title: 2011/166/ES: Komisijas Lēmums ( 2011. gada 17. marts ), ar ko izveido SHARE-ERIC

text:
               18.3.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 71/20

         KOMISIJAS LĒMUMS
   (2011. gada 17. marts),
   ar ko izveido SHARE-ERIC

   (2011/166/ES)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2009. gada 25. jūnija Regulu (EK) Nr. 723/2009 par Kopienas tiesisko regulējumu, ko piemēro Eiropas pētniecības infrastruktūras konsorcijam (ERIC) (1),
   tā kā:

               (1)

               Ar Regulu (EK) Nr. 723/2009 Komisija ir pilnvarota izveidot Eiropas pētniecības infrastruktūras konsorciju (turpmāk “ERIC”).

               (2)

               Čehijas Republika, Vācijas Federatīvā Republika, Nīderlandes Karaliste un Austrijas Republika 2010. gada 14. decembrī ir lūgušas Komisiju izveidot Veselības, novecošanas un pensionēšanās apsekojumu Eiropā kā Eiropas pētniecības infrastruktūras konsorciju (SHARE-ERIC), Beļģijas Karaliste 2011. gada 21. janvārī ir pievienojusies šim lūgumam, un Šveice ir lūgusi, lai to iekļauj SHARE-ERIC novērotāja statusā.

               (3)

               Nīderlandes Karaliste ir iesniegusi deklarāciju, kurā tā atzīst SHARE-ERIC no tā izveidošanas brīža par starptautisku struktūru tādā nozīmē, kā paredzēts 143. panta g) punktā un 151. panta 1. punkta b) apakšpunktā Padomes 2006. gada 28. novembra Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu (2), un starptautisku organizāciju tādā nozīmē, kā paredzēts 23. panta 1. punkta otrajā ievilkumā Padomes 1992. gada 25. februāra Direktīvā 92/12/EEK par vispārēju režīmu akcīzes precēm un par šādu preču glabāšanu, apriti un uzraudzību (3).

               (4)

               Īstenojot Regulas (EK) Nr. 723/2009 5. panta 2. punktā izklāstītos pienākumus, Komisija ir izvērtējusi pieteikumu un secinājusi, ka tas atbilst Regulā (EK) Nr. 723/2009 noteiktajām prasībām.

               (5)

               Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 723/2009 6. panta 1. punktu un 20. pantu tika lūgts ar minētās regulas 20. pantu izveidotās komitejas atzinums par SHARE-ERIC izveidi, un sniegtais atzinums bija labvēlīgs.

               (6)

               Paredzams, ka SHARE-ERIC kļūs par svarīgu instrumentu citās būtiskās Eiropas pētniecības un inovācijas ierosmēs sabiedrības novecošanas jomā, piemēram, ierosinātajā kopīgajā plānošanas ierosmē “Ilgāks mūžs, labāka dzīve”, kopīgajā programmā “Interaktīva automatizēta dzīves vide” un Eiropas inovācijas partnerībā aktīvām un veselīgām vecumdienām,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   Vienīgais pants

      SHARE-ERIC izveide
   1.   Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 723/2009 tiek izveidots Eiropas pētniecības infrastruktūras konsorcijs Veselības, novecošanas un pensionēšanās apsekojumam Eiropā, kura nosaukums ir SHARE-ERIC.
   No šā lēmuma spēkā stāšanās dienas SHARE-ERIC ir juridiskas personas statuss, un tam katrā no dalībvalstīm ir visplašākā tiesībspēja un rīcībspēja, ko saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem piešķir juridiskām personām. Tas jo īpaši var iegādāties, turēt īpašumā un izmantot kustamo, nekustamo un intelektuālo īpašumu, noslēgt līgumus un būt par pusi tiesas procesos.
   2.   SHARE-ERIC statūti, par kādiem vienojušies tā locekļi, ir pievienoti šim lēmumam. Statūtu grozīšanai piemēro tajos paredzētos noteikumus un Regulas (EK) Nr. 723/2009 11. pantu. Statūti ir publiski pieejami ERIC tīmekļa vietnē un tā juridiskajā adresē.
   3.   Šis lēmums stājas spēkā trešajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   4.   Šis lēmums uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojams visās dalībvalstīs.

      Briselē, 2011. gada 17. martā

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         José Manuel BARROSO

      (1)  OV L 206, 8.8.2009., 1. lpp.

      (2)  OV L 347, 11.12.2006., 1. lpp.

      (3)  OV L 76, 23.3.1992., 1. lpp.

      PIELIKUMS

            SHARE-ERIC STATŪTI

         par to, kā tiek izveidots un darbojas Veselības, novecošanas un pensionēšanās apsekojums Eiropā (SHARE)

         Saturs

                  1. pants.

                  SHARE-ERIC izveide

                  2. pants.

               Juridiskā adrese un darba valoda

                  3. pants.

               Uzdevumi

                  4. pants.

               Principi

                  5. pants.

               Organizācijas struktūrvienības un zinātniskās partneriestādes

                  6. pants.

               Padome

                  7. pants.

               Valde

                  8. pants.

               Aptvērums

                  9. pants.

               Iemaksas

                  10. pants.

               Atbildība un apdrošināšana

                  11. pants.

               Intelektuālais īpašums

                  12. pants.

                  SHARE datu izplatīšana un izmantošana

                  13. pants.

               Iepirkumi un atbrīvojumi no nodokļiem

                  14. pants.

               Pieņemšana darbā

                  15. pants.

               Grozījumi

                  16. pants.

               Pievienošanās

                  17. pants.

               Organizācijas darbības ilgums

                  18. pants.

               Šo statūtu pieejamība

                  1. pielikums.

               Zinātniskās partneriestādes un valstu grupu vadītāji

                  2. pielikums.

               Zinātniskās uzraudzības padome

                  3. pielikums.

               Paredzamās apsekojuma izmaksas un darbības izmaksas

                  4. pielikums.

               Slēgta iepirkuma procedūra
            Austrijas Republika,
      Beļģijas Karaliste,
      Čehijas Republika,
      Vācijas Federatīvā Republika,
      Nīderlandes Karaliste,
      turpmāk “Līgumslēdzējas puses”,
      VĒLĒDAMĀS vēl vairāk nostiprināt Eiropas un Līgumslēdzēju pušu stāvokli pētniecības jomā pasaulē un veicināt aktīvāku zinātnisko sadarbību pāri nozaru un valstu robežām,
      ŅEMOT VĒRĀ Eiropas Komisijas 2001. gada ziņojumu Eiropadomei (Padomes dokuments 6997/01), kurā sabiedrības novecošana un tās sociālā un ekonomiskā ietekme uz izaugsmi un labklājību minēta kā viena no visbūtiskākajām 21. gadsimta problēmām Eiropā un kurā norādīts uz būtiskiem infrastruktūras trūkumiem, kas saistīti ar izpratni par indivīdu un sabiedrības novecošanu, un kurā ir pausts aicinājums “izvērtēt iespēju sadarbībā ar dalībvalstīm izveidot Eiropas ilgtermiņa apsekojumu par novecošanu”, lai veicinātu Eiropas pētniecību novecošanas jomā,
      PAMATOJOTIES uz pašreizējo Eiropas Veselības, novecošanas un pensionēšanās apsekojuma (SHARE) prototipu, kas ESFRI ceļveža sagatavošanas procesā izvēlēts pilnveidošanai par vienu no galvenajām Eiropas Pētniecības telpas pētniecības infrastruktūrām,
      ATZĪSTOT, ka šis jaunais starpdisciplīnu starptautiskais ilgtermiņa apsekojums ar vēl nebijušu kvalitāti saskaņotības, aptvēruma un starptautiskās salīdzināmības ziņā nākotnē būs ļoti nozīmīgs daudzās dažādās fundamentālo un lietišķo zinātņu jomās, piemēram, demogrāfijā, ekonomikā, epidemioloģijā, gerontoloģijā, bioloģijā, medicīnā, psiholoģijā, sabiedrības veselībā, veselības politikā, socioloģijā un statistikā,
      ATZĪSTOT, ka uz pierādījumiem balstītas sabiedrības politikas veidošanai ir vajadzīga mūsdienīga datu infrastruktūra,
      CEROT uz citu valstu dalību pasākumos, ko veic kopīgi saskaņā ar turpmāk izklāstītajiem statūtiem,
      IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.
      1. pants

         SHARE-ERIC izveide
      1.   Tiek izveidota dalīta Eiropas pētniecības infrastruktūra, ko sauc par Veselības, novecošanas un pensionēšanās apsekojumu Eiropā (SHARE).
      2.   SHARE juridiskā forma ir Eiropas pētniecības infrastruktūras konsorcijs (ERIC), kas reģistrēts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 723/2009 noteikumiem un ko sauc SHARE-ERIC (turpmāk arī “organizācija”).
      2. pants
      Juridiskā adrese un darba valoda
      1.   Organizācijas juridiskā adrese ir Tilburgā Nīderlandē.
      2.   Līgumslēdzējas puses vienojas ierosināt statūtu grozījumus, lai pārceltu juridisko adresi uz Vāciju, tiklīdz Vācijas iestādes būs iesniegušas vajadzīgo deklarāciju saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 723/2009 5. panta 1. punkta d) apakšpunktu. Šādi grozījumi nestājas spēkā pirms 8. pantā noteiktā I posma beigām.
      3.   Organizācijas darba valoda ir angļu valoda.
      3. pants
      Uzdevumi
      1.   SHARE-ERIC izveido mājsaimniecību un indivīdu mikrodatu infrastruktūru, kas vajadzīga, lai izprastu indivīdu un sabiedrības novecošanu (turpmāk “apsekojums”). Tā galvenie uzdevumi ir šādi:

                  a)

                  izstrādāt apsekojuma pamatinstrumentu, kas aptver būtisko informāciju par 50 gadus vecu un vecāku indivīdu un viņu partneru ekonomiskajiem, veselības un ģimenes/sociālajiem apstākļiem;

                  b)

                  izmantot šo apsekojuma instrumentu, ik pēc diviem gadiem aptaujājot respondentu grupu katrā iesaistītajā valstī, un uzturēt saziņu ar visiem grupu locekļiem grupu apsekošanas kārtu starplaikā;

                  c)

                  apkopot savākto informāciju lietotājdraudzīgā datubāzē, kas ir pieejama visiem zinātniskajiem pētniekiem atbilstoši piemērojamiem datu konfidencialitātes ierobežojumiem, un uzturēt šo datubāzi, kā arī veikt pamatdatu tīrīšanu, imputāciju un dokumentēšanu.

            2.   Pašreizējo SHARE prototipu pilnveido trijos virzienos:

                  a)

                  pagarina SHARE darbības laiku, lai izveidotu autentisku grupu, kas novēro indivīdus, viņiem novecojot, un reaģē uz izmaiņām sociālajā un ekonomiskajā vidē. Pilnveidošanas procesā ik pēc diviem gadiem trīs posmos pievieno septiņas papildu kārtas, kā noteikts 8. pantā;

                  b)

                  paplašina SHARE, tajā iekļaujot visas ES dalībvalstis;

                  c)

                  palielina SHARE parauga lielumu, lai apsekojums kļūtu izmantojams arī valsts iekšējās analīzes veikšanai. Kopumā mērķa parauga lielums ir 6 000 indivīdu, kas ir 50 gadus veci vai vecāki, katrā iesaistītajā valstī.

            3.   SHARE-ERIC savu uzdevumu izpildē nebalstās uz ekonomiskiem apsvērumiem.
      4. pants
      Principi
      1.   SHARE izstrādā pētnieki pētniekiem. Visos citos aspektos vissvarīgākā nozīme ir izcilībai pētniecībā. SHARE zinātnisko izcilību uzrauga neatkarīga Zinātniskās uzraudzības padome (2. pielikums).
      2.   SHARE ir pārvalstisks apsekojums. Visos izstrādes lēmumos SHARE apsekojumā noteicošā ir datu salīdzināmība starp valstīm. Turklāt salīdzināmība ar tā paša ranga apsekojumiem, jo īpaši ASV Veselības un pensionēšanās pētījumu un Anglijas Novecošanas ilgtermiņa pētījumu, nodrošina datus SHARE izstrādes lēmumu pieņemšanai. Tēmas, kam ir pārvalstiskas pētniecības potenciāls, ir prioritāras salīdzinājumā ar tēmām, kas attiecināmas uz atsevišķām valstīm.
      3.   SHARE apvieno ekonomiku, veselības zinātni un socioloģiju. Tēmas, kam ir starpdisciplīnu pētniecības potenciāls, ir prioritāras salīdzinājumā ar tēmām, kas attiecināmas uz atsevišķām disciplīnām.
      4.   SHARE ir ilgtermiņa apsekojums, kurā tiek novēroti indivīdi, viņiem novecojot. Tēmas, kam ir ilgtermiņa pētniecības potenciāls, ir prioritāras salīdzinājumā ar tēmām, kas attiecināmas uz atsevišķiem laika brīžiem.
      5.   Uz SHARE balstītā pētniecība veicina uz pierādījumiem balstītas ES politikas, piemēram, Inovāciju savienības ierosmi “Eiropa 2020”, lai palīdzētu risināt sabiedrības novecošanas radītās problēmas visās ES valstīs.
      5. pants
      Organizācijas struktūrvienības un zinātniskās partneriestādes
      1.   Organizācijas struktūrvienības ir kopsapulce, turpmāk saukta par “Padomi” (6. pants), un Valde (7. pants).
      2.   Pēc Valdes ierosinājuma un saskaņā ar 4. pantā noteiktajiem principiem katra Līgumslēdzēja puse izraugās pētniecības iestādi, kas atbild par SHARE-ERIC zinātnisko uzdevumu veikšanu attiecīgajā valstī (turpmāk “zinātniskā partneriestāde”).
      3.   Ja kāda no zinātniskajām partneriestādēm pārkāpj 4. pantā noteiktos principus, Līgumslēdzēja puse var nomainīt zinātnisko partneriestādi pēc Valdes priekšlikuma.
      4.   Ierosinot vai nomainot zinātnisko partneriestādi, Valde lūdz Zinātniskās uzraudzības padomes (2. pielikums) ieteikumu.
      5.   Pašreizējās zinātniskās partneriestādes ir uzskaitītas 1. pielikumā.
      6. pants
      Padome
      1.   Katru Līgumslēdzēju pusi Padomē pārstāv ne vairāk kā divi pārstāvji. Pārstāvjus Padomē ieceļ un to pilnvaru termiņu izbeidz attiecīgā Līgumslēdzēja puse. Katra Līgumslēdzēja puse bez liekas kavēšanās rakstiski informē Padomes priekšsēdētāju par jebkuru savu pārstāvju iecelšanu Padomē vai to pilnvaru izbeigšanu.
      2.   Katrai Līgumslēdzējai pusei Padomē ir viena balss. Lēmumus pieņem ar vienkāršu balsu vairākumu, ja vien šajos statūtos nav noteikts citādi. Vienāda balsu skaita gadījumā izšķirošā balss ir uzņēmējai valstij.
      3.   Padome no Līgumslēdzēju pušu delegācijām uz diviem gadiem ievēl priekšsēdētāju un priekšsēdētāja vietnieku. No iecelšanas brīža priekšsēdētājs un priekšsēdētāja vietnieks kļūst par supra partes un izstājas no savas delegācijas. Līgumslēdzējas puses, kuru delegāciju ietekmējusi šāda izstāšanās, ieceļ citu pārstāvi Padomē.
      4.   Padomes sanāksmes notiek vismaz reizi gadā. Padomes sanāksmes sasauc Padomes priekšsēdētājs. Padomes sanāksmes sasauc arī pēc vismaz divu Līgumslēdzēju pušu lūguma. Padomes ārkārtas sanāksmes var sasaukt arī pēc koordinatora (7. pants) lūguma, ja tas tiek prasīts organizācijas interesēs.
      5.   Padome saņem un apstiprina gada pārskatu, finanšu pārskatu un gada izdevumu plānu, ko iesniedz Valde. Padome vismaz reizi gadā pārskata faktiskās un prognozētās apsekojuma izmaksas un darbības izmaksas. Padome var vienpusēji apstiprināt izmaiņas attiecībā uz iemaksām tajās kopīgajās izmaksās gada izdevumu plānā, kuras netiek segtas no jebkādiem citiem finansējuma avotiem (9. panta 5. punkts).
      6.   Padome saņem un apstiprina gada darbības plānu, kurā norādīti visaptverošie SHARE zinātniskie mērķi, apsekojuma uzsvars nākamajā kārtā, sertificēšanas process un apsekojuma un izplatīšanas grafiks. Ik pēc diviem gadiem tā saņem Zinātniskās uzraudzības padomes ziņojumu.
      7.   Padome ar kvalificētu balsojumu (vismaz divas trešdaļas Līgumslēdzēju pušu) no zinātnisko partneriestāžu izvirzīto kandidātu vidus ievēl koordinatoru, reģionālos koordinatorus un citus Valdes locekļus saskaņā ar 7. pantu.
      8.   Valstis, kas apņēmušās pievienoties SHARE-ERIC, parakstot 2009. gada 15. jūlija Saprašanās memorandu par Veselības, novecošanas un pensionēšanās apsekojuma Eiropā sagatavošanu, var kļūt par Padomes loceklēm bez balsstiesībām kā novērotājas, līdz tās pievienojas SHARE-ERIC saskaņā ar 16. pantu.
      7. pants
      Valde
      1.   Valdes sastāvā ir ne vairāk kā seši locekļi, tostarp:

                  a)

                     SHARE direktors (turpmāk “koordinators”);

                  b)

                  trīs jomu koordinatori, kas pārstāv trīs SHARE zinātniskās jomas (ekonomika, veselība un sociālie/ģimenes tīkli);

                  c)

                  attiecīgā gadījumā – citi zinātnieki, kas pārstāv svarīgu zinātnisku jomu vai svarīgu SHARE darbības centru.

            2.   Valdes locekļiem jābūt starptautiski atzītiem pētniekiem ar pieredzi pētniecībā novecošanas jomā un/vai apsekojumu vadībā.
      3.   Valde ierosina Padomei visus stratēģiskos un budžeta lēmumus. Tā ir atbildīga par visiem finanšu un pārvaldības procesiem, kas nodrošina zinātnisko integritāti, salīdzināmību starp valstīm un vispārējo SHARE apsekojuma plāna līdzsvaru. Jo īpaši tā ir atbildīga par SHARE-ERIC finansēm un sasniedzamajiem rezultātiem, kā arī par to, lai Eiropas līmenī tiktu ievērotas tiesiskās prasības, piemēram, datu konfidencialitātes un drošības noteikumi.
      4.   Valde iesniedz Padomei gada ziņojumu par apsekojuma stāvokli, ierosina Padomei gada izdevumu un darbības plānu un sagatavo finanšu pārskatu.
      5.   Koordinators vada Valdi un ir SHARE-ERIC likumīgais pārstāvis. Koordinators ir atbildīgs par apsekojuma īstenošanu un par vienādu augstu metodisko standartu uzturēšanu visās iesaistītajās valstīs.
      6.   Jomu koordinatori ir atbildīgi par apsekojuma zinātnisko izcilību viņu attiecīgajās zinātnes jomās. Jo īpaši viņi ir atbildīgi par anketu izstrādi savās attiecīgajās jomās un par zinātnieku aprindām sniegto datu integritāti.
      7.   Valde lūdz neatkarīgu ekspertu ieteikumu un izveido zinātnieku padomi, kas konsultē visos zinātnes jautājumos (turpmāk “Zinātniskās uzraudzības padome”). Šī padome darbojas neatkarīgi no organizācijas (2. pielikums).
      8.   Attiecības starp Valdi un zinātniskajām partneriestādēm reglamentē konsorcija nolīgums.
      8. pants
      Aptvērums
      1.   Organizācija aptver apsekojuma periodu, ko veido septiņas grupu kārtas un kas iedalīts trīs posmos:

                  a)

                  I posmā organizācija veic sākotnējo pilna mēroga apsekojuma kārtu 2010. un 2011. gadā, pamatojoties uz sagatavošanas posmā izstrādāto apsekojuma plānu;

                  b)

                  II posmā organizācija veic trīs papildu pilna mēroga apsekojuma kārtas 2012./13., 2014./15. un 2016./17. gadā, atjaunina apsekojuma plānu, lai saglabātu tā atbilstību aktuālajām prasībām, un izplata datus;

                  c)

                  pēc veiksmīgas zinātniskās novērtēšanas organizācija III posmā veic vēl trīs pilna mēroga apsekojuma kārtas 2018./19., 2020./21. un 2022./23. gadā, atjaunina apsekojuma plānu, lai saglabātu tā atbilstību aktuālajām prasībām, un izplata datus.

            9. pants
      Iemaksas
      1.   Līgumslēdzēju pušu iemaksas sedz septiņu apsekojuma kārtu īstenošanas izmaksas katrā valstī, kā arī koordinācijas izmaksas un kopīgās izmaksas, piemēram, apsekojuma plāna atjaunināšanas izmaksas, datu izplatīšanas izmaksas saistībā ar septiņām datu vākšanas kārtām un koordinatora, jomu koordinatoru un Zinātniskās uzraudzības padomes budžetu izmaksas.
      2.   Līgumslēdzēju pušu iemaksas sedz četru veidu izmaksas: A – apsekojuma izmaksas katrā valstī, B – darbības izmaksas, kas saistītas ar apsekojuma veikšanu katrā valstī, C – koordinācijas izmaksas un D – citas kopīgās izmaksas, ciktāl tās netiek segtas no citiem finansējuma avotiem. Tabula, kurā norādīti šo I posma izmaksu provizoriskie aprēķini, ir pievienota kā 3. pielikums.
      3.   Katra Līgumslēdzēja puse vai nu tieši, vai ar tās zinātniskās partneriestādes starpniecību, par kuru tā ir atbildīga, nodrošina SHARE-ERIC piekļuvi līdzekļiem, kas sedz konkrētās valsts apsekojuma izmaksu daļu (provizorisko aprēķinu A sleja 3. pielikumā).
      4.   Katra Līgumslēdzēja puse nodrošina zinātniskajai partneriestādei, par kuru tā ir atbildīga, piekļuvi līdzekļiem, kas sedz konkrētās valsts pamatdarbības izmaksu daļu (provizorisko aprēķinu B sleja 3. pielikumā).
      5.   Vācijas Federatīvā Republika finansē apsekojuma koordinācijas izmaksas (provizorisko aprēķinu C sleja 3. pielikumā).
      6.   Katra Līgumslēdzēja puse veic iemaksas SHARE-ERIC par to apsekojuma kopīgo izmaksu atlikušo daļu, kura netiek segta no jebkādiem citiem finansējuma avotiem. Katras Līgumslēdzējas puses sedzamo izmaksu daļa ir proporcionāla nacionālajam kopienākumam uz vienu iedzīvotāju atbilstoši jaunākajam Eurostat rādītājam un ar nosacījumu, ka nevienas Līgumslēdzējas puses sedzamo izmaksu daļa nav 0,5 reizes mazāka un 1,5 reizes lielāka par vidējām izmaksām. Citu kopīgo izmaksu sadalījums tiek sīki izklāstīts gada izdevumu plānā (provizorisko aprēķinu D sleja 3. pielikumā).
      7.   SHARE-ERIC vai zinātniskās partneriestādes kā konsorcijs var atsaukties uz uzaicinājumiem, ko izsludina Eiropas Komisija, ASV Nacionālais novecošanas institūts un citas pārvalstiskās un valstu finansēšanas organizācijas, tādējādi nodrošinot līdzekļus projektam kopumā vai sedzot visas 3. pielikuma D slejā minētās kopīgās izmaksas vai daļu no tām.
      10. pants
      Atbildība un apdrošināšana
      1.   Locekļu finansiālā atbildība par ERIC parādiem nepārsniedz to attiecīgās iemaksas, kas piešķirtas SHARE-ERIC un saskaņotas gada izdevumu plānos.
      2.   SHARE-ERIC veic atbilstošus pasākumus, lai apdrošinātu riskus, kas ir īpaši raksturīgi apsekojuma izstrādei un vadīšanai.
      11. pants
      Intelektuālais īpašums
      1.   Saskaņā ar šo statūtu mērķi termins “intelektuālais īpašums” jāsaprot tādā nozīmē, kādā tas lietots 2. pantā 1967. gada 14. jūlijā parakstītajā Konvencijā par Pasaules intelektuālā īpašuma organizācijas izveidi.
      2.   SHARE-ERIC ir apsekojuma un visu no apsekojuma izrietošo intelektuālā īpašuma tiesību īpašnieks.
      3.   Saistībā ar intelektuālā īpašuma jautājumiem attiecības starp Līgumslēdzējām pusēm reglamentē Līgumslēdzēju pušu tiesību akti.
      12. pants

         SHARE datu izplatīšana un izmantošana
      1.   SHARE-ERIC nekavējoties izplata savāktos datus zinātnieku aprindām pēc datu tīrīšanas, imputācijas un dokumentēšanas.
      2.   Visas zinātnieku aprindas SHARE datus izmanto bez maksas. Valde izveido Lietotāju padomi, kas pārstāv zinātnisko lietotāju intereses, ņemot vērā Zinātniskās uzraudzības padomes ieteikumus.
      3.   SHARE datu izmantošanai un vākšanai piemēro Eiropas un valstu tiesību aktus datu aizsardzības jomā. SHARE datu izmantošana, ko veic lietotāji, uz kuriem neattiecas ES tiesību akti, ir atļauta ar nosacījumu, ka tiek parakstīta datu konfidencialitātes deklarācija atbilstoši Eiropas Komisijas veidlapai (OV L 6, 10.1.2002., 52. lpp.).
      13. pants
      Iepirkumi un atbrīvojumi no nodokļiem
      1.   SHARE-ERIC pret iepirkumu kandidātiem un pretendentiem attiecas vienlīdzīgi un nediskriminējoši neatkarīgi no tā, vai to juridiskā adrese ir Eiropas Savienībā. Visos iepirkumos ievēro pārredzamības, nediskriminācijas un konkurences principus.
      2.   Kopumā SHARE-ERIC veiktajiem iepirkumiem ir piemērojama Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Direktīva 2004/18/EK par to, kā koordinēt būvdarbu valsts līgumu, piegādes valsts līgumu un pakalpojumu valsts līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūru (1), kurā noteiktās robežvērtības grozītas ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1422/2007 (2) un izdarīti jebkādi turpmāki grozījumi, kā arī valstīs spēkā esošie iepirkuma noteikumi.
      3.   Attiecībā uz apsekojuma pētniecības un izstrādes pakalpojumu iepirkumiem, kuros labumu gūst visas zinātnieku aprindas un kurus pilnībā atlīdzina SHARE-ERIC, piemēro Direktīvas 2004/18/EK 16. panta f) punktu, izmantojot slēgtu procedūru (4. pielikums). Šādās slēgtās procedūrās, sarunu procedūrās, kurās tiek publicēts paziņojums par līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu, un konkursa dialoga procedūrās līgumslēdzējas iestādes var ierobežot to piemēroto kandidātu skaitu, kurus tās uzaicinās piedalīties konkursā vai piedalīties sarunās, vai iesaistīties dialogā, ar nosacījumu, ka ir pieejams pietiekams piemērotu kandidātu skaits.
      4.   No Direktīvas 2006/112/EK izrietošie atbrīvojumi no nodokļiem attiecas tikai uz pievienotās vērtības nodokļiem par tādām apsekojuma pētniecības un izstrādes precēm un pakalpojumiem, kas paredzēti oficiālai izmantošanai, kā vērtība pārsniedz EUR 250, kas dod labumu visām zinātnieku aprindām un kā iegādi pilnībā atlīdzina SHARE-ERIC. Citus ierobežojumus nepiemēro.
      14. pants
      Pieņemšana darbā
      1.   SHARE-ERIC ir darba devējs, kas nodrošina vienlīdzīgas iespējas. Darba līgumi atbilst tās valsts tiesību aktiem, kurā tiek nodarbināts personāls.
      2.   Ievērojot valstu tiesību aktu prasības, katra Līgumslēdzēja puse savā jurisdikcijā atvieglo SHARE-ERIC uzdevumos iesaistīto Līgumslēdzēju pušu pilsoņu un viņu ģimenes locekļu pārvietošanos un uzturēšanos.
      15. pants
      Grozījumi
      1.   Padomei ir pilnvaras grozīt šos statūtus un to pielikumus ar kvalificētu balstu vairākumu. Lai grozītu jebkuru pantu un pielikumu, ir vajadzīgs divu trešdaļu balsu vairākums. Jebkuru grozījumu datumu ieraksta šajos statūtos.
      2.   SHARE-ERIC statūti vienmēr atbilst Regulai (EK) Nr. 723/2009 par Kopienas tiesisko regulējumu, ko piemēro Eiropas pētniecības infrastruktūras konsorcijam, un citiem piemērojamiem Eiropas tiesību aktiem.
      16. pants
      Pievienošanās
      1.   Pēc šo statūtu stāšanās spēkā tiem saskaņā ar izklāstītajiem nosacījumiem var pievienoties jebkura valdība, ja tam piekrīt divas trešdaļas no Padomē pārstāvētajām Līgumslēdzējām pusēm. Pievienošanās nosacījumi ir priekšmets līgumam, ko noslēdz starp Līgumslēdzējām pusēm un valdību vai valdību grupu, kas pievienojas.
      2.   Pēc Valdes ierosinājuma un saskaņā ar 4. pantā noteiktajiem principiem Līgumslēdzēja puse, kas pievienojas, izraugās pētniecības iestādi, kura atbild par SHARE-ERIC zinātnisko uzdevumu veikšanu attiecīgajā valstī.
      3.   Ierosinot zinātnisko partneriestādi, Valde lūdz Zinātniskās uzraudzības padomes ieteikumu.
      17. pants
      Organizācijas darbības ilgums
      1.   Organizācija tiek izveidota uz laiku līdz 2024. gada 31. decembrim. Šis laikposms ietver I, II un III posmu, kā noteikts 8. pantā.
      2.   Līgumslēdzēja puse var izstāties no organizācijas pēc I vai II posma.
      3.   Organizācija var tikt likvidēta pēc ierosinājuma, kurā izklāstīta likvidācijas procedūra un termiņš, ja to apstiprina Padome ar divu trešdaļu balsu vairākumu, jo īpaši tad, ja organizācija pieņem lēmumu neturpināt III posma īstenošanu.
      4.   Eiropas Komisiju informē par jebkuru šādu lēmumu 10 dienu laikā no tā pieņemšanas atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 723/2009 16. pantam.
      18. pants
      Šo statūtu pieejamība
      Šie statūti ir publiski pieejami SHARE-ERIC tīmekļa vietnē atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 723/2009 10. pantam.

         (1)  OV L 134, 30.4.2004., 114. lpp.

         (2)  OV L 317, 5.12.2007., 34. lpp.

         1. PIELIKUMS

            ZINĀTNISKĀS PARTNERIESTĀDES UN VALSTU GRUPU VADĪTĀJI

                     Valsts

                     Iesaistītās organizācijas

                     Īss apraksts

                     Austrija

                     Lincas Universitāte, Ekonomikas fakultāte

                     Lincas Universitātes Ekonomikas fakultāte vada Austrijas dalību SHARE projektā. Tās īstenotā pētniecība ir vērsta uz darba ekonomiku, sabiedrības ekonomiku un pensiju reformas problēmām, kā arī vides ekonomiku. To pārstāvēs Rudolf Winter-Ebmer, ekonomikas profesors un empīriskās darba ekonomikas speciālists.

                     Beļģija

                     Antverpenes Universitāte, CSP

                        CSP galvenais mērķis ir izpētīt sociālo politiku piemērotību. Tās pētniecība pārsvarā balstās uz plaša mēroga sociālekonomiskiem mājsaimniecību apsekojumiem. Beļģijas valsts grupu vada vecākais pētnieks Karel van den Bosch.

                     Beļģija

                     Ljēžas Universitāte, CREPP

                        CREPP galvenās specializācijas jomas ir vecāku cilvēku sociālais nodrošinājums, pensionēšanās uzvedība un labklājība, kā arī nodošana no paaudzes paaudzē. Par SHARE projekta koordināciju Beļģijas franciski runājošo kopienā atbild Sergio Perelman.

                     Čehija

                        CERGE-EI, Prāga

                        CERGE-EI ir pilnībā akreditēts gan Amerikas Savienotajās Valstīs, gan Čehijas Republikā. Tā galvenās specializācijas jomas ir sociālās, ekonomiskās un politiskās pārmaiņas Centrāleiropas un Austrumeiropas valstīs un bijušās Padomju Savienības teritorijā. Čehijas grupu vadīs Radim Bohacek.

                     Vācija

                     Manheimas Universitāte, Manheimas Novecošanas ekonomikas pētniecības institūts (MEA)

                        MEA ir visā pasaulē atzīts izcilības centrs, kas pēta novecošanas ekonomiku. Pētītās jomas ir ietaupījumi, sociālā apdrošināšana un sabiedriskā politika, sabiedrības novecošanas ietekme uz makroekonomiku un sabiedrības veselība. MEA pārstāv tā direktors Axel Börsch-Supan, kurš ir koordinējis SHARE projektu saimi.

                     Nīderlande

                     Tilburgas Universitāte,
                     Netspar

                        Netspar ir zinātnisks pensiju, novecošanas un pensionēšanās pētniecības tīkls, kas ir piesaistīts Tilburgas Universitātes Ekonomikas un biznesa administrācijas fakultātei. Nīderlandes SHARE valsts grupu vadīs tā ģenerāldirektors Frank van der Duyn Schouten.

         2. PIELIKUMS

            ZINĀTNISKĀS UZRAUDZĪBAS PADOME

         1. pants
         Izveide
         Valde izveido konsultatīvo padomi, kurā ir vismaz seši ievērojami, neatkarīgi un pieredzējuši zinātnieki (turpmāk “Zinātniskās uzraudzības padome”) un kura sniedz ārējas konsultācijas apsekojuma vajadzībām, lai pārbaudītu pētniecības konsorcija darba kvalitāti un periodiski konsultētu Padomi un pētniecības konsorciju.
         2. pants
         Neatkarība
         Zinātniskās uzraudzības padome ir neatkarīga no SHARE-ERIC.
         3. pants
         Uzdevumi
         1.   Zinātniskās uzraudzības padomes galvenais uzdevums ir uzraudzīt SHARE zinātnisko kvalitāti. Tā vismaz reizi gadā sniedz atsauksmes Valdei un pētniecības konsorcijam.
         2.   Ik pēc diviem gadiem Zinātniskās uzraudzības padome iesniedz rakstisku ziņojumu SHARE-ERIC Valdei. Šajā ziņojumā novērtē arī SHARE datu lietotājiem piedāvātos pakalpojumus.
         3.   Sākumā un apmēram pēc trim gadiem Zinātniskās uzraudzības padome izstrādā vispusīgu pārskatu par SHARE zinātnisko stratēģiju, kurā tā izvērtē inovācijas jomas un datu vākšanas veidus.
         4. pants
         Locekļi
         1.   Zinātniskās uzraudzības padomes locekļi pēc vajadzības var izraudzīties jaunus locekļus, lai visas SHARE aptvertās zinātnes jomas būtu pietiekami pārstāvētas.
         2.   Vismaz viens no locekļiem ir Anglijas Novecošanas ilgtermiņa pētījuma pētnieks, lai nodrošinātu ciešu sadarbību ar šo apsekojumu un sniegtu papildu konsultācijas un ieteikumus, balstoties uz savu pieredzi.
         3.   Vismaz viens no locekļiem ir ASV Veselības un pensionēšanās pētījuma pētnieks, lai nodrošinātu ciešu sadarbību ar šo apsekojumu un sniegtu papildu konsultācijas un ieteikumus, balstoties uz savu pieredzi.
         4.   Zinātniskās uzraudzības padomes pašreizējais priekšsēdētājs ir Arie Kapteyn.
         5.   Citi pašreizējie locekļi un viņu pārstāvētas jomas ir šādas:

                        Orazio Attanasio (ienākumi, patēriņš, ietaupījumi);

                        Lisa Berkman (sociālā epidemioloģija un biomarķieri);

                        Nicholas Christakis (medicīnas socioloģija un administratīvie dati);

                        Mick Couper (apsekojuma metodes, datu izplatīšanas metodes un jaunas tehnoloģijas);

                        Michael Hurd (ietaupījumi un veselība, datu piekļuve un kvalitāte, saskaņošana ar HRS);

                        Daniel McFadden (apsekojuma metodika);

                        Norbert Schwarz (apsekojuma psiholoģija un datu piekļuves metodika);

                        Andrew Steptoe (biomarķieri, saskaņošana ar ELSA).

               5. pants
         Budžets
         1.   Zinātniskās uzraudzības padomes priekšsēdētājs saskaņā ar SHARE-ERIC statūtu 9. panta 1. punktu saņem budžetu Valdes locekļu ceļa izdevumiem un honorāriem. Zinātniskās uzraudzības padomes priekšsēdētājam ir pilna rīcības brīvība attiecībā uz to, kā tērēt budžetu.
         2.   Pašreizējais gada budžets ir EUR 30 000. Par budžeta tehnisko pārvaldību atbild Valdes locekļi.

         3. PIELIKUMS

            I POSMA IZMAKSU PROVIZORISKIE APRĒĶINI (4. KĀRTA)

         Šajā pielikumā ir sniegti provizoriski izmaksu aprēķini par SHARE 4. kārtas īstenošanu 2010. un 2011. gadā, t. i., I posmā saskaņā ar 8. panta 1. punktu. Izmaksu kategorijas attiecas uz 9. pantu (“Iemaksas”). Šis pielikums nav 6. panta 5. punktā paredzētais gada izdevumu plāns, bet ir izmantojams kā pamats šādam plānam, ko Valde izstrādā, tiklīdz ir izveidots SHARE-ERIC.
         A.: Provizoriskos apsekojuma izmaksu aprēķinus ir veikusi SHARE vadības grupa, pamatojoties uz 2006. un 2008. gada apsekojuma izmaksām. Par jaunām valstīm provizoriskie aprēķini veikti, pamatojoties uz izmaksām salīdzināmās valstīs.
         B.: Darbības izmaksu provizoriskie aprēķini veikti, par pamatu izmantojot 2 pilnslodzes ekvivalenta darbiniekus katrā valstī, ar algu, kas noteikta atbilstoši ES Marijas Kirī vārdā nosauktajai programmai, un aprēķini par ceļa, uzturēšanās un pieskaitāmajām izmaksām katrā valstī veikti, pamatojoties uz 2006. un 2008. gada apsekojuma kārtām.
         Provizoriskos darbības izmaksu aprēķinus par Austriju, Čehiju, Franciju, Poliju un Vāciju iesniegušas šīs valstis. To aprēķinātās darbības izmaksas var ietvert vairāk vai mazāk darbinieku, nekā pieņemts SHARE vadības aprēķinos.
         C.: Koordinācijas izmaksas, ko sedz Vācija, aprēķinātas, pamatojoties uz 2006. un 2008. gada apsekojuma kārtām.
         D.: Valstu iemaksas visās citās kopīgajās izmaksās aprēķinātas, pamatojoties uz 2006. un 2008. gada apsekojuma kārtām, un katrai valstij noteiktas saskaņā ar 9. panta 5. punktu. Tomēr šīs izmaksas var būt ievērojami mazākas vai pat vienādas ar nulli, ja tās sedz citas finansēšanas organizācijas, piemēram, Eiropas Komisija vai ASV Nacionālais novecošanas institūts, ar dotāciju vai atsevišķu līgumu starpniecību.

            4. kārtas (2010–2011) paredzamās izmaksas sadalījumā pa valstīm un avotiem

                     (tūkstošos euro)

                     (Α)
                     Apsekojuma izmaksas par 6 000 indivīdu paraugu

                     (B)
                     Darbības izmaksas (personāla, ceļa un pieskaitāmās)

                     (C)
                     Koordinācijas izmaksas Vācijā

                     (D)
                     Maksimālā daļa no citām kopīgām izmaksām

                     Kopā

                        Austrija

                     1 006

                     322

                     109

                        1 438

                        Beļģija

                     778

                     318

                     99

                        1 194

                        Čehija

                     338

                     167

                     71

                        576

                        Dānija

                     892

                     409

                     105

                        1 406

                        Igaunija

                     460

                     243

                     59

                        761

                        Francija

                     1 024

                     327

                     97

                        1 448

                        Vācija

                     784

                     314

                     1 887

                     102

                        3 087

                        Grieķija

                     602

                     285

                     84

                        971

                        Ungārija

                     460

                     243

                     55

                        758

                        Īrija

                     1 024

                     339

                     126

                        1 490

                        Izraēla

                     602

                     285

                     79

                        966

                        Itālija

                     782

                     322

                     88

                        1 191

                        Luksemburga

                     1 556

                     358

                     145

                        2 059

                        Nīderlande

                     794

                     314

                     117

                        1 224

                        Polija

                     453

                     226

                     50

                        730

                        Portugāle

                     602

                     285

                     66

                        953

                        Slovēnija

                     460

                     243

                     79

                        781

                        Spānija

                     786

                     300

                     91

                        1 177

                        Zviedrija

                     1 024

                     339

                     107

                        1 471

                        Šveice

                     1 556

                     358

                     122

                        2 036

                        KOPĀ

                        15 983

                        5 997

                        1 887

                        1 851

                        25 719

         4. PIELIKUMS

            SLĒGTA IEPIRKUMA PROCEDŪRA

         Turpmāk aprakstītā slēgtā iepirkuma procedūra ir piemērojama visiem apsekojuma pētniecības un izstrādes pakalpojumiem, kuros labumu gūst visas zinātnieku aprindas un kurus pilnībā atlīdzina SHARE-ERIC.
         Apsekojuma pētniecības pakalpojumi un izstrādes pakalpojumi ietver pētniecības un izstrādes pakalpojumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu un veicinātu apsekojuma tehnoloģijas pilnveidošanu. Tie ietver, bet neaprobežojas tikai ar apsekojuma programmatūras izstrādi, apsekojuma metodikas izpēti un novatorisku intervēšanas metožu izstrādi, kā arī to izmantošanu praksē.
         Iepērkamo pakalpojumu apraksts tiek publicēts paziņojumā par līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu pirms iepirkuma procesa sākšanas. Līgumslēdzējas puses šādā paziņojumā norāda mērķi un nediskriminējošos kritērijus vai noteikumus, ko tās ir iecerējušas piemērot, minimālo kandidātu skaitu, ko tās iecerējušas uzaicināt dalībai konkursā, un – attiecīgā gadījumā – maksimālo skaitu.
         Konkurss var tikt ierobežots līdz trim potenciālajiem pakalpojumu sniedzējiem. Ja pakalpojumus, par kuriem noslēdzams līgums, tirgū piedāvā trīs vai mazāk pakalpojumu sniedzēji, konkursā jāiekļauj visi tirgū darbojošies pakalpojumu sniedzēji.
         Piedāvājumu iesniedzēju atlase notiek, pamatojoties uz viszemāko piedāvājuma cenu un visaugstāko pakalpojuma kvalitāti. Pakalpojuma kvalitāti nosaka pēc 1. punktā sniegtā apraksta.


title: Komisijas Lēmums (ES) 2015/1603 (2015. gada 13. augusts) par pasākumu, ko Spānija veikusi saskaņā ar Padomes Direktīvas 89/686/EEK 7. pantu, lai izņemtu no tirgus peldētmācīšanās palīglīdzekļu tipu

text:
               24.9.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 248/99

         KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2015/1603
   (2015. gada 13. augusts)
   par pasākumu, ko Spānija veikusi saskaņā ar Padomes Direktīvas 89/686/EEK 7. pantu, lai izņemtu no tirgus peldētmācīšanās palīglīdzekļu tipu
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 1989. gada 21. decembra Direktīvu 89/686/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz individuālajiem aizsardzības līdzekļiem (1) un jo īpaši tās 7. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Spānijas iestādes paziņoja Komisijai un pārējām dalībvalstīm par pasākumu, ar ko izņem no tirgus peldētmācīšanās palīglīdzekļu tipu Delphin Schwimmscheiben- Typ Super, kuru ražo uzņēmums Delphin Vertriebs- und Service GmbH, 61192 Niddatal (Vācijā). Ražojumam bija CE marķējums saskaņā ar Direktīvu 89/686/EEK, un Vācijas izziņotā iestāde TÜV Rheinland LGA Products GmbH (NB 0197) bija veikusi tā testēšanu un tipa pārbaudi saskaņā ar saskaņoto standartu EN 13138-1:2008 Peldētmācīšanās palīglīdzekļi. 1.daļa: Valkājamo peldēšanas palīglīdzekļu drošuma prasības un testēšana. Ražojums tiek uzskatīts par individuālo aizsardzības līdzekli, kas klasificēts II kategorijā.

               (2)

               Paziņojums tika sniegts pēc ziņojuma par šādu negadījumu – pēc peldēšanas nodarbības, kad vecāki pirms došanās mājās kārtoja personīgās mantas, kāds bērns iekodās vienā no palīglīdzekļa diskiem, atdalot un norijot mazu tā daļu, kā rezultātā bija vajadzība medicīniskā palīdzība un hospitalizācija.

               (3)

               Spānijas iestādes lika ražojumu izņemt no tirgus. Šis pasākums tika pamatots ar to, ka nav pareizi piemēroti Direktīvas 89/686/EEK 5. pantā minētie standarti, jo īpaši saskaņotā standarta EN 13138-1:2008 Peldētmācīšanās palīglīdzekļi. 1.daļa: Valkājamo peldēšanas palīglīdzekļu drošuma prasības un testēšana 5.4.2. punkts “Sīkas detaļas”, saistībā ar veselības aizsardzības un drošības pamatprasībām, kas noteiktas Direktīvas 89/686/EEK II pielikuma 1.2.1. punktā Apdraudējumu un citu “raksturīgu” traucējumu faktoru trūkums. Standarta EN 13138-1 5.4.2. punktā ir noteikts, ka pievienotajām sīkajām detaļām, neatdaloties no ierīces, ir jāiztur (90 ± 2) N stiepes spēks virzienā, kurā visticamāk var tikt radīts bojājums. Detaļām, kas var atdalīties, nebūtu pilnībā jāietilpst sīko detaļu cilindrā, ko testē saskaņā ar standartu EN 71-1.

               (4)

               Spānijas iestādes norādīja, ka pēc stiepes testiem, kas veikti saskaņā ar saskaņoto standartu EN 13138-1:2008, tika konstatēts, ka detaļas var tikt atdalītas no ražojuma un mazi bērni, kuriem šis ražojums paredzēts, tās var norīt. Stiepes spēks, ar kādu sīkās detaļas tika atdalītas, visos gadījumos bija mazāks nekā 90 N un pilnībā ietilpa sīko detaļu cilindrā. Spānijas iestādes uzskatīja, ka minētā standarta 5.4.2. punkts attiecas uz sīko detaļu testēšanu kopumā, nevis tikai uz pievienoto sīko detaļu testēšanu. Tās izmantoja “kodiena testa” iekārtu atbilstīgi testiem, kas definēti standartā EN 12227:2010 Mājas mēbeles – bērnu sētiņas. Drošuma prasības un testēšanas metodes un standartā EN 716-2:2008 Mēbeles. Mājas apstākļiem paredzētās parastās un saliekamās bērnu gultiņas. 2. daļa: Testēšanas metodes.

               (5)

               Vācijas iestādes nepiekrita Spānijas iestāžu veiktajam riska novērtējumam, uzskatot, ka izmantotā testēšanas metode nebija saderīga ar iekārtas praktisko lietojumu. Viņuprāt, standarta EN 13138-1 5.4.2. punkts attiecas tikai uz pievienotām sīkām detaļām. Vācijas iestādes apgalvoja, ka ražojums nerada nopietnu risku, jo tā nav rotaļlieta, un Spānijas iestāžu aprakstītais riska scenārijs nebūtu iespējams.

               (6)

               Ražotājs apšaubīja arī Spānijas iestāžu izmantoto testēšanas metodi. Izziņotā iestāde ražojuma EK tipa pārbaudē neveica testu saskaņā ar standarta EN 13138-1 5.4.2. punktu, norādot, ka ražojumam nav pievienotu sīku detaļu.

               (7)

               Pēc paziņojuma ražotājs prasīja izziņotajai iestādei veikt vēl vienu stiepes testu saskaņā ar standarta EN 1888:2012 Bērnu aprūpes priekšmeti. Bērnu ratiņi. Drošuma prasības un testēšanas metodes 8.5.2.2. punktu, izmantojot minētā standarta 5.7. punktā norādīto “kodiena testa” iekārtu, kas identiska standartos EN 716-2 un EN 12227 norādītajai “kodiena testa” iekārtai. No ražojuma pamatkorpusa nevarēja atdalīt sīkas detaļas. Turklāt izziņotā iestāde veica pēcpārbaudes testu, kurā tika konstatēts, ka detaļas nekļūst vaļīgas, ja ierīci pakļauj 90 N lielam stiepes spēkam; šāds tests līdzinājās sīko detaļu testēšanas metodei, kas paredzēta standartā EN 71-1 Rotaļlietu drošums. 1.daļa: Mehāniskās un fizikālās īpašības.

               (8)

               Komisija lūdza ekspertu tehnisko palīdzību, lai izvērtētu galvenos jautājumus, kas saistīti ar šo lietu. Tehniskie eksperti veica ārēju pētījumu, kurā tika konstatēts, ka testēšana tikai ar pievienotajām sīkajām detaļām ir pietiekama, lai parādītu atbilstību Direktīvas 89/686/EEK II pielikuma 1.2.1. punktā izklāstītajām veselības aizsardzības un drošības pamatprasībām.

               (9)

               Standarts EN 13138-1 skaidri nenosaka testēšanas metodi, ar kuru testēt pievienotas sīkas detaļas. Šīs nenoteiktības dēļ bija jāizdara izvēle starp piemērotajām pieejamajām testēšanas metodēm, ņemot vērā ražojuma īpašības. Spānijas iestādes izmantoja tādu testēšanas metodi, ko tās uzskatīja par ražojuma radīto risku novērtēšanai piemērotāko metodi. Tehniskie eksperti tomēr secināja, ka Spānijas iestāžu izmantotā testēšanas metode nebija piemērota.

               (10)

               Stiepes testu, kuru veica Vācijas izziņotā iestāde, šajā gadījumā var uzskatīt par vienīgo atbilstošo testēšanas metodi. Tāpēc EK tipa pārbaudes testēšanas metode ir derīga un EK tipa pārbaudes novērtējums, ko piešķīrusi izziņotā iestāde, tika veikts pareizi.

               (11)

               Saskaņā ar pieejamajiem statistikas datiem par tirgū piedāvātiem peldēšanas palīglīdzekļiem, kuriem piemīt peldspēja, un par negadījumiem var secināt, ka peldēšanas palīglīdzekļi, kas izgatavoti no materiāla, kam piemīt peldspēja, nerada īpašu aizrīšanās risku, ja tos lieto tiem paredzētajam nolūkam un paredzamos lietošanas apstākļos. Šos ražojumus ir paredzēts izmantot tikai ūdenī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Spānijas iestāžu veiktais pasākums, ar ko izņem no tirgus peldētmācīšanās palīglīdzekļu tipu Delphin Schwimmscheiben- Typ Super, kuru ražo uzņēmums Delphin Vertriebs- und Service GmbH, 61192 Niddatal (Vācijā), nav pamatots.
   2. pants
   Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

      Briselē, 2015. gada 13. augustā

            Komisijas vārdā –

            Komisijas locekle

         Elżbieta BIEŃKOWSKA

      (1)  OV L 399, 30.12.1989., 18. lpp.


title: Padomes Lēmums 2004/811/KĀDP (2004. gada 5. jūlijs) attiecībā uz Eiropas Savienības un Norvēģijas Karalistes nolīguma slēgšanu par Norvēģijas Karalistes dalību Eiropas Savienības policijas misijā (EUPOL Proxima) Bijušajā Dienvidslāvijas Republikā Maķedonijā

text:
               30.11.2004

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 354/85

         PADOMES LĒMUMS 2004/811/KĀDP
   (2004. gada 5. jūlijs)
   attiecībā uz Eiropas Savienības un Norvēģijas Karalistes nolīguma slēgšanu par Norvēģijas Karalistes dalību Eiropas Savienības policijas misijā (EUPOL “Proxima”) Bijušajā Dienvidslāvijas Republikā Maķedonijā
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, un jo īpaši tā 24. pantu,
   ņemot vērā prezidentvalsts ieteikumu,
   tā kā:

               (1)

               2003. gada 29. septembrī Padome pieņēma Vienoto rīcību 2003/681/KĀDP par Eiropas Savienības policijas misiju (EUPOL “Proxima”) Bijušajā Dienvidslāvijas Republikā Maķedonijā (1).

               (2)

               Šīs vienotās rīcības 9. panta 6. punkts paredz, ka saskaņā ar 24. pantu Līgumā par Eiropas Savienību ir jāslēdz nolīgumi par sīki izstrādātiem noteikumiem attiecībā uz trešo valstu līdzdalību.

               (3)

               Pēc Padomes 2004. gada 2. marta Lēmuma, kas prezidentvalsti, kam vajadzības gadījumā palīdz Ģenerālsekretārs/Augstais pārstāvis, pilnvaroja sākt sarunas, prezidentvalsts vienojās par nolīgumu ar Norvēģijas Karalisti par Norvēģijas Karalistes dalību Eiropas Savienības Policijas misijā (EUPOL “Proxima”) Bijušajā Dienvidslāvijas Republikā Maķedonijā.

               (4)

               Šis nolīgums būtu jāapstiprina,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Eiropas Savienības vārdā ir apstiprināts Eiropas Savienības un Norvēģijas Karalistes nolīgums par Norvēģijas Karalistes dalību Eiropas Savienības policijas misijā (EUPOL “Proxima”) Bijušajā Dienvidslāvijas Republikā Maķedonijā.
   Nolīguma teksts ir pievienots šim Lēmumam.
   2. pants
   Padomes priekšsēdētājam ar šo ir dotas tiesības iecelt personu, kas pilnvarota parakstīt šo nolīgumu nolūkā uzlikt saistības Eiropas Savienībai.
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
   4. pants
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2004. gada 5. jūlijā

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         G. ZALM

      (1)  OV L 249, 1.10.2003., 66. lpp.

   TULKOJUMS
   NOLĪGUMS
   Eiropas savienības
   ar Norvēģijas Karalisti par Norvēģijas Karalistes dalību Eiropas Savienības Policijas misijā Bijušajā Dienvidslāvijas Republikā Maķedonijā (EUPOL “Proxima”)
   EIROPAS SAVIENĪBA,
   no vienas puses, un
   NORVĒĢIJAS KARALISTE,
   no otras puses,
   turpmāk kopīgi minētas kā “Iesaistītās puses”,
   ŅEMOT VĒRĀ

               —

               Eiropas Padomes 2003. gada 29. septembrī pieņemto Vienoto rīcību 2003/681/KĀDP par Eiropas Savienības Policijas misiju Bijušajā Dienvidslāvijas Republikā Maķedonijā (turpmāk – EUPOL “Proxima”) (1), kurā tā noteica, ka kandidātvalstis ir aicinātas un pārējās trešās valstis var tikt aicinātas piedalīties EUPOL “Proxima”,

               —

               uzaicinājumu Norvēģijas Karalistei piedalīties EUPOL “Proxima”,

               —

               spēku izveidošanas procesa veiksmīgu pabeigšanu un misijas policijas priekšnieka un Krīžu pārvarēšanas civilo aspektu komitejas ieteikumu piekrist Norvēģijas Karalistes līdzdalībai EUPOL “Proxima”,

               —

               Politikas un drošības komitejas 2004. gada 10. februāra Lēmumu pieņemt Norvēģijas Karalistes ieguldījumu EUPOL “Proxima”,

               —

               Nolīgumu, ko 2003. gada 11. decembrī ES noslēdza ar Bijušo Dienvidslāvijas Republiku Maķedoniju, par EUPOL “Proxima” statusu un darbību Bijušajā Dienvidslāvijas Republikā Maķedonijā (2), tostarp noteikumus par EUPOL “Proxima” personāla statusu,

         IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.
   1. pants
   Pamatojums
   1.   Norvēģijas Karaliste pievienojas 2003. gada 29. septembrī pieņemtās Vienotās rīcības 2003/681/KĀDP noteikumiem par EUPOL “Proxima”, kā arī jebkurai Vienotai rīcībai vai Lēmumam, ko Eiropas Savienības Padome var pieņemt, lai paplašinātu EUPOL “Proxima” darbību.
   2.   Norvēģijas Karalistes ieguldījums EUPOL “Proxima” neskar Eiropas Savienības lēmumu pieņemšanas autonomiju.
   2. pants
   Personāla statuss
   1.   Statusu personālam, ko Norvēģijas Karaliste nosūta uz EUPOL “Proxima”, reglamentē ar Nolīgumu, kuru ES 2003. gada 11. decembrī noslēgusi ar Bijušo Dienvidslāvijas Republiku Maķedoniju par EUPOL “Proxima” statusu Bijušajā Dienvidslāvijas Republikā Maķedonijā.
   2.   Neskarot ES nolīgumu ar Bijušo Dienvidslāvijas Republiku Maķedoniju par EUPOL “Proxima” statusu un darbībām Bijušajā Dienvidslāvijas Republikā Maķedonijā, Norvēģijas Karalistes personāls, kas piedalās EUPOL “Proxima”, paliek tās jurisdikcijā.
   3.   Norvēģijas Karaliste ir atbildīga par visu prasību izskatīšanu saistībā ar dalību EUPOL “Proxima”, ko iesniedz tās personāls vai kas attiecas uz tās personālu. Norvēģijas Karaliste ir atbildīga par jebkuras lietas ierosināšanu, jo īpaši par tiesvedības vai disciplināro procedūru sākšanu pret jebkuru tās personāla pārstāvi.
   4.   Norvēģijas Karaliste atsakās no jebkādām prasībām pret jebkuru valsti, kas piedalās EUPOL “Proxima”, Norvēģijas Karalistes personāla ievainošanas vai nāves gadījumā vai gadījumā, ja tai (Norvēģijas Karalistei) ir radīti zaudējumi vai bojāts tās īpašums, ko izmanto EUPOL “Proxima” darbībai, ja šāds ievainojums, nāve, zaudējums vai bojājums:

               —

               radies EUPOL “Proxima” personāla darbības dēļ, pildot pienākumus saistībā ar operāciju, izņemot rupjas nolaidības vai tīša noteikumu pārkāpuma gadījumā,

               —

               radies, izmantojot jebkādu īpašumu, kas pieder EUPOL “Proxima” dalībvalstīm, ar noteikumu, ka šis īpašums ir izmantots saistībā ar operāciju un izņemot gadījumus, kad EUPOL “Proxima” personāls, kas izmanto šo īpašumu, ir vainojams rupjā nolaidībā vai tīšā noteikumu pārkāpumā.

         5.   Eiropas Savienības dalībvalstis apņemas nākt klajā ar paziņojumu par atteikšanos no prasībām saistībā ar Norvēģijas Karalistes dalību EUPOL “Proxima”.
   3. pants
   Klasificēta informācija
   1.   Norvēģijas Karaliste veic visus atbilstīgos pasākumus, lai nodrošinātu klasificētas ES informācijas aizsardzību saskaņā ar Eiropas Savienības Padomes drošības reglamentu, kas ietverts Padomes 2001. gada 19. marta Lēmumā 2001/264/EK (3), un saskaņā ar turpmākajām norādēm, ko sniegušas kompetentās iestādes, tostarp EUPOL “Proxima” misijas vadītājs/policijas priekšnieks.
   2.   Ja ES un Norvēģijas Karaliste ir noslēgušas Nolīgumu par drošības procedūrām klasificētās informācijas apmaiņai, šāda Nolīguma noteikumus piemēro EUPOL “Proxima” darbības kontekstā.
   4. pants
   Personāls, kas nosūtīts uz EUPOL “Proxima”

   1.   Norvēģijas Karaliste nodrošina to, ka personāls, ko tā nosūta uz EUPOL “Proxima”, veic savus pienākumus atbilstīgi:

               —

               Vienotās rīcības 2003/681/KĀDP noteikumiem un to turpmākiem grozījumiem, kā minēts šā Nolīguma 1. panta 1. punktā,

               —

               operācijas plānam,

               —

               īstenošanas pasākumiem.

         2.   Norvēģijas Karaliste laikus informē EUPOL “Proxima” misijas vadītāju/policijas priekšnieku un Eiropas Savienības Padomes Ģenerālsekretariātu par visām pārmaiņām EUPOL “Proxima”.
   3.   Kompetentā Norvēģijas Karalistes iestāde personālam, ko nosūta uz EUPOL “Proxima”, veic medicīnisko pārbaudi, vakcināciju un izsniedz dokumentu, kas apliecina dienestam derīgu veselības stāvokli. Norvēģijas Karalistes personāls, ko nosūta uz EUPOL “Proxima”, uzrāda šāda apliecinoša dokumenta kopiju.
   4.   Nosūtītie policijas darbinieki pilda pienākumus savas valsts policijas formas tērpos. Beretes un zīmotnes nodrošina EUPOL “Proxima”.
   5. pants
   Pavēļu ķēde
   1.   Norvēģijas Karalistes nosūtītais personāls veic pienākumus un darbojas, vadoties vienīgi pēc EUPOL “Proxima” interesēm.
   2.   Viss personāls paliek pilnīgā savas valsts iestāžu pakļautībā.
   3.   Valstu iestādes nodod operatīvo kontroli (OPCON) EUPOL “Proxima” misijas vadītāja/policijas priekšnieka pārziņā, kurš īsteno pavēles un kontroles tiesības, izmantojot pavēles un kontroles hierarhijas struktūru.
   4.   Misijas vadītājs/policijas priekšnieks vada EUPOL “Proxima” un uzņemas organizēt tās ikdienas pienākumus.
   5.   Norvēģijas Karalistei ir tādas pašas tiesības un pienākumi attiecībā uz operatīviem ikdienas pienākumiem kā ES dalībvalstīm, kas piedalās operācijā, saskaņā ar Vienotās rīcības 2003/681/KĀDP 9. panta 4. punktu.
   6.   EUPOL “Proxima” misijas vadītājs/policijas priekšnieks ir atbildīgs par operācijas personāla disciplīnas kontroli. Vajadzības gadījumā disciplināru sodīšanu uzņemas attiecīgā valsts iestāde.
   7.   Norvēģijas Karaliste norīko Kontingenta kontaktvienību (KK), kas pārstāv tās nacionālo kontingentu operācijas laikā. KK sniedz ziņojumus EUPOL “Proxima” misijas vadītājam/policijas priekšniekam par attiecīgās valsts jautājumiem un ir atbildīga par operācijas kontingenta ikdienas disciplīnu.
   8.   Lēmumu izbeigt operāciju pieņem Eiropas Savienība pēc apspriešanās ar Norvēģijas Karalisti, ja šī valsts joprojām sniedz ieguldījumu EUPOL “Proxima” darbībā operācijas izbeigšanas brīdī.
   6. pants
   Finansiālie aspekti
   1.   Norvēģijas Karaliste uzņemas visas izmaksas, kas saistītas ar tās dalību operācijā, izņemot tās izmaksas, ko sedz no ES kopējiem līdzekļiem, kā paredzēts operācijas budžetā.
   2.   Norvēģijas Karaliste apsver iespēju sniegt brīvprātīgus ieguldījumus.
   3.   Ja tiek sniegti šādi brīvprātīgi ieguldījumi, EUPOL “Proxima” misijas vadītājs/policijas priekšnieks un Norvēģijas Karalistes attiecīgais administratīvais dienests noslēdz vienošanos par noteikumiem saistībā ar Norvēģijas Karalistes ieguldījumu EUPOL “Proxima” operācijas budžetā, paredzot šo maksājumu praktisko kārtību. Šādos noteikumos cita starpā iekļauj noteikumus par:

               a)

               attiecīgo summu;

               b)

               finanšu ieguldījumu maksas kārtību;

               c)

               audita procedūru.

         4.   Ja noticis nāves gadījums, gūti ievainojumi, radīti zaudējumi vai noticis kaitējums fiziskām vai juridiskām personām no Bijušās Dienvidslāvijas Republikas Maķedonijas, Norvēģijas Karaliste gadījumos, ja ir konstatēta tās atbildība, izmaksā kompensāciju, ievērojot nosacījumus, kas paredzēti Līgumā par misijas statusu, kā minēts šā nolīguma 2. panta 1. punktā.
   7. pants
   Noteikumu neievērošana
   Ja kāda no pusēm neievēro tās saistības, kas noteiktas jau iepriekš minētajos pantos, otrai pusei ir tiesības izbeigt šā Nolīguma darbību, par to paziņojot vienu mēnesi iepriekš.
   8. pants
   Strīdu izšķiršana
   Strīdus par šā Nolīguma interpretāciju vai piemērošanu puses savstarpēji izšķir ar diplomātiskiem līdzekļiem.
   9. pants
   Stāšanās spēkā
   1.   Šis Nolīgums stājas spēkā pirmā mēneša pirmajā dienā pēc tam, kad puses paziņojušas viena otrai par šim nolūkam vajadzīgo iekšējo procedūru pabeigšanu.
   2.   Šo Nolīgumu piemēro pagaidu kārtā, sākot no tā parakstīšanas dienas.
   3.   Šo Nolīgumu var grozīt, pamatojoties uz pušu savstarpēju rakstisku vienošanos.
   4.   Šo Nolīgumu kāda no pusēm var denonsēt, rakstiski paziņojot par denonsēšanu otrai pusei. Šāda denonsēšana stājas spēkā sešus mēnešus pēc tam, kad otra puse ir saņēmusi paziņojumu par denonsēšanu.

      Briselē, 2004. gada 9. septembriā, sastādīts angļu valodā četros eksemplāros.

            Eiropas Savienības vārdā —

            Norvēģijas Karalistes vārdā —

      (1)  OV L 249, 1.10.2003., 66. lpp.

      (2)  OV L 16, 23.1.2004., 65. lpp.

      (3)  OV L 101, 11.4.2001., 1. lpp.


title: Padomes Lēmums (2001. gada 6. decembris) par Eiropas Kopienas un Rumānijas nolīguma, ar ko paredz dažus nosacījumus kravu autopārvadājumiem un kombinēto pārvadājumu veicināšanai, noslēgšanu

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

32002D0409

Oficiālais Vēstnesis L 142 , 31/05/2002 Lpp. 0074 - 0074

		Padomes Lēmums(2001. gada 6. decembris)par Eiropas Kopienas un Rumānijas nolīguma, ar ko paredz dažus nosacījumus kravu autopārvadājumiem un kombinēto pārvadājumu veicināšanai, noslēgšanu(2002/409/EK)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 71. un 93. pantu saistībā ar 300. panta 3. punkta otro daļu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu [1],ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu [2],tā kā:(1) Nolīguma noslēgšana starp Eiropas Kopienu un Rumāniju par dažiem nosacījumiem kravu autopārvadājumiem un kombinēto pārvadājumu veicināšanai (še turpmāk "Nolīgums") paredz atbilstīgus līdzekļus transporta attiecību pilnveidošanai starp līgumslēdzējām pusēm.(2) Nolīguma noslēgšana sekmē iekšējā tirgus vienmērīgu darbību, jo veicinās tranzīta pārvadājumus cauri Rumānijai, veicot iekšējos pārvadājumus starp Grieķiju un citām dalībvalstīm un tādā veidā ļaujot plašai sabiedrībai veikt tirdzniecību Kopienā ar vismazākajiem iespējamajiem izdevumiem un līdz minimumam samazināt administratīvos un tehniskos šķēršļus, kas ietekmē tirdzniecību.(3) Nolīguma noslēgšana sekmē kombinēto transportu ar mērķi aizsargāt vidi.(4) Nolīgums jāapstiprina Kopienas vārdā,IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU.1. pantsAr šo Eiropas Kopienas un Rumānijas nolīgums, ar ko paredz dažus nosacījumus kravu autopārvadājumiem un kombinēto pārvadājumu veicināšanai, ir apstiprināts Kopienas vārdā.Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.2. pantsPadomes priekšsēdētājs sniedz Nolīguma 19. pantā paredzēto paziņojumu.3. pantsKomisija, kurai palīdz Padomes locekļu pārstāvji, pārstāv Kopienu Kopienas un Rumānijas transporta komitejā (še turpmāk "Komiteja"), kas izveidota saskaņā ar Nolīguma 13. pantu.Padome pēc Komisijas priekšlikuma ar kvalificētu balsu vairākumu pieņem Kopienas nostāju Komitejā. Padome pieņem lēmumus ar vienkāršu balsu vairākumu, ja Komitejas paredzētais lēmums attiecas uz Komitejas reglamentu.Komitejas pieņemtos lēmumus publicē Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.Briselē, 2001. gada 6. decembrīPadomes vārdā —priekšsēdētājsR. Daems[1] OV C 154 E, 29.3.2001., 227. lpp.[2] OV C 72 E, 21.3.2002., 141. lpp.--------------------------------------------------Nolīgumsstarp Eiropas Kopienu un Rumāniju, ar ko paredz dažus nosacījumus kravu autopārvadājumiem un kombinēto pārvadājumu veicināšanaiEIROPAS KOPIENA, še turpmāk "Kopiena",RUMĀNIJA, še turpmāk "Rumānija",še turpmāk sauktas "līgumslēdzējas puses",IEVĒROJOT 1993. gada 1. februārī noslēgto Eiropas Līgumu par asociācijas izveidošanu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Rumāniju, no otras puses, un jo īpaši tā 57.3. pantu;IEVĒROJOT to, ka saistībā ar iekšējā tirgus izveidi un kopējas transporta politikas īstenošanu Kopienai tas ir svarīgi, lai tiktu gādāts par to, lai Kopienas preču tranzītu caur Rumāniju varētu veikt iespējami ātri un efektīvi, bez traucējumiem un diskriminācijas;IEVĒROJOT, ka Rumānija ir ieinteresēta attiecībā uz Kopienu turpmāk attīstīt esošās savstarpējās tiesības un pienākumus attiecībā uz piekļuvi pārvadājumu tirgum un tranzītam, kas ir pirmais solis ceļā uz iekšzemes transporta nolīguma noslēgšanu kā paredzēts 1993. gada 1. februārī noslēgtajā Eiropas Līgumā par asociācijas izveidošanu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Rumāniju, no otras puses;IEVĒROJOT cita starpā to, ka ir jāgādā par to, lai koordinēti tiktu attīstītas transporta plūsmas starp līgumslēdzēju pušu teritorijām un caur tām, jo īpaši, ieviešot un attīstot tādu koordinētu pasākumu kompleksu attiecībā uz autopārvadājumiem un kombinēta transporta pārvadājumiem, kuru pamatā ir konkurence, veicinot videi nekaitīgu transportlīdzekļu izmantošanu un ievērojot ilglaicīgas mobilitātes principu,IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.I SADAĻADARBĪBAS MĒRĶIS, JOMA UN DEFINĪCIJAS1. pantsDarbības mērķisŠā nolīguma mērķis ir veicināt sadarbību starp līgumslēdzējām pusēm attiecībā uz kravu pārvadājumiem, un jo īpaši autotransporta plūsmu pa tranzīta maršrutiem, un šajā nolūkā gādāt par to, lai koordinēti tiktu attīstīts transports starp līgumslēdzēju pušu teritorijām un caur tām.2. pantsJoma1. Sadarbība attiecas uz kravu pārvadājumiem ar autotransportu un kombinēta transporta pārvadājumiem.2. Šajā sakarā šis nolīgums jo īpaši attiecas uz:- piekļuvi tranzīta satiksmes tirgum kravu autopārvadājumu jomā,- juridiskiem un administratīviem atbalsta pasākumiem, ieskaitot tirdzniecības, nodokļu, sociālos un tehniskos pasākumus,- sadarbību nolūkā attīstīt transporta sistēmu, kas inter alia apmierina ekoloģiskās prasības,- regulāru informācijas apmaiņu par pārmaiņām līgumslēdzēju pušu transporta politikā.3. pantsDefinīcijasŠajā nolīgumā ir spēkā šādas definīcijas:a) transporta plūsma pa tranzīta maršrutiem: pa autoceļu veikts brauciens, šķērsojot vienu vai vairākas Kopienas dalībvalstis vai Rumānijas teritoriju neatkarīgi no tā, vai tas veikts transportlīdzeklī ar kravu vai bez tās, neveicot iekraušanu vai izkraušanu šajās teritorijās;b) kombinēta transporta pārvadājumi: kravu pārvadājumi starp līgumslēdzēju pušu teritorijām vai caur tām ar kravas furgonu, piekabi, puspiekabi, ar vilcēju vai bez tā, ar maināmu virsbūvi vai bez tās, ar 20 pēdu vai lielāku konteineru vai bez tā, kad brauciena sākuma vai beigu posmā izmanto autoceļu, bet atlikušajā posmā — dzelzceļu, iekšzemes ūdensceļus vai jūru un šis posms taisnā līnijā pārsniedz 100 km, un kad brauciena sākuma vai beigu posmu pa autoceļu veic vai nu:- starp kravu iekraušanas punktu un tuvāko piemēroto iekraušanas dzelzceļa staciju, sākuma posmam, un starp tuvāko piemēroto izkraušanas dzelzceļa staciju un kravu izkraušanas punktu, beigu posmam, vai- rādiusā, kas nepārsniedz 150 km taisnā līnijā, ap iekšzemes ūdensceļu ostu vai jūras ostu, kur notiek iekraušana vai izkraušana;c) autotransporta līdzeklis: mehānisks transportlīdzeklis, kas reģistrēts vienas vai otras līgumslēdzējas puses teritorijā, vai tādu sakabinātu transportlīdzekļu kopums, no kuriem vismaz mehāniskais transportlīdzeklis ir reģistrēts vienas vai otras līgumslēdzējas puses teritorijā un kuri paredzēti vienīgi kravu pārvadājumiem;d) maksa par izmantojumu: vienots īpaša apjoma maksājums, kas dod tiesības kādam autotransporta līdzeklim izmantot konkrētu infrastruktūru kādā noteiktā laikposmā;e) ceļa nodeva: konkrētas summas maksājums attiecībā uz autotransporta līdzekli, kas pārvietojas starp diviem infrastruktūras punktiem; šo summu nosaka pēc veiktā attāluma un transportlīdzekļa kategorijas;f) līgumslēdzējas puses teritorija:- attiecībā uz Eiropas Kopienu, teritorijas, uz kurām attiecas Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgums saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti šajā Līgumā, un- attiecībā uz Rumāniju, Rumānijas teritorija.II SADAĻAKOMBINĒTA TRANSPORTA PĀRVADĀJUMI4. pantsVispārīgi noteikumiLīgumslēdzējas puses pieņem savstarpēji saskaņotus pasākumus, kas vajadzīgi, lai attīstītu un veicinātu kombinēta transporta pārvadājumus, vienlaicīgi nodrošinot to, ka ievērojama attiecīgo starptautisko pārvadājumu daļa tiek veikta apstākļos, kuros videi nodarītais kaitējums ir iespējami mazāks.5. pantsAtbalsta pasākumiLīgumslēdzējas puses veic visus pasākumus, kas vajadzīgi kombinēta transporta pārvadājumu konkurētspējas uzlabošanai, un, jo īpaši:a) pasākumus, kas mudinātu lietotājus un nosūtītājus izmantot kombinēta transporta pārvadājumus,- ceļot visu veidu kombinēta transporta pārvadājumu konkurētspēju attiecībā pret autotransportu, pateicoties finansiālam atbalstam, ko Kopiena vai Rumānija sniedz jauniem kombinēta transporta pārvadājumu projektiem,- veicinot kombinētā transporta pārvadājumus bez vadītāja, jo īpaši lielos attālumos, un, jo īpaši, maināmu virsbūvju, konteineru un puspiekabju izmantojumu,- no kvotu un atļauju sistēmām atbilstīgi atbrīvojot autopārvadājumu sākuma un/vai beigu posmus, kas ir kombinēta transporta pārvadājumu būtiska daļa,- paredzot iespēju piešķirt nodokļu samazinājumu autotransporta līdzekļiem gadījumā, kad tie tiek izmantoti kombinēta transporta pārvadājumos,- palielinot kombinēta transporta pārvadājumu ātrumu un drošumu, un jo īpaši:i) sekmējot to, ka kombinēta transporta pārvadājumi tiek intensificēti jeb palielināts to skaits saskaņā ar nosūtītāju un klientu vajadzībām,ii) veicinot gaidīšanas laika samazināšanu terminālos un paaugstinot to produktivitāti,iii) vienkāršojot pārbaudes, kas uz robežām tiek veiktas attiecībā uz kombinēta transporta pārvadājumiem, tiklīdz iespējams šīs visu kravu pārbaudes pārceļot uz kombinēta transporta pārvadājumu termināliem, izņemot preces, uz ko attiecas veterinārās un fitosanitārās pārbaudes,iv) palielinot kravu, transportlīdzekļu un kravas vienību drošumu kombinētā transporta pārvadājumos,- nodrošinot to, ka gadījumā, kad termināli tiek finansēti, izmantojot sabiedriskos līdzekļus, arī kopīgiem spēkiem, piekļuve tiem tiktu regulēta pēc vienādiem visiem piemērojamiem nosacījumiem,- vajadzības gadījumā paredzot iespēju, ka līgumslēdzēju pušu kompetentās iestādes autotransporta tranzīta atļaujas saskaņā ar 6. panta 2. punktu transportuzņēmējiem piešķir prioritāri atkarībā no tā, cik lielā mērā tie ir izmantojuši kombinēta transporta pārvadājumus, pamatojoties uz līgumslēdzēju pušu rīcībā esošajiem statistikas datiem,- gadījumā, kad tas ir vajadzīgs, lai nodrošinātu atbilstību sliežu platumiem, apsverot specializētā kombinēta transporta aprīkojuma svaru, izmērus un tehniskos parametrus, kā arī koordinētu rīcību, lai pasūtītu un ieviestu šo aprīkojumu atbilstoši satiksmes apjomam;b) pasākumus, saskaņā ar ko pēc pieprasījuma tiktu sniegta pieejamā informācija par jauniem kombinēta transporta pārvadājumu pasākumiem, ieskaitot tehnoloģiju pētniecības projektus, ko finansē vai līdzfinansē kāda līgumslēdzēja puse, izmantojot īsu īstenojuma pārskata ziņojumu, kurā izklāstīts pasākuma vai tehnoloģiskā projekta saturs, rezultāti un ietekme;c) pasākumus, saskaņā ar ko tiktu izveidota piemērota infrastruktūra:- kā paredzēts attiecīgajos noteikumos 1991. gada 1. februārī noslēgtajā Eiropas Līgumā par nozīmīgākajām starptautiskā kombinētā transporta līnijām un ar tām saistītiem objektiem (AGTC),- novēršot sastrēgumus uz kombinētā transporta terminālu pievadceļiem, lai veicinātu kombinētā transporta pārvadājumu izmantošanu;d) pasākumus, ar kuriem paredzētas šādas darbības:- izvērtējums, attiecībā uz iespējām pieļaut to, ka kombinētā transporta pārvadājumu sākuma un beigu posmos izmantotu 44 tonnu transportlīdzekļus ar sešām asīm,- izņēmumu piemērošana, ņemot vērā braukšanas ierobežojumus nedēļas nogalēs un brīvdienās, attiecībā uz kombinētā transporta pārvadājumiem sākuma un beigu posmos,- tādas atļaujas ieviešana jauna nolīguma sakarā, kura kombinēta transporta pārvadājumu veicējiem nodrošinātu savstarpēju piekļuvi dzelzceļiem.III SADAĻAAUTOTRANSPORTS6. pantsVispārīgi noteikumi1. Sākotnēji un neierobežojot šā panta 2. punktu, attiecībā uz savstarpēju piekļuvi pārvadājumu tirgiem līgumslēdzējas puses vienojas saglabāt esošās tiesības, kas izriet no divpusējiem nolīgumiem vai citiem divpusējiem noteikumiem, ko savā starpā noslēgušas katra no Kopienas dalībvalstīm un Rumānija.Tomēr, kamēr līgumslēdzējas puses savā starpā nav noslēgušas līgumu par piekļuvi autopārvadājumu tirgum kā paredzēts 7. pantā, Rumānija sadarbojas ar Kopienas dalībvalstīm, lai vajadzības gadījumā grozītu šos divpusējos nolīgumus un/vai noteikumus nolūkā pielāgot tos šim nolīgumam.2. Papildus atļaujām, ko paredz šā panta 1. punktā raksturotie režīmi, līgumslēdzējas puses vienojas par to, ka no dienas, kad šis nolīgums stājas spēkā, katru kalendāra gadu tiek piešķirta piekļuve kravu transportlīdzekļu tranzīta satiksmei Kopienas dalībvalstu un Rumānijas teritorijā, izmantojot šādas atļaujas:a) Kopiena saņems:14000 atļaujas, kas derīgas Rumānijā;b) Rumānija saņems:7000 Kopienas dalībvalstīs derīgas atļaujas ar pielīmētām uzlīmēm;c) Rumānija saņems:3000 uzlīmes attiecībā uz katru Kopienas dalībvalsti;d) apakšpunktos a) un b) minētās atļaujas atbilst paraugiem attiecīgi 1.a pielikumā un 1.b pielikumā;e) apakšpunktā c) minētās uzlīmes atbilst paraugam 1.c pielikumā;f) apakšpunktos a) un b) minētās atļaujas Rumānijas kompetentajām iestādēm vai, Kopienas gadījumā, tās dalībvalstu kompetentajām iestādēm piegādā Komisijas dienesti. Kompetentās iestādes aizpilda atļaujas, izņemot ailes "Mehāniskā transportlīdzekļa reģistrācijas numurs", "Turpbrauciens" un "Atpakaļbrauciens", un izsniedz tās attiecīgajiem pārvadājumu veicējiem par maksu, kas sedz tikai pieņemamus administratīvos izdevumus;g) apakšpunktā c) minētās uzlīmes Rumānijas kompetentajām iestādēm piegādā Komisijas dienesti. Minētās uzlīmes uzlīmē atļaujai pirms tās izmantošanas, lai norādītu, attiecībā uz kuru Kopienas dalībvalsti vai dalībvalstīm atļauja ir derīga;h) Līgumslēdzējas puses vienojas par to, ka apakšpunktos a) un b) minēto atļauju izmantošanai, neiekasē nekādus nodokļus vai tamlīdzīgus maksājumus;i) atļaujas un uzlīmes ir derīgas vienu kalendāro gadu līdz nākamā gada 31. janvārim un tās var izmantot tikai vienam turpbraucienam un vienam atpakaļbraucienam.3. Šā panta 2. punktā minētās atļaujas var izmantot tikai transportlīdzekļiem, kas atbilst vismaz standartiem EURO 1 vai "videi nekaitīga kravas furgona sertifikāta" noteikumiem 4. pielikumā. Pierādījumu, kas apliecina šo noteikumu izpildi glabā transportlīdzeklī visa brauciena laikā.4. Ja diena, kad šis nolīgums stājas spēkā saskaņā ar 19. pantu, nav 1. janvāris, šā panta 2. punktā noteikto atļauju un uzlīmju skaitu samazina proporcionāli attiecībā uz kalendāra gadu, kurā stājas spēkā nolīgums.5. Līgumslēdzēju pušu kompetentās iestādes izsniedz atļaujas kravu pārvadāšanai saskaņā ar šo nolīgumu tikai pārvadātājiem, kuriem saskaņā ar attiecīgās līgumslēdzējas puses tiesību aktiem ir atļauts sniegt starptautiskā autotransporta pakalpojumus. Atļauja jāglabā transportlīdzeklī. Izmantojot sakabinātus transportlīdzekļus, atļaujai jābūt mehāniskajā transportlīdzeklī. Tā attiecas uz sakabinātiem transportlīdzekļiem arī tad, ja piekabe vai puspiekabe nav reģistrēta uz atļaujas turētāja vārda vai reģistrēta citā valstī.6. Līgumslēdzējas puses atturas no jebkādas vienpusējas rīcības, kas varētu radīt Kopienas un Rumānijas transportuzņēmēju vai transportlīdzekļu diskrimināciju. Katra līgumslēdzēja puse veic visus nepieciešamos pasākumus, lai sekmētu šajā nolīgumā minētos autotransporta pārvadājumus uz pašas teritoriju vai caur to.7. pantsPiekļuve tirgumLīgumslēdzējas puses, prioritāri un ņemot vērā, ka Rumānija ir pieņēmusi Kopienas fiskālos, sociālos un tehniskos noteikumus, apņemas sadarboties, lai ieviestu kopīgu noteikumu sistēmu, kas nākotnē regulētu piekļuvi kopīgajam līgumslēdzēju pušu autopārvadājumu tirgum.8. pantsFiskālie noteikumiJa pārvadājumi tiek veikti saskaņā ar šo nolīgumu:1) līgumslēdzējas puses nodrošina, ka, ceļu transportlīdzekļus apliekot ar nodokļiem, ceļu nodevām vai kāda cita veida maksājumiem par autotransporta infrastruktūras izmantojumu, tiek piemērots nediskriminēšanas princips, t.i., tos nediskriminē pilsonības vai uzņēmējdarbības veikšanas vietas dēļ;2) ceļu transportlīdzekļus, kurus reģistrējusi viena līgumslēdzēja puse, atbrīvo no visiem transportlīdzekļu nodokļiem un maksājumiem, ar ko apliek transportlīdzekļu kustību vai valdījumu, kā arī no visiem īpašajiem nodokļiem vai maksājumiem, ar ko apliek transporta pakalpojumus otras līgumslēdzējas puses teritorijā.Ceļu transportlīdzekļus neatbrīvo no nodokļiem un maksājumiem par degvielu, ceļu nodevām un maksas par infrastruktūras izmantojumu;3) līgumslēdzējas puses nodrošina, ka ceļu nodevas un jebkuru cita veida maksu par izmantojumu nevar uzlikt vienlaicīgi par viena ceļa posma izmantošanu. Tomēr līgumslēdzējas puses tāpat var uzlikt arī ceļu nodevas, kad maksājumus iekasē tiltu, tuneļu un kalnu pāreju izmantošanai;4) še turpmāk minētos elementus atbrīvo no muitas nodokļiem, pārējiem visu veidu nodokļiem un maksājumiem:a) degviela, kas ir ceļu transportlīdzekļu degvielas tvertnēs, brīdī, kad to ieved otras līgumslēdzējas puses teritorijā, ja degvielas tvertnes ir tvertnes, ko ražotājs paredzējis attiecīgā tipa ceļu transportlīdzekļiem;b) degviela piekabju un puspiekabju degvielas tvertnēs, ko izmanto dzesinātāju dzesēšanas sistēmās;c) smērvielas daudzumā, kas nepieciešams brauciena laikā;d) rezerves daļas un rīki, kas nepieciešami transportlīdzekļa remontam, kas salūzis, veicot starptautisku autotransporta pārvadājumu. Nomainītās rezerves daļas ir jāizved atpakaļ vai jāiznīcina otras līgumslēdzējas puses kompetentās muitas iestādes uzraudzībā;5) neierobežojot 2. punkta otro daļu, ja transportlīdzekļa svars, izmēri vai ass slodze pārsniedz Rumānijas teritorijā spēkā esošo maksimālo pieļaujamo līmeni, bet transportlīdzeklis atbilst noteikumiem, kas izklāstīti Padomes Direktīvā 96/53/EK [1] par svaru un gabarītiem, uz transportlīdzekli neattiecas nekādi īpaši maksājumi ar noteikuma, ka tas izpilda noteikumus 5. pielikumā.9. pantsNoteikumi sociālajā jomāŠā nolīguma līgumslēdzējas puses īsteno 1970. gada 1. jūlijā noslēgto Eiropas Līgumu attiecībā uz transportlīdzekļu apkalpju darbu starptautiskajos autopārvadājumos (AETR), tādā variantā, kāds ir spēkā brīdī, kad stājas spēkā šis nolīgums, vai piemēro noteikumus, kas ir identiski Padomes Regulām (EEK) Nr. 3820/85 [2] un (EEK) Nr. 3821/85 [3] ar vēlākiem grozījumiem.10. pantsTehniskie noteikumi1. Rumānija pieņem pasākumus, kas ir līdzvērtīgi tiem, kas norādīti 2. pielikumā, līdz šā nolīguma stāšanās spēkā brīdim, un pasākumus, kas ir līdzvērtīgi tiem, kas norādīti 3. pielikumā, divu gadu laikā pēc šā nolīguma stāšanās spēkā.2. Šā nolīguma līgumslēdzējas puses īsteno 1957. gada 30. septembrī noslēgto Eiropas Nolīgumu par starptautiskiem bīstamo kravu autopārvadājumiem (ADR), tādā variantā, kāds ir spēkā brīdī, kad stājas spēkā šis nolīgums.3. Rumānija, pamatojoties uz Kopienas noteikumiem, cenšas saskaņot savus tiesību aktus par ātrbojīgo preču, dzīvu dzīvnieku un bīstamo kravu pārvadāšanu.4. Līgumslēdzējas puses apkopo pieredzi un apmainās ar informāciju par saviem tiesību aktiem, lai uzlabotu satiksmes plūsmu un drošību maksimumperiodos (nedēļas nogalēs, valsts svētku dienās, tūrisma sezonā).5. Līgumslēdzējas puses sadarbojas, lai veicinātu to, ka tiek ieviestas, attīstītas un koordinētas savietojamas autosatiksmes informācijas sistēmas.6. Līgumslēdzējas puses arī cenšas saskaņot vadītājiem sniedzamo tehnisko palīdzību, būtiskas informācijas izplatīšanu par satiksmi un avārijas dienestiem, ieskaitot neatliekamās palīdzības dienestus un citus pakalpojumus, kas ir svarīgi vadītājiem.IV SADAĻAFORMALITĀŠU VIENKĀRŠOŠANA11. pantsFormalitāšu vienkāršošana1. Līgumslēdzējas puses vienojas vienkāršot formalitātes attiecībā uz tādu preču plūsmu, ko pārvadā saskaņā ar šo nolīgumu.2. Līgumslēdzējas puses vienojas sākt sarunas, lai noslēgtu nolīgumu nolūkā atvieglot pārbaudes un formalitātes attiecībā uz kravu pārvadājumiem.3. Līgumslēdzējas puses vienojas par kopīgu rīcību pēc vajadzības nolūkā pieņemt turpmākus vienkāršošanas pasākumus vai veicināt to pieņemšanu.V SADAĻANOBEIGUMA NOTEIKUMI12. pantsJomas paplašināšanaJa, pamatojoties uz šā nolīguma piemērošanas pieredzi, viena no līgumslēdzējām pusēm secina, ka citi pasākumi, kas neietilpst šā nolīguma darbības jomā, varētu sekmēt koordinētu Eiropas transporta politiku un jo īpaši varētu palīdzēt atrisināt tranzīta satiksmes problēmas, tā sniedz ierosinājumus otrai līgumslēdzējai pusei šajā sakarā.13. pantsApvienotā komitejaPar sadarbību atbildīgā organizācija ir apvienota komiteja, kas saukta par "Kopienas un Rumānijas transporta komiteju". Komiteja:- tiek veidota tā, ka tajā ietilpst Kopienas un Rumānijas iecelti pārstāvji,- sanāk pēc vienas vai otras līgumslēdzējas puses pieprasījuma, pārmaiņus katras līgumslēdzējas puses teritorijā,- apstiprina savu reglamentu,- pieņem lēmumus, savstarpēji vienojoties,- nodrošina šā nolīguma pienācīgu īstenošanu un, jo īpaši:a) izskata iespējas sadarbībai un kombinēto transporta pārvadājumu veicināšanai, un vismaz ik pēc diviem gadiem pārskata šo mērķu sasniegšanā gūtos panākumus;b) pārskata šā nolīguma pielikumus vismaz ik pēc diviem gadiem;c) izšķir jebkurus strīdus, kas varētu rasties, piemērojot un interpretējot šo nolīgumu. Nesaskaņu gadījumā lēmuma pieņemšanu atliek līdz nākamajai apvienotās komitejas sanāksmei, kas notiek divu mēnešu laikā pēc jautājuma iesniegšanas dienas saskaņā ar nosacījumiem, kas nosakāmi tās reglamentā;d) koordinē uzraudzību, prognozes un citu statistikas darbu, kas attiecas uz starptautiskajiem autotransporta un kombinētā transporta pārvadājumiem un jo īpaši autotransporta plūsmu pa tranzīta maršrutiem;e) pēc vajadzības pieņem pasākumus attiecībā uz šā nolīguma noteikumu tehniskiem pielāgojumiem;f) vajadzības gadījumā izstrādā ieteikumus par varbūtēju atļauju/uzlīmju skaita palielināšanu;g) pēc vajadzības apspriež visus citus jautājumus, kas attiecas uz šā nolīguma īstenošanu.14. pantsPārkāpumi1. Ja autotransporta līdzeklis vai šāda transportlīdzekļa vadītājs pārkāpj šā nolīguma noteikumus, tās līgumslēdzējas puses kompetentā iestāde, kuras teritorijā izdarīts pārkāpums, var paziņot par pārkāpumu otras līgumslēdzējas puses kompetentajai iestādei, kas var veikt pasākumus kā paredzēts tās tiesību aktos.2. Kompetentā iestāde, kas saņem šādu paziņojumu, pēc iespējas drīz informē otras līgumslēdzējas puses kompetento iestādi par veiktajiem pasākumiem.3. Šā panta noteikumi neskar likumīgus sodus, ko var būt piemērojušas tiesas vai izpildvaras iestādes Eiropas Kopienas dalībvalstī vai Rumānijā, atkarībā no tā, kurā teritorijā izdarīts pārkāpums.15. pantsNolīguma darbības laiksŠis Nolīgums ir noslēgts uz pieciem gadiem. Ja ar paziņojumu sešus mēnešus pirms šā laikposma beigām neviena no līgumslēdzējām pusēm nolīgumu nedenonsē, to automātiski pagarina vēl uz trijiem gadiem16. pantsNolīguma denonsēšanaKatra puse var denonsēt šo nolīgumu, par to paziņojot otrai pusei divpadsmit mēnešus iepriekš17. pantsPielikumiPielikumi ir šā nolīguma būtiska sastāvdaļa.18. pantsValodasŠis nolīgums ir sastādīts divos eksemplāros angļu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, itāļu, portugāļu, somu, spāņu, vācu, zviedru un rumāņu valodā, un visi teksti ir vienlīdz autentiski.19. pantsStāšanās spēkāŠo nolīgumu noslēdz saskaņā ar līgumslēdzēju pušu pašu procedūrām. Tas stājas spēkā otrā mēneša pirmajā dienā pēc dienas, kad līgumslēdzējas puses viena otrai ir paziņojušas par šim nolūkam nepieciešamo procedūru izpildi.Hecho en Luxemburgo, el veintiocho de junio del dos mil uno.Udfærdiget i Luxembourg den otteogtyvende juni to tusind og en.Geschehen zu Luxemburg am achtundzwanzigsten Juni zweitausendundeins.Έγινε στο Λουξεµβούργο, στις είκοσι οκτώ Ιουνίου δύο χιλιάδες ένα.Done at Luxembourg on the twenty-eighth day of June in the year two thousand and one.Fait à Luxembourg, le vingt-huit juin deux mille un.Fatto a Lussemburgo, addì ventotto giugno duemilauno.Gedaan te Luxemburg, de achtentwintigste juni tweeduizendeneen.Feito em Luxemburgo, em vinte e oito de Junho de dois mil e um.Tehty Luxemburgissa kahdentenakymmenentenäkahdeksantena päivänä kesäkuuta vuonna kaksituhattayksi.Som skedde i Luxemburg den tjugoåttonde juni tjugohundraett.Intocmit la Luxemburg, la douazeci si opt iunie doua mii unu.Por la Comunidad EuropeaFor Det Europæiske FællesskabFür die Europäische GemeinschaftΓια την Ευρωπαϊκή ΚοινότηταFor the European CommunityPour la Communauté européennePer la Comunità europeaVoor de Europese GemeenschapPela Comunidade EuropeiaEuroopan yhteisön puolestaPå Europeiska gemenskapens vägnar+++++ TIFF +++++Pentru România+++++ TIFF +++++[1] OV L 235, 17.9.1996., 59. lpp.[2] OV L 370, 31.12.1985., 1. lpp.[3] OV L 370, 31.12.1985., 8. lpp.--------------------------------------------------


title: 2008/522/EK: Eiropas Parlamenta 2007. gada 24. aprīļa Lēmums par Eiropas Zāļu aģentūras kontu slēgšanu attiecībā uz 2005. finanšu gadu

text:
               15.7.2008

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 187/133

      EIROPAS PARLAMENTA

   2007. gada 24. aprīļa Lēmums
   par Eiropas Zāļu aģentūras kontu slēgšanu attiecībā uz 2005. finanšu gadu
   (2008/522/EK)
   EIROPAS PARLAMENTS,
   ņemot vērā Eiropas Zāļu aģentūras 2005. finanšu gada galīgos pārskatus (1),
   ņemot vērā Revīzijas palātas Ziņojumu par Eiropas Zāļu aģentūras 2005. finanšu gada pārskatiem, ar Aģentūras atbildēm (2),
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 27. februāra ieteikumu (5711/2007 – C6-0080/2007),
   ņemot vērā EK līgumu un it īpaši tā 276. pantu,
   ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (3), un it īpaši tās 185. pantu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Regulu (EK) Nr. 726/2004, ar ko nosaka cilvēkiem paredzēto un veterināro zāļu reģistrēšanas un uzraudzības Kopienas procedūras un izveido Eiropas Zāļu aģentūru (4), un it īpaši tās 68. pantu,
   ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), un it īpaši tās 94. pantu,
   ņemot vērā Reglamenta 71. pantu un V pielikumu,
   ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumu (A6-0099/2007),

               1.

               konstatē, ka Eiropas Zāļu aģentūras galīgie pārskati attiecībā uz 2004. un 2005. finanšu gadu ir šādi:
               Ieņēmumu un izdevumu pārskats par 2004. un 2005. finanšu gadu

                           (EUR 1000)

                           2005

                           2004

                              Ieņēmumi

                           Maksājumi par tirdzniecības atļaujām

                           72 613

                           68 412

                           Komisijas subsīdija kopā ar subsīdijām, kas saņemtas no EEZ

                           22 847

                           20 529

                           Kopienas subsīdija medikamentiem, kas paredzēti reti sastopamu slimību ārstēšanai

                           6 110

                           4 026

                           Atbalsts Kopienas programmām

                           0

                           0

                           Administratīvie ieņēmumi

                           3 423

                           1 973

                           Dažādi ieņēmumi

                           1 643

                           1 473

                              Kopā (a)

                              106 636

                              96 413

                              Izdevumi

                           Personāla izdevumi

                           40 057

                           34 333

                           Administratīvie izdevumi

                           17 022

                           11 224

                           Darbības izdevumi

                           41 999

                           38 573

                           Amortizācija

                           5 333

                           3 650

                           Citi izdevumi

                           104

                           280

                              Kopā (b)

                              104 515

                              88 060

                              Darbības rezultāti (c = a – b)

                              2 121

                              8 353

                              Finanšu rezultāti (e)

                           2 257

                           1 160

                              Saimnieciskās darbības rezultāti (f = c + e)

                              4 378

                              9 513

                              Avots: aģentūras sniegtie dati. Šajā tabulā ir apkopoti aģentūras gada pārskatos sniegtie dati.

               2.

               apstiprina Eiropas Zāļu aģentūras kontu slēgšanu attiecībā uz 2005. finanšu gadu;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu Eiropas Zāļu aģentūras izpilddirektoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Hans-Gert PÖTTERING

            Ģenerālsekretārs

         Harald RØMER

      (1)  OV C 266, 31.10.2006., 4. lpp.

      (2)  OV C 312, 19.12.2006., 12. lpp.

      (3)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1995/2006 (OV L 390, 30.12.2006., 1. lpp.).

      (4)  OV L 136, 30.4.2004., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1901/2006 (OV L 378, 27.12.2006., 1. lpp.).

      (5)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.