title: Komisijas Lēmums (ES) 2017/1088 (2017. gada 24. marts) par valsts atbalstu SA.35484 (2013/C) (ex SA.35484 (2012/NN)) attiecībā uz konkrētiem pētniecības apakšpasākumiem, kas finansēti saskaņā ar Likumu par pienu un taukiem (izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 1863)

text:
               20.6.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 156/25

         KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2017/1088
   (2017. gada 24. marts)
   par valsts atbalstu SA.35484 (2013/C) (ex SA.35484 (2012/NN)) attiecībā uz konkrētiem pētniecības apakšpasākumiem, kas finansēti saskaņā ar Likumu par pienu un taukiem

         (izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 1863)

   (Autentisks ir tikai teksts vācu valodā)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,
   saskaņā ar iepriekš minēto noteikumu (1) uzaicinājusi ieinteresētās personas iesniegt piezīmes un ņemot vērā to piezīmes,
   tā kā:
   1.   PROCEDŪRA

               (1)

               Komisija 2011. gada 28. novembra un 2012. gada 27. februāra vēstulē lūdza Vāciju sniegt papildu informāciju saistībā ar 2010. gada pārskatu par valsts atbalstu lauksaimniecības nozarē, ko Vācija bija iesniegusi saskaņā ar Padomes Regulas (ES) 2015/1589 (2) 26. pantu. Uz Komisijas jautājumiem Vācija atbildēja 2012. gada 16. janvāra un 2012. gada 27. aprīļa vēstulē. No Vācijas atbildēm izrietēja, ka Vācija, pamatojoties uz 1952. gada Likumu par pienu un taukiem (Gesetz über den Verkehr mit Milch, Milcherzeugnissen und Fetten, turpmāk “MFG”), bija piešķīrusi finansiālu atbalstu Vācijas piena nozarei.

               (2)

               Komisija 2012. gada 2. oktobra vēstulē informēja Vāciju, ka attiecīgie pasākumi ir reģistrēti kā nepaziņots atbalsts ar numuru SA.35484 (2012/NN). 2012. gada 16. novembra un 2013. gada 7., 8., 11., 13., 14., 15. un 19. februāra, 21. marta, 8. aprīļa, 28. maija, 10. un 25. jūnija un v2. jūlija vēstulē Vācija sniedza papildu informāciju.

               (3)

               Ar 2013. gada 17. jūlija vēstuli (3) Komisija informēja Vāciju par savu lēmumu sākt Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru attiecībā uz konkrētiem apakšpasākumiem, kas veikti saskaņā ar MFG (turpmāk “lēmums sākt procedūru”). Tajā pašā vēstulē Komisija secināja, ka citi apakšpasākumi, kas veikti no 2001. gada 28. novembra līdz 2006. gada 31. decembrim vai no 2007. gada 1. janvāra, vai abos periodos, ir saderīgi ar iekšējo tirgu vai nav valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē, vai ka tie neietilpst valsts atbalsta noteikumu darbības jomā.

               (4)

               Attiecībā uz apakšpasākumiem, uz kuriem attiecas šis lēmums, t. i., pētniecības apakšpasākumiem, kuri lēmumā sākt procedūru minēti kā apakšpasākumi BY 2, BY 11, BY 12 un BY 13 (turpmāk “apakšpasākumi”), Komisija norādīja, ka šiem apakšpasākumiem, šķiet, piemīt visas valsts atbalsta īpašības un ka attiecināmās izmaksas atbilst attiecināmajām izmaksām, kas pieļaujamas saskaņā ar piemērojamajiem valsts atbalsta noteikumiem (skatīt lēmuma sākt procedūru 203. un 209. apsvērumu).

               (5)

               Tomēr Komisija no Vācijas nebija saņēmusi pietiekamu informāciju par atbalsta intensitāti, jo īpaši par to, vai atbalsta intensitāte atbilst likmēm, kas pieļaujamas saskaņā ar piemērojamajiem valsts atbalsta noteikumiem (skatīt lēmuma sākt procedūru 204., 205., 210. un 211. apsvērumu), un tāpēc Komisija izteica šaubas par apakšpasākumu saderību ar iekšējo tirgu (skatīt lēmuma sākt procedūru 206. un 212. apsvērumu). Tāpēc Komisija pieprasīja Vācijai iesniegt piezīmes un nodrošināt visu informāciju, kura var būt noderīga, lai novērtētu laikā no 2001. gada 28. novembra sniegto atbalstu (skatīt lēmuma sākt procedūru 276. apsvērumu).

               (6)

               Piezīmes par lēmumu sākt procedūru Vācija iesniedza ar 2013. gada 20. septembra vēstuli. 2016. gada 22. septembra un 2016. gada 25. oktobra vēstulē Bavārijas Lauksaimniecības ministrija sniedza papildu paskaidrojumus.

               (7)

               Lēmums sākt procedūru tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                   (4). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes viena mēneša laikā. Konkrētas piezīmes par apakšpasākumiem Komisija no ieinteresētajām personām nesaņēma.

         2.   APAKŠPASĀKUMU APRAKSTS

               (8)

                  MFG ir Vācijas federālais likums, kas stājās spēkā 1952. gadā. Tas ir pamatlikums, kura darbības laiks ir neierobežots.

               (9)

               Ar MFG 22. panta 1. punktu Vācijas federālās zemes (turpmāk “federālās zemes”) tiek pilnvarotas no pienotavām iekasēt piena nodevu, kas pamatojas uz tām piegādātā piena daudzumu.

               (10)

                  MFG 22. panta 2. punktā ir paredzēts, ka ieņēmumus no piena nodevas izmanto tikai šādiem mērķiem:

                           a)

                           kvalitātes uzlabošana un saglabāšana, pamatojoties uz konkrētiem īstenošanas noteikumiem;

                           b)

                           higiēnas uzlabošana slaukšanas un piena un piena produktu piegādes, apstrādes, pārstrādes un izplatīšanas laikā;

                           c)

                           izslaukuma pārbaudes;

                           d)

                           uzņēmumu konsultēšana piensaimniecības jautājumos un jauno speciālistu tālākizglītība piensaimniecībā;

                           e)

                           reklāma ar mērķi palielināt piena un piena produktu patēriņu;

                           f)

                              MFG noteikto uzdevumu veikšana.

               (11)

                  MFG 22. panta 2.a punktā noteikts, ka, atkāpjoties no 2. punkta, ieņēmumus no piena nodevas var izmantot arī tam, lai:

                           a)

                           samazinātu palielinātās strukturāli nosacītās uzskaites izmaksas, kas saistītas ar piena un krējuma piegādi no ražotāja līdz pienotavai;

                           b)

                           samazinātu palielinātās transporta izmaksas par piena piegādi no vienas pienotavas otrai, ja šāda piegāde ir nepieciešama saņēmējas pienotavas noieta tirgus apgādei ar dzeramo pienu;

                           c)

                           uzlabotu kvalitāti piena produktu centralizētā tirdzniecībā.

               (12)

               Bavārijā piena nodevas iekasēšanu un izmantošanu regulēja Bavārijas Rīkojums par piena nodevu (Bayerische Milchumlageverordnung).

               (13)

               Piena nodeva Bavārijā tika izmantota, lai finansētu 4. apsvērumā minētos pētniecības apakšpasākumus, proti:

                           BY 2 – Die Erhöhung des Milchproteingehaltes durch Management und Züchtung: Eine Perspektive für Milcherzeuger, Verbraucher und Industrie (“Piena olbaltumvielu satura palielināšana ar pārvaldības un ciltsdarba metodēm: perspektīva piensaimniekiem, patērētājiem un nozarei”);

                           BY 11 – Förderung der Anpassung von Untersuchungsmethoden zur Bearbeitung spezifischer Fragestellungen sowie der Methodenentwicklung in Kooperation mit Forschungseinrichtungen und der Nutzbarmachung und des Transfers wissenschaftlicher Erkenntnisse für die bayerische Milchwirtschaft (“Sekmīgāka pētniecības metožu pielāgošana specifisku jautājumu aplūkošanai, kā arī metožu izstrāde sadarbībā ar pētniecības iestādēm un zinātnisko atziņu pārnese Bavārijas piena nozares vajadzībām”);

                           BY 12 – Entwicklung einer anti-listeriellen, frühen Oberflächenreifungskultur für geschmierte Käse (“Pret listērijām noturīgas siera nogatavināšanas kultūras izstrāde”);

                           BY 13 – Überwachung von antimikrobiellen Rückständen der Milch – Etablierung des neuen Biosensor-Systems MCR3 für Routineuntersuchungen in der Praxis (“Pienā atrodamu pretmikrobu līdzekļu atlieku monitorings – jauna biosensora sistēma MCR3, kas izmantojama regulārām pārbaudēm praksē”).

                     Pēdējo apakšpasākumu finansēja arī no Bavārijas federālās zemes budžeta.

               (14)

               Konkrētais apakšpasākumu īstenošanas tiesiskais pamats ietvēra arī:

                           —

                           Bavārijas budžeta noteikumus (Bayerische Haushaltsordnung), jo īpaši 23. un 44. pantu, kā arī attiecīgos administratīvos noteikumus (Verwaltungsvorschriften),

                           —

                           Bavārijas Lauksaimniecības ministrijas divgadu budžeta plānu, tostarp nodaļu “Piena un tauku īpašā fonda” izdevumiem (Sondervermögen Milch und Fett),

                           —

                           Bavārijas Lauksaimniecības ministrijas administratīvos tiesību aktus, ar ko atļauj pētniecības projektus un izdevumus (Ausgabeermächtigung).

               (15)

               Lēmumus par to, kādus pētniecības projektus īstenot un finansēt, izmantojot piena nodevu, pieņēma īpašā lēmumu pieņemšanas procedūrā, kas ietver dažādus lēmumu pieņemšanas līmeņus: Bavārijas federālās zemes Piena nozares asociācijas valde (Vorstand der Landesvereinigung der bayerischen Milchwirtschaft) sagatavo iepriekš atlasītu projektu sarakstu un iesniedz to balsošanai šīs asociācijas kopsapulcē (Mitgliederversammlung). Kopsapulce balso arī par plānotā projekta budžetu. Pamatojoties uz šo balsojumu un Bavārijas Lauksaimniecības ministrijas divgadu budžeta plānu, ministrija izdod administratīvos tiesību aktus, lai atļautu atlasīto pētniecības projektu izdevumus (Ausgabeermächtigung). Par katru projektu tiek pieņemts atsevišķs lēmums.

         3.   VĀCIJAS PIEZĪMES

               (16)

               Attiecībā uz lēmumā sākt procedūru minētajiem saderības nosacījumiem Vācija sniedza turpmāk norādīto informāciju.

      BY 2 – Die Erhöhung des Milchproteingehaltes durch Management und Züchtung: Eine Perspektive für Milcherzeuger, Verbraucher und Industrie (“Piena olbaltumvielu satura palielināšana ar pārvaldības un ciltsdarba metodēm: perspektīva piensaimniekiem, patērētājiem un nozarei”)

               (17)

               Projekts tika īstenots no 2008. gada līdz 2012. gadam. Saņēmējs bija Technische Universität München.

               (18)

               Projekta kopējais budžets bija EUR 600 000. Finanšu līdzekļu sadalījums ir norādīts turpmāk tabulā.

                  1. tabula

                           Avots

                           EUR gadā

                           EUR kopā

                           % no kopsummas

                           Saņēmēja paša resursi

                           20 000

                           100 000

                           16,67

                           Uzņēmumu grupa Theo Müller

                           75 000

                           350 000

                           58,33

                           Piena nodeva (MFG)

                           35 000

                           150 000

                           25

               (19)

               No piena nodevām iegūtā atbalsta apjoms bija EUR 150 000, tas veidoja 25 % no pētniecības projekta kopējā budžeta.

      BY 11 – Förderung der Anpassung von Untersuchungsmethoden zur Bearbeitung spezifischer Fragestellungen sowie der Methodenentwicklung in Kooperation mit Forschungseinrichtungen und der Nutzbarmachung und des Transfers wissenschaftlicher Erkenntnisse für die bayerische Milchwirtschaft (“Sekmīgāka pētniecības metožu pielāgošana specifisku jautājumu aplūkošanai, kā arī metožu izstrāde sadarbībā ar pētniecības iestādēm un zinātnisko atziņu pārnese Bavārijas piena nozares vajadzībām”)

               (20)

               Projekta mērķis bija modernizēt pastāvošās piena analīzes metodes un anketas par specifiskiem jautājumiem saistībā ar pienu. Tika paredzēts, ka pētniecības projekta rezultātus izmantos Bavārijas piensaimniecības uzņēmumi, kuri nodarbojas ar piena ražošanu un piena produktu pārstrādi.

               (21)

               Projekts tika īstenots 2002.–2011. gadā. Atbalsts tika piešķirts reizi gadā.

               (22)

               Projekta budžets un atbalsta apjoms ir norādīts turpmāk tabulās.

                  2. tabula

                  2002.–2006. gads

                           Gads

                           2002

                           2003

                           2004

                           2005

                           2006

                           Projekta budžets (EUR)

                           332 505,30

                           416 945,14

                           616 483,19

                           812 433,90

                           587 072,90

                           Atbalsta apjoms (EUR)

                           222 261,52

                           288 240,39

                           423 429,64

                           564 887,80

                           391 124,32

                           Atbalsta intensitāte (%)

                           66,84

                           69,13

                           68,68

                           69,53

                           66,62

                  3. tabula

                  2007.–2012. gads

                           Gads

                           2007

                           2008

                           2009

                           2010

                           2011

                           2012

                           Projekta budžets (EUR)

                           378 169,60

                           324 134,53

                           376 916,07

                           369 009,52

                           409 803,32

                           343 753,57

                           Atbalsta apjoms (EUR)

                           273 898,60

                           240 292,53

                           274 014,01

                           268 866,52

                           301 076,32

                           257 259,72

                           Atbalsta intensitāte (%)

                           72,43

                           74,13

                           72,70

                           72,86

                           73,47

                           74,84

               (23)

               Saņēmējs bija Milchwirtschaftlicher Verein Allgäu-Schwaben e. V., vidēji liels uzņēmums (5) (turpmāk “MVU”). Pētniecības rezultāti tika izklāstīti dažādos valsts un starptautiska līmeņa pasākumos, kā arī daudzos valsts un starptautiskos zinātniskos žurnālos (6).

      BY 12 – Entwicklung einer anti-listeriellen, frühen Oberflächenreifungskultur für geschmierte Käse (“Pret listērijām noturīgas siera nogatavināšanas kultūras izstrāde”)

               (24)

               Vācija 2013. gada 20. septembra vēstulē paskaidroja, ka sākotnēji tā bija iesniegusi nepareizu projekta aprakstu, un tas tika aplūkots saistībā ar lēmumu sākt procedūru. Šāda kļūda radās, jo šis projekts tika sajaukts ar citu projektu, kuram bija līdzīgs nosaukums un kurš tika pilnībā finansēts no privātiem līdzekļiem. Par projektu, kas tika finansēts no piena nodevām, Vācija sniedza jaunu informāciju, kas izklāstīta turpmāk.

               (25)

               Projekta mērķis bija meklēt Listeria monocytogenes un sarkano glemi veidojošo baktēriju savstarpējās saiknes. Projektā tika veikta mikrobiālā pamatizpēte. Tās rezultātā tika pierādīts, ka dažiem Pichia norvegensis celmiem ir izteikti liels Listeria monocytogenes inhibēšanas potenciāls – šāds atklājums iepriekš nav zinātniski aprakstīts. Rezultātu nebija iespējams uzreiz izmantot siera ražošanā, jo bija sīkāk jāprecizē inhibēšanas principa pamatā esošās molekulārās īpašības.

               (26)

               Projekts tika īstenots 2006.–2008. gadā. Projekta budžets bija EUR 30 000. Tas tika pilnībā finansēts no piena nodevām.

               (27)

               Saņēmējs bija Technische Universität München, publiska bezpeļņas augstākās izglītības iestāde.

      BY 13 – Überwachung von antimikrobiellen Rückständen der Milch – Etablierung des neuen Biosensor-Systems MCR3 für Routineuntersuchungen in der Praxis (“Pienā atrodamu pretmikrobu līdzekļu atlieku monitorings – jauna biosensora sistēma MCR3, kas izmantojama regulārām pārbaudēm praksē”)

               (28)

               Projekts tika īstenots 2010.–2011. gadā. Attiecināmo izmaksu summa bija EUR 73 234,58. Atbalsts tika piešķirts 2010. gadā, un tam bija divi avoti: piena nodevas un Bavārijas federālās zemes budžets (Cluster Ernährung). No piena nodevām izmaksātā atbalsta apjoms bija EUR 26 500, un no Cluster Ernährung izmaksātā atbalsta apjoms bija EUR 26 500. Tātad atbalsta intensitāte bija 72,4 %.

               (29)

               Saņēmējs bija Milchprüfring Bayern e. V., MVU (7). Pētniecības rezultāti tika izklāstīti dažādos valsts un starptautiska līmeņa pasākumos, kā arī daudzos valsts un starptautiskos zinātniskos žurnālos (8).

         4.   VALSTS ATBALSTA ESĪBAS NOVĒRTĒJUMS

               (30)

               Lēmumā sākt procedūru Komisija pauda viedokli, ka apakšpasākumiem piemīt visas valsts atbalsta īpašības.

               (31)

               LESD 107. panta 1. punktā noteikts, ka ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalsts vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, un iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm.

         4.1.   Atbalsts, ko piešķīrusi valsts vai kas piešķirts no valsts līdzekļiem

               (32)

               Atbalsts tika piešķirts galvenokārt no piena nodevām. Apakšpasākumam BY 13 atbalsts tika piešķirts arī no Bavārijas federālās zemes budžeta.

               (33)

               Finanšu līdzekļi, kas iegūti no Bavārijas federālās zemes budžeta, ir valsts līdzekļi. Finanšu līdzekļi, kas iegūti no piena nodevām, arī ir uzskatāmi par valsts līdzekļiem LESD 107. panta 1. punkta nozīmē turpmāk norādīto iemeslu dēļ.

               (34)

               Saskaņā ar iedibināto judikatūru nav lietderīgi gadījumus, kuros atbalstu tiešā veidā piešķir valsts, nošķirt no gadījumiem, kuros atbalstu piešķir šīs valsts norīkota vai izveidota publiska vai privāta iestāde. Taču, lai priekšrocības varētu uzskatīt par valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta nozīmē, pirmkārt, tām tieši vai netieši jābūt piešķirtām no valsts līdzekļiem un, otrkārt, tām jābūt piedēvējamām valstij.

               (35)

               Attiecībā uz iepriekš aprakstītajiem pasākumiem ir skaidrs, ka nodeva tiek iekasēta, pamatojoties uz federālo likumu, MFG, kā arī Bavārijas Rīkojumu par piena nodevu.

               (36)

               Konkrētāk, MFG 22. panta 1. punkta pirmais teikums paredz, ka federālo zemju valdības pēc apspriešanās ar federālās zemes asociāciju vai profesionālajām organizācijām var iekasēt vienotas piena nodevas no pienotavām, piena savākšanas centriem un piena pārstrādes rūpnīcām, lai tādā veidā atbalstītu piena nozari.

               (37)

               Saskaņā ar MFG 22. panta 1. punkta otro teikumu federālo zemju valdības pēc asociācijas vai profesionālo organizāciju lūguma var iekasēt vienotas nodevas apjomā līdz 0,2 centiem par kilogramu piegādātā piena. Tātad ir skaidri redzams, ka nodevas ir federālo zemju valdības kontrolē.

               (38)

               Tiesisko pamatu piena nodevas iekasēšanai Bavārijā nodrošina Bavārijas Rīkojums par piena nodevu, kas sīki reglamentē iekasēšanas kārtību, tostarp nodevas apjomu. Tādējādi piena nodevas iekasēšanu regulē Bavārijas valdība, tātad valsts. Tas, ka attiecīgais rīkojums ir izdots pēc apspriešanās ar attiecīgo federālās zemes asociāciju, kas pārstāv piena nozari, minēto secinājumu nemaina.

               (39)

               Šajā gadījumā nodeva tiek iekasēta no privātiem uzņēmumiem – pienotavām. Pirms ieņēmumi, kas gūti no šīs nodevas, tiek izmantoti pētniecības apakšpasākumu finansēšanai, tie ieplūst Bavārijas budžetā. Tādēļ ir uzskatāms, ka tie atrodas publiskā sektora kontrolē.

               (40)

               Komisija secina, ka pasākumiem, kas finansēti ar piena nodevas līdzekļiem, ir piešķirti valsts līdzekļi, un tie ir piedēvējami valstij.

         4.2.   Uzņēmumi/selektīva priekšrocība

               (41)

               Saņēmēji ir: Technische Universität München (apakšpasākumi BY 2 un BY 12), Milchwirtschaftlicher Verein Allgäu-Schwaben e. V. (apakšpasākums BY 11) un Milchprüfring Bayern e. V. (apakšpasākums BY 13).

               (42)

                  Technische Universität München ir publiska pētniecības organizācija. Attiecībā uz apakšpasākumu BY 2 organizācija ir uzskatāma par uzņēmumu, jo tā veica saimniecisko darbību, t. i., līgumpētījumu lauksaimniecības jomā ar mērķi nodrošināt praktiskus rezultātus, kurus piensaimnieki un pienotavas izmantos piena ražošanā. Darbības saimniecisko būtību pastiprina tas, ka pētniecības projekta finansēšanā bija iesaistīti arī privātie uzņēmumi (uzņēmumu grupa Theo Müller, skatīt 18. apsvērumu). Var secināt, ka pētniecības organizācija veica līgumpētījumu un nodrošināja pētījuma rezultātus uzņēmumiem.

               (43)

               Attiecībā uz apakšpasākumu BY 12 Technische Universität München nav uzskatāma par uzņēmumu, jo veica darbību, kura nav saimnieciska, t. i., neatkarīgu pētījumu ar mērķi gūt pamatīgākas zināšanas mikrobiālajā jomā. Kā norādīts 24. apsvērumā, Vācija par šo apakšpasākumu iesniedza jaunu informāciju, kas nebija izvērtēta lēmumā sākt procedūru. Saskaņā ar jauno informāciju apakšpasākuma BY 12 ietvaros īstenotais pētniecības projekts ir saistīts ar neatkarīgu izpēti, t. i., mikrobiālo pamatizpēti, kuras rezultāti nav tieši izmantojami praksē.

               (44)

                  Milchwirtschaftlicher Verein Allgäu-Schwaben e. V. (apakšpasākums BY 11) un Milchprüfring Bayern e. V. (apakšpasākums BY 13) ir tāda veida organizācijas, kas apvieno Bavārijas piena ražošanas un pārstrādes nozares pārstāvjus, kuriem ir privātas juridiskās personas statuss un kuri īsteno dažādas saimnieciskās darbības un pakalpojumus, pārstāvot Bavārijas piena ražotāju, piena pārstrādātāju un citu piena nozares operatoru intereses. Apakšpasākumos BY 11 un BY 13 tās veica līgumpētījumu lauksaimniecības jomā ar mērķi nodrošināt praktiskus rezultātus, kurus piensaimnieki un pienotavas izmantos piena ražošanā. Šīs organizācijas atbilst Vācijas noteiktajai MVU definīcijai.

               (45)

               Trīs atlasītie saņēmēji kā uzņēmumi saņēma selektīvu priekšrocību, jo projekta izmaksas, kas ir daļa no to saimnieciskās darbības un kas parasti ir jāsedz no viņu pašu budžeta, tika segtas ar līdzekļiem, kas iegūti no valsts budžeta un piena nodevas.

         4.3.   Konkurences izkropļojums un ietekme uz tirdzniecību

               (46)

               Eiropas Savienības Tiesa ir konsekventi atzinusi, ka tad, ja uzņēmuma konkurētspēja tiek stiprināta, piešķirot valsts atbalstu, parasti tiek izkropļota konkurence ar citiem konkurējošajiem uzņēmumiem, kuriem šāds atbalsts nav piešķirts (9). Atbalsts uzņēmumam, kas darbojas tirgū, kurš atvērts Savienības iekšējai tirdzniecībai, var ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm (10). 2001.–2012. gada periodā lauksaimniecības produktu iekšējā tirdzniecība Savienībā sasniedza ievērojamu apjomu. Piemēram, tādu produktu importa un eksporta vērtība, kuri ietilpst kombinētās nomenklatūras pozīcijā 0401 (piens un krējums, neiebiezināts un bez cukura vai cita saldinātāja piedevas) (11), 2011. gadā bija attiecīgi EUR 1,2 miljardi un EUR 957 miljoni (12).

               (47)

               Šajā lēmumā izvērtēto apakšpasākumu mērķis ir atbalstīt rūpnieciskos līgumpētījumus lauksaimniecības nozarē, konkrētāk, piena nozarē. Ņemot vērā piena produktu tirdzniecības lielo apmēru, var uzskatīt, ka attiecīgie apakšpasākumi rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus un iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm.

         4.4.   Secinājums par atbalsta esību

               (48)

               Tātad var secināt, ka apakšpasākumi BY 2, BY 11 un BY 13 ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē, bet apakšpasākums BY 12 nav valsts atbalsts, jo saņēmējs neveica saimniecisku darbību.

         5.   ATBALSTA LIKUMĪBAS NOVĒRTĒJUMS

               (49)

               Saskaņā ar LESD 108. panta 3. punktu dalībvalstīm ir pienākums informēt Komisiju par visiem plāniem piešķirt atbalstu, un tās neīsteno šādu atbalstu, kamēr Komisija nav atzinusi to par saderīgu (nogaidīšanas pienākums). Apakšpasākumus BY 2, BY 11 un BY 13 Vācija pirms to īstenošanas nebija paziņojusi Komisijai.

               (50)

               Apakšpasākumi BY 2, BY 11 un BY 13 ir jauns atbalsts Regulas (ES) 2015/1589 1. panta c) punkta nozīmē. Nav izpildīts neviens no pastāvošā atbalsta kritērijiem. Konkrētāk, atbalsts nav pastāvošais atbalsts Regulas (ES) 2015/1589 1. panta b) punkta i) apakšpunkta nozīmē, jo tas tika īstenots pēc LESD stāšanās spēkā (apakšpasākums BY 2 tika īstenots 2008. gadā, apakšpasākums BY 11 tika īstenots 2002. gadā, un apakšpasākums BY 13 tika īstenots 2010. gadā) un nav pagājis 10 gadu noilguma termiņš (noilguma termiņš tika pārtraukts 2011. gada 28. novembrī, skatīt lēmuma sākt procedūru 152. apsvērumu).

               (51)

               Tā kā šie jaunie atbalsta pasākumi netika paziņoti Komisijai pirms to īstenošanas, tie ir nelikumīgi.

         6.   APAKŠPASĀKUMU SADERĪBAS NOVĒRTĒJUMS

               (52)

               Saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu atbalstu, kas veicina konkrētu saimniecisko darbību vai konkrētu tautsaimniecības jomu attīstību, var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu, ja šādam atbalstam nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas ir pretrunā kopīgām interesēm.

               (53)

               Saskaņā ar Komisijas paziņojumu par to noteikumu noteikšanu, kas piemērojami nelikumīga valsts atbalsta novērtēšanai (13), jebkāds nelikumīgs atbalsts, t. i., atbalsts, kas īstenots, pārkāpjot LESD 108. panta 3. punktu, ir jānovērtē atbilstoši noteikumiem, kas piemērojami atbalsta piešķiršanas laikā.

               (54)

               Attiecībā uz pētniecības atbalstu ir pieņemtas īpašas pamatnostādnes. Atbalsts, kas piešķirts laikā no 2001. gada 28. novembra līdz 2006. gada 31. decembrim, ir jānovērtē, ņemot vērā Kopienas nostādnes par valsts atbalstu pētniecībai un attīstībai (14) (turpmāk “Kopienas 1996. gada nostādnes”). Atbalsts, kas piešķirts pēc 2007. gada 1. janvāra, ir jānovērtē, ņemot vērā Kopienas nostādnes par valsts atbalstu pētniecībai, attīstībai un inovācijai (15) (turpmāk “Kopienas 2007.–2013. gada nostādnes”).

               (55)

               Apakšpasākumi BY 2, BY 11 un BY 13 atbilst rūpniecisko pētījumu definīcijai, kas noteikta Kopienas 1996. gada nostādņu I pielikuma otrajā ievilkumā un Kopienas 2007.–2013. gada nostādņu 2.2. punkta f) apakšpunktā, jo minēto apakšpasākumu mērķis bija panākt būtiskus uzlabojumus un iegūt zināšanas par piena produktiem un ražošanas procesiem, un tiem bija praktiska ietekme piena nozarē. Šo pētniecības projektu rezultātus piena nozares uzņēmumi varēja tiešā veidā izmantot savos ražošanas ciklos, jo to mērķis bija panākt ražoto piena produktu labāku kvalitāti. Piemēram, apakšpasākuma BY 2 ietvaros īstenotais pētniecības projekts bija saistīts ar piena olbaltumvielu satura palielināšanu, un šajā projektā bija tiešā veidā iesaistīti privātie uzņēmumi; apakšpasākuma BY 11 ietvaros īstenotais pētniecības projekts bija saistīts ar modernu piena kvalitātes analīzi, un apakšpasākuma BY 13 ietvaros īstenotais pētniecības projekts bija saistīts ar jaunu biosensoru sistēmu, kas izmantojama regulārām pārbaudēm praksē.

               (56)

               Attiecināmās izmaksas jau ir atzītas par saderīgām lēmumā sākt procedūru (skatīt lēmuma sākt procedūru 203. un 209. apsvērumu). Tātad atliek novērtēt atbalsta intensitāti (skatīt lēmuma sākt procedūru 204., 205., 210. un 211. apsvērumu) (skatīt šā lēmuma 5. apsvērumu).

      Apakšpasākums BY 2

               (57)

               Apakšpasākums BY 2 ir jānovērtē, ņemot vērā Kopienas 2007.–2013. gada nostādnes, jo atbalsts tika piešķirts 2008.–2012. gada periodam.

               (58)

               Saskaņā ar Kopienas 2007.–2013. gada nostādņu 5.1.2. punkta b) apakšpunktu rūpniecisko pētījumu gadījumā ir atļauta atbalsta intensitāte, kas nepārsniedz 50 %. Apakšpasākuma BY 2 atbalsta intensitāte bija 25 % (skatīt šā lēmuma 19. apsvērumu), tātad tā nepārsniedza likumīgi atļauto ierobežojumu.

               (59)

               Tāpēc var secināt, ka apakšpasākums BY 2 ir saderīgs ar iekšējo tirgu, jo Kopienas 2007.–2013. gada nostādņu 5.1.2. punkta b) apakšpunktā norādītā atbalsta intensitāte ir ievērota.

      Apakšpasākums BY 11

               (60)

               Tā kā atbalsts apakšpasākumam BY 11 tika piešķirts laikā no 2002. gada līdz 2011. gadam, tas ir jānovērtē, ņemot vērā abas nostādnes par atbalstu pētniecībai: Kopienas 1996. gada nostādnes attiecībā uz īstenošanas periodu no 2001. gada 28. novembra līdz 2006. gada 31. decembrim un Kopienas 2007.–2013. gada nostādnes attiecībā uz īstenošanas periodu no 2007. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 31. decembrim.

               (61)

               Īstenošanas periodā no 2001. gada 28. novembra līdz 2006. gada 31. decembrim rūpnieciskajiem pētījumiem atļautā atbalsta intensitāte bija 50 % (skatīt Kopienas 1996. gada nostādņu 5.3. punktu). Papildu 10 procentpunkti bija atļauti, ja atbalsts tika sniegts MVU (skatīt Kopienas 1996. gada nostādņu 5.10.1. punktu). Palielinājums par vēl 10 procentpunktiem bija atļauts, ja projekta rezultāti tika plaši izplatīti un publicēti (skatīt Kopienas 1996. gada nostādņu 5.10.4. punkta c) apakšpunktu). Apakšpasākuma BY 11 ietvaros piešķirtais atbalsts atbilst šiem atbalsta intensitātes noteikumiem, jo atbalsts tika piešķirts MVU un rezultāti tika izklāstīti dažādos starptautiska un valsts līmeņa zinātniskos pasākumos un publikācijās, un tā apjoms bija mazāks par 70 % no attiecināmajām izmaksām (skatīt šā lēmuma 22. apsvērumu un 2. tabulu).

               (62)

               Īstenošanas periodā no 2007. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 31. decembrim rūpnieciskajiem pētījumiem atļautā atbalsta intensitāte bija 50 % (skatīt Kopienas 2007.–2013. gada nostādņu 5.1.2. punkta b) apakšpunktu). Papildu 10 procentpunkti bija atļauti, ja atbalsts tika sniegts MVU (skatīt Kopienas 2007.–2013. gada nostādņu 5.1.3. punkta a) apakšpunktu). Palielinājums par vēl 15 procentpunktiem līdz maksimālajai atbalsta intensitātei 80 % apmērā bija atļauts, ja projekta rezultāti tika plaši izplatīti un publicēti (skatīt Kopienas 2007.–2013. gada nostādņu 5.1.3. punkta c) apakšpunktu). Apakšpasākuma BY 11 ietvaros piešķirtais atbalsts atbilst šiem atbalsta intensitātes noteikumiem, jo atbalsts tika piešķirts MVU un rezultāti tika izklāstīti dažādos starptautiska un valsts līmeņa zinātniskos pasākumos un publikācijās, un tā apjoms bija mazāks par 75 % no attiecināmajām izmaksām (skatīt šā lēmuma 21. apsvērumu un 3. tabulu).

               (63)

               Saņēmējs Milchwirtschaftlicher Verein Allgäu-Schwaben e. V. ir MVU, jo tā darbinieku skaits un gada apgrozījums ir mazāks par Komisijas 2003. gada 6. maija Ieteikumā par mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu definīciju (16) noteiktajām robežvērtībām (skatīt 23. apsvērumu). Tajā pašā apsvērumā minētajā dažādu starptautiska un valsts līmeņa zinātnisku pasākumu un publikāciju sarakstā ir norādītas aptuveni 38 publiskas lekcijas un 29 publikācijas.

      Apakšpasākums BY 13

               (64)

               Apakšpasākums BY 13 ir jānovērtē, ņemot vērā Kopienas 2007.–2013. gada nostādnes, jo atbalsts tika piešķirts 2010. gadā.

               (65)

               Rūpnieciskajiem pētījumiem atļautā atbalsta intensitāte bija 50 % (skatīt Kopienas 2007.–2013. gada nostādņu 5.1.2. punkta b) apakšpunktu). Papildu 10 procentpunkti bija atļauti, ja atbalsts tika sniegts MVU (skatīt Kopienas 2007.–2013. gada nostādņu 5.1.3. punkta a) apakšpunktu). Palielinājums par vēl 15 procentpunktiem līdz maksimālajai atbalsta intensitātei 80 % apmērā bija atļauts, ja projekta rezultāti tika plaši izplatīti un publicēti (skatīt Kopienas 2007.–2013. gada nostādņu 5.1.3. punkta c) apakšpunktu). Apakšpasākuma BY 13 ietvaros piešķirtais atbalsts atbilst šiem atbalsta intensitātes noteikumiem, jo atbalsts tika piešķirts MVU un rezultāti tika izklāstīti dažādos starptautiska un valsts līmeņa zinātniskos pasākumos un publikācijās, un tā apjoms bija mazāks par 75 % no attiecināmajām izmaksām (skatīt šā lēmuma 26. un 27. apsvērumu).

               (66)

               Saņēmējs Milchprüfring Bayern e. V. ir MVU, jo tā darbinieku skaits un gada apgrozījums ir mazāks par Komisijas 2003. gada 6. maija Ieteikumā par mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu definīciju (17) noteiktajām robežvērtībām (skatīt 29. apsvērumu). Tajā pašā apsvērumā minētajā dažādu starptautiska un valsts līmeņa zinātnisku pasākumu un publikāciju sarakstā ir norādītas aptuveni 12 publiskas lekcijas un 12 publikācijas.

      Secinājums par atbalsta apakšpasākumu saderību

               (67)

               Tāpēc var secināt, ka apakšpasākumi BY 2, BY 11 un BY 13 ir saderīgi ar iekšējo tirgu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Apakšpasākums BY 12 nav uzskatāms par valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta nozīmē.
   2. pants
   Valsts atbalsts, ko laikā no 2001. gada 28. novembra līdz 2012. gada 31. decembrim Vācija nelikumīgi piešķīrusi apakšpasākumiem BY 2, BY 11 un BY 13, pārkāpjot LESD 108. panta 3. punktu, ir saderīgs ar iekšējo tirgu saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu.
   3. pants
   Šis lēmums ir adresēts Vācijas Federatīvajai Republikai.

      Briselē, 2017. gada 24. martā

            Komisijas vārdā –

            Komisijas loceklis

         Phil HOGAN

      (1)  OV C 7, 10.1.2014., 8. lpp.

      (2)  Padomes 2015. gada 13. jūlija Regula (ES) 2015/1589, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta piemērošanai (OV L 248, 24.9.2015., 9. lpp.).

      (3)  C(2013) 4457 final, labota ar 2013. gada 16. decembra vēstuli (C(2013) 9021 final).

      (4)  Skatīt atsauci 1. zemsvītras piezīmē.

      (5)  Saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju 2011. gadā saņēmējam bija 154 darbinieki un gada apgrozījums EUR 9,05 milj. apmērā.

      (6)  Bavārijas Lauksaimniecības ministrijas iesniegto publikāciju sarakstu Komisija ir reģistrējusi 2016. gada 22. septembrī ar atsauces numuru Ares(2016)503557.

      (7)  Saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju 2011. gadā saņēmējam bija 158 darbinieki un apgrozījums EUR 14,6 miljonu apmērā.

      (8)  Bavārijas Lauksaimniecības ministrijas iesniegto publikāciju sarakstu Komisija ir reģistrējusi 2016. gada 22. septembrī ar atsauces numuru Ares(2016)503557.

      (9)  1980. gada 17. septembra spriedums Philip Morris Holland BV/Komisija, 730/79, EU:C:1980:209, 11. un 12. punkts.

      (10)  Jo īpaši skatīt 1988. gada 13. jūlija spriedumu Francijas Republika/Komisija, 102/87, EU:C:1988:391.

      (11)  Komisijas 2012. gada 9. oktobra Īstenošanas regula (ES) Nr. 927/2012, ar ko groza I pielikumu Padomes Regulā (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (OV L 304, 31.10.2012., 1. lpp.).

      (12)  Avots: Eurostat.

      (13)  Komisijas paziņojums par to noteikumu noteikšanu, kas piemērojami nelikumīga valsts atbalsta novērtēšanai (OV C 119, 22.5.2002., 22. lpp.).

      (14)  Kopienas nostādnes par valsts atbalstu pētniecībai un attīstībai (OV C 45, 17.2.1996., 5. lpp.).

      (15)  Kopienas nostādnes par valsts atbalstu pētniecībai, attīstībai un inovācijai (OV C 323, 30.12.2006., 1. lpp.).

      (16)  OV L 124, 20.5.2003., 36. lpp.

      (17)  OV L 124, 20.5.2003., 36. lpp.


title: 2010/491/EK: Padomes Lēmums ( 2009. gada 27. jūlijs ) par to, lai Kopienas vārdā parakstītu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti, no otras puses, par aspektiem minēto valstu dalībai Eiropas Aģentūrā operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām

text:
               16.9.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 243/66

         PADOMES LĒMUMS
   (2009. gada 27. jūlijs)
   par to, lai Kopienas vārdā parakstītu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti, no otras puses, par aspektiem minēto valstu dalībai Eiropas Aģentūrā operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām
   (2010/491/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 62. panta 2. punkta a) apakšpunktu un 66. pantu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar 21. panta 3. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 2007/2004 (2004. gada 26. oktobris), ar ko izveido Eiropas Aģentūru operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām (1), minētajā aģentūrā piedalās valstis, kas iesaistītas Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā. To dalības aspekti tiks noteikti turpmākos nolīgumos, ko noslēgs starp Eiropas Kopienu un minētajām valstīm.

               (2)

               Pēc Komisijas pilnvarošanas 2008. gada 11. martā tika pabeigtas sarunas ar Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti attiecībā uz nolīgumu par aspektiem minēto valstu dalībai Eiropas Aģentūrā operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām.

               (3)

               Ņemot vērā tā iespējamo noslēgšanu vēlāk, 2009. gada 19. janvārī parafētais nolīgums būtu jāparaksta un būtu jāapstiprina kopīgās deklarācijas.

               (4)

               Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, Dānija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā un Dānijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro. Tā kā šis lēmums papildina Šengenas acquis atbilstīgi Eiropas Kopienas dibināšanas līguma trešās daļas IV sadaļai, Dānijai saskaņā ar minētā protokola 5. pantu sešos mēnešos pēc šā lēmuma pieņemšanas dienas būtu jāizlemj, vai tā šo lēmumu transponēs savos tiesību aktos.

               (5)

               Šis lēmums papildina tos Šengenas acquis noteikumus, kuru īstenošanā Apvienotā Karaliste nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2000/365/EK (2000. gada 29. maijs) par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (2). Tādēļ Apvienotā Karaliste nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā un Apvienotajai Karalistei šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro.

               (6)

               Šis lēmums papildina tos Šengenas acquis noteikumus, kuros Īrija nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2002/192/EK (2002. gada 28. februāris) par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (3). Tādēļ Īrija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā un Īrijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Ar šo Kopienas vārdā tiek apstiprināta Nolīguma parakstīšana starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti, no otras puses, par aspektiem minēto valstu dalībai Eiropas Aģentūrā operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām, ņemot vērā tā noslēgšanu, un pievienotās kopīgās deklarācijas.
   2. pants
   Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas Kopienas vārdā parakstīt nolīgumu, ņemot vērā tā noslēgšanu.

      Briselē, 2009. gada 27. jūlijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         C. BILDT

      (1)  OV L 349, 25.11.2004., 1. lpp.

      (2)  OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp.

      (3)  OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp.


title: Eiropola valdes 2007. gada 20. marta — Lēmums ar kuru nosaka vienošanās noteikumus attiecībā uz trešo pušu ekspertu iesaistīšanos analītisko grupu darbā

text:
               29.3.2007

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 72/32

      EIROPOLA VALDES2007. gada 20. marta

      LĒMUMS

   ar kuru nosaka vienošanās noteikumus attiecībā uz trešo pušu ekspertu iesaistīšanos analītisko grupu darbā
   (2007/C 72/15)
   VALDE,
   ņemot vērā Konvenciju par Eiropas Policijas biroja izveidošanu (Eiropola konvencija), kas grozīta ar Padomes 2003. gada 27. novembra aktu, ar ko, pamatojoties uz Konvencijas par Eiropas Policijas biroja izveidošanu 43. panta 1. punktu, izstrādā protokolu, ar kuru groza šo konvenciju (1), un it īpaši tā 10. panta 9. punktu,
   ņemot vērā Apvienotās uzraudzības iestādes sniegto atzinumu,
   tā kā Valdei ar divu trešdaļu tās locekļu balsu vairākumu jānosaka vienošanās noteikumi attiecībā uz trešo pušu ekspertu iesaistīšanos analītisko grupu darbā,
   IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU.
   1. pants
   Definīcijas
   Šajā lēmumā:

               a)

               “analītiskā grupa ”ir grupa, kurā sadarbojas analītiskā projektā iesaistītas personas, kā minēts Eiropola konvencijas 10. panta 2. punktā;

               b)

               “vienošanās ”ir vienošanās, kas noslēgta starp Eiropolu un trešo pusi un kas reglamentē trešo pušu iesaistīšanos analītisko grupu darbā;

               c)

               trešo pušu ekspertu “iesaistīšanās ”analītisko grupu darbā nozīmē, ka šiem ekspertiem ir tiesības piedalīties analītisko grupu sanāksmēs, pēc pieprasījuma saņemt informāciju no Eiropola par attiecīgās analīzes darba datnes izstrādi un saskaņā ar piemērojamām tiesiskām prasībām saņemt un tālāk izplatīt analīzes rezultātus attiecībā uz trešo pusi, ko tie pārstāv;

               d)

               “trešā puse ”ir trešā valsts vai iestāde, kā minēts Eiropola konvencijas 10. panta 4. punktā.

         2. pants
   Uzaicinājums iesaistīties analītiskās grupas darbā
   Eiropols var uzaicināt trešo pušu ekspertus, ar kuriem ir noslēgta vienošanās ar atbilstošiem nosacījumiem attiecībā uz informācijas apmaiņu, tostarp personas datu nosūtīšanu, kā arī informācijas apmaiņas konfidencialitāti, iesaistīties analītiskās grupas darbā. Šāds uzaicinājums jāpieņem ar analītiskās grupas locekļu vienbalsīgu apstiprinājumu.
   3. pants
   Vienošanās noteikumi
   1.   Trešo pušu ekspertu iesaistīšanos regulē vienošanās noteikumi, kas pieņemti starp Eiropolu un trešām pusēm. Par šiem vienošanās noteikumiem, kas izstrādāti, pamatojoties uz modeli, kas atrodams šī lēmuma pielikumā, jāinformē Apvienotā uzraudzības iestāde. Ja Eiropols ir iecerējis atkāpties no vienošanās modeļa, par to ir jāapspriežas ar analītiskās grupas locekļiem.
   2.   Vienošanās noteikumi nosaka, ka iesaistītajiem trešo pušu ekspertiem ir tiesības:

               a.

               piedalīties analītisko grupu sanaksmēs;

               b.

               pēc pieprasījuma saņemt informāciju no Eiropola par attiecīgās analīzes darba datnes izstrādi;

               c.

               saņemt analīžu rezultātus, kas attiecas uz trešo pusi, ko tie pārstāv; šāda izplatīšana notiek saskaņā ar Eiropola konvencijas 17.panta 2. punktu un 18. panta 4. punktu, attiecīgajiem sadarbības un konfidencialitātes nolīgumu nosacījumiem, Padomes 1999. gada 12. marta akta 5. panta 5. punktu, ar ko pieņem noteikumus par personīgo datu nosūtīšanu no Eiropola uz trešajām valstīm (2) un iepriekšēju dalībvalsts, kas par attiecīgajiem datiem ir ziņojusi, piekrišanu; un

               d.

               tālāk izplatīt analīzes rezultātus tikai tad, ja saņemta attiecīgo dalībnieku iepriekšēja piekrišana un saskaņā ar sadarbības un konfidencialitātes nolīgumu attiecīgajiem noteikumiem.

         3.   Vienošanās noteikumi nosaka, ka vienošanos var izbeigt, ja par to ziņo iesaistītā trešā puse vai Eiropols, kas rīkojas tikai pēc analītiskās grupas locekļu piekrišanas. Ja vienošanās dalībnieku starpā netiek panākta, Eiropols paziņo par vienošanās pārtraukšanu pēc viena dalībnieka lūguma un par to informē Valdi.
   4. pants
   Stāšanās spēkā
   Šis lēmums stājas spēkā 2007. gada 19. aprīlī.

      Hāgā, 2007. gada 20. martā

            Valdes priekšsēdētājs,
         Hans-Jürgen FÖRSTER

      (1)  OV C 2, 6.1.2004., 1. lpp.

      (2)  OV C 88, 30.3.1999., 1. lpp., kas grozīts ar Padomes 2002. gada 28. februāra aktu (OV C 76, 27.3.2002., 1. lpp.).

      PIELIKUMS
      VIENOŠANĀS MODELIS ATTIECĪBĀ UZ TREŠO PUŠU EKSPERTU IESAISTĪŠANOS ANALĪTISKO GRUPU DARBĀ
      Eiropols un (trešās puses nosaukums) (turpmāk tekstā — “Puses”),
      ņemot vērā Eiropola konvenciju un it īpaši tās 10. panta 9. punktu,
      ņemot vērā sadarbības nolīgumu starp Eiropolu un (trešās puses nosaukums), un it īpaši tā nosacījumus attiecībā uz informācijas apmaiņas konfidencialitāti,
      VAI:
      ņemot vērā sadarbības un konfidencialitātes nolīgumus starp Eiropolu un (trešās puses nosaukums),
      ņemot vērā Padomes 1998. gada 3. novembra aktu, ar ko pieņemti noteikumi, kas piemērojami Eiropola analīzes datnēm (1),
      ņemot vērā Valdes (datums) lēmumu, ar kuru nosaka vienošanās noteikumus attiecībā uz trešo pušu ekspertu iesaistīšanos analītisko grupu darbā, un it īpaši tā 3. panta 1. punktu,
      ņemot vērā analīzes darba datnes YYY atvēršanas rīkojumu,
      tā kā iesaistīt (trešās puses nosaukums) ekspertus analītiskās grupas YYY darbā ir dalībvalstu interesēs,
      tā kā (trešās puses nosaukums) ir tieši saistīts ar analītiskās grupas YYY darbu,
      ir pieņēmuši šādu vienošanos:
      1. pants
      Definīcijas
      Šīs vienošanās noteikumos:

                  a)

                  trešo pušu ekspertu “iesaistīšanās ”analītisko grupu darbā nozīmē, ka šiem ekspertiem ir tiesības piedalīties analītisko grupu sanāksmēs, pēc pieprasījuma saņemt informāciju no Eiropola par attiecīgās analīzes darba datnes izstrādi un saskaņā ar piemērojamām tiesiskām prasībām saņemt un tālāk izplatīt analīzes rezultātus attiecībā uz trešo pusi, ko tie pārstāv;

                  b)

                  “sadarbības nolīgums ”ir nolīgums, ko (datums) parakstījuši Eiropols un (trešās puses nosaukums);

                  c)

                  “konfidencialitātes nolīgums ”ir nolīgums, kas minēts Eiropola konvencijas 18. panta 6. punktā;

            2. pants
      Darbības joma
      1.   XXX (2) (iestādes, kas atsūtījusi ekspertu, nosaukums) piedalās analīzes grupas YYY darbā.
      2.   XXX attiecīgi ir tiesības:

                  a.

                  piedalīties analītisko grupu sanāksmēs;

                  b.

                  pēc pieprasījuma saņemt informāciju no Eiropola par attiecīgās analīzes darba datnes YYY izstrādi;

                  c.

                  saņemt analīžu rezultātus, kas attiecas uz (trešā puses nosaukums); šāda izplatīšana notiek saskaņā ar Eiropola konvencijas 17.panta 2. punktu un 18. panta 4. punktu, attiecīgajiem sadarbības un konfidencialitātes nolīgumu nosacījumiem, Padomes 1999. gada 12. marta akta 5. panta 5. punktu, ar ko pieņem noteikumus par personīgo datu nosūtīšanu no Eiropola uz trešajām valstīm un iepriekšēju dalībvalsts, kas par attiecīgajiem datiem ir ziņojusi, piekrišanu; un

                  d.

                  tālāk izplatīt analīzes rezultātus tikai tad, ja attiecīgie dalībnieki ir iepriekš vienojušies un saskaņā ar sadarbības un konfidencialitātes nolīgumu attiecīgajiem noteikumiem.

            3. pants
      Stāšanās spēkā
      Šī vienošanās stājas spēkā (datums).
      4. pants
      Vienošanās izbeigšana
      1.   Šī vienošanās automātiski zaudē spēku, ja analīzes darba datni YYY slēdz.
      2.   Šo vienošanos var izbeigt katrā laikā, ja viena no pusēm par to iesniedz ziņojumu.

         (1)  OV C 26, 30.1.1999., 1.lpp., kas grozīts ar (atsauci jāpievieno, kad būs pieņemts jaunais akts).

         (2)  Eksperta/u vārds/i


title: 2013/421/ES: Padomes Lēmums ( 2013. gada 27. jūnijs ) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā ir jāieņem TIR konvencijas Administratīvajā komitejā attiecībā uz priekšlikumu grozīt Muitas konvenciju par starptautiskajiem preču pārvadājumiem, kuros izmanto TIR karneti (1975. gada TIR konvenciju)

text:
               3.8.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 209/17

         PADOMES LĒMUMS
   (2013. gada 27. jūnijs)
   par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā ir jāieņem TIR konvencijas Administratīvajā komitejā attiecībā uz priekšlikumu grozīt Muitas konvenciju par starptautiskajiem preču pārvadājumiem, kuros izmanto TIR karneti (1975. gada TIR konvenciju)
   (2013/421/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. pantu saistībā ar 218. panta 9. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 2112/78 (1) Kopienas vārdā tika apstiprināta 1975. gada 14. novembra Muitas konvencija par starptautiskajiem preču pārvadājumiem, kuros izmanto TIR karneti (TIR konvencija), un Kopienā tā stājās spēkā 1983. gada 20. jūnijā (2).

               (2)

               TIR konvencijas konsolidētā versija tika publicēta kā pielikums Padomes Lēmumam 2009/477/EK (3), saskaņā ar kuru Komisijai nākamie TIR konvencijas grozījumi jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, norādot to spēkā stāšanās dienu.

               (3)

               Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) ar transportu saistīto muitas jautājumu darba grupa 2011. gada oktobrī pēc plašām apspriedēm nolēma, ka TIR konvencijā ir nepieciešami daži grozījumi. Šie grozījumi attiecas uz TIR konvencijas 6. pantu un jaunas, III daļas, ieviešanu TIR konvencijas 9. pielikumā, ar kuru iedibina nosacījumus un prasības, kas jāizpilda starptautiskai organizācijai, kurai piešķir atļauju uzņemties atbildību par starptautiskas galvojumu sistēmas efektīvu organizēšanu un darbību un TIR karnešu iespiešanu un izsniegšanu.

               (4)

               Ierosinātie grozījumi TIR konvencijā ievieš starptautiskas organizācijas definīciju un skaidri nosaka atļaujas piešķiršanas procesu šai organizācijai. Jaunas 9. pielikuma III daļas ieviešana papildinātu minētā pielikuma mērķi, jo tiktu skaidri noteikta visu TIR sistēmas dalībnieku loma un pienākumi un palielināta sistēmas vadības pārredzamība. Ieviešot šos nosacījumus un prasības TIR konvencijas juridiskajā tekstā, saskaņā ar 0.6.2.bis-2. skaidrojumu TIR konvencijas 6. panta 2. punktam tiktu arī vienkāršota ANO EEK un starptautiskās organizācijas rakstiskā vienošanās.

               (5)

               Delegāti no visām dalībvalstīm Muitas tiesību aktu komitejā (koordinācija – Ženēvā) par ierosinātajiem grozījumiem ir pauduši labvēlīgu atzinumu.

               (6)

               TIR konvencijas Administratīvā komiteja piecdesmit trešajā sesijā, kas notika 2012. gada februārī, pieņēma ierosinātos TIR konvencijas grozījumus, attiecībā uz kuriem jāpabeidz Savienības iekšējās procedūras.

               (7)

               Administratīvā komiteja 2012. gada 5. jūlijā saskaņā ar konvencijas 59. panta 1. un 2. punktu nosūtīja ģenerālsekretāram priekšlikumus grozīt TIR konvencijas 6. panta 2.bis punktu un 9. pielikumu, un tos pieņēma TIR konvencijas piecdesmit trešajā sesijā, kas notika Ženēvā 2012. gada 9. februārī. Ģenerālsekretārs 2012. gada 10. jūlijā izdeva depozitāra paziņojumu C.N.358.2012.TREATIES, kurā paziņoja, ka tad, ja līdz 2013. gada 10. jūlijam neviena Līgumslēdzēja puse nebūs paudusi iebildumus pret ierosinātajiem grozījumiem, tie stāsies spēkā 2013. gada 10. oktobrī.

               (8)

               Tāpēc būtu jānosaka nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem attiecībā uz ierosinātajiem grozījumiem,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Nostājas, kas Eiropas Savienības vārdā ir jāieņem TIR konvencijas Administratīvajā komitejā, pamatā ir pielikuma projekts, ko izstrādājusi Administratīvā komiteja un kas pievienots šim lēmumam.
   Grozījumus konvencijā Komisija publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, norādot to spēkā stāšanās datumu.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā trešajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2013. gada 27. jūnijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         E. GILMORE

      (1)  OV L 252, 14.9.1978., 1. lpp.

      (2)  OV L 31, 2.2.1983., 13. lpp.

      (3)  OV L 165, 26.6.2009., 1. lpp.

      PIELIKUMS
      TIR konvencijas 6. pantā iekļauj jaunu punktu:

         6. panta 2.bis punkts

      2.bis punktu izsaka šādā redakcijā:

         “2.bis   Administratīvā komiteja piešķir atļauju starptautiskai organizācijai uzņemties atbildību par starptautiskas galvojumu sistēmas efektīvu organizēšanu un darbību. Atļauju piešķir, ja organizācija izpilda 9. pielikuma III daļā izklāstītos nosacījumus un prasības. Administratīvā komiteja var atsaukt atļauju, ja šie nosacījumi un prasības vairs netiek pildīti.”

      TIR konvencijas 9. pielikumā iekļauj šādu jaunu III daļu:

         9. pielikuma jaunā III daļa

         Iekļauj jaunu III daļu šādā redakcijā:

         “Konvencijas 6. pantā minētā atļaujas piešķiršana starptautiskai organizācijai uzņemties atbildību par starptautiskas galvojumu sistēmas efektīvu organizēšanu un darbību un TIR karnešu iespiešanu un izsniegšanu
         Nosacījumi un prasības

                     1.

                     Nosacījumi un prasības, kas jāizpilda starptautiskām organizācijām, lai saskaņā ar konvencijas 6. panta 2.bis punktu saņemtu Administratīvās komitejas atļauju uzņemties atbildību par starptautiskas galvojumu sistēmas efektīvu organizēšanu un darbību un TIR karnešu iespiešanu un izsniegšanu, ir šādi:

                                 a)

                                 ar konsolidētu gada finanšu pārskatu, ko pienācīgi revidējuši starptautiski atzīti neatkarīgi revidenti, tiek nodrošināts pierādījums par nevainojamu profesionālo kompetenci un finansiālo stāvokli, kas nepieciešams starptautiskas galvojumu sistēmas efektīvai organizēšanai un darbībai, un par organizatoriskajām spējām izpildīt saistības, kas izriet no konvencijas;

                                 b)

                                 organizācija nav pieļāvusi ne nopietnus, ne atkārtotus muitas vai nodokļu tiesību aktu pārkāpumus.

                     2.

                     Atbilstīgi atļaujai starptautiskā organizācija:

                                 a)

                                 TIR konvencijas Līgumslēdzējām pusēm ar tādu valsts apvienību starpniecību, kas ietilpst starptautiskajā organizācijā, sniedz apliecinātas vispārējo galvojumu līgumu kopijas un pierādījumus par galvojuma nodrošinājumu;

                                 b)

                                 TIR konvencijas kompetentajām iestādēm sniedz informāciju par noteikumiem un procedūrām, kas jāievēro valsts apvienībām, izdodot TIR karnetes;

                                 c)

                                 TIR konvencijas kompetentajām iestādēm katru gadu sniedz datus par prasībām, kas iesniegtas, kas vēl nav izskatītas, par ko izdarīts maksājums vai kas slēgtas bez maksājuma;

                                 d)

                                 TIR konvencijas kompetentajām iestādēm sniedz pilnīgu informāciju par TIR sistēmas darbību, proti, savlaicīgi un pienācīgi pamatotu informāciju par tendencēm, kuras raksturo nepabeigto TIR operāciju skaitu un to prasību skaitu, kas iesniegtas, kas vēl nav izskatītas, par ko izdarīts maksājums vai kas slēgtas bez maksājuma, un kuras varētu radīt šaubas par TIR sistēmas darbības pareizību vai kuras varētu izraisīt problēmas tās starptautiskās galvojumu sistēmas turpmākā darbībā;

                                 e)

                                 TIR konvencijas kompetentajām iestādēm sniedz statistikas datus, iedalītus pa tipiem, par to TIR karnešu skaitu, kuras izsniegtas katrai Līgumslēdzējai pusei;

                                 f)

                                 TIR Kontroles komisijai sniedz informāciju par cenu, par kuru starptautiskā organizācija izsniedz katra veida TIR karneti;

                                 g)

                                 veic visus iespējamos pasākumus, lai mazinātu TIR karnešu viltošanas risku;

                                 h)

                                 veic atbilstošus korektīvus pasākumus, ja atklātas ar TIR karneti saistītas kļūdas un trūkumi, un paziņo tos TIR Kontroles komisijai;

                                 j)

                                 pilnībā iesaistās lietās, kad tiek sasaukta TIR Kontroles komisija, lai atvieglotu strīdu izšķiršanu;

                                 k)

                                 nodrošina, lai visas problēmas, kas saistītas ar krāpnieciskām darbībām vai citām grūtībām TIR konvencijas piemērošanā, tiktu nekavējoties paziņotas TIR Kontroles komisijai;

                                 l)

                                 kopā ar nacionālajām galvotājām apvienībām, kas ietilpst starptautiskajā organizācijā, un muitas iestādēm pārvalda konvencijas 10. pielikumā paredzēto TIR karnešu kontroles sistēmu un informē Līgumslēdzējas puses un konvencijas kompetentās iestādes par sistēmā konstatētajām problēmām;

                                 m)

                                 sniedz TIR konvencijas kompetentajām iestādēm statistiku un datus par Līgumslēdzēju pušu veikumu attiecībā uz 10. pielikumā paredzēto kontroles sistēmu;

                                 n)

                                 ne mazāk kā divus mēnešus pirms dienas, kad provizoriski stājas spēkā vai tiek atjaunota saskaņā ar konvencijas 6. panta 2.bis punktu piešķirtā atļauja, ar ANO Eiropas Ekonomikas komisijas sekretariātu, kuru pilnvarojusi Administratīvā komiteja vai kurš darbojas tās vārdā, noslēdz rakstisku vienošanos, kurā ietver to, ka starptautiskā organizācija uzņemas šajā punktā izklāstītos pienākumus.

                     3.

                     Ja galvotāja apvienība informē starptautisko organizāciju par maksājuma prasību, tad starptautiskā organizācija triju (3) mēnešu laikā dara zināmu galvotājai apvienībai savu nostāju attiecībā uz prasību.

                     4.

                     Uz visu pēc būtības konfidenciālo vai konfidenciāli sniegto informāciju, ko starptautiskā organizācija tieši vai netieši ieguvusi saistībā ar konvenciju, attiecas pienākums ievērot dienesta noslēpumus, šo informāciju neizmanto un neapstrādā ne komerciāliem, ne citiem mērķiem, izņemot mērķus, kuru dēļ tā sniegta, un neizpauž trešām personām bez skaidri izteiktas atļaujas, ko devusi persona vai iestāde, kas informāciju sniegusi. Tomēr šādu informāciju var izpaust bez atļaujas šīs konvencijas Līgumslēdzēju pušu kompetentajām iestādēm, ja ir atļauts vai ir pienākums tā rīkoties saskaņā ar valsts vai starptautisko tiesību aktu noteikumiem vai saistībā ar tiesvedību. Izpaužot vai paziņojot informāciju, pilnībā ievēro spēkā esošos datu aizsardzības noteikumus.

                     5.

                     Ja netiek ievēroti iepriekšminētie nosacījumi un prasības, Administratīvajai komitejai ir tiesības atsaukt saskaņā ar 6. panta 2.bis punktu piešķirto atļauju. Ja Administratīvā komiteja nolemj atsaukt atļauju, lēmums stājas spēkā ne agrāk kā sešus (6) mēnešus pēc atsaukšanas dienas.

                     6.

                     Atļaujas piešķiršana starptautiskai organizācijai ar iepriekš izklāstītajiem noteikumiem neskar atbildību un saistības, ko organizācija ir uzņēmusies, pamatojoties uz konvenciju.”


title: Komisijas Lēmums (ES) 2017/1003 (2017. gada 13. jūnijs) par tādu preču importu bez ievedmuitas nodokļa, kuras paredzēts par brīvu izplatīt vai nodot rīcībā personām, kas cietušas 2016. gada augustā un oktobrī Itālijā notikušajās zemestrīcēs (izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 3865)

text:
               15.6.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 152/3

         KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2017/1003
   (2017. gada 13. jūnijs)
   par tādu preču importu bez ievedmuitas nodokļa, kuras paredzēts par brīvu izplatīt vai nodot rīcībā personām, kas cietušas 2016. gada augustā un oktobrī Itālijā notikušajās zemestrīcēs

         (izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 3865)

   (Autentisks ir tikai teksts itāļu valodā)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2009. gada 16. novembra Regulu (EK) Nr. 1186/2009, ar kuru izveido Kopienas sistēmu atbrīvojumiem no muitas nodokļiem (1), un jo īpaši tās 76. pantu,
   ņemot vērā Itālijas Republikas 2017. gada 14. marta lūgumu atļaut tādu preču importu bez ievedmuitas nodokļa, kuras paredzēts par brīvu nodot personām, kas cietušas 2016. gada augustā un oktobrī Itālijā notikušajās zemestrīcēs,
   tā kā:

               (1)

               Itālijā 2016. gada 24. un 26. augustā un 30. oktobrī notikušās zemestrīces uzskatāmas par nelaimi Regulas (EK) Nr. 1186/2009 XVII nodaļas C iedaļas izpratnē; tāpēc tā ir pamats atļaut tādu preču importu bez ievedmuitas nodokļa, kuras atbilst minētās regulas 74. līdz 80. panta prasībām.

               (2)

               Itālijas Republikai būtu jāinformē Komisija par dažādu 2016. gadā Itālijā zemestrīcēs cietušajām personām par brīvu izplatāmu preču veidu un daudzumu, par apstiprinātajām organizācijām šo preču izplatīšanai vai nodošanai un par pasākumiem, kas veikti, lai nepieļautu, ka preces tiek izmantotas citādi kā vien zemestrīcē cietušo personu atbalstam.

               (3)

               Atbrīvojums no ievedmuitas nodokļiem būtu jāpiešķir preču importam, kas veikts, sākot no datuma, kad notika pirmā zemestrīce.

               (4)

               Ir notikusi apspriešanās ar citām dalībvalstīm, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1186/2009 76. pantā,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   1.   Precēm netiek piemēroti ievedmuitas nodokļi Regulas (EK) Nr. 1186/2009 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta izpratnē, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

               a)

               preces ir paredzētas vienam no šādiem izmantošanas veidiem:

                           i)

                           Itālijā 2016. gadā notikušajās zemestrīcēs cietušajām personām preces par brīvu izplatīs c) apakšpunktā minētās struktūras un organizācijas;

                           ii)

                           preces par brīvu tiks nodotas nelaimē cietušo rīcībā, paturot tās minēto organizāciju īpašumā;

               b)

               preces atbilst Regulas (EK) Nr. 1186/2009 75., 78. un 79. pantā izklāstītajām prasībām;

               c)

               preces brīvai apritei importē valsts struktūras vai organizācijas, ko apstiprinājušas Itālijas kompetentās iestādes.

         2.   Precēm netiek piemēroti ievedmuitas nodokļi Regulas (EK) Nr. 1186/2009 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta izpratnē, ja tās brīvai apritei importē glābšanas dienesti savas darbības nodrošināšanai laikā, kad tie sniedz palīdzību Itālijā 2016. gadā notikušajās zemestrīcēs cietušajām personām.
   2. pants
   Vēlākais līdz 2017. gada 30. septembrim Itālijas Republika sniedz Komisijai šādu informāciju:

               a)

               1. panta 1. punktā minēto apstiprināto organizāciju sarakstu;

               b)

               informāciju par dažādu tādu preču veidu un daudzumu, kas saskaņā ar 1. pantu ir atbrīvotas no ievedmuitas nodokļiem;

               c)

               pasākumus, kas veikti, lai nodrošinātu atbilstību Regulas (EK) Nr. 1186/2009 78., 79. un 80. panta prasībām saistībā ar precēm, uz kurām attiecas šis lēmums.

         3. pants
   Šā lēmuma 1. pantu piemēro importam, kas veikts no 2016. gada 24. augusta līdz 2017. gada 30. jūnijam.
   4. pants
   Šis lēmums ir adresēts Itālijas Republikai.

      Briselē, 2017. gada 13. jūnijā

            Komisijas vārdā –

            Komisijas loceklis

         Pierre MOSCOVICI

      (1)  OV L 324, 10.12.2009., 23. lpp.


title: 2009/872/EK: Komisijas Lēmums ( 2009. gada 30. novembris ), ar ko izveido Eiropas Savienības Ekspertu komiteju reto slimību jomā

text:
               2.12.2009

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 315/18

      KOMISIJAS LĒMUMS

   (2009. gada 30. novembris),
   ar ko izveido Eiropas Savienības Ekspertu komiteju reto slimību jomā
   (2009/872/EK)
   EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 152. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Komisijas Baltā grāmata “Kopā par veselību. ES stratēģiskā pieeja 2008.–2013. gadam” (1), kuru Komisija pieņēma 2007. gada 23. oktobrī un kurā izstrādāta ES stratēģija veselības jomā, noteica retās slimības par darbības prioritāti.

               (2)

               Tajā pašā laikā Eiropas Parlaments un Padome 2007. gada 23. oktobrī pieņēma Lēmumu Nr. 1350/2007/EK, ar ko izveido otro Kopienas rīcības programmu veselības aizsardzības jomā (2008.–2013. gadam) (2). Saskaņā ar minētā lēmuma 7. panta 2. punktu un pielikumu Komisija ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm izstrādā konsultāciju mehānismus un līdzdalības procesus, lai īstenotu darbības, kas vajadzīgas, lai sagatavotu un izplatītu informāciju un zināšanas veselības jautājumos.

               (3)

               Eiropas Komisija 2008. gada 11. novembrī pieņēma “Paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai. Retās slimības – Eiropas mērogā risināmie uzdevumi” (3) (turpmāk “Komisijas paziņojums”), un Padome 2009. gada 8. jūnijā pieņēma ieteikumu par rīcību reto slimību jomā (4) (turpmāk “Padomes ieteikums”).

               (4)

               Lai sagatavotu un īstenotu Kopienas rīcību reto slimību jomā, ir vajadzīga cieša sadarbība ar dalībvalstu specializētajām organizācijām un ar ieinteresētajām personām.

               (5)

               Tādēļ ir vajadzīgs institucionāls ietvars, lai regulāri apspriestos ar šīm organizācijām, ar tādu projektu vadītājiem, ko pētniecības un sabiedrības veselības darbību jomā atbalsta Eiropas Komisija, kā arī ar citām attiecīgajām ieinteresētajām personām, kuras darbojas šajā jomā.

               (6)

               Šāda ietvara nepieciešamība ir atspoguļota Komisijas paziņojumā par retajām slimībām, COM(2008) 679, galīgā redakcija. Paziņojuma 7. punkts nosaka, ka Komisijai palīdzēs Eiropas Savienības Padomdevēja komiteja reto slimību jomā.

               (7)

               Uz šo komiteju neattiecas noteikumi Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumā 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (5),

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Ar šo Komisija izveido Ekspertu komiteju reto slimību jomā, turpmāk tekstā – “Komiteja”.
   2. pants
   1.   Komiteja, darbojoties sabiedrības interesēs, palīdz Komisijai formulēt un ieviest Kopienas darbības reto slimību jomā un sekmē attiecīgās pieredzes, politikas un prakses apmaiņu starp dalībvalstīm un dažādajām iesaistītajām pusēm.
   2.   Komitejas uzdevumos neietilps jautājumi, kas skarti Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 16. decembra Regulā (EK) Nr. 141/2000 par zālēm reti sastopamu slimību ārstēšanai (6), kā arī jautājumi, kas ietilpst Reti sastopamu slimību ārstēšanas zāļu komitejas (COMP) uzdevumos, kura izveidota ar minētās regulas 4. pantu, nedz arī jautājumi, kas ietilpst Farmācijas komitejas uzdevumos, kura izveidota ar Padomes Lēmumu 75/320/EEK (7).
   3.   Lai sasniegtu 1. punktā minētos mērķus, Komiteja:

               a)

               palīdz Komisijai izstrādāt instrumentus, lai kontrolētu, novērtētu un izplatītu tādu pasākumu rezultātus, kas veikti Kopienas un valsts līmenī reto slimību jomā;

               b)

               dod ieguldījumu Kopienas rīcības īstenošanā šajā jomā, galvenokārt analizējot veikto pasākumu rezultātus un ierosinot uzlabojumus;

               c)

               palīdz sagatavot Komisijas ziņojumu par Komisijas paziņojuma un Padomes ieteikuma īstenošanu;

               d)

               pēc Komisijas lūguma vai pēc savas iniciatīvas sniedz Komisijai atzinumus un ieteikumus vai iesniedz ziņojumus;

               e)

               palīdz Komitejai starptautiskajā sadarbībā jautājumos, kas saistīti ar retajām slimībām;

               f)

               palīdz Komisijai izstrādāt pamatnostādnes, ieteikumus un jebkuru citu darbību, kas definēta Komisijas paziņojumā un Padomes atzinumā;

               g)

               iesniedz Komisijai darba gada ziņojumu.

         4.   Pirmās sanāksmes laikā Komiteja, vienojoties ar Komisiju, pieņem savu reglamentu.
   3. pants
   1.   Komitejas sastāvā ietilpst 51 loceklis un attiecīgie aizstājēji, proti:

               a)

               viens pārstāvis no katras dalībvalsts ministrijām vai valdības departamentiem, kuri atbildīgi par retajām slimībām; šo pārstāvi ieceļ katras dalībvalsts valdība;

               b)

               četri pārstāvji no pacientu organizācijām;

               c)

               četri pārstāvji no farmācijas rūpniecības;

               d)

               deviņi pārstāvji no pašlaik notiekošiem un/vai īstenotajiem Kopienas projektiem reto slimību jomā, ko finansē Kopienas rīcības programmas veselības aizsardzības jomā (8), tostarp trīs pārstāvji no Eiropas references tīkliem reto slimību jomā;

               e)

               seši pārstāvji no pašlaik notiekošiem un/vai īstenotajiem projektiem reto slimību jomā, ko finansē Eiropas Kopienas pamatprogrammas pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai (9);

               f)

               viens pārstāvis no Eiropas Slimību profilakses un kontroles centra (ECDC), kura pilnvarās, kas noteiktas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Regulu (EK) Nr. 851/2004, ar ko izveido Eiropas Slimību profilakses un kontroles centru (10), ietilpst darbības saistībā ar retām jaunām infekcijas slimībām.

         Pēc attiecīgo valstu valdību pieprasījuma Komisija var nolemt paplašināt Komitejas sastāvu, iekļaujot tajā pa vienam pārstāvim no visām EBTA dalībvalstīm, kuras ir Eiropas Ekonomiskās zonas nolīguma puses. Šis pārstāvis ir no ministrijām vai valdības departamentiem, kuri atbildīgi par retajām slimībām, un to iecēlusi attiecīgās valsts valdība.
   2.   Komitejas sanāksmēs drīkst piedalīties Komisijas, Eiropas Zāļu aģentūras (EMEA) pārstāvji, kā arī Reti sastopamu slimību ārstēšanas zāļu komitejas (COMP) priekšsēdētājs vai priekšsēdētāja vietnieks.
   3.   Novērotāja statusu var piešķirt starptautisku un arodorganizāciju un citu reto slimību jomā darbojošos asociāciju pārstāvjiem, kuri sniedz attiecīgi pamatotus lūgumus Komisijai.
   4.   Komisija ieceļ Komitejas locekļus atbilstoši 1. punkta b) līdz e) apakšpunktā nosauktajām grupām no piemēroto kandidātu saraksta, kas izveidots saskaņā ar Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un Komisijas tīmekļa vietnē publicēto uzaicinājumu izrādīt interesi. Uzaicinājumā izrādīt interesi jānorāda nepieciešamā kvalifikācija un pieredze, kas vajadzīga Komitejas loceklim. Visi Komitejas locekļi apņemas darboties sabiedrības interesēs.
   5.   Komitejas locekļi, kas minēti no b) līdz e) grupā, apņemas darboties neatkarīgi. Viņi nesaņem norādījumus no savas iestādes, pildot Komitejas locekļa pienākumus.
   4. pants
   Komitejas locekļu pilnvaru termiņš ir trīs gadi, un to var atjaunot. Komitejas locekļi ir amatā līdz brīdim, kad to vietā ieceļ citus.
   Komitejas locekļa pilnvaras beidzas pirms trīs gadu termiņa, ja viņš/viņa atkāpjas no amata, pārtrauc dalību organizācijā, kuru viņš/viņa pārstāv, ja viņam/viņai nav iespējas apmeklēt sanāksmes, nav iespējas aktīvi piedalīties Komitejas apspriešanās, ja viņš/viņa nav ievērojis(-usi) Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 287. panta nosacījumus vai ja viņam/viņai nav nepieciešamās kvalifikācijas un pieredzes, kā noteikts uzaicinājumā izteikt interesi. Komitejas locekļa pilnvaras var arī pārtraukt, ja organizācija, kura viņu iecēlusi, lūdz šo personu aizstāt.
   Locekļus, kuru pilnvaras beidzas pirms trīs gadu termiņa, uz viņu pilnvaru termiņa atlikušo laiku var aizstāt ar citiem.
   5. pants
   1.   Komiteja no dažādu savu locekļu kategoriju vidus uz vienu gadu ievēl priekšsēdētāju un trīs priekšsēdētāja vietniekus saskaņā ar 10. pantā noteikto procedūru. Priekšsēdētāja vietniekiem jāaizvieto priekšsēdētājs viņa prombūtnes laikā.
   2.   Priekšsēdētājs un priekšsēdētāja vietnieks kopā ar Komisijas pārstāvi veido Komitejas biroju, kurš sagatavo Komitejas darbu.
   3.   Sekretariāta pakalpojumus Komitejai nodrošina Komisija. Komisija sagatavo Komitejas sanāksmju protokolus.
   6. pants
   Komitejas birojs var uzaicināt jebkuru personu, kas ir īpaši kvalificēta kādā dienaskārtības jautājumā, piedalīties Komitejas darbā kā ārējam ekspertam.
   Ārējie eksperti var piedalīties Komitejas darbā tikai attiecībā uz to jautājumu, kurā ir prasīta viņu klātbūtne.
   7. pants
   1.   Komiteja var izveidot pagaidu darba grupas. Jo īpaši šīs grupas var veidot pagaidu vai īpaša darba izpildei, kā, piemēram, priekšlikumu izstrādāšana konkrētam zinātniskam tematam vai atbildes izstrādāšana attiecībā uz konkrētu jautājumu, ko Komiteja izvirzījusi saistībā ar konkrētām zinātnes jomām.
   2.   Darba grupās ietilpst ārējie eksperti, kas izraudzīti pēc viņu attiecīgās zinātniskās pieredzes.
   3.   Katrai darba grupai Komiteja pieņem pilnvaras, kurās norādīts tās mērķis, sastāvs, sanāksmju biežums un tās darbības ilgums.
   4.   Gatavojot atzinumus, Komiteja var uzdot ziņotājam, kas var būt viens no tās locekļiem vai ārējais eksperts, izstrādāt ziņojumus saskaņā ar reglamentā noteikto kārtību.
   5.   Komiteja var izvirzīt vienu vai vairākus locekļus, lai tie kā novērotāji piedalītos citu Komisijas ekspertu grupu darbā.
   8. pants
   Komitejas loceklis par savu darbību nesaņem atlīdzību; ceļa izdevumus un uzturēšanās izdevumus saistībā ar Komitejas un atbilstīgi 7. pantam izveidoto darba grupu sanāksmēm sedz Komisija saskaņā ar spēkā esošajiem administratīvajiem noteikumiem.
   Pasākumus, ko pieņem saskaņā ar 6. un 7. pantu un kas finansiāli ietekmē Eiropas Kopienu budžetu, vispirms iesniedz apstiprināšanai Komisijai un tos īsteno saskaņā ar Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam.
   9. pants
   Komiteju sasauc Komisija, un tā sanāk Komisijas telpās. Tā sanāk vismaz trīs reizes gadā.
   10. pants
   1.   Kvorums, kas vajadzīgs atzinumu, ziņojumu vai ieteikumu pieņemšanai, ir nodrošināts, ja sanāksmē piedalās divas trešdaļas no Komitejas locekļiem.
   2.   Ja vien iespējams, Komitejas zinātniskos atzinumus, ziņojumus vai ieteikumus pieņem vienprātīgi. Ja šāda vienprātība netiek panākta, atzinumu pieņem ar klātesošo Komitejas locekļu balsu vairākumu.
   3.   Komisija, pieprasot Komitejas atzinumu vai ieteikumu, var noteikt termiņu, kurā jāsniedz šis atzinums.
   4.   Komitejā pārstāvēto dažādo kategoriju izteiktos viedokļus ieraksta protokolā, kuru nosūta Komisijai. Ja Komiteja ir vienbalsīgi piekritusi pieprasītajam atzinumam, tā sagatavo kopējos secinājumus, kurus pievieno protokolam.
   5.   Pēc tam, kad priekšsēdētājs ir apstiprinājis atzinumu un ieteikumu projektus, sekretariāts tos iesniedz Komitejai, kas tos pieņem, izmantojot rakstisku procedūru, kura noteikta Komitejas reglamentā. Tomēr šādas rakstiskās procedūras pēc iespējas jāpiemēro tikai steidzamiem pasākumiem, kas jāpieņem ārpus plānoto sanāksmju grafika.
   11. pants
   Neskarot Līguma 287. pantu, Komitejas locekļi nedrīkst izpaust informāciju, ko tie ieguvuši savā darbā Komitejā vai tās apakšgrupās, vai darba grupās, ja Komisija tos informē, ka vajadzīgais atzinums vai iesniegtais jautājums attiecas uz konfidenciālu lietu.
   Šādos gadījumos sanāksmēs piedalās tikai Komitejas locekļi un Komisijas pārstāvji.
   12. pants
   Šī Komiteja aizstāj pašreizējo Eiropas Savienības Reto slimību darba grupu, kas ir izveidota, pamatojoties uz Komisijas 2004. gada 25. februāra Lēmumu 2004/192/EK, ar ko pieņem 2004. gada darba plānu Kopienas rīcības programmas izpildei sabiedrības veselības aizsardzības jomā (2003.–2008. gads), to skaitā gada darba programmu attiecībā uz subsīdijām (11).

      Briselē, 2009. gada 30. novembrī

            Komisijas vārdā –

            Komisijas locekle

         Androulla VASSILIOU

      (1)  COM(2007) 630, galīgā redakcija, 23.10.2007.

      (2)  OV L 301, 20.11.2007., 3. lpp.

      (3)  COM(2008) 679, galīgā redakcija, 11.11.2008.

      (4)  OV C 151, 3.7.2009., 7. lpp.

      (5)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

      (6)  OV L 18, 22.1.2000., 1. lpp.

      (7)  OV L 147, 9.6.1975., 23. lpp.

      (8)  OV L 155, 22.6.1999., 1. lpp., OV L 271, 9.10.2002., 1. lpp., OV L 301, 20.11.2007., 3. lpp.

      (9)  OV L 412, 30.12.2006., 1. lpp.

      (10)  OV L 142, 30.4.2004., 1. lpp.

      (11)  OV L 60, 27.2.2004., 58. lpp.


title: 2010/92/CFSP: Padomes Lēmums 2010/92/KĀDP ( 2010. gada 15. februāris ), ar ko pagarina ierobežojošus pasākumus pret Zimbabvi

text:
               16.2.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 41/6

         PADOMES LĒMUMS 2010/92/KĀDP
   (2010. gada 15. februāris),
   ar ko pagarina ierobežojošus pasākumus pret Zimbabvi
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 29. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2004. gada 19. februārī pieņēma Kopējo nostāju 2004/161/KĀDP, ar ko atjauno ierobežojošus pasākumus pret Zimbabvi (1).

               (2)

               Ar Padomes Kopējo nostāju 2009/68/KĀDP (2009. gada 26. janvāris) (2) Kopējo nostāju 2004/161/KĀDP pagarināja līdz 2010. gada 20. februārim.

               (3)

               Ņemot vērā stāvokli Zimbabvē, jo īpaši to, ka nav vērojama virzība 2008. gada septembrī parakstītās vispārējās politiskās vienošanās īstenošanā, Kopējā nostājā 2004/161/KĀDP paredzētie ierobežojošie pasākumi būtu jāpagarina vēl uz 12 mēnešiem.

               (4)

               Tomēr vairs nav pamata konkrētas personas un vienības paturēt to personu, vienību un struktūru sarakstā, uz kurām attiecas Kopējā nostāja 2004/161/KĀDP. Attiecīgi būtu jāgroza saraksts, kas iekļauts Kopējās nostājas 2004/161/KĀDP pielikumā,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Kopējā nostājā 2004/161/KĀDP paredzētos ierobežojošos pasākumus pagarina līdz 2011. gada 20. februārim.
   2. pants
   Šā lēmuma pielikumā minētās personas un vienības svītro no saraksta, kas ir iekļauts Kopējās nostājas 2004/161/KĀDP pielikumā.
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
   4. pants
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2010. gada 15. februārī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         Á. GABILONDO

      (1)  OV L 50, 20.2.2004., 66. lpp.

      (2)  OV L 23, 27.1.2009., 43. lpp.

      PIELIKUMS

         2. pantā minēto personu un vienību saraksts

      I.   PERSONAS

                  Nr. 3

                  Al Shanfari, Thamer Bin

                  Nr. 39

                  Dabengwa, Dumiso

                  Nr. 54

                  Hove, Richard

                  Nr. 57

                     Jangara (pazīstams arī kā Changara), Thomsen

                  Nr. 113

                     Msika, Joseph W.

                  Nr. 203

                  Zvinavashe, Vitalis

            II.   VIENĪBAS

                  Nr. 16

                  Industrial Development Corporation of Zimbabwe

                  Nr. 17

                  Intermarket Holdings Ltd

                  Nr. 22

                     Oryx Diamonds Ltd (pazīstams arī kā Oryx Natural Resources)

                  Nr. 27

                  Scotfin Ltd

                  Nr. 33

                     ZB Financial Holdings Ltd (pazīstams arī kā Finhold)

                  Nr. 34

                  ZB Holdings Ltd

                  Nr. 37

                     Zimbabwe Iron and Steel Company (pazīstams arī kā Zisco, Ziscosteel)

                  Nr. 39

                  Zimre Holdings Ltd

                  Nr. 40

                  Zimre Reinsurance Company (PVT) Ltd


title: 2004/618/EK: Padomes lēmums (2004. gada 11. augusts), ar kuru noslēdz Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Kopienu un Pakistānu atbilstīgi 1994. gada VVTT XXVIII pantam par grozījumiem koncesijās attiecībā uz rīsiem, ko paredz 1994. gada VVTT pievienotais EK CXL grafiks

text:
               28.8.2004

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 279/23

         PADOMES LĒMUMS
   (2004. gada 11. augusts),
    ar kuru noslēdz Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Kopienu un Pakistānu atbilstīgi 1994. gada VVTT XXVIII pantam par grozījumiem koncesijās attiecībā uz rīsiem, ko paredz 1994. gada VVTT pievienotais EK CXL grafiks
   (2004/618/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 133. pantu kopā ar 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               2003. gada 26. jūnijā Padome pilnvaroja Komisiju uzsākt sarunas atbilstīgi 1994. gada VVTT XXVIII pantam ar mērķi grozīt dažas koncesijas attiecībā uz rīsiem. Attiecīgi Kopiena 2003. gada 2. jūlijā informēja PTO par nodomu grozīt dažas koncesijas EK CXL grafikā.

               (2)

               Komisija risināja sarunas saskaņā ar Padomes pieņemtām sarunu direktīvām, apspriežoties ar komiteju, kas izveidota ar EK Līguma 133. pantu.

               (3)

               Komisija apspriedās ar ASV, kurai bija galvenā interese par produktu ar HS kodu 1006 20 (lobīti rīsi) piegādi un nozīmīga piegādātāja interese attiecībā uz produktiem ar HS kodu 1006 30 (slīpēti rīsi), Taizemi, kurai bija galvenā interese par produktu ar HS kodu 1006 30 (slīpēti rīsi) piegādi un nozīmīga piegādātāja interese par produktiem ar HS kodu 1006 20 (lobīti rīsi), kā arī ar Indiju un Pakistānu, kurām katrai bija nozīmīga piegādātāja interese par produktiem ar HS kodu 1006 20 (lobīti rīsi).

               (4)

               Lai nodrošinātu to, ka Nolīgumu pilnībā piemēros no 2004. gada 1. septembra, un līdz grozījumiem Padomes 2003. gada 29. septembra Regulā (EK) Nr. 1785/2003 par rīsu tirgus kopīgo organizāciju (1), būtu nepieciešams pilnvarot Komisiju noteikt pagaidu izņēmumus no minētās regulas.

               (5)

               Šā lēmuma īstenošanai vajadzīgie pasākumi jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (2).

               (6)

               Komisija ir veiksmīgi pabeigusi iepriekš minētās sarunas, vienojoties par nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Kopienu un Pakistānu. Minētais nolīgums ir jāapstiprina,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Kopienas vārdā apstiprina Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Kopienu un Pakistānu atbilstīgi 1994. gada VVTT XXVIII pantam par grozījumiem koncesijās attiecībā uz rīsiem, ko paredz 1994. gada VVTT pievienotais EK CXL grafiks.
   Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   Ciktāl tas ir nepieciešams, lai nodrošinātu Nolīguma pilnīgu piemērošanu no 2004. gada 1. septembra, Komisija var atkāpties no Regulas (EK) Nr. 1785/2003 saskaņā ar šā lēmuma 3. panta 2. punktā noteikto procedūru, kamēr minētā regula nav grozīta, bet ilgākais līdz 2005. gada 30. jūnijam.
   3. pants
   1.   Komisijai palīdz Labības pārvaldības komiteja, kas izveidota ar 25. pantu Padomes 2003. gada 29. septembra Regulā (EK) Nr. 1784/2003 par labības tirgus kopīgo organizāciju (3).
   2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 4. un 7. pantu.
   Lēmuma 1999/468/EK 4. panta 3. punktā minētais laikposms ir viens mēnesis.
   3.   Komiteja pieņem savu reglamentu.
   4. pants
   Ar šo Padomes priekšsēdētāju pilnvaro izraudzīt personu(-as), kas būs tiesīga(-as) parakstīt Nolīgumu, lai tas kļūtu saistošs Kopienai (4).

      Briselē, 2004. gada 11. augustā

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         B. BOT

      (1)  OV L 270, 21.10.2003., 96. lpp.

      (2)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

      (3)  OV L 270, 21.10.2003., 78. lpp.

      (4)  Nolīguma spēkā stāšanās dienu paziņos ar publikāciju Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   NOLĪGUMS VĒSTUĻU APMAIŅAS VEIDĀ
   starp Eiropas Kopienu un Pakistānu atbilstīgi 1994. gada VVTT XXVIII pantam par grozījumiem koncesijās attiecībā uz rīsiem, ko paredz 1994. gada VVTT pievienotais EK CXL grafiks
   Godātais kungs,
   sekojot sarunām starp Eiropas Kopienu (EK) un Pakistānu atbilstīgi 1994. gada VVTT XXVIII pantam par grozījumiem koncesijās attiecībā uz rīsu, ko paredz EK CXL grafiks, kurš ir 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (1994. gada VVTT) pielikums, EK piekrīt šeit turpmāk izklāstītajiem secinājumiem:
   Importa režīma gala variants
   Tarifs lobītiem rīsiem (KN kods 1006 20) ir 65 EUR/t.
   Attiecībā uz lobītu rīsu importa režīmu (KN kodi 1006 20 17 un 1006 20 98) par šķirnēm Kernel (Basmati), Basmati 370, Pusa Basmati un Super Basmati EK specifiskā muitas nodokļa saistoša likme ir nulle. Saistībā ar to:

               —

               uz robežas izveido Kopienas kontroles sistēmu, kas balstīta uz DNS analīzi; Pakistānai aktīvi jāsadarbojas ar EK, lai ieviestu šādu kontroles sistēmu, un EK jāsniedz atbilstīga tehniskā palīdzība šajā sakarā,

               —

               ir saprotams, ka iepriekš minēto šķirņu Basmati rīsus audzē konkrētos ģeogrāfiskos apgabalos un ka Pakistāna aizsargās Basmati rīsu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi. EK atbalstīs pieteikumu Basmati rīsu ģeogrāfiskās izcelsmes norādes aizsardzībai saskaņā ar Padomes 1992. gada 14. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2081/92 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (1). EK izskatītu šādu pieteikumu iespējami drīz. EK sniegs nepieciešamo tehnisko palīdzību šajā sakarā.

         Pārejas noteikumi
   No 2004. gada 1. septembra līdz dienai, kurā stājas spēkā iepriekš minētā Kopienas kontroles sistēma, EK piemēro pārejas režīmu attiecībā uz lobītiem rīsiem (KN kodi 1006 20 17 un 1006 20 98) iepriekš minētajām šķirnēm, balstoties uz šādiem elementiem.
   EK muitas nodokļa autonomā likme ir nulle. Tomēr, ja notiks tirgus traucējumi, EK konsultēsies ar Pakistānas kompetentajām iestādēm, lai vienotos par piemērotu risinājumu. Ja vienošanās netiek panākta, EK patur tiesības atgriezties pie muitas nodokļa saistošas likmes 65 EUR/t lobītiem rīsiem (KN kods 1006 20).
   Vispārīgie noteikumi
   Šā nolīguma mērķu sasniegšanai:

               —

               EK nosaka atsevišķas tarifa pozīcijas tām Basmati rīsu šķirnēm, kas norādītas nolīgumos ar Indiju un Pakistānu,

               —

               Pakistānas kompetentās iestādes turpinās izsniegt autentiskuma sertifikātus pirms importa licenču izsniegšanas, kas nozīmē, ka pašreizējā autentiskuma sertifikācijas sistēma saglabāsies.

         EK atzīst Pakistānas primāras sarunu tiesības attiecībā uz koncesijām, kas minētas šajā vēstulē.
   Šo nolīgumu puses apstiprinās saskaņā ar savām procedūrām.
   Šā nolīguma noteikumus piemēros no 2004. gada 1. septembra.
   Es būtu ļoti pateicīgs, ja Jūs varētu apstiprināt Jūsu valdības piekrišanu iepriekš minētajam.
   Godātais kungs, lūdzu, pieņemiet manus visdziļākās cieņas apliecinājumus!

      Hecho en Bruselas, el
      V Bruselu dne
      Udfærdiget i Bruxelles, den
      Geschehen zu Brüssel am
      Brüssel,
      Έγινε στις Βρυξέλλες, στις
      Done at Brussels,
      Fait à Bruxelles, le
      Fatto a Bruxelles, addì
      Briselÿ,
      Priimta Briuselyje,
      Kelt Brüsszelben,
      Magÿmula fi Brussel,
      Gedaan te Brussel,
      Sporzÿdzono w Brukseli, dnia
      Feito em Bruxelas,
      V Bruseli
      V Bruslju,
      Tehty Brysselissä
      Utfärdat i Bryssel den

      Por la Comunidad Europea
      Za Evropské společenstvί
      For Det Europæiske Fællesskab
      Für die Europäische Gemeinschaft
      Euroopa Ühenduse nimel
      Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα
      For the European Community
      Pour la Communauté européenne
      Per la Comunità europea
      Eiropas Kopienas vārdā
      Europos bendrijos vardu
      az Európai Közösség részéről
      Għall-Komunità Ewropea
      Voor de Europese Gemeenschap
      W imieniu Wspólnoty Europejskiej
      Pela Comunidade Europeia
      Za Európske spoločenstvo
      za Evropsko skupnost
      Euroopan yhteisön puolesta
      På Europeiska gemenskapens vägnar

   Godātais kungs,
   man ir gods apstiprināt Jūsu vēstules saņemšanu šīsdienas datumā ar šādu tekstu:
   “Sekojot sarunām starp Eiropas Kopienu (EK) un Pakistānu atbilstīgi 1994. gada VVTT XXVIII pantam par grozījumiem koncesijās attiecībā uz rīsu, ko paredz EK CXL grafiks, kurš ir 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (1994. gada VVTT) pielikums, EK piekrīt šeit turpmāk izklāstītajiem secinājumiem:
   Importa režīma gala variants
   Tarifs lobītiem rīsiem (KN kods 1006 20) ir 65 EUR/t.
   Attiecībā uz lobītu rīsu importa režīmu (KN kodi 1006 20 17 un 1006 20 98) par šķirnēm Kernel (Basmati), Basmati 370, Pusa Basmati un Super Basmati EK specifiskā muitas nodokļa saistoša likme ir nulle. Saistībā ar to:

               —

               uz robežas izveido Kopienas kontroles sistēmu, kas balstīta uz DNS analīzi; Pakistānai aktīvi jāsadarbojas ar EK, lai ieviestu šādu kontroles sistēmu, un EK jāsniedz atbilstīga tehniskā palīdzība šajā sakarā,

               —

               ir saprotams, ka iepriekš minēto šķirņu Basmati rīsus audzē konkrētos ģeogrāfiskos apgabalos un ka Pakistāna aizsargās Basmati rīsu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi. EK atbalstīs pieteikumu Basmati rīsu ģeogrāfiskās izcelsmes norādes aizsardzībai saskaņā ar Padomes 1992. gada 14. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2081/92 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (2). EK izskatītu šādu pieteikumu iespējami drīz. EK sniegs nepieciešamo tehnisko palīdzību šajā sakarā.

         Pārejas noteikumi
   No 2004. gada 1. septembra līdz dienai, kurā stājas spēkā iepriekš minētā Kopienas kontroles sistēma, EK piemēro pārejas režīmu attiecībā uz lobītiem rīsiem (KN kodi 1006 20 17 un 1006 20 98) iepriekš minētajām šķirnēm, balstoties uz šādiem elementiem.
   EK muitas nodokļa autonomā likme ir nulle. Tomēr, ja notiks tirgus traucējumi, EK konsultēsies ar Pakistānas kompetentajām iestādēm, lai vienotos par piemērotu risinājumu. Ja vienošanās netiek panākta, EK patur tiesības atgriezties pie muitas nodokļa saistošas likmes 65 EUR/t lobītiem rīsiem (KN kods 1006 20).
   Vispārīgie noteikumi
   Šā nolīguma mērķu sasniegšanai:

               —

               EK nosaka atsevišķas tarifa pozīcijas tām Basmati rīsu šķirnēm, kas norādītas nolīgumos ar Indiju un Pakistānu,

               —

               Pakistānas kompetentās iestādes turpinās izsniegt autentiskuma sertifikātus pirms importa licenču izsniegšanas, kas nozīmē, ka pašreizējā autentiskuma sertifikācijas sistēma saglabāsies.

         EK atzīst Pakistānas primāras sarunu tiesības attiecībā uz koncesijām, kas minētas šajā vēstulē.
   Šo nolīgumu puses apstiprinās saskaņā ar savām procedūrām.
   Šā nolīguma noteikumus piemēros no 2004. gada 1. septembra.
   Es būtu ļoti pateicīgs, ja Jūs varētu apstiprināt Jūsu valdības piekrišanu iepriekš minētajam.”
   Pakistānai ir gods apstiprināt savu piekrišanu šīs vēstules saturam.
   Godātais kungs, lūdzu, pieņemiet manus visdziļākās cieņas apliecinājumus!

      Done at Brussels,
      Hecho en Bruselas, el
      V Bruselu dne
      Udfærdiget i Bruxelles, den
      Geschehen zu Brüssel am
      Brüssel,
      Έγινε στις Βρυξέλλες, στις
      Fait à Bruxelles, le
      Fatto a Bruxelles, addì
      Briselÿ,
      Priimta Briuselyje,
      Kelt Brüsszelben,
      Magÿmula fi Brussel,
      Gedaan te Brussel,
      Sporzÿdzono w Brukseli, dnia
      Feito em Bruxelas,
      V Bruseli
      V Bruslju,
      Tehty Brysselissä
      Utfärdat i Bryssel den

      On behalf of Pakistan
      En nombre de Pakistán
      Za Pákistán
      På Pakistans vegne
      Im Namen Pakistans
      Pakistani nimel
      Εξ ονόματος του Πακιστάν
      Au nom du Pakistan
      Per il Pakistan
      Pakistānas vārdā
      Pakistano vardu
      Pakisztán nevében
      Għan-nom tal-Pakistan
      Namens Pakistan
      W imieniu Pakistanu
      Pelo Paquistão
      V mene Pakistanu
      V imenu Pakistana
      Pakistanin puolesta
      På Pakistans vägnar

      (1)  OV L 208, 24.7.1992., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 806/2003 (OV L 122, 16.5.2003., 1. lpp.).

      (2)  OV L 208, 24.7.1992., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 806/2003 (OV L 122, 16.5.2003., 1. lpp.).


title: Padomes Lēmums (ES) 2016/123 (2015. gada 26. oktobris) par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Padziļinātas partnerības un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kazahstānas Republiku, no otras puses

text:
               4.2.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 29/1

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2016/123
   (2015. gada 26. oktobris)
   par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Padziļinātas partnerības un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kazahstānas Republiku, no otras puses
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 31. panta 1. punktu un 37. pantu,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 91. pantu, 100. panta 2. punktu un 207. un 209. pantu saistībā ar 218. panta 5. punktu un 218. panta 8. punkta otro daļu,
   ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Eiropas Komisijas kopīgo priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2011. gada 13. aprīlī pilnvaroja Komisiju sākt sarunas ar Kazahstānas Republiku par Padziļinātas partnerības un sadarbības nolīgumu (“nolīgums”).

               (2)

               Sarunas par nolīgumu ir bijušas veiksmīgas, un nolīgums tika parafēts 2015. gada 20. janvārī.

               (3)

               Nolīguma 281. pantā paredzēta nolīguma provizoriska piemērošana pilnībā vai daļēji pirms tā stāšanās spēkā.

               (4)

               Nolīgums būtu jāparaksta Savienības vārdā un daļēji jāpiemēro provizoriski, kamēr tiek pabeigtas procedūras tā noslēgšanai.

               (5)

               Nolīguma parakstīšana Savienības vārdā un nolīguma daļu provizoriska piemērošana starp Savienību neiespaido kompetenču sadalījumu starp Savienību un tās dalībvalstīm saskaņā ar Līgumiem,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   1.   Ar šo atļauj Savienības vārdā parakstīt Padziļinātas partnerības un sadarbības nolīguma starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kazahstānas Republiku, no otras puses, ņemot vērā minētā nolīguma noslēgšanu.
   2.   Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas Savienības vārdā parakstīt nolīgumu.
   3. pants
   1.   Saskaņā ar nolīguma 281. pantu un ņemot vērā tajā noteiktos paziņojumus, līdz tā spēkā stāšanās dienai starp Savienību un Kazahstānas Republiku provizoriski, bet tikai tiktāl, ciktāl tas attiecas uz jautājumiem, kas ir Savienības kompetencē, tostarp jautājumiem, kas ir Savienības kompetencē, lai noteiktu un īstenotu kopēju ārpolitiku un drošības politiku, tiek piemērotas šādas nolīguma daļas:

               a)

               I sadaļa;

               b)

               II sadaļa: 4., 5., 9. un 10. pants;

               c)

               III sadaļa (izņemot 56. un 58. pantu, 62. pantu – ciktāl tas attiecas uz intelektuālā īpašuma tiesību krimināltiesisko aizsardzību, un 147. pantu).
               Nolīguma 141. panta provizoriska piemērošana neietekmē dalībvalstu suverēnās tiesības attiecībā uz to ogļūdeņraža resursiem saskaņā ar starptautiskajam tiesībām, tostarp to tiesības un pienākumus kā Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada Jūras konvencijas Pusēm;

               d)

               IV sadaļa: 5., 6. un 7. nodaļa (izņemot 210. panta c) punktu un 212. panta b), f), g), h) un i) punktu) un 12. un 15. nodaļa;

               e)

               V sadaļa: 235. un 238. pants (izņemot 2. un 3. punktu);

               f)

               VI sadaļa: 5. un 9. nodaļa;

               g)

               VII sadaļa;

               h)

               VIII sadaļa (ciktāl minētās sadaļas noteikumi aprobežojas ar nolīguma provizoriskas piemērošanas nodrošināšanu);

               i)

               IX sadaļa (izņemot 281. panta 7. punktu, ciktāl minētās sadaļas noteikumi aprobežojas ar nolīguma provizoriskas piemērošanas nodrošināšanu saskaņā ar šo pantu);

               j)

               I līdz VII pielikums, kā arī Protokols par savstarpēju administratīvo palīdzību muitas lietās.

         2.   Dienu, no kuras nolīgumu piemēro provizoriski, Padomes Ģenerālsekretariāts publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

   4. pants
   Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā pieņemšanas.

      Luksemburgā, 2015. gada 26. oktobrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         F. MOGHERINI