title: 2006/714/EK: Komisijas Lēmums ( 2006. gada 23. oktobris ), ar ko aptur galīgo antidempinga maksājumu, kas Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes feromolibdēna importam noteikts ar Regulu (EK) Nr. 215/2002

text:
               24.10.2006

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 293/15

      KOMISIJAS LĒMUMS

   (2006. gada 23. oktobris),
   ar ko aptur galīgo antidempinga maksājumu, kas Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes feromolibdēna importam noteikts ar Regulu (EK) Nr. 215/2002
   (2006/714/EK)
   EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1), (“pamatregula”), un jo īpaši tās 14. panta 4. punktu,
   apspriedusies ar padomdevēju komiteju,
   tā kā:
   A.   PROCEDŪRA

               (1)

               Padome ar 2002. gada 28. janvāra Regulu (EK) Nr. 215/2002 (2) noteica galīgo antidempinga maksājumu tāda Ķīnas Tautas Republikas (ĶTR) izcelsmes feromolibdēna importam, kas atbilst KN kodam 7202 70 00 (attiecīgais ražojums). Noteiktā antidempinga maksājuma likme ir 22,5 %.

               (2)

               Komisijai tika iesniegta informācija par izmaiņām tirgus apstākļos, kas notikušas pēc sākotnējās izmeklēšanas perioda (t.i., no 1999. gada 1. oktobra līdz 2000. gada 30. septembrim) un kas varētu pamatot pašlaik spēkā esošo pasākumu apturēšanu saskaņā ar pamatregulas 14. panta 4. punktu. Tāpēc Komisija pārbaudīja, vai šāda apturēšana ir pamatota.

         B.   IEMESLI

               (3)

               Pamatregulas 14. panta 4. punktā noteikts, ka Kopienas interesēs antidempinga pasākumus var apturēt, ja tirgus apstākļi uz laiku ir mainījušies tādā apmērā, ka nav domājams, ka, apturot pasākumus, atkal tiks nodarīts kaitējums, un ar noteikumu, ka Kopienas ražošanas nozarei ir bijusi iespēja iesniegt apsvērumus un šie apsvērumi ir ņemti vērā. Turklāt 14. panta 4. punktā noteikts, ka attiecīgos antidempinga pasākumus var atjaunot jebkurā laikā, ja apturēšanas iemesls vairs nepastāv.

               (4)

               Eiropas dzelzs un tērauda rūpniecības konfederācija (Eurofer) vairāku attiecīgā ražojuma lietotāju vārdā apgalvoja, ka laikā pēc izmeklēšanas perioda tirgus apstākļi ir mainījušies. Sūdzību iesniedzēji sākotnējās izmeklēšanas laikā un citi attiecīgā ražojuma ražotāji Kopienā, ko pārstāv Kopienas ražotāju apvienība (Euroalliages), iesniedza apsvērumus par šiem apgalvojumiem, un notika abpusēja viedokļu apmaiņa.

               (5)

               Pēc tam, kad 2002. gada februārī tika noteikti galīgie pasākumi, imports no Ķīnas ievērojami samazinājās. Eurostat statistikas dati liecina par kritumu no aptuveni 12 kilotonnām 2001. gadā līdz faktiskai importa pārtraukšanai laikā no 2005. gada 1. aprīļa līdz 2006. gada 31. martam. Pamatojoties uz apgalvojumu, ka konkrēts imports, kam deklarēta izcelsme Holandē, patiesībā ir Ķīnas izcelsmes imports, Euroalliages aprēķināja lielāku importa apjomu vairāk nekā 1 kilotonnas apmērā. Katrā ziņā, pat pieņemot, ka šis apgalvojums ir patiess, ir skaidrs, ka importa apjoms ir būtiski samazinājies.

               (6)

               Savukārt imports no citām trešām valstīm ir palielinājies no aptuveni 2,7 kilotonnām līdz 10,7 kilotonnām, tādējādi daļēji kompensējot importa samazināšanos no Ķīnas. Patēriņš ir palielinājies par 14 %.

               (7)

               Tirgus cenas Kopienā ir palielinājušās no aptuveni EUR 8 par kilogramu sākotnējās izmeklēšanas periodā līdz aptuveni EUR 80 par kilogramu 2005. gadā, un 2006. gadā tās svārstās ap EUR 60 par kilogramu. Šīs tendences var vērot arī citos pasaules lielākajos tirgos.

               (8)

               No ieinteresēto personu minētajiem faktoriem, kas ietekmē šo cenu palielinājumu, galvenais izskaidrojums varētu būt apdedzināšanas jaudas trūkums, t.i., jaudas trūkums, lai pārvērstu molibdēna koncentrātu molibdēna oksīdā (no kā pēc tam iegūst feromolibdēnu). Šis virzītājfaktors lielā mērā izskaidro cenu palielinājumu un tā izraisīto līdzsvara trūkumu starp pieprasījumu un piedāvājumu Kopienas tirgū. Pamatojoties uz iesniegto informāciju, jādomā, ka apdedzināšanas jaudas trūkums visticamāk izzudīs 2007. gadā, kad sāks izmantot jaunu apdedzināšanas jaudu.

               (9)

               Attiecībā uz Kopienas ražošanas nozari jānorāda, ka kopš pasākumu noteikšanas situācija Kopienas ražošanas nozarē ir uzlabojusies. Pārdošanas un ražošanas apjomi ir palielinājušies attiecīgi par 25 % un 5 %, sasniedzot aptuveni 26 % tirgus daļu. Arī peļņa ir palielinājusies. Lai gan Kopienas ražošanas nozare nav pastāvīgi panākusi parasto 5 % peļņas līmeni, ko noteica sākotnējā izmeklēšanā, tomēr Kopienas ražošanas nozare ir sasniegusi rādītāju līdz 5 procentu punktiem un kļuvusi ienesīga.

               (10)

               Arī Ķīnas eksporta cenām uz trešām valstīm ir bijusi iepriekš minētā tendence palielināties, un tas liecina, ka, ja pasākumus apturēs, nav ticams, ka tās ļoti drīzā termiņā samazināsies tādā apmērā, lai atkal tiktu nodarīts kaitējums.

               (11)

               Nav konstatēti fakti, kas norādītu, ka apturēšana varētu būt pretrunā Kopienas interesēm.

         C.   NOSLĒGUMS

               (12)

               Noslēgumā, ievērojot pagaidu pārmaiņas tirgus apstākļos, un jo īpaši attiecīgā ražojuma cenu augsto līmeni, kādu piemēro Kopienas tirgū, kas ievērojami pārsniedz to līmeni, kādu sākotnējā izmeklēšanā noteica kā kaitējumu izraisošu, un līdzsvara trūkumu starp attiecīgā ražojuma pieprasījumu un piedāvājumu, nav domājams, ka apturēšanas rezultātā varētu atkārtoti tikt nodarīts kaitējums saistībā ar ĶTR izcelsmes attiecīgā ražojuma importu. Tāpēc ierosina apturēt spēkā esošos pasākumus uz deviņiem mēnešiem saskaņā ar pamatregulas 14. panta 4. punktu.

               (13)

               Ievērojot pamatregulas 14. panta 4. punktu, Komisija informēja Kopienas ražošanas nozari, ka plāno apturēt spēkā esošos antidempinga pasākumus. Kopienas ražošanas nozarei deva iespēju iesniegt apsvērumus. Kopienas ražošanas nozare neiebilda spēkā esošo antidempinga pasākumu apturēšanai.

               (14)

               Tāpēc Komisija uzskata, ka attiecīgajam ražojumam noteiktā antidempinga maksājuma apturēšana atbilst visām prasībām saskaņā ar pamatregulas 14. panta 4. punktu. Līdz ar to antidempinga maksājumu, kas noteikts ar Regulu (EK) Nr. 215/2002, jāaptur uz deviņiem mēnešiem.

               (15)

               Komisija pārraudzīs attiecīgā ražojuma importa un cenu attīstību. Ja rastos situācija, kad atsāktos attiecīgā ražojuma imports no ĶTR lielos apjomos par dempinga cenām un tādējādi tiktu nodarīts kaitējums Kopienas ražošanas nozarei, Komisija atjaunos antidempinga maksājumu, atsaucot pašreizējo apturēšanu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo uz deviņiem mēnešiem aptur galīgo antidempinga maksājumu, kas ar Padomes Regulu (EK) Nr. 215/2002 noteikts tāda feromolibdēna importam, kas atbilst KN kodam 7202 70 00 un kura izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2006. gada 23. oktobrī

            Komisijas vārdā —

            Komisijas loceklis

         Peter MANDELSON

      (1)  OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2117/2005 (OV L 340, 23.12.2005., 17. lpp.).

      (2)  OV L 35, 6.2.2002., 1. lpp.


title: Padomes Lēmums (ES) 2016/2087 (2016. gada 14. novembris) par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Islandi par lauksaimniecības produktu tirdzniecības papildu preferencēm

text:
               30.11.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 324/1

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2016/2087
   (2016. gada 14. novembris)
   par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Islandi par lauksaimniecības produktu tirdzniecības papildu preferencēm
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar 218. panta 5. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu 19. pantā paredzēts, ka Līgumslēdzējas puses apņemas turpināt savus centienus ar mērķi panākt lauksaimniecības produktu tirdzniecības pakāpenisku liberalizāciju.

               (2)

               Padome 2012. gada 24. aprīlī pilnvaroja Komisiju sākt sarunas ar Islandi, lai saskaņā ar Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu 19. pantu panāktu lauksaimniecības produktu divpusējās tirdzniecības lielāku liberalizāciju. Sarunas tika sekmīgi noslēgtas 2015. gada 17. septembrī, un tika parafēts Nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Islandi par lauksaimniecības produktu tirdzniecības papildu preferencēm (“nolīgums”).

               (3)

               Tādēļ nolīgums būtu jāparaksta Savienības vārdā, ņemot vērā tā noslēgšanu vēlāk,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo atļauj Savienības vārdā parakstīt Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Islandi par lauksaimniecības produktu tirdzniecības papildu preferencēm, ņemot vērā nolīguma noslēgšanu (1).
   2. pants
   Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas Savienības vārdā parakstīt nolīgumu.
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2016. gada 14. novembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         G. MATEČNÁ

      (1)  Nolīguma teksts tiks publicēts Oficiālajā Vēstnesī kopā ar lēmumu par tā noslēgšanu.


title: 2004/660/EK: Komisijas Lēmums (2004. gada 5. jūlijs) par Kopienas viedokli sakarā ar Līguma starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par lauksaimniecības produktu tirdzniecību 6. pielikuma papildpielikumu grozījumu

text:
               28.9.2004

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 301/55

      KOMISIJAS LĒMUMS

   (2004. gada 5. jūlijs)
   par Kopienas viedokli sakarā ar Līguma starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par lauksaimniecības produktu tirdzniecību 6. pielikuma papildpielikumu grozījumu
   (2004/660/EK)
   EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā Lēmumu 2002/309/EK, Padomes un Komisijas Euratom līgumu, attiecībā uz 2002. gada 4. aprīļa Līgumu par Sadarbību zinātnes un tehnoloģijas jomā, par septiņu līgumu noslēgšanu ar Šveices Konfederāciju (1), un jo īpaši tā 5. panta 2. punkta otro apakšpunktu,
   tā kā:

               (1)

               2002. gada 1. jūnijā stājās spēkā Līgums starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par lauksaimniecības produktu tirdzniecību, turpmāk saukts “Lauksaimniecības līgums”.

               (2)

               Ar Lauksaimniecības līguma 6. pantu tiek izveidota Apvienotā lauksaimniecības komiteja, kas ir atbildīga par Lauksaimniecības līguma administrēšanu un tā līdzsvarotu darbību.

               (3)

               Lauksaimniecības līguma 11. pants paredz, ka Apvienotā lauksaimniecības komiteja var pieņemt lēmumu grozīt 1. un 2. pielikumu un Līguma pielikumu papildpielikumus.

               (4)

               Ir jānosaka Apvienotajā lauksaimniecības komitejā Komisijas pieņemtais Kopienas viedoklis par šiem papildpielikumiem.

               (5)

               Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Par seklām un pavairojamo materiālu lauksaimniecībai, dārzkopībai un mežrūpniecības saimniecībai atbildīgā pastāvīgā komiteja,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar līguma starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par lauksaimniecības produktu tirdzniecību 6. pantu nodibinātajā Apvienotajā lauksaimniecības komitejā Komisijas pieņemtajam Kopienas viedoklim jāpamatojas uz Apvienotās lauksaimniecības komitejas lēmuma projektu, kas pievienots šīm lēmumam.
   2. pants
   Saskaņā ar Apvienotās lauksaimniecības komitejas darba kārtības noteikumiem un Eiropas Kopienas vārdā šo lēmumu paraksta:

               —

               Michael Scannell, delegācijas vadītājs Veselības un patērētāju aizsardzības ģenerāldirekcijas kompetences jautājumos,

               —

               Hans-Christian Beaumond, Apvienotās lauksaimniecības komitejas sekretārs.

         3. pants
   Apvienotās lauksaimniecības komitejas lēmumu pēc tā pieņemšanas publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2004. gada 5. jūlijā

            Komisijas vārdā —

            Komisijas loceklis

         David BYRNE

      (1)  OV L 114, 30.4.2002., 1. lpp.

      PIELIKUMS

         LĒMUMAM Nr. 4/2004 PAR APVIENOTO LAUKSAIMNIECĪBAS KOMITEJU, KURA DIBINĀTA AR LĪGUMU STARP EIROPAS KOPIENU UN ŠVEICES KONFEDERĀCIJU PAR LAUKSAIMNIECĪBAS PRODUKTU TIRDZNIECĪBU
         (…)
         sakarā ar grozījumiem 6. pielikuma papilpielikumos
         (…/…/…)
         APVIENOTĀ LAUKSAIMNIECĪBAS KOMITEJA,
         ņemot vērā Līgumu starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par lauksaimniecības produktu tirdzniecību, un īpaši tā 11. pantu,
         tā kā:

                     (1)

                     Līgums stājās spēkā 2002. gada 1. jūnijā.

                     (2)

                     6. pielikums izskata jautājumus par sēklām un lauksaimniecības, dārzeņu, augļu un dekoratīvo augu sugu un vīnogulāju sugu pavairojamo materiālu. Minētais 6. pielikums tiek papildināts ar 4 papildpielikumiem.

                     (3)

                     1. papildpielikuma 1. iedaļa nosauc abu pušu likumdošanas aktus un atzīst, ka abu pušu likumdošanā ir vieni un tie paši noteikumi.

                     (4)

                     1. papildpielikuma 2. iedaļa nosauc abu pušu likumdošanas aktus un savstarpēji atzīst sertifikātus, ko saskaņā ar otras puses likumdošanu izdod tās sertificētas iestādes.

                     (5)

                     2. pielikumā uzskaitītas iestādes, kas Eiropas Kopienā, kā arī Šveicē atbildīgas par sēklu atbilstības pārbaudēm.

                     (6)

                     3. pielikumā dots izņēmumu saraksts, kurus noteikusi Eiropas Kopiena un Šveice.

                     (7)

                     4. pielikumā nosauktas trešās valstis, kuras atzīst abas puses, no kurām var tikt ievestas sēklas. Turklāt tas nosaka konkrētas sugas un atzīšanas apjomu.

                     (8)

                     Lai ņemtu vērā kopš sarunu nobeiguma notikušās likumdošanas izmaiņas, augstāk minētajos papildpielikumos jāizdara grozījumi,

               IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU.
         1. pants
         Ar šo Līguma 6. pielikuma papildpielikumi tiek aizvietoti ar tekstu, kas pievienots šim Lēmumam.
         2. pants
         Lēmums stājas spēkā 2004. gada 1. jūlijā.

            Briselē, 2004. gada 5. jūlijā

                  Eiropas Kopienas vārdā —

               Michael SCANNELL

                  Šveices Konfederācijas vārdā —

               Christian HÄBERLI

                  Apvienotās Lauksaimniecības komitejas vārdā —

               Hans-Christian BEAUMOND

         APÉNDICE
         “
               1. PAPILDPIELIKUMS
               LIKUMDOŠANA
               1.   IEDAĻA (likumdošanas atbilstības atzīšana)
               A.   KOPIENAS NOTEIKUMI
               1.   Galvenie likumdošanas akti
               Padomes 1966. gada 14. jūnija Direktīva 66/401/EEK par lopbarības augu sēklu mārketingu (OV 125, 11.7.1966., 2298./66. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2003/61/EK (OV L 165, 3.7.2003., 23.lpp.).
               Padomes 1966. gada 14. jūnija Direktīva 66/402/EEK par graudaugu sēklu mārketingu (OV 125, 11.7.1966., 2309./66. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2003/61/EK (OV L 165, 3.7.2003., 23. lpp.).
               Padomes 2002. gada 13. jūnija Direktīva 2002/53/EK par lauksaimniecības augu sugu šķirņu vispārējo katalogu (OV L 193, 20.7.2002., 1. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 (OV L 268, 18.10.2003., 1.-23. lpp.).
               Padomes 2002. gada 13. jūnija Direktīva 2002/54/EK par biešu sēklu mārketingu (OV L 193, 20.7.2002., 12. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2003/61/EK (OV L 165, 3.7.2003., 23. lpp.).
               Padomes 2002. gada 13. jūnija Direktīva 2002/56/EK par kartupeļu sēklu mārketingu (OV L 193, 20.7.2002., 60. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2003/61/EK (OV L 165, 3.7.2003., 23. lpp.).
               Padomes 2002. gada 13. jūnija Direktīva 2002/57/EK par eļļas un šķiedras augu sēklu mārketingu (OV L 193, 20.7.2002., 74. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2003/61/EK (OV L 165, 3.7.2003., 23. lpp.).
               2.   Noteikumu ievietošanas akti
               Komisijas 1974. gada 2. maija 74/268/EEK Direktīva, kas nosaka īpašus nosacījumus sakarā ar Avena fatua klātbūtni lopbarības augu un graudaugu sēklās (OV L 141, 24.5.1974., 19. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 78/511/EEK (OV L 157, 15.6.1978., 34. lpp.).
               Komisijas 1975. gada 25. jūlija Direktīva 75/502/EEK, kas ierobežo gludo stiebru pļavas zāles sēklu (Poa pratensis L.) mārketingu līdz tādām sēklām, kas ir oficiāli sertificētas kā “pamata sēklas” vai “sertificētās sēklas” (OV L 228, 29.8.1975., 26. lpp.).
               Komisijas 1980. gada 17. jūlija Lēmums 80/755/EEK, kas atļauj graudaugu sēklu iepakojumu ķīmiski apdrukāt ar likumīgi noteiktu informāciju (OV L 207, 9.8.1980., 37. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 81/109/EEK (OV L 64, 11.3.1981., 13. lpp.).
               Komisijas 1981. gada 28. jūlija Lēmums 81/675/EEK, kas nosaka, ka noteiktas zīmogošanas sistēmas nav izmantojamas atkārtoti tādā nozīmē, kā to paredz Padomes Direktīvas 66/400/EEK, 66/401/EEK, 66/402/EEK, 69/208/EEK un 70/458/EEK (OV L 246, 29.8.1981., 26. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 86/563/EEK (OV L 327, 22.11.1986., 50. lpp.).
               Komisijas 1986. gada 27. februāra Direktīva 86/109/EEK, kas ierobežo noteiktu lopbarības augu sugu un eļļas un šķiedras augu sēklu mārketingu līdz tādām sēklām, kas ir oficiāli sertificētas “pamata sēklas” vai “sertificētās sēklas” (OV L 93, 8.4.1986., 21. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 91/376/EEK (OV L 203, 26.7.1991., 108. lpp.).
               Komisijas 1993. gada 30. marta Direktīva 93/17/EEK, ar ko Kopiena nosaka kartupeļu sēklas šķiras, kā arī nosacījumus un nosaukumus, kas piemērojami šīm šķirām (OV L 106, 30.4.1993., 7.lpp.).
               Komisijas 1997. gada 24. janvāra Lēmums 97/125/EK, kas atļauj graudaugu eļļas un šķiedras augu sēklu iepakojumu ķīmiski apdrukāt ar likumīgi noteiktu informāciju, un ar ko groza Lēmumu 87/309/EEK, kas atļauj noteiktu rupjās lopbarības augu sugu sēklu iepakojumu ķīmiski apdrukāt ar likumīgi noteiktu informāciju (OV L 48, 19.2.1997., 35. lpp.).
               Komisijas 1997. gada 17. novembra Lēmums 97/788/EK, par trešajās valstīs veikto šķirnes saglabāšanas pasākumu pārbaužu vienlīdzību (OV L 322, 25.11.1997., 39. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas 2004. gada 29. janvāra Lēmumu 2004/120/EK (OV L 36, 7.2.2004., 57. lpp.).
               Komisijas 1998. gada 27. aprīļa Lēmums 98/320/EK par sēklu paraugu ņemšanas pagaidu eksperimenta organizēšanu saskaņā ar Padomes Direktīvām 66/400/EEK, 66/401/EEK, 66/402/EEK un 69/208/EEK (OV L 140, 12.5.1998., 14. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2002/280/EK (OV L 99, 16.4.2002., 22. lpp.).
               Komisijas Regula (EK) Nr. 930/2000, kas nosaka ieviešanas noteikumus sakarā ar lauksaimniecības augu sugu un dārzeņu sugu šķirņu nosaukumiem (OV L 108, 5.5.2000., 3. lpp.).
               Komisijas 2002. gada 16. decembra Lēmums 2003/17/EK par trešajās valstīs uz vietām sēklas graudaugiem veikto pārbaužu vienlīdzību un par trešajās valstīs ražotās sēklas vienlīdzību (OV L 8, 14.1.2003., 10. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 885/2004 (OV L 168, 1.5.2004.,1. lpp.).
               Komisijas 2003. gada 6. oktobra Direktīva 2003/90/EK, kas nosaka ar Padomes Direktīvu 2002/53/EK izvirzīto uzdevumu izpildes pasākumus, attiecībā uz pārbaudēs vērtējamām galvenajām īpašībām un galvenajiem nosacījumiem, kas jāievēro pārbaudot lauksaimniecības augu sugu noteiktas šķirnes (OV L 254, 8.10.2003., 7. lpp.).
               Komisijas 2004. gada 17. marta Lēmums 2004/266/EK, kas atļauj lopbarības augu sēklu iepakojumu ķīmiski apdrukāt ar likumīgi noteiktu informācijas (OV L 83, 20.3.2004., 23. lpp.).
               B.   ŠVEICES NOTEIKUMI (1 2 3)

               1998. gada 29. aprīļa Federālais likums par lauksaimniecību, kurā jaunākie grozījumi izdarīti 2003. gada 20. jūnijā (RO 2003 4217).
               1998. gada 7. decembra Rīkojums par augu pavairojamā materiāla ražošanu un ieiešanu brīvā apgrozībā, kurā jaunākie grozījumi izdarīti 2003. gada 26. novembrī (RO 2003 4921).
               1998. gada 7. decembra DFE Rīkojums par laukaugu un rupjās lopbarības augu sugu sēklām un sējeņiem, kurā jaunākie grozījumi izdarīti 2002. gada 8. martā (RO 2002 1489).
               1998. gada 7. decembra OFAG Rīkojums par graudaugu, kartupeļu, rupjās lopbarības augu, eļļas un šķiedras augu un biešu šķirņu katalogu, kurā jaunākie grozījumi izdarīti 2003. gada 15. maijā (RO 2003 1404).
               2.   IEDAĻA (sertifikātu savstarpēja atzīšana)
               A.   KOPIENAS NOTEIKUMI
               1.   Galvenie likumdošanas akti
               —
               2.   Ieviešanas noteikumi
               —
               B.   ŠVEICES NOTEIKUMI
               —
               C.   IMPORTĒŠANAI NEPIECIEŠAMIE SERTIFIKĀTI
               —

               2. PAPILDPIELIKUMS
               SĒKLU PĀRBAUDES UN SERTIFIKĀCIJAS IESTĀDES (1 2 3)

               A.   EIROPAS KOPIENA
               BEĻĢIJA

                           1.

                                       Ministerie van de Vlaamse Gemeenschap

                                       Administratie Kwaliteit Landbouwproductie (AKL)

                                       Dienst Normering en Controle Plantaardige Productie (NCPP)

                                       WTC III — 12de verd.

                                       Simon Bolivarlaan 30

                                       B-1000 Brussel

                           2.

                                       Ministère de la Région Wallonne

                                       Direction Générale de l'Agriculture

                                       Division de la Recherche, du Développement et de la qualité

                                       Direction de la Qualité des Produits

                                       Bloc B

                                       Rue des Moulins de Meuse 4

                                       B-5000 Beez

                     ČEHIJAS REPUBLIKA

                           Ústřední kontrolní a zkušební ústav zemědělský (Centrālais Lauksaimniecības uzraudzības un pārbaudes institūts)

                           Odbor osiv a sadby (Sēklas materiālu un stādu nodaļa)

                           Za Opravnou 4

                           150 06 Praha 5 – Motol

                     DĀNIJA

                           Ministeriet for Fødevarer, Landbrug og Fiskeri

                           Plantedirektoratet

                           Skovbrynet 20

                           DK 2800 Kgs. Lyngby

                     VĀCIJA

                                       Senatsverwaltung für Wirtschaft, Arbeit und Frauen

                                       Fachbereich Landwirtschaft

                                       Referat IV B 61

                                       D-10820 Berlin

                           B

                                       Landwirtschaftskammer Nordrhein-Westfalen

                                       Referat 51 — Landbau

                                       Anerkennungsstelle NRW

                                       Edenicher Allee 60

                                       D-53115 Bonn

                           BN

                                       Der Senator für Frauen, Gesundheit, Jugend, Soziales und Umweltschutz

                                       Referat 33

                                       Große Weidestraße 4—16

                                       D-28195 Bremen

                           HB

                                       Bayerische Landesanstalt für Landwirtschaft

                                       Institut für Pflanzenbau u. Pflanzenzüchtung

                                       — Amtliche Saatenanerkennung —

                                       Postfach 16 41

                                       D-85316 Freising

                           FS

                                       Landwirtschaftskammer Hannover

                                       — Referat 32.1 —

                                       Postfach 2 69

                                       D-30002 Hannover

                           H

                                       Landesanstalt für Landwirtschaft und Gartenbau

                                       Sachsen-Anhalt (LLG)

                                       Abt. 6, Dez. 62

                                       Prüf- u. Anerkennungsstelle für Saat- u. Pflanzgut

                                       Heinrich-u.-Thomas-Mann-Str. 19

                                       D-06108 Halle

                           HAL

                                       Freie und Hansestadt Hamburg

                                       Behörde für Wirtschaft und Arbeit

                                       Amt Wirtschaft u. Landwirtschaft

                                       Postfach 11 21 09

                                       D-20421 Hamburg

                           HH

                                       Landesforschungsanstalt für Landwirtschaft und Fischerei

                                       Mecklenburg-Vorpommern

                                       Landesanerkennungsstelle f. Saat- u. Pflanzgut

                                       Graf-Lippe-Straße 1

                                       D-18059 Rostock

                           HRO

                                       Thüringer Landesanstalt für Landwirtschaft

                                       Referat Saatgut

                                       Naumburger Straße 98

                                       D-07743 Jena

                           J

                                       Landwirtschaftliche Untersuchungs- und Forschungsanstalt

                                       Augustenberg

                                       Saatgutanerkennungsstelle

                                       Postfach 43 02 30

                                       D-76217 Karlsruhe

                           KA

                                       Landwirtschaftskammer

                                       Schleswig-Holstein

                                       Abteilung Pflanzenbau

                                       Fachbereich Saatgutwesen

                                       Am Kamp 9

                                       D-24783 Osterrönfeld

                           KI

                                       Landwirtschaftskammer

                                       Rheinland-Pfalz

                                       — Amtliche Saatenanerkennung —

                                       Postfach 18 51

                                       D-55508 Bad Kreuznach

                           KH

                                       Hessisches Dienstleistungszentrum

                                       für Landwirtschaft, Gartenbau und Naturschutz

                                       Kölnische Straße 48—50

                                       D-34117 Kassel

                           KS

                                       Sächsische Landesanstalt für Landwirtschaft

                                       Fachbereich 4, Ref. 43

                                       Saatgut- und Sortenwesen

                                       Waldheimer Str. 219

                                       D-01683 Nossen

                           MEI

                                       Landwirtschaftskammer Weser-Ems

                                       Fachbereich 3.10

                                       Anerkennungsstelle

                                       Postfach 25 49

                                       D-26015 Oldenburg

                           OL

                                       Landwirtschaftskammer

                                       für das Saarland

                                       Lessingstraße 12

                                       D-66121 Saarbrücken

                           SB

                                       Landesamt für Verbraucherschutz und Landwirtschaft

                                       Referat 45 — Saatenanerkennung

                                       Verwaltungszentrum — Teilbereich C

                                       Steinplatz 1

                                       D-15838 Wünsdorf

                           TF

                     IGAUNIJA

                           Taimetoodangu Inspektsioon (Igaunijas Augu ražošanas inspekcija (ARI))

                           Vabaduse plats 4

                           71020 Viljandi

                           1.

                           Seed Certification Department (Sēklu sertifikācijas departaments) (Citas sēklas, izņemot kartupeļus)

                           2.

                           Plant Health Department (Augu veselības departaments) (tikai kartupeļi)

                     GRIEĶIJA

                           Ministry of Rural Development and Food (Lauku attīstības un Pārtikas ministrija)

                           Directorate General of Plant Production (Augu ražošanas ģenerāldirekcija)

                           Directorate of Inputs of Crop Production (Ieguldījumu graudaugu ražošanā direkcija)

                           2 Acharnon Street

                           GR-10176 Athens

                     SPĀNIJA

                           Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación

                           Oficina española de variedades vegetales Madrid

                           Generalidad de Cataluña

                           Dirección General de la Producción Agraria — Barcelona

                           Comunidad Autónoma de País Vasco

                           Dirección de Agricultura — Vitoria (Álava)

                           Junta de Galicia

                           Dirección General de Producción Agropecuaria — Santiago de Compostela

                           Gobierno de Cantabria

                           Dirección General de Agricultura — Santander

                           Principado de Asturias

                           Dirección General de Agroalimentación — Oviedo

                           Junta de Andalucía

                           Dirección General de la Producción Agraria — Sevilla

                           Comunidad Autonoma de Murcia

                           Dirección General de Agricultura e Industrias Agrarias — Murcia

                           Diputacion General de Aragón

                           Dirección General de Tecnología Agraria — Zaragoza

                           Junta de Comunidades de Castilla-La Mancha

                           Dirección General de la Producción Agraria — Toledo

                           Generalidad Valenciana

                           Dirección General de Inovación Agraria y Ganadería — Valencia

                           Gobierno de La Rioja

                           Dirección General de Desarrollo Rural — Logroño

                           Junta de Extremadura

                           Dirección General de Producción, Investigación y Formación Agraria — Mérida

                           Gobierno de Canarias

                           Dirección General de Desarrollo Agrícola — Santa Cruz de Tenerife

                           Junta de Castilla y León

                           Dirección General de Producción Agropecuaria — Valladolid

                           Gobierno Balear

                           Dirección General de Agricultura — Palma de Mallorca

                           Comunidad de Madrid

                           Dirección General de Agricultura — Madrid

                           Comunidad Foral de Navarra

                           Dirección General de Agricultura y Ganadería — Pamplona

                     FRANCIJA

                           Ministère de l'Agriculture, de l'Alimentation, de la Pêche et des Affaires Rurales

                           Service Officiel de Contrôle et de Certification (SOC)

                           Paris

                     ĪRIJA

                           The Department of Agriculture and Food (Lauksaimniecības un pārtikas departaments)

                           Agriculture House (Lauksaimniecības nams)

                           Kildare Street

                           Dublin 2

                     ITĀLIJA

                           Ente Nazionale Sementi Elette (ENSE)

                           Milan

                     KIPRA

                           Ministry of Agriculture, Natural Resources and Environment (Lauksaimniecības, dabas resursu un vides ministrija)

                           Department of Agriculture (Lauksaimniecības departaments)

                           1412, Nicosia

                     LATVIJA

                           Valsts Augu Aizsardzības dienests (State Plant Protection Service)

                           Republikas lauk. 2

                           LV-1981 Rīga

                     LIETUVA

                           Valstybinė sėklų ir grūdų tarnyba prie Žemės ūkio ministerijos (Valsts Sēklu un graudu dienests pie Lauksaimniecības ministrijas)

                           V. Kudirkos 18

                           2600 Vilnius

                     LUKSEMBURGA

                           L'Administration des Services Techniques de l'Agriculture (ASTA)

                           Service de la Production Végétale

                           Luxembourg

                     UNGĀRIJA

                           Országos Mezőgazdasági Minősítő Intézet (Valsts lauksaimniecības kvalitātes kontroles institūts)

                           Keleti Károly u. 24.

                           Pf. 30, 93

                           H-1525 Budapest 114.

                     MALTA

                           Agricultural Services Laboratories (Lauksaimniecības pakalpojumu laboratorija),

                           Agricultural Services & Rural Development Division (Lauksaimniecības pakalpojumu un lauku attīstības nodaļa),

                           Ministry for Rural Affairs and the Environment (Lauku un vides ministrija)

                           Ghammieri

                           Marsa

                     NĪDERLANDE

                           Nederlandse Algemene Keuringsdienst voor zaaizaad en pootgoed van landbouwgewassen (NAK)

                           Emmeloord

                     AUSTRIJA

                           Bundesamt für Ernährungssicherheit

                           Spargelfeldstrasse 191, PO Box 400

                           1226 Vienna

                     POLIJA

                           Państwowa Inspekcja Ochrony Roślin i Nasiennictwa (Valsts Augu veselības un sēklu inspekcijas dienests)

                           Ul. Wspólna 30

                           PL-00930 Warszawa

                     PORTUGĀLE

                           Ministério da Agricultura, Desenvolvimento Rural e Pescas

                           Direcção Geral de Protecção das Culturas

                           Edificio I

                           Tapada da Ajuda

                           P-1349-018 Lisboa

                     SLOVĒNIJA

                           Kmetijski inštitut Slovenije (Slovēnijas lauksaimniecības institūts)

                           Hacquetova 17

                           1000 Ljubljana

                     SLOVĀKIJAS REPUBLIKA

                           Ústredný kontrolný a skúšobný ústav poľnohospodársky (Centrālais Lauksaimniecības kontroles un pārbaudes institūts)

                           Odbor osív a sadív (Sēklu un stādāmā materiāla departaments)

                           Matúškova 21

                           833 16 Bratislava

                     SOMIJA

                           Kasvintuotannon tarkastuskeskus (KTTK)/Kontrollcentralen för växtproduktion

                           Siementarkastusosasto/Frökontrollavdelningen

                           BO Box 111

                           FI-32201 Loimaa

                     ZVIEDRIJA

                           a)

                           Sēklas citas nekā sēklas kartupeļi

                                       —

                                                   Statens utsädeskontroll (SUK) (Zviedrijas Sēklu pārbaudes un sertifikācijas institūts)

                                                   Svalöv

                                       —

                                                   Frökontrollen Mellansverige AB

                                                   Örebro

                           b)

                           Sēklas kartupeļi

                                       Statens utsädeskontroll (SUK) (Zviedrijas Sēklu pārbaudes un sertifikācijas institūts)

                                       Svalöv

                     APVIENOTĀ KARALISTE

                              Anglija un Velsa

                                       a)

                                       Citas sēklas nekā sēklas kartupeļi

                                                   Department for Environment, Food and Rural Affairs

                                                   Plant Varieties and Seeds Division (Vides, pārtikas un lauku departamenta augu šķirņu un sēklu nodaļa)

                                                   Cambridge

                                       b)

                                       Sēklas kartupeļi

                                                   Department for Environment, Food and Rural Affairs

                                                   Plant Health Division (Vides, pārtikas un lauku departamenta augu veselības nodaļa)

                                                   York

                              Skotija

                                       Scottish Executive

                                       Environment and Rural Affairs department (Skotijas Administratīvais vides un lauku departaments)

                                       Edinburgh (Edinburga)

                              Ziemeļīrija

                                       Department of Agriculture and Rural Development

                                       Environmental Policy (Lauksaimniecības un vides politikas lauku attīstības departaments)

                                       Belfast

                     B.   ŠVEICE

                           Office fédéral de l'agriculture

                           Service des semences et plants

                           CH-3003 Berne

                           Tél. +41-31-322 25 50

                           Fax: +41-31-322 26 34

               3. PAPILDPIELIKUMS
               IZŅĒMUMI
               Šveices atļautie Kopienas izņēmumi,

                           a)

                           kas noteiktas dalībvalstis noteiktu sugu rupjās lopbarības augu, graudaugu un eļļas un šķiedru augu sēklu mārketingā atbrīvo no pienākuma piemērot Padomes Direktīvas 66/401/EEC, 66/402/EEC un 2002/57/EC:

                                       —

                                       Komisijas Lēmums 69/270/EEK (OV L 220, 1.9.1969., 8. lpp.)

                                       —

                                       Komisijas Lēmums 69/271/EEK (OV L 220, 1.9.1969., 9. lpp.)

                                       —

                                       Komisijas Lēmums 69/272/EEK (OV L 220, 1.9.1969., 10. lpp.)

                                       —

                                       Komisijas Lēmums 70/47/EEK (OV L 13, 19.1.1970., 26. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 80/301/EEK (OV L 68, 14.3.1980., 30. lpp.)

                                       —

                                       Komisijas Lēmums 70/48/EEK (OV L 13, 19.1.1970., 27. lpp.)

                                       —

                                       Komisijas Lēmums 70/49/EEK (OV L 13, 19.1.1970., 28 lpp.)

                                       —

                                       Komisijas Lēmums 70/93/EEK (OV L 25, 2.2.1970., 16. lpp.)

                                       —

                                       Komisijas Lēmums 70/94/EEK (OV L 25, 2.2.1970., 17. lpp.)

                                       —

                                       Komisijas Lēmums 70/481/EEK (OV L 237, 28.10.1970., 29. lpp.)

                                       —

                                       Komisijas Lēmums 73/123/EEK (OV L 145, 2.6.1973., 43. lpp.)

                                       —

                                       Komisijas Lēmums 74/5/EEK (OV L 12, 15.1.1974., 13. lpp.)

                                       —

                                       Komisijas Lēmums 74/360/EEK (OV L 196, 19.7.1974., 18. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2003/234/EK

                                       —

                                       Komisijas Lēmums 74/361/EEK (OV L 196, 19.7.1974., 19. lpp.)

                                       —

                                       Komisijas Lēmums 74/362/EEK (OV L 196, 19.7.1974., 20. lpp.)

                                       —

                                       Komisijas Lēmums 74/491/EEK (OV L 267, 3.10.1974., 18. lpp.)

                                       —

                                       Komisijas Lēmums 74/532/EEK (OV L 299, 7.11.1974., 14. lpp.)

                                       —

                                       Komisijas Lēmums 80/301/EEK (OV L 68, 14.3.1980., 30. lpp.)

                                       —

                                       Komisijas Lēmums 80/512/EEK (OV L 126, 21.5.1980., 15. lpp.)

                                       —

                                       Komisijas Lēmums 86/153/EEK (OV L 115, 3.5.1986., 26. lpp.)

                                       —

                                       Komisijas Lēmums 89/101/EEK (OV L 38, 10.2.1989., 37. lpp.);

                           b)

                           kas noteiktas dalībvalstis pilnvaro ierobežot noteiktu šķirņu sēklu mārketingu (sal. Vispārējo lauksaimniecības augu sugu šķirņu katalogu, 22. pilnais izdevums, 4. aile (OV C 91A, 16.4.2003., 1. lpp.);

                           c)

                           kas noteiktas dalībvalstis pilnvaro pieņemt stingrākus noteikumus attiecībā uz Avena fatua klātbūtni graudaugos:

                                       —

                                       Komisijas Lēmums 74/269/EEK (OV L 141, 24.5.1974., 20. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 78/512/EEK (OV L 157, 15.6.1978., 35. lpp.)

                                       —

                                       Komisijas Lēmums 74/531/EEK (OV L 299, 7.11.1974., 13. lpp.)

                                       —

                                       Komisijas Lēmums 95/75/EK (OV L 60, 18.3.1995., 30. lpp.)

                                       —

                                       Komisijas Lēmums 96/334/EK (OV L 127, 25.5.1996., 39. lpp.);

                           d)

                           kas visā vai daļā noteiktu dalībvalstu teritorijas attiecībā uz sēklas kartupeļu mārketingu, atļauj stingrākus pasākumus pret noteiktām slimībām, nekā tas paredzēts Padomes Direktīvas 2002/56/EK I un II pielikumā:

                                       —

                                       Komisijas Lēmums 2004/3/EK (OV L 2, 6.1.2004., 47. lpp.);

                           e)

                           kas atļauj novērtēt Poa pratensis sēklu šķirņu tīrības standartus arī uz sēklu un sējeņu pārbaudes rezultātu pamata:

                                       —

                                       Komisijas Lēmums 85/370/EEK (OV L 209, 6.8.1985., 41. lpp.).

               4. PAPILDPIELIKUMS
               TREŠO VALSTU SARAKSTS (1 2 3)

                           Argentīna

                           Austrālija

                           Bulgārija

                           Kanāda

                           Čīle

                           Horvātija

                           Izraēla

                           Maroka

                           Jaunzēlande

                           Rumānija

                           Serbija un Melnkalne

                           Dienvidāfrika

                           Turcija

                           Amerikas Savienotās Valstis

                           Urugvaja

                     ”

         (1)  Nav ietvertas vietējās šķirnes, kas atļautas mārketingam Šveicē.

         (2)  1. papildpielikuma 1. iedaļā minētajos likumdošanas aktos ietvertās sugu sēklas.

         (3)  Atzinums pamatojas uz Padomes Lēmumu 2003/17/EK (OV L 8, 14.1.2003., 10. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 885/2004 (OV L 168, 1.5.2004., 1. lpp.) par sēklas ražojošo kultūru un sēklu ražošanu, un uz Padomes Lēmumu 97/788/EK (OV L 322, 25.11.1998., 39. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas 2004. gada 29. janvāra Lēmumu 2004/120/EK (OV L 36, 7.2.2004., 57. lpp.) par šķirnes saglabāšanas pasākumu pārbaudēm. Eiropas Ekonomiskās Zonas Līgums piemērojams Norvēģijas gadījumā.


title: Padomes Lēmums (KĀDP) 2015/486 ( 2015. gada 20. marts ), ar ko groza Lēmumu 2011/172/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem, kas vērsti pret konkrētām personām, vienībām un struktūrām saistībā ar situāciju Ēģiptē

text:
               21.3.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 77/16

         PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2015/486
   (2015. gada 20. marts),
   ar ko groza Lēmumu 2011/172/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem, kas vērsti pret konkrētām personām, vienībām un struktūrām saistībā ar situāciju Ēģiptē
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 29. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2011. gada 21. martā pieņēma Lēmumu 2011/172/KĀDP (1).

               (2)

               Pamatojoties uz Lēmuma 2011/172/KĀDP pārskatīšanu, ierobežojošie pasākumi būtu jāturpina līdz 2016. gada 22. martam.

               (3)

               Lēmums 2011/172/KĀDP būtu attiecīgi jāgroza,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Lēmuma 2011/172/KĀDP 5. panta otro daļu aizstāj ar šādu:

      “Šo lēmumu piemēro līdz 2016. gada 22. martam.”

   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2015. gada 20. martā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         E. RINKĒVIČS

      (1)  Padomes Lēmums 2011/172/KĀDP (2011. gada 21. marts) par ierobežojošiem pasākumiem, kas vērsti pret konkrētām personām, vienībām un struktūrām saistībā ar situāciju Ēģiptē (OV L 76, 22.3.2011., 63. lpp.).


title: Padomes Lēmums 2014/205/KĀDP ( 2014. gada 10. aprīlis ), ar kuru groza Lēmumu 2011/235/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem, kas vērsti pret konkrētām personām un vienībām saistībā ar situāciju Irānā

text:
               12.4.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 109/25

         PADOMES LĒMUMS 2014/205/KĀDP
   (2014. gada 10. aprīlis),
   ar kuru groza Lēmumu 2011/235/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem, kas vērsti pret konkrētām personām un vienībām saistībā ar situāciju Irānā
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 29. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2011. gada 12. aprīlī pieņēma Lēmumu 2011/235/KĀDP (1).

               (2)

               Pamatojoties uz Lēmuma 2011/235/KĀDP pārskatīšanu, ierobežojošie pasākumi būtu jāatjaunina līdz 2015. gada 13. aprīlim.

               (3)

               Būtu jāatjaunina ieraksti attiecībā uz dažām personām, kas iekļautas Lēmuma 2011/235/KĀDP pielikumā.

               (4)

               Attiecīgi būtu jāgroza Lēmums 2011/235/KĀDP,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Lēmuma 2011/235/KĀDP 6. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

      “2.   Šo lēmumu piemēro līdz 2015. gada 13. aprīlim. To pastāvīgi pārskata. Ja Padome uzskata, ka lēmuma mērķi nav sasniegti, lēmumu attiecīgi atjauno vai groza.”

   2. pants
   Lēmuma 2011/235/KĀDP pielikumu groza tā, kā norādīts šā lēmuma pielikumā.
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2014. gada 10. aprīlī

            Padomes vārdā –

            Priekšsēdētājs

         D. KOURKOULAS

      (1)  Padomes Lēmums 2011/235/KĀDP (2011. gada 12. aprīlis) par ierobežojošiem pasākumiem, kas vērsti pret konkrētām personām un vienībām saistībā ar situāciju Irānā (OV L 100, 14.4.2011., 51. lpp.).

      PIELIKUMS
      Ar šādiem personu ierakstiem sarakstā aizstāj personu ierakstus Lēmuma 2011/235/KĀDP pielikumā:

         Personas

                  Uzvārds, vārds

                  Identifikācijas informācija

                  Pamatojums

                  Iekļaušanas datums

                  1.

                     RAJABZADEH Azizollah

                  Teherānas katastrofu seku mazināšanas organizācijas (Tehran Disaster Mitigation Organization (TDMO)) vadītājs. Bijušais Teherānas policijas vadītājs (līdz 2010. gada janvārim).

                     Azizollah Rajabzadeh kā Teherānas teritorijas tiesībsargājošo spēku komandieris ir augstākā amatpersona, kāda apsūdzēta par varmācību Kahrizak ieslodzījuma centrā.

                  2.

                     DORRI- NADJAFABADI Ghorban-Ali

                  Dzimšanas vieta: Najafabad (Irāna) – Dzimšanas datums: 1945. gads

                  Konsultatīvās padomes (Expediency Council) loceklis un arī Augstākā vadoņa pārstāvis Markazi (“centra”) provincē. Bijušais Irānas ģenerālprokurors – līdz 2009. gada septembrim (Khatami prezidentūras laikā bijušais izlūkošanas ministrs).
                  Kā Irānas ģenerālprokurors viņš pavēlēja sarīkot paraugprāvas pēc pirmajiem pēcvēlēšanu protestiem un pārraudzīja tās – apsūdzētajiem bija liegtas viņu tiesības un advokāts. Viņš ir atbildīgs arī par varmācību Kahrizak.

                  3.

                     MORTAZAVI Said

                  Dzimšanas vieta: Meybod, Yazd (Irāna) – Dzimšanas datums: 1967. gads

                  Bijušais Irānas kontrabandas apkarošanas spēku priekšnieks, bijušais Teherānas ģenerālprokurors – līdz 2009. gada augustam.
                  Kā Teherānas ģenerālprokurors viņš izdeva virspavēli, ko izmantoja simtiem aktīvistu, žurnālistu un studentu aizturēšanai. Viņu atstādināja no amata 2010. gada augustā pēc Irānas tiesu iestāžu veiktas izmeklēšanas par viņa iesaisti trīs vīriešu nogalināšanā, kurus aizturēja pēc viņa pēc vēlēšanām izdotās pavēles.

                  4.

                     ZARGAR Ahmad

                  Organizācijas “Organization for the Preservation of Morality” vadītājs. Bijušais Teherānas apelācijas tiesas tiesnesis, 36. nodaļa.
                  Viņš apstiprināja protestētāju ilgtermiņa ieslodzījuma un nāvessoda orderus.

                  5.

                     ABBASZADEH- MESHKINI, Mahmoud

                     Ilam provinces vadītājs. Bijušais politiskais direktors Iekšlietu ministrijā.
                  Kā Likuma par politisko partiju un grupu darbību 10. pantā paredzētās komitejas vadītājs viņš ir atbildīgs par demonstrāciju un cita veida publisku pasākumu atļaušanu un politisko partiju reģistrāciju.
                  2010. gadā viņš apturēja darbību divām ar Mousavi saistītām reformatoriskām politiskajām partijām: Islāma Irānas līdzdalības frontei un Islāma revolūcijas modžahedu organizācijai.
                  Kopš 2009. gada viņš ir pastāvīgi un konsekventi atteicis atļaut jebkādas nevalstiskās pulcēšanās, tādējādi liedzot konstitucionālās tiesības paust protestu un izraisot daudzas miermīlīgu demonstrantu aizturēšanas, kas ir pretrunā tiesībām uz pulcēšanās brīvību.
                  2009. gadā viņš arī opozīcijai nedeva atļauju rīkot sēru ceremoniju, lai pieminētu cilvēkus, kas tika nogalināti protestos saistībā ar prezidenta vēlēšanām.

                  10.10.2011.

                  6.

                     FIRUZABADI Maj-Gen Dr Seyyed Hasan (pazīstams arī kā: FIRUZABADI Maj-Gen Dr Seyed Hassan; FIROUZABADI Maj-Gen Dr Seyyed Hasan; FIROUZABADI Maj-Gen Dr Seyed Hassan)

                  Dzimšanas vieta: Mashad

                  Dzimšanas datums: 3.2.1951.

                  Kā Irānas bruņoto spēku Štāba priekšnieks viņš ir augstākais militārais komandieris, kas ir atbildīgs par visu militāro vienību un politisko nostādņu vadību, ieskaitot Islāma revolucionāro gvardi (IRGC) un policiju. Viņam pakļautie spēki veica miermīlīgu protestētāju brutālu apspiešanu, kā arī masveida aizturēšanu.
                  Viņš ir arī Augstākās nacionālās drošības padomes (SNSC) un Konsultatīvās padomes (Expediency Council) loceklis.

                  10.10.2011.

                  7.

                     JOKAR Mohammad Saleh

                  Kopš 2011. gada viņš ir Yazd provinces parlamenta deputāts. Bijušais studentu Basij spēku komandieris.
                  Pildot savus studentu Basij spēku komandiera pienākumus, viņš aktīvi piedalījās protestu apspiešanā skolās un universitātēs, kā arī aktīvistu un žurnālistu nelikumīgā aizturēšanā.

                  10.10.2011.

                  8.

                     SALARKIA Mahmoud

                  Teherānas futbola kluba “Persepolis” direktors.

                  Teherānas benzīna un transporta komisijas vadītājs. 2009. gadā notikušajā apspiešanā bija Teherānas ģenerālprokurora vietnieks cietumu lietās.
                  Kā Teherānas ģenerālprokurora vietnieks cietumu lietās viņš bija tieši atbildīgs par daudziem nevainīgu, miermīlīgu protestētāju un aktīvistu apcietināšanas orderiem. Daudzi cilvēktiesību aizstāvju ziņojumi liecina, ka gandrīz visi apcietinātie pēc viņa rīkojuma tiek turēti bez sakariem, bez piekļuves advokātam vai ģimenei, un dažādus laikposmus bez apsūdzības, bieži apstākļos, kas līdzinās piespiedu pazušanai. Bieži viņu ģimenes nav informētas par apcietināšanu.

                  10.10.2011.

                  9.

                     SOURI Hojatollah

                     Lorestan provinces parlamenta deputāts. Parlamenta Ārlietu un drošības politikas jautājumu komisijas loceklis. Bijušais Evin cietuma priekšnieks.
                  Kā Evin cietuma priekšnieks 2009. gadā viņš bija atbildīgs par smagiem cilvēktiesību pārkāpumiem, kas viņa darbības laikā notika šajā cietumā, piemēram, piekaušanu, psiholoģisku vardarbību un dzimumvardarbību. Saskaņā ar dažādu avotu sniegtu ticamu informāciju spīdzināšana ir izplatīta prakse Evin cietumā. Cietuma 209. nodaļā tiek turēti daudzi aktīvisti par viņu miermīlīgajām darbībām, protestējot pret esošo valdību.

                  10.10.2011.

                  10.

                  TALA Hossein (pazīstams arī kā: TALA Hosseyn)

                  Teherānas provinces ģenerālgubernatora vietnieks (“Farmandar”) līdz 2010. gada septembrim, īpaši atbildīgs par policijas spēku iejaukšanos un tādējādi par represijām pret demonstrantiem.
                  Viņš 2010. gada decembrī saņēma balvu par ieguldījumu pēc vēlēšanām notikušajās represijās.

                  10.10.2011.

                  11.

                     TAMADDON Morteza (pazīstams arī kā: TAMADON Morteza)

                  Dzimšanas vieta: Shahr Kord-Isfahan

                  Dzimšanas datums: 1959. gads

                  Bijušais Teherānas provinces ģenerālgubernators un Teherānas provinces Valsts drošības padomes vadītājs, IRGC loceklis.
                  Kā gubernatoram un Teherānas provinces Valsts drošības padomes vadītājam viņam bija vispārēja atbildība par visām represijas darbībām, tostarp politisko protestu apspiešanu 2009. gada jūnijā. Ir zināms, ka viņš bija personīgi iesaistīts opozīcijas līderu Karroubi un Moussavi mocīšanā.

                  10.10.2011.

                  12.

                     BAKHTIARI Seyyed Morteza

                  Dzimšanas vieta: Mashad (Irāna)
                  Dzimšanas datums: 1952. gads

                  Bijušais tieslietu ministrs (2009.–2013. gads), bijušais Isfahan ģenerālgubernators un Valsts cietumu organizācijas direktors (līdz 2004. gada jūnijam).
                  Pildot tieslietu ministra pienākumus, viņam bija izšķiroša loma irāņu emigrantu iebiedēšanā un terorizēšanā, paziņojot, ka ir izveidota īpaša tiesa, kas konkrēti nodarbosies ar irāņiem, kuri dzīvo ārpus valsts. Teherānas prokurors ir panācis to, ka divas pirmās instances un apelāciju tiesas nodaļas un vairākas miertiesnešu tiesu nodaļas tiks pilnvarotas nodarboties ar emigrējošo irāņu lietām.

                  10.10.2011.

                  13.

                     HOSSEINI Dr Mohammad (pazīstams arī kā: HOSSEYNI, Dr Seyyed Mohammad; Seyed, Sayyed and Sayyid)

                  Dzimšanas vieta: Rafsanjan, Kerman

                  Dzimšanas datums: 1961. gads

                  Bijušais Kultūras un islāmiskās vadības ministrs (2009.–2013.).
                  Kā bijušais IRGC loceklis viņš ir iesaistīts žurnālistu apspiešanā.

                  10.10.2011.

                  14.

                     MOSLEHI Heydar (pazīstams arī kā MOSLEHI Heidar; MOSLEHI Haidar)

                  Dzimšanas vieta: Isfahan (Irāna)
                  Dzimšanas datums: 1956. gads

                  Bijušais izlūkošanas ministrs (2009.–2013. gads).
                  Izlūkošanas ministrija viņa vadībā plašā apjomā turpināja protestētāju un disidentu patvaļīgas aizturēšanas un vajāšanas. Izlūkošanas ministrija turpina vadīt Evin cietuma 209. nodaļu, kurā tiek turēti daudzi aktīvisti par viņu miermīlīgajām darbībām, protestējot pret esošo valdību. Pratinātāji no Izlūkošanas ministrijas 209. nodaļā ieslodzītos piekāva un pakļāva psiholoģiskai un dzimumvardarbībai. Kā bijušais izlūkdienesta ministrs Moslehi ir atbildīgs par viņa darbības laikā notikušajiem pārkāpumiem.

                  10.10.2011.

                  15.

                     TAGHIPOUR Reza

                  Dzimšanas vieta: Maragheh (Irāna) Dzimšanas datums: 1957. gads

                  Teherānas pilsētas padomes loceklis Bijušais Informācijas un komunikāciju ministrs (2009.–2012. gads).
                  Būdams informācijas ministrs, viņš bija viens no augstākā līmeņa amatpersonām, kas atbild par cenzūru un kontroli pār darbībām internetā, kā arī dažāda veida komunikācijām (īpaši – mobilajiem sakariem). Pratinot politiski ieslodzītos, pratinātāji izmanto viņu personas datus, sūtījumus un saziņu. Kopš pēdējām prezidenta vēlēšanām un ielu demonstrāciju laikā vairākos gadījumos ir tikuši atslēgti mobilie sakari un īsziņu pakalpojumi, traucēta satelītu televīzijas kanālu uztveršana, vietējā mērogā bloķēts internets vai vismaz samazināts tā ātrums.

                  23.3.2012.

                  16.

                     EMADI, Hamid Reza (pazīstams arī kā: Hamidreza Emadi)

                  Dzimšanas datums: aptuveni 1973. gads.
                  Dzimšanas vieta: Hamedan

                  Dzīvesvieta: Tehran

                  Darbavieta: Press TV vadība, Tehran

                     Press TV ziņu nodaļas direktors. Bijušais Press TV vecākais producents.
                  Atbildīgs par vardarbīgi panāktu aizturēto, tostarp žurnālistu, politisko aktīvistu, pie kurdu un arābu minoritātēm piederošu personu, atzīšanos producēšanu un pārraidi, pārkāpjot starptautiski atzītās tiesības uz taisnīgu tiesu un lietas izskatīšanu likumā paredzētā kārtībā. Neatkarīgais apraides regulators OFCOM piemēroja Press TV sodu GBP 100 000 apmērā par pārraidīto irāņu izcelsmes kanādiešu žurnālista un kinorežisora Maziar Bahari vardarbīgi panāktu atzīšanos 2011. gadā, kas tika filmēta cietumā, uz Bahari izdarot spiedienu. NVO ir ziņojušas par jauniem televīzijā Press TV pārraidītiem vardarbīgi panāktu atzīšanos gadījumiem. Tādējādi Emadi ir saistīts ar tiesību uz lietas izskatīšanu likumā paredzētā kārtībā un taisnīgu tiesu pārkāpšanu.

                  12.3.2013.


title: 2010/409/: Komisijas Lēmums ( 2010. gada 19. jūlijs ) par kopīgiem drošības mērķiem atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/49/EK 7. pantam (izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 4889)  Dokuments attiecas uz EEZ

text:
               22.7.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 189/19

         KOMISIJAS LĒMUMS
   (2010. gada 19. jūlijs)
   par kopīgiem drošības mērķiem atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/49/EK 7. pantam
   (izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 4889)
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   (2010/409/ES)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Direktīvu 2004/49/EK par drošību Kopienas dzelzceļos un par Padomes Direktīvas 95/18/EK par dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu licencēšanu un Direktīvas 2001/14/EK par dzelzceļa infrastruktūras jaudas sadali un maksas iekasēšanu par dzelzceļa infrastruktūras izmantošanu un drošības sertifikāciju grozījumiem (Dzelzceļu drošības direktīvu) (1) un jo īpaši tās 7. pantu,
   ņemot vērā Eiropas Dzelzceļa aģentūras ieteikumu par kopīgo drošības mērķu pirmo kopumu, kas iesniegts Komisijai 2009. gada 18. septembrī,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Direktīvu 2004/49/EK ir pakāpeniski jāievieš kopīgie drošības mērķi (CST), lai nodrošinātu augsta drošības līmeņa uzturēšanu un – pēc nepieciešamības un praktisko iespēju robežās – paaugstināšanu. Tiem jādod iespējas novērtēt drošības līmeni un operatoru sniegumu gan Savienības līmenī, gan dalībvalstīs.

               (2)

               Direktīvas 2004/49/EK 3. panta e) punktā noteikts, ka kopīgie drošības mērķi (CST) nozīmē drošības līmeņus, kas vismaz jāsasniedz dažādām dzelzceļu sistēmas daļām (piemēram, parasto dzelzceļu sistēmai, ātrgaitas dzelzceļu sistēmai, gariem dzelzceļa tuneļiem vai dzelzceļa līnijām, ko izmanto tikai kravu transportam) un sistēmai kopumā un ko nosaka ar pieņemama riska kritērijiem. Taču Komisijas 2009. gada 5. jūnija Lēmuma 2009/460/EK par kopīgas drošības metodes pieņemšanu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/49/EK 6. pantā minēto drošības mērķu sasniegšanas novērtēšanai (2) 7. apsvērumā ir noteikts, ka, tā kā nav pieejami saskaņoti un ticami dati par dažādās dalībvalstīs darbojošos dzelzceļa sistēmas daļu drošumu, CST pirmo kopumu nav iespējams izstrādāt attiecībā uz dzelzceļa sistēmas daļām (kā parasto dzelzceļu sistēma, ātrgaitas dzelzceļu sistēma, garie dzelzceļa tuneļi vai dzelzceļa līnijas, ko izmanto tikai kravu transportam).

               (3)

               Direktīvas 2004/49/EK 7. panta 3. punktā ir noteikts, ka pirmā kopīgo drošības mērķu kopuma pamatā ir jābūt dalībvalstu dzelzceļa sistēmu esošajiem mērķiem un drošības raksturlielumiem. Saskaņā ar Lēmumā 2009/460/EK noteikto metodiku pirmais CST kopums jābalsta uz nacionālajām atsauces vērtībām (NRV). Eurostat to ir aprēķinājis par 2004.–2007. gada laikposmu, izmantojot datu virknes, kas balstās uz Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 16. decembra Regulu (EK) Nr. 91/2003 par dzelzceļa transporta statistiku (3), un iesniedzis 2009. gada 6. martā. Katrai riska kategorijai maksimāli pieļaujamajam riska līmenim dalībvalstij ir jābūt 1) NRV, ja NRV ir mazāka vai vienāda ar attiecīgo CST, vai 2) CST, ja NRV ir lielāka par attiecīgo CST, saskaņā ar Lēmuma 2009/460/EK pielikuma 3. iedaļu.

               (4)

               Pirmais CST kopums uzskatāms par procesa pirmo posmu. Ar šo pirmo kopumu tiek ieviests saskaņots un pārredzams satvars Eiropas dzelzceļu drošuma efektīvai uzraudzībai un uzturēšanai.

               (5)

               Šajā lēmumā noteiktie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Direktīvas 2004/49/EK 27. panta 1. punktā minētā komiteja,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Priekšmets un definīcijas
   Šajā lēmumā noteiktas kopīgo drošības mērķu pirmā kopuma vērtības, kas balstītas uz nacionālajām atsauces vērtībām, atbilstīgi Direktīvas 2004/49/EK 7. panta 3. punktam un Lēmumā 2009/460/EK noteiktajai metodikai.
   Šajā lēmumā tiek piemērotas Direktīvas 2004/49/EK, Regulas (EK) Nr. 91/2003 un Lēmuma 2009/460/EK definīcijas.
   2. pants
   Nacionālās atsauces vērtības
   Nacionālās atsauces vērtības dalībvalstīm dažādās riska kategorijās ir noteiktas pielikuma 1. iedaļas 1.1.–1.6. punktā.
   3. pants
   Kopīgie drošības mērķi
   Kopīgo drošības mērķu pirmais kopums dažādās riska kategorijās ir noteikts pielikuma 2. iedaļā.
   4. pants
   Adresāti
   Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

      Briselē, 2010. gada 19. jūlijā

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētāja vietnieks

         Siim KALLAS

      (1)  OV L 164, 30.4.2004., 44. lpp.

      (2)  OV L 150, 13.6.2009., 11. lpp.

      (3)  OV L 14, 21.1.2003., 1. lpp.

      PIELIKUMS
      1.   Nacionālās atsauces vērtības (NRV)

      1.1.   Pasažieru riska NRV (NRV 1.1 un NRV 1.2)

                  Dalībvalsts

                     NRV 1.1 (× 10– 9) (1)

                     NRV 1.2 (× 10- 9) (2)

                  Beļģija (BE)

                  53,60

                  0,456

                  Bulgārija (BG)

                  250,00

                  2,01

                  Čehija (CZ)

                  40,60

                  0,688

                  Dānija (DK)

                  7,55

                  0,0903

                  Vācija (DE)

                  10,90

                  0,11

                  Igaunija (EE)

                  50,20

                  0,426

                  Īrija (IE)

                  6,22

                  0,0623

                  Grieķija (EL)

                  54,00

                  0,485

                  Spānija (ES)

                  40,90

                  0,391

                  Francija (FR)

                  21,90

                  0,109

                  Itālija (IT)

                  55,00

                  0,363

                  Latvija (LV)

                  50,20

                  0,426

                  Lietuva (LT)

                  88,60

                  0,683

                  Luksemburga (LU)

                  28,80

                  0,225

                  Ungārija (HU)

                  250,00

                  2,01

                  Nīderlande (NL)

                  11,70

                  0,0941

                  Austrija (AT)

                  29,00

                  0,335

                  Polija (PL)

                  127,00

                  0,939

                  Portugāle (PT)

                  33,90

                  0,267

                  Rumānija (RO)

                  250,00

                  2,01

                  Slovēnija (SI)

                  11,80

                  0,175

                  Slovākija (SK)

                  17,70

                  0,275

                  Somija (FI)

                  26,80

                  0,248

                  Zviedrija (SE)

                  5,70

                  0,0557

                  Apvienotā Karaliste (UK)

                  6,22

                  0,0623

                      () un () piezīmē FWSI ir domāti Lēmuma 2009/460/EK 3. panta d) punktā definētajā nozīmē.

            1.2.   Darbinieku riska NRV (NRV 2)

                  Dalībvalsts

                     NRV 2 (× 10- 9) (3)

                  Beļģija (BE)

                  21,10

                  Bulgārija (BG)

                  11,00

                  Čehija (CZ)

                  17,40

                  Dānija (DK)

                  9,10

                  Vācija (DE)

                  13,30

                  Igaunija (EE)

                  17,00

                  Īrija (IE)

                  8,33

                  Grieķija (EL)

                  77,90

                  Spānija (ES)

                  8,33

                  Francija (FR)

                  6,68

                  Itālija (IT)

                  22,50

                  Latvija (LV)

                  55,10

                  Lietuva (LT)

                  36,90

                  Luksemburga (LU)

                  13,70

                  Ungārija (HU)

                  11,90

                  Nīderlande (NL)

                  6,69

                  Austrija (AT)

                  25,40

                  Polija (PL)

                  18,60

                  Portugāle (PT)

                  76,00

                  Rumānija (RO)

                  11,00

                  Slovēnija (SI)

                  31,00

                  Slovākija (SK)

                  1,50

                  Somija (FI)

                  8,28

                  Zviedrija (SE)

                  3,76

                  Apvienotā Karaliste (UK)

                  8,33

                     FWSI te ir domāti Lēmuma 2009/460/EK 3. panta d) punktā definētajā nozīmē.

            1.3.   Pārbrauktuvju lietotāju riska NRV (NRV 3.1 un NRV 3.2)

                  Dalībvalsts

                     NRV 3.1 (× 10- 9) (4)

                     NRV 3.2 (5)

                  Beļģija (BE)

                  143,0

                  n. p.

                  Bulgārija (BG)

                  124,0

                  n. p.

                  Čehija (CZ)

                  302,0

                  n. p.

                  Dānija (DK)

                  55,9

                  n. p.

                  Vācija (DE)

                  69,9

                  n. p.

                  Igaunija (EE)

                  168,0

                  n. p.

                  Īrija (IE)

                  31,4

                  n. p.

                  Grieķija (EL)

                  743,0

                  n. p.

                  Spānija (ES)

                  131,0

                  n. p.

                  Francija (FR)

                  78,9

                  n. p.

                  Itālija (IT)

                  50,7

                  n. p.

                  Latvija (LV)

                  240,0

                  n. p.

                  Lietuva (LT)

                  530,0

                  n. p.

                  Luksemburga (LU)

                  97,3

                  n. p.

                  Ungārija (HU)

                  244,0

                  n. p.

                  Nīderlande (NL)

                  128,0

                  n. p.

                  Austrija (AT)

                  181,0

                  n. p.

                  Polija (PL)

                  264,0

                  n. p.

                  Portugāle (PT)

                  508,0

                  n. p.

                  Rumānija (RO)

                  124,0

                  n. p.

                  Slovēnija (SI)

                  365,0

                  n. p.

                  Slovākija (SK)

                  249,0

                  n. p.

                  Somija (FI)

                  151,0

                  n. p.

                  Zviedrija (SE)

                  74,2

                  n. p.

                  Apvienotā Karaliste (UK)

                  23,0

                  n. p.

                      () un () piezīmē FWSI ir domāti Lēmuma 2009/460/EK 3. panta d) punktā definētajā nozīmē.

            1.4.   “Citu” personu riska NRV (NRV 4)

                  Dalībvalsts

                     NRV 4 (× 10- 9) (6)

                  Beļģija (BE)

                  1,90

                  Bulgārija (BG)

                  6,45

                  Čehija (CZ)

                  5,28

                  Dānija (DK)

                  10,30

                  Vācija (DE)

                  4,41

                  Igaunija (EE)

                  18,50

                  Īrija (IE)

                  6,98

                  Grieķija (EL)

                  6,45

                  Spānija (ES)

                  4,93

                  Francija (FR)

                  6,98

                  Itālija (IT)

                  6,98

                  Latvija (LV)

                  18,50

                  Lietuva (LT)

                  18,50

                  Luksemburga (LU)

                  4,43

                  Ungārija (HU)

                  6,45

                  Nīderlande (NL)

                  3,16

                  Austrija (AT)

                  14,20

                  Polija (PL)

                  18,50

                  Portugāle (PT)

                  4,93

                  Rumānija (RO)

                  6,45

                  Slovēnija (SI)

                  7,14

                  Slovākija (SK)

                  5,28

                  Somija (FI)

                  10,30

                  Zviedrija (SE)

                  10,30

                  Apvienotā Karaliste (UK)

                  6,98

            1.5.   Dzelzceļa teritorijai nepiederošo personu riska NRV (NRV 5)

                  Dalībvalsts

                     NRV 5 (× 10- 9) (7)

                  Beļģija (BE)

                  75,5

                  Bulgārija (BG)

                  190,0

                  Čehija (CZ)

                  657,0

                  Dānija (DK)

                  134,0

                  Vācija (DE)

                  106,0

                  Igaunija (EE)

                  1 850,0

                  Īrija (IE)

                  94,7

                  Grieķija (EL)

                  906,0

                  Spānija (ES)

                  184,0

                  Francija (FR)

                  69,7

                  Itālija (IT)

                  122,0

                  Latvija (LV)

                  1 520,0

                  Lietuva (LT)

                  2 030,0

                  Luksemburga (LU)

                  83,7

                  Ungārija (HU)

                  534,0

                  Nīderlande (NL)

                  28,2

                  Austrija (AT)

                  117,0

                  Polija (PL)

                  1 110,0

                  Portugāle (PT)

                  948,0

                  Rumānija (RO)

                  190,0

                  Slovēnija (SI)

                  273,0

                  Slovākija (SK)

                  477,0

                  Somija (FI)

                  294,0

                  Zviedrija (SE)

                  98,1

                  Apvienotā Karaliste (UK)

                  94,7

            1.6.   Sabiedriskā riska NRV (NRV 6)

                  Dalībvalsts

                     NRV 6 (× 10- 9) (8)

                  Beļģija (BE)

                  273,0

                  Bulgārija (BG)

                  364,0

                  Čehija (CZ)

                  1 010,0

                  Dānija (DK)

                  218,0

                  Vācija (DE)

                  206,0

                  Igaunija (EE)

                  2 320,0

                  Īrija (IE)

                  131,0

                  Grieķija (EL)

                  1 820,0

                  Spānija (ES)

                  351,0

                  Francija (FR)

                  179,0

                  Itālija (IT)

                  235,0

                  Latvija (LV)

                  1 850,0

                  Lietuva (LT)

                  2 510,0

                  Luksemburga (LU)

                  219,0

                  Ungārija (HU)

                  1 000,0

                  Nīderlande (NL)

                  166,0

                  Austrija (AT)

                  354,0

                  Polija (PL)

                  1 530,0

                  Portugāle (PT)

                  1 510,0

                  Rumānija (RO)

                  364,0

                  Slovēnija (SI)

                  697,0

                  Slovākija (SK)

                  740,0

                  Somija (FI)

                  461,0

                  Zviedrija (SE)

                  188,0

                  Apvienotā Karaliste (UK)

                  131,0

                     FWSI kopskaits te ir domāts kā visu pārējo NRV aprēķināšanai izmantoto FWSI summa.

            2.
            CST pirmajam kopumam piešķirtās vērtības

                  Riska kategorija

                     CST vērtība (× 10- 9)

                  Mērvienības

                  Pasažieru risks

                     CST 1.1

                  250,0

                  Nopietnu negadījumu izraisīto pasažieru FWSI skaits gadā/pasažieru vilcienkilometru skaits gadā

                     CST 1.2

                  2,01

                  Nopietnu negadījumu izraisīto pasažieru FWSI skaits gadā/pasažierkilometru skaits gadā

                  Darbinieku risks

                     CST 2

                  77,9

                  Nopietnu negadījumu izraisīto darbinieku FWSI skaits gadā/vilcienkilometru skaits gadā

                  Pārbrauktuvju lietotāju risks

                     CST 3.1

                  743,0

                  Nopietnu negadījumu izraisīto pārbrauktuvju lietotāju FWSI skaits gadā/vilcienkilometru skaits gadā

                     CST 3.2

                  n. p. (9)

                  Nopietnu negadījumu izraisīto pārbrauktuvju lietotāju FWSI skaits gadā/[(vilcienkilometru skaits gadā × pārbrauktuvju skaits)/sliežu ceļu kilometri]

                  “Citu” risks

                     CST 4

                  18,5

                  Nopietnu negadījumu izraisīto kategorijas “Citi” personu FWSI skaits gadā/vilcienkilometru skaits gadā

                  Dzelzceļa teritorijai nepiederošo personu risks

                     CST 5

                  2 030,0

                  Nopietnu negadījumu izraisīto dzelzceļa teritorijai nepiederošo personu FWSI skaits gadā/vilcienkilometru skaits gadā

                  Visas sabiedrības risks

                     CST 6

                  2 510,0

                  Nopietnu negadījumu izraisīto FWSI kopskaits gadā/vilcienkilometru skaits gadā

         (1)  NRV 1.1 ir izteiktas kā: nopietnu negadījumu izraisīto pasažieru nāves gadījumu un svērtu smagu miesas bojājumu (FWSI) skaits gadā / pasažieru vilcienkilometru skaits gadā. Pasažieru vilcienkilometrs te ir domāts kā satiksmes mērvienība, kas attiecas tikai uz pasažieru vilcieniem.

         (2)  NRV 1.2 ir izteiktas kā: nopietnu negadījumu izraisīto pasažieru FWSI skaits gadā/pasažierkilometru skaits gadā.

          () un () piezīmē FWSI ir domāti Lēmuma 2009/460/EK 3. panta d) punktā definētajā nozīmē.

         (3)  NRV 2 ir izteiktas kā: nopietnu negadījumu izraisīto darbinieku FWSI skaits gadā/vilcienkilometru skaits gadā.

         FWSI te ir domāti Lēmuma 2009/460/EK 3. panta d) punktā definētajā nozīmē.

         (4)  NRV 3.1 ir izteiktas kā: nopietnu negadījumu izraisīto pārbrauktuvju lietotāju FWSI skaits gadā/vilcienkilometru skaits gadā.

         (5)  NRV 3.2 ir izteiktas kā: nopietnu negadījumu izraisīto pārbrauktuvju lietotāju FWSI skaits gadā/[(vilcienkilometru skaits gadā × pārbrauktuvju skaits)/sliežu ceļu kilometri]. Datiem par pārbrauktuvju skaitu un sliežu ceļu kilometriem datu iegūšanas brīdī nebija pietiekamas ticamības (vairums dalībvalstu sliežu ceļu kilometru vietā iesniedza kopīgo drošības indikatoru (CSI) datus par līniju kilometriem).

          () un () piezīmē FWSI ir domāti Lēmuma 2009/460/EK 3. panta d) punktā definētajā nozīmē.

         (6)  NRV 4 ir izteiktas kā: nopietnu negadījumu izraisīto kategorijas “Citi” personu FWSI skaits gadā/vilcienkilometru skaits gadā. FWSI te ir domāti Lēmuma 2009/460/EK 3. panta d) punktā definētajā nozīmē.

         (7)  NRV 5 ir izteiktas kā: nopietnu negadījumu izraisīto dzelzceļa teritorijai nepiederošo personu FWSI skaits gadā/vilcienkilometru skaits gadā. FWSI te ir domāti Lēmuma 2009/460/EK 3. panta d) punktā definētajā nozīmē.

         (8)  NRV 6 ir izteiktas kā: nopietnu negadījumu izraisīto FWSI kopskaits gadā/vilcienkilometru skaits gadā.

         FWSI kopskaits te ir domāts kā visu pārējo NRV aprēķināšanai izmantoto FWSI summa.

         (9)  Datiem par pārbrauktuvju skaitu un sliežu ceļu kilometriem, kas ir vajadzīgi CST aprēķināšanai, datu iegūšanas brīdī nebija pietiekamas ticamības (piem., vairums dalībvalstu sliežu ceļu kilometru vietā ziņoja par līniju kilometriem utt.).


title: 2013/153/ES: Padomes Lēmums ( 2013. gada 21. marts ) par to, lai Malta sāktu daktiloskopijas datu automatizētu apmaiņu

text:
               26.3.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 86/21

         PADOMES LĒMUMS
   (2013. gada 21. marts)
   par to, lai Malta sāktu daktiloskopijas datu automatizētu apmaiņu
   (2013/153/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Padomes Lēmumu 2008/615/TI (2008. gada 23. jūnijs) par pārrobežu sadarbības pastiprināšanu, jo īpaši apkarojot terorismu un pārrobežu noziedzību (1), un jo īpaši tā 25. pantu,
   ņemot vērā Padomes Lēmumu 2008/616/TI (2008. gada 23. jūnijs) par to, kā īstenot Lēmumu 2008/615/TI (2), un jo īpaši tā 20. pantu un pielikuma 4. nodaļu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Protokolu par pārejas noteikumiem, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību, Līgumam par Eiropas Savienības darbību un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumam, tādu aktu tiesiskās sekas, kurus Savienības iestādes un struktūras pieņēmušas, pirms stājās spēkā Lisabonas līgums, paliek nemainīgas tiktāl, ciktāl minētie akti netiks atcelti, anulēti vai grozīti, piemērojot Līgumus.

               (2)

               Tādējādi Lēmuma 2008/615/TI 25. pants ir piemērojams, un Padomei ir jāpieņem vienprātīgs lēmums par to, vai dalībvalstis ir īstenojušas minētā lēmuma 6. nodaļas noteikumus.

               (3)

               Lēmuma 2008/616/TI 20. pantā ir noteikts, ka Lēmuma 2008/615/TI 25. panta 2. punktā minētos lēmumus pieņem, pamatojoties uz izvērtējuma ziņojumiem, ko izstrādā ar anketas palīdzību. Attiecībā uz datu automatizētu apmaiņu saskaņā ar Lēmuma 2008/615/TI 2. nodaļu izvērtējuma ziņojuma pamatā ir izvērtējuma inspekcija un izmēģinājuma darbības.

               (4)

               Saskaņā ar Lēmuma 2008/616/TI pielikuma 4. nodaļas 1.1. punktu Padomes attiecīgās darba grupas izstrādātā anketa attiecas uz katru no datu automatizētās apmaiņas veidiem, un dalībvalstij tā ir jāaizpilda, tiklīdz dalībvalsts uzskata, ka tā izpilda priekšnosacījumus, lai veiktu attiecīgās kategorijas datu apmaiņu.

               (5)

               Malta ir aizpildījusi anketu par datu aizsardzību un anketu par daktiloskopijas datu apmaiņu.

               (6)

               Malta ir veikusi sekmīgas izmēģinājuma darbības ar Austriju un Franciju.

               (7)

               Maltā ir notikusi izvērtējuma inspekcija, un Austrijas/Francijas izvērtējuma grupa ir sagatavojusi ziņojumu par izvērtējuma inspekciju un nosūtījusi to Padomes attiecīgajai darba grupai.

               (8)

               Padomei ir iesniegts vispārējs izvērtējuma ziņojums, kurā apkopoti anketas, izvērtējuma inspekcijas un izmēģinājuma darbību rezultāti attiecībā uz daktiloskopijas datu apmaiņu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Attiecībā uz daktiloskopijas datu automatizētu meklēšanu Malta ir pilnībā īstenojusi Lēmuma 2008/615/TI 6. nodaļā paredzētos vispārējos datu aizsardzības noteikumus un no šā lēmuma spēkā stāšanās dienas ir tiesīga saņemt un sniegt personas datus saskaņā ar minētā lēmuma 9. pantu.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2013. gada 21. martā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         P. HOGAN

      (1)  OV L 210, 6.8.2008., 1. lpp.

      (2)  OV L 210, 6.8.2008., 12. lpp.