title: Padomes Lēmums (KĀDP) 2016/2356 (2016. gada 19. decembris) par atbalstu SEESAC atbruņošanās un bruņojuma kontroles darbībām Dienvidaustrumeiropā saistībā ar ES Stratēģiju VIKI un to munīcijas nelikumīgas uzkrāšanas un tirdzniecības apkarošanai

text:
                  21.12.2016

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 348/60

            PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2016/2356
      (2016. gada 19. decembris)
      par atbalstu SEESAC atbruņošanās un bruņojuma kontroles darbībām Dienvidaustrumeiropā saistībā ar ES Stratēģiju VIKI un to munīcijas nelikumīgas uzkrāšanas un tirdzniecības apkarošanai
      EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
      ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 26. panta 2. punktu un 31. panta 1. punktu,
      ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,
      tā kā:

                  (1)

                  Eiropadome 2005. gada 15. un 16. decembrī pieņēma ES Stratēģiju vieglo un kājnieku ieroču (VIKI) un to munīcijas nelikumīgas uzkrāšanas un tirdzniecības apkarošanai (“stratēģija”), kurā ir izklāstītas pamatnostādnes Savienības rīcībai VIKI jomā. Šajā stratēģijā Balkāni un Dienvidaustrumeiropa ir apzināti kā reģioni, kurus jo īpaši skārusi VIKI pārmērīga uzkrāšana un izplatīšana. Tajā teikts, ka Savienība uzmanību prioritārā kārtā pievērsīs Centrālajai un Austrumeiropai, un, īpaši atsaucoties uz Balkāniem, uzsvērts, ka iedarbīgs šīs stratēģijas īstenošanas līdzeklis ir atbalsts efektīvām daudzpusējām attiecībām, kā arī attiecīgām reģionālām iniciatīvām. Tajā jo īpaši pausts arī atbalsts tam, ka ir jāiesaistās centienos samazināt VIKI uzkrājumus, kas Austrumeiropā ir saglabājušies kopš Aukstā kara laikiem.

                  (2)

                  2001. gada 20. jūlijā pieņemtās ANO Rīcības programmas par VIKI nelikumīgas tirdzniecības novēršanu, apkarošanu un izskaušanu visos aspektos (“ANO Rīcības programma”) sestajā sagatavošanas pārskata konferencē, kas notika 2016. gadā, visas ANO dalībvalstis atkārtoti apstiprināja apņemšanos novērst VIKI nelikumīgu tirdzniecību. Valstis atzinīgi novērtēja panākumus apakšreģionālās un reģionālās sadarbības stiprināšanā un apņēmās vajadzības gadījumā izveidot vai stiprināt tādus sadarbības, koordinācijas un dalīšanās ar informāciju, tostarp paraugprakses apmaiņas, mehānismus, ar kuriem atbalstītu rīcības programmas īstenošanu.

                  (3)

                  Dienvidaustrumeiropas un Austrumeiropas informācijas apstrādes centrs vieglo un kājnieku ieroču kontrolei (SEESAC), kas dibināts 2002. gadā Belgradā un darbojas saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Attīstības programmas (UNDP) un Reģionālās sadarbības padomes (Dienvidaustrumeiropas Stabilitātes pakta pēctecības organizācija) kopīgu pilnvarojumu, palīdz valstu un reģionu ieinteresētām personām kontrolēt un mazināt VIKI un munīcijas izplatību un ļaunprātīgu izmantošanu un tādējādi tas Dienvidaustrumeiropā un Austrumeiropā sekmē pastiprinātu stabilitāti, drošību un attīstību. SEESAC īpašu uzmanību velta reģionālu projektu attīstībai, lai pievērstos pastāvošajai pārrobežu ieroču plūsmu problēmai.

                  (4)

                  Savienība jau agrāk ir atbalstījusi SEESAC, proti, ar Padomes Lēmumu 2002/842/KĀDP (1), kuru pagarināja un grozīja ar Padomes lēmumiem 2003/807/KĀDP (2) un 2004/791/KĀDP (3), kā arī ar Padomes Lēmumu 2010/179/KĀDP (4). Iepriekšējā reize, kad Savienība atbalstīja SEESAC bruņojuma kontroles darbības, bija ar Padomes Lēmumu 2013/730/KĀDP (5).

                  (5)

                  Savienība vēlas finansēt vēl vienu SEESAC projektu, ar ko vājina apdraudējumu, ko rada VIKI un to munīcijas nelikumīga izplatīšana un tirdzniecība Dienvidaustrumeiropā,

            IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
      1. pants
      Lai īstenotu ES Stratēģiju vieglo un kājnieku ieroču (VIKI) un to munīcijas nelikumīgas uzkrāšanas un tirdzniecības apkarošanai un sekmētu mieru un drošību, Savienības atbalstītajām SEESAC projekta, ar ko vājina apdraudējumu, kuru rada VIKI un to munīcijas nelikumīga izplatīšana un tirdzniecība Dienvidaustrumeiropā, darbībām ir šādi konkrēti mērķi:
      plašāka reģionāla sadarbība, zināšanu apmaiņa un dalīšanās ar informāciju, kas uzlabos spējas veidot uz faktiem balstītu politiku,
      uzlabotas spējas attiecībā uz ieroču fizisko drošību un krājumu pārvaldību (“PSSM”), ko panāk ar infrastruktūras drošības uzlabošanu, lieko uzkrājumu samazināšanu un apmācību,
      uzlabotas marķēšanas, izsekojamības un uzskaites spējas,
      samazināta šaujamieroču nelikumīgu glabāšana un neatļauta lietošana, atbalstot informētības palielināšanas un savākšanas kampaņu.
      Šo projektu finansē Savienība, un sīks projekta apraksts ir izklāstīts pielikumā.
      2. pants
      1.   Par šā lēmuma īstenošanu atbild Augstais pārstāvis.
      2.   Šā lēmuma 1. pantā minētā projekta tehnisko īstenošanu veic SEESAC.
      3.   SEESAC savus uzdevumus veic Augstā pārstāvja vadībā. Minētajā nolūkā Augstais pārstāvis noslēdz vajadzīgās vienošanās ar UNDP, kas rīkojas SEESAC vārdā.
      3. pants
      1.   Finanšu atsauces summa 1. pantā minētā Savienības finansētā projekta īstenošanai ir EUR 6 508 136. Kopējais paredzētais visas programmas budžets ir EUR 9 142 355. Programmu līdzfinansē Savienība, Norvēģijas Karalistes Ārlietu ministrija un saņēmējs.
      2.   Izdevumus, ko finansē no 1. punktā norādītās atsauces summas, pārvalda saskaņā ar procedūrām un noteikumiem, ko piemēro Savienības budžetam.
      3.   Komisija uzrauga 1. punktā minēto izdevumu pareizu pārvaldību. Minētajā nolūkā tā noslēdz vajadzīgo nolīgumu ar UNDP, kas rīkojas SEESAC vārdā. Nolīgumā paredz, ka SEESAC ir pienākums nodrošināt Savienības ieguldījuma publiskumu, kas atbilst ieguldījuma apjomam.
      4.   Komisija cenšas panākt, lai 3. punktā paredzēto nolīgumu noslēgtu pēc iespējas drīz pēc šā lēmuma stāšanās spēkā. Komisija informē Padomi par jebkādām grūtībām minētajā procesā, kā arī par nolīguma noslēgšanas datumu.
      4. pants
      1.   Pamatojoties uz SEESAC reizi ceturksnī sagatavotiem regulāriem ziņojumiem, Augstais pārstāvis ziņo Padomei par šā lēmuma īstenošanu. Padomes veiktā izvērtēšana balstās uz minētajiem ziņojumiem.
      2.   Komisija ziņo par 1. pantā minētā projekta finanšu aspektiem.
      5. pants
      1.   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
      2.   Šis lēmums zaudē spēku 36 mēnešus pēc 3. panta 3. punktā minētā nolīguma noslēgšanas vai, ja minētajā laikā nolīgums netiek noslēgts – sešus mēnešus pēc šā lēmuma stāšanās spēkā.

         Briselē, 2016. gada 19. decembrī

               Padomes vārdā –

               priekšsēdētājs

            L. SÓLYMOS

         (1)  Padomes Lēmums 2002/842/KĀDP (2002. gada 21. oktobris) par Vienotās rīcības 2002/589/KĀDP īstenošanu saistībā ar Eiropas Savienības ieguldījumu kājinieku ieroču un vieglo ieroču destabilizējošas uzkrāšanās un izplatīšanas Dienvidaustrumeiropā apkarošanā (OV L 289, 26.10.2002., 1. lpp.).

         (2)  Padomes Lēmums 2003/807/KĀDP (2003. gada 17. novembris), ar ko pagarina un groza Lēmumu 2002/842/KĀDP par Vienotās rīcības 2002/589/KĀDP īstenošanu saistībā ar Eiropas Savienības ieguldījumu kājnieku ieroču un vieglo ieroču destabilizējošas uzkrāšanās un izplatīšanas Eiropas dienvidaustrumu daļā apkarošanā (OV L 302, 20.11.2003., 39. lpp.).

         (3)  Padomes Lēmums 2004/791/KĀDP (2004. gada 22. novembris), ar ko pagarina un groza Lēmumu 2002/842/KĀDP par Vienotās rīcības 2002/589/KĀDP īstenošanu saistībā ar Eiropas Savienības ieguldījumu kājnieku ieroču un vieglo ieroču destabilizējošas uzkrāšanas un izplatīšanas apkarošanā Dienvidaustrumeiropā (OV L 348, 24.11.2004., 46. lpp.).

         (4)  Padomes Lēmums 2010/179/KĀDP (2010. gada 11. marts) par atbalstu SEESAC bruņojuma kontroles darbībām Rietumbalkānos, īstenojot ES Stratēģiju VIKI un to munīcijas nelikumīgas uzkrāšanas un tirdzniecības apkarošanai (OV L 80, 26.3.2010., 48. lpp.).

         (5)  Padomes Lēmums 2013/730/KĀDP (2013. gada 9. decembris) par atbalstu SEESAC atbruņošanās un bruņojuma kontroles darbībām Dienvidaustrumeiropā saistībā ar ES Stratēģiju VIKI un to munīcijas nelikumīgas uzkrāšanas un tirdzniecības apkarošanai (OV L 332, 11.12.2013., 19. lpp.).

         PIELIKUMS

            Priekšlikums – Savienības ieguldījums SEESAC projektā, ar ko Dienvidaustrumeiropā vājina apdraudējumu, kuru rada kājnieku ieroču un vieglo ieroču (VIKI) un to munīcijas nelikumīga izplatīšana un tirdzniecība

         1.   Ievads un mērķi

         Dienvidaustrumeiropa ir reģions, kas joprojām izraisa īpašas bažas un sagādā nopietnas problēmas ES Stratēģijai vieglo un kājnieku ieroču (VIKI) un to munīcijas nelikumīgas uzkrāšanas un tirdzniecības apkarošanai (“ES VIKI stratēģija”). Lai gan pēdējos gados ir gūti ievērojami panākumi, uzkrāto VIKI un munīcijas milzīgais daudzums, nepiemēroti glabāšanas apstākļi, plaši nelikumīgas glabāšanas apjomi un trūkumi politikas veidošanas un īstenošanas spējās joprojām turpina ierobežot VIKI kontroles centienu efektivitāti. Tādēļ, lai nodrošinātu pastāvīgu progresu, nostiprinātu sasniegto un ieliktu pamatus ilgtermiņa risinājumam, Savienības centienos sasniegt ES VIKI stratēģijas mērķus būtiski ir turpināt sniegt atbalstu tāda apdraudējuma apkarošanai, ko rada VIKI izplatīšana un nelikumīga tirdzniecība, kura notiek vai kuras izcelsme ir Dienvidaustrumeiropā.
         Projekta vispārējais mērķis ir – apkarojot apdraudējumu, ko rada plašā VIKI un to munīcijas izplatība un nelikumīgā tirdzniecība Dienvidaustrumeiropā un no tās, sekmēt starptautisko mieru un drošību. Tajā pašā laikā tas veicinās reģionālo stabilitāti, strādājot Reģionālās sadarbības padomes (RSP, Dienvidaustrumeiropas Stabilitātes pakta pēctece) satvarā un partnerībā ar citām atbilstīgām iniciatīvām. Konkrētāk, ar projektu palielinās reģionālu sadarbību, zināšanu apmaiņu un dalīšanos ar informāciju un uzlabos spējas veidot uz faktiem balstītu politiku; uzlabos spējas attiecībā uz ieroču fizisko drošību un krājumu pārvaldību (PSSM), ko panāks ar infrastruktūras drošības uzlabošanu, lieko uzkrājumu samazināšanu un apmācību; uzlabos marķēšanas, izsekojamības un uzskaites spējas un samazinās šaujamieroču nelikumīgu glabāšanu un neatļautu lietošanu, atbalstot informētības palielināšanas un savākšanas kampaņas.
         Projekta īstenošanas pamatā ir VIKI izplatīšanas apkarošanas reģionālais īstenošanas plāns, un tā rezultātā, apkarojot VIKI un to munīcijas izplatīšanu un nelikumīgu tirdzniecību, Dienvidaustrumeiropā un plašākā reģionā palielināsies drošība un stabilitāte. Projekts tiešā veidā dos ieguldījumu ES Drošības stratēģijas, ES VIKI stratēģijas, ES šaujamieroču stratēģijas, Ieroču tirdzniecības līguma, ANO Rīcības programmas nelikumīgas VIKI tirdzniecības novēršanai, apkarošanai un izskaušanai visos tās aspektos, Starptautiskā VIKI izsekošanas instrumenta, ANO Šaujamieroču protokola un ANO Drošības padomes Rezolūcijas 1325 (2000) īstenošanā, un ar to jo īpaši stiprinās reģionālo sadarbību, kas vērsta uz VIKI un to munīcijas izplatīšanas radīto apdraudējumu apkarošanu. Projekta rezultāti arī tiešā veidā veicinās ilgtspējīgas attīstības mērķa Nr. 16 par mierīgām un taisnīgām sabiedrībām, jo īpaši mērķu 16.1 (visur ievērojami samazināt visa veida vardarbību un nāves gadījumu skaitu) un 16.4 (ievērojami samazināt nelikumīgu ieroču plūsmas) īstenošanu. Turklāt ar projektu atbalstīs Komisijas rīcības plāna, ar ko vēršas pret šaujamieroču un sprāgstvielu nelikumīgu tirdzniecību Savienībā, īstenošanu.
         Tādējādi, ņemot par pamatu jo īpaši Padomes Lēmuma 2013/730/KĀDP sekmīgo īstenošanu un atbilstīgi ES VIKI stratēģijai, mērķis šim darbības tupinājuma projektam ir vēl vairāk stiprināt valstu kontroles sistēmas un turpināt iedibināt daudzpusējas attiecības, veidojot reģionālus mehānismus, ar ko novērst VIKI un to munīcijas piegādes un destabilizējošu izplatīšanu. Turklāt, lai nodrošinātu to, ka ieguvumus no spēju veidošanas Dienvidaustrumeiropā izmanto arī citās iespējamās jomās, kas izraisa bažas, projekts ar mērķtiecīgiem zināšanu nodošanas centieniem mēģinās panākt visaptverošāku reģionālu mērogu.
         2.   Īstenošanas aģentūras izraudzīšanās un koordinācija ar citām attiecīgām finansēšanas iniciatīvām

            SEESAC ir kopīga UNDP un RSP iniciatīva un darbojas kā kontaktpunkts ar VIKI saistītām darbībām, ko veic Dienvidaustrumeiropā. Kā Kājnieku ieroču un vieglo ieroču (VIKI) izplatīšanas apkarošanas reģionālā īstenošanas plāna izpildstruktūra SEESAC kopš 2002. gada Dienvidaustrumeiropā sadarbojas ar valstu un starptautiskajām ieinteresētām personām, lai attiecībā uz VIKI kontroli īstenotu holistisku pieeju, izmantojot plašu darbību klāstu, tostarp – vairojot informētību un rīkojot VIKI vākšanas kampaņas, pārvaldot krājumus, samazinot liekos uzkrājumus un stiprinot marķējuma un izsekojamības spējas, kā arī īstenojot efektīvāku ieroču eksporta kontroli. Tādējādi SEESAC ir uzkrājis vienreizīgas spējas un pieredzi, kopīgos reģiona valstu politiskos un ekonomiskos apstākļos īstenojot reģionālus pasākumus, kuros iesaistītas dažādas ieinteresētās personas, nodrošinot valstu un reģiona atbildību un savu darbību noturīgumu ilgtermiņā un VIKI kontroles jautājumos kļūstot par autoritatīvāko galveno reģionālo centru.

            SEESAC ir pieejami atvērti divpusēji un daudzpusēji kanāli saziņai ar visiem attiecīgajiem dalībniekiem un organizācijām. SEESAC arī pilda VIKI reģionālās vadības grupas (RVG) sekretariāta funkcijas. Turklāt SEESAC ir iniciatīvas “Reģionālā pieeja krājumu samazināšanai” (RPKS) sekretariāts. SEESAC regulāri tiek aicināts piedalīties visos attiecīgos reģionālajos forumos, piemēram, ES un Rietumbalkānu tieslietu un iekšlietu ministru gadskārtējās sanāksmēs, NATO strukturālajā informācijas apmaiņas par VIKI procesā un Dienvidaustrumeiropas aizsardzības ministriju (“SEDM”) procesā. Tam ir plašs oficiālu un neoficiālu partnerību tīkls, kurā iesaistītas tādas organizācijas kā Drošības sadarbības centrs – RACVIAC (Reģionālais bruņojuma kontroles pārbaudes un īstenošanas atbalsta centrs) un Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas (EDSO) Drošības sadarbības forums (DSF). Izmantojot ANO projektu “Koordinēta rīcība kājnieku ieroču jomā” (CASA) un citus mehānismus, notiek regulāras koordinācijas sanāksmes ar citām ANO aģentūrām, piemēram, UNODC un UNODA. SEESAC tādējādi ir izveidojies par reģionālu centru un kontaktpunktu, kas pievēršas plašam ar drošības sektora reformu saistītu jautājumu lokam, jo īpaši attiecībā uz VIKI kontroles un krājumu pārvaldības jautājumiem. SEESAC, kura mītnes vieta ir Belgrada, patlaban darbojas visā Dienvidaustrumeiropā, izvēršot darbības Albānijā, Bosnijā un Hercegovinā, Kosovā (*1), Moldovas Republikā, Melnkalnē, Serbijā un bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā. Agrāk SEESAC darbojās arī Bulgārijā, Horvātijā un Rumānijā. Reģionālu atbildību nodrošina ar RSP un RVG, kurā visu Dienvidaustrumeiropas valstu pārstāvji nodrošina stratēģisku vadību un nāk klajā ar iniciatīvām un lūgumiem veikt SEESAC darbības.

            SEESAC ir aizsācis pieeju, kura balstās uz kopīgu problēmu risināšanu, izmantojot reģionālas iniciatīvas, un kura ir devusi iespaidīgus rezultātus Dienvidaustrumeiropā ne vien tāpēc, ka tiek notiek dalīšanās ar būtisku informāciju un ierosināta un veicināta veselīga reģionāla sāncensība, bet arī tāpēc, ka, izmantojot holistiskas īstenošanas pasākumus, tās palīdz sasniegt pastāvīgus un viegli izmērāmus rezultātus. Piedaloties visos attiecīgos reģiona procesos un iniciatīvās (piemēram, SEDM, RPKS un RACVIAC), SEESAC nodrošina laicīgu un atklātu informācijas apmaiņu, spēcīgu situācijas apzināšanos un spēju prognozēt, kas ir vajadzīga, lai panāktu tādu īstenošanu, kas nepārklājas un atbilst pašreizējām valdību un reģionu vajadzībām, kā arī attīstības tendencēm.

            SEESAC visas savas darbības veic, pamatojoties uz ievāktiem pamatdatiem, un pirms darbību veikšanas tas nodrošina valsts ieinteresēto personu piekrišanu un politisko atbalstu. Iepriekšējo Savienības finansēto projektu īstenošanā SEESAC uzrādīja ļoti labus plānoto darbību izpildes rādītājus, uzrādot ilgtspējīgus projektu rezultātus, ko panāca, attīstot un stiprinot valstu atbildību par SEESAC projektiem un darbībām, un sekmējot reģionālo koordināciju, apmaiņu ar pieredzi un paraugpraksi, kā arī reģiona mēroga pētniecību. SEESAC ir vispiemērotākais partneris, lai īstenotu šo konkrēto rīcību, jo tam ir īpašas zināšanas VIKI jautājumos un tas labi pārzina reģionu un attiecīgās ieinteresētās personas.
         Ar šo projektu arī papildina esošos centienus valstu mērogā, cenšoties panākt pēc iespējas lielākas sinerģijas. Īpaši attiecībā uz Bosniju un Hercegovinu šis projekts papildina divus citus projektos, proti:

                     —

                        EXPLODE projektu, kuru finansē ar ES Stabilitātes un miera veicināšanas instrumenta īstermiņa komponentu un kuru īsteno UNDP birojs Sarajevā partnerībā ar EDSO misiju Bosnijā un Hercegovinā, lai, samazinot nestabilos munīcijas uzkrājumus un nostiprinot glabāšanas vietu drošumu, palielinātu Bosnijas un Hercegovinas iedzīvotāju drošību,

                     —

                        SECUP projektu Bosnijā un Hercegovinā, ar kuru modernizē munīcijas un ieroču glabāšanas vietu drošību un kuru kopīgi īsteno EDSO misija Bosnijā un Hercegovinā un Bosnijas un Hercegovinas Aizsardzības ministrija, savukārt EUFOR nodrošina ekspertu sniegtus tehniskus padomus un pārrauga projekta īstenošanas drošuma un drošības aspektus.

            SEESAC darbosies, izmantojot Aizsardzības ministrijas un starptautisko dalībnieku izveidoto koordinācijas mehānismu, un regulāri sadarbosies ar EUFOR Althea, EDSO misiju Bosnijā un Hercegovinā un UNDP biroju Sarajevā, lai nodrošinātu nepārtrauktu koordināciju un papildināmību ar minētajiem projektiem, kā arī ar starptautiskās kopienas īstenotajiem centieniem risināt jautājumu par Bosnijas un Hercegovinas Aizsardzības ministrijas rīcībā esošajiem liekajiem parastās munīcijas uzkrājumiem un attiecībā uz iespējamiem turpmākiem plāniem Bosnijā un Hercegovinā rīkot nelegālā apritē esošu parasto ieroču savākšanas kampaņu. Iepriekšējā stadijā cieša sadarbība un koordinācija ar minētajiem diviem projektiem deva nozīmīgus ieguvumus, kā rezultātā tika sasniegti efektīvāki rezultāti.
         Ierosinātais projekts ir daļa no plašākas programmas, un SEESAC darbosies apvienojumā ar turpmāk norādītajiem starptautiskā atbalsta centieniem:

                     —

                     ar MONDEM projektu Melnkalnē, ko partnerībā ar EDSO pārvalda UNDP un kas ir paredzēts, lai mazinātu ieroču izplatīšanas riskus, attīstot drošu un stabilu parastās munīcijas glabāšanas vietu infrastruktūru un pārvaldības sistēmas, ar vidi saudzējošu demilitarizāciju kopienās mazinot sprādzienbīstamības riskus, iznīcinot toksiskus bīstamos atkritumus (sašķidrinātu raķešu degvielu) un atbalstot aizsardzības jomas reformu ar ierobežota skaita tādu smago ieroču sistēmu iznīcināšanu, kurus izraudzījusies Melnkalnes Aizsardzības ministrija,

                     —

                     ar Šaujamieroču un sprāgstvielu saistītā riska mazināšanas (“FERM”) projektu (agrāk KOSSAC) Kosovā, kas sākotnēji bija paredzēts tam, lai samazinātu bruņotu vardarbību Kosovā un lai palielinātu sabiedrības drošību, cenšas atbalstīt Kosovas ieinteresētās personas, palīdzot tām kontrolēt plaši izplatīto VIKI nelikumīgu glabāšanu un apriti, un īstenojot uz risku balstītu pārvaldību un uz pierādījumiem balstītu pieeju, lai samazinātu risku, ko izraisa šie ieroči un sprādzienbīstamie materiāli,

                     —

                     ar CASM projektu Serbijā, kuru finansē ASV Valsts departaments, UNDP un EDSO un kurš ir paredzēts, lai iepriekš noteiktās parastās munīcijas glabāšanas vietās nostiprinātu drošību un drošumu un lai iznīcinātu reģistrētos munīcijas pārpalikumus.

               Turklāt šo projektu izmantos, lai koordinētu darbības ar topošajām iniciatīvām bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā, ar kurām cenšas palielināt policijas spējas uzkrājumu pārvadīšanas jomā.

            SEESAC arī regulāri sadarbojas ar EDSO, NATO un Norvēģijas organizāciju “Palīdzība iedzīvotājiem” (“Norwegian Peoples Aid”), kā arī ar citiem attiecīgiem dalībniekiem, lai nodrošinātu rīcības savstarpēju papildināmību, saskaņotu pasākumu grafikus un panāktu resursu izmantošanas rentabilitāti.
         3.   Projekta apraksts

            SEESAC projekta jaunā stadija balstīsies uz panākumiem, kas gūti saistībā ar Padomes Lēmumu 2013/730/KĀDP, un tajā pievērsīsies četrām galvenajām jomām, saglabājot holistisku pieeju VIKI radīto draudu novēršanai reģionā. Šīs četras jomas vērstas uz stratēģisko/politikas līmeni, kā arī operatīvajiem aspektiem, apvienojot drīzāk tradicionālas VIKI kontroles pieejas ar ievirzi uz tiesībaizsardzības spējām un tīklu veidošanu, aplūkojot galvenos draudus (lieli un slikti apsargāti krājumi, informācijas trūkums, nelikumīgas tirdzniecības pieaugums, plaši izplatīta nelikumīga glabāšana). Jo īpaši projekta rezultātā:

                     —

                     notiks plašāka reģionāla sadarbība, zināšanu apmaiņa un dalīšanās ar informāciju, kas uzlabos spējas veidot uz faktiem balstītu politiku,

                     —

                     tiks uzlabotas spējas attiecībā uz PSSM, ko panāk ar infrastruktūras drošības uzlabošanu, lieko uzkrājumu samazināšanu un apmācību,

                     —

                     uzlabos marķēšanas, izsekojamības un uzskaites spējas,

                     —

                     samazinās šaujamieroču nelikumīgu glabāšanu un neatļautu lietošanu, atbalstot informētības palielināšanas un savākšanas kampaņu.

               Projekta stratēģija pamatojas SEESAC unikālajā pieejā uzticamības un sadarbības veidošanai un veicināšanai reģionā, kas ir priekšnoteikums konkrētu un izmērāmu pārveidojumu panākšanai. Dažādi SEESAC veicināti procesi, iesaistot gan politikas veidotājus, gan tehniskā līmeņa praktiķus, jo īpaši reģionālā mērogā, ir izrādījušies būtiska sastāvdaļa, kas nodrošina labvēlīgu vidi zināšanu nodošanai, speciālo zināšanu apmaiņai un lai dalītos informācijā. Tas ir palīdzējis ne vien reģiona spēju palielināšanai, bet – vēl svarīgāk – veicināt uzticēšanos un veidot sadarbības “tiltus” starp iestādēm un atsevišķiem ekspertiem. Savukārt profesionālās uzticēšanās gaisotne rada priekšnoteikumus valsts līmeņa progresam attiecībā uz šajā projektā iekļautajiem jautājumiem: PSSM, tostarp lieko uzkrājumu samazināšana, kā arī marķēšana, izsekošana un uzskaite, operatīva līmeņa sadarbība tiesībaizsardzības jomā un pārrobežu sadarbība. Turklāt reģionālās sadarbības pieeja ir padarījusi šo reģionu pārredzamāku un tā centienus kontrolēt ieroču tirdzniecību – efektīvākus, un iznākums ir tāds, ka attiecībā uz ziņošanu par ieroču nodošanu Dienvidaustrumeiropas valstis ir starp vislabāk pārredzamajām valstīm visā pasaulē. Tādēļ ar šo projektu arī turpmāk veicinās reģionālu sadarbību kā būtisku elementu, kas dod iespēju iegūt izmērāmus rezultātus.
         Projekta ģeogrāfiskās darbības joma ir Dienvidaustrumeiropa, un tiešās projekta atbalsta saņēmējvalstis ir Albānija, Bosnija un Hercegovina, Kosova, Moldovas Republika, Melnkalne, Serbija un bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika. Turklāt ar šo projektu centīsies atvieglināt zināšanu un speciālo zināšanu nodošanu tām Austrumeiropas valstīm, kurām ir tādas pašas VIKI problēmas, jo īpaši, Ukrainai un Baltkrievijai.
         3.1.   Plašāka reģionāla sadarbība, zināšanu apmaiņa un dalīšanās ar informāciju, kas uzlabo spējas veidot uz faktiem balstītu politiku

            Mērķis

         Saskaņā ar starptautisko paraugpraksi, tostarp Starptautiskajiem VIKI kontroles standartiem, turpināt stiprināt spējas izstrādāt un īstenot uz faktiem balstītus VIKI kontroles politikas pasākumus un tādējādi veicināt to, ka VIKI nelikumīgas izplatīšanas draudi samazinās.

            Apraksts

         Balstoties uz veiksmīgu pieeju, ar ko atvieglo tīklu veidošanu reģionālā mērogā, jo īpaši starp ieroču nodošanas licencēšanas iestādēm (saskaņā ar reģionālo informācijas apmaiņas procesu) un VIKI komisijām, kā rezultātā pieauga aktivitāte un tapa labāki politikas pasākumi, ar šo komponentu turpinās veicināt reģionālu sadarbību starp VIKI komisijām, rīkojot regulāras reģionālas sanāksmes, informācijas apmaiņu un datu apkopošanas darbu un palielinot spējas pieņemt uz faktiem balstītus politikas lēmumus. Saskaņā ar šo komponentu veiktā darba rezultātā tiks palielinātas spējas veidot politiku, izmantojot uzlabotu datu vākšanu un analīzi, tostarp detalizētus pētījumus; veikt reģionālu informācijas apmaiņu; un politikas veidotāju un politikas īstenotāju vidū uzlabosies zināšanas un izpratne par VIKI kontroles problemātikas sarežģītību. Ieroču nodošanas pārredzamību palielinās arī reģionālā informācijas apmaiņas procesa integrācija VIKI komisiju sadarbības procesā, kā arī atbalsts turpmākai ieroču nodošanas pārredzamībai Dienvidaustrumeiropā. Turklāt ar šo komponentu paredzēts Dienvidaustrumeiropā iegūtas speciālās zināšanas nodot citiem reģioniem, lai atbalstītu Savienības iesaisti citur. Visbeidzot, ar šo komponentu sniegs arī tehnisku atbalstu ar mērķtiecīgiem un pēc pieprasījuma veiktiem ar politikai relevantiem pētījumiem un informāciju, kas paredzēta politikas veidotājiem.
         Konkrēti, projektā paredzēts pastāvīgi atvieglināt reģionālos informācijas apmaiņas procesus ar:

                     —

                     oficiālām reģionālām VIKI komisiju un atbilstīgu politikas veidošanas struktūru sanāksmēm (divas reizes gadā), pievēršoties informācijas apmaiņai, zināšanu apmaiņai un standartizācijai, kā arī apmācībai,

                     —

                     speciālo zināšanu nodošanu Baltkrievijai un Ukrainai, atvieglojot līdzdalību īpaši izvēlētās oficiālās sanāksmēs un tulkojot un izplatot esošos VIKI kontroles rīkus.

               Turklāt spējas veidot uz faktiem balstītu politiku tiks pastiprinātas šādi:

                     —

                     reģionālās VIKI situācijas pamatdati tiks uzlaboti un atjaunināti ar reģionāla VIKI apsekojuma starpniecību (tostarp ar valsts mēroga apsekojumiem), tādējādi ar uzlabotu metodoloģiju novērtējot, kādas izmaiņas ir notikušas kopš pēdējā apsekojuma (2006. gadā),

                     —

                     datu vākšanas un analīzes spējas tiks pastiprinātas, izstrādājot un nepārtraukti atjauninot uzraudzības rīku, kas balstīts uz SEESAC platformu tiešsaistē “Mērķis – ieroči”, regulāri izplatot relevantos Dienvidaustrumeiropas VIKI uzraudzības datus un dodot iespēju izsekot tendencēm,

                     —

                     zināšanu pārvaldība tiks pastiprināta, sistemātiski apkopojot gūto pieredzi un uzturot informācijas apmaiņas platformu tiešsaistē, kā arī pilnveidojot zināšanas ar politiski relevantu pēc pieprasījuma izstrādātu zinību produktu attīstības starpniecību,

                     —

                     pēc pieprasījuma tiks nodrošinātas tehniskas konsultācijas un speciālās zināšanas, lai uzlabotu politikas izstrādi, veidošanu, pieņemšanu un īstenošanu.

               Lai uzlabotu VIKI kontroles politikas efektivitāti un nodrošinātu to, ka tās īstenošana uzlabo gan sieviešu, gan vīriešu drošību, VIKI kontroles politikā tiks integrēta dzimumu perspektīva, un tā tiks īstenota ar tehnisku konsultāciju un speciālo zināšanu, zinību produktu un mācību izstrādes starpniecību, īpašu uzmanību pievēršot vardarbībai ģimenē.
         Tas tiks panākts ar pilnīgas līdzdalības pieeju, tādējādi nodrošinot ne tikai gatavus produktus, bet arī spēju attīstību un svarīgākajām iestādēm sniegtu apgūšanas atbalstu, kas nodrošina intervences ilgtspējību.

            Projekta rezultāti/īstenošanas rādītāji

         Projekts palīdzēs samazināt ieroču izplatīšanas risku ar to, ka tiks uzlabotas spējas veidot, pieņemt un īstenot uz faktiem balstītu VIKI kontroles politiku, šim nolūkam

                     —

                     publicējot VIKI apsekojumu un nosakot atjaunotus pamatdatus,

                     —

                     nodrošinot regulāru datu vākšanu, analīzi un izplatīšanu,

                     —

                     izstrādājot vai atjauninot līdz 10 politiski atbilstīgu zinību produktu,

                     —

                     dodot iespēju informācijas apmaiņai, zināšanu nodošanai un standartizācijai,

                     —

                     nodrošinot tehniskas konsultācijas un spēju attīstību, ko panāk ar līdz trim organizētiem mācību kursiem,

                     —

                     rīkojot līdz sešām oficiālām VIKI komisiju sanāksmēm,

                     —

                     vienkāršojot zināšanu nodošanu.

               3.2.   Uzlabotas spējas attiecībā uz PSSM, ko panāk ar infrastruktūras drošības uzlabošanu, lieko uzkrājumu samazināšanu un apmācību

            Mērķis

         Samazināt ieroču izplatīšanas risku, uzlabojot ieroču un munīcijas krājumu drošību un samazinot liekos VIKI un to munīcijas uzkrājumus, kas atrodas glabāšanā.

            Apraksts

         Kopš 2010. gada SEESAC sekmīgi izmanto divējādu pieeju, proti, 1) uzlabo glabāšanas vietu drošību un 2) izkopj tā personāla spējas, kura uzdevums ir pārvaldīt krājumus, tādējādi būtiski palielinot drošības noteikumu skaitu un samazinot nevēlamas VIKI un to munīcijas krājumu izplatīšanas risku. Saskaņā ar visaptverošu pieeju VIKI un to munīcijas PSSM jaunajā posmā šī pieeja tiks paplašināta, to kombinējot ar lieko uzkrājumu samazināšanu, tādējādi vēl vairāk samazinot ieroču izplatīšanas risku. Tādēļ ar projektu turpinās uzlabot ieroču un munīcijas glabāšanas vietu drošību Dienvidaustrumeiropā, atbilstīgi starptautiskai paraugpraksei un standartiem papildus sniedzot īpašu tehnisku un ar infrastruktūru saistītu palīdzību.
         Kaut gan drošība militārās uzglabāšanas vietās ir ievērojami uzlabojusies atbilstīgi Padomes Lēmumam 2013/730/KĀDP, SEESAC par rūpju jomu ir identificējis policijas un iekšlietu ministriju ieroču krājumus, jo trūkst aizsardzības spēju, nav pienācīgu uzskaites un uzkrājumu pārvaldības spēju un sistēmas, kurās ir ietverti mācību ieroči un konfiscētie šaujamieroči, ir daudz sarežģītākas. Tādēļ ar šo komponentu tiks atbalstītas iekšlietu ministrijas un policijas dienesti šādos aspektos:

                     —

                     Albānijā, Bosnijā un Hercegovinā, Moldovas Republikā, Melnkalnē, Serbijā un Kosovā uzkrājumu drošība tiks uzlabota ar rentablu un mērķtiecīgu infrastruktūras modernizāciju glabāšanas vietās. Modernizācija tiks koncentrēta uz centrālajām policijas noliktavām, kā arī uz lietišķo pierādījumu telpām galvenajos policijas iecirkņos, lai visefektīvāk un visrentablāk nodrošinātu labāku uzkrājumu drošību,

                     —

                     reģionā tiks iznīcināti līdz 50 000 lieko un konfiscēto VIKI, kā arī līdz 500 000 VIKI munīcijas vienību,

                     —

                     spēju attīstība tiks nodrošināta, apmācot reģionālu iekšlietu ministriju pasniedzēju rezervi un atbalstot valsts līmeņa mācību kursus par PSSM, kuras balstās uz SEESAC mācību programmām, kas tika izmēģinātas saskaņā ar Padomes Lēmumu 2013/730/KĀDP.

            Projekta rezultāti/īstenošanas rādītāji

         Projekta rezultātā tiks būtiski novērstas nepilnības, kas var būt par pamatu VIKI izplatīšanai, šim nolūkam uzlabojot uzkrājumu drošību un samazinot to lieko un konfiscēto VIKI, sprāgstvielu un munīcijas skaitu, ko iekšlietu ministrijas un policijas dienesti glabā Albānijā, Bosnijā un Hercegovinā, Kosovā, Moldovas Republikā, Melnkalnē un Serbijā:

                     —

                     tiks uzlabota centrālo glabāšanas vietu (7) drošība saskaņā ar starptautiskajiem standartiem un paraugpraksi,

                     —

                     tiks uzlabota lietisko pierādījumu telpu (15) drošība,

                     —

                     tiks iznīcināts kopumā līdz 50 000 parasto ieroču vienību,

                     —

                     tiks demilitarizēts un iznīcināts kopumā līdz 500 000 munīcijas un sprāgstvielu vienību, kas ir pakļautas izplatīšanas riskam.

               3.3.   Uzlabotas marķēšanas, izsekošanas un uzskaites spējas

            Mērķis

         Mazināt šaujamieroču nelikumīgu tirdzniecības draudus, uzlabojot Dienvidaustrumeiropas tiesībaizsardzības spējas ieroču marķēšanā un izsekošanā ar reģionālas sadarbības pieeju, kuras pamatā ir pastiprināta informācijas ieguve, analīze un dalīšanās ar to.

            Apraksts

         Ņemot vērā to, ka ir pieaugusi šaujamieroču nelikumīga tirdzniecība uz Savienību, kā arī palielinājusies šaujamieroču izmantošana organizētajā noziedzībā un teroristu incidentos, stabilu informācijas ieguves un apmaiņas sistēmu un mehānismu attīstība ir būtisks elements centienos novērst šos draudus. Tādēļ vairākos pagājušajos gados ir pieliktas ievērojamas pūles pastiprināt sadarbību, kā arī uzlabot zināšanas un sapratni par tādu parādību kā ieroču kontrabanda, vienlaikus izstrādājot iedarbīgus samazināšanas pasākumus. Ar savu ilglaicīgo darbu šajā reģionā un it īpaši sekmīgi īstenojot Padomes Lēmumu 2013/730/KĀDP, tostarp izveidojot un sekmējot Dienvidaustrumeiropas šaujamieroču ekspertu tīklu (SEEFEN), SEESAC ir bijis šādu centienu priekšgalā, darbojoties kā sadarbības procesu organizators un vienlaikus strādājot pie tā, lai palielinātu tiesībaizsardzības aģentūru spējas ieroču marķēšanā, izsekošanā un uzskaitē, tostarp sniedzot tehnisku palīdzību un atbalstu uzskaites sistēmu izveidē un uzlabošanā. Šīs darbības balstīsies uz pamatiem, kas iepriekšējā posmā tika izveidoti šādā veidā:

                     —

                     vēl vairāk nostiprinot SEEFEN un vienlaikus izmantojot to par pastiprinātas sadarbības platformu starp Dienvidaustrumeiropas tiesībaizsardzības aģentūrām, lai apkarotu VIKI un to munīcijas nelikumīgu tirdzniecību; konkrētāk, SEEFEN tiks atbalstīts, nepārtraukti sekmējot ekspertu sanāksmes (divreiz gadā) un uzlabojot dalīšanos ar informāciju; turklāt šaujamieroču eksperti tiks atbalstīti ar mērķtiecīgām mācībām un tehnisko konsultāciju palīdzību, kas papildinās rentablu un izmeklētu tehniskās palīdzības sniegšanu, tiesībaizsardzības iestādēm nodrošinot aprīkojumu (importa marķēšanas mašīnas),

                     —

                     visās septiņās saņēmējvalstīs palīdzot izveidot šaujamieroču kontaktpunktus – centralizētas informācijas vākšanas un analīzes vienības, kas sniedz atbalstu izmeklētājiem un prokuroriem un kas dod iespēju izveidot un atjaunināt izlūkdatu kopainu par šaujamieroču nelikumīgu tirdzniecību no Dienvidaustrumeiropas un tajā, un balstoties uz darbu, ka ir paveikts, uzlabojot reģistrācijas sistēmas un ballistiskās izlūkošanas spējas,

                     —

                     balstoties uz ieteikumiem, kas doti reģionālajā tehniskajā un ekonomiskajā pamatojumā,

                     —

                     strādājot cieši kopā ar Interpola “iArms”, lai Dienvidaustrumeiropas policijas dienestiem palīdzētu vākt, apstrādāt datus un apmainīties ar datiem attiecībā uz pazaudētiem vai nozagtiem VIKI.

               Visas SEEFEN darbības tiks cieši saskaņotas ar Eiropolu, Eiropas šaujamieroču ekspertiem, Migrācijas un iekšlietu ĢD, Interpolu, Eurojust un Frontex, kā arī citiem attiecīgajiem dalībniekiem un sniegs ieguldījumu to centienos. Ar šo projekta daļu tiek sniegts atbalsts efektīva tiesiskuma stiprināšanai, VIKI daudzuma un pieprasījuma ierobežošanai, reģistrēšanai un noteikšanai. Projekts ir izveidots saskaņā ar ANO Rīcības programmu nelikumīgas VIKI tirdzniecības novēršanai, apkarošanai un izskaušanai visos tās aspektos, Starptautisko VIKI izsekošanas instrumentu, ANO Šaujamieroču protokolu, Padomes Direktīvu 91/477/EEK un Padomes Kopējo nostāju 2008/944/KĀDP, un tādēļ ar projektu tiks sekmēta to īstenošana, uzlabojot Dienvidaustrumeiropas iestāžu spējas marķēt, izsekot un uzskaitīt ieročus, īpašu uzmanību pievēršot spējām izveidot pareizu izlūkdatu kopainu, lai nelikumīgas tirdzniecības draudiem izstrādātu efektīvus pretpasākumus.

            Projekta rezultāti/īstenošanas rādītāji

                     —

                        SEEFEN darbs tika pastiprināts un uzlabots, (divreiz gadā) rīkojot sešas sanāksmes, kurās uzmanība bija koncentrēta uz tīklu veidošanu un informācijas apmaiņu, ko organizē starp tiesībaizsardzības jomas šaujamieroču ekspertiem.

                     —

                     Ir uzlabota SEEFEN informācijas apmaiņas platforma tiešsaistē.

                     —

                     Tika uzlabotas SEEFEN dalībnieku spējas, rīkojot mērķtiecīgus mācību kursus un sniedzot tehnisku un konsultatīvu atbalstu.

                     —

                     Visās septiņās saņēmējvalstīs ir izveidoti un darbojas šaujamieroču kontaktpunkti.

                     —

                     Ir uzlabotas kriminālistikas spējas izsekošanā.

                     —

                     Ir izveidota efektīva marķēšanas sistēma ar marķēšanas mašīnu iegādi.

                     —

                     Dienvidaustrumeiropā ir uzlabotas spējas dalīties informācijā un izlūkdatos, kas ir saistīti ar šaujamieročiem.

               3.4.   Samazināt šaujamieroču nelikumīgu glabāšanu un neatļautu lietošanu, atbalstot informētības palielināšanu un savākšanas kampaņu

            Mērķis

         Ar informētības palielināšanas un savākšanas kampaņām uzlabot drošību reģionā, apkarojot plaši izplatītu šaujamieroču nelikumīgu glabāšanu.

            Apraksts

         Bijušo konfliktu paliekas, kā arī tradicionāla Dienvidaustrumeiropas iedzīvotāju pieķeršanās ieročiem rada nopietnu problēmu ar plaši izplatītu nelegālu ieroču glabāšanu (pēc aplēsēm tie ir vairāki miljoni vienību). Tas rada nopietnus draudus mieram un stabilitātei ne tikai reģionā, bet arī ārpus tā. Lai gan iepriekš ir gūti zināmi panākumi tās ierobežošanā, tomēr nelikumīga glabāšana joprojām ir būtiska visā reģionā, iespējams dodot savu ieguldījumu nelikumīgu tirdzniecības piegādē uz Savienību. Tomēr šai problēmai ir vajadzīgs ilgtermiņa risinājums, kurā uzmanība būtu pievērsta paradumu un uztveres maiņai, ko panāk veicot mērķtiecīgus intervences pasākumus. Šā jautājuma sarežģītība liek vēlreiz apsvērt pieejas, kas līdz šim ir piemērotas, un vajadzību izstrādāt stabilu pamatdatu analīzi par cēloņiem, kuru dēļ personas tur īpašumā nelegālus ieročus. Iepriekšējais posms apliecināja vajadzību pēc pastāvīgiem informēšanas un izpratnes veidošanas centieniem, lai samazinātu šaujamieroču nelikumīgu glabāšanu, kura joprojām rada vistiešākos draudus. Tādēļ ar šo komponentu tiek ierosināts pielikt vairāk pūļu, lai uzlabotu informētību par briesmām, ko rada nelikumīga ieroču glabāšana, un lai, izmantojot inovatīvu uz iedzīvotājiem orientētu metodoloģiju un pieejas, palielinātu nodoto VIKI īpatsvaru. Ar šo komponentu to panāks,

                     —

                     veicot reģiona apsekojumu, kurā tiek radīta vispārēja izpratne par parādībām, kas slēpjas aiz nelikumīgas ieroču glabāšanas,

                     —

                     izstrādājot un īstenojot inovatīvas informētības uzlabošanas un (kur iespējams) savākšanas kampaņas, ar ko tiecas samazināt nelikumīgas glabāšanas apjomus.

               Darbības tiks veiktas partnerībā ar lielu skaitu iestāžu un pilsoniskās sabiedrības organizāciju, tādējādi radot pamatu ilgtermiņa darbam pie šīs problēmas risināšanas.

            Projekta rezultāti/īstenošanas rādītāji

         Ar projektu tiks dots ieguldījums, lai kopumā samazinātu pieprasījumu pēc nelikumīgiem ieročiem un to glabāšanu, to panākot šādi:

                     —

                     ar padziļināta attieksmes pētījuma starpniecību uzlabojot sapratni par šo parādību, proti, nelikumīgu glabāšanu,

                     —

                     ar reģionāla mēroga kampaņām uzlabojot izpratni par briesmām, ko rada ieroču, munīcijas un sprāgstvielu nelikumīga glabāšana.

               4.   Atbalsta saņēmēji

         Tiešie projekta atbalsta saņēmēji būs valstu iestādes, kas Dienvidaustrumeiropā ir atbildīgas par VIKI kontroli. Attiecībā uz krājumu pārvaldību Albānijas Republikas, Bosnijas un Hercegovinas, Kosovas, Moldovas Republikas, Melnkalnes, Serbijas un bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas iekšlietu ministrijas un policijas dienesti gūs labumu no spēju attīstības, uzlabotas infrastruktūras uzglabāšanas vietās un no atbalsta krājumu samazināšanā. Minētās ministrijas saņems arī tiešu atbalstu no uzlabotām spējām marķēt, izsekot un uzskaitīt VIKI un gūs labumu no reģionālā šaujamieroču ekspertu tīkla. Visbeidzot, Dienvidaustrumeiropas valstu VIKI komisijas un citas par VIKI kontroli atbildīgās iestādes gūs labumu no apmācības un informācijas apmaiņas, kā arī no reģionālās sadarbības. Turklāt svarīgākās Baltkrievijas un Ukrainas iestādes, kurām ir uzdots kontrolēt VIKI, gūs labumu no ierobežotas un mērķtiecīgas zināšanu nodošanas.
         Ierosinātās darbības pilnībā atbilst valstu prioritātēm VIKI kontroles jomā, un tās ir apstiprinājušas attiecīgās valstu VIKI kontroles iestādes, apliecinot savu piekrišanu un apņemšanos sasniegt projekta rezultātus.
         Samazinoties VIKI plašas izplatīšanas riskam, netieši ieguvēji no šī projekta būs visi šim riskam pakļautie Dienvidaustrumeiropas un Savienības valstu iedzīvotāji.
         5.   Savienības pamanāmība

            SEESAC veiks visus piemērotos pasākumus, lai plašāk informētu par to, ka rīcību finansē Savienība. Šādus pasākumus veiks saskaņā ar Eiropas Savienības ārējo darbību ziņošanas un pārredzamības rokasgrāmatu. Tādējādi SEESAC nodrošinās Savienības ieguldījuma pamanāmību ar pienācīgu atpazīstamības uzlabošanu un publicitāti, uzsverot Savienības nozīmi, nodrošinot tās darbību pārredzamību un palielinot informētību par lēmuma pieņemšanas iemesliem, kā arī par Savienības atbalstu lēmumam un šā atbalsta rezultātus. Projektā sagatavotajā materiālā Eiropas Savienības karogs tiks attēlots labi pamanāmā vietā saskaņā ar Savienības norādēm par pareizu karoga izmantošanu un attēlošanu.
         Ņemot vērā to, ka plānotajiem pasākumiem ir ļoti atšķirīga darbības joma un veids, tiks izmantots plašs atpazīstamības veicināšanas instrumentu klāsts, cita starpā: tradicionālie plašsaziņas līdzekļi, tīmekļa vietne, sociālie mediji un informācijas un reklāmas materiāli, tostarp infografika, bukleti, informatīvi izdevumi, paziņojumi presei un attiecīgā gadījumā citi materiāli. Saskaņā ar projektu izdotajās publikācijās, tajā veiktajos sabiedriskajos pasākumos, kampaņās, aprīkojumā un būvdarbos izmantos attiecīgo simboliku. Lai, palielinot dažādo valstu valdību un sabiedrības, starptautiskās kopienas, vietējo un starptautisko plašsaziņas līdzekļu informētību, vēl vairāk pastiprinātu ietekmi, katrai no projekta mērķgrupām pievērsīsies tai atbilstīgajā valodā. Īpašā uzmanības centrā būs jaunie mediji un klātesamība tiešsaistē.
         6.   Ilgums

         Pamatojoties uz pieredzi, kas gūta, īstenojot Padomes Lēmumu 2010/179/KĀDP, un ņemot vērā projekta reģionālo darbības jomu, atbalsta saņēmēju skaitu, un plānoto darbību skaitu un sarežģītību, plānotais īstenošanas termiņš ir 36 mēneši.
         7.   Vispārīgā struktūra

         Tehniski šo rīcību īstenot ir uzticēts UNDP, kas rīkojas SEESAC vārdā, reģionālai iniciatīvai, kas darbojas saskaņā ar UNDP pilnvarojumu, un Reģionālās sadarbības padomei – Dienvidaustrumeiropas Stabilitātes pakta pēctecei. SEESAC ir Kājnieku ieroču un vieglo ieroču (VIKI) izplatīšanas apkarošanas reģionālā īstenošanas plāna izpildstruktūra, un tāda statusā tā Dienvidaustrumeiropas reģionā darbojas kā centrālais kontaktpunkts visos ar VIKI saistītajos jautājumos.
         ANO DP, rīkojoties SEESAC vārdā, nesīs vispārēju atbildību par projekta darbību īstenošanu un pārskatatbildību par projekta īstenošanu. Projekta ilgums ir trīs gadi (36 mēneši).
         8.   Partneri

            SEESAC īstenos rīcību tieši, cieši sadarbojoties ar VIKI komisijām, kā arī ar Albānijas, Bosnijas un Hercegovinas, Kosovas, Moldovas Republikas, Melnkalnes, Serbijas un bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas iekšlietu ministrijām. Cieši iesaistītas tiks citas relevantas iestādes, it īpaši 3.4. punkta darbībās saskaņā ar iedibināto holistisko daudzu ieinteresēto personu pieeju VIKI kontrolei.
         9.   Ziņošana

         Ziņošana – gan pārskati, gan finanšu ziņojumi – aptver visu rīcību, kas ir aprakstīta attiecīgajā konkrētā ieguldījuma nolīgumā, un ar šo rīcību saistīto budžetu, neatkarīgi no tā, vai Komisija šo rīcību finansē pilnībā vai ir tikai līdzfinansētāja.
         Pārskata ziņojumus iesniedz katru ceturksni, lai uzskaitītu un pārraudzītu, kas ir panākts svarīgāko rezultātu sasniegšanā.
         10.   Paredzamais budžets

         Kopējās paredzētās Savienības finansētā projekta izmaksas ir EUR 6 508 136.

            (*1)  Šis nosaukums neskar nostājas par statusu un atbilst ANO DP Rezolūcijai 1244 un Starptautiskās Tiesas atzinumam par Kosovas neatkarības deklarāciju.


title: 2010/746/ES: Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums ( 2010. gada 24. novembris ) par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (Nīderlandes pieteikums EGF/2009/030 NL/ Drenthe , 18. nodaļa)

text:
               4.12.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 318/43

         EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS
   (2010. gada 24. novembris)
   par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (Nīderlandes pieteikums EGF/2009/030 NL/Drenthe, 18. nodaļa)
   (2010/746/ES)
   EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1) un jo īpaši tā 28. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1927/2006 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izveidi (2) un jo īpaši tās 12. panta 3. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fondu (EGF) izveidoja, lai sniegtu papildu atbalstu darba ņēmējiem, kuri atlaisti no darba tādēļ, ka globalizācijas dēļ ir notikušas lielas strukturālas izmaiņas pasaules tirdzniecības modeļos, un lai palīdzētu viņiem no jauna iesaistīties darba tirgū.

               (2)

               Attiecībā uz pieteikumiem, kas iesniegti, sākot no 2009. gada 1. maija, EGF darbības joma ir paplašināta, tajā iekļaujot atbalstu darba ņēmējiem, kuru atlaišana ir tieši saistīta ar pasaules finanšu un ekonomikas krīzi.

               (3)

               Saskaņā ar 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu EGF līdzekļus var izmantot, nepārsniedzot EUR 500 miljonu maksimālo apjomu gadā.

               (4)

               Nīderlande 2009. gada 30. decembrī iesniedza pieteikumu par EGF izmantošanu saistībā ar darbinieku atlaišanu divos uzņēmumos, kas darbojas NACE 2. redakcijas 18. nodaļas (“Poligrāfija un ierakstu reproducēšana”) nozarē NUTS II reģionā Drentē (NL13), un vēlāk šo pieteikumu papildināja, iesniedzot papildu informāciju līdz 2010. gada 6. maijam. Šis pieteikums atbilst Regulas (EK) Nr. 1927/2006 10. pantā minētajām prasībām par finansiālā ieguldījuma noteikšanu. Tādēļ Komisija ierosina izmantot summu EUR 453 632 apmērā.

               (5)

               Tādēļ EGF būtu jāizmanto, lai sniegtu finansiālu ieguldījumu saistībā ar Nīderlandes iesniegto pieteikumu,

         IR PIEŅĒMUŠI ŠĀDU LĒMUMU.
   1. pants
   Eiropas Savienības 2010. finanšu gada vispārējā budžetā izmanto Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fondu, lai piešķirtu EUR 453 632 saistību un maksājumu apropriācijās.
   2. pants
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Strasbūrā, 2010. gada 24. novembrī

            Eiropas Parlamenta vārdā –

            priekšsēdētājs

         J. BUZEK

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         O. CHASTEL

      (1)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

      (2)  OV L 406, 30.12.2006., 1. lpp.


title: 2012/215/ES: Padomes Lēmums ( 2012. gada 24. aprīlis ), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli no Luksemburgas

text:
               26.4.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 114/18

         PADOMES LĒMUMS
   (2012. gada 24. aprīlis),
   ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli no Luksemburgas
   (2012/215/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 305. pantu,
   ņemot vērā Luksemburgas valdības priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2009. gada 22. decembrī un 2010. gada 18. janvārī pieņēma Lēmumus 2009/1014/ES (1) un 2010/29/ES (2), ar ko laikposmam no 2010. gada 26. janvāra līdz 2015. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus.

               (2)

               Pēc Albert LENTZ kunga pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa vieta,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo uz atlikušo amata pilnvaru laiku, proti, līdz 2015. gada 25. janvārim, Reģionu komitejā par locekli tiek iecelts:

               —

                  Ali KAES kungs, Bourgmestre de la commune de Tandel.

         2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Luksemburgā, 2012. gada 24. aprīlī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         N. WAMMEN

      (1)  OV L 348, 29.12.2009., 22. lpp.

      (2)  OV L 12, 19.1.2010., 11. lpp.


title: 2007/530/Euratom: Komisijas Lēmums ( 2007. gada 17. jūlijs ) par Eiropas augstākā līmeņa grupas izveidošanu kodoldrošības un kodolatkritumu apsaimniekošanas jautājumos (Dokuments attiecas uz EEZ)

text:
               27.7.2007

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 195/44

      KOMISIJAS LĒMUMS

   (2007. gada 17. jūlijs)
   par Eiropas augstākā līmeņa grupas izveidošanu kodoldrošības un kodolatkritumu apsaimniekošanas jautājumos
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   (2007/530/Euratom)
   EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
   ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 135. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Eiropas Atomenerģijas Kopiena (Euratom) un tās dalībvalstis ir apņēmušās uzturēt un vēl vairāk paaugstināt kodoliekārtu drošību un izlietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas drošību, kas jo īpaši atspoguļojas patlaban spēkā esošajos Kopienas tiesību aktos, kuri pieņemti saskaņā ar Euratom Līguma 31. un 32. pantu, kā arī attiecīgajās Eiropadomes, Eiropas Parlamenta un Padomes, kā arī Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas rezolūcijās un secinājumos.

               (2)

               Komisijas priekšlikums izveidot ES augstākā līmeņa grupu kodoldrošības un kodolatkritumu apsaimniekošanas jautājumos ar mandātu izveidot kopīgu izpratni un galu galā rezultātā arī izstrādāt papildu noteikumus šajās jomās ir apstiprināts 2007. gada 8.–9. marta Eiropadomes sanāksmē.

               (3)

               Augstākā līmeņa grupas darbā jāņem vērā Eiropas Savienības Padomes (Ekonomiskās un finansiālās attiecības) 2007. gada 8. maijā notikušās 2798. sanāksmes secinājumi, kuros uzskaitīti iespējamie pasākumi, pamatojoties uz Kodoldrošības darba grupas ziņojumiem, un tai jāizmanto pašreizējās starptautiskās sadarbības iespējas (piemēram, Konvencija par kodoldrošību, Kopējā konvencija, Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija, Kodolenerģijas aģentūra, Rietumeiropas Kodolregulatoru asociācija).

               (4)

               Augstākā līmeņa darba grupā jāiekļauj kompetento ar kodoliekārtu drošību, kā arī ar izlietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu drošu apsaimniekošanu saistīto valstu reglamentējošo vai drošības iestāžu vadītāji. Komisijai tajā jānozīmē savs pārstāvis.

               (5)

               Augstākā līmeņa grupai regulāri jāinformē Eiropas Kodolenerģijas forums, kas ir plaša un daudzpusīga ieinteresēto personu diskusiju platforma visās ar kodolenerģiju saistītajās jomās. Tai jādod ieguldījums vienotai spēkā esošo noteikumu piemērošanai visās attiecīgajās dalībvalstīs.

               (6)

               Augstākā līmeņa darba grupai regulāri ir jāiesniedz Komisijai darbības pārskati, kā arī attiecīgos gadījumos arī ieteikumi, kas jānosūta Eiropas Parlamentam un Padomei.

               (7)

               Tāpēc ir jāizveido Augstākā līmeņa grupa un precīzi jānosaka tās pilnvaras un struktūra,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo tiek izveidota Eiropas augstākā līmeņa grupa kodoldrošības un kodolatkritumu apsaimniekošanas jautājumos (turpmāk tekstā “Augstākā līmeņa grupa”).
   2. pants
   Uzdevumi
   Augstākā līmeņa grupa pēc pašas iniciatīvas vai pēc Komisijas pieprasījuma sniedz Komisijai padomus un palīdz pakāpeniski izveidot kopīgu izpratni un, iespējams, arī izstrādāt papildu noteikumus šādās jomās:

               a)

               kodoliekārtu drošība un

               b)

               izlietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas drošība.

         Tā rosina valstu reglamentējošo iestāžu konsultācijas, darbības koordināciju un sadarbību.
   3. pants
   Sastāvs
   1.   Augstākā līmeņa grupā ir 27 dalībvalstu pārstāvji, kuri ir kompetenti 2. pantā minētajās jomās, un viens Komisijas pārstāvis. Grupa var pieņemt lēmumus ar balsu vienkāršu vairākumu, lai paplašinātu tās biedru loku, tajā iekļaujot pārstāvju vietniekus.
   Katra dalībvalsts izvirza vienu pārstāvi un vienu pārstāvja vietnieku. Grupas dalībnieki un viņu vietnieki ir amatā līdz brīdim, kad viņu vietā ieceļ citus.
   2.   Augstākā līmeņa pārstāvi Komisija ieceļ sanāksmju apmeklēšanai un līdzdalībai augstākā līmeņa grupas debatēs. Komisijas pārstāvis ir līdztiesīgs grupas loceklis, un viņš piedalās visās tās sanāksmēs.
   3.   Grupas locekļu vietā, kas kļūst nespējīgi grupā efektīvi iesaistīties jautājumu apspriešanā, ir no amata atkāpušies vai neievēro noteikumus, kas attiecas uz tās locekļiem, uz viņu pilnvaru termiņa atlikušo laiku var nomainīt ar citiem.
   4.   Individuāli ieceltajiem locekļiem katru gadu jāparaksta saistības darboties un pieņemt lēmumus, kas ir publiskās interesēs, un deklarāciju, kurā norāda uz tādām interesēm vai to neesību, kas var ietekmēt viņu objektivitāti.
   5.   Individuāli iecelto locekļu vārdus publicē Enerģētikas un transporta ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē.
   4. pants
   Organizācija
   1.   Augstākā līmeņa grupa ar vienkāršu balsu vairākumu kādu no tās locekļiem ievēlē par priekšsēdētāju.
   2.   Augstākā līmeņa grupa var izveidot ekspertu darba grupas vai apakšgrupas konkrētu jautājumu izpētei, ievērojot grupas izstrādātos noteikumus. Tās jāizformē, tiklīdz uzdevums ir izpildīts.
   3.   Komisija var apmeklēt visas šādu ekspertu darba grupu sanāksmes.
   4.   Ekspertu grupas un tās apakšgrupu sanāksmes parasti notiek Komisijas telpās, ievērojot Komisijas noteiktās procedūras un termiņus. Komisija nodrošina sekretariāta pakalpojumus.
   5.   Eksperti no Eiropas Ekonomikas zonas valstīm un ES kandidātvalstīm drīkst apmeklēt Augstākā līmeņa grupas sanāksmes kā novērotāji. Augstākā līmeņa grupa un Komisija var uzaicināt piedalīties tās sanāksmēs citus ekspertus un novērotājus.
   6.   Augstākā līmeņa grupa ar vienprātīgu lēmumu pieņem tās reglamentu, bet gadījumos, kad vienprātīgu lēmumu pieņemt nav iespējams, lēmumu ar divu trešdaļu balsu vairākumu, kurā katrai dalībvalstij ir viena balss un kurš ir jāapstiprina Komisijai.
   7.   Komisija nodrošina Aukstākā līmeņa grupas sekretariātu.
   5. pants
   Izdevumu segšana
   Saskaņā ar Komisijā spēkā esošajiem noteikumiem Komisija atmaksā ceļa un uzturēšanās izdevumus, kas radušies saistībā ar Augstākā līmeņa grupas darbību, vienam pārstāvim no katras dalībvalsts.
   Grupas locekļiem par veiktajiem pienākumiem atlīdzība netiek maksāta.
   6. pants
   Ziņošana
   Augstākā līmeņa darba grupa ne vēlāk kā divu gadu laikā pēc šā lēmuma stāšanās spēkā un pēc tam ik pēc diviem gadiem Komisijai iesniedz pārskatu par tās veiktajiem pasākumiem.
   Komisija nosūta pārskatu Eiropas Parlamentam un Padomei, vajadzības gadījumā pievienojot atsauksmes.
   7. pants
   Pārredzamība
   Augstākā līmeņa grupa atklātuma un pārredzamības gaisotnē plaši apspriežas ar visām ieinteresētajām personām un sabiedrību.
   8. pants
   Konfidencialitāte
   Gadījumos, kad Komisija informē Augstākā līmeņa grupu par to, ka pieprasītais atzinums vai izvirzītais jautājums ir konfidenciāls, Grupas locekļu, novērotāju un jebkuru citu personu pienākums ir neizpaust informāciju, kuru viņi uzzinājuši, strādājot Augstākā līmeņa grupā vai tās darba grupās.
   Komisijas pārstāvis šādos gadījumos drīkst pieprasīt, ka sanāksmēs piedalās tikai Augstākā līmeņa grupas locekļi.
   9. pants
   Stāšanās spēkā
   Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2007. gada 17. jūlijā

            Komisijas vārdā —

            Komisijas loceklis

         Andris PIEBALGS


title: 2010/397/: Padomes Lēmums ( 2010. gada 3. jūnijs ) par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Savienību un Zālamana salām

text:
               22.7.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 190/1

         PADOMES LĒMUMS
   (2010. gada 3. jūnijs)
   par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Savienību un Zālamana salām
   (2010/397/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 2. punktu saistībā ar 218. panta 5. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Savienība ar Zālamana salām ir apspriedusi partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē, ar kuru Savienības kuģiem dod zvejas iespējas ūdeņos, kas attiecībā uz zivsaimniecību ir Zālamana salu suverenitātē vai jurisdikcijā.

               (2)

               Minēto sarunu rezultātā 2009. gada 26. septembrī tika parafēts jauns partnerattiecību nolīgums zivsaimniecības nozarē.

               (3)

               Ar šo jauno partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē atceļ Partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Zālamana salām par zveju pie Zālamana salām (1).

               (4)

               Jaunais partnerattiecību nolīgums zivsaimniecības nozarē Savienības vārdā būtu jāparaksta.

               (5)

               Lai garantētu Savienības kuģu zvejas darbību turpināšanos, jauno partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē jāsāk piemērot iespējami drīz. Tādēļ abas Puses ir parafējušas nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā, paredzot no 2009. gada 9. oktobra provizoriski piemērot jauno partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē, kamēr tas nav stājies spēkā.

               (6)

               Savienības interesēs ir apstiprināt nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā par partnerattiecību nolīguma zivsaimniecības nozarē provizorisku piemērošanu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Savienības vārdā tiek apstiprināta Partnerattiecību nolīguma zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Savienību un Zālamana salām parakstīšana, ņemot vērā tā noslēgšanu.
   Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas Savienības vārdā parakstīt nolīgumu, ņemot vērā tā noslēgšanu.
   3. pants
   Ar šo Savienības vārdā tiek apstiprināts Nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā par Partnerattiecību nolīguma zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Savienību un Zālamana salām provizorisku piemērošanu.
   Nolīguma vēstuļu apmaiņas veidā teksts ir pievienots šim lēmumam.
   4. pants
   Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas parakstīt Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā par Partnerattiecību nolīguma zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Savienību un Zālamana salām provizorisku piemērošanu, lai tas kļūtu saistošs Savienībai.
   5. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Luksemburgā, 2010. gada 3. jūnijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         E. ESPINOSA

      (1)  OV L 105, 13.4.2006., 34. lpp.
    ---documentbreak---

               22.7.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 190/3

         PARTNERATTIECĪBU NOLĪGUMS ZIVSAIMNIECĪBAS NOZARĒ STARP EIROPAS SAVIENĪBU UN ZĀLAMANA SALĀM
   EIROPAS SAVIENĪBA, turpmāk “ES”,
   un
   ZĀLAMANA SALU VALDĪBA, turpmāk “Zālamana salas”,
   abas kopā turpmāk sauktas “Puses”,
   ŅEMOT VĒRĀ ciešo sadarbību un darba attiecības starp ES un Zālamana salām, it īpaši saistībā ar Kotonū nolīgumu, kā arī Pušu kopēju vēlmi saglabāt un attīstīt šīs attiecības arī turpmāk,
   ŅEMOT VĒRĀ Pušu vēlēšanos, aktīvāk sadarbojoties, veicināt zvejas resursu ilgtspējīgu izmantošanu,
   ŅEMOT VĒRĀ Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvenciju un Apvienoto Nāciju Organizācijas nolīgumu par tālu migrējošu zivju krājumiem,
   APŅĒMUŠĀS ievērot Klusā okeāna rietumu un centrālās daļas zvejniecības komisijas (turpmāk “WCPFC”) lēmumus un ieteikumus,
   APZINOTIES to, cik svarīgi ir principi, kas noteikti Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) 1995. gada konferencē pieņemtajā Atbildīgas zivsaimniecības rīcības kodeksā,
   ATZĪSTOT Zālamana salu suverēnās tiesības saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada Jūras tiesību konvenciju, Apvienoto Nāciju Organizācijas 1995. gada nolīgumu par tālu migrējošu zivju krājumiem un citiem starptautisko tiesību principiem un praksi, kā arī suverēnās tiesības attiecībā uz Zālamana salu ekskluzīvās ekonomiskās zonas (EEZ) dzīvo resursu izpēti, izmantošanu, saglabāšanu un apsaimniekošanu,
   APŅĒMUŠĀS ar savstarpēji izdevīgu sadarbību veicināt atbildīgas zivsaimniecības stiprināšanu, lai nodrošinātu jūras dzīvo resursu saglabāšanu ilgtermiņā un to ilgtspējīgu izmantošanu,
   PĀRLIECĪBĀ par to, ka sadarbībai ir jānotiek, īstenojot kopējas un atsevišķas iniciatīvas un pasākumus, kas cits citu papildina, un ar to jānodrošina politikas saskanība un centienu sinerģija,
   IECERĒJUŠAS tādēļ sākt dialogu par Zālamana salu zivsaimniecības politiku un apzināt piemērotākos līdzekļus, kā nodrošināt, lai tādu politiku efektīvi īstenotu un šajā procesā iesaistītu ieinteresētās puses un pilsonisko sabiedrību,
   VĒLĒDAMIES izstrādāt noteikumus un nosacījumus, ar ko reglamentē Savienības kuģu zvejas darbības Zālamana salu ūdeņos un Savienības atbalstu atbildīgas zvejas veicināšanai šajos ūdeņos,
   APŅĒMUŠĀS panākt ciešāku ekonomisku sadarbību zivsaimniecības nozarē un ar to saistītās jomās, izveidojot un attīstot kopuzņēmumus, kuros iesaistītos abu Pušu uzņēmumi,
   IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.
   1. pants
   Darbības joma
   Šajā nolīgumā paredz principus, noteikumus un procedūras šādās jomās:

               —

               ekonomiskā, finansiālā, tehniskā un zinātniskā sadarbība zivsaimniecības nozarē, lai Zālamana salu zvejas zonā veicinātu atbildīgu zveju, kas nodrošina zvejas resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu, un lai attīstītu Zālamana salu zivsaimniecības nozari,

               —

               nosacījumi, ar kādiem ES zvejas kuģi piekļūst Zālamana salu zvejas zonai,

               —

               sadarbība attiecībā uz zvejas kontroles mehānismiem Zālamana salu ūdeņos, lai nodrošinātu iepriekš minēto noteikumu un nosacījumu ievērošanu, lai zivju krājumu saglabāšanas un pārvaldības pasākumi būtu efektīvi un lai novērstu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju,

               —

               uzņēmumu partnerība, kopējās interesēs izvēršot saimniecisku darbību zivsaimniecības nozarē un ar to saistītajās jomās.

         2. pants
   Definīcijas
   Šajā nolīgumā:

               a)

               “Zālamana salu iestādes” ir Zālamana salu Zivsaimniecības un jūras resursu ministrija;

               b)

               “ES iestādes” ir Eiropas Komisija;

               c)

               “Zālamana salu zvejas zona” ir ūdeņi, kas attiecībā uz zivsaimniecību ir Zālamana salu suverenitātē vai jurisdikcijā. Šajā nolīgumā paredzētās ES kuģu zvejas darbības notiek tikai zonās, kurās zvejot ir atļauts ar Zālamana salu tiesību aktiem;

               d)

               “ES kuģis” ir ES reģistrēts zvejas kuģis, kas kuģo ar ES dalībvalsts karogu;

               e)

               “kopuzņēmums” ir komercsabiedrība, ko Zālamana salās dibinājuši abu Pušu kuģu īpašnieki vai valsts uzņēmumi, lai zvejotu vai veiktu ar zveju saistītas darbības;

               f)

               “Apvienotā komiteja” ir šā nolīguma 9. pantā paredzētā komiteja, kuras sastāvā ir ES un Zālamana salu pārstāvji;

               g)

               “zveja” ir:

                           i)

                           zivju meklēšana, zvejošana, notveršana vai ieguve;

                           ii)

                           mēģinājumi zivis meklēt, zvejot, notvert vai iegūt;

                           iii)

                           iesaistīšanās citās darbībās, kuras veicot pastāv pamatota varbūtība zivis atrast, zvejot, notvert vai iegūt;

                           iv)

                           zivju pievilināšanas ierīču vai ar tām saistīta elektroniska aprīkojuma, piemēram, radiobāku, izvietošana, meklēšana un savākšana;

                           v)

                           jebkura darbība jūrā, kas ir tieši saistīta ar kādas no šā punkta i) līdz iv) apakšpunktā minētās darbības atbalstu vai sagatavošanu;

                           vi)

                           jebkura jūras vai gaisa transportlīdzekļa izmantošana šā punkta i) līdz v) apakšpunktā minēto darbību veikšanai, izņemot ārkārtas gadījumus, kas saistīti ar kuģa komandas veselību un drošību vai kuģa drošību;

               h)

               “zvejas kuģis” ir jebkurš kuģis, ko izmanto zvejai vai kas paredzēts tādam nolūkam, tostarp palīgkuģi, kravas kuģi un visi citi kuģi, kas ir tieši iesaistīti minētajās zvejas darbībās;

               i)

               “zvejas reiss” ir laikposms no dienas, kad kuģis ienācis Zālamana salu EEZ, līdz dienai, kad visu nozveju vai nozvejas daļu izkrauj krastā vai pārkrauj citā kuģī;

               j)

               “pārkraušana citā kuģī” ir noteiktā ostā vai jūras apgabalā notiekoša visas nozvejas vai nozvejas daļas pārvietošana no viena zvejas kuģa citā kuģī;

               k)

               “neparedzēti apstākļi” ir apstākļi, kuri nav dabas parādības, kurus Puses nespēj pienācīgi kontrolēt un kuri traucē zvejot Zālamana salu ūdeņos;

               l)

               “ĀKK jūrnieki” ir jūrnieki, kas ir to valstu valstspiederīgie, kuras nav Eiropas valstis un kuras ir parakstījušas Kotonū nolīgumu. Tātad Zālamana salu jūrnieks ir ĀKK jūrnieks;

               m)

               “ES delegācija” ir ES delegācija Zālamana salās;

               n)

               “kuģa īpašnieks” ir persona, kura ir juridiski atbildīga par zvejas kuģi;

               o)

               “zvejas atļauja” ir tiesības veikt zvejas darbības noteiktā laikposmā, konkrētā apgabalā vai konkrētā zvejniecībā un saskaņā ar šo nolīgumu. Šajā nolīgumā atsauce uz zvejas atļauju ir atsauce uz zvejas atļauju, kas izsniegta atbilstīgi Zālamana salu 1998. gada Zivsaimniecības aktam vai Padomes Regulai (EK) Nr. 1006/2008 par atļaujām, kuras Kopienas zvejas kuģiem izdod zvejas darbību veikšanai ārpus Kopienas ūdeņiem, un par trešo valstu kuģu piekļuvi Kopienas ūdeņiem.

         3. pants
   Šā nolīguma īstenošanas pamatprincipi un mērķi
   1.   Puses apņemas veicināt atbildīgu zvejniecību Zālamana salu zvejas zonā, ievērojot nediskriminācijas principu attiecībā uz dažādām Zālamana salu zvejas zonas ūdeņos zvejojošajām flotēm un neskarot nolīgumus, ko attiecīgajā ģeogrāfiskajā reģionā noslēgušas jaunattīstības valstis, tostarp savstarpējus zivsaimniecības nolīgumus.
   2.   Puses sadarbojas ar nolūku īstenot Zālamana salu pieņemto zivsaimniecības politiku un uzsāk politisku dialogu par šim nolūkam vajadzīgām reformām. Puses savstarpēji konsultējas, lai vienotos par iespējamiem pasākumiem šajā jomā.
   3.   Puses turklāt sadarbojas, gan kopā, gan atsevišķi vērtējot saskaņā ar šo nolīgumu veikto pasākumu, programmu un darbību izpildi pirms to īstenošanas (ex ante), to īstenošanas laikā un pēc to pabeigšanas (ex post).
   4.   Puses apņemas nodrošināt šā nolīguma īstenošanu saskaņā ar labas ekonomiskās un sociālās pārvaldības principiem, rīkojoties tā, lai saglabātu labu zvejas resursu un/vai zivju krājumu stāvokli.
   5.   Zālamana salu un/vai ĀKK jūrnieku nodarbināšanu uz ES kuģiem it īpaši reglamentē ar Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) Deklarāciju par pamatprincipiem un pamattiesībām darbā, kuru piemēro attiecīgajiem darba līgumiem un vispārējiem darba nosacījumiem. Tas jo īpaši attiecas uz biedrošanās brīvību un darba koplīguma slēgšanas tiesību faktisku atzīšanu, kā arī uz diskriminācijas novēršanu attiecībā uz nodarbinātību un profesijām.
   4. pants
   Zinātniska sadarbība
   1.   Šā nolīguma darbības laikā ES un Zālamana salas tiecas pārraudzīt zvejas resursu stāvokli Zālamana salu zvejas zonā.
   2.   Pamatojoties uz visās attiecīgajās starptautiskajās zivsaimniecības nozares attīstības un pārvaldības organizācijās pieņemtiem ieteikumiem un rezolūcijām un ņemot vērā labākos pieejamos zinātniskos ieteikumus, Puses apspriežas šā nolīguma 9. pantā paredzētajā Apvienotajā komitejā, lai attiecīgā gadījumā veiktu pasākumus zvejas resursu ilgtspējīgai pārvaldībai, it īpaši attiecībā uz tādiem resursiem, kas ietekmē ES kuģu veiktās darbības.
   3.   Puses apņemas tieši, tostarp arī apakšreģiona līmenī, vai kompetentās starptautiskās organizācijās apspriesties par to, kā nodrošināt dzīvo resursu pārvaldību un saglabāšanu Klusā okeāna rietumu un centrālajā daļā, un par sadarbību attiecīgajās zinātniskās pētniecības jomās.
   5. pants
   ES kuģu piekļuve zvejas vietām Zālamana salu ūdeņos
   1.   Zālamana salas apņemas atļaut ES kuģiem savā zvejas zonā veikt zvejas darbības saskaņā ar šo nolīgumu un tam pievienoto protokolu un pielikumu.
   2.   Zvejas darbības, kuras reglamentē šis nolīgums, veic atbilstīgi spēkā esošiem Zālamana salu tiesību aktiem. Zālamana salu iestādes paziņo ES iestādēm par visiem minētajos tiesību aktos izdarītiem grozījumiem. Neskarot noteikumus, par kuriem Puses varētu vienoties, ES kuģiem šos tiesību aktu grozījumus jāsāk ievērot vienu mēnesi pēc to paziņošanas.
   3.   Zālamana salas apņemas veikt visus attiecīgos pasākumus, lai efektīvi piemērotu šā nolīguma protokolā paredzētos zivsaimniecības pārraudzības noteikumus. ES kuģi sadarbojas ar Zālamana salu iestādēm, kas atbild par minēto pārraudzību.
   4.   ES apņemas veikt visus attiecīgos pasākumus, lai tās kuģi ievērotu šā nolīguma noteikumus, kā arī Zālamana salu tiesību aktus, ar kuriem reglamentē zveju Zālamana salu zvejas zonā.
   6. pants
   Zvejas darbību nosacījumi – ekskluzivitātes klauzula
   1.   ES kuģi var zvejot Zālamana salu zvejas zonā tikai tad, ja tiem ir derīga zvejas atļauja, ko Zālamana salu iestādes izdevušas saskaņā ar šo nolīgumu un tam pievienoto protokolu.
   2.   Zālamana salu iestādes ES kuģiem var izdot zvejas atļaujas tādām zvejas kategorijām, kas nav paredzētas spēkā esošajā protokolā, kā arī izpētes zvejai. Tomēr tādu atļauju izdošanai vajadzīgs abu Pušu labvēlīgs atzinums.
   3.   Zvejas atļaujas iegūšanas procedūra kuģim, iekasējamās maksas un attiecīgā maksāšanas kārtība ES kuģiem ir noteikta šā nolīguma protokola pielikumā.
   7. pants
   Finansiāls ieguldījums
   1.   ES piešķir Zālamana salām finansiālu ieguldījumu saskaņā ar šā nolīguma protokolā un pielikumos paredzētajiem noteikumiem un nosacījumiem. Šāda vienreizēja ieguldījuma pamatā ir divi elementi, proti:

               a)

               ES kuģu piekļuve Zālamana salu zvejas zonai un zvejas resursiem; un

               b)

               ES finansiāls atbalsts tādas valsts zivsaimniecības politikas īstenošanai, kuras pamatā ir atbildīga zvejniecība un zvejas resursu ilgtspējīga izmantošana Zālamana salu ūdeņos.

         2.   Finansiālā ieguldījuma daļu, kas minēta 1. punkta b) apakšpunktā, nosaka, ņemot vērā mērķus, par kuriem Puses ir savstarpēji vienojušās saskaņā ar šā nolīguma protokolu un kuri ir jāsasniedz saistībā ar Zālamana salu iestāžu noteikto zivsaimniecības politiku un tās īstenošanai izstrādātu gada un daudzgadu programmu.
   3.   ES piešķirto finansiālo ieguldījumu izmaksā katru gadu saskaņā ar šā nolīguma protokolu un atbilstīgi šim nolīgumam un protokolam, ja ieguldījuma apjomā notiek kādas izmaiņas šādu iemeslu dēļ:

               a)

               neparedzēti apstākļi;

               b)

               ES kuģiem piešķirto zvejas iespēju samazināšana, ko pēc savstarpējas vienošanās veic, piemērojot attiecīgo krājumu pārvaldības pasākumus, kurus, pamatojoties uz labākajiem pieejamajiem zinātniskiem ieteikumiem, uzskata par vajadzīgiem resursu saglabāšanai un ilgtspējīgai izmantošanai;

               c)

               ES kuģiem iedalīto zvejas iespēju palielināšana, ko Puses pēc savstarpējas vienošanās veic, ja labākie pieejamie zinātniskie ieteikumi liecina, ka krājumu stāvoklis to ļauj;

               d)

               Zālamana salu zivsaimniecības politikas īstenošanai piešķirtā finansiālā atbalsta nosacījumu kopēja atkārtota izvērtēšana, ja tās pamatā ir Pušu konstatētie gada un daudzgadu programmu rezultāti;

               e)

               šā nolīguma piemērošanu aptur saskaņā ar 13. pantu;

               f)

               šo nolīgumu beidz piemērot saskaņā ar 14. pantu.

         8. pants
   Ekonomiski ieinteresēto pušu un pilsoniskās sabiedrības sadarbības veicināšana
   1.   Puses veicina ekonomisku, zinātnisku un tehnisku sadarbību zivsaimniecības nozarē un ar to saistītās jomās. Puses apspriežas, lai saskaņotu dažādus šim nolūkam veicamus iespējamus pasākumus.
   2.   Puses apņemas veicināt informācijas apmaiņu par zvejas paņēmieniem un rīkiem, zvejas produktu saglabāšanas metodēm un apstrādi.
   3.   Puses cenšas radīt labvēlīgus apstākļus savu uzņēmumu tehniskas, ekonomiskas un komerciālas sadarbības veicināšanai, sekmējot uzņēmējdarbībai un investīcijām labvēlīgas vides veidošanu.
   4.   Puses sevišķi veicina kopuzņēmumu veidošanu, kas ir abpusēji izdevīga, un šādiem uzņēmumiem ir sistemātiski jāatbilst gan Zālamana salu, gan ES tiesību aktu prasībām.
   9. pants
   Apvienotā komiteja
   1.   Šā nolīguma piemērošanas un īstenošanas pārraudzībai un pārbaudīšanai izveido Apvienoto komiteju. Apvienotā komiteja veic šādas funkcijas:

               a)

               pārrauga šā nolīguma piemērošanas rezultātus, interpretāciju, īstenošanu un pareizu darbību;

               b)

               pārrauga un izvērtē zivsaimniecības nozares partnerattiecību nolīguma devumu Zālamana salu zivsaimniecības politikas īstenošanā;

               c)

               nodrošina vajadzīgo koordināciju Puses interesējošos jautājumos, kas saistīti ar zivsaimniecību;

               d)

               darbojas kā forums izlīguma panākšanai visos strīdos par šā nolīguma interpretāciju, īstenošanu vai piemērošanu;

               e)

               vajadzības gadījumā no jauna izvērtē zvejas iespēju apjomu un attiecīgi arī finansiālā ieguldījuma apjomu;

               f)

               vajadzības gadījumā pielāgo zvejas piepūles aprēķināšanas mehānismu, ņemot vērā nosacījumus, ko piemēro reģionālā līmenī, piemēram, kuģu zvejā pavadīto dienu sistēmu (Vessels Day Scheme);

               g)

               veic citas funkcijas, kuras tai uzticējušas Puses, savstarpēji vienojoties, tostarp funkcijas saistībā ar nelegālas, nereģistrētas un neregulētas zvejas apkarošanu.

         2.   Apvienotā komiteja sanāk vismaz reizi gadā pārmaiņus Zālamana salās un ES vai citā vietā, par kuru Puses vienojas, un sanāksmi vada tās rīkotāja Puse. Apvienotā komiteja pulcējas ārkārtas sanāksmē, ja kāda no Pusēm to pieprasa.
   Vajadzības gadījumā, ja kāda no Pusēm to pieprasa, Apvienotā komiteja savus lēmumus var pieņemt, izmantojot rakstisku procedūru.
   10. pants
   Nolīguma piemērošanas ģeogrāfiskais apgabals
   Šo nolīgumu piemēro, no vienas puses, teritorijās, uz kurām attiecas Līgums par Eiropas Savienības darbību, atbilstīgi minētajā līgumā paredzētajiem nosacījumiem un, no otras puses, Zālamana salu teritorijā.
   11. pants
   Piemērošanas ilgums
   Šo nolīgumu piemēro trīs gadus, sākot no tā spēkā stāšanās dienas; to automātiski atjauno uz turpmākiem trīs gadus ilgiem laikposmiem, ja vien šā nolīguma darbību neizbeidz saskaņā ar 14. pantu.
   12. pants
   Strīdu izšķiršana
   Puses savstarpēji apspriežas par visiem strīdiem attiecībā uz šā nolīguma interpretāciju, īstenošanu un/vai piemērošanu.
   13. pants
   Darbības apturēšana
   1.   Ņemot vērā 12. panta noteikumus, pēc vienas Puses pieprasījuma šā nolīguma darbību var apturēt, ja radušās nopietnas nesaskaņas par tajā paredzēto noteikumu piemērošanu. Lai nolīguma darbību apturētu, attiecīgajai Pusei vismaz trīs mēnešus pirms dienas, kad apturēšanai jāstājas spēkā, rakstiski jāpaziņo par savu nodomu. Pēc tāda paziņojuma saņemšanas Puses apspriežas, lai nesaskaņas atrisinātu izlīguma veidā.
   2.   Finansiālo ieguldījumu, kas minēts 7. pantā, samērīgi un pro rata temporis samazina atkarībā no nolīguma darbības apturēšanas ilguma.
   14. pants
   Darbības izbeigšana
   1.   Jebkura no Pusēm var izbeigt šā nolīguma darbību, ja rodas neparedzēti apstākļi, piemēram, ja ir samazinājušies attiecīgie krājumi vai ja ir konstatēts, ka samazinājušās zvejas iespējas, ko Zālamana salas piešķīrušas ES kuģiem, vai ja Puses nepilda saistības attiecībā uz nelegālas, nereģistrētas un neregulētas zvejas apkarošanu.
   2.   Ja kāda no Pusēm vēlas izbeigt šā nolīguma darbību, tā vismaz sešus mēnešus pirms sākotnējā vai katra nākamā termiņa beigām rakstiski paziņo otrai Pusei par savu nodomu.
   3.   Ar 2. punktā minētā paziņojuma nosūtīšanu sākas Pušu apspriedes.
   4.   Šā nolīguma 7. pantā minētā finansiālā ieguldījuma maksājumu gadam, kurā izbeidz šā nolīguma darbību, samazina samērīgi un pro rata temporis.
   15. pants
   Protokols un pielikums
   Protokols un pielikums ir šā nolīguma neatņemama daļa.
   16. pants
   Valsts tiesību akti
   ES zvejas kuģu darbības Zālamana salu ūdeņos reglamentē Zālamana salās piemērojamie tiesību akti, ja vien šajā nolīgumā vai protokolā, tā pielikumā un pielikuma papildinājumos nav noteikts citādi.
   17. pants
   Atcelšana
   Šā nolīguma spēkā stāšanās dienā ar to atceļ un aizstāj Eiropas Kopienas un Zālamana salu partnerattiecību nolīgumu par zveju pie Zālamana salām, kurš stājās spēkā 2006. gada 9. oktobrī.
   18. pants
   Stāšanās spēkā
   Šis nolīgums stājas spēkā dienā, kad Puses rakstiski viena otrai paziņo par šim nolūkam vajadzīgo attiecīgo iekšējo procedūru pabeigšanu, tas ir sagatavots divos eksemplāros angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru valodā, un visi šie teksti ir vienlīdz autentiski.
   PROTOKOLS
   par Eiropas Savienības un Zālamana salu nolīgumā paredzētajām zvejas iespējām un finansiālu ieguldījumu laikposmā no 2009. gada 9. oktobra līdz 2012. gada 8. oktobrim
   1. pants
   Piemērošanas laikposms un zvejas iespējas
   1.   Zālamana salas piešķir gada zvejas iespējas ES tunzivju zvejas kuģiem, kā to paredz nolīguma 5. pants, saskaņā ar Zālamana salu Tunzivju pārvaldības valsts plānu, un minēto iespēju skaits atbilst skaitam, ko paredz Palau Vienošanās par zvejniecību, kurās izmanto riņķvadus, pārvaldību Klusā okeāna rietumu daļā, turpmāk “Palau Vienošanās”.
   2.   Nolīguma 5. pantā paredzētās zvejas iespējas no 2009. gada 9. oktobra uz trim gadiem attiecas uz tālu migrējošu zivju sugām (sugām, kas minētas Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada Jūras tiesību konvencijas 1. pielikumā) un tiek noteiktas šādi:

               —

               seineri zvejai ar riņķvadiem: 4 kuģi.

         3.   Šā panta 1. un 2. punktu piemēro atbilstīgi šā protokola 4. un 5. pantam.
   4.   Kuģi, kas peld ar ES dalībvalsts karogu, Zālamana salu zvejas zonā var veikt zvejas darbības tikai tad, ja tiem ir derīga zvejas atļauja, ko izdevušas Zālamana salu iestādes saskaņā ar šo protokolu un tam pievienotajā pielikumā aprakstīto kārtību.
   2. pants
   Finansiālais ieguldījums un maksāšanas kārtība
   1.   Nolīguma 7. pantā minēto finansiālo ieguldījumu laikposmā, kas minēts 1. panta 2. punktā, veido šādas summas:

               —

               ikgadēja summa 260 000 euro apmērā, kas gadā atbilst 4 000 tonnu lielam atskaites daudzumam, un

               —

               īpaša ikgadēja summa 140 000 euro apmērā, kas paredzēta Zālamana salu zivsaimniecības politikas atbalstam un īstenošanai. Šī īpašā summa ir nolīguma 7. pantā noteiktā vienreizējā finansiālā ieguldījuma neatņemama daļa.

         2.   Šā panta 1. punktu piemēro atbilstīgi šā protokola 4., 5., 6. un 7. pantam.
   3.   Šā panta 1. punktā minēto kopējo summu (jeb 400 000 euro) ES izmaksā katru gadu šā protokola piemērošanas laikā.
   4.   Ja kopējais nozveju daudzums, kuru ES kuģi ieguvuši Zālamana salu zvejas zonā, pārsniedz atskaites daudzumu, katra nozvejotā papildu tonna ikgadējā finansiālā ieguldījuma apmēru palielina par 65 euro. Tomēr summa, ko ES izmaksā gadā, nedrīkst pārsniegt 3. punktā norādītās summas vairāk kā divreiz (proti, 800 000 euro). Ja ES kuģu nozvejotais daudzums pārsniedz daudzumu, kas atbilst divkāršotai kopējai ikgadējai summai, tad summu, kas ir virs noteiktās robežvērtības, izmaksā nākamajā gadā.
   5.   Šā panta 1. punktā noteikto finansiālo ieguldījumu iemaksā vēlākais līdz 2010. gada 1. decembrim par pirmo gadu un vēlākais līdz protokola spēkā stāšanās gadadienai par turpmākajiem gadiem.
   6.   Atbilstīgi šā protokola 7. pantam lēmumus par minēto līdzekļu sadali pieņem saskaņā ar Zālamana salu Finanšu instrukcijām, un Zālamana salu iestādēm ir pilnīga rīcības brīvība attiecībā uz to, kā minētos līdzekļus izmanto.
   7.   Šajā pantā paredzētos maksājumus ieskaita tikai Zālamana salu Valsts kases bankas kontā, kurš atvērts Zālamana salu Centrālajā bankā un kura rekvizītus Zālamana salu iestādes katru gadu paziņo ES.
   3. pants
   Sadarbība atbildīgas zvejniecības nodrošināšanai. Zinātniskā sadarbība
   1.   Puses apņemas veicināt atbildīgu zvejniecību Zālamana salu zvejas zonā, pamatojoties uz nediskriminēšanas principu attiecībā pret dažādām flotēm, kas zvejo šajos ūdeņos.
   2.   Šā protokola darbības laikā ES un Zālamana salas cenšas pastāvīgi pārraudzīt zvejas resursu stāvokli Zālamana salu zvejas zonā.
   3.   Puses apņemas veicināt sadarbību, kas atbildīgas zvejniecības jomā notiek apakšreģiona mērogā, konkrēti Klusā okeāna rietumu un centrālās daļas zvejniecības komisijā (WCPFC) vai jebkurā citā kompetentā apakšreģionālā vai starptautiskā organizācijā.
   4.   Saskaņā ar nolīguma 4. pantu un ņemot vērā labākos pieejamos zinātniskos ieteikumus, Puses apspriežas nolīguma 9. pantā paredzētajā Apvienotajā komitejā, lai attiecīgā gadījumā vienotos par pasākumiem zvejas resursu ilgtspējīgai pārvaldībai, it īpaši attiecībā uz tādiem resursiem, kas ietekmē ES kuģu darbības.
   4. pants
   Zvejas iespēju pārskatīšana pēc savstarpējas vienošanās
   1.   Šā protokola 1. pantā minētās zvejas iespējas pēc savstarpējas vienošanās var palielināt, ja Palau Vienošanās dalībnieku gada sanāksmes secinājumi un Klusā okeāna Kopienas sekretariāta veiktais ikgadējais krājumu izvērtējums apstiprina to, ka tāds palielinājums neapdraudēs Zālamana salu resursu ilgtspējīgu pārvaldību. Tādā gadījumā 2. panta 1. punktā minēto finansiālo ieguldījumu palielina samērīgi un pro rata temporis.
   2.   Turpretī, ja Puses vienojas samazināt 1. pantā minētās zvejas iespējas, finansiālo ieguldījumu samazina samērīgi un pro rata temporis.
   5. pants
   Citas zvejas iespējas
   1.   Ja ES kuģi vēlas saņemt tādas zvejas iespējas, kas nav minētas 1. pantā, Puses vienojas par tādu jaunu zvejas iespēju piešķiršanas nosacījumiem un vajadzības gadījumā izdara grozījumus šajā protokolā un tā pielikumā.
   2.   Puses var veikt kopīgus izpētes zvejas reisus Zālamana salu zvejas zonā saskaņā ar Pušu izveidotas zinātniskas sanāksmes atzinumu. Tādēļ pēc vienas Puses pieprasījuma Puses apspriežas un katrā atsevišķā gadījumā pieņem lēmumu par jauniem zvejas resursiem, nosacījumiem un citiem attiecīgiem parametriem.
   3.   Izpētes zveju Puses veic saskaņā ar savstarpēju vienošanos par zinātniskiem un administratīviem noteikumiem. Izpētes zvejas atļaujas izdod izmēģinājuma nolūkā, to ilgumu un sākuma datumu nosakot saskaņā ar Pušu savstarpēju vienošanos.
   4.   Ja izpētes zvejas reisu rezultātus Puses atzīst par labvēlīgiem, tad, vienlaikus rūpējoties par ekosistēmu un jūras ūdeņu dzīvo resursu saglabāšanu, ES kuģiem uz laiku līdz šā protokola piemērošanas beigām, ievērojot pieļaujamo zvejas piepūli, var piešķirt jaunas zvejas iespējas saskaņā ar šā protokola 4. pantā paredzēto konsultāciju procedūru. Rezultātā finansiālo ieguldījumu attiecīgi palielina un aprēķina, pamatojoties uz apstiprinātu formulu.
   6. pants
   Finansiālā ieguldījuma maksājumu apturēšana un pārskatīšana neparedzētu apstākļu gadījumā
   1.   Ja rodas neparedzēti apstākļi, kas nav dabas parādības, un tie kavē zveju Zālamana salu ekskluzīvajā ekonomikas zonā (EEZ), ES var pārtraukt šā protokola 2. panta 1. punktā minētā finansiālā ieguldījuma maksājumus.
   2.   Lēmumu par maksājumu pārtraukšanu 1. punktā paredzētajos gadījumos pieņem pēc Pušu apspriešanās, kas notikusi vēlākais divus mēnešus pēc jebkuras Puses pieprasījuma, un ar nosacījumu, ka ES ir izmaksājusi visas summas, kuras tai bija jāizmaksā līdz maksājumu pārtraukšanas dienai.
   3.   Finansiālā ieguldījuma maksājumus atsāk, tiklīdz Puses pēc apspriešanās ir savstarpēji vienojušās par to, ka zvejas darbības kavējoši apstākļi vairs nepastāv un/vai ka attiecīgos apstākļos ir iespējams atsākt zvejas darbības.
   4.   Derīguma termiņu zvejas atļaujām, kuras izdotas ES kuģiem un kuru darbība tiek apturēta, tiklīdz ir pārtraukti finansiālā ieguldījuma maksājumi, pagarina uz laiku, kas atbilst zvejas darbību pārtraukuma ilgumam.
   7. pants
   Atbildīgas zvejniecības veicināšana Zālamana salu ūdeņos
   1.   50 % no šajā protokolā noteiktā finansiālā ieguldījuma ik gadu novirza to mērķu atbalstam un īstenošanai, kuri ir apzināti saistībā ar Zālamana salu iestāžu izstrādāto zivsaimniecības politiku un kurus apstiprinājušas abas Puses, pamatojoties uz turpmāk sīki aprakstīto kārtību.
   Atbilstošo summu Zālamana salas pārvalda, ievērojot Pušu savstarpējo vienošanos, saskaņā ar konkrētā laika posma prioritātēm, kas noteiktas Zālamana salu zivsaimniecības politikā, lai nodrošinātu ilgtspējīgu un atbildīgu nozares, izvirzīto mērķu un saistīto gada un daudzgadu programmu pārvaldību, kā paredzēts 2. punktā.
   2.   Pēc Zālamana salu priekšlikuma un lai īstenotu iepriekšējā punkta noteikumus, iespējami drīz, bet ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc šā protokola stāšanās spēkā ES un Zālamana salas nolīguma 9. pantā paredzētajā Apvienotajā komitejā vienojas par nozares daudzgadu programmu un sīki izstrādātiem tās īstenošanas noteikumiem, it īpaši attiecībā uz šādiem jautājumiem:

               a)

               gada un daudzgadu pamatnostādnes par to, kā izmantot 1. punktā minēto finansiālā ieguldījuma procentuālu daļu konkrētā gadā plānotajām iniciatīvām;

               b)

               gada un daudzgadu mērķi, kas jāsasniedz, lai ilgtermiņā nodrošinātu atbildīgu zveju un ilgtspējīgu zivsaimniecību, ņemot vērā Zālamana salu izvirzītās prioritātes zivsaimniecības politikas jomā vai citā politikas jomā, kas saistīta ar atbildīgas zvejas un ilgtspējīgas zivsaimniecības veicināšanu vai ietekmē to;

               c)

               ikgadējo rezultātu novērtēšanas kritēriji un procedūras.

         3.   Puses vienojas īpašu uzmanību veltīt visiem atbalsta pasākumiem Okeāna tunzivju zvejniecības stratēģijas ieviešanas jomā.
   4.   Visi nozares daudzgadu programmā ierosinātie grozījumi Pusēm jāapstiprina Apvienotajā komitejā.
   5.   Katru gadu Zālamana salas piešķir atbilstošu daļu no 1. punktā minētajām summām, lai īstenotu daudzgadu programmu. Protokola piemērošanas pirmajā gadā ES par līdzekļu piešķiršanu ir jāinformē iespējami drīz un jebkurā gadījumā, pirms Apvienotajā komitejā ir apstiprināta nozares daudzgadu programma. Par līdzekļu piešķiršanu katram nākamajam gadam Zālamana salas paziņo ES vēlākais 45 dienas pirms šā protokola gadskārtas datuma.
   6.   Ja nozares daudzgadu programmas īstenošanas rezultātu kopīgais gadskārtējais izvērtējums nodrošina attiecīgu pamatojumu, ES var koriģēt summu, kas šā protokola 2. panta 1. punktā minētā finansiālā ieguldījuma struktūrā ir paredzēta Zālamana salu zivsaimniecības politikas atbalstam un īstenošanai, un šādi panākt, lai programmas īstenošanai iedalīto finanšu līdzekļu faktiskais apmērs atbilstu šīs programmas īstenošanas rezultātiem.
   7.   ES patur tiesības apturēt šā protokola 2. panta 1. punkta trešajā daļā paredzētā īpašā ieguldījuma izmaksu, ja rezultāti, kas iegūti, sākot ar protokola piemērošanas pirmo gadu, izņemot ārkārtas un attiecīgi pamatotus gadījumus, pēc Apvienotajā komitejā izdarītā novērtējuma neatbilst programmai.
   8. pants
   Strīdi un protokola piemērošanas apturēšana
   1.   Visus Pušu strīdus par šā protokola interpretāciju vai piemērošanu risina, Pusēm apspriežoties nolīguma 9. pantā paredzētajā Apvienotajā komitejā, kuru vajadzības gadījumā sasauc īpašā sanāksmē.
   2.   Neskarot 9. panta noteikumus, protokola piemērošanu var apturēt pēc vienas Puses iniciatīvas, ja Pušu strīdu uzskata par nopietnu un nav panākts izlīgums apspriedēs Apvienotajā komitejā, kā paredzēts šā panta 1. punktā.
   3.   Lai apturētu protokola piemērošanu, ieinteresētajai Pusei vismaz trīs mēnešus pirms dienas, kad apturēšanai jāstājas spēkā, rakstiski jāpaziņo par savu nodomu.
   4.   Apturēšanas gadījumā Puses turpina apspriesties, lai strīdu atrisinātu izlīguma veidā. Ja ir panākts izlīgums, šā protokola piemērošanu atsāk un finansiālo ieguldījumu samērīgi un pro rata temporis samazina atbilstīgi laikposmam, uz kuru šā protokola piemērošana bija apturēta.
   9. pants
   Protokola piemērošanas apturēšana, ja nav saņemts maksājums
   Ievērojot šā protokola 6. panta noteikumus, ja ES neveic 2. pantā paredzētos maksājumus, šā protokola darbību var apturēt ar šādiem nosacījumiem:

               a)

               Zālamana salu iestādes paziņo Eiropas Komisijai par to, ka maksājums nav saņemts. Komisija veic nepieciešamo pārbaudi un, ja vajadzīgs, veic maksājumu ne vēlāk kā 60 darbdienu laikā pēc paziņojuma saņemšanas dienas;

               b)

               ja maksājums nav veikts un ja nav attiecīga pamatojuma, kāpēc maksājums nav veikts, šā protokola 2. panta 5. punktā noteiktajā termiņā, Zālamana salu iestādēm ir tiesības apturēt protokola piemērošanu. Par šādu darbību tās tūlīt informē Eiropas Komisiju;

               c)

               protokola piemērošanu atsāk, tiklīdz ir veikts attiecīgais maksājums.

         10. pants
   Valsts tiesību akti
   ES zvejas kuģu darbības Zālamana salu ūdeņos reglamentē Zālamana salās piemērojamie tiesību akti, ja vien nolīgumā, šajā protokolā, tā pielikumā un pielikuma papildinājumos nav noteikts citādi.
   11. pants
   Pārskatīšanas klauzula
   1.   Ja krasi mainās politiskās pamatnostādnes, kas bija pamatā šā protokola noslēgšanai, jebkura no Pusēm var pieprasīt noteikumu pārskatīšanu, lai, iespējams, tajos izdarītu grozījumus.
   2.   Ieinteresētā Puse rakstiski paziņo otrai Pusei par savu nodomu sākt šā protokola pārskatīšanu.
   3.   Vēlākais 60 darbdienas pēc paziņošanas abas Puses sāk apspriedes par to. Ja vienošanos attiecībā uz noteikumu pārskatīšanu nepanāk, ieinteresētā Puse saskaņā ar šā protokola 14. pantu protokola piemērošanu var izbeigt.
   12. pants
   Atcelšana
   Ar šo protokolu un tā pielikumiem atceļ un aizstāj Eiropas Kopienas un Zālamana salu zivsaimniecības nozares protokolu par zveju Zālamana salu ūdeņos, kas stājās spēkā 2006. gada 9. oktobrī.
   13. pants
   Piemērošanas ilgums
   Šo protokolu un tā pielikumus piemēro trīs gadus, sākot no 2009. gada 9. oktobra, ja saskaņā ar 14. pantu nav sniegts paziņojums par to, ka protokolu beidz piemērot.
   14. pants
   Darbības izbeigšana
   Protokola piemērošanas izbeigšanā ieinteresētā Puse vismaz sešus mēnešus pirms dienas, kad tādai izbeigšanai jāstājas spēkā, rakstiski paziņo otrai Pusei par nodomu izbeigt protokola piemērošanu. Pēc iepriekš minētā paziņojuma nosūtīšanas Puses sāk apspriešanos.
   15. pants
   Stāšanās spēkā
   1.   Šis protokols un tā pielikums stājas spēkā dienā, kad Puses viena otrai paziņo par šim nolūkam nepieciešamo procedūru pabeigšanu.
   2.   To piemēro no 2009. gada 9. oktobra.
 ---documentbreak--- NA ---documentbreak---

               22.7.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 190/27

         NOLĪGUMS
   vēstuļu apmaiņas veidā par Partnerattiecību nolīguma zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Savienību un Zālamana salām provizorisku piemērošanu
   Godātais kungs!
   Esmu gandarīts, ka Zālamana salu un Eiropas Savienības sarunu risinātājiem ir izdevies panākt vienprātību par Partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē starp Zālamana salām un Eiropas Savienību, kā arī par protokolu, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, un šā protokola pielikumiem.
   Šo sarunu rezultātā ir uzlabots iepriekšējais nolīgums, tas stiprinās mūsu attiecības zivsaimniecības nozarē un izveidos reālu partnerattiecību struktūru, kura ļaus Zālamana salu ūdeņos īstenot ilgtspējīgu un atbildīgu zivsaimniecības politiku. Tālab ierosinu abām pusēm vienlaikus sākt nolīguma, protokola, tā pielikuma un papildinājumu teksta apstiprināšanas un ratifikācijas procedūras saskaņā ar Zālamana salās un Eiropas Savienībā spēkā esošām procedūrām, kuras jāievēro, lai minētie dokumenti varētu stāties spēkā.
   Lai nebūtu jāpārtrauc Savienības kuģu zvejas darbības Zālamana salu ūdeņos un atsaucoties uz 2009. gada 26. septembrī parafēto nolīgumu un protokolu, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu laika posmam no 2009. gada 9. oktobra līdz 2012. gada 8. oktobrim, man ir gods paziņot, ka Zālamana salu valdība ir gatava minēto nolīgumu un protokolu provizoriski piemērot no 2009. gada 9. oktobra līdz dienai, kad tie stāsies spēkā atbilstīgi minētā nolīguma 18. pantam, ja Eiropas Savienība ir gatava rīkoties tāpat.
   Tādā gadījumā protokola 2. pantā noteiktā finansiālā ieguldījuma pirmais maksājums būtu jāveic līdz 2010. gada 1. decembrim.
   Būšu pateicīgs, ja apliecināsiet Eiropas Savienības piekrišanu tādai provizoriskai nolīguma piemērošanai.
   Godātais kungs, lūdzu, pieņemiet manus visdziļākās cieņas apliecinājumus.

         Zālamana salu vārdā

   Godātais kungs!
   Man ir tas gods apstiprināt, ka ir saņemta Jūsu vēstule ar šodienas datumu, kuras teksts ir šāds:

      “Esmu gandarīts, ka Zālamana salu un Eiropas Savienības sarunu risinātājiem ir izdevies panākt vienprātību par Partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē starp Zālamana salām un Eiropas Savienību, kā arī par protokolu, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, un šā protokola pielikumiem.
      Šo sarunu rezultātā ir uzlabots iepriekšējais nolīgums, tas stiprinās mūsu attiecības zivsaimniecības nozarē un izveidos reālu partnerattiecību struktūru, kura ļaus Zālamana salu ūdeņos īstenot ilgtspējīgu un atbildīgu zivsaimniecības politiku. Tālab ierosinu abām pusēm vienlaikus sākt nolīguma, protokola, tā pielikuma un papildinājumu teksta apstiprināšanas un ratifikācijas procedūras saskaņā ar Zālamana salās un Eiropas Savienībā spēkā esošām procedūrām, kuras jāievēro, lai minētie dokumenti varētu stāties spēkā.
      Lai nebūtu jāpārtrauc Savienības kuģu zvejas darbības Zālamana salu ūdeņos un atsaucoties uz 2009. gada 26. septembrī parafēto nolīgumu un protokolu, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu laika posmam no 2009. gada 9. oktobra līdz 2012. gada 8. oktobrim, man ir gods paziņot, ka Zālamana salu valdība ir gatava minēto nolīgumu un protokolu provizoriski piemērot no 2009. gada 9. oktobra līdz dienai, kad tie stāsies spēkā atbilstīgi minētā nolīguma 18. pantam, ja Eiropas Savienība ir gatava rīkoties tāpat.
      Tādā gadījumā protokola 2. pantā noteiktā finansiālā ieguldījuma pirmais maksājums būtu jāveic līdz 2010. gada 1. decembrim.
      Būšu pateicīgs, ja apliecināsiet Eiropas Savienības piekrišanu tādai provizoriskai nolīguma piemērošanai.”

   Ar prieku paziņoju, ka Eiropas Savienība piekrīt provizoriski piemērot minēto nolīgumu.
   Godātais kungs, lūdzu, pieņemiet manus visdziļākās cieņas apliecinājumus.

         Eiropas Savienības vārdā