title: Padomes Lēmums (ES) 2015/541 ( 2015. gada 24. marts ), ar ko atceļ Lēmumu 2011/492/ES par apspriežu procedūras pabeigšanu ar Gvinejas-Bisavas Republiku saskaņā ar 96. pantu ĀKK un ES partnerattiecību nolīgumā

text:
               1.4.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 88/13

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2015/541
   (2015. gada 24. marts),
   ar ko atceļ Lēmumu 2011/492/ES par apspriežu procedūras pabeigšanu ar Gvinejas-Bisavas Republiku saskaņā ar 96. pantu ĀKK un ES partnerattiecību nolīgumā
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna (“ĀKK”) valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas parakstīts Kotonū 2000. gada 23. jūnijā (1) (“ĀKK un ES partnerattiecību nolīgums”), tā grozījumus (2), un jo īpaši tā 96. pantu,
   ņemot vērā Iekšējo nolīgumu starp dalībvalstu valdību pārstāvjiem Padomes sanāksmē par pasākumiem, kas jāveic, un procedūrām, kas jāievēro, lai īstenotu ĀKK un ES partnerattiecību nolīgumu (3), un jo īpaši tā 3. pantu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               ar Padomes Lēmumu 2011/492/ES (4) tika pabeigtas apspriedes ar Gvinejas-Bisavas Republiku saskaņā ar ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma 96. pantu un tika pieņemti atbilstīgi pasākumi, kas precizēti minētā lēmuma pielikumā.

               (2)

               Minēto atbilstīgo pasākumu piemērošanu ar Padomes Lēmumu 2012/387/ES (5) pagarināja līdz 2013. gada 19. jūlijam un pēc tam ar Padomes Lēmumu 2013/385/ES (6) līdz 2014. gada 19. jūlijam. Ar Padomes Lēmumu 2014/467/ES (7) par vienu gadu, tas ir, līdz 2015. gada 19. jūlijam tika pagarināta Padomes Lēmuma 2011/492/ES spēkā esība, bet atcelta atbilstīgo pasākumu piemērošana.

               (3)

               Gvinejā-Bisavā 2014. gada 13. aprīlī un 18. maijā notika mierīgas, brīvas un ticamas parlamenta un prezidenta vēlēšanas, un valstī tika atjaunota konstitucionālā kārtība.

               (4)

               Tika izveidota iekļaujoša valdība, kas ir apņēmusies īstenot reformas, kuras vajadzīgas valsts attīstībai un stabilitātei, un sasniegti daudzsološi panākumi saskaņā ar 96. pantu pieņemto saistību īstenošanā, kas noteiktas Padomes Lēmumā 2011/492/ES.

               (5)

               Gvineja-Bisava ir nestabila un demokrātiski ievēlētajām iestādēm vajadzīgs starptautisko partneru atbalsts, lai īstenotu valsts reformu programmu un attīstības programmu.

               (6)

               Lai Savienība kopā ar citiem starptautiskiem partneriem atbalstītu valsts iestāžu centienus stabilizēt un nostiprināt demokrātiskās institūcijas un veicinātu sociāli ekonomisko attīstību Gvinejā-Bisavā, būtu jāatceļ Padomes Lēmums 2011/492/ES,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Padomes Lēmums 2011/492/ES tiek atcelts.
   2. pants
   Šā lēmuma pielikumā pievienoto vēstuli nosūta Gvinejas-Bisavas iestādēm.
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2015. gada 24. martā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         E. RINKĒVIČS

      (1)  OV L 317, 15.12.2000., 3. lpp.

      (2)  Nolīgums, ar kuru otro reizi groza Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas parakstīts Kotonū 2000. gada 23. jūnijā un pirmo reizi grozīts Luksemburgā 2005. gada 25. jūnijā (OV L 287, 4.11.2010., 3. lpp.).

      (3)  OV L 317, 15.12.2000., 376. lpp., grozījumi izdarīti ar Iekšējo nolīgumu starp dalībvalstu valdību pārstāvjiem Padomes sanāksmē, ar ko groza Iekšējo nolīgumu (2000. gada 18. septembris) par pasākumiem, kas jāveic, un procedūrām, kas jāievēro, īstenojot ĀKK un EK partnerattiecību nolīgumu (OV L 247, 9.9.2006., 48. lpp.).

      (4)  Padomes Lēmums 2011/492/ES (2011. gada 18. jūlijs) par apspriežu procedūras pabeigšanu ar Gvinejas-Bisavas Republiku saskaņā ar 96. pantu ĀKK un ES partnerattiecību nolīgumā (OV L 203, 6.8.2011., 2. lpp.)

      (5)  Padomes Lēmums 2012/387/ES (2012. gada 16. jūlijs), ar ko pagarina to atbilstīgo pasākumu piemērošanas laikposmu, kuri paredzēti Lēmumā 2011/492/ES (OV L 187, 17.7.2012., 1. lpp.)

      (6)  Padomes Lēmums 2013/385/ES (2013. gada 15. jūlijs), ar ko pagarina to atbilstīgo pasākumu piemērošanas laikposmu, kuri paredzēti Lēmumā 2011/492/ES (OV L 194, 17.7.2013., 6. lpp.)

      (7)  Padomes Lēmums 2014/467/ES (2014. gada 14. jūlijs), ar ko pagarina Lēmuma 2011/492/ES spēkā esības termiņu un aptur tajā ietverto atbilstīgo pasākumu piemērošanu (OV L 212, 18.7.2014., 12. lpp.)

      PIELIKUMS

         Savienības vēstule Gvinejas-Bisavas iestādēm

      Viņa Ekselencei Gvinejas-Bisavas Republikas prezidentam
      Viņa Ekselencei Gvinejas-Bisavas Republikas premjerministram
      Godātie kungi!
      Eiropas Savienība (ES) ir ļoti gandarīta par Gvinejas-Bisavas panākumiem pagājušajā gadā. Valsts pārvarēja krīzes saasinājumu, 2014. gada aprīlī un maijā noturot mierīgas un ticamas vēlēšanas, kuru rezultātā izveidoja demokrātiski ievēlētas iestādes, tostarp iekļaujošu valdību, kas, mūsuprāt, ir apņēmusies atjaunot valsti, stiprinot tās demokrātiskās iestādes un cenšoties sasniegt sociālpolitisku stabilitāti, kā arī ekonomikas attīstību.
      Ņemot vērā konstitucionālās kārtības atjaunošanu un panākumus, kas gūti attiecībā uz Kotonū nolīguma 96. pantā noteikto Gvinejas-Bisavas saistību izpildi, kā arī Jūsu apņemšanos turpināt to īstenošanu, veicot vajadzīgās reformas un īstenojot atbilstīgus pasākumus, vēlamies Jūs informēt, ka ir atcelti pasākumi, kas kopš 2011. gada ir ierobežojuši ES attīstības sadarbību ar Gvineju-Bisavu. Tāpēc mēs pilnībā atsākam sadarbību ar Gvineju-Bisavu.
      Tā kā Gvineja-Bisava joprojām saskaras ar daudzām politiskām un sociālekonomiskām problēmām, mēs aicinām jūs arī turpmāk būt vienotiem un turpināt centienus nostiprināt demokrātiskās iestādes, pamatos reformēt drošības sektoru, stiprināt tiesiskumu, apkarot korupciju, nesodāmību un narkotiku tirdzniecību, kā arī veicināt ilgtspējīgu attīstību. ES atbalsta Jūs visos Jūsu centienos šajā jomā.
      Kotonū nolīguma 96. pantā noteikto atbilstīgo pasākumu atcelšana ļauj mums palīdzēt Jums organizēt 2015. gada 25. martā Briselē paredzēto apaļā galda sanāksmi par Gvineju-Bisavu, kā arī sniegt pilnīgu ieguldījumu tās veiksmīgā īstenošanā.
      Turklāt mēs turpināsim 11. Eiropas Attīstības fonda apspriešanas un sagatavošanas fāzes pasākumus ar Gvinejas-Bisavas valdību, lai pēc iespējas ātrāk parakstītu valsts indikatīvo programmu, kas palīdzēs Jums īstenot valsts vērienīgo reformu programmu.
      Visbeidzot, mēs ceram ne tikai pilnīgi atjaunot attiecības ar Gvineju-Bisavu attīstības jomā, bet arī stiprināt mūsu politisko dialogu saskaņā ar Kotonū nolīguma 8. pantu.

         Ar cieņu,

               Padomes vārdā –

               Eiropas Savienības Augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos

               F. MOGERĪNI

               Komisijas vārdā –

               Komisārs

               N. MIMICA


title: Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2017/935 (2016. gada 16. novembris) par pilnvaru pieņemt lēmumus par atbilstību un piemērotību deleģēšanu un atbilstības un piemērotības prasību novērtējumu (ECB/2016/42)

text:
               1.6.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 141/21

         EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS LĒMUMS (ES) 2017/935
   (2016. gada 16. novembris)
   par pilnvaru pieņemt lēmumus par atbilstību un piemērotību deleģēšanu un atbilstības un piemērotības prasību novērtējumu (ECB/2016/42)
   EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes Regulu (ES) Nr. 1024/2013 (2013. gada 15. oktobris), ar ko Eiropas Centrālajai bankai uztic īpašus uzdevumus saistībā ar politikas nostādnēm, kas attiecas uz kredītiestāžu prudenciālo uzraudzību (1), un jo īpaši tās 4. panta 1. punkta e) apakšpunktu,
   ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas Lēmumu (ES) 2017/933 (2016. gada 16. novembris) par ar uzraudzības uzdevumiem saistītu juridisku instrumentu pieņemšanas pilnvaru deleģēšanas vispārējo regulējumu (ECB/2016/40) (2) un jo īpaši tā 4. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Eiropas Centrālā banka (ECB) kā kompetentā iestāde attiecībā uz nozīmīgām uzraudzītajām iestādēm atbild par to, lai saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1024/2013 4. panta 1. punkta e) apakšpunktu un Eiropas Centrālās bankas Regulas (ES) Nr. 468/2014 (ECB/2014/17) (3) 93. un 94. pantu nodrošinātu, ka šo iestāžu vadības struktūru locekļi pilda atbilstības un piemērotības prasības.

               (2)

               Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2013/36/ES (4) 91. pantā noteikts, ka: a) vadības struktūras locekļiem vienmēr ir pietiekami laba reputācija un pietiekamas zināšanas, iemaņas un pieredze savu pienākumu veikšanai un ka vadības struktūras sastāvam kopumā ir pietiekamas kolektīvās zināšanas, iemaņas un pieredze, lai tie spētu izprast iestādes aktivitātes; b) visi vadības struktūras locekļi iegulda pietiekami daudz laika savu pienākumu izpildē attiecīgajā iestādē un ka, ņemot vērā individuālos apstākļus un iestādes darbības veidu, mērogu un sarežģītību, katra vadības struktūras locekļa ieņemto vadošos amatu skaits nedrīkst pārsniegt noteiktu skaitu amatu; c) katrs vadības struktūras loceklis darbojas saskaņā ar godīguma, integritātes un neatkarības principu; un d) uzraudzītās iestādes īsteno politiku, kas veicina vadības struktūras locekļu daudzveidību.

               (3)

               Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1024/2013 4. panta 3. punktu ECB, pildot savus uzraudzības uzdevumus, jāpiemēro visi attiecīgie Savienības tiesību akti un, ja šie tiesību akti ir direktīvas, nacionālie tiesību akti, ar kuriem šīs direktīvas transponē. Uz ECB attiecas arī regulatīvie un īstenošanas tehniskie standarti, kurus izstrādājusi Eiropas Banku iestāde (EBI) un apstiprinājusi Eiropas Komisija saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 (5) 10.–15. pantu. ECB jāpieliek visi pūliņi, lai ievērotu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 16. pantu EBI izstrādātās pamatnostādnes un ieteikumus, kā arī saskaņā ar minēto regulu EBI Izstrādāto Eiropas Uzraudzības rokasgrāmatu.

               (4)

               Saskaņā ar Eiropas Banku iestādes Pamatnostādnēm EBA/GL/2012/06 (6), novērtējot locekļa piemērotību, papildus locekļa reputācijas un pieredzes kritērijiem jāapsver arī kritēriji, kas ir nozīmīgi vadības struktūras funkcionēšanai. Šim novērtējumam jāņem vērā locekļu iespējamie interešu konflikti, spēja veltīt pietiekami daudz laika, spēja savus pienākumus pildīt neatkarīgi, bez nevajadzīgas citu personu ietekmes, kopējais vadības struktūras sastāvs un tai nepieciešamās kolektīvās zināšanas un pieredze. Tas neierobežo iestādes pārvaldības kārtības īstenošanas novērtējumu Direktīvas 2013/36/ES 88. panta vajadzībām.

               (5)

               Papildus nacionālajiem tiesību aktiem, ar kuriem īsteno Direktīvas 2013/36/ES 91. pantu, ECB lēmumam par atbilstību un piemērotību būtu jānodrošina arī atbilstība prasībām, kas noteiktas jebkuros citos piemērojamos nacionālajos tiesību aktos. Tādēļ novērtējums par to, vai lēmumu var pieņemt ar deleģēšanas palīdzību, jāveic, neierobežojot novērtējumu par to, vai izpildītas piemērojamos tiesību aktos noteiktās atbilstības un piemērotības prasības.

               (6)

               ECB kā kompetentajai iestādei katru gadu jāpieņem ievērojams skaits lēmumu par atbilstību un piemērotību. Lai veicinātu lēmumu pieņemšanas procesu, nepieciešams deleģēšanas lēmums attiecībā uz šādu lēmumu pieņemšanu. Eiropas Savienības Tiesa atzinusi pilnvaru deleģēšanu par vajadzīgu, lai iestāde, kurai jāpieņem ievērojams lēmumu skaits, varētu veikt savus pienākumus. Tiesa tāpat atzinusi, ka lēmējinstanču darboties spējas nodrošināšana atbilst principiem, kas piemīt visām institucionālajām sistēmām (7).

               (7)

               Lēmumu pieņemšanas pilnvaru deleģēšanai jābūt ierobežotai un proporcionālai, un deleģēšanas piemērošanas jomai jābūt skaidri definētai.

               (8)

               Lēmumā (ES) 2017/933 (ECB/2016/40) noteikta procedūra, kura jāievēro, pieņemot deleģēšanas lēmumus attiecībā uz uzraudzību, un personas, kurām var tikt deleģētas lēmumu pieņemšanas pilnvaras. Minētais lēmums neietekmē ECB uzraudzības uzdevumu izpildi un neierobežo Uzraudzības valdes kompetenci iesniegt ECB Padomei pabeigtus lēmumu projektus.

               (9)

               Ja šajā lēmumā noteiktie kritēriji deleģēta lēmuma pieņemšanai netiek izpildīti, lēmumi par atbilstību un piemērotību jāpieņem saskaņā ar iebildumu neizteikšanas procedūru, kas noteikta Regulas (ES) Nr. 1024/2013 26. panta 8. punktā un Lēmuma ECB/2004/2 (8) 13.g pantā.

               (10)

               Ja locekli uzskata par tādu, kurš neizpilda atbilstības un piemērotības prasības, lēmums par atbilstību un piemērotību nebūtu jāpieņem ar deleģētā lēmuma palīdzību, bet gan saskaņā ar iebildumu neizteikšanas procedūru. Tādējādi gadījumos, kuros iepriekš nav iespējams noteikt, vai var tikt pieņemts deleģēts lēmums, jāparedz pietiekami daudz laika iebildumu neizteikšanas procedūrai. Tādēļ, ja nacionālā kompetentā iestāde neiesniedz ECB deleģētā lēmuma projektu 20 darbdienas pirms lēmuma par atbilstību un piemērotību pieņemšanas termiņa beigām saskaņā ar nacionālajiem tiesību aktiem, lēmums būtu jāpieņem saskaņā ar iebildumu neizteikšanas procedūru. Turklāt, ja struktūrvienību vadītājiem ir bažas par to, vai loceklis izpilda atbilstības un piemērotības prasības, jo nacionālā kompetentā iestāde nav sniegusi pietiekamu informāciju vai novērtējuma sarežģītības dēļ, arī būtu jāizmanto iebildumu neizteikšanas procedūra,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Definīcijas
   Šajā lēmumā piemēro šādas definīcijas:

               1)

               “atbilstības un piemērotības prasības” ir prasības, kurām nozīmīgas uzraudzītās iestādes vadības struktūras locekļiem jāatbilst jebkurā laikā saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 91. pantu un jebkuriem citiem piemērojamiem tiesību aktiem;

               2)

               “lēmums par atbilstību un piemērotību” ir ECB lēmums, kurā noteikts, vai persona izpilda atbilstības un piemērotības prasības;

               3)

               “piemērojamie tiesību akti” ir attiecīgie Savienības tiesību akti Regulas (ES) Nr. 1024/2013 4. panta 3. punkta izpratnē un jebkuri nacionālie tiesību akti, kuri attiecas uz atbilstības un piemērotības prasību novērtējumu;

               4)

               “iesaistītā dalībvalsts” ir iesaistītā dalībvalsts, kas definēta Regulas (ES) Nr. 1024/2013 2. panta 1. punktā;

               5)

               “nozīmīga uzraudzītā iestāde” ir nozīmīga uzraudzītā iestāde, kas definēta Regulas (ES) Nr. 468/2014 (ECB/2014/17) 2. panta 16. punktā;

               6)

               “uzraudzītā iestāde” ir uzraudzītā iestāde, kas definēta Regulas (ES) Nr. 468/2014 (ECB/2014/17) 2. panta 20. punktā;

               7)

               “nozīmīga uzraudzītā grupa” ir nozīmīga uzraudzītā grupa, kas definēta Regulas (ES) Nr. 468/2014 (ECB/2014/17) 2. panta 22. punktā;

               8)

               “deleģēts lēmums” ir lēmums, kas pieņemts, pamatojoties uz ECB Padomes deleģētām pilnvarām saskaņā ar Lēmumu (ES) 2017/933 (ECB/2016/40);

               9)

               “vadības struktūra” ir vadības struktūra, kas definēta Direktīvas 2013/36/ES 3. panta 1. punkta 7. apakšpunktā, ņemot vērā tās 3. panta 2. punktu;

               10)

               “loceklis” ir ierosinātais vai ieceltais vadības struktūras loceklis vai attiecīgos gadījumos ierosinātā vai ieceltā persona, kas pilda pamatfunkcijas, kā tā definēta saskaņā ar piemērojamiem tiesību aktiem;

               11)

               “struktūrvienību vadītāji” ir ECB struktūrvienību vadītāji, kuriem deleģētas pilnvaras kopīgi pieņemt lēmumus par atbilstību un piemērotību;

               12)

               “nacionālā kompetentā iestāde” ir nacionālā kompetentā iestāde, kā definēts Regulas (ES) Nr. 1024/2013 2. panta 2. punktā;

               13)

               “iebildumu neizteikšanas procedūra” ir procedūra, kas noteikta Regulas (ES) Nr. 1024/2013 26. panta 8. punktā, kā tālāk noteikts Lēmuma ECB/2004/2 13.g pantā;

               14)

               “Norādījumi par atbilstības un piemērotības novērtējumu” ir dokuments ar šādu nosaukumu, kas pieņemts un tiks periodiski grozīts saskaņā ar iebildumu neizteikšanas procedūru, kā arī publicēts ECB tīmekļa vietnē un kurā iekļauti norādījumi par to, kā jāveic atbilstības un piemērotības novērtējumi;

               15)

               “kredītiestāde” ir kredītiestāde, kas definēta Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 575/2013 (9) 4. panta 1. punkta 1. apakšpunktā.

         2. pants
   Lēmumu par atbilstību un piemērotību deleģēšana
   1.   Saskaņā ar Lēmuma (ES) 2017/933 (ECB/2016/40) 4. pantu ECB Padome ar šo deleģē pilnvaras pieņemt lēmumus par atbilstību un piemērotību struktūrvienību vadītājiem, kurus ECB Valde iecēlusi saskaņā ar minētā lēmuma 5. pantu.
   2.   Struktūrvienību vadītāji deleģētos lēmumus pieņem saskaņā ar šo lēmumu un piemērojamiem tiesību aktiem.
   3. pants
   Deleģēšanas apjoms
   1.   Lēmumu par atbilstību un piemērotību nepieņem ar deleģēta lēmuma palīdzību, ja attiecīgā uzraudzītā iestāde ir kāda no šīm iestādēm:

               a)

               uzraudzītā iestāde nozīmīgas uzraudzītās grupas augstākajā konsolidācijas līmenī iesaistītajās dalībvalstīs;

               b)

               kredītiestāde ar lielāko kopējo aktīvu vērtību nozīmīgā uzraudzītajā grupā, ja šī iestāde nav a) apakšpunktā minētā iestāde;

               c)

               nozīmīga uzraudzītā iestāde, kas nav daļa no nozīmīgas uzraudzītās grupas.

         2.   Lēmumu par atbilstību un piemērotību nepieņem ar deleģēta lēmuma palīdzību, ja lēmums par atbilstību un piemērotību:

               a)

               nosaka, ka loceklis nepilda atbilstības un piemērotības prasības; vai

               b)

               ietver nosacījumus, ja vien šādi nosacījumi nav nepieciešami, lai nodrošinātu, ka loceklis pilda atbilstības un piemērotības prasības un vienošanās par tiem nav noslēgta rakstiski.

         3.   Lēmumu par atbilstību un piemērotību nepieņem ar deleģēta lēmuma palīdzību, ja atbilstoši ECB iesniegtajai informācijai:

               a)

               attiecībā pret locekli tiek izskatīta krimināllieta tiesā vai tas notiesāts par noziedzīgu nodarījumu pirmās vai pēdējās instances tiesā; vai

               b)

               saistībā ar locekli tikusi vai tiek veikta veikta izmeklēšana, tam piemēroti vai tiks piemēroti piespiedu izpildes pasākumi vai administratīvais sods par finanšu pakalpojumu tiesību aktu vai regulatīvo noteikumu neievērošanu.

         4.   Lēmumu par atbilstību un piemērotību nepieņem ar deleģēta lēmuma palīdzību, ja:

               a)

               nacionālā kompetentā iestāde neiesniedz ECB deleģētā lēmuma projektu 20 darbdienas pirms lēmuma par atbilstību un piemērotību pieņemšanas termiņa beigām saskaņā ar piemērojamiem tiesību aktiem; vai

               b)

               nepietiekam informācija vai novērtējuma sarežģītība prasa lēmumu par atbilstību un piemērotību pieņemt saskaņā ar iebildumu neizteikšanas procedūru.

         5.   Ja saskaņā ar 1.–4. punktu lēmumu par atbilstību un piemērotību nevar pieņemt ar deleģēta lēmuma palīdzību, to pieņem saskaņā ar piemērojamiem tiesību aktiem un iebildumu neizteikšanas procedūru.
   6.   Šā panta 2.–4. punkta nolūkiem, ja atbilstības un piemērotības prasību novērtējums attiecas vairāk nekā uz vienu vadības struktūras locekli un attiecībā uz vienu no tiem lēmumu nevar pieņemt ar deleģēta lēmuma palīdzību, novērtējuma rezultātā pieņem divus atbilstības un piemērotības lēmumus. Vienu lēmumu pieņem saskaņā ar piemērojamiem tiesību aktiem un iebildumu neizteikšanas procedūru, bet otru ar deleģēta lēmumuma palīdzību.
   4. pants
   Lēmums par atbilstību un piemērotību
   Atbilstības un piemērotības prasību novērtējumu veic saskaņā ar piemērojamiem tiesību aktiem, ņemot vērā Norādījumus par atbilstības un piemērotības novērtējumu (nodaļu par novērtējuma kritērijiem) un aptverot šādus kritērijus:

               a)

               Pieredze. Vadības struktūras locekļiem ir pietiekamas zināšanas, iemaņas un pieredze, lai pildītu savas funkcijas.

               b)

               Reputācija. Vadības struktūras locekļiem vienmēr ir pietiekami laba reputācija, lai nodrošinātu uzraudzītās iestādes pienācīgu un prudenciālu vadību. Labas reputācijas novērtējumam nepiemēro proporcionalitātes principu.

               c)

               Iespējamie interešu konflikti un neatkarība. Vadības struktūras loceklis spēj rīkoties neatkarīgi. Iespējamo interešu konfliktu un neatkarības novērtējumā iekļauj novērtējumu par uzraudzītās iestādes pārvaldības kārtību attiecībā uz interešu konfliktu atklāšanu, mazināšanu, vadību un novēršanu.

               d)

               Pienākumu izpildei nepieciešamais laiks. Vadības struktūras locekļi var veltīt pietiekami daudz laika savu pienākumu izpildē uzraudzītajā iestādē. Novērtējumu var ietekmēt vairāki faktori, piem., locekļa ieņemto vadošo amatu skaits, uzraudzītās iestādes aktivitāšu būtība, mērogs un sarežģītība, kā arī citi attiecīgie pienākumi.

               e)

               Kolektīvā piemērotība. Attiecībā uz kolektīvās piemērotības prasību locekli novērtē tā sākotnējā atbilstības un piemērotības novērtējuma laikā, ņemot vērā uzraudzītās iestādes pastāvīgo pārvaldības uzraudzību, kā arī vadības struktūras pašnovērtējumu, jo īpaši attiecībā uz tās sastāvu un kolektīvās piemērotības vajadzībām.

         5. pants
   Pārejas noteikumi
   Šis lēmums neattiecas uz lēmuma par atbilstību un piemērotību ierosinājumiem, kurus nacionālā kompetentā iestāde iesniegusi ECB pirms šā lēmuma stāšanās spēkā.
   6. pants
   Stāšanās spēkā
   Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Frankfurtē pie Mainas, 2016. gada 16. novembrī

            ECB prezidents

         Mario DRAGHI

      (1)  OV L 287, 29.10.2013., 63. lpp.

      (2)  Skatīt šā Oficiālā Vēstneša 14. lpp.

      (3)  Eiropas Centrālās bankas Regula (ES) Nr. 468/2014 (2014. gada 16. aprīlis), ar ko izveido Vienotā uzraudzības mehānisma pamatstruktūru Eiropas Centrālās bankas sadarbībai ar nacionālajām kompetentajām un norīkotajām iestādēm (VUM pamatregula) (ECB/2014/17) (OV L 141, 14.5.2014., 1. lpp.).

      (4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/36/ES (2013. gada 26. jūnijs) par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību, ar ko groza Direktīvu 2002/87/EK un atceļ Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK (OV L 176, 27.6.2013., 338. lpp.).

      (5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1093/2010 (2010. gada 24. novembris), ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Banku iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/78/EK (OV L 331, 15.12.2010., 12. lpp.).

      (6)  Eiropas Banku iestādes Pamatnostādnes EBA/GL/2012/06 (2012. gada 22. novembris) par vadības struktūras locekļu un personu, kas pilda pamatfunkcijas, piemērotības novērtēšanu.

      (7)  Tiesas 1986. gada 23. septembra spriedums lietā AKZO Chemie BV and AKZO Chemie UK Ltd/Komisija, 5/85, ECLI:EU:C:1986:328, 37. punkts, un 2005. gada 26. maija spriedums lietā Carmine Salvatore Tralli/ECB, C-301/02 P, ECLI:EU:C:2005:306, 59. punkts.

      (8)  Lēmums ECB/2004/2 (2004. gada 19. februāris), ar ko pieņem Eiropas Centrālās bankas Reglamentu (OV L 80, 18.3.2004., 33. lpp.).

      (9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 575/2013 (2013. gada 26. jūnijs) par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.).


title: Padomes Lēmums (KĀDP) 2017/915 (2017. gada 29. maijs) par Savienības informēšanas darbībām, ar kurām atbalsta Ieroču tirdzniecības līguma īstenošanu

text:
               30.5.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 139/38

         PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2017/915
   (2017. gada 29. maijs)
   par Savienības informēšanas darbībām, ar kurām atbalsta Ieroču tirdzniecības līguma īstenošanu
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 28. panta 1. punktu un 31. panta 1. punktu,
   ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               ANO Ģenerālā asambleja 2013. gada 2. aprīlī pieņēma Ieroču tirdzniecības līgumu (“ITL”). Vēlāk 2013. gada 3. jūnijā ITL atvēra parakstīšanai, un tas stājās spēkā 2014. gada 24. decembrī. Visas dalībvalstis ir ITL puses.

               (2)

               ITL tiecas izveidot augstākos iespējamos kopējos starptautiskos standartus, lai regulētu parasto ieroču likumīgo tirdzniecību, novērstu un izskaustu parasto ieroču nelikumīgo tirdzniecību un novērstu to novirzīšanu. Galvenie pārbaudījumi ir nodrošināt, ka līgumslēdzējas valstis līgumu īsteno efektīvi, un panākt tā vispārēju piemērošanu, paturot prātā, ka starptautiskās ieroču tirdzniecības reglamentēšana pēc definīcijas ir globālas pūles. Lai palīdzētu izturēt šos pārbaudījumus, Padome 2013. gada 16. decembrī pieņēma Lēmumu 2013/768/KĀDP (1), tādējādi papildinot Savienības ar eksporta kontroli saistītās palīdzības darbību sarakstu ar darbībām, kuras attiecas konkrēti uz ITL.

               (3)

               Darbības, kuras veiktas saskaņā ar Lēmumu 2013/768/KĀDP, tika vērstas uz sešpadsmit saņēmējām valstīm un aptvēra plašu jomu loku saistībā ar valsts ieroču nodošanas kontroles sistēmas izveidi un pilnveidošanu, kā norādīts ITL. Ir sākta cerīga sadarbība ar vairākām valstīm, uz kurām iepriekš nekad nebija vērstas citas ar Savienības eksporta kontroli saistītas palīdzības darbības, un šis pavērsiens atspoguļo ITL globālo raksturu. Tāpēc ir ieteicami turpmāki pasākumi attiecībā uz šo valstu apakšgrupu, lai nodrošinātu, ka tiek uzturēts progress, un lai veicinātu to, ka šīs saņēmējas valstis pašas īsteno reģionālus informēšanas pasākumus.

               (4)

               Papildus darbību turpināšanai ar saņēmējām valstīm, kurās veiktas darbības saskaņā ar Lēmumu 2013/768/KĀDP, ir ieteicams ievērot uz pieprasījumu balstītu pieeju, ar kuru palīdzības darbības varētu aktivizēt pēc to valstu lūguma, kuras ir konstatējušas vajadzību attiecībā uz ITL īstenošanu. Ir pierādījies, ka šāda pieeja ir godīga un sekmīga, sniedzot palīdzību valstīm, kuras ir paudušas apņemšanos un atbildību attiecībā uz ITL, lūdzot Savienības palīdzību. Tādējādi ar šo lēmumu tiek saglabāts konkrēts darbību skaits, kuras būs pieejamas pēc lūguma.

               (5)

               Savienības palīdzība, ko sniedz saskaņā ar Padomes Lēmumu (KĀDP) 2015/2309 (2), ir vērsta uz vairākām valstīm tuvā Savienības austrumu un dienvidu kaimiņreģionā. Savienība ir arī ilglaicīga palīdzības sniedzēja eksporta kontroles jomā attiecībā uz divējāda lietojuma precēm atbilstīgi Stabilitātes un miera veicināšanas instrumentam, ar ko palīdz veidot tiesiskos regulējumus un attīstīt iestāžu spējas izveidot un īstenot efektīvas divējāda lietojuma preču eksporta kontroles. Ar Stabilitātes un miera veicināšanas instrumenta starpniecību un Padomes Vienoto rīcību 2006/419/KĀDP (3), Padomes Vienoto rīcību 2008/368/KĀDP (4) un Padomes Lēmumu 2013/391/KĀDP (5) Savienība arī atbalsta Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Rezolūcijas (“ANO DPR”) 1540(2004) īstenošanu, ar ko pilnvaro ar masu iznīcināšanas ieročiem saistītu preču efektīvu nodošanas kontroli.
               Kontroles, kas izstrādātas, lai īstenotu ANO DPR 1540(2004), un saskaņā ar Savienības divējāda lietojuma preču eksporta kontroles palīdzības programmām, veicina kopējās spējas efektīvi īstenot ITL, jo daudzos gadījumos tiesību akti, administratīvās procedūras un aģentūras, kas atbild par divējāda lietojuma preču eksporta kontroli, ir tās pašas, kas atbild par parasto ieroču eksporta kontroli. Tāpēc ir ļoti svarīgi nodrošināt ciešu koordināciju starp divējāda lietojuma preču eksporta kontroles darbībām un tām darbībām, ar ko atbalsta ITL īstenošanu.

               (6)

               Šajā lēmumā kopumā paredzētais lielais darbību skaits pamato divu īstenošanas struktūru izmantošanu darba slodzes efektīvas sadales nolūkos. Agrāku ar eksporta kontroli saistītu projektu īstenošanu Padome un Komisija ir uzticējušas Vācijas Federālajam ekonomikas un eksporta kontroles birojam (BAFA). Attiecīgi BAFA ir uzkrājis lielu zināšanu un lietpratības apjomu. Expertise France ir atbildīgs par tādiem ar ES P2P divējāda lietojuma precēm saistītiem projektiem, kurus finansē no Stabilitātes un miera veicināšanas instrumenta. Tā loma šā lēmuma īstenošanā palīdzēs nodrošināt pienācīgu koordināciju ar projektiem, kuri saistīti ar divējāda lietojuma precēm,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   1.   Nolūkā atbalstīt ITL efektīvu īstenošanu un vispārēju piemērošanu Savienība veic darbības ar šādiem mērķiem:

               a)

               atbalstīt vairākas valstis to ieroču nodošanas kontroles sistēmu stiprināšanā efektīvai ITL īstenošanai;

               b)

               palielināt attiecīgo valstu un reģionālo iestāžu un pilsoniskās sabiedrības ieinteresēto personu informētību un atbildību par ITL valstu un reģionālā līmenī.

         2.   Lai sasniegtu 1. punktā minētos mērķus, Savienība īsteno šādas projektu darbības:

               a)

               palīdzēt saņēmējām valstīm attiecīgos gadījumos izstrādāt, atjaunināt un īstenot attiecīgus tiesību aktus un administratīvus pasākumus ar nolūku izveidot un pilnveidot efektīvu ieroču nodošanas kontroles sistēmu, kas atbilst ITL prasībām;

               b)

               stiprināt saņēmēju valstu atļauju izsniedzēju un tiesībaizsardzības amatpersonu speciālās zināšanas un spējas, it īpaši izmantojot paraugprakses apmaiņu, apmācības un piekļuvi attiecīgiem informācijas avotiem, lai nodrošinātu ieroču nodošanas kontroļu pienācīgu īstenošanu un izpildi;

               c)

               pamatojoties uz ITL pārredzamības prasībām, sekmēt starptautiskās ieroču tirdzniecības pārredzamību;

               d)

               veicināt ITL noteikumu pastāvīgu ievērošanu saņēmējās valstīs un to kaimiņvalstīs, iesaistot attiecīgas valstu un reģionālas ieinteresētās personas, piemēram, valstu parlamentus, kompetentas reģionālas organizācijas un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjus, kuri ilgtermiņā ir ieinteresēti efektīvas ITL īstenošanas pārraudzībā.

         Pielikumā ir dots sīki izklāstīts šajā punktā minēto projekta darbību apraksts.
   2. pants
   1.   Savienības Augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos (“Augstais pārstāvis”) ir atbildīgs par šā lēmuma īstenošanu.
   2.   Lēmuma 1. panta 2. punktā minēto projekta darbību tehnisko īstenošanu organizē BAFA un Expertise France.
   3.   BAFA un Expertise France veic uzdevumus Augstā pārstāvja pārraudzībā. Šajā nolūkā Augstais pārstāvis ar BAFA un Expertise France noslēdz vajadzīgās vienošanās.
   3. pants
   1.   Finanšu atsauces summa 1. panta 2. punktā minēto projektu darbību īstenošanai ir EUR 7 178 924,36. Visa projekta kopējais aplēstais budžets ir EUR 8 368 151,36. Minētā aplēstā budžeta daļu, ko nesedz atsauces summa, nodrošina ar Vācijas Federālā ekonomikas un eksporta kontroles biroja un Expertise France līdzfinansējumu.
   2.   Izdevumus, ko finansē no 1. punktā minētās atsauces summas, pārvalda saskaņā ar procedūrām un noteikumiem, ko piemēro Savienības budžetam.
   3.   Komisija pārrauga 1. punktā minēto izdevumu pienācīgu pārvaldību. Šajā nolūkā tā ar BAFA un Expertise France noslēdz vajadzīgos finansēšanas nolīgumus. Finansēšanas nolīgumi paredz, ka BAFA un Expertise France nodrošina Savienības ieguldījuma apjomam atbilstīgu pamanāmību.
   4.   Komisija 3. punktā minētos finansēšanas nolīgumus cenšas noslēgt cik drīz vien iespējams pēc šā lēmuma stāšanās spēkā. Tā informē Padomi par jebkādām grūtībām šajā procesā, kā arī par finansēšanas nolīguma noslēgšanas datumu.
   4. pants
   1.   Augstais pārstāvis ziņo Padomei par šā lēmuma īstenošanu, pamatojoties uz īstenošanas vienību sagatavotiem regulāriem ziņojumiem. Minētie ziņojumi ir Padomes veiktā izvērtējuma pamatā.
   2.   Komisija sniedz informāciju par 1. panta 2. punktā minēto projektu darbību īstenošanas finanšu aspektiem.
   5. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
   Tas zaudē spēku 36 mēnešus pēc 3. panta 3. punktā minēto finansēšanas nolīgumu noslēgšanas vai sešus mēnešus pēc tā pieņemšanas dienas, ja minētajā laikposmā minētie finansēšanas nolīgumi nav noslēgti.

      Briselē, 2017. gada 29. maijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         C. CARDONA

      (1)  Padomes Lēmums 2013/768/KĀDP (2013. gada 16. decembris) par ES darbībām, ar kurām saskaņā ar Eiropas Drošības stratēģiju atbalsta Ieroču tirdzniecības līguma īstenošanu (OV L 341, 18.12.2013., 56. lpp.).

      (2)  Padomes Lēmums (KĀDP) 2015/2309 (2015. gada 10. decembris) par ieroču eksporta efektīvas kontroles sekmēšanu (OV L 326, 11.12.2015., 56. lpp.).

      (3)  Padomes Vienotā rīcība 2006/419/KĀDP (2006. gada 12. jūnijs), atbalstot Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Rezolūcijas 1540 (2004) īstenošanu un īstenojot ES Stratēģiju masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai (OV L 165, 17.6.2006., 30. lpp.).

      (4)  Padomes Vienotā rīcība 2008/368/KĀDP (2008. gada 14. maijs), atbalstot Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Rezolūcijas 1540 (2004) īstenošanu un īstenojot ES Stratēģiju masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai (OV L 127, 15.5.2008., 78. lpp.).

      (5)  Padomes Lēmums 2013/391/KĀDP (2013. gada 22. jūlijs), atbalstot Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Rezolūcijas 1540 (2004) par masu iznīcināšanas ieroču un to nogādes līdzekļu neizplatīšanu praktisku īstenošanu (OV L 198, 23.7.2013., 40. lpp.).

      PIELIKUMS
      1.   Priekšvēsture un Savienības atbalsta pamatojums
      Šis lēmums ir balstīts uz iepriekšējiem Padomes lēmumiem, ar ko atbalsta ANO procesu ieroču tirdzniecības līguma (“ITL”) izstrādei un sekmē tā efektīvu īstenošanu un vispārēju piemērošanu (1). ITL ANO Ģenerālā asambleja pieņēma 2013. gada 2. aprīlī, un tas stājās spēkā 2014. gada 24. decembrī.
      ITL deklarētais mērķis ir “izveidot augstākos iespējamos kopējos starptautiskos standartus, lai regulētu parasto ieroču starptautisko tirdzniecību vai uzlabotu tās regulējumu, novērst un izskaust parasto ieroču nelikumīgu tirdzniecību un novērst to novirzīšanu”. Tā deklarētais nolūks ir “sniegt ieguldījumu starptautiskā un reģionālā miera, drošības un stabilitātes nodrošināšanā, mazināt cilvēku ciešanas un veicināt līgumslēdzēju valstu sadarbību, pārredzamību un atbildīgu rīcību parasto ieroču starptautiskajā tirdzniecībā, tādējādi vairojot līgumslēdzēju valstu savstarpējo uzticēšanos”. Tādējādi ITL mērķis un nolūks ir saderīgi ar Savienības vispārējiem centieniem attiecībā uz ārpolitiku un drošības politiku, kā noteikts Līguma par Eiropas Savienību 21. pantā.
      Pēc ITL pieņemšanas 2013. gadā tagad galvenie uzdevumi ir tā efektīva īstenošana un vispārēja piemērošana.
      Lai risinātu minētos uzdevumus, ļoti svarīga ir palīdzība eksporta kontroles jomā un informēšanas pasākumi, un tāpēc tie ir šā lēmuma pamatelementi. Attiecībā uz palīdzību eksporta kontroles jomā šajā lēmumā pievēršas konkrētām partnervalstīm un atstāj atvērtu darbības jomu attiecībā uz iespējamo palīdzību jaunām valstīm, kas to lūdz.
      Attiecībā uz deviņām konkrētām partnervalstīm (Senegāla, Burkinafaso, Gana, Filipīnas, Gruzija, Peru, Jamaika, Kolumbija, Kostarika) šajā lēmumā ir paredzēts turpmāk attīstīt sadarbību, kas sākta īstenošanas atbalsta darbību pirmajā posmā, ko finansēja saskaņā ar Lēmumu 2013/768/KĀDP.
      Kas attiecas uz darbības jomu attiecībā uz lūgumu izteikušajām saņēmējām valstīm, šā lēmuma pamatā ir tās pašas pārbaudītās darbības, kas veiktas saskaņā ar Lēmumu 2013/768/KĀDP:

                  —

                  specializētas palīdzības programmas, ar kurām saņēmējām valstīm palīdzēs izpildīt ITL prasības tām pielāgotā un padziļinātā veidā. Palīdzība tiks izvērsta atbilstoši palīdzības ceļvedim, par ko vienosies ar saņēmējām valstīm un kas precizēs rīcības prioritātes, nodrošinās vietējo atbildību un vajadzības gadījumā norādīs apņemšanos ratificēt ITL,

                  —

                     ad hoc palīdzības darbības, kas būs vērstas uz saņēmējām valstīm, kam ir ierobežotas un konkrētākas vajadzības. Minētās ad hoc palīdzības darbības dos Savienībai iespēju elastīgi un atsaucīgi pievērsties palīdzības lūgumiem.

            Visbeidzot, attiecībā uz ITL vispārēju piemērošanu šajā lēmumā ir ietverts reģionāls informēšanas aspekts, kura pamatā ir deviņas konkrētas partnervalstis, piedaloties svarīgākajām reģionālajām organizācijām. Vēl viens līdzeklis vispārējas piemērošanas atbalstam ir informēšanas pasākumi, izmantojot ITL līgumslēdzēju pušu gadskārtējās konferences.
      Tādējādi šajā lēmumā ir nodrošināts vispusīgs palīdzības un informēšanas darbību kopums, lai veicinātu uzdevumu risināšanu efektīvas īstenošanas un vispārējas piemērošanas jomā. Tā pamatā ir rezultāti un gūtā pieredze no iepriekšējā posma, ko finansēja saskaņā ar Lēmumu 2013/768/KĀDP, un tas apliecina Savienības un tās dalībvalstu pastāvīgu apņēmību atbalstīt ITL.
      2.   Vispārējie mērķi
      Šā lēmuma galvenais mērķis ir atbalstīt vairākas valstis nolūkā stiprināt to ieroču nodošanas kontroles sistēmas, lai efektīvi īstenotu ITL un veicinātu tā vispārēju piemērošanu. Konkrēti – ar Savienības darbību nodrošinās to, ka tiek:

                  a)

                  stiprinātas saņēmēju valstu ieroču nodošanas kontroles spējas un speciālās zināšanas;

                  b)

                  palielināta to attiecīgo ieinteresēto personu, piemēram, kompetento reģionālo organizāciju, valstu parlamentu un pilsoniskās sabiedrības pārstāvju, informētība un atbildība, kuri ir ilgtermiņā ieinteresēti nodrošināt ITL īstenošanas efektivitāti;

                  c)

                  veikti informēšanas pasākumi attiecībā uz citām valstīm, lai atbalstītu ITL vispārēju piemērošanu un efektīvu īstenošanu.

            3.   Projekta darbību apraksts
      3.1.   Ar Lēmumu 2013/768/KĀDP izveidotā ekspertu saraksta stiprināšana
      3.1.1.   Projekta mērķis
      Ar Lēmumu 2013/768/KĀDP izveidotais ekspertu saraksts ir nodrošinājis labi identificētus, kompetentus un uzticamus resursus nolūkā pienācīgi atbalstīt palīdzības darbības. Ņemot vērā gūto pieredzi, tagad sarakstu ir nepieciešams paplašināt attiecībā uz ekspertu skaitu, viņu speciālo zināšanu daudzveidību un izmantoto ekspertu veidu, piemēram, iekļaujot nevalstiskos ekspertus, veicināt viņu iesaisti saņēmējās valstīs ilgtermiņā un saraksta ietvaros izstrādāt “mācībspēku apmācības” elementu.
      3.1.2.   Projekta apraksts
      Īstenotājas struktūras strādās pie tā, lai paplašinātu ekspertu sarakstu, nodrošinot plašu ģeogrāfisko pārstāvniecību un speciālo zināšanu daudzveidību, ciktāl tas ir iespējams. Tām jo īpaši būtu jāveicina tādu ekspertu piedalīšanās, kuri nāk no valstīm, kas nesen ir sekmīgi izstrādājušas valstu ieroču nodošanas kontroles sistēmas, tostarp tās, kuras ir izstrādātas saistībā ar saņemto starptautisko palīdzību. Īstenotājām struktūrām regulāri ir jāziņo Padomes Parasto ieroču eksporta jautājumu darba grupai (COARM) par sarakstu, tā sastāvu un tā spēju uzņemties darba slodzi, kas saistīta ar šajā lēmumā paredzētajiem pasākumiem. Vajadzības gadījumā COARM var pieņemt lēmumu par korektīvajiem pasākumiem.
      Kopējam ekspertu saraksta speciālo zināšanu apjomam būtu pilnīgi jāaptver valsts ieroču nodošanas kontroles sistēmas darbība, jo īpaši juridiskie jautājumi, atļauju izsniegšana, muita/tiesībaizsardzība, informētība, kriminālvajāšana/sankcijas, ziņošana/pārredzamība.
      3.1.2.1.   Eksperti
      Īstenotājas struktūras nodrošinās taisnīgu un pārredzamu ekspertu nolīgšanu un attiecībā uz Savienības ekspertiem pilnībā izmantos Savienības informēšanas pasākumu ekspertu sarakstu, kas tiek pārsūtīts un atjaunināts COARM.
      3.1.2.2.   Ekspertu sanāksmes
      Šā lēmuma spēkā esamības laikā īstenotājas struktūras sasauks četras divu dienu ekspertu sanāksmes (katra struktūra – divas sanāksmes). Šo sanāksmju mērķis jo īpaši būs:

                  —

                  izveidot kopīgu izpratni ekspertu vidū par izaicinājumiem un reakciju saistībā ar atbalstu ITL īstenošanai;

                  —

                  vajadzības gadījumā izstrādāt kopīgu materiālu, kas izmantojams ekspertu sniegtajā atbalstā (piemēram, rokasgrāmata un pamatnostādnes), lai ekspertu sniegtie ieteikumi būtu konsekventi;

                  —

                  izvērtēt “mācībspēku apmācības” elementu (sk. 3.1.2.3.) un vajadzības gadījumā lemt par grozījumiem.

            Divām sanāksmēm, tostarp pirmajai ievada sanāksmei, būtu jānotiek Briselē. Pārējās divas sanāksmes notiks atbilstoši īstenotājas struktūras atrašanās vietai. Uz katru sanāksmi tiks aicināts līdz 40 ekspertiem, pamatojoties uz ģeogrāfisko līdzsvaru un “mācībspēku apmācības” elementa (sk. 3.1.2.3.) vajadzībām.
      3.1.2.3.   “Mācībspēku apmācības” elements
      Ar šo elementu ir paredzēts atbalstīt vairāku saņēmēju valstu ekspertu apmācību, lai vēlākā posmā viņi varētu efektīvi apmācīt paši savus kolēģus. Ja iespējams, īstenotājas struktūras, sākot palīdzības darbības saņēmējās valstīs saskaņā ar šo lēmumu, reklamēs “mācībspēku apmācības” elementu un apzinās topošos mācībspēkus. Šīs amatpersonas vēlāk tiks iekļautas ekspertu sarakstā un attiecīgi tiks aicinātas uz 3.1.2.2. punktā minētajām ekspertu sanāksmēm.
      “Mācībspēku apmācības” elements notiks papildu trešajā dienā uzreiz pēc ekspertu sanāksmēm. Tajā pulcēsies topošie mācībspēki un attiecīgs skaits sarakstā esošo ekspertu, kuri sniedz apmācību.
      Starplaikā starp gadskārtējām ekspertu sanāksmēm un to papildu “mācībspēku apmācības” elementiem tiks veicināti apmācošo ekspertu un topošo mācībspēku kontakti, un vajadzības gadījumā saņēmējās valstīs līdztekus plānotajām palīdzības darbībām varētu paredzēt papildu apmācības sesijas (piemēram, specializēts seminārs uz pusi dienas, kā minēts 3.2.3.1. punktā).
      Katrai sesijai reģistrēs līdz 15 topošos mācībspēkus.
      Īstenotāja struktūra, kas atbildīga par ekspertu sanāksmi, būs atbildīga par “mācībspēku apmācības” elementu, kurš ar to saistīts.
      3.2.   Turpmāka palīdzība ilgtermiņa partnervalstīm
      3.2.1.   Ilgtermiņa partnervalstis
      Senegāla, Burkinafaso, Gana, Filipīnas, Gruzija, Peru, Jamaika, Kolumbija, Kostarika.
      Īstenotājas struktūras šīm ilgtermiņa partnervalstīm pievērsīsies šādi:

                  —

                     BAFA: Gana, Gruzija, Peru, Jamaika, Kolumbija, Kostarika;

                  —

                     Expertise France: Senegāla, Burkinafaso, Filipīnas.

            3.2.2.   Projekta mērķis
      Lēmums 2013/768/KĀDP deva Savienībai iespēju sākt uz sākotnējo ceļvedi balstītu sadarbību ar deviņām partnervalstīm, kas minētas 3.2.1. punktā. Savukārt pilnīga vai daļēja ceļveža pabeigšana radīja papildu izaicinājumus, kam jāpievēršas, lai virzītos uz pilnīgāku ITL īstenošanu. Tāpēc kopējais pieejamo darbību skaits tiks nodrošināts un iedalīts atbilstoši saņēmēju valstu vajadzībām, interesēm un apguves spējām.
      3.2.3.   Projekta apraksts
      3.2.3.1.   Semināri valstīs
      Kā turpinājums darbam un panākumiem, kas jau sasniegti saskaņā ar Padomes Lēmumu 2013/768/KĀDP, deviņām ilgtermiņa partnervalstīm tiks izveidoti kopskaitā 45 divu dienu semināri saņēmējās valstīs.
      3.2.3.2.   Mācību apmeklējumi dalībvalstīs
      Lai papildinātu saņēmējās valstīs notiekošās darbības, ilgtermiņa partnervalstu valdības, atļauju izsniegšanas jomas un izpildes jomas amatpersonām darīs pieejamus trīs dienu mācību apmeklējumus – skaitā līdz deviņiem – attiecīgajās dalībvalstu iestādēs. Mācību apmeklējuma rīkošanu nodrošinās tā īstenošanas struktūra, kas atbildīga par to ilgtermiņa partnervalsti, kura izmanto mācību apmeklējumu (sk. 3.2.1.).
      Mācību apmeklējumu augstā apmācības potenciāla dēļ būtībā ar tiem būtu jāpievēršas saņēmēju valstu topošajiem mācībspēkiem, t. i., saņēmēju valstu amatpersonām, kas piedalās 3.1.2.3. punktā minētajā “mācībspēku apmācības” elementā.
      3.3.   Reģionālie informēšanas pasākumi
      3.3.1.   Projekta mērķis
      Deviņām norādītajām saņēmējām valstīm var būt noderīga loma reģionālajos informēšanas pasākumos, apspriežoties ar tuvākajām kaimiņvalstīm par ieroču nodošanas jautājumiem un par ITL īstenošanu. Tas ilgtermiņā varētu veicināt jaunattīstības valstu sadarbību.
      Ar šo lēmumu tādēļ tām tiek sniegta iespēja atbilstīgi savām spējām kopīgi vai atsevišķi uzņemt līdz trim kaimiņvalstīm uz apakšreģionāliem darbsemināriem.
      3.3.2.   Projekta apraksts
      Būs plānoti maksimums 12 divu dienu darbsemināri reģionālo informēšanas pasākumu vajadzībām. Ja vien ar uzņēmējvalstīm nav panākta citāda vienošanās, tie notiks šādi:

                  —

                  Senegāla, Burkinafaso, Gana: maksimums trīs darbsemināri maksimums trīs ECOWAS valstīm, attiecīgā gadījumā sadarbībā ar ECOWAS Komisiju, pēc rotācijas principa, ja vien attiecīgās trīs uzņēmējvalstis nav nolēmušas citādi;

                  —

                  Peru, Kostarika un Kolumbija: maksimums trīs darbsemināri maksimums trīs UNLIREC valstīm, attiecīgā gadījumā sadarbībā ar UNLIREC, pēc rotācijas principa, ja vien attiecīgās trīs uzņēmējvalstis nav nolēmušas citādi;

                  —

                  Filipīnas, Gruzija, Jamaika: maksimums divi darbsemināri, katrs līdz maksimums trim to attiecīgajām kaimiņvalstīm. Gruzija un Filipīnas uzņem CBRN izcilības centru reģionālo sekretariātu, kas varētu uzlabot sinerģiju ar projektiem, kas saistīti ar eksporta kontroli, kā arī palīdzēt apzināt uzaicinātās valstis un uzlabot kontaktus ar tām.

            No katras uzaicinātās kaimiņvalsts tiks ielūgtas līdz 10 amatpersonas.

         Expertise France pievērsīsies darbsemināriem, kas saistīti ar Senegālu, Burkinafaso, Ganu un Filipīnām, un BAFA pievērsīsies darbsemināriem, kas saistīti ar Peru, Kostariku, Kolumbiju, Gruziju un Jamaiku.
      3.4.   Uz ceļvedi balstītas palīdzības programmas
      3.4.1.   Projekta mērķis
      Specializētas palīdzības programmu un ar tām saistīto ceļvežu mērķis ir stiprināt saņēmēju valstu spējas vispusīgā un noturīgā veidā izpildīt ITL prasības. Ceļvedis jaunai saņēmējai valstij nodrošinās paredzamību attiecībā uz to, kas ir plānots palīdzības ziņā, un tajā būs izklāstīti uzlabojumi, ko valsts var sagaidīt savās nodošanas kontroles spējās. Saņēmējas valstis būs valstis, kas lūdz palīdzību pēc šī lēmuma pieņemšanas.
      3.4.2.   Projekta apraksts
      Tiks izveidotas maksimums deviņām saņēmējām valstīm paredzētas valsts palīdzības programmas.
      Specializētās palīdzības programmas būtu jāizstrādā atbilstīgi turpmāk minētajiem soļiem:

                  a)

                  lūgums palīdzēt īstenot ITL. Minētajam lūgumam vajadzētu būt pēc iespējas pamatotam un ar norādītām konkrētām jomām, kurās šo palīdzību ir paredzēts sniegt. Attiecīgā gadījumā lūguma iesniedzējai valstij būtu jānorāda arī tas, kādu palīdzību tā ir iepriekš saņēmusi un šobrīd saņem no citiem palīdzības sniedzējiem (skatīt arī 6. iedaļu tālāk tekstā), un sniegt informāciju par tās ITL valsts īstenošanas stratēģiju;

                  b)

                  balstoties uz lūguma pamatotības pakāpi un 4. iedaļā izklāstītajiem kritērijiem, Augstais pārstāvis sadarbībā ar COARM un īstenotāju struktūru lems par lūguma iesniedzējas valsts atbilstību;

                  c)

                  ja lūgums pēc palīdzības tiek novērtēts atzinīgi, īstenotāja struktūra organizēs novērtēšanas ekspertu vizīti. Tās pamatā vajadzētu būt ciešai saziņai starp īstenotāju struktūru un trešo valsti, kura lūdz palīdzību, un tajā būtu jāiekļauj daži no visatbilstošākajiem ekspertiem, kas izraudzīti no izmantojamo ekspertu saraksta.
                  Novērtēšanas ekspertu vizītei, ja iespējams, var sagatavoties, izmantojot anketas un apkopojot esošo informāciju; tajā iekļauj tās valsts vajadzību un prioritāšu sākotnējo novērtējumu, kura lūdz palīdzību. Tā jo īpaši ļaus ar valsti, kura lūdz palīdzību, precizēt to, kas ir nepieciešams, lai efektīvi īstenotu ITL, un ļaus salīdzināt minētās vajadzības ar esošajiem attiecīgās valsts resursiem. Šīs sākotnējās novērtēšanas ekspertu vizītes ietvaros tiks vienkopus pulcētas visas attiecīgās vietējās aģentūras un ieinteresētās personas, kā arī tiks identificēti motivēti un uzticami vietējie partneri;

                  d)

                  pamatojoties uz novērtēšanas ekspertu vizītes rezultātiem, īstenotāja struktūra izstrādās palīdzības ceļvedi. Izstrādājot šādu palīdzības ceļvedi, īstenotāja struktūra ņems vērā jebkādu ar ITL saistītu palīdzību, ko, iespējams, sniedz ITL brīvprātīgais fonds, ANO ieguldījumu mehānisms, ar ko atbalsta sadarbību ieroču regulējuma jomā (UNSCAR), vai citas organizācijas (skatīt arī 6. iedaļu tālāk tekstā). Gadījumos, kad valsts, kura lūdz palīdzību, jau ir izstrādājusi ITL valsts īstenošanas stratēģiju, īstenotāja struktūra arī nodrošinās palīdzības ceļveža saskaņotību ar minēto valsts īstenošanas stratēģiju;

                  e)

                  palīdzības ceļveža projektu darīs zināmu saņēmējai valstij, lai saņemtu attiecīgās iestādes apstiprinājumu. Šo ceļvedi pielāgos saņēmējai valstij, un tajā apzinās ar palīdzību saistītās prioritātes;

                  f)

                  ceļvedi īstenos, iesaistot no izmantojamo ekspertu saraksta izvēlētus attiecīgos ekspertus un – vajadzības gadījumā – iesaistot citas ieinteresētās personas. Īstenotājai struktūrai būs iespēja attiecīgā gadījumā deleģēt ārējam ekspertam vai ekspertiem novērtējuma procesa organizāciju un/vai īstenošanu un palīdzības ceļveža izstrādi. To pārraudzīs īstenošanas aģentūra.
                  Palīdzības instrumentu klāsts jo īpaši ietvers tiesību aktu pārskatīšanu, apmācību seminārus un darbseminārus, un ar tiem veicinās tādu tīmekļa rīku un informācijas avotu kā ES P2P informatīvā tīmekļa portāla un ES P2P informatīvā biļetena lietošanu. Minētos palīdzības instrumentus īstenotāja struktūra izraudzīsies atbilstoši konkrētajām vajadzībām un prioritātēm, kas apzinātas novērtēšanas ekspertu vizītē, un saskaņā ar ceļvedi.

            3.4.3.   Ceļvežu ģeogrāfiskais iedalījums
      Ņemot vērā darbības, kas jau veiktas saskaņā ar Lēmumu 2013/768/KĀDP, un to vēlamos turpmākos pasākumus, deviņi ceļveži tiks īstenoti šādi (iekavās ir norādīta atbildīgā īstenotāja struktūra):

                  —

                  Ziemeļu, Centrālā un Rietumāfrika: 5 (Expertise France);

                  —

                  Dienvidu un Austrumāfrika: 1 (BAFA);

                  —

                  Dienvidaustrumāzija: 2 (BAFA);

                  —

                  Tuvo Austrumu un Persijas līča valstis un Vidusāzija: 1 (Expertise France).

            Atbilstīgi ANO praksei līgumos, kas tiks noslēgti ar īstenotājām struktūrām, tiks precizēts, kuras trešās valstis no iepriekš minētajiem ģeogrāfiskajiem reģioniem attiecas uz īstenotājām struktūrām.
      3.5.   Ad hoc palīdzības darbsemināri
      3.5.1.   Projekta mērķis

         Ad hoc palīdzības darbsemināru mērķis ir stiprināt saņēmēju valstu ieroču nodošanas kontroles spējas, lai mērķtiecīgā un piemērotā veidā izpildītu ITL prasības. Minētās ad hoc palīdzības darbības ļaus Savienībai elastīgi un atsaucīgi reaģēt uz tiem lūgumiem pēc palīdzības, kuros norādītas konkrētas vajadzības, kas ir būtiskas ITL īstenošanai. Ar tām varēs pievērsties vai nu katrai saņēmējai valstij atsevišķi, vai vairākām, kurām ir līdzīgas vajadzības, kopā.
      3.5.2.   Projekta apraksts
      Tiks rīkoti maksimums četrpadsmit divu dienu darbsemināri, lai reaģētu uz mērķtiecīgiem lūgumiem pēc palīdzības un pausto ieinteresētību attīstīt vienu vai vairākas ieroču nodošanas kontroles sistēmas konkrētas jomas.
      Minētajos darbsemināros tiks sniegta īpaši pielāgota palīdzība, un tajos pievērsīsies lūguma iesniedzējas valsts vai valstu izvirzītajam(-iem) konkrētajam(-iem) jautājumam(-iem). Tie notiks saņēmējās valstīs, un īpašās zināšanas tajās sniegs eksperti, kas izraudzīti no izmantojamo ekspertu saraksta.
      Augstais pārstāvis, apspriežoties ar COARM, izlems, kā reaģēt uz palīdzības lūgumiem. Veicot novērtējumu, Augstais pārstāvis jo īpaši ņems vērā 4. iedaļā izklāstītos kritērijus, lūguma precizitāti un to, kā tajā identificēts konkrētais(-ie) jautājums(-i), kā arī apsvērs ģeogrāfisko līdzsvaru.
      3.5.3.   Ad hoc palīdzības darbsemināru ģeogrāfiskais iedalījums
      Četrpadsmit ad hoc palīdzības darbsemināri tiks īstenoti šādi (iekavās ir norādīta atbildīgā īstenotāja struktūra):

                  —

                  Latīņamerika: 3 (BAFA) un 1 (Expertise France);

                  —

                  Āfrika: 3 (Expertise France);

                  —

                  Centrāleiropa un Dienvidaustrumāzija: 2 (BAFA) un 1 (Expertise France);

                  —

                  Austrumeiropa un Kaukāzs: 2 (BAFA);

                  —

                  Persijas līča valstis un Tuvie Austrumi: 2 (Expertise France).

            Atbilstīgi ANO praksei līgumos, kas tiks noslēgti ar īstenotājām struktūrām, tiks precizēts, kuras trešās valstis no iepriekš minētajiem ģeogrāfiskajiem reģioniem attiecas uz īstenotājām struktūrām.
      3.6.   To valstu noslēguma konference, kuras izmanto ar ITL saistītās palīdzības darbības
      3.6.1.   Projekta mērķis
      Konferences mērķis ir palielināt to attiecīgo ieinteresēto personu, piemēram, kompetento reģionālo organizāciju, valstu parlamentu un pilsoniskās sabiedrības pārstāvju, informētību un atbildību, kuri ir ieinteresēti nodrošināt ITL īstenošanas efektivitāti ilgtermiņā.
      3.6.2.   Projekta apraksts
      Projekts tiks rīkots kā divu dienu konference, kas jāorganizē laikā, kad šā lēmuma īstenošana tuvosies beigām, un, iespējams, uzreiz pirms vai pēc COARM sanāksmes. Tās īstenošana būs BAFA atbildībā. Šī konference vienkopus pulcēs attiecīgos deviņu ilgtermiņa saņēmēju pārstāvjus (3.2.1.) to valstu attiecīgos pārstāvjus, kuras ir izmantojušas 3.4. un 3.5. iedaļā minētās darbības.
      Minētā konference sekmēs saņēmēju valstu pieredzes apmaiņu, tajā tiks sniegta informācija par šo valstu nostāju saistībā ar ITL un par ITL ratifikācijas un īstenošanas statusu, kā arī sekmēs attiecīgās informācijas apmaiņu ar valstu parlamentu, reģionālo organizāciju un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem.
      Tādēļ šajā konferencē būtu jāpiedalās:

                  —

                  saņēmēju valstu diplomātiskajam un militāro/aizsardzības spēku personālam, jo īpaši no iestādēm, kas atbild par valsts politiku saistībā ar ITL;

                  —

                  saņēmēju valstu tehniskajam un tiesībaizsardzības personālam, jo īpaši no iestādēm, kuras izdod atļaujas, un no muitas, kā arī tiesībaizsardzības amatpersonām;

                  —

                  pārstāvjiem no valsts, reģionālām un starptautiskām organizācijām, kuras ir iesaistītas palīdzības sniegšanā, kā arī to valstu pārstāvjiem, kuras ir ieinteresētas sniegt vai saņemt ar tirdzniecības kontroli saistītu stratēģisko palīdzību;

                  —

                  attiecīgu nevalstisko organizāciju (NVO), ideju laboratoriju, valstu parlamentu un nozares pārstāvjiem.

            Ir paredzams, ka konferencē piedalīsies līdz 80 dalībnieku. Augstais pārstāvis, pamatojoties uz īstenošanas aģentūras iesniegto priekšlikumu un apspriežoties ar COARM, noteiks konferences norises vietu un uzaicināto valstu un organizāciju galīgo sarakstu.
      3.7.   Paralēlie pasākumi ITL Līgumslēdzēju pušu konferences laikā
      3.7.1.   Projekta mērķis
      ITL Līgumslēdzēju pušu gadskārtējās konferences sniedz unikālu iespēju vērsties pie attiecīgajiem ierēdņiem un ieinteresētajām personām, kas atbild par ITL jautājumiem. Savienības finansēti paralēli pasākumi jo īpaši dos iespēju veicināt informētību par Savienības īstenošanas atbalsta darbībām, arī veicināt informētību par valstīm, kuras var pēc tam vērsties pēc palīdzības, un veicināt – jo īpaši saņēmēju valstu – labo praksi.
      3.7.2.   Projekta apraksts
      Programmas darbības laikā notiks trīs paralēli pasākumi, proti, viens pasākums katras ITL Līgumslēdzēju pušu gadskārtējās konferences laikā. To īstenošana būs Expertise France atbildībā. Ar Savienības fondiem var jo īpaši segt ceļa izdevumus līdz trim ekspertiem/ierēdņiem no saņēmējām valstīm.
      4.   3.4. un 3.5. iedaļā minēto projekta darbību adresāti
      3.4. un 3.5. iedaļā minēto projekta darbību adresāti var būt valstis, kuras lūdz palīdzību nolūkā īstenot ITL un kuras tiks izraudzītas, pamatojoties inter alia uz šādiem kritērijiem:

                  —

                  politiskās un juridiskās apņemšanās ievērot ITL pakāpe un to starptautisko instrumentu īstenošanas stāvoklis, kuri ir saistīti ar ieroču tirdzniecību un ieroču nodošanas kontroli un kuri ir piemērojami attiecīgajai valstij;

                  —

                  iespējamība panākt palīdzības darbību sekmīgu iznākumu;

                  —

                  jebkuras iespējamās palīdzības novērtējums, kas jau ir saņemta vai tiek plānota divējāda lietojuma preču un ieroču nodošanas kontroles jomā;

                  —

                  valsts nozīme saistībā ar ieroču tirdzniecību pasaulē;

                  —

                  valsts nozīme saistībā ar Savienības drošības interesēm;

                  —

                  oficiālās attīstības palīdzības (OAP) atbilstība.

            5.   Īstenošanas struktūras
      Ņemot vērā darba slodzi, ko rada darbības saskaņā ar šo lēmumu, ir vēlams izmantot divas kompetentas īstenošanas struktūras: BAFA un Expertise France. Tās attiecīgā gadījumā sadarbosies ar un/vai veiks deleģēšanu dalībvalstu eksporta kontroles aģentūrām, attiecīgām reģionālām un starptautiskām organizācijām, ideju laboratorijām, pētniecības institūtiem un NVO.
      Padome un Komisija ir uzticējusi BAFA īstenot vairākus agrākus ar eksporta kontroli saistītus projektus. Attiecīgi BAFA ir uzkrājis lielu zināšanu un ekspertīzes apjomu. Expertise France ir atbildīgs par tādiem ar ES P2P divējāda lietojuma precēm saistītiem projektiem, kurus finansē no Stabilitātes un miera veicināšanas instrumenta. Tā loma šā lēmuma īstenošanā palīdzēs nodrošināt pienācīgu koordināciju ar projektiem, kuri saistīti ar divējāda lietojuma precēm. Tādēļ, ja ņem vērā šīs abas īstenošanas struktūras kopā, tām ir pierādītā pieredze, kvalifikācijas un vajadzīgās speciālās zināšanas par visu attiecīgo Savienības eksporta kontroles darbību loku gan divējāda lietojuma preču, gan ieroču eksporta kontroles jomās.
      6.   Saskaņošana ar citām attiecīgām palīdzības darbībām
      Īstenošanas struktūrām maksimāla uzmanība būtu jāvelta arī ar ITL saistītajām darbībām, kuras veic saskaņā ar ANO Rīcības programmu par kājnieku ieroču un vieglo ieroču nelikumīgas tirdzniecības novēršanu, apkarošanu un izskaušanu visos aspektos un tās Īstenošanas atbalsta sistēmu (PoA-ISS), ANO DPR1540(2004), ITL brīvprātīgo fondu un UNSCAR, kā arī divpusējām palīdzības darbībām. Īstenošanas struktūrām vajadzības gadījumā būtu jāsadarbojas ar citiem palīdzības sniedzējiem, lai nodrošinātu, ka nenotiek centienu dublēšanās un ka pastāv pēc iespējas lielāka saskaņotība un papildināmība.
      Projekta mērķis ir arī saņēmēju valstu vidū palielināt informētību par Savienības instrumentiem, ar kuriem iespējams atbalstīt jaunattīstības valstu sadarbību eksporta kontroles jomā. Šajā sakarā ar palīdzības darbībām būtu jāinformē par tādiem pieejamajiem instrumentiem kā, piemēram, ES ierosmi “CBRN izcilības centri” un citām ES P2P programmām, un tie jāpopularizē.
      7.   Savienības pamanāmība un palīdzības materiālu pieejamība
      Projekta rezultātā izstrādātie materiāli nodrošinās Savienības pamanāmību, jo īpaši pamatojoties uz Eiropas Savienības Ārējo darbību komunikācijas un redzamības rokasgrāmatas logotipu un grafisko tēlu, tostarp “ES P2P eksporta kontroles programmas” logotipu. Savienības delegācijām būtu jāiesaistās pasākumos trešās valstīs, lai pastiprinātu politiskos pēcpasākumus un pamanāmību.
      Tiks popularizēts ES P2P tīmekļa portāls (https://export-control.jrc.ec.europa.eu) saskaņā ar šo lēmumu veikto ar ITL saistīto palīdzības darbību nolūkā. Tādēļ īstenošanas struktūrām, veicot attiecīgās palīdzības darbības, būtu jāsniedz informācija par tīmekļa portālu un jāmudina izmantot tā informāciju un tehniskos resursus. Popularizējot tīmekļa portālu, tai būtu jānodrošina Savienības pamanāmība. Darbības turklāt būtu jāveicina, izmantojot ES P2P informatīvo biļetenu.
      8.   Ietekmes novērtējums
      Pēc šajā lēmumā paredzēto darbību pabeigšanas būtu tehniski jāizvērtē to ietekme. Pamatojoties uz īstenošanas struktūru sniegto informāciju un ziņojumiem, Augstais pārstāvis sadarbībā ar COARM un attiecīgā gadījumā ar Savienības delegācijām saņēmējās valstīs, kā arī ar citām attiecīgām ieinteresētajām personām, veiks ietekmes novērtējumu.
      Attiecībā uz valstīm, kuras ir izmantojušas specializētās palīdzības programmu, ietekmes novērtējumā īpaša uzmanība būtu jāpievērš to saņēmēju valstu skaitam, kuras ir ratificējušas ITL, kā arī to ieroču nodošanas kontroles spēju attīstīšanai. Šādā novērtējumā par saņēmēju valstu ieroču nodošanas kontroles spējām jo īpaši būtu jāiekļauj informācija par attiecīgu valsts līmeņa noteikumu sagatavošanu un izdošanu, ITL ziņošanas pienākumu izpildi un tādas attiecīgas struktūras pilnvarām, kura atbild par ieroču nodošanas kontroli.
      9.   Ziņošana
      Īstenošanas struktūras regulāri sagatavos ziņojumus, tostarp pēc katras darbības beigām. Ziņojumi būtu jāiesniedz Augstajam pārstāvim vēlākais sešas nedēļas pēc attiecīgo darbību pabeigšanas.

         (1)  Sk. Lēmumu 2009/1012/KĀDP, Lēmumu 2010/336/KĀDP, Lēmumu 2012/711/KĀDP, Lēmumu 2013/43/KĀDP un Lēmumu 2013/768/KĀDP.


title: 2004/537/EK, Euratom:Padomes lēmums (2004. gada 29. jūnijs), ar kuru ieceļ Eiropas Savienības ģenerālsekretāru, Augsto pārstāvi kopējās ārpolitikas un drošības politikas lietās

text:
               7.7.2004

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 236/16

      PADOMES LĒMUMS

   (2004. gada 29. jūnijs),
   ar kuru ieceļ Eiropas Savienības ģenerālsekretāru, Augsto pārstāvi kopējās ārpolitikas un drošības politikas lietās
   (2004/537/EK, Euratom)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, jo īpaši tā 207. panta 2. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu, jo īpaši tā 121. panta 2. punktu,

         IR NOLĒMUSI.
   1. pants
   Ar šo Javier SOLANA MADARIAGA kungs ir iecelts par Eiropas Savienības Padomes ģenerālsekretāru, Augsto pārstāvi kopējās ārpolitikas un drošības politikas lietās uz pieciem gadiem no 2004. gada 18. oktobra.
   2. pants
   Šo lēmumu Javier SOLANA MADARIAGA kungam paziņo Padomes priekšsēdētājs.
   To publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2004. gada 29. jūnijā

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         B. AHERN


title: Komisijas Lēmums ( 2015. gada 20. marts ) par divu Komisijas pārstāvju un divu aizstājēju iecelšanu Eiropas Zāļu aģentūras valdē

text:
               21.3.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 95/20

         KOMISIJAS LĒMUMS
   (2015. gada 20. marts)
   par divu Komisijas pārstāvju un divu aizstājēju iecelšanu Eiropas Zāļu aģentūras valdē
   (2015/C 95/09)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Regulu (EK) Nr. 726/2004, ar ko nosaka cilvēkiem paredzēto un veterināro zāļu reģistrēšanas un uzraudzības Kopienas procedūras un izveido Eiropas Zāļu aģentūru (1), un jo īpaši tās 65. panta 3. punktu,
   tā kā:

               (1)

               2010. gadā ar Komisijas 2010. gada 14. decembra Lēmumu par divu Komisijas pārstāvju un divu aizstājēju iecelšanu Eiropas Zāļu aģentūras valdē (2) tika iecelti divi Komisijas pārstāvji un divi aizstājēji Eiropas Zāļu aģentūras (turpmāk “Aģentūra”) valdē.

               (2)

               Tā kā ir mainījusies Komisijas struktūrshēma, ir jāpieņem jauns lēmums, ar ko aizstāj Komisijas 2010. gada 14. decembra Lēmumu un ieceļ divus Komisijas pārstāvjus un divus aizstājējus Eiropas Zāļu aģentūras valdē,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Komisijas pārstāvji Eiropas Zāļu aģentūras valdē ir personas, kas ieņem šādus amatus un veic šādus uzdevumus:

               1)

               no Veselības un pārtikas nekaitīguma ģenerāldirektorāta:

                           a)

                           Veselības un pārtikas nekaitīguma ģenerāldirektorāta ģenerāldirektors – kā valdes loceklis;

                           b)

                           direktors, kurš vada direktorātu, kas atbild par zālēm Veselības un pārtikas nekaitīguma ģenerāldirektorātam uzticētās atbildības robežās, – kā aizstājējs;

               2)

               no Iekšējā tirgus, rūpniecības, uzņēmējdarbības un MVU ģenerāldirektorāta:

                           a)

                           direktors, kurš vada direktorātu, kas atbild par zālēm Iekšējā tirgus, rūpniecības, uzņēmējdarbības un MVU ģenerāldirektorātam uzticētās atbildības robežās, – kā valdes loceklis;

                           b)

                           nodaļas vadītājs, kurš vada nodaļu, kas atbild par zālēm Iekšējā tirgus, rūpniecības, uzņēmējdarbības un MVU ģenerāldirektorātam uzticētās atbildības robežās, – kā aizstājējs.

         2. pants
   Šis lēmums attiecas uz personām, kuras šā lēmuma pieņemšanas dienā ieņem 1. pantā minētos amatus, arī uz laiku, un visām personām, kas ieņem šos amatus pēc tam.
   3. pants
   Veselības un pārtikas nekaitīguma ģenerāldirektorāta un Iekšējā tirgus, rūpniecības, uzņēmējdarbības un MVU ģenerāldirektorāta ģenerāldirektori informē Aģentūras valdes priekšsēdētāju un izpilddirektoru par to personu vārdu un uzvārdu, kuras ieņem 1. pantā minētos amatus, un par izmaiņām šajā informācijā.
   4. pants
   Komisijas 2010. gada 14. decembra Lēmumu par divu Komisijas pārstāvju un divu aizstājēju iecelšanu Eiropas Zāļu aģentūras valdē atceļ.
   Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2015. gada 20. martā

            Komisijas vārdā –

            Komisijas loceklis

         Vytenis ANDRIUKAITIS

      (1)  OV L 136, 30.4.2004., 1. lpp.

      (2)  OV C 340, 15.12.2010., 17. lpp.


title: 2010/86/,Euratom: Eiropas Parlamenta Lēmums ( 2010. gada 20. janvāris ) par Eiropas ombuda ievēlēšanu

text:
               12.2.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 39/4

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS
   (2010. gada 20. janvāris)
   par Eiropas ombuda ievēlēšanu
   (2010/86/ES, Euratom)
   EIROPAS PARLAMENTS,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 24. panta trešo daļu un 228. pantu,
   ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 106.a pantu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta 1994. gada 9. marta Lēmumu 94/262/EOTK, EK, Euratom par statūtiem un vispārējiem nosacījumiem, kas reglamentē ombuda pienākumu izpildi (1),
   ņemot vērā Reglamenta 204. pantu,
   ņemot vērā uzaicinājumu iesniegt pieteikumus (2),
   ņemot vērā 2010. gada 20. janvāra balsojumu,
   IR PIEŅĒMIS ŠĀDU LĒMUMU:
   ievēlēt Nikiforos DIAMANDOUROS par Eiropas ombudu.

      Strasbūrā, 2010. gada 20. janvārī

            Eiropas Parlamenta vārdā –

            priekšsēdētājs

         J. BUZEK

      (1)  OV L 113, 4.5.1994., 15. lpp.

      (2)  OV C 216, 10.9.2009., 7. lpp.


title: 2010/314/: Padomes Lēmums ( 2010. gada 10. maijs ) par to, lai parakstītu un provizoriski piemērotu Ženēvas Nolīgumu par banānu tirdzniecību starp Eiropas Savienību un Brazīliju, Ekvadoru, Gvatemalu, Hondurasu, Kolumbiju, Kostariku, Meksiku, Nikaragvu, Panamu, Peru un Venecuēlu un Nolīgumu par banānu tirdzniecību starp Eiropas Savienību un Amerikas Savienotajām Valstīm

text:
               9.6.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 141/1

         PADOMES LĒMUMS
   (2010. gada 10. maijs)
   par to, lai parakstītu un provizoriski piemērotu Ženēvas Nolīgumu par banānu tirdzniecību starp Eiropas Savienību un Brazīliju, Ekvadoru, Gvatemalu, Hondurasu, Kolumbiju, Kostariku, Meksiku, Nikaragvu, Panamu, Peru un Venecuēlu un Nolīgumu par banānu tirdzniecību starp Eiropas Savienību un Amerikas Savienotajām Valstīm
   (2010/314/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar 218. panta 5. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Komisija attiecīgi 2001. gada 11. aprīlī un 2001. gada 30. aprīlī noslēdza Vienošanās ar Ekvadoru un ar Amerikas Savienotajām Valstīm (“Vienošanās”), kurās ir noteikti pasākumi to strīdu atrisināšanai, kurus minētās valstis sākušas Pasaules Tirdzniecības organizācijā attiecībā uz tarifa režīmu Savienībā importētajiem banāniem. Minētās Vienošanās paredzēja ieviest tarifu režīmu banānu importam. Šajā nolūkā Padome 2004. gada 12. jūlijā pilnvaroja Komisiju sākt sarunas saskaņā ar 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (1994. gada GATT) XXVIII pantu, lai ES sarakstā ieviestu tarifu režīmu banāniem.

               (2)

               Padome attiecīgi 2004. gada 22. martā un 2007. gada 29. janvārī pilnvaroja Komisiju saskaņā ar 1994. gada GATT XXIV panta 6. punktu sākt sarunas saistībā ar Čehijas, Igaunijas, Kipras, Latvijas, Lietuvas, Ungārijas, Maltas, Polijas, Slovēnijas un Slovākijas un Bulgārijas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai.

               (3)

               Sarunas veiksmīgi noslēdza 2009. gada 15. decembrī, parafējot Ženēvas Nolīgumu par banānu tirdzniecību ar Brazīliju, Ekvadoru, Gvatemalu, Hondurasu, Kolumbiju, Kostariku, Meksiku, Nikaragvu, Panamu, Peru un Venecuēlu (“Ženēvas nolīgums”) un Nolīgumu par banānu tirdzniecību ar Amerikas Savienotajām Valstīm (“ES un ASV nolīgums”).

               (4)

               Komisijas pārrunātajos nolīgumos paredzēta attiecīgo valstu sūdzību noregulēšana saskaņā ar 1994. gada GATT XXIV panta 6. punktu un XXVIII pantu. Turklāt tie īsteno Vienošanās, paredzot saistošu tarifu režīmu un attiecībā uz tarifu režīmu banāniem nodrošina atbilstošu risinājumu visiem neizšķirtajiem strīdiem, kurus tādējādi var oficiāli noregulēt.

               (5)

               Abi minētie nolīgumi būtu jāparaksta Savienības vārdā, ņemot vērā to noslēgšanu vēlāk.

               (6)

               Ņemot vērā nepieciešamību steidzami īstenot sākotnējos tarifu samazinājumus, novērst neizšķirtu strīdu turpināšanu un nodrošināt, ka Savienības galīgās saistības attiecībā uz banānu piekļuvi tirgiem nākamajās sekmīgi pabeigtajās PTO daudzpusējās sarunās par lauksaimniecības produktu piekļuvi tirgum nepārsniedz tās, kas noteiktas Ženēvas nolīguma 3., 6. un 7. punktā un ES un ASV nolīguma 2. punktā, 3. punkta a) un b) apakšpunktā, abi nolīgumi ir provizoriski jāpiemēro atbilstīgi Ženēvas nolīguma 8. punkta b) apakšpunktam un ES un ASV nolīguma 6. punktam, sākot no katra nolīguma parakstīšanas dienas līdz brīdim, kad tie stājas spēkā,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas Savienības vārdā parakstīt šādus nolīgumus:

               a)

               Ženēvas Nolīgumu par banānu tirdzniecību starp Eiropas Savienību un Brazīliju, Ekvadoru, Gvatemalu, Hondurasu, Kolumbiju, Kostariku, Meksiku, Nikaragvu, Panamu, Peru un Venecuēlu (“Ženēvas nolīgums”);

               b)

               Nolīgumu par banānu tirdzniecību starp Eiropas Savienību un Amerikas Savienotajām Valstīm (“ES un ASV nolīgums”).

         Nolīgumu teksti pievienoti šim lēmumam.
   2. pants
   1.   Ženēvas nolīguma 3., 6. un 7. punktu provizoriski piemēro saskaņā ar tā 8. panta b) punktu, sākot no minētā nolīguma parakstīšanas dienas līdz brīdim, kad tas stājas spēkā.
   2.   ES un ASV nolīguma 2. punktu un 3. punkta a) un b) apakšpunktu provizoriski piemēro saskaņā ar tā 6. punktu, sākot no minētā nolīguma parakstīšanas dienas līdz brīdim, kad tas stājas spēkā.
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2010. gada 10. maijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         C. ASHTON

    ---documentbreak---

               9.6.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 141/3

         TULKOJUMS
   ŽENĒVAS NOLĪGUMS PAR BANĀNU TIRDZNIECĪBU

               1.

               Šis nolīgums starp Eiropas Savienību (turpmāk – ES) un Brazīliju, Ekvadoru, Gvatemalu, Hondurasu, Kolumbiju, Kostariku, Meksiku, Nikaragvu, Panamu, Peru un Venecuēlu (turpmāk – Latīņamerikas lielākās labvēlības režīma banānu piegādātāji) ir noslēgts attiecībā uz tā ES tirdzniecības režīma struktūru un darbību, ko piemēro svaigiem banāniem (izņemot miltu banānus), kurus klasificē HS tarifu pozīcijā 0803.00.19 (turpmāk – banāni), un tam piemērojamiem noteikumiem un nosacījumiem.

               2.

               Šis nolīgums neskar visu šā nolīguma parakstītāju tiesības un pienākums saistībā ar PTO, ievērojot 3. līdz 8. punktā izklāstītos noteikumus.

               3.

               ES piekrīt, ka:

                           a)

                           neskarot turpmāk minēto b) apakšpunktu, ES piemēro banāniem tarifu, kas nepārsniedz (1):

                                                   —

                                                   no 2009. gada 15. decembra līdz 2010. gada 31. decembrim

                                       148 EUR/t

                                                   —

                                                2011. gada 1. janvāris

                                       143 EUR/t

                                                   —

                                                2012. gada 1. janvāris

                                       136 EUR/t

                                                   —

                                                2013. gada 1. janvāris

                                       132 EUR/t

                                                   —

                                                2014. gada 1. janvāris

                                       127 EUR/t

                                                   —

                                                2015. gada 1. janvāris

                                       122 EUR/t

                                                   —

                                                2016. gada 1. janvāris

                                       117 EUR/t

                                                   —

                                                2017. gada 1. janvāris

                                       114 EUR/t

                           b)

                           ja Dohas nosacījumi (2) nav īstenoti līdz 2013. gada 31. decembrim, attiecīgie tarifa samazinājumi, kas minēti 3. punkta a) apakšpunktā, tiek atlikti, līdz minētie nosacījumi ir īstenoti. Jebkurā gadījumā piemērošanu neatliks ilgāk kā līdz 2015. gada 31. decembrim. Piemērojamā tarifa likme minētajā atlikšanas periodā ir 132 EUR/t. Kad divu gadu laikposms būs pagājis vai uzreiz pēc Dohas nosacījumu īstenošanas, atkarībā no tā, kas ir agrāk, tarifa likme ir 127 EUR/t. Tarifi turpmākajiem trim gadiem, sākot no katra gada 1. janvāra, nepārsniegs attiecīgi 122 EUR/t, 117 EUR/t un 114 EUR/t;

                           c)

                           ES nodrošina lielākās labvēlības tarifa režīmu attiecībā uz banānu importu (3).

               4.

                           a)

                           ES apņemas veikt tarifa samazinājumus, kas norādīti 3. punktā. Tāpēc šo nolīgumu iekļauj ES PTO sarakstā, veicot apstiprināšanu (4) saskaņā ar 1980. gada 26. marta Lēmumu par tarifa koncesiju sarakstu grozīšanas un labojumu izdarīšanas procedūru (L/4962);

                           b)

                           pēc šā nolīguma stāšanās spēkā ES nosūta ģenerāldirektoram apstiprināšanai saraksta projektu attiecībā uz banāniem, iekļaujot šā nolīguma tekstu;

                           c)

                           šā nolīguma puses vienojas necelt iebildumus par grozītā saraksta apstiprinājumu, ja šis nolīgums ir pareizi atspoguļots paziņojumā.

               5.

               Pēc apstiprināšanas pabeigšanas neizšķirtie strīdi WT/DS27, WT/DS361, WT/DS364, WT/DS16, WT/DS105, WT/DS158, WT/L/616, WT/L/625 un visas sūdzības, ko iesniedzis jebkurš Latīņamerikas lielākās labvēlības režīma banānu piegādātājs saskaņā ar procedūrām, kuras paredzētas 1994. gada GATT XXIV un XXVIII pantā attiecībā uz ES tirdzniecības režīmu banāniem (ieskaitot G/SECRET/22 posteni 0803.00.19 un G/SECRET/22/Add.1, G/SECRET/20, G/SECRET/20/Add.1 un G/SECRET/26), tiek noregulētas (5). Divu nedēļu laikā pēc apstiprināšanas šā nolīguma attiecīgās puses kopīgi paziņo SIP (Strīdu izšķiršanas padomei), ka tās ir panākušas savstarpēju vienošanos, kurā tās piekrīt izbeigt minētos strīdus (6).

               6.

               Neskarot šā nolīguma pušu tiesības saskaņā ar PTO nolīgumu, tostarp tiesības, kas izriet no 5. punktā minētajiem strīdiem un sūdzībām, Latīņamerikas lielākās labvēlības režīma banānu piegādātāji apņemas laikposmā no 2009. gada 15. decembra līdz apstiprināšanai neveikt nekādas turpmākas darbības attiecībā uz 5. punktā minētajiem strīdiem un sūdzībām, ja ES ievēro 3. punktu un 4. punkta b) un c) apakšpunktu.

               7.

               Latīņamerikas lielākās labvēlības režīma banānu piegādātāji piekrīt, ka šis nolīgums ir daļa no ES galīgajām saistībām attiecībā uz piekļuvi banānu tirgum, kas iekļaujamas to nākamo daudzpusējo sarunu par piekļuvi lauksaimniecības produktu tirgum galīgajos rezultātos, kas veiksmīgi noslēgtas PTO (ieskaitot Dohas sarunu kārtu) (7).

               8.

                           a)

                           Šis nolīgums stājas spēkā nākamā mēneša pirmajā dienā pēc tam, kad visi nolīguma parakstītāji ir paziņojuši ģenerāldirektoram par šim nolūkam vajadzīgo procedūru pabeigšanu. Katrs nolīguma parakstītājs iesniedz paziņojuma kopiju pārējiem nolīguma parakstītājiem;

                           b)

                           neskarot a) apakšpunktu, nolīguma parakstītāji vienojas provizoriski piemērot 3., 6. un 7. punktu no šā nolīguma parakstīšanas dienas.

         Brazīlijas vārdā

         Kolumbijas vārdā

         Kostarikas vārdā

         Ekvadoras vārdā

         Eiropas Savienības vārdā

         Gvatemalas vārdā

         Hondurasas vārdā

         Meksikas vārdā

         Nikaragvas vārdā

         Panamas vārdā

         Peru vārdā

         Venecuēlas vārdā

      (1)  Pēc šā nolīguma parakstīšanas ES laikposmā no 2009. gada 15. decembra līdz nolīguma parakstīšanas dienai ar atpakaļejošu spēku piemēro tarifu(-us), kas minēti 3. punkta a) apakšpunktā. Samaksātos nodokļus, kas pārsniedz šajā noteikumā paredzēto summu, pēc pieprasījuma atmaksā kompetentās muitas iestādes.

      (2)  Šajā nolīgumā Dohas nosacījumi nozīmē, ka Tirdzniecības sarunu komitejā ir panākta vienošanās sarunās par piekļuvi lauksaimniecības un nelauksaimniecisko produktu tirgiem pāriet pie sarakstu sagatavošanas.

      (3)  Šis noteikums nav jāsaprot kā atļauja tādiem ārpustarifu pasākumiem attiecībā uz banāniem, kuri nav saskaņā ar ES pienākumiem atbilstīgi PTO nolīgumiem.

      (4)  Apstiprināšanas datums būs datums, kad ģenerāldirektors apliecinās, ka izmaiņas ES sarakstā ir apstiprinātas saskaņā ar 1980. gada 26. marta Lēmumu par tarifa koncesiju sarakstu grozīšanas un labojumu izdarīšanas procedūru (atsauces dokuments WT/LET).

      (5)  Strīdu noregulēšanas datums ir apstiprinājuma datums (atsauces dokuments WT/LET).

      (6)  Minēto strīdu noregulēšana neietekmē jebkuras puses tiesības ierosināt jaunu strīdu procesu atbilstīgi VSN vai turpmākas tiesības saskaņā ar procedūrām, kas paredzētas 1994. gada GATT XXIV un XXVIII pantā.

      (7)  Ja apstiprināšana nav pabeigta līdz datumam, kad PTO (ieskaitot Dohas sarunu kārtu) ir noslēgtas nākamās daudzpusējās sarunas par piekļuvi lauksaimniecības produktu tirgum, šo nolīgumu kā daļu no minēto sarunu rezultātiem iekļauj ES PTO sarakstā dienā, kad saraksts stājas spēkā.
 ---documentbreak--- NA ---documentbreak---

               9.6.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 141/6

         TULKOJUMS
   NOLĪGUMS
   par banānu tirdzniecību starp Eiropas Savienību un Amerikas Savienotajām Valstīm
   EIROPAS SAVIENĪBA (“ES”)
   un
   AMERIKAS SAVIENOTĀS VALSTIS (“ASV”),
   ATSAUCOTIES uz ASV un ES 2001. gada 11. aprīļa vienošanos par banāniem (WT/DS27/59);
   ŅEMOT VĒRĀ Ženēvas Nolīgumu par banānu tirdzniecību (ŽNBT), kuru 2010. gada 31. maijā parakstījusi ES un Brazīlija, Ekvadora, Gvatemala, Hondurasa, Kolumbija, Kostarika, Meksika, Nikaragva, Panama, Peru un Venecuēla un kura kopija ir pievienota šim pielikumam;
   ŅEMOT VĒRĀ 2009. gada 16. un 18. marta un 2009. gada 10. un 17. aprīļa jautājumu un atbilžu apmaiņu starp ASV un Eiropas Komisiju;
   IR VIENOJUŠĀS ŠĀDI.

               1.

               Pēc visu ŽNBT parakstītāju neizšķirto strīdu un sūdzību noregulēšanas, kuras uzskaitītas ŽNBT nolīguma 5. punkta pirmajā teikumā (strīdu noregulēšanas datums), strīds – EK banānu importēšanas, pārdošanas un izplatīšanas kārtība (WT/DS27) – starp ASV un ES tiek uzskatīts par noregulētu. Tiklīdz Strīdu izšķiršanas padomē ir saņemts pēdējais paziņojums par visiem savstarpēji panāktiem strīdu risinājumiem, kas minēti ŽNBT 5. punktā, ASV un ES saskaņā ar “Vienošanās par noteikumiem un kārtību, kas nosaka strīdu noregulēšanu” 3.6. pantu kopīgi paziņo Strīdu izšķiršanas padomei par to, ka tās ir panākušas savstarpēju vienošanos, kurā tās piekrīt izbeigt minēto strīdu (1).

               2.

               Neskarot nolīguma pušu tiesības un pienākumus saskaņā ar PTO nolīgumu, tostarp tiesības, kas izriet no šā strīda, ASV un ES apņemas laikposmā no šā nolīguma parafēšanas dienas līdz strīda noregulēšanas dienai neveikt nekādas turpmākas darbības attiecībā uz šo strīdu, ja ES ievēro turpmāk minēto 3. punkta a) un b) apakšpunktu un pilda saistības, kas minētas ŽNBT 3. punktā un 4. punkta b) un c) apakšpunktā.

               3.

               ES turpmāk apņemas:

                           a)

                           piemērot lielākās labvēlības tarifa režīmu banānu importam un līdz ar to nepiemērot tādus pasākumus, kas ietekmē banānu importēšanu tās teritorijā, kā, piemēram, kvotas, tarifa likmes kvotas vai importa licencēšanas režīmu attiecībā uz tiem banāniem, kurus piegādā no jebkuriem avotiem (izņemot automātiskos licencēšanas režīmus, ko izmanto tikai tirgus uzraudzības vajadzībām) (2); un

                           b)

                           nepiemērot nekādus pasākumus, kas diskriminētu banānu piegādātāju izplatīšanas pakalpojumus, pamatojoties uz pakalpojuma sniedzēja īpašumtiesībām vai kontroli vai izplatīto banānu izcelsmi.

                     Nolīguma 1. punkta noteikumus nepiemēro, ja no strīdu noregulēšanas dienas ES nepilda kādu no saistībām, kas minētas šajā punktā.

               4.

               Saskaņā ar piemērojamiem Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) noteikumiem ES uzreiz paziņo PTO par jebkuru noslēgtu divpusēju vai reģionālu brīvās tirdzniecības nolīgumu, kurā ir minēti noteikumi par banānu tirdzniecību.

               5.

               ASV un ES vienojas laikus darīt zināmus un pēc jebkuras nolīguma puses pieprasījuma otrai pusei sniegt konsultāciju par jebkuriem jautājumiem, kas izriet no šā nolīguma vai ir saistīti ar šo nolīgumu.

               6.

               ASV un ES paziņo viena otrai rakstveidā par iekšējo procedūru pabeigšanu, kas vajadzīgas, lai šis nolīgums stātos spēkā. Šis nolīgums stājas spēkā dienā, a) kad saņemts pēdējais paziņojums, kas minēts iepriekšējā teikumā, vai b) dienā, kad stājas spēkā ŽNBT, atkarībā no tā, kura diena ir vēlāk. No šā nolīguma parakstīšanas datuma provizoriski piemēro 2. punktu un 3. punkta a) un b) apakšpunktu.

            Eiropas savienības vārdā

            Amerikas savienoto valstu vārdā

      (1)  Šā strīda noregulēšana neietekmē jebkuras puses tiesības ierosināt jaunu strīdu procesu atbilstīgi VSN.

      (2)  Šis noteikums neskar ES tiesības piemērot pasākumus, kuri ir saskaņā ar 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību XXIV pantu.


title: Padomes Lēmums (ES) 2016/859 (2016. gada 4. marts) par to, lai Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu protokolu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Libānas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai

text:
               1.6.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 144/1

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2016/859
   (2016. gada 4. marts)
   par to, lai Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu protokolu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Libānas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 217. pantu saistībā ar 218. panta 5. punktu,
   ņemot vērā Aktu par Horvātijas Republikas pievienošanos un jo īpaši tā 6. panta 2. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Nolīgums, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Libānas Republiku, no otras puses (1) (“nolīgums”), tika parakstīts Luksemburgā 2002. gada 17. jūnijā un stājās spēkā 2006. gada 1. aprīlī.

               (2)

               Horvātijas Republika kļuva par Eiropas Savienības dalībvalsti 2013. gada 1. jūlijā.

               (3)

               Saskaņā ar Akta par Horvātijas Republikas pievienošanos 6. panta 2. punktu par Horvātijas Republikas pievienošanos nolīgumam ir jāvienojas nolīguma protokolā, kuru noslēdz Padome, lemjot Savienības vārdā un pieņemot vienprātīgu lēmumu dalībvalstu vārdā, un Libānas Republika.

               (4)

               Padome 2012. gada 14. septembrī pilnvaroja Komisiju sākt sarunas ar Libānas Republiku. Sarunas tika sekmīgi pabeigtas, parafējot šim lēmumam pievienoto protokolu.

               (5)

               Protokola 7. pants paredz tā provizorisku piemērošanu līdz tā spēkā stāšanās dienai.

               (6)

               Protokols būtu jāparaksta, ņemot vērā tā noslēgšanu nākotnē, un jāpiemēro provizoriski,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Savienības un tās dalībvalstu vārdā atļauj parakstīt protokolu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Libānas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai, ņemot vērā protokola noslēgšanu.
   Protokola teksts ir pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas Savienības vārdā parakstīt protokolu.
   3. pants
   Protokolu piemēro provizoriski saskaņā ar tā 7. pantu, kamēr tiek pabeigtas procedūras tā noslēgšanai.
   4. pants
   Šis lēmums stājas spēkā ta pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2016. gada 4. martā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         S.A.M. DIJKSMA

      (1)  OV L 143, 30.5.2006., 2. lpp.


title: Eiropas Parlamenta Lēmums (2010. gada 5. maijs) par Eiropas GNSS uzraudzības iestādes 2008. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu

text:
               25.9.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 252/218

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS
   (2010. gada 5. maijs)
   par Eiropas GNSS uzraudzības iestādes 2008. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
   (2010/550/ES)
   EIROPAS PARLAMENTS,
   ņemot vērā Eiropas GNSS uzraudzības iestādes 2008. finanšu gada galīgos pārskatus,
   ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas GNSS uzraudzības iestādes 2008. finanšu gada pārskatiem, ar Iestādes atbildēm (1),
   ņemot vērā Padomes 2010. gada 16. februāra ieteikumu (5827/2010 – C7-0061/2010),
   ņemot vērā EK līguma 276. pantu un Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,
   ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 185. pantu,
   ņemot vērā Padomes 2004. gada 12. jūlija Regulu (EK) Nr. 1321/2004 par Eiropas satelītu radionavigācijas programmu vadības struktūru izveidi (3) un jo īpaši tās 12. pantu,
   ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (4), un jo īpaši tās 94. pantu,
   ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,
   ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A7-0073/2010),

               1.

               sniedz GNSS uzraudzības iestādes izpilddirektoram apstiprinājumu par Iestādes 2008. finanšu gada budžeta izpildi;

               2.

               izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, nosūtīt Eiropas GNSS uzraudzības iestādes izpilddirektoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Jerzy BUZEK

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV C 304, 15.12.2009., 100. lpp.

      (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (3)  OV L 246, 20.7.2004., 1. lpp.

      (4)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.
    ---documentbreak---

               25.9.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 252/219

         EIROPAS PARLAMENTA REZOLŪCIJA
   (2010. gada 5. maijs)
   ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no Lēmuma par Eiropas GNSS uzraudzības iestādes 2008. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
   EIROPAS PARLAMENTS,
   ņemot vērā Eiropas GNSS uzraudzības iestādes 2008. finanšu gada galīgos pārskatus,
   ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas GNSS uzraudzības iestādes 2008. finanšu gada pārskatiem, ar Iestādes atbildēm (1),
   ņemot vērā Padomes 2010. gada 16. februāra ieteikumu (5827/2010 – C7-0061/2010),
   ņemot vērā EK līguma 276. pantu un Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,
   ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 185. pantu,
   ņemot vērā Padomes 2004. gada 12. jūlija Regulu (EK) Nr. 1321/2004 par Eiropas satelītu radionavigācijas programmu vadības struktūru izveidi (3) un jo īpaši tās 12. pantu,
   ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (4), un jo īpaši tās 94. pantu,
   ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,
   ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A7-0073/2010),

               A.

               tā kā Revīzijas palāta ticamības deklarācijā par 2008. finanšu gada pārskatu ticamību un pakārtoto darījumu likumību un pareizību ir iekļāvusi piezīmes,

               B.

               tā kā Revīzijas palāta ziņojumā par Iestādes 2006. gada pārskatiem sniedza pozitīvu ticamības deklarāciju,

               C.

               tā kā Revīzijas palāta ir norādījusi, ka tā nevarēja sniegt atzinumu par Eiropas GNSS uzraudzības iestādes 2007. finanšu gada pārskatiem, un ir norādījusi, ka viss Galileo projekts tika pārskatīts 2007. gadā un ka Iestādes pārskati tika sagatavoti neskaidrā tiesiskā vidē,

               D.

               tā kā iestāde ieguva finansiālo autonomiju 2006. gadā,

               E.

               tā kā 2009. gada 23. aprīlī Parlaments sniedza Eiropas GNSS uzraudzības iestādes izpilddirektoram apstiprinājumu par Iestādes 2007. finanšu gada budžeta izpildi (5) un lēmumam par budžeta izpildes apstiprināšanu pievienotajā rezolūcijā cita starpā:

                           —

                           norādīja, ka Iestādei faktiski pieejamās apropriācijas (EUR 210 000 000) bija ievērojami mazākas par budžetā iekļauto, jo radās aizkavēšanās programmā Galileo,

                           —

                           pauda bažas par to, ka Revīzijas palāta budžeta izpildē bija konstatējusi šādas problēmas: zems saistību apropriāciju un maksājumu apropriāciju izpildes līmenis attiecībā uz darbības izdevumiem (63 % saistību apropriācijām un 51 % maksājumu apropriācijām), skaidras saiknes trūkums starp Iestādes darba programmu un budžetu, pārvietojumi, kas nav ne pamatoti, ne dokumentēti, atkārtota kavēšanās ar iekasēšanas rīkojumu uzskaiti, budžeta izpildes nekonsekventa atainošana,

                           —

                           ņēma vērā Revīzijas palātas kritisko nostāju Galileo projekta aktīvu jautājumā par to, ka Iestāde nevarēja sniegt pietiekošu informāciju savos pārskatos, jo līdz 2007. gada beigām nebija sagatavots Eiropas Kosmosa aģentūras pārziņā esošo aktīvu saraksts,

      Budžeta un finanšu vadība

               1.

               pauž nožēlu, ka Revīzijas palāta ticamības deklarācijā par 2008. finanšu gada pārskatu ticamību un pakārtoto darījumu likumību un pareizību ir iekļāvusi piezīmes;

               2.

               konstatē, ka Iestāde ir nolēmusi iesniegt savas darbības rezultātus, neņemot vērā to, ka tās veiktā Galileo un EGNOS programmu pārvaldība būs jāpārtrauc pēc tam, kad būs pabeigta aktīvu un līdzekļu nodošana Komisijai, kas bija plānota 2008. gada pirmā ceturkšņa beigās;

               3.

               ņem vērā, ka Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 9. jūlija Regula (EK) Nr. 683/2008 (6) stājās spēkā 2008. gada 25. jūlijā, un, lai gan tajā noteikts, ka atbildība par Galileo un EGNOS programmu pārvaldību pāriet Komisijai, Komisija 2008. gada 24. decembrī pārskaitīja EUR 95 000 000 uz Iestādes bankas kontu; pauž nožēlu, ka netika sagatavots attiecīgs budžeta grozījums;

               4.

               konstatē, ka pēc Regulas (EK) Nr. 683/2008 stāšanās spēkā 2008. gadā tika pieņemts būtisks Iestādes budžeta samazinājums (2007. gadā – EUR 436 500 000, bet 2008. gadā – EUR 22 700 000);

               5.

               pauž bažas par to, ka, lai gan saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 683/2008 Komisija kopš 2009. gada 1. janvāra ir atbildīga par Eiropas satelītnavigācijas programmu (EGNOS un Galileo) īstenošanu un līdzekļu pārvaldību, līdz 2008. gada beigām Komisijai nebija nodotas ne darbības, ne aktīvi un ne Komisijas, ne Iestādes attiecīgajos gada pārskatos jaunais pienākumu sadalījums nebija atspoguļots; ir uzzinājis no Revīzijas palātas, ka Iestādei EUR 58 400 000 vajadzēja uzskatīt par parādu Komisijai, nevis par priekšfinansējumu no Komisijas; turklāt konstatē, ka pārskatos nebija jāiekļauj EUR 55 600 000, kas jāmaksā Eiropas Kosmosa aģentūrai, jo šī summa bija Kopienu iemaksas programmām Galileo un EGNOS un par to atbildīga bija Komisija;

               6.

               tomēr norāda uz Iestādes atbildi, kurā tā pamato savu rīcību, apgalvojot, ka Komisija oficiāli apstiprināja vienošanos par aktīvu nodošanu tikai no 2009. gada 31. jūlija, jo līdz 2009. gada jūnija beigām nevarēja panākt vienošanos par pārveduma noteikumiem;

               7.

               norāda uz ieteikumiem Revīzijas palātas Īpašajā ziņojumā Nr. 7/2009, kas adresēts Komisijai kā jaunajai Galileo programmas pārvaldītājai;

      Iekšējā revīzija

               8.

               atzīst, ka Komisijas Iekšējās revīzijas dienests (IRD) 2007. gada novembrī veica iekšējo revīziju un 2008. gada oktobrī un 2009. gada decembrī veica izpildes pārbaudes; norāda, ka divi IRD ieteikumi, kas vēl jāīsteno, ir saistīti ar jutīgajām amata vietām un darba aprakstiem;

               9.

               norāda, ka lēmumam par budžeta izpildes apstiprināšanu ir pievienoti arī horizontāla rakstura konstatējumi, un sakarā ar tiem vērš uzmanību uz 2010. gada 5. maija rezolūciju (7) par aģentūru darbību, finanšu pārvaldību un kontroli.

      (1)  OV C 304, 15.12.2009., 100. lpp.

      (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (3)  OV L 246, 20.7.2004., 1. lpp.

      (4)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

      (5)  OV L 255, 26.9.2009., 162. lpp.

      (6)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 9. jūlija Regula (EK) Nr. 683/2008 par Eiropas satelītu radionavigācijas programmu (EGNOS un Galileo) turpmāku īstenošanu (OV L 196, 24.7.2008., 1. lpp).

      (7)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0139 (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 241. lpp.).