title: Padomes Lēmums (ES) 2016/769 (2016. gada 21. aprīlis), ar ko akceptē grozījumus 1979. gada Konvencijas par gaisa pārrobežu piesārņojumu lielos attālumos 1998. gada Protokolā par noturīgajiem organiskajiem piesārņotājiem

text:
               18.5.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 127/21

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2016/769
   (2016. gada 21. aprīlis),
   ar ko akceptē grozījumus 1979. gada Konvencijas par gaisa pārrobežu piesārņojumu lielos attālumos 1998. gada Protokolā par noturīgajiem organiskajiem piesārņotājiem
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 192. panta 1. punktu saistībā ar 218. panta 6. punkta a) apakšpunktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu,
   tā kā:

               (1)

               Kopš Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEK) 1979. gada Konvencijas par gaisa pārrobežu piesārņojumu lielos attālumos (“Konvencija”) apstiprināšanas 1981. gadā Savienība ir minētās Konvencijas Puse (1).

               (2)

               Kopš 2004. gada 19. februārī tika apstiprināts 1979. gada Konvencijas par gaisa pārrobežu piesārņojumu lielos attālumos 1998. gada Protokols par noturīgajiem organiskajiem piesārņotājiem (“Protokols”), Savienība ir minētā Protokola Puse (2).

               (3)

               Protokola Puses 2007. gadā sāka sarunas ar mērķi turpināt uzlabot cilvēka veselības un vides aizsardzību, tostarp atjauninot attiecīgo vielu sarakstu un emisiju robežvērtības, kas piemērojamas konkrētām atkritumu sadedzināšanas iekārtām.

               (4)

               Puses, kas piedalījās Konvencijas izpildinstitūcijas 27. sesijā, 2009. gadā vienprātīgi pieņēma Lēmumus 2009/1, 2009/2 un 2009/3, ar kuriem groza Protokolu.

               (5)

               Lēmumā 2009/3 izklāstītie grozījumi stājās spēkā un kļuva piemērojami, ievērojot paātrināto procedūru, kas paredzēta Protokola 14. panta 4. punktā.

               (6)

               Lēmumā 2009/1 un 2009/2 izklāstītie grozījumi saskaņā ar Protokola 14. panta 3. punktu ir jāpieņem tā Pusēm.

               (7)

               Savienība jau ir pieņēmusi tiesību aktus jautājumos, uz kuriem attiecas Protokola grozījumi, tostarp Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 850/2004 (3).

               (8)

               Tādēļ Protokola grozījumi, kas izklāstīti Lēmumā 2009/1 un 2009/2, būtu jāakceptē Savienības vārdā,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Savienības vārdā akceptē grozījumus 1979. gada Konvencijas par gaisa pārrobežu piesārņojumu lielos attālumos 1998. gada Protokolā par noturīgajiem organiskajiem piesārņotājiem (“Protokols”).
   Konvencijas izpildinstitūcijas Lēmuma 2009/1 1. pantā un Lēmuma 2009/2 1. pantā izklāstītais Protokola grozījumu teksts ir pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   Padomes priekšsēdētājs norīko personu vai personas, kuras ir tiesīgas Savienības vārdā attiecībā uz jautājumiem, kas ir Savienības kompetencē, deponēt akceptēšanas instrumentu, kas paredzēts Protokola (4) 14. panta 3. punktā.
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Luksemburgā, 2016. gada 21. aprīlī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         G.A. VAN DER STEUR

      (1)  OV L 171, 27.6.1981., 11. lpp.

      (2)  OV L 81, 19.3.2004., 35. lpp.

      (3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 850/2004 (2004. gada 29. aprīlis) par noturīgajiem organiskajiem piesārņotājiem, ar ko groza Direktīvu 79/117/EEK (OV L 158, 30.4.2004., 7. lpp.).

      (4)  Protokola grozījumu spēkā stāšanās dienu Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      PROTOKOLA GROZĪJUMI,
      kas izklāstīti Konvencijas izpildinstitūcijas Lēmuma 2009/1 1. pantā
      A.   1. pants
      12. punktā aizstāj:
      ““Jauns stacionārs avots” ir jebkurš stacionārs avots, kura būvniecība vai būtiska modifikācija ir sākta divus gadus pēc datuma, kurā attiecībā uz dalībvalsti stājas spēkā:

                  a)

                  šis Protokols vai

                  b)

                  šā Protokola labojums, ar ko attiecībā uz stacionāru avotu vai nu nosaka jaunas robežvērtības IV pielikuma II daļā, vai VIII pielikumā iekļauj kategoriju, kurā ietilpst konkrētais avots.

            Par to, vai kāda no modifikācijām ir vai nav nozīmīga, lemj kompetentās valstu iestādes, ņemot vērā tādus faktorus kā modifikācijas pozitīvā vidiskā ietekme.”
      B.   3. pants

                  1.

                  NOP protokola 3. panta 5. punkta b) apakšpunkta i) un iii) punktā vārdus
                  “kam V pielikumā dotas labākās pieejamās metodes” un “kam V pielikumā noteiktas šādas metodes”
                  aizstāj ar vārdiem
                  “attiecībā uz ko vadlīnijās, kuras dalībvalstis pieņēmušas Izpildinstitūcijas sanāksmē, ir apzinātas labākās pieejamās metodes”.

                  2.

                  Semikolu 5. punkta b) apakšpunkta iv) punktā aizstāj ar punktu.

                  3.

                  Panta 5. punkta b) apakšpunkta v) punktu svītro.

            C.   13. pants
      Vārdus “V un VII pielikumam” aizstāj ar vārdiem “V pielikumam”.
      D.   14. pants

                  1.

                  Panta 3. punktu aizstāj ar šādu:
                  “3.   Labojumus šajā Protokolā un tā I–IV, VI un VIII pielikumā pieņem, pamatojoties uz Izpildinstitūcijas sanāksmē pārstāvēto dalībvalstu vienprātību, un tie stājas spēkā dalībvalstīm, kuras labojumus ir pieņēmušas, deviņdesmitajā dienā pēc datuma, kurā divas trešdaļas no dalībvalstīm ir iesniegušas glabāšanā depozitāram labojumu pieņemšanas aktus. Jebkurai citai dalībvalstij labojumi stājas spēkā deviņdesmitajā dienā pēc datuma, kurā minētā dalībvalsts ir iesniegusi glabāšanā depozitāram labojumu pieņemšanas aktu. Šo punktu piemēro, ievērojot šā panta 5.a un 5.b punktu.”

                  2.

                  Panta 4. punktā vārdus “V un VII pielikumā” aizstāj ar vārdiem “V pielikumā” un vārdus “jebkuram šādam pielikumam” aizstāj ar vārdiem “V pielikumā”.

                  3.

                  Panta 5. punktā vārdus “vai VII pielikumam” svītro un vārdus “attiecīgie labojumi” aizstāj ar vārdiem “V pielikums”.

                  4.

                  Pēc 5. punkta iekļauj šādus punktus:
                  “5.a   Attiecībā uz labojumiem I–IV, VI un VIII pielikumā šā panta 3. punktā izklāstītās procedūras vietā dalībvalstīm, kas to akceptējušas, ir piemērojama šā panta 5.b punktā izklāstītā procedūra.

                              5.b

                                          a)

                                          Labojumus I–IV, VI un VIII pielikumā pieņem, pamatojoties uz Izpildinstitūcijas sanāksmē pārstāvēto dalībvalstu vienprātību. Vienu gadu no datuma, kurā Komisijas Izpildsekretārs informējis visas dalībvalstis par labojumiem, tie jebkuram šādam pielikumam stājas spēkā tām dalībvalstīm, kuras nav iesniegušas depozitāram paziņojumu atbilstīgi šā punkta b) apakšpunktam.

                                          b)

                                          Dalībvalsts, kas nav spējīga apstiprināt labojumus I–IV, VI un VII pielikumā, par to paziņo depozitāram rakstveidā viena gada laikā no datuma, kurā paziņots par labojumu pieņemšanu. Depozitārs nekavējoties ziņo visām dalībvalstīm par šāda paziņojuma saņemšanu. Dalībvalsts var jebkurā laikā aizstāt iepriekšējo paziņojumu ar labojumu pieņemšanas aktu, un, pēc šā akta nodošanas glabāšanā depozitāram, attiecīgie labojumi stājas spēkā arī šai dalībvalstij.

                                          c)

                                          Labojumi I–IV, VI un VIII nestājas spēkā, ja kopskaitā vismaz 16 dalībvalstis:

                                                      i)

                                                      ir iesniegušas paziņojumu saskaņā ar šā punkta b) apakšpunktu vai

                                                      ii)

                                                      nav akceptējušas šajā punktā izklāstīto procedūru un vēl nav deponējušas pieņemšanas aktu saskaņā ar šā panta 3. punkta noteikumiem.”

            E.   16. pants
      Pēc 2. punkta pievieno šādu jaunu punktu:

         “3.   Ja valsts vai reģionāla mēroga ekonomikas integrācijas organizācija nevēlas, lai attiecībā uz labojumiem I–IV, VI un VIII pielikumā tai būtu saistošas procedūras, kas aprakstītas 14. panta 5.b punktā, tā to paziņo savā ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprināšanas vai pievienošanās aktā.”

      F.   I pielikums

                  1.

                  Tabulas ierakstā, kas attiecas uz DDT, 1. un 2. nosacījumu par ražošanas pārtraukšanu svītro un aizstāj ar vārdiem “Netiek izvirzīti” un iepretim nosacījumam par izmantošanu svītro vārdus “Netiek izvirzīti, izņemot gadījumus, kas precizēti II pielikumā”.

                  2.

                  Tabulas ierakstā, kas attiecas uz heptahloru, svītro izmantošanas nosacījumus un tos aizstāj ar vārdiem “Netiek izvirzīti”.

                  3.

                  Tabulas ierakstā, kas attiecas uz heksahlorbenzolu, svītro ražošanas un izmantošanas nosacījumus un tos aizstāj ar vārdiem “Netiek izvirzīti”.

                  4.

                  Attiecīgi alfabētiskā kārtībā sarakstā attiecībā uz turpmāk minētajām vielām iekļauj šādas rindas:

                              “Heksahlorbutadiēns
                              CAS: 87-68-3

                              ražošana

                              Netiek izvirzīti

                              izmantošana

                              Netiek izvirzīti

                              Heksahlorcikloheksāni (HCH) (CAS: 608-73-1), ieskaitot lindānu (CAS: 58-89-9

                              ražošana

                              Netiek izvirzīti

                              izmantošana

                              Netiek izvirzīti, izņemot attiecībā uz HCH gamma-izomēru (lindāns), ko izmanto par lokālas iedarbības insekticīdu sabiedrības veselības aizsardzības mērķiem. Šādu izmantojumu atkārtoti izvērtē saskaņā ar šo protokolu 2012. gadā vai vienu gadu pēc tam, kad labojums stājies spēkā (izvēlas termiņu, kurš iestājas vēlāk).

                              Heksabromdifenilēteris (a) un heptabromdifenilēteris (a)

                              ražošana

                              Netiek izvirzīti

                              izmantošana

                                          1.

                                          Puse var atļaut tādu izstrādājumu pārstrādi, kas satur vai var saturēt kādu no minētajām vielām, un tādu izstrādājumu izmantošanu un galīgo likvidāciju, kas ražoti no pārstrādātiem materiāliem, kuri satur vai var saturēt kādu no minētajām vielām, ja pārstrādi un galīgo likvidāciju veic vidi saudzējošā veidā un ja minēto darbību rezultātā neviena no minētajām vielām netiek reģenerēta atkārtotai izmantošanai.

                                          2.

                                          Sākot no 2013. gada un pēc tam reizi četros gados, līdz iepriekš minētais nosacījums ir svītrots vai citādi zaudējis spēku, Izpildinstitūcija izvērtē progresu, kādu Puses panākušas attiecībā uz to galveno mērķi panākt šo vielu izskaušanu izstrādājumos, un vajadzību turpināt piemērot minēto nosacījumu, kurš jebkurā gadījumā zaudēs spēku, vēlākais, 2030. gadā.

                              Tetrabromdifenilēteris (b) un pentabromdifenilēteris (b)

                              ražošana

                              Netiek izvirzīti

                              izmantošana

                                          1.

                                          Puse var atļaut tādu izstrādājumu pārstrādi, kas satur vai var saturēt kādu no minētajām vielām, un tādu izstrādājumu izmantošanu un galīgo likvidāciju, kas ražoti no pārstrādātiem materiāliem, kuri satur vai var saturēt kādu no minētajām vielām, ja pārstrādi un galīgo likvidāciju veic vidi saudzējošā veidā un ja minēto darbību rezultātā neviena no minētajām vielām netiek reģenerēta atkārtotai izmantošanai.

                                          2.

                                          Sākot no 2013. gada un pēc tam reizi četros gados, līdz iepriekš minētais nosacījums ir svītrots vai citādi zaudējis spēku, Izpildinstitūcija izvērtē progresu, kādu Puses panākušas attiecībā uz to galveno mērķi panākt šo vielu izskaušanu izstrādājumos, un vajadzību turpināt piemērot minēto nosacījumu, kurš jebkurā gadījumā zaudēs spēku, vēlākais, 2030. gadā.

                              Pentahlorbenzols
                              CAS: 608-93-5

                              ražošana

                              Netiek izvirzīti

                              izmantošana

                              Netiek izvirzīti

                              Perfluoroktānsulfonāts (PFOS) (c)

                              ražošana

                              Netiek izvirzīti, izņemot attiecībā uz ražošanu a)–c) punktā un II pielikuma a)–e) punktā paredzētajam izmantojumam.

                              izmantošana

                              Netiek izvirzīti, izņemot attiecībā turpmāk minēto izmantojumu un II pielikuma a)–e) punktā paredzētajam izmantojumam:

                                          a)

                                          hroma galvanizācija, hroma anodēšana un reversā kodināšana līdz 2014. gadam;

                                          b)

                                          niķeļa-politetrafluoretilēna pārklājuma veidošana bez elektriskās strāvas līdz 2014. gadam;

                                          c)

                                          plastmasas pamatnes kodināšana pirms metalizācijas līdz 2014. gadam;

                                          d)

                                          ugunsdzēsības putas, bet tikai tad, ja tās izgatavotas vai bija lietošanā līdz 2009. gada 18. decembrim.

                                    Attiecībā uz ugunsdzēsības putām:

                                          i)

                                          dalībvalstīm būtu jācenšas līdz 2014. gadam izskaust ugunsdzēsības putas, kas satur PFOS un kas ir izgatavotas vai bija lietošanā līdz 2009. gada 18. decembrim, un tās 2014. gadā ziņo par progresu Izpildinstitūcijai;

                                          ii)

                                          pamatojoties uz dalībvalstu ziņojumiem un i) punktu, Izpildinstitūcija 2015. gadā izvērtē, vai ugunsdzēsības putām, kas satur PFOS vai kas izgatavotas vai bija lietošanā līdz 2009. gada 18. decembrim, būtu jāpiemēro papildu ierobežojumi.”

                  5.

                  Tabulas ierakstu attiecībā uz PHB svītro un aizstāj ar šādu rindu:

                              “Polihlorbifenili (PHB) (d)

                              ražošana

                              Netiek izvirzīti

                              izmantošana

                              Netiek izvirzīti. Attiecībā uz PHB, kas ir lietošanā īstenošanas datumā, dalībvalstis:

                                          1)

                                          apņēmīgi veic pasākumus, lai:

                                                      a)

                                                      izskaustu identificējamo PHB izmantošanu aprīkojumā (t. i., transformatoros, kondensatoros vai citās tvertnēs, kurās uzglabā atlikušos šķidruma krājumus), kurā PHB apjoms pārsniedz 5 dm3 un PHB koncentrācija ir vismaz 0,05 %, – pēc iespējas drīzāk, bet, vēlākais, līdz 2010. gada 31. decembrim vai 2015. gada 31. decembrim valstīs, kuru ekonomika ir pārejas posmā;

                                                      b)

                                                      vidi saudzējošā veidā iznīcinātu vai dekontaminētu:

                                                                  —

                                                                  visus šķidros PHB, kas minēti a) apakšpunktā, un citus šķidros PHB vismaz 0,005 % koncentrācijā, – pēc iespējas drīzāk, bet, vēlākais, līdz 2015. gada 31. decembrim vai 2020. gada 31. decembrim valstīs, kuru ekonomika ir pārejas posmā;

                                                                  —

                                                                  visus šķidros PHB, kas minēti 2) punkta a) apakšpunktā, – vēlākais, līdz 2029. gada 31. decembrim;

                                                      c)

                                                      nodrošinātu 1) un 2) punkta a) apakšpunktā minētā aprīkojuma dekontamināciju vai likvidāciju vidi saudzējošā veidā;

                                          2)

                                          cenšas:

                                                      a)

                                                      apzināt un izņemt no lietošanas aprīkojumu (piemēram, transformatorus, kondensatorus vai citas tvertnes, kurā uzglabā šķidruma krājumus), kurā PHB koncentrācija ir vismaz 0,005 % un apjomā pārsniedz 0,05 dm3, – pēc iespējas drīzāk, bet, vēlākais, līdz 2025. gada 31. decembrim;

                                                      b)

                                                      apzināt citus izstrādājumus (piemēram, kabeļu apvalkus, tepi un krāsotus priekšmetus), kas satur PHB koncentrācijā, kura ir lielāka par 0,005 %, un pārvaldīt tos saskaņā ar 3. panta 3. punktu;

                                          3)

                                          nodrošina, ka 1) un 2) punkta a) apakšpunktā aprakstīto aprīkojumu eksportē vai importē tikai, lai apsaimniekotu atkritumus vidi saudzējošā veidā;

                                          4)

                                          PHB izmantojuma kontrolēšanai veicina turpmāk minēto, lai samazinātu eksponētību un risku:

                                                      a)

                                                      PHB izmanto tikai tādā aprīkojumā, kas nav bojāts un no kā nav iespējama noplūde, un tikai tādās vietās, kur noplūdes risku var samazināt un ātri novērst;

                                                      b)

                                                      PHB neizmanto iekārtās tādās vietās, kas saistītas ar pārtikas un barības ražošanu un apstrādi;

                                                Ja PHB izmanto vietās, kurās uzturas cilvēki, tostarp skolās un slimnīcās, – veic piemērotus pasākumus ar mērķi nepieļaut elektriskus traucējumus, kuru rezultātā varētu izcelties ugunsgrēks, un regulāri pārbaudīt aprīkojumu attiecībā uz noplūdēm.”

                  6.

                  Zemsvītras piezīmi “(a)” I pielikuma beigās svītro.

                  7.

                  I pielikuma beigās pievieno šādas zemsvītras piezīmes:

                              “(a)

                              “Heksabromdifenilēteris un heptabromdifenilēteris” ir 2,2′,4,4′,5,5′- heksabromdifenilēteris (BDE-153, CAS Nr.: 68631-49-2), 2,2′,4,4′,5,6′- heksabromdifenilēteris (BDE-154, CAS Nr.: 207122-15-4), 2,2′,3,3′,4,5′,6 heptabromdifenilēteris (BDE-175, CAS Nr.: 446255-22-7), 2,2′,3,4,4′,5′,6- heptabromdifenilēteris (BDE-183, CAS Nr.: 207122-16-5) un citi heksa- un heptabromdifenilēteri, kuri ir komerciāli ražotā oktabromdifenilētera sastāvā.

                              (b)

                              “Tetrabromdifenilēteris un pentabromdifenilēteris” ir 2,2′,4,4′-tetrabromdifenilēteris (BDE-47, CAS Nr.: 40088-47-9) un 2,2′,4,4′,5-pentabromdifenilēteris (BDE-99, CAS Nr.: 32534-81-9) un citi tetra- un pentabromdifenilēteri, kuri ir komerciāli ražotā pentabromdifenilētera sastāvā.

                              (с)

                              Perfluoroktānsulfonāts (PFOS) ir vielas, kuru molekulārā formula ir C8F17SO2X, kur X = OH, metāla sāls, halogenīds, amīds vai cits atvasinājums, tostarp polimēri.

                              (d)

                              “Polihlorbifenili” ir aromātiski savienojumi, kas veidoti tā, ka ūdeņraža atomus pie bifenila molekulas (divi benzola gredzeni saistīti ar vienu oglekļa-oglekļa saiti) var aizvietot līdz desmit hlora atomu.”

            G.   II pielikums

                  1.

                  Tabulā pēc II pielikuma pirmās daļas svītro ierakstus attiecībā uz DDT, HCH, un PHB.

                  2.

                  Attiecīgi alfabētiskā kārtībā sarakstā attiecībā uz turpmāk minēto vielu iekļauj šādu rindu:

                              “Viela

                              Īstenošanas prasības

                              Izmantošanas ierobežojumi

                              Nosacījumi

                              Perfluoroktānsulfonāts (PFOS) (1)

                                          a)

                                          gaismizturīgiem un gaismu neatstarojošiem pārklājumiem fotolitogrāfijas procesos;

                                          b)

                                          fotogrāfiskajiem pārklājumiem, ko izmanto filmām, papīriem vai iespiedplatēm;

                                          c)

                                          miglas novēršanai nedekoratīviem cietā hroma (VI) pārklājumiem un mitrinātājiem, ko izmanto kontrolētās galvanizācijas sistēmās;

                                          d)

                                          aviācijā izmantojamajiem hidrauliskajiem šķidrumiem;

                                          e)

                                          dažām medicīniskām ierīcēm (piemēram, etilēna tetrafluoretilēna (ETFE) kopolimēra slāņiem un rentgenpozitīva ETFE ieguvei, in vitro diagnostikas medicīniskajām ierīcēm un CCD matricas filtriem).

                              Tiklīdz ir pieejamas piemērotas alternatīvas, dalībvalstīm būtu jāveic pasākumi, lai minētās vielas netiktu izmantotas šādiem mērķiem.
                              Ne vēlāk kā 2015. gadā un pēc tam reizi četros gados katra dalībvalsts, kura izmanto minētās vielas, ziņo par progresu, kas panākts attiecībā uz to izskaušanu, un iesniedz šo informāciju Izpildinstitūcijai. Pamatojoties uz minētajiem ziņojumiem, izvērtē minētos izmantošanas ierobežojumus.

            H.   III pielikums

                  1.

                  Tekstu zem virsraksta “Bāzes gads” attiecībā uz katru no vielām, kas norādītas III pielikumā, svītro un aizstāj ar šādu:
                  “1990. vai alternatīvs gads, kas ietilpst laikposmā no 1985. līdz 1995. gadam (ieskaitot), vai valstīm, kuru ekonomika ir pārejas posmā, alternatīvs gads, kas ietilpst laikposmā no 1985. gada līdz Protokola spēkā stāšanās gadam dalībvalstij, un šo gadu minētā dalībvalsts norāda ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprināšanas vai pievienošanās brīdī.”

                  2.

                  Tabulas ierakstā, kas attiecas uz heksahlorbenzolu, zem vielas nosaukuma pievieno šādu tekstu: “CAS: 118-74-1”.

                  3.

                  Tabulā iekļauj ierakstu attiecībā uz PHB, tabulas beigās pievienojot šādu rindu:

                              “PHB (c)

                              2005. vai alternatīvs gads, kas ietilpst laikposmā no 1995. līdz 2010. gadam (ieskaitot), vai valstīm, kuru ekonomika ir pārejas posmā, alternatīvs gads, kas ietilpst laikposmā no 1995. gada līdz Protokola spēkā stāšanās gadam dalībvalstij, un šo gadu minētā dalībvalsts norāda ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprināšanas vai pievienošanās brīdī.”

                  4.

                  Pēc zemsvītras piezīmes “(b)” pievieno šādu:

                              “(c)

                              Polihlorbifenili, kā definēts I pielikumā, ja tie netīši izveidojas un izdalās no antropogēniem avotiem.”

            I.   IV pielikums

                  1.

                  Pielikuma 2. punktā iekavās pēc vārdiem “sausa gāze” pievieno vārdus “un pie konkrēta skābekļa satura”.

                  2.

                  Pielikuma 3. punktu svītro un aizstāj ar šādu:

                              “3.

                              Robežvērtības attiecas uz normāliem ekspluatācijas apstākļiem. Darbību cikla gadījumā robežvērtības attiecas uz vidējo līmeni, ko reģistrē visā cikla laikā, tostarp, piemēram, uzkarsēšanas, karsēšanas un dzesēšanas posmā.”

                  3.

                  Pielikuma 4. punktā vārdus “Eiropas Standartizācijas komitejas (Comité européen de normalisation, CEN) noteiktajiem normatīviem, Starptautiskās standartizācijas organizācijas (ISO)” aizstāj ar vārdiem “piemērojamiem standartiem, ko noteikusi, piemēram, Eiropas Standartizācijas komiteja (Comité européen de normalisation, CEN)/Starptautiskā standartizācijas organizācija (ISO)”.

                  4.

                  Pielikuma 6. punktu aizstāj ar šādu punktu un zemsvītras piezīmi:

                              “6.

                              PHDD/F emisijas ir izteiktas kā kopējais toksicitātes ekvivalents (TEQ) (1). Toksicitātes ekvivalenta koeficienta vērtības, ko izmanto šā Protokola mērķiem, atbilst piemērojamajiem starptautiskajiem standartiem, tostarp Pasaules Veselības organizācijas 2005. gada PHDD/F toksicitātes ekvivalences koeficienta vērtībām zīdītājiem.

                     (1)  Kopējo toksicitātes ekvivalentu (TEQ) operacionāli definē kā katra savienojuma koncentrācijas un tā toksicitātes ekvivalenta koeficienta (TEF) vērtības reizinājumu summu, un tas ir maisījuma kopējās 2,3,7,8-tetrahlordibenzodioksīnam (THDD) raksturīgās iedarbības aplēse. Kopējā toksicitātes ekvivalenta apzīmēšanai iepriekš izmantoja abreviatūru TE.”"

                  5.

                  Pielikuma 7. punktu svītro un aizstāj ar šādu punktu un zemsvītras piezīmi:

                              “7.

                              Tālāk minētās robežvērtības, kas attiecas uz 11 % O2 koncentrāciju dūmgāzēs, ir piemērojamas šādiem sadedzināšanas iekārtu tipiem.

                                          Cieto sadzīves atkritumu sadedzināšana (esošs stacionārs avots, kurā stundā sadedzina vairāk nekā 3 tonnas atkritumu, un ikviens jauns stacionārs avots)
                                          0,1 ngTEQ/m3

                                          Cieto medicīnisko atkritumu sadedzināšana (esošs stacionārs avots, kurā stundā sadedzina vairāk nekā 1 tonnu atkritumu, un ikviens jauns stacionārs avots)

                                                      Jauns stacionārs avots:

                                                      0,1 ng TEQ/m3

                                                      Esošs stacionārs avots:

                                                      0,5 ng TEQ/m3

                                          Bīstamo atkritumu sadedzināšana (esošs stacionārs avots, kurā stundā sadedzina vairāk nekā 1 tonnu atkritumu, un ikviens jauns stacionārs avots)

                                                      Jauns stacionārs avots:

                                                      0,1 ng TEQ/m3

                                                      Esošs stacionārs avots:

                                                      0,2 ng TEQ/m3

                                          Nebīstamu rūpniecisko atkritumu sadedzināšana (2)
                                              (3)

                                                      Jauns stacionārs avots:

                                                      0,1 ng TEQ/m3

                                                      Esošs stacionārs avots:

                                                      0,5 ng TEQ/m3

                     (2)  Tostarp sadedzināšanas iekārtas, kurās sadedzina biomasas atkritumus, kas var saturēt halogēnorganiskos savienojumus vai smagos metālus, ja veikta apstrāde ar koksnes aizsargvielām vai izmantoti pārklājumi, un ko veido biomasas atkritumi, kuru izcelsme ir būvgruži un ēku nojaukšanā radušies atkritumi, atskaitot sadedzināšanas iekārtas, kurās sadedzina citus biomasas atkritumus."

                     (3)  Valstis, kuru ekonomika ir pārejas posmā, var neiekļaut nebīstamu rūpniecisko atkritumu līdzsadegšanu rūpnieciskajos procesos, kur šādus atkritumus izmanto par papildu kurināmo, kas dod līdz 10 % enerģijas.”"

                  6.

                  Pēc 7. punkta pievieno šādus jaunus punktus:

                              “8.

                              Tālāk minētā robežvērtība, kas attiecas uz 16 % O2 koncentrāciju dūmgāzēs, ir piemērojama aglomerāta ražošanas iekārtām:
                              0,5 ng TEQ/m3.

                              9.

                              Tālāk minētā robežvērtība, kas attiecas uz 11 % O2 koncentrāciju dūmgāzēs, ir piemērojama šādam avotam.
                              Otrreizēja tērauda ražošana – elektriskā loka krāsnis, kurās stundā izkausē vairāk nekā 2,5 tonnas tērauda turpmākai apstrādei:
                              0,5 ng TEQ/m3.”

            J.   VI pielikums

                  1.

                  Pielikuma tekstu apzīmē kā 1. punktu.

                  2.

                  Pielikuma a) apakšpunktā pēc vārdiem “šā Protokola spēkā stāšanās datuma” pievieno vārdus “dalībvalstij”.

                  3.

                  Pielikuma b) apakšpunkta tekstu aizstāj ar šādu:
                  “esošiem stacionāriem avotiem:

                              i)

                              astoņi gadi pēc šā Protokola spēkā stāšanās datuma dalībvalstij. Vajadzības gadījumā atsevišķiem esošajiem stacionārajiem avotiem šo periodu var pagarināt atbilstoši valstu tiesību aktos paredzētajam amortizācijas periodam; vai

                              ii)

                              dalībvalstij, kuras ekonomika ir pārejas posmā, – piecpadsmit gadi pēc datuma, kurā šis Protokols stājies spēkā minētajai dalībvalstij.”

                  4.

                  Pielikuma beigās pievieno šādu jaunu punktu:

                              “2.

                              Piemērošanas termiņi robežvērtībām un labākajām pieejamajām metodēm, kas atjauninātas vai ieviestas šā Protokola labojumu rezultātā:

                                          a)

                                          jauniem stacionārajiem avotiem: divi gadi pēc attiecīgā labojuma spēkā stāšanās datuma dalībvalstī;

                                          b)

                                          esošajiem stacionārajiem avotiem:

                                                      i)

                                                      astoņi gadi pēc attiecīgā labojuma spēkā stāšanās datuma dalībvalstij, vai

                                                      ii)

                                                      dalībvalstij, kuras ekonomika ir pārejas posmā, –piecpadsmit gadi pēc attiecīgā labojuma stāšanās spēkā minētajai dalībvalstij.”

            K.   VIII pielikums

                  1.

                  Pielikuma I daļas otrajā teikumā pēc vārdiem “V pielikumā” iekļauj vārdus “minētajā vadlīniju dokumentā”.

                  2.

                  Tabulā II daļā 1. kategorijas aprakstu svītro un aizstāj ar šādu: “Atkritumu (sadzīves, bīstamo, nebīstamo un medicīnisko) sadedzināšana, tostarp līdzsadedzināšana, un notekūdeņu dūņas.”

                  3.

                  Tabulai II daļā pievieno šādas jaunas kategorijas:

                              “13

                              Īpaši ķīmiskās ražošanas procesi (jo īpaši hlorfenolu un hloranilu ražošana), kuros izdalās netīši veidojušies noturīgi organiskie piesārņotāji

                              14

                              Termiskie procesi metalurģiskajā rūpniecībā; metodes, kuru pamatā ir hlora izmantošana”

         (1)  Perfluoroktānsulfonāts (PFOS) ir vielas, kuru molekulārā formula ir C8F17SO2X, kur X = OH, metāla sāls, halogenīds, amīds vai cits atvasinājums, tostarp polimēri.”

      PROTOKOLA GROZĪJUMI,
      kas izklāstīti Konvencijas izpildinstitūcijas Lēmuma 2009/2 1. pantā
      A.   I pielikums

                  1.

                  Attiecīgi alfabētiskā kārtībā sarakstā attiecībā uz turpmāk minētajām vielām iekļauj šādas rindas:

                              “Polihlor-naftalīni (PHN)

                              ražošana

                              Netiek izvirzīti

                              izmantošana

                              Netiek izvirzīti

                              Īsās ķēdes hlorparafīni (d)

                              ražošana

                              Netiek izvirzīti, izņemot attiecībā uz izmantojumiem, kas norādīti II pielikumā

                              izmantošana

                              Netiek izvirzīti, izņemot attiecībā uz izmantojumiem, kas norādīti II pielikumā”

                  2.

                  I pielikuma beigās pievieno šādu zemsvītras piezīmi:

                              “(d)

                              Īsās ķēdes hlorparafīni ir hlorogļūdeņraži ar oglekļa atomu virknes garumu 10–13 oglekļa atomi un hlora koncentrāciju vairāk nekā 48 % no masas.”

            B.   II pielikums

                  1

                  Attiecīgi alfabētiskā kārtībā sarakstā attiecībā uz turpmāk minēto vielu iekļauj šādu rindu:

                              “Īsās ķēdes hlorparafīni (b)

                                          a)

                                          Liesmas slāpētāji kaučukā, ko izmanto konveijera lentēs kalnrūpniecībā

                              Dalībvalstīm būtu jāveic pasākumi, lai šīs vielas vairs netiktu izmantotas, tiklīdz ir pieejamas piemērotas alternatīvas.

                                          b)

                                          Liesmas slāpētāji aizsprostu blīvējumos.

                              Ne vēlāk kā 2015. gadā un pēc tam reizi četros gados katra dalībvalsts, kura izmanto minētās vielas, ziņo par progresu, kas panākts attiecībā uz to izskaušanu, un iesniedz šo informāciju Izpildinstitūcijai. Pamatojoties uz minētajiem ziņojumiem, izvērtē izmantojuma ierobežojumus.”

                  2.

                  II pielikuma beigās pievieno šādu zemsvītras piezīmi:

                              “(b)

                              Īsās ķēdes hlorparafīni ir hlorogļūdeņraži ar oglekļa atomu virknes garumu 10–13 oglekļa atomi un hlora koncentrāciju vairāk nekā 48 % no masas.”


title: Komisijas Lēmums ( 2009. gada 14. decembris ), ar ko groza Lēmumu 2004/407/EK attiecībā uz atļauju fotoželatīna importam Čehijas Republikā (izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 9899)

text:
               16.12.2009

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 330/82

      KOMISIJAS LĒMUMS

   (2009. gada 14. decembris),
   ar ko groza Lēmumu 2004/407/EK attiecībā uz atļauju fotoželatīna importam Čehijas Republikā
   (izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 9899)
   (Autentisks ir tikai teksts angļu, čehu, franču, holandiešu un vācu valodā)
   (2009/960/ES)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 3. oktobra Regulu (EK) Nr. 1774/2002, ar ko nosaka veselības aizsardzības noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem, kuri nav paredzēti cilvēku uzturam (1), un jo īpaši tās 4. panta 4. punktu un 32. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Regulā (EK) Nr. 1774/2002 ir aizliegts dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu un to pārstrādes produktu imports un tranzīts Eiropas Savienībā, izņemot, ja tie apstiprināti saskaņā ar minēto regulu.

               (2)

               Komisijas 2004. gada 26. aprīļa Lēmumā 2004/407/EK par sanitārajiem un sertificēšanas pārejas noteikumiem, kas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1774/2002 piemērojami attiecībā uz fotoželatīna importu no konkrētām trešām valstīm (2), ir noteikts, ka saskaņā ar minēto lēmumu Beļģija, Luksemburga, Nīderlande un Apvienotā Karaliste drīkst atļaut konkrēta veida želatīna importu, kurš paredzēts vienīgi izmantošanai fotorūpniecībā (fotoželatīnu).

               (3)

               Lēmumā 2004/407/EK noteikts, ka fotoželatīna imports ir atļauts vienīgi no lēmuma pielikumā norādītajām trešām valstīm, proti, Japānas un Amerikas Savienotajām Valstīm. Saskaņā ar minēto lēmumu importa sūtījumi jānogādā galamērķa uzņēmumā, ievērojot stingrus nosūtīšanas nosacījumus, lai novērstu iespējamu apdraudējumu sabiedrības un dzīvnieku veselībai.

               (4)

               Čehijas Republika ir iesniegusi pieprasījumu par atļauju importēt fotoželatīnu no minētajām trešām valstīm uz uzņēmumu tās teritorijā. Čehijas Republika apstiprināja, ka tiks piemēroti stingri nosūtīšanas nosacījumi atbilstoši Lēmumam 2004/407/EK, lai novērstu iespējamu apdraudējumu veselībai.

               (5)

               Attiecīgi un līdz pārskatīšanai attiecībā uz tehniskajām prasībām par dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu importu saskaņā ar pārskatīto Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1069/2009 par dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem (3), Čehijas Republikai jāatļauj importēt fotoželatīnu, ievērojot Lēmumā 2004/407/EK paredzētos nosacījumus. Tomēr ģeogrāfiskās situācijas dēļ šo importu var veikt caur Vāciju.

               (6)

               Tāpēc attiecīgi jāgroza Lēmums 2004/407/EK.

               (7)

               Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Lēmumu 2004/407/EK groza šādi.

               1.

               Lēmuma 1. pantu aizstāj ar šādu pantu:
               “1. pants
               Atkāpe attiecībā uz fotoželatīna importu
               Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1774/2002 29. panta 1. punktā noteiktā, Beļģija, Čehijas Republika, Luksemburga, Nīderlande un Apvienotā Karaliste atļauj atbilstīgi šim lēmumam importēt vienīgi fotorūpniecības vajadzībām paredzētu želatīnu (“fotoželatīnu”), kas ražots no materiāliem, kuru sastāvā ir liellopu mugurkaulājs, kas saskaņā ar minēto regulu klasificēts kā 1. kategorijas materiāls.”

               2.

               Lēmuma 9. pantu aizstāj ar šādu pantu:
               “9. pants
               Adresāti
               Šis lēmums ir adresēts Beļģijas Karalistei, Čehijas Republikai, Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotajai Karalistei, Luksemburgas Lielhercogistei un Nīderlandes Karalistei.”

               3.

               Lēmuma I un III pielikumu groza saskaņā ar šā lēmuma pielikumu.

         2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā 2010. gada 1. janvārī.
   3. pants
   Šis lēmums ir adresēts Beļģijas Karalistei, Čehijas Republikai, Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotajai Karalistei, Luksemburgas Lielhercogistei un Nīderlandes Karalistei.

      Briselē, 2009. gada 14. decembrī

            Komisijas vārdā –

            Komisijas locekle

         Androulla VASSILIOU

      (1)  OV L 273, 10.10.2002., 1. lpp.

      (2)  OV L 151, 30.4.2004., 11. lpp.

      (3)  OV L 300, 14.11.2009., 1. lpp.

      PIELIKUMS
      Lēmuma I un III pielikumu groza šādi.

                  1.

                  Lēmuma I pielikumu aizstāj ar šādu pielikumu:

                     “I PIELIKUMS

                        Trešās valstis un izcelsmes uzņēmumi, galamērķa dalībvalstis, pirmās ievešanas robežkontroles punkti Eiropas Savienībā un apstiprinātie fotorūpniecības uzņēmumi

                                 Izcelsmes trešā valsts

                                 Izcelsmes uzņēmumi

                                 Galamērķa dalībvalsts

                                 Pirmās ievešanas robežkontroles punkts Eiropas Savienībā

                                 Apstiprinātie fotorūpniecības uzņēmumi

                                 Japāna

                                             Nitta Gelatin Inc.

                                             2-22 Futamata

                                             Yao-City, Osaka

                                             581 – 0024 Japāna

                                             Jellie Co. ltd.

                                             7-1, Wakabayashi 2-Chome,

                                             Wakabayashi-ku,

                                             Sendai-city, Miyagi,

                                             982 Japāna

                                             NIPPI Inc. Gelatin Division

                                             1 Yumizawa-Cho

                                             Fujinomiya City Shizuoka

                                             418 – 0073 Japāna

                                 Nīderlande

                                 Roterdama

                                             FUJIFILM Europe B.V.,

                                             Oudenstaart 1

                                             5047 TK Tilburg,

                                             Nīderlande

                                             Nitta Gelatin Inc.

                                             2-22 Futamata

                                             Yao-City, Osaka

                                             581 – 0024, Japāna

                                 Apvienotā Karaliste

                                 Liverpūle Felikstova

                                             Kodak Ltd Headstone Drive, Harrow, MIDDX

                                             HA4 4TY,

                                             Apvienotā Karaliste

                                 Čehijas Republika

                                 Hamburga

                                             FOMA BOHEMIA spol. s r.o.

                                             Jana Krušinky 1604

                                             501 04 Hradec Králove,

                                             Čehijas Republika

                                 Amerikas Savienotās Valstis

                                             Eastman Gelatine Corporation,

                                             227 Washington Street,

                                             Peabody, MA, 01960 ASV

                                             Gelita North America,

                                             2445 Port Neal Industrial Road Sergeant Bluff, Iowa, 51054 ASV

                                 Luksemburga

                                 Antverpene
                                 Zaventema
                                 Luksemburga

                                             DuPont Teijin

                                             Luxembourg SA

                                             PO Box 1681

                                             L-1016

                                             Luksemburga

                                 Apvienotā Karaliste

                                 Liverpūle
                                 Felikstova

                                             Kodak Ltd

                                             Headstone Drive,

                                             Harrow, MIDDX HA4 4TY,

                                             Apvienotā Karaliste

                                             Eastman Gelatine Corporation, 227 Washington Street,

                                             Peabody, MA, 01960 ASV

                                 Čehijas Republika

                                 Hamburga

                                             FOMA BOHEMIA spol. s r.o.

                                             Jana Krušinky 1604

                                             501 04 Hradec Králove,

                                             Čehijas Republika”

                  2.

                  Lēmuma III pielikumu aizstāj ar šādu pielikumu.

                     “III PIELIKUMS

                        VESELĪBAS SERTIFIKĀTU PARAUGI FOTORŪPNIECĪBAI IZMANTOJAMĀ TEHNISKĀ ŽELATĪNA IMPORTAM NO TREŠĀM VALSTĪM

                        Piezīmes

                                 a)

                                 Veterināros sertifikātus fotorūpniecībai izmantojamā tehniskā želatīna importam izdod eksportētājvalsts, pamatojoties uz paraugu šajā III pielikumā. Tajos jābūt iekļautiem visām trešām valstīm prasītajiem apliecinājumiem un attiecīgi papildu garantijām, kas nepieciešamas eksportētājai trešai valstij vai tās daļai.

                                 b)

                                 Katra sertifikāta oriģināls sastāv no vienas lapas abām pusēm, vai, ja ir prasīts vairāk teksta, tas ir tādā formātā, ka visas vajadzīgās lapas ir daļa no vienota veseluma un nedalāmas.

                                 c)

                                 Sertifikātu aizpilda vismaz vienā no tās ES dalībvalsts oficiālajām valodām, kuras ES robežkontroles punktā veic pārbaudi, un vismaz vienā no galamērķa ES dalībvalsts oficiālajām valodām. Tomēr vajadzības gadījumā šīs dalībvalstis drīkst izmantot citas valodas, pievienojot oficiālu tulkojumu.

                                 d)

                                 Ja sūtījuma posteņu identifikācijas apsvērumu dēļ sertifikātam ir pievienotas papildu lapas, tad tādas lapas arī uzskata par sertifikāta oriģināla daļu, sertificētājam – oficiālajam veterinārārstam – uzliekot savu parakstu un zīmogu uz katras lapas.

                                 e)

                                 Ja sertifikāts, ieskaitot d) piezīmē minētās papildu tabulas, sastāv no vairāk nekā vienas lapas, katrai lapai tās apakšējā daļā jābūt numurētai – (lapas numurs) no (kopējais lapu skaits) – un lapas augšpusē jābūt sertifikāta koda numuram, ko piešķīrusi kompetentā iestāde.

                                 f)

                                 Sertifikāta oriģināls jāaizpilda un jāparaksta valsts pilnvarotam veterinārārstam. To darot, eksportētājvalsts kompetentās iestādes nodrošina, lai tiktu ievēroti sertifikācijas principi, kas līdzvērtīgi Padomes Direktīvā 96/93/EK noteiktajiem.

                                 g)

                                 Paraksta krāsa atšķiras no drukas krāsas. Tāds pats noteikums attiecas uz zīmogiem, ja vien tie nav reljefi vai ar ūdenszīmi.

                                 h)

                                 Sertifikāta oriģinālam ir jābūt kopā ar sūtījumu no ES robežkontroles punkta līdz galamērķa fotorūpniecības uzņēmumam.


title: EBTA Uzraudzības iestādes Lēmums Nr. 397/09/COL ( 2009. gada 14. oktobris ), ar kuru septiņdesmit otro reizi groza procedūras un materiālo tiesību noteikumus valsts atbalsta jomā, ieviešot jaunu nodaļu par valsts atbalstu kuģu administrēšanas uzņēmumiem

text:
               1.12.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 318/51

         EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDES LĒMUMS
   Nr. 397/09/COL
   (2009. gada 14. oktobris),
   ar kuru septiņdesmit otro reizi groza procedūras un materiālo tiesību noteikumus valsts atbalsta jomā, ieviešot jaunu nodaļu par valsts atbalstu kuģu administrēšanas uzņēmumiem
   EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDE (1),
   ŅEMOT VĒRĀ Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (2) un jo īpaši tā 61.–63. pantu, kā arī 26. protokolu,
   ŅEMOT VĒRĀ EBTA valstu nolīgumu par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidi (3) un jo īpaši tā 24. pantu un 5. panta 2. punkta b) apakšpunktu,
   TĀ KĀ saskaņā ar Uzraudzības un Tiesas nolīguma 24. pantu Iestāde īsteno EEZ līguma noteikumus par valsts atbalstu,
   TĀ KĀ saskaņā ar Uzraudzības un Tiesas nolīguma 5. panta 2. punkta b) apakšpunktu Iestāde sniedz paziņojumus vai izdod vadlīnijas par EEZ līgumā regulētajiem jautājumiem, ja šis Līgums vai Uzraudzības un Tiesas nolīgums to skaidri paredz vai ja Iestāde to uzskata par nepieciešamu,
   ATGĀDINOT procesuālo un materiālo tiesību noteikumus valsts atbalsta jomā, ko Iestāde pieņēma 1994. gada 19. janvārī (4),
   TĀ KĀ Eiropas Kopienu Komisija (turpmāk “EK Komisija”) 2009. gada 10. jūnijā pieņēma paziņojumu “Norādījumi par valsts atbalstu kuģu administrēšanas uzņēmumiem” (5),
   TĀ KĀ šis paziņojums attiecas arī uz Eiropas Ekonomikas zonu,
   TĀ KĀ visā Eiropas Ekonomikas zonā ir jānodrošina EEZ valsts atbalsta noteikumu vienāda piemērošana,
   TĀ KĀ saskaņā ar EEZ līguma XV pielikuma beigu daļā iekļautās nodaļas “VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA” II punktu Iestādei pēc apspriešanās ar Komisiju ir jāpieņem tiesību akti atbilstoši tiem, ko pieņēmusi Eiropas Komisija,
   APSPRIEDUSIES ar Eiropas Komisiju,
   APSPRIEDUSIES ar EBTA valstīm 2009. gada 31. augusta vēstulē (pasākums Nr. 526393, 526395 un 526367),
   IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Valsts atbalsta pamatnostādnes groza, pievienojot jaunu nodaļu par valsts atbalstu kuģu administrēšanas uzņēmumiem. Jaunā nodaļa ir iekļauta šā lēmuma pielikumā.
   2. pants
   Autentisks ir tikai teksts angļu valodā.

      Briselē, 2009. gada 14. oktobrī

            EBTA Uzraudzības iestādes vārdā –

            priekšsēdētājs

         Per SANDERUD

            kolēģijas loceklis

         Kristján Andri STEFÁNSSON

      (1)  Turpmāk “Iestāde”.

      (2)  Turpmāk “EEZ līgums”.

      (3)  Turpmāk “Uzraudzības un Tiesas nolīgums”.

      (4)  EEZ līguma 61. un 62. panta un Uzraudzības un Tiesas nolīguma 3. protokola 1. panta piemērošanas un interpretācijas pamatnostādnes, ko Iestāde pieņēma un izdeva 1994. gada 19. janvārī, publicētas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (turpmāk “OV”) L 231, 3.9.1994., 1. lpp., un EEZ papildinājumā Nr. 32, 3.9.1994., 1. lpp. Turpmāk “Valsts atbalsta pamatnostādnes”. Valsts atbalsta pamatnostādņu atjauninātā versija publicēta Iestādes tīmekļa vietnē: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/.

      (5)  OV C 132, 11.6.2009., 6. lpp.

      PIELIKUMS

         NORĀDĪJUMI PAR VALSTS ATBALSTU KUĢU ADMINISTRĒŠANAS UZŅĒMUMIEM

      1.   Darbības joma

      Šajā nodaļā risināti jautājumi par kuģu apkalpes un tehniskās administrēšanas uzņēmumu tiesībām saņemt uzņēmuma ienākuma nodokļu atvieglojumus vai tonnāžas nodokļa piemērošanu atbilstīgi 3.1. iedaļai nodaļā par valsts atbalstu jūras transportam (1) (turpmāk “Jūras transporta pamatnostādnes”). Tā neskar valsts atbalstu kuģu komerciālās administrēšanas uzņēmumiem. Šī nodaļa ir piemērojama neatkarīgi no tā, vai vienam un tam pašam kuģim apkalpes administrēšanu un tehnisko administrēšanu nodrošina viens uzņēmums vai vairāki uzņēmumi.
      2.   Ievads

      2.1.   Vispārīgais konteksts

      Jūras transporta pamatnostādnēs ir noteikta iespēja, ka kuģu administrēšanas uzņēmumiem ir tiesības uz tonnāžas nodokļa režīmu vai citiem nodokļu režīmiem, kas paredzēti kuģniecības uzņēmumiem (3.1. iedaļa). Tomēr šīs tiesības piemērojamas tikai gadījumos, kad kuģa tehniskā un apkalpes vadība tiek veikta kopā (“pilnīga administrēšana”), jo šīm darbībām nav tiesību uz tonnāžas nodokli vai citiem nodokļu režīmiem, ja tās sniedz atsevišķi.
      Jūras transporta pamatnostādnēs noteikts, ka EBTA Uzraudzības iestāde (turpmāk “Iestāde”) pēc trim gadiem izskatīs Jūras transporta pamatnostādņu ietekmi uz kuģu administrēšanu (2). Šajā nodaļā sniegti šā jaunā novērtējuma rezultāti un secinājumi par kuģu administrēšanas uzņēmumu tiesībām uz valsts atbalstu.
      2.2.   Kuģu administrēšana

      Kuģu administrēšanas uzņēmumi ir juridiskas personas, kas sniedz dažādus pakalpojumus kuģu īpašniekiem – tehnisko uzraudzību, apkalpes komplektēšanu un apmācību, apkalpes administrēšanu un kuģa ekspluatāciju. Trīs galvenie kuģu administrēšanas pakalpojumi ir šādi – apkalpes administrēšana, tehniskā administrēšana un komerciālā administrēšana.
      Apkalpes administrēšanā jo īpaši ietilpst visu ar apkalpi saistīto jautājumu risināšana, piemēram, piemērotas kvalifikācijas jūrnieku atlase un pieņemšana darbā, viņu algu izmaksa, kuģa apkalpes pienācīga komplektēšana, jūrnieku sertifikācijas dokumentu pārbaude, jūrnieku apdrošināšana pret negadījumiem un invaliditāti, ceļojumu organizēšana un vīzu sagāde, ārstēšanās izdevumu atmaksas pieprasījumu apstrāde, jūrnieku darba efektivitātes pārbaude un atsevišķos gadījumos – mācību nodrošināšana. Apkalpes administrēšana ir lielākā daļa no pasaules kuģu administrēšanas uzņēmumu darbības.
      Tehniskās administrēšanas uzdevums ir nodrošināt kuģa jūrasspēju un pilnīgu atbilstību tehniskajām un drošības prasībām. Tehniskais vadītājs atbild par lēmumu pieņemšanu attiecībā uz kuģa remontu un apkopi. Tehniskā administrēšana ir svarīga daļa no kuģu administrēšanas nozares, lai arī mazāka nekā apkalpes administrēšana.
      Komerciālā administrēšanā ietilpst pasākumi kuģa jaudas reklāmai un nodrošināšanai – slēgt kuģa fraktēšanas līgumus, veikt kravas un pasažieru rezervāciju, nodrošināt tirgdarbību un iecelt pārstāvjus. Komerciālā administrēšana ir tikai neliela šīs kuģniecības nozares daļa. Pašlaik Iestādes rīcībā nav pilnīgas informācijas par komerciālo administrēšanu. Tāpēc komerciālā administrēšana šajā nodaļā nav skarta.
      Kā jebkura jūrniecības darbība, kuģu administrēšana pēc savas dabas ir globāla uzņēmējdarbība. Ņemot vērā to, ka nav starptautisku tiesību aktu, kas reglamentē trešo personu kuģu administrēšanu, šīs jomas standarti ir noteikti civiltiesību nolīgumos (3).
      EEZ kuģu administrēšana tiek veikta galvenokārt Kiprā. Tomēr ir arī kuģu administrēšanas uzņēmumi Apvienotajā Karalistē, Vācijā, Dānijā, Beļģijā un Nīderlandē. Ārpus EEZ kuģu administrēšanas uzņēmumi galvenokārt reģistrēti Honkongā, Singapūrā, Indijā, Apvienotajos Arābu Emirātos un ASV.
      2.3.   Pārskats par kuģu administrēšanas uzņēmumu tiesībām uz valsts atbalstu

      Pēc 2004. gada marta Jūras transporta pamatnostādņu pieņemšanas EEZ ir pievienojušās vairākas jūras valstis, tostarp Kipra, kurai ir vislielākā kuģu administrēšanas uzņēmumu industrija pasaulē.
      Kipras pievienošanās un tās veiktie pasākumi, lai nodrošinātu atbilstību Jūras transporta pamatnostādnēm, kā arī pētījums, ko šīs EEZ dalībvalsts administrācijas vajadzībām veica konsorcijs (4), ļāva labāk izprast šo nozari un tās attīstību. Ir iegūta labāka izpratne jo īpaši attiecībā uz saikni starp tehnisko un apkalpes administrēšanu, no vienas puses, un kuģošanu, no otras puses, kā arī attiecībā uz apkalpes un/vai tehnisko vadītāju palīdzību Jūras transporta pamatnostādnēs noteikto mērķu īstenošanā.
      3.   Kuģu administrēšanas uzņēmumu tiesību novērtējums

      Atšķirībā no citiem ar jūrniecību saistītiem pakalpojumiem kuģu administrēšanas uzņēmumi ir jūras pārvadātāju standarta pamatdarbība, ko parasti veic iekšēji. Kuģu administrēšana ir viena no kuģa operatoru raksturīgākajām darbībām. Tomēr mūsdienās dažreiz to veic ārpakalpojumu sniedzēji – kuģu administrēšanas uzņēmumi. Tieši šīs saiknes starp kuģu administrēšanu un kuģniecību dēļ kuģu administrēšanas uzņēmumi ir profesionāli operatori ar tādu pašu sagatavotību kā kuģu īpašnieki, kaut gan sadalīti pa segmentiem atkarībā no to specializācijas un darbojas līdzīgā uzņēmējdarbības vidē. Kuģu administrēšanas uzņēmumu vienīgie klienti ir kuģu īpašnieki.
      Tāpēc Iestāde uzskata, ka nav fiskāli jāsoda kuģu administrēšanas darbību uzticēšana ārējiem uzņēmumiem attiecībā uz šā pakalpojuma izpildi pašā uzņēmumā ar nosacījumu, ka kuģu administrēšanas uzņēmumi ievēro tādas pašas prasības kā tās, kas attiecas uz kuģu īpašniekiem, un ka, sniedzot atbalstu pirmajiem, var tādā pašā mērogā tuvoties Jūras transporta pamatnostādņu mērķu sasniegšanai, kā sniedzot atbalstu kuģu īpašniekiem.
      Jo īpaši Iestāde uzskata, ka kuģu administrēšanas uzņēmumi tieši savas specializācijas un savas pamatnodarbošanās dēļ var sniegt ievērojamu ieguldījumu Jūras transporta pamatnostādņu mērķu īstenošanā, jo īpaši “efektīva, droša un videi draudzīga jūras transporta” izveidošanā un “EEZ dalībvalstīs reģistrēto jūrniecības nozaru kopu stiprināšanā” (5).
      4.   Tiesību uz valsts atbalstu attiecināšana uz kuģu administrēšanas uzņēmumiem

      Ņemot vērā iepriekš 3. iedaļā izklāstīto, Iestāde saskaņā ar EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunktu un ar nosacījumu, ka šīs nodaļas 5. un 6. iedaļā minētie noteikumi ir izpildīti, atļaus nodokļu atvieglojumus kuģu administrēšanas uzņēmumiem, kā noteikts Jūras transporta pamatnostādņu 3.1. iedaļā, par kopā vai atsevišķi veiktām darbībām kuģu tehniskās un apkalpes administrēšanas nodrošināšanā.
      5.   Tehniskajiem un apkalpes administratoriem piemērojamie atbilstības noteikumi

      Lai varētu iesniegt pieteikumu atbalsta saņemšanai, kuģu administrēšanas uzņēmumiem ir jāuzrāda, ka tiem ir nepārprotama saikne ar EEZ un tās ekonomiku atbilstīgi Jūras transporta pamatnostādņu 3.1. iedaļai. Turklāt tiem ir jāpiedalās to mērķu īstenošanā, kas norādīti Jūras transporta pamatnostādņu 2.2. iedaļā. Kuģu tehniskās un apkalpes administrēšanas uzņēmumiem ir tiesības uz valsts atbalstu, ja to pārvaldībā esošie kuģi atbilst visām šīs nodaļas 5.1. līdz 5.4. iedaļā noteiktajām prasībām. Attiecīgās darbības ir pilnībā jāveic no EEZ teritorijas.
      5.1.   Ieguldījums EEZ ekonomikā un nodarbinātībā

      Ekonomisko saikni ar EEZ pierāda tas, ka kuģu administrēšanas darbības tiek veiktas vienas vai vairāku EEZ valstu teritorijā un ka uz sauszemes vai uz kuģiem veiktajām darbībām galvenokārt tiek nodarbināti EEZ valstu pilsoņi.
      5.2.   Ekonomiskā saikne starp administrējamiem kuģiem un EEZ

      Kuģu administrēšanas uzņēmumi var saņemt valsts atbalstu attiecībā uz kuģiem, kas pilnībā tiek administrēti no EEZ teritorijas, neskatoties uz to, vai vadību veic iekšējiem spēkiem vai arī tā daļēji vai pilnīgi nodota ārējiem kuģu administrēšanas uzņēmumiem.
      Tomēr, ņemot vērā to, ka kuģu administrēšanas uzņēmumiem nav pilnīgas kontroles pār saviem klientiem, iepriekšminēto prasību var izpildīt tikai tad, ja vismaz divas trešdaļas no administrējamo kuģu tonnāžas tiek administrētas no EEZ teritorijas. Tonnāžai, kas pārsniedz šo attiecību un kas netiek pilnībā administrēta no EEZ, nevar piemērot valsts atbalstu (6).
      5.3.   Atbilstība starptautiskajiem un Kopienas standartiem

      Kuģu administrēšanas uzņēmumiem ir tiesības saņemt valsts atbalstu, ja visi to pārvaldāmie kuģi un apkalpes atbilst starptautiskajiem standartiem un Kopienas tiesību aktu prasībām, jo īpaši tām, kas attiecas uz jūrnieku drošību, apmācību un sertificēšanu, kuģu vides veiktspēju un darba apstākļiem uz kuģa.
      5.4.   Prasība par tonnāžas īpatsvaru

      Kuģu administrēšanas uzņēmumiem piemēro Jūras transporta pamatnostādņu 3.1. iedaļas astotajā daļā noteikto prasību par tonnāžas īpatsvaru. Par atskaites punktu ir jāuzskata EEZ tonnāžas īpatsvars šīs nodaļas pieņemšanas dienā. Jauniem uzņēmumiem šo tonnāžu aprēķina vienu gadu pēc dienas, kurā tie uzsākuši darbību.
      6.   Papildu prasības apkalpes administrēšanas uzņēmumiem

      6.1.   Jūrnieku apmācība

      Apkalpes administrēšanas uzņēmumiem ir tiesības uz valsts atbalstu, ja tie nodrošina izglītību un apmācību apkalpes jūrniekiem, kuriem ir kompetenci apliecinoša apliecība saskaņā ar Starptautiskās Jūras organizācijas 1978. gada Starptautisko konvenciju par jūrnieku apmācību, sertifikāciju un sardzes pildīšanu ar izdarītajiem grozījumiem (STCW) un kuri ir sekmīgi pabeiguši apmācību par personāla drošību uz kuģa. Turklāt apkalpes administrēšanas uzņēmumiem ir tiesības uz valsts atbalstu, ja tie atbilst STCW un Kopienas tiesību aktu prasībām par uzņēmumu atbildību.
      6.2.   Sociālie nosacījumi

      Lai varētu saņemt valsts atbalstu, apkalpes administrēšanas uzņēmumiem ir jānodrošina, ka jūrnieku darba devēji neatkarīgi no tā, vai tie ir kuģu īpašnieki vai kuģu administrēšanas uzņēmumi, ir pilnībā īstenojuši Starptautiskās Darba organizācijas 2006. gada Konvencijas par darbu jūrniecībā (MLC) (7) noteikumus. Jo īpaši kuģu administrēšanas uzņēmumiem ir jānodrošina, ka tiek pareizi piemēroti MLC noteikumi par jūrnieku darba līgumu (8), kuģa zaudējumu vai nogrimšanu (9), medicīnisko aprūpi (10), kuģa īpašnieka atbildību, tostarp algu izmaksu nelaimes vai slimības gadījumā (11), un repatriāciju (12).
      Apkalpes administrēšanas uzņēmumiem arī jānodrošina, ka pilnībā tiek ievēroti MLC noteiktie starptautiskie standarti par darba stundām un atpūtas stundām.
      Visbeidzot, lai varētu pretendēt uz valsts atbalstu, apkalpes administrēšanas uzņēmumiem ir jāgarantē finansiāls nodrošinājums, lai izmaksātu kompensāciju jūrnieka nāves vai ilgstošas darbnespējas gadījumā, ko izraisījis nelaimes gadījums.
      7.   Nodokļu aprēķināšana

      Arī kuģu administrēšanas uzņēmumiem Iestāde piemēros Jūras transporta pamatnostādnēs minēto principu, saskaņā ar kuru, lai izvairītos no [konkurences] traucējumiem, tiks atļauti vienīgi tādi atbalsta režīmi, kas nodrošina vienmērīgu nodokļu sloga sadalījumu starp EEZ valstīm tajā pašā darbības jomā vai tajā pašā tonnāžā. Tātad režīmi par pilnīgu vai līdzīgu atbrīvojumu netiks atļauti (13).
      Nodoklis, ko piemēro kuģu administrēšanas uzņēmumiem, nevar būt tāds pats, kādu piemēro kuģu īpašniekiem, jo attiecībā uz konkrētu kuģi kuģu administrēšanas uzņēmumu apgrozījums ir daudz mazāks nekā kuģa īpašnieka apgrozījums. Saskaņā ar 2.3. iedaļā minēto pētījumu un ar iepriekš saņemtajiem paziņojumiem kuģu administrēšanas uzņēmumiem piemērojamai nodokļu bāzei vajadzētu būt apmēram 25 % (kā tonnāža vai abstraktā peļņa) no nodokļu bāzes, ko piemērotu kuģa īpašniekam par tādu pašu kuģi vai tonnāžu. Tāpēc Iestāde izvirza prasību, ka kuģu administrēšanas uzņēmumu tonnāžas nodokļa režīmiem piemērojamā procentuālā daļa nedrīkst būt mazāka par 25 % (14).
      Ja kuģu administrēšanas uzņēmumi iesaistās darbībās, kam saskaņā ar šo nodaļu nepienākas valsts atbalsts, tām ir jāveic atsevišķa uzskaite.
      Ja kuģu administrēšanas uzņēmumi par daļu no savām darbībām noslēdz apakšlīgumus ar trešām personām, pēdējām nav tiesību saņemt valsts atbalstu.
      8.   Piemērošana un pārskatīšana

      Iestāde piemēros norādījumus, kas iekļauti šajā nodaļā, no pieņemšanas dienas.
      Valsts atbalsts kuģu administrēšanas uzņēmumiem tiks iekļauts Jūras transporta pamatnostādņu vispārējā pārskatīšanā, kā noteikts to 13. iedaļā.

         (1)  Pieejams EBTA Uzraudzības iestādes tīmekļa vietnē: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/.

         (2)  Sk. Jūras transporta pamatnostādņu 20. zemsvītras piezīmi.

         (3)  Piemērs tam ir BIMCO’s Standard Ship Management Agreement SHIPMAN 98, kuru bieži piemēro, nosakot attiecības starp kuģu administrēšanas uzņēmumiem un kuģu īpašniekiem.

         (4)  2008. gada 31. maijaStudy on Ship Management in Cyprus and in the European Union, ko Kipras valdības uzdevumā veica konsorcijs Vīnes Ekonomikas un uzņēmējdarbības pārvaldes universitātes vadībā.

         (5)  Jūras transporta pamatnostādņu 2.2. iedaļa.

         (6)  Tomēr neatbilstība 2/3 noteikumam neietekmē kuģu administrēšanas uzņēmuma kā tāda tiesības uz valsts atbalstu.

         (7)  Jāatgādina, ka Eiropas sociālie partneri pieņēma nolīgumu, kurā ir pārņemta 2006. gada Konvencijas par darbu jūrniecībā attiecīgā daļa un kurš ir iekļauts Kopienas tiesību aktos ar Padomes 2009. gada 16. februāra Direktīvu 2009/13/EK, ar ko īsteno Eiropas Kopienas Kuģu īpašnieku asociāciju (EKKĪA) un Eiropas Transporta darbinieku federācijas (ETDF) nolīgumu par 2006. gada Konvenciju par darbu jūrniecībā un groza Direktīvu 1999/63/EK (OV L 124, 20.5.2009., 30. lpp.). Direktīva 2009/13/EK pašlaik tiek iekļauta EEZ līgumā.

         (8)  MLC 2. sadaļas 2.1. noteikums un A2.1. standarts (Jūrnieka darba līgums).

         (9)  Turpat, 2. sadaļas 2.6. noteikums un A2.6. standarts (Jūrniekam paredzētā kompensācija par kuģa zaudējumu vai nogrimšanu).

         (10)  Turpat, 4. sadaļas 4.1. noteikums un A4.1. standarts (Medicīniskā aprūpe uz kuģa un krastā. Kuģa īpašnieka atbildība); 4.3. noteikums un A4.3. standarts (Veselības aizsardzība un darba drošība, un nelaimes gadījumu novēršana); 4.4. noteikums (Piekļuve labklājības iestādēm krastā).

         (11)  Turpat, 4. sadaļas 4.2. noteikums un A4.2. standarts (Kuģa īpašnieka atbildība).

         (12)  Turpat, 2. sadaļas 2.5. noteikums un A2.5. standarts (Repatriācija).

         (13)  Šajā pamatnostādņu nodaļā Iestāde izmanto izdevību, lai uzsvērtu, ka kuģu administrēšanas uzņēmumu un kuģu īpašnieku maksājamo nodokļu aprēķināšanai izmantotā metode kā tāda nav no svara, jo īpaši nav būtiski, vai izmantotā sistēma balstās uz abstrakto peļņu.

         (14)  Pat ja kuģu īpašnieks var pretendēt uz valsts atbalstu, tas ir atbildīgs par pilnu tonnāžas nodokli.


title: 2012/580/ES: Eiropas Parlamenta Lēmums ( 2012. gada 10. maijs ) par Eiropas Jūras drošības aģentūras 2010. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu

text:
               17.10.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 286/213

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS
   (2012. gada 10. maijs)
   par Eiropas Jūras drošības aģentūras 2010. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
   (2012/580/ES)
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Eiropas Jūras drošības aģentūras 2010. finanšu gada galīgos pārskatus,

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Jūras drošības aģentūras 2010. finanšu gada pārskatiem, ar Aģentūras atbildēm (1),

               —

               ņemot vērā Padomes 2012. gada 21. februāra ieteikumu (06083/2012 – C7-0051/2012),

               —

               ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam, (2) un jo īpaši tās 185. pantu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 27. jūnija Regulu (EK) Nr. 1406/2002 par Eiropas Jūras drošības aģentūras izveidošanu (3) un jo īpaši tās 19. pantu,

               —

               ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (4), un jo īpaši tās 94. pantu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Transporta un tūrisma komitejas atzinumu (A7-0137/2012),

               1.

               Sniedz Eiropas Jūras drošības aģentūras izpilddirektoram apstiprinājumu par Aģentūras 2010. finanšu gada budžeta izpildi;

               2.

               izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, nosūtīt Eiropas Jūras drošības aģentūras direktoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Martin SCHULZ

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV C 366, 15.12.2011., 52. lpp.

      (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (3)  OV L 208, 5.8.2002., 1. lpp.

      (4)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.
   PIELIKUMS

      EIROPAS PARLAMENTA IEPRIEKŠĒJO GADU IETEIKUMI

               Eiropas Jūras drošības aģentūra

               2006

               2007

               2008

               2009

               Darbības rezultāti

               Nav

               Budžeta nepareiza sagatavošana

                           —

                           Aģentūrai neizdevās sagatavot daudzgadu darba programmu un tās ikgadējā darba programma neatbilda tās budžeta saistībām.

                           —

                           Aicina Aģentūru noteikt SMART mērķus un RACER rādītājus, kā arī izveidot Ganta diagrammu, kas sekmētu uz rezultātu gūšanu orientētu pieeju.

                           —

                           Aicina Aģentūru sākt šajā un iepriekšējos gados veikto darbību diahronisku analīzi.

                           —

                           Aicina Aģentūru apsvērt iespēju katras operatīvās darbības plānošanā izmantot Ganta diagrammu.

                           —

                           Aicina Aģentūru tās darbības, kas veiktas gadā, par kuru ir jāsniedz budžeta izpildes apstiprinājums, salīdzināt ar tām darbībām, kas veiktas iepriekšējā finanšu gadā.

               Budžeta un finanšu pārvaldība

                           —

                           Budžeta sagatavošanas un štatu saraksta izveides procedūras nebija pietiekami stingras, tādēļ netika pienācīgi plānota darbinieku pieņemšana darbā un netika pareizi sagatavots budžets.

                           —

                           Netika stingri ievērots gada pārskata budžeta princips.

                           —

                           Dažos līgumos bija paredzēti avansa maksājumi 100 % apmērā – šāda prakse neatbilst pareizas finanšu pārvaldības principiem.

                           —

                           Budžeta nepareiza sagatavošana, proti: attiecībā uz difrencētajām apropriācijām budžetā nebija iekļauts grafiks maksājumiem, kuri turpmākajos finanšu gados jāveic, lai izpildītu budžeta saistības, kas radītas iepriekšējos finanšu gados.

                           —

                           Aģentūra bija uzņēmusies juridiskās saistības pirms attiecīgo budžeta saistību formulēšanas.

                           —

                           Budžeta sagatavošanas procedūras nebija pietiekami stingras, tādēļ tika veikts liels skaits budžeta pārvietojumu (2007. gadā – 32).

                           —

                           Nepilnības pamatdarbībām paredzēto maksājumu apropriāciju plānošanā un uzraudzībā (tika atceltas apropriācijas EUR 7,5 miljonu apmērā).

                           —

                           Aicina Aģentūru straujāk īstenot apmācību un saziņas pasākumus, lai nepieļautu situācijas, kad juridisku saistību uzņemšanās notiek pirms attiecīgo budžeta saistību uzņemšanās.

                           —

                           Aicina Komisiju apzināt veidus, kā nodrošināt, lai tiktu īstenots uz vajadzībām balstīts skaidras naudas pārvaldības princips.

                           —

                           Revīzijas palāta konstatēja daudzus budžeta pārvietojumus 2009. gadā, mudina Aģentūru uzlabot plānošanu un uzraudzību, lai samazinātu budžeta pārvietojumu skaitu.

                           —

                           Mudina Aģentūru pareizi piemērot iepirkuma procedūras.

               Cilvēkresursi

               Nav

                           —

                           Pārredzamības trūkums darbā pieņemšanas procedūrās – revidētajās darbā pieņemšanas procedūrās personāla atlases kritēriji un punktu skaits, kas ļauj turpināt piedalīties konkursa nākamajā kārtā, nebija noteikts pirms vērtēšanas procesa sākuma.

                           —

                           Aicina uzlabot stratēģiju attiecībā uz cilvēkresursiem, jo pastāv pārredzamības problēmas (sk. punktu par iekšējo revīziju).

                           —

                           Norāda uz darbinieku atlases procedūru nepilnībām, mudina Aģentūru novērst pašreizējās nepilnības.

               Iekšējā revīzija

               Nav

               Nav

                           —

                           Prasa Aģentūrai veikt pasākumus, lai īstenotu 7 no Iekšējā revīzijas dienesta sniegtajiem 32 ieteikumiem, proti, pieņemt Civildienesta noteikumu īstenošanas kārtību attiecībā uz pagaidu darbinieku pieņemšanu darbā saskaņā ar Civildienesta noteikumiem, organizēt atlases procedūras pārbaudes, lai nodrošinātu lielāku pārredzamību un vienlīdzīgu attieksmi pret kandidātiem, izstrādāt karjeras plānošanas stratēģiju.

                           —

                           Aicina Aģentūru steidzami īstenot IRD ļoti svarīgos ieteikumus, īpaši uzsver to, ka:

                                       —

                                       jānodrošina stratēģiskā plānošana un jāveic ar Aģentūru saistīto ieinteresēto personu darbības uzraudzība, sniedzot pārskatu par vēl nenovērstajiem naftas piesārņojuma riskiem,

                                       —

                                       jāievēro administratīvās procedūras,

                                       —

                                       jāanalizē iekārtu pārvaldības iespējamie varianti un jānovērtē to finansiālā un darbības ietekme,

                                       —

                                       jādokumentē lēmumi par kuģu izmantošanu.

                           —

                           Norāda, ka tie IRD ieteikumi, kuri Aģentūrai vēl jāīsteno, ietver šādus pasākumus:

                                       —

                                       iekšējs riska novērtējums,

                                       —

                                       pašreiz piemēroto iekšējo procedūru saraksts,

                                       —

                                       atlikušo procedūru izstrādes un īstenošanas ceļvedis,

                                       —

                                       izņēmuma procedūru uzskaitījums un

                                       —

                                       iekšējās kontroles sistēmas regulāras pārskatīšanas ieviešana.

          ---documentbreak---

               17.10.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 286/214

         EIROPAS PARLAMENTA REZOLŪCIJA
   (2012. gada 10. maijs)
   ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no lēmuma par Eiropas Jūras drošības aģentūras 2010. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Eiropas Jūras drošības aģentūras 2010. finanšu gada galīgos pārskatus,

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Jūras drošības aģentūras 2010. finanšu gada pārskatiem, ar Aģentūras atbildēm (1),

               —

               ņemot vērā Padomes 2012. gada 21. februāra ieteikumu (06083/2012 – C7-0051/2012),

               —

               ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 185. pantu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 27. jūnija Regulu (EK) Nr. 1406/2002 par Eiropas Jūras drošības aģentūras izveidošanu (3) un jo īpaši tās 19. pantu,

               —

               ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (4), un jo īpaši tās 94. pantu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Transporta un tūrisma komitejas atzinumu (A7-0137/2012),

               A.

               tā kā Revīzijas palāta norādīja, ka tā ir guvusi pamatotu pārliecību par to, ka Eiropas Jūras drošības aģentūras (Aģentūra) gada pārskati par 2010. finanšu gadu ir ticami un ka pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi;

               B.

               tā kā 2011. gada 10. maijā Parlaments sniedza Aģentūras izpilddirektoram apstiprinājumu par Aģentūras 2009. finanšu gada budžeta izpildi (5) un lēmumam par budžeta izpildes apstiprināšanu pievienotajā rezolūcijā cita starpā:

                           —

                           aicināja Aģentūru apsvērt Ganta diagrammas ieviešanu visu tās pamatdarbību plānošanā, lai precīzi varētu noteikt, cik daudz laika katrs darbinieks pavada, strādājot pie konkrēta projekta, un lai sekmētu uz rezultātu gūšanu orientētu pieeju; līdz ar to aicina Aģentūru informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par šajā sakarā veiktajiem pasākumiem,

                           —

                           mudināja Aģentūru pareizi piemērot iepirkuma procedūras, bet atzinīgi vērtēja to, ka Aģentūra 2009. gada darbības pārskatā iekļāva atsevišķu pielikumu par pārrunu procedūrām, lai par to informētu budžeta lēmējinstitūciju;

               C.

               tā kā Aģentūras 2010. gada budžets bija EUR 54 400 000 salīdzinājumā ar EUR 53 300 000 2009. gadā, kas ir par 6,1 % mazāk; tā kā Savienības iemaksa Aģentūras 2010. gada budžetā bija EUR 31 949 360 salīdzinājumā ar EUR 24 435 000 2009. gadā (6), kas ir par 30,75 % vairāk,

      Budžeta un finanšu pārvaldība

               1.

               secina, ka saskaņā ar Aģentūras sniegto informāciju tā saņēma EUR 54 400 000 saistību apropriācijās un EUR 50 600 000 maksājumu apropriācijās; ņem vērā, ka salīdzinājumā ar 2009. gadu saistību apropriāciju apmērs ir pieaudzis par 11,21 %, bet maksājumu apropriāciju apmērs ir samazinājies par 5,33 %;

               2.

               konstatē, ka saskaņā ar informāciju, kas sniegta Aģentūras pārskatā par budžeta un finanšu pārvaldību, 2010. gadā budžeta izpildes apjoms bija 98 % attiecībā uz saistību apropriācijām un 89 % attiecībā uz maksājumu apropriācijām; turklāt norāda, ka salīdzinājumā ar 2009. gadu Aģentūras budžeta izpildes rādītājs ir palielinājies gan attiecībā uz saistību apropriācijām (+ 4 %), gan attiecībā uz maksājumu apropriācijām (+ 8 %); aicina Aģentūru veikt visas nepieciešamās darbības, lai turpinātu uzlabot budžeta izpildi, un regulāri informēt par to budžeta izpildes apstiprinātājiestādi;

      Pārnestās apropriācijas

               3.

               ņemot vērā informāciju, kas sniegta Aģentūras pārskatā par budžeta un finanšu pārvaldību, konstatē, ka no 2010. gada uz 2011. gadu tika pārnestas apropriācijas EUR 1 214 272,92 apmērā, lai gada beigās segtu nesamaksātās saistības; iepazīstoties ar Aģentūras pārskatiem, secina, ka pārnesto apropriāciju īpatsvars ir par 43 % mazāks nekā 2009. gadā; tomēr aicina Aģentūru veikt turpmākas darbības, lai samazinātu pārnesto apropriāciju apmēru un ievērotu Savienības budžeta gada pārskata principu;

               4.

               pauž nožēlu, ka Revīzijas palāta savā ziņojumā par Aģentūras 2010. finanšu gada pārskatiem nav minējusi Aģentūras pārnestās un atceltās apropriācijas;

      Novēlotas saistības

               5.

               ņem vērā, ka pēc Parlamenta pieprasījuma Aģentūra ir iekļāvusi 2010. gada darbības pārskatā konkrētu informāciju par novēlotām saistībām (t. i. gadījumiem, kad juridisku saistību uzņemšanās notikusi pirms attiecīgo budžeta saistību uzņemšanās); ņem vērā, ka Aģentūra ir centusies samazināt saistību novēlotas uzņemšanās gadījumu skaitu (no vairāk nekā 20 gadījumiem 2007. gadā uz 5 gadījumiem 2010. gadā); tomēr pauž bažas par to, ka šādas saistības ir pamata Finanšu regulas 62. panta 1. punkta pārkāpums un ka Aģentūra šāda veida pārkāpumus ir izdarījusi kopš 2006. gada;

      Iepirkuma procedūra

               6.

               ņemot vērā Aģentūras gada darbības pārskatā sniegto informāciju, konstatē, ka Juridisko un finanšu jautājumu nodaļa 2010. gadā apstiprināja 54 iepirkuma procedūras;

               7.

               mudina Aģentūru pareizi piemērot iepirkuma procedūras un sniegt gada darba programmā atbilstīgu informāciju par plānotajiem publiskajiem iepirkumiem; īpaši pauž bažas par to, ka gada darba programmā nav skaidri norādīta visa informācija, kas minēta Finanšu regulā un tās īstenošanas noteikumos; atgādina Aģentūrai – ja tās lēmums par plānotā iepirkuma finansēšanu netiek pienācīgi pamatots, var tikt apstrīdēta Aģentūras lēmuma spēkā esamība; ņem vērā Aģentūras sniegto informāciju par to, ka no 2011. gada galīgajai darba programmai tiek pievienots īpašs pielikums, kurā norāda kopējo budžeta finansējumu, kas rezervēts gada laikā plānoto iepirkumu veikšanai, aptuveno līgumu skaitu un katras darbības aptuvenos izpildes termiņus;

               8.

               aicina Aģentūru nodrošināt to, ka administratīvajai padomei laikus tiek sniegta precīza informācija par sarunu procedūrām; secina, ka faktiski par Aģentūras sarunu procedūrām, kuras būtu jāveic saskaņā ar stingriem nosacījumiem, ne vienmēr tiek ziņots administratīvajai padomei;

      Cilvēkresursi

               9.

               pauž bažas par to, ka saskaņā ar sniegtajām ziņām 2010. gadā tika apdraudēta Aģentūras grāmatveža neatkarīga darbība; norāda, ka faktiski:

                           —

                           gada sākumā Aģentūras grāmatvedis joprojām bija pieņemts darbā uz pagaidu laiku,

                           —

                           viņa pienākumi nebija oficiāli noteikti un

                           —

                           viņa pienākumu izpildi novērtēja Aģentūras izpilddirektors, neiesaistot novērtēšanā administratīvo padomi;

               10.

               atzinīgi vērtē administratīvās padomes 2010. gada 14. jūnija lēmumu formalizēt Aģentūras grāmatveža iecelšanu amatā; ņem vērā administratīvās padomes 2011. gada 10. novembra lēmumu, ar ko groza vispārīgo noteikumu par Civildienesta noteikumu 43. panta īstenošanu, lai precizētu administratīvās padomes lomu attiecībā uz grāmatvedi;

               11.

               tomēr uzsver, ka joprojām pastāv trūkumi saistībā ar grāmatveža darbību, proti, saistībā ar viņa pienākumu noteikšanu un pienākumu izpildes novērtēšanu; ņem vērā, ka Aģentūra ir veikusi darbības, lai novērstu situāciju, par kuru tika ziņots iepriekš;

      Darbības rezultāti

               12.

               atzinīgi vērtē to, ka 2010. gada martā Aģentūra pieņēma piecu gadu darba plānu; turklāt ņem vērā, ka Aģentūras 2010. gada pārskatā attiecībā uz katru pamatdarbību tiek iekļauta informācija par ieguldījumu un darbības rezultātu, turklāt salīdzinājuma nolūkos katram ierakstam tiek pievienotas ziņas par plānoto ieguldījumu un rezultātu, kā minēts Aģentūras 2010. gada darba programmā;

               13.

               pauž nožēlu, ka Revīzijas palāta ziņojumā par 2010. finanšu gadu nav minējusi Aģentūras budžeta pārvietojumus; norāda, ka Parlaments ir paudis bažas par Aģentūras budžeta pārvietojumu lielo skaitu iepriekšējos gados (2009. gadā – 49, 2008. gadā – 52 un 2007. gadā – 32); tādēļ prasa, lai Revīzijas palāta nekavējoties informētu budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par budžeta pārvietojumiem 2010. gadā;

               14.

               atkārtoti aicina Aģentūru izskatīt iespējas visu pamatdarbību plānošanā izmantot Ganta diagrammu, lai varētu ātri konstatēt, cik daudz laika katrs darbinieks pavada, strādājot pie konkrēta projekta, un lai sekmētu uz rezultatīvu darbību orientētu pieeju; tādēļ aicina Aģentūru informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par konkrētiem pasākumiem, ko Aģentūra veikusi;

               15.

               vērš uzmanību uz jaunajiem uzdevumiem, kas Aģentūrai ir noteikti priekšlikumā regulai par grozījumu izdarīšanu tās dibināšanas Regulā (EK) Nr. 1406/2002; aicina Komisiju palielināt Aģentūrai piešķiramos līdzekļus un aicina Aģentūru saprātīgi un efektīvi pārvaldīt šos resursus, lai pienācīgi pildītu tai uzticētos jaunos pienākumus, pamatojoties uz minēto regulu;

      Iekšējā revīzija

               16.

               ņem vērā, ka Aģentūrai vēl ir jāizpilda 15 ļoti svarīgi Iekšējās revīzijas dienesta ieteikumi; pauž bažas par to, ka astoņu ieteikumu izpilde ir aizkavējusies par 6–12 mēnešiem, bet viens ieteikums ir noraidīts; norāda, ka pirmie 11 ļoti svarīgie ieteikumi attiecas uz juridisko un finansiālo lēmumu pieņemšanas procesu, cilvēkresursu pārvaldību un iekšējās kontroles standartiem; norāda arī, ka noraidītais ieteikums attiecas uz grāmatveža atbildību par darbības rezultātu novērtējumu; tādēļ mudina Aģentūru sniegt budžeta izpildes apstiprinātājiestādei paskaidrojumu par šā atteikuma iemeslu un aicina Aģentūru veikt pasākumus saistībā ar aizkavēto ieteikumu izpildi;

               17.

               ņem vērā Aģentūras iniciatīvu saistībā ar iekšējās revīzijas funkcijas veikšanu kopā ar Kopienas Zivsaimniecības kontroles aģentūru (Iekšējās revīzijas struktūras kopīgu izmantošanu);

               18.

               īpaši ņem vērā, ka Iekšējās revīzijas struktūrvienība ir sniegusi konsultācijas par tādiem iekšējās kontroles jautājumiem kā:

                           —

                           ar jūrlietu jomu saistītu lietojumprogrammu darbības nepārtrauktības plāna izstrādi,

                           —

                           atbalsta darbību nepārtrauktības plāna izstrādi,

                           —

                           procedūru izņēmumu reģistrācijai,

                     ņem vērā Aģentūras paziņojumu par to, ka ir pieņemts ar jūrlietu jomu saistītu lietojumprogrammu darbības nepārtrauktības plāns, atbalsta darbību nepārtrauktības plāns un procedūra izņēmumu reģistrēšanai;

               19.

               vērš uzmanību uz iepriekšējos budžeta izpildes apstiprināšanas ziņojumos izteiktajiem ieteikumiem, kas izklāstīti šīs rezolūcijas pielikumā;

               20.

               vērš Aģentūras uzmanību uz Eiropas Parlamenta 2011. gada 10. maija rezolūciju par 2009. gada budžeta izpildes apstiprināšanu – ES aģentūru darbība, finanšu pārvaldība un kontrole (7) un aicina Aģentūru ievērot tajā paustās prasības;

               21.

               norāda, ka lēmumam par budžeta izpildes apstiprināšanu ir pievienoti arī horizontāla rakstura konstatējumi, kas iekļauti 2012. gada 10. maija rezolūcijā (8) par aģentūru darbību, finanšu pārvaldību un kontroli.

      (1)  OV C 366, 15.12.2011., 52. lpp.

      (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (3)  OV L 208, 5.8.2002., 1. lpp.

      (4)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

      (5)  OV L 250, 27.9.2011., 181. lpp.

      (6)  OV L 64, 12.3.2010., 615. lpp.

      (7)  OV L 250, 27.9.2011., 269. lpp.

      (8)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0164 (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 388. lpp.).