title: Padomes Lēmums 2014/183/KĀDP ( 2014. gada 1. aprīlis ) par Eiropas Savienības militārās operācijas Centrālāfrikas Republikā ( EUFOR RCA ) sākšanu

text:
               3.4.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 100/12

         PADOMES LĒMUMS 2014/183/KĀDP
   (2014. gada 1. aprīlis)
   par Eiropas Savienības militārās operācijas Centrālāfrikas Republikā (EUFOR RCA) sākšanu
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 42. panta 4. punktu un 43. panta 2. punktu,
   ņemot vērā Padomes Lēmumu 2014/73/KĀDP (2014. gada 10. februāris) par Eiropas Savienības militāro operāciju Centrālāfrikas Republikā (EUFOR RCA) (1) un jo īpaši tā 4. pantu,
   ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2014. gada 10. februārī pieņēma Lēmumu 2014/73/KĀDP.

               (2)

               Padome 2014. gada 17. martā apstiprināja EUFOR RCA operācijas plānu un spēka lietošanas noteikumus.

               (3)

               Pēc ES operācijas komandiera ieteikuma būtu jāsāk EUFOR RCA.

               (4)

               Saskaņā ar 5. pantu Protokolā (Nr. 22) par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās ar aizsardzību saistītu Savienības lēmumu un rīcību izstrādē un īstenošanā. Tādēļ Dānija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Dānijai tas nav saistošs un nav jāpiemēro,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Tiek sākta ES militārā operācija Centrālāfrikas Republikā (EUFOR RCA).
   2. pants
   Ar šo EUFOR RCA ES operācijas komandieris tiek pilnvarots nekavējoties sākt operācijas īstenošanu.
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2014. gada 1. aprīlī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         D. KOURKOULAS

      (1)  OV L 40, 11.2.2014., 59. lpp.


title: Padomes Lēmums (KĀDP) 2016/2082 (2016. gada 28. novembris), ar kuru groza Vienoto rīcību 2008/851/KĀDP par Eiropas Savienības militāro operāciju ar mērķi palīdzēt Somālijas piekrastē novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas un atturēt no šādiem nodarījumiem

text:
                  29.11.2016

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 321/53

            PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2016/2082
      (2016. gada 28. novembris),
      ar kuru groza Vienoto rīcību 2008/851/KĀDP par Eiropas Savienības militāro operāciju ar mērķi palīdzēt Somālijas piekrastē novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas un atturēt no šādiem nodarījumiem
      EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
      ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 42. panta 4. punktu un 43. panta 2. punktu,
      ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,
      tā kā:

                  (1)

                  Padome 2008. gada 10. novembrī pieņēma Vienoto rīcību 2008/851/KĀDP (1), ar ko izveido ES militāro operāciju Atalanta (“Atlanta”).

                  (2)

                  Padome 2014. gada 21. novembrī ar Padomes Lēmumu 2014/827/KĀDP (2) grozīja Vienoto rīcību 2008/851/KĀDP un līdz 2016. gada 12. decembrim pagarināja operāciju Atalanta.

                  (3)

                  Pēc Atalanta 2016. gada stratēģiskās pārskatīšanas tika pieņemts secinājums, ka Atalanta pilnvaras būtu jāpagarina līdz 2018. gada decembrim.

                  (4)

                  Attiecīgi būtu jāgroza Vienotā rīcība 2008/851/KĀDP.

                  (5)

                  Saskaņā ar 5. pantu Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās ar aizsardzību saistītu Savienības lēmumu un rīcību izstrādē un ieviešanā. Dānija nepiedalās šā lēmuma īstenošanā un tādēļ nepiedalās šīs operācijas finansēšanā,

            IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
      1. pants
      Ar šo Vienoto rīcību 2008/851/KĀDP groza šādi:

                  1)

                  vienotās rīcības 14. pantam pievieno šādu punktu:
                  “5.   ES militārās operācijas kopējo izmaksu finanšu atsauces summa laikposmam no 2016. gada 13. decembra līdz 2018. gada 31. decembrim ir EUR 11 064 000. Padomes Lēmuma (KĀDP) 2015/528 (*1) 25. panta 1. punktā minētās finanšu atsauces summas procentuālā daļa ir noteikta 0 % apmērā.

                     (*1)  Padomes Lēmums (KĀDP) 2015/528 (2015. gada 27. marts), ar ko izveido mehānismu tādu Eiropas Savienības operāciju kopējo izmaksu finansēšanas pārvaldībai, kuras skar militārus vai aizsardzības aspektus (Athena), un ar ko atceļ Lēmumu 2011/871/KĀDP (OV L 84, 28.3.2015., 39. lpp.).”;"

                  2)

                  vienotās rīcības 16. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:
                  “3.   ES militārā operācija beidzas 2018. gada 31. decembrī.”

            2. pants
      Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

         Briselē, 2016. gada 28. novembrī

               Padomes vārdā –

               priekšsēdētāja

            F. MOGHERINI

         (1)  Padomes Vienotā rīcība 2008/851/KĀDP (2008. gada 10. novembris) par Eiropas Savienības militāro operāciju ar mērķi palīdzēt Somālijas piekrastē novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas un atturēt no šādiem nodarījumiem (OV L 301, 12.11.2008., 33. lpp.).

         (2)  Padomes Lēmums 2014/827/KĀDP (2014. gada 21. novembris), ar ko groza Vienoto rīcību 2008/851/KĀDP par Eiropas Savienības militāro operāciju ar mērķi palīdzēt Somālijas piekrastē novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas un atturēt no šādiem nodarījumiem (OV L 335, 22.11.2014., 19. lpp.).


title: 2006/956/EK,Euratom: Padomes Lēmums ( 2006. gada 18. decembris ), ar ko Eiropas Kopienu Pirmās instances tiesas reglamentu groza attiecībā uz valodu lietojumu

text:
                  29.12.2006

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 386/45

         PADOMES LĒMUMS
         (2006. gada 18. decembris),
         ar ko Eiropas Kopienu Pirmās instances tiesas reglamentu groza attiecībā uz valodu lietojumu
         (2006/956/EK, Euratom)
         EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
         ņemot vērā Protokola par Tiesas statūtiem 64. pantu,
         saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 245. panta otrajā daļā un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 160. panta otrajā daļā paredzēto procedūru,
         ņemot vērā Tiesas pieprasījumu,
         ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2006. gada 13. decembra atzinumu,
         ņemot vērā Komisijas 2006. gada 12. decembra atzinumu,
         tā kā līdz ar Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos bulgāru valoda un rumāņu valoda kļūst par Eiropas Savienības oficiālajām valodām, un šīm valodām vajadzētu būt norādītām kā tiesvedības valodām, kuras paredzētas Reglamentā,
         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Eiropas Kopienu Pirmās instances tiesas 1991. gada 2. maija Reglamentu (OV L 136, 30.5.1991., 1. lpp. Labojumi OV L 317, 19.11.1991., 34. lpp.), kā tas grozīts 1994. gada 15. septembrī (OV L 249, 24.9.1994., 17. lpp.), 1995. gada 17. februārī (OV L 44, 28.2.1995., 64. lpp.), 1995. gada 6. jūlijā (OV L 172, 22.7.1995., 3. lpp.), 1997. gada 12. martā (OV L 103, 19.4.1997., 6. lpp. Labojumi OV L 351, 23.12.1997., 72. lpp.), 1999. gada 17. maijā (OV L 135, 29.5.1999., 92. lpp.), 2000. gada 6. decembrī (OV L 322, 19.12.2000., 4. lpp.), 2003. gada 21. maijā (OV L 147, 14.6.2003., 22. lpp.), 2004. gada 19. aprīlī (OV L 132, 29.4.2004., 3. lpp.), 2004. gada 21. aprīlī (OV L 127, 29.4.2004., 108. lpp.) un 2005. gada 12. oktobrī (OV L 298, 15.11.2005., 1. lpp.), groza šādi:
            Reglamenta 35. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:

                  “1.   Tiesvedības valoda ir angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, igauņu, itāļu, īru, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru valoda.”

            2. pants
            Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad stājas spēkā Līgums par Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai.

            Pirmās instances tiesas Reglamentu bulgāru un rumāņu valodā pieņems pēc šā panta iepriekšējā daļā minētā līguma stāšanās spēkā.
            Briselē, 2006. gada 18. decembrī

                  Padomes vārdā –

                  priekšsēdētājs

               J.-E. ENESTAM


title: 2007/36/EK: Padomes Lēmums ( 2007. gada 22. janvāris ) par protokola noslēgšanu Partnerības un sadarbības nolīgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Kazahstānas Republiku, no otras puses, ar kuru Partnerības un sadarbības nolīguma noteikumus attiecina uz tekstilizstrādājumu divpusēju tirdzniecību, ņemot vērā to, ka beidzas termiņš divpusējam nolīgumam par tekstilizstrādājumiem

text:
               24.1.2007

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 17/15

         PADOMES LĒMUMS
   (2007. gada 22. janvāris)
   par protokola noslēgšanu Partnerības un sadarbības nolīgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Kazahstānas Republiku, no otras puses, ar kuru Partnerības un sadarbības nolīguma noteikumus attiecina uz tekstilizstrādājumu divpusēju tirdzniecību, ņemot vērā to, ka beidzas termiņš divpusējam nolīgumam par tekstilizstrādājumiem
   (2007/36/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 133. pantu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2006. gada 13. martā pilnvaroja Komisiju sākt sarunas ar Kazahstānas Republiku, lai grozītu Partnerības un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Kazahstānas Republiku, no otras puses, (turpmāk “PSN”), lai nodrošinātu, ka principus, kurus piemēro citu preču tirdzniecībā, oficiāli attiecina arī uz tekstilizstrādājumu tirdzniecību. Šīs sarunas ir sekmīgi pabeigtas.

               (2)

               Eiropas Kopienai būtu jānoslēdz protokols, ar kuru groza PSN,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Ar šo Kopienas vārdā apstiprina protokolu Partnerības un sadarbības nolīgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Kazahstānas Republiku, no otras puses, ar ko Partnerības un sadarbības nolīguma noteikumus attiecina uz tekstilizstrādājumu divpusēju tirdzniecību, ņemot vērā to, ka beidzas termiņš divpusējam nolīgumam par tekstilizstrādājumiem.
   Protokola teksts ir pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas parakstīt protokolu, lai uzliktu saistības Kopienai.

      Briselē, 2007. gada 22. janvārī

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         F.-W. STEINMEIER

    ---documentbreak---

               24.1.2007

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 17/16

         PROTOKOLS
   partnerības un sadarbības nolīgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Kazahstānas Republiku, no otras puses, ar kuru Partnerības un sadarbības nolīguma noteikumus attiecina uz tekstilizstrādājumu divpusēju tirdzniecību, ņemot vērā to, ka beidzas termiņš divpusējam nolīgumam par tekstilizstrādājumiem
   EIROPAS KOPIENA,
   no vienas puses, un
   KAZAHSTĀNAS REPUBLIKA,
   no otras puses,
   tā kā:

               (1)

               Partnerības un sadarbības nolīgums starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Kazahstānas Republiku, no otras puses (turpmāk “PSN”), stājās spēkā 1999. gada 1. jūlijā.

               (2)

               Ir notikušas sarunas, lai nodrošinātu, ka PSN principus, kurus piemēro citu preču tirdzniecībā, oficiāli attiecina arī uz tekstilizstrādājumu tirdzniecību.

               (3)

               Būtu jāpieņem attiecīgi PSN grozījumi,

         IR VIENOJUŠĀS ŠĀDI.
   1. pants
   Ar šo Partnerības un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Kazahstānas Republiku, no otras puses (turpmāk “PSN”), groza šādi:

               1)

               Nolīguma 11. pantā svītro atsauci uz 16. pantu.

               2)

               Nolīguma 16. pantu svītro.

         2. pants
   Šis protokols ir PSN sastāvdaļa.
   3. pants
   Šis protokols stājas spēkā nākamā mēneša pirmajā dienā pēc tā parakstīšanas dienas.
   4. pants
   Šis protokols ir sastādīts divos eksemplāros līgumslēdzēju pušu oficiālajās valodās, katrs no šiem tekstiem ir vienlīdz autentisks.


title: 2002/263/: EBTA Uzraudzības iestādes Lēmums Nr. 263/02/COL ( 2002. gada 18. decembris ), ar ko trīsdesmit sesto reizi groza procedūras un materiālo tiesību noteikumus valsts atbalsta jomā, pievienojot jaunu 26a. nodaļu – Lielu ieguldījumu projektu reģionālā atbalsta daudznozaru pamatprincipi

text:
               10.5.2006

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 123/8

      EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDES LĒMUMS

   Nr. 263/02/COL
   (2002. gada 18. decembris),
   ar ko trīsdesmit sesto reizi groza procedūras un materiālo tiesību noteikumus valsts atbalsta jomā, pievienojot jaunu 26A. nodaļu – Lielu ieguldījumu projektu reģionālā atbalsta daudznozaru pamatprincipi
   EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDE,
   ŅEMOT VĒRĀ Eiropas Ekonomikas zonas līgumu (1) un jo īpaši tā 61.-63. pantu, kā arī 26. protokolu,
   ŅEMOT VĒRĀ nolīgumu starp EBTA valstīm par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidi (2) un jo īpaši tā 24. pantu un 3. protokola 1. pantu,
   TĀ KĀ saskaņā ar Uzraudzības un Tiesas nolīguma 24. pantu EBTA Uzraudzības iestāde īsteno EEZ līguma noteikumus par valsts atbalstu,
   TĀ KĀ saskaņā ar Uzraudzības un Tiesas nolīguma 5. panta 2. punkta b) apakšpunktu EBTA Uzraudzības iestāde sniedz paziņojumus un pamatnostādnes par EEZ līgumā iztirzātajiem jautājumiem, ja šis līgums vai Uzraudzības un Tiesas nolīgums to skaidri paredz vai ja EBTA Uzraudzības iestāde to uzskata par nepieciešamu,
   ATGĀDINOT procedūras un materiālo tiesību noteikumus valsts atbalsta jomā (3), ko EBTA Uzraudzības iestāde pieņēma 1994. gada 19. janvārī (4), jo īpaši par 26. nodaļas noteikumiem (Lielu ieguldījumu projektu reģionālā atbalsta daudznozaru pamatprincips),
   TĀ KĀ 2002. gada 7. martā Eiropas Komisija pieņēma jaunu paziņojumu (5), kurā tā izklāstīja principus, pēc kuriem tā vērtēs lielu ieguldījumu projektu reģionālā atbalsta atbilstību Līgumam,
   TĀ KĀ šis paziņojums ir būtisks arī Eiropas Ekonomikas zonai,
   TĀ KĀ ir jānodrošina EEZ valsts atbalsta noteikumu vienāda piemērošana visā Eiropas Ekonomikas zonā,
   TĀ KĀ saskaņā ar EEZ līguma XV pielikuma beigu daļas II punkta nodaļu “VISPĀRĒJS” EBTA Uzraudzības iestādei pēc apspriešanās ar Komisiju ir jāpieņem tiesību akti, kas atbilstu EK Komisijas pieņemtajiem, lai nodrošinātu vienādus konkurences noteikumus,
   APSPRIEDUSIES ar Eiropas Komisiju,
   ATGĀDINOT, ka EBTA Uzraudzības iestāde 2001. gada 19. oktobrī par šo tēmu ir apspriedusies ar EBTA valstīm daudzpusējā sanāksmē,
   IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1.

               Valsts atbalsta pamatnostādnes jāgroza, pievienojot jaunu 26A. nodaļu “Lielu ieguldījumu projektu reģionālā atbalsta daudznozaru pamatprincipi”, kuras teksts ir pievienots šā lēmuma I pielikumā.

               2.

               Svītro 22. nodaļu par atbalstu sintētisko šķiedru nozarei un 23. nodaļu par atbalstu mehānisko transportlīdzekļu nozarei.

               3.

               EBTA valstis informēs ar vēstuli, kurai pievienota šā lēmuma kopija un I pielikums. Divdesmit dienu laikā no šā priekšlikuma saņemšanas EBTA valstis tiek lūgtas paziņot par savu piekrišanu attiecībā uz atbilstīgajiem pasākumiem, kas izklāstīti I pielikumā, skatīt arī I pielikuma 26A.9. punktu.

               4.

               Saskaņā ar EEZ līguma 27. protokola d) punktu Eiropas Komisiju informēs ar šā lēmuma kopiju, pievienojot I pielikumu.

               5.

               Šo lēmumu, pievienojot I pielikumu, publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un EEZ pielikumā pēc tam, kad EBTA valstis ir apliecinājušas savu piekrišanu attiecībā uz atbilstīgajiem pasākumiem.

               6.

               Šis lēmums ir autentisks angļu valodā.

      Briselē, 2002. gada 18. decembrī.

            EBTA Uzraudzības iestādes vārdā

         Einar M. BULL

            Priekšsēdētājs

         Hannes HAFSTEIN

            Kolēģijas loceklis

      (1)  Turpmāk tekstā – EEZ līgums.

      (2)  Turpmāk tekstā – Uzraudzības un Tiesas nolīgums.

      (3)  Turpmāk tekstā – valsts atbalsta pamatnostādnes.

      (4)  Sākotnēji publicēti OV L 231, 3.9.1994., EEZ pielikums Nr. 32.

      (5)  OV C 70, 19.3.2002., 8. lpp.

      PIELIKUMS

         “26A.   LIELU IEGULDĪJUMU PROJEKTU REĠIONĀLĀ ATBALSTA DAUDZNOZARU PAMATPRINCIPI
         26A.1.   IEVADS: PASĀKUMA DARBĪBAS JOMA

                     (1)

                     Iestāde 1998. gada 4. novembra, pieņēma dokumentu “Lielu ieguldījumu projektu reģionālā atbalsta daudznozaru pamatprincips” (1). Daudznozaru pamatprincipus sāka piemērot no 1999. gada 1. janvāra ar sākotnēju trīs gadu izmēģinājuma periodu. Šo periodu 2001. gadā pagarināja līdz 2002. gada 31. decembrim.

                     (2)

                     Šie pamatprincipi piemērojami tikai reģionālajam atbalstam, kā tas definēts Valsts reģionālā atbalsta pamatnostādnēs (2), un kura mērķis ir veicināt sākotnējos ieguldījumus, ieskaitot ar sākotnējiem ieguldījumiem saistītu darba vietu radīšanu, pamatojoties uz EEZ līguma 61. panta 3. punkta a) un c) apakšpunktu. Šie pamatprincipi neskar atbalsta priekšlikumu novērtēšanu atbilstoši citiem EEZ līguma noteikumiem, piemēram, 61. panta 3. punkta b) apakšpunktam. Tērauda un sintētisko šķiedru nozarē tos piemēro arī lielām individuālā atbalsta dotācijām maziem un vidējiem uzņēmumiem, kuriem citos noteikumos nav paredzēti atbrīvojumi. Šos pamatprincipus nepiemēro pārstrukturēšanas atbalsta lietām, kuras joprojām ir Iestāžu pamatnostādņu par valsts palīdzību grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (3) darbības jomā. Tāpat šie pamatprincipi neattiecas uz esošo horizontālo pamatnostādņu darbību, tādu kā Iestāžu pamatnostādnes par valsts atbalstu pētniecībai un attīstībai (4) un Iestāžu pamatnostādnes par valsts atbalstu vides aizsardzībai (5).

                     (3)

                     Reģionālo ieguldījumu atbalsta intensitāti, uz kuru neattiecas Uzraudzības un Tiesas nolīguma 3. protokola 1. panta 3. punktā paredzētais paziņošanas pienākums, ierobežo, pamatojoties uz šajos pamatprincipos noteiktajiem kritērijiem.

                     (4)

                     Saskaņā ar šiem pamatprincipiem par atbalstu lielajiem ieguldījumu projektiem, kas ir mazāks par noteiktu apmēru, nav nepieciešams iepriekšējs ziņojums, ja atbalsts ir piešķirts saskaņā ar iestādes apstiprinātu atbalsta shēmu. Tomēr šie pamatprincipi neietekmē EBTA dalībvalstu pienākumu ziņot par jaunu individuālo (ad hoc) atbalstu, uz kuru neattiecas Uzraudzības un Tiesas nolīguma 3. protokola 1. panta 3. punktā noteiktais paziņošanas pienākums. Šajos pamatprincipos izklāstītos noteikumus piemēro arī šādu individuālo (ad hoc) valsts atbalsta pasākumu novērtēšanai.

               26A.2.   PASĀKUMA NEPIECIEŠAMĪBA

                     (1)

                     Maksimālā atbalsta ierobežojumi, ko iestāde ir noteikusi visām jomām, kurās var piešķirt reģionālo atbalstu, kopumā ir paredzēti, lai nodrošinātu pienācīgu veicināšanas līmeni, kas nepieciešams atbalstāmo reģionu attīstībai. Tomēr tie nosaka vienādus ierobežojumus visiem gadījumiem, tāpēc, piemērojot liela mēroga projektiem, maksimālais atbalsts ir lielāks, nekā nepieciešams reģiona trūkumu novēršanai. Šo pamatprincipu mērķis ir ierobežot veicināšanas līmeni, ko piemēro lielajiem projektiem, tā, lai pēc iespējas izvairītos no konkurences izkropļošanas.

                     (2)

                     Lieli ieguldījumi var efektīvi veicināt reģionālo attīstību, cita starpā, piesaistot uzņēmējsabiedrības reģionam un ieviešot modernas tehnoloģijas, kā arī stimulējot darbinieku apmācību. Tomēr šie ieguldījumi nav tik ļoti saistīti ar mazāk attīstīto reģionu īpašajām problēmām. Pirmkārt, lieli ieguldījumi var radīt apjoma ekonomiju, kas samazina ar reģiona īpatnībām saistītās sākotnējās izmaksas. Otrkārt, daudzos gadījumos tie nav piesaistīti reģionam, kurā faktiski notiek ieguldījumi. Lieliem ieguldījumiem iespējams viegli saņemt kapitālu un kredītus pasaules tirgos un tie necieš no ierobežota finanšu pakalpojumu piedāvājuma atsevišķā mazāk attīstītā reģionā. Turklāt uzņēmējsabiedrībām, kas veic lielus ieguldījumus, ir iespēja piesaistīt darbaspēku no plašākām teritorijām, un tiem ir vieglāk pārvietot kvalificētu darbaspēku uz izvēlēto vietu.

                     (3)

                     Tai pašā laikā, ja lieli ieguldījumi saņem ievērojamu valsts atbalstu, maksimāli izmantojot pieļaujamo reģionālo atbalstu, paaugstinās risks, ka tiks ietekmēta tirdzniecība un palielināsies konkurences izkropļojumi starp tirgus dalībniekiem citās EBTA dalībvalstīs. Tas ir tāpēc, ka atbalsta saņēmēji, visticamāk, būs nozīmīgi attiecīgā tirgus dalībnieki, un tādēļ ieguldījumi, kuriem tiks piešķirts atbalsts, var mainīt konkurenci attiecīgajā tirgū.

                     (4)

                     Turklāt uzņēmējsabiedrībām, kas veic lielus ieguldījumus, parasti ir iespējas aizstāvēt savu viedokli sarunās ar iestādēm, kas piešķir atbalstu. Lielu projektu ieguldītāji parasti apsver alternatīvas dažādās EEZ dalībvalstīs, kas var novest pie aizvien dāsnākiem solījumiem sniegt atbalstu, kura līmenis var pārsniegt reģiona trūkumu novēršanai nepieciešamo līmeni.

                     (5)

                     Šādu subsīdiju izsoļu rezultātā iespējama tāda atbalsta intensitāte lieliem ieguldījumiem, kas pārsniedz papildu izdevumus, ko rada ieguldījumu pārvietošana uz mazāk attīstītu reģionu.

                     (6)

                     Ļoti iespējams, ka atbalsta summa, kas pārsniedz reģiona trūkumu novēršanai nepieciešamo minimumu, radīs nelabvēlīgu efektu (nepareiza vietas izvēle), lielākus konkurences izkropļojumus un labklājības līmeņa pazemināšanos, jo atbalsts ir dārgas nodokļu maksātāju izmaksas par labu atbalsta saņēmējiem.

                     (7)

                     Nesenā pieredze liecina, ka lieliem ieguldījumu projektiem, kas saņem reģionālo ieguldījumu atbalstu, ir lielāka kapitāla ietilpība nekā maziem ieguldījumu projektiem. Tāpēc labvēlīgāka attieksme pret maziem ieguldījumu projektiem nozīmē labvēlīgāku attieksmi pret tādiem projektiem atbalstāmajos reģionos, kas ir darbietilpīgāki, tādējādi veicinot darba vietu radīšanu un bezdarba samazināšanu.

                     (8)

                     Atsevišķi ieguldījumu veidi var radīt nopietnus konkurences izkropļojumus, un to labvēlīgā ietekme uz attiecīgo reģionu ir apšaubāma. Tas jo īpaši attiecas uz ieguldījumiem nozarēs, kurās vienai uzņēmējsabiedrībai ir liela tirgus daļa vai kurās nozares esošā ražošanas jauda ievērojami pieaug, bet nepalielinās pieprasījums pēc attiecīgajiem ražojumiem. Kopumā var teikt, ka konkurences izkropļojumi, visticamāk, radīsies nozarēs, kurām ir strukturālas problēmas vai kurās pastāvīgi krītas pieprasījums pēc attiecīgajiem ražojumiem.

               26A.3.   ATBALSTA LĪMEŅA SAMAZINĀŠANA LIELIEM IEGULDĪJUMU PROJEKTIEM

                     (1)

                     Neskarot pamatnostādnēs par valstu reģionālo atbalstu izklāstīto atbilstības kritēriju un neskarot 26A3. iedaļas 4. punktā noteikto paziņošanas pienākumu vai 26A8. iedaļā iekļautos pārejas noteikumus reģionālo ieguldījumu atbalstam, kas attiecas uz ieguldījumiem, kuri ir saistīti ar attaisnotajiem izdevumiem (6), ar turpmāk norādītajiem ierobežojumiem, piemēro koriģēto maksimālo reģionālā atbalsta apjomu, vadoties pēc šādas skalas:

                                 Attaisnotie izdevumi

                                 Koriģētais maksimālā atbalsta apjoms

                                 Līdz 50 miljoniem euro

                                 100 % no maksimālā reģionālā atbalsta apjoma

                                 Atbalsta daļai no 50 līdz 100 miljoniem euro

                                 50 % no maksimālā reģionālā atbalsta apjoma

                                 Atbalsta daļai, kas pārsniedz 100 miljonus euro

                                 34 % no maksimālā reģionālā atbalsta apjoma

                     (2)

                     Tādējādi pieļaujamo atbalsta summu projektam, kas pārsniedz 50 miljonus euro, aprēķina pēc šādas formulas: maksimālā atbalsta summa = R × (50 + 0,50 B + 0,34 C); kur R ir nekoriģētais maksimālais reģionālais atbalsts; B ir attaisnotie izdevumi no 50 līdz 100 miljoniem euro; C ir attaisnotie izdevumi virs 100 miljoniem euro, ja tādi ir (7).

                     (3)

                     Piemēram, lielai uzņēmējsabiedrībai, kas iegulda EUR 80 miljonus atbalstāmā reģionā, kurā nekoriģētais reģionālā atbalsta maksimālais apjoms ir 25 % no tīrā dotācijas ekvivalenta (TDE), maksimālā pieļaujamā atbalsta summa būs EUR 16,25 miljoni TDE, kas atbilst atbalsta intensitātei 20,3 % TDE. Lielai uzņēmējsabiedrībai, kas iegulda EUR 160 miljonus tajā pašā nozarē, maksimālā pieļaujamā atbalsta summa būs EUR 28,35 miljoni TDE, kas atbilst atbalsta intensitātei 14,9 % TDE.

                     (4)

                     Tomēr EBTA dalībvalstīm tiek prasīts ziņot par katru reģionālā ieguldījuma atbalstu, ja ierosinātais atbalsts pārsniedz maksimālo pieļaujamo atbalstu, ko EUR 100 miljonu liels ieguldījums varētu saņemt atbilstoši 26A3. punkta 1) apakšpunktā norādītajai skalai un izklāstītajiem noteikumiem (8). Atsevišķi pieteikti projekti nevarēs saņemt ieguldījumu atbalstu šādos gadījumos:

                                 (a)

                                 atbalsta saņēmējs pārdod vairāk nekā 25 % no attiecīgajiem ražojumiem pirms ieguldījuma veikšanas vai spēs pārdot vairāk nekā 25 % ražojumu pēc ieguldījuma;
                                 vai

                                 (b)

                                 projekta radītā jauda pārsniedz 5 % no tirgus apjoma, ko aprēķina, izmantojot acīmredzamā patēriņa datus par attiecīgo ražojumu, ja vien tā šķietamā patēriņa vidējais gada pieaugums pēdējo 5 gadu laikā nepārsniedz Eiropas Ekonomikas zonas IKP vidējo gada pieaugumu.

                           Pierādījumus par to, ka situācija neatbilst a) un b) apakšpunktā aprakstītajām situācijām, sniedz EBTA valsts (9). Lai piemērotu a) un b) apakšpunktu, acīmredzamo patēriņu nosaka kā attiecīgo līmeni PRODCOM klasifikācijā (10) EEZ vai, ja šāda informācija nav pieejama, pamatojoties uz citu vispārēji pieņemtu tirgus segmentēšanu attiecīgajiem ražojumiem, par kuru ir pieejami statistikas dati.

               26A.4.   ATBALSTA AIZLIEGUMS IEGULDĪJUMU PROJEKTIEM TĒRAUDA NOZARĒ

                     (1)

                     Attiecībā uz tērauda nozari, kuras definīcija sniegta šo pamatprincipu B pielikumā (11), iestāde atzīmē, ka EOTK tērauda nozares uzņēmējsabiedrības ļoti ilgu laiku ir darbojušās, neizmantojot ieguldījumu atbalstu, kāds ir bijis pieejams citām ražošanas nozarēm. Tērauda uzņēmējsabiedrības ir iekļāvušas šo faktoru savā stratēģijā un ir pieraduši pie tā. Ņemot vērā tērauda nozares īpatnības (jo īpaši tās struktūru, esošo jaudas pārpalikumu Eiropas un pasaules līmenī, tās ļoti augsto kapitālietilpību, to, ka lielākā daļa tērauda nozares uzņēmumu atrodas atbalstāmajos reģionos, ievērojamas valsts līdzekļu summas, kas tiek piešķirtas tērauda nozares pārstrukturēšanai, un tērauda jomu konversija) un pieredzi, kas radusies, piemērojot mazāk stingrus noteikumus pagātnē, šķiet pamatoti arī turpmāk aizliegt ieguldījumu atbalstu šajā nozarē, neatkarīgi no ieguldījumu apjoma. Tāpat iestāde uzskata, ka reģionālais atbalsts tērauda nozarei nav savienojams ar kopējo tirgu. Šī nesavienojamība attiecas arī uz lielām individuālā atbalsta dotācijām maziem un vidējiem uzņēmumiem, uz kuriem neattiecas citos noteikumos paredzētie atbrīvojumi.

               26A.5.   IEGULDĪJUMU PROJEKTI NOZARĒS (IZŅEMOT TĒRAUDA NOZARI), KURĀS IR STRUKTURĀLĀS PROBLĒMAS

                     (1)

                     Iestāde iepriekš konsekventi uzskatīja, ka ieguldījumi nozarēs, kurās ir vai varētu būt sarežģījumi, ko rada jaudas pārpalikums vai pieprasījuma pastāvīga samazināšanās, palielina konkurences kropļošanas risku, nesniedzot vajadzīgo līdzsvarojošo labumu attiecīgajam reģionam. Pareizais veids, kā atzīt, ka šie ieguldījumi ir mazāk labvēlīgi no reģionālā viedokļa, ir samazināt ieguldījumu atbalstu projektiem nozarēs, kurās pastāv strukturālās problēmas, līdz līmenim, kas ir zemāks par citām nozarēm atļauto līmeni.

                     (2)

                     Līdz šim vairākas viegli ietekmējamas rūpniecības nozares reglamentēja īpaši, stingrāki noteikumi par valsts atbalstu (12). Saskaņā ar 26.1. iedaļas trešo punktu iepriekšējos daudznozaru pamatprincipos šos īpašos nozaru noteikumus turpina piemērot.

                     (3)

                     Viens no iepriekšējo daudznozaru principu mērķiem bija nodrošināt iespēju aizstāt pastāvošos nozaru noteikumus ar vienu dokumentu. Ievērojot pārejas noteikumus, kas noteikti 26A.8. iedaļā še turpmāk, iestāde, veicot pašreizējo pārskatīšanu, vēlas iekļaut minētās paaugstināta riska rūpniecības nozares šajos pamatprincipos.

                     (4)

                     Līdz 2003. gada 31. decembrim nozares, kurās ir nopietnas strukturālās problēmas, norāda nozaru sarakstā, kas pievienots pamatprincipiem. Saskaņā ar šajā iedaļā paredzētajiem noteikumiem šīm nozarēm reģionālais ieguldījumu atbalsts netiek atļauts.

                     (5)

                     Lai izveidotu nozaru sarakstu, nopietnas strukturālās problēmas parasti novērtē pienācīgā CPA klasifikācijas līmenī (13) pamatojoties uz acīmredzamā patēriņa datiem vai, ja šāda informācija nav, pieejama, pamatojoties uz citu vispārpieņemtu attiecīgo produktu tirgus segmentu, par ko statistikas dati ir pieejami. Ja attiecīgajā nozarē vērojama ekonomiskā lejupslīde, uzskata, ka pastāv strukturālās problēmas (14). Nozaru sarakstu periodiski atjaunina, ievērojot intervālu, kas jānosaka, lemjot par nozaru sarakstu.

                     (6)

                     No 2004. gada 1. janvāra un attiecībā uz nozarēm, kas ietvertas to nozaru sarakstā, kurās ir strukturālas problēmas, par visu reģionālo ieguldījumu atbalstu, kas attiecas uz ieguldījumu projektu, kurš saistīts ar attaisnotajiem izdevumiem, kas pārsniedz summu, kura iestādei jānosaka nozaru saraksta (15) izveidošanas laikā, iestādei ir jāpaziņo atsevišķi. Iestāde pārbaudīs minētos paziņojumus saskaņā ar šādiem noteikumiem: pirmkārt, atbalsta projektam ir jāatbilst vispārējiem vērtēšanas kritērijiem, kas noteikti pamatnostādnēs par valstu reģionālo atbalstu; otrkārt, par attaisnotajiem izdevumiem, kas atbilstoši 26A.11. iedaļas 3. punktam pārsniedz summu, ko nosaka iestāde nozaru saraksta izveidošanas laikā, nebūs tiesību saņemt ieguldījumu atbalstu, izņemot gadījumus, kas minēti 26A.5. iedaļas 7. punktā.

                     (7)

                     Atkāpjoties no 6. punkta iedaļā 26A.5., iestāde var atļaut īstenot ieguldījumu atbalstu nozarēm, kas iekļautas nozaru sarakstā, pamatojoties uz atbalsta intensitātēm, kuras noteiktas šo pamatprincipu 26A.3. iedaļā, ar nosacījumu, ka EBTA valsts apliecina, ka, neraugoties uz to, ka nozare tiek uzskatīta par tādu, kurā ir ekonomiska lejupslīde, attiecīgā ražojuma tirgus strauji pieaug (16).

               26A.6.   PAVEIKTĀ DARBA UZRAUDZĪBA

                     (1)

                     Veidojot šos pamatprincipus, iestāde centās nodrošināt, lai tie būtu, cik iespējams, skaidri, nepārprotami, paredzami un efektīvi un lai ar to saistītais papildu administratīvais slogs būtu minimāls.

                     (2)

                     Lai nodrošinātu pārskatāmību un efektīvu uzraudzību, ir atbilstoši ieviest standarta formātu, kurā EBTA valstīm ikreiz, kad saskaņā ar šiem pamatprincipiem ieguldījumiem tiek piešķirts atbalsts, kas pārsniedz EUR 50 miljonus, ir jānorāda iestādei kopsavilkuma informācija tādā veidā, kā norādīts A pielikumā. Īstenojot atbalstu saskaņā ar šiem pamatprincipiem, EBTA valstīm 20 darba dienu laikā no dienas, kad kompetentā iestāde piešķir atbalstu, šāda kopsavilkuma informācija ir jānosūta iestādei.

                     (3)

                     EBTA valstīm ir jāveic detalizēta uzskaite par tāda individuālā atbalsta piešķiršanu, uz ko attiecas šie pamatprincipi. Šādai uzskaitei ir jāietver visa informācija, kas nepieciešama, lai konstatētu, ka tiek ievērota maksimālā atbalsta intensitāte, kas paredzēta šajos pamatprincipos. Attiecībā uz individuālo atbalstu EBTA valstīm ir jāveic uzskaite par 10 gadu laikposmu no datuma, kad atbalsts piešķirts. Pēc rakstiska pieprasījuma attiecīgajai EBTA valstij 20 darba dienu laikā vai ilgākā laikposmā, kas var būt norādīts pieprasījumā, ir jāsniedz iestādei visa informācija, ko iestāde uzskata par vajadzīgu, lai novērtētu, vai šo pamatprincipu noteikumi ir ievēroti.

               26A.7.   PAMATRPINCIPU SPĒKĀ ESAMĪBA

                     (1)

                     Šie pamatprincipi ir jāpiemēro līdz 2009. gada 31. decembrim. Līdz 2009. gada 31. decembrim iestādei ir jānovērtē pamatprincipi. Iestāde var grozīt šos pamatprincipus līdz 2009. gada 31. decembrim, pamatojoties uz būtiskiem konkurences politikas apsvērumiem, vai nolūkā ievērot citas EEZ politikas vai starptautiskas saistības. Tomēr šāda pārskatīšana neietekmē ieguldījumu atbalsta aizliegumu tērauda rūpniecībai.

                     (2)

                     Attiecībā uz tērauda nozari, kā noteikts B pielikumā, pamatprincipu noteikumi ir piemērojami no 2003. gada 1. janvāra. Pašreizējos īpašos nozaru noteikumus noteiktām tērauda nozarēm, kas nebija iekļautas EOTK Līgumā (17), no minētā datuma vairs nepiemēro. Attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu nozari, kā noteikts C pielikumā, un sintētisko šķiedru nozari, kā noteikts D pielikumā, pamatprincipu noteikumi ir piemērojami no 2003. gada 1. janvāra. Tomēr paziņojumus, ko iestāde reģistrē līdz 2003. gada 1. janvāra par mehānisko transportlīdzekļu nozari un sintētisko šķiedru nozari, pārbaudīs saistībā ar kritērijiem, kas ir spēkā paziņojuma iesniegšanas brīdī.

                     (3)

                     Attiecībā uz nozarēm, kas nav minētas 26A.7. iedaļas 2. punktā, šo pamatprincipu noteikumus piemēro no 2004. gada 1. janvāra. Iepriekšējos daudznozaru pamatprincipus turpina piemērot līdz 2003. gada 31. decembrim. Tomēr paziņojumus, ko iestāde reģistrē līdz 2004. gada 1. janvāra, izskatīs saistībā ar kritērijiem, kas ir spēkā paziņojuma brīdī.

                     (4)

                     Iestāde pārbaudīs atbilstību EEZ līgumam, ja ieguldījumu atbalsts ir piešķirts bez tās atļaujas:

                                 (a)

                                 pamatojoties uz kritērijiem, kas izklāstīti šajos pamatprincipus, ja atbalsts piešķirts:

                                             —

                                             2003. gada 1. janvārī vai pēc šī datuma attiecībā uz ieguldījumu atbalstu tērauda nozarei,

                                             —

                                             2003. gada 1. janvārī vai pēc šī datuma attiecībā uz ieguldījumu atbalstu mehānisko transportlīdzekļu nozarei un sintētisko šķiedru nozarei,

                                             —

                                             2004. gada 1. janvārī vai pēc šī datuma attiecībā uz ieguldījumu atbalstu visām pārējām nozarēm, uz kurām attiecas šie pamatprincipi;

                                 (b)

                                 pamatojoties uz kritērijiem, kas ir spēkā atbalsta piešķiršanas brīdī - visos pārējos gadījumos.

               26A.8.   PĀREJAS NOTEIKUMI

                     (1)

                     Līdz datumam, kad piemērojams nozaru saraksts, kas norādīts 26A.5. iedaļas 4. punktā:

                                 (a)

                                 maksimālā atbalsta intensitāte reģionālajam ieguldījumu atbalstam mehānisko transportlīdzekļu nozarē, kā norādīts C pielikumā, ko piešķir saskaņā ar apstiprinātu shēmu projektiem, kuri ietver attaisnotos izdevumus par summu, kas pārsniedz 50 miljonus, vai atbalstu, kas pārsniedz EUR 5 miljonus dotācijas bruto ekvivalenta izteiksmē, ir vienāda ar 30 % attiecīgā reģionālā atbalsta maksimālā apjoma (18);

                                 (b)

                                 izdevumi saistībā ar ieguldījumu projektiem sintētisko šķiedru nozarē, kā noteikts D pielikumā, neattiecas uz ieguldījumu atbalstu.

                     (2)

                     Līdz datumam, kad jāpiemēro nozaru saraksts, kas norādīts 26A.5. iedaļas 4. punktā, iestāde izlems, vai un kādā mērā nozaru sarakstā ir jāiekļauj mehānisko transportlīdzekļu nozare, kā norādīts C pielikumā, un sintētisko šķiedru nozare, kā norādīts D pielikumā.

                     (3)

                     Attiecībā uz kuģu būves nozari saskaņā ar EEZ Apvienotās komitejas lēmumu Nr. 12/99 esošie noteikumi paliek spēkā līdz 2003. gada 31. decembrim. Līdz minētajam datumam iestāde pārbauda, vai šie pamatnoteikumi ir attiecināmi uz atbalstu kuģu būves nozarei un vai tas ir iekļaujams nozaru sarakstā.

               26A.9.   ATBILSTĪGIE PASĀKUMI

                     (1)

                     Lai nodrošinātu to noteikumu īstenošanu, kas noteikti šajos pamatprincipos, iestāde ierosina atbilstīgus pasākumus Uzraudzības un Tiesas nolīguma 3. protokola 1. panta 1. punkta nozīmē. Minētie atbilstīgie pasākumi ietver:

                                 (a)

                                 esošo reģionālā atbalsta plānu izmaiņas, pielāgojot:

                                             —

                                             no 2003. gada 1. janvāra pašreizējos reģionālā atbalsta maksimālos apjomus atbalsta intensitātēm, kas rodas, piemērojot noteikumus, kuri izklāstīti šo pamatprincipu 26A.4. iedaļā,

                                             —

                                             no 2003. gada 1. janvāra pašreizējos reģionālā atbalsta maksimālos apjomus atbalsta intensitātēm, kas rodas piemērojot noteikumus, kuri izklāstīti 26A.8. iedaļā,

                                             —

                                             no 2004. gada 1. janvāra pašreizējos reģionālā atbalsta maksimālos apjomus atbalsta intensitātēm, kas rodas, piemērojot noteikumus, kuri izklāstīti 26A.3. iedaļā;

                                 (b)

                                 visu esošo reģionālā atbalsta shēmu pielāgošanu, kā norādīts pamatnostādnēs par valstu reģionālo atbalstu, tostarp tās shēmas, uz kurām attiecas atbrīvojums no paziņojuma sniegšanas saskaņā ar grupālā atbrīvojuma noteikumu, lai nodrošinātu, ka attiecībā uz piešķirto reģionālo ieguldījumu atbalstu:

                                             (i)

                                             tajās ir ievēroti reģionālā atbalsta maksimālie apjomi, kā noteikts reģionālā atbalsta plānos, kuros izmaiņas veiktas saskaņā ar iepriekš minēto a) apakšpunktu no 2004. gada 1. janvāra attiecībā uz nozarēm, kas nav minētas 26A.7. iedaļas 2. punktā,

                                             (ii)

                                             tajās ir paredzēti individuālie paziņojumi par reģionālo ieguldījumu atbalstu, ja atbalsts pārsniedz maksimālo pieļaujamo atbalstu, ko var iegūt par ieguldījumiem EUR 100 miljonu apmērā saskaņā ar skalu, kas norādīta šo pamatprincipu 26A.3. iedaļas 1. punktā no 2004. gada 1. janvāra,

                                             (iii)

                                             to darbības jomā no 2003. gada 1. janvāra nav ietverts atbalsts tērauda nozarei,

                                             (iv)

                                             to darbības jomā no 2003. gada 1. janvāra un līdz nozaru saraksta piemērošanas brīdim nav ietverts atbalsts sintētisko šķiedru nozarei,

                                             (v)

                                             no 2003. gada 1. janvāra un līdz nozaru saraksta piemērošanas brīdim tās ierobežo reģionālā ieguldījumu atbalstu mehānisko transportlīdzekļu nozarē, kā norādīts C pielikumā, par labu projektiem, kuri ietver attaisnotos izdevumus par summu, kas pārsniedz EUR 50 miljonus, vai atbalstu, kas pārsniedz EUR 5 miljonus dotācijas bruto ekvivalenta izteiksmē, līdz 30 % attiecīgā reģionālā atbalsta maksimālā apjoma;

                                 (c)

                                 pasākumus, kas nodrošina, ka veidlapas, kas minētas 26A.6. iedaļas 2. punktā, nosūta iestādei no datuma, kad šos pamatprincipus sāk piemērot;

                                 (d)

                                 pasākumus, kas nodrošina, ka uzskaite, kas minēta 26A.6. iedaļas 3. punktā un 26A.10. iedaļā, tiek veikta no datuma, kad šos pamatprincipus sāk piemērot;

                                 (e)

                                 līdz 2003. gada 31. decembrim atbilstību iepriekšējo daudznozaru pamatprincipu noteikumiem par reģionālo atbalstu lieliem ieguldījumu projektiem un jo īpaši tajos noteiktajiem paziņošanas pienākumiem.

                     (2)

                     EBTA valstīm ir jāveic nepieciešamie grozījumi laikposmā līdz 2003. gada 31. decembrim, izņemot pasākumus, kas attiecas uz tērauda nozari, attiecībā uz kuru ir jāveic grozījumi, kas stājas spēkā no 2003. gada 1. janvāra, un uz sintētisko šķiedru nozari un mehānisko transportlīdzekļu nozari, attiecībā uz ko ir jāveic grozījumi, kuri stājas spēkā no 2003. gada 1. janvāra. EBTA valstis tiek aicinātas sniegt precīzi formulētu piekrišanu ieteiktajiem atbilstīgajiem pasākumiem 20 darba dienu laikā pēc datuma, kurā tās saņem paziņojumu par vēstuli. Ja atbilde nav saņemta, iestāde uzskatīs, ka attiecīgā dalībvalsts ieteiktajiem pasākumiem nepiekrīt.

               26A.10.   PAZIŅOŠANAS PIENĀKUMS

                     (1)

                     EBTA valstis tiek aicinātas izmantot paziņojuma veidlapu, kas pievienota šiem pamatprincipiem (E pielikums), lai paziņotu par atbalsta priekšlikumiem saskaņā ar šiem pamatprincipiem.

               26A.11.   LIETOTO TERMINU DEFINĪCIJAS

                     (1)

                     Piemēro šādas šajos pamatprincipos lietoto terminu definīcijas:

               Ieguldījumu projekts

                     (2)

                     “Ieguldījumu projekts” ir sākotnējs ieguldījums pamatnostādņu par valstu reģionālo atbalstu 25.4. iedaļas nozīmē. Ieguldījumu projektu nedrīkst mākslīgi iedalīt apakšprojektos, lai izvairītos no šo pamatprincipu piemērošanas. Šajos pamatprincipos ieguldījumu projekts ietver visus tos fiksētos ieguldījumus attiecīgajam objektam, ko 3 gadu laikā veicis viens vai vairāki uzņēmumi. Šajos pamatprincipos ražotava ir vairākas ekonomiski nedalāmas pamatkapitāla vienības, kas, fiziski vai funkcionāli saistītas, veic precīzu tehnisku uzdevumu un kurām ir skaidri definēti mērķi, piemēram, noteikta ražojuma ražošana. Ja divus vai vairāk ražojumus ražo no tām pašām izejvielām, šādu ražojumu ražotnes uzskata par vienu ražotavu.

               Attaisnotie izdevumi

                     (3)

                     “Attaisnotos izdevumus” nosaka saskaņā ar noteikumiem, kas šim nolūkam izklāstīti pamatnostādnēs par valstu reģionālo atbalstu.

               Reģionālā atbalsta maksimālais apjoms

                     (4)

                     “Reģionālā atbalsta maksimālais apjoms” attiecas uz maksimālo atbalsta intensitāti, kas atļauta lielām uzņēmējsabiedrībām attiecīgajos atbalstāmajos reģionos atbalsta piešķiršanas laikā.
                     Maksimālās atbalsta intensitātes nosaka saskaņā ar pamatnostādnēm valstu reģionālajam atbalstam, pamatojoties uz iestādes apstiprināto reģionālā atbalsta plānu.

               Attiecīgais ražojums

                     (5)

                     “Attiecīgais ražojums” ir ražojums, kas paredzēts ieguldījumu projektā un, ja nepieciešams, tā aizstājēji, ko par tādiem uzskata patērētājs (ražojuma raksturojuma, cenas un paredzētā izmantojuma dēļ) vai ražotājs (izmantojot ražošanas iekārtu elastīgumu). Ja projekts attiecas uz starpproduktu, un ievērojama produkcijas daļa netiek pārdota tirgū, uzskata, ka attiecīgais ražojums ietver pakārtotus ražojumus.

               Acīmredzamais patēriņš

                     (6)

                     Attiecīgā ražojuma “acīmredzamais patēriņš” ir ražošana, pieskaitot ievedumu, atņemot izvedumu.

                     (7)

                     Ja iestāde saskaņā ar šiem pamatprincipiem nosaka attiecīgā ražojuma acīmredzamā patēriņa gada vidējo pieaugumu, tā vajadzības gadījumā ņem vērā visas šīs tendences būtiskās izmaiņas.

                     (8)

                     Ja ieguldījumu projekts attiecas uz pakalpojumu nozari, un lai noteiktu tirgus apmēru un attīstību, iestāde acīmredzamā patēriņa vietā izmantos attiecīgo pakalpojumu apgrozījumu, pamatojoties uz citu vispārpieņemtu attiecīgo pakalpojumu tirgus segmentu, par ko statistikas dati ir pieejami.

            A PIELIKUMS DAUDZNOZARU PAMATPRINCIPIEM
            [VEIDLAPA PAVEIKTĀ UZRAUDZĪBAI]

                        —

                        Shēmas nosaukums (vai norādiet, ka tas ir ad hoc atbalsts).

                        —

                        Valsts iestāde, kas sniedz palīdzību.

                        —

                        Ja juridiskais pamats ir iestādes apstiprināta atbalsta shēma, norādiet apstiprināšanas datumu un valsts atbalsta lietas uzskaites numuru.

                        —

                        Norādiet pašvaldību un reģionu.

                        —

                        Norādiet uzņēmējsabiedrības nosaukumu, vai tā ir MVU vai liela uzņēmējsabiedrība, kā arī, ja vajadzīgs, mātesuzņēmumu nosaukumus.

                        —

                        Norādiet projekta veidu un to, vai tas ir projekts jaunu iekārtu izveidei vai jaudas palielināšanai, vai citam nolūkam.

                        —

                        Norādiet kopējās izmaksas un to kapitālizdevumu pieļaujamās izmaksas, kas ieguldāmi visā projekta laikā.

                        —

                        Atbalsta nominālā summa un tā dotācijas bruto un tīrais ekvivalents.

                        —

                        Norādiet nosacījumus, kas saistīti ar ierosinātās palīdzības maksājumu, ja tādi ir.

                        —

                        Attiecīgie ražojumi un pakalpojumi un to PRODCOM nomenklatūra vai CPA nomenklatūra projektiem pakalpojumu nozarēs.

            B PIELIKUMS DAUDZNOZARU PAMATPRINCIPIEM
            TĒRAUDA NOZARES DEFINĪCIJA DAUDZNOZARU PAMATPRINCIPOS
            Tērauda nozare daudznozaru principos ietver uzņēmumus, kas nodarbojas ar tālāk norādīto tērauda ražojumu izgatavošanu:

                        Ražojums

                        Kombinētās nomenklatūras kods (19)

                        Čuguns

                        7201

                        Ferosakausējumi

                        7202 11 20; 7202 11 80; 7202 99 11

                        Dzelzsrūdas tiešā reducēšanā iegūtie dzelzs produkti un citi porainās dzelzs produkti

                        7203

                        Dzelzs un neleģētais tērauds

                        7206

                        Dzelzs vai neleģētā tērauda pusfabrikāti

                        7207 11 11; 7207 11 14; 7207 11 16; 7207 12 10; 7207 19 11; 7207 19 14; 7207 19 16; 7207 19 31; 7207 20 11; 7207 20 15; 7207 20 17; 7207 20 32; 7207 20 51; 7207 20 55; 7207 20 57; 7207 20 71

                        Plakani dzelzs un neleģētā tērauda velmējumi

                        7208 10 00; 7208 25 00; 7208 26 00; 7208 27 00; 7208 36 00; 7208 37; 7208 38; 7208 39; 7208 40; 7208 51; 7208 52; 7208 53; 7208 54; 7208 90 10; 7209 15 00; 7209 16; 7209 17; 7209 18; 7209 25 00; 7209 26; 7209 27; 7209 28; 7209 90 10; 7210 11 10; 7210 12 11; 7210 12 19; 7210 20 10; 7210 30 10; 7210 41 10; 7210 49 10; 7210 50 10; 7210 61 10; 7210 69 10; 7210 70 31; 7210 70 39; 7210 90 31; 7210 90 33; 7210 90 38; 7211 13 00; 7211 14; 7211 19; 7211 23 10; 7211 23 51; 7211 29 20; 7211 90 11; 7212 10 10; 7212 10 91; 7212 20 11; 7212 30 11; 7212 40 10; 7212 40 91; 7212 50 31; 7212 50 51; 7212 60 11; 7212 60 91

                        Karstā velmējuma dzelzs un neleģētā tērauda stieņi un rituļdzelzs brīvi tītos rituļos

                        7213 10 00; 7213 20 00; 7213 91; 7213 99

                        Pārējie dzelzs un neleģētā tērauda stieņi

                        7214 20 00; 7214 30 00; 7214 91; 7214 99; 7215 90 10

                        Dzelzs vai neleģētā tērauda leņķi fasonprofili un speciālie profili

                        7216 10 00; 7216 21 00; 7216 22 00; 7216 31; 7216 32; 7216 33; 7216 40; 7216 50; 7216 99 10

                        Nerūsējošais tērauds

                        7218 10 00; 7218 91 11; 7218 91 19; 7218 99 11; 7218 99 20

                        Plakani nerūsējošā tērauda velmējumi

                        7219 11 00; 7219 12; 7219 13; 7219 14; 7219 21; 7219 22; 7219 23 00; 7219 24 00; 7219 31 00; 7219 32; 7219 33; 7219 34; 7219 35; 7219 90 10; 7220 11 00; 7220 12 00; 7220 20 10; 7220 90 11; 7220 90 31

                        Nerūsējošā tērauda stieņi un rituļdzelzs

                        7221 00; 7222 11; 7222 19; 7222 30 10; 7222 40 10; 7222 40 30

                        Pārējo leģēto tēraudu plakani velmējumi

                        7225 11 00; 7225 19; 7225 20 20; 7225 30 00; 7225 40; 7225 50 00; 7225 91 10; 7225 92 10; 7225 99 10; 7226 11 10; 7226 19 10; 7226 19 30; 7226 20 20; 7226 91; 7226 92 10; 7226 93 20; 7226 94 20; 7226 99 20

                        Pārējo leģēto tēraudu stieņi un rituļdzelzs

                        7224 10 00; 7224 90 01; 7224 90 05; 7224 90 08; 7224 90 15; 7224 90 31; 7224 90 39; 7227 10 00; 7227 20 00; 7227 90; 7228 10 10; 7228 10 30; 7228 20 11; 7228 20 19; 7228 20 30; 7228 30 20; 7228 30 41; 7228 30 49; 7228 30 61; 7228 30 69; 7228 30 70; 7228 30 89; 7228 60 10; 7228 70 10; 7228 70 31; 7228 80

                        Rievkonstrukcijas

                        7301 10 00

                        Sliedes un gulšņi

                        7302 10 31; 7302 10 39; 7302 10 90; 7302 20 00; 7302 40 10; 7302 10 20

                        Bezšuvju cauruļvadi, caurules un dobie profili

                        7303; 7304

                        Metinātas dzelzs vai tērauda caurules un cauruļvadi, kuru ārējais diametrs pārsniedz 406,4 mm

                        7305

            C PIELIKUMS DAUDZNOZARU PAMATPRINCIPIEM
            MEHĀNISKO TRANSPORTLĪDZEKĻU DEFINĪCIJA DAUDZNOZARU PAMATPRINCIPOS
            “Mehānisko transportlīdzekļu rūpniecība” ir “mehānisko transportlīdzekļu”, mehāniskajiem transportlīdzekļiem paredzēto motoru un šādiem transportlīdzekļiem vai motoriem paredzēto “moduļu vai apakšsistēmu” pilnveidošana, ražošana un montāža, ko tieši veic ražotājs vai “pirmā līmeņa sastāvdaļu piegādātājs”, turklāt pēdējā minētajā gadījumā – tikai saistībā ar “kopējo projektu”.

                        (a)

                           Mehāniskie transportlīdzekļi

                        Termins “mehāniskie transportlīdzekļi” nozīmē vieglos automobiļus, automotrisas, autodrezīnas, vilcējus, autobusus un citus kravas automobiļus. Tas neietver ātrumsacīkšu automašīnas, transportlīdzekļus, kas paredzēti lietošanai apvidū (piemēram, transportlīdzekļus, kas paredzēti izmantošanai sniegā vai cilvēku pārvietošanai golfa laukumos), motociklus, piekabes, lauksaimniecības un meža traktorus, dzīvojamās piekabes, īpašos transportlīdzekļus (piemēram, ugunsdzēsības transportlīdzekļus, darbnīcautomobiļus), pašizgāzējus, kravu transportētājus (piemēram, autokrāvējus ar dakšām, statņu transportierus un krāvējus ar platformām) un militāros transportlīdzekļus, kas paredzēti armijai.

                        (b)

                           Motori mehāniskajiem transportlīdzekļiem

                        Termins “mehānisko transportlīdzekļu motori” nozīmē kompresijaizdedzes un dzirksteļaizdedzes motorus, kā arī elektromotorus un turbīnas, gāzes, kombinētos vai citus motorus mehāniskajiem transportlīdzekļiem.

                        (c)

                           Moduļi un apakšsistēmas

                        “Modulis” vai “apakšsistēma” ir tādu primāro sastāvdaļu kopums, kas paredzētas transportlīdzeklim vai motoram, ko ražo, montē vai pielāgo pirmā līmeņa sastāvdaļu piegādātājs un piegādā, izmantojot datorizētu pasūtījumu sistēmu vai savlaicīgu piegādi. Tāpat loģistikas piegādes un uzglabāšanas sistēmas, kā arī saskaņā ar apakšlīgumiem veiktās darbības, kas veido ražošanas ķēdi, piemēram, kompleksa daļu krāsošana, ir jāklasificē pie šiem moduļiem un apakšsistēmām.

                        (d)

                           Pirmā līmeņa sastāvdaļu piegādātāji

                        “Pirmā līmeņa sastāvdaļu piegādātājs” ir piegādātājs (arī neatkarīgs), kas veic piegādi ražotājam, dalot atbildību par projektēšanu un izstrādāšanu (12), kā arī ražošanu un montāžu vai kompleksa daļu vai moduļu piegādi transportlīdzekļa ražotājam ražošanas vai montāžas laikā. Kā rūpnieciskie partneri šādi piegādātāji bieži ir saistīti ar ražotāju, pamatojoties uz līgumu, kura termiņš ir aptuveni vienāds ar modeļa ekspluatācijas ilgumu, (piemēram, līdz modeļa dizains tiek modernizēts). Pirmā līmeņa sastāvdaļu piegādātājs var arī nodrošināt pakalpojumus, jo īpaši loģistikas pakalpojumus, piemēram, piegādes centra pārvaldību.

                        (e)

                           Kopējais projekts

                        Ražotājs var faktiskajā ražošanas vietā, uz kuru attiecas ieguldījumi, vai vienā vai vairākos industriālajos parkos, kas ģeogrāfiski izvietoti tiešā tuvumā (13), integrēt vienu vai vairākus pirmā līmeņa sastāvdaļu piegādātāju projektus moduļu vai apakšsistēmu piegādei transportlīdzekļiem vai motoriem, kas tiek ražoti. “Kopējais projekts” ir tāds projekts, kurā apvienoti šādi projekti. Kopējā projekta termiņš ir vienāds ar transportlīdzekļa ražotāja ieguldījuma projekta termiņu. Pirmā līmeņa sastāvdaļu piegādātāja ieguldījumu iekļauj vispārējā projekta definīcijā, ja vismaz pusi no produkcijas, ko rada šis ieguldījums, piegādā attiecīgajam ražotājam attiecīgajā uzņēmumā.

            D PIELIKUMS DAUDZNOZARU PAMATPRINCIPIEM
            SINTĒTISKO ŠĶIEDRU DEFINĪCIJA DAUDZNOZARU PAMATPRINCIPOS
            Sintētisko šķiedru nozari daudznozaru pamatprincipos definē kā:

                        —

                        visu veidu poliestera, policamīda, akrila vai polipropilēna šķiedru un diegu, neatkarīgi no to izmantošanas veida, ekstrūziju/teksturēšanu
                        vai

                        —

                        vai polimerizāciju (ieskaitot polikondensāciju), ja tā ir apvienota ar ekstrūziju izmantoto iekārtu ziņā,
                        vai

                        —

                        jebkādus palīgprocesus, kas saistīti ar vienlaicīgu ekstrūzijas/teksturēšanas jaudu uzstādīšanu, ko veic potenciālais atbalsta saņēmējs vai cits tās grupas uzņēmums, kurā tas ietilpst, un kuri attiecīgajā uzņēmējdarbības veidā izmantoto iekārtu ziņā parasti tiek apvienoti ar šādām jaudām.

            E PIELIKUMS DAUDZNOZARU PAMATPRINCIPIEM
            PAZIŅOJUMA VEIDLAPA (20)

            1. IEDAĻA – EBTA VALSTS
            Informācija par informācijas sniedzēju valsts iestādi:
            1.1.2.   informācijas sniedzējas iestādes nosaukums un adrese;
            1.1.3.   tās personas (-u) vārds, tālrunis, fakss un e-pasta adrese, kā arī ieņemamais amats, ar kuru (-ām) sazināties, ja nepieciešama papildu informācija;.
            Informācija par kontaktpersonām pastāvīgajā pārstāvniecībā;
            1.2.1.   Tās personas vārds, tālrunis, fakss un e-pasta adrese, kā arī ieņemamais amats, ar kuru sazināties, ja nepieciešama papildu informācija.
            2. IEDAĻA – ATBALSTA SAŅĒMĒJS
            Tās uzņēmējsabiedrības vai uzņēmējsabiedrību struktūra, kas veic ieguldījumu projektā:
            2.1.1.   atbalsta saņēmēja statuss;
            2.1.2.   ja atbalsta saņēmēja juridiskais statuss atšķiras no uzņēmuma (-iem), kas finansē projektu vai kas saņem atbalstu, raksturojiet arī šīs atšķirības;
            2.1.3.   norādiet atbalsta saņēmēja mātes uzņēmumu grupu, raksturojiet grupas struktūru un katras mātes uzņēmējsabiedrības īpašuma struktūru.
            Attiecībā uz uzņēmējsabiedrību vai uzņēmējsabiedrībām, kas veic ieguldījumu projektā, norādiet šādu informāciju par laikposmu, kas ietver vismaz pēdējos trīs gadus:
            2.2.1.   apgrozījums pasaules mērogā, apgrozījums EEZ, apgrozījums attiecīgajā EBTA valstī;
            2.2.2.   peļņa, atskaitot nodokļus un naudas plūsmu (konsolidētā veidā);
            2.2.3.   nodarbinātība pasaules mērogā, EEZ līmenī un attiecīgajā EBTA valstī;
            2.2.4.   tirgus sadalījums pēc pārdošanas apjomiem attiecīgajā dalībvalstī, pārējā EEZ un ārpus EEZ;
            2.2.5.   auditēti finanšu pārskati un gada ziņojums par pēdējiem trīs gadiem.
            Ja ieguldījumi tiek veikti jau pastāvošā ražošanas vietā, attiecībā uz šādu struktūru norādiet tālāk norādīto informāciju par laikposmu, kas ietver vismaz pēdējos trīs gadus:
            2.3.1.   kopējais apgrozījums;
            2.3.2.   peļņa, atskaitot nodokļus un naudas plūsmu;
            2.3.3.   nodarbinātība;
            2.3.4.   tirgus sadalījums attiecībā uz tirdzniecību: attiecīgajā EBTA valstī, pārējā EEZ un ārpus EEZ.
            3. IEDAĻA – VALSTS PALĪDZĪBAS SNIEGŠANA
            Attiecībā uz katru ierosinātās valsts palīdzības pasākumu norādiet:
            sīkāku informāciju:
            3.1.1.   shēmas nosaukumu (vai norādiet, ka tas ir “ad hoc” atbalsts);
            3.1.2.   juridisko pamatu (likums, dekrēts utt.);
            3.1.3.   valsts iestādi, kas sniedz palīdzību;
            3.1.4.   ja juridiskais pamats ir iestādes apstiprināta atbalsta shēma, norādiet apstiprināšanas datumu un valsts atbalsta lietas uzskaites numuru.
            ierosinātās palīdzības veidu:
            3.2.1.   norādiet, vai ierosinātā palīdzība ir dotācija, procentu subsīdijas, sociālās nodrošināšanas iemaksu samazināšana, nodokļu kredīts (atvieglojums), līdzdalības iegūšana, parāda pārrēķināšana vai norakstīšana, aizdevums ar atvieglotiem nosacījumiem, atliktā nodokļa nodrošināšana, summa, kas ietverta garantiju sistēmā, utt.;
            3.2.2.   norādiet nosacījumus, kas saistīti ar ierosinātās palīdzības maksājumu;
            ierosinātās palīdzības veidu:
            3.3.1.   atbalsta nominālā summa un tā dotācijas bruto un tīrais ekvivalents;
            3.3.2.   vai atbalsta pasākumam ir piemērojams uzņēmumu peļņas nodoklis (vai citi tiešie nodokļi). Ja tikai daļēji piemērojams, norādiet, cik lielā mērā,
            3.3.3.   pilnībā norādiet ierosinātās palīdzības maksājumu grafiku. Attiecībā uz ierosinātās valsts palīdzības kopumu norādiet:
            palīdzības pasākumu īpatnības:
            3.4.1.   vai kāds no kopējā kompleksa palīdzības pasākumiem vēl nav definēts. Ja nav, precizējiet,
            3.4.2.   norādiet, kurš no iepriekš minētajiem pasākumiem nav valsts atbalsts un iemeslu (-s), kāpēc tas nav valsts atbalsts;
            3.5.   vai papildu atbalsts tam pašam projektam tiks pieprasīts no citām Eiropas vai starptautiskām finanšu iestādēm. Ja ir, par kādu summu;
            valsts palīdzības pasākumu kumulāciju:
            3.6.1.   kombinēto atbalsta pasākumu paredzamo dotācijas bruto ekvivalentu (pirms nodokļu atskaitījuma).
            3.6.2.   kombinēto atbalsta pasākumu paredzamo tīrās dotācijas ekvivalentu (pēc nodokļu atskaitījuma).
            4. IEDAĻA – ATBALSTĪTAIS PROJEKTS
            Projekta īstenošanas vieta:
            4.1.1.   norādiet reģionu un pašvaldību, kā arī adresi.
            Projekta ilgums:
            4.2.1.   norādiet ieguldījumu projekta sākuma datumu, kā arī ieguldījumu veikšanas beigu datumu;
            4.2.2.   norādiet paredzēto jaunās ražošanas sākuma datumu, kā arī gadu, ar kuru ražošana būs nodrošināta pilnā apmērā.
            Projekta apraksts:
            4.3.1.   norādiet projekta veidu un to, vai tas ir paredzēts jaunu iekārtu izveidei vai jaudas palielināšanai, vai citam nolūkam;
            4.3.2.   sniedziet īsu projekta aprakstu.
            Projekta izmaksu sadalījums:
            4.4.1.   norādiet to kapitālizdevumu kopējās izmaksas, kas jāiegulda un jāamortizē visā projekta laikā;
            4.4.2.   sniedziet ar ieguldījumu projektu saistītu kapitālizdevumu un tādu izdevumu, kas nav kapitālizdevumi(2), sīku sadalījumu.
            Kopējo projekta izmaksu finansēšana:
            4.5.1.   norādiet ieguldījumu projekta kopējo izmaksu finansējumu.
            5. IEDAĻA – RAŽOJUMA UN TIRGUS RAKSTUROJUMS
            Projektā paredzētā ražojuma (-u) raksturojums:
            5.1.1.   norādiet ražojumu (-s), ko izgatavos atbalstāmajā iekārtā pēc ieguldījumu veikšanas beigām, un attiecīgo (apakš)nozari(-es), pie kuras(-ām) pieder attiecīgais(-ie) ražojums(-i) (norādiet PRODCOM kodu vai CPA nomenklatūru projektiem pakalpojumu jomās);
            5.1.2.   norādiet, kādu(-s) ražojumu(-s) tas aizstās. Ja šie aizstātie ražojumi netiek ražoti tajā pašā vietā, norādiet, kur tie pašlaik tiek ražoti;
            5.1.3.   norādiet, kādu(-s) vēl ražojumu(-s) var ražot, izmantojot tās pašas jaunās iekārtas, ar nelielām papildu izmaksām vai bez tām.
            Jauda:
            5.2.1.   veiciet aplēses, kā projekts ietekmēs atbalsta saņēmēja kopējo pieejamo jaudu EEZ (tostarp grupas līmenī) par katru attiecīgo ražojumu (norādiet vienības par gadu gadā pirms projekta sākuma gada un projekta pabeigšanas gadā);
            5.2.2.   sniedziet novērtējumu par visu EEZ ražotāju kopējo jaudu attiecībā uz katru attiecīgo produktu.
            Informācija par tirgu:
            5.3.1   attiecībā uz katru no pēdējiem sešiem finanšu gadiem sniedziet informāciju par attiecīgā (-o) ražojuma(-u) acīmredzamo patēriņu. Lai pamatotu atbildi, iekļaujiet citu avotu sagatavotu statistiku, ja tāda ir pieejama;
            5.3.2.   sniedziet attiecīgā(-o) ražojuma(-u) acīmredzamā patēriņa prognozes nākamajiem trijiem finanšu gadiem. Lai pamatotu atbildi, iekļaujiet neatkarīgu avotu sagatavotu statistiku, ja tāda ir pieejama;
            5.3.3.   norādiet, vai attiecīgajā tirgū notiek lejupslīde; kādu iemeslu dēļ?
            5.3.4.   Atbalsta saņēmēju vai grupas, kuras dalībnieks ir atbalsta saņēmējs, tirgus daļu novērtējums (vērtības izteiksmē) gadā, kas ir pirms projekta sākuma gada, un projekta beigās.
         ”

         (1)  OV L 111, 29.4.1999., tā paša datuma EEZ pielikums.

         (2)  Skatīt šo pamatnostādņu 25. nodaļu.

         (3)  Skatīt šo pamatnostādņu 16. nodaļu.

         (4)  Skatīt šo pamatnostādņu 14. nodaļu.

         (5)  Skatīt šo pamatnostādņu 15. nodaļu.

         (6)  Saskaņā ar pamatnostādnēm valsts reģionālajam atbalstam, attaisnotos izdevumus reģionālo ieguldījumu atbalstam definē saskaņā ar 25.4. iedaļas 8.-12. punktu, (1. iespēja) vai saskaņā ar 25.4. iedaļas 24. punkta noteikumiem (2. iespēja). Atbilstoši 25.4. iedaļas 30. punktam pamatnostādnēs valsts reģionālajam atbalstam atbalsta, kas aprēķināts, izmantojot 1. iespēju (“ieguldījumu atbalsts”), var summēt ar atbalstu, kas aprēķināts, izmantojot 2. iespēju (“atbalsts darba vietu radīšanai”), pieņemot, ka atbalstu kopējā summa nepārsniedz maksimālo reģionālā atbalsta apjomu, kas reizināts ar augstāko no divām iespējamām attaisnojamo izdevumu summām. Saskaņā ar šo noteikumu un šo pamatnostādņu nolūkam atsevišķa ieguldījuma projekta attaisnotos izdevumus nosaka, izmantojot iespēju, kuras rezultāts ir augstākā summa. Attaisnoto izdevumu summu aprēķina tā, lai nepārsniegtu augstāko ieguldījumu summu, ko aprēķina, izmantojot darba vietu radīšanas metodi un sākotnējo ieguldījumu metodi, piemērojot reģionam noteiktos intensitātes ierobežojumus.

         (7)  The table below further illustrates, for specific sizes of eligible expenditure and for specific regional ceilings, the aid intensities that could be allowed under the reduction scale.

                  Eligible

                  Regional aid ceiling

                  15 %

                  20 %

                  25 %

                  30 %

                  35 %

                  40 %

                  EUR 50 million

                  15,00 %

                  20,00 %

                  25,00 %

                  30,00 %

                  35,00 %

                  40,00 %

                  EUR 100 million

                  11,25 %

                  15,00 %

                  18,75 %

                  22,50 %

                  26,25 %

                  30,00 %

                  EUR 200 million

                  8,18 %

                  10,90 %

                  13,63 %

                  16,35 %

                  19,08 %

                  21,80 %

                  EUR 500 million

                  6,33 %

                  8,44 %

                  10,55 %

                  12,66 %

                  14,77 %

                  16,88 %

         (8)  Jebkurā gadījumā ir jāziņo par ierosinājumiem piešķirt ad hoc atbalstu, un tos izvērtēs, pamatojoties uz pamatprincipu 26.3. iedaļas noteikumiem un saskaņā ar vispārējiem vērtēšanas kritērijiem, kas noteikti valsts reģionālā atbalsta pamatnostādnēs.

         (9)  Ja EBTA valsts pierāda, ka atbalsta saņēmējs ar nozīmīgu jauninājumu rada jaunu ražojumu tirgu, a) un b)apakšpunktos minētās pārbaudes nav jāveic, un atbalstu piešķir saskaņā ar 26A.3. iedaļas 1) punktā norādīto skalu.

         (10)  Padomes 1991. gada 19. decembra Regula (EEK) Nr. 3924/91 par rūpnieciskās ražošanas Kopienas apsekojuma izveidi (OV L 374, 31.12.1991., 1. lpp.). Ar Apvienotās komitejas Lēmumu Nr. 7/94 regulu iekļāva EEZ līgumā (XXI pielikums).

         (11)  Tas attiecas uz tērauda nozarēm, kas bija iekļautas EOTK līgumā un bezšuvju cauruļvadu un lielu metinātu cauruļvadu nozarēm, kas nav aprakstītas EOTK līgumā, bet kuras veido daļu no vienota ražošanas procesa un kurām ir līdzīgas īpatnības kā EOTK līgumā iekļautajai tērauda nozarei.

         (12)  Atbalstu kuģu būvei reglamentē Padomes Regula (EK) Nr. 1540/98 par jaunu noteikumu izveidi kuģu būves atbalstam, kas pielāgota EEA Līgumam ar EEZ Apvienotās komitejas Lēmumu Nr. 12/99, še turpmāk – Kuģu būves regula (skatīt arī 31. nodaļu pamatnostādnēs par valsts atbalstu).

         (13)  Padomes 1993. gada 29. oktobra Regula (EEK) Nr. 3696/93 par Eiropas Ekonomikas kopienas statistisko preču klasifikāciju pēc saimniecības nozarēm (CPA) (OV L 342, 31.12.1993., 1. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 204/2002 (OV L 36, 6.2.2002., 1. lpp.). Padomes 1991. gada 19. decembra Regula (EEK) Nr. 3924/91 par rūpnieciskās ražošanas Kopienas apsekojuma izveidi (OV L 374, 31.12.1991., 1. lpp.). Ar Apvienotās komitejas Lēmumu Nr. 7/94 Regulu (EEK) Nr. 3696/93 iekļāva EEZ līgumā (XXI pielikums).

         (14)  Pamatotu pieņēmumu par ekonomisko lejupslīdi nozarē var radīt tas, ka šķietamajam patēriņam EEZ pēdējo piecu gadu laikā ir negatīvas vidējās gada pieauguma likmes.

         (15)  Principā šo summu var noteikt EUR 25 miljonu apmērā, bet atkarībā no nozares tā var būt atšķirīga.

         (16)  Attiecīgā ražojuma tirgu uzskata par strauji augošu, ja šķietamais patēriņš pēdējo piecu gadu laikā attiecīgā PRODCOM klasifikācijas līmenī EEZ vai, ja šāda informācija nav pieejama, pamatojoties uz citu vispārpieņemtu attiecīgo produktu tirgus segmentu, par ko statistikas dati ir pieejami, pieaug vērtības ziņā par vidējo likmi, kas ir vienāda ar EEZ IKP vidējo pieaugumu vai pārsniedz to.

         (17)  Skatīt šo pamatnostādņu 24. nodaļu.

         (18)  Jebkurā gadījumā ir jāziņo par ierosinājumiem piešķirt ad hoc atbalstu, un tos izvērtēs, pamatojoties uz šo noteikumu, un saskaņā ar vispārējiem vērtēšanas kritērijiem, kas noteikti pamatnostādnēs (“reģionālais atbalsts”).

         (19)  OV L 279, 23.10.2001., 1. lpp.

         (20)  Par atbalstu, ko piešķir ārpus apstiprināto shēmu ietvariem, EBTA valstij ir jāsniedz informācija, kurā sīki izklāstīta atbalsta labvēlīgā ietekme attiecīgajam atbalstāmajam apgabalam.


title: 2005/909/EK: Komisijas Lēmums ( 2005. gada 14. decembris ) par ekspertu grupas izveidošanu, kas konsultē Komisiju un veicina sadarbību starp apstiprināto revidentu un audita uzņēmumu sabiedriskās uzraudzības sistēmām

text:
               16.12.2005

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 329/38

      KOMISIJAS LĒMUMS

   (2005. gada 14. decembris)
   par ekspertu grupas izveidošanu, kas konsultē Komisiju un veicina sadarbību starp apstiprināto revidentu un audita uzņēmumu sabiedriskās uzraudzības sistēmām
   (2005/909/EK)
   EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   tā kā:

               (1)

               Likumā noteiktu revīziju veikšana ir svarīga, lai atjaunotu ieguldītāju ticību finanšu tirgiem. Atjaunotā Astotā direktīva par gada pārskatu un konsolidēto pārskatu likumā noteikto auditu, ar ko groza Padomes Direktīvas 78/660/EEK un 83/349/EEK (1) (turpmāk tekstā “atjaunotā Astotā direktīva”) ievieš, cita starpā, prasību dalībvalstīm izveidot sistēmu apstiprināto revidentu un audita uzņēmumu sabiedriskai uzraudzībai. Atjaunotās Astotās direktīvas mērķis ir arī izveidot sabiedriskās uzraudzības sistēmu koordināciju Kopienas līmenī, un tā paredz Komisijai iespēju noteikt īstenošanas pasākumus.

               (2)

               Lai sasniegtu atjaunotajā Astotajā direktīvā noteiktos mērķus, Komisijai jāizveido ekspertu grupa, kas veicinātu sabiedriskās uzraudzības sistēmu koordinēšanu un attīstību Eiropas Savienībā. Tāpat ekspertu grupa varētu veicināt atjaunotās Astotās direktīvas īstenošanas pasākumu tehnisko sagatavošanu.

               (3)

               Ekspertu grupas sastāvā jāiekļauj augsta līmeņa pārstāvji no dalībvalstu apstiprināto revidentu un audita uzņēmumu sabiedriskās uzraudzības sistēmām. Ja šādas sistēmas vēl nav izveidotas, grupā jāiekļauj pārstāvji no valsts ministrijām, kas ir atbildīgas par šo uzraudzības sistēmu izveidošanu nākotnē. Kā tas noteikts atjaunotās Astotās direktīvas 2.11.b) pantā, lai izvairītos no iespējamā interešu konflikta starp profesionālo un privāto sektoru, no vienas puses, un sabiedrības interesēm, no otras puses, par ekspertu grupas locekļiem vai to aizvietotājiem var nozīmēt tikai nepraktizējošus profesionāļus. Tomēr Komisijas un ekspertu grupas darbam jābalstās uz praktizējošo profesionāļu zināšanām un pieredzi. Tādējādi pēc pārrunām ar ekspertu grupu Komisijai plaši un agrīnā posmā atklātā un pārskatāmā veidā jākonsultējas ar tirgus dalībniekiem, patērētājiem, auditoriem un tiešajiem lietotājiem par grupas darbu.

               (4)

               Tādēļ jāizveido ekspertu grupa, kas sauksies “Auditoru uzraudzības institūciju Eiropas grupa”, un detalizēti jānosaka tās darba uzdevums un struktūra,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Ar šo Komisija izveido ekspertu grupu “Auditoru uzraudzības institūciju Eiropas grupa”, turpmāk tekstā “grupa”.
   2. pants
   Uzdevums
   Komisija var konsultēties ar grupu par jebkuru jautājumu, kas ir saistīts ar atjaunotās Astotās direktīvas īstenošanas pasākumu sagatavošanu. Tāpat grupa var apspriest jebkuru jautājumu attiecībā uz apstiprināto revidentu un audita uzņēmumu sabiedriskās uzraudzības sistēmu sadarbību.
   Grupas galvenie uzdevumi ir šādi:

               —

               veicināt dalībvalstu sabiedriskās uzraudzības sistēmu savstarpējo sadarbību un nodrošināt labas prakses apmaiņu šādu sistēmu izveidošanā un nepartrauktā sadarbībā,

               —

               uzlabot trešo valstu sabiedriskās uzraudzības sistēmu tehnisko novērtējumu un sadarbību starp dalībvalstīm un trešām valstīm šajā jomā,

               —

               uzlabot starptautisko audita standartu tehnisko pārbaudi, tai skaitā standartu izstrādes kārtību, ar mērķi apstiprināt tos Kopienas līmenī.

         3. pants
   Grupas sastāvs – Ekspertu iecelšana
   1.   Grupas sastāvā jāiekļauj augsta līmeņa pārstāvji no dalībvalstu apstiprināto revidentu un audita uzņēmumu sabiedriskās uzraudzības sistēmām vai, ja tādu nav, pārstāvji no kompetentajām valsts ministrijām.
   2.   Līdzdalībai grupas sēdēs katra dalībvalsts nozīmē augsta līmeņa pārstāvi no kādas institūcijas, kas minēta 1. pantā. Komisija var noraidīt dalībvalsts izvirzītu pārstāvi, ja tā uzskata kandidātu par nepiemērotu, it īpaši, ja ir interešu konflikts. Tādā gadījumā Komisija nekavējoties informē attiecīgo dalībvalsti, kurai jānozīmē cits pārstāvis.
   3.   Par ekspertu grupas locekļiem var nozīmēt tikai nepraktizējošus profesionāļus.
   4.   Katra dalībvalsts nozīmē vienu pārstāvi. Ievērojot 1., 2., 3. un 5. pantā minētos noteikumus, katra dalībvalsts var nozīmēt vienu aizvietotāju.
   5.   Piemēro šādus noteikumus:

               —

               gadījumā, ja dalībvalsti pārstāv ministrija un ir izveidota revidentu un audita uzņēmumu sabiedriskās uzraudzības sistēma, dalībvalstij savs grupas loceklis jānomaina ar pārstāvi no sabiedriskās uzraudzības sistēmas,

               —

               pārstāvji, kuri vairs nevar efektīvi piedalīties grupas apspriedēs, kuri atsakās no amata vai kuri neievēro šīs sadaļas pirmajā vai trešajā punktā minētos noteikumus vai Eiropas Kopienas dibināšanas Līguma 287. pantu, ir jānomaina,

               —

               tālāk 4. pantā minēto apakšgrupu dalībnieki, kuri ir praktizējoši profesionāļi, uzņemoties pilnvaras un noliekot tās, pēc priekšsēdētāja uzaicinājuma ar parakstu ikreiz apstiprina savu apņemšanos darboties sabiedrības interešu labā un apliecinājumu, kurā norāda uz neesošām vai pastāvošām interesēm, kas varētu apdraudēt viņu objektivitāti.

         4. pants
   Darbība
   1.   Grupu vada Komisija.
   2.   Parasti pēc pārrunām ar grupu Komisijai plaši un agrīnā posmā atklātā un pārskatāmā veidā jākonsultējas ar tirgus dalībniekiem, patērētājiem, auditoriem un tiešajiem lietotājiem par grupas darba rezultātiem.
   3.   Vienojoties ar Komisiju, var izveidot apakšgrupas īpašu jautājumu izskatīšanai atbilstoši grupas izstrādātajam darba uzdevumam. Apakšgrupas tiek izformētas, tiklīdz tās ir paveikušas darba uzdevumu. Apakšgrupās var darboties arī praktizējoši profesionāļi.
   4.   Priekšsēdētājs var pieaicināt ekspertus vai novērotājus, kuri ir kompetenti kādā īpašā dienas kārtībā iekļautā jautājumā, piedalīties grupas vai apakšgrupas apspriedēs, ja tas ir lietderīgi un/vai nepieciešami.
   5.   Grupas apspriedes ir slēgtas.
   6.   Grupas un tās apakšgrupu sēdes parasti notiek Komisijas telpās saskaņā ar noteiktajām procedūrām un grafiku. Komisija nodrošina sekretariāta pakalpojumus. Sēdēs var piedalīties citi Komisijas ierēdņi, kuri ir ieinteresēti procesā.
   7.   Grupa pieņem savu reglamentu, pamatojoties uz Komisijas pieņemto standartreglamentu.
   8.   Komisija var publicēt jebkuru grupas izstrādātu kopsavilkumu, slēdzienu, daļēju slēdzienu vai darba dokumentu attiecīgā dokumenta oriģinālvalodā.
   5. pants
   Sēžu izdevumi
   Komisija atlīdzina pārstāvjiem, apakšgrupu locekļiem, ekspertiem un novērotājiem ceļa un, ja nepieciešams, uzturēšanās izdevumus saistībā ar grupas darbību atbilstoši Komisijā spēkā esošajiem noteikumiem. Par savu pienākumu pildīšanu pārstāvji atlīdzību nesaņem.
   Sanāksmes izdevumus atlīdzina apropriāciju ietvaros, kas piešķirtas attiecīgajam departamentam saskaņā ar ikgadējo resursu sadalījuma procedūru.
   6. pants
   Stāšanās spēkā
   Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2005. gada 14. decembrī

            Komisijas vārdā —

            Komisijas loceklis

         Charlie McCREEVY

      (1)  Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta.


title: 2006/821/EK: Eiropas Parlamenta Lēmums ( 2006. gada 27. aprīlis ) par Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra pārskatu slēgšanu attiecībā uz 2004. finanšu gadu

text:
               6.12.2006

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 340/64

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS
   (2006. gada 27. aprīlis)
   par Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra pārskatu slēgšanu attiecībā uz 2004. finanšu gadu
   (2006/821/EK)
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra 2004. finanšu gada galīgos pārskatus (1),

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra 2004. finanšu gada pārskatiem ar Centra atbildēm (2),

               —

               ņemot vērā Padomes 2006. gada 14. marta ieteikumu (5972/2006 – C6-0093/2006),

               —

               ņemot vērā EK līgumu un it īpaši tā 276. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (3), un it īpaši tās 185. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 1975. gada 10. februāra Regulu (EEK) Nr. 337/75, ar ko izveido Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centru (4), un it īpaši tās 12.a pantu,

               —

               ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), un it īpaši tās 94. pantu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 71. pantu un V pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A6–0094/2006),

               1.

               atzīmē šādus skaitļus Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra pārskatos par 2004. un 2003. finanšu gadu;
               Ieņēmumu un izdevumu pārskats par 2004. un 2003. finanšu gadu

                           (EUR 1000)

                           2004

                           2003

                           Ieņēmumi

                           Komisijas subsīdijas

                           13 700

                           14 500

                           Iepriekšējo finanšu gadu ieņēmumi

                           0

                           0

                           Dažādi ieņēmumi

                           42

                           3

                           Piešķirtie ieņēmumi (PHARE un trešās valstis)

                           724

                           792

                           Finanšu ieņēmumi

                           0

                           0

                              Ieņēmumi kopā (a)

                              14 466

                              15 295

                           Budžeta izdevumi finanšu gadā

                           Personāls – budžeta I sadaļa

                           Maksājumi

                           8 579

                           7 554

                           Pārnestās apropriācijas

                           466

                           443

                           Administrācija – budžeta II sadaļa

                           Maksājumi

                           768

                           778

                           Pārnestās apropriācijas

                           542

                           358

                           Darbības nodrošināšana – budžeta III sadaļa (izņemot asignētos ieņēmumus)

                           Maksājumi

                           2 508

                           2 381

                           Nenokārtoto saistību maksājumi 2003.g. 31. decembris

                           2 702

                           Pārnestās apropriācijas

                           0

                           3 138

                           Piešķirtie ieņēmumi (PHARE un trešās valstis)

                           Maksājumi

                           416

                           546

                           Pārnestās apropriācijas

                           309

                           246

                              Izdevumi kopā (b)

                              16 290

                              15 444

                              Finanšu gada rezultāts (a – b)

                              - 1 824

                              - 149

                           Atlikums, kas pārnests no iepriekšējā finanšu gada

                           - 993

                           - 545

                           Pārnestās un atceltās apropriācijas

                           56

                           399

                           3. sadaļas N – 1 pārgrāmatojuma izlīdzināšana, pārejot uz diferencētām apropriācijām

                           3 138

                           Neizmantotās summas, kas pieejamas izmantošanai no iepriekšējā gada

                           1

                           10

                           Kompensācijas maksājumi Komisijai

                           - 716

                           Maiņas kursa svārstības

                           - 4

                           8

                              Finanšu gada atlikums

                              374

                              - 993

               2.

               apstiprina Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra pārskatu slēgšanu attiecībā uz 2004. finanšu gadu;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra direktoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt tā publicēšanu “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī” (L sērijā).

         Josep BORRELL FONTELLES

            priekšsēdētājs

         Julian PRIESTLEY

            ģenerālsekretārs

      (1)  OV C 269, 28.10.2005., 29. lpp.

      (2)  OV C 332, 28.12.2005., 60. lpp.

      (3)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (4)  OV L 39, 13.2.1975., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2051/2004 (OV L 355, 1.12.2004., 1. lpp.).

      (5)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1261/2005 (OV L 201, 2.8.2005., 3. lpp.).
    ---documentbreak---

               6.12.2006

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 340/66

         EIROPAS PARLAMENTA REZOLŪCIJA
   ar komentāriem, kuri ir neatņemama daļa no lēmuma par Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra 2004. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra 2004. finanšu gada galīgos pārskatus (1),

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra 2004. finanšu gada pārskatiem ar Centra atbildēm (2),

               —

               ņemot vērā Padomes 2006. gada 14. marta ieteikumu (5972/2006 – C6-0093/2006),

               —

               ņemot vērā EK līgumu un it īpaši tā 276. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (3), un it īpaši tās 185. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 1975. gada 10. februāra Regulu (EEK) Nr. 337/75, ar ko izveido Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centru (4), un it īpaši tās 12.a pantu,

               —

               ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), un it īpaši tās 94. pantu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 71. pantu un V pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A6-0094/2006),

               A.

               tā kā Revīzijas palāta ir norādījusi, ka tā ir guvusi pamatotu pārliecību par to, ka gada pārskati par finanšu gadu, kas beidzās 2004. gada 31. decembrī, ir uzticami un ka, izņemot zināmu skaitu kļūdu līgumslēgšanas tiesību piešķiršanā, notikušie darījumi kopumā ir likumīgi un pareizi,

               B.

               tā kā Revīzijas palāta ir norādījusi, ka tā ir guvusi pamatotu pārliecību par visām aģentūrām, izņemot atrunas, ko tā par 2004. finanšu gadu skaidri formulējusi attiecībā uz Eiropas Rekonstrukcijas aģentūru, Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centru, Eiropas Izglītības fondu, Eiropas Rasisma un ksenofobijas uzraudzības centru un Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi,

               C.

               tā kā 2005. gada 12. aprīlī Eiropas Parlaments sniedza direktoram apstiprinājumu par centra 2003. finanšu gada budžeta izpildi (6) un lēmumam par budžeta izpildes apstiprināšanu pievienotajā rezolūcijā (7) Parlaments cita starpā mudināja centru 2005. gadā pabeigt tā finanšu organizācijas izmaiņas,

               1.

               atgādina, ka saskaņā ar Finanšu regulas 185. pantu Parlaments sniedz apstiprinājumu par to struktūru budžeta izpildi, ko izveidojušas Kopienas un kas ir juridiskas personas, kuras faktiski saņem dotācijas no budžeta; tomēr norāda, ka ne visas šīs struktūras pilnībā vai pat daļēji finansē ar dotācijām no budžeta; uzsver, ka lēmums par budžeta izpildes apstiprināšanu tādējādi attiecas uz finansējumu, ko šīs struktūras saņem gan no budžeta, gan no citiem avotiem; uzskata par nepieņemamu, ka dažas no Eiropas Savienības izveidotajām struktūrām ir atbildīgas par to ieņēmumu izlietojumu, ko tās saņem no avotiem, kas nav budžets, taču citas struktūras, kuras nesaņem dotācijas no budžeta, par to nav atbildīgas; apstiprina principu, saskaņā ar kuru Parlaments apstiprina ikvienas Kopienas aģentūras budžeta izpildi neatkarīgi no tā, vai tā saņem dotācijas vai ne, pat tad, ja saskaņā ar tās izveidošanas tiesību aktu iesaistās cita budžeta izpildes apstiprinātāja iestāde; uzskata, ka ir jāpārskata visi teksti, kas ir pretrunā ar šo principu;

               2.

               uzskata, ka Revīzijas palātas ziņojumā dotā 1. tabula, kuru pirmo reizi ieviesa 2003. gada budžeta izpildes apstiprinājuma procedūrā un kurā ir apkopotas centra pilnvaras, pienākumi, vadība, resursi, darbība un sniegtie pakalpojumi, ir ļoti noderīga; atzīmē, ka 1. tabulā doto informāciju ir sniedzis centrs; aicina Revīzijas palātu pārbaudīt 1. tabulas saturu;

               3.

               uzsver, ka aģentūrām ir ne tikai jāizlieto līdzekļi atbilstoši, bet arī jācenšas tie izlietot cik vien iespējams lietderīgi un efektīvi; aicina Revīzijas palātu apsvērt iespēju paplašināt tās konkrētos gada ziņojumus par aģentūrām, lai iekļautu izvērtējumu par darbības rezultātiem un mērķu sasniegšanu; šajā sakarā saskaņā ar rezolūcijām par 2003. gada budžeta izpildes apstiprināšanu uzstāj, lai tiktu ņemti vērā šādi jautājumi: pēc iespējas jāizvairās no dubulta darba aģentūrās un jāprecizē pasākumi, kas paredzēti, lai uzlabotu pārredzamību un saziņu ar sabiedrību, kā arī jāprecizē Kopienas pozitīvas rīcības pasākumi visos darbā pieņemšanas, apmācības un pienākumu sadales līmeņos;

               4.

               atzīmē, ka Kopienas aģentūrām ne vienmēr ir labs tēls un atspoguļojums presē un ka daudzas no tām nav pelnījušas šo negatīvo tēlu; norāda, ka, izmantojot piemērotus līdzekļus, lai cik bieži vien vajadzīgs skaidrotu šo aģentūru pastāvēšanas iemeslus un to sasniegumus, jāpanāk, lai ES pilsoņi to apzinātos; aicina Komisiju šajā nolūkā rīkoties, izmantojot līdzekļus, ko tā uzskata par vajadzīgiem;

               5.

               atzīmē, ka Eiropas Savienības paplašināšanās 2004. gadā dažādos veidos ir ietekmējusi Kopienas aģentūru struktūru un darbības mehānismu un ka vairākas no tām uz šo ietekmi ir norādījušas savos darbības pārskatos, it īpaši vēršot uzmanību uz administratīvo darbinieku skaita pieaugumu; aicina Komisiju izvērtēt patiesās vai iespējamās grūtības un ieteikt vajadzīgās reglamentējošās izmaiņas;

               6.

               atzīmē, ka Komisija ir apņēmusies saskaņot ģenerāldirektorātu sniegto darbības pārskatu noformēšanas veidu; aicina izmantot līdzīgu pieeju attiecībā uz Kopienas aģentūru darbības pārskatiem, kas satura ziņā ir ļoti atšķirīgi; aicina Komisiju Kopienas aģentūrām norādīt informāciju un darbības indikatorus, kas tām ir jāsniedz;

               7.

               mudina centru pielāgot turpmākos budžetus, lai nodrošinātu, ka diferencētās apropriācijas ir pareizi uzrādītas;

               8.

               ar gandarījumu atzīmē, ka 2004. gadā centrs ir panācis mazāku apropriāciju pārnesumu skaitu nekā iepriekšējos gados, tādējādi nodrošinot, ka centra īstenotais budžets precīzāk atspoguļo budžeta lēmējinstitūcijas apstiprināto budžetu;

               9.

               uzsver, ka centram jānodrošina, lai pārskati būtu pilnīgi un lai visi pasākumi, tostarp darbinieku ēdnīcas pirktais un pārdotais, tiek pienācīgi kontrolēti;

               10.

               pauž bažas par Revīzijas palātas konstatētajiem pārkāpumiem līgumslēgšanas tiesību piešķiršanas procedūrā; atzīmē pasākumus, ko centrs veicis, lai šādi pārkāpumi neatkārtotos; aicina centru nodrošināt, lai tiktu stingri ievērotas uzaicinājumiem uz konkursu pievienotās specifikācijas un konkurences noteikumi;

               11.

               atzīmē Revīzijas palātas piezīmes par trūkumiem darbā pieņemšanas procedūrā; uzsver, ka darbā pieņemšanai jānotiek taisnīgi, atklāti un pārredzami; atzinīgi vērtē centra nodomu sagatavot rokasgrāmatu par darbā pieņemšanas procedūrām 2005. gadā;

               12.

               atzīmē centra 2004. gada pārskatiem pievienotajās piezīmēs minēto novērojumu, ka “visi modernizācijas procesa posmi vēl nav pabeigti”; sagaida, ka 2005. gada pārskatiem būs pievienots izsmeļošāks ziņojums par to, vai ir pabeigtas izmaiņas finanšu organizācijā, un, ja tā nav, tad kāpēc tas tā ir, kas vēl ir jāizdara un kāds ir pēdējo izmaiņu ieviešanas iespējamais grafiks;

               13.

               atzinīgi vērtē par iekšējām revīzijām sniegto informāciju; atzīmē Valdes atzinumā par 2004. gada pārskatiem minēto ieteikumu, lai centrs nodrošinātu iekšējās kontroles standartu pilnīgu īstenošanu; aicina centru sniegt informāciju par panākumiem šajā jomā tā ziņojumā par 2005. gada pārskatiem, kā arī informēt par panākumiem īpašas iekšējās revīzijas vienības izveidē un iekšējā revidenta pieņemšanu darbā;

               14.

               aicina Komisiju palīdzēt aģentūrām cik vien iespējams precīzi ievērot darba plānu, par ko ir panākta vienošanās gadu iepriekš, lai varētu pienācīgi ieplānot un īstenot darbības un it īpaši lai izvairītos no būtiskām pēdējā brīža izmaiņām darba apjomā;

               15.

               aicina Komisiju uzlabot sinerģiju starp aģentūrām, efektīvāk sadarbojoties, izvairoties no darba dublēšanās un novēršot trūkumus, it īpaši attiecībā uz tādām kopīgām jomām kā apmācība, Kopienas politikas nostādņu visaptveroša īstenošana, jaunāko pārvaldības sistēmu izmantošana un problēmu risināšana saistībā ar pārdomātu budžeta pārvaldību.

      (1)  OV C 269, 28.10.2005., 29. lpp.

      (2)  OV C 332, 28.12.2005., 60. lpp.

      (3)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (4)  OV L 39, 13.2.1975., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2051/2004 (OV L 355, 1.12.2004., 1. lpp.).

      (5)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1261/2005 (OV L 201, 2.8.2005., 3. lpp.).

      (6)  OV L 196, 27.7.2005., 68. lpp.

      (7)  OV L 196, 27.7.2005., 69. lpp.