title: Padomes Lēmums (2010. gada 11. marts) par to, lai parakstītu un provizoriski piemērotu Sadarbības nolīgumu satelītnavigācijas jomā starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm un Norvēģijas Karalisti

text:
               29.10.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 283/11

         PADOMES LĒMUMS
   (2010. gada 11. marts)
   par to, lai parakstītu un provizoriski piemērotu Sadarbības nolīgumu satelītnavigācijas jomā starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm un Norvēģijas Karalisti
   (2010/652/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 172. pantu saistībā ar 218. panta 5. punktu un 218. panta 8. punkta pirmo daļu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Komisija ir apspriedusi Sadarbības nolīgumu satelītnavigācijas jomā ar Norvēģijas Karalisti (turpmāk “nolīgums”), kuru parafēja 2009. gada 17. jūlijā.

               (2)

               Nolīgums ir jāratificē arī dalībvalstīm.

               (3)

               Saskaņā ar nolīguma 12. panta 4. punktu Eiropas Savienībai attiecībā uz tās kompetencē esošajiem elementiem un Norvēģijas Karalistei nolīgums būtu jāpiemēro provizoriski līdz tā spēkā stāšanās brīdim.

               (4)

               Nolīgums būtu jāparaksta Eiropas Savienības vārdā un jāpiemēro provizoriski, kā noteikts šajā lēmumā,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Eiropas Savienības vārdā tiek apstiprināta Sadarbības nolīguma satelītnavigācijas jomā starp Savienību un tās dalībvalstīm un Norvēģijas Karalisti parakstīšana, ņemot vērā minētā nolīguma noslēgšanu.
   Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas ir tiesīgas Savienības vārdā parakstīt nolīgumu, ņemot vērā tā noslēgšanu.
   3. pants
   Saskaņā ar nolīguma 12. panta 4. punktu attiecībā uz elementiem, kas ir Savienības kompetencē, nolīgumu piemēro provizoriski līdz tā spēkā stāšanās brīdim. Komisija publicē paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, sniedzot informāciju par provizoriskās piemērošanas datumu.
   4. pants
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2010. gada 11. martā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         J. BLANCO

    ---documentbreak---

               29.10.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 283/12

         SADARBĪBAS NOLĪGUMS
   satelītnavigācijas jomā starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm un Norvēģijas Karalisti
   EIROPAS SAVIENĪBA, turpmāk arī “Savienība”,
   un
   BEĻĢIJAS KARALISTE,
   BULGĀRIJAS REPUBLIKA,
   ČEHIJAS REPUBLIKA,
   DĀNIJAS KARALISTE,
   VĀCIJAS FEDERATĪVĀ REPUBLIKA,
   IGAUNIJAS REPUBLIKA,
   ĪRIJA,
   GRIEĶIJAS REPUBLIKA,
   SPĀNIJAS KARALISTE,
   FRANCIJAS REPUBLIKA,
   ITĀLIJAS REPUBLIKA,
   KIPRAS REPUBLIKA,
   LATVIJAS REPUBLIKA,
   LIETUVAS REPUBLIKA,
   LUKSEMBURGAS LIELHERCOGISTE,
   UNGĀRIJAS REPUBLIKA,
   MALTA,
   NĪDERLANDES KARALISTE,
   AUSTRIJAS REPUBLIKA,
   POLIJAS REPUBLIKA,
   PORTUGĀLES REPUBLIKA,
   RUMĀNIJA,
   SLOVĒNIJAS REPUBLIKA,
   SLOVĀKIJAS REPUBLIKA,
   SOMIJAS REPUBLIKA,
   ZVIEDRIJAS KARALISTE,
   LIELBRITĀNIJAS UN ZIEMEĻĪRIJAS APVIENOTĀ KARALISTE,
   Līguma par Eiropas Savienības darbību Līgumslēdzējas puses, turpmāk “dalībvalstis”,
   no vienas puses, un
   NORVĒĢIJAS KARALISTE, turpmāk “Norvēģija”,
   no otras puses,
   Eiropas Savienība, dalībvalstis un Norvēģija, turpmāk kopā “Puses”,
   ATZĪSTOT Norvēģijas ciešo līdzdalību Galileo un EGNOS programmās kopš šo programmu definēšanas posma,
   APZINOTIES Eiropas GNSS programmu pārvaldības, īpašumtiesību un finansēšanas attīstību saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1321/2004 (2004. gada 12. jūlijs) par Eiropas satelītu radionavigācijas programmu vadības struktūru izveidi (1), šīs regulas grozījumiem un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 683/2008 (2008. gada 9. jūlijs) par Eiropas satelītu radionavigācijas programmu (EGNOS un Galileo) turpmāku īstenošanu (2),
   ŅEMOT VĒRĀ priekšrocības, ko sniedz Eiropas GNSS sistēmu un to pakalpojumu līdzvērtīgs aizsardzības līmenis Pušu teritorijās,
   ATZĪSTOT Norvēģijas nodomu savlaicīgi pieņemt un īstenot tās jurisdikcijā pasākumus, kas nodrošina līdzvērtīgu drošības un drošuma līmeni tam, ko nodrošina Eiropas Savienībā piemērotie pasākumi,
   ATZĪSTOT Pušu saistības, kas izriet no starptautiskajiem tiesību aktiem,
   ATZĪSTOT Norvēģijas ieinteresētību visos Galileo pakalpojumos, tostarp publiski regulētos pakalpojumos (PRP),
   ATZĪSTOT Nolīgumu starp Norvēģiju un Eiropas Savienību par drošības procedūrām klasificētas informācijas apmaiņā,
   VĒLOTIES oficiāli izveidot ciešu sadarbību visos Eiropas GNSS programmu aspektos,
   ŅEMOT VĒRĀ Eiropas Ekonomikas zonas līgumu (turpmāk “EEZ līgums”) kā piemērotu juridisko un institucionālo pamatu sadarbības attīstīšanai starp Eiropas Savienību un Norvēģiju satelītnavigācijas jomā,
   VĒLOTIES ar divpusēju nolīgumu par satelītnavigāciju papildināt EEZ līguma noteikumus jautājumos, kas ir īpaši svarīgi Norvēģijai, Savienībai un tās dalībvalstīm,
   IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.
   1. pants
   Nolīguma mērķis
   Šā nolīguma galvenais mērķis ir turpināt sadarbības stiprināšanu starp Pusēm, papildinot satelītnavigācijai piemērojamos EEZ līguma noteikumus.
   2. pants
   Definīcijas
   Šajā nolīgumā:

               a)

               “Eiropas Globālās satelītnavigācijas sistēmas (GNSS)” nozīmē Galileo sistēmu un Eiropas Ģeostacionārās navigācijas pārklājuma sistēmu (EGNOS);

               b)

               “uzlabošana” ir reģionāli mehānismi, piemēram, EGNOS. Šie mehānismi ļauj GNSS lietotājiem panākt lielāku veiktspēju, piemēram, lielāku precizitāti, labāku pieejamību, viengabalainību un ticamību;

               c)

               “Galileo” ir neatkarīga civila Eiropas globālās satelītnavigācijas un laika noteikšanas sistēma, kura atrodas civilā kontrolē un kuru izmanto Savienības un tās dalībvalstu izstrādāto un pilnveidoto GNSS pakalpojumu nodrošināšanai. Galileo ekspluatāciju var nodot privātpersonai.

                  Galileo piedāvā atklātus, komerciālus, dzīvības aizsardzības, meklēšanas un glābšanas pakalpojumus, kā arī drošus PRP ar ierobežotu piekļuvi, nodrošinot pilnvarotu valsts sektora lietotāju vajadzības;

               d)

               “reglamentējošs pasākums” ir jebkuri Puses normatīvie akti, politika, norma, procedūra, lēmums vai līdzīgs administratīvs pasākums;

               e)

               “klasificēta informācija” ir informācija jebkurā veidā, kura ir jāaizsargā pret nesankcionētu atklāšanu, kas varētu kaitēt Pušu vai atsevišķu dalībvalstu būtiskām interesēm, tostarp valsts drošībai. Informācijas slepenības pakāpi norāda, izmantojot klasifikācijas marķējumu. Šādu informāciju Puses klasificē saskaņā ar piemērojamajiem normatīvajiem aktiem, un tā ir jāaizsargā pret jebkuru konfidencialitātes, integritātes un pieejamības apdraudējumu.

         3. pants
   Sadarbības principi
   1.   Puses vienojas attiecībā uz šajā nolīgumā iekļautajiem sadarbības pasākumiem piemērot šādus principus:

               a)

               EEZ līgums ir pamats Pušu savstarpējai sadarbībai satelītnavigācijas jomā;

               b)

               tiesības sniegt satelītnavigācijas pakalpojumus Pušu teritorijās;

               c)

               tiesības izmantot visus Galileo un EGNOS pakalpojumus, tostarp publiski regulētus pakalpojumus, ievērojot to izmantošanas nosacījumus;

               d)

               cieša sadarbība GNSS drošības jautājumos, pieņemot un īstenojot līdzvērtīgus GNSS drošības pasākumus gan Savienībā, gan Norvēģijā;

               e)

               Pušu starptautisko saistību pienācīga ievērošana attiecībā uz Eiropas GNSS iekārtām, kas izvietotas uz zemes.

         2.   Šis nolīgums neietekmē iestāžu struktūru, kas izveidota ar Eiropas Savienības tiesību aktiem Galileo programmas darbību nodrošināšanai. Šis nolīgums neietekmē arī piemērojamos reglamentējošos pasākumus, ar ko tiek īstenotas saistības neizplatīšanas jomā un eksporta kontrole, tehnoloģiju nemateriālas nodošanas kontrole, vai valsts drošības pasākumus.
   4. pants
   Radiofrekvenču spektrs
   1.   Puses vienojas par sadarbību radiofrekvenču spektra jautājumos, kas ir saistīti ar Eiropas satelītnavigācijas sistēmām Starptautiskajā Telesakaru savienībā (ITU), ievērojot Saprašanās memorandu par ITU sistematizēto Galileo satelītu radionavigācijas sistēmas dokumentu pārvaldību, kas parakstīts 2004. gada 5. novembrī.
   2.   Šajā kontekstā Puses aizsargā atbilstošu frekvenču piešķīrumu Eiropas satelītnavigācijas sistēmām, lai nodrošinātu lietotājiem šo sistēmu pakalpojumu pieejamību.
   3.   Turklāt Puses atzīst to, cik svarīgi ir aizsargāt radionavigācijas spektru pret pārtraukumiem un traucējumiem. Šim nolūkam tās identificē traucējumu avotus un izstrādā savstarpēji pieņemamus risinājumus šādu traucējumu apkarošanai.
   4.   Nekas šajā nolīgumā nav interpretējams tādējādi, ka liktu atkāpties no piemērojamajiem ITU noteikumiem, tostarp no ITU noteikumiem par radiosakariem.
   5. pants
   Eiropas GNSS iekārtas, kas izvietotas uz zemes
   1.   Norvēģija veic visus praktiski iespējamos pasākumus, lai tās jurisdikcijā ietilpstošajās teritorijās veicinātu uz zemes izvietoto Eiropas GNSS iekārtu (“uz zemes izvietotas iekārtas”) izvietošanu, apkopi un nomaiņu.
   2.   Norvēģija veic visus praktiski iespējamos pasākumus, lai tās teritorijās nodrošinātu uz zemes izvietoto iekārtu aizsardzību un nepārtrauktu un netraucētu darbību, tostarp vajadzības gadījumā mobilizējot savas tiesībaizsardzības iestādes. Norvēģija izmanto visus praktiski iespējamos līdzekļus, lai aizsargātu iekārtas pret vietējiem radiotraucējumiem un nelikumīgas ielaušanās un slepus noklausīšanās mēģinājumiem.
   3.   Līgumattiecības saistībā ar iekārtām, kas izvietotas uz zemes, tiks noslēgtas starp Eiropas Komisiju un īpašumtiesību turētāju. Norvēģijas iestādes pilnībā ievēros uz zemes izvietoto iekārtu īpašo statusu un vienmēr, kad tas ir iespējams, pirms jebkuras darbības uzsākšanas attiecībā uz šīm iekārtām saskaņos šo darbību ar Eiropas Komisiju.
   4.   Norvēģija nodrošina pastāvīgu un netraucētu piekļuvi uz zemes izvietotajām iekārtām visām Eiropas Savienības norīkotajām vai citādi pilnvarotajām personām. Šajā nolūkā Norvēģija izveido kontaktpunktu, kas saņem informāciju par personām, kuras apmeklē uz zemes izvietotās iekārtas, un veic citus pasākumus, lai praktiski atvieglotu šādu personu pārvietošanos un darbības.
   5.   Uz zemes izvietoto iekārtu arhīviem un ierīcēm un pārvadājamiem dokumentiem jebkurā to formā neveic muitas vai policijas pārbaudes, ja tiem ir oficiāls zīmogs vai marķējums.
   6.   Uz zemes izvietotu iekārtu vai to darbības apdraudējuma gadījumā Norvēģija un Eiropas Komisija nekavējoties informē viena otru par šo apdraudējumu un par situācijas uzlabošanas pasākumiem. Eiropas Komisija var norīkot citu uzticamu vienību kā kontaktpunktu šādas informācijas apmaiņai ar Norvēģiju.
   7.   Attiecībā uz 1. līdz 6. punktā minētajiem jautājumiem Puses noteiks sīkākas procedūras atsevišķā norunā. Šādās procedūrās inter alia būtu jāprecizē pārbaudes, kontaktpunktu pienākumi, prasības kurjeriem un pasākumi vietējo radiofrekvenču traucējumu novēršanai un uzbrukumu apkarošanai.
   6. pants
   Drošība
   1.   Puses ir pārliecinātas par nepieciešamību aizsargāt globālās satelītnavigācijas sistēmas pret tādiem draudiem kā ļaunprātīga izmantošana, traucējumi, pārtraukumi un naidīgas darbības. Tāpēc Puses veic visus praktiski iespējamos pasākumus, tostarp vajadzības gadījumā slēdz atsevišķus nolīgumus, lai savās teritorijās nodrošinātu satelītnavigācijas pakalpojumu un ar tiem saistītās infrastruktūras un stratēģiski nozīmīgu objektu pastāvību, drošumu un drošību.
   Eiropas Komisija plāno izstrādāt pasākumus Eiropas GNSS programmu paaugstinātā riska ierīču, informācijas un tehnoloģiju kontrolei, pārvaldībai un aizsardzībai pret šādiem draudiem un masu iznīcināšanas ieroču nevēlamu izplatīšanu.
   2.   Šajā kontekstā Norvēģija apstiprina savu nodomu savlaicīgi pieņemt un īstenot tās jurisdikcijā pasākumus, kas nodrošina līdzvērtīgu drošības un drošuma līmeni tam, ko nodrošina Eiropas Savienībā piemērojamie pasākumi.
   To atzīstot, Puses risinās GNSS drošības jautājumus, tostarp jautājumu par akreditāciju attiecīgajās Eiropas GNSS pārvaldības struktūras komitejās. Attiecīgo komiteju reglamentos ir jānosaka praktiski pasākumi un procedūras, ņemot vērā arī EEZ līgumu.
   3.   Ja kādu iemeslu dēļ nav iespējams nodrošināt līdzvērtīgu drošības un drošuma līmeni, Puses apspriežas, lai rastu risinājumu situācijas uzlabošanai. Vajadzības gadījumā varētu atbilstīgi pielāgot sadarbības apjomu šajā sektorā.
   7. pants
   Klasificētas informācijas apmaiņa
   1.   Savienības klasificētās informācijas apmaiņu un aizsardzību veic saskaņā ar Nolīgumu starp Norvēģijas Karalisti un Eiropas Savienību par drošības procedūrām klasificētas informācijas apmaiņā (3), kas parakstīts 2004. gada 22. novembrī, kā arī saskaņā ar minētā nolīguma īstenošanas pasākumiem.
   2.   Norvēģija var veikt ar valsts klasifikācijas marķējumu apzīmētas klasificētas informācijas par Galileo apmaiņu ar tām dalībvalstīm, ar kurām tā šajā nolūkā ir noslēgusi divpusējus nolīgumus.
   3.   Puses apņemas izveidot visaptverošu un saskanīgu tiesisko regulējumu, kas nodrošina klasificētās informācijas apmaiņu par Galileo programmu starp tām.
   8. pants
   Eksporta kontrole
   1.   Lai nodrošinātu, ka attiecībā uz Galileo Puses piemēro vienotu eksporta kontroles un neizplatīšanas politiku, Norvēģija apstiprina savu nodomu laikā pieņemt un savā jurisdikcijā piemērot pasākumus, kas nodrošina līdzvērtīgu Galileo tehnoloģiju datu un vienību eksporta kontroles un neizplatīšanas līmeni tam, ko nodrošina Savienībā un tās dalībvalstīs piemērojamie pasākumi.
   2.   Ja kādu iemeslu dēļ nav iespējams nodrošināt šādu līdzvērtīgu eksporta kontroles un neizplatīšanas līmeni, Puses apspriežas, lai rastu risinājumu situācijas uzlabošanai. Vajadzības gadījumā var atbilstīgi pielāgot sadarbības apjomu šajā sektorā.
   9. pants
   Publiski regulēts pakalpojums
   Norvēģija ir paudusi ieinteresētību par Galileo PRP, uzskatot, ka tas ir svarīgs aspekts tās līdzdalībā Eiropas GNSS programmās. Puses vienojas pievērsties šim jautājumam pēc tam, kad būs izstrādātas politiskās nostādnes un darbības noteikumi, kas reglamentē piekļuvi PRP.
   10. pants
   Starptautiskā sadarbība
   1.   Puses atzīst to, cik vērtīgi ir starptautiskās standartizācijas un sertifikācijas forumos saskaņot nostādnes attiecībā uz globālās satelītnavigācijas pakalpojumiem. Jo īpaši Puses kopīgi atbalstīs Galileo standartu izstrādi un piemērošanu visā pasaulē, īpašu uzmanību pievēršot savietojamībai ar citām GNSS sistēmām.
   2.   Lai veicinātu un īstenotu šā nolīguma mērķus, Puses vajadzības gadījumā sadarbojas visos GNSS jautājumos, kas nonāk Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas, Starptautiskās Jūrniecības organizācijas un ITU darba kārtībā.
   11. pants
   Apspriešanās un domstarpību izšķiršana
   Ja kāda no Pusēm to pieprasa, Puses nekavējoties apspriežas par jebkuru jautājumu, kurš ir saistīts ar šā nolīguma interpretāciju vai piemērošanu. Jebkuras domstarpības par šā nolīguma interpretāciju vai piemērošanu tiek izšķirtas Pušu savstarpējās apspriedēs.
   12. pants
   Stāšanās spēkā un darbības izbeigšana
   1.   Šis nolīgums stājas spēkā tā mēneša pirmajā dienā, kurš seko mēnesim, kad Puses ir paziņojušas viena otrai par šim nolūkam vajadzīgo procedūru pabeigšanu.
   Paziņojumus nosūta Padomes Ģenerālsekretariātam, kurš ir šā nolīguma depozitārs.
   2.   Šā nolīguma izbeigšanās vai izbeigšana neietekmē saskaņā ar šo nolīgumu izstrādāto pasākumu vai intelektuālā īpašuma tiesību jomā iegūto tiesību un pienākumu spēkā esamību vai darbības laiku.
   3.   Šo nolīgumu var grozīt, Pusēm par to panākot savstarpēju rakstisku vienošanos. Visi grozījumi stājas spēkā nākamajā dienā pēc tam, kad ir saņemta pēdējā diplomātiskā nota, kurā otra Puse tiek informēta, ka ir pabeigtas attiecīgās iekšējās procedūras, kas vajadzīgas, lai grozījumi stātos spēkā.
   4.   Neatkarīgi no 1. punkta Norvēģija un Eiropas Savienība attiecībā uz elementiem, kas ir tās kompetencē, vienojas provizoriski piemērot šo nolīgumu no tā mēneša pirmās dienas, kurš seko dienai, kad tās ir paziņojušas viena otrai par šim nolūkam vajadzīgo procedūru pabeigšanu.
   5.   Jebkura Puse var izbeigt šo nolīgumu, sešus mēnešus iepriekš par to rakstveidā paziņojot otrai Pusei.
   Šis nolīgums ir sastādīts divos eksemplāros angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu, zviedru un norvēģu valodā, un visi teksti ir vienlīdz autentiski.

            Voor het Koninkrijk België

            Pour le Royaume de Belgique

            Für das Königreich Belgien

            За Република България

            Za Českou republiku

            På Kongeriget Danmarks vegne

            Für die Bundesrepublik Deutschland

            Eesti Vabariigi nimel

            Thar cheann Na hÉireann

            For Ireland

            Για την Ελληνική Δημοκρατία

            Por el Reino de España

            Pour la République française

            Per la Repubblica italiana

            Για την Κυπριακή Δημοκρατία

            Latvijas Republikas vārdā

            Lietuvos Respublikos vardu

            Pour le Grande-Duché de Luxembourg

            A Magyar Köztársaság részéről

            Għal Malta

            Voor het Koninkrijk der Nederlanden

            Für die Republik Österreich

            W imieniu Rzeczypospolitej Polskiej

            Pela República Portuguesa

            Pentru România

            Za Republiko Slovenijo

            Za Slovenskú republiku

            Suomen tasavallan puolesta

            För Republiken Finland

            För Konungariket Sverige

            For the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland

            За Европейския съюз

            Por la Unión Europea

            Za Evropskou unii

            For Den Europæiske Union

            Für die Europäische Union

            Euroopa Liidu nimel

            Για την Ευρωπαϊκή Ένωση

            For the European Union

            Pour l'Union européenne

            Per l'Unione europea

            Eiropas Savienības vārdā

            Europos Sąjunga vardu

            Az Európai Unió részéről

            Għall-Unjoni Ewropea

            Voor de Europese Unie

            W imieniu Unii Europejskiej

            Pela União Europeia

            Pentru Uniunea Europeană

            Za Európsku úniu

            Za Evropsko unijo

            Euroopan unionin puolesta

            För Europeiska unionen

            For Kongeriket Norge

      (1)  OV L 246, 20.7.2004., 1. lpp.

      (2)  OV L 196, 24.7.2008., 1. lpp.

      (3)  OV L 362, 9.12.2004., 29. lpp.


title: Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 922/2009/EK ( 2009. gada 16. septembris ) par Eiropas valstu pārvaldes iestāžu sadarbspējas risinājumiem ( ISA ) (Dokuments attiecas uz EEZ)

text:
               3.10.2009

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 260/20

      EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS Nr. 922/2009/EK
   (2009. gada 16. septembris)
   par Eiropas valstu pārvaldes iestāžu sadarbspējas risinājumiem (ISA)
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 156. panta pirmo daļu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),
   ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),
   saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (3),
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Līguma 154. pantu, lai palīdzētu sasniegt tā 14. un 158. pantā minētos mērķus un ļautu Eiropas Savienības iedzīvotājiem, uzņēmējiem un reģionālām un vietējām kopienām pilnībā gūt labumu no priekšrocībām, ko sniedz telpa bez iekšējām robežām, Kopienai būtu jādod ieguldījums Eiropas mēroga tīklu izveidē un attīstībā, veicot darbības, kas veicina šo tīklu savstarpēju savienojamību, sadarbspēju un pieejamību.

               (2)

               Padome 2005. gada 1. decembra secinājumos par Komisijas paziņojumu “i2010 – Eiropas informācijas sabiedrība izaugsmei un nodarbinātībai” ir uzsvērusi, ka mērķtiecīgāka, efektīvāka un labāk integrēta politika attiecībā uz informācijas un komunikāciju tehnoloģijām (IKT) gan Eiropas, gan valstu līmenī ir būtiska saimnieciskās izaugsmes un ražīguma mērķu sasniegšanai. Komisija tika aicināta mudināt efektīvi izmantot IKT sabiedriskajos pakalpojumos, apmainoties ar pieredzi, un izstrādāt kopīgas pieejas galvenajos jautājumos, tādos kā sadarbspēja un atvērto standartu efektīva izmantošana.

               (3)

               Eiropas Parlaments 2006. gada 14. marta rezolūcijā par Eiropas informācijas sabiedrību izaugsmei un nodarbinātībai (4) aicina akcentēt jautājumus par elektronisko pakalpojumu sadarbspēju un labāko pieredzi valsts sektorā attiecībā uz iedzīvotājiem un uzņēmumiem, par galveno uzdevumu dalībvalstīs izvirzot vajadzību nodrošināt brīvu un netraucētu iedzīvotāju pārvietošanos, uzņēmējdarbības veikšanu un nodarbinātību. Eiropas Parlaments arī mudināja dalībvalstis i2010 iniciatīvas un programmas iekļaut valsts pārvaldes iestāžu reformā, lai nodrošinātu labākus, efektīvākus un vieglāk pieejamus pakalpojumus maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), kā arī iedzīvotājiem.

               (4)

               Mančestras Ministru deklarācijā 2005. gada 24. novembrī ministri, kas atbild par IKT politiku, cita starpā vienojās sadarboties savstarpēji un ar Komisiju, lai efektīvāk dalītos esošajos rīkos, kopīgās specifikācijās, standartos un risinājumos un mudinātu sadarboties, izstrādājot vajadzīgos risinājumus.

               (5)

               Lisabonas Ministru deklarācijā 2007. gada 19. septembrī ministri cita starpā aicināja Komisiju atvieglināt sadarbību starp dalībvalstīm un Komisiju, lai definētu, izstrādātu, īstenotu un uzraudzītu pārrobežu un starpnozaru sadarbspēju, un noteica, ka turpmākajos Kopienas tiesību aktos jo īpaši jāparedz un jāizvērtē šādu tiesību aktu ietekme uz IKT infrastruktūru un pakalpojumu pārveidi.

               (6)

               Strauji attīstoties IKT, pastāv risks, ka dalībvalstis var izraudzīties atšķirīgus vai nesaderīgus risinājumus un ka var parādīties jaunas e-barjeras, kas traucētu iekšējā tirgus pienācīgai darbībai un ar to saistītajām pārvietošanās brīvībām. Tas varētu negatīvi ietekmēt tirgu atvērtību un konkurētspēju, kā arī dažu vispārējas intereses pakalpojumu – gan ekonomisku, gan cita veida – sniegšanu iedzīvotājiem un uzņēmumiem. Dalībvalstīm un Komisijai būtu jāpastiprina centieni izvairīties no tirgus sadrumstalotības, jāpanāk sadarbspēja un jāveicina kopīgi saskaņoti IKT risinājumi, nodrošinot piemērotu pārvaldību.

               (7)

               Kopīgu, atkārtoti lietojamu un sadarbspējīgu risinājumu, kā arī sadarbspējīgu administratīvo atbalsta biroju procesu pieejamība būtu ieguvums arī iedzīvotājiem un uzņēmumiem, jo šie risinājumi un procesi veicinātu efektīvu un sekmīgu sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu iedzīvotājiem un uzņēmumiem pāri robežām un starp nozarēm.

               (8)

               Ir vajadzīgi nemitīgi centieni, lai nodrošinātu pārrobežu un starpnozaru sadarbspēju, pieredzes apmaiņu, izveidotu un uzturētu kopīgas un koplietojamas pieejas, specifikācijas, standartus un risinājumus, kā arī novērtētu, kā Kopienas tiesību akti ietekmē IKT nolūkā atbalstīt efektīvu un sekmīgu pārrobežu mijiedarbību, cita starpā minēto tiesību aktu īstenošanā, vienlaikus samazinot administratīvo slogu un izmaksas.

               (9)

               Lai atrisinātu šīs problēmas, tādi centieni ir jāveic ciešā sadarbībā, koordinācijā un dialogā starp Komisiju un dalībvalstīm, ciešā mijiedarbībā ar nozarēm, kas atbild par Eiropas Savienības politikas īstenošanu, un attiecīgos gadījumos ar citām ieinteresētajām personām, pietiekami ņemot vērā Eiropas Savienības prioritātes un valodu daudzveidību, kā arī kopēju pieeju izstrādi tādiem pamatjautājumiem kā sadarbspēja un atvērto standartu efektīva izmantošana.

               (10)

               Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu 2004/387/EK (2004. gada 21. aprīlis) par Viseiropas elektroniskās pārvaldības pakalpojumu savietojamības nodrošināšanu valsts pārvaldes iestādēm, uzņēmumiem un pilsoņiem (IDABC) (5), kas liek Komisijai definēt mehānismus, kuri nodrošinātu infrastruktūras pakalpojumu finansiālo un darbības ilgtspēju, infrastruktūras pakalpojumi būtu jāuztur un jāsniedz pastāvīgi. Par tādiem infrastruktūras pakalpojumiem dalībvalstis vienojās, īstenojot Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1719/1999/EK (1999. gada 12. jūlijs), ar ko definē pamatnostādņu kopumu, kā arī vispārējas intereses projektus attiecībā uz Eiropas komunikāciju tīkliem elektroniskai datu apmaiņai starp pārvaldes iestādēm (IDA) (6), un Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1720/1999/EK (1999. gada 12. jūlijs), ar ko pieņem vairākas darbības un pasākumus, lai nodrošinātu to, ka Eiropas komunikāciju tīkli elektroniskai datu apmaiņai starp pārvaldes iestādēm (IDA) būtu savietojami un pieejami (7), kā arī īstenojot IDABC un citas attiecīgas programmas.

               (11)

               Programma IDABC beidzas 2009. gada 31. decembrī, un tā būtu jānomaina ar Kopienas programmu sadarbspējas risinājumiem Eiropas valstu pārvaldes iestādēm (programma ISA), kas risinās iepriekšminētās problēmas.

               (12)

               Programma ISA būtu jābalsta uz programmu IDA un IDABC gūto pieredzi. Secinājumi, kuri izriet no IDABC programmas novērtējumiem un kuros skatīti tādi jautājumi kā šīs programmas atbilstība, efektivitāte, rezultativitāte, lietderība un saskanība, arī būtu jāņem vērā. Īpaša uzmanība būtu arī jāvelta vajadzībām, kuras izteikuši šīs programmas lietotāji. Pierādījies, ka koordinēta pieeja var sekmēt ātrāku rezultātu ieguvi ar augstāku kvalitāti un atbilstību administratīvām prasībām, ar kopīgiem un koplietojamiem risinājumiem, kuri izstrādāti un kuru darbība tiek nodrošināta sadarbībā ar dalībvalstīm. Šīs darbības IDA un IDABC programmu ietvaros jau ir devušas lielu ieguldījumu sadarbspējas nodrošināšanā, atbalstot elektronisko informācijas apmaiņu starp Eiropas valstu pārvaldes iestādēm, kurai ir pieaugoša labvēlīga ietekme uz vienoto tirgu, un turpina dot ieguldījumu.

               (13)

               Lai izvairītos no fragmentācijas un nodrošinātu vienotu pieeju, nosakot programmas ISA prioritātes, būtu pietiekami jāievēro Eiropas sadarbspējas stratēģija un Eiropas sadarbspējas sistēma.

               (14)

               Risinājumiem, ko izveido vai izmanto programmā ISA, vajadzētu būt pieprasījuma noteiktiem un, cik vien iespējams, jāveido daļa no konsekventas pakalpojumu ekosistēmas, kas atvieglina mijiedarbību starp Eiropas valstu pārvaldes iestādēm un nodrošina, atvieglina vai dod iespējas īstenot pārrobežu un starpnozaru sadarbspēju.

               (15)

                  ISA programmai būtu jānodrošina kopīgu sistēmu, kopīgu pakalpojumu un vispārīgu rīku pieejamība, atbalstot pārrobežu un starpnozaru mijiedarbību starp Eiropas valstu pārvaldes iestādēm, kā arī jāatbalsta nozares, izvērtējot Kopienas tiesību aktu ietekmi uz IKT un plānojot attiecīgu risinājumu īstenošanu.

               (16)

               Kopīgajām sistēmām cita starpā ir jāaptver kopīgas specifikācijas, pamatnostādnes un metodika, kā arī kopīga stratēģija. Šādām kopīgajām sistēmām būtu jāatbilst spēkā esošo Kopienas tiesību aktu prasībām.

               (17)

               Nodrošinot to pastāvošo kopīgo pakalpojumu darbību un pilnveidi, kas ir izveidoti saskaņā ar programmām IDA un IDABC un citām līdzīgām iniciatīvām, programmai ISA būtu jāatbalsta jaunu kopīgu pakalpojumu izveide, industrializācija, darbība un pilnveide, reaģējot uz jaunām vajadzībām un prasībām.

               (18)

               Ņemot vērā vietējo un reģionālo iestāžu uzdevumu nodrošināt Eiropas valstu pārvaldes iestāžu efektīvu darbību un sadarbspēju, ir svarīgi risinājumos apsvērt vietējo un reģionālo iestāžu vajadzības.

               (19)

               Nodrošinot to pastāvošo atkārtoti lietojamo vispārīgo rīku uzlabošanu, kas ir izveidoti saskaņā ar programmām IDA un IDABC un citām līdzīgām iniciatīvām, programmai ISA būtu jāatbalsta jaunu atkārtoti lietojamu vispārīgu rīku izveide, piegāde un pilnveide, reaģējot uz jaunām vajadzībām vai prasībām, tai skaitā tām, ko nosaka, novērtējot Kopienas tiesību aktu ietekmi uz IKT.

               (20)

               Kopīgu risinājumu izveidē, pilnveidē vai izmantošanā programma ISA pēc iespējas būtu jābalsta uz vai jāapvieno ar pieredzes un risinājumu apmaiņu, kā arī labākās prakses apmaiņu un veicināšanu. Šajā sakarā būtu jāveicina atbilstība Eiropas sadarbspējas sistēmai, kā arī standartu un specifikāciju atklātums.

               (21)

               Risinājumi, kas tiek izveidoti vai izmantoti atbilstīgi programmai ISA, būtu jābalsta uz tehniskās neitralitātes un pielāgojamības principu nolūkā nodrošināt arī to, ka iedzīvotāji, uzņēmumi un pārvaldes iestādes var brīvi izvēlēties izmantojamo tehnoloģiju.

               (22)

               Visās darbībās, ko aptver programma ISA, būtu jāievēro personas datu drošības, privātuma un aizsardzības principi.

               (23)

               Sekmējot visu dalībvalstu iesaistīšanos programmas ISA darbībās, vajadzētu būt iespējamām darbībām, kuras ierosinājušas atsevišķas dalībvalstis. Dalībvalstis, kuras nav iesaistījušās šādās darbībās, būtu jāmudina iesaistīties vēlākos posmos.

               (24)

               Programmai ISA būtu jāsekmē jebkādu i2010 turpinājuma iniciatīvu īstenošana un, lai izvairītos no centienu dublēšanās, būtu jāņem vērā citas Kopienas programmas IKT jomā, it sevišķi Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammas IKT politikas atbalsta programmu, kas paredzēta Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā Nr. 1639/2006/EK (2006. gada 24. oktobris), ar ko izveido konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammu (2007. līdz 2013. gads) (8).

               (25)

               Mijiedarbība ar privāto sektoru un citām vienībām ir jau pierādījusi tās efektivitāti un pievienoto vērtību. Tādēļ būtu jāmeklē sinerģijas ar šīm ieinteresētajām personām nolūkā, kad vien tas ir lietderīgi, dot prioritāti risinājumiem, kas ir pieejami un tiek uzturēti tirgū. Saistībā ar to būtu jāturpina pašreizējā konferenču, darbsemināru un sanāksmju organizēšanas prakse, lai sekmētu ieinteresēto personu mijiedarbību. Vēl vairāk būtu jāveicina arī elektronisko platformu pastāvīga lietošana. Būtu jāizmanto arī citi līdzekļi, kurus uzskata par piemērotiem saziņai ar šīm ieinteresētajām pusēm.

               (26)

               Programma ISA būtu jāīsteno saskaņā ar Kopienas noteikumiem par publisko iepirkumu.

               (27)

               Šā lēmuma īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmuma 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (9).

               (28)

               Programma ISA būtu regulāri jāuzrauga un jānovērtē, lai būtu iespējams izdarīt korekcijas.

               (29)

               Būtu jāveicina starptautiskā sadarbība, un šajā sakarā vajadzētu būt iespējai programmā ISA iesaistīties arī Eiropas Ekonomikas zonas valstīm un kandidātvalstīm. Būtu jāveicina arī sadarbība ar trešām valstīm un starptautiskajām organizācijām vai struktūrām, it īpaši Eiropas un Vidusjūras partnerības un Austrumu partnerības robežās, un ar kaimiņu valstīm, it sevišķi Rietumbalkānos un Melnās jūras reģionā.

               (30)

               Sīkāk būtu jāizpēta iespēja izmantot pirmspievienošanās fondus, lai sekmētu kandidātvalstu līdzdalību programmā ISA, kā arī līdzfinansēšanas iespēja no struktūrfondiem un lietotājiem, lai izmantotu kopīgās sistēmas un vispārīgos rīkus, kas izveidoti vai pilnveidoti ar programmu ISA.

               (31)

               Lai nodrošinātu Kopienas finanšu resursu pareizu pārvaldību un izvairītos no nevajadzīgas iekārtu uzstādīšanas, pētījumu atkārtošanās un pieeju dažādības, vajadzētu būt iespējai risinājumus, kurus izveido vai izmanto ar programmu ISA, izmantot iniciatīvām, kas nav Kopienas iniciatīvas, ar nosacījumu, ka tas nerada izmaksas Eiropas Savienības vispārējam budžetam un netiek apdraudēts risinājuma galvenais Kopienas mērķis.

               (32)

               Šis lēmums nosaka finansējumu daudzgadu programmai, kas Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu apsaimniekošanu (10) 37. punkta nozīmē ir galvenais atsauces punkts budžeta iestādei ikgadējās budžeta procedūras laikā. Šim finansējumam būtu jāaptver arī izdevumi, kas saistīti ar sagatavošanas, uzraudzības, kontroles, revīzijas un novērtēšanas pasākumiem, kas tieši vajadzīgi programmas pārvaldībai un tās mērķu sasniegšanai, un it sevišķi pētījumiem, ekspertu sanāksmēm, informēšanas un publicēšanas pasākumiem, izdevumiem, kas saistīti ar IKT sistēmām un tīkliem informācijas apmaiņai un apstrādei, līdz ar visiem citiem tehniskās un administratīvās palīdzības izdevumiem, kas Komisijai var rasties programmas pārvaldības vajadzībām.

               (33)

               Ņemot vērā to, ka šā lēmuma mērķi, proti, veicināt efektīvu un rezultatīvu pārrobežu un starpnozaru mijiedarbību starp Eiropas valstu pārvaldes iestādēm, dodot iespēju sniegt elektroniskos sabiedriskos pakalpojumus, kas atbalsta Kopienas politikas un darbību īstenošanu, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka minētās rīcības mēroga vai iedarbības dēļ šo mērķi var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā lēmumā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai,

         IR NOLĒMUŠI ŠĀDI.
   1. pants
   Priekšmets un mērķis
   1.   Ar šo lēmumu laika posmam no 2010. līdz 2015. gadam izveido sadarbspējas risinājumu programmu Eiropas valstu pārvaldes iestādēm, tostarp vietējām un reģionālām iestādēm, kā arī Kopienas iestādēm un struktūrām, lai nodrošinātu kopīgus un koplietojamus risinājumus, kuri veicina sadarbspēju (programma ISA).
   2.   Programmas ISA mērķis ir atbalstīt sadarbību starp Eiropas valstu pārvaldes iestādēm, veicinot efektīvu un rezultatīvu pārrobežu un starpnozaru elektronisku mijiedarbību starp šādām pārvaldes iestādēm, tostarp struktūrām, kuras pilda sabiedriskas funkcijas šo pārvaldes iestāžu uzdevumā, kas ļauj sniegt elektroniskus sabiedriskos pakalpojumus, ar kuriem atbalsta Kopienas politikas un darbību īstenošanu.
   2. pants
   Definīcijas
   Šajā lēmumā piemēro šādas definīcijas:

               a)

               “sadarbspēja” nozīmē dažādu un atšķirīgu organizāciju spēju nodrošināt mijiedarbību savstarpēji izdevīgu un saskaņotu kopīgu mērķu sasniegšanā, tostarp apmainoties ar informāciju un zināšanām starp organizācijām, izmantojot uzņēmējdarbības procesus, ko tās atbalsta ar datu apmaiņu starp to attiecīgām IKT sistēmām;

               b)

               “risinājumi” nozīmē kopīgas sistēmas, kopīgus pakalpojumus un vispārīgus rīkus;

               c)

               “kopīgas sistēmas” nozīmē stratēģiju, specifikācijas, metodiku, pamatnostādnes un līdzīgas pieejas un dokumentus;

               d)

               “kopīgi pakalpojumi” nozīmē vispārīga veida operatīvus lietojumus un infrastruktūras, kas atbilst kopīgām lietotāju prasībām dažādās politikas jomās;

               e)

               “vispārīgi rīki” nozīmē etalona platformas, koplietošanas un sadarbības platformas, kopīgus komponentus un līdzīgus strukturālus blokus, kas atbilst kopīgām lietotāju prasībām dažādās politikas jomās;

               f)

               “rīcība” nozīmē pētījumus, projektus un papildu pasākumus;

               g)

               “papildu pasākumi” nozīmē stratēģiskus un izpratnes veicinātājus pasākumus, pasākumus programmas ISA pārvaldības atbalstam un pasākumus saistībā ar pieredzes apmaiņu, kā arī labākās prakses apmaiņu un veicināšanu.

         3. pants
   Darbības
   Ar programmas ISA palīdzību atbalsta un veicina:

               a)

               kopīgu sistēmu izveidi un pilnveidi, atbalstot sadarbspēju pāri robežām un nozaru starpā;

               b)

               novērtējumu, kā ierosinātie vai pieņemtie Kopienas tiesību akti ietekmē IKT, kā arī IKT sistēmu ieviešanas plānošanu, atbalstot šādu tiesību aktu īstenošanu;

               c)

               esošo kopīgo pakalpojumu darbību un pilnveidi, kā arī jaunu kopīgu pakalpojumu izveidi, industrializāciju, darbību un pilnveidi, tostarp publiskās atslēgas infrastruktūru (PKI) sadarbspēju;

               d)

               pastāvošo atkārtoti lietojamo vispārīgo rīku uzlabošanu, kā arī jaunu atkārtoti lietojamu vispārīgu rīku izveidi, piegādi un pilnveidi.

         4. pants
   Vispārīgi principi
   Darbības, ko aizsāk vai turpina saskaņā ar programmu ISA, jābalsta uz šādiem principiem:

               a)

               tehniskā neitralitāte un pielāgojamība;

               b)

               atklātums;

               c)

               atkārtota lietošana;

               d)

               privātums un personas datu aizsardzība; un

               e)

               drošība.

         5. pants
   Rīcība
   1.   Kopiena sadarbībā ar dalībvalstīm īsteno rīcību, kura konkretizēta pastāvīgajā darba programmā, kas izveidota saskaņā ar 9. pantu, atbilstīgi īstenošanas noteikumiem, kas izklāstīti 8. pantā. Tādu rīcību īsteno Komisija.
   2.   Pētījumam ir viens posms, un to noslēdz nobeiguma ziņojums.
   3.   Projektam attiecīgā gadījumā ir trīs posmi:

               a)

               uzsākšanas posms, kas beidzas ar projekta grafika izveidi;

               b)

               izpildes posms, kas beidzas ar izpildes ziņojumu; un

               c)

               ekspluatācijas posms, kas sākas, kad risinājumu dara pieejamu lietošanai.

         Attiecīgos projekta posmus nosaka tad, kad rīcība tiek iekļauta pastāvīgajā darba programmā.
   4.   Programmas ISA īstenošanu atbalsta papildu pasākumi.
   6. pants
   Projekta grafiks un izpildes ziņojums
   1.   Projekta grafikā ietilpst šādu aspektu apraksti:

               a)

               apjoms, mērķi un problēma vai iespēja, tostarp risinājuma paredzamie labuma guvēji un ieguvumi, kā arī šādu ieguvumu mērīšanas kvantitatīvie un kvalitatīvie rādītāji;

               b)

               pieeja, tostarp projekta organizatoriskie aspekti, piemēram, posmi, devums un starpmērķi, un pasākumi, kas atvieglina daudzvalodu saziņu;

               c)

               ieinteresētās personas un lietotāji, kā arī saistītās pārvaldības struktūras;

               d)

               risinājuma detaļas, tostarp tā saskanība ar un atkarība no citiem risinājumiem, paredzamo izmaksu sadalījums, laika grafiks un prasības, kā arī kopējo īpašuma tiesību izmaksu tāme, ieskaitot ikgadējās darbības izmaksas, ja tādas ir;

               e)

               risinājuma iezīmes; un

               f)

               ierobežojumi, tostarp drošības un datu aizsardzības prasības.

         2.   Izpildes ziņojumā ietilpst šādu aspektu apraksti:

               a)

               apjoms, mērķi un problēma vai iespēja, samērojot ar projekta grafiku;

               b)

               projekta efektivitāte, tostarp sasniegumu, radušos izmaksu, faktiskā laika grafika un prasību samērojums ar projekta grafiku, analīze par paredzamo ienākumu no ieguldījumiem, kā arī kopējās īpašuma tiesību izmaksas, ieskaitot ikgadējās darbības izmaksas;

               c)

               organizatoriskie aspekti, tostarp piemērotās pārvaldības struktūras piemērotība un attiecīgā gadījumā ieteikumi pārvaldības struktūrai pēc izpildes;

               d)

               attiecīgā gadījumā – ieteiktais plāns risinājuma izvēršanai ekspluatācijas posmā, kā arī pakalpojuma līmeņa rādītāji; un

               e)

               pieejamie materiāli galīgajiem lietotājiem un tehniskajam atbalstam.

         7. pants
   Risinājumi
   1.   Kopīgās sistēmas izveido un uztur ar pētījumu palīdzību.
   Pētījumi kalpo arī par atbalsta līdzekļiem, lai novērtētu ierosināto vai pieņemto Kopienas tiesību aktu ietekmi uz IKT, kā arī par līdzekli risinājumu ieviešanas plānošanai, atbalstot šādu tiesību aktu īstenošanu.
   2.   Pētījumus publicē un iesniedz Eiropas Parlamenta atbildīgajām komitejām, un tos izmanto par pamatu jebkādiem turpmākajiem nepieciešamajiem grozījumiem tiesību aktos, lai nodrošinātu Eiropas pārvaldes iestādēs izmantoto IKT sistēmu sadarbspēju.
   3.   Vispārīgos rīkus izveido un uztur ar projektu palīdzību. Projekti ir arī kopīgo pakalpojumu izveides, industrializācijas, darbības un uzturēšanas līdzeklis.
   8. pants
   Īstenošanas noteikumi
   1.   Programmas ISA īstenošanā pietiekami jāņem vērā Eiropas sadarbspējas stratēģija un Eiropas sadarbspējas sistēma.
   2.   Jāveicina iespējami vairāku dalībvalstu iesaiste pētījumā vai projektā. Pētījums vai projekts ir atvērts, lai tajā var iesaistīties jebkurā posmā, un dalībvalstis, kuras nav iesaistījušās attiecīgā pētījumā vai projektā, tiek mudinātas iesaistīties vēlākos posmos.
   3.   Lai nodrošinātu valstu un Kopienas sistēmu sadarbspēju, nosaka kopīgas sistēmas, kopīgus pakalpojumus un vispārējus instrumentus, kas saistīti ar spēkā esošajiem Eiropas publiskajiem standartiem vai atklātām specifikācijām attiecībā uz informācijas apmaiņu un pakalpojumu integrāciju.
   4.   Risinājumu izveide vai pilnveide pēc iespējas ir jābalsta uz vai jāapvieno ar pieredzes apmaiņu, kā arī labākās prakses apmaiņu un veicināšanu.
   5.   Lai izvairītos no dublēšanās un paātrinātu risinājumu izveidi, attiecīgā gadījumā jāņem vērā rezultāti, kas sasniegti citās saistītās Kopienas un dalībvalstu iniciatīvās.
   Lai panāktu pēc iespējas lielāku sinerģiju un nodrošinātu savstarpēji papildinošus un apvienotus centienus, rīcība attiecīgā gadījumā ir koordinējama ar citām saistītām Kopienas iniciatīvām.
   6.   Rīcības ierosināšanu, šādas rīcības posmu noteikšanu un projektu grafiku un izpildes ziņojumu izveidi veic un uzrauga Komisija saskaņā ar 9. pantu izveidotās pastāvīgās darba programmas īstenošanas gaitā.
   9. pants
   Pastāvīgā darba programma
   1.   Rīcības īstenošanai Komisija izveido pastāvīgu darba programmu visam šā lēmuma piemērošanas laikam.
   2.   Komisija apstiprina pastāvīgo darba programmu un vismaz vienu reizi gadā – tās grozījumus.
   3.   Neskarot 10. panta 4. punktu, vadības procedūru, kas minēta 12. panta 2. punktā, piemēro attiecībā uz Komisijas veikto pastāvīgās darba programmas un jebkādu tās grozījumu apstiprinājumu.
   4.   Par katru rīcību pastāvīgajā darba programmā attiecīgā gadījumā iekļauj:

               a)

               aprakstu par apjomu, mērķiem un problēmu vai iespēju, paredzamajiem labuma guvējiem un ieguvumiem, kā arī organizatorisko un tehnisko pieeju;

               b)

               paredzamo izmaksu sadalījumu un attiecīgā gadījumā sasniedzamos starpmērķus.

         5.   Projektu var iekļaut pastāvīgajā darba programmā jebkurā no tā posmiem.
   10. pants
   Budžeta noteikumi
   1.   Līdzekļus dara pieejamus, balstoties uz šādu konkrētu starpmērķu sasniegšanu:

               a)

               pētījuma, papildu pasākuma vai projekta uzsākšanas posma sākšanai starpmērķis ir rīcības iekļaušana pastāvīgajā darba programmā;

               b)

               projekta izpildes posma sākšanai starpmērķis ir projekta grafiks;

               c)

               projekta sekojošā ekspluatācijas posma sākšanai starpmērķis ir izpildes ziņojums.

         2.   Starpmērķus, kas jāsasniedz izpildes posmā, kā arī ekspluatācijas posmā, ja tāds ir, nosaka pastāvīgajā darba programmā.
   3.   Ja projekts ir iekļauts pastāvīgajā darba programmā tā izpildes vai ekspluatācijas posmā, līdzekļus dara pieejamus, iekļaujot šo projektu pastāvīgajā darba programmā.
   4.   Grozījumus pastāvīgajā darba programmā attiecībā uz budžeta piešķīrumiem, kas pārsniedz EUR 400 000 vienai rīcībai, pieņem saskaņā ar 12. panta 2. punktā minēto vadības procedūru.
   5.   Programmu ISA īsteno saskaņā ar Kopienas publiskā iepirkuma noteikumiem.
   11. pants
   Kopienas finanšu iemaksa
   1.   Kopīgu sistēmu un vispārīgu rīku izveidi un pilnveidi finansē pilnībā no programmas ISA. Tādu sistēmu un rīku lietošanu finansē lietotāji.
   2.   Kopīgu pakalpojumu izveidi, industrializāciju un pilnveidi finansē pilnībā no programmas ISA. Tādu pakalpojumu darbību finansē pilnībā no programmas ISA tādā mērā, cik to lietošana var kalpot Kopienas interesēm. Citos gadījumos šo pakalpojumu lietošanu, tostarp to darbību uz decentralizēta pamata, finansē lietotāji.
   3.   Papildu pasākumus finansē pilnībā no programmas ISA.
   12. pants
   Komiteja
   1.   Komisijai palīdz Eiropas valstu pārvaldes iestāžu sadarbspējas risinājumu komiteja (ISA komiteja).
   2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 4. pantu un 7. pantu, ņemot vērā minētā lēmuma 8. panta noteikumus.
   3.   Lēmuma 1999/468/EK 4. panta 3. punktā paredzētais termiņš ir noteikts trīs mēneši.
   13. pants
   Uzraudzība un novērtēšana
   1.   Komisija regulāri uzrauga programmas ISA īstenošanu. Tā pēta sinerģijas ar savstarpēji papildinošām Kopienas programmām.
   Komisija katru gadu ziņo ISA komitejai par programmas ISA īstenošanu.
   2.   Risinājumus pārskata reizi divos gados.
   3.   Programmai ISA veic starpposma novērtēšanu un nobeiguma novērtēšanu, to rezultātus dara zināmus Eiropas Parlamentam un Padomei attiecīgi līdz 2012. gada 31. decembrim un 2015. gada 31. decembrim. Šajā sakarā Eiropas Parlamenta atbildīgā komiteja var aicināt Komisiju iesniegt novērtējuma rezultātus un atbildēt uz deputātu uzdotajiem jautājumiem.
   Novērtēšanā skata šādus jautājumus: atbilstība, efektivitāte, rezultativitāte, lietderība, ilgtspēja, programmas ISA rīcības saskanība un novērtē sniegumu salīdzinājumā ar programmas ISA un pastāvīgās darba programmas mērķi. Nobeiguma novērtēšanā bez tam izskata to, kādā mērā programma ISA ir sasniegusi savu mērķi.
   Novērtēšanā izskata arī ieguvumus, ko rīcība ir devusi Kopienai kopīgās politikas attīstībai, apzina jomas iespējamiem uzlabojumiem un verificē sinerģijas ar citām Kopienas iniciatīvām pārrobežu, starpnozaru sadarbspējas jomā.
   14. pants
   Mijiedarbība ar ieinteresētajām personām
   Komisija apvieno attiecīgās ieinteresētās personas nolūkā savstarpēji un ar Komisiju apmainīties viedokļiem par jautājumiem, uz kuriem attiecas ISA programma. Tālab Komisija organizē konferences, darbseminārus un citas sanāksmes. Komisija izmanto arī elektroniskas interaktīvas platformas, un tā var izmantot arī citus mijiedarbības veidus, kurus uzskata par piemērotiem.
   15. pants
   Starptautiskā sadarbība
   1.   Eiropas Ekonomikas zonas valstis un kandidātvalstis var iesaistīties ISA programmā, pamatojoties uz to attiecīgajiem nolīgumiem ar Kopienu.
   2.   Jāveicina sadarbība ar trešām valstīm un starptautiskajām organizācijām vai struktūrām, it īpaši Eiropas un Vidusjūras partnerības un Austrumu partnerības robežās, un ar kaimiņu valstīm, it sevišķi Rietumbalkānos un Melnās jūras reģionā. Programma ISA nesedz saistītās izmaksas.
   3.   Programma ISA sekmē galarezultātu vajadzības gadījumā atkārtotu izmantošanu trešās valstīs.
   16. pants
   Ārpuskopienas iniciatīvas
   Neskarot citas Kopienas politikas jomas, risinājumus, kas izveidoti vai darbojas saskaņā ar programmu ISA, var izmantot ārpuskopienas iniciatīvās ar nosacījumu, ka Eiropas Savienības vispārējam budžetam nerodas papildu izmaksas un netiek apdraudēts risinājuma galvenais Kopienas mērķis.
   17. pants
   Finanšu noteikumi
   1.   Kopienas rīcības īstenošanai saskaņā ar šo lēmumu laika posmam no 2010. gada 1. janvāra līdz 2015. gada 31. decembrim finansējums tiek noteikts EUR 164 100 000 apmērā, no tiem EUR 103 500 000 paredzēti laika posmam no 2010. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim.
   Laika posmam pēc 2013. gada 31. decembra attiecīgo summu uzskata par apstiprinātu, ja minētajā posmā tā atbilst finanšu shēmai, kas ir spēkā laika posmam, kurš sākas 2014. gadā.
   2.   Gada apropriācijas finanšu shēmas robežās apstiprina budžeta lēmējinstitūcija.
   18. pants
   Stāšanās spēkā
   Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   To piemēro no 2010. gada 1. janvāra līdz 2015. gada 31. decembrim.

      Strasbūrā, 2009. gada 16. septembrī

            Eiropas Parlamenta vārdā –

            priekšsēdētājs

         J. BUZEK

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         C. MALMSTRÖM

      (1)  2009. gada 25. februāra Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

      (2)  OV C 200, 25.8.2009., 58. lpp.

      (3)  Eiropas Parlamenta 2009. gada 22. aprīļa Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts) un Padomes 2009. gada 27. jūlija Lēmums.

      (4)  OV C 291 E, 30.11.2006., 133. lpp.

      (5)  OV L 144, 30.4.2004., 62. lpp. (lēmums atrodas OV L 181, 18.5.2004., 25. lpp).

      (6)  OV L 203, 3.8.1999., 1. lpp.

      (7)  OV L 203, 3.8.1999., 9. lpp.

      (8)  OV L 310, 9.11.2006., 15. lpp.

      (9)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

      (10)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.


                  23.12.2016

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  C 482/169

            P7_TA(2014)0035
      Eiropas Parlamenta Reglamenta grozīšana attiecībā uz imunitātes atcelšanu un aizstāvēšanu
      Eiropas Parlamenta 2014. gada 16. janvāra lēmums par Eiropas Parlamenta Reglamenta grozīšanu attiecībā uz imunitātes atcelšanu un aizstāvēšanu (2013/2031(REG))
      (2016/C 482/28)

         Eiropas Parlaments,

                  —

                  ņemot vērā Juridiskās komitejas priekšsēdētāja 2012. gada 9. novembra vēstuli,

                  —

                  ņemot vērā Reglamenta 211. un 212. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Konstitucionālo jautājumu komitejas ziņojumu un Juridiskās komitejas atzinumu (A7-0012/2014),

                  1.

                  nolemj Reglamentā veikt turpmāk minētos grozījumus;

                  2.

                  norāda, ka šie grozījumi stāsies spēkā nākamās sesijas pirmajā dienā;

                  3.

                  uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu nosūtīt zināšanai Padomei un Komisijai.

         Grozījums Nr. 1

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         5. pants – 1.a punkts (jauns)

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                        1.a

                        Deputāta imunitāte nav viņa personīgā privilēģija, bet gan visa Parlamenta un tā deputātu neatkarības garantija.

         Grozījums Nr. 2

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         6. pants – 1. punkts

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  1.   Īstenojot savas pilnvaras attiecībā uz privilēģijām un imunitāti,
                        Parlamenta mērķis ir pirmām kārtām saglabāt
                      savu demokrātiskas likumdevējas asamblejas integritāti un
                        nodrošināt
                      deputātu neatkarību, viņiem veicot savus pienākumus.

                  1.   Īstenojot savas pilnvaras attiecībā uz privilēģijām un imunitāti,
                        Parlaments rīkojas tā, lai saglabātu
                      savu demokrātiskas likumdevējas asamblejas integritāti un
                        nodrošinātu
                      deputātu neatkarību, viņiem veicot savus pienākumus.
                        Jebkuru pieprasījumu atcelt imunitāti izvērtē saskaņā ar Protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 7., 8. un 9. pantu un saskaņā ar šajā pantā minētajiem principiem.

         Grozījums Nr. 3

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         6. pants – 2. punkts

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                        2.

                        Par visiem Parlamenta priekšsēdētājam adresētajiem dalībvalsts kompetentas iestādes pieprasījumiem atcelt deputāta imunitāti paziņo plenārsēdē, un tos nodod atbildīgajai komitejai.

                        svītrots

         Grozījums Nr. 4

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         6. pants – 3. punkts

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                        3.

                        Par visiem Parlamenta priekšsēdētājam adresētajiem deputātu vai bijušo deputātu pieprasījumiem aizstāvēt deputāta imunitāti un privilēģijas paziņo plenārsēdē, un tos nodod atbildīgajai komitejai.

                        svītrots

         Grozījums Nr. 5

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         6. pants – 4. punkts

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                        4.

                        Ja deputāts ir aizturēts vai viņam ir liegta pārvietošanās brīvība, acīm redzami pārkāpjot viņa privilēģijas un imunitāti, Parlamenta priekšsēdētājs pēc apspriešanās ar atbildīgās komitejas priekšsēdētāju un referentu var steidzamā kārtā uzņemties inicatīvu apstiprināt attiecīgā deputāta privilēģijas un imunitāti. Par savu iniciatīvu Parlamenta priekšsēdētājs paziņo komitejai un informē Parlamentu.

                        svītrots

         Grozījums Nr. 6

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         6. pants – 4.a punkts (jauns)

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                        4.a

                        Ja deputātam jāierodas tiesā kā lieciniekam vai ekspertam, imunitātes atcelšana nav jāpieprasa, ja:

                              —

                                    deputātam nav jāierodas tiesā tajā dienā un laikā, kurā viņš līdz ar to nevar pildīt deputāta pienākumus vai tiek kavēts minēto pienākumu izpildē, vai arī ja viņš var iesniegt rakstisku vai jebkādu cita veida paziņojumu, kurš viņam netraucē veikt deputāta pienākumus; kā arī

                              —

                                    deputātam nav jāliecina par informāciju, ko viņš ieguvis konfidenciālā veidā, pildot savas pilnvaras, un ko viņš uzskata par neizpaužamu.

         Grozījums Nr. 7

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         6.a pants (jauns)

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                        6.a pants

                        Privilēģiju un imunitātes aizstāvēšana

                        1.

                        Gadījumos, kad tiek apgalvots, ka dalībvalsts iestādes ir pārkāpušas deputāta vai bijušā deputāta privilēģijas un imunitāti, saskaņā ar 7. panta - 1. punktu var iesniegt pieprasījumu, lai Parlaments pieņem lēmumu par to, vai imunitāte un privilēģijas tiešām ir tikušas pārkāptas.

                        2.

                        Proti, šādu pieprasījumu aizstāvēt privilēģijas un imunitāti var iesniegt, ja tiek uzskatīts, ka apstākļi rada administratīva vai cita veida šķēršļus deputāta pārvietošanās brīvībai, viņam ierodoties Parlamenta sanāksmju vietā vai to atstājot, deputāta viedokļa paušanai, balsošanai viņa pienākumu pildīšanas laikā vai arī tie attiecas uz Protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 9. panta piemērošanas jomu.

                        3.

                        Pieprasījums aizstāvēt deputāta privilēģijas un imunitāti nav pieņemams, ja par to pašu tiesas procesu jau ir saņemts pieprasījums atcelt vai aizstāvēt attiecīgā deputāta imunitāti, neatkarīgi no tā, vai lēmums tad jau ir ticis pieņemts.

                        4.

                        Pieprasījums aizstāvēt deputāta privilēģijas un imunitāti netiek tālāk skatīts, ja par to pašu tiesvedību ir saņemts pieprasījums atcelt attiecīgā deputāta imunitāti.

                        5.

                        Gadījumos, kad ir ticis pieņemts lēmums neaizstāvēt deputāta privilēģijas un imunitāti, deputāts var iesniegt pieprasījumu lēmumu pārskatīt, iesniedzot jaunus pierādījumus. Pieprasījums lēmumu pārskatīt nav pieņemams, ja saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 263. pantu ir sākta tiesvedība pret lēmumu vai ja Parlamenta priekšsēdētājs uzskata, ka iesniegtie jaunie pierādījumi nav pietiekami pamatoti, lai sāktu pārskatīšanu.

         Grozījums Nr. 8

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         6.b pants (jauns)

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                        6.b pants

                        Steidzama Parlamenta priekšsēdētāja rīcība imunitātes apstiprināšanai

                        1.

                        Ja deputāts ir aizturēts vai viņam ir liegta pārvietošanās brīvība, acīmredzami pārkāpjot viņa privilēģijas un imunitāti, Parlamenta priekšsēdētājs pēc apspriešanās ar atbildīgās komitejas priekšsēdētāju un referentu var steidzamā kārtā uzņemties iniciatīvu apstiprināt attiecīgā deputāta privilēģijas un imunitāti. Par savu iniciatīvu Parlamenta priekšsēdētājs paziņo komitejai un informē Parlamentu.

                        2.

                        Ja Parlamenta priekšsēdētājs izmanto pilnvaras, kas viņam piešķirtas ar 1. punktu, komiteja Parlamenta priekšsēdētāja iniciatīvu pieņem zināšanai savas nākamās sanāksmes laikā. Vajadzības gadījumā komiteja var sagatavot ziņojumu iesniegšanai Parlamentā.

         Grozījums Nr. 9

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         7. pants – 1. punkts (jauns)

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                        -1.

                        Par visiem Parlamenta priekšsēdētājam adresētajiem dalībvalsts kompetentas iestādes pieprasījumiem atcelt deputāta imunitāti vai deputāta vai bijušā deputāta pieprasījumiem aizstāvēt privilēģijas un imunitāti paziņo plenārsēdē, un tos nodod atbildīgajai komitejai.

         Grozījums Nr. 10

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         7. pants – 1. punkts

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  1.
                        Atbildīgā
                      komiteja nekavējoties
                        un iesniegšanas secībā
                      izskata pieprasījumus atcelt vai aizstāvēt
                        imunitāti un
                      privilēģijas.

                  1.   Komiteja nekavējoties
                        , bet ņemot vērā to salīdzinošo sarežģītību,
                      izskata pieprasījumus atcelt vai aizstāvēt privilēģijas
                        un imunitāti
                     .

         Grozījums Nr. 11

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         7. pants – 3. punkts

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                  3.   Komiteja var pieprasīt, lai attiecīgā iestāde tai iesniedz visu informāciju un skaidrojumus, ko tā uzskata par vajadzīgiem, lai izlemtu par imunitātes atcelšanu vai aizstāvēšanu.
                        Attiecīgajam deputātam dod iespēju sniegt paskaidrojumus, un viņš var iesniegt tik daudz dokumentu vai cita veida rakstisku apliecinājumu, cik viņš uzskata par vajadzīgu. Viņu var pārstāvēt cits deputāts.

                  3.   Komiteja var pieprasīt, lai attiecīgā iestāde tai iesniedz visu informāciju un skaidrojumus, ko tā uzskata par vajadzīgiem, lai izlemtu par imunitātes atcelšanu vai aizstāvēšanu.

         Grozījums Nr. 12

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         7. pants – 3.a punkts (jauns)

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                        3.a

                        Attiecīgajam deputātam dod iespēju tikt uzklausītam, viņš var iesniegt jebkādu dokumentu vai cita veida rakstisku apliecinājumu, ko viņš uzskata par vajadzīgu, un viņu var pārstāvēt cits deputāts.

                        Deputāts nepiedalās debatēs — izņemot uzklausīšanu — par pieprasījumu atcelt vai aizstāvēt viņa imunitāti.

                        Komitejas priekšsēdētājs uzaicina deputātu uz uzklausīšanu, norādot datumu un laiku. Deputāts var atteikties no tiesībām tikt uzklausītam.

                        Ja deputāts pēc minētā uzaicinājuma uzklausīšanā nav piedalījies, tiek uzskatīts, ka viņš ir atteicies no tiesībām tikt uzklausītam, izņemot ja viņš, minot iemeslus, ir lūdzis attaisnot viņa nepiedalīšanos ierosinātajā datumā un laikā. Komitejas priekšsēdētājs izlemj, vai šāds pieprasījums attaisnot nepiedalīšanos ir pieņemams, ņemot vērā norādītos iemeslus, un šo lēmumu nav atļauts pārsūdzēt.

                        Ja komitejas priekšsēdētājs apstiprina pieprasījumu attaisnot nepiedalīšanos, viņš uzaicina deputātu uz uzklausīšanu, nosakot jaunu datumu un laiku. Ja deputāts neievēro otro uzaicinājumu uz uzklausīšanu, procedūru turpina bez deputāta uzklausīšanas. Turpmāki pieprasījumi attaisnot nepiedalīšanos vai tikt uzklausītam vairs netiek pieņemti.

         Grozījums Nr. 13

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         7. pants – 5. punkts

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                        5.

                        Ja deputātam jāierodas tiesā kā lieciniekam vai ekspertam, imunitātes atcelšana nav jāpieprasa, ja:

                        svītrots

                              —

                                    deputātam nav jāierodas tiesā tajā dienā un laikā, kas viņam liedz vai kavē pildīt deputāta pienākumus, vai arī ja viņš var iesniegt rakstisku vai jebkādu citu paziņojumu, kurš viņam netraucē veikt deputāta pienākumus;

                              —

                                    deputātam nav jāliecina par informāciju, ko viņš ieguvis konfidenciālā veidā, pildot savas pilnvaras, un ko viņš neuzskata par vajadzīgu izpaust.

         Grozījums Nr. 14

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         7. pants – 6. punkts

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                        6.

                        Privilēģiju vai imunitātes aizstāvēšanas gadījumos komiteja precizē, vai šie apstākļi rada administratīva vai citāda veida šķēršļus deputāta pārvietošanās brīvībai, viņam ierodoties Parlamenta sanāksmju vietā vai to atstājot, vai deputāta viedokļa paušanai vai balsošanai savu pilnvaru pildīšanas laikā, vai arī tie ir pielīdzināmi Protokola par privilēģijām un imunitāti 9. panta aspektiem, ko nenosaka attiecīgās dalībvalsts tiesību akti, un iesniedz atbildīgajai iestādei priekšlikumu izdarīt vajadzīgos secinājumus.

                        svītrots

         Grozījums Nr. 15

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         7. pants – 10. punkts

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                        10.

                        Ja Parlamenta priekšsēdētājs īsteno tiesības, kas viņam piešķirtas ar 6. panta 4. punktu, atbildīgā komiteja Parlamenta priekšsēdētāja iniciatīvu ņem vērā nākamās sanāksmes laikā. Vajadzības gadījumā komiteja var sagatavot ziņojumu iesniegšanai Parlamentā.

                        svītrots

         Grozījums Nr. 16

         Eiropas Parlamenta Reglaments

         7. pants – 12.a punkts (jauns)

                     Spēkā esošais teksts

                     Grozījums

                        12.a

                        Komiteja sagatavo šī panta piemērošanas principus.


title: 2012/694/ES: Padomes Lēmums ( 2012. gada 7. novembris ), ar ko ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli no Luksemburgas

text:
               9.11.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 310/50

         PADOMES LĒMUMS
   (2012. gada 7. novembris),
   ar ko ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli no Luksemburgas
   (2012/694/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 302. pantu,
   ņemot vērā Luksemburgas valdības priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas atzinumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2010. gada 13. septembrī pieņēma Lēmumu 2010/570/ES, Euratom, ar ko laikposmam no 2010. gada 21. septembra līdz 2015. gada 20. septembrim ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļus (1).

               (2)

               Pēc Christian ZEYEN kunga amata pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļa vieta,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2015. gada 20. septembrim, Christophe ZEEB kungs, conseiller à la Chambre de commerce du Luxembourg, tiek iecelts par Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2012. gada 7. novembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         A. D. MAVROYIANNIS

      (1)  OV L 251, 25.9.2010., 8. lpp.


title: 2013/514/ES: Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums ( 2013. gada 9. oktobris ) par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (Itālijas pieteikums EGF/2012/008 IT/ De Tomaso Automobili )

text:
               22.10.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 280/24

         EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS
   (2013. gada 9. oktobris)
   par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (Itālijas pieteikums EGF/2012/008 IT/De Tomaso Automobili)
   (2013/514/ES)
   EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1) un jo īpaši tā 28. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1927/2006 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izveidi (2) un jo īpaši tās 12. panta 3. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu (EGF) izveidoja, lai sniegtu papildu atbalstu darbiniekiem, kuru atlaišana ir saistīta ar globalizācijas izraisītām lielām strukturālām izmaiņām pasaules tirdzniecības modeļos, un lai palīdzētu viņiem no jauna iekļauties darba tirgū.

               (2)

               Saskaņā ar 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu EGF var izmantot, nepārsniedzot maksimālo apjomu EUR 500 miljoni gadā.

               (3)

               Itālija 2012. gada 5. novembrī iesniedza pieteikumu par EGF izmantošanu attiecībā uz atlaišanas gadījumiem uzņēmumā De Tomaso Automobili S.p.A. un līdz 2013. gada 5. martam sniedza šo pieteikumu papildinošu informāciju. Šis pieteikums atbilst Regulas (EK) Nr. 1927/2006 10. pantā minētajiem finansiālā ieguldījuma noteikšanas nosacījumiem. Tādēļ Komisija ierosina izmantot līdzekļus EUR 2 594 672 apmērā.

               (4)

               Tādēļ EGF būtu jāizmanto, lai sniegtu finansiālu ieguldījumu saistībā ar Itālijas iesniegto pieteikumu,

         IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Eiropas Savienības 2013. finanšu gada vispārējā budžetā izmanto Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu, lai piešķirtu EUR 2 594 672 saistību un maksājumu apropriācijās.
   2. pants
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Strasbūrā, 2013. gada 9. oktobrī

            Eiropas Parlamenta vārdā –

            priekšsēdētājs

         M. SCHULZ

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         V. LEŠKEVIČIUS

      (1)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

      (2)  OV L 406, 30.12.2006., 1. lpp.


title: 2011/12/ES: Komisijas Lēmums ( 2011. gada 12. janvāris ), ar kuru groza Lēmumu 2007/134/EK, ar ko izveido Eiropas Pētniecības padomi

text:
               13.1.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 9/5

         KOMISIJAS LĒMUMS
   (2011. gada 12. janvāris),
   ar kuru groza Lēmumu 2007/134/EK, ar ko izveido Eiropas Pētniecības padomi
   (2011/12/ES)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Lēmumu Nr. 1982/2006/EK par Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem (2007.–2013. gads) (1) un jo īpaši tā 2. un 3. pantu,
   ņemot vērā Padomes 2006. gada 19. decembra Lēmumu 2006/972/EK par īpašo programmu “Idejas”, ar ko īsteno Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem (2007.–2013. gads) (2), un jo īpaši tā 4. panta 2. un 3. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Eiropas Pētniecības padomi (EPP) izveidoja ar Komisijas Lēmumu 2007/134/EK (3).

               (2)

               Saskaņā ar īpašo programmu “Idejas” veica EPP struktūru un mehānismu neatkarīgu pārskatīšanu, izmantojot zinātniskās izcilības, autonomijas, efektivitātes un pārredzamības kritērijus un pilnībā iesaistot Zinātnisko padomi. Pārskata grupa ierosināja vairākus pielāgojumus, lai nodrošinātu lielāku Eiropas Pētniecības padomes efektivitāti un EPP darbību saskaņotu izklāstu ieinteresētajām personām.

               (3)

               Pamatojoties uz minēto pārskatu un tālejošo mērķi izveidot EPP par pilnībā ilgtspējīgu struktūru, Komisijas paziņojumā Padomei un Eiropas Parlamentam “Eiropas Pētniecības padome – risinājums pasaules līmeņa izcilības sasniegšanai” (4) noteikti mērķi EPP attīstības otrajam posmam. Tajā ir iekļautas vairākas konkrētas darbības EPP darbības uzlabošanai, lai nodrošinātu programmas “Idejas” efektīvu un reālu īstenošanu.

               (4)

               Saskaņā ar minēto paziņojumu ir jānodrošina skaidrs un pārredzams vienots priekšstats un nepārtraukta saikne starp EPP stratēģiju un tās īstenošanu praksē, ņemot vērā ar Komisijas Lēmumu 2008/37/EK (5) izveidotās Eiropas Pētniecības padomes (ERCEA) un Zinātniskās padomes darbības, un ir jāizstrādā un jāīsteno saskaņota un integrēta saziņas stratēģija.

               (5)

               Lai atzītu Zinātniskās padomes locekļu un jo īpaši priekšsēdētāja un priekšsēdētāja vietnieku personīgo ieguldījumu, ir lietderīgi piešķirt honorāru par Zinātniskās padomes plenārsēžu apmeklējumu. Honorāram arī ir jābūt atbilstīgam viņu atbildības līmenim, kā arī jāsalīdzina ar līdzīgiem nosacījumiem, kādi pastāv līdzīgās struktūrās un dalībvalstīs. Tāpat ir lietderīgi nodrošināt finansējumu pastāvīgajai Identifikācijas komitejai, kuras uzdevums ir izraudzīties nākamos Zinātniskās padomes locekļus.

               (6)

               Ir jāturpina pasākumi vietējā atbalsta sniegšanai Zinātniskās padomes priekšsēdētājam un priekšsēdētāja vietniekiem, izmantojot Septītās pamatprogrammas koordinācijas un atbalsta pasākumu finansēšanas shēmu.

               (7)

               Zinātniskās padomes dibinātāju pilnvaru termiņš beidzas 2011. gada 1. februārī, un Zinātnisko padomi ir nepieciešams pakāpeniski atjaunināt, kā paredzēts Lēmuma 2007/134/EK 4. panta 6. punktā. Pastāvīgā Identifikācijas komiteja izraudzījās jaunos locekļus un to veica saskaņā ar Lēmuma 2007/134/EK 4. panta 4. punkta noteikumiem, tostarp sniedzot ziņojumu Parlamentam un Padomei. Šī komiteja sagatavoja ieteikumus Zinātniskās padomes pakāpeniskai atjaunināšanai, un šie ieteikumi tika apstiprināti.

               (8)

               Tāpēc Lēmums 2007/134/EK ir attiecīgi jāgroza,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Lēmumu 2007/134/EK groza šādi.

               1.

               Lēmuma 1. pantu aizstāj ar šādu pantu:
               “1. pants
               Izveide
               Ar šo laika posmam no 2007. gada 2. februāra līdz 2013. gada 31. decembrim izveido Eiropas Pētniecības padomi īpašās programmas “Idejas” īstenošanai. Tā sastāv no Zinātniskās padomes un Eiropas Pētniecības padomes izpildaģentūras, kā noteikts ar Komisijas Lēmumu 2008/37/EK (6).

               2.

               Lēmuma 3. pantā pievieno šādu 3. punktu:
               “3.   Zinātniskā padome ar Eiropas Pētniecības padomes izpildaģentūru sadarbojas, lai nodrošinātu īpašās programmas “Idejas” saskaņotu un efektīvu īstenošanu, kā arī EPP darbības zinātnisko un administratīvo aspektu ciešāku saistību. Minētā sadarbība ietver EPP darbību saskaņotu paziņošanu un kopējas tīmekļa vietnes izveidi dažādu EPP darbības aspektu atspoguļošanai.”

               3.

               Lēmuma 4. pantu groza šādi:

                           a)

                           panta 4. punktu aizstāj ar šādu punktu:
                           “4.   Nākamos locekļus ieceļ Komisija, pamatojoties uz I pielikumā minētajiem nosacījumiem un kritērijiem, kandidātu noteikšanā ievērojot neatkarīgu un pārskatāmu procedūru, kas ir saskaņota ar Zinātnisko padomi un paredz konsultēšanos ar zinātnieku aprindām un ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei. Nākamo iecelto locekļu vārdus publicē saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 45/2001. Šajā nolūkā kā ekspertu grupu var izveidot augsta līmeņa pastāvīgo Identifikācijas komiteju, kurā ir neatkarīgi eksperti, kuriem izmaksā honorāru saskaņā ar īpašās programmas “Idejas” darbības budžetu.”;

                           b)

                           svītro 9. punktu.

               4.

               Lēmuma 5. pantu groza šādi:

                           a)

                           panta 4. punktu aizstāj ar šādu punktu:
                           “4.   Zinātniskā padome par savu darbību ir atbildīga Komisijai, nepārtraukti uzturot ciešus sakarus ar to un ar Eiropas Pētniecības padomes izpildaģentūru, un veic visus šajā sakarā nepieciešamos pasākumus.”;

                           b)

                           panta 6. punktu aizstāj ar šādu punktu:
                           “6.   Komisija sniedz Zinātniskās padomes darbam nepieciešamo informāciju un palīdzību un ļauj tai darboties autonomi un neatkarīgi. Lai nodrošinātu vietējo administratīvo palīdzību vai sniegtu padomu Zinātniskās padomes priekšsēdētājam un priekšsēdētāja vietniekiem, var izmantot Lēmuma Nr. 1982/2006/EK III pielikumā minēto finansēšanas shēmu “koordinācijas un atbalsta pasākumi”.”;

                           c)

                           pievieno šādu 8. punktu:
                           “8.   Zinātniskajai padomei nodrošina piekļuvi Eiropas Pētniecības padomes izpildaģentūras rīcībā esošajiem dokumentiem un datiem saskaņā ar III pielikumā paredzētajām procedūrām.”

               5.

               Lēmuma 6. pantu groza šādi:

                           a)

                           panta 3. un 4. punktu aizstāj ar šādiem punktiem:
                           “3.   Zinātniskā padome pieņem savu reglamentu, kurā iekļauj sīki izstrādātus noteikumus attiecībā uz šā panta 1. punktā paredzēto ievēlēšanu, kā arī rīcības kodeksu, kas attiecas uz konfidencialitāti, iespējamu interešu konfliktu un personas datu apstrādi, saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 45/2001.
                           4.   Zinātniskā padome tiekas plenārsēdēs līdz pat piecas reizes gadā, cik vajadzīgs tās darbam. Eiropas Pētniecības padomes tīmekļa vietnē tiek publicēts īss plenārsēžu pārskats.”;

                           b)

                           pievieno šādu 6. punktu:
                           “6.   Zinātniskā padome no tās locekļu vidus var izveidot pastāvīgās komitejas, darba grupas un citas struktūras, lai pildītu īpašus Zinātniskās padomes uzdevumus.”

               6.

               Lēmuma 8. pantu aizstāj ar šādu pantu:
               “8. pants
               Honorārs un sanāksmju izdevumi
               1.   Zinātniskās padomes locekļiem atlīdzina par uzdevumiem, ko tie pilda, izmaksājot honorāru par dalību Zinātniskās padomes plenārsēdēs. Honorārus, kā arī ceļa un uzturēšanās izdevumus sedz no īpašajai programmai “Idejas” piešķirtā darbības budžeta. Honorāri un ar to izmaksu saistītie īstenošanas noteikumi ir izklāstīti IV pielikumā.
               2.   Attiecībā uz citām sanāksmēm, kas nav plenārsēdes, Eiropas Pētniecības padomes izpildaģentūra Zinātniskās padomes locekļiem atlīdzina ceļa izdevumus un – vajadzības gadījumā – uzturēšanās izdevumus, kas nepieciešami to darbības veikšanai, saskaņā ar Komisijas noteikumiem par kompensācijām neatkarīgiem ekspertiem (7). Ja saņemts iepriekšējs Eiropas Pētniecības padomes izpildaģentūras apstiprinājums, var segt arī ceļa un uzturēšanās izdevumus saistībā ar šādām sanāksmēm, kas vajadzīgas Zinātniskās padomes darbībai.

               7.

               Lēmuma II pielikumu aizstāj, kā noteikts šā lēmuma pielikumā.

               8.

               Pievieno III un IV pielikumu, kā noteikts šā lēmuma pielikumā.

         2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2011. gada 12. janvārī

            Komisijas vārdā –

            Komisijas locekle

         Máire GEOGHEGAN-QUINN

      (1)  OV L 412, 30.12.2006., 1. lpp.

      (2)  OV L 400, 30.12.2006., 243. lpp.

      (3)  OV L 57, 24.2.2007., 14. lpp.

      (4)  COM(2009) 552, galīgā redakcija.

      (5)  OV L 9, 12.1.2008., 15. lpp.

      (6)  OV L 9, 12.1.2008., 15. lpp.”

      (7)  Komisijas Lēmums C(2007) 5858.”

      PIELIKUMS
      “
            II PIELIKUMS

               EIROPAS PĒTNIECĪBAS PADOMES ZINĀTNISKĀS PADOMES LOCEKĻI

                        Vārds, uzvārds un iestāde

                        Pilnvaru beigu termiņš

                           Claudio BORDIGNON, San Raffaele Zinātniskais institūts, Milāna

                        2013. gada 1. februāris

                           Nicholas CANNY, Īrijas Valsts universitāte, Galveja

                        2013. gada 31. decembris

                           Sierd A.P.L. CLOETINGH, Amsterdamas Brīvā universitāte

                        2013. gada 26. aprīlis

                           Mathias DEWATRIPONT, Briseles Brīvā universitāte

                        2013. gada 1. februāris

                           Tomasz DIETL, Polijas Zinātņu akadēmija

                        2013. gada 31. decembris

                           Daniel DOLEV, Jeruzālemes Ebreju universitāte

                        2013. gada 31. decembris

                           Carlos M. DUARTE, Spānijas Zinātniskās pētniecības padome, Maljorka

                        2013. gada 26. aprīlis

                           Daniel ESTEVE, CEA Saklē

                        2013. gada 31. decembris

                           Pavel EXNER, Doplera institūts, Prāga

                        2013. gada 31. decembris

                           Hans-Joachim FREUND, Friča Hābera institūts, Berlīne

                        2013. gada 1. februāris

                           Timothy HUNT, Londonas Pētniecības institūts

                        2013. gada 31. decembris

                           Carl-Henrik HELDIN, Ludviga institūts vēža pētniecībai

                        2013. gada 31. decembris

                           Tomasz KROÓ, Ungārijas Zinātņu akadēmija

                        2013. gada 1. februāris

                           Maria Teresa LAGO, Porto universitāte

                        2013. gada 1. februāris

                           Henrietta L. MOORE, Kembridžas universitāte

                        2013. gada 26. aprīlis

                           Helga NOWOTNY, Zinātnes centrs, Vīne

                        2013. gada 31. decembris

                           Christiane NÜSSLEIN-VOLHARD, Maksa Planka institūts attīstības bioloģijai, Tūbingena

                        2013. gada 1. februāris

                           Alain PEYRAUBE, CNRS, Parīze

                        2013. gada 31. decembris

                           Jens ROSTRUP-NIELSEN, Haldor Topsoe A/S

                        2013. gada 1. februāris

                           Mart SAARMA, Helsinku universitāte

                        2013. gada 31. decembris

                           Anna TRAMONTANO, Romas La Sapienza universitāte

                        2013. gada 31. decembris

                           Isabelle VERNOS, Genoma regulācijas centrs, Barselona

                        2013. gada 31. decembris

            III PIELIKUMS

               PIEKĻUVE DOKUMENTIEM UN DATIEM

               Piekļuve dokumentiem un datiem

                        1.

                        Lai Zinātniskā padome pildītu tai uzticētos uzdevumus, tā var pieprasīt piekļuvi Eiropas Pētniecības padomes izpildaģentūras rīcībā esošajiem dokumentiem un datiem.

                        2.

                        Papildus dokumentiem, kuriem Zinātniskās padomes locekļiem ir tiesības piekļūt atbilstīgi noteikumiem saistībā ar publisku piekļuvi dokumentiem (1), Eiropas Pētniecības padomes izpildaģentūra Zinātniskajai padomei nodrošina dokumentus un datus, kas nepieciešami Zinātniskajai padomei uzticēto uzdevumu pildīšanai, ciktāl tas tiek darīts saskaņā ar saistībām ievērot konfidencialitāti, drošību un personas datu aizsardzību, kā paredzēts Eiropas Savienības tiesību aktos.

                        3.

                        Zinātniskās padomes locekļi šādus dokumentus un datus izmanto tikai vienīgi savu paredzēto mērķu un uzdevumu izpildei, un viņiem ir pienākums ievērot konfidencialitāti.

                        4.

                        Tiek noteikti piemēroti organizatoriskie un tehniskie pasākumi, lai nodrošinātu piekļuves un apstrādes drošību un konfidencialitāti, tā, lai novērstu datu un dokumentu nesankcionētu izpaušanu vai piekļuvi, nejaušu vai nelikumīgu iznīcināšanu, pazaudēšanu vai grozīšanu.

               Piekļuve personas datiem

                        5.

                        Lai apstrādātu personas datus, Zinātniskās padomes loceklis, kas šos personas datus saņem, nodrošina personas datu aizsardzības līmeni saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 45/2001 un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 95/46/EK (2) noteikumiem.

                        6.

                        Zinātniskās padomes locekļi neapstrādā personas datus tādā veidā, kas nav saderīgs ar mērķiem un uzdevumiem, kādiem šie dati tiek sniegti.

                        7.

                        Zinātniskās padomes locekļi pievērš pienācīgu uzmanību apkopojamo un apstrādājamo personas datu likumībai, atbilstībai, piemērotībai, pareizībai, nepieciešamībai un laika ierobežojumam.

               Informācija

                        8.

                        Gadījumos, kad piekļuvi dokumentiem un datiem vai personas datiem nevar piešķirt personas datu aizsardzības, konfidencialitātes, drošības vai sabiedrības interešu apsvērumu iemeslu dēļ, Eiropas Pētniecības padomes izpildaģentūra sniedz Zinātniskajai padomei rakstisku paskaidrojumu par iemesliem, kāpēc piekļuvi nevar piešķirt, kā arī jebkādu ar šo jautājumu saistītu informāciju, kuru tā uzskata par iespējamu sniegt saistībā ar regulu noteikumiem.

            IV PIELIKUMS

               Honorārs un īstenošanas noteikumi attiecībā uz EPP Zinātniskās padomes locekļu dalību Zinātniskās padomes plenārsēdēs

            Honorārus, ceļa un uzturēšanās izdevumus par dalību līdz pat piecās plenārsēdēs gadā maksā, izmantojot ad hoc norīkojuma vēstuli, saskaņā ar šādu turpmāk minēto kārtību.
            Parasti Zinātniskas padomes plenārsēdes ilgst 1,5 dienas.
            Zinātniskās padomes locekļu honorārs ir EUR 2 000 par pilnīgu Zinātniskās padomes plenārsēdes apmeklējumu vai EUR 1 000 par daļēju plenārsēdes apmeklējumu.
            Zinātniskās padomes priekšsēdētāja vietnieku honorārs ir EUR 3 500 par pilnīgu Zinātniskās padomes plenārsēdes apmeklējumu vai EUR 1 750 par daļēju plenārsēdes apmeklējumu.
            Zinātniskās padomes priekšsēdētāja honorārs ir EUR 5 000 par pilnīgu Zinātniskās padomes plenārsēdes apmeklējumu vai EUR 2 500 par daļēju plenārsēdes apmeklējumu.
            Maksājumu apstiprinās Eiropas Pētniecības padomes izpildaģentūras direktors vai viņa pienācīgi pilnvarots vietnieks, pamatojoties uz apmeklējumu sarakstu, kuru apstiprina Zinātniskās padomes priekšsēdētājs un Eiropas Pētniecības padomes izpildaģentūras direktors vai viņu pienācīgi pilnvaroti vietnieki. Apmeklējumu sarakstā par katru locekli būs norādīts, vai viņš ir apmeklējis sanāksmi visu sanāksmes laiku (“pilnīgs apmeklējums”) vai nepilnu laiku (“daļējs apmeklējums”).
         ”

         (1)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 30. maija Regula (EK) Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.).

         (2)  OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.


title: 2012/496/ES: Padomes Lēmums ( 2010. gada 2. decembris ) par to, lai parakstītu Eiropas Savienības un Marokas Karalistes Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā par savstarpējiem liberalizācijas pasākumiem attiecībā uz lauksaimniecības produktiem, pārstrādātiem lauksaimniecības produktiem, zivīm un zivsaimniecības produktiem, 1., 2. un 3. protokola un šo protokolu pielikumu aizstāšanu un grozījumiem Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Nolīgumā, ar kuru izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Marokas Karalisti, no otras puses

text:
               7.9.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 241/1

         PADOMES LĒMUMS
   (2010. gada 2. decembris)
   par to, lai parakstītu Eiropas Savienības un Marokas Karalistes Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā par savstarpējiem liberalizācijas pasākumiem attiecībā uz lauksaimniecības produktiem, pārstrādātiem lauksaimniecības produktiem, zivīm un zivsaimniecības produktiem, 1., 2. un 3. protokola un šo protokolu pielikumu aizstāšanu un grozījumiem Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Nolīgumā, ar kuru izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Marokas Karalisti, no otras puses
   (2012/496/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar tā 218. panta 5. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Ar 16. pantu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Nolīgumā, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Marokas Karalisti, no otras puses (1) (turpmāk “asociācijas nolīgums”), un kas ir spēkā kopš 2000. gada 1. marta, paredzēts pakāpeniski īstenot savstarpējās tirdzniecības ar lauksaimniecības produktiem, pārstrādātiem lauksaimniecības produktiem, zivīm un zivsaimniecības produktiem liberalizāciju.

               (2)

               ES un Marokas asociācijas Padome 2005. gada jūlijā pieņēma Eiropas kaimiņattiecību politikas rīcības plānu, kurā ir iekļauts konkrēts noteikums ar mērķi panākt lielāku lauksaimniecības produktu, pārstrādātu lauksaimniecības produktu, zivju un zivsaimniecības produktu tirdzniecības liberalizāciju.

               (3)

               Padome 2005. gada 14. oktobrī pilnvaroja Komisiju risināt sarunas ar Marokas Karalisti atbilstīgi asociācijas nolīgumam, lai panāktu šā mērķa īstenošanu.

               (4)

               Komisija 2009. gada 14. decembrī noslēdza sarunas Eiropas Savienības vārdā par nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā (turpmāk “nolīgums”) nolūkā grozīt asociācijas nolīgumu.

               (5)

               Nolīgums būtu jāparaksta,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Savienības vārdā ir apstiprināta Eiropas Savienības un Marokas Karalistes Nolīguma vēstuļu apmaiņas veidā (turpmāk “nolīgums”) par savstarpējiem liberalizācijas pasākumiem attiecībā uz lauksaimniecības produktiem, pārstrādātiem lauksaimniecības produktiem, zivīm un zivsaimniecības produktiem, 1., 2. un 3. protokola un šo protokolu pielikumu aizstāšanu un grozījumiem Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Nolīgumā, ar kuru izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Marokas Karalisti, no otras puses, parakstīšana, ņemot vērā minētā nolīguma noslēgšanu (2).
   2. pants
   Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas ir tiesīgas Savienības vārdā parakstīt nolīgumu, ņemot vērā tā noslēgšanu.
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2010. gada 2. decembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         M. WATHELET

      (1)  OV L 70, 18.3.2000., 2. lpp.

      (2)  Nolīguma tekstu publicēs kopā ar lēmumu par tā noslēgšanu.


title: Padomes Lēmums (ES) 2016/1316 (2016. gada 26. jūlijs), ar kuru groza Lēmumu 2009/908/ES, ar ko paredz pasākumus, lai īstenotu Eiropadomes lēmumu par Padomes prezidentūru un par Padomes darba sagatavošanas struktūru vadību

text:
                  2.8.2016

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 208/42

            PADOMES LĒMUMS (ES) 2016/1316
      (2016. gada 26. jūlijs),
      ar kuru groza Lēmumu 2009/908/ES, ar ko paredz pasākumus, lai īstenotu Eiropadomes lēmumu par Padomes prezidentūru un par Padomes darba sagatavošanas struktūru vadību
      EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
      ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību,
      ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
      ņemot vērā Eiropadomes Lēmumu 2009/881/ES (2009. gada 1. decembris) par Padomes prezidentūru (1) un jo īpaši tā 4. pantu,
      tā kā:

                  (1)

                  Ar Lēmumu 2009/908/ES (2) Padome noteica secību, kādā Eiropas Savienības dalībvalstis īsteno Padomes prezidentvalsts funkcijas no 2007. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 30. jūnijam, un tajā ir izklāstīts minētās prezidentūras secības iedalījums trīs dalībvalstu grupās.

                  (2)

                  Eiropas Savienība tika paplašināta 2013. gada 1. jūlijā, lai iekļautu Horvātiju kā jaunu dalībvalsti.

                  (3)

                  Viena dalībvalsts ir publiski paudusi, ka tā izstāsies no Savienības, lai gan paziņojums no tās valdības saskaņā ar LES 50. pantu vēl nav saņemts. Padomes prezidentūru secība būtu jāgroza, lai ņemtu vērā šo apstākli, neskarot minētās dalībvalsts tiesības un pienākumus.

                  (4)

                  Padomei būtu jānosaka secība, kādā tuvākajā nākotnē tiks īstenotas Padomes prezidentvalsts funkcijas. Minētā secība būtu jānosaka atbilstīgi kritērijiem, kas izklāstīti Līgumos un Eiropadomes Lēmumā 2009/881/ES. Lēmums 2009/908/ES būtu attiecīgi jāgroza,

            IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
      1. pants
      Padomes Lēmumu 2009/908/ES (2009. gada 1. decembris), ar ko paredz pasākumus, lai īstenotu Eiropadomes lēmumu par Padomes prezidentūru un par Padomes darba sagatavošanas struktūru vadību, groza šādi:

                  1)

                  lēmuma 1. pantu aizstāj ar šādu:
                  “1. pants
                  Šā lēmuma I pielikumā ir izklāstīta secība, kādā dalībvalstis īsteno Padomes prezidentvalsts funkcijas no 2017. gada 1. jūlija līdz 2030. gada 31. decembrim, kā arī šīs prezidentūras secības iedalījums trīs dalībvalstu grupās.”;

                  2)

                  lēmuma 3. pantu aizstāj ar šādu:
                  “3. pants
                  Pirms 2029. gada 31. decembra Padome pieņem lēmumu par secību, kādā dalībvalstis īstenos Padomes prezidentvalsts funkcijas no 2031. gada 1. janvāra.”;

                  3)

                  Padomes Lēmuma 2009/908/ES I pielikuma tekstu aizstāj ar šā lēmuma pielikumā izklāstīto tekstu.

            2. pants
      Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
      To piemēro no 2017. gada 1. jūlija.
      To publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

         Briselē, 2016. gada 26. jūlijā

               Padomes vārdā –

               priekšsēdētājs

            M. LAJČÁK

         (1)  OV L 315, 2.12.2009., 50. lpp.

         (2)  Padomes Lēmums 2009/908/ES (2009. gada 1. decembris), ar ko paredz pasākumus, lai īstenotu Eiropadomes lēmumu par Padomes prezidentūru un par Padomes darba sagatavošanas struktūru vadību (OV L 322, 9.12.2009., 28. lpp.).

         PIELIKUMS

               “I PIELIKUMS

                  Padomes prezidentvalstu tabulas projekts
                   (*)

                           Nīderlande (**)

                           janvāris–jūnijs

                           2016

                           Slovākija (**)

                           jūlijs–decembris

                           2016

                           Malta (**)

                           janvāris–jūnijs

                           2017

                           Igaunija

                           jūlijs–decembris

                           2017

                           Bulgārija

                           janvāris–jūnijs

                           2018

                           Austrija

                           jūlijs–decembris

                           2018

                           Rumānija

                           janvāris–jūnijs

                           2019

                           Somija

                           jūlijs–decembris

                           2019

                           Horvātija

                           janvāris–jūnijs

                           2020

                           Vācija

                           jūlijs–decembris

                           2020

                           Portugāle

                           janvāris–jūnijs

                           2021

                           Slovēnija

                           jūlijs–decembris

                           2021

                           Francija

                           janvāris–jūnijs

                           2022

                           Čehijas Republika

                           jūlijs–decembris

                           2022

                           Zviedrija

                           janvāris–jūnijs

                           2023

                           Spānija

                           jūlijs–decembris

                           2023

                           Beļģija

                           janvāris–jūnijs

                           2024

                           Ungārija

                           jūlijs–decembris

                           2024

                           Polija

                           janvāris–jūnijs

                           2025

                           Dānija

                           jūlijs–decembris

                           2025

                           Kipra

                           janvāris–jūnijs

                           2026

                           Īrija

                           jūlijs–decembris

                           2026

                           Lietuva

                           janvāris–jūnijs

                           2027

                           Grieķija

                           jūlijs–decembris

                           2027

                           Itālija

                           janvāris–jūnijs

                           2028

                           Latvija

                           jūlijs–decembris

                           2028

                           Luksemburga

                           janvāris–jūnijs

                           2029

                           Nīderlande

                           jūlijs–decembris

                           2029

                           Slovākija

                           janvāris–jūnijs

                           2030

                           Malta

                           jūlijs–decembris

                           2030

            (*)  Neskarot Apvienotās Karalistes kā dalībvalsts tiesības un pienākumus.

            (**)  Pašreizējā prezidentvalstu trijotne šajā pielikumā ir iekļauta informācijas nolūkam.”