title: EBTA Uzraudzības iestādes Lēmums Nr. 93/16/COL (2016. gada 11. maijs) EBTA Uzraudzības iestādes ieteikums par attiecīgajiem produkta un pakalpojumu tirgiem elektronisko sakaru nozarē, kuros var būt nepieciešams ex ante regulējums, pamatojoties uz EEZ līguma XI pielikuma 5.cl punktā minēto aktu (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/21/EK par kopējiem reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem), kas piemērots ar Līguma 1. protokolu un nozares labojumiem, kuri iekļauti šā līguma XI pielikumā [2017/608]

text:
               30.3.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 84/7

         EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDES LĒMUMS
   Nr. 93/16/COL
   (2016. gada 11. maijs)
   EBTA Uzraudzības iestādes ieteikums par attiecīgajiem produkta un pakalpojumu tirgiem elektronisko sakaru nozarē, kuros var būt nepieciešams ex ante regulējums, pamatojoties uz EEZ līguma XI pielikuma 5.cl punktā minēto aktu (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/21/EK par kopējiem reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem), kas piemērots ar Līguma 1. protokolu un nozares labojumiem, kuri iekļauti šā līguma XI pielikumā [2017/608]
   EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDE (1),
   ņemot vērā EEZ līguma XI pielikuma 5.cl punktā minēto aktu (Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Direktīva 2002/21/EK par kopējiem reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem
       (2) (turpmāk “pamatdirektīva”), kas piemērots ar Līguma 1. protokolu un nozares labojumiem, kuri iekļauti šā līguma XI pielikumā un jo īpaši tā 15. panta 1. punktā,
   ņemot vērā Iestādes 2008. gada 5. novembra ieteikumu par attiecīgajiem produkta un pakalpojumu tirgiem elektronisko sakaru nozarē, kuros var būt nepieciešams ex ante regulējums (3) (turpmāk Iestādes 2008. gada ieteikums), un Iestādes Pamatnostādnes par tirgus analīzi un būtiskas ietekmes tirgū novērtējumu (4),
   tā kā:

               (1)

               Eiropas Komisija (turpmāk “Komisija”) 2014. gada 9. oktobrī ir sniegusi Ieteikumu 2014/710/ES (5) par konkrētajiem produktu un pakalpojumu tirgiem elektronisko sakaru nozarē, kuros var būt nepieciešams ex ante regulējums saskaņā ar pamatdirektīvu.

               (2)

               Sākumpunkts, pārskatot Iestādes ieteikumu par attiecīgajiem tirgiem, ir Ieteikums 2014/710/ES. Tā pārskatīšanas procesā Iestāde ir pieņēmusi nostāju, ka tirgus attīstības salīdzinājums ir jāveic attiecībā pret EEZ kritērijiem, nevis tikai ņemot vērā tirgus situāciju atsevišķās EBTA valstīs.

               (3)

               Ņemot vērā tirgus attīstību EBTA valstīs, šķiet, ka kopumā elektronisko sakaru tirgu darbība trijās EBTA valstīs nav ievērojami atšķirīgāka (nekā atsevišķās ES dalībvalstis) no vidējiem tirgus darbības rādītājiem Eiropas Savienībā vai visā EEZ.

               (4)

               EEZ līguma mērķis ir izveidot dinamisku un homogēnu Eiropas Ekonomikas zonu, kuras pamatā ir kopīgi noteikumi un līdzvērtīgi konkurences apstākļi (6). Ņemot vēra šo mērķi un iepriekš minētos apsvērumus, Iestāde pieņem ieteikumu, kas saskaņots ar Ieteikumu 2014/710/ES, lai nodrošinātu kopējo reglamentējošo noteikumu vienotu piemērošanu, kā arī garantētu juridisko noteiktību ieinteresētajām personām elektronisko sakaru tirgos EEZ.

               (5)

               Ar pamatdirektīvu izveidotā elektronisko sakaru nozares tiesiskā regulējuma nolūks cita starpā ir panākt atbilstību konverģences tendencēm, un tādēļ direktīvas darbības jomā ir ietverti visi elektronisko sakaru tīkli un pakalpojumi. Tiesiskā regulējuma mērķis cita starpā ir pakāpeniski līdz ar konkurences attīstību samazināt nozarei specifisko ex ante regulējumu un, visbeidzot, panākt, lai elektronisko sakaru jomu regulētu tikai konkurences tiesību akti.

               (6)

               Pamatdirektīvas 15. pantā ir paredzēts, ka pēc publiskas apspriedes un apspriedes ar valsts regulatīvajām iestādēm (“VRI”) EBTA valstīs Iestāde pieņem ieteikumu par attiecīgajiem produktu un pakalpojumu tirgiem.

               (7)

               Atbilstīgi šim mērķim šā ieteikuma mērķis ir noteikt tos produktu un pakalpojumu tirgus, kuros saskaņā ar pamatdirektīvas 15. panta 1. punktu var būt attaisnojama ex ante regulējuma piemērošana. Jebkuras ex ante regulatīvas iejaukšanās mērķis galu galā ir radīt ieguvumu galalietotājiem, mazumtirdzniecības tirgos nodrošinot pastāvīgu efektīvu konkurenci. Iespējams, VRI pakāpeniski spēs konstatēt, ka mazumtirdzniecības tirgi ir konkurētspējīgi pat bez vairumtirdzniecības regulējuma, jo īpaši ņemot vērā paredzamos uzlabojumus inovācijas un konkurences jomā.

               (8)

               Konkrēto tirgu definīcija laika gaitā var mainīties, jo var mainīties gan produktu un pakalpojumu iezīmes, gan pieprasījuma un piedāvājuma aizvietošanas iespējas. Tā kā Iestādes 2008. gada ieteikums bijis spēkā vairāk nekā septiņus gadus, ir lietderīgi tagad to pārskatīt, ņemot vērā kopš tā pieņemšanas notikušo tirgus attīstību. Tādējādi šis ieteikums aizstāj Iestādes 2008. gada ieteikumu un sniedz norādījumus VRI attiecībā uz turpmākajiem tirgus pārskatiem.

               (9)

               Pamatdirektīvas 15. panta 1. punktā Iestādei prasīts noteikt tādus tirgus elektronisko sakaru nozarē, kuru iezīmes var būt par pamatu reglamentējošu pienākumu uzlikšanai saskaņā ar konkurences tiesību principiem. Tāpēc šajā ieteikumā konkurences tiesību principi izmantoti, lai definētu produktu tirgus elektronisko sakaru nozarē.

               (10)

               Saskaņā ar pamatdirektīvas 15. panta 3. punktu VRI, maksimāli ņemot vērā šo ieteikumu, saskaņā ar konkurences tiesībām ir jānosaka konkrētie tirgi atbilstīgi valsts apstākļiem, jo īpaši konkrētie ģeogrāfiskie tirgi to valstu teritorijā.

               (11)

               Saskaņā ar pamatdirektīvas 16. panta 3. punktu ex ante reglamentējoši pienākumi tiek noteikti tikai tajos tirgos, kuros nav efektīvas konkurences. Direktīvas 27. apsvērumā paskaidrots – tie ir tirgi, kur ir viens vai vairāki uzņēmumi ar būtisku ietekmi tirgū (“BIT”) un kur ar valsts vai EEZ konkurences tiesību tiesiskās aizsardzības līdzekļiem vien nepietiek, lai novērstu konstatēto konkurences problēmu. Turklāt efektīvas konkurences analīzei vajadzētu iekļaut analīzi par to, vai tirgus turpmāk būs konkurētspējīgs, un tādējādi, vai efektīvas konkurences trūkums ir ilgstošs.

               (12)

               Gan Iestādei, gan VRI sākumpunkts tādu vairumtirdzniecības tirgu noteikšanai, kuros var būt nepieciešams ex ante regulējums, ir atbilstīgo mazumtirdzniecības tirgu analīze. Šī mazumtirdzniecības analīze tiek veikta, ņemot vērā pieprasījuma puses un vajadzības gadījumā piedāvājuma puses aizvietojamību un raugoties no nākotnē vērstas perspektīvas noteiktā laika periodā. Saskaņā ar pamatdirektīvas 15. panta 3. punktu definējot konkrētos tirgus, VRI būtu jānosaka ģeogrāfiska teritorija, kurā ir līdzīgi vai pietiekami vienveidīgi konkurences apstākļi un kuru var atšķirt no kaimiņos esošām teritorijām, kurās savukārt dominējošie konkurences apstākļi ir ievērojami atšķirīgi, un jo īpaši būtu jāņem vērā tas, vai iespējamais BIT operators rīkojas vienveidīgi visā tīkla teritorijā, vai arī saskaras ar ievērojami atšķirīgiem konkurences apstākļiem, kuri dažās jomās tā darbību ierobežo, bet citās neierobežo.

               (13)

               Būtu jānovērtē, vai, raugoties no nākotnē vērstas perspektīvas, mazumtirdzniecības tirgos ir efektīva konkurence, ja nav tāda regulējuma, kura pamatā ir konstatēta BIT. No otras puses, analīzē būtu jāņem vērā tādu citu veidu regulējumu ietekme visā attiecīgajā laikposmā, kas piemērojami konkrētajam mazumtirdzniecības tirgum un saistītajam vairumtirdzniecības tirgum vai tirgiem.

               (14)

               Veicot tirgus analīzi saskaņā ar pamatdirektīvas 16. pantu, tirgus būtu jānovērtē no nākotnē vērstas perspektīvas, sākot ar pašreizējiem tirgus apstākļiem. Analīzē, ņemot vērā sagaidāmo vai paredzamo tirgus attīstību, būtu jānovērtē, vai tirgus būs konkurētspējīgs arī turpmāk un vai konkurences trūkums var būt ilgstošs (7).

               (15)

               Ja, raugoties no nākotnē vērstas perspektīvas, attiecīgajā mazumtirdzniecības tirgū nav efektīvas konkurences un ja tajā nav ex ante regulējuma, saskaņā ar pamatdirektīvas 16. pantu būtu jānovērtē atbilstīgais(-ie) vairumtirdzniecības tirgus(-i), kuros var būt nepieciešams ex ante regulējums. Analizējot robežas un ietekmi tirgū atbilstīgajā(-os) konkrētajā(-os) vairumtirdzniecības tirgū(-os), lai noskaidrotu, vai tajā/tajos ir efektīva konkurence, būtu jāņem vērā tiešie un netiešie konkurences ierobežojumi neatkarīgi no tā, vai šie ierobežojumi izriet no elektronisko sakaru tīkliem, elektronisko sakaru pakalpojumiem vai citu veidu pakalpojumiem vai lietojumiem, ko var salīdzināt no galalietotāju viedokļa (8). No otras puses, ja, raugoties no nākotnē vērstas perspektīvas, attiecīgajā mazumtirdzniecības tirgū ir efektīva konkurence, bet atbilstīgajā(-os) konkrētajā(-os) tirgū(-os) nav vairumtirdzniecības ex ante regulējuma, VRI būtu jāsecina, ka vairumtirdzniecības līmenī regulējums vairs nav vajadzīgs. Šādā gadījumā atbilstīgais(-ie) konkrētais(-ie) vairumtirdzniecības tirgus(-i) būtu jānovērtē, lai varētu atcelt ex ante regulējumu. Ja piegādes ķēdē vairumtirdzniecības tirgi ir vertikāli saistīti, vispirms jāanalizē tas vairumtirdzniecības tirgus, kas ir pats augšējais, raugoties no attiecīgā mazumtirdzniecības tirgus pozīcijas.

               (16)

               Pielikumā uzskaitītajos vairumtirdzniecības tirgos var būt šādas iezīmes, kas ir par pamatu ex ante regulējumam, jo kopumā tie atbilst turpmāk minētajiem trim kumulatīvajiem kritērijiem, kuri tika arī izmantoti tādu tirgu noteikšanai ieteikuma iepriekšējās versijās, kam var būt nepieciešams ex ante regulējums. Pirmais kritērijs ir augsti un ilglaicīgi šķēršļi ienākšanai tirgū. Tomēr, tā kā elektronisko sakaru tirgi ir dinamiski un to darbība ir specifiska, tad, veicot uz nākotni vērsto analīzi, lai noteiktu, kuriem tirgiem varētu būt jāpiemēro ex ante regulējums, jāņem vērā arī iespējas pārvarēt ienākšanas šķēršļus attiecīgā laikposmā. Otrais kritērijs ir atbilde uz jautājumu, vai tirgus struktūra ir vērsta uz efektīvu konkurenci attiecīgajā laikposmā. Piemērojot šo kritēriju, jāizpēta, kāds ir uz infrastruktūru balstītās un cita veida konkurences stāvoklis papildus šķēršļiem iekļūšanai tirgū. Ar trešo kritēriju pārbauda, vai attiecīgās tirgus nepilnības nevarētu pienācīgi labot ar konkurences noteikumiem vien. Galvenie aspekti, kas jāapsver, novērtējot pirmo un otro kritēriju, ir tie paši, kurus novērtē, veicot uz nākotni vērsto tirgus analīzi, lai noteiktu, vai pastāv BIT. Jo īpaši jāapsver aspekti saistībā ar ienākšanas šķēršļiem, ja nav regulējuma (tai skaitā zaudēto izmaksu apjoms), tirgus struktūru, tirgus darbību un tirgus dinamiku, tostarp tādi aspekti kā tirgus daļas un tendences, tirgus cenas un tendences, kā arī konkurējošo tīklu vai infrastruktūru izplatība un pārklājums.

               (17)

               Attiecībā uz pirmo kritēriju šā ieteikuma kontekstā svarīgi ir divi ienākšanas šķēršļu veidi: strukturālie šķēršļi un juridiskie jeb regulatīvie šķēršļi. Strukturālie šķēršļi ienākšanai ir sākotnējās izmaksas vai pieprasījuma apstākļi, kas nozarē ilgi darbojošos uzņēmumu un jaunpienācēju starpā rada asimetriskus nosacījumus un tādējādi jaunpienācējiem traucē vai neļauj ienākt tirgū. Piemēram, var uzskatīt, ka pastāv augsti strukturālie šķēršļi, ja tirgum raksturīgas absolūtas izmaksu priekšrocības, nozīmīgi apjomradīti ietaupījumi un/vai diversifikācijas radīti ietaupījumi, ražošanas jaudu nepietiekamība un lielas zaudētās izmaksas. Saistīts strukturālais šķērslis var pastāvēt arī tad, ja pakalpojuma sniegšanai nepieciešams tīkla komponents, ko nevar tehniski dublēt vai tā dublēšanas izmaksas to padara konkurentiem neizdevīgu.

               (18)

               Juridiskie vai regulatīvie šķēršļi nav saistīti ar ekonomikas apstākļiem, bet izriet no likumdošanas, administratīvajiem vai citiem pasākumiem, kam ir tieša ietekme uz ienākšanas apstākļiem un/vai operatoru pozicionēšanu konkrētajā tirgū. Viens piemērs juridiskiem vai regulatīviem šķēršļiem, kas traucē vai neļauj ienākt tirgū, ir tādu uzņēmumu skaita ierobežojums, kuriem ir piekļuve frekvenču spektram, kas vajadzīgs, lai sniegtu uz to balstītus pakalpojumus. Citi juridisko vai regulatīvo šķēršļu piemēri ir cenu kontrole vai citi uzņēmumiem noteiktie, ar cenām saistītie pasākumi, kas ietekmē ne tikai ienākšanu, bet arī uzņēmumu pozicionēšanu tirgū. Juridiskie vai regulatīvie šķēršļi, kuri, visticamāk, tiks likvidēti attiecīgā laikposmā, parasti nebūtu jāuzskata par ienākšanas šķēršļiem, kas ļautu izpildīt pirmo kritēriju.

               (19)

               Ienākšanas šķēršļu nozīme var mazināties tādu jauninājumu virzītu tirgu gadījumā, kam raksturīgs pastāvīgs tehnoloģiskais progress. Šādos tirgos konkurences spiedienu bieži rada pašlaik tirgū vēl neesošo, bet potenciālo konkurentu jauninājumu iespējamība. Inovāciju virzītos tirgos dinamiska vai ilgtermiņa konkurence var būt starp uzņēmumiem, kuri ne vienmēr ir konkurenti esošajā “statiskajā” tirgū. Šajā ieteikumā ir noteikti tirgi, kuros tiek paredzēta ienākšanas šķēršļu izzušana pārskatāmā laikposmā. Novērtējot, vai ienākšanas šķēršļi turpinātu pastāvēt gadījumā, ja regulējumu neieviestu, jāizpēta, pirmkārt, vai šajā nozarē jaunu dalībnieku ienākšana tirgū ir notikusi bieži un bijusi veiksmīga un, otrkārt, vai šī ienākšana ir bijusi (jeb arī ir gaidāms, ka turpmāk tā būs) pietiekami ātra un noturīga, lai ierobežotu tirgus ietekmi. Tas, cik nozīmīgi ir ienākšanas šķēršļi, būs atkarīgs cita starpā no produkcijas minimālā efektivitātes apjoma (minimum efficient scale of output) un zaudētajām izmaksām.

               (20)

               Pat tad, ja tirgum ir raksturīgi augsti ienākšanas šķēršļi, tajā var būt citi strukturālie faktori, kas tomēr attiecīgā laikposmā sekmē tirgus kļūšanu par tādu, kurā valda efektīva konkurence. Virzība uz efektīvu konkurenci saskaņā ar otro kritēriju nozīmē, ka tirgus kļūs par tādu, kurā ir efektīvas konkurences apstākļi un kuram nepiemēro ex ante regulējumu, vai nu pārskata perioda laikā, vai pēc pārskata perioda, ja vien pārskata periodā būs skaidri vērojamas pozitīvas pārmaiņas tirgū. Tirgus dinamikas iemesls var būt, piemēram, tehnoloģiski uzlabojumi vai produktu un tirgu konverģence, kas var izraisīt to, ka operatori, kas ir aktīvi atšķirīgu produktu tirgos, izraisa konkurences spiedienu viens uz otru. Tas var notikt arī tirgos ar ierobežotu, bet pietiekamu uzņēmumu skaitu, kuriem ir atšķirīgas izmaksu struktūras, ja šajos tirgos ir cenu ziņā elastīgs pieprasījums. Var būt arī tirgus kapacitātes pārpalikums, kas parasti sniedz iespēju konkurējošiem uzņēmumiem, reaģējot uz cenu pieaugumu, ļoti ātri palielināt produkciju. Šādos gadījumos tirgus daļas laika gaitā var mainīties un/vai var novērot cenu samazināšanos.

               (21)

               Trešais kritērijs palīdz novērtēt, cik piemēroti ir korektīvie pasākumi, kurus var noteikt saskaņā ar konkurences tiesībām ar mērķi risināt konstatētās pastāvīgās tirgus nepilnības, jo īpaši, ņemot vērā to, ka ar ex ante reglamentējošiem pienākumiem var efektīvi novērst konkurences tiesību pārkāpumus. Situācijās, kad, piemēram, pastāvīgu tirgus nepilnību labošanai ir vajadzīga nozīmīga iejaukšanās vai nepieciešama bieža un/vai savlaicīga iejaukšanās, konkurences tiesību pasākumu piemērošana, visticamāk, būs nepietiekama. Tāpēc ex ante regulējums būtu jāuzskata par piemērotu papildinājumu konkurences tiesībām tādos gadījumos, kad, piemērojot konkurences tiesības vien, nevarētu pienācīgi labot konstatētās pastāvīgās tirgus nepilnības.

               (22)

               Šo trīs kumulatīvo kritēriju piemērošanai būtu jāierobežo to tirgu skaits elektronisko sakaru nozarē, kuros piemēro ex ante reglamentējošus pienākumus, tādējādi palīdzot sasniegt vienu no regulatīvo pamatprincipu mērķiem, proti, līdz ar konkurences attīstību šajos tirgos pakāpeniski samazināt nozarei specifisko ex ante regulējumu. Neatbilstība jebkuram no trim kritērijiem norādītu, ka tirgus nebūtu jāatzīst par tādu, kam var būt nepieciešams ex ante regulējums.

               (23)

                  Ex ante regulējums, kas noteikts vairumtirdzniecības līmenī, būtu jāuzskata par pietiekamu, lai atrisinātu iespējamās konkurences problēmas saistītajā(-os) lejupējā(-os) tirgū(-os). Lejupējam tirgum būtu jāpiemēro ex ante regulējums tikai tad, ja konkurencei šajā tirgū joprojām ir būtiska ietekme par spīti tam, ka ex ante regulējums pastāv saistītajā(-os) vairumtirdzniecības augšupējā(-os) tirgū(-os). Ņemot vērā progresu konkurences jomā, kas panākts, pateicoties regulējumam, šajā ieteikumā ir noteikti tikai konkrētie tirgi vairumtirdzniecības līmenī. Tiek uzskatīts, ka ar minēto tirgu regulējumu var novērst efektīvas konkurences trūkumu vairumtirdzniecības līmenī, kas savukārt rada konstatētās tirgus nepilnības saistītajos mazumtirdzniecības tirgos. Ja VRI tomēr pierāda, ka regulatīvi pasākumi vairumtirdzniecības tirgū bijuši nesekmīgi, konkrētajam mazumtirdzniecības tirgum var būt nepieciešams ex ante regulējums, ja vien VRI ir konstatējusi, ka ir veikta šajā ieteikumā aprakstītā trīs kritēriju pārbaude.

               (24)

               Pielikumā uzskaitītie tirgi ir noteikti, pamatojoties uz iepriekš minētajiem trim kumulatīvajiem kritērijiem. VRI būtu jāsāk ar pieņēmumu, ka šajos tirgos trīs minētie kritēriji ir izpildīti. Tomēr, ja VRI secina, ka, vairumtirdzniecības līmenī nepastāvot regulējumam, mazumtirdzniecības tirgū(-os), kā definēts, ir ilgtspējīga konkurence, tai arī būtu jāsecina, ka vairumtirdzniecības līmenī ex ante regulējums vairs nav vajadzīgs.

               (25)

               Attiecībā uz pielikumā uzskaitītajiem tirgiem VRI var tomēr uzskatīt, ka, pamatojoties uz konkrētas valsts apstākļiem, ir lietderīgi veikt pašai savu trīs kritēriju pārbaudi. Pēc tam VRI var secināt, vai valsts apstākļos trīs kritēriju pārbaudes rezultāts ir vai nav pozitīvs. Ja trīs kritēriju pārbaudes rezultāts nav pozitīvs attiecībā uz konkrēto tirgu, kas uzskaitīts ieteikumā, valsts regulatīvajai iestādei nebūtu jāuzliek reglamentējoši pienākumi šajā tirgū.

               (26)

               VRI drīkst noteikt citus tirgus, kas nav minēti šajā ieteikumā, un piemērot tiem trīs kritēriju pārbaudi. Jo īpaši, ja VRI, secinot, ka mazumtirdzniecības tirgū nav efektīvas konkurences un ex ante regulējuma, plāno regulēt atbilstīgo(-os) vairumtirdzniecības tirgu(-us) un šis/šie tirgus(-i) nav uzskaitīts(-i) ieteikumā, tām vienmēr būtu jāveic trīs kritēriju pārbaude. Tādā gadījumā vispirms jāanalizē tas vairumtirdzniecības tirgus, kas vertikālajā piegādes ķēdē ir pats augšējais, raugoties no attiecīgā mazumtirdzniecības tirgus pozīcijas. Lai noteiktu, vai līdz mazumtirdzniecības tirgu(-us) līmenim pakārtotajos tirgos pastāv efektīva konkurence tad, ja augšupējos tirgos ir ieviests regulējums, VRI būtu jāveic pakāpeniska to tirgu analīze, kas ir pakārtoti regulētam ieguldījumam augšupējā tirgū.

               (27)

               Lai novērtētu, vai, pamatojoties uz attiecīgajiem valsts apstākļiem, attiecīgos tirgos vēl joprojām var būt nepieciešams ex ante regulējums, VRI trīs kritēriju pārbaude būtu jāpiemēro arī tiem tirgiem, kas uzskaitīti Iestādes 2004. gada 14. jūlija ieteikumā par attiecīgajiem tirgiem elektronisko sakaru nozarē, kuros var būt nepieciešams ex ante regulējums (9), un Iestādes 2008. gada ieteikumā, bet kas vairs nav minēti šā ieteikuma pielikumā, ja tie patlaban tiek regulēti atbilstoši valsts apstākļiem.

               (28)

               Saskaņā ar pamatdirektīvu jauniem tirgiem nevajadzētu noteikt neatbilstošus ex ante reglamentējošus pienākumus pat tad, ja tajos ir konstatētas pirmienācēja priekšrocības. Par jauniem tirgiem uzskata tādus tirgus, kas ietver produktus vai pakalpojumus, attiecībā uz kuriem to novitātes dēļ grūti paredzēt pieprasījuma apstākļus vai ieiešanas tirgū un piedāvājuma nosacījumus, un kam tāpēc ir grūti piemērot iepriekš minēto trīs kritēriju pārbaudi. Kā noteikts pamatdirektīvas 8. pantā, lai veicinātu jauninājumus, jauniem tirgiem neuzliek neatbilstošus ex ante reglamentējošus pienākumus; tajā pašā laikā jānovērš, ka vadošais uzņēmums ierobežo piekļuvi šādam tirgum, kā norādīts arī Iestādes Pamatnostādnēs par tirgus analīzi un BIT novērtējumu (10). Esošā tīkla pakāpenisku atjauninājumu rezultātā reti veidojas jauns tirgus. Produkta aizvietojamības trūkums jākonstatē gan no pieprasījuma, gan piedāvājuma puses, un tikai pēc tam var secināt, ka tas neietilpst jau izveidotā tirgū. Jaunu mazumtirdzniecības pakalpojumu rašanās var izraisīt jauna, atvasināta vairumtirdzniecības tirgus izveidi, ja šādus mazumtirdzniecības pakalpojumus nevar nodrošināt, izmantojot esošos vairumtirdzniecības produktus.

               (29)

               VRI Iestādei un citām EEZ VRI dara pieejamus trīs kritēriju testa piemērošanas rezultātus, kurš veikts saskaņā ar šo ieteikumu un uz ko attiecas pamatdirektīvas 7. panta 3. punkta darbības joma. Ja netiek ziņots par to pasākumu projektiem, kas ietekmē tirdzniecību starp EBTA valstīm, kā minēts pamatdirektīvas 38. apsvērumā, pret attiecīgo EBTA valsti var ierosināt pienākumu neizpildes procedūru.

               (30)

               Šā ieteikuma pielikumā sniegtajā tirgu sarakstā vairs nav iekļauti divi tirgi, kas bija uzskaitīti Iestādes 2008. gada ieteikumā (tirgus Nr. 1 un 2), jo tie nav izturējuši trīs kritēriju pārbaudi. EBTA valstu starpā var būt zināmas atšķirības attiecībā uz sagaidāmo vai paredzamo tirgus attīstību, kas pamato šo konstatējumu EEZ līmenī, tāpēc konkrētas valsts apstākļi var būt iemesls VRI uzskatīt, ka Iestādes 2008. gada ieteikumā minētajā tirgū Nr. 1 vai citos mazumtirdzniecības tirgos, kas saistīti ar Iestādes 2008. gada ieteikumā minēto tirgu Nr. 2, pagaidām nav efektīvas konkurences, raugoties no nākotnē vērstas perspektīvas, un tajos nav atbilstīgi un samērīgi vairumtirdzniecības tiesiskās aizsardzības līdzekļi. Tādā veidā VRI varētu pamatot turpmāku ex ante regulatīvu iejaukšanos vairumtirdzniecības līmenī, ar nosacījumu, ka valsts apstākļos trīs kritēriju pārbaude ir apmierinoša attiecībā uz nākamo pārskata periodu. Lai gan Iestādes 2008. gada ieteikumā minēto tirgu Nr. 4, 5 un 6 robežas ir noteiktas atkārtoti, pārējos tirgos, kas uzskaitīti Iestādes 2008. gada ieteikumā, joprojām ir vajadzīgs ex ante regulējums. VRI, nodalot šos tirgus, ņem vērā attiecīgās valsts apstākļus.

               (31)

               Šis ieteikums bija nodots sabiedriskai apspriešanai, kā arī tas ticis apspriests ar VRI un citām valsts iestādēm EBTA valstīs (11),

         IESAKA:

               1.

               Atbilstīgi pamatdirektīvas 15. panta 3. punktam nosakot valsts apstākļiem atbilstīgus konkrētos tirgus, VRI jāanalizē pielikumā noteiktie produktu un pakalpojumu tirgi.

               2.

               Nosakot tirgus, kas nav minēti pielikumā, VRI jāpierāda – un Iestāde to pārbaudīs –, ka ir izpildīti šādi trīs kumulatīvi kritēriji:

                           a)

                           augsti un ilglaicīgi strukturāli, juridiski vai regulatīvi šķēršļi iekļūšanai tirgū;

                           b)

                           tāda tirgus struktūra, kas nav vērsta uz efektīvu konkurenci attiecīgajā laikposmā, ņemot vērā to, kāds ir uz infrastruktūru balstītās un cita veida konkurences stāvoklis papildus šķēršļiem iekļūšanai tirgū;

                           c)

                           konkurences tiesību piemērošana vien ir nepietiekams pasākums, lai pienācīgi labotu konstatētās tirgus nepilnības.

               3.

               Uzskatot, ka kādā no pielikumā noteiktajiem tirgiem var nebūt nepieciešams ex ante regulējums konkrētas valsts apstākļos, VRI būtu jāpierāda – un Iestāde to pārbaudīs –, ka nav izpildīts vismaz viens no 2. punktā minētajiem trim kritērijiem.

               4.

               VRI jāņem vērā visi attiecīgie konkurences ierobežojumi neatkarīgi no tā, vai šādu ierobežojumu avoti ir uzskatāmi par elektronisko sakaru tīkliem, elektronisko sakaru pakalpojumiem vai citu veidu pakalpojumiem vai lietojumiem, ko var salīdzināt no galalietotāja viedokļa.

               5.

               Šis ieteikums neskar tirgus definīcijas, tirgus analīžu rezultātus un reglamentējošus pienākumus, ko VRI noteikušas saskaņā ar pamatdirektīvas 15. panta 3. punktu un 16. pantu pirms šā ieteikuma pieņemšanas datuma.

               6.

               Šis ieteikums ir adresēts EBTA valstīm.

      Briselē, 2016. gada 11. maijā

            EBTA Uzraudzības iestādes vārdā –

            priekšsēdētājs

         Sven Erik SVEDMAN

            kolēģijas loceklis

         Frank BÜCHEL

      (1)  Turpmāk “Iestāde”.

      (2)  OV L 108, 24.4.2002., 33. lpp.

      (3)  EBTA Uzraudzības iestādes 2008. gada 5. novembra Ieteikums par attiecīgajiem produkta un pakalpojumu tirgiem elektronisko sakaru nozarē, kuros var būt nepieciešams ex ante regulējums, pamatojoties uz EEZ līguma XI pielikuma 5.cl punktā minēto aktu (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/21/EK par kopējiem reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem), kas piemērots ar Līguma 1. protokolu un nozares labojumiem, kuri iekļauti šā līguma XI pielikumā (OV C 156, 9.7.2009., 18. lpp., un EEZ papildinājums Nr. 36, 9.7.2009., 1. lpp.).

      (4)  EBTA Uzraudzības iestādes 2004. gada 14. jūlija Pamatnostādnes par tirgus analīzi un būtiskas ietekmes tirgū novērtējumu saskaņā ar reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem, kas minēti Nolīguma par Eiropas Ekonomikas zonu XI pielikumā (OV C 101, 27.4.2006., 1. lpp., un EEZ papildinājums Nr. 21, 27.4.2006., 1. lpp.), turpmāk tekstā “Iestādes Pamatnostādnes par tirgus analīzi un BIT novērtējumu”.

      (5)  Komisijas 2014. gada 9. oktobra Ieteikums 2014/710/ES par konkrētajiem produktu un pakalpojumu tirgiem elektronisko sakaru nozarē, kuros var būt nepieciešams ex ante regulējums saskaņā ar Direktīvu 2002/21/EK par kopējiem reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem (OV L 295, 11.10.2014., 79. lpp.).

      (6)  Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu preambulas 4. apsvērums.

      (7)  20. punkts Iestādes Pamatnostādnēs par tirgus analīzi un BIT novērtējumu. Sk. 4 zemsvītras piezīmi iepriekš.

      (8)  Piemēram, OTT (over-the-top) pakalpojumi, kuru tehnoloģiju attīstība var izraisīt to apjoma pastāvīgu pieaugumu turpmākajos gados, kaut arī pašlaik tos nevar uzskatīt par tiešu aizstājēju pakalpojumiem, ko sniedz elektronisko sakaru pakalpojumu sniedzēji.

      (9)  EBTA Uzraudzības iestādes 2004. gada 14. jūlija Ieteikums par attiecīgajiem produkta un pakalpojumu tirgiem elektronisko sakaru nozarē, kuros var būt nepieciešams ex ante regulējums, pamatojoties uz EEZ līguma XI pielikuma 5.cl punktā minēto aktu (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/21/EK par kopējiem reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem), kas iekļauts Līgumā par Eiropas Ekonomikas zonu un pieņemts ar Lēmumu 194/04/COL.

      (10)  Sk. 4 zemsvītras piezīmi iepriekš.

      (11)  Apspriešana notika no 2016. gada 4. februāra līdz 18. martam.

      PIELIKUMS

                  Tirgus Nr. 1

                  Vairumtirdzniecības līmeņa savienojuma pabeigšana atsevišķos publiskos telefona tīklos fiksētā atrašanās vietā

                  Tirgus Nr. 2

                  Vairumtirdzniecības līmeņa balss savienojuma pabeigšana individuālos mobilajos tīklos

                  Tirgus Nr. 3

                              a)

                              Vairumtirdzniecības līmeņa vietēja piekļuve fiksētā vietā

                              b)

                              Plašpatēriņa produktu vairumtirdzniecības līmeņa centralizēta piekļuve fiksētā vietā

                  Tirgus Nr. 4

                  Vairumtirdzniecības līmeņa augstas kvalitātes piekļuve fiksētā vietā


title: Politikas un drošības komitejas Lēmums  EUJUST LEX /1/2006 ( 2006. gada 13. jūnijs ), ar ko pagarina ES Integrētās tiesiskuma misijas Irākā,  EUJUST LEX , vadītāja pilnvaru termiņu

text:
               30.6.2006

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 176/111

      POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJAS LĒMUMS
      EUJUST LEX/1/2006
   (2006. gada 13. jūnijs),
   ar ko pagarina ES Integrētās tiesiskuma misijas Irākā, EUJUST LEX, vadītāja pilnvaru termiņu
   (2006/449/KĀDP)
   POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, un jo īpaši tā 25. panta trešo punktu,
   ņemot vērā Padomes Vienoto rīcību 2005/190/KĀDP (2005. gada 7. marts) par Eiropas Savienības Integrēto tiesiskuma misiju Irākā, EUJUST LEX
       (1), un jo īpaši tās 11. panta 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Vienotās rīcības 2005/190/KĀDP 9. panta 1. punktā ir paredzēts, ka Padome pilnvaro Politikas un drošības komiteju saskaņā ar Līguma 25. pantu pieņemt attiecīgus lēmumus, tostarp pēc ģenerālsekretāra/Augstā pārstāvja ierosinājuma iecelt misijas vadītāju.

               (2)

               Politikas un drošības komiteja 2005. gada 8. martā ir pieņēmusi Lēmumu EUJUST LEX 1/2005 (2), ar ko Stephen WHITE kungs ir iecelts par ES Integrētās tiesiskuma misijas Irākā, EUJUST LEX, vadītāju. Šis lēmums zaudē spēku 2006. gada 30. jūnijā.

               (3)

               Padome 2006. gada 12. jūnijā pieņēma Vienoto rīcību 2006/413/KĀDP, ar ko ES Integrēto tiesiskuma misiju Irākā, EUJUST LEX, pagarina vēl uz 18 mēnešiem.

               (4)

               Ģenerālsekretārs/Augstais pārstāvis ir ierosinājis pagarināt ES Integrētās tiesiskuma misijas Irākā, EUJUST LEX, vadītāja Stephen WHITE kunga pilnvaru termiņu līdz misijas beigām.

               (5)

               Tādējādi ES Integrētās tiesiskuma misijas Irākā, EUJUST LEX, vadītāja Stephen WHITE kunga pilnvaras būtu jāpagarina līdz misijas beigām,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo ES Integrētās tiesiskuma misijas Irākā, EUJUST LEX, vadītāja Stephen WHITE kunga pilnvaru termiņu pagarina līdz misijas beigām.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
   To piemēro, līdz ES Integrētā tiesiskuma misija Irākā, EUJUST LEX, beidzas.

      Briselē, 2006. gada 13. jūnijā

            Politikas un drošības komitejas vārdā —

            priekšsēdētājs

         F. J. KUGLITSCH

      (1)  OV L 62, 9.3.2005., 37. lpp. Vienotajā rīcībā grozījumi izdarīti un tā ir pagarināta ar Vienoto rīcību 2006/413/KĀDP (OV L 163, 15.6.2006., 17. lpp.).

      (2)  OV L 72, 18.3.2005., 29. lpp.


title: Padomes lēmums (1999. gada 19. jūlijs), ar ko groza Kopējo nostāju 96/184/KĀDP par ieroču eksportu uz bijušo Dienvidslāviju

text:
Avis juridique important

|

31999D0481

Official Journal L 188 , 21/07/1999 P. 0003 - 0003

PADOMES LĒMUMS(1999. gada 19. jūlijs),ar ko groza Kopējo nostāju 96/184/KĀDP par ieroču eksportu uz bijušo Dienvidslāviju(1999/481/KĀDP)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, un jo īpaši tā 15. pantu,tā kā:(1) Padome 1996. gada 26. februārī pieņēma Kopējo nostāju 96/184/KĀDP par ieroču eksportu uz bijušo Dienvidslāviju[1], kurā grozījumus izdarīja ar Padomes Lēmumu 98/498/KĀDP[2].(2) Šī kopējā nostāja jāatjaunina, ņemot vērā pārmaiņas, kas saistītas ar starptautisko militāro klātbūtni Bosnijā, jo īpaši Stabilizācijas spēku (SFOR) izvietošanu.(3) Lai panāktu mieru un stabilitāti Bosnijā un Hercegovinā, embargo nav jāattiecina uz kājnieku ieroču sūtījumiem policijas spēkiem,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsKopējo nostāju 96/184/KĀDP ar šo groza šādi:1. Kopējās nostājas 2. punkta i) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:"i) Stabilizācijas spēku izvietošanas laikā, kā arī citu darbību laikā, kurās piedalās SPUS, ES embargo ieročiem, munīcijai un kaujas tehnikai* tiek saglabāts attiecībā uz Bosniju un Hercegovinu, Horvātiju un Dienvidslāvijas Federatīvo Republiku.Šis embargo neattiecas uz sūtījumiem ar ekipējumu, kas vajadzīgs atmīnēšanai, un kājnieku ieroču sūtījumiem policijas spēkiem Bosnijā un Hercegovinā. Valstis informē Padomi par šādiem sūtījumiem.* Iepriekšminētais embargo attiecas uz ieročiem, kas paredzēti, lai nogalinātu, un to munīciju, ieroču platformām, platformām, kas nav paredzētas ieročiem, un palīgaprīkojumu, kas minēts EK 1991. gada 8. un 9. jūlija embargo sarakstā."2. Kopējās nostājas 3. punktu aizstāj ar šādu punktu:"3. Šo kopējo nostāju pārskata pirms Stabilizācijas spēku izvietošanas beigām."2. pantsŠis lēmums stājas spēkā pieņemšanas dienā.3. pantsŠo lēmumu publicē Oficiālajā Vēstnesī.Briselē, 1999. gada 19. jūlijāPadomes vārdā - priekšsēdētāja T. HALONEN[1] OV L 58, 7.3.1996., 1. lpp.[2] OV L 225, 12.8.1998., 1. lpp.


title: 2012/606/ES: Eiropas Parlamenta Lēmums ( 2012. gada 10. maijs ) par kopuzņēmuma Clean Sky 2010. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu

text:
               17.10.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 286/313

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS
   (2012. gada 10. maijs)
   par kopuzņēmuma Clean Sky 2010. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
   (2012/606/ES)
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā kopuzņēmuma Clean Sky 2010. finanšu gada galīgos pārskatus,

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par kopuzņēmuma Clean Sky gada pārskatiem par 2010. finanšu gadu, ar Kopuzņēmuma atbildēm (1),

               —

               ņemot vērā Padomes 2012. gada 21. februāra ieteikumu (06086/2012 – C7-0050/2012),

               —

               ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 185. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2007. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 71/2008, ar ko izveido kopuzņēmumu Clean Sky
                   (3), un jo īpaši tās 11. panta 4. punktu,

               —

               ņemot vērā ar Kopuzņēmuma valdes 2008. gada 7. novembra lēmumu pieņemtos kopuzņēmuma Clean Sky finanšu noteikumus,

               —

               ņemot vērā Atzinumu Nr. 2/2011 par kopuzņēmuma Clean Sky Finanšu noteikumiem, ko Revīzijas palāta sniedza 2011. gada 8. februārī,

               —

               ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (4), un jo īpaši tās 94. pantu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A7-0115/2012),

               1.

               sniedz kopuzņēmuma Clean Sky izpilddirektoram apstiprinājumu par Kopuzņēmuma 2010. finanšu gada budžeta izpildi;

               2.

               izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, nosūtīt kopuzņēmuma Clean Sky izpilddirektoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Martin SCHULZ

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV C 368, 16.12.2011., 8. lpp.

      (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (3)  OV L 30, 4.2.2008., 1. lpp.

      (4)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.
    ---documentbreak---

               17.10.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 286/314

         EIROPAS PARLAMENTA REZOLŪCIJA
   (2012. gada 10. maijs)
   ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no lēmuma par kopuzņēmuma Clean Sky 2010. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā kopuzņēmuma Clean Sky 2010. finanšu gada galīgos pārskatus,

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par kopuzņēmuma Clean Sky gada pārskatiem par 2010. finanšu gadu, ar Kopuzņēmuma atbildēm (1),

               —

               ņemot vērā Padomes 2012. gada 21. februāra ieteikumu (06086/2012 – C7-0050/2012),

               —

               ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 185. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2007. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 71/2008, ar ko izveido kopuzņēmumu Clean Sky
                   (3), un jo īpaši tās 11. panta 4. punktu,

               —

               ņemot vērā ar Kopuzņēmuma valdes 2008. gada 7. novembra lēmumu pieņemtos kopuzņēmuma Clean Sky finanšu noteikumus,

               —

               ņemot vērā Atzinumu Nr. 2/2011 par kopuzņēmuma Clean Sky Finanšu noteikumiem, ko Revīzijas palāta sniedza 2011. gada 8. februārī,

               —

               ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (4), un jo īpaši tās 94. pantu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A7-0115/2012),

               A.

               tā kā kopuzņēmums Clean Sky (turpmāk – Kopuzņēmums) tika izveidots 2007. gada decembrī uz 10 gadu laikposmu ar mērķi Eiropas Savienībā paātrināt ekoloģiski tīru gaisa transporta tehnoloģiju izstrādi, pārbaudi un demonstrēšanu, lai tās varētu iespējami drīz izmantot;

               B.

               tā kā šis Kopuzņēmums patstāvīgu darbību sāka 2009. gada novembrī;

               C.

               tā kā Revīzijas palāta ir norādījusi, ka tā ir guvusi pamatotu pārliecību par to, ka Kopuzņēmuma gada pārskati par 2010. finanšu gadu ir ticami un ka pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi;

               D.

               tā kā Savienības maksimālā iemaksa Kopuzņēmumā tā 10 gadu darbības laikposmā ir EUR 800 000 000, kas jāmaksā no Septītās pētniecības pamatprogrammas budžeta;

               E.

               tā kā Kopuzņēmuma budžets 2010. finanšu gadā bija EUR 168 553 053,

      Budžeta un finanšu pārvaldība

               1.

               atzīmē, ka Kopuzņēmuma 2010. gada budžeta struktūra un izklāsts neatbilda ne tā izveidošanas regulas ((EK) Nr. 71/2008), ne finanšu noteikumu prasībām; no Kopuzņēmuma sniegtās informācijas secina, ka attiecībā uz 2011. gada budžetu atbilstošā struktūra un izklāsts ir ieviesti; aicina Revīzijas palātu budžeta izpildes apstiprinātājiestādei apliecināt, ka Kopuzņēmuma budžeta struktūra un izklāsts tagad pilnībā atbilst tā izveidošanas regulas ((EK) Nr. 71/2008) prasībām un tā finanšu noteikumiem;

               2.

               norāda, ka Kopuzņēmuma galīgajā budžetā bija paredzētas saistību apropriācijas EUR 168 000 000 apmērā un maksājumu apropriācijas EUR 129 000 000 apmērā;

               3.

               no Kopuzņēmuma galīgajiem gada pārskatiem secina, ka, kaut arī saistību apropriāciju izlietojums bija 96 %, maksājumu apropriāciju izlietojums bija tikai 58 %; ar bažām norāda, ka tas liecina par ievērojamiem kavējumiem pasākumu īstenošanā salīdzinājumā ar sākotnējo plānu;

               4.

               pauž bažas par Kopuzņēmuma budžeta izpildes zemo līmeni 2010. finanšu gadā un pauž nožēlu par EUR 53 000 000 lielo skaidras naudas atlikumu gada beigās, kas atbilst 41 % no pieejamajām maksājumu apropriācijām;

      Iekšējās kontroles sistēmas

               5.

               pieņem zināšanai Revīzijas palātas sniegto informāciju, ka Kopuzņēmumā 2010. gada laikā nav pilnībā ieviestas iekšējās kontroles un finanšu informācijas sistēmas un ka ir jāturpina darbs pie ex ante kontroles procedūrām, kuras piemēro izmaksu deklarāciju apstiprināšanā; mudina Kopuzņēmumu veikt nepieciešamos pasākumus, lai pabeigtu iekšējās kontroles un finanšu informācijas sistēmu ieviešanu;

               6.

               no 2010. gada darbības pārskata konstatē, ka Kopuzņēmums izveidojis integrētu tehnoloģiju demonstrācijas projektu kontrolsarakstu, lai uzlabotu iesniegto izmaksu deklarāciju kvalitāti un precizētu ziņošanas prasības attiecībā uz dažiem deklarāciju aspektiem;

               7.

               norāda, ka Kopuzņēmums noraidīja izmaksu deklarācijas gadījumos, kuros dalībnieks vai asociētais dalībnieks nebija iesniedzis prasīto revīzijas apliecinājumu saskaņā ar dotāciju nolīguma darba uzdevumiem; no galīgā pārskata īpaši atzīmē, ka 2010. gadā Kopuzņēmums apstiprināja izmaksas, kuras dalībnieki pieprasīja par projektu izpildi 2008. un 2009. gadā, un ka zināmu izmaksu atbilstības novērtējuma rezultātā aptuveni 11 % izmaksu netika apstiprinātas; ar gandarījumu atzīmē, ka Kopuzņēmums atguva priekšfinansējuma pārmaksu;

               8.

               norāda uz Revīzijas palātas atzinumu, ka četros gadījumos, apstiprinot izmaksu deklarācijas, Kopuzņēmums neņēma vērā revīzijas apliecinājumos iekļautos izņēmumus; tāpēc aicina Kopuzņēmumu izmaksu deklarāciju apstiprināšanā pienācīgi ņemt vērā revīzijas apliecinājumos iekļautos izņēmumus;

               9.

               no gada darbības pārskata secina, ka Kopuzņēmums ir izstrādājis ex post revīzijas stratēģiju, kuru pieņēma 2010. gada decembrī; aicina Kopuzņēmumu informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par stratēģijas īstenošanas gaitu un par sasniegtajiem rezultātiem; turklāt aicina Revīzijas palātu novērtēt stratēģiju un informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par secinājumiem;

               10.

               no gada darbības pārskata secina, ka Kopuzņēmums kopā ar Kopuzņēmumu novatorisku zāļu jomā uzsāktās ierosmes īstenošanai un Kopuzņēmumu kurināmā elementu un ūdeņraža jomā uzsāka iepirkuma procedūru ex post revīzijas pakalpojumu iegādei no ārējiem uzņēmumiem; atzīmē, ka pirmajām ex post revīzijām bija jānotiek 2011. gada otrajā ceturksnī pēc līgumu parakstīšanas ar uzvarējušiem pretendentiem;

               11.

               atzīmē Revīzijas palātas konstatējumu, ka Kopuzņēmumā tiek īstenota tā lielumam un uzdevumam atbilstoša IT pārvaldība un prakse; tomēr uzsver, ka nepietiekami notiek politikas nostādņu un procedūru oficiāla dokumentēšana IT stratēģiskās plānošanas un uzraudzības ciklā, drošības politikas un noteikumu jomā, IT risku pārvaldībā un darbības nepārtrauktības plāna un negadījumu seku novēršanas plāna jomā; aicina Kopuzņēmumu labot šo situāciju un iesniegt budžeta izpildes apstiprinātājiestādei ziņojumu par pašreizējo stāvokli šajā jautājumā;

               12.

               atzīmē, ka Kopuzņēmuma galvenais grāmatvedis ir apstiprinājis finanšu un grāmatvedības sistēmas (ABAC un SAP), tomēr norāda, ka nebija apstiprināti pakārtotie uzņēmējdarbības procesi, jo īpaši sistēma, kas sniedz finanšu informāciju par izmaksu deklarāciju apstiprināšanu; aicina Kopuzņēmumu labot šo situāciju un iesniegt budžeta izpildes apstiprinātājiestādei ziņojumu par pašreizējo stāvokli šajā jautājumā;

               13.

               atzinīgi vērtē to, ka Kopuzņēmums pieņēmis visaptverošu iekšējās revīzijas stratēģisko plānu 2010.–2012. gadam, tomēr pauž nožēlu, ka dažus no svarīgākajiem procesiem, piemēram, izmaksu deklarāciju ex ante apstiprināšanu un ex post revīzijas, nebija plānots uzsākt pirms 2011. gada;

      Uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus un sarunas par projektiem

               14.

               no Kopuzņēmuma sniegtās informācijas secina, ka 2010. gadā publicēti pieci uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus; atzīmē, ka gada darbības pārskatā nav iekļauti ar šiem uzaicinājumiem saistītie statistikas dati, kuri bija jāapkopo 6. pielikumā; mudina Kopuzņēmumu šo statistiku publiskot;

               15.

               no gada darbības pārskata secina, ka Kopuzņēmums 2010. gadā uzaicināja trīs dažādus novērotājus, lai nodrošinātu novērtēšanas procesa pārredzamību; no Kopuzņēmuma sniegtās informācijas secina, ka viņiem visiem bija pilnīga piekļuve visām vērtēšanas stadijām un lēmumu pieņemšanas sanāksmēm;

               16.

               aicina Kopuzņēmumu informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par pārbaudes mehānismu, ko tas izmanto, lai nodrošinātu ekspertu un novērotāju pilnīgu neatkarību un tādējādi samazinātu interešu konflikta risku piedāvājumu novērtēšanā;

               17.

               uzsver Kopuzņēmuma gada darbības pārskatā norādīto, ka novērotāju novērtējuma ziņojumi bija pieejami tā tīmekļa vietnē; tomēr pauž nožēlu, ka tas neatbilst patiesībai, un tāpēc aicina Kopuzņēmumu nekavējoties publicēt šos ziņojumus;

      Intelektuālā īpašuma aizsardzība

               18.

               norāda, ka 2010. gada beigās Kopuzņēmums vēl nebija līdz galam izstrādājis iekšējās procedūras konsorcija un dotāciju nolīgumos iekļauto noteikumu piemērošanas uzraudzībai attiecībā uz pētniecības rezultātu aizsardzību, izmantošanu un izplatīšanu;

      Darbības rezultāti

               19.

               atzīmē, ka Komisija pirmo starpposma novērtējumu Kopuzņēmumā veica 2010. gada beigās; atzīst, ka starpposma novērtējumā konstatēti šādi trūkumi:

                           —

                           radusies ievērojama kavēšanās salīdzinājumā ar sākotnējiem plāniem, jo ir grūtības izstrādāt Kopuzņēmuma iekšējās procedūras un noteikumus, kā arī veidot komandas,

                           —

                           tehniska rakstura kavējumi, kuri 2010. gada jūnijā noteikti saskaņā ar principu “no apakšas uz augšu” veidotajā darba plānā,

                           —

                           gan administratīvas, gan tehniskas sagatavotības trūkumi, uzsākot Kopuzņēmuma darbu;

               20.

               atzīmē, ka pirmajā starpposma novērtējumā tika iekļauti 34 ieteikumi Kopuzņēmumam un astoņi ieteikumi tā valdei; lūdz Kopuzņēmumu informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par pasākumiem, kas ieviesti, ņemot vērā pirmā starpposma novērtējuma rezultātus;

      Iekšējā revīzija

               21.

               atzīmē, ka Kopuzņēmuma finanšu noteikumi vēl nav grozīti, lai iekļautu noteikumu, kas attiecas uz Komisijas iekšējās revīzijas pilnvarām attiecībā uz vispārējo budžetu kopumā;

               22.

               tomēr norāda, ka Komisija un Kopuzņēmums ir veikuši pasākumus, lai skaidri noteiktu Komisijas Iekšējās revīzijas dienesta un Kopuzņēmuma iekšējās revīzijas funkcijas;

      Nav noslēgts nolīgums ar uzņēmējvalsti

               23.

               atgādina, ka Kopuzņēmumam būtu steidzami jānoslēdz nolīgums ar uzņēmējvalsti Beļģiju par biroja telpām, privilēģijām un imunitāti, kā arī par citu atbalstu, kas Beļģijai būtu jāsniedz Kopuzņēmumam saskaņā ar tā izveidošanas regulu ((EK) Nr. 71/2008); ņem vērā Kopuzņēmuma atbildi, ka uzņēmējvalsts nolīguma projekts ir iesniegts apstiprināšanai Beļģijas valdībai.

      Horizontāla rakstura konstatējumi par kopuzņēmumiem

               24.

               uzsver, ka saskaņā ar 187. pantu Līgumā par Eiropas Savienības darbību Komisija līdz šim ir izveidojusi septiņus kopuzņēmumus; norāda, ka seši kopuzņēmumi (IMI, ARTEMIS, ENIAC, Clean Sky, FCH un ITER F4E) darbojas pētniecības jomā un tos pārrauga Komisijas Pētniecības un inovācijas ģenerāldirektorāts un Informācijas sabiedrības un saziņas līdzekļu ģenerāldirektorāts, savukārt viena kopuzņēmuma uzdevums ir izstrādāt jaunu gaisa satiksmes pārvaldības sistēmu (SESAR) transporta nozarē, un tā darbību uzrauga Mobilitātes un transporta ģenerāldirektorāts;

               25.

               norāda, ka kopējie aptuvenie resursi, kas tiek uzskatīti par vajadzīgiem visiem kopuzņēmumiem visā to pastāvēšanas laikā, ir EUR 21 793 000 000;

               26.

               norāda, ka Savienības kopējā iemaksa, kas tiek uzskatīta par vajadzīgu visiem kopuzņēmumiem visā to pastāvēšanas laikā, ir EUR 11 489 000 000;

               27.

               norāda, ka 2010. finanšu gadā Savienības kopējā iemaksa kopuzņēmumu budžetā bija EUR 505 000 000;

               28.

               aicina Eiropas Komisiju budžeta izpildes apstiprinātājiestādei ik gadu sniegt konsolidētu informāciju par katra kopuzņēmuma kopējo ikgadējo finansējumu no Eiropas Savienības vispārējā budžeta, lai nodrošinātu pārredzamību un skaidrību par Savienības līdzekļu izlietojumu un atjaunotu Eiropas nodokļu maksātāju uzticību;

               29.

               atzinīgi vērtē ARTEMIS kopuzņēmuma iniciatīvu savā gada darbības pārskatā iekļaut informāciju par pašlaik īstenojamo projektu uzraudzību un pārbaudi; uzskata, ka tieši tāpat būtu jārīkojas arī citiem kopuzņēmumiem;

               30.

               atgādina, ka kopuzņēmumi darbojas kā publiskā un privātā sektora partnerība un ka tāpēc tajos mijiedarbojas gan publiskās, gan privātās intereses; uzskata, ka šādos apstākļos nedrīkst aizmirst par interešu konfliktu iespējamību un šī problēma ir pienācīgi jārisina; tādēļ aicina kopuzņēmumus informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par pārbaudes mehānismiem, kas pastāv to attiecīgajās struktūrās, lai nodrošinātu pienācīgu pārvaldību un interešu konfliktu novēršanu;

               31.

               norāda, ka kopuzņēmumi ir salīdzinoši mazas un ģeogrāfiski blīvi izvietotas struktūras, izņemot vienīgi Kopuzņēmumu ITER un kodolsintēzes enerģētikas attīstības vajadzībām; tādēļ uzskata, ka tiem vajadzētu izmantot ikvienu iespēju apvienot savus resursus;

               32.

               aicina Revīzijas palātu attiecīgajos ziņojumos par kopuzņēmumu 2011. finanšu gada pārskatiem sniegt budžeta izpildes apstiprinātājiestādei informāciju par to, kā ir ņemti vērā katram kopuzņēmumam sniegtie Revīzijas palātas komentāri;

               33.

               aicina Revīzijas palātu pieņemamā termiņā sniegt Eiropas Parlamentam īpašu ziņojumu par kopuzņēmumu izveides pievienoto vērtību Savienības pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu programmu efektīvai īstenošanai; turklāt norāda, ka šajā pašā ziņojumā būtu jāiekļauj novērtējums par kopuzņēmumu izveides efektivitāti.

      (1)  OV C 368, 16.12.2011., 8. lpp.

      (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (3)  OV L 30, 4.2.2008., 1. lpp.

      (4)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.


title: 2014/682/ES: Padomes Lēmums ( 2014. gada 25. septembris ), ar ko ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļa aizstājēju no Bulgārijas

text:
               30.9.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 284/47

         PADOMES LĒMUMS
   (2014. gada 25. septembris),
   ar ko ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļa aizstājēju no Bulgārijas

      (2014/682/ES)

   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 305. pantu,
   ņemot vērā Bulgārijas valdības priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2009. gada 22. decembrī un 2010. gada 18. janvārī pieņēma Lēmumus 2009/1014/ES (1) un 2010/29/ES (2), ar ko laikposmam no 2010. gada 26. janvāra līdz 2015. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus. Ar Padomes Lēmumu 2012/403/ES (3)2012. gada 10. jūlijāKornelia MARINOVA kundze tika iecelta par Reģionu komitejas locekļa aizstājēju līdz 2015. gada 25. janvārim.

               (2)

               Pēc Kornelia MARINOVA kundzes pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa aizstājēja vieta,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2015. gada 25. janvārim, par Reģionu komitejas locekļa aizstājēju tiek iecelta:

               —

                  Madlena BOYADZHIEVA kundze, Chair of the Municipal Council of the Municipality of Teteven.

         2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē,2014. gada 25. septembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         F. GUIDI

      (1)  OV L 348, 29.12.2009., 22. lpp.

      (2)  OV L 12, 19.1.2010., 11. lpp.

      (3)  Padomes Lēmums 2012/403/ES (2012. gada 10. jūlijs), ar ko ieceļ sešus Reģionu komitejas locekļus un astoņus locekļu aizstājējus no Bulgārijas (OV L 188, 18.7.2012., 16. lpp.).


title: 2014/816/ES: Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums ( 2014. gada 22. oktobris ) par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar 13. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (Spānijas pieteikums EGF/2014/004 ES/ Comunidad Valenciana metal )

text:
               20.11.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 333/19

         EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS
   (2014. gada 22. oktobris)
   par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar 13. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (Spānijas pieteikums EGF/2014/004 ES/Comunidad Valenciana metal)

      (2014/816/ES)

   EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1309/2013 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu (2014–2020) un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1927/2006 (1) un jo īpaši tās 15. panta 4. punktu,
   ņemot vērā Padomes 2013. gada 2. decembra Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (2), un jo īpaši tās 12. pantu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (3) un jo īpaši tā 13. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds (EGF) tika izveidots, lai sniegtu atbalstu darba ņēmējiem, kas atlaisti no darba, un pašnodarbinātām personām, kuru darbība ir beigusies tādēļ, ka globalizācijas dēļ ir notikušas lielas strukturālas pārmaiņas pasaules tirdzniecības modeļos, tupinās globālā finanšu un ekonomikas krīze, uz ko attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 546/2009 (4), vai ir sākusies jauna globāla finanšu un ekonomikas krīze, un lai palīdzētu viņiem no jauna iekļauties darba tirgū.

               (2)

               EGF nepārsniedz maksimālo apjomu EUR 150 miljoni gadā (2011. gada cenās), kā noteikts Regulas (ES, Euratom) Nr. 1311/2013 12. pantā.

               (3)

               Spānija 2014. gada 25. martā iesniedza pieteikumu EGF izmantošanai saistībā ar darbinieku atlaišanu 142 uzņēmumos, kuri darbojas NACE 2. red. 25. nodaļas (gatavo metālizstrādājumu ražošana, izņemot mašīnas un iekārtas) nozarē Valensijas apgabalā (Comunidad Valenciana), kas ir NUTS 2. līmeņa reģions (ES52), un ir sniegusi papildu informāciju, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 1309/2013 8. panta 3. punktā. Šis pieteikums atbilst Regulas (ES) Nr. 1309/2013 13. pantā norādītajām prasībām EGF finansiālā ieguldījuma noteikšanai.

               (4)

               Tādēļ EGF būtu jāizmanto, lai sniegtu finansiālu ieguldījumu EUR 1 019 184 apmērā saistībā ar Spānijas iesniegto pieteikumu,

         IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Eiropas Savienības 2014. finanšu gada vispārējā budžetā izmanto Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu, lai piešķirtu EUR 1 019 184 saistību un maksājumu apropriācijās.
   2. pants
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Strasbūrā, 2014. gada 22. oktobrī

            Eiropas Parlamenta vārdā –

            priekšsēdētājs

         M. SCHULZ

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         B. DELLA VEDOVA

      (1)  OV L 347, 20.12.2013., 855. lpp.

      (2)  OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.

      (3)  OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

      (4)  OV L 167, 29.6.2009., 26. lpp.


title: Padomes Lēmums (ES) 2016/1001 (2016. gada 20. jūnijs) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem ES un Centrālamerikas Asociācijas padomē attiecībā uz Nolīguma, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālameriku, no otras puses, II pielikuma 15. panta paskaidrojumiem

text:
               22.6.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 164/15

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2016/1001
   (2016. gada 20. jūnijs)
   par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem ES un Centrālamerikas Asociācijas padomē attiecībā uz Nolīguma, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālameriku, no otras puses, II pielikuma 15. panta paskaidrojumiem
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar 218. panta 9. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Nolīgums, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālameriku, no otras puses (1) (“nolīgums”), tika parafēts 2011. gada 22. martā un parakstīts 2012. gada 29. jūnijā. Atbilstoši nolīguma 353. panta 4. punktam tā IV daļu no 2013. gada 1. augusta provizoriski piemēro starp Savienību, Nikaragvu, Hondurasu un Panamu, no 2013. gada 1. oktobra starp minētajām pusēm un Salvadoru un Kostariku un no 2013. gada 1. decembra – starp Savienību, Nikaragvu, Hondurasu, Panamu, Salvadoru un Kostariku, no vienas puses, un Gvatemalu, no otras puses.

               (2)

               Nolīguma II pielikuma 37. pantā paredzēts, ka nolīguma Puses Muitas, tirdzniecības veicināšanas un izcelsmes noteikumu apakškomitejā, kas izveidota saskaņā ar nolīguma 123. pantu (“apakškomiteja”), vienojas par paskaidrojumiem attiecībā uz II pielikuma interpretēšanu, piemērošanu un administrēšanu un sniedz ieteikumu Asociācijas padomei par to apstiprināšanu.

               (3)

               Apakškomiteja tikās 2015. gada 1. un 2. jūnijā, un tika panākta vienošanās par nolīguma II pielikuma 15. panta par pārvadājumu sertifikāta EUR.1 aizpildīšanu un iespiešanu paskaidrojumiem (“paskaidrojumi”).

               (4)

               Nolīguma II pielikuma 3. papildinājumā noteiktais pārvadājumu sertifikāts EUR.1 ir tikai paraugs, tāpēc dažādu iestāžu iespiestās veidlapas var nedaudz atšķirties. Lai nodrošinātu to, ka šādas atšķirības nerada problēmas, pieņemot pārvadājumu sertifikātus EUR.1, un lai nodrošinātu saskaņotu interpretāciju Pušu kompetentajās publiskajās iestādēs, būtu jāsniedz norādījumi par prasībām attiecībā uz pārvadājumu sertifikāta EUR.1 saturu un iespiešanu. Nostājai, kas Savienības vārdā jāieņem Asociācijas padomē, būtu jāpamatojas uz pievienoto lēmuma projektu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   1.   Nostājas, kas Savienības vārdā jāieņem Asociācijas padomē attiecībā uz nolīguma II pielikuma 15. panta par pārvadājumu sertifikātiem EUR.1 paskaidrojumiem, pamatā ir Asociācijas padomes lēmuma projekts, kas pievienots šim lēmumam.
   2.   Savienības pārstāvji Asociācijas padomē var vienoties par nelielām tehniskām izmaiņām Asociācijas padomes lēmuma projektā bez Padomes papildu lēmuma.
   2. pants
   Asociācijas padomes lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Luksemburgā, 2016. gada 20. jūnijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         F. MOGHERINI

      (1)  OV L 346, 15.12.2012., 3. lpp.

      PROJEKTS
      ES UN CENTRĀLAMERIKAS ASOCIĀCIJAS PADOMES LĒMUMS Nr. XX/2016
      (… gada …),
      ar ko paredz nolīguma II pielikuma (Par jēdziena “noteiktas izcelsmes ražojumi” un administratīvās sadarbības metodes) 15. panta par pārvadājumu sertifikātu EUR.1 paskaidrojumus
      ES UN CENTRĀLAMERIKAS ASOCIĀCIJAS PADOME,
      ņemot vērā Nolīgumu, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālameriku, no otras puses (“nolīgums”), un jo īpaši tā II pielikuma 37. pantu,
      tā kā:

                  (1)

                  Nolīguma II pielikums skar jēdziena “noteiktas izcelsmes ražojumi” definīciju un administratīvās sadarbības metodes.

                  (2)

                  Saskaņā ar nolīguma II pielikuma 37. pantu Puses Muitas, tirdzniecības veicināšanas un izcelsmes noteikumu apakškomitejā vienojas par paskaidrojumiem attiecībā uz II pielikuma interpretēšanu, piemērošanu un administrēšanu un sniedz ieteikumu Asociācijas padomei par to apstiprināšanu.

                  (3)

                  Nolīguma II pielikuma 3. papildinājumā noteiktais pārvadājumu sertifikāts EUR.1 ir tikai paraugs, tāpēc dažādu iestāžu iespiestās veidlapas var nedaudz atšķirties. Būtu jāprecizē, ka šādām atšķirībām nevajadzētu būt par iemeslu sertifikātu noraidīšanai.

                  (4)

                  Turklāt, lai nodrošinātu to, ka šādas nelielas atšķirības nerada problēmas, pieņemot pārvadājumu sertifikātus EUR.1, un lai nodrošinātu saskaņotu interpretāciju Pušu kompetentajās publiskajās iestādēs, būtu jāsniedz norādījumi par prasībām attiecībā uz pārvadājumu sertifikāta EUR.1 saturu,

            IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
      Vienīgais pants
      Puses apstiprina šā lēmuma pielikumā ietvertos nolīguma II pielikuma (Par jēdziena “noteiktas izcelsmes ražojumi” un administratīvās sadarbības metodes) par pārvadājumu sertifikātu EUR.1 paskaidrojumus.
      Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā pieņemšanas.

         …,

               Asociācijas padomes vārdā –

               Centrālamerikas Puses vārdā –

               ES Puses vārdā –

      PIELIKUMS

         PASKAIDROJUMI

         15. pants – Pārvadājumu sertifikāts EUR.1: veidlapas un norādījumi par aizpildīšanu

         EUR.1 sērijas numurs

      Lai vienkāršotu identificēšanu, uz pārvadājumu sertifikāta EUR.1 jābūt sērijas numuram. Sērijas numurs parasti sastāv no burta(-iem) un cipariem.

         Pārvadājumu sertifikāta EUR.1 veidlapas

      Pārvadājumu sertifikātu EUR.1, kura formulējums, ko nosaka izdevēja kompetentā publiskā iestāde, atšķiras no nolīguma II pielikumā (Par jēdziena “noteiktas izcelsmes ražojumi” un administratīvās sadarbības metodes) 3. papildinājumā ietvertā parauga (Pārvadājumu sertifikāta EUR.1 un pārvadājumu sertifikāta EUR.1 pieteikuma paraugi), var pieņemt kā izcelsmes apliecinājumu, ja:

                  a)

                  atšķirības nemaina katrā ailē prasīto informāciju; un

                  b)

                  Pušu kompetentās publiskās iestādes ar Eiropas Komisijas starpniecību viena otrai ir iesniegušas sertifikāta atšķirīgo paraugu un par to paziņojušas šā nolīguma IV daļas koordinatoriem.

         1. aile: Eksportētājs

      Sniedz pilnīgu informāciju par preču eksportētāju (nosaukums, pilna esošā adrese un valsts, no kuras eksportē).

         2. aile: Sertifikāts preferenciālai tirdzniecībai starp

      Šim nolūkam precizē:
      Centrālamerika; Eiropas Savienība jeb ES (1); Seūta; Meliļa; Andora jeb AD; Sanmarīno jeb SM.

         3. aile: Saņēmējs

      Šīs ailes aizpildīšana ir fakultatīva. Ja šo aili aizpilda, jānorāda ziņas par saņēmēju: nosaukums, pilna esošā adrese un preču galamērķa valsts.

         4. aile: Valsts, valstu vai teritoriju grupa, kas uzskatāma par ražojumu izcelsmes vietu

      Norādiet preču izcelsmes valsti, valstu grupu vai teritoriju:
      Centrālamerika; Eiropas Savienība jeb ES (1); Seūta; Meliļa; Andora jeb AD; Sanmarīno jeb SM.

         5. aile: Galamērķa valsts, valstu vai teritoriju grupa

      Norādiet importētājas Puses, uz kuru ražojumi jāpiegādā, valsti, valstu grupu vai teritoriju:
      Centrālamerika; Eiropas Savienība jeb ES (1); Seūta; Meliļa; Andora jeb AD; Sanmarīno jeb SM.

         6. aile: Informācija par transportu

      Šīs ailes aizpildīšana ir fakultatīva. Ja šo aili aizpilda, jānorāda transportlīdzekļa veids un gaisa kravas pavadzīmes vai kravaszīmes numuri, kā arī attiecīgo pārvadātāju nosaukumi.

         7. aile: Piezīmes

      Šī aile jāazipilda:

                  1.

                  Ja sertifikātu izdod pēc preču eksportēšanas saskaņā ar nolīguma II pielikuma 16. pantu, tad šajā ailē vienā no nolīgumā paredzētajām valodām jānorāda: “IZDOTS RETROSPEKTĪVI”. Savukārt II pielikuma 16. panta 1. punkta b) apakšpunktā noteiktajā gadījumā šajā ailē norāda tā pārvadājumu sertifikāta EUR.1 numuru, kurš importēšanas laikā nav pieņemts tehnisku iemeslu dēļ: “EUR.1 Nr. ….”.

                  2.

                  Ja saskaņā ar II pielikuma 17. pantu izdod sertifikāta dublikātu, tad šajā ailē vienā no nolīgumā paredzētajām valodām jānorāda: “DUBLIKĀTS” un pārvadājumu sertifikāta EUR.1 oriģināla izdošanas datums.

                  3.

                  Izcelsmes kumulācijas gadījumā ar Bolīviju, Kolumbiju, Ekvadoru, Peru vai Venecuēlu šajā ailē jānorāda: “kumulācija ar (valsts nosaukums)” saskaņā ar II pielikuma 3. pantu.

                  4.

                  Ja uz ražojumu attiecas izcelsmes noteikums, kuram piemēro kvotas, šajā ailē jānorāda: “Ražojums ir noteiktas izcelsmes saskaņā ar II pielikuma 2.A papildinājumu (Par jēdziena “noteiktas izcelsmes ražojumi” definīciju un administratīvās sadarbības metodēm).”

                  5.

                  Citos gadījumos var uzskatīt par lietderīgu precizēt informāciju pārvadājumu sertifikātā EUR.1.

         8. aile: Preces numurs; marķējums un numuri, iepakojumu skaits un veids; preču apraksts

      Norāda preču aprakstu atbilstoši aprakstam rēķinā (kārtas vai pozīcijas numurs; marķējums un numuri; iepakojumu skaits un veids – paletes, kastes, maisi, ruļļi utt.). Var sniegt vispārīgu preču aprakstu, ja tas ir saistīts ar konkrēto rēķinā atrodamo aprakstu un ja ir nepārprotama saikne starp importa dokumentu un pārvadājumu sertifikātu EUR.1. Šajā gadījumā šajā ailē norāda rēķina numuru. Jebkurā gadījumā tarifu klasifikācijai būtu jābūt vismaz Harmonizētās sistēmas pozīcijas līmenī (četrciparu kods).
      Ja preces nav iepakotas, norādiet izstrādājumu skaitu vai attiecīgā gadījumā vārdus “bez taras”.
      Pirms preču apraksta jānorāda kārtas vai pozīcijas numurs, neatstājot tukšas rindas vai tukšus laukumus, un starp sertifikātā norādītajiem ražojumiem nedrīkst būt tukši laukumi. Ja aili neaizpilda līdz galam, pēc pēdējās apraksta rindas jānovelk horizontāla svītra un neizmantotais laukums jāpārsvītro, lai nebūtu iespējams veikt turpmākus papildinājumus.

         9. aile: Bruto masa (kg) vai cita mērvienība (litri, m3, utt.)

      Norādiet bruto masu (kg) vai citu mērvienību (litri, m3 utt.) visām precēm, kuras ir uzskaitītas 8. ailē, vai atsevišķi katrai preču pozīcijai (HS pozīcijai).

         10. aile: Faktūrrēķini

      Šīs ailes aizpildīšana ir fakultatīva. Ja šo aili aizpilda, norādiet datumu un faktūrrēķina numuru(-us).

         11. aile: Kompetentās valsts iestādes vai muitas iestādes apstiprinājums

      Šī aile ir paredzēta vienīgi kompetentajai publiskajai iestādei vai attiecīgā gadījumā muitas dienestam katrā valstī, kura izdod sertifikātu.

         12. aile: Eksportētāja deklarācija

      Šo aili aizpilda vienīgi eksportētājs vai tā pilnvarots pārstāvis. Jānorāda vieta un datums, kad sertifikāts ir sagatavots, un tas jāparaksta eksportētājam vai tā pilnvarotam pārstāvim.
      Eksportētājs vai tā pilnvarotais pārstāvis var parakstīt pats personīgi vai Puse var tiem atļaut EUR.1 sertifikātu parakstīt digitāli.

         13. aile: Pārbaudes pieprasījums un 14. aile: Pārbaudes iznākums:

      Šīs ailes pārbaudes nolūkiem aizpilda vienīgi muitas dienests vai attiecīgi kompetentā publiskā iestāde katrā valstī.

         (1)  Skatīt “Pārvadājumu sertifikāta EUR.1 pielikums – norādījumi par aizpildīšanu”.

      PĀRVADĀJUMU SERTIFIKĀTA EUR.1 PIELIKUMS – NORĀDĪJUMI PAR AIZPILDĪŠANU

         TERMINI, KAS NEPĀRPROTAMI ATTIECAS UZ SAVIENĪBU

                  Valoda

                  ES

                  Eiropas Savienība (ES)

                  BG

                  EC

                  Европейски съюз (ЕС)

                  CS

                  EU

                  Evropská unie

                  DA

                  EU

                  Den Europæiske Union

                  DE

                  EU

                  Europäische Union

                  EL

                  EE

                  Ευρωπαϊκή Ένωση

                  EN

                  EU

                  European Union

                  ES

                  UE

                  Unión Europea

                  ET

                  EL

                  Euroopa Liit

                  FI

                  EU

                  Euroopan unioni

                  FR

                  UE

                  Union européenne

                  HR

                  EU

                  Europska unija

                  HU

                  EU

                  Európai Unió

                  IT

                  UE

                  Unione europea

                  LT

                  ES

                  Europos Sąjunga

                  LV

                  ES

                  Eiropas Savienība

                  MT

                  UE

                  Unjoni Ewropea

                  NL

                  EU

                  Europese Unie

                  PL

                  UE

                  Unia Europejska

                  PT

                  UE

                  União Europeia

                  RO

                  UE

                  Uniunea Europeană

                  SK

                  EÚ

                  Európska únia

                  SL

                  EU

                  Evropska unija

                  SV

                  EU

                  Europeiska unionen