title: 2004/846/EK: Politikas un drošības komitejas Lēmums Proxima/2/2004 2004. gada 30. novembrī par vadītāja iecelšanu ES Policijas misijai EUPOL Proxima bijušajā Dienvidslāvijas Republikā Maķedonijā

text:
               14.12.2004

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 367/29

      POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJAS LĒMUMS PROXIMA/2/2004
   2004. gada 30. novembrī
   par vadītāja iecelšanu ES Policijas misijai
   EUPOL Proxima
   bijušajā Dienvidslāvijas Republikā Maķedonijā
   (2004/846/EK)
   POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 25. panta 3. punktu,
   ņemot vērā Padomes Vienoto rīcību 2004/789/KĀDP (2004. gada 22. novembris) par Eiropas Savienības Policijas misijas (EUPOL Proxima) pagarinājumu bijušajā Dienvidslāvijas Republikā Maķedonijā, un jo īpaši tās 8. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Vienotās rīcības 2004/789/KĀDP 8. panta 1. punktā paredzēts, ka Padome pilnvaro Politikas un drošības komiteju pieņemt atbilstīgus lēmumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 25. pantu, tostarp pēc ģenerālsekretāra/Augstā pārstāvja priekšlikuma iecelt misijas vadītāju;

               (2)

               Ģenerālsekretārs/Augstais pārstāvis ir ierosinājis iecelt Jürgen SCHOLZ kungu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Jürgen SCHOLZ kungs no 2004. gada 15. decembra ir iecelts par Eiropas Savienības Policijas misijas (EUPOL Proxima) vadītāju bijušajā Dienvidslāvijas Republikā Maķedonijā.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
   Tas ir spēkā līdz 2005. gada 14. decembrim.

      Briselē, 2004. gada 30. novembrī

            Politikas un drošības komitejas vārdā —

            priekšsēdētājs

         A. HAMER


title: Eiropas Parlamenta Lēmums (ES) 2015/1687 (2015. gada 29. aprīlis) par Eiropas Policijas biroja 2013. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu

text:
               30.9.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 255/342

      EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS (ES) 2015/1687
      (2015. gada 29. aprīlis)
      par Eiropas Policijas biroja 2013. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
      EIROPAS PARLAMENTS,

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Policijas biroja 2013. finanšu gada galīgos pārskatus,

                  —

                  ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Policijas biroja 2013. finanšu gada pārskatiem un Biroja atbildes (1),

                  —

                  ņemot vērā deklarāciju (2) par pārskatu ticamību, kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību, kuru Revīzijas palāta sniegusi par 2013. finanšu gadu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 287. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Padomes 2015. gada 17. februāra ieteikumu par apstiprinājumu, ko sniedz Birojam par 2013. finanšu gada budžeta izpildi (05304/2015 – C8-0054/2015),

                  —

                  ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (3),

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (4) un jo īpaši tās 208. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Padomes 2009. gada 6. aprīļa Lēmumu Nr. 2009/371/TI, ar ko izveido Eiropas Policijas biroju (Eiropolu) (5), un jo īpaši tā 43. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (6),

                  —

                  ņemot vērā Komisijas 2013. gada 30. septembra Deleģēto regulu (ES) Nr. 1271/2013 par finanšu pamatregulu struktūrām, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 208. pantā (7), un jo īpaši tās 108. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Reglamenta 94. pantu un V pielikumu,

                  —

                  ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumu (A8-0080/2015),

         1.

            sniedz Eiropas Policijas biroja direktoram apstiprinājumu par Biroja 2013. finanšu gada budžeta izpildi;

         2.

            izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā;

         3.

            uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, nosūtīt Eiropas Policijas biroja direktoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

               Priekšsēdētājs

            Martin SCHULZ

               Ģenerālsekretārs

            Klaus WELLE

         (1)  OV C 442, 10.12.2014., 290. lpp.

         (2)  Skatīt 1. zemsvītras piezīmi.

         (3)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

         (4)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

         (5)  OV L 121, 15.5.2009., 37. lpp.

         (6)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

         (7)  OV L 328, 7.12.2013., 42. lpp.


title: Eiropas Parlamenta Un Padomes lēmums Nr. 1031/2000/EK (2000. gada 13. aprīlis), ar ko izveido Kopienas rīcības programmu Jaunatne

text:
Avis juridique important

|

32000D1031

Official Journal L 117 , 18/05/2000 P. 0001 - 0010

Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1031/2000/EK(2000. gada 13. aprīlis),ar ko izveido Kopienas rīcības programmu "Jaunatne"EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 149. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[1],ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[2],ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu[3],rīkojoties saskaņā ar Līguma 251. pantā paredzēto procedūru[4], ievērojot Samierināšanas komitejas 2000. gada 9. martā apstiprināto kopīgo dokumentu,tā kā:(1) Eiropas Kopienas dibināšanas līgumā ir paredzēts, ka tās rīcībai cita starpā jāsniedz ieguldījums kvalitatīvas izglītības un apmācības attīstībā. To stingri atkārtoja Amsterdamas Līgumā, ko parakstīja 1997. gada 2. oktobrī, kurā noteikts, ka Kopienai jāattīsta visaugstākais iespējamais zināšanu līmenis, nodrošinot savām tautām plašas iespējas iegūt izglītību un pastāvīgi papildināt zināšanas.(2) Ar 1995. gada 14. marta Lēmumu Nr. 818/95/EK, ar ko pieņem programmas "Jaunatne Eiropai" trešo posmu[5], Eiropas Parlaments un Padome izveidoja rīcības programmu attiecībā uz sadarbību jaunatnes jomā. Ir lietderīgi turpināt un stiprināt sadarbību un Kopienas rīcību šajā jomā, balstoties uz šajā programmā gūto pieredzi.(3) 1997. gada 20. un 21. novembrī Luksemburgā Eiropadomes ārkārtas apspriedē par nodarbinātību pieņēma koordinētu nodarbinātības stratēģiju, kurā izglītībai un apmācībai mūža garumā ir būtiska nozīme, lai īstenotu Padomes 1997. gada 15. decembra rezolūcijā [6] noteiktās dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnes, lai palielinātu nodarbinātības iespējas, pielāgošanās iespējas un uzņēmējdarbības kultūru un veicinātu iespēju vienlīdzību.(4) Komisija paziņojumā "Uz zināšanu Eiropu" noteica atvērtas un dinamiskas Eiropas izglītības radīšanas pamatnostādnes, kas ļautu sasniegt mērķi - izglītību un apmācību mūža garumā.(5) Baltajā grāmatā "Mācīšana un mācīšanās - Par kognitīvu sabiedrību" Komisija noteica, ka kognitīvas sabiedrības rašanās liek rosināt iegūt jaunas zināšanas, šim nolūkam motivējot mācīties pie katras izdevības. Zaļajā grāmatā "Izglītība, apmācība, zinātniskā izpēte: šķēršļi pārnacionālai mobilitātei" Komisija uzsvēra priekšrocības, ko mobilitāte sniedz iedzīvotājiem un konkurētspējai Eiropas Savienībā.(6) Ir jāveicina aktīvs pilsoniskums, jāstiprina saites starp pasākumiem šajā programmā, un jāpastiprina cīņa par cilvēktiesību atzīšanu un pret jebkāda veida izstumšanu, to skaitā rasismu un ksenofobiju. Īpaša uzmanība jāvērš uz diskriminācijas izbeigšanu un vienlīdzīgu iespēju nodrošināšanu sievietēm un vīriešiem.(7) Šīs programmas darbībām jāsasniedz jaunieši kopumā, nevis tikai tie, kas pārzina šo sistēmu un/vai tie, kas pieder pie jauniešu organizācijām. Komisijai un dalībvalstīm tādējādi jāapņemas nodrošināt atbilstīgu informācijas plūsmu un pienācīgu informācijas izplatīšanu par šiem pasākumiem.(8) Ar šo lēmumu izveido Kopienas sistēmu, kuras mērķis ir sniegt ieguldījumu pārnacionālo brīvprātīgo dienestu darbības attīstībā. Dalībvalstīm jācenšas pieņemt lietderīgus un saskaņotus pasākumus, lai novērstu juridiskos un administratīvos šķēršļus, lai tādējādi uzlabotu jauniešu pieeju šai programmai un rosinātu apzināties jauniešu brīvprātīgo dienesta īpašo raksturu.(9) Jauniešu apmaiņas pasākumi jo īpaši sniedz ieguldījumu demokrātijas, tolerances, sadarbošanās vēlmes un jauniešu solidaritātes stiprināšanā, un tādējādi tiem ir izšķiroša nozīme Savienības kohēzijā un turpmākajā attīstībā.(10) Jauniešu līdzdalība brīvprātīgo dienestu pasākumos ir neformālās izglītības veids, kas ļauj iegūt papildu zināšanas, kuru kvalitāte balstāma atbilstīgos sagatavošanas pasākumos, to skaitā pasākumos, kas saistīti ar valodu un kultūru. Tā palīdz noteikt turpmāko dzīves virzienu, paplašināt redzesloku un attīstīt sociālās iemaņas, aktīvu pilsoniskumu un līdzsvarotu integrāciju sabiedrībā no ekonomikas, sociālā un kultūras viedokļa, tostarp sagatavošanos darba dzīvei, un veicina izpratni par patiesu Eiropas pilsoniskumu.(11) 1998. gada 14. maija rezolūcijā par informācijas un saziņas politiku Eiropas Savienībā [7] Eiropas Parlaments noteica, ka attiecībā uz atbalsta un rīcības programmām projektu izvēlei jābūt pārredzamākai un ka projektu izvēles iemesliem jābūt projektu iesniedzējiem labāk saprotamiem.(12) Komisijai un dalībvalstīm jāmēģina nodrošināt komplementaritāti starp Eiropas brīvprātīgo dienesta pasākumiem un dažādām līdzīgām valstu programmām.(13) Eiropas Parlaments un Padome ar Lēmumu Nr. 253/2000/EK par izglītību un Padome ar 1999. gada 26. aprīļa Lēmumu 1999/382/EK par apmācību ir izveidojuši Kopienas rīcības programmas attiecīgi izglītības un apmācības jomās, kas kopā ar programmu "Jaunatne" sniedz ieguldījumu zināšanu Eiropā.(14) Sadarbības politika jaunatnes jomā sniedz ieguldījumu neformālās izglītības attīstībā un tādējādi arī mūžizglītībā, un šo politiku jāturpina attīstīt.(15) Jauniešu integrācija darba pasaulē ir viņu integrācijas sabiedrībā būtiska daļa, un tā prasa arī atzīt un novērtēt visas viņu prasmes un kompetenci, kas gūta neformālajā izglītībā.(16) Lai palielinātu Kopienas rīcības vērtību, Komisijai, sadarbojoties ar dalībvalstīm, visos līmeņos jānodrošina, ka saskaņā ar šo lēmumu īstenotā rīcība ir konsekventa un komplementāra ar pārējo attiecīgo Kopienas politiku, instrumentiem un rīcību.(17) Ir svarīgi, lai programmas "Jaunatne" komiteja konsultētos ar komitejām, kas atbildīgas par Kopienas arodmācību un izglītības programmu (Leonardo da Vinci un Socrates) īstenošanu, ievērojot vienošanās, kas vēl jāpanāk. Ir svarīgi, lai programmas "Jaunatne" komiteja tiktu regulāri informēta par Kopienas iniciatīvām izglītības, arodmācību un jaunatnes jomās.(18) Esenes (1994. gada 9. un 10. decembrī) un Kannu (1995. gada 26. un 27. jūnijā) Eiropadomes uzsvēra turpmākas rīcības nepieciešamību, lai uzlabotu Eiropas jauniešu sociālo un profesionālo integrāciju. Florences (1996. gada 21. un 22. jūnijā) Eiropadome uzsvēra, cik svarīgi ir vienkāršot jauniešu iesaistīšanos darba tirgū. Eiropadomes sanāksme Amsterdamā (no 1997. gada 15. līdz 17. jūnijam) izteica atbalstu brīvprātīgam darbam. Eiropas Parlaments un Padome 1998. gada 20. jūlijā pieņēma Lēmumu Nr. 1686/98/EK, ar ko izveido Kopienas rīcības programmu "Eiropas brīvprātīgo dienests jauniešiem"[8].(19) Eiropas brīvprātīgo dienesta darbības neaizstāj ne karadienestu, ne alternatīvo dienestu, kas paredzēts īpaši tiem, kuri atsakās pildīt karadienestu pārliecības dēļ, ne arī obligāto civildienestu, kāds ir vairākās dalībvalstīs, un tās nedrīkst ierobežot vai aizstāt iespējamo vai esošo algoto darbu.(20) Uzturēšanās atļauju un jebkādu vajadzīgo vīzu izsniegšana ir dalībvalstu iestāžu kompetencē, un likumīgas uzturēšanās jēdzienu nosaka valstu tiesību akti.(21) Eiropas Parlaments 1998. gada 2. jūlijā pieņēma rezolūciju par brīvprātīgo organizāciju un fondu nozīmes veicināšanu Eiropā[9]. Brīvprātīgo dienestu sektoram arīdzan jāuzņemas nozīmīgs darbs, lai ļautu visiem jauniešiem piedalīties šajās programmās, īpaši jauniešiem ar vislielākajām grūtībām.(22) Komisijai un dalībvalstīm jānodrošina sadarbības nostiprināšana ar nevalstiskajām organizācijām, kas darbojas jaunatnes un sociālajā jomā, kā arī vides, kultūras un sporta jomā, tāpat arī cīņā pret dažādām izstumšanas formām.(23) Līgumā par Eiropas Ekonomikas Zonu (EEZ līgumā) ir noteikts, ka jāattīsta sadarbība izglītības, apmācības un jaunatnes jomā starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas (EBTA) valstīm, kas ir Eiropas Ekonomikas Zonas dalībnieces (EBTA/EEZ valstīm), no otras puses. EEZ līgums nosaka, kā EBTA valstis, kas ir EEZ dalībnieces, piedalās Kopienas programmās izglītības, apmācības un jaunatnes jomās.(24) Ir jāievieš noteikumi, lai programmā varētu piedalīties arī asociētās Viduseiropas un Austrumeiropas valstis saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti Eiropas līgumos, to papildu protokolos un attiecīgo Asociācijas padomju lēmumos - Kiprai finansējot dalību no papildu apropriācijām saskaņā ar procedūrām, par kurām jāvienojas ar šo valsti, kā arī Maltai un Turcijai finansējot dalību no papildu apropriācijām saskaņā ar Līgumu.(25) Komisijai un dalībvalstīm sadarbojoties, programma jāpārrauga un pastāvīgi jāizvērtē, lai tajā varētu izdarīt grozījumus, īpaši attiecībā uz pasākumu īstenošanas prioritātēm.(26) Saskaņā ar subsidiaritātes un proporcionalitātes principiem, kas noteikti Līguma 5. pantā, tā kā dalībvalstis nevar pienācīgi sasniegt ierosinātās rīcības mērķus saistībā ar sadarbības politikas attīstīšanu un stiprināšanu jaunatnes jomā, tostarp saistībā ar Eiropas brīvprātīgo dienestu un jauniešu apmaiņas programmām gan Eiropas Savienībā, gan ar trešām valstīm, jo jaunatnes joma ir sarežģīta un daudzveidīga, tad šos mērķus vieglāk ir sasniegt Kopienai, ņemot vērā Kopienas rīcības un pasākumu starptautisko dimensiju. Šis lēmums paredz vienīgi to, kas vajadzīgs šo mērķu sasniegšanai.(27) Šis lēmums visam programmas darbības laikam nosaka kopējo finansējuma summu, kas ir pamats budžeta lēmējinstitūcijai gada budžeta procedūras īstenošanai 33. punkta nozīmē Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 1999. gada 6. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un budžeta procedūras uzlabošanu[10].(28) Pasākumi, kas vajadzīgi šā lēmuma īstenošanai, ir jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto izpildes pilnvaru īstenošanas kārtību[11],IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.1. pantsProgrammas izveide1. Ar šo lēmumu izveido Kopienas rīcības programmu "Jaunatne", šeit turpmāk - "šī programma", attiecībā uz sadarbības politiku jaunatnes jomā, to skaitā attiecībā uz Eiropas brīvprātīgo dienestu un jauniešu apmaiņu gan Kopienā, gan ar trešām valstīm.2. Šo programmu īsteno laika posmā no 2000. gada 1. janvāra līdz 2006. gada 31. decembrim.3. Šī programma sniedz ieguldījumu zināšanu Eiropas veicināšanā, attīstot Eiropas sadarbību jaunatnes jomā, kas balstās uz neformālo izglītību un apmācību. Tā veicina mūžizglītību un zināšanu, iemaņu un kompetenču attīstīšanu, kas acīmredzot sekmē aktīvu pilsoniskumu un nodarbinātību.4. Šī programma atbalsta un papildina dalībvalstu un dalībvalstīs veiktās darbības, pilnībā respektējot to kultūru un valodu dažādību.2. pantsProgrammas mērķi1. Lai ļautu jauniešiem iegūt zināšanas, iemaņas un kompetenci, kas var būt pamats viņu turpmākajai attīstībai un atbildīgai pilsoņu pienākumu pildīšanai, viņiem kļūstot par aktīvu sabiedrības daļu, ņemot vērā, cik būtiski ir veicināt vienlīdzīgas iespējas, programmas mērķi ir šādi:a) veicināt jauniešu aktīvu ieguldījumu Eiropas veidošanā, piedaloties pārnacionālā apmaiņā Kopienā un ar trešām valstīm, lai gūtu izpratni par Eiropas kultūru daudzveidību un tās kopīgajām pamatvērtībām, tādējādi palīdzot veicināt cilvēktiesību ievērošanu un cīnīties pret rasismu, antisemītismu un ksenofobiju;b) stiprināt jauniešu solidaritātes izjūtu, viņiem vairāk piedaloties pārnacionālo sabiedrisko dienestu darbībā Kopienā un trešās valstīs, īpaši tajās, ar kurām Kopiena ir noslēgusi sadarbības nolīgumus;c) rosināt jauniešu iniciatīvu, uzņēmējdarbību un jaunradi, lai viņi varētu aktīvi iesaistīties sabiedrībā, un tajā pašā laikā veicināt neformālās izglītības vērtības atzīšanu, kas iegūta saistībā ar Eiropu;d) pastiprināt sadarbību jaunatnes jomā, veicinot labas prakses apmaiņu, jaunatnes darbinieku/vadītāju apmācību un novatoriskas rīcības attīstību Kopienas mērogā.2. Šī programma sniedz ieguldījumu arī Kopienas politikas mērķu sasniegšanā citās ar to saistītās jomās.3. pantsKopienas rīcība1. Šīs programmas mērķi, kā noteikts 2. pantā, sasniedzami ar šādu rīcību, kuras saturs un piemērošanas procedūras aprakstītas pielikumā:- Jaunatne Eiropai,- Eiropas brīvprātīgo dienests,- jaunatnes iniciatīvas,- vienota rīcība,- atbalsta pasākumi.2. Šo rīcību īsteno ar šāda veida pasākumiem, kurus attiecīgā gadījumā var apvienot:a) atbalsts jauniešu pārnacionālajai mobilitātei;b) atbalsts informācijas un sakaru tehnoloģiju (IST) izmantošanai jaunatnes jomā;c) atbalsts sadarbības tīklu izveidei Eiropas mērogā, lai īstenotu savstarpēju pieredzes un labas prakses apmaiņu;d) atbalsts pārnacionāliem projektiem, lai veicinātu Savienības pilsoniskumu un jauniešu iesaistīšanos Savienības attīstībā;e) valodu prasmju un citu kultūru izpratnes veicināšana;f) atbalsts eksperimentāliem projektiem, kas balstīti uz pārnacionālām partnerattiecībām, kuras paredzētas novatorisma un kvalitātes attīstīšanai jaunatnes jomā;g) jaunatnes politikas analīzes metožu un paveiktā darba kontroles, kā arī to attīstības (piem., datubāzes, būtiskākie skaitļi, savstarpēja "sistēmu" pazīšana) pilnveidošana Eiropas mērogā, kā arī labas prakses izplatīšanas metožu pilnveidošana.4. pantsPieeja programmai1. Šī programma ir paredzēta jauniešiem galvenokārt vecumā no 15 līdz 25 gadiem, kā arī personām, kas iesaistītas jaunatnes darbā un kas likumīgi uzturas kādā no dalībvalstīm. Vecuma ierobežojumu var nedaudz koriģēt, ja to pamato konkrētu projektu īpaši apstākļi.Saistībā ar pielikumā noteikto 1.2., 2.2. un 5. darbību šī programma var būt paredzēta arī jauniešiem galvenokārt vecumā no 15 līdz 25 gadiem, kā arī personām, kas iesaistītas jaunatnes darbā un kas dzīvo trešās valstīs, neskarot dalībvalstu kompetenci.2. Īpaša uzmanība ir jāpievērš tam, lai nodrošinātu, ka šīs programmas pasākumi ir pieejami visiem jauniešiem bez diskriminācijas.3. Komisija un dalībvalstis nodrošina, ka īpašas pūles velta, lai palīdzētu jauniešiem, kuriem kultūras, sociālu, fizisku, garīgu, ekonomisku vai ģeogrāfisku iemeslu dēļ ir grūtāk piedalīties attiecīgās rīcības programmās Kopienas, valsts, reģionālā vai vietējā mērogā, kā arī lai palīdzētu nelielām vietējām grupām. Komisija attiecīgi ņem vērā šo mērķgrupu grūtības, tādējādi sniedzot ieguldījumu cīņā pret izstumšanu.4. Dalībvalstis cenšas veikt attiecīgus pasākumus, lai programmas dalībniekiem būtu pieejama veselības aprūpe saskaņā ar Kopienu tiesībām. Izcelsmes dalībvalsts cenšas veikt attiecīgus pasākumus, lai Eiropas brīvprātīgo dienesta dalībniekiem saglabātu sociālo aizsardzību.5. pantsProgrammas īstenošana un sadarbība ar dalībvalstīm1. Komisija saskaņā ar pielikumu nodrošina Kopienas rīcības īstenošanu, kas saistīta ar šo programmu.2. Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm veic pielikumā (5. darbībā) aprakstītos pasākumus, lai labāk izmantotu rezultātus, kas gūti, Kopienai sadarbojoties jaunatnes jomā.3. Komisija un dalībvalstis lietotājiem viegli saprotamā veidā veic attiecīgus pasākumus, lai pilnveidotu Kopienas un valsts mēroga struktūras, kas izveidotas programmas mērķu sasniegšanai, lai tādējādi vienkāršotu jauniešiem un citiem vietēja mēroga partneriem pieeju programmai, izvērtētu un pārraudzītu programmā paredzētās darbības, un piemērotu pārredzamus konsultāciju un atlases pasākumus.Komisija un dalībvalstis nodrošina, ka tiek veikti pasākumi, kas vienkāršo jauniešiem pieeju pārnacionālai mobilitātei, izmantojot pasākumus, lai viņus pietiekami informētu un paplašinātu viņu zināšanas šajā jomā. Komisija un dalībvalstis nodrošina atbilstīgas informācijas un reklāmas sniegšanu par programmas atbalstītajām darbībām.4. Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu programmas efektīvu darbību; tās arī, cik vien iespējams, cenšas pieņemt tādus pasākumus, kādus uzskata par vajadzīgiem un vēlamiem, lai novērstu juridiskos un administratīvos šķēršļus pieejai programmai.5. Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm nodrošina pāreju no tām darbībām, kas veiktas saistībā ar iepriekšējām Kopienas programmām jaunatnes jomā (Jaunatne Eiropai III un Eiropas brīvprātīgo dienests), uz darbībām, kas īstenojamas šajā programmā.6. pantsVienota rīcībaKā zināšanu Eiropas izveides daļu šīs programmas pasākumus var īstenot kā vienotu rīcību ar saistītām Kopienas programmām un rīcību jaunatnes, izglītības un arodmācību jomā saskaņā ar 8. pantā noteiktajām procedūrām.7. pantsĪstenošanas pasākumi1. Pasākumus, kas vajadzīgi, lai īstenotu šo lēmumu attiecībā uz turpmāk minētajiem jautājumiem, pieņem saskaņā ar 8. panta 2. punktā minēto vadības procedūru:a) šīs programmas īstenošanas kārtība, tostarp arī šīs programmas darbību īstenošanas gada darba plāns;b) vispārējs līdzsvars starp dažādām programmas darbībām;c) kritēriji, kas jāpiemēro fondu paredzamajam sadalījumam starp dalībvalstīm decentralizētu darbību veikšanai;d) vienotas rīcības īstenošanas kārtība;e) programmas novērtēšanas kārtība;f) kārtība, kādā dalībai atestē brīvprātīgos jauniešus.2. Pasākumus, kas vajadzīgi, lai īstenotu šo lēmumu attiecībā uz visiem pārējiem jautājumiem, pieņem saskaņā ar 8. panta 3. punktā minēto konsultēšanās procedūru.8. pantsKomiteja1. Komisijai palīdz komiteja.2. Ja ir norāde uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 4. un 7. pantu, ņemot vērā minētā lēmuma 8. panta noteikumus.Lēmuma 1999/468/EK 4. panta 3. punktā paredzētais laikposms ir divi mēneši.3. Ja ir norāde uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 3. un 7. pantu, ņemot vērā minētā lēmuma 8. panta noteikumus.4. Komiteja pieņem savu reglamentu.9. pantsFinansējums1. Laikposmā, kas minēts 1. pantā, finanšu asignējums šīs programmas īstenošanai ir 520 miljoni eiro.2. Gada apropriācijas apstiprina budžeta lēmējinstitūcija, ņemot vērā finanšu plānu.10. pantsKonsekvence un komplementaritāte1. Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm un neskarot katras programmas individuālo raksturu un specifiku, nodrošina vispārēju konsekvenci un komplementaritāti ar citām attiecīgajām Kopienas politikas jomām, instrumentiem un rīcību. Īpaša uzmanība jāvērš uz līdztiesības un vienlīdzīgu iespēju nodrošināšanu sievietēm un vīriešiem.2. Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm nodrošina konsekvenci starp šīs programmas īstenošanu un citām Kopienas darbībām attiecībā uz jaunatni, jo īpaši kultūras jomā un audiovizuālajā nozarē, iekšējā tirgus izveidi, informācijas sabiedrību, vidi, patērētāju aizsardzību, mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, sociālo politiku, nodarbinātību un veselības aizsardzību.3. Komisija un dalībvalstis nodrošina, ka šīs programmas pasākumos ir ņemtas vērā Padomes pieņemtās nodarbinātības pamatnostādnes kā koordinētas nodarbinātības stratēģijas daļa.4. Komisija nodrošina efektīvu šīs programmas sasaisti ar tām programmām un rīcību jaunatnes jomā, ko īsteno Kopienas ārējās attiecībās.11. pantsEBTA/EEZ valstu, Viduseiropas un Austrumeiropas asociēto valstu, Kipras, Maltas un Turcijas dalībaŠajā programmā var piedalīties:- EBTA/EEZ valstis saskaņā ar EEZ līguma noteikumiem,- asociētās Viduseiropas un Austrumeiropas valstis saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti Eiropas līgumos, to papildprotokolos un attiecīgo asociācijas padomju lēmumos,- Kipra, izmantojot papildu apropriācijas saskaņā ar procedūrām, par kurām vienojas ar šo valsti,- Malta un Turcija, izmantojot papildu apropriācijas saskaņā ar Līguma noteikumiem.12. pantsStarptautiskā sadarbībaSaistībā ar šo programmu Komisija, rīkojoties saskaņā ar 7. pantā noteiktajām procedūrām, stiprina sadarbību ar valstīm, kas nav Kopienas dalībvalstis, un attiecīgām starptautiskajām organizācijām, jo īpaši Eiropas Padomi.13. pantsPārraudzība un vērtēšana1. Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm regulāri pārrauga šo programmu.Pārraudzība ietver 3. punktā minētos ziņojumus, kā arī īpašus pasākumus.2. Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm regulāri izvērtē šo programmu. Vērtēšanas mērķis ir paaugstināt īstenoto darbību efektivitāti attiecībā uz 2. pantā minētajiem mērķiem un nodrošināt vienlīdzīgu pieeju programmai, kā noteikts 4. panta 2. un 3. punktā.Vērtēšanā pārbauda arī darbību komplemetaritāti šajā programmā un saistībā ar citām attiecīgajām Kopienas politikas jomām, instrumentiem un rīcību.Saskaņā ar kritērijiem, kas noteikti, izmantojot 8. panta 2. punktā aprakstīto procedūru, Kopienas rīcības rezultātiem regulāri veic ārējo novērtējumu.3. Līdz 2004. gada 31. decembrim un attiecīgi 2007. gada 30. jūnijam dalībvalstis iesniedz Komisijai ziņojumus par šīs programmas īstenošanu un tās ietekmi.4. Komisija Eiropas Parlamentam, Padomei, Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai iesniedz:- jaunām dalībvalstīm pievienojoties Kopienai, ziņojumu par pievienošanās finansiālajām sekām saistībā ar programmu, tam vajadzības gadījumā pievienojot priekšlikumus, kā risināt pievienošanās finansiālās sekas, kas skar programmu, saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 1999. gada 6. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un budžeta procedūras uzlabošanu un 1999. gada marta Berlīnes Eiropadomes sanāksmes secinājumiem. Eiropas Parlaments un Padome pieņems lēmumu par šiem ierosinājumiem iespējami īsā laikā,- līdz 2005. gada 30. jūnijam - pagaidu novērtējuma ziņojumu par šīs programmas īstenošanas kvalitatīvajiem un kvantitatīvajiem aspektiem,- līdz 2007. gada 31. decembrim - nobeiguma ziņojumu par šīs programmas īstenošanu.14. pantsStāšanās spēkāŠis lēmums stājas spēkā tā publicēšanas dienā Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.Luksemburgā, 2000. gada 13. aprīlīEiropas Parlamenta vārdā priekšsēdētājaN. FontainePadomes vārdā priekšsēdētājsA. VaraPIELIKUMSAttiecībā uz finansējumu, kas apstiprināts saskaņā ar programmu, ir jāievēro līdzfinansējuma un papildinājuma principi. Saskaņā ar Lēmuma 4. panta 3. punktu, ir jācenšas veicināt pieeju programmai tādiem jauniešiem, kuriem ir kultūras, sociāla, fiziska, garīga, ekonomiska vai ģeogrāfiska rakstura grūtības, kā arī nelielām vietējām grupām. Lēmuma 8. pantā minētā komiteja nosaka šiem centieniem konkrētu formu. Kopienas finansējums jāsadala tā, lai ņemtu vērā vajadzību nodrošināt līdzsvaru starp veiktajiem mobilitātes pasākumiem un vienlīdzīgām iespējām piedalīties katras dalībvalsts jauniešiem; t.i., jāņem vērā 4. panta 3. punkts.Īpaši jārosina un jāveicina iniciatīvas, kuru mērķis ir sekmēt toleranci un atšķirību pieņemšanu, kā arī pasākumi cīņai pret visa veida izstumšanu. Komisija atsaucīgi uztvers pasākumus, kuros kultūrai un sportam piešķirta būtiska vieta saistībā ar jauniešu neformālo izglītību.Lai sasniegtu programmas mērķus, jāīsteno piecu veidu darbības, pamatojoties uz Lēmuma 3. pantā aprakstītajiem pasākumiem:- Jaunatne Eiropai,- Eiropas brīvprātīgo dienests,- jaunatnes iniciatīvas,- vienota rīcība,- atbalsta pasākumi.1. DARBĪBA - JAUNATNE EIROPAI1.1. darbība: Jauniešu apmaiņa Kopienas iekšienēKopiena atbalsta mobilitātes pasākumus jauniešiem, ja šie pasākumi ilgst vismaz vienu nedēļu un notiek, pamatojoties uz kopīgiem projektiem Kopienā, un tajos ir iesaistītas jauniešu grupas galvenokārt vecumā no 15 līdz 25 gadiem, kas likumīgi dzīvo dalībvalstī. Vecuma ierobežojumu var nedaudz koriģēt, ja to pamato konkrētu projektu īpaši apstākļi.Šie pasākumi, kas balstīti uz pārnacionālām partnerattiecībām starp jauniešu grupām, ietver jauniešu aktīvu dalību, un to mērķis ir ļaut viņiem atklāt un iepazīt dažādu sociālo un kultūras realitāti, un rosināt viņus piedalīties vai uzsākt citus pasākumus Eiropas mērogā. Īpaša uzmanība jāvērš uz tādu jauniešu piedalīšanos, kam šis ir pirmais Eiropas pasākums, un uz tādām nelielām vai vietējām grupām, kam nav Eiropas mēroga pieredzes.Lai panāktu labāku līdzsvaru starp divpusējām un daudzpusējām darbībām, Komisijas atbalstu pakāpeniski koncentrēs uz daudzpusējām grupu mobilitātes darbībām. Divpusējai grupas mobilitātei piešķirs finansējumu, ja tam būs pamatojums saistībā ar mērķgrupām vai īpašu pedagoģisku pieeju.Saistībā ar šo darbību finansējumu var piešķirt pasākumiem, kuru mērķis ir stiprināt jauniešu aktīvu iesaistīšanos grupu mobilitātes projektos; īpaši to var piešķirt minēto jauniešu valodas un starpkultūru sagatavošanas pasākumiem.1.2. darbība: Jauniešu apmaiņa ar trešām valstīmKopiena atbalsta mobilitātes pasākumus jauniešiem, ja šie pasākumi ilgst vismaz vienu nedēļu un notiek, pamatojoties uz kopīgiem projektiem Kopienā, un tajos ir iesaistītas jauniešu grupas galvenokārt vecumā no 15 līdz 25 gadiem, kas likumīgi dzīvo dalībvalstī vai trešā valstī. Šajos mobilitātes pasākumos jābūt iesaistītām vismaz divām dalībvalstīm.Šie pasākumi, kas balstīti uz pārnacionālām partnerattiecībām starp jauniešu grupām, ietver jauniešu aktīvu dalību, un to mērķis ir ļaut viņiem atklāt un iepazīt dažādu sociālo un kultūras realitāti, un rosināt viņus piedalīties vai uzsākt citus pasākumus Eiropas mērogā. Turklāt šie projekti sniedz iespēju partneriem no trešām valstīm gūt pieredzi šāda veida pasākumos neformālās izglītības jomā un dod ieguldījumu jaunatnes darba un asociāciju attīstībā.Finansējumu var piešķirt pasākumiem, kuru mērķis ir stiprināt jauniešu aktīvu iesaistīšanos grupu mobilitātes projektos; īpaši to var piešķirt minēto jauniešu valodas un starpkultūru sagatavošanas pasākumiem.2. DARBĪBA - EIROPAS BRĪVPRĀTĪGO DIENESTSŠajā programmā "jaunais brīvprātīgais" ir persona, kuras vecums ir apmēram 18 līdz 25 gadi un kura likumīgi dzīvo dalībvalstī.Jaunais brīvprātīgais kā aktīvs pilsonis uzņemas īstenot pasākumus, kas padara solidaritāti konkrētu, ar nolūku gūt sociālas un individuālas spējas un iemaņas, tādējādi liekot pamatu viņa turpmākajai attīstībai, tajā pašā laikā sniedzot ieguldījumu sabiedrībā. Lai to panāktu, jaunie brīvprātīgie dalībvalstī ārpus savas dzīvesvietas valsts piedalās bezpeļņas un neapmaksātos sabiedrībai nozīmīgos pasākumos ar ierobežotu norises laiku (līdz 12 mēnešiem ieskaitot) saistībā ar dalībvalsts un Kopienas atzītu projektu saskaņā ar šīs programmas mērķiem, kas noteikti 2. pantā. Jo īpaši šāda darbība nedrīkst aizstāt darbu. Jaunajiem brīvprātīgajiem nodrošina pilnu uzturu un izmitināšanu, kā arī darbaudzināšanu. Brīvprātīgo dienesta projekts nodrošina jaunajiem brīvprātīgajiem veselības apdrošināšanu, kā arī citus piemērotus apdrošināšanas veidus. Jaunie brīvprātīgie saņem pabalstu/kabatas naudu.Eiropas brīvprātīgo dienests ir balstīts uz jauno brīvprātīgo, sūtītājas organizācijas un uzņēmējas organizācijas partnerību un dalītu atbildību.Saskaņā ar noteikumiem par programmas komiteju, kas minēta 8. pantā, Komisijas izsniegts dokuments apliecina jauno brīvprātīgo dalību Eiropas brīvprātīgo dienestā, kā arī pieredzi un iemaņas, ko viņi guvuši attiecīgajā laikposmā.2.1. darbība: Eiropas brīvprātīgo dienests Kopienas iekšienēKopiena atbalstīs pārnacionālus projektus (uz ierobežotu laiku, galvenokārt no trim nedēļām līdz vienam gadam), kuros jauniešus aktīvi un personiski iesaista pasākumos, kuru mērķis ir palīdzēt apmierināt sabiedrības vajadzības dažādās jomās (sociālā, sociokulturālā, vides, kultūras utt.), tajā pašā laikā veidojot viņu neformālās izglītības pieredzi ar mērķi iegūt sociālas un kultūras iemaņas. Šo projektu mērķis ir ļaut jauniešiem saskarties ar citām kultūrām un valodām, kā arī jaunām idejām un projektiem multikulturālā pilsoniskā sabiedrībā.Kopiena var atbalstīt projektus, īpaši tādus, kuri saistīti ar valodu vai kultūru, kuru mērķis ir sagatavot jaunos brīvprātīgos aizbraukšanai un vienkāršot viņu sociālo integrāciju šo pasākumu laikā, kā arī beidzot darbību Eiropas brīvprātīgo dienestā. Īpaša uzmanība jāpievērš pedagoģiskam atbalstam un darbaudzināšanai.2.2. darbība: Eiropas brīvprātīgo dienests ar trešām valstīmKopiena atbalstīs pārnacionālus projektus (uz ierobežotu laiku, galvenokārt no trim nedēļām līdz vienam gadam), kuros jauniešus aktīvi un personiski iesaista pasākumos, kuru mērķis ir palīdzēt apmierināt sabiedrības vajadzības dažādās jomās (sociālā, sociokulturālā, vides, kultūras utt.), tajā pašā laikā veidojot viņu neformālās izglītības pieredzi ar mērķi iegūt sociālas un kultūras iemaņas. Šo projektu mērķis ir ļaut jauniešiem saskarties ar citām kultūrām un valodām, kā arī jaunām idejām un projektiem multikulturālā pilsoniskā sabiedrībā.Var atbalstīt darbības, kas liek vajadzīgos pamatus vai nostiprina tos, lai attīstītu pārnacionālus Eiropas brīvprātīgo dienesta projektus ar trešām valstīm.Kopiena var atbalstīt projektus, īpaši tādus, kuri saistīti ar valodu vai kultūru, kuru mērķis ir sagatavot jaunos brīvprātīgos aizbraukšanai un vienkāršot viņu sociālo integrāciju šo pasākumu laikā, kā arī beidzot darbību Eiropas brīvprātīgo dienestā. Īpaša uzmanība jāpievērš pedagoģiskam atbalstam un darbaudzināšanai.3. DARBĪBA - JAUNATNES INICIATĪVASLai rosinātu jauniešu iniciatīvu un jaunradi, Kopiena atbalsta projektus, kuros jaunieši aktīvi un tieši piedalās novatoriskās un radošās iniciatīvās un iniciatīvās, kas attiecas uz jauniešu sociālo ieguldījumu vietējā, reģionālā, valsts vai Eiropas mērogā. Šie projekti ļauj jauniešiem attīstīt iniciatīvu un īstenot pašu iecerētus pasākumus, kuros viņiem ir galvenā loma.Kopiena atbalsta iniciatīvas, kuru mērķis ir palīdzēt jaunajiem brīvprātīgajiem vislabāk izmantot pieredzi, ko viņi guvuši brīvprātīgā dienesta laikā, un rosināt viņu aktīvu integrāciju sabiedrībā. Šīs iniciatīvas, ko jaunieši īsteno pēc darbības beigšanas Eiropas brīvprātīgo dienestā, ļauj viņiem uzsākt un veicināt sociāla, kultūras, sociokulturāla un ekonomiska rakstura pasākumus, un to mērķis ir viņu personiskā attīstība. Prioritāra pieeja ir tiem jauniešiem, kam tas visvairāk vajadzīgs.Atbalsta mērķis ir rosināt šo projektu paplašināšanu, lai tajos ietvertu līdzīgas iniciatīvas citās dalībvalstīs, lai stiprinātu to pārnacionālo raksturu un būtiski palielinātu jauniešu pieredzes apmaiņu un sadarbību. Šis atbalsts var ietvert Eiropas mēroga iniciatīvu jauno veicinātāju sanāksmju organizēšanu. Finansiāli var atbalstīt efektīvas stabilas, pārnacionālas partnerības izveidi starp šādiem projektiem.4. DARBĪBA - VIENOTA RĪCĪBAŅemot vērā, ka ir vajadzīga elastīga un radoša pieeja kā nozaru sadarbības priekšnoteikums, Kopienas atbalstu var piešķirt Lēmuma 6. pantā minētajām darbībām un pasākumiem, kas īstenojami kopā ar citiem Kopienas projektiem, kuri attiecas uz zināšanu Eiropu, jo īpaši Kopienas programmām izglītības un arodmācību jomā.Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm centīsies attīstīt kopēju informācijas, novērošanas un izplatīšanas sistēmu attiecībā uz labu praksi zināšanu un mūžizglītības jomās līdztekus kopīgai rīcībai attiecībā uz multividi izglītības un apmācības mērķiem. Šie projekti ietvers virkni darbību vairākās nozarēs, to skaitā jaunatnes jomā. Tos var papildus finansēt no dažādām Kopienas programmām un īstenot, aicinot iesniegt kopīgus projektus.Var pieņemt papildu pasākumus, lai reģionālā un vietējā mērogā veicinātu kontaktus un mijiedarbību gan starp šīs programmas dalībniekiem, gan tiem, kas piedalās arodmācību un izglītības programmās. Šajā sakarā var atbalstīt pasākumus, kas uzlabo zināšanas par iespējām, ko Kopiena sniedz jauniešiem.5. DARBĪBA - ATBALSTA PASĀKUMI5.1. darbība: Apmācība un sadarbība tiem, kas iesaistīti jaunatnes politikāFinansējumu piešķir:1. Pasākumiem, kuri paredzēti tālākai tādu jaunatnes darbā iesaistīto personu apmācībai - jo īpaši Eiropas brīvprātīgo dienesta instruktoru, jaunatnes darbinieku/vadītāju, Eiropas projektu vadītāju un jaunatnes iniciatīvu padomdevēju apmācībai - kas piedalās tādos projektos, kuros tieši iesaistīti jaunieši, kādi aprakstīti programmas 1., 2. un 3. darbībā, un kuru mērķis ir nodrošināt šādu projektu pietiekami augstu kvalitāti. Īpaša uzmanība jāpievērš pasākumiem, kuros cenšas rosināt to jauniešu dalību, kam visgrūtāk piedalīties Kopienas rīcībā.2. Pasākumiem, kuru mērķis ir izveidot Eiropas moduļus, kas atbilst pārnacionālas sadarbības prasībām.3. Pasākumiem, piemēram, mācību braucieniem, priekšizpētei, semināriem, praksei, kas attiecas uz pieredzes un labas prakses apmaiņu saistībā ar kopīgu rīcību vai vispārējo interešu jautājumiem, kuru mērķis ir sekmēt un veicināt noturīgu pārnacionālu partnerību un/vai daudzpusēju tīklu veidošanos starp personām, kas darbojas jaunatnes jomā.4. Eksperimentāliem pasākumiem, kas dod jauninājumus jaunatnes politikai un to bagātina, īstenojot jaunas pieejas un jaunas sadarbības formas, kā arī izmantojot tādu dalībnieku savstarpēju sadarbību, kam ir dažāda iepriekšējā pieredze.5. Kopienas atbalstu var piešķirt arī konferencēm un semināriem, ar ko cenšas veicināt sadarbību un labas prakses apmaiņu jaunatnes jomā, kā arī citiem veicināšanas un izplatīšanas pasākumiem attiecībā uz to projektu un pasākumu rezultātiem, kuriem sniegts atbalsts saistībā ar Kopienas rīcību, kas attiecas uz jaunatni.Šie pasākumi var būt tikai Kopienas iekšējie pasākumi, vai tajos var būt iesaistītas arī citas valstis, izņemot dalībvalstis. Īpaša uzmanība jāpievērš personām, kas strādā ar jaunatni reģionālā vai vietējā mērogā un personām, kam nav lielas pieredzes vai iespēju kontaktiem Eiropas mērogā, kā arī pasākumiem, kuros jauniešiem ir vadošā loma.5.2. darbība: Informācija jauniešiem un pētījumi attiecībā uz jaunatni1. Saskaņā ar šīs programmas mērķiem un jo īpaši, lai vienkāršotu pieeju visiem jauniešiem un palielinātu viņu iniciatīvu un aktīvu dalību sabiedrībā, Komisija rosina tos, kas darbojas jaunatnes jomā, iesaistīties jauniešu informēšanā Eiropas mērogā, kā arī pastiprināt sadarbību starp jauniešu informācijas un sakaru sistēmām dalībvalstīs un Kopienas mērogā. Saistībā ar to īpašs uzsvars liekams uz sadarbības paplašināšanu, tajā ietverot izglītības un apmācības jomas, kā arī uz dialogu gan starp jauniešiem, gan ar viņiem.2. Tādējādi finansējums jāpiešķir iniciatīvām, kas ietver:- vajadzīgās pieredzes un iemaņu iegūšanu, lai īstenotu uz pārnacionālu sadarbību balstītus jauniešu informēšanas projektus un projektus, kas sniedz jauniešiem informāciju un jo īpaši padomus,- sadarbības projektus, kas attiecas uz informācijas izplatīšanu, zināšanu uzlabošanu jauniešu vidū par programmas jomu, un pieejas nodrošināšanu jauniešiem visai vajadzīgajai informācijai, lai sasniegtu programmas mērķus,- tādu mehānismu īstenošana pārnacionālos sadarbības projektos, kas nodrošina dialogu gan starp jauniešiem, gan ar viņiem, konkrēti izmantojot uz jaunatni orientētus informācijas nesējus un jaunās tehnoloģijas.3. Attiecībā uz tādiem pētījumiem par jaunatni, kas saistīti ar šo programmu, Komisija atbalsta pētījumus, kuri cita starpā attiecas uz jauniešu labā veikto pasākumu iespaidu un, konkrēti, pasākumiem, kuru mērķis ir veicināt sadarbību šajā jomā. Šādiem pētījumiem jāsniedz analīze par citu politiku iespaidu jaunatnes pasaulē un jācenšas parādīt skaidrāku un saprotamāku ainu par jauniešu vajadzībām un apstākļiem, kādos viņi dzīvo.Prioritāri ir pētījumi, kas attiecas uz dzīves ceļu, ko izvēlas jaunieši, kuri dzīvo nelabvēlīgos apstākļos vai ir sabiedrības atstumti; pētījumos īpaši jāanalizē faktori, kas veicinājuši vai kavējuši jauniešu sociālo integrāciju un jāizceļ neformālās izglītības un visa trešā sektora ieguldījums. Prioritāte ir arī salīdzinošiem pētījumiem par pasākumiem, kuru mērķis ir veicināt iniciatīvas garu, to skaitā arī pētījumiem par to ietekmi uz vietējo attīstību, īpaši saistībā ar darbības radīšanu (darbvietu radīšana, kultūras vai sociālo uzņēmumu radīšana utt.). Pētījumam var būt gadījumu izpētes raksturs, no kuriem nozīmīgākos dara zināmus atklātībai.5.3. darbība: Informācija un skaidrs priekšstats par pasākumiemKomisija veic visus pasākumus, lai cita starpā no dažādiem avotiem vāktu informāciju par pasākumiem jaunatnes jomā, rūpētos par to, lai ES jaunatnes projekti nāktu par labu jauniešiem, un palielinātu uz jauniešiem Kopienas mērogā vērstās rīcības pārredzamību, attīstot piemērotus līdzekļus dialogam ar viņiem, tostarp izmantojot Internetu.5.4. darbība: Atbalsta pasākumi1. Valstu aģentūras.Komisijas atbalstu var piešķirt, lai atbalstītu dalībvalstu izveidotu struktūru pasākumus, saskaņā ar šā Lēmuma 5. pantu.2. Tehniskā palīdzība un darbības atbalsts.Īstenojot programmu, Komisija var vērsties tehniskās palīdzības organizācijās, kam finansējumu var piešķirt no vispārējā programmas finansējuma. Ar šādiem pašiem nosacījumiem var vērsties pie ekspertiem. Bez tam Komisija var veikt izvērtējuma pētījumus un organizēt tādus seminārus, kolokvijus vai citas ekspertu tikšanās, kas varētu veicināt programmas īstenošanu, tostarp arī Lēmuma 12. panta piemērošanu. Komisija var veikt arī darbības, kas saistītas ar informēšanu, publicēšanu un izplatīšanu.[1] OV C 311, 10.10.1998., 6. lpp.[2] OV C 410, 30.12.1998., 11. lpp.[3] OV C 51, 22.2.1999., 77. lpp.[4] Eiropas Parlamenta 1998. gada 5. novembra atzinums (OV C 359, 23.11.1998., 75. lpp.), Padomes 1999. gada 28. jūnija kopējā nostāja (OV C 210, 22.7.1999., 1. lpp.) un Eiropas Parlamenta 1999. gada 28. oktobra lēmums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts). Padomes 2000. gada 10. aprīļa lēmums un Eiropas Parlamenta 2000. gada 12. aprīļa lēmums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).[5] OV L 87, 20.4.1995., 1. lpp.[6] OV C 30, 28.1.1998., 1. lpp.[7] OV C 167, 1.6.1998., 230. lpp.[8] OV L 214, 31.7.1998., 1. lpp.[9] OV C 226, 20.7.1998., 66. lp-p.[10] OV C 172, 18.6.1999., 1. lpp.[11] OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.


title: Padomes Lēmums 2012/388/KĀDP ( 2012. gada 16. jūlijs ), ar ko groza Lēmumu 2010/231/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Somāliju

text:
               17.7.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 187/38

         PADOMES LĒMUMS 2012/388/KĀDP
   (2012. gada 16. jūlijs),
   ar ko groza Lēmumu 2010/231/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Somāliju
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 29. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2010. gada 26. aprīlī pieņēma Lēmumu 2010/231/KĀDP (1).

               (2)

               Drošības padomes Sankciju komiteja, kas izveidota saskaņā ar ANO DPR 751 (1992) par Somāliju (“Sankciju komiteja”), 2012. gada 17. februārī atjaunināja to personu un vienību sarakstu, uz kurām attiecināmi ierobežojoši pasākumi.

               (3)

               Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padome (ANO DP) 2012. gada 22. februārī pieņēma Rezolūciju 2036 (2012), ar kuru nolemj, ka dalībvalstis veic visus nepieciešamos pasākumus, lai novērstu kokogļu tiešu vai netiešu importu no Somālijas neatkarīgi no tā, vai šo kokogļu izcelsme ir Somālijā.

               (4)

               Lēmums 2010/231/KĀDP būtu attiecīgi jāgroza,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Lēmumā 2010/231/KĀDP iekļauj šādu pantu:

      “1.a pants
      1.   Ir aizliegts no Somālijas tieši vai netieši importēt, pirkt vai transportēt kokogles neatkarīgi no tā, vai šo kokogļu izcelsme ir Somālijā.
      Savienība veic vajadzīgos pasākumus, lai noteiktu atbilstīgos priekšmetus, uz kuriem attiecas šis noteikums.
      2.   Ir aizliegts tieši vai netieši sniegt finansējumu vai finanšu palīdzību, kā arī apdrošināšanu un pārapdrošināšanu saistībā ar kokogļu importu, pirkšanu vai transportēšanu no Somālijas.”;

   2. pants
   Šā lēmuma pielikumā minēto personu pievieno personu sarakstam, kas izklāstīts Lēmuma 2010/231/KĀDP pielikuma I sadaļā.
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2012. gada 16. jūlijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         S. ALETRARIS

      (1)  OV L 105, 27.4.2010., 17. lpp.

      PIELIKUMS

         Persona, kas minēta 2. pantā

         Jim’ale, Ali Ahmed Nur (pazīstams arī kā a) Jim’ale, Ahmed Ali, b) Jim’ale, Ahmad Nur Ali, c) Jim’ale, Sheikh Ahmed, d) Jim’ale, Ahmad Ali, e) Jim’ale, Shaykh Ahmed Nur)
      Dzimšanas datums: 1954. gads. Dzimšanas vieta: Eilbur, Somālija. Valstspiederība: Somālija. Cita iespējamā valstspiederība: Džibutija. Pase: A0181988 (Somālija), derīguma termiņš beidzas 2011. gada 23. janvārī. Atrašanās vieta: Džibutija, Džibutijas Republika. ANO iekļāvusi sarakstā: 2012. gada 17. februārī.

         Ali Ahmed Nur Jim’ale (Jim’ale) ir darbojies vadošos amatos bijušajā Somālijas Islāma tiesu padomē, kas pazīstama arī kā Somālijas Islāma tiesu savienība, kura bija radikālā islāma paudēja. Somālijas Islāma tiesu savienības visradikālākie locekļi vēlāk izveidoja grupu, kas pazīstama kā Al-Shabaab. 2010. gada aprīlī Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes komiteja, kas izveidota saskaņā ar Rezolūciju 751 (1992) un Rezolūciju 1907 (2009) attiecībā uz Somāliju un Eritreju (“Somālijas/Eritrejas sankciju komiteja”), Al-Shabaab iekļāva sarakstā, kuram piemēro mērķtiecīgas sankcijas. Komiteja iekļāva sarakstā Al-Shabaab kā vienību, kas piedalās darbībās, kuras tieši vai netieši apdraud mieru, drošību vai stabilitāti Somālijā, tostarp darbībās, kas rada draudus Somālijas federālajai pagaidu valdībai, un citās darbībās.
      Saskaņā ar Somālijas/Eritrejas sankciju komitejas pārraudzības grupas 2011. gada 18. jūlija ziņojumu (S/2011/433) Jim’ale ir identificēts kā ietekmīgs uzņēmējs, kas darbojas Al-Shabaab kokogļu un cukura tirdzniecības jomā un izmanto labumus, ko viņam sniedz privileģētās attiecības ar Al-Shabaab.

         Jim’ale ir identificēts kā viens no galvenajiem Al-Shabaab finansistiem, un viņš ideoloģiski atbalsta Al-Shabaab. Jim’ale ir sniedzis svarīgu finansiālu un politisku atbalstu Hassan Dahir Aweys (“Aweys”), kas arī bija iekļauts Somālijas/Eritrejas sankciju komitejas izveidotajā sarakstā. Saskaņā ar ziņoto bijušais Al-Shabaab līdera vietnieks Muktar Robow turpināja ieņemt politisku stāvokli Al-Shabaab organizācijā 2011. gada vidū. Robow iesaistīja Aweys un Jim’ale centienos sasniegt viņu kopīgos mērķus un nostiprināt viņu vispārējo lomu saistībā ar nesaskaņām Al-Shabaab vadībā.

         Jim’ale 2007. gada rudenī Džibutijā izveidoja aizsegsabiedrību ekstrēmistu darbībām, sauktu par Investors Group. Tās īstermiņa mērķis bija destabilizēt Somālilendu, finansējot ekstrēmistu darbības un ieroču iepirkumus. Investors Group atbalstīja kājnieku ieroču kontrabandu no Eritrejas caur Džibutiju uz Etiopijas 5. reģionu, kur ekstrēmisti saņēma sūtījumu. 2008. gada vidū Jim’ale turpināja vadīt Investors Group.

         Jim’ale 2010. gada septembra beigās izveidoja ZAAD, uzņēmumu, kas nodarbojas ar naudas pārvedumiem, izmantojot mobilos telefonus, un vienojās ar Al-Shabaab veikt naudas pārvedumus anonīmākā veidā, izvairoties no vajadzības sniegt identificējošu informāciju.
      Kopš 2009. gada beigām Jim’ale piederēja pazīstamais hawala fonds, kurā viņš vāca zakat, kurš tika nodots Al-Shabaab.


title: 2014/239/ES: Padomes Lēmums ( 2014. gada 14. aprīlis ) par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Azerbaidžānas Republiku par tādu personu atpakaļuzņemšanu, kuras uzturas neatļauti

text:
               30.4.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 128/15

         PADOMES LĒMUMS
   (2014. gada 14. aprīlis)
   par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Azerbaidžānas Republiku par tādu personu atpakaļuzņemšanu, kuras uzturas neatļauti

      (2014/239/ES)

   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 79. panta 3. punktu saistībā ar tā 218. panta 6. punkta a) apakšpunktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Padomes Lēmumu 2014/242/ES (1) Nolīgums starp Eiropas Savienību un Azerbaidžānas Republiku par tādu personu atpakaļuzņemšanu, kuras uzturas neatļauti (“nolīgums”), tika parakstīts Savienības vārdā, ņemot vērā tā noslēgšanu vēlāk.

               (2)

               Nolīgums būtu jāapstiprina.

               (3)

               Ar nolīgumu izveido Apvienoto atpakaļuzņemšanas komiteju, kurai jāpieņem savs reglaments. Ir lietderīgi paredzēt vienkāršotu procedūru Savienības nostājas noteikšanai šajā gadījumā.

               (4)

               Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā (Nr. 21) par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, un neskarot minētā protokola 4. pantu, minētās dalībvalstis nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un šis nolīgums tām nav saistošs.

               (5)

               Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā (Nr. 22) par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un šis lēmums tai nav saistošs un nav jāpiemēro,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Savienības vārdā apstiprina Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Azerbaidžānas Republiku par tādu personu atpakaļuzņemšanu, kuras uzturas neatļauti.
   Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   Padomes priekšsēdētājs norīko personu vai personas, kuras ir pilnvarotas Savienības vārdā veikt nolīguma 23. panta 2. punktā paredzēto paziņošanu, lai paustu Savienības piekrišanu uzņemties šā nolīguma saistības (2).
   3. pants
   Apvienotajā atpakaļuzņemšanas komitejā, kas ir izveidota saskaņā ar nolīguma 19. pantu, Savienību pārstāv Komisija, kurai palīdz dalībvalstu eksperti.
   4. pants
   Apspriedusies ar īpašu Padomes ieceltu komiteju, Komisija nosaka Savienības nostāju Apvienotajā atpakaļuzņemšanas komitejā attiecībā uz komitejas reglamenta pieņemšanu, ievērojot nolīguma 19. panta 5. punktu.
   5. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Luksemburgā, 2014. gada 14. aprīlī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         A. TSAFTARIS

      (1)  Skatīt šā Oficiālā Vēstneša 47. lpp.

      (2)  Nolīguma spēkā stāšanās dienu Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.


title: 2007/155/EK: Padomes Lēmums ( 2007. gada 5. marts ), ar kuru groza Padomes Lēmumu 2000/265/EK par finanšu regulas izveidi, ar ko nosaka budžeta aspektus attiecībā uz Padomes ģenerālsekretāra vietnieka vadību, līgumiem, ko viņš noslēdzis dažu dalībvalstu vārdā par komunikācijas infrastruktūras izveidi un darbību Šengenas videi SISNET

text:
               8.3.2007

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 68/5

      PADOMES LĒMUMS

   (2007. gada 5. marts),
   ar kuru groza Padomes Lēmumu 2000/265/EK par finanšu regulas izveidi, ar ko nosaka budžeta aspektus attiecībā uz Padomes ģenerālsekretāra vietnieka vadību, līgumiem, ko viņš noslēdzis dažu dalībvalstu vārdā par komunikācijas infrastruktūras izveidi un darbību Šengenas videi “SISNET”
   (2007/155/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā 2. panta 1. punkta otrās daļas pirmo teikumu Protokolā, ar ko iekļauj Šengenas acquis Eiropas Savienības sistēmā un kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam,
   tā kā:

               (1)

               Ar Lēmumu 1999/870/EK (1) un Lēmumu 2007/149/EK (2) Padomes ģenerālsekretāra vietnieks ir pilnvarots saistībā ar Šengenas acquis integrāciju Eiropas Savienības sistēmā rīkoties kā noteiktu dalībvalstu pārstāvim tādu līgumu slēgšanas nolūkos, kuri attiecas uz Šengenas videi vajadzīgās komunikāciju infrastruktūras (“SISNET”) ierīkošanu un darbību, kā arī tādu līgumu pārvaldīšanas nolūkos kamēr tā nav pārcelta uz kādu kopienas infrastruktūru finansēšanai par Eiropas Kopienas līdzekļiem.

               (2)

               Finanšu saistības, ko rada minētie līgumi, sedz no īpaša budžeta (turpmāk – “SISNET budžets”), no kā finansē minētajos Padomes lēmumos norādīto komunikāciju infrastruktūru.

               (3)

               Jaunās dalībvalstis, 2003. gada Pievienošanās akta nozīmē, izņemot Kipru, integrē pirmās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmā (SIS 1+) dienā, ko Padome nosaka saskaņā ar 2003. gada Pievienošanās akta 3. panta 2. punktu (turpmāk – “SISone4ALL projekts”).

               (4)

               No minētās dienas minētajām dalībvalstīm būtu jāpiedalās budžetā.

               (5)

               Divām dalībvalstīm, Īrijai un Apvienotai Karalistei, kas veic iemaksas SISNET budžetā, bet nav pievienotas Šengenas Informācijas sistēmai, nebūtu jāpiedalās to papildu izmaksu segšanā, ko rada SISone4ALL projekts,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Lēmumu Nr. 2000/265/EK (3) groza šādi:

               1)

               Lēmuma 1. pantu aizstāj ar šādu pantu:
               “1. pants
               1.   Šajā Finanšu regulā “budžets” ir instruments, ar ko katram finanšu gadam nosaka un paredz, kā arī iepriekš apstiprina ieņēmumus un izdevumus, kuri vajadzīgi, lai izpildītu saistības, kas izriet no Lēmumā 1999/870/EK un Lēmumā 2007/149/EK (4) minētajiem līgumiem.
               2.   Šajā Finanšu regulā atsauce uz “SISNET” ietver komunikāciju infrastruktūru Šengenas videi, kā minēts Lēmumā 1999/870/EK un Lēmumā 2007/149/EK.

               2)

               Lēmuma 25. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:
               “1.   Budžeta ieņēmumus veido šādu dalībvalstu finanšu iemaksas: Apvienotā Karaliste, Austrija, Beļģija, Čehijas Republika, Dānija, Francija, Grieķija, Igaunija, Itālija, Īrija, Latvija, Lietuva, Luksemburga, Malta, Nīderlande, Polija, Portugāle, Slovākija, Slovēnija, Somija, Spānija, Ungārija, Vācija, Zviedrija, kā arī Norvēģija un Islande.”;

               3)

               Lēmuma 26. pantam pievieno šādu teikumu:
               “Īrija un Apvienotā Karaliste nesedz papildu izmaksas, ko rada komunikāciju infrastruktūras izbūve Čehijas Republikā, Igaunijā, Latvijā, Lietuvā, Maltā, Polijā, Slovākijā, Slovēnijā un Ungārijā.”;

               4)

               Lēmuma 28. pantam pievieno šādu punktu:
               “3.   Atkāpjoties no 1. punkta un neskarot 49. pantu, Čehijas Republikai, Igaunijai, Latvijai, Lietuvai, Maltai, Polijai, Slovākijai, Slovēnijai un Ungārijai vajadzēs maksāt pirmās iemaksas saskaņā ar grafiku, ko nosaka 25. pantā minētās dalībvalstis.”;

               5)

               Lēmuma 29. pantu groza šādi:

                           a)

                           2. un 3. punktu aizstāj ar šādiem punktiem:
                           “2.   Visus līgumus, kuru tāmes vērtība ir vienāda ar robežvērtībām, kas paredzētas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2004/18/EK (2004. gada 31. marts) par to, kā koordinēt būvdarbu valsts līgumu, piegādes valsts līgumu un pakalpojumu valsts līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūru (5), vai lielāka par tām, slēdz saskaņā ar minēto direktīvu (turpmāk – “Publiskā iepirkuma direktīva”).
                           3.   Līgumus, kuru tāmes vērtība nepārsniedz Publiskā iepirkuma direktīvā noteiktās robežvērtības, var slēgt, individuāli vienojoties. Tādos gadījumos 25. pantā minētajām dalībvalstīm cik iespējams un ar visiem attiecīgiem līdzekļiem tomēr ir jānodrošina iespēja konkurēt piegādātājiem, kas varētu piegādāt attiecīgās preces un sniegt attiecīgos pakalpojumus.

                           b)

                           5. punktu aizstāj ar šādu punktu:
                           “5.   Konkursa procedūras, kā arī pretendentu atlases un līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas kritērijus nosaka un reglamentē Publiskā iepirkuma direktīva, ko papildina šī Finanšu regula.”;

               6)

               Lēmuma 37. panta piekto daļu aizstāj ar šādu daļu:
               “Padomdevēja komiteja cenšas atzinumus pieņemt ar konsensu. Ja konsenss nav iespējams, Padomdevēja komiteja atzinumus pieņem ar vienkāršu pārstāvju balsu vairākumu. Ir vajadzīgs 19 personu kvorums, lai procedūras būtu spēkā. Ja balsis dalās, priekšsēdētāja balss ir izšķirošā.”;

               7)

               Lēmuma 39. panta a) punktu aizstāj ar šādu punktu:

                           “a)

                           visiem ierosinātiem piegāžu vai pakalpojumu, tostarp pētījumu līgumiem, kuru tāmes vērtība ir vienāda ar Publiskā iepirkuma direktīvā noteiktajām robežvērtībām vai lielāka par tām;”

               8)

               Lēmuma 43. panta 4. punktu aizstāj ar šādu punktu:
               “4.   Garantija ir obligāta, ja attiecīgā līguma vērtība ir vienāda ar Publiskā iepirkuma direktīvā noteiktajām robežvērtībām vai lielāka par tām.”;

               9)

               Lēmuma 49. panta c) punktu aizstāj ar šādu punktu:

                           “c)

                           25. pantā minēto valstu iemaksu korekcijas, nosakot, kādas iepriekš veiktās SISNET uzstādīšanas izmaksu daļas ir jāsedz kādai citai valstij. Šo procentuālo daļu aprēķina, pamatojoties uz PVN resursu procentuālo daļu, ko attiecīgā cita valsts ir iemaksājusi Eiropas Kopienu kopējos PVN resursos iepriekšējos finanšu gados, kad radušās obligātās SISNET uzstādīšanas izmaksas. Ja nav datu par PVN resursiem, iemaksu korekcijas aprēķina, par pamatu ņemot katras attiecīgās dalībvalsts daļu no visu 25. pantā minēto dalībvalstu kopējā IKP. Par procentuālām iemaksām 25. pantā minētajām valstīm izdod “kredītzīm” par summu, kas ir samērīga ar to daļu, ko aprēķina saskaņā ar 26. pantu. Citas valstis var izvēlēties atvēlēt attiecīgo summu savai budžeta daļai vai lūgt to atlīdzināt.”.

         2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
   3. pants
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2007. gada 5. martā

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         F.-W. STEINMEIER

      (1)  OV L 337, 30.12.1999., 41. lpp.

      (2)  OV L 66, 6.3.2007., 19. lpp.

      (3)  OV L 85, 6.4.2000., 12. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2003/171/EK (OV L 69, 13.3.2003., 25. lpp.).

      (4)  OV L 66, 6.3.2007., 19. lpp.”;

      (5)  OV L 134, 30.4.2004., 114. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Direktīvu 2006/97/EK (OV L 363, 20.12.2006., 107. lpp.).”;


title: 2014/4/ES: Eiropas Centrālās bankas Lēmums ( 2013. gada 22. oktobris ) par pārejas noteikumiem Eiropas Centrālās bankas veiktajai obligāto rezervju piemērošanai pēc euro ieviešanas Latvijā (ECB/2013/41)

text:
               8.1.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 3/9

      EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS LĒMUMS

   (2013. gada 22. oktobris)
   par pārejas noteikumiem Eiropas Centrālās bankas veiktajai obligāto rezervju piemērošanai pēc euro ieviešanas Latvijā
   (ECB/2013/41)
   (2014/4/ES)
   EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS VALDE,
   ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 19.1. pantu un 46.2. panta pirmo ievilkumu,
   ņemot vērā Padomes 1998. gada 23. novembra Regulu (EK) Nr. 2531/98 par obligāto rezervju piemērošanu, ko veic Eiropas Centrālā banka (1),
   ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas 2003. gada 12. septembra Regulu (EK) Nr. 1745/2003 par obligāto rezervju piemērošanu (ECB/2003/9) (2),
   ņemot vērā Padomes 1998. gada 23. novembra Regulu (EK) Nr. 2532/98 par Eiropas Centrālās bankas pilnvarām piemērot sankcijas (3),
   ņemot vērā Padomes 1998. gada 23. novembra Regulu (EK) Nr. 2533/98 par statistiskās informācijas vākšanu, ko veic Eiropas Centrālā banka (4), un jo īpaši tās 5. panta 1. punktu un 6. panta 4. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas 2013. gada 24. septembra Regulu (ES) Nr. 1071/2013 par monetāro finanšu iestāžu sektora bilanci (ECB/2013/33) (5),
   tā kā:

               (1)

               Euro ieviešana Latvijā 2014. gada 1. janvārī nozīmē, ka no šīs dienas uz kredītiestādēm un kredītiestāžu filiālēm, kas atrodas Latvijā, attieksies rezervju prasības.

               (2)

               Šo iestāžu integrācijai Eurosistēmas obligāto rezervju sistēmā jāpieņem pārejas noteikumi, lai nodrošinātu raitu integrāciju, neradot nesamērīgu apgrūtinājumu kredītiestādēm dalībvalstīs, kuru valūta ir euro, jo īpaši Latvijā.

               (3)

               No Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtu 5. panta izriet, ka ECB ar nacionālo centrālo banku atbalstu vāc vajadzīgo statistisko informāciju no kompetentajām nacionālajām iestādēm vai tieši no uzņēmumiem arī tāpēc, lai statistikas jomā nodrošinātu savlaicīgu sagatavošanos euro ieviešanai kādā dalībvalstī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Definīcijas
   Šajā lēmumā terminiem “iestāde”, “rezervju prasība”, “izpildes periods” un “rezervju bāze” ir tāda pati nozīme kā Regulā (EK) Nr. 1745/2003 (ECB/2003/9).
   2. pants
   Pārejas noteikumi attiecībā uz iestādēm, kas atrodas Latvijā
   1.   Atkāpjoties no 7. panta noteikumiem Regulā (EK) Nr. 1745/2003 (ECB/2003/9), no 2014. gada 1. janvāra līdz 2014. gada 14. janvārim uz iestādēm, kas atrodas Latvijā, attiecas izpildes pārejas periods.
   2.   Katras Latvijā atrodošās iestādes rezervju bāzi izpildes pārejas periodam nosaka saistībā ar tās bilances sastāvdaļām 2013. gada 31. oktobrī. Latvijā atrodošās iestādes par savām rezervju bāzēm Latvijas Bankai paziņo saskaņā ar ECB monetārās un banku statistikas pārskatu sniegšanas sistēmu, kas noteikta Regulā (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33). Latvijā atrodošās iestādes, uz kurām attiecas atbrīvojums saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) 9. panta 1. punktu, rezervju bāzi izpildes pārejas periodam aprēķina, pamatojoties uz savu bilanci 2013. gada 30. septembrī.
   3.   Iestāde, kas atrodas Latvijā, vai Latvijas Banka aprēķina šādas iestādes obligātās rezerves pārejas izpildes periodam. Puse, kura aprēķina obligātās rezerves, savu aprēķinu iesniedz otrai pusei, dodot tai pietiekami daudz laika aprēķina pārbaudei un korekciju iesniegšanai. Aprēķinātās obligātās rezerves, kā arī to iespējamās korekcijas abas puses apstiprina ne vēlāk kā 2013. gada 10. decembrī. Ja puse, kura saņēmusi paziņojumu, obligāto rezervju summu neapstiprina līdz 2013. gada 10. decembrim, uzskata, ka tā pieņēmusi zināšanai, ka izpildes pārejas perioda laikā piemēro aprēķināto summu.
   4.   Šā lēmuma 3. panta 2.–4. punktu mutatis mutandis piemēro iestādēm, kas atrodas Latvijā, lai šīs iestādes attiecībā uz sākotnējiem izpildes periodiem no savas rezervju bāzes var atskaitīt saistības pret iestādēm, kas atrodas Latvijā, neskatoties uz to, ka obligāto rezervju aprēķināšanas laikā šādas iestādes nebūs to iestāžu sarakstā, uz kurām attiecas rezervju prasības, kā minēts Regulas (EK) Nr. 1745/2003 (ECB/2003/9) 2. panta 3. punktā.
   3. pants
   Pārejas noteikumi attiecībā uz iestādēm, kas atrodas citās dalībvalstīs, kuru valūta ir euro
   1.   Iestādēm, kas atrodas citās dalībvalstīs, kuru valūta ir euro, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1745/2003 (ECB/2003/9) 7. pantu piemērojamo izpildes periodu neietekmē izpildes pārejas periods, kas attiecas uz iestādēm, kuras atrodas Latvijā.
   2.   Iestādes, kas atrodas citās dalībvalstīs, kuru valūta ir euro, izpildes periodiem no 2013. gada 11. decembra līdz 2014. gada 14. janvārim un no 2014. gada 15. janvāra līdz 2014. gada 11. februārim var atskaitīt no savas rezervju bāzes saistības pret iestādēm, kas atrodas Latvijā, neskatoties uz to, ka obligāto rezervju aprēķināšanas laikā šādas iestādes nebūs to iestāžu sarakstā, uz kurām attiecas rezervju prasības, kā minēts Regulas (EK) Nr. 1745/2003 (ECB/2003/9) 2. panta 3. punktā.
   3.   Iestādes, kas atrodas citās dalībvalstīs, kuru valūta ir euro, un kas vēlas atskaitīt no savas rezervju bāzes saistības pret iestādēm, kas atrodas Latvijā, par izpildes periodiem no 2013. gada 11. decembra līdz 2014. gada 14. janvārim un no 2014. gada 15. janvāra līdz 2014. gada 11. februārim, obligātās rezerves aprēķina, attiecīgi pamatojoties uz savu bilanci 2013. gada 31. oktobrī un 2013. gada 30. novembrī, kā arī saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) III pielikuma 1. daļu paziņo statistisko informāciju, kurā iestādes, kas atrodas Latvijā, norādītas kā tādas, kas jau pakļautas ECB obligāto rezervju sistēmai.
   Tas neskar iestāžu pienākumu paziņot statistisko informāciju par attiecīgajiem periodiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) I pielikuma 1. tabulu, joprojām norādot iestādes, kas atrodas Latvijā, kā “pārējā pasaulē” atrodošās bankas.
   Tabulas paziņo saskaņā ar grafiku un procedūrām, kas noteiktas Regulā (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33).
   4.   Attiecībā uz izpildes periodiem, kas sākas 2013. gada decembrī, 2014. gada janvārī un 2014. gada februārī, citās dalībvalstīs, kuru valūta ir euro, atrodošās iestādes, uz kurām attiecas atbrīvojums saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) 9. panta 1. punktu un kuras vēlas atskaitīt no savas rezervju bāzes saistības pret iestādēm, kas atrodas Latvijā, obligātās rezerves aprēķina, pamatojoties uz savu bilanci 2013. gada 30. septembrī, kā arī saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) III pielikuma 1. daļu paziņo statistisko informāciju, kurā iestādes, kas atrodas Latvijā, norādītas kā tādas, kas jau pakļautas ECB obligāto rezervju sistēmai.
   Tas neskar iestāžu pienākumu paziņot statistisko informāciju par attiecīgajiem periodiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) I pielikuma 1. tabulu, joprojām norādot iestādes, kas atrodas Latvijā, kā “pārējā pasaulē” atrodošās bankas.
   Statistisko informāciju sniedz saskaņā ar grafiku un procedūrām, kas noteiktas Regulā (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33).
   4. pants
   Stāšanās spēkā un piemērošana
   1.   Šis lēmums ir adresēts Latvijas Bankai, iestādēm, kas atrodas Latvijā, un iestādēm, kas atrodas citās dalībvalstīs, kuru valūta ir euro.
   2.   Šis lēmums stājas spēkā 2013. gada 1. novembrī.
   3.   Ja nav īpašu noteikumu šajā lēmumā, piemēro Regulu (EK) Nr. 1745/2003 (ECB/2003/9) un (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) noteikumus.

      Frankfurtē pie Mainas, 2013. gada 22. oktobrī

            ECB prezidents

         Mario DRAGHI

      (1)  OV L 318, 27.11.1998., 1. lpp.

      (2)  OV L 250, 2.10.2003., 10. lpp.

      (3)  OV L 318, 27.11.1998., 4. lpp.

      (4)  OV L 318, 27.11.1998., 8. lpp.

      (5)  OV L 297, 7.11.2013., 1. lpp.


title: Eiropas Parlamenta Lēmums (ES) 2016/1551 (2016. gada 28. aprīlis) par Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes 2014. finanšu gada pārskatu apstiprināšanu

text:
               14.9.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 246/322

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS (ES) 2016/1551
   (2016. gada 28. aprīlis)
   par Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes 2014. finanšu gada pārskatu apstiprināšanu
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes 2014. finanšu gada galīgos pārskatus,

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes 2014. finanšu gada pārskatiem ar Iestādes atbildi (1),

               —

               ņemot vērā deklarāciju (2) par pārskatu ticamību, kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību, kuru Revīzijas palāta sniegusi par 2014. finanšu gadu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 287. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2016. gada 12. februāra ieteikumu par apstiprinājumu, ko sniedz Iestādei par 2014. finanšu gada budžeta izpildi (05584/2016 – C8-0088/2016),

               —

               ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (3) un jo īpaši tās 208. pantu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regulu (ES) Nr. 1095/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/77/EK (4), un jo īpaši tās 64. pantu,

               —

               ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5),

               —

               ņemot vērā Komisijas 2013. gada 30. septembra Deleģēto regulu (ES) Nr. 1271/2013 par finanšu pamatregulu struktūrām, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 208. pantā (6), un jo īpaši tās 108. pantu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 94. pantu un V pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Ekonomikas un monetārās komitejas atzinumu (A8-0096/2016),

               1.

               konstatē, ka Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes galīgie gada pārskati ir tādi, kā norādīts Revīzijas palātas ziņojuma pielikumā;

               2.

               apstiprina Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes 2014. finanšu gada pārskatus;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu nosūtīt Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes izpilddirektoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Martin SCHULZ

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV C 409, 9.12.2015., 255. lpp.

      (2)  Skatīt 1. zemsvītras piezīmi.

      (3)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

      (4)  OV L 331, 15.12.2010., 84. lpp.

      (5)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

      (6)  OV L 328, 7.12.2013., 42. lpp.


title: 2013/279/KĀDP: Politikas un drošības komitejas Lēmums EUPOL AFGHANISTAN/1/2013 ( 2013. gada 4. jūnijs ), ar ko pagarina Eiropas Savienības Policijas misijas Afganistānā ( EUPOL AFGHANISTAN ) vadītāja pilnvaras

text:
               12.6.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 160/14

      POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJAS LĒMUMS EUPOL AFGHANISTAN/1/2013
   (2013. gada 4. jūnijs),
   ar ko pagarina Eiropas Savienības Policijas misijas Afganistānā (EUPOL AFGHANISTAN) vadītāja pilnvaras
   (2013/279/KĀDP)
   POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 38. panta trešo daļu,
   ņemot vērā Padomes Lēmumu 2010/279/KĀDP (2010. gada 18. maijs) par Eiropas Savienības Policijas misiju Afganistānā (EUPOL AFGHANISTAN) (1) un jo īpaši tā 10. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Lēmumu 2010/279/KĀDP Politikas un drošības komiteja ir pilnvarota atbilstīgi Līguma 38. panta trešajai daļai pieņemt attiecīgus lēmumus Eiropas Savienības Policijas misijas Afganistānā (EUPOL AFGHANISTAN) politiskās kontroles un stratēģiskās virzības nodrošināšanai, tostarp lēmumu iecelt misijas vadītāju.

               (2)

               Padome 2013. gada 27. maijā pieņēma Lēmumu 2013/240/KĀDP (2), ar ko EUPOL AFGHANISTAN pagarina līdz 2014. gada 31. decembrim.

               (3)

               Politikas un drošības komiteja 2012. gada 10. jūlijā pieņēma Lēmumu EUPOL AFGHANISTAN/1/2012 (3), ar ko par EUPOL AFGHANISTAN misijas vadītāju no 2012. gada 1. augusta līdz 2013. gada 31. maijam iecēla Karl Åke ROGHE kungu.

               (4)

               Savienības Augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos 2013. gada 29. maijā ierosināja EUPOL AFGHANISTAN misijas vadītāja Karl Åke ROGHE kunga pilnvaru termiņu pagarināt no 2013. gada 1. jūnija līdz 2014. gada 31. decembrim,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Eiropas Savienības Policijas misijas Afganistānā (EUPOL AFGHANISTAN) misijas vadītāja Karl Åke ROGHE kunga pilnvaras pagarina līdz 2014. gada 31. decembrim.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā 2013. gada 1. jūnijā.

      Briselē, 2013. gada 4. jūnijā

            Politikas un drošības komitejas vārdā –

            priekšsēdētājs

         O. SKOOG

      (1)  OV L 123, 19.5.2010., 4. lpp.

      (2)  OV L 141, 28.5.2013., 44. lpp.

      (3)  OV L 208, 3.8.2012., 17. lpp.


title: 2007/549/EK: Padomes Lēmums ( 2007. gada 16. jūlijs ), ar ko groza Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju Iekšējo nolīgumu ( 2006. gada 17. jūlijs ) par Kopienas palīdzības finansēšanu saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu laikposmam no 2008. gada līdz 2013. gadam atbilstīgi ĀKK-EK Partnerattiecību nolīgumam un par finansiālās palīdzības piešķiršanu aizjūras zemēm un teritorijām, uz ko attiecas EK līguma ceturtā daļa

text:
               3.8.2007

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 202/35

      PADOMES LĒMUMS

   (2007. gada 16. jūlijs),
   ar ko groza Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju Iekšējo nolīgumu (2006. gada 17. jūlijs) par Kopienas palīdzības finansēšanu saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu laikposmam no 2008. gada līdz 2013. gadam atbilstīgi ĀKK-EK Partnerattiecību nolīgumam un par finansiālās palīdzības piešķiršanu aizjūras zemēm un teritorijām, uz ko attiecas EK līguma ceturtā daļa
   (2007/549/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kurš parakstīts Kotonū 2000. gada 23. jūnijā (1) un pārskatīts Luksemburgā 2005. gada 25. jūnijā (2),
   ņemot vērā Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju Iekšējo nolīgumu par Kopienas palīdzības finansēšanu saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu laikposmam no 2008. gada līdz 2013. gadam atbilstīgi ĀKK-EK Partnerattiecību nolīgumam un par finansiālās palīdzības piešķiršanu aizjūras zemēm un teritorijām, uz ko attiecas EK līguma ceturtā daļa (turpmāk – “Iekšējais nolīgums”) (3), un jo īpaši tā 1. panta 7. punktu un 8. panta 4. punktu,
   ņemot vērā 2005. gada Pievienošanās aktu (4), un jo īpaši tā 6. panta 11. punktu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar 2005. gada Pievienošanās akta 6. panta 11. punktu Bulgārija un Rumānija no pievienošanās dienas automātiski pievienojās Iekšējam nolīgumam.

               (2)

               Saskaņā ar Iekšējā nolīguma 1. panta 7. punktu, ja ES pievienojas kāda jauna valsts, minētā panta 2. punkta a) apakšpunktā minēto iemaksu sadalījumu, kas pašlaik attiecībā uz Bulgāriju un Rumāniju ir vienīgi aplēses, groza ar Padomes lēmumu.

               (3)

               Saskaņā ar Iekšējā nolīguma 8. panta 4. punktu, ja ES pievienojas kāda jauna valsts, minētā panta 2. punktā noteikto balsu svērumu, kas pašlaik attiecībā uz Bulgāriju un Rumāniju ir vienīgi aplēses, groza ar Padomes lēmumu.

               (4)

               Iemaksas un balsu svērums būtu jāapstiprina,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo tiek apstiprinātas Bulgārijas un Rumānijas iemaksu atslēgas un iemaksas desmitajā Eiropas Attīstības fondā, kā noteikts Iekšējā nolīguma 1. panta 2. punkta a) apakšpunktā, kā arī minēto valstu balsu svērums Eiropas Attīstības fonda komitejā, kā noteikts Iekšējā nolīguma 8. panta 2. punktā.
   2. pants
   Ar šo Iekšējo nolīgumu groza šādi:

               1)

               Iekšējā nolīguma 1. panta 2. punkta a) apakšpunkta tabulā pēc vārdiem “Bulgārija” un “Rumānija” svītro “zvaigznīti” un zemsvītras piezīmi “(*) Summas aplēse”.

               2)

               Iekšējā nolīguma 8. panta 2. punkta tabulā svītro:

                           a)

                           iekavas un “zvaigznīti” pēc vārdiem “Bulgārija” un “Rumānija”, kā arī kvadrātiekavas to pašu rindu otrajā slejā;

                           b)

                           zemsvītras piezīmi “(*) Balsu aplēse”;

                           c)

                           rindu “Kopā ES-25”, “999”;

                           d)

                           iekavas un “zvaigznīti”, kā arī kvadrātiekavas rindā “Kopā ES-27 (*)”, “[1 004]”.

               3)

               Iekšējā nolīguma 8. panta 3. punktu aizstāj ar šādu punktu:
               “EAF komiteja pieņem lēmumus ar kvalificētu balsu vairākumu, kas ir 724 balsis no 1 004 balsīm, “par” balsojot vismaz 14 dalībvalstīm. Bloķējošais mazākums ir 281 balss.”

         3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā pieņemšanas.

      Briselē, 2007. gada 16. jūlijā

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         J. SILVA

      (1)  OV L 317, 15.12.2000., 3. lpp. Nolīgumā jaunākie grozījumi izdarīti ar ĀKK-EK Ministru padomes Lēmumu Nr. 1/2006 (OV L 247, 9.9.2006., 22. lpp.).

      (2)  Padomes Lēmums (2005. gada 21. jūnijs), lai Eiropas Kopienas vārdā parakstītu Nolīgumu, ar ko groza ĀKK-EK Partnerattiecību nolīgumu (OV L 209, 11.8.2005., 26. lpp.).

      (3)  OV L 247, 9.9.2006., 32. lpp.

      (4)  OV L 157, 21.6.2005., 203. lpp.


title: 2008/808/EK,Euratom: Padomes Lēmums ( 2008. gada 20. oktobris ) par Austrijas locekļa iecelšanu Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejā

text:
               22.10.2008

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 279/19

      PADOMES LĒMUMS

   (2008. gada 20. oktobris)
   par Austrijas locekļa iecelšanu Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejā
   (2008/808/EK, Euratom)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 259. pantu,
   ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 167. pantu,
   ņemot vērā Padomes Lēmumu 2006/524/EK, Euratom (1),
   ņemot vērā Austrijas valdības priekšlikumu,
   ņemot vērā Komisijas atzinumu,
   tā kā pēc Eva BELABED kundzes atkāpšanās no amata ir atbrīvojusies viena Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļa amata vieta,
   IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Christoph LECHNER kungs (Leitender Sekretär und Abteilungsleiter für Verfassungsrecht und Allgemeine und Internationale Sozialpolitik der Kammer für Arbeiter und Angestellte für Niederösterreich) ar šo uz atlikušo pilnvaru termiņu – līdz 2010. gada 20. septembrim – ir iecelts par Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Luksemburgā, 2008. gada 20. oktobrī

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         J.-L. BORLOO

      (1)  OV L 207, 28.7.2006., 30. lpp.