   ņemot vērā deklarāciju par pārskatu ticamību un pakārtoto darījumu likumību un pareizību (3), kuru Revīzijas palāta ir iesniegusi saskaņā ar EK līguma 248. pantu,
   ņemot vērā EK līguma 272. panta 10. punktu un 275. pantu, kā arī Euratom līguma 179.a pantu,
   ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (4) (“Finanšu regula”), jo īpaši tās 145., 146. un 147. pantu,
   ņemot vērā iekšējos noteikumu par Eiropas Parlamenta budžeta īstenošanu (5) 13. pantu,
   ņemot vērā Finanšu regulas 147. panta 1. punktu, saskaņā ar kuru katrai Kopienas iestādei ir jāveic visi nepieciešamie pasākumi, lai rīkotos saskaņā ar apsvērumiem par Eiropas Parlamenta lēmumiem attiecībā uz budžeta izpildi,
   ņemot vērā Reglamenta 71. pantu un 74. panta 3. punktu, kā arī tā V pielikumu,
   ņemot vērā Reglamenta V pielikuma 5. panta 1. daļas a) punkta 2) apakšpunktu,
   ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A6-0119/2006),
   ņemot vērā balsojuma rezultātus 2006. gada 27. aprīļa plenārsēdē par iepriekš minēto Budžeta kontroles komitejas ziņojumu, kuri paredz, ka ar nospiedošu vairākumu (3 balsis “par”, 591 – “pret”, 13 – “atturas”, pēc referenta vēlēšanās, izpildes apstiprināšana tiek noraidīta, tādējādi atliekot šo izpildes apstiprināšanu saskaņā ar Reglamenta V pielikuma 5. panta 1. daļas a) punkta 2) apakšpunktu (6),
   ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A6-0280/2006),

               A.

               Tā kā Revīzijas palāta norādīja uz trūkumiem uzraudzības un kontroles sistēmās (Revīzijas palātas ikgadējā pārskata 9.16 punkts), kuri vairumā gadījumu bija formāla rakstura; kļūdas būtiski neietekmēja to darījumu likumību un pareizību, uz kuriem balstījās administratīvie uzdevumi (Revīzijas palātas ikgadējā pārskata 9.27 punkts).

               B.

               Tā kā no 2003. gada 1. janvāra ir jāpiemēro Finanšu regula un Parlamenta Reglaments, kurā grozījumi izdarīti 2002. gada 23. oktobrī (7), attiecībā uz procedūras noteikumiem, kuri reglamentē budžeta izpildes apstiprināšanas procedūru.

               C.

               Tā kā 2002. gada 23. oktobrī Parlamenta Reglamentā izdarīja grozījumus, kuri nosaka, ka budžeta izpildes apstiprināšanas pilnvaras tiek dotas priekšsēdētājam, nevis ģenerālsekretāram.

               D.

               Tā kā ir jāpārrauga 2005. gada 12. aprīļa Rezolūcija par budžeta izpildes apstiprināšanu 2003. gadam (8) un jāizvērtē panākumi tās ieteikumu īstenošanā.

               E.

               Tā kā Eiropas Parlamenta 2005. gada 28. septembrī pieņemtie deputātu statūti (9) pēc Padomes apstiprinājuma 2005. gada 19. jūlijā stāsies spēkā Parlamenta 2009. gada pilnvaru laika pirmajā dienā.

               1.

               Uzsver, ka 2004. gads daudzējādā ziņā bija īpašs gads, jo gandrīz vienlaicīgi risinājās vairāki notikumi, kuri tieši ietekmēja Eiropas Parlamenta finanšu vadību: desmit jauno dalībvalstu uzņemšana, Eiropas Parlamenta vēlēšanas, jauno Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumu spēkā stāšanās, jaunās finanšu regulas tālāka ieviešana, kā arī Parlamenta iekšējo reformu īstenošana (“Raising the Game”).

         Parlamenta pārskatu sniegšana

               2.

               Atzīmē skaitļus, ar kādiem noslēdza Parlamenta pārskatu par 2004. finanšu gadu, un tie ir šādi:

                              (EUR)

                           Apropriāciju izlietojums

                           Apropriācijas 2004. finanšu gadam

                           Apropriāciju pārnesums no 2003. finanšu gada

                           Apropriācijas 2004. gadam

                           Apropriācijas no pārnestajiem ieņēmumiem

                           Finanšu regulas 9.1. un 9.4. pants

                           Pieejamās apropriācijas

                           1 231 000 000

                           31 335 112

                           213 477 855

                           Apstiprinātās saistības

                           1 203 370 074

                           31 328 642

                           —
                           —

                           Veiktie maksājumi

                           921 908 371

                           3 248 540

                           197 455 018

                           Apropriāciju pārnesums uz 2005. gadu

                                       —

                                       Finanšu regulas 9. pants

                           281 461 343

                           —

                                       —

                                       Finanšu regulas 10. pants

                           —

                           6 470

                           Atceļamās apropriācijas

                           27 629 926

                           —

                           16 022 837

                           Atlikums 2004. gada 31. decembrī: 1 451 967 061

               3.

               Ņem vērā, ka 2004. gadā apstiprinātās saistības veidoja 97,76 % no Parlamenta budžeta ar atcelto apropriāciju īpatsvaru 2,24 % apmērā, kā arī to, ka līdzīgi kā iepriekšējos gados ir sasniegts ļoti augsts budžeta izpildes līmenis.

               4.

               Aicina pilnvarotos kredītrīkotājus ikgadējos darbības pārskatos, kā tas jau daļēji ir izdarīts, atspoguļot iemeslus, kāpēc budžeta līdzekļi nav pilnībā izlietoti; uzskata, ka šos iemeslus ir jāņem vērā apspriežot nākamā gada budžetu.

               5.

               Ņem vērā, ka 2004. gadā Eiropas Parlamenta ieņēmumi veidoja EUR 117 409 824 (2003. gadā – EUR 98 545 334).

         Parlamenta politika attiecībā uz nekustamo īpašumu, īpaši ņemot vērā situāciju attiecībā uz ēkām “Winston Churchill” (WIC) un “Salvador de Madariaga” (SDM)
   Pārskati

               6.

               Atgādina, ka šāda 2004. finanšu gada budžeta augsta līmeņa izpilde ir daļēji attiecināma uz noslēdzošo pārvietojumu pieredzi, kas ir nemainīga no 1992. gada, tādējādi, ka ikviena apropriācija, kuras līdzekļi gada beigās nav izmantoti, tiek pārskaitīta uz budžeta posteņiem ēku iegādei, jo īpaši uz kapitālieguldījumu avansa maksājumiem, lai tiktu samazināti turpmākie procentu maksājumi: tā, izmantojot noslēdzošos pārvietojumus 2003. gada beigās tika iegūti vairāk kā EUR 70 000 000Louise Weiss (LOW) ēkas pirkšanai Strasbūrā; 2004. gada beigās ar noslēdzošo pārvietojumu palīdzību tika iegūti EUR 150 000 000 D4 un D5 ēku pirkšanai Briselē; tas atbilst 12 % no budžeta apropriācijām.

               7.

               Uzskata, ka iemaksu atlīdzinājumi par ēkām ir liels ietaupījums nodokļu maksātājiem un tāpēc tos jāiekļauj budžeta stratēģijā.

               8.

               Atkārtoti aicina budžeta lēmējiestādi izstrādāt budžeta prognozes, garantējot, ka budžeta projektā norādītie apjomi atspoguļo Parlamenta dažādo politikas jomu vajadzības tā, lai gada beigās sistemātiski netiktu pārskaitīti lieli apropriāciju apjomi nekustamā īpašuma nolūkiem.

               9.

               Aicina konkursu procedūras KAD ēkas paplašinājuma ēkai Luksemburgā veikt pārskatāmi un godīgi, jo tās ir pirmās būvniecības konkursu procedūras, ko vadīs pats Parlaments.

               10.

               Atzinīgi vērtē ģenerālsekretāra atbildi uz aptaujas lapu saistībā ar 2004. gada budžeta izpildes apstiprināšanu par LOW ēkas izmantošanu Strasbūrā Parlamenta vajadzībām, kurā ir norādīts, ka Parlaments “ir vienīgais Strasbūras LOW ēkas īpašnieks un var to izmantot vai rīkoties ar to, kā uzskata par piemērotu”.

         WIC un SDM ēkas

               11.

               Atgādina, ka Budžeta kontroles komiteja sakarā ar to, ka tika noraidīts tai iesniegtais pārskats, 2006. gada maijā izveidoja neformālu darba grupu, kuras uzdevums ir palīdzēt referentam analīzes veikšanā attiecībā uz apgalvojumiem par pašreizējiem īres pasākumiem un paredzamo WIC un SDM ēku pirkumu Strasbūrā, ko veiks Eiropas Parlaments.

               12.

               Izsaka dziļu nožēlu, ka par spīti komitejas kompetencei budžeta kontroles jautājumos tā uzzināja par apgalvojumiem saistībā ar minētajiem pasākumiem no informācijas plašsaziņas līdzekļos, nevis, kā tam jābūt paredzētam, no administrācijas vai Eiropas Parlamenta biroja, kas abi zināja par veiktajiem pasākumiem vairākas nedēļas iepriekš.

               13.

               Konstatē, ka kompetentie ģenerāldirektorāti ir nodevuši darba grupas rīcībā visus lūgtos dokumentus, tostarp ārkārtas ārējas revīzijas un iekšējas revīzijas dokumentus, kā arī snieguši juridiskas konsultācijas; turklāt atzīmē, ka Strasbūras pilsētas pašvaldība pēc pieprasījuma arī ir sagatavojusi dokumentus, kaut arī daži jautājumi par šiem dokumentiem netika pilnībā atbildēti; izsaka dziļu nožēlu, ka netika apmierināta Parlamenta prasība saņemt visus attiecīgos dokumentus no SCI Erasme, privātā ieguldītāja un ēku īpašnieka; aicina Strasbūras pilsētu un SCI Erasme, nekavējoties un pienācīgi ievērojot maksimālu pārredzamību, atbildēt uz visiem neatrisinātajiem un turpmākajiem jautājumiem, lai šo informāciju varētu ņemt vērā 2005. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanas procedūrā.

               14.

               Atzīmē, ka pilnīgas pārredzamības nodrošināšanai minētā darba grupa nekavējoties izteica aicinājumu un panāca neierobežotu sabiedrības pieeju visiem saistītajiem dokumentiem, kas ir Parlamenta administrācijas rīcībā attiecībā uz šīm ēkām.

               15.

               Apzinās, ka budžeta izpildes apstiprināšanas ziņojums atspoguļo 2004. gada situāciju; tomēr uzsver, ka šāds ziņojums ne vien tikai norāda uz agrākām kļūdām vai darbībām, kas izraisījušas pārkāpumus, – tajā ir arī jāiekļauj ieteikumi par to, kā no šādām situācijām izvairīties turpmāk.

               16.

               Atgādina par īres līguma pastāvēšanu starp SCI Erasme un Strasbūras pilsētas pašvaldību, kura termiņš beidzas 2010. gadā; ir pārliecināts, ka gadījumā, ja Eiropas Parlaments nolems iegādāties WIC un/vai SDM ēkas, iepriekš minētais līgums nevar radīt nekādas finansiālas sekas Parlamentam; tāpēc uzskata, ka šādā situācijā līguma darbība ir jāpārtrauc.

               17.

               Norāda, ka gadījumā, ja Parlamenta nolūks ir iegādāties šo ēku, tam ir tajā pašā laikā jāiegūst zemesgabals; uzsver, ka šajā posmā šķiet acīmredzami, ka Parlaments var vienīgi iegūt SCI Erasme piederošo ilgtermiņa nomas līgumu; tāpēc uzskata, ka jautājums par galīgo zemesgabala iegādi būs jārisina starp Parlamentu un Strasbūras pilsētu, un, ja vajadzīgs, ar Francijas valsts iestādēm.

               18.

               Tomēr atgādina, ka Revīzijas palāta nesen ir veikusi revīziju par ēku politiku; norāda, ka savā atzinumā Eiropas Revīzijas palāta ir izteikusi bažas par indeksācijas koeficientu izmantošanu, ko pielieto, lai aprēķinātu pusgada īres maksas kopsummu; turklāt secina, ka Eiropas Revīzijas palāta skaidri norādīja, ka indeksācija var būt potenciāli nelabvēlīga Eiropas Parlamentam.

               19.

               Konstatē, ka darba grupas atklātie fakti, pamatojoties uz tai pieejamo informāciju, ir šādi:

                           —

                           īres līgums, saskaņā ar kuru Eiropas Parlaments nomā divas minētās ēkas, ietver trīspusējas attiecības, pirmkārt, starp pašu Parlamentu kā WIC un SDM ēku nomnieku, otrkārt, Strasbūras pilsētu kā iznomātāju un, treškārt, SCI Erasme kā privāto ieguldītāju un ēku īpašnieku;

                           —

                           šķiet, ka nav norādījumu par to, ka, noslēdzot īres līgumu un papildu līgumus un pildot tos, būtu veiktas kādas nelikumīgas darbības, kaut arī pastāv šaubas par to, vai ir pilnībā ievērots Finanšu regulā iekļautais “pareizas finanšu vadības” princips;

                           —

                           nav nekāda droša pamata atbilstošas īres maksas fiksēšanai WIC un SDM ēkām, ja Parlaments ir vienīgais potenciālais klients, kā tas ir Strasbūrā; nav veikts arī biroja telpu izmaksu salīdzinājums dažādās valstīs un pilsētās, kas ir piemērots šajā gadījumā; ir pašsaprotami, ka bija grūti noteikt “godīgu cenu” attiecīgajai īres maksai un tāpēc arī novērtēt, vai Parlaments ir maksājis patiešām godīgu īres maksu šo gadu laikā;

                           —

                           būtisks iemesls tam, ka gadu no gada pieaug īres cenas, ir meklējams apstāklī, ka 1985. gadā Parlamenta lēmumus pieņemošās struktūras piekrita Strasbūras pilsētas priekšlikumam savstarpēji indeksēt ikgadējās summas, neievērojot kvestoru un Budžeta komitejas 1980. gadā paustās noraidošās nostājas;

                           —

                           ir ļoti liela starpība starp īres maksu, ko Parlaments par WIC un SDM ēku izmantošanu maksā Strasbūras pilsētas pašvaldībai, un no otras puses, to summu, kuru Strasbūras pilsēta atmaksā privātā sektora ieguldītājam; saskaņā ar tā administrācijas aprēķiniem 25 gadu līguma darbības laikā veiktie pārmaksājumi (tos aprēķina, atskaitot ieguldījumu izmaksas un izmaksas par veiktajiem darbiem) veido vismaz 32 miljonus eiro; pašreiz, kamēr vēl nav saņemta papildu informācija no Strasbūras pilsētas pašvaldības un SCI Erasme, nevar izslēgt, ka pārmaksājumi varētu sasniegt kopumā vismaz EUR 46 miljonus (iekšējā revīzija) vai pat gandrīz EUR 60 miljonus (ārējā revīzija);

                           —

                           tikai 2006. gada maijā kļuva zināms, ka Parlamenta maksājamā īres maksa Strasbūras pilsētai pārsniedz atmaksājumus privātā sektora ieguldītājam; līdz tam Parlaments nepareizi uzskatīja, ka tā īres maksājumi Strasbūras pilsētai pilnībā tika nodoti SCI Erasme, kaut gan faktiski tā nenotika;

                           —

                           visā šajā ilgajā laika posmā Parlamenta administrācija ne reizi neapšaubīja, vai nomas maksājumi veido “godīgu nomas maksu”, un ne reizi nepārbaudīja, vai tās īres maksājumi tiek pilnībā nodoti SCI Erasme, bet nekad nesaņēma nekādu informāciju par šo tēmu no pašas Strasbūras pilsētas;

                           —

                           tikai Strasbūras pilsēta zināja par divu atšķirīgu līgumsaistību pastāvēšanu starp trim iesaistītajām pusēm, un tikai Strasbūras pilsēta zināja par šo divu summu atšķirību kopš 1981. gada;

                           —

                           2005. gada 29. novembrī Parlamenta administrācija saņēma Strasbūras pilsētas vēstuli par to, ka sarunas ar privāto ieguldītāju vēl nav beigušās; vēlākais šajā datumā Parlamenta administrācijai bija jāsaprot, ka bija notikušas sarunas starp Strasbūras pilsētu un privāto ieguldītāju;

                           —

                           īres maksa, ko Parlaments maksā par tā dienesta ēkām, jāsedz celtniecības, ēkas uzturēšanas un izmantošanas izmaksas, bet nekādā gadījumā nevar veidot atlikumu, lai vietējās un reģionālās pašvaldības šajā valstī gūtu peļņu; tāpat, saskaņā ar esošo praksi, jebkāds valsts zemes īpašums, ko mītnes dalībvalsts ir darījusi pieejamu ES iestādes darbībai, ir piešķirts minētajai iestādei brīvā un neierobežotā veidā; tomēr jāatzīst, ka nekas no tā līgumā netika noteikts, labo attiecību dēļ ar Strasbūras pilsētu, ko uzskatīja par peļņu nemeklējošu valsts iestādi; turklāt vairs nav juridisku noteikumu, kas valsts, vietējai vai reģionālai iestādei aizliegtu gūt peļņu; tomēr uzskata, ka Strasbūras pilsētas pieeja ir, saudzīgi izsakoties, nepieklājīga, jo tā ir pret viesmīlības noteikumiem attiecībā uz starptautiskām iestādēm;

                           —

                           Strasbūras pilsētas pašvaldībai bija zināma Parlamenta konsekventā kompensācijas punktu neiekļaušana īpašumu līgumos, bet tā tika apzināti ignorēta – šis apstāklis ir mazinājis savstarpējas uzticēšanās attiecības starp pilsētu un Parlamentu;

                           —

                           pauž nožēlu, ka Strasbūras pilsētas pašvaldība izstājās no trīspusējām sarunām ar Parlamentu, kuru gaitā tika vairākkārt atkārtots, ka nav iespējama kompensācijas izmaksāšana par ilgtermiņa nomas līguma zaudēšanu starp Strasbūras pilsētas pašvaldību un SCI Erasme; šāda nostāja tika ignorēta turpmākās abpusējā sarunās starp Strasbūras pilsētu un SCI Erasme.

               20.

               No gūtās pieredzes izdara šādus secinājumus:

                           —

                           pauž dziļu nožēlu par Strasbūras pilsētas pašvaldības un privātā ieguldītāja SCI Erasme godprātības trūkumu to attiecībās ar Parlamentu; tāpat pauž nožēlu par paša Parlamenta administrācijas nespēju rast risinājumu;

                           —

                           aicina Prezidiju lauzt īres līgumu ar Strasbūras pilsētas pašvaldību, nosakot to, ka tas ir spēkā līdz 2006. gada 31. oktobrim, lai – gadījumā, ja ēku pirkšana aizkavējas – varētu vienoties par jaunu un atbilstošu īres maksu;

                           —

                           aicina Prezidiju pārbaudīt, vai nebūtu atbilstoši Strasbūras pilsētas pašvaldībai par 2006. gada pirmo pusgadu vispirms pārskaitīt tikai tādu summu, kas tai ļautu segt atmaksājumus sabiedrībai SCI–Erasme, bet nevis īres maksu pilnā apmērā;

                           —

                           uzskata, ka varētu būt lietderīgi arī turpmāk censties iegādāties WIC un SDM ēkas, ņemot vērā šādus elementus: atbilstošas īres maksas un tādēļ arī pirkšanas cenas apmērs vēl arvien ir neskaidrs; ēku vecums; principiāli nevar izdarīt nekādus maksājumus, kuru pamatā ir zaudējumu atlīdzība; 25 gadu laikā Parlamenta veiktie nepamatotie pārmaksājumi jāieskaita pirkšanas cenā; vienlaicīgi īpašumā jāiegūst gan zemes gabals, gan ēkas;

                           —

                           uzskata, ka šajā gadījumā pastāvošās trīspusējās attiecības neveicināja pilnīgu pārredzamību vai pareizas finanšu vadības garantijas, tāpēc uzskata, ka no tādām ir jāizvairās ES iestāžu un struktūrvienību ēku politikā;

                           —

                           aicina tā kompetentās iestādes grozīt Parlamenta budžeta izpildes iekšējo noteikumu 16. pantu tā, ka atbilstoši tam būtu jāsaņem Budžeta komitejas atļauja attiecībā uz tādu projektu īstenošanu nekustāmo īpašumu jomā, kas ir saistīti ar nozīmīgam finansiālām sekām;

                           —

                           aicina tā administrāciju īstenot nepieciešamos pasākumus, lai regulāri (vismaz reizi piecos gados) pārbaudītu ilgtermiņa līgumsaistības ar trešām personām, piemēram, īres un pakalpojumu sniegšanas līgumus; šo pārbaužu rezultāti jāiekļauj arī ģenerāldirektorātu darbības pārskatos; aicina pirmo šādu pārskatu pabeigt savlaicīgi 2005. gada budžeta izpildes apstiprināšanas procedūras vajadzībām un pēc tam to attiecīgi iekļaut katra ikgadējā darbības pārskata īpašā nodaļā;

                           —

                           aicina administrāciju, apspriežoties ar citām Eiropas Savienības iestādēm, sagatavot ziņojumu, kurā ir izpētīts, vai būtu iespējams izveidot Eiropas Celtniecības pārvaldi, kas būtu atbildīga par ES iestāžu un struktūrvienību ēku celtniecību un uzturēšanu; aicina šādu ziņojumu pārsūtīt Budžeta kontroles komitejai vēlākais līdz 2007. gada 1. oktobrim;

                           —

                           konstatē, ka Strasbūras pilsētas pašvaldība, bet jo īpaši sabiedrība SCI Erasme vēl nav sniegušas atbildi uz visiem Parlamenta informācijas pieprasījumiem; atkārtoti pārbaudīs šo jautājumu 2005. gada budžeta izpildes apstiprināšanas procedūras gaitā;

                           —

                           aicina Budžeta kontroles komiteju saistībā ar 2005. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu un katru turpmāko gadu pēc tam vēlreiz pārbaudīt Eiropas Parlamenta nekustamā īpašuma politiku.

               21.

               Sagaida, ka Parlaments turpinās pārbaudīt nomas un līgumiskās vienošanās un ar to saistītos dokumentus starp Strasbūras pilsētas pašvaldību, SCI Erasme un Parlamentu, lai konstatētu visus faktus.

               22.

               Atzinīgi vērtē ziņojumu par papildu revīziju, ko veica Eiropas Revīzijas palāta attiecībā uz Parlamenta īrētajām WIC un SDM ēkām, un atbalsta tajā izdarītos secinājumus.

         Revīzijas palātas piezīme par 2004. finanšu gadu

               23.

               Konstatē, ka Revīzijas palāta norādīja uz trūkumiem uzraudzības un kontroles sistēmās (Revīzijas palātas ikgadējā pārskata 9.16 punkts), kuri vairumā gadījumu bija formāla rakstura; turklāt konstatē, ka kļūdas būtiski neietekmēja to darījumu likumību un pareizību, kas attiecas uz administratīvajiem izdevumiem (9.27 punkts).

               24.

               Atzīmē, ka 2004. gadā, kad gandrīz vienlaicīgi ieviesa jaunos Civildienesta noteikumus un jaunu lietojuma programmatūru ierēdņu algu aprēķināšanai, kļūdas tika pieļautas ne vien IT sistēmu, bet arī Civildienesta noteikumu interpretācijas grūtību dēļ; atzīmē, ka šo faktu atklāja, veicot pastiprinātu pēckontroli.

               25.

               Atzīmē, ka 2005. gadā tika ieviesta jauna ceļa izdevumu aprēķināšanas kārtība, lai ievērotu Finanšu regulas noteikumus.

               26.

               Piešķir lielu nozīmi Revīzijas palātas piezīmēm, kas daļēji sakrīt ar iekšējā revidenta secinājumiem; šajā sakarā konstatē, ka uzraudzības un kontroles sistēmās arvien ir atrodamas vājās vietas; uzskata, ka šīs nepilnības ir prioritārs jautājums un aicina Revīzijas palātu un iekšējo revidentu nākamajā gada ziņojumā īpašu uzmanību pievērst sistemātiskiem uzlabojumiem.

         Parlamenta finanšu vadība

               27.

               Konstatē, ka 2004. gada ieņēmumu un izdevumu pārskatam pievienotā finanšu vadības analīze sniedz lielisku pārskatu par būtiskākajām tendencēm finanšu jomā revīzijas gadā, kā arī īsu kopsavilkumu par ģenerāldirektoru darbības pārskatiem; tomēr uzskata, ka arī turpmāk to vajadzētu uzlabot, izveidojot standartizētu formu ģenerāldirektorātu darbību atspoguļojumam.

               28.

               Aicina ģenerālsekretāru nekavējoties un kā jau ilgstoši apsolīts sagatavot īsu, pieejamu un saprotamu dokumentu, lai sabiedrībai sniegtu plašāku informāciju par Parlamenta finanšu vadību (10).

               29.

               Norāda, ka daļa iestādes pārvaldes darbību 2004. gadā nemainīgi bija vērstas uz to, lai pielāgotos jaunajiem Finansu regulas noteikumiem, ieviešot jaunas kontroles sistēmas, metodikas un darba metodes, izstrādājot apmācības programmas un nosakot jaunas atbildības jomas.

               30.

               Atzīmē, ka iegūtā pieredze jaunās Finanšu regulas piemērošanā Parlamentā, kurš pārvalda administratīvo budžetu, norāda uz to, ka dažos gadījumos ir noteiktas pārak sarežģītas sistēmas un finanšu līdzekļu aprite.

               31.

               Aicina ģenerālsekretāru paziņot, cik darbiniekiem pašreiz ir uzticēti kontroles uzdevumi (iepriekšēja pārbaude un iekšējā revīzija) un, salīdzināt ar to, cik darbinieku veica finanšu kontroli iepriekšējā ģenerāldirektorātā; šajā sakarā aicina ģenerālsekretāru sagatavot jaunās finanšu kontroles sistēmas un iepriekšējās finanšu kontroles sistēmas salīdzinājuma kopsavilkumu un novērtējumu, kurā norādīts, vai var pamatot darbinieku skaita palielināšanu.

               32.

               Vēlreiz apstiprina viedokli, kas izteikts Parlamenta iepriekšminētajā 2005. gada 12. aprīļa rezolūcijas 34. punktā, kā arī iepriekšminētajā 2004. gada 21. aprīļa rezolūcijā un tā 2003. gada 8. aprīļa (11) rezolūcijā, ka “budžeta apstiprināšanas procedūrai būtu jāattiecas ne tikai uz Parlamenta ģenerālsekretariāta un administrācijas vadības darbu, bet arī uz Parlamenta pārvaldes struktūrvienību darbu, t.i., priekšsēdētāja, prezidija un priekšsēdētāju konferences pieņemtajiem lēmumiem”.

               33.

               Asi kritizē Prezidiju un atbildīgo komiteju par bezdarbību; aicina tos nekavējoties izpildīt iepriekš minētās 2004. gada 21. aprīļa rezolūcijas 16. un 17. punktos izteiktās prasības, izstrādāt priekšlikumus, lai precīzi definētu Parlamenta vadošo struktūrvienību politiskās atbildības praktisko nozīmi saistībā ar pilnvaru izmantošanu un tādu lēmumu pieņemšanu, kam ir ievērojamas finansiālas sekas.

               34.

               Aicina Prezidiju iepriekš visplašākajā mērā apspriesties ar personām, uz kurām attiecas tā lēmumi, lai padarītu lēmumu pieņemšanas procedūru pārredzamu; turklāt aicina Prezidiju iesniegt ikgadēju darbības pārskatu, kas būtu jākļūst par budžeta izpildes apstiprināšanas procedūras daļu atbilstoši demokrātiskajam pienākumam atskaitīties par darbību.

               35.

               Uzsver, ka Parlaments sniedz priekšsēdētājam apstiprinājumu par budžeta izpildi, nevis ģenerālsekretāram; tādēļ cer, ka priekšsēdētājs sadarbosies ar Budžeta kontroles komiteju budžeta izpildes apstiprināšanas procedūras gaitā.

         Ģenerāldirektoru darbības pārskati

               36.

               Norāda uz to, ka 2005. gada 21. aprīlī Parlamenta ģenerālsekretārs iesniedza Budžeta kontroles komitejai ģenerāldirektoru darbības pārskatus par 2004. gadu; turklāt saistībā ar to norāda, ka ģenerālsekretārs kā pilnvarotais kredītrīkotājs paziņoja, ka viņam ir pietiekamas garantijas tam, ka Parlamenta budžets ir īstenots saskaņā ar pareizas finanšu vadības principiem un ka pielietotais kontroles mehānisms nodrošina nepieciešamās garantijas saistīto darījumu likumībai un pareizībai.

               37.

               Atzīmē, ka dažādie darbības pārskati ievērojami atšķiras saturā, apjomā, formā un datu apjomā, kādā informācija no ģenerāldirektorātu dienestiem tiek iekļauta pārskatos; aicina ģenerālsekretāru, kā (Revīzijas palātas 2003. gada pārskata 9.16. punkts) ieteikusi Revīzijas palāta, nākotnē vienādot darbības pārskatu formu un uzbūvi, lai uzlabotu to saprotamību un iespēju tos salīdzināt.

               38.

               Aicina Parlamenta administrāciju turpmāk iesniegt budžeta kontroles komitejai darbības pārskatu galīgo versiju, tostarp kredītrīkotāja paziņojumu ar visiem pielikumiem.

               39.

               Atzinīgi vērtē faktu, ka ģenerāldirektori ir iesnieguši apliecinājuma deklarāciju par struktūrvienību finanšu darījumiem; konstatē, ka tikai vienā gadījumā – saistībā ar līgumu piešķiršanas procedūras īstenošanu Informācijas ģenerāldirektorāta – bija norāde par nepilnībām, taču tās nevar būt par pamatu iebildumiem.

               40.

               Atgādina par priekšlikumu, kas izteikts iepriekš minētās Parlamenta 2005. gada 12. aprīļa rezolūcijas 30. punktā, ka kredītrīkotāju parakstīto deklarāciju faktiskās vērtības labākas izpratnes nolūkā būtu vēlams turpmākajos gados pieņemt standartizētu formu, skaidri nodalot tos jautājumus, kuros ir nepieciešams ģenerāldirektora “apsvērums”, kuri neapšauba viņa ticamības deklarāciju, un citi svarīgāki jautājumi, kas pamato kādu “atrunu”.

               41.

               Atzīmē, ka darbības pārskatos iekļautie secinājumi norāda uz šādām vispārējām problēmām:

                           —

                           iekšējās kontroles mehānisma ieviešanai ir nepieciešams vairāk laika kā sākotnēji plānots,

                           —

                           grūtības ar valsts iepirkumu,

                           —

                           pastāvīga nepieciešamība meklēt kvalificētus darbiniekus darbam ģenerāldirektorātu finanšu nodaļās un apmācības turpināšana esošajiem darbiniekiem,

                           —

                           papildu grūtības sakarā ar ģenerāldirektorātu pārvākšanos un pārstrukturēšanu.

         Iekšējās revīzijas gada pārskats

               42.

               Uzsver, ka iekšējā revidenta gada pārskats un deklarācija, kā arī ģenerālsekretāra un ģenerāldirektoru darbības ziņojumi veido svarīgāko novērtējuma daļu, ko veic gan Revīzijas palāta, gan Parlamenta budžeta izpildes apstiprinātāja iestāde.

               43.

               Norāda, ka iekšējās kontroles sistēmai, ko īsteno kredītrīkotājs, ir šādi kontroles mērķi: atbilstība spēkā esošajiem tiesību aktiem, noteikumiem un praksei; vadības informācijas un lietvedības ticamība, kā arī darījumu ekonomiskums, efektivitāte un lietderība.

               44.

               Turklāt norāda, ka kredītrīkotājam jārīkojas saskaņā ar 22 obligātajiem standartiem, lai īstenotu šos kontroles mērķus; konstatē, ka šos standartus var iedalīt piecās kontroles kategorijās: kontroles vide, darbības rezultāti, un riska vadība, informācija un komunikācija, kontroles darbības un uzraudzība (pārbaude un novērtēšana).

               45.

               Konstatē, ka Iekšējais revīzijas dienests 2004. gadā sagatavoja 13 ziņojumus par iekšējo uzraudzību un kontroles struktūru ģenerāldirektorātos un pārbaudīja finanšu pārvaldību četros Eiropas Parlamenta informācijas birojos.

               46.

               Uzsver faktu, ka darbības pārskati, kas pieņemti, balstoties uz revīzijas ziņojumiem, ļauj izdarīt šādus secinājumus:

                           —

                           ir sasniegti ievērojami panākumi saistībā ar iekšējās kontroles mehānisma ieviešanu, taču vēl būs nepieciešams laiks līdz tā pilnīgai ieviešanai,

                           —

                           iekšējās revīzijas sistēmām katrā departamentā jābūt pilnībā izstrādātām un dokumentētām; tādēļ katram departamentam ir nepieciešami atbilstīgi finanšu līdzekļi, lai nodrošinātu darījumu uzsākšanas un pārbaudes funkciju izpildi,

                           —

                           ir vajadzīgi darbinieki ar atbilstošām profesionālām zināšanām finanšu vadības un kontroles jomā un šīs vajadzības īstenošana ir jāuzskata par prioritāti,

                           —

                           turklāt vajadzētu izstrādāt piemērotus mehānismus plānošanai, programmēšanai un mērķu noteikšanai riska novērtēšanas instrumentiem un optimālas vadības informācijas sistēmām (12).

               47.

               Uzskata, ka, pamatojoties uz iegūto pieredzi, ka kompetentajiem kredītrīkotājiem pārstāvniecībās ir jānodrošina, ka:

                           —

                           iekšēja kontroles sistēma nodrošina regulāru satura pārbaudi juridiskiem darījumiem, kas ir saistoši ilgtermiņā, un

                           —

                           iekšēja kontroles sistēma nodrošina, ka ilgtermiņā saistošos juridiskos darījumos tiek iekļauti noteikumi, kas ļauj veikt pielāgojumus, kam ir ekonomiska nozīme;

                     uzskata, ka iekšējam revidentam saistībā ar veicamajām iekšējām kontrolēm ir jāpārbauda šo pasākumu pareiza īstenošana.

               48.

               Atzīmē, ka šīs prioritārās jomas ir iekļautas ģenerālsekretāra rīcības plānā, ņemot vērā 47. punktu.

               49.

               Atzīmē, ka pašreiz notiek valsts pasūtījuma procedūru un Parlamenta deputātu asistentu pabalstu revīzija; uzskata, ka šos revīzijas ziņojumus vajadzētu izvērtēt 2005. gada budžeta apstiprināšanas procedūras gaitā.

               50.

               Aicina iekšējo revidentu ņemt vērā arī efektivitātes un taupības principu attiecībā uz līdzekļu pārvaldību kā izdevumu darījumu regularitātes un tiesiskuma pārbaudes aspektu.

               51.

               Aicina iekšējo revidentu ne tikai nosūtīt šo gada ziņojumu Budžeta kontroles komitejai, bet arī sniegt mutisku atskaiti.

         Iepirkums

               52.

               Atgādina, ka saskaņā ar Finanšu regulu un tās īstenošanas kārtību, kas stājusies spēkā 2003. gada 1. janvārī (13), ir izmainītas plānošanas, publiskošanas un piešķiršanas procedūras; turklāt atgādina par to, ka Oficiālajā Vēstnesī publicē līgumslēdzēju sarakstu, kuru līgumu vērtība pārsniedz EUR 50 000, bet nesasniedz iepriekš minētajā direktīvā noteikto robežu, un iestāžu tīmekļa vietnēs publicē līgumus, kuru vērtība ir no EUR 13 800 līdz EUR 50 000; atzīmē, ka papildus tam Parlaments 2003. gadā aicināja ģenerālsekretāru iesniegt gada ziņojumus par noslēgtajiem līgumiem (14).

               53.

               Konstatē, ka gada ziņojumā par 2004. gadā noslēgtajiem līgumiem ir ietverta šāda informācija:

                           Līguma veids

                           Skaits

                           Daļa procentos

                           Vērtība, EUR

                           Daļa procentos

                           Pakalpojumu sniegšana

                           229

                           58 %

                           180 927 304

                           75 %

                           Preču piegāde

                           99

                           25 %

                           26 500 867

                           11 %

                           Izpildītie darbi

                           60

                           15 %

                           18 876 271

                           8 %

                           Ēkas

                           4

                           2 %

                           15 593 025

                           6 %

                           Kopā

                           392

                           100 %

                           241 897 467

                           100 %

                           Procedūras veids

                           Skaits

                           Daļa procentos

                           Vērtība, EUR

                           Daļa procentos

                           Vidējā vērtība

                           Spēkā

                           95

                           24 %

                           157 909 034

                           70 %

                           1 662 200

                           Ierobežots

                           110

                           28 %

                           39 897 441

                           18 %

                           362 704

                           Apspriests

                           183

                           48 %

                           28 497 967

                           12 %

                           155 727

                           Kopā

                           388

                           100 %

                           226 304 442

                           100 %

                           585 259

               54.

               Atzīmē, ka iekšējais auditors veic iepirkuma procesa revīziju visas institūcijas; lūdz ģenerālsekretāru piemērotā veidā informēt Budžeta kontroles komiteju par ziņojuma saturu.

               55.

               Pauž nožēlu, ka 2004. gadā ir ievērojami samazinājies atklātā konkursā piešķirto līgumu skaits un līgumu vērtība; aicina ģenerālsekretāru paskaidrot šī samazinājuma cēloņus.

               56.

               Jautā, vai līgumu datu bāze, kas nepieciešama saskaņā ar Finanšu regulas 95. pantu, jau ir izveidota un ir izmantojama.

               57.

               Jautā, vai ir ņemti vērā pagājušā gada pārvaldes ieteikumi Finanšu regulas (15) izmaiņām (maza apjoma līgumi, kas piešķirti konkursa rezultātā, informācijas apmaiņa par konkursa izsludināšanu elektroniskā veidā).

         Parlamentāro komiteju darbība

               58.

               Atgādina, ka saskaņā ar EK līguma 276. pantu Parlamenta uzdevums ir sniegt Komisijai apstiprinājumu par budžeta izpildi, kas ietver visas izdevumu jomas; tāpēc pauž nožēlu, ka pašreizējo Parlamenta iekšējās darba kārtības noteikumu dēļ, kas reglamentē delegāciju nosūtīšanu uz trešām valstīm, Budžeta kontroles komitejai nebija iespējams savlaicīgi īstenot ieplānoto ad hoc delegācijas vizīti saistībā ar Eiropas Rekonstrukcijas aģentūras atbalsta programmu vadību Kosovā.

               59.

               Tādēļ aicina atbildīgās Parlamenta komisijas nodrošināt iespēju, lai Budžeta kontroles komiteja nepieciešamības gadījumā saskaņā ar Parlamenta saistībām budžeta izpildes apstiprinājuma procedūrā var, ja nepieciešams, ātri un bez birokrātiskiem šķēršļiem nosūtīt uz dalībvalstīm un trešām valstīm mazas delegācijas nepieciešamās kontroles veikšanai uz vietas.

         Politiskās grupas (ieņēmumu un izdevumu uzskaites un procedūru pārbaude – 3 7 0 1. budžeta pozīcija)

               60.

               Atgādina, ka 3 7 0 1. budžeta pozīciju regulējošo noteikumu 2.7.3. punkts (16) prasa, lai Prezidijs un Budžeta kontroles komiteja nodarbotos ar revidētiem politisko grupu gada pārskatiem saskaņā ar pilnvarām, kuras tiem piešķirtas atbilstīgi reglamenta noteikumiem.

               61.

               Atkārtoti atgādina, ka politiskās grupas pašas ir atbildīgas par savu līdzekļu, kas piešķirti no Parlamenta budžeta, uzraudzību un izlietošanu, kā arī uzsver, ka Parlamenta Iekšējās revīzijas dienesta darbības joma neattiecas uz nosacījumiem par 3 7 0 1. budžeta pozīcijā iekļauto apropriāciju līdzekļu izmantošanu (tie aptuveni veido 3,2 % no Parlamenta kopējā budžeta).

               62.

               Atzinīgi vērtē, ka politiskās grupas ir publiskojušas Parlamenta tīmekļa vietnē savus iekšējos finanšu noteikumus un 2004. gada finanšu pārskatus.

               63.

               Jautā, vai politiskās grupas ir saskārušās ar problēmām, izmantojot jaunās Finanšu regulas principus un tās īstenošanas kārtību.

               64.

               Atzīmē, ka 3 7 0 1. budžeta pozīcijā reģistrēto apropriāciju apjoms 2004. gadā ir iedalīts šādi:

                              (EUR 1 000)

                           Pieejamais budžets

                           43 250

                           Neatkarīgie Parlamenta deputāti

                           1 246

                           Politisko grupu pieejamais finansējums

                           42 004

                           Politiskā grupa

                           No budžeta piešķirtie līdzekļi

                           Politiskās grupas iekšējie resursi un pārnestie līdzekļi

                           Izdevumi 2004. gadā

                           Izlietojuma līmenis

                           Līdzekļu pārnesuma maksimālā robeža (17)

                           Līdzekļu pārnesums uz 2005. gadu

                           PPE

                           16 077

                           2 912

                           14 828

                           78 %

                           8 038

                           4 160

                           PSE

                           12 204

                           3 775

                           10 952

                           69 %

                           6 102

                           5 027

                           ELDR/
                           ALDE

                           4 525

                           1 192

                           3 612

                           63 %

                           2 263

                           2 106

                           Zaļie/ALE

                           2 785

                           998

                           3 156

                           83 %

                           1 393

                           628

                           GUE/NGL

                           2 976

                           1 217

                           3 018

                           72 %

                           1 488

                           1 175

                           UEN

                           1 687

                           426

                           1 840

                           87 %

                           844

                           273

                           EDD (18)

                           650

                           605

                           1 225

                           98 %

                           nav piemērojams

                           nav piemērojams

                           IND/DEM

                           1 100

                           4

                           452

                           41 %

                           550

                           653 (19)

                           Kopā

                           42 004

                           11 130

                           39 083

                           74 %

               65.

               Konstatē, ka politisko grupu ārējie revidenti ir apliecinājuši, ka pārskati atbilda spēkā esošajiem noteikumiem un starptautiskajiem grāmatvedības standartiem.

               66.

               Piezīmē, ka Prezidijs 2005. gada 29. septembrī ir izskatījis un apstiprinājis politisko grupu ziņojumus par budžeta izpildi, kā arī revidentu ziņojumus.

               67.

               Atzīmē, ka politiskās grupas, kā parasti, nav izlietojušas visas tām piešķirtās apropriācijas.

               68.

               Aicina Komisiju un Padomi gaidāmajās sarunās par Finanšu regulas reformu galīgi un visaptveroši regulēt to, kādā veidā tiesību aktos traktēt politiskajām grupām piešķirtos līdzekļus Parlamenta budžetā, kā uz to aicinājis Parlaments savā 2006. gada 15. marta nostājā (20).

         Parlamenta deputātu pabalsti

               69.

               Atzinīgi vērtē, ka iepriekš minētie Eiropas Parlamenta deputātu statūti pēc Padomes vienošanās 2005. gada 19. jūlijā stāsies spēkā Parlamenta 2009. gada pilnvaru laika pirmajā dienā.

               70.

               Norāda, ka noteikumus, ar ko reglamentē Eiropas Parlamenta deputātu izdevumus un piemaksas (21), 2004. gada maijā pielāgoja Finanšu regulai.

               71.

               Atgādina par Prezidija 2003. gada 28. maija lēmumu, kurā tas nolēma “pēc Eiropas Parlamenta deputātu statūtu pieņemšanas plenārsēdē un saskaņā ar statūtu spēkā stāšanās grafiku uzsākt procedūru, lai Prezidijā pieņemtu jaunus noteikumus, ar ko nosaka izmaksu atlīdzināšanas un piemaksu kārtību deputātiem…”; aicina ģenerālsekretāru informēt Budžeta kontroles komiteju par pasākumiem, kurus Prezidijs ir veicis līdz šim.

               72.

               Aicina Prezidiju īstenot plānus, kas jau ir paredzēti Eiropas Parlamenta deputātu statūtos un par ko ir vienojies Parlaments, lai izveidotu sistēmu izdevumu atlīdzināšanai deputātiem, kuri vēlas, lai deputātiem atlīdzinātu tikai faktiski radušos ceļa izdevumus.

         Sekretariāta piemaksa

               73.

               Atzīmē, ka 2004. gada 13. decembrī Prezidijs pieņēma grozījumus noteikumos (22), kuri regulē sekretariāta piemaksas, kuru nolūks, cita starpā, ir nodrošināt lielāku konsekvenci starp Finanšu regulas noteikumiem un prasībām.

               74.

               Pauž nožēlu, ka līdz 2004. gada jūlijam praktikantu līgumi un pakalpojumu sniedzēju līgumi ar neatkarīgām personām, uzņēmumiem vai fondiem tika ievadīti Parlamenta datorsistēmā ar vienādu kodu, neņemot vērā līguma tipu vai faktu, ka līgums attiecas uz asistentu vai praktikantu.

               75.

               Pauž nožēlu, ka ģenerālsekretāram ir pārsūtīta nepietiekama informācija par samaksām, ko saņēmuši liela daļa pakalpojumu sniedzēju nodarbināto asistentu; atzinīgi vērtē no ģenerālsekretāra saņemto informāciju par summām, kas samaksātas asistentiem, ko deputāti nodarbina tieši vai kas saņēmuši samaksu ar maksājumu aģenta palīdzību.

               76.

               Pauž nožēlu, ka līdz 2006. gada 20. februārim87,2 % no Eiropas Parlamenta deputātiem nebija iesnieguši Parlamentam oficiālu ziņojumu par izdevumiem attiecībā uz deputātu asistentiem, kas bija jāiesniedz līdz 2005. gada 1. novembrim kā prasīts 14. panta 5. punkta e) apakšpunktā un 14. panta 5. punkta b) un c) apakšpunktā noteikumos, ar ko nosaka izmaksu atlīdzināšanas un atalgojuma kārtību deputātiem, un kurā ietilpst deklarācija par deputātu asistentu iekļaušanu sociālās apdrošināšanas shēmā, ja asistentam ir pakalpojumu sniedzēja līgums; turklāt pauž nožēlu, ka Parlaments līdz šim nav noslēdzis pamatlīgumu ar uzņēmumiem, kas saskaņā ar spēka esošajiem valsts tiesību aktiem specializējušies nodokļu pārvaldībā un sociālās apdrošināšanas jautājumos saistībā ar darba līgumiem, kā prasīts noteikumos par Eiropas Parlamenta deputātu izdevumiem un piemaksām 14. panta 5. punktā un ko pieprasīts veikt vismaz no 2004. gada jūlija.

               77.

               Apgalvo, ka individuālu paziņojumu izsūtīšana tiem deputātiem, kuri vēl nav iesnieguši dokumentus, būtu visefektīvākais veids kā risināt problēmu, ja deputāti nav iesnieguši pieprasītos dokumentus par izdevumiem saistībā ar deputātu asistentiem.

               78.

               Aicina Prezidiju pēc iespējas drīz pabeigt apspriešanos par parlamentārās darba grupas darba rezultātiem, kas attiecas uz piemaksām deputātu asistentiem; aicina ģenerālsekretāru informēt Budžeta kontroles komiteju par darba grupas priekšlikumiem un Prezidija lēmumu.

               79.

               Aicina Prezidiju izstrādāt noteikumus attiecībā uz deputātu asistentiem, ar ko reglamentē pieņemšanu darbā un darba nosacījumus, kā arī sociālās apdrošināšanas un nodokļu iemaksu kārtību; mudina, ka minētajiem noteikumiem vajadzētu stāties spēkā pēc iespējas drīz.

         Brīvprātīgā pensiju shēma

               80.

               Atgādina, ka Revīzijas palātas pēdējos trīs gada ziņojumos ir norādīts, ka ir jārada pietiekams juridiskais pamats Parlamenta papildu pensijas shēmai; turklāt atgādina, ka saskaņā ar Revīzijas palātas nostāju, ka jānosaka skaidri noteikumi iespējamā deficīta gadījumā (23); tomēr atzīmē, ka Parlamenta juridisko dienestu uzskats ir, ka “Saskaņā ar Eiropas Parlamenta regulējošo autonomiju, kas noteikta EK līguma 199. pantā (agrāk EEK līguma 142. pants), kas Eiropas Parlamentam piešķir tiesības veikt visus vajadzīgos pasākumus tā iekšējai organizācijai” (24) jau pastāv “pietiekams juridisks pamats papildu pensiju shēmai”, un ka “tiklīdz stāsies spēkā Deputātu statūti, to 27. punkts veidos Pensiju fonda juridisko pamatu”.

               81.

               Turklāt norāda arī uz šā gada darbības ziņojumu, ko iesniedzis Finanšu ģenerāldirektorāts un kurā attiecībā uz papildu pensiju shēmu 2004. finanšu gadā ir minēti šādi riski:

                           —

                           līgumsaistību trūkums, kuras regulē Parlamenta un pensiju fonda savstarpējās attiecības,

                           —

                           regulējuma trūkums fonda pārpalikuma vai deficīta gadījumā,

                           —

                           neskaidrības par pensiju fonda dalībnieku papildu pensiju iemaksu iekļaušanu budžetā.

               82.

               Atzīmē, ka papildu pensiju fondā 2005. gada novembrī bija iesaistīti 475 deputāti, kuri katru mēnesi veica iemaksas EUR 948 (1/3) apmērā, izmantojot vispārējos izdevumu pabalstus; Parlaments katru mēnesi maksāja EUR 1 896 (2/3); brīvprātīgajai pensiju shēmai 2004. gada budžetā paredzēja EUR 10 300 000.

               83.

               Atzīmē, ka pensiju fonds 2004. gada 31. decembrī uzrādīja aktuāro iztrūkumu EUR 43 756 745 un finansējuma līmeni 76,8 % apmērā, kā arī to, ka 2005. gada 31. decembrī deficīts bija būtiski krities līdz EUR 28 875 417  un finansējuma līmenis bija pieaudzis līdz 86,1 % (25).

               84.

               Ņem vērā, ka no 2005. gada janvāra deputāts, sasniedzot 60 gadu vecumu, var saņemt ikmēneša pensiju EUR 1 276 apmērā, ja viņš piecus gadus ir veicis iemaksas.

               85.

               Atzīmē, ka Prezidijs laikā no 2002. gada līdz 2005. gadam nav ņēmis vērā Revīzijas palātas apsvērumus; atzīmē, ka Prezidijs 2005. gada 30. novembrī ir apstiprinājis šādus pasākumus:

                           —

                           ikmēneša iemaksu palielināšanu, sākot ar 2006. gadu: EUR 1 094 deputātiem un EUR 2 188 Parlamentam,

                           —

                           darba grupai jāsagatavo ziņojums par pensiju fonda finansiālo stāvokli.

               86.

               Uzskata, ka Eiropas Parlamenta un pensiju fonda savstarpējās attiecībās vēl šogad jāievieš līgumsaistības; aicina ģenerālsekretāru 2006. gada decembrī nosūtīt Budžeta kontroles komitejai ziņojumu par sasniegtajiem panākumiem.

               87.

               Uzskata arī, ka deputātiem iemaksas brīvprātīgajā pensiju shēmā būtu jāveic tiešā veidā no privātajiem ienākumiem un nevis, izmantojot Parlamenta piemaksu sistēmu; tomēr piezīmē, ka attiecībā uz pašreizējo iemaksu sistēmu Revīzijas palātas atzinumā 5/99 ir sniegts šāds secinājums: No fonda un deputātu viedokļa, sistēma ir darbojusies efektīvi. Turklāt tā ir ļāvusi Parlamentam pareizi aprēķināt paša maksājumu saistības, jo saskaņā ar noteikumiem Parlamentam ir jāmaksā divkārša summa no tās, ko faktiski samaksāja deputāti. Tā Revīzijas palāta nesaskatīja problēmas saglabāt šo sistēmu ar nosacījumu, ka tā tiek labāk formulēta un tās darbība ir noteikta ar formālu dokumentu.

               88.

               Ar bažām atzīmē, ka pensiju shēmas iemaksu atvilkšana no vispārējo izdevumu pabalsta ļauj apgalvot par deputātiem, ka, iespējams, valsts līdzekļi tiek iemaksāti privāto pensiju iemaksu segšanai, un tāpēc aicina Parlamenta Prezidiju līdz 2007. gada 31. martam ierosināt pasākumus, lai nodrošinātu, ka šādus maksājums tiešā veidā veic pensiju shēmas dalībnieki ar tiešā debeta orderu palīdzību.

               89.

               Atzīmē, ka pēc Eiropas Parlamenta deputātu statūtu spēkā stāšanās 2009. gadā pret visiem deputātiem ir jāizturas vienādi un papildu pensiju fondā vairs nedrīkst iesaistīt jaunus deputātus; turklāt uzskata, ka no deputātu statūtu spēkā stāšanās brīža:

                           —

                           brīvprātīgā pensiju shēma apmierina tikai prasījumus,

                           —

                           brīvprātīgajā pensiju fondā nevar vairs iesaistīt jaunus deputātus,

                           —

                           tomēr līdz tam piešķirtās tiesības saglabājas.

         Politiskās partijas Eiropas līmenī

               90.

               Atzīmē, ka Eiropas politisko partiju grāmatvedība 2004. gadā uzrāda šādus skaitļus:

                           (EUR)

                           Vienošanās gaitā pieņemtais budžets 2004. gadā

                           Partija

                           Attaisnotie izdevumi saskaņā ar budžeta tāmi, kas pievienota finansējuma pieprasījumam

                           Pieprasītais finansējums

                           Pašu resursi

                           Piešķirtais finansējums

                           Procentuālā daļa no pieprasītā finansējuma

                           PPE

                           2 116 783,00

                           1 587 587,00

                           517 555,63

                           1 051 469,44

                           66 %

                           PSE

                           1 676 000,00

                           1 257 000,00

                           447 780,45

                           1 093 853,21

                           87 %

                           ELDR

                           825 194,00

                           618 896,00

                           156 156,24

                           462 661,31

                           75 %

                           EFGP

                           408 000,00

                           307 500,00

                           77 371,36

                           171 460,56

                           56 %

                           AEN

                           215 000,00

                           161 250,00

                           28 000,00

                           83 964,01

                           52 %

                           PDE

                           453 900,00

                           340 425,00

                           23 509,72

                           69 861,91

                           21 %

                           GE

                           280 366,00

                           210 275,00

                           69 800,00

                           120 895,22

                           58 %

                           EFA

                           222 024,00

                           165 724,00

                           54 407,34

                           163 222,02

                           99 %

                           Kopā

                           6 197 267,00

                           4 648 657,00

                           1 374 940,74

                           3 217 387,68

                           69 %

                           PPE: Eiropas Tautas partija; PSE: Eiropas Sociālistu partija; ELDR: Eiropas Liberāļu, demokrātu un reformistu partija; EFPG: Eiropas Zaļo partiju konfederācija; AEN: Nāciju Eiropas apvienība; PDE: Eiropas Demokrātu partija; GE: Eiropas Kreiso spēku partija; EFA: Eiropas Brīvā apvienība.

               91.

               Uzsver, ka politisko partiju ārējie revidenti ir apliecinājuši, ka pārskati atbilst spēkā esošajiem noteikumiem un starptautiskajiem grāmatvedības standartiem.

               92.

               Uzsver, ka Eiropas politiskās partijas vēl nav izlietojušas visus to rīcībā esošos līdzekļus.

               93.

               Norāda, ka savā 2006. gada 15. marta nostājā (26) par Finanšu regulas reformu, Parlaments ierosināja priekšlikumu par pašu politisko partiju resursu juridisko pārvaldību Eiropas līmenī, kā to saprot Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 4. novembra Regulā (EK) Nr. 2004/2003 par noteikumiem, kas attiecas uz Eiropas līmeņa politiskajām partijām un to finansēšanu (27).

               94.

               Atgādina, ka atbildīgā komiteja drīz iesniegs Parlamentam ziņojumu par to, kā ir piemērota Regula (EK) Nr. 2004/2003, un ka minētā regula pirmoreiz piemērota 2004. gadā.

               95.

               Aicina Prezidiju ņemt vērā šādus apsvērumus, lai efektīvāk piemērotu Regulu (EK) Nr. 2004/2003:

                           —

                           būtu jābūt iespējai 15 % no piešķirtā, bet vēl neizmaksātā finansējuma pārvietot uz nākamo finanšu gadu,

                           —

                           Eiropas politiskajām partijām būtu jāļauj izveidot no pašu resursiem rezerve, kas nodrošinātu, ka partija likvidēšanās gadījumā var izpildīt ar likumu noteiktās saistības pret saviem darbiniekiem un līgumu partneriem,

                           —

                           būtu jāizveido daudzgadu finanšu shēma, piemēram, pārsniedzot Parlamenta viena sasaukuma laiku, kas partijām sniegtu lielāku drošību plānošanā.

         Personāla pieņemšana darbā no jaunajām dalībvalstīm

               96.

               Aicina ģenerālsekretāru līdz 2006. gada decembra beigām sniegt ziņojumu, izmantojot iedalījumu amatu grupās (tulki, tulkotāji, administratīvais personāls utt.), par panākumiem, pieņemot darbā personālu no jaunajām dalībvalstīm.

         Ar tulku pakalpojumiem saistītie izdevumi (Revīzijas palātas īpašais ziņojums 5/2005)

               97.

               Uzsver, ka daudzvalodība ir viena no Eiropas Savienībai raksturīgajām pazīmēm un tā ir Savienības kultūru un lingvistiskās daudzveidības izpausme, kas nodrošina vienlīdzīgu attieksmi pret tās pilsoņiem; uzsver faktu, ka daudzvalodība nodrošina pilsoņiem tiesības sazināties ar Eiropas Savienības iestādēm vienā no Savienības oficiālajām valodām, līdz ar to nodrošinot iespēju pilsoņiem īstenot savas demokrātiskās kontroles tiesības.

               98.

               Norāda, ka Parlaments atsevišķā rezolūcijā sīki izvērtēs Revīzijas palātas īpašo ziņojumu 5/2005.

               99.

               Atzīst, ka Parlamenta darbinieku biežie braucieni starp Parlamenta darba vietām rada dažās tā darbības jomās ievērojami lielākas izmaksas, tostarp mutiskās tulkošanas izdevumi, kā to ir atzinusi Eiropas Revīzijas palāta īpašajā ziņojumā 5/2005.

         Iestāžu nolīgums par labāku likumdošanu: ietekmes novērtējums

               100.

               Norāda uz 2003. gada 9. oktobra lēmumu par Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanu (28) pieņemšanu un ņem vērā darba grupas secinājumus par ietekmes novērtēšanu (29); saskaņā ar to:

                           —

                           katrai iestādei būtu jāatbild par tās iesniegto priekšlikumu ietekmes novērtējumu,

                           —

                           ietekmes novērtējumam vajadzētu attiekties uz visiem tekstiem ar lielu politisko nozīmi un uz šādām jomām: regulējuma sekas (tostarp, regulējuma trūkuma sekas) un ekonomiskās, vides, sociālās un budžeta sekas,

                           —

                           Parlamentam būtu jānodrošina tikai minētā novērtējuma kvalitāte, bet ietekmes novērtējuma veikšana jāuztic trešai pusei,

                           —

                           lēmums par to, vai veikt ietekmes novērtējumu, kā arī par novērtējuma kvalitāti būtu jāpieņem politiskajiem koordinatoriem un/vai atbildīgo komiteju priekšsēdētājiem.

               101.

               Uzskata, ka ietekmes novērtējuma iekļaušana ir saistīta ar riskiem, kas varētu ietekmēt Parlamenta darbu; tādējādi tas varētu:

                           —

                           samazināt vai pakļaut politiskai kontrolei deputātu tiesības iesniegt grozījumu priekšlikumus,

                           —

                           Parlamenta darbu vēl vairāk ietekmētu stingrie laika grafiki, kuriem Parlamenta darbs ir pakļauts iesniegšanas un tulkošanas termiņu dēļ,

                           —

                           varētu izrādīties, kā ārējās novērtēšanas iekļaušana un novērtējumu kvalitātes nodrošināšana ir pārāk sarežģīta,

                           —

                           būtu neiespējami pieņemt steidzamus kompromisa lēmumus.

               102.

               Tādēļ aicina ģenerālsekretāru un atbildīgās Parlamenta struktūrvienības paskaidrot, kā tās paredz īstenot šos Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanu aspektus.

         2003. gada Eiropas Savienības budžeta izpildes apstiprināšanas rezolūcijas papildinājums

               103.

               Atzinīgi vērtē, ka Iekšējās revīzijas dienesta revīzijas ziņojumi ir iekļauti ģenerālsekretāra pārskatītajā rīcības plānā, kuru kopā ar ticamības deklarāciju viņš ir iesniedzis Parlamenta kompetentajām struktūrvienībām; atgādina, ka darbības plānā ir 47 pasākumi un aicina ģenerālsekretāru paskaidrot, kurus no šiem pasākumiem viņš ir noteicis par prioritātēm.

               104.

               Atzīmē, ka Parlaments nodrošina 3 7 0 1. budžeta pozīcijas izpildi attiecībā uz neatkarīgajiem Parlamenta deputātiem un ir apstiprinājis šādas izpildes ticamību; atgādina, ka dokumenti saistībā ar šo budžeta pozīciju ir publicēti Parlamenta tīmekļa vietnē.

               105.

               Atzīmē, ka ģenerālsekretāra priekšlikumi, pirmkārt, par standartu vēstulei, ar ko izvēlas politisko grupu ārējos revidentus, un, otrkārt, par standartu finanšu ziņojumiem, ko sniedz politisko grupu priekšsēdētāji, ir iesniegti Prezidijam apspriešanai un lēmuma pieņemšanai; atzīmē, ka lēmums vēl nav pieņemts un aicina Prezidiju informēt Budžeta kontroles komiteju par apspriešanās rezultātiem.

               106.

               Atzīmē, ka Parlaments 2004. gadā, gatavojoties Eiropas Parlamenta deputātu statūtu piemērošanai, uzsāka tehniski apvienot vadības sistēmas parlamentāro atlīdzinājuma naudu maksājumiem Parlamenta deputātiem, kuras iepriekš darbojās neatkarīgi viena no otras (PAM projekts – Portail Applicatif des Membres jeb portāls deputātu statūtu piemērošanai).

               107.

               Atzīmē, ka Disciplinārā padome ir pabeigusi darbu, nosakot atbildību saistībā ar skaidras naudas BEF 4 136 125 apmērā neatbilstību esošajam konta stāvoklim 1982. gadā; cer, ka minētā summa, ieskaitot procentu summu, tiks atgūta.

               108.

               Pauž gandarījumu pa to, ka 2005. gada 12. decembrī Prezidijs pieņēma darba grupas EMAS (vides vadības un revīzijas sistēmas) nobeiguma ziņojumu un ka šo ziņojumu par vides vadības sistēmu Parlamentā publicēs 2006. gada februārī Parlamenta tīmekļa vietnē.

               109.

               Ņem vērā, ka jāturpina uzlabot ar informācijas tehnoloģijām saistītie pakalpojumi deputātiem, it īpaši izmantojot:

                           —

                           uzlabotas informācijas tehnoloģiju iekārtas deputātu darba birojos,

                           —

                           ierīkojot CyberLAN tīklu, kuram var pieslēgt jebkuru datoru,

                           —

                           uzsākot izmēģinājumprojektu elektroniskā paraksta sistēmas ieviešanai,

                           —

                           uzlabojot pasākumus serveru, darba staciju un tīkla komponentu aizsardzībai,

                           —

                           aprīkojot Parlamentu ar bezvadu tīkla sistēmām (bezvadu pieslēguma punktiem un Wi–Fi standarta tehnoloģijām).

               110.

               Pieprasa, lai elektroniskos parakstus, kuru ieviešanai ir uzsākts izmēģinājumprojekts, ieviestu pēc iespējas ātrāk, tā lai deputāti varētu parakstīt tādus dokumentus kā grozījumi un parlamentārie jautājumi, nepārsūtot dokumentus papīra veidā, kas palielinātu deputātu darba efektivitāti Parlamentā.

               111.

               Atzīmē, ka kvestori 2005. gada 16. novembrī nolēma, ka komiteju dokumenti arī turpmāk būs pieejami deputātiem; bet Strasbūrā pieņemtos dokumentus un preses paziņojumus drukātā veidā vairs neizplatīs.

      (1)  OV C 105 30.4.2004.

      (2)  OV C 301, 30.11.2005., 1. lpp.

      (3)  OV C 302, 30.11.2005., 100. lpp.

      (4)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (5)  Bur/ann/fin – PE 349.540.

      (6)  OV L 340, 6.12.2006., 29. lpp.

      (7)  OV C 300 E, 11.12.2003., 303. lpp.

      (8)  OV L 196, 27.7.2005., 28. lpp.

      (9)  OV L 262, 7.10.2005., 1. lpp.

      (10)  Ģenerālsekretāra atbilde uz Parlamenta 2004. gada 21. aprīļa Rezolūcijas par piezīmēm, kuras pievienotas lēmuma par ES 2002.  finanšu gada kopbudžeta izpildes apstiprināšanu, 9. punktu (OV L 330, 4.11.2004., 160. lpp.).

      (11)  OV L 148, 16.6.2003., 62. lpp.

      (12)  Sk. tā iepriekš minētās 2005. gada 12. aprīļa rezolūcijas 40. punktu.

      (13)  Komisijas 2002. gada 23. decembra Regula (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (OV L 357, 31.12.2002., 1. lpp.). Regula, kuru groza ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1261/2005 (OV L 201, 2.8.2005., 3. lpp.).

      (14)  Sk. tā iepriekš minētās 2003. gada 8. aprīļa rezolūcijas 90. punktu.

      (15)  Sk. tā iepriekš minētās 2005. gada 12. aprīļa rezolūcijas 73. punktu.

      (16)  Prezidija 2003. gada 30. jūnija lēmums.

      (17)  saskaņā ar 3 7 0 1. budžeta pozīcijas izpildes kārtību

      (18)  līdzekļu piešķīrums 2004. gadā tikai pirmajam pusgadam

      (19)  Prezidija 2005. gada 29. septembra lēmums

      (20)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2006)0085, 63. grozījums.

      (21)  PE 113.116.

      (22)  Parlamenta deputātu izdevumus un atalgojumu regulējošo noteikumu 14. līdz 16. pants.

      (23)  OV C 301, 20.11.2005., tabula 9.2; OV C 293, 30.11.2004., tabula 9.3; OV C 286, 28.11.2003., nodaļa 9.15.

      (24)  Ģenerālsekretāra piezīme Parlamenta Prezidijam – Papildu brīvprātīgās pensiju shēmas pārvaldība deputātiem, 2005. gada novembris, PE 356.020/BUR./REV.

      (25)  Avots: Bezpeļņas uzņēmums Pensiju fonds – 2005. gada pārskats

      (26)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2006)0085, 99. grozījums.

      (27)  OV L 297, 15.11.2003., 1. lpp.

      (28)  OVC 81 E, 31.3.2004., 84. lpp.

      (29)  Adonis: 03-DGIII(04)D/19596.


title: 2014/228/ES: Padomes Lēmums ( 2013. gada 25. novembris ) par to, lai noslēgtu Eiropas Kopienas un tās dalībvalstu un Ukrainas Sadarbības nolīgumu par civilu globālu navigācijas satelītu sistēmu (GNSS)

text:
               26.4.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 125/1

         PADOMES LĒMUMS
   (2013. gada 25. novembris)
   par to, lai noslēgtu Eiropas Kopienas un tās dalībvalstu un Ukrainas Sadarbības nolīgumu par civilu globālu navigācijas satelītu sistēmu (GNSS)

      (2014/228/ES)

   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 172. pantu saistībā ar 218. panta 6. punkta a) apakšpunktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2004. gada 8. oktobrī pilnvaroja Komisiju sākt sarunas ar Ukrainu par Sadarbības nolīgumu par civilu globālu navigācijas satelītu sistēmu (GNSS).

               (2)

               Saskaņā ar Padomes 2005. gada 15. novembra lēmumu Eiropas Kopienas un tās dalībvalstu un Ukrainas Sadarbības nolīgumu par civilu globālu navigācijas satelītu sistēmu (GNSS) (“nolīgums”) parakstīja 2005. gada 1. decembrī.

               (3)

               Nolīgums dod iespēju veidot ciešāku sadarbību ar Ukrainu satelītnavigācijas jomā. Ar to īstenos vairākus Eiropas satelītnavigācijas programmu elementus.

               (4)

               Nolīgums būtu jāapstiprina,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Eiropas Savienības vārdā tiek apstiprināts Eiropas Kopienas un tās dalībvalstu un Ukrainas Sadarbības nolīgums par civilu globālu navigācijas satelītu sistēmu (GNSS) (“nolīgums”).
   Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   Padomes priekšsēdētājs Savienības vārdā sniedz nolīguma 17. panta 1. punktā (1) paredzēto paziņojumu un sniedz šādu paziņojumu:

      “Tā kā 2009. gada 1. decembrī stājās spēkā Lisabonas līgums, Eiropas Savienība ir aizstājusi Eiropas Kopienu un ir tās pēctece, un no minētās dienas īsteno visas Eiropas Kopienas tiesības un uzņemas visus tās pienākumus. Tādēļ nolīguma tekstā esošās atsauces uz “Eiropas Kopienu” vai uz “Kopienu” ir lasāmas kā atsauces uz “Eiropas Savienību” vai “Savienību”.”

   3. pants
   Padome pēc Komisijas priekšlikuma pieņem nostāju, kas Savienībai jāieņem GNSS Koordinācijas komitejā un Apvienotajās tehniskajās darba grupās, kuras minētas nolīguma 14. pantā.
   4. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2013. gada 25. novembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         D. PAVALKIS

      (1)  Nolīguma spēkā stāšanās dienu Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.


title: Komisijas Lēmums ( 2011. gada 14. oktobris ) par ogļrūpniecības valstu ekspertu grupas (OVE) izveidi

text:
               15.10.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 304/3

         KOMISIJAS LĒMUMS
   (2011. gada 14. oktobris)
   par ogļrūpniecības valstu ekspertu grupas (OVE) izveidi
   2011/C 304/03
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD),
   tā kā:

               (1)

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 194. pantā noteikts, ka Savienības enerģētikas politika, dalībvalstīm savstarpēji solidarizējoties, tiecas nodrošināt enerģijas tirgus darbību un energoapgādes drošību Savienībā.

               (2)

               Komisijas 2010. gada 10. novembra paziņojumā “Enerģētika 2020. Konkurētspējīgas, ilgtspējīgas un drošas enerģētikas stratēģija” (1) ir norādīts, ka dalībvalstīm joprojām vajadzēs pakāpeniski pārtraukt videi kaitīgas subsīdijas, taču vienlaikus ir atzīta iespēja arī turpmāk attīstīt ES iekšienē pieejamo fosilās degvielas resursu, lai ES uzņēmējiem un iedzīvotājiem būtu pieejama droša, uzticama un ilgtspējīga enerģija par pieņemamu cenu.

               (3)

               Padomes Lēmumā 2010/787/ES ir paredzēts, ka līdz 2018. gada 31. decembrim pakāpeniski pārtrauc piešķirt subsīdijas ogļu ražošanai nekonkurētspējīgās ogļraktuvēs.

               (4)

               Ņemot vērā ogļu īpatsvaru ES energoapgādes jomā, Komisijai būtu lietderīgi izveidot ekspertu grupu, kura palīdzētu Komisijai pārraudzīt ogļu tirgu un dotu iespēju dalībvalstīm un ES pastāvīgi apmainīties ar informāciju.

               (5)

               Pamatojoties uz 8. pantu Padomes 2003. gada 27. februāra Regulā (EK) Nr. 405/2003 par ārpuskopienas valstu izcelsmes akmeņogļu ievedumu Kopienas pārraudzību (2), laikposmā no 2003. līdz 2010. gadam ogļrūpniecības ekspertu grupa – ogļrūpniecības valstu eksperti (OVE) – tikās regulāri.

               (6)

               Regula (EK) Nr. 405/2003 bija spēkā līdz 2010. gada 31. decembrim, un tā nav aizstāta ar citu tiesību aktu.

               (7)

               Lai turpinātu OVE ciešo sadarbību, kas iedibināta nolūkā sasniegt Regulas (EK) Nr. 405/2003 mērķus, ogļrūpniecības nozarē ir jāizveido jauna ekspertu grupa ar tādu pašu nosaukumu.

               (8)

               OVE arī turpmāk būtu jāsekmē sadarbība un apspriedes starp dalībvalstu iestādēm, kas ir atbildīgas par enerģētikas politikas jautājumiem saistībā ar ogļrūpniecību, un Komisiju, aplūkojot visus ogļrūpniecības vērtību ķēdes posmus, bet nedublējot darbu, ko veic citas Komisijas izveidotās īpašās konsultatīvās grupas.

               (9)

               Saistībā ar plašāku dialogu, ko ieinteresētās puses risina enerģētikas jomā, OVE būtu vairāk jāsekmē labas prakses apmaiņa ogļu ražošanas un izmantošanas nozarē, nedublējot darbu, ko veic jau izveidotās ekspertu un citas grupas, tostarp tās, kuras izveidotas ar tiesību aktiem, bet pilnībā ievērojot LESD 101.–109. pantā paredzētos noteikumus par konkurenci un valsts atbalstu, kā arī Padomes Lēmumu 2010/787/ES.

               (10)

               OVE sastāvā vajadzētu būt dalībvalstu iestādēm, kas ir atbildīgas par enerģētikas politikas jautājumiem saistībā ar ogļrūpniecību. Šīs iestādes ieceļ savus pārstāvjus.

               (11)

               OVE sanāksmēs var ad hoc piedalīties eksperti, kuri nav OVE locekļi, tostarp dalībvalstu attiecīgo tehnisko un regulatīvo iestāžu pārstāvji, jo īpaši tāpēc, lai nodrošinātu labas prakses apmaiņu un vajadzības gadījumā iesaistītu minētās iestādes.

               (12)

               Ir jāparedz noteikumi par to, kā OVE locekļi un viņu pārstāvji drīkst izpaust informāciju.

               (13)

               OVE grupas locekļu personas dati jāapstrādā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (3),

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Priekšmets
   Ar šo izveido ogļrūpniecības valstu ekspertu grupu, turpmāk – “OVE”.
   2. pants
   Uzdevums
   OVE uzdevums ir šāds:

               a)

               palīdzēt Komisijai pārraudzīt ogļu tirgu attīstību;

               b)

               izveidot sadarbību un nodrošināt regulāras apspriedes starp dalībvalstu iestādēm, kas ir atbildīgas par enerģētikas politikas jautājumiem saistībā ar ogļrūpniecību, un Komisiju, aplūkojot ogļrūpniecības vērtību ķēdes posmus, tostarp raktuvju slēgšanu;

               c)

               nodrošināt pieredzes un labas prakses apmaiņu ogļu ražošanas un izmantošanas nozarē.

         3. pants
   Apspriešanās
   Komisija var apspriesties ar OVE par visiem jautājumiem, kas saistīti ar visiem ogļrūpniecības vērtību ķēdes posmiem.
   4. pants
   Locekļi un to iecelšana
   1.   OVE sastāvā ir dalībvalstu iestādes, kas ir atbildīgas par enerģētikas politikas jautājumiem saistībā ar ogļrūpniecību.
   2.   Dalībvalstu iestādes ieceļ savus pārstāvjus.
   3.   Dalībvalstu iestāžu nosaukumus publicē Komisijas ekspertu grupu un citu līdzīgu struktūru reģistrā (turpmāk – “Reģistrs”).
   5. pants
   Darbība
   1.   OVE darbu vada Komisijas pārstāvis.
   2.   Vienojoties ar Komisijas dienestiem, OVE var izveidot apakšgrupas īpašu jautājumu – jo īpaši jautājuma par labas prakses apmaiņu – izskatīšanai atbilstoši OVE izstrādātajam darba uzdevumam. Šādas apakšgrupas izformē, tiklīdz to uzdevums ir izpildīts.
   3.   Komisijas pārstāvis var ad hoc lūgt piedalīties grupas vai apakšgrupas darbā ekspertus, kuri nav OVE locekļi, bet kuri ir kompetenti kādā konkrētā darba kārtības jautājumā. Turklāt Komisijas pārstāvis var piešķirt novērotāja statusu personām, organizācijām, kā noteikts 8. panta 3. punktā horizontālajos noteikumos par ekspertu grupām, un kandidātvalstīm.
   4.   Uz ekspertu grupu locekļiem un to pārstāvjiem, kā arī pieaicinātajiem ekspertiem un novērotājiem attiecas dienesta noslēpuma neizpaušanas saistības, kas paredzētas Līgumos un to īstenošanas noteikumos, kā arī Komisijas drošības noteikumos, kas attiecas uz ES klasificētās informācijas aizsardzību un ietverti Komisijas Reglamenta pielikumā (4). Ja šīs saistības netiek ievērotas, Komisija var veikt visus nepieciešamos pasākumus.
   5.   Ekspertu grupu un apakšgrupu sanāksmes notiek Komisijas telpās. Sekretariāta pakalpojumus nodrošina Komisija. OVE un tās apakšgrupu sanāksmēs var piedalīties citi ieinteresēti Komisijas ierēdņi.
   6.   OVE var pieņemt reglamentu, pamatojoties uz ekspertu grupu standarta reglamentu.
   7.   Komisija publicē attiecīgo informāciju par OVE darbībām, iekļaujot to reģistrā vai izmantojot saiti no reģistra uz īpaši šim nolūkam paredzētu tīmekļa vietni.
   6. pants
   Sanāksmju izdevumi
   1.   OVE vai tās apakšgrupu darbā iesaistītas personas nesaņem atlīdzību par sniegtajiem pakalpojumiem.
   2.   Ar grupas darbu saistītos ceļa izdevumus un uzturēšanās izdevumus OVE vai tās apakšgrupu darbā iesaistītajām personām Komisija atlīdzina saskaņā ar Komisijā spēkā esošajiem noteikumiem.
   3.   Šos izdevumus atlīdzina no pieejamajām apropriācijām, kuras piešķir saskaņā ar ikgadējo resursu sadalījuma procedūru.

      Briselē, 2011. gada 14. oktobrī

            Komisijas vārdā –

            Komisijas loceklis

         Günther OETTINGER

      (1)  COM(2010) 639 galīgā redakcija.

      (2)  OV L 62, 6.3.2003., 1. lpp.

      (3)  OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.

      (4)  OV L 308, 8.12.2000., 26. lpp., kas grozīts ar Komisijas 2001. gada 29. novembra lēmumu, ar ko groza tās iekšējo reglamentu (OV L 317, 3.12.2001., 1. lpp.).