title: Komisijas Lēmums (ES) 2018/859 (2017. gada 4. oktobris) par valsts atbalstu SA.38944 (2014/C) (ex 2014/NN), ko Luksemburga īstenojusi attiecībā uz Amazon (izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 6740) (Dokuments attiecas uz EEZ.)

text:
                  15.6.2018

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 153/1

            KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2018/859
      (2017. gada 4. oktobris)
      par valsts atbalstu SA.38944 (2014/C) (ex 2014/NN), ko Luksemburga īstenojusi attiecībā uz Amazon

            (izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 6740)

      (Autentisks ir tikai teksts franču valodā)
      (Dokuments attiecas uz EEZ)
      EIROPAS KOMISIJA,
      ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,
      ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,
      pēc uzaicinājuma ieinteresētajām personām iesniegt savas piezīmes saskaņā ar iepriekš minētajiem noteikumiem (1) un ņemot vērā to piezīmes,
      tā kā:
      1.   PROCEDŪRA

                  (1)

                  Komisija 2014. gada 24. jūnija vēstulē nosūtīja Luksemburgai informācijas pieprasījumu par tās nodokļu nolēmumu praksi saistībā ar Amazon. Šajā vēstulē Komisija pieprasīja Luksemburgai apstiprināt, ka Amazon Luksemburgā tiek piemēroti nodokļi, un norādīt, uz kurām Amazon grupas darbībām attiecas nodokļu samazinājums saskaņā ar intelektuālajam īpašumam piemērojamo nodokļu režīmu. Turklāt Komisija pieprasīja visus Amazon grupai adresētos nodokļu nolēmumus, kas vēl bija spēkā. Luksemburga 2014. gada 18. jūlija e-pastā lūdza pagarināt termiņu atbildes sniegšanai uz Komisijas 2014. gada 24. jūnija vēstuli, un Komisija tai šo pagarinājumu piešķīra (2).

                  (2)

                  Luksemburga 2014. gada 4. augustā nosūtīja savu atbildi uz Komisijas 2014. gada 24. jūnija pieprasījumu, cita starpā pievienojot Administration des contributions directes (turpmāk – “Luksemburgas nodokļu iestāde”) 2003. gada 6. novembra vēstuli, kas adresēta Amazon.com, Inc. (turpmāk – “apstrīdētais nodokļu nolēmums”), Amazon.com, Inc.2003. gada 23. oktobra vēstuli un 2003. gada 31. oktobra vēstuli, kuru Amazon.com, Inc. vārdā sagatavojis [nodokļu konsultants 1] (*1) un kura adresēta Luksemburgas nodokļu iestādei, pieprasot nolēmumu (turpmāk kopā saukti – “nolēmuma pieprasījums”), un Amazon EU Société à responsabilité limitée (LuxOpCo) (3), Amazon Europe Holding Technologies SCS (LuxSCS) (4), Amazon Services Europe Société à responsabilité limitée (ASE), Amazon Media EU Société à responsabilité limitée (AMEU) un citu Amazon Luksemburgas grupas struktūru gada finanšu pārskatus.

                  (3)

                  Komisija 2014. gada 7. oktobrī pieņēma lēmumu uzsākt formālu izmeklēšanas procedūru saskaņā ar Līguma 108. panta 2. punktu attiecībā uz apstrīdēto nodokļu nolēmumu, jo tas raisīja lielas šaubas par šā pasākuma saderību ar iekšējo tirgu (turpmāk – “izmeklēšanas sākšanas lēmums”) (5). Šajā lēmumā Luksemburgai pieprasīja sniegt papildu informāciju par apstrīdēto nodokļu nolēmumu (6). Luksemburga 2014. gada 3. un 5. novembra vēstulēs lūdza pagarināt termiņu atbildes sniegšanai uz izmeklēšanas sākšanas lēmumu.

                  (4)

                  Luksemburga 2014. gada 21. novembra vēstulē sniedza savus komentārus par izmeklēšanas sākšanas lēmumu. Šajā vēstulē cita starpā bija transfertcenu pārskats, ko Amazon vārdā bija sagatavojis [nodokļu konsultants 2] (turpmāk – “transfertcenu pārskats”) un kas Komisijai iepriekš nebija ticis iesniegts.

                  (5)

                  Izmeklēšanas sākšanas lēmumu 2015. gada 6. februārī publicēja Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (7). Ieinteresētās personas tika aicinātas sniegt komentārus par šo lēmumu.

                  (6)

                  Komisija 2015. gada 13. februāra vēstulē nosūtīja Luksemburgai papildu informācijas pieprasījumu. Šajā vēstulē Komisija arī prasīja Luksemburgai piekrist tam, ka Komisija ar Amazon sazinātos tieši, lai iegūtu pieprasīto informāciju, ja tā nav Luksemburgas rīcībā. Luksemburga 2015. gada 24. februārī pieprasīja pagarināt termiņu atbildes sniegšanai uz Komisijas informācijas pieprasījumu.

                  (7)

                     Amazon2015. gada 5. marta vēstulē sniedza savus apsvērumus par izmeklēšanas sākšanas lēmumu. Komentārus par izmeklēšanas sākšanas lēmumu iesniedza arī šādas trešās puses: Oxfam2015. gada 14. janvārī, Bundesarbeitskammer2015. gada 4. februārī, Fedil2015. gada 27. februārī, Booksellers Association (BA) 2015. gada 3. martā, le Syndicat de la librairie française (SLF) 2015. gada 4. martā, Eiropas un starptautiskā Grāmattirgotāju federācija (EIBF) 2015. gada 4. martā, ATOZ S.A.2015. gada 5. martā, Datoru un komunikācijas nozares asociācija (CCIA) 2015. gada 5. martā un Eiropas Politikas informācijas centrs (EPICENTER) 2015. gada 5. martā. Turklāt Eiropas Izdevēju federācija (FEP) 2015. gada 5. martā un le Syndicat des Distributeurs de Loisirs Culturels (SDLC) 2015. gada 5. martā pauda savu atbalstu EIBF nostājai.

                  (8)

                  Starp Komisiju un Luksemburgu 2015. gada 12. martā notika telefonsakaru konference, kuras laikā Luksemburga Komisijai apliecināja, ka spēs sniegt pilnīgu atbildi uz Komisijas 2015. gada 13. februāra informācijas pieprasījumu līdz 2015. gada 17. martam.

                  (9)

                  Ar 2015. gada 17. marta vēstuli Luksemburga sniedza daļēju atbildi uz Komisijas 2015. gada 13. februāra informācijas pieprasījumu. Turklāt tā paskaidroja, ka tās rīcībā nav trūkstošās informācijas, it sevišķi par konkrētām līgumattiecībām starp Amazon struktūrām Luksemburgā un trešām pusēm.

                  (10)

                  Komisija 2015. gada 19. martā Luksemburgai nosūtīja trešo pušu komentārus par izmeklēšanas sākšanas lēmumu.

                  (11)

                     Amazon2015. gada 19. marta e-pastā iesniedza grozīto un pārstrādāto izmaksu dalīšanas līgumu (CSA), ko 2005. gada 1. janvārī bija noslēguši LuxSCS un divas Amazon grupas struktūras Amerikas Savienotajās Valstīs un kas vēlreiz ticis grozīts un pārstrādāts 2009. gada 2. jūlijā (spēkā kopš 2009. gada 5. janvāra), un tad grozīts, stājoties spēkā 2014. gada 1. janvārī (8).

                  (12)

                  E-pastos, kas tika nosūtīti 2015. gada 18., 19. un 20. martā Komisija Luksemburgai norādīja, ka tās 2015. gada 17. marta atbilde uz Komisijas 2015. gada 13. februāra informācijas pieprasījumu ir nepilnīga, un uzdeva papildu jautājumus skaidrības gūšanai.

                  (13)

                  Luksemburga 2015. gada 20. martā piekrita, ka Komisija varētu savus jautājumus adresēt tieši Amazon. Komisija 2015. gada 26. martā informēja Luksemburgu, ka saskaņā ar 6.a pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 659/1999 (9) tā ir atzinusi, ka līdz šim formālā izmeklēšanas procedūra attiecībā uz apstrīdēto nodokļu nolēmumu ir bijusi neefektīva. Uz šāda pamata un ar Luksemburgas atļauju (10) Komisija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 659/1999 6.a panta 6. punktu 2015. gada 26. martā nosūtīja pieprasījumu Amazon (turpmāk – “MIT pieprasījums”) iesniegt tai visus Amazon kopš 2000. gada noslēgtos līgumus, ar kuriem saskaņā ir licencētas vai citā veidā darītas pieejamas Amazon intelektuālā īpašuma (IĪ) tiesības (turpmāk – “IĪ līgumi”), kā arī jebkādus izmaksu dalīšanas un/vai iepirkšanas (buy-in) līgumus, kas noslēgti starp LuxSCS un citām Amazon grupas struktūrām. Amazon arī tika pieprasīts sniegt informāciju par LuxSCS darbībām, iesniegt ārpus Luksemburgas bāzēto Amazon meitasuzņēmumu finanšu pārskatus un paskaidrot vai saskaņot konkrētus finanšu datus. Visbeidzot, tika pieprasīta informācija par jaunākajām izmaiņām Amazon grupas Luksemburgā juridiskajā struktūrā.

                  (14)

                  Luksemburga 2015. gada 20. aprīļa vēstulē lūdza Komisijai izskaidrot iemeslu, kādēļ Komisija bija organizējusi tikšanos ar Oxfam un Eurodad, par ko Luksemburga nebija tikusi informēta. Tā arī iesniedza lūgumu nepublicēt lēmumu nosūtīt MIT pieprasījumu.

                  (15)

                  Ar 2015. gada 4. maija vēstuli Amazon sniedza daļēju atbildi uz Komisijas 2015. gada 26. marta informācijas pieprasījumu. Amazon arī apstiprināja, ka 2014. gadā tās struktūrā Luksemburgā tika ieviestas izmaiņas un ka uz šāda pamata Luksemburga piešķīra jauno nolēmumu, bet paskaidroja, ka izmaiņas neattiecās uz Komisijas izmeklēšanu.

                  (16)

                  Komisija, Luksemburga un Amazon tikās 2015. gada 8. maijā. Pēc šīs tikšanās Amazon2015. gada 12. jūnijā iesniedza papildu komentārus. Amazon arī iesniedza sarakstu ar IĪ līgumiem, ko Amazon sauca par “M.com līgumiem” un saskaņā ar kuriem Amazon nesaistītām trešām pusēm darīja pieejamas ar tās platformas tehnoloģiju saistītās IĪ.

                  (17)

                  Luksemburga 2015. gada 13. maija vēstulē sniedza savus apsvērumus par trešo pušu komentāriem par izmeklēšanas sākšanas lēmumu.

                  (18)

                  Komisija 2015. gada 3. jūlija vēstulē atgādināja Amazon, ka uzņēmumam ir jāsniedz konkrēta trūkstošā informācija, it sevišķi par IĪ līgumiem, un pieprasīja papildu informāciju.

                  (19)

                  Luksemburga 2015. gada 10. jūlija vēstulē (ko vēlreiz iesniedza 2015. gada 23. jūlijā) iesniedza paziņojumu par Komisijas galīga negatīva lēmuma nepiemērošanu ar atpakaļejošu datumu.

                  (20)

                     Amazon 2015. gada 24. un 31. jūlija vēstulēs sniedza daļēju atbildi uz Komisijas 2015. gada 3. jūlija pieprasījumu, ietverot informāciju par M.com līgumiem. Pamatojoties uz šīm atbildēm, Amazon uzskatīja, ka uz informācijas pieprasījumu par IĪ līgumiem ir sniegta pilnīga atbilde, jo, kā norādīja Amazon, neviens cits Amazon noslēgtais IĪ līgums nebija salīdzināms ar intelektuālā īpašuma licences līgumu, kas 2006. gada 30. aprīlī noslēgts starp LuxSCS un LuxOpCo (turpmāk – “licences līgums”) (11). Amazon arī lūdza pagarināt termiņu Komisijas pārējās pieprasītās informācijas sniegšanai.

                  (21)

                  Komisija 2015. gada 31. jūlija vēstulē atgādināja Amazon, ka uzņēmumam ir jāsniedz visa pieprasītā informācija, it sevišķi pilnīga informācija par visiem IĪ līgumiem, ko Amazon noslēgusi kopš 2000. gada. Tāpat tā pieprasīja Amazon iesniegt jauno nolēmumu, ko Luksemburga tai piešķīra 2014. gadā un kas bija minēts Luksemburgas 2014. gada 4. augusta vēstulē un Amazon2015. gada 4. maija vēstulē.

                  (22)

                     Amazon2015. gada 21. augustā atbildēja uz Komisijas pieprasījumu, bet nesniedza informāciju par pārējiem IĪ līgumiem.

                  (23)

                  Komisija un Amazon tikās 2015. gada 8. septembrī, un Luksemburga tika informēta par šo tikšanos. Pēc tikšanās Komisija 2015. gada 8. septembra e-pastā atgādināja Amazon par neizpildīto informācijas pieprasījumu par IĪ līgumiem.

                  (24)

                     Amazon2015. gada 14. septembra e-pastā paskaidroja, ka nav nekādu citu līgumu, ar ko saskaņā saistītām vai nesaistītām pusēm tika vai tiktu darīts pieejams tas pats intelektuālais īpašums, uz kuru attiecas licences līgums. Tajā pašā laikā Amazon informēja Komisiju, ka gatavo grupas iekšējo IĪ līgumu sarakstu neatkarīgi no tā, vai tie ir saistīti ar ES vai intelektuālo īpašumu, uz ko attiecas LuxSCS un LuxOpCo licences līgums. Sarakstu Komisijai iesniedza 2015. gada 17. septembrī.

                  (25)

                     Amazon2015. gada 23. septembra e-pastā iesniedza to līgumu sarakstu, ar kuriem intelektuālais īpašums licencēts no trešām pusēm vai piešķirts trešām pusēm.

                  (26)

                  Komisija 2015. gada 29. septembra e-pastā atgādināja Amazon, ka uzņēmumam ir jāiesniedz IĪ līgumi, ko Komisija pieprasīja 2015. gada 26. martā un 3. jūlijā, pamatojoties uz Amazon2015. gada 17. un 23. septembrī iesniegtajiem sarakstiem. Turklāt Komisija pieprasīja Amazon papildu informāciju par izmaksu dalīšanas pārskatiem un LuxOpCo klientiem dalījumā pa tīmekļa vietnēm.

                  (27)

                     Amazon iesniedza informāciju 2015. gada 30. septembra un 1., 2., 12., 13., 20. un 27. oktobra e-pastā.

                  (28)

                  Komisija, Luksemburga un Amazon tikās 2015. gada 28. oktobrī.

                  (29)

                  Komisija 2015. gada 20. novembra e-pastā atgādināja Amazon par sava 2015. gada 26. marta informācijas pieprasījuma tvērumu attiecībā uz Amazon iekšējiem un ārējiem IĪ līgumiem un pieprasīja Amazon sniegt papildu informāciju.

                  (30)

                  Tikšanās laikā 2015. gada 27. novembrī uzņēmums, kas lūdza neatklāt savu nosaukumu (turpmāk – “uzņēmums X”), sniedza Komisijai tirgus informāciju, kas saistīta ar Komisijas izmeklēšanu. Uzņēmums X konferences zvana laikā 2016. gada 15. janvārī sniedza papildu informāciju par e-komerciju Eiropā. Uzņēmums X 2016. gada 25. janvāra e-pastā par konferences zvana protokolu sniedza papildu informāciju.

                  (31)

                     Amazon sniedza papildu informāciju 2016. gada 30. novembrī.

                  (32)

                     Amazon2015. gada 1. decembra e-pastā lūdza pagarināt termiņu atbildes sniegšanai uz Komisijas 2015. gada 20. novembra informācijas pieprasījumu.

                  (33)

                     Amazon2015. gada 4. decembrī iesniedza informāciju, ko Komisija bija pieprasījusi savā 2015. gada 20. novembra e-pastā, un lūdza pagarināt termiņu pārējo atbilžu sniegšanai.

                  (34)

                  Luksemburga 2015. gada 10. un 28. decembra vēstulēs sniedza savus apsvērumus par 2015. gada 28. oktobra sanāksmi.

                  (35)

                  Komisija 2015. gada 11. decembra e-pastā atgādināja Amazon par nesniegtajām atbildēm uz tās 2015. gada 20. novembra informācijas pieprasījumu un nosūtīja papildu informācijas pieprasījumu ar papildu jautājumiem Amazon.

                  (36)

                     Amazon2015. gada 18. decembrī sniedza papildu atbildes uz Komisijas 2015. gada 20. novembra informācijas pieprasījumu.

                  (37)

                  Komisija 2015. gada 18. decembrī aicināja Luksemburgu iesniegt tās apsvērumus un komentārus par Amazon līdz šim sniegto informāciju Komisijai izmeklēšanas ietvaros.

                  (38)

                     Amazon2016. gada 12. un 15. janvārī iesniedza daļējas atbildes uz Komisijas 2015. gada 11. decembra informācijas pieprasījumu un lūdza pagarināt termiņu trūkstošās informācijas sniegšanai.

                  (39)

                     Amazon sniedza papildu informāciju 2016. gada 18. janvārī.

                  (40)

                  Komisija 2016. gada 19. janvāra e-pastā informēja Amazon, ka joprojām nav sniegtas dažas atbildes uz iepriekšējo informācijas pieprasījumu jautājumiem. Turklāt Komisija pieprasīja precizējumus un papildu informāciju.

                  (41)

                     Amazon2016. gada 22. janvārī daļēji atbildēja uz Komisijas 2015. gada 19. decembra informācijas pieprasījumu. Amazon2016. gada 28. janvārī iesniedza daļēju atbildi uz Komisijas 2015. gada 11. decembra informācijas pieprasījumu. Ar 2016. gada 5., 15., 19. un 24. februāra vēstulēm Amazon sniedza daļējas atbildes uz Komisijas 2016. gada 19. janvāra informācijas pieprasījumu.

                  (42)

                  Komisija 2016. gada 26. februārī nosūtīja Amazon atgādinājumu, pieprasot atbildēt uz neatbildētajiem jautājumiem 2015. gada 20. novembra un 11. un 18. decembra, kā arī 2016. gada 19. janvāra informācijas pieprasījumos.

                  (43)

                     Amazon2016. gada 4. un 21. martā iesniedza daļējas atbildes uz Komisijas 2015. gada 11. decembra informācijas pieprasījumu.

                  (44)

                     Amazon2016. gada 11. marta e-pastā iesniedza daļēju atbildi uz Komisijas 2016. gada 26. februāra informācijas pieprasījumu.

                  (45)

                     Amazon2016. gada 22. marta e-pastā iesniedza daļēju atbildi uz Komisijas 2016. gada 19. janvāra un 26. februāra informācijas pieprasījumiem.

                  (46)

                     Amazon2016. gada 8. marta e-pastā piekrita atsaukt konfidencialitātes prasības, kas iepriekš bija noteiktas Luksemburgai 2016. gada 22. janvāra vēstulē attiecībā uz konkrētu sniegto informāciju, un apņēmās sniegt šo informāciju Luksemburgai.

                  (47)

                     Amazon2016. gada 14. martā apstiprināja, ka ir Luksemburgai nosūtījis jaunāko Komisijai sniegto informāciju.

                  (48)

                  Komisija 2016. gada 1. aprīlī pieprasīja uzņēmumam X piekrist tam, ka konkrēta tā sniegtā tirgus informācija tiktu sniegta arī Luksemburgai. Uzņēmums X sniedza savu piekrišanu 2016. gada 5. aprīlī.

                  (49)

                  Komisija 2016. gada 8. aprīlī jautāja Amazon, kādu informāciju tas līdz šim izmeklēšanas ietvaros bija sniedzis Luksemburgai. Komisija arī informēja Amazon, ka joprojām nav sniegta konkrēta informācija no Komisijas 2015. gada 11. februāra informācijas pieprasījuma. Turklāt Komisija pieprasīja Amazon papildu precizējumus un informāciju.

                  (50)

                     Amazon2016. gada 11. aprīļa e-pastā norādīja, kura informācija ir nosūtīta Luksemburgai.

                  (51)

                  Komisija 2016. gada 18. aprīļa vēstulē jautāja Luksemburgai, kādu informāciju tai bija nosūtījis Amazon, un aicināja Luksemburgu iesniegt komentārus par šo informāciju. Turklāt Komisija atgādināja par savu 2015. gada 18. decembra e-pastu, kurā tā bija aicinājusi Luksemburgu iesniegt komentārus par Amazon sniegto informāciju. Visbeidzot, Komisija Luksemburgai nosūtīja tirgus informāciju saskaņā ar vienošanos ar uzņēmumu X un aicināja Luksemburgu sniegt komentārus.

                  (52)

                     Amazon2016. gada 22. aprīlī iesniedza daļēju atbildi uz Komisijas 2016. gada 8. aprīļa informācijas pieprasījumu un lūdza pagarināt termiņu pārējo atbilžu sniegšanai.

                  (53)

                  Luksemburga 2016. gada 2. maija vēstulē (ko atkārtoti iesniedza 2016. gada 10. maijā) apstiprināja Amazon līdz šim izmeklēšanas ietvaros sniegtās informācijas saņemšanu un iesniedza savus apsvērumus par Amazon sniegto informāciju. Attiecībā uz uzņēmuma X tirgus informāciju Luksemburga informēja Komisiju, ka ir šo informāciju nosūtījusi Amazon, jo tas to spēs komentēt labāk.

                  (54)

                     Amazon2016. gada 2. maija e-pastā iesniedza daļēju atbildi un atzina, ka vēl nav sniegtas atbildes uz Komisijas 2016. gada 8. aprīļa informācijas pieprasījumā izvirzītajiem jautājumiem, kā minēts 2016. gada 22. aprīļa vēstulē.

                  (55)

                  Komisija 2016. gada 17. maija e-pastā precizēja no Amazon iepriekš pieprasītās informācijas apjomu un atgādināja, ka konkrēta informācija no tās 2015. gada 11. decembra un 2016. gada 8. aprīļa informācijas pieprasījumiem joprojām nav tikusi sniegta.

                  (56)

                     Amazon2016. gada 24. maija e-pastā iesniedza atbildi uz Komisijas 2016. gada 17. maija e-pastu.

                  (57)

                  Komisija, Luksemburga un Amazon tikās 2016. gada 26. maijā. Sanāksmes laikā un protokolā Komisija Amazon izvirzīja papildu jautājumus. Amazon uz šiem jautājumiem atbildēja 2016. gada 20. jūnija vēstulē.

                  (58)

                     Amazon2016. gada 21. jūnija vēstulē sniedza komentārus par uzņēmuma X tirgus informāciju. Tas arī lūdza piekļuvi visai uzņēmuma X sniegtajai informācijai un lūdza atklāt šā uzņēmuma identitāti.

                  (59)

                  Komisija 2016. gada 7. jūlijā nosūtīja Amazon komentārus par 2016. gada 26. maija sanāksmes protokola grozījumiem. Turklāt Komisija Amazon pieprasīja papildu informāciju.

                  (60)

                     Amazon2016. gada 22. jūlija e-pastā iesniedza daļēju atbildi uz Komisijas 2016. gada 7. jūlija informācijas pieprasījumu. Savā atbildē Amazon informēja Komisiju par aizsardzības rīkojumu, kas attiecas uz dokumentiem, kurus izmanto ASV Nodokļu tiesas tiesvedībā. Tādēļ Amazon ierosināja iesniegt rediģētus dokumentus, jo tie bija tam pieejami.

                  (61)

                  Komisija 2016. gada 27. jūlijā atgādināja Amazon par trūkstošo informāciju saistībā ar tās 2016. gada 7. jūlija informācijas pieprasījumu un piekrita saņemt pagaidu dokumentu rediģēto redakciju no ASV Nodokļu tiesas tiesvedības. Turklāt Komisija Amazon pieprasīja papildu precizējumus un informāciju.

                  (62)

                     Amazon2016. gada 29. jūlija e-pastā iesniedza daļēju atbildi uz Komisijas 2016. gada 7. jūlija informācijas pieprasījumu un lūdza pagarināt termiņu atbilžu sniegšanai uz pārējiem jautājumiem. Amazon2016. gada 12. augusta vēstulē iesniedza daļēju atbildi uz Komisijas 2016. gada 7. un 27. jūlija informācijas pieprasījumiem.

                  (63)

                  Komisija 2016. gada 19. augusta e-pastā pieprasīja Amazon papildu precizējumus un informāciju par Amazon atbildēm uz 2016. gada 7. jūlija informācijas pieprasījumu.

                  (64)

                  Komisija 2016. gada 19. augusta e-pastā un vēlreiz 2016. gada 22. augusta vēstulē nosūtīja Amazon informācijas pieprasījumu, prasot iesniegt visus ASV Nodokļu tiesas tiesvedības rediģētos dokumentus.

                  (65)

                     Amazon2016. gada 26. augustā iesniedza daļēju atbildi uz Komisijas 2016. gada 7. jūlija informācijas pieprasījumu un lūdza pagarināt termiņu pilnīgas atbildes sniegšanai.

                  (66)

                     Amazon2016. gada 30. augusta e-pastā informēja Komisiju, ka tā pieteikums piekļuves saņemšanai ASV Nodokļu tiesas tiesvedībā izmantotajiem dokumentiem ir bijis sekmīgs un ka gaidāma nerediģētu dokumentu iesniegšana.

                  (67)

                     Amazon2016. gada 9. septembrī iesniedza daļēju atbildi uz Komisijas 2016. gada 19. augusta informācijas pieprasījumu.

                  (68)

                     Amazon2016. gada 30. septembrī iesniedza nerediģētos dokumentus, kas sagatavoti ASV Nodokļu tiesas tiesvedības ietvaros un ko Komisija bija pieprasījusi 2016. gada 22. augustā.

                  (69)

                  Komisija 2016. gada 7. un 19. decembra e-pastos pieprasīja Amazon papildu informāciju par ASV Nodokļu tiesas tiesvedību. Amazon sniedza atbildi 2016. gada 20. decembrī.

                  (70)

                  Komisija 2016. gada 21. decembrī nosūtīja Amazon informācijas pieprasījumu, uz kuru Amazon sniedza daļēju atbildi 2017. gada 20. janvārī. Komisija 2017. gada 2. februārī nosūtīja Amazon papildu precizējumus attiecībā uz savu 2017. gada 21. decembra informācijas pieprasījumu. Amazon2017. gada 6., 8. un 27. februārī un 6. martā sniedza Komisijai papildu informāciju un daļējas atbildes. Komisija 2017. gada 13. martā atgādināja Amazon, ka tam ir jāsniedz trūkstošā informācija.

                  (71)

                  Komisija 2017. gada 14. martā nosūtīja Amazon informācijas pieprasījumu.

                  (72)

                     Amazon2017. gada 24. marta e-pastā iesniedza Komisijai ASV Nodokļu tiesas 2017. gada 23. marta atzinumu.

                  (73)

                  Komisija 2017. gada 27. marta e-pastā pieprasīja Amazon papildu informāciju par ASV Nodokļu tiesas atzinumu.

                  (74)

                     Amazon Komisijai atbildēja 2017. gada 28. martā, lūdzot papildu laiku atbildes sniegšanai, jo ASV norisinājās pēctiesas procedūras.

                  (75)

                     Amazon2017. gada 4. aprīļa e-pastā iesniedza daļēju atbildi uz Komisijas 2017. gada 14. marta informācijas pieprasījumu.

                  (76)

                  Komisija 2017. gada 7. aprīļa e-pastā informēja Luksemburgu un Amazon, ka ir spiesta noraidīt Amazon lūgumu piešķirt pilnu piekļuvi uzņēmuma X sniegtajai informācijai.

                  (77)

                     Amazon2017. gada 11. aprīlī iesniedza vēl vienu daļēju atbildi uz Komisijas 2017. gada 14. marta informācijas pieprasījumu un lūdza pagarināt termiņu dažu pārējo atbildes daļu sniegšanai.

                  (78)

                     Amazon2017. gada 12. aprīļa e-pastā iesniedza Komisijai daļēju atbildi.

                  (79)

                     Amazon2017. gada 17. aprīlī iesniedza papildu informāciju par pēctiesas procedūru ASV.

                  (80)

                     Amazon2017. gada 18. maijā iesniedza vēl vienu daļēju atbildi un tādējādi bija sniegusi pilnīgu atbildi uz Komisijas 2017. gada 14. marta informācijas pieprasījumu.

                  (81)

                  Komisija 2017. gada 19. maija e-pastā nosūtīja Amazon informācijas pieprasījumu.

                  (82)

                     Amazon2017. gada 29. maijā iesniedza Komisijai papildu informāciju.

                  (83)

                     Amazon2017. gada 7. jūnija e-pastā sniedza atbildi uz Komisijas 2017. gada 19. maija informācijas pieprasījumu.

                  (84)

                  Komisija 2017. gada 14. jūnija e-pastā pieprasīja Amazon apstiprināt, ka visa informācija, ko Amazon 2016. un 2017. gadā bija sniedzis Komisijai, ir tikusi nosūtīta arī Luksemburgai, un aicināja Luksemburgu sniegt savus apsvērumus par informāciju, kuru Amazon bija līdz iesniedzis Komisijai izmeklēšanas ietvaros. Amazon2017. gada 19. jūnijā apstiprināja, ka ir Luksemburgai nosūtījis visu Komisijai 2016. un 2017. gadā sniegto informāciju. Luksemburga 2017. gada 21. jūnijā apstiprināja, ka ir saņēmusi visus dokumentus, ko Amazon bija iesniedzis Komisijai 2016. un 2017. gadā, un ka Luksemburgai nav nekādu papildu komentāru saistībā ar Amazon sniegto informāciju Komisijai 2016. un 2017. gadā, izņemot informāciju, kuru Amazon iesniedza 2016. gada 30. septembrī un 2017. gada 20. janvārī.

                  (85)

                  Komisija, Luksemburga un Amazon tikās 2017. gada 22. jūnijā.

                  (86)

                  Luksemburga 2017. gada 6. jūlijā iesniedza savus komentārus par Amazon2016. gada 30. septembrī un 2017. gada 20. janvārī sniegto informāciju.

                  (87)

                  Komisija 2017. gada 6. jūlijā nosūtīja Amazon informācijas pieprasījumu, uz kuru Amazon atbildēja 2017. gada 10. un 27. jūlijā un 4. un 7. augustā.

                  (88)

                  Komisija 2017. gada 9. augusta e-pastā nosūtīja Amazon informācijas pieprasījumu. Amazon sniedza atbildi 2017. gada 7. septembrī.

                  (89)

                  Luksemburga 2017. gada 12. septembra e-pastā apstiprināja, ka tai nav papildu komentāru par Amazon 2017. gada 10. un 27. jūlijā, 4. un 7. augustā un 7. septembrī sniegto informāciju.

            2.   FAKTISKĀ UN JURIDISKĀ PAMATINFORMĀCIJA

      2.1.   APSTRĪDĒTĀ NODOKĻU NOLĒMUMA ATBALSTA SAŅĒMĒJA APRAKSTS

      2.1.1.   AMAZON GRUPA

                  (90)

                     Amazon grupu veido Amazon.com, Inc. un visi uzņēmumi, ko tieši vai netieši kontrolē Amazon.com, Inc. (kopā turpmāk saukti – “Amazon” vai “Amazon grupa”). Amazon galvenais birojs atrodas Sietlā, Vašingtonas štatā, Amerikas Savienotajās Valstīs.

                  (91)

                     Amazon nodarbojas ar mazumtirdzniecību un sniedz pakalpojumus.

                  (92)

                     Amazon mazumtirdzniecības jomu veido dažādu preču, piemēram, grāmatu, DVD, videoierakstu, elektronisko patēriņa preču, datoru, virtuves iekārtu un mājsaimniecības preču, instrumentu, aparatūras, mobilo tālruņu utt., kā arī satura, piemēram, digitālās mūzikas, e-grāmatu, spēļu utt., pārdošana klientiem tā tīmekļa vietnēs; Amazon šīs preces iepērk tālākpārdošanai no piegādātājiem (12). Amazon klientu pasūtījumus izpilda vairāku dienu laikā, izmantojot arī sev piederošos Ziemeļamerikas un starptautiskos pasūtījumu izpildes centrus un tīklus, kā arī pasūtījumu izpildes koppakalpojumus un ārpakalpojumus konkrētās valstīs un digitālo piegādi (13).

                  (93)

                     Amazon pakalpojumu joma ietver darbības trešo pušu programmās (turpmāk – “trešās puses pārdevēju programmas”), piemēram, Marketplace un Merchants@Amazon, kurā Amazon ļauj citiem (mazākiem) uzņēmumiem un personām (Marketplace) un vidējiem un lieliem mazumtirgotājiem (Merchants@Amazon) piedāvāt to produktus pārdošanai Amazon tīmekļa vietnēs. Trešo pušu tirgotāju produkti tiek integrēti Amazon tīmekļa vietnēs. Iesaistītie uzņēmumi un personas par to Amazon maksā maksu (14). Šie trešo pušu uzņēmumi un pārdevēji var arī izvēlēties nosūtīt Amazon savus preču krājumus, ko Amazon glabā savos pasūtījumu izpildes centros (15), uzrāda visās savās tīmekļa vietnēs un atrod, iesaiņo un piegādā uz klienta adresi (turpmāk – “darbības joma “Amazon nodrošināta pasūtījumu izpilde””) (16).

                  (94)

                  Tāpat Amazon gūst ieņēmumus no citiem tirdzniecības un veicināšanas pakalpojumiem, piemēram, tiešsaistes reklāmas un kopīga zīmola kredītkaršu līgumiem. Iepriekš Amazon savus e-komercijas pakalpojumus, iespējas un tehnoloģijas piedāvāja citu uzņēmumu tīmekļa vietņu darbības nodrošināšanai, kurās tika tirgoti produkti ar Amazon zīmola nosaukumu un URL tā Merchant.com programmā. Iepriekš programmas “Sindicētie veikali” ietvaros Amazon savus e-komercijas pakalpojumus, iespējas un tehnoloģijas piedāvāja citu uzņēmumu tīmekļa vietņu darbības nodrošināšanai, kurās tika tirgoti tā produkti ar cita uzņēmuma nosaukumu un URL (17). Tagad abu programmu darbība ir beigusies (18).

                  (95)

                  Visbeidzot, Amazon ražo un pārdod aparatūru, piemēram, Amazon Kindle, Amazon Fire un Amazon Echo ierīces.

                  (96)

                     Amazon ir trīspadsmit globālas tīmekļa vietnes, tostarp www.amazon.com, un sešas Eiropas tīmekļa vietnes: www.amazon.de, www.amazon.co.uk, www.amazon.fr, www.amazon.it un www.amazon.es (turpmāk – “ES tīmekļa vietnes”) un www.amazon.nl (19). Amazon darbības ir organizētas trīs segmentos: Ziemeļamerikas, starptautiskais un Amazon tīmekļa pakalpojumu (AWS) segments (20).

                  (97)

                  Ziemeļamerikas segmenta pārdošanas apjomus galvenokārt veido patēriņa preču (arī trešo pušu pārdevēju īstenota) mazumtirdzniecība un abonementi uz Ziemeļameriku vērstās tīmekļa vietnēs, piemēram, www.amazon.com, www.amazon.ca un www.amazon.com.mx. Šis segments ietver arī eksporta pārdošanas apjomus no šīm tīmekļa vietnēm.

                  (98)

                  Starptautiskā segmenta pārdošanas apjomus galvenokārt veido patēriņa preču (arī trešo pušu pārdevēju īstenota) mazumtirdzniecība un abonementi starptautiskajās tīmekļa vietnēs, piemēram, www.amazon.com.au, www.amazon.com.br, www.amazon.cn, www.amazon.in, www.amazon.co.jp, ES tīmekļa vietnēs un www.amazon.nl. Šis segments ietver arī eksporta pārdošanas apjomus no šīm starptautiskajām tīmekļa vietnēm (tostarp eksporta pārdošanas apjomus no šīm vietnēm klientiem ASV, Meksikā un Kanādā), bet neietver eksporta pārdošanas apjomus no Ziemeļamerikas tīmekļa vietnēm.

                  (99)

                     AWS segmentu veido datoru, glabāšanas, datubāžu un citu pakalpojumu pārdošana globālā mērogā jaunuzņēmumiem, uzņēmumiem, valdību aģentūrām un akadēmiskām iestādēm. AWS segmentā Amazon nodrošina dažādu veidu uzņēmumu piekļuvi tehnoloģiju infrastruktūrai.

                  (100)

                     Amazon 2016. gadā globālais neto pārdošanas apjoms bija aptuveni 136 miljardi USD un neto ienākumi – 2,37 miljardi USD. Globāli 91 % Amazon ieņēmumu veido ieņēmumi no mazumtirdzniecības. Ziemeļamerikas segments nodrošina 59 % no neto pārdošanas apjoma, starptautiskais segments – 32 % un AWS segments – 9 %. Amazon 2016. gadā bija 314 400 pilnslodzes un daļēja laika darbinieku (21).

            2.1.2.   AMAZON EIROPAS DARBĪBAS

                  (101)

                  Līdz 2006. gada maijam Amazon savas Eiropas tīmekļa vietnes nodrošināja caur Amazon.com, Inc. pilnībā piederošu ASV meitasuzņēmumu: Amazon.com International Sales, Inc. (AIS). AIS darbojās kā mazumtirdzniecības darbību vadītājs Amazon Eiropas tīmekļa vietnēs (tolaik: www.amazon.de, www.amazon.co.uk un www.amazon.fr), savukārt cits ASV grupas uzņēmums, proti, Amazon International Marketplace, Inc. (AIM), darbojās kā pakalpojumu jomas vadītājs šajās tīmekļa vietnēs. AIM bija 2003. gadā dibinātā ASE vienīgais akcionārs, kas darbojās kā pakalpojumu jomas pakalpojumu starpnieks Eiropas tīmekļa vietnēs. Visbeidzot, AK, Vācijā un Francijā dibinātas un Amazon pilnībā piederošas struktūras (turpmāk – “ES vietējie saistītie uzņēmumi”) (22) sniedza konkrētus pakalpojumus saistībā ar Eiropas tīmekļa vietnēm, piemēram, klientu ieteikumu pakalpojumus (23).

                  (102)

                  Sākot no 2006. gada maija, spēkā stājās Amazon Eiropas darbību pārstrukturēšana, kā aprakstīts nolēmuma pieprasījumā (turpmāk – “2006. gada pārstrukturēšana”). Finanšu gados no 2006. gada 1. maija līdz 2014. gada 30. jūnijam (turpmāk – “attiecīgais laikposms”) pastāvēja 1. attēlā atspoguļotā struktūra. Amazon 2014. gada jūlijā pārstrukturēja savas Eiropas darbības (turpmāk – “2014. gada pārstrukturēšana”). Tomēr 2014. gada pārstrukturēšana un Amazon Eiropas darbības pēc 2014. gada pārstrukturēšanas nav šā lēmuma darbības jomā.

                     1. attēls

                        Amazon Eiropas struktūru struktūra 2006.–2014. gadā

                  ES vietējie saistītie uzņēmumi
                  LUKSEMBURGA
                  Pētniecības un izstrādes izmaksu dalīšana
                  Honorārs
                  Honorārs
                  Pakalpojumu maksa
                  Amazon.de
                  Amazon.fr
                  Amazon.co.uk
                  Amazon Media Europe AMEU
                  Amazon Services Europe ASE
                  LuxOpCo
                  LuxSCS
                  ASV
                  Amazon ASV

            2.1.2.1.
            LuxSCS

                  (103)

                     LuxSCS ir Luksemburgas komandītsabiedrība (Société en Commandite Simple). Lai gan attiecīgajā laikposmā izmainījās īpašumtiesību struktūra, LuxSCS partneri vienmēr bija ASV rezidentsabiedrības (24). Dibināšanas brīdī 2004. gadā LuxSCS partneri bija Amazon Europe Holding, Inc. (galvenais partneris); Amazon.com International Sales, Inc. un Amazon.com International Marketplace, Inc. ACI Holdings, Inc. un Amazon.com, Inc. 2006. gada maijā aizstāja Amazon.com International Marketplace, Inc. kā LuxSCS partneris. Kopš 2009. gada septembra Amazon Europe Holding, Inc. (galvenais partneris), Amazon.com International Sales, Inc. un Amazon.com, Inc. bija LuxSCS partneri (25).

                  (104)

                  Attiecīgajā laikposmā LuxSCS bija jādarbojas tikai un vienīgi kā nemateriālo aktīvu pārvaldītājsabiedrībai Amazon Eiropas darbībām, par kurām atbildēja LuxOpCo kā galvenais operators (26). Kā Amazon aprakstīja 2006. gada 20. aprīļa vēstulē Luksemburgas nodokļu iestādei, LuxSCS darbības ietvēra tikai nemateriālo aktīvu un akciju “pārvaldīšanu”LuxOpCo. “Nelielais skaits juridisko līgumu”, ko noslēdzis LuxSCS, bija līgumi, kuri “vajadzīgi, lai Luksemburgas struktūra varētu darboties”. LuxSCS no saviem meitas uzņēmumiem saņēma vien pasīvus ienākumus (honorārus un procentus) (27). LuxSCS arī izsniedza starpuzņēmumu aizdevumus LuxOpCo un citiem grupas uzņēmumiem (28). LuxSCS attiecīgajā laikposmā nebija fiziskas klātbūtnes vai darbinieku.

                  (105)

                     LuxSCS 2005. gadā noslēdza licences un nodošanas līgumus par iepriekš pastāvošu intelektuālo īpašumu (turpmāk – “iepirkšanas līgums”) ar Amazon Technologies, Inc. (ATI) (29) un CSA, ko noslēdza ar divām ASV bāzētām Amazon grupas struktūrām: A9.com, Inc. (A9) un ATI (30). LuxSCS arī noslēdza intelektuālā īpašuma nodošanas un licences līgumu ar Amazon.co.uk Ltd, Amazon.fr SARL un Amazon.de GmbH, ar ko saskaņā LuxSCS saņēma preču zīmes un IĪ tiesības uz Eiropas tīmekļa vietnēm, kuras līdz 2006. gada 30. aprīlim bija piederējušas šiem ES vietējiem saistītiem uzņēmumiem (31).

                  (106)

                  Ar iepirkšanas līgumu un CSA LuxSCS ieguva tiesības izmantot un apakšlicencēt konkrētus Amazon IĪ un no tā atvasinātus darbus (turpmāk – “nemateriālie aktīvi”) (32), kas bija A9, ATI un paša LuxSCS turēšanā un ko tie turpināja izstrādāt (33). LuxSCS ieguva šīs tiesības izmantot nemateriālos aktīvus, lai nodrošinātu Eiropas tīmekļa vietņu darbību, kā arī jebkādiem citiem mērķiem Eiropas teritorijā (34). Par to LuxSCS bija jāveic iepirkšanas maksājumi (kā noteikts 11. tabulā) un jāsedz sava gada daļa no izmaksām, kas saistītas ar CSA izstrādes programmu (kā noteikts 12. tabulā) (35). CSA paredzēja, ka LuxSCS bija jādara viss iespējamais, lai nepieļautu to nemateriālo aktīvu pārkāpumus, ko tas bija licencējis A9 un ATI (36). Turklāt, kā noteikts 2009. gada grozītajā un pārstrādātajā CSA, LuxSCS bija jāīsteno funkcijas un jāuzņemas riski, kas izklāstīti CSA B sadaļā (37).

                  (107)

                  Saskaņā ar CSA nemateriālos aktīvus veidoja i) “jebkādas un visas intelektuālā īpašuma tiesības visā pasaulē”, kas pieder vai ko citādi tur ATI un LuxSCS, kā arī konkrētas intelektuālā īpašuma tiesības, kuras ir A9 turēšanā (38); ii) viss šāds IĪ, kas licencēts, piešķirts vai nodots šīm pusēm; un iii) no tā atvasinātie darbi, kas nodoti kādai pusei saskaņā ar CSA. Nemateriālie aktīvi pamatā ietver trīs intelektuālā īpašuma kategorijas, ko turpmāk sauc šādi: i) tehnoloģijas (39), ii) klientu dati (40) un iii) preču zīmes (41). Nemateriālie aktīvi neietver interneta domēnu nosaukumus (42).

            2.1.2.2.
            LuxOpCo un tā meitasuzņēmumi

                  (108)

                  Attiecīgajā laikposmā LuxOpCo bija LuxSCS pilnībā piederošs meitasuzņēmums (43). Saistībā ar 2006. gada pārstrukturēšanu tika sagaidīts, ka tas pārņems ASI un AIM uzdevumus (44). Tāpat tika sagaidīts, ka tas turpinās attīstīt un uzlabot uz programmatūru balstīto uzņēmējdarbības modeli, kas bija pamatā Amazon Eiropas mazumtirdzniecības un pakalpojumu darbībām (45). Kā paredzēts, šajā laikposmā LuxOpCo funkcionēja kā Amazon grupas Eiropā galvenais birojs un ES tīmekļa vietnēs īstenoto Amazon Eiropas tiešsaistes mazumtirdzniecības un pakalpojumu darbību galvenais operators (46). LuxOpCo arī vajadzēja vadīt stratēģisko lēmumu pieņemšanu saistībā ar ES tīmekļa vietnēs īstenotajām mazumtirdzniecības un pakalpojumu darbībām, kā arī pārvaldīt mazumtirdzniecības darbību galvenās fiziskās komponentes (47). Tika paredzēts, ka LuxOpCo jānosaka stratēģijas un pamatnostādnes par to, kādi produkti tiks piedāvāti un tirgoti ES tīmekļa vietnēs; cenu noteikšanas un tirdzniecības stratēģijas attiecībā uz tirgotajiem produktiem vai piedāvātajiem pakalpojumiem; un konkrētas tīmekļa vietņu veicināšanas un reklāmas programmas ES tīmekļa vietnēs. Tāpat tam bija jāatbild par stratēģiskiem lēmumiem saistībā ar trešo pušu tirgotāju un produktu kategoriju izvēli un par mārketingu, kas vērsts uz trešām pusēm. Visbeidzot, LuxOpCo bija jāpārvalda visi pasūtījumu izpildes darbību aspekti (48).

                  (109)

                  Attiecīgajā laikposmā LuxOpCo savos pārskatos reģistrēja ieņēmumus gan no produktu pārdošanas, gan pasūtījumu izpildes pakalpojumiem. Tas tālākpārdošanai iegādājās preces no piegādātājiem dažādās jurisdikcijās un tās nosūtīja galapatērētājiem, kuri iepirkās ES tīmekļa vietnēs. LuxOpCo bija galvenais Amazon preču krājumu pārdevējs (49) ES tīmekļa vietnēs, preču krājumu īpašnieks un uzņēmās visu saistīto zaudējumu risku (50). LuxOpCo arī bija atbildīgs par precēm, ko trešo pušu uzņēmumi un personas tieši nosūtīja pasūtījumu izpildes centriem (51).

                  (110)

                     LuxOpCo arī īstenoja budžeta pārvaldību (52), un tā (tiešā vai netiešā) turēšanā bija akcijas ASE, AMEU un ES vietējos saistītajos uzņēmumos, kuri sniedza dažādus grupas iekšējos pakalpojumus, lai atbalstītu LuxOpCo darbības.

                  (111)

                  Attiecīgajā laikposmā ASE un AMEU, kas abi bija Luksemburgas rezidentsabiedrības, izveidoja fiskālu apvienību ar LuxOpCo Luksemburgas nodokļu vajadzībām, kurā LuxOpCo darbojās kā apvienības mātesuzņēmums (53). Tādēļ saskaņā ar Luksemburgas nodokļu tiesību aktiem šos iekšzemes uzņēmumus neuzskatīja par atsevišķām struktūrām, un tie nodokļus maksāja konsolidēti, t. i., it kā tiek būtu viens nodokļu maksātājs (54).

                  (112)

                  Pēc 2006. gada pārstrukturēšanas bija paredzēts, ka ASE turpinās sniegt pakalpojumus LuxOpCo (55). Attiecīgajā laikposmā tas īstenoja Amazon ES trešo pušu pārdošanas darbības, proti, Marketplace. Marketplace piedāvā maziem uzņēmumiem un pārdevējiem iespēju savas preces darīt pieejamas ES tīmekļa vietnēs. Tāpat tas ļāva tiem nosūtīt savus preču krājumus Amazon, kas tos glabāja Amazon pasūtījumu izpildes centros, un pārvaldīja to atlasi, iesaiņošanu un piegādi uz jebkuru Eiropas vietu. Attiecīgajā laikposmā AMEU nodrošināja Amazon digitālās darbības (kuru ietvaros, piemēram, pārdod MP3 un e-grāmatas).

                  (113)

                     LuxOpCo konsolidētais neto apgrozījums 2013. un 2014. gadā sasniedza attiecīgi 13 612 449 784 EUR un 15 463 362 589 EUR. LuxOpCo 2013. finanšu gadā nodarbināja vidēji 523 pilnslodzes darbiniekus (PSD), ASE – 63 PSD un AMEU – 5 PSD. Starp LuxOpCo, ASE un AMEU darbiniekiem bija stratēģiski vadītāji, kas pārvaldīja un koordinēja visas Amazon Eiropas darbības (56).

                  (114)

                  Pēc 2006. gada pārstrukturēšanas bija paredzēts, ka ES vietējie saistītie uzņēmumi turpinās LuxOpCo sniegt tos pašus pakalpojumus saistībā ar ES tīmekļa vietnēm, kādus tie iepriekš bija snieguši AIS un AIM (57). Tādējādi attiecīgajā laikposmā ES vietējie saistītie uzņēmumi sniedza klientu ieteikumu pakalpojumus saistībā ar ES tīmekļa vietnēm, nodrošinot klientu un tirgotāju apkalpošanu, atbalsta pakalpojumus (piemēram, mārketinga atbalsta lokalizāciju un pielāgošanas atbalstu, pētniecību un izstrādi (turpmāk – “pētniecības un izstrādes atbalsts”)), kā arī pasūtījumu izpildes pakalpojumus (58). ES vietējie saistītie uzņēmumi izstrādāja vietējo saturu izmantošanai ES tīmekļa vietnēs un atbalstīja preču pārvaldību tiešsaistes mazumtirdzniecības veikaliem atbilstīgi LuxOpCo vajadzībām. Klientu apkalpošanas atbalsts ietvēra pirmspārdošanas un pēcpārdošanas klientu atbalstu e-pastā, telefoniski, tērzētavā vai ar citiem saziņas līdzekļiem atbilstīgi LuxOpCo vajadzībām, lai nodrošinātu klientu prasības. Atbalsta pakalpojumi ietvēra vispārīgu un administratīvo atbalstu. Visbeidzot, ES vietējie saistītie uzņēmumi arī sniedza atbalstu citu vietējo tīmekļa vietņu operatoru piesaistīšanā, lai popularizētu ES tīmekļa vietnes to klientiem (tā sauktā “partneru programma”).

                  (115)

                  Pakalpojumus, ko ES vietējie saistītie uzņēmumi sniedza LuxOpCo, nodrošināja saskaņā ar pakalpojumu līgumiem, kas bija noslēgti starp katru no saistītajiem uzņēmumiem un LuxOpCo kopš 2006. gada 1. maija (59). Sniedzot šos pakalpojumus LuxOpCo, ES vietējie saistītie uzņēmumi rīkojās savā vārdā, bet tie neuzņēmās nekādus riskus ne saistībā ar pārdošanu, ne preču krājumiem (60). Saskaņā ar pakalpojumu līgumiem ES vietējie saistītie uzņēmumi no LuxOpCo saņēma atlīdzību atbilstīgi pieejai “izmaksas plus papildmaksa” (61), atspoguļojot ES vietējo saistīto uzņēmumu lomu attiecībā pret LuxOpCo (62). Praksē izmaksas, ar ko ES vietējie saistītie uzņēmumi saskārās, sniedzot pakalpojumus LuxOpCo, tika ietvertas LuxOpCo adresētā rēķinā ar papildu uzcenojumu no 3 līdz 8 % apmērā. ES vietējie saistītie uzņēmumi 2013. gadā reģistrēja šādus apgrozījumus: Amazon.co.uk Ltd: [400–500] miljoni GBP; Amazon Logistik GmbH: [100–200] miljoni EUR; Amazon.de GmbH: [90–100] miljoni EUR; Amazon.fr Logistique SAS: [100–200] miljoni EUR; un Amazon.fr SARL: [50–60] miljoni EUR.

            2.1.2.3.
            Licences līgums

                  (116)

                     LuxOpCo noslēdza licences līgumu ar LuxSCS, un tas stājās spēkā 2006. gada 30. aprīlī. Saskaņā ar šo līgumu LuxOpCo neatsaucami saņēma ekskluzīvas tiesības izstrādāt, uzlabot un izmantot nemateriālos aktīvus ES tīmekļa vietņu darbības vajadzībām un jebkādam citam mērķim Eiropas valstu (63) ģeogrāfiskajā teritorijā (64), pretī saņemot honorāra maksājumu (turpmāk – “licences maksa”) (65). Jebkurš IĪ, ko radījis vai pilnveidojis LuxOpCo, pamatojoties uz vai piekļūstot nemateriālajiem aktīviem (66), tiek nodots LuxSCS (67). LuxOpCo bija jārīkojas pēc savas iniciatīvas un jāriskē, lai aizsargātu un uzturētu nemateriālos aktīvus (68). Licences līgumā bija arī paredzēti korporatīvie pakalpojumi, ko LuxOpCo sniegtu LuxSCS, LuxOpCo nesaņemot atsevišķu atlīdzību (69). Turklāt LuxOpCo piekrita pārņemt visus riskus, kas saistīti ar visām darbībām, kurus tas veiks saskaņā ar licences līgumu (70). Ja LuxOpCo no trešām pusēm iegādājās kādu IĪ, ko izmantotu tādam pašam mērķim kā nemateriālos aktīvus, LuxOpCo bija šis IĪ jālicencē LuxSCS, nepiemērojot honorāru maksu (71).

                  (117)

                     LuxOpCo, ASE, AMEU un ES vietējie saistītie uzņēmumi izmantoja nemateriālos aktīvus, lai īstenotu savu uzņēmējdarbību (72).

                  (118)

                  Saskaņā ar licences līgumu LuxOpCo bija tiesības nemateriālos aktīvus apakšlicencēt saistītiem uzņēmumiem (73). LuxOpCo2006. gada 30. aprīlī noslēdza intelektuālā īpašuma licences līgumu gan ar ASE, gan AMEU, un saskaņā ar šo līgumu ASE un AMEU tika neatsaucami piešķirtas neekskluzīvas licences uz nemateriālajiem aktīviem. Abi šie līgumi ļoti lielā mērā atspoguļoja starp LuxOpCo un LuxSCS noslēgto licences līgumu. Saskaņā ar šiem līgumiem honorārs, kas ASE un AMEU bija jāmaksā LuxOpCo, tika noteikts tieši tādā pašā veidā, kādā noteica honorāru, kurš saskaņā ar licences līgumu LuxOpCo bija jāmaksā LuxSCS.

                  (119)

                  Saskaņā ar pakalpojumu līgumiem ES vietējiem saistītajiem uzņēmumiem bija tiesības izmantot nemateriālos aktīvus, kā arī citu nemateriālo īpašumu un preču zīmes, kas pieder vai ko citā veidā tur LuxOpCo, ciktāl tas vajadzīgs tā pakalpojumu sniegšanai LuxOpCo. Visa nemateriālā vērtība no šādas izmantošanas uzkrājās tikai un vienīgi LuxOpCo labā (74). Visas intelektuālā īpašuma tiesības un to atvasinātie darbi, ko ES vietējie saistītie uzņēmumi izstrādāja vai iegādājās šo pakalpojumu sniegšanas laikā, palika LuxOpCo īpašumā (75).

                  (120)

                  Licences līgums bija spēkā uz visu licencēto nemateriālo aktīvu dzīves ciklu (76), un to varēja izbeigt tikai kontroles maiņas vai būtiska apgrūtinājuma gadījumā (77) vai gadījumā, ja viena no pusēm nenovērsa līguma nosacījumu neizpildi (78). Tādējādi LuxSCS nebija iespējas vienpusēji izbeigt licences līgumu. Licences līgumu grozīja 2010. gada janvārī, un tas stājās spēkā 2009. gada 1. janvārī (79). Šis grozījums attiecās uz definīciju terminam “ES pamatdarbības peļņa”, ko izmantoja, lai aprēķinātu licences maksu (80).

            2.2.   APSTRĪDĒTAIS PASĀKUMS

      2.2.1.   APSTRĪDĒTAIS NODOKĻU NOLĒMUMS

                  (121)

                  Apstrīdētais nodokļu nolēmums ir Luksemburgas nodokļu iestādes 2003. gada 6. novembra vēstule, kura adresēta Amazon.com, Inc. un kurā ir viens teikums, proti:
                  “Pēc iepazīšanās ar 2003. gada 31. oktobra [sic] vēstuli, kuru man pārsūtīja [nodokļu konsultants 1] – tāpat kā jūsu 2003. gada 23. oktobra [sic] vēstules gadījumā – un kurā ir runa par jūsu nostāju attiecībā uz Luksemburgas nodokļu režīmu saistībā ar jūsu turpmākajām darbībām, es ar prieku jūs informēju, ka varu apstiprināt abu vēstuļu saturu.”

                  (122)

                  Tā kā Amazon Eiropas darbību pārstrukturēšana aizkavējās, Amazon vēlējās saņemt Luksemburgas nodokļu iestādes apstiprinājumu, ka 2004. gada 5. decembra vēstulē apstrīdētais nodokļu nolēmums joprojām bija spēkā, ko iestāde apstiprināja 2004. gada 23. decembra vēstulē (81). Apstrīdētais nodokļu nolēmums, ko sākotnēji noteica uz pieciem gadiem, 2010. gadā tika pagarināts un efektīvi piemērots līdz 2014. gada jūnijam (82).

            2.2.2.   2003. GADA 31. OKTOBRA VĒSTULE

                  (123)

                  Savā 2003. gada 31. oktobra vēstulē Luksemburgas nodokļu iestādei (turpmāk – “Amazon2003. gada 31. oktobra vēstule”) Amazon vēlējās saņemt apstiprinājumu par nodokļu režīmu attiecībā uz LuxSCS, tā ASV bāzētajiem partneriem un LuxOpCo saņemtajām dividendēm šīs struktūras ietvaros. Šajā vēstulē ir skaidrots, ka LuxSCS kā Société en Commandite Simple netiek uzskatīts par nodokļu subjektu, kas būtu nošķirams no saviem partneriem, tādēļ uz to Luksemburgā neattiecas uzņēmumu ienākuma nodoklis vai tīrais īpašuma nodoklis.

                  (124)

                  Neraugoties uz LuxSCS nodokļu pārredzamību, LuxSCS vai tā ASV bāzētajiem partneriem Luksemburgā vienalga varētu piemērot nodokļus, ja tiktu uzskatīts, ka to darbības īsteno pastāvīga pārstāvniecība Luksemburgā. Tādēļ vēstulē ir arī papildus skaidrots, ka nevarētu uzskatīt, ka ne LuxSCS, ne tā partneriem Luksemburgā ir faktiska klātbūtne (biroji, darbinieki utt.), lai noteiktas darījumdarbības vietas neesības rezultātā LuxSCS netiktu uzskatīts par subjektu, kas būtu nošķirams no saviem partneriem vai kas Luksemburgā īsteno komercdarbību (83). Tāpat tā partnerus nevarētu uzskatīt par subjektiem, kam Luksemburgā ir pastāvīga pārstāvniecība.

            2.2.3.   2003. GADA 23. OKTOBRA VĒSTULE

                  (125)

                  Savā 2003. gada 23. oktobra vēstulē Luksemburgas nodokļu iestādei (turpmāk – “Amazon2003. gada 23. oktobra vēstule”), Amazon pieprasīja nodokļu nolēmumu, kas apstiprinātu LuxOpCo piemērojamo režīmu Luksemburgas uzņēmumu ienākuma nodokļa vajadzībām (84). Šajā vēstulē ir skaidrota Amazon plānotā darījumdarbības struktūra Eiropā un lūgts apstiprinājums, ka tur aprakstītie licences līguma transfertcenu noteikšanas nosacījumi nodrošina LuxOpCo“atbilstīgu un pieņemamu peļņu”“saistībā ar transfertcenu politiku un LITL 56. pantu un 164. panta 3. punktu”.

                  (126)

                  Šajā vēstulē ir minēta tai pievienotā “ekonomiskā analīze”, kurā izklāstītas “funkcijas un riski, ko paredzēts uzņemties LuxOpCo, kā arī to nemateriālo aktīvu raksturs un apmērs, kuriem paredzēts piemērot nemateriālo aktīvu licenci”, kas noslēgta starp LuxSCS un LuxOpCo. Pamatojoties uz šo analīzi, tika ierosināti transfertcenu noteikšanas nosacījumi, ar ko saskaņā noteica gada honorāra līmeni (kas minēts vēstulē kā “licences maksa”), kurš LuxOpCo būtu jāmaksā LuxSCS par nemateriālo aktīvu izmantošanu.

                  (127)

                  Saskaņā ar šiem nosacījumiem gada honorārs būtu procentuāls lielums no visiem ieņēmumiem (turpmāk – “honorāra likme”), ko LuxOpCo ir guvis saistībā ar ES tīmekļa vietņu darbības nodrošināšanu. Kā noteikts vēstules turpinājumā, licences maksa un honorāra likme tiktu aprēķināta, izmantojot šādu metodi (85):

                              “1.

                              Aprēķina un piešķir LuxOpCo“LuxOpCo ienesīgumu”, kas atbilst mazākajam no turpmāk nosauktajiem: a) [4–6] % no LuxOpCo gada kopējiem ES pamatdarbības izdevumiem; vai b) kopējai ES pamatdarbības peļņai, kas attiecināma uz Eiropas tīmekļa vietnēm šajā gadā.

                              2.

                              Licences maksa ir vienāda ar ES pamatdarbības peļņu, no kuras atņem LuxOpCo ienesīgumu, ar nosacījumu, ka licences maksa nedrīkst būt mazāka par nulli.

                              3.

                              Gada honorāra likme ir vienāda ar licences maksu, kas dalīta ar gada kopējiem ES ieņēmumiem.

                              4.

                              Neraugoties uz iepriekš minēto, LuxOpCo ienesīgums nevienā gadā nedrīkst būt mazāks par 0,45 % no ES ieņēmumiem un nedrīkst pārsniegt 0,55 % no ES ieņēmumiem.

                              5.

                                          a)

                                          Ja LuxOpCo ienesīgums, kas noteikts saskaņā ar 1. apakšpunktu, būtu mazāks par 0,45 % no ES ieņēmumiem, LuxOpCo ienesīgums tiktu koriģēts, lai tas būtu vienāds ar mazāko no turpmāk nosauktajiem: i) 0,45 % no ieņēmumiem vai ES pamatdarbības peļņas; vai ii) ES pamatdarbības peļņu;

                              6.

                                          b)

                                          ja LuxOpCo ienesīgums, kas noteikts saskaņā ar 1. apakšpunktu, būtu lielāks par 0,55 % no ES ieņēmumiem, LuxOpCo ienesīgums tiktu koriģēts, lai tas būtu vienāds ar mazāko no turpmāk nosauktajiem: i) 0,55 % no ES ieņēmumiem; vai ii) ES pamatdarbības peļņu.”

                  (128)

                  Honorāra likmes aprēķināšanā izmanto turpmāk nosauktās definīcijas (86).

                              “ES PPI” ir pārdoto preču izmaksas, kas aprēķinātas, izmantojot ASV VPGP (vispārpieņemtie grāmatvedības principi), un kas attiecināmas un LuxOpCo nodrošinātajām Eiropas tīmekļa vietņu darbībām.

                              “ES pamatdarbības izdevumi” ir LuxOpCo kopējās izmaksas, ietverot starpuzņēmumu izdevumus, bet izņemot ES PPI, licences maksu, ieguvumus un zaudējumus no valūtu maiņas un procentu izdevumus, kas aprēķināti saskaņā ar ASV VPGP.

                              “ES ieņēmumi” ir LuxOpCo kopējie neto pārdošanas ieņēmumi no ES tīmekļa vietnēm, kas ir vienādi ar turpmāk nosaukto summu: a) LuxOpCo pārdoto produktu kopējās pārdošanas cenas, kas norādītas klientiem izrakstītajos rēķinos, ietverot ieņēmumus, kuri attiecināmi uz dāvanu iesaiņošanu un nosūtīšanu, kā arī pasūtījumu apstrādi, no kā atņem pievienotās vērtības nodokli, atmaksas un citus atskaitījumus; un b) LuxOpCo gūtie kopējie ieņēmumi no pakalpojumiem saistībā ar produktu vai pakalpojumu pārdošanu, ko ES tīmekļa vietnēs īstenojušas nesaistītās puses, no kā atņem pievienotās vērtības nodokli.

                              “ES pamatdarbības peļņa” ir ES ieņēmumi, no kā atņem: ES PPI un ES pamatdarbības izdevumus.”

            2.2.4.   TRANSFERTCENU NOTEIKŠANAS ZIŅOJUMS

                  (129)

                  Pēc izmeklēšanas sākšanas lēmuma pieņemšanas Luksemburga iesniedza transfertcenu noteikšanas ziņojumu (turpmāk – “TP ziņojums”) (87). Luksemburga apgalvo, ka TP ziņojums ir Amazon2003. gada 23. oktobra vēstulē minētā “ekonomiskā analīze”. TP ziņojumu sagatavoja, atsaucoties uz Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas Transfertcenu noteikšanas vadlīnijām daudznacionāliem uzņēmumiem un nodokļu administrācijām (turpmāk – “ESAO TP vadlīnijas”) (88).

            2.2.4.1.
            Funkcionālā analīze

                  (130)

                     TP ziņojuma 3. iedaļā ir sniegta LuxSCS un LuxOpCo funkcionālā analīze.

                  (131)

                  Saskaņā ar funkcionālo analīzi LuxSCS galvenokārt īstenos tikai nemateriālo aktīvu pārvaldītājsabiedrības darbības un darbosies kā dalībnieks pastāvīgajā nemateriālo aktīvu izstrādē saskaņā ar CSA (89). LuxSCS arī licencēs nemateriālos aktīvus LuxOpCo, saskaņā ar licences līgumu un saņems honorāru maksājumus saskaņā ar šo līgumu.

                  (132)

                  Attiecībā uz LuxOpCo TP ziņojumā ir skaidrots, ka “izmantojot savus pilnslodzes vadības līmeņa darbiniekus, LuxOpCo pārvaldīs stratēģisko lēmumu pieņemšanu saistībā ar ES tīmekļa vietņu mazumtirdzniecības un pakalpojumu darbībām, kā arī pārvaldīs mazumtirdzniecības darbību galvenās fiziskās komponentes” (90). Kā norādīts Amazon2003. gada 23. oktobra vēstulē, tika sagaidīts, ka LuxOpCo būs “kopā vismaz 25–30 pilnslodzes darbinieki, tostarp daži galvenie Eiropas mēroga vadītāji, kas atbildēs par stratēģisko lēmumu pieņemšanu saistībā ar ES tīmekļa vietnēm” (91), savukārt pārējie pilnslodzes darbinieki (aptuveni 20) strādās tādās jomās kā mārketings, tehnoloģijas un kreditoru parādi.

                  (133)

                     TP ziņojumā ir arī skaidrots, ka “ir paredzēts, ka pēc pārstrukturēšanas LuxOpCo galvenās darbības būs vērstas uz Amazon programmatūras platformas izmantošanu, lai censtos pastāvīgi attīstīt un uzlabot uz programmatūru balstīto uzņēmējdarbības modeli, kas ir pamatā mazumtirdzniecības un pakalpojumu darbībām, kuras tiek piedāvātas ES tīmekļa vietnēs. […] (*2) Saistībā ar šiem centieniem LuxOpCo vadība strādās pie iespēju apzināšanas, lai uzlabotu un pilnveidotu mazumtirdzniecības un pakalpojumu darbības, izmantojot jaunus un uzlabotus platformas elementus un funkcionalitāti to izstrādes gaitā. Tā kā LuxOpCo ir gan mazumtirgotājs, gan pakalpojumu sniedzējs, tas centīsies klientiem nodrošinām optimālu apkalpošanu visās jomās, tostarp pasūtījumu izpildes, maksājumu, apstrādes, tirdzniecības lēmumu un trešo pušu pārdevēju uzraudzības jomā [..].” (92)

                  (134)

                  Kā mazumtirgotājam LuxOpCo bija paredzēts pieņemt tirdzniecības un cenu noteikšanas lēmumus, kā arī pārvaldīt visus pasūtījumu izpildes procesa aspektus (93). Kā pakalpojumu darbību operators LuxOpCo arī būtu “atbildīgs par stratēģiskiem lēmumiem saistībā ar trešo pušu tirgotāju un produktu kategoriju izvēli, kā arī par mārketingu un sarunām ar trešo pušu tirgotājiem” (94). ES tīmekļa vietņu darbības nodrošināšanai LuxOpCo bija jāizmanto nemateriālie aktīvi, ko tas licencēja no LuxSCS. Bija paredzēts, ka LuxOpCo būs likumīgas īpašumtiesības uz visiem preču krājumiem (95). LuxOpCo uzņemsies visus riskus, kas saistīti ar preču krājumu turēšanu un produktu pārdošanu no ES tīmekļa vietnēm (96). Kā norādīts Amazon2003. gada 23. oktobra vēstulē, bija paredzēts, ka LuxOpCo piederēs Luksemburgā esošie darījumu apstrādes serveri un ka tas tos izmantos, lai apstrādātu klientu un trešo pušu pārdevēju darījumus un apstiprinātu to maksājumus, arī maksājumus trešo pušu tirgotājiem (97).

                  (135)

                     LuxOpCo bija jānoslēdz līgums ar ASE, kas saistībā ar Amazon trešo pušu pārdevēju programmām Eiropā darbotos kā pakalpojumu starpnieks pats savā vārdā, bet LuxOpCo labā. ASE pakalpojumi galvenokārt būtu konkrēti pasūtījumu apstrādes pakalpojumi saistībā ar pakalpojumu darbībām.

                  (136)

                  Bija paredzēts, ka Vācijā, Francijā un AK esošie ES vietējie saistītie uzņēmumi sniegs dažādus pakalpojumus saistībā ar ES tīmekļa vietnēm, tostarp konkrētus klientu atsauksmju un atbalsta, mārketinga un pasūtījumu izpildes pakalpojumus (98).

                  (137)

                  Saskaņā ar Amazon vadības prognozēm, kas tika iesniegtas TP ziņojuma vajadzībām, LuxOpCo bija paredzēts darbības gaitā palielināt ieņēmumus no aptuveni 3,2 miljardiem EUR 2005. gadā līdz aptuveni 8,3 miljardiem EUR 2010. gadā un segt šādas izmaksas: preču izmaksas kā procentuāla daļa no ieņēmumiem tika prognozēta vidēji aptuveni 77,5 % apmērā, kā rezultātā bruto peļņas norma būtu aptuveni 22,5 %. Pēc 2006. gada pārstrukturēšanas LuxOpCo bija jāsedz pastāvīgās izmaksas saistībā ar Amazon platformas pārvaldību un darbību Eiropā, ietverot maksājumu un iekasēšanas apstrādes izmaksas, slikto parādu izmaksas, konkrētas sistēmas atbalsta izmaksas, kā arī izmaksas saistībā ar algām vadošajiem, tehniskajiem un citiem darbiniekiem, kas strādā, lai atbalstītu Amazon platformas darbības reģionā (99). TP ziņojumā netika atklāti un apskatīti pieņēmumi, kas bija pamatā vadības prognozēm (100).

            2.2.4.2.
            Piemērotākās transfertcenu noteikšanas metodes izvēle

                  (138)

                     TP ziņojuma 5. iedaļā ir aplūkota piemērotākās transfertcenu noteikšanas metodes izvēle, lai noteiktu, cik neatkarīga ir honorāra likme.

                  (139)

                  Lai noteiktu uz LuxOpCo attiecināmo atlīdzību un to, cik neatkarīgs ir honorārs, kas LuxOpCo bija jāmaksā LuxSCS saskaņā ar licences līgumu, TP ziņojumā ir ierosināti alternatīvi transfertcenu noteikšanas nosacījumi: viens balstās uz salīdzināmas nekontrolētas cenas (CUP) metodi, otrs – uz atlikušās peļņas dalīšanas metodi (101).

            2.2.4.3.
            Transfertcenu noteikšanas novērtējums, pamatojoties uz CUP metodi

                  (140)

                     TP ziņojuma 6.1. iedaļā honorāra neatkarības pakāpe ir aprēķināta saskaņā ar CUP metodi.

                  (141)

                  Pirmkārt, tika meklēti salīdzināmi darījumi paša Amazon iekšējā licenču līgumu datubāzē, un tika nolīgta ārēja aģentūra, lai atrastu licenču līgumus, kuri attiecas uz līdzīgiem nemateriālajiem aktīviem, kādi ir Amazon. Meklēšanas rezultātā apzinātos darījumus neuzskatīja par pietiekami salīdzināmiem, tādēļ tos CUP analīzē neizmantoja.

                  (142)

                  Pēc tam TP ziņojumā par būtiskiem atzina šādus Amazon noslēgtos līgumus ar trešo pušu mazumtirgotājiem kopš 2000. gada, ar kuriem saskaņā Amazon šiem mazumtirgotājiem ļāva piekļūt savai tehnoloģiju platformai: stratēģiskās alianses līgums starp Rocket.zeta, Inc., Amazon.com, Inc., target.direct LLC un Target Corporation (turpmāk – “Target līgums”) (102), stratēģiskās alianses līgums starp Rock-Bound, Inc. un ToysRUs.com LLC (turpmāk – “ToysRUs līgums”); produktu uzskaitījuma līgums starp Amazon.com Payments, Inc un Circuit City Stores, Inc. (turpmāk – “Circuit City līgums”); spoguļvietnes mitināšanas līgums starp Frontier.zeta, Inc. un Borders Online LLC (turpmāk – “Borders līgums”); un spoguļvietnes mitināšanas līgums starp Amazon.com International Sales, Inc. un Waterstone's Bookseller Ltd (turpmāk – “Waterstones līgums”). Amazon šos līgumus sauc par “M.com līgumiem”. Izskatot šos līgumus, TP ziņojumā ir secināts, ka [A] līgums paredz salīdzināmus nosacījumus, ciktāl pārējos līgumos “nebija noteikuma par e-komercijas tehnoloģiju platformu” (103).

                  (143)

                  Saskaņā ar [A] līgumu Amazon piekrita Amazon tīmekļa vietnēs radīt, izstrādāt, mitināt un uzturēt jaunu [A] tīmekļa vietni un [A] veikalu, kas aizstātu [A] esošo e-komercijas tīmekļa vietni. [A] tīmekļa vietnes funkcionalitāte pamatā būtu tāda pati, kādu parasti nodrošina Amazon tīmekļa vietnes. Par to [A] bija Amazon jāmaksā atlīdzība, kas cita starpā sastāvētu no ieviešanas maksām (104), pamatmaksām (105) un pārdošanas komisijas maksām (106).

                  (144)

                  Lai atlīdzība būtu salīdzināma ar licences maksu (ko TP ziņojumā sauc par “honorāra likmi”), ieviešanas maksām piemēroja amortizāciju, un tās sadalīja katram no četriem līgumā minētajiem periodiem; kopā ar gada pamatmaksu tos konvertēja pārdošanas apjomu procentuālās daļās (no 3,4 % līdz 7,2 %). Tā kā [A] līgumā ietvertā komisijas maksa bija no 4 % līdz 5 % no pārdošanas apjoma, TP ziņojuma pirmais secinājums bija tāds, ka netieši noteiktā honorāra likme [A] līgumā bija no 8,4 % līdz 11,7 % no pārdošanas apjoma. Tomēr [A] bija arī apņēmies maksāt Amazon konkrētas maksas, lai atlīdzinātu gan par neizmantotu pasūtījumu izpildes spēju, gan neizmantotiem preču krājumiem. Šīs līgumā minētās maksas arī konvertēja pārdošanas apjomu procentuālās daļās no 1,2 % līdz 0,7 %. Tādēļ honorāra likmes neatkarības pakāpi sākotnēji aprēķināja no 9,6 % līdz 12,6 % apmērā no pārdošanas apjoma.

                  (145)

                  Visbeidzot, tā kā [A] līgums neparedzēja, ka [A] varēs piekļūt Amazon klientu datiem, TP ziņojumā tika iekļauta korekcija, lai CUP ņemtu vērā to, ka LuxSCS piešķīra LuxOpCo piekļuvi Amazon klientu datiem. Attiecīgi, izmantojot [B] līgumā pieejamo informāciju, tika ierosināta augšupejoša korekcija 1 % apmērā, kā rezultātā honorāra likmes neatkarības pakāpe bija no 10,6 % līdz 13,6 % no LuxOpCo pārdošanas apjoma.

            2.2.4.4.
            Transfertcenu noteikšanas novērtējums, pamatojoties uz atlikušās peļņas dalīšanas metodi

                  (146)

                     TP ziņojuma 6.2. iedaļā ir aprēķināta licences maksas (ko TP ziņojumā sauc par “honorāra likmi”) neatkarības pakāpe, pamatojoties uz atlikušās peļņas dalīšanas metodi. Piemērojot šo metodi, TP ziņojumā tika aplēsts LuxOpCo ienesīgums saistībā ar “rutīnveida funkcijām, pildot savu lomu kā Eiropas darbību uzņēmums” (107), balstoties uz uzcenojumu virs izmaksām, kas būs jāsedz LuxOpCo (108).

                  (147)

                  Lai noteiktu šī uzcenojuma neatkarības pakāpi, TP ziņojuma ietvaros tika meklēti salīdzināmi uzņēmumi, ko kopumā varētu uzskatīt par iesaistītiem uz programmatūrām balstītu darbību pārvaldībā un vadībā. Salīdzināmie uzņēmumi tika meklēti Amadeus datubāzē (109), atlasei izmantojot kritērijus saistībā ar ģeogrāfisko reģionu (110), atslēgvārdu meklēšanu darbību aprakstā (111) un nozares klasifikāciju, ko papildināja ar manuālu analīzi; tika apzināti septiņi uzņēmumi, ko uzskatīja par salīdzināmiem ar Amazon (112).

                  (148)

                  Uz šāda pamata TP ziņojumā noteica “neto izmaksas plus uzcenojums” kā peļņas līmeņa rādītāju, lai pārbaudītu neatkarīgo atlīdzību, kura attiecināma uz LuxOpCo paredzētajām funkcijām, un ko definēja kā pamatdarbības ienākumus, kuri dalīti ar preču izmaksu un pamatdarbības izdevumu summu (113). Pamatojoties uz datiem par septiņiem salīdzināmajiem uzņēmumiem, tika izvirzītas šādas trīs gadu vidējās (1999.–2001. gads) starpkvartiles: zemākā kvartile bija 2,3 %, mediānas vērtība – 4,2 % un augstākā – 6,7 %. Rezultātu tabula parāda, ka šie dati ir neto pārdošanas apjomu procentuālās daļas (114).

                  (149)

                  Rezultātā tika izvēlēts [4–6] % uzcenojums, ko piemēroja LuxOpCo pamatdarbības izdevumiem, lai noteiktu “attiecīgo rutīnveida ienesīgumu, kas ir attiecināms uz LuxOpCo funkcijām” (115). Šo ienesīgumu pēc tam atņēma no LuxOpCo pamatdarbības peļņas. Iegūto starpību starp šo ienesīgumu un LuxOpCo reģistrēto peļņu, proti, atlikušo peļņu, TP ziņojumā uzskatīja par pilnībā attiecināmu uz to nemateriālo aktīvu izmantošanu, kas licencēti no LuxSCS.

                  (150)

                  Visbeidzot, TP ziņojumā katra gada prognozēto atlikušo peļņu dalīja ar LuxOpCo prognozēto neto pārdošanas apjomu, lai gūtu priekšstatu par honorāra likmi. Uz šāda pamata TP ziņojumā secināja, ka “honorāra likme 10,1–12,3 % apmērā no neto ieņēmumiem, kuru LuxSCS piemērotu LuxOpCo, atbilstu neatkarības standartam saskaņā ar ESAO vadlīnijām.” (116)

                  (151)

                     TP ziņojumā veiktie aprēķini ir rezumēti un atspoguļoti 1. tabulā (117). Komisija ir pievienojusi 1. un 3. sleju, lai paskaidrotu šos aprēķinus.

                     1. tabula

                     Aprēķins TP ziņojumā, sal., ar TP ziņojuma 32. lpp. (1. un 3. sleju ir pievienojusi Komisija)

                              (Miljoni EUR)

                              1

                              2

                              3

                              4

                              5

                              6

                              7

                              8

                              9

                              2005. g.

                              2006. g.

                              2007. g.

                              2008. g.

                              2009. g.

                              2010. g.

                              a

                              Ieņēmumi

                              3 154,2

                              4 299,9

                              5 073,9

                              5 987,1

                              7 064,7

                              8 336,3

                              b

                              PPI

                              2 446,9

                              3 332,7

                              3 932,6

                              4 640,5

                              5 475,8

                              6 461,4

                              c

                              Bruto peļņa

                              a – b

                              707,3

                              967,2

                              1 141,3

                              1 346,6

                              1 588,9

                              1 874,9

                              d

                              Pamatdarbības izdevumi

                              89,9

                              106,0

                              121,7

                              143,7

                              171,2

                              204,2

                              e

                              starpuzņēmumu (co.uk, .de, .fr)

                              279,4

                              338,4

                              395,6

                              456,2

                              524,1

                              602,7

                              f

                              Luksemburgas komisāra izdevumi

                              2,8

                              3,4

                              4,1

                              4,9

                              5,9

                              7,0

                              g

                              Pamatdarbības izdevumi (ietv. Starpuzņēmumu)

                              d + e + f

                              372,1

                              447,8

                              521,4

                              604,8

                              701,2

                              813,9

                              h

                              Aplēstā pamatdarbības neto peļņa (zaudējumi) pirms rutīnveida ieņēmumiem

                              c – g

                              335,2

                              519,4

                              619,9

                              741,8

                              887,7

                              1 061,0

                              i

                              Rutīnveida ieņēmumi LuxASE

                              0,14

                              0,17

                              0,20

                              0,24

                              0,29

                              0,35

                              j

                              Rutīnveida ieņēmumi LuxOpCo

                              [4 – 6] % × g

                              16,8

                              20,2

                              23,5

                              27,2

                              31,6

                              36,6

                              k

                              Aplēstā atlikusī peļņa, kas jāizmaksā LuxSCS

                              h – i – j

                              318,3

                              499,1

                              596,2

                              714,3

                              855,8

                              1 024,0

                              l

                              Faktiskā honorāra likme (kā % no ieņēmumiem)

                              k/a

                              10,1 %

                              11,6 %

                              11,8 %

                              11,9 %

                              12,1 %

                              12,3 %

            2.2.4.5.
            Abu transfertcenu noteikšanas nosacījumu veidu saskaņošana

                  (152)

                  Rezumējot transfertcenu noteikšanas analīzes licences līgumā saskaņā ar CUP metodi un atlikušās peļņas dalīšanas metodi, TP ziņojumā konstatēja, ka rezultāti ir līdzīgi, un norādīja, ka honorāra likmes, ko LuxOpCo izmaksāja LuxSCS, neatkarības pakāpe saskaņā ar šo līgumu ir no 10,1 % līdz 12,3 % no LuxOpCo pārdošanas apjoma.

                  (153)

                  Pēc tam TP ziņojumā secina, ka “lai gan ir pamatoti secināt, ka honorāra likme, kas izvēlēta no vairākām ar šīm abām metodēm iegūtajām honorāru likmēm, atbilstu neatkarības principam, var būt nelielas atšķirības precīzajos turpmākajos nemateriālajos aktīvos, kuri nodoti saskaņā ar [A] līgumu, un tas pamatotu nelielās atšķirības abu metožu rezultātos. [..] ir pamatoti secināt, [..] ka ar atlikušās peļņas dalīšanas metodi ir mazāka iespējamība iegūt neobjektīvas aplēses, tādēļ to var uzskatīt par uzticamāku neatkarīgas honorāra likmes novērtējumu.” (118)

            2.2.5.   APSTRĪDĒTĀ NODOKĻU NOLĒMUMA SEKAS

                  (154)

                  Ar apstrīdēto nodokļu nolēmumu Luksemburgas nodokļu iestāde apstiprināja Amazon2003. gada 23. un 31. oktobra vēstuļu saturu. It sevišķi tā pieņēma, ka transfertcenu noteikšanas nosacījumi, lai noteiktu gada honorāru, kas LuxOpCo ir jāizmaksā LuxSCS saskaņā ar licences līgumu un kas savukārt noteica LuxOpCo gada apliekamos ienākumus Luksemburgā, ir neatkarīgi. Šie nosacījumi ir rezumēti 2. attēlā.

                     2. attēls

                        Amazon Eiropas struktūru struktūra 2006.–2014. gadā, ietverot honorāra maksājuma nosacījumus

                  ES pārdošanas apjoms, par ko izrakstīti rēķini un kas reģistrēts Luksemburgā
                  [4-6] % no pamatd.izdev.
                  LuxOpCo apliekamā peļņa, kā noteikts apstrīdētajā nolēmumā
                  LUKSEMBURGA
                  Reģistrēto peļņu, kas pārsniedz apliekamo peļņu, kā noteikts apstrīdētajā nolēmumā, LuxOpCo izmaksā LuxSCS kā honorāru
                  0,45 % no pārdošanas
                  0,55 % no pārdošanas
                  Amazon.com, Inc.
                  ASV
                  LuxSCS
                  Honorārs
                  Amazon EU Sàrl LuxOpCo
                  ES meitasuzņēmumi
                  Amazon.co.uk
                  Amazon.fr
                  Amazon.de

                  (155)

                  Attiecīgajā laikposmā LuxOpCo izmantoja apstrīdēto nodokļu nolēmumu, lai noteiktu savas gada uzņēmumu ienākuma nodokļa saistības Luksemburgā un aizpildītu gada nodokļu deklarācijas. Tāpat apstrīdēto nodokļu nolēmumu izmantoja LuxSCS un tā ASV bāzētie partneri, jo tas apstiprināja, ka ne LuxSCS, ne tā partneriem nav piemērojams Luksemburgas uzņēmumu ienākuma nodoklis, pašvaldības uzņēmējdarbības nodoklis vai – ASV bāzēto partneru gadījumā – nodoklis attiecībā uz to partnerības līdzdalību LuxSCS (119).

                  (156)

                  Turpmāk 2. tabulā ir atspoguļota apstrīdētā nodokļu nolēmuma ietekme uz LuxOpCo apliekamās bāzes aprēķināšanu Luksemburgā un uz honorāra maksājuma līmeni (licences maksa) LuxSCS kopš 2006. gada. Komisija atgādina, ka LuxOpCo strādā kā mātesuzņēmums fiskālā apvienībā kopā ar ASE un AMEU un ka šie uzņēmumi Luksemburgas nodokļu vajadzībām tiek attiecīgi uzskatīti par vienu vienotu nodokļu maksātāju. Tādējādi 2. tabula ir konsolidēta, un turpmākajās lēmuma daļās LuxOpCo, ASE un AMEU nav nošķirti.

                     2. tabula

                     LuxOpCo apliekamās bāzes un honorāra maksājumu aprēķins 2006.–2013. gadā

                              (miljoni EUR)

                              Luksemburgas fiskālās apvienības grupa

                              2006. g.

                              2007. g.

                              2008. g.

                              2009. g.

                              2010. g.

                              2011. g.

                              2012. g.

                              2013. g.

                              Kopējie ieņēmumi

                              1 979,4

                              3 545,7

                              4 298,6

                              5 605,4

                              7 628,8

                              10 086,3

                              13 312,1

                              [15 000  – 15 500 ]

                              Neto PPI

                              1 610,8

                              2 828,3

                              3 406,1

                              4 421,6

                              6 084,4

                              8 078,0

                              10 486,6

                              [11 500  – 12 000 ]

                              Kopējie pamatdarbības izdevumi

                              262,5

                              476,8

                              530,0

                              637,6

                              918,3

                              1 461,7

                              2 252,9

                              [3 000  – 3 500 ]

                              No tiem:

                                 izdevumi, kas attiecināmi uz uzcenojumu

                                 262,5

                                 439,9

                                 493,6

                                 597,0

                                 801,9

                                 1 313,1

                                 2 041,7

                                 [2 500  – 3 000 ]

                              No tiem:

                                 LuxOpCo - pamatdarbības izdevumi

                                 78,6

                                 162,6

                                 203,6

                                 258,4

                                 317,7

                                 483,1

                                 662,7

                                 [800 – 900]

                                 LuxOpCo - starpuzņēmumu

                                 183,8

                                 277,3

                                 290,0

                                 338,6

                                 484,1

                                 830,1

                                 1 379,0

                                 [1 500  – 2 000 ]

                                 izdevumi, ko uzcenojumā neņem vērā (Mngt un RSU)

                                 0,0

                                 36,9

                                 36,4

                                 40,6

                                 116,4

                                 148,5

                                 211,2

                                 [200 – 300]

                              Izrietošā pamatdarbības peļņa

                              106,1

                              240,5

                              362,6

                              546,2

                              626,1

                              546,6

                              572,7

                              [600 – 700]

                              Aplēstie kopējie ieņēmumi Luksemburgas fiskālās apvienības grupai [4-6] % no koriģētajiem pamatdarbības izdevumiem

                              11,8

                              19,8

                              22,2

                              26,9

                              36,1

                              59,1

                              91,9

                              [100 – 200]

                                 Griestu/zemākā līmeņa analīze

                              Peļņas griesti (0,55 % no ieņēmumiem)

                              10,9

                              19,5

                              23,6

                              30,8

                              42,0

                              55,5

                              73,2

                              [80 – 90]

                              Peļņas zemākais līmenis (0,45 % no ieņēmumiem)

                              8,9

                              16,0

                              19,3

                              25,2

                              34,3

                              45,4

                              59,9

                              [60 – 70]

                                 Luksemburgas konsolidētā peļņa-dalījumā pēc griestiem/zemākā līmeņa un ieņēmumiem

                                 10,9

                                 19,5

                                 22,2

                                 26,9

                                 36,1

                                 55,5

                                 73,2

                                 [80 – 90]

                                 Honorāra maksājums (Luksemburgas fiskālās apvienības grupas maksājums LuxSCS)

                                 95,2

                                 221,0

                                 340,4

                                 519,3

                                 590,0

                                 491,1

                                 499,4

                                 [500 – 600]

                  (157)

                  Saskaņā ar LuxSCS pienākošās licences maksas (120) aprēķinu izmaksu bāze, ko izmanto, lai noteiktu LuxOpCo apliekamo bāzi Luksemburgas nodokļu vajadzībām, ir tā pamatdarbības izdevumi un izmaksas, kuras jāsedz ES vietējiem saistītajiem uzņēmumiem un kuras pēc tam atlīdzina LuxOpCo (2. tabulā norādīts kā “LuxOpCo – starpuzņēmums”). Pārdoto preču izmaksas un konkrētas citas izmaksas, kas 2. tabulā norādītas kā “izdevumi, ko uzcenojumā neņem vērā (Mngt un RSU)”, neņem vērā LuxOpCo apliekamās peļņas aprēķinā. Pēdējā minētā izdevumu kategorija ietver šādas izmaksas: i) kopš 2008. gada – Amazon.com, Inc. ASV saistīto uzņēmumu piemērotā maksa par atbalsta pasākumiem (121), kura nebija paredzēta apstrīdētā nodokļu nolēmuma pieņemšanas laikā; ii) sākot no 2010. gada, Amazon.com, Inc. piemēroja maksu LuxOpCo par akcijām, ko LuxOpCo un tā konkrētu tiešo un netiešo Eiropas meitasuzņēmumu darbiniekiem piešķīra kā atlīdzību par preču krājumiem (122). Amazon apgalvo, ka šīs maksas neizmainīja LuxOpCo funkcijas un riskus.

                  (158)

                  Piemērojot [4–6] % uzcenojumu LuxOpCo pamatdarbības izdevumu un starpuzņēmumu izdevumu summai, iegūst aplēsto kopējo ienesīgumu Luksemburgas fiskālās apvienības grupai. Šo rezultātu pēc tam pārbauda attiecībā pret griestu un zemākā līmeņa kritērijiem (attiecīgi 0,55 % un 0,45 % no ieņēmumiem). Gadījumos, kad aplēstais kopējais ienesīgums bija lielāks par 0,55 % no ieņēmumiem (kā 2006., 2007., 2011., 2012. un 2013. gadā), LuxOpCo apliekamo ienākumu Luksemburgā (kas 2. tabulā minēti kā “Luksemburgas konsolidētā peļņa – dalījumā pēc griestiem/zemākā līmeņa un ienesīgumu”) novērtēšanai noteica griestu piemērošanu.

                  (159)

                  Visbeidzot, Luksemburgas konsolidēto peļņu (kas nolēmuma pieprasījumā minēta kā LuxOpCo ienesīgums) atņem no pamatdarbības peļņas (kas nolēmuma pieprasījumā minēta kā “ES pamatdarbības peļņa”), lai noteiktu LuxSCS pienākošo licences maksu.

            2.3.   PAPILDU INFORMĀCIJA, KAS SNIEGTA FORMĀLĀS IZMEKLĒŠANAS LAIKĀ

                  (160)

                  Izmeklēšanas laikā Amazon sniedza informāciju par Eiropas tiešsaistes mazumtirdzniecības tirgu, savu darījumdarbības modeli kopumā un konkrēti savām Eiropas darbībām, IĪ licencēšanas līgumiem, ko tas ir noslēdzis ar nesaistītām struktūrām, un savu jauno korporatīvo un nodokļu struktūru Luksemburgā, kas stājās spēkā no 2014. gada jūnija. Šī informācija papildina informāciju, kas jau izklāstīta 2.1. un 2.2. iedaļā.

            2.3.1.   INFORMĀCIJA PAR EIROPAS TIEŠSAISTES MAZUMTIRDZNIECĪBAS TIRGU

                  (161)

                  Eiropas tiešsaistes mazumtirdzniecības tirgus bija jautājums, ko aplūkoja Amazon pasūtītā ziņojumā [nodokļu konsultantam 3] (konsultāciju uzņēmums) un kas ietver analīzi par e-komercijas nozares ekonomikas tendencēm Eiropā (turpmāk – “[nodokļu konsultanta 3] ziņojums”) (123). [Nodokļu konsultanta 3] ziņojumā “tiešsaistes mazumtirdzniecība” ir aprakstīta kā fizisku preču pārdošanas tiešsaistē, ko īsteno tiešsaistes mazumtirgotāji, t. i., operatori, kuri iegādājas preces, tur tās savos krājumos un pārdod tiešsaistē (124).

                  (162)

                  Saskaņā ar šo ziņojumu tiešsaistes mazumtirgotāju darbības ir līdzīgākas fizisku mazumtirgotāju darbībām nekā digitālo pakalpojumu sniedzēju darbībām (125). Galvenā atšķirība starp fiziskiem mazumtirgotājiem un tiešsaistes mazumtirgotājiem ir izmantotais produktu izplatīšanas kanāls (126). Pētījumā ir arī norādīts, ka tiešsaistes mazumtirgotāji pēc struktūras gūst mazāku peļņu, nekā digitālo pakalpojumu sniedzēji, jo tiešsaistes mazumtirgotājiem būtībā ir mainīga izmaksu bāze. Digitālo pakalpojumu sniedzēju izmaksu struktūra ir noteiktāka nekā mazumtirgotājiem, un tas ļauj gūt apjomradītus ietaupījumus un augstākas peļņas normas, kad uzņēmums ir sasniedzis savu kritisko izmēru (127). Gan fiziskiem, gan tiešsaistes mazumtirgotājiem apjomradītu ietaupījumu ietekme uz rentabilitāti ir neliela, jo lielākā daļa izmaksu ir mainīga. Pārdoto preču izmaksu izmaiņas, atlaides un loģistikas izmaksas, kas veido būtisku daļu kopējās izmaksās, ir stingri saistītas ar darījumdarbības apjomu (128). Šis faktors kopā ar konkurences specifiku tiešsaistes mazumtirdzniecības nozarē noved pie negatīvām vidējām peļņas pirms procentu maksājumiem un nodokļiem (EBIT) normām Eiropas tiešsaistes mazumtirdzniecības tirgū. Laikā no 2006. līdz 2013. gadam vidējās EBIT normas attiecība pret pārdošanas apjomiem bija –0,5 %.

                  (163)

                  [Nodokļu konsultanta 3] ziņojuma analīze par tirgus dinamiku piecās Eiropas valstīs ar lielāko iedzīvotāju skaitu (129) parāda, ka “laikā no 2006. līdz 2013. gadam tiešsaistes mazumtirdzniecības segmentā bija vērojama spēcīga izaugsme un sīva konkurence.” (130) It sevišķi “konkurences sīvuma dēļ tiešsaistes mazumtirgotājiem nācās veikt lielus ieguldījumus, lai saglabātu tirgus daļas izaugsmi un izturētu konkurenci, tādējādi izdarot spiedienu uz peļņas normām gadījumos, kad tās nekļuva negatīvas. Tiešsaistes mazumtirgotāji bija gatavi atteikties no īstermiņa rentabilitātes cerībā, ka veiktie ieguldījumi nodrošinās peļņu ilgtermiņā.” (131) Ziņojumā ir secināts, ka, lai sekmīgi darbotos Eiropas tiešsaistes mazumtirdzniecības tirgos, kuros valdīja konkurence, ir jāņem vērā šo tirgu vietējā specifika (132).

            2.3.2.   INFORMĀCIJA PAR AMAZON DARĪJUMDARBĪBAS MODELI
      2.3.2.1.
            Amazon mazumtirdzniecības darījumdarbības modeļa trīs pīlāri

                  (164)

                  Kā norādījis Amazon (133), tā mazumtirdzniecības darbību galvenie dzinējspēki ir piedāvājums (piedāvātie produkti/preces (134)), cena un ērtība (viegli izmantojama funkcionalitāte, ātra un uzticama pasūtījumu izpilde, savlaicīga klientu apkalpošana, piesātināts un autoritatīvs saturs, kā arī droša darījumu vide) (135); pirmā vietā ir piedāvājums, tad cena un tad ērtība (136). Amazon šos galvenos dzinējspēkus sauc par “trīs pīlāriem” (137), un tie ir tradicionāli mazumtirdzniecības mērķi (138). Kā norādījis Amazon, šo trīs pīlāru īstenošanai ir izšķiroša nozīme un ir vajadzīga produktu piedāvājuma, tehnoloģiju, darbību, ģeogrāfijas utt. unikalitāte un inovācijas (139), kas galvenokārt ir atkarīgas no cilvēka iejaukšanās. Šie trīs pīlāri ir jāpielāgo katram vietējam tirgum, kurā strādā Amazon (140).

                  (165)

                  Piedāvājums: Amazon ir norādījis, ka piedāvājums ir viens no tā sekmju galvenajiem dzinējspēkiem. Amazon darbinieki to definē šādi: klientiem tiek piedāvāts viss, ko tie varētu vēlēties iegādāties, tādēļ ir jāapzina klientu gaume un pirkumu izvēles konkrētā tirgū, piesaistot attiecīgos piegādātājus un nodrošinot, ka šie produkti ir preču krājumos (141). Amazon ir norādījis, ka starp piedāvājumu un ieņēmumiem pastāv cieša saikne (142). Amazon cenšas piedāvāt pēc iespējas plašāku klāstu un pastāvīgi palielināt piedāvāto produktu skaitu (143). Amazon nepārtraukti paplašina savu piedāvājumu, jo plašāks piedāvājums nozīmē labāku pieredzi klientiem (144).

                  (166)

                  Tā kā pirkumu izvēlēm ir vietējs raksturs un tā kā katrā ģeogrāfiskā reģionā atšķiras izvēles attiecībā uz kategorijām un piegādātājiem (145), arī piedāvājumam ir vietējs raksturs, jo katrā vietā atšķiras gaume un kultūra (146). To var redzēt, salīdzinot Amazon visaktīvāk pārdotos priekšmetus, kas katrā valstī atšķiras (147). Valsts līmenī mērķis un galvenais pienākums ir attīstīt darbības, kas lielākoties ir vērstas uz fizisku mazumtirdzniecību, un izstrādāt klientiem saistošu piedāvājumu (148). Šādu saistošu piedāvājumu izstrādā, nodrošinot personīgu saskarsmi (cilvēkam ar cilvēku) (149).

                  (167)

                     Amazon piedāvājums tiek veidots trīs veidos: i) iegādājoties uzņēmumus, ii) veidojot partnerības ar piegādātājiem, un ii) ar tādām trešo pušu programmām kā, piemēram, Marketplace. Piemēram, Amazon uzsāka savas instrumentu pārdošanas darbības ASV, iegādājoties esošu uzņēmumu, kas jau tirgoja instrumentus, lai piekļūtu esošajām piegādātāju attiecībām un piedāvājumam, kuru Amazon vēlējās pievienot savām mazumtirdzniecības darbībām (150). Lai uzsāktu partnerības ar piegādātājiem, ir vajadzīgas specifiskas tirgus zināšanas un ir jāveido savstarpēja uzticēšanās (151). Kad tiek noslēgta partnerība ar kādu piegādātāju, vietējiem piegādātāju vadītājiem ir jāsaglabā šīs attiecības un jāturpina ievērot piegādātāju nosacījumus, turklāt viņi pārzina vietējo tirgu. Amazon Marketplace piedāvā citiem mazumtirgotājiem izmantot Amazon platformu to e-komercijas darbībām, pat ja tie ir Amazon tiešie konkurenti. Amazon ir izstrādājusi tehniskā atbalsta pārvaldību (TAM), kas ir Marketplace pārdevēju tehnisko jautājumu kontaktpunkts pēc tam, kad tie uzsāk savas darbības Amazon tīmekļa vietnēs. Amazon arī izstrādāja tehnoloģiju, kas potenciāliem pārdevējiem ļauj pašiem reģistrēties Marketplace, un aptuveni 2010./2012. gadā šī pašreģistrēšanās Amazon Marketplace darbībām kļuva vēl svarīgāka (152).

                  (168)

                  Cena: Amazon ir norādījis, ka cena ir otrs svarīgākais darījumdarbības dzinējspēks. Amazon cenšas saglabāt pēc iespējas zemākas cenas (153). Lai gan līdz 2009. gadam Amazon galvenokārt izmantoja manuālu cenu noteikšanu (154), pēc tam cenas sāka noteikt saskaņā ar cenu noteikšanas algoritmu.

                  (169)

                  Ērtība: Amazon ir norādījis, ka ērtība ir trešais darījumdarbības dzinējspēks. Ērtība ietver vairākus mērķus, kas orientēti uz klientu pieredzes sekmēšanu un pilnveidošanu, piemēram, i) palīdzība klientiem atrast meklēto, vienlaikus tiem nodrošinot pilnīgu informāciju par produktiem, un ii) iegādāto produktu maksimāli ātra un precīza piegāde (155).

            2.3.2.2.
            Tiešsaistes mārketinga pasākumi

                  (170)

                  Papildus piedāvājumam, cenai un ērtībai būtisks dzinējspēks ir Amazon tiešsaistes mārketinga pasākumi, kas piesaista klientus Amazon tīmekļa vietnēm un palielina mazumtirdzniecības pārdošanas apjomus (156).

                  (171)

                  Līdz 2003. gadam Amazon sadarbojās ar starptautiskām reklāmas aģentūrām, lai atbalstītu uzņēmuma mārketinga pasākumus. Situācija mainījās 2003. gadā, kad Amazon sāka īstenot pats savus tiešsaistes mārketinga pasākumus. Viens no Amazon galvenajiem tiešsaistes mārketinga rīkiem ir tā asociēto uzņēmumu programma (157), kas ir svarīgākā klientu piesaistes iniciatīva (158). Amazon izstrādāja asociēto uzņēmumu programmu, lai veidotu mārketinga partnerības ar tā sauktajām “asociēto uzņēmumu tīmekļa vietnēm”, kas reklamē Amazon vai tā produktus, lai piesaistītu klientus Amazon tīmekļa vietnēm (159).

                  (172)

                  Kad bija izstrādāta asociēto uzņēmumu programmas tehnoloģija, tā bija jāintegrē katras valsts asociēto uzņēmumu tīmekļa vietnēs. Tādējādi asociēto uzņēmumu programmu varēja īstenot tikai un vienīgi vietēji (160). Tādēļ Amazon asociēto uzņēmumu programmas grupu sadalīja “programmatūras grupā” un “partneru piesaistes grupā” (t. i., darījumdarbības attīstības grupā). Programmatūras grupa strādāja tikai Sietlā, savukārt partneru piesaistes grupas atradās tajās valstīs, kurās darbojās Amazon tīmekļa vietne (161), piemēram, Vācijā, AK un Japānā (162).

                  (173)

                  Lai asociēto uzņēmumu programmai izraudzītos piemērotākās vietējo partneru tīmekļa vietnes (kas reklamē Amazon produktus), kuras attiecīgi piesaistītu Amazon tīmekļa vietnēm papildu apmeklētājus, ir vajadzīgas zināšanas par vietējo tirgu (163). Tādēļ asociēto uzņēmumu tīmekļa vietņu tīklu izstrādā vietējās Amazon grupas. Tas ietver vietējo tīmekļa vietņu (arī ES tīmekļa vietņu) piesaistīšanu, asociēto attiecību maksas noteikšanu un krāpšanas gadījumu kontroli. Šis process sākas ar tādiem lieliem operatoriem kā Google un galu galā nonāk līdz konkrētu interešu tīmekļa vietnēm, kuru apmeklētāju skaits ir neliels. Par visiem līgumiem vienojas vietējā līmenī, jo meklētājprogrammu optimizēšanas nolūkā ir jāņem vērā vietējie nosacījumi, pat saistībā ar tādām globālām tīmekļa vietnēm kā Google (164).

            2.3.2.3.
            Tehnoloģijas

                  (174)

                     Amazon sevi raksturo kā tehnoloģiju uzņēmumu, kas “mazumtirdzniecību uzskata par inženierijas jautājumu” (165). Tādējādi tehnoloģijas veido nozīmīgu daļu no Amazon darbībām. Tehnoloģijas ļauj Amazon piedāvāt konkurētspējīgas cenas, mērķtiecīgi ierosināt produktus konkrētiem klientiem, apstrādāt maksājumus, pārvaldīt preču krājumus un nosūtīt produktus klientiem. Tehnoloģijas ir arī vajadzīgas, lai atbalstītu darbību apjomu, jo Amazon darījumdarbības stratēģijas pamatā ir pastāvīga paplašināšanās (166).

                  (175)

                     Amazon tehnoloģijas nav statiskas un tiek pastāvīgi pilnveidotas un uzlabotas. Ja Amazon neatjauninātu un neuzturētu savas tehnoloģijas, Amazon nespētu klientiem nodrošināt “vispusīgu tiešsaistes mazumtirdzniecības pieredzi, kas ir komercdarbības sekmju pamatā.” (167) Papildus esošo tehnoloģiju uzturēšanai un uzlabošanai, Amazon grupas izstrādā programmatūru, kas atbalsta jaunas funkcijas, kuras gadu gaitā tiek pievienotas (168). Kā norādījis Amazon, uzņēmuma darījumdarbībai tas ir būtiski, jo “[..] programmatūru pastāvīga izstrāde un inovācijas ir neaizstājamas, lai nepieļautu, ka Amazon tehnoloģijas noveco, un lai izvairītos no nesekmīgām darījumdarbībām.” (169)
                     Amazon cenšas nodrošināt, lai tā darbības būtu uzticamas, pieejamas, ātras un elastīgas (170).

                  (176)

                     Amazon izmanto gan programmatūras, gan aparatūras tehnoloģijas (171). Tās programmatūras infrastruktūras pamatā ir tā sauktā uz “pakalpojumiem orientētā arhitektūra”, kas pamatā ir funkciju apkopojums (turpmāk – “pakalpojumi”) programmatūrā, un šīs funkcijas spēj savstarpēji komunicēt. Amazon uz pakalpojumiem orientētās arhitektūras atsevišķie pakalpojumi sadarbojas, lai nodrošinātu dažādas mazumtirdzniecības funkcijas gan iekšējo procesu ietvaros, gan uz āru, proti, klientiem (172). Tas cita starpā atvieglo atsevišķu programmatūras komponentu uzturēšanu un plašākas inovācijas.

                  (177)

                  Turpmāk ir aprakstīti Amazon programmatūras tehnoloģijas galvenie komponenti.

                              a)

                              Programmatūras platforma: Amazon izstrādāts programmatūras kods, lai nodrošinātu tā tīmekļa vietņu darbību. Tas sastāv no sarežģītiem programmatūras rīkiem, kas nodrošina tīmekļa vietņu dažādās iespējas, piemēram, meklēšanu un navigāciju, pasūtījumu apstrādi un personalizēšanu. Platformas pamatā esošie programmatūras rīki veido integrētu sistēmu, kas pastāvīgi tiek uzlabota, nostiprināta un mainīta. Galvenie aspekti ir darbības ātrums, funkciju plašums un elastīgums, reaģējot uz lietotāju vajadzībām.

                              b)

                              Tīmekļa vietnes izskats: dizains nodrošina unikālu tīmekļa vietnes “prezentāciju”.

                              c)

                              Kataloga programmatūra: katalogs ietver visu informāciju par produktiem, ko Amazon pārdod savās tīmekļa vietnēs. Amazon katalogs ir ievērojams ar produktu informācijas apjomu, ko tas var iegūt no citiem pakalpojumiem, piemēram, datus par pieejamību un cenām.

                              d)

                              Meklēšanas un navigācijas funkcijas programmatūra: programmatūras rīki, kas atbalsta tīmekļa vietņu meklēšanas un navigācijas funkcijas, ļauj elastīgi un loģiski organizēt un sakārtot lielo daudzumu informācijas, kurš ietverts produktu katalogos. Vietņu navigācijas izstrādātāji izmanto šos rīkus datu organizēšanai, lai pēc iespējas palielinātu iespējamību, ka klienti atradīs to, ko meklē.

                              e)

                              Loģistikas programmatūra: loģistikas process izmanto Amazon izstrādāto programmatūru, lai pārvaldītu preču krājumus, piegādes ķēdi, loģistiku un preču krājumu atjaunošanu.

                              f)

                              Pasūtījumu apstrādes programmatūra: pasūtījumu apstrādē izmanto Amazon izstrādāto programmatūru, lai īstenotu konkrētas funkcijas, it sevišķi komunicētu ar Amazon pasūtījumu pārvaldības centriem, lai pārliecinātos par produktu pieejamību, apstiprinātu nosūtīšanu, prognozētu piegādes datumu, kā arī norādītu dāvanu iesaiņošanas prasības un citas klientu vēlmes.

                              g)

                              Klientu apkalpošanas programmatūra: klientu apkalpošanas darbinieki izmanto Amazon izstrādāto programmatūru, lai uzraudzītu klientu pasūtījumus un pilnībā un ātri reaģētu uz visiem dažādajiem pasūtījumiem.

                              h)

                              Personalizēšanas funkciju programmatūra: Amazon ir izstrādājis un turpina pilnveidot programmatūras rīkus, kas ļauj Amazon datubāzēm glabāt, organizēt un iegūt apjomīgus datus par atsevišķu klientu vēlmēm un pirkumu vēsturi. Šī funkcija uzlabo lietotāju pieredzi un palielina atkārtotu pirkumu iespējamību.

            2.3.3.   PAPILDU INFORMĀCIJA PAR LUXOPCO

      2.3.3.1.
            LuxOpCo organizatoriskā struktūra

                  (178)

                  Informācijā, ko Amazon iesniedza 2015. gada 18. decembrī un 2016. gada 15. janvārī, ir ietverts LuxOpCo organizatoriskās struktūras pārskats 2013. gada beigās un aprakstīti uzņēmuma departamenti.

                  (179)

                     Organigram ir atspoguļojis LuxOpCo organizatorisko struktūru 3. attēlā. Darbinieku skaits (FTE (173)), kas strādā katrā no LuxOpCo grupām, ir norādīts iekavās. Piemēram, lokalizācijas un tulkošanas grupā, ko pēc tam pārveidoja par [citu Amazon uzņēmumu] un pārsauca par “programmatūras izstrādes un tulkošanas grupu”, 2013. gada beigās strādāja [60–70] FTE.

                     3. attēls

                        LuxOpCo organigram 2013. gada beigās

                  [..]

                  (180)

                  Saskaņā ar Luksemburgas personāla politiku, kas ietverta ES politikas un procedūru rokasgrāmatā (174), visiem darbiniekiem ar ES mēroga atbildību, t. i., ar atbildību par vairāk nekā divām Eiropas valstīm, ir jāatrodas Luksemburgā, it sevišķi darbiniekiem, kas ieņem amatus virs konkrēta līmeņa. Tādējādi katrai Luksemburgas struktūrai (LuxOpCo, ASE un AMEU) ir jābūt Luksemburgā nodarbinātiem direktoriem un tām nedrīkst būt citviet Eiropā vai ASV nodarbināti direktori. Luksemburgā esoši darbinieki, kas atbild par mazumtirdzniecību, darbībām, asociētajiem uzņēmumiem un galvenā biroja funkcijām, piemēram, juridiskie, finanšu, grāmatvedības, nodokļu, budžeta, cilvēkresursu un sabiedrisko attiecību darbinieki, ir jānodarbina LuxOpCo. ASE nodarbina Eiropas pārdošanas viceprezidentu un visus darbiniekus, kas strādā ar Marketplace, Merchants@ un uzņēmumu risinājumu darbībām (piemēram, tehniskā atbalsta speciālisti, attiecību vadītājs uzņēmumu risinājumu darbību jomā). Attiecību vadītājs uzņēmumu risinājumu darbību jomā ir ES mēroga amats, kas ir bāzēts Luksemburgā. Tehniskā atbalsta speciālisti ar ES mēroga pienākumiem ir bāzēti Luksemburgā, savukārt tehniskā atbalsta speciālisti, kas strādā ar vietējiem tirgotājiem, atrodas attiecīgajās valstīs.

                  (181)

                  Iepriekš minētā politika ir atspoguļota amatu un darbinieku sadalījumā starp Amazon Eiropas struktūrām, ko parāda Amazon darbinieku saraksts kopš 1997. gada (175). Amazon darbiniekus, kas pilda direktora vai viceprezidenta pienākumus ar ES mēroga tvērumu, nodarbina LuxOpCo [..] vai ASE [..], savukārt darbiniekus, kuriem ir zemāka līmeņa amati vai kuri atbild tikai par vienu valsti, nodarbina ES vietējie saistītie uzņēmumi.

            2.3.3.2.
            Finanšu informācija par LuxOpCo

                  (182)

                     LuxOpCo peļņas un zaudējumu pārskati un bilances 2006.–2013. gada finanšu pārskatiem ir atspoguļoti 3. tabulā.

                     3. tabula

                        LuxOpCo finanšu informācija par 2006.–2013. gadu

                              (miljoni EUR)

                              LuxOpCo peļņa un zaudējumi

                              2006. g.

                              2007. g.

                              2008. g.

                              2009. g.

                              2010. g.

                              2011. g.

                              2012. g.

                              2013. g.

                              Apgrozījums

                              n.a.

                              n.a.

                              n.a.

                              n.a.

                              n.a.

                              9 130,1

                              11 892,9

                              [13 500  – 14 000 ]

                              PPI

                              n.a.

                              n.a.

                              n.a.

                              n.a.

                              n.a.

                              7 078,4

                              9 171,9

                              [10 000  – 10 500 ]

                              Neto apgrozījums

                              1 930,1

                              3 426,7

                              4 031,6

                              5 191,1

                              7 042,1

                              2 051,7

                              2 721,0

                              [3 000  – 3 500 ]

                              Personāla izmaksas

                              2,2

                              5,1

                              7,5

                              11,4

                              14,0

                              23,4

                              40,7

                              [60 – 70]

                              Aktīvu vērtības korekcijas

                              4,0

                              14,9

                              16,1

                              15,9

                              31,8

                              81,8

                              254,4

                              [200 – 300]

                              Citi pamatdarbības ienākumi

                              91,3

                              128,6

                              211,7

                              286,6

                              451,0

                              724,6

                              1 183,1

                              [1 500  – 2 000 ]

                              No kuriem:

                                 no ASE saņemtais honorārs

                                 78,6

                                 126,1

                                 196,2

                                 285,6

                                 449,8

                                 694,3

                                 1 072,3

                                 [1 500  – 2 000 ]

                                 no AMEU saņemtais honorārs

                                 2,5

                                 7,5

                                 0,0

                                 0,0

                                 21,9

                                 95,9

                                 [100 – 200]

                              Citas pamatdarbības (ārējās) izmaksas

                              1 979,5

                              3 546,8

                              4 188,5

                              5 416,5

                              7 418,2

                              2 647,3

                              3 726,2

                              [4 500  – 5 000 ]

                              No kurām:

                                 PPI

                              2 608,4

                              3 058,4

                              3 952,6

                              5 458,1

                                 honorārs, kas izmaksāts LuxSCS

                                 95,2

                                 257,9

                                 341,4

                                 519,3

                                 590,0

                                 491,1

                                 499,4

                                 [500 – 600]

                              Pienākošies procenti un līdzīgi ienīkumi

                              10,9

                              22,7

                              29,7

                              19,2

                              23,8

                              65,4

                              131,1

                              [40 – 50]

                              Maksījamie procenti un līdzīgas izmaksas

                              30,4

                              16,5

                              35,5

                              38,3

                              33,1

                              60,5

                              80,0

                              [70-80]

                              (19,5)

                              6,2

                              (5,7)

                              (19,1)

                              (9,3)

                              4,9

                              51,1

                              [30 – 40]

                              Peļņas nodoklis un līdzīgas izmaksas

                              4,6

                              (1,6)

                              6,7

                              4,2

                              5,5

                              8,2

                              2,2

                              [0 – 10]

                              Finanšu gada peļņa (zaudējumi)

                              11,6

                              (3,7)

                              18,8

                              10,6

                              14,4

                              20,4

                              (68,3)

                              [20 – 30]

                              LuxOpCo bilance (miljoni EUR)

                              2006. g.

                              2007. g.

                              2008. g.

                              2009. g.

                              2010. g.

                              2011. g.

                              2012. g.

                              2013. g.

                              Aktīvi

                              Pamatlīdzekļi

                              190

                              209

                              275

                              304

                              547

                              915

                              1 361

                              [1 500  – 2 000 ]

                              Nemateriālie pamatlīdzekļi

                              0

                              0

                              0

                              0

                              0

                              2

                              121

                              [100 – 200]

                              Materiālie pamatlīdzekļi

                              6

                              5

                              1

                              1

                              3

                              5

                              8

                              [0-10]

                              Finanšu pamatlīdzekļi

                              184

                              203

                              274

                              303

                              544

                              908

                              1 232

                              [1 500 -2 000 ]

                              Apgrozāme līdzekļi

                              887

                              1 171

                              1 518

                              2 396

                              3 255

                              4 113

                              4 851

                              [5 000 -5 500 ]

                              Preču krājumi

                              185

                              227

                              245

                              384

                              591

                              990

                              1 350

                              [1 500 -2 000 ]

                              Debitori

                              152

                              255

                              266

                              320

                              511

                              798

                              916

                              [1 000  – 1 500 ]

                              Pārvedamie vērtspapīri

                              99

                              112

                              376

                              1 049

                              1 348

                              1 182

                              924

                              [800-900]

                              Nauda bankā, nauda pasta čeku kontā, čeki un nauda kasē

                              451

                              577

                              632

                              644

                              805

                              1 143

                              1 661

                              [1 500 -2 000 ]

                              Avansa maksājumi

                              0

                              0

                              1

                              1

                              5

                              3

                              16

                              [10-20]

                              Aktīvi kopā

                              1 077

                              1 380

                              1 794

                              2 702

                              3 807

                              5 031

                              6 228

                              [7 000  – 7 500 ]

                              Pasīvi

                              Kapitāls un rezerves

                              35

                              41

                              73

                              89

                              117

                              185

                              109

                              [100 – 200]

                              Nepakārtotie parādi

                              1 011

                              1 302

                              1 676

                              2 521

                              3 553

                              4 636

                              5 817

                              [6 500  – 7 000 ]

                              Tirdzniecības kreditori

                              397

                              597

                              779

                              1 136

                              1 661

                              2 187

                              2 910

                              [3 000  – 3 500 ]

                              Parāda summas saistītiem uzņēmumiem

                              550

                              632

                              833

                              1 285

                              1 712

                              2 109

                              2 460

                              [2 500 -3 000 ]

                              Nodokļu un sociālā nodrošinājuma iemaksu parādi

                              2

                              6

                              5

                              3

                              1

                              116

                              121

                              [100-200]

                              Citi kreditori un uzkrātie izdevumi

                              61

                              68

                              59

                              96

                              179

                              224

                              327

                              [100-200]

                              Atliktie ienākumi

                              31

                              37

                              46

                              92

                              137

                              210

                              301

                              [300-400]

                              Pasīvi kopā

                              1 077

                              1 380

                              1 794

                              2 702

                              3 807

                              5 031

                              6 228

                              [7 000 -7 500 ]

                  (183)

                     LuxOpCo bija atbildīgs par grupas naudas pārvaldību Eiropā (176). Parādu summas saistītiem uzņēmumiem ietver aizdevumu, ko LuxSCS piešķīra LuxOpCo saskaņā ar kredītlīgumu (177). Šo kredītlīgumu Amazon aprakstīja kā “kompensēšanas (Back-to-back) darbību” (178). Laikā no 2006. līdz 2016. gadam, LuxOpCo izmantoja kredīta nodrošinātos līdzekļus, lai iegādātos uzņēmumus (piemēram, [iegādes Q, R, S un T]) vai lai izsniegtu aizdevumu vai kapitālu saviem meitasuzņēmumiem nolūkā finansēt to kapitāla izdevumus ([piemēri par to, kā LuxOpCo meitasuzņēmumi izmanto aizdevumus]) (179). LuxOpCo parāda summa LuxSCS palielinājās no 387 miljoniem EUR 2006. gadā līdz [2 000–2 500] miljoniem EUR 2013. gadā (180).

                  (184)

                  Informācija par vērtības korekcijām un noteikumiem attiecībā uz pamatlīdzekļiem ir sniegta 4. tabulā.

                     4. tabula

                     Vērtības korekcijas un noteikumi attiecībā uz LuxOpCo pamatlīdzekļiem

                              (tūkstoši EUR)

                              2006. g.

                              2007. g.

                              2008. g.

                              2009. g.

                              2010. g.

                              2011. g.

                              2012. g.

                              2013. g.

                              2014. g.

                              Vērtības korekcijas attiecībā uz pamatlīdzekļiem

                              n.a.

                              8 043

                              12 556

                              15 343

                              170 176

                              54 908

                              80 858

                              [70 000  – 80 000 ]

                              [40 000  – 50 000 ]

                              No kuriem:

                              preču krājumi

                              12 694

                              45 664

                              68 251

                              [60 000  – 70 000 ]

                              tirdzniecības debitori

                              4 382

                              9 244

                              12 607

                              [10 000  – 20 000 ]

                              Noteikumi attiecībā uz vērtības korekcijām:

                              preču krājumiem

                              16 525

                              19 340

                              25 127

                              35 482

                              48 320

                              91 060

                              152 543

                              [200 000  – 300 000 ]

                              [200 000  – 300 000 ]

                              tirdzniecības debitoriem - nedrošie debitori

                              6 022

                              11 019

                              13 739

                              9 019

                              11 739

                              1 653

                              16 042

                              [10 000  – 20 000 ]

                              [20 000  – 30 000 ]

                  (185)

                     Amazon sniedza detalizētu pārskatu par LuxOpCo apgrozījuma galvenajiem elementiem, un tas ir atspoguļots 5. tabulā.

                     5. tabula

                     LuxOpCo apgrozījuma elementi

                              (miljoni EUR)

                              2006. g.

                              2007. g.

                              2008. g.

                              2009. g.

                              2010. g.

                              2011. g.

                              2012. g.

                              2013. g.

                              Neto pārdošanas ieņēmumi

                              1 798,9

                              3 152,7

                              3 849,4

                              5 019,6

                              6 751,5

                              8 741,0

                              11 166,3

                              [12 000  – 12 500 ]

                              Marketplace

                              71,0

                              158,1

                              216,2

                              302,5

                              467,0

                              721,9

                              1 105,8

                              [1 500  – 2 000 ]

                              Digitālie

                              0,0

                              23,2

                              28,7

                              26,6

                              58,9

                              146,2

                              369,5

                              [500-600]

                              Amazon izpilde

                              0,0

                              0,1

                              0,4

                              4,2

                              53,6

                              80,5

                              175,6

                              [400-500]

                              Prime abonements

                              0,0

                              0,4

                              5,8

                              25,8

                              60,4

                              77,3

                              113,2

                              [100-200]

                              Transporta izmaksu piemērošana klientiem

                              74,8

                              135,1

                              125,9

                              124,9

                              117,8

                              160,2

                              208,9

                              [100 – 200]

                              Dāvanu iesaņošana

                              2,9

                              4,4

                              4,6

                              5,4

                              11,7

                              14,6

                              24,4

                              [20-30]

                              Papildu ieņēmumi

                              30,1

                              71,7

                              67,6

                              96,4

                              107,9

                              144,5

                              148,5

                              [100-200]

                              1 977,7

                              3 545,7

                              4 298,7

                              5 605,4

                              7 628,8

                              10 086,3

                              13 312,1

                              [15 000  – 15 500 ]

                  (186)

                     Amazon sniedza detalizētu pārskatu par LuxOpCo pamatdarbības izdevumu sadalījumu, un tas ir atspoguļots 6. tabulā.

                     6. tabula

                     LuxOpCo pamatdarbības izdevumu detalizēts sadalījums

                              (miljoni EUR)

                              LuxOpCo ārējās pamatdarbības izmaksas

                              2006.g.

                              2007.g.

                              2008.g.

                              2009.g.

                              2010.g.

                              2011.g.

                              2012.g.

                              2013.g.

                              Celtniecības izmaksas

                              1,2

                              2,4

                              4,3

                              3,6

                              3,9

                              8,0

                              8,9

                              [10-20]

                              PPI

                              1 486,6

                              2 608,4

                              3 058,4

                              3 952,6

                              5 458,1

                              0,0

                              0,0

                              [20-30]

                              Konsultāciju, juridiskās un citas izmaksas

                              1,5

                              4,3

                              5,6

                              4,9

                              8,8

                              16,2

                              21,2

                              [30-40]

                              Darbinieki

                              2,5

                              2,4

                              3,2

                              3,3

                              4,7

                              11,7

                              25,2

                              [20-30]

                              Izpilde

                              3,1

                              6,0

                              8,1

                              10,1

                              15,2

                              25,2

                              42,9

                              [60-70]

                              Starpuiņēmumu

                              267,2

                              544,3

                              665,3

                              870,6

                              1 127,4

                              976,3

                              1 591,3

                              [2 000 -2 500 ]

                              Mārketings

                              47,3

                              63,7

                              85,6

                              123,9

                              155,0

                              259,5

                              386,6

                              [400-500]

                              Citas

                              0,6

                              – 0,3

                              11,3

                              2,0

                              – 7,4

                              – 4,6

                              – 6,6

                              – [0 – 10]

                              Debitoru parādi un kredītkaršu maksas

                              24,7

                              46,0

                              47,5

                              49,0

                              60,4

                              57,6

                              55,9

                              [60-70]

                              Honorārs

                              0,0

                              0,3

                              2,0

                              29,9

                              66,1

                              0,0

                              0,5

                              [0-10]

                              Transports

                              145,0

                              269,2

                              297,2

                              366,6

                              525,9

                              794,3

                              1 065,9

                              [1 000 -1 500 ]

                              Kopā

                              1 979,5

                              3 546,8

                              4 188,5

                              5 416,5

                              7 418,2

                              2 144,1

                              3 191,8

                              [4 000  – 4 500 ]

                  (187)

                  Attiecībā uz mārketinga izmaksām Amazon sniedza papildu pārskatu par šīs LuxOpCo izdevumu kategorijas sadalījumu, un tas ir atspoguļots 7. tabulā.

                     7. tabula

                     LuxOpCo mārketinga izdevumu detalizēts pārskats

                              (miljoni EUR)

                              LuxOpCo marketinga izmaksas

                              2006

                              2007

                              2008

                              2009

                              2010

                              2011

                              2012

                              2013

                              Reklāma

                              0,0

                              0,9

                              – 0,1

                              0,0

                              0,0

                              19,7

                              57,5

                              [60-70]

                              Asociētie uzņēmumi

                              29,7

                              42,9

                              57,1

                              71,0

                              77,7

                              101,8

                              136,1

                              [100-200]

                              Sadarbības pārdevēji

                              – 0,4

                              0,0

                              0,0

                              – 2,3

                              – 4,5

                              – 8,9

                              – 14,4

                              – [20 – 30]

                              DVD likvidēsana

                              3,8

                              0,5

                              – 0,1

                              0,0

                              0,0

                              0,0

                              0,0

                              [0 – 10]

                              DVD liceću maksas

                              0,4

                              0,2

                              0,0

                              0,0

                              0,0

                              0,0

                              0,0

                              [0 – 10]

                              DVD nodokļi

                              0,3

                              0,1

                              0,0

                              0,0

                              0,0

                              0,0

                              [0 – 10]

                              Redakcija

                              1,1

                              1,1

                              1,1

                              1,4

                              1,2

                              1,4

                              2,1

                              [0 – 10]

                              Bezmaksas paraugs

                              0,0

                              0,0

                              0,0

                              0,0

                              0,0

                              0,0

                              [0 – 10]

                              Reklāma tiešsaistē

                              0,0

                              0,0

                              0,1

                              0,2

                              2,6

                              9,4

                              [20-30]

                              Veicināšanas pasākumi

                              0,1

                              0,2

                              0,1

                              0,2

                              0,2

                              10,2

                              18,6

                              [10-20]

                              Pētniecība

                              0,0

                              0,2

                              0,5

                              0,5

                              0,7

                              2,3

                              0,7

                              [0 – 10]

                              Sponsorētās saites

                              12,6

                              17,2

                              26,9

                              52,9

                              79,5

                              130,4

                              176,2

                              [200-300]

                              Sind. reklāmas izdevumi

                              0,0

                              0,0

                              0,0

                              0,0

                              0,0

                              0,3

                              [0-10]

                              Sindicētais veikals

                              0,0

                              0,0

                              0,0

                              0,0

                              0,0

                              0,0

                              [0 – 10]

                              Citas

                              0,0

                              0,0

                              0,0

                              0,0

                              0,0

                              0,0

                              0,0

                              [0 – 10]

                              Kopā

                              47,3

                              63,7

                              85,6

                              123,9

                              155,0

                              259,5

                              386,6

                              [400-500]

                  (188)

                     Amazon arī sniedza starpuzņēmumu izmaksu sadalījumu, kura kopsavilkums atspoguļots 8. tabulā.

                     8. tabula

                     Starpuzņēmumu izmaksu sadalījums

                              (miljoni EUR)

                              2006. g.

                              2007. g.

                              2008. g.

                              2009. g.

                              2010. g.

                              2011. g.

                              2012. g.

                              2013. g.

                              Reklāma

                              0,1

                              0,1

                              – 0,1

                              – 0,9

                              25,8

                              39,6

                              [30-40]

                              Lietojumprogrammu izstrādes izdevumi

                              1,4

                              [0-10]

                              Klientu apkalpošana

                              10,9

                              18,5

                              17,7

                              22,2

                              54,7

                              47,7

                              74,6

                              [100-200]

                              Datu centrs

                              14,0

                              24,4

                              27,8

                              27,7

                              35,1

                              67,7

                              107,4

                              [100-200]

                              Pasūtījumu izpildes centrs

                              106,6

                              175,0

                              188,3

                              228,1

                              313,1

                              576,3

                              973,0

                              [1 000 -1 500 ]

                              Mārketings

                              27,9

                              50,1

                              24,2

                              28,3

                              Darbības

                              0,1

                              0,0

                              0,0

                              0,2

                              0,2

                              0,2

                              0,2

                              [0 – 10]

                              Kopīgo pakalpojumu centrs

                              2,0

                              6,2

                              [10-20]

                              Atbalsta dienests

                              0,2

                              – 0,2

                              31,9

                              32,1

                              80,9

                              107,9

                              172,3

                              [200-300]

                              159,8

                              268,0

                              289,9

                              338,4

                              483,1

                              827,6

                              1 374,7

                              [1 500  – 2 000 ]

            2.3.3.3.
            LuxOpCo un ES vietējo saistīto uzņēmumu attiecības

                  (189)

                  Kā paskaidrots 114. un 115. apsvērumā, ES vietējie saistītie uzņēmumi sniedz LuxOpCo konkrētus grupas iekšējos pakalpojumus, pretī saņemot savu piemērojamo izmaksu atlīdzību plus uzcenojumu. Izņemot dažas variācijas pakalpojumos, kas ES vietējiem saistītajiem uzņēmumiem ir jāsniedz, un uzcenojumu, kuru pieskaita piemērojamām izmaksām (181), pakalpojumu līgumi lielā mēra ir identiski (182).

                  (190)

                  Saskaņā ar pakalpojumu līgumiem ES vietējie saistītie uzņēmumi, ciktāl iespējams, reizēm sniedz vispārīgus pakalpojumus LuxOpCo pēc LuxOpCo pieprasījuma. Šie pakalpojumi ir jāsniedz saskaņā ar LuxOpCo pakalpojumu standartiem un vadlīnijām (183). Papildus vispārīgajiem pakalpojumiem pieci ES vietējie saistītie uzņēmumi Francijā, Vācijā un AK sniedz dažādus pakalpojumus, proti, Amazon.fr SARL (184) un Amazon.de GmbH (185) sniedz klientu un tirgotāju apkalpošanas pakalpojumus, kā arī atbalsta pakalpojumus, Amazon.fr Logistique SAS (186) un Amazon Logistik GmbH (187) sniedz pasūtījumu izpildes pakalpojumus, savukārt Amazon.co.uk Ltd (188) sniedz pasūtījumu izpildes pakalpojumus, klientu un tirgotāju apkalpošanas pakalpojumus, kā arī atbalsta pakalpojumus. Arī šos pakalpojumus sniedz pēc LuxOpCo pieprasījuma.

                  (191)

                  ES vietējie saistītie uzņēmumi rīkojas kā neatkarīgi līgumslēdzēji (189) un atbild par tādu kvalificētu darbinieku komandas uzturēšanu, kuri spēj izpildīt pakalpojumu komerciālās un tehniskās prasības, kā arī par pakalpojumu sniegšanai vajadzīgās infrastruktūras un aprīkojuma uzturēšanu (190). ES vietējie saistītie uzņēmumi neuzņemas atbildību par pārdošanu un par preču krājumiem (191). Kā paskaidrots 108. un 109. apsvērumā, LuxOpCo pieņem stratēģiskus lēmumus par precēm un cenu noteikšanu (kam ir ļoti svarīga nozīme tajā, lai LuxOpCo darbības būtu sekmīgas (192)), reģistrē ar to saistītos pārdošanas apjomus un izmaksas (sk. 3. tabulu) un sedz un uzņemas preču krājumu riskus.

                  (192)

                  ES vietējie saistītie uzņēmumi par sniegtajiem pakalpojumiem papildus piemērojamām izmaksām saņem dažādus uzcenojumus. Uzcenojumu nosaka pakalpojumu līgumu 1. sadaļā kā piemērojamo uzcenojumu (193).

            2.3.4.   PAPILDU INFORMĀCIJA PAR LUXSCS

      2.3.4.1.
            LuxSCS finanšu informācija

                  (193)

                     LuxSCS bilance un peļņas un zaudējumu pārskats 2005.–2013. finanšu gadā ir atspoguļoti 9. tabulā.

                     9. tabula

                        LuxSCS bilance un peļņa un zaudējumi

                              (tūkstoši EUR)

                              LuxSCS bilance

                              2005. g.

                              2006. g.

                              2007. g.

                              2008. g.

                              2009. g.

                              2010. g.

                              2011. g.

                              2012. g.

                              2013. g.

                              KAPITĀLS

                              Parakstītais kapitāls

                              1

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              [0-10]

                              Akciju emisijas uzcenojums

                              116 204

                              417 587

                              417 587

                              417 587

                              417 587

                              417 587

                              464 363

                              549 035

                              [500 000 -600 000 ]

                              Revalvācijas rezerve

                              690

                              [400-500]

                              Pārnestā un finanšu gada peļņa (zaudējut

                              – 149 362

                              – 191 242

                              – 26 127

                              275 480

                              684 473

                              1 125 172

                              1 426 951

                              1 544 845

                              [1 500 000  – 2 000 000 ]

                              KREDITORI

                              Parādi saistītiem uzņēmumiem

                              33 185

                              171 406

                              25 525

                              26 292

                              28 013

                              37 549

                              65 931

                              138 006

                              [100 000 -200 000 ]

                              Citi kreditori un uzkrātie izdevumi

                              0

                              13 540

                              49

                              1 095

                              208

                              629

                              327

                              515

                              [1 000 -10 000 ]

                              Pasīvi kopā

                              28

                              411 294

                              417 037

                              720 457

                              1 130 285

                              1 580 941

                              1 957 577

                              2 233 094

                              [2 000 000 -2 500 000 ]

                              AKTĪVI

                              Akcijas saistītos uzņēmumos

                              25

                              24 184

                              24 184

                              24 184

                              25 909

                              42 176

                              104 652

                              130 152

                              [100 000 -200 000 ]

                              Nemateriālie aktīvi (iegādes) un nemateriālā vērtiba

                              18 978

                              116 101

                              [90 000 -100 000 ]

                              Saistīto uzņēmumu parādi

                              0

                              387 053

                              392 810

                              696 227

                              1 104 283

                              1 538 640

                              1 833 863

                              1 986 763

                              [2 000 000 -2 500 000 ]

                              Citi debitori un nauda

                              3

                              57

                              42

                              47

                              93

                              125

                              84

                              79

                              [300-400]

                              Aktīvi kopā

                              28

                              411 294

                              417 037

                              720 457

                              1 130 285

                              1 580 941

                              1 957 577

                              2 233 094

                              [2 000 000 -2 500 000 ]

                              (Tūkstoši EUR)

                              LuxSCS peļņa un zaudējumi

                              2005. g.

                              2006. g.

                              2007. g.

                              2008. g.

                              2009. g.

                              2010. g.

                              2011. g.

                              2012. g.

                              2013. g.

                              IENĀKUMI

                              Citi pamatdarbības ienākumi

                              0

                              78 598

                              274 558

                              390 593

                              519 316

                              582 731

                              491 107

                              493 317

                              [500 000  – 600 000 ]

                              Procentu un citi ienākumi

                              681

                              25 178

                              27 312

                              30 035

                              32 373

                              28 282

                              44 064

                              56 026

                              [40 000  – 50 000 ]

                              IZMAKSAS

                              Citas izmaksas un citas pamatdarbības izmas

                              147 259

                              135 211

                              132 461

                              114 338

                              105 133

                              166 143

                              230 355

                              409 977

                              [400 000  – 500 000 ]

                              Vērtības korekcijas

                              1 826

                              18 557

                              [20 000  – 30 000 ]

                              Maksājamie procenti un līdzīgas izmaksas

                              524

                              10 445

                              4 294

                              4 683

                              2 363

                              4 171

                              1 211

                              2 915

                              [600 – 700]

                              Finanšu gada peļņa

                              – 147 101

                              – 41 881

                              165 115

                              301 607

                              444 193

                              440 699

                              301 779

                              117 894

                              [100 000  – 200 000 ]

                  (194)

                  Turpmāk 10. tabulā ir sniegts pārskats par LuxSCS“Citas izmaksas un citas pamatdarbības izmaksas” attiecīgajā periodā.

                     10. tabula

                     LuxSCS citas izmaksas un citas pamatdarbības izmaksas 2006.–2013. gadā

                              (tūkstoši EUR)

                              2006. g.

                              2007. g.

                              2008. g.

                              2009. g.

                              2010. g.

                              2011. g.

                              2012. g.

                              2013. g.

                              Apraksts

                              Puse

                              Grāmatvedības maksa

                              Arēja

                              2

                              3

                              Banku izmaksas

                              Arēja

                              1

                              2

                              1

                              1

                              1

                              0

                              0

                              [0-10]

                              Kurjeru izmaksas

                              Arēja

                              0

                              Domēna licences

                              Arēja

                              285

                              Juridiskās maksas - vispārēji korporatīvie pasākumi

                              Arēja

                              111

                              232

                              537

                              617

                              875

                              Ārpaka Ipojumi

                              Arēja

                              0

                              Dažādi ieņēmumi/zaudējumi

                              Dažādi

                              0

                              0

                              – 2

                              0

                              Starpuzņēmumu - preču krājumu pārdošana

                                 Amazon.de GmbH

                              1 468

                                 LuxOpCo

                              2 205

                                 Amazon.co.uk Ltd

                              522

                              Iepirkšanas maksājumi

                                 Amazon Technologies, & A9.com, & Audible

                              68 271

                              42 274

                              27 209

                              9 439

                              39 957

                              26 803

                              56 975

                              [1 000  – 10 000 ]

                              Izmaksu dalīšanas līgums

                                 Amazon Technologies, & A9.com, & Audible

                              62 630

                              89 956

                              86 593

                              95 076

                              12 561

                              202 286

                              351 497

                              [400 000  – 500 000 ]

                  (195)

                  Kā parādīts 10. tabulā, LuxSCS izmaksas galvenokārt ir grupas iekšējās maksas saskaņā ar iepirkšanas līgumu un CSA. Papildus iepirkšanas maksājumiem, kā norādīts 11. tabulā, un CSA maksājumiem, kā norādīts 12. tabulā, LuxSCS bija jāveic turpmāki iepirkšanas maksājumi, jo Amazon US veica dažas trešo pušu IĪ iegādes, pēc tam šo IĪ licencējot LuxSCS saskaņā ar CSA. Šīs izmaksas kopā ar iepirkšanas maksājumiem un CSA maksājumiem turpmāk tiek sauktas par “maksājumiem un CSA izmaksām”. LuxSCS arī sedza izmaksas saistībā ar starpuzņēmumu preču krājumu pārdošanu pēc Amazon Eiropas darbību pārstrukturēšanas 2006. gadā. Visbeidzot, LuxSCS sedza domēnu licenču ārējās izmaksas, juridiskās izmaksas, grāmatvedības maksas un banku maksas (194).

                  (196)

                  Kā sīkāk parādīts 10. tabulā, LuxSCS segtās izmaksas neietver nekādu LuxOpCo izmaksu atlīdzināšanu saistībā ar nemateriālo aktīvu izstrādi, uzlabošanu vai pārvaldību un nekādu LuxOpCo izmaksu atlīdzināšanu saistībā ar ES tiešsaistes mazumtirdzniecības vai pakalpojumu darbību nodrošināšanu, piemēram, slikto parādu, preču norakstīšanas, mārketinga utt. izmaksu atlīdzināšanu. LuxSCS arī nesedza nekādas izmaksas saistībā ar vienīgā vadītāja atlīdzību.

            2.3.4.2.
            Papildu informācija iepirkšanas līgumu un CSA

                  (197)

                  Par nemateriālajiem aktīviem, kas tika iegūti saskaņā ar iepirkšanas līgumu, LuxSCS piekrita ATI veikt gada iepirkšanas maksājumus. Analizētajā laikposmā LuxSCS veica ATI šādus iepirkšanas maksājumus (sk. 11. tabulu turpmāk) (195):

                     11. tabula

                     Iepirkšanas maksājumi

                              (miljonos)

                              2006. g.

                              2007. g.

                              2008. g.

                              2009. g.

                              2010. g.

                              2011. g.

                              Iepirkšanas maksājums (USD)

                              82,68

                              54,95

                              28,26

                              11,04

                              2,28

                              1,08

                              Iepirkšanas maksājums (ekvivalents EUR)

                              68,34

                              42,27

                              19,15

                              8,45

                              2,40

                              0,79

                  (198)

                  Par tiesībām uz nemateriālajiem aktīviem saskaņā ar CSA LuxSCS piekrita dalīt konkrētas pētniecības un izstrādes izmaksas saistībā ar izstrādes programmu (196), t. i., “izstrādes izmaksas” (197) (kas ietver arī “apakšuzņēmēja izstrādes izmaksas”) (198). Kā norādījis Amazon, šīs izmaksas ietver izdevumus, kas saistīti ar produktu izstrādi, tehnoloģijām, pasūtījumu izpildi un mārketinga nemateriālajiem aktīviem (199), kā arī ar intelektuālā īpašuma iegādi saistītās piemērotās vispārējās un administratīvās izmaksas, kuras sedza A9 un ATI (200).

                  (199)

                  Izstrādes izmaksu daļu, kas LuxSCS bija jāsedz saskaņā ar CSA, noteica, izmantojot Eiropā gūto Amazon ieņēmumu īpatsvaru globālās grupas pasaules mēroga ieņēmumos konkrētajā gadā (201). Piemēram, 2012. gadā Amazon Eiropā guva 28,6 % no tā pasaules mēroga ieņēmumiem. Tādēļ 28,6 % no 2012. gada nemateriālo aktīvu izstrādes izmaksām piemēroja LuxSCS (202).

                  (200)

                  Kā liecina informācija CSA gada kopsavilkuma ziņojumos (203), LuxSCS attiecīgajā laikposmā pats tieši nesaskārās ar izstrādes izmaksām. Tā vietā LuxSCS finansiāli ieguldīja CSA jomā ietverto nemateriālo aktīvu izstrādē, veicot savus gada izmaksu dalīšanas maksājumus. Turpmāk 12. tabulā ir parādīts LuxSCS finanšu ieguldījumus izmaksu dalīšanā saskaņā ar CSA (turpmāk – “CSA maksājumi”) (204).

                     12. tabula

                     LuxSCS CSA maksājumi

                              (miljonos EUR)

                              2006. g.

                              2007. g.

                              2008. g.

                              2009. g.

                              2010. g.

                              2011. g.

                              2012. g.

                              2013. g.

                              Kopā

                                 LuxSCS CSA maksājumi

                              63

                              90

                              87

                              95

                              125

                              202

                              351

                              [400–500]

                              [ 1 000 –1 500 ]

                  (201)

                     CSA gada kopsavilkuma ziņojumos (205) ir ietvertas arī visā pasaulē, tostarp Eiropā, esošo Amazon izstrādes centru izstrādes izmaksas. Šie izstrādes centri nodrošina līgumu izstrādi A9 un ATI vajadzībām, un par to saņem atlīdzību no A9 un ATI, kas sedz izmaksas +[5–10] % (206).

                  (202)

                     CSA noslēdza uz visu nemateriālo aktīvu dzīves ciklu, un to varēja grozīt vai izbeigt tikai ar pušu savstarpēju vienošanos (207) kontroles maiņas vai būtiska apgrūtinājuma gadījumā (208) vai gadījumā, ja viena no pusēm nenovērš CSA nosacījumu neizpildi (209). Tādējādi LuxSCS nebija iespējas vienpusēji izbeigt CSA.

                  (203)

                  Attiecīgajā laikposmā CSA tika grozīts divas reizes (210). Pirmā grozījuma, ko parakstīja 2009. gada jūlijā un kas stājās spēkā 2009. gada 5. janvārī, mērķis bija saskaņot līgumu ar ASV Valsts kases noteikumu prasībām attiecībā uz atbilstīgiem izmaksu dalīšanas nosacījumiem. Rezultātā šajā līgumā (211) ietvēra sarakstu ar funkcijām un riskiem, kas jāuzņemas CSA pusēm (212). Šis saraksts ir ietverts 13. tabulā.

                     13. tabula

                        LuxSCS funkcijas un riski saistībā ar CSA

                              Nr.

                                 LuxSCS funkcijas

                              Riski, kas jāuzņemas LuxSCS

                              1

                              [LuxSCS] īsteno izstrādes programmu Eiropas teritorijā vai nu tieši, vai netieši ar savu meitasuzņēmumu starpniecību un ar savu darbību rezultātiem dalās ar [A9 un ATI].

                              Visi darījumdarbības riski, kas saistīti ar Eiropas teritoriju, tostarp (bet ne tikai) kredītrisks, piedziņas risks, tirgus risks, zaudējumu risks un riski saistībā ar tāda darbaspēka uzturēšanu, kurš spēj efektīvi un savlaicīgi pārdot preces un sniegt pakalpojumus Eiropas teritorijā.

                              2

                              [LuxSCS] īsteno pārdošanas un mārketinga darbības Eiropas teritorijā (213).

                              Ar izstrādes programmu saistītie riski, tostarp risks Eiropas teritorijā, ka produkti netiek izstrādāti vai ka izstrāde nav savlaicīga, vai ka pakalpojumi netiek sniegti vai ka pakalpojumi nav savlaicīgi.

                              3

                              [LuxSCS] saistībā ar izstrādes programmu savā teritorijā īsteno stratēģiskās plānošanas darbības attiecībā uz klientu vajadzībām un produktu prasībām.

                              Ar produktiem saistītie tirgus riski Eiropas teritorijā un ietekme uz pētniecības programmas sekmēm (214), tostarp:

                                          —

                                          ar darbinieku sekmīgu pieņemšanu darbā, paturēšanu un motivēšanu saistītie riski,

                                          —

                                          tirgus prasību un mainīgo nozares standartu savlaicīga un precīza prognozēšana,

                                          —

                                          jaunu produktu un pakalpojumu precīza noteikšana,

                                          —

                                          jaunu produktu vai piedāvājuma dizainu savlaicīga pabeigšana un ieviešana.

                              4

                              [LuxSCS] īsteno budžeta sagatavošanas un plānošanas darbības saistībā ar izstrādes programmu.

                              Juridiskie un regulatīvie riski saistībā ar tiešsaistes darbību nodrošināšanu.

                              5

                              [LuxSCS] pārvalda izstrādes programmas jomā ietilpstošo tehnoloģiju stratēģisku iegādi.

                              Zīmolu attīstības un zīmolu atpazīstamības riski Eiropas teritorijā.

                              6

                              [LuxSCS] pilda kvalitātes kontroles un nodrošināšanas funkcijas.

                              Ar galvenajiem darbiniekiem saistītie riski, kvalitātes kontroles riski un produktu drošuma un atbildības riski (tostarp garantijas un atbildības riski) Eiropas teritorijā.

                              7

                              [LuxSCS] izvēlas, nolīgst un uzrauga darbiniekus, līgumslēdzējus un apakšuzņēmējus, lai īstenotu iepriekš minētās darbības.

                              Iegādes riski, tostarp spēja savlaicīgi un sekmīgi integrēt jebkādu iegūto tehnoloģiju.

                  (204)

                  Ar otro grozījumu, ko parakstīja 2014. gada februārī un kas stājās spēkā 2014. gada 1. janvārī, ieviesa grozījumus metodē, kuru izmanto, lai noteiktu izstrādes izmaksu daļu, kas LuxSCS jāsedz saskaņā ar CSA. Rezultātā LuxSCS izmaksu dalīšanas īpatsvaru nosaka pēc Amazon bruto peļņas daļas, kas globālās grupas konkrētā gada bruto peļņā ir attiecināma uz Eiropu.

            2.3.4.3.
            Citas LuxSCS izmaksas saistībā ar nemateriālajiem aktīviem

                  (205)

                  Attiecībā uz mārketinga nemateriālajiem aktīviem, ko LuxOpCo izmanto Amazon Eiropas mazumtirdzniecības darbībās, Amazon paskaidroja, ka tie “ietvēra tiesības uz Amazon vietējiem Eiropas mārketinga nemateriālajiem aktīviem un globālajiem mārketinga nemateriālajiem aktīviem. LuxSCS bija jāsedz divi mārketinga izdevumu veidi. Pirmkārt, tas vai nu tieši, vai netieši atlīdzināja Eiropā strādājošo uzņēmumu mārketinga izdevumus. Otrkārt, izmaksu dalīšanas maksājumi ietvēra ar to globālo mārketinga nemateriālo aktīvu izstrādi saistīto mārketinga izdevumu sadalījumu, kurus LuxSCS bija tiesības izmantot Eiropā. Saistībā ar mārketinga izmaksu pirmo kopumu LuxSCS nenodalīja izdevumus, kas sniedza ieguvumus globālajiem mārketinga nemateriālajiem aktīviem, no izdevumiem, kuri sniedza ieguvumus tikai vietējiem mārketinga nemateriālajiem aktīviem, jo visi šie izdevumi bija jāsedz LuxSCS” (215).

                  (206)

                  Tomēr pēc tam, kad Komisija pieprasīja precizējumu, Amazon paskaidroja, ka “[LuxSCS] finanšu pārskatos nav posteņa, kas tieši atspoguļotu mārketinga izdevumu atlīdzināšanu. Drīzāk [..] mārketinga izdevumi tiek atlīdzināti, samazinot LuxSCS izmaksātās honorāra summas, bet citādi šāds samazinājums finanšu pārskatos nav tieši identificējams” (216).

            2.3.4.4.
            Informācija par ASV Nodokļu tiesas tiesvedību

                  (207)

                  Amerikas Savienoto Valstu nodokļu iestāde (Iekšzemes ieņēmumu dienests, IRS) 2012. gada novembrī izdeva Amazon ASV adresētu tiesību aktos noteiktu paziņojumu par nodokļu iztrūkumu (217) saistībā ar ASV federālā ienākumu nodokļa iztrūkumu par Amazon 2005. un 2006. taksācijas gadu. It sevišķi IRS apstrīdēja vērtību, ar kādu tika pārnesti iepriekšējie nemateriālie aktīvi, proti, LuxSCS iepirkšanas maksājumi ATI, un LuxSCS samaksāto izstrādes izmaksu summu saskaņā ar CSA (218). Pēc tam ASV Nodokļu tiesa uzsāka tiesvedību starp Amazon un IRS (219). Papildus tiesvedībai ASV Nodokļu tiesai IRS izdeva aicinājumus un uzklausīja vairāku Amazon darbinieku liecības ar zvērestu (220).

                  (208)

                  Proti, ASV ienākuma nodokļa deklarācijās Amazon bija norādījis no LuxSCS saņemtos iepirkšanas maksājumus saskaņā ar iepirkšanas līgumu, lai iegūtu tiesības izmantot esošu IĪ (turpmāk – “iepirkšana”), aptuveni 217 miljonu USD apmērā, savukārt no LuxSCS saņemtos CSA maksājumus saskaņā ar CSA aptuveni 116 miljonu USD apmērā 2005. gadā un 77 miljonu USD apmērā 2006. gadā. IRS apstrīdēja gan iepirkšanas maksājumu, gan CSA maksājumu summu. Saskaņā ar 2011. gada eksperta ziņojumu IRS uzskatīja, ka pareiza IĪ iepirkšanas maksājumu summa būtu 3,6 miljardi USD. Tiesvedības gaitā IRS šo summu koriģēja līdz 3,468 miljardiem USD. IRS eksperts izmantoja diskontētas naudas plūsmas metodi, ko piemēroja paredzamajām naudas plūsmām no Eiropas darbībām, lai iegūtu šo vērtību. Šā novērtējuma pamatā izmantotie pieņēmumi būtiski atšķīrās no Amazon izmantotajiem. It sevišķi IRS eksperti uzskatīja, ka Amazon IĪ ir neierobežots lietderīgās dzīves cikls, savukārt Amazon uzskata, ka tas ir īstermiņa. Attiecībā uz CSA maksājumiem IRS pauda nostāju, ka izmaksās, kas ir jādala saskaņā ar CSA, būtu bijis jāiekļauj 100 % no izmaksām, kuras ietvertas postenī “Tehnoloģiju un satura izmaksu centrs”.

                  (209)

                  ASV Nodokļu tiesa 2017. gada 23. martā izdeva savu atzinumu, kurā tā noraidīja praktiski visas IRS korekcijas. It sevišķi ASV Nodokļu tiesa noraidīja IRS novērtējumu un atzina, ka Amazon nemateriālo aktīvu lietderīgās dzīves cikls ir ierobežots. ASV Nodokļu tiesa arī konstatēja, ka IRS nav ievērojusi Ienākuma nodokļa noteikumus, ar ko saskaņā IĪ novērtēšanā ir jāņem vērā tikai tādi aktīvi, kuri pastāvējuši jau iepirkšanas līguma brīdī, un jāizmanto atzītas novērtēšanas metodes. ASV Nodokļu tiesa pieņēma Amazon pamatojumu, ka iekšēji reģistrētās izmaksas postenī “Tehnoloģiju un satura izmaksu centrs” nav pilnībā uzskatāmas par izstrādes izmaksām. Tā vietā tās ir jauktas izmaksas, jo satur arī ievērojamu daļu tādu izmaksu, kuras nav saistītas ar IĪ izstrādes darbībām. Nobeigumā ASV Nodokļu tiesa konstatēja, ka IRS pieprasītās iepirkšanas un CSA maksājumu korekcijas ir patvaļīgas un nepamatotas un ka IRS izmantotās metodes šo korekciju noteikšanai nebija piemērotas. Vienlaikus ASV Nodokļu tiesa ar dažām korekcijām apstiprināja, ka Amazon metode iepirkšanas novērtēšanai un posteņa “Tehnoloģijas un saturs izmaksu” attiecināšanai uz dalāmo izmaksu kopumu ir piemērota (221).

                  (210)

                  Saistībā ar pareizo iepirkšanas maksājumu noteikšanu ASV Nodokļu tiesa norādīja, ka Amazon un IRS ir vienojušies, ka var izmantot salīdzināmo nekontrolēto darījumu (CUT) metodi (222) un ka M.com līgums, ko Amazon noslēdza ar [A], ir darījums, kurš nodrošina vislielāko salīdzināmību ar Amazon esoša IĪ licencēšanu LuxSCS no Amazon US. Tomēr ASV Nodokļu tiesa atzina, ka saskaņā ar [A] līgumu Amazon sniedza [A] dažādus papildu pakalpojumus, kādus Amazon US nesniedza LuxSCS. Turklāt tiesa norādīja, ka cenu noteikšana līgumā tika veikta “holistiski”, neattiecinot konkrētu atlīdzību uz katra atsevišķa pakalpojuma vai IĪ nodrošināšanu. Tas neļāva paļauties uz [A] līguma galveno komisijas likmi kā uz honorāra likmes standartu intelektuālajam īpašumam, ko Amazon US darīja pieejamu LuxSCS. [A] līguma detalizēts ekonomiskais pārskats bija pieejams tikai par [A] līguma 2006. gada jūlija grozījumu. [A] līguma ierobežotās dokumentācijas dēļ tika izskatīti pārējie 15 M.com līgumi kopā ar pamatā esošo detalizēto ekonomisko analīzi par komisijas maksu struktūru, ja tāda bija pieejama, lai nonāktu pie tehnoloģijas honorāra bāzes likmes [3–3,5] % apmērā no pārdošanas apjoma. Tika arī norādīts, ka [komisijas likmes un pārdošanas apjoma saistības apraksts] (223), lai nonāktu pie tehnoloģijas honorāra likmes [3–3,5] % apmērā, izmantoja lejupēju vērtības korekciju. Pēc tam Amazon esošo mārketinga nemateriālo aktīvu honorāra likmi aplēsa [1–1,5] % apmērā, pamatojoties uz salīdzinājumu ar četriem licences līgumiem starp trešām pusēm, kuras nav saistītas ar Amazon. Neatkarīgo iepirkšanas maksājumu par klientu informāciju aplēsa [100–200] miljonu USD apmērā.

                  (211)

                  Lai labāk izprastu LuxSCS un tā meitasuzņēmumu funkcijas Eiropā saistībā ar nemateriālo aktīvu izstrādi, pilnveidi, pārvaldību un izmantošanu, Komisija pieprasīja informāciju, ko sniedza ASV Nodokļu tiesas tiesvedības ietvaros un kas attiecās uz LuxSCS veiktajiem maksājumiem saskaņā ar iepirkšanas līgumu un CSA. Amazon Komisijai iesniedza visu informāciju, ko izmantoja un iesniedza ASV Nodokļu tiesas tiesvedības ietvaros.

            2.3.4.5.
            Iepirkšanas maksājumi par citām IĪ tiesībām, ko iegādājās LuxSCS

                  (212)

                  Attiecīgajā laikposmā LuxSCS vairākkārt saņēma IĪ no saistītajiem uzņēmumiem un trešām pusēm, taču nekad to neiegādājās pēc savas iniciatīvas.

                  (213)

                  Dažos gadījumos Amazon.com, Inc. iegādājās uzņēmumu, kuram bija IĪ, vai pašu IĪ, un Amazon.com, Inc. šo IĪ nodeva Amazon Technologies, Inc. Šādu IĪ ietvēra CSA, kurā bija viss IĪ, ko ATI piešķīrusi vai nodevusi trešā puse (224), un šādas iegādes izmaksas tiktu ietvertas izmaksu kopumā kā iepirkšanas maksājumi (225). Rezultātā vairākus LuxSCS veiktos iepirkšanas maksājumus par IĪ neatbalsta neviens konkrēts līgums, un tie ir maksājumi, kas veikti, atsaucoties uz CSA. Starp tiem ir iepirkšanas maksājumi par [U un R iegādi] (226) un [T iegādi].

                  (214)

                  Citos gadījumos uzņēmumu, kuram bija IĪ, iegādājās cita Amazon struktūra, un tad šis IĪ tika nodots ATI. Tā tas bija gadījumā, kad LuxOpCo iegādājās [Q iegāde] grupu, kurai bija IĪ, kas ietvēra ne tikai digitālā satura tiesības, bet arī konkrētu tehnoloģiju. [Q iegādes] IĪ tehnoloģiju komponenti pārdeva ATI, kas to pēc tam ietvēra CSA, saņemot iepirkšanas maksājumu no LuxSCS.

                  (215)

                  Sākotnēji visi iepirkšanas maksājumi tika ietverti finanšu gada izdevumos. LuxSCS 2011. gadā sāka dažas no iegādēm pārvērst kapitālā, vai nu reģistrējot tās kā nemateriālos aktīvus (piemēram, [Q iegāde] (227), [T iegāde] (228) 2011. gadā, [U iegāde] 2012. gadā (229)), vai kā pamatlīdzekļus (piemēram, [V iegāde] (230) 2013. gadā) (231).

            2.3.4.6.
            LuxSCS vienīgā vadītāja rakstiski lēmumi un LuxSCS kopsapulču protokoli

                  (216)

                     Amazon apstiprināja, ka nemateriālo aktīvu izstrādē un uzturēšanā iesaistītie Amazon grupas darbinieki nav ne LuxSCS, ne kādas no LuxSCS struktūrām darbinieki (232). Lai labāk izprastu LuxSCS veiktās darbības, Komisija pieprasīja Amazon iesniegt LuxSCS vadības rakstiskos lēmumus, kā arī LuxSCS kopsapulču protokolus LuxSCS (t. i., Amazon Europe Holding, Inc.) vienīgā vadītāja rakstisko lēmumu un LuxSCS partneru 2004.–2013. gada kopsapulču protokolu kopsavilkums ir sniegts 14. tabulā.

                     14. tabula

                        SCS 2004.–2013. gada protokoli

                              Datums

                              Lēmuma veids

                              Kopsavilkums

                              7.6.2004.

                                 LuxSCS vienīgā vadītāja ([..] kā pilnvarnieka) rakstisks lēmums

                              Visu vajadzīgo darbību apstiprināšana saistībā ar pēcizveides pasākumiem; [bankas] konta atvēršanas apstiprināšana; telpu līguma ar [apkalpojošo uzņēmumu] slēgšanas apstiprināšana; LuxOpCo dibināšana.

                              14.1.2005.

                                 LuxSCS vienīgā vadītāja ([..] kā viceprezidenta) rakstisks lēmums

                              Divu izmaksu dalīšanas līgumu un iepirkšanas līguma apstiprināšana; LuxSCS statūtu grozījumu pieņemšana, lai būtu iespējams pieņemt konkrētas īpašas akciju tiesības attiecībā uz dividendēm un citām izmaksām un pieņemt īpašus akciju emisijas uzcenojumus; LuxSCS akciju kapitāla palielināšana, visu aktīvu un pasīvu ieguldījumu uzņemoties ACI Holdings Limited, kas ir Gibraltāra uzņēmums (ACI); [..] iecelšanas apstiprināšana LuxOpCo papildu vadītāja amatā un LuxOpCo korporatīvā mērķa grozīšana; parādzīmes nodošana Amazon.com International Sales, Inc.; aizdevuma izsniegšana LuxOpCo.

                              17.1.2005.

                              Ārkārtas kopsapulces protokols ([..] kā priekšsēdētājs, [..] kā sekretārs, [..] kā kontrolieris)

                              Jaunu statūtu pieņemšana, lai būtu iespējams pieņemt konkrētas īpašas akciju tiesības attiecībā uz dividendēm un citām izmaksām; akciju kapitāla palielināšana.

                              7.6.2005.

                                 LuxSCS vienīgā vadītāja ([..] kā viceprezidenta) rakstisks lēmums

                                 LuxSCS juridiskās adreses maiņa.

                              22.6.2005.

                              Kopsapulces protokols ([..] kā priekšsēdētājs, [..] kā sekretārs, [..] kā kontrolieris)

                              Tiesību paziņojuma atsaukšana; gada pārskata apstiprināšana uz 2004. gada 31. decembri; vienīgā vadītāja (Amazon Europe Holding, Inc.) budžeta izpilde finanšu gadam, kas beidzas 2004. gada 31. decembrī.

                              22.6.2005.

                                 LuxSCS vienīgā vadītāja ([..] kā viceprezidenta) rakstisks lēmums

                                 LuxSCS pārskata apstiprināšana uz 2004. gada 31. decembri un lēmums šo pārskatu iesniegt LuxSCS akcionāriem apstiprināšanai; LuxSCS vienīgā vadītāja budžeta izpilde pārskata gadam, kas beidzas 2004. gada 31. decembrī.

                              6.2.2006.

                                 LuxSCS vienīgā vadītāja ([..] rīkojoties vārdā) rakstisks lēmums

                                 LuxSCS akciju kapitāla palielinājuma pieņemšana, ieguldot natūrā Amazon.com, Inc. akcijas no Amazon.fr Holdings SAS, kuru vērtība ir 1 017 240  USD, ņemot vērā LuxSCS ierobežotās akcijas; apstiprinājums, lai noslēgtu vienu vai vairākus akciju nodošanas līgumus nolūkā iegūt 100 % no Amazon.com, Inc. akcijām Amazon.co.uk Ltd un Amazon.de GmbH un 95,8 % no Amazon.com, Inc. akcijām Amazon.fr Holdings SAS, ņemot vērā vekseli ar pamatsummu 194 672 760,00  USD apmērā; LuxSCS akciju kapitāla palielinājuma pieņemšana, visu aktīvu un pasīvu ieguldījumu uzņemoties ACI Holdings, ņemot vērā LuxSCS ierobežotās akcijas;

                              6.2.2006.

                                 LuxSCS ārkārtas kopsapulces protokols ([..] kā priekšsēdētājs, [..] kā sekretārs, [..] kā kontrolieris)

                                 LuxSCS akciju kapitāla palielināšana; lēmums pieņemt parakstīto kapitālu un Amazon.com, Inc. maksājumu ar jaunām ierobežotām akcijām kā ieguldījumu natūrā; LuxSCS akciju kapitāla palielināšana; parakstīts kapitāls un ACI Holdings Limited maksājums ar jaunām ierobežotām akcijām kā ieguldījums natūrā; LuxSCS 900 ierobežoto akciju anulēšana; Jauns LuxSCS akcionāru sastāvs.

                              7.2.2006.

                                 LuxSCS vienīgā vadītāja ([..] rīkojoties vārdā) rakstisks lēmums

                              apstiprinājums, lai noslēgtu akciju nodošanas līgumu nolūkā pārdot 100 % no Amazon.de GmbH akcijām un 8 724 191 Amazon.co.uk Ltd akcijas (kas ir 93,1471 %), ņemot vērā parādzīmi 136 828 362  EUR vērtībā; priekšlikums ieguldīt 6,8529 % no Amazon.co.uk Ltd akcijām un 100 % no amazon.fr Holdings SAS akcijām LuxOpCo; aizdevuma izsniegšana LuxOpCo.

                              18.4.2006.

                                 LuxSCS vienīgā vadītāja ([..] rīkojoties vārdā) rakstisks lēmums

                              Lēmums sadalīt trīs atsevišķos vekseļos LuxSCS2006. gada 6. februārī izdoto vekseli Amazon.com. Inc. labā ar pamatsummu 194 672 760  USD vērtībā; LuxSCS akciju kapitāla palielināšana ar ACI ieguldījumu natūrā, ieguldot AK vekseli un Vācijas vekseli un ņemot vērā LuxSCS ierobežoto akciju emisiju.

                              19.4.2006.

                                 LuxSCS ārkārtas kopsapulces protokols ([..] kā priekšsēdētājs, [..] kā sekretārs, [..] kā kontrolieris)

                                 LuxSCS akciju kapitāla palielināšana; lēmums pieņemt parakstīto kapitālu un Amazon.com, Inc. maksājumu ar jaunām ierobežotām akcijām kā ieguldījumu natūrā; jauns LuxSCS sastāvs; grozījumu izdarīšana statūtos.

                              28.4.2006.

                                 LuxSCS vienīgā vadītāja ([..] kā viceprezidenta) rakstisks lēmums

                              [..] atlūguma pieņemšana no LuxOpCo vadītāja amata un [..] un [..] iecelšanas apstiprināšana LuxOpCo vadītāju amatos; [LuxSCS] akciju kapitāla palielinājuma pieņemšana, visu aktīvu un pasīvu ieguldījumu uzņemoties ACI Holdings Limited, kas ir Gibraltāra uzņēmums (ACI), ņemot vērā LuxSCS ierobežotās akcijas; konkrētu IĪ tiesību nodošanas apstiprināšana no Amazon.co.uk Ltd, Amazon.fr Holdings SAS un Amazon.de GmbH; Amazon.com Int'l Sales, Inc. ES mazumtirdzniecības darbību iegādes un to secīgas nodošanas LuxOpCo apstiprināšana; intelektuālā īpašuma licences līgumu ar LuxOpCo apstiprināšana; konkrētu ierobežoto LuxSCS akcionāru apvienošanās; aizdevums LuxOpCo.

                              28.4.2006.

                                 LuxSCS ārkārtas kopsapulces protokols ([..] kā priekšsēdētājs, [..] kā sekretārs, [..] kā kontrolieris)

                              akciju kapitāla palielināšana; lēmums pieņemt parakstīto kapitālu un ACI Holdings Limited maksājumu ar visām 3 750  ierobežotajām akcijām; 1 993  akciju anulēšana; Jauns LuxSCS akcionāru sastāvs; grozījumu izdarīšana statūtos.

                              9.5.2006.

                                 LuxSCS kopsapulces protokols ([..] kā priekšsēdētājs, [..] kā sekretārs, [..] kā kontrolieris)

                              tiesību paziņojuma atsaukšana; grozījumu izdarīšana LuxSCS statūtos pēc Amazon.com Int'l Marketplace, Inc. apvienošanas ar Amazon Int'l Sales.

                              27.6.2006.

                                 LuxSCS ārkārtas kopsapulces protokols ([..] kā priekšsēdētājs, [..] kā sekretārs, [..] kā kontrolieris)

                                 ACI Holdings Limited personīgā akciju emisijas uzcenojuma samazināšana pēc 2006. gada 28. aprīļa ieguldījuma novērtējuma.

                              22.5.2007.

                                 LuxSCS akcionāru rakstisks lēmums ([..] kā viceprezidents, [..] kā viceprezidents, [..] kā finanšu rīkotājs un direktors)

                                 LuxSCS gada pārskata apstiprināšana uz 2005. gada 31. decembri un lēmums iesniegt gada pārskatu LuxSCS vienīgajam akcionāram un apstiprināt LuxSCS vienīgā vadītāja budžeta izpildi par pārskata gadu, kas beidzas 2005. gada 31. decembrī.

                              22.5.2007.

                                 LuxSCS akcionāru rakstisks lēmums ([..] kā viceprezidents, [..] kā viceprezidents, [..] kā viceprezidents, finanšu rīkotājs un direktors)

                              Gada pārskata apstiprināšana uz 2005. gada 31. decembri un rezultātu sadale; vadītāju budžeta izpilde finanšu gadam, kas beidzas 2005. gada 31. decembrī.

                              25.4.2008.

                                 LuxSCS vienīgā vadītāja ([..] kā viceprezidenta) rakstisks lēmums

                                 LuxSCS gada pārskata apstiprināšana uz 2006. gada 31. decembri un lēmums šo gada pārskatu iesniegt LuxSCS akcionāriem apstiprināšanai; lēmums apstiprināt LuxSCS vienīgā vadītāja budžeta izpildi pārskata gadam, kas beidzas 2006. gada 31. decembrī.

                              25.4.2008.

                                 LuxSCS akcionāru rakstisks lēmums ([..] kā viceprezidents, [..] kā viceprezidents, [..] kā viceprezidents, finanšu rīkotājs un direktors)

                              Gada pārskata apstiprināšana uz 2006. gada 31. decembri, rezultātu sadale un lēmums iesniegt gada pārskatu LuxSCS akcionāriem; vienīgā vadītāja budžeta izpilde finanšu gadam, kas beidzas 2006. gada 31. decembrī.

                              18.6.2008.

                                 LuxSCS vienīgā vadītāja ([..] kā viceprezidenta) rakstisks lēmums

                                 LuxOpCo gada pārskata apstiprināšana uz 2006. gada 31. decembri un tā paraksttiesīgo personu deleģēšanas politikas grozīšana un pieņemšana; Amazon Eurasia Holdings Sarl (AEH) gada pārskata apstiprināšana uz 2006. gada 31. decembri un tā paraksttiesīgo personu deleģēšanas politikas grozīšana un pieņemšana;

                              23.3.2009.

                                 LuxSCS vienīgā vadītāja ([..] kā viceprezidenta) rakstisks lēmums

                              Lēmums ieguldīt kopā summu 25 000  EUR apmērā AEH, ņemot vērā, ka AEH ir emitējis jaunas akcijas.

                              25.6.2009.

                                 LuxSCS akcionāru rakstisks lēmums ([..] kā viceprezidents, [..] kā priekšsēdētājs, [..] kā viceprezidents, finanšu rīkotājs un direktors)

                              Gada pārskata apstiprināšana uz 2008. gada 31. decembri un rezultātu sadale; vienīgā vadītāja budžeta izpilde finanšu gadam, kas beidzas 2008. gada 31. decembrī.

                              25.6.2009.

                                 LuxSCS vienīgā vadītāja ([..] kā priekšsēdētāja) rakstisks lēmums

                                 LuxSCS gada pārskata apstiprināšana uz 2009. gada 31. decembri un lēmums šo gada pārskatu iesniegt LuxSCS akcionāriem apstiprināšanai; priekšlikums apstiprināt LuxSCS vienīgā vadītāja budžeta izpildi pārskata gadam, kas beidzas 2008. gada 31. decembrī. LuxOpCo gada pārskata apstiprināšana uz 2008. gada 31. decembri; AEH gada pārskata apstiprināšana uz 2008. gada 31. decembri; priekšlikums palielināt AEH akciju kapitālu, ieguldot naudas līdzekļus.

                              6.7.2009.

                                 LuxSCS vienīgā vadītāja rakstisks lēmums ([..] kā priekšsēdētājs, [..] kā priekšsēdētājs, [..] kā viceprezidents, finanšu rīkotājs un direktors)

                              Gada pārskata apstiprināšana uz 2008. gada 31. decembri un rezultātu sadale; vienīgā vadītāja budžeta izpilde finanšu gadam, kas beidzas 2008. gada 31. decembrī.

                              31.8.2009.

                                 LuxSCS vienīgā vadītāja ([..] kā priekšsēdētāja) rakstisks lēmums

                                 LuxSCS ārkārtas kopsapulces sasaukšana 2009. gada 1. septembrī saistībā ar: tiesību paziņojuma atsaukšana; grozījumu izdarīšana LuxSCS statūtos pēc ACI Holdings Limited likvidēšanas un tā 3 750  LuxSCS ierobežoto akciju saistītās nodošanas tā mātesuzņēmumam Amazon.com Int'l Sales, Inc.

                              11.9.2009.

                                 LuxSCS kopsapulces protokols ([..] kā priekšsēdētājs, [..] kā sekretārs, [..] kā kontrolieris)

                              tiesību paziņojuma atsaukšana; grozījumu izdarīšana LuxSCS statūtos pēc ACI Holdings Limited likvidēšanas un tā 3 750  LuxSCS ierobežoto akciju saistītās nodošanas tā mātesuzņēmumam Amazon.com Int'l Sales, Inc.

                              7.12.2009.

                                 LuxSCS vienīgā vadītāja ([..] kā priekšsēdētāja) rakstisks lēmums

                              Lēmums palielināt AEH akciju kapitālu, ieguldot naudas līdzekļus.

                              22.12.2009.

                                 LuxSCS akcionāru rakstisks lēmums ([..] kā viceprezidents, [..] kā priekšsēdētājs, [..] kā viceprezidents un finanšu rīkotājs)

                                 LuxSCS starpposma dividenžu sadales apstiprināšana.

                              22.12.2009.

                                 LuxSCS vienīgā vadītāja ([..] kā priekšsēdētāja) rakstisks lēmums

                                 LuxSCS starpposma dividenžu sadales akcionāriem apstiprināšana.

                              30.4.2010.

                                 LuxSCS vienīgā vadītāja ([..] kā priekšsēdētāja) rakstisks lēmums

                                 LuxOpCO gada pārskata apstiprināšana uz 2009. gada 31. decembri; AEH gada pārskata apstiprināšana uz 2009. gada 31. decembri.

                              28.5.2010.

                                 LuxSCS vienīgā vadītāja ([..] kā priekšsēdētāja) rakstisks lēmums

                                 LuxSCS gada pārskata apstiprināšana uz 2009. gada 31. decembri un lēmums to iesniegt LuxSCS akcionāriem un apstiprināt LuxSCS vienīgā vadītāja budžeta izpildi par pārskata gadu, kas beidzas 2009. gada 31. decembrī; LuxSCS juridiskās adrese maiņas apstiprināšana akcionāriem un vienīgajam vadītājam.

                              14.6.2010.

                                 LuxSCS akcionāru rakstisks lēmums ([..] kā viceprezidents, [..] kā priekšsēdētājs, [..] kā viceprezidents un finanšu rīkotājs)

                              Gada pārskata apstiprināšana uz 2009. gada 31. decembri un rezultātu sadale; vienīgā vadītāja budžeta izpilde finanšu gadam, kas beidzas 2009. gada 31. decembrī.

                              5.7.2010.

                                 LuxSCS vienīgā vadītāja ([..] kā priekšsēdētāja) rakstisks lēmums

                              Akcionāru naudas avansa maksājumu apstiprināšana, kurus LuxSCS veicis AEH; AEH akciju kapitāla palielināšanas apstiprināšana, ieguldot natūrā pienākošās summas.

                              13.12.2010.

                                 LuxSCS vienīgā vadītāja ([..] kā priekšsēdētāja) rakstisks lēmums

                              Akcionāru naudas avansa maksājumu apstiprināšana, kurus LuxSCS veicis AEH; priekšlikums palielināt AEH akciju kapitālu, ieguldot natūrā pienākošās summas; pilnvaras [..], [..] un [..] šajā saistībā rīkoties LuxSCS vārdā.

                              7.4.2011.

                                 LuxSCS akcionāru rakstisks lēmums ([..] kā priekšsēdētājs, [..] kā viceprezidents)

                              Apstiprinājums, lai piešķirtu 41 miljonam GBP ekvivalentu summu euro valūtā īpašai LuxSCS rezervei pēc tam, kad Amazon.com Int'l Sales, Inc. ir ieguldījis 3 115  akcijas, kas tam ir Video Island Entertainment Ltd.

                              7.4.2011.

                                 LuxSCS akcionāru rakstisks lēmums ([..] kā priekšsēdētājs)

                              Lēmums ieteikt LuxSCS akcionāriem piešķirt 41 miljonam GBP ekvivalentu summu euro valūtā īpašai LuxSCS rezervei pēc tam, kad Amazon.com Int'l Sales, Inc. ir ieguldījis 3 115  akcijas, kas tam ir Video Island Entertainment Ltd; LuxSCS ieguldījuma (tā 3 115  akcijas, kas tam ir Video Island Entertainment Limited) apstiprināšana tam pilnībā piederošajā meitasuzņēmumā LuxOpCo.

                              23.5.2011.

                                 LuxSCS akcionāru rakstisks lēmums ([..] kā viceprezidents, [..] kā priekšsēdētājs, [..] kā viceprezidents un finanšu rīkotājs)

                              Gada pārskata apstiprināšana uz 2010. gada 31. decembri un rezultātu sadale; vienīgā vadītāja budžeta izpilde finanšu gadam, kas beidzas 2010. gada 31. decembrī.

                              23.5.2011.

                                 LuxSCS vienīgā vadītāja ([..] kā priekšsēdētāja) rakstisks lēmums

                                 LuxSCS gada pārskata apstiprināšana uz 2010. gada 31. decembri un lēmums šo gada pārskatu iesniegt LuxSCS akcionāriem apstiprināšanai; priekšlikums apstiprināt LuxSCS vienīgā vadītāja budžeta izpildi pārskata gadam, kas beidzas 2010. gada 31. decembrī.

                              1.7.2011.

                                 LuxSCS vienīgā vadītāja ([..] kā priekšsēdētāja) rakstisks lēmums

                              Akcionāra naudas avansa maksājuma apstiprināšana, kuru LuxSCS veicis AEH; AEH akciju kapitāla palielināšanas apstiprināšana (kā vienīgajam akcionāram), ieguldot natūrā pienākošās summas.

                              25.1.2012.

                                 LuxSCS vienīgā vadītāja ([..] kā priekšsēdētāja) rakstisks lēmums

                              [..] kunga atlūguma pieņemšana no LuxOpCo vadītāja amata, un AEH apstiprinājums par budžeta izpildi; [..] kunga iecelšanas par jauno LuxOpCo un AEH vadītāju apstiprināšana; LuxOpCo un AEH korporatīvās paraksttiesīgo personu politikas grozījuma apstiprināšana; akcionāra naudas avansa maksājuma apstiprināšana, kuru vienīgais akcionārs veicis LuxSCS; AEH akciju kapitāla palielināšanas apstiprināšana, ieguldot natūrā pienākošās summas; apstiprinājums, lai LuxSCS noslēgtu grozīto un pārstrādāto kredītlīgumu; apstiprinājums, lai LuxSCS noslēgtu 2011. gada 28. marta IĪ nodošanas līgumu [Q iegāde].

                              23.4.2012.

                                 LuxSCS vienīgā vadītāja ([..] kā priekšsēdētāja) rakstisks lēmums

                                 LuxSCS gada pārskata apstiprināšana uz 2011. gada 31. decembri un LuxSCS vienīgā vadītāja budžeta izpildes apstiprināšana par pārskata gadu, kas beidzas 2011. gada 31. decembrī; LuxOpCO gada pārskata apstiprināšana (kā akcionāram) uz 2011. gada 31. decembri; AEH gada pārskata apstiprināšana (kā akcionāram) uz 2011. gada 31. decembri;

                              27.4.2012.

                                 LuxSCS akcionāru rakstisks lēmums ([..] kā viceprezidents, [..] kā priekšsēdētājs, [..] kā viceprezidents un finanšu rīkotājs)

                              Gada pārskata apstiprināšana uz 2011. gada 31. decembri un rezultātu sadale; vienīgā vadītāja budžeta izpilde finanšu gadam, kas beidzas 2011. gada 31. decembrī.

                              27.8.2012.

                                 LuxSCS vienīgā vadītāja ([..] kā priekšsēdētāja) rakstisks lēmums

                              [..] kunga atlūguma apstiprināšana no LuxOpCo un AEH vadītāja amata; [..] kunga un [..] kunga iecelšanas par jaunajiem LuxOpCo un AEH vadītājiem apstiprināšana un grozījumu ieviešana LuxOpCo un AEH korporatīvās paraksttiesīgo personu deleģēšanas politikā; akcionāra naudas avansa maksājuma apstiprināšana, kuru LuxSCS veicis AEH; AEH akciju kapitāla palielināšanas apstiprināšana, ieguldot natūrā.

                              12.12.2012.

                                 LuxSCS vienīgā vadītāja (ko pārstāv [..] saskaņā ar deleģēšanas pilnvaru) rakstisks lēmums

                              [..] kunga iecelšanas par jauno LuxOpCo un AEH vadītāju apstiprināšana; LuxOpCo un AEH korporatīvās paraksttiesīgo personu politikas grozījuma apstiprināšana; [..] kunga atlūguma apstiprināšana no LuxOpCo un AEH vadītāja amata;

                              2.4.2013.

                                 LuxSCS vienīgā vadītāja (ko pārstāv [..] saskaņā ar deleģēšanas pilnvaru) rakstisks lēmums

                                 LuxSCS gada pārskata apstiprināšana uz 2012. gada 31. decembri un LuxSCS vienīgā vadītāja budžeta izpildes apstiprināšana; AEH gada pārskata apstiprināšana (kā akcionāram) uz 2012. gada 31. decembri; LuxOpCO gada pārskata apstiprināšana (kā akcionāram) uz 2012. gada 31. decembri; apstiprinājums, lai LuxSCS noslēgtu aktīvu pirkšanas līgumu nolūkā iegādāties konkrētus aktīvus no [W1iegādes] un [W2 iegādes]; apstiprinājums, lai LuxSCS parakstītu IĪ nodošanas līguma ar  Elkotob.com LLC grozījumu.

                              8.4.2013.

                                 LuxSCS akcionāru rakstisks lēmums (ko pārstāv [..] saskaņā ar deleģēšanas pilnvaru [..] kā viceprezidents, [..] kā viceprezidents un finanšu rīkotājs)

                              Gada pārskata apstiprināšana uz 2012. gada 31. decembri un rezultātu sadale; vienīgā vadītāja budžeta izpilde finanšu gadam, kas beidzas 2012. gada 31. decembrī.

                  (217)

                  Kā parādīts 14. tabulā, vienīgā vadītāja rakstiskie lēmumi un LuxSCS kopsapulču protokoli kopš tā dibināšanas 2004. gadā līdz 2013. gadam liecina, ka LuxSCS vienīgais vadītājs un partneri, īstenojot savas tiesības kā LuxSCS partneri, principā risināja tikai ar savu ieguldījumu uzraudzību saistītos jautājumus, piemēram, akciju kapitāla izmaiņas, kapitāla iemaksas, aizdevumu izsniegšanu saistītiem uzņēmumiem un citus finanšu lēmumus, kas saistīti ar LuxSCS un tā meitasuzņēmumiem. Rakstiskajos lēmumos un protokolos atspoguļotie lēmumi attiecās arī uz meitasuzņēmumu vadītāju iecelšanu, budžeta izpildi un atlūgumiem, statūtu grozījumiem un pārskatu apstiprināšanu.

                  (218)

                  No 46 rakstiskajiem lēmumiem un protokoliem, kuru kopsavilkums sniegts 14. tabulā, tikai turpmāk nosauktie četri attiecas uz nemateriālajiem aktīviem.

                              —

                                 LuxSCS vienīgais vadītājs 2005. gada 14. janvārī apstiprināja un ratificēja LuxSCS jau noslēgto (2004. gada decembrī un 2005. gada janvārī) iepirkšanas līgumu un divus izmaksu dalīšanas līgumus (tostarp CSA).

                              —

                              Eiropas darbību reorganizēšanas kontekstā 2006. gada 28. aprīlīLuxSCS vienīgais vadītājs apstiprināja Amazon.co.uk Ltd, Amazon.fr Holding SAS un Amazon.de GmbH redakcionālā satura, preču zīmju un domēnu nosaukumu nodošanu LuxSCS, kā arī licences līguma noslēgšanu ar LuxOpCo. Pēc tam vienīgo vadītāju pilnvaroja izpildīt šos līgumus.

                              —

                                 LuxSCS vienīgais vadītājs 2012. gada 25. janvārī apstiprināja un ratificēja IĪ nodošanas līgumu ar [Q iegādi], ko bija noslēdzis LuxSCS un kas bija stājies spēkā 2011. gada 29. martā. Pēc tam vienīgo vadītāju pilnvaroja izpildīt IĪ nodošanas līgumu.

                              —

                              Savukārt 2013. gada 2. aprīlī tika ziņots, ka LuxSCS un ATI ir noslēguši aktīvu pirkuma līgumu (datēts ar 2013. gada 1. martu), lai no trešās puses iegādātos konkrētus aktīvus, proti, programmatūras kodus un visas saistītās intelektuālā īpašuma tiesības. Vienīgais vadītājs ratificēja aktīvu pirkuma līgumu un licenci LuxOpCo.

            2.3.5.   INFORMĀCIJA PAR IP LICENCES LĪGUMIEM, KO NOSLĒGUŠAS AMAZON GRUPAS STRUKTŪRAS UN NESAISTĪTAS STRUKTŪRAS

      2.3.5.1.
            M.com līgumi

                  (219)

                  Papildus M.com līgumiem, kas uzskaitīti 142. apsvērumā, Amazon laikā no 2004. līdz 2006. gadam noslēdza vairākus M.com līgumus ar Bombay Company, DVF, Bebe, Marks & Spencer, Sears Canada, Hobby Hub, Benefit Cosmetic, Timex.com, Mothercare UK un Devanlay US (233).

                  (220)

                     Amazon paskaidroja, ka M.com partneriem netika piešķirta piekļuve Amazon tehnoloģijai kā tādai. Drīzāk Amazon izmantoja savu tehnoloģiju, lai partneriem sniegtu IT un e-komercijas pakalpojumus (234). Kā paskaidrojis Amazon, saskaņā ar M.com līgumiem “Amazon piekrita nodrošināt e-komercijas tehnoloģijas, lai trešās puses varētu nodrošināt savu mazumtirdzniecības tīmekļa vietņu darbību. M.com klienti, piemēram, [A], saņēma tikai tehnoloģiju, bet neizmantoja un nesaņēma tiesības uz Amazon preču zīmēm, zīmolu nosaukumiem, klientu informāciju vai kādu citu Amazon nemateriālo īpašumu” (235). Amazon arī skaidroja, ka tā vietā, lai katram Amazon piedāvājuma elementam cenu noteiktu individuāli, M.com līgumu cenu noteikšanai tika piemērota holistiska pieeja (236). M.com līgumos, kas noslēgti pēc apstrīdētā nodokļu nolēmuma, ir noteikumi, kuri paredz, ka katra puse saņem ierobežotu, neekskluzīvu licenci uz sava partnera IĪ tikai līguma izpildes nolūkā.

                  (221)

                     Amazon uzsvēra, ka M.com līgumi un licences līgumi starp LuxSCS un LuxOpCo būtiski atšķiras, jo “saskaņā ar LuxOpCo un LuxSCS līgumu LuxOpCo saņēma neierobežotu piekļuvi klientu datiem par miljoniem personu. Pārējos M.com līgumos šāda piekļuve datiem nav paredzēta. Turklāt LuxSCS un LuxOpCo līgums ietver preču zīmes un domēnus, kas nav paredzēti pārējos M.com līgumos” (237). Amazon paskaidroja, ka nekad nav trešām pusēm licencējis klientu datus (238).

                  (222)

                     TP ziņojumā minētie M.com līgumi ir sīkāk aprakstīti 223.–229. apsvērumā.

                  (223)

                  Saskaņā ar [A] līgumu Amazon piekrita Amazon tīmekļa vietnēs radīt, izstrādāt, mitināt un uzturēt jaunu [A] tīmekļa vietni un [A] veikalu, kas aizstātu [A] esošo e-komercijas tīmekļa vietni. [A] kā galvenais pārdevējs noteica pārdošanai piedāvāto produktu cenu gan [A] tīmekļa vietnē, gan [A] veikalā (239). Amazon atbildēja par sūtījumu apstrādi un piegādi galapatērētājiem un par klientu apkalpošanu. [A] un Amazon neapmainījās ar nekādām īpašumtiesībām vai tiesībām uz IĪ, ja vien tas nebija tieši noteikts līgumā. Tiesības izmantot Amazon IĪ, ko uzskatīja par pamatoti nepieciešamu, lai pildītu pušu saistības saskaņā ar līgumu, Amazon neekskluzīvi, ierobežoti un bez nodošanas tiesībām licencēja [A] (240). [A] piešķīra Amazon līdzīgas licences izmantot [A] IĪ (241). Pēc sadarbības sākšanas abās tīmekļa vietnēs apkopotā klientu informācija piederēja abām pusēm. Pušu apkopotie dati pirms sadarbības sākšanas palika tikai attiecīgās puses īpašumā (242).

                  (224)

                  Saskaņā ar atrunāto atlīdzības struktūru [A] bija jāmaksā ieviešanas maksa (15 miljoni USD) un pamatmaksas (no 7 līdz 35 miljoniem USD 2001.–2006. gadā). Papildus [A] bija jāmaksā mainīgās maksas par katru vienību, kas norādīta 15. tabulā, un papildu maksas (papildmaksas) (no 0,05 līdz 13,75 USD apmērā par katru pārdoto vienību) saistībā ar iesaiņošanu un pārdotajām lielizmēra vienībām. Visbeidzot, [A] bija Amazon jāmaksā komisijas maksa kā procentuālā daļa no pārdošanas apjoma, kā parādīts 16. tabulā.

                     15. tabula

                     [A] samaksātās mainīgās maksas (243)

                              (USD)

                              Mainīgās vienības maksas (USD/vienību)

                              1. gads

                              2. gads

                              3. gads

                              4. gads

                              5. gads

                              6. gads

                              Šķirojamas

                              2,36

                              2,36

                              2,10

                              1,87

                              1,78

                              1,78

                              Pārvedamas

                              3,83

                              3,83

                              3,57

                              3,27

                              3,13

                              3,13

                              Nešķirojamas vai nepārvedamas

                              4,83

                              4,83

                              4,81

                              4,48

                              4,28

                              4,28

                              Atvedamas un nosūtāmas vienības

                              0,75

                              0,75

                              0,75

                              0,75

                              0,75

                              0,75

                              [..] Dāvanu karte
                              Atvedamas un nosūtāmas vienības

                              0,75

                              Dāvanu karte, bezmaksas

                              Preču atgriešanas apstrāde

                              Tāda pati kā mainīgā vienības maksa katram šāda [..] produktam, kas tiek atgriezts Amazon vai tā saistītajiem uzņēmumiem

                              Piegādātāju preču atgriešanas apstrāde

                              1,00

                              1,00

                              1,00

                              1,00

                              1,00

                              1,00

                     16. tabula

                     [A] samaksātās pārdošanas komisijas maksas

                              (%)

                              1. gads

                              2. gads

                              3. gads

                              4. gads

                              5. gads

                              6. gads

                              Produktu pārdošanas komisijas maksa (izņemot kataloga zīmolu [..] produktus)

                              5,0

                              5,0

                              4,5

                              4,0

                              4,0

                              4,0

                              Papildu komisijas maksa par apģērbu pārdošanu

                              2,5

                              2,5

                              3,0

                              3,5

                              3,5

                              3,5

                              Produktu pārdošanas komisijas maksa (kataloga zīmolu [..] produkti)

                              2,0

                              2,5

                              2,5

                              2,5

                              3,0

                              3,0

                  (225)

                     Amazon bija [A] jāmaksā klientu ieteikumu maksa par Amazon produktiem, kas tika piedāvāti pārdošanai [A] tīmekļa vietnē. Šī maksa bija 5 % no pārdošanas apjoma 2001. un 2002. gadā, 4,5 % no pārdošanas apjoma 2003. gadā un 4 % no pārdošanas apjoma 2004.–2006. gadā.

                  (226)

                  [A] līguma sākotnējais piecu gadu darbības laiks pēc tam tika pagarināts līdz 2011. gada 31. augustam, kad beidzās Amazon komerciālās attiecības ar [A] (244).

                  (227)

                  [G] līgums cita starpā ietvēra Amazon tīmekļa vietnes kopējā zīmola daļas izstrādi, mitināšanu un uzturēšanu, lai tirgotu [G] izraudzītos un piegādātos produktus. Pēc kopīgā zīmola veikala atklāšanas [G] apņēmās pārtraukt [G] tīmekļa vietnes darbību un pārvirzīt visus apmeklētājus no savas tīmekļa vietnes uz kopīgā zīmola veikalu. Amazon noteica kopīgā zīmola veikalā tirgoto produktu cenas. Tas iegādājas produktus no [G] un pārdeva tos galapatērētājiem (245). [G] piederēja visas Amazon izplatītāju centros glabātās vienības, un tas uzņēmās ar šiem preču krājumiem saistītos zaudējumu riskus. [G] un Amazon neapmainījās ar nekādām īpašumtiesībām vai tiesībām uz IĪ, ja vien tas nebija tieši noteikts līgumā. IĪ tiesības, ko uzskatīja par pamatoti nepieciešamām, lai pildītu pušu saistības saskaņā ar līgumu, Amazon neekskluzīvi un bez nodošanas tiesībām licencēja [G] un [G] tās tāpat licencēja Amazon (246). [G] bija jāmaksā (247) ieviešanas maksa 19,5 miljonu USD apmērā pirmajā gadā, gada pamatmaksa līdz 70 miljonu USD apmērā 2004. gadā, pasūtījumu izpildes maksa no 1,7 līdz 4,5 USD apmērā par vienību un komisijas maksa, kas sākotnēji bija 4 % no pārdošanas apjoma un gadu gaitā pakāpeniski palielinājās līdz 6 %.

                  (228)

                  Saskaņā ar [H] un [B] līgumu Amazon piekrita izveidot jaunas e-komercijas tīmekļa vietnes (spoguļvietnes), kas attiecīgi aizstātu [H] un [B] esošās vietnes. Amazon atbildēja par e-komercijas tīmekļa vietnes izveidi, mitināšanu un uzturēšanu (248). Amazon arī apņēmās nodrošināt, ka pieejamā informācija un spoguļvietņu darbība būs lielā mērā līdzvērtīga Amazon tīmekļa vietnei. Par to Amazon saņēma [B] un [H] esošo klientu datus, kā arī iespēju spoguļvietnēs izrādīt Amazon produktus. Amazon abiem attiecīgajiem darījumu partneriem maksāja klientu ieteikumu maksas, kas bija 5–6 % no pārdošanas apjoma. [H] un [B] ļāva Amazon piekļūt visai klientu informācijai, kas bija pieejama pirms spoguļvietņu darbības uzsākšanas (249). Sākot no darbības uzsākšanas, spoguļvietnēs iegūtā klientu informācija piederēja abām pusēm. Līgumos bija noteikts, ka katra puse otrai pusei bez honorāra piešķir neekskluzīvu un nenododamu licenci izmantot IĪ, kas tiek uzskatīts par nepieciešamu, lai pildītu saistības saskaņā ar līgumu (250).

                  (229)

                  Saskaņā ar [I] līgumu Amazon [I] nenodrošināja e-komercijas platformu, bet ļāva [I] produktus piedāvāt pārdošanai un integrēt Amazon tīmekļa vietnes meklēšanas un pārlūkošanas iespējās. [I] bija jāmaksā atlīdzība 8–9 % apmērā no pārdošanas apjoma Amazon tīmekļa vietnē.

            2.3.5.2.
            Citi Amazon grupas un nesaistītu struktūru IĪ licences līgumi

                  (230)

                     Amazon iesniedza visus IĪ licences līgumus, ko tas bija noslēdzis ar trešām pusēm kopš 2000. gada. Neviens no šiem līgumiem neattiecās uz IĪ nodošanu, kas būtu salīdzināma ar licences līgumā paredzēto. Iesniegtie līgumi neattiecas uz Amazon preču zīmes, e-platformas tehnoloģijas vai klientu datubāzes nodošanu. Tie attiecas vai nu uz reģistrēta patenta licencēšanu, vai uz digitālo saturu.

                  (231)

                     Amazon uzskata, ka šie līgumi “neattiecas uz 2003. gada ATC valsts atbalsta novērtējumu: [a)] Šos līgumus varēja izmantot tikai CUP analīzei, savukārt 2003. gada ATC analīze tika pamatoti balstīta uz atlikušās peļņas dalīšanas metodi. [b)] Jebkurā gadījumā lielākā daļa līgumu, kas noslēgti 2003. gada ATC piemērošanas laikā (no 2006. gada līdz 2014. gada vidum), neietver visas IĪ komponentes, kuras būtu salīdzināmas ar IĪ, uz ko attiecas LuxSCS un LuxOpCo licences līgums (turpmāk – “nemateriālie aktīvi”). [c)] Turklāt vienīgie līgumi, kas ir nedaudz salīdzināmi ar LuxOpCo un LuxSCS līgumu, tika noslēgti pēc 2003. gada ATC izsniegšanas, un tādējādi tie nav izmantojami 2003. gada ATC valsts atbalsta novērtēšanai, jo uz tiem nevarētu paļauties, lai tobrīd veiktu transfertcenu noteikšanas analīzi.” (251)

            2.3.6.   AMAZON JAUNĀS KORPORATĪVĀS UN NODOKĻU STRUKTŪRAS LUKSEMBURGĀ APRAKSTS, KĀ APSTIPRINĀTS 2014. GADA NODOKĻU NOLĒMUMĀ

                  (232)

                     Amazon 2014. gada maijā no Luksemburgas nodokļu iestādes saņēma jaunu nodokļu nolēmumu par izmaiņām tā korporatīvajā un nodokļu struktūrā Luksemburgā. Saskaņā ar jauno korporatīvo struktūru LuxSCS loma [..]. Struktūras galvenās izmaiņas bija jauna [..] uzņēmuma [..] izveide, ko ietvēra esošajā struktūrā starp [..].

                  (233)

                  Saskaņā ar jauno korporatīvo struktūru iepriekšējā LuxOpCo platformas organizācija [..] (252). Rezultātā [60–70] darbinieki, kas iepriekš strādāja LuxOpCo lokalizācijas un tulkošanas grupā, tika integrēti programmatūras izstrādes un tulkošanas grupā [..] (253). Attiecībā uz licences līgumu – [..] tagad maksā honorāru LuxSCS (254), pretī saņemot tiesības izmantot nemateriālos aktīvu ar mērķi nodrošināt e-komercijas platformas darbību Eiropā (255).

                  (234)

                  [..] galvenā darbība ir [..]. Galvenais pakalpojums, ko [..] sniedz, ir [..]. [..] arī pārvalda [..]. Visbeidzot, [..] nodrošina [..] un atbild par [..]. Par to [..] saņem [..] (256), [..] (257) un [..] maksas (258) no [..].

                  (235)

                  Nodokļu nolēmuma pieprasījumā, kas datēts ar 2014. gada 14. maiju, LuxOpCo maksājamo iekļaušanas maksu uzskatīja par ļoti mazu, salīdzinot ar vidējo iekļaušanas maksu, kādu piemēro trešo pušu tirgotājiem (259). Lai pamatotu, kādēļ [..] bija gatavs piešķirt LuxOpCo iekļaušanas maksas atlaidi, tika izvirzīti turpmāk aprakstītie iemesli.

                              1.

                              Zemāka iekļaušanas maksa “atspoguļo [..] finansiālo situāciju un prognozes [mazumtirdzniecības darbību tirgus un Amazon stratēģijas apraksts]” (260).

                              2.

                              [Amazon komerciālās stratēģijas apraksts]. Ja [..] piemērotu iekļaušanas maksu [4–6] % apmērā, lai segtu savas platformas pakalpojumu sniegšanas izmaksas [Amazon prognozes], tas kaitētu [..]. Savukārt atlaidi, ko [..] nāksies piemērot, ierobežos [..]. Ņemot vērā to, ka tehnoloģiju un platformas izdevumu sadalījums ir aptuveni [4–6] % no LuxOpCo prognozētajiem mazumtirdzniecības ieņēmumiem 2014. gadā, tas ir [..]. Tādējādi iekļaušanas maksa, kas ir mazāka par [4–6] %, ir labāka LuxOpCo alternatīva, nekā ja pretējā gadījumā LuxOpCo pašam būtu jāveic ieguldījums tehnoloģijās un platformā (261).

                  (236)

                  Saskaņā ar jauno korporatīvo struktūru ASE loma nemainās. Tas turpinās nodrošināt un pārvaldīt Eiropas Marketplace darbības. Tā vietā, lai izmaksātu honorāru LuxOpCo par visu apakšlicencēto nemateriālo aktīvu kopumu, tas tagad maksā [..] [..] maksu.

                  (237)

                  Tāpat jaunajā korporatīvajā struktūrā nav mainījusies ES vietējo saistīto uzņēmumu loma.

            2.4.   ATTIECĪGĀ VALSTS TIESISKĀ REGULĒJUMA APRAKSTS

                  (238)

                  Luksemburgas uzņēmumu nodokļu parastie noteikumi ir paredzēti Luksemburgas Uzņēmumu ienākuma nodokļa kodeksā (loi modifiée du 4. décembre1967. concernant l'impôt sur le revenue, LIR).

                  (239)

                     LIR 18. panta 1. punktā ir paredzēta metode korporatīvā nodokļu maksātāja gada peļņas noteikšanai: “Peļņu nosaka kā neto aktīvu pārskata perioda beigās un neto aktīvu pārskata perioda sākumā starpību, kam pieskaita nodokļu maksātāja izņemto darījumdarbības naudu vai citus aktīvus personīgām vajadzībām vai jebkādām citām vajadzībām, kuras nav paredzētas uzņēmuma labuma gūšanai, un no kā atņem papildu iemaksas, kuras veiktas pārskata periodā.”

                  (240)

                     LIR 159. pantā ir noteikts, ka rezidentsabiedrībām nodoklis ir piemērojams visai to peļņai (262). LIR 160. pantā ir noteikts, ka nerezidentsabiedrībām nodoklis ir piemērojams to avota ienākumiem (263), kas ir definēts LIR 156. pantā (264). Kopš 2011. gada, visiem uzņēmumiem-nodokļu maksātājiem Luksemburgā piemēro apliekamās peļņas nodokli saskaņā ar nodokļa standartlikmi 28,80 % apmērā (265).

                  (241)

                  Pirms LIR 56.a panta stāšanās spēkā 2017. gada janvārī, LIR tika uzskatīts, ka 164. panta 3. punkts apstiprina Luksemburgas nodokļu tiesību aktu neatkarības principu. LIR 164. panta 3. punktā ir noteikts: “Apliekamie ienākumi ietver slēptu peļņas sadali. It sevišķi slēpta peļņas sadale notiek gadījumā, ja akcionārs, vērtspapīru turētājs vai ieinteresēta persona tieši vai netieši saņem no uzņēmuma vai apvienības labumu, kādu tie parasti nebūtu saņēmuši, ja nebūtu akcionārs, vērtspapīru turētājs vai ieinteresēta persona.” (266) Saskaņā ar LIR (spēkā kopš 1967. gada) 164. panta 3. punkta biežāk sastopamo interpretāciju darījumi starp grupas uzņēmumiem būtu jāatlīdzina tā, it kā vienošanās par tiem būtu panākta starp neatkarīgiem uzņēmumiem, kuri veikuši sarunas pie salīdzināmiem neatkarīgiem nosacījumiem. To apstiprināja Luksemburgas paskaidrojums izmeklēšanas sākšanas lēmuma komentāru 64. punktā: “Luksemburgas Lielhercogistē pieņemtais uzņēmumu nodokļu neatkarības princips ir noteikts 1967. gada 4. decembra grozītā Likuma par ienākuma nodokli (Loi concernant l'impôt sur le revenue – LIR) 164. panta 3. punktā un 18. pantā, lai gan šajos pantos nav tieši izmantots termins “neatkarības princips”. Tomēr noteikti tieši šis princips ir šo pantu pamatā.” Luksemburga arī skaidroja, ka ne LIR 18. pantā, ne 164. panta 3. punktā nav nodalīti starptautiskie un iekšzemes darījumi vai daudznacionālas un iekšzemes grupas. No tā izriet, ka Luksemburgas transfertcenu noteikšanas noteikumi un prakse atspoguļo ESAO TP vadlīnijas, pat ja LIR 164. panta 3. punktā šīs vadlīnijas nav minētas (267).

                  (242)

                  Luksemburgas nodokļu iestādes šo spēkā ilgstoši bijušo LIR 164. panta 3. punkta interpretāciju kodificēja vairākos apkārtrakstos, it sevišķi LIR Nr. 164/2 (2011. gada 28. janvāris) un Nr. 164/2a (2011. gada 8. aprīlis) (turpmāk – “apkārtraksti”), kas attiecas uz neatkarības principa piemērošanu grupas iekšējiem finansēšanas darījumiem. Papildus konkrētiem norādījumiem par neatkarības principa piemērošanu šādiem darījumiem, apkārtrakstos bija neatkarības principa vispārējs apraksts, kā noteikts ESAO TP vadlīnijās un ko šie apkārtraksti transponēja vietējos tiesību aktos. Konkrētāk, apkārtrakstos bija šādi vispārīgi norādījumi par grupas iekšējo pakalpojumu sniegšanu: “Grupas iekšējais pakalpojums [..] ir sniegts, ja pie salīdzināmiem nosacījumiem neatkarīgs uzņēmums būtu bijis gatavs maksāt citam neatkarīgam uzņēmumam par šīs darbības veikšanu vai ja tas šo darbību būtu veicis pats.” (268) Apkārtrakstā ir arī noteikts, ka parasti nodokļu nolēmums ir spēkā uz maksimāli pieciem gadiem, ja vien nemainās fakti un apstākļi vai netiek grozīti tiesību aktu noteikumi, kas bija nodokļu nolēmuma pamatā, vai nemainās viena no darījuma galvenajām raksturīgajām pazīmēm.

                  (243)

                  Kopš 2017. gada 1. janvāra neatkarības principa piemērošana saskaņā ar Luksemburgas nodokļu tiesību aktiem ir oficiāli noteikta jaunā LIR 56.a pantā. Tajā pašā datumā iepriekš minētos apkārtrakstus aizstāja Circulaire du directeur des contributions LIR no 56/1 – 56bis/1 du 27 décembre 2016.

            2.5.   NORĀDĪJUMI PAR TRANSFERTCENU NOTEIKŠANU

      2.5.1.   ESAO TRANSFERTCENU NOTEIKŠANAS SATVARS

                  (244)

                  Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija (ESAO) ir izstrādājusi vairākas nesaistošas vadlīnijas par nodokļu piemērošanu starptautiskā kontekstā. Tā kā šīs vadlīnijas nav saistošas, ESAO dalībvalstu, starp kurām ir arī Luksemburga (269), nodokļu iestādes tiek vienkārši mudinātas ievērot ESAO satvaru (270). Tomēr ESAO satvars funkcionē kā kontaktpunkts un nepārprotami ietekmē ESAO dalībvalstu (un pat ārpus ESAO esošo valstu) nodokļu politiku. Turklāt vairākās ESAO dalībvalstīs vadlīnijās, kas veido šo satvaru, ir noteikts juridisks spēks vai uz tām atsaucas, interpretējot iekšzemes nodokļu tiesību aktus. Tādēļ Komisija šajā lēmumā reizēm atsaucas uz ESAO satvaru jo šis satvars ir izstrādāts ekspertu diskusiju rezultātā ESAO ietvaros un balstās uz pieejām, kuru mērķis ir risināt visas kopīgās nodokļu piemērošanas problēmas starptautiskā kontekstā.

            2.5.2.   NEATKARĪBAS PRINCIPS NODOKĻU PIEMĒROŠANĀ STARPTAUTISKĀ KONTEKSTĀ

                  (245)

                  Kad neatkarīgi uzņēmumi tirgū veic savstarpēju darījumu, šāda darījuma nosacījumus, tostarp pārdoto preču un sniegto pakalpojumu cenas, parasti nosaka ārējie tirgus spēki. Kad daudznacionālā korporatīvā grupā integrēti uzņēmumi veic darījumus ar tās pašas grupas uzņēmumiem (turpmāk – “asociētie grupas uzņēmumi”), to komerciālās un finanšu attiecības, iespējams, nenosaka ārējie tirgus spēki, bet gan (dažos gadījumos) ietekmē kopīgas intereses samazināt grupas nodokļu saistības.

                  (246)

                  ESAO Paraugkonvencijā par nodokļu uzlikšanu ienākumiem un kapitālam (turpmāk – “ESAO nodokļu paraugkonvencija”) (271), kas ir pamatā daudziem divpusējiem nodokļu nolūgumiem, kurās iesaistītas ESAO dalībvalstis un aizvien lielāks skaits valstu, kas nav ESAO dalībvalstis, ir noteikumi par atbilstīgu peļņas attiecināšanu starp uzņēmumiem daudznacionālā korporatīvā grupā. Šajā saistībā ESAO nodokļu paraugkonvencijas 9. panta 1. punktā ir noteikts: “[Ja] divu [asociēto] uzņēmumu komerciālajām vai finanšu attiecībām tiek paredzēti vai piemēroti nosacījumi, kas atšķiras no nosacījumiem, kādi būtu tikuši paredzēti starp neatkarīgiem uzņēmumiem, tad peļņu, kuru, ja nebūtu šo nosacījumu, būtu guvis viens no uzņēmumiem, bet kuru šo nosacījumu dēļ tas nav guvis, var ietvert šā uzņēmuma peļņā un attiecīgi aplikt ar nodokli”. Tiek uzskatīts, ka šis noteikums ir autoritatīvs apgalvojums saistībā ar “neatkarības principu” nodokļu piemērošanā starptautiskā kontekstā.

                  (247)

                  Saskaņā ar neatkarības principu valstu nodokļu iestādēm būtu jāpieņem transfertcenas (272), par kurām vienojušies asociētie grupas uzņēmumi grupas iekšējiem darījumiem, tikai tad, ja šīs cenas atspoguļo cenas, par kādām būtu tikusi panākta vienošanās nekontrolētu darījumu ietvaros, t. i., darījumos starp neatkarīgiem uzņēmumiem, kas tirgū veiktu neatkarīgas sarunas pie salīdzināmiem nosacījumiem. Kā paskaidrots ESAO TP vadlīnijās: “neatkarības princips labi darbojas teorijā, jo nodrošina maksimāli tuvu pietuvinājumu atvērtā tirgus darījumiem gadījumos, kad preces un pakalpojumi tiek nodoti asociēto uzņēmumu starpā. Lai gan praksē ne vienmēr var būt piemēroti izmantot šo principu, tas parasti ļauj aprēķināt atbilstīgu ienākumu līmeni starp daudznacionālu uzņēmumu grupu dalībniekiem, kas ir pieņemams nodokļu iestādēm. Tas atspoguļo kontrolēta nodokļu maksātāja specifisko faktu un apstākļu ekonomisko realitāti un par standartu nosaka tirgus normālu darbību” (273). Tāda ir neatkarības principa būtība. Tādēļ ESAO dalībvalstis ir vienojušās, ka nodokļu vajadzībām asociēto uzņēmumu peļņu var pēc vajadzības koriģēt, lai nodrošinātu neatkarības principa ievērošanu. Citiem vārdiem sakot, ESAO dalībvalstis uzskata, ka transfertcenu korekcija ir piemērota gadījumos, kad komerciālo un finanšu attiecību nosacījumi grupas iekšējo darījumu kontekstā atšķiras no nosacījumiem, kādus tās sagaidītu salīdzināmu nekontrolētu darījumu gadījumā.

                  (248)

                  Cenšoties koriģēt peļņu, atsaucoties uz komerciālajiem un finanšu nosacījumiem, kādi būtu pastāvējuši salīdzināmu nekontrolētu darījumu gadījumā, neatkarības princips nodrošina ESAO ieteikto pieeju, proti, korporatīvas grupas dalībnieki nodokļu vajadzībām tiek uzskatīti par atsevišķi strādājošām struktūrām (turpmāk – “atsevišķas struktūras pieeja”), nevis par viena vienota uzņēmuma nenodalāmām daļām (274).

                  (249)

                  ESAO savās transfertcenu noteikšanas vadlīnijās, kuru jaunākos grozījumus publicēja 2017. gadā (turpmāk – “ESAO 2017. gada TP vadlīnijas”) (275), nodokļu iestādēm un daudznacionāliem uzņēmumiem sniedz norādījumus par neatkarības principa piemērošanu. Vadlīniju iepriekšējās redakcijas ESAO Padome apstiprināja 2010. gada 22. jūlijā (turpmāk – “ESAO 2010. gada TP vadlīnijas”) (276) un 1995. gada 13. jūlijā (turpmāk – “ESAO 1995. gada TP vadlīnijas”) (277). ESAO TP vadlīniju jaunāko redakciju un precizējumu (kā atspoguļots ESAO 2017. gada TP vadlīnijās) pamatā cita starpā (278) ir ESAO galīgais ziņojums par 8.–10. pasākumu, Transfertcenu noteikšanas rezultātu saskaņošana ar vērtības veidošanu (turpmāk – “BEPS galīgais ziņojums par 8.–10. pasākumu”) (279), kas publicēts ESAO rīcības plānā par nodokļu bāzes samazināšanu un peļņas novirzīšanu (turpmāk – “BEPS projekts”). BEPS galīgajā ziņojumā par 8.–10. pasākumu ir pārskatītas un precizētas ESAO TP vadlīnijas kopumā un it sevišķi saistībā ar nemateriālajiem aktīviem (280) un izmaksu dalīšanas līgumiem (281).

            2.5.3.   ESAO TRANSFERTCENU NOTEIKŠANAS METODES

                  (250)

                  ESAO TP vadlīnijās ir aprakstītas piecas metodes grupas iekšējo darījumu neatkarīgas cenas noteikšanai: i) CUP metode; ii) izmaksas plus metode; iii) tālākpārdošanas mīnus metode; iv) darījuma tīrās peļņas normas metode (turpmāk – “TNMM”); un v) darījuma peļņas dalīšanas metode. Būtībā piemērotākā transfertcenu noteikšanas metode ir jāizmanto, atsaucoties uz konkrētā gadījuma apstākļiem (282). Tomēr sarežģītos gadījumos, kad neviena atsevišķa pieeja nesniedz pārliecinošu rezultātu, elastīga pieeja ļautu kombinēti izmantot ar vairākām metodēm iegūtās liecības (283). Daudznacionālu uzņēmumu grupas var transfertcenu noteikšanai brīvi izmantot tādas metodes, kādas šajās vadlīnijās nav aprakstītas, ja šīs cenas atbilst neatkarības principam (284).

                  (251)

                  Tiek nodalītas tradicionālās darījumu metodes (pirmās trīs metodes) un darījuma peļņas metodes (pēdējās divas metodes) (285). Tradicionālās darījumu metodes tiek uzskatītas par tiešāko veidu, kā noteikt, vai asociētu uzņēmumu savstarpēja darījuma komerciālie vai finanšu nosacījumi ir neatkarīgi. Uz šāda pamata ESAO TP vadlīnijās ir nepārprotami norādīts, ka priekšroka dodama tradicionālajām darījumu metodēm, piemēram, CUP metodei, salīdzinājumā ar darījumu metodēm, t. i., TNMM un peļņas dalīšanas metodi (286).

                  (252)

                  Uz šo lēmumu attiecas CUP metode, TNMM un peļņas dalīšanas metode, tādēļ tās ir sīkāk aprakstītas 253.–256. apsvērumā.

                  (253)

                     CUP metodi uzskata par tiešu transfertcenu noteikšanas metodi (287). Tā salīdzina cenu un citus grupas iekšējā darījumā atrunātos nosacījumus attiecībā uz preču vai pakalpojumu nodrošināšanu ar cenu un citiem nosacījumiem attiecībā uz preču vai pakalpojumu nodrošināšanu salīdzināma nekontrolēta darījuma (t. i., darījumu starp nesaistītiem uzņēmumiem) ietvaros, kurus veic salīdzināmos apstākļos (288).

                  (254)

                     TNMM un peļņas dalīšanas metodi bieži sauc par “netiešajām metodēm”. Šīs metodes nosaka grupas iekšējo darījumu cenu, aprēķinot, kāda būtu neatkarīga tīrā peļņa (t. i., pamatdarbības peļņas) no konkrētas darbības, aplēšot tīro peļņu, kādu neintegrēts uzņēmums, veicot tādu pašu vai līdzīgu darbību, varētu gūt no šādas darbības (289).

                  (255)

                     TNMM analizē tīrās peļņas (290) attiecību pret atbilstīgu bāzi (piemēram, izmaksām, pārdošanas apjomiem, aktīviem) (291), ko sauc par “tīrās peļņas rādītāju” jeb “peļņas līmeņa rādītāju” un kas ir saistīts ar analizēto grupas iekšējo darbību (vai darījumiem, kurus ir pamatoti apkopot). Tīrās peļņas rādītājs būtu jānosaka, atsaucoties uz tīrās peļņas rādītāju, kādu salīdzināmos nekontrolētos darījumos iegūtu neatkarīgas puses. Izmantojot TNMM, ir jāizvēlas kontrolētā darījuma pārbaudāmā puse, t. i., darījuma puse, kuru pārbauda ar peļņas līmeņa rādītāju. Šai izvēlei ir jābūt saskaņā ar veikto funkcionālo analīzi (ietverot uzņemto risku un izmantotos aktīvus) attiecībā uz analizētā(-o) grupas iekšējā(-o) darījuma(-u) abām pusēm. Izmantojot TNMM, analizētā puse vienmēr ir puse, kurai metodes piemērošana gūst uzticamākos rezultātus un kurai ir noskaidroti uzticamākie salīdzinājumi. TNMM izmantošanu nereti saista ar ESAO 2010. gada TP vadlīniju 3.18. punktu, ar ko saskaņā “analizētajai pusei” principā ir jābūt uzņēmumam, kuram analizētajā grupas iekšējā darījumā ir vienkāršāka funkcija (292). Tādējādi TNMM uzskata par piemērotu metodi, lai pārbaudītu, cik neatkarīga ir atlīdzība pusei, kura neveic nekādus unikālus un vērtīgus ieguldījumus analizētajā(-os) grupas iekšējā(-os) darījumā(-os) (293).

                  (256)

                  Peļņas sadales metode ir vēl viena “netiešā metode”, ar kuru var aptuveni noteikt, kādas būtu grupas iekšējo darījumu neatkarīgas cenas. Ar šo metodi tiek noteikta kopējā peļņa (vai zaudējumi), kas jāsadala starp asociētiem uzņēmumiem, kuri veic grupas iekšējos darījumus, kam tiek noteikta cena, un pēc tam šo peļņu sadala starp šiem uzņēmumiem saskaņā ar ekonomiski pamatotu pieeju, kura aptuveni nosaka peļņas sadali, kāda tiktu prognozēta un atspoguļota neatkarīgā līgumā (294). ESAO vadlīnijās ir aprakstītas divas pieejas asociētu uzņēmumu kopējās peļņas sadalei: ieguldījuma analīze un atlikuma analīze. Ieguldījumu analīzē kopējā peļņa tiek sadalīta, pamatojoties uz to funkciju relatīvo vērtību, ko īstenojusi katra puse, kura iesaistīta grupas iekšējos darījumos, kam tiek noteikta cena (ņemot vērā izmantotos aktīvus un uzņemtos riskus). Atlikuma analīzē peļņas dalīšanai izmanto divu posmu pieeju. Pirmajā posmā katram uzņēmumam piešķir pamata (vai rutīnveida) peļņu, kas būtu atbilstīga tā īstenotajām funkcijām, izmantotajiem aktīviem un uzņemtajiem riskiem, pamatojoties uz salīdzinājumu ar tirgus atdevi, kādu līdzīgos darījumos gūtu neatkarīgi uzņēmumi. Citiem vārdiem sakot, pirmais posms būtībā atbilst TNMM. Otrajā posmā pēc pirmā posma pabeigšanas atlikušo peļņu sadala starp pusēm, aptuveni pietuvinot tam, kā neatkarīgas puses būtu neatkarīgi sadalījušas šo peļņu. Peļņas sadales metodi parasti uzskata par piemērotu metodi, ja abas grupas iekšējā darījuma puses šajā darījumā veic unikālu un vērtīgu ieguldījumu, jo tādā gadījumā tiktu sagaidīts, ka neatkarīgas puses sadalītu darījuma peļņu proporcionāli saviem attiecīgajiem ieguldījumiem (295).

            2.5.3.1.
            Neatkarības diapazons

                  (257)

                  ESAO TP vadlīnijās kā pieņemams neatkarības novērtējums salīdzinājuma analīzes rezultātā ir norādīts vairāku rezultātu diapazons, nevis viens konkrēts rezultāts (296). Praksē šis “diapazons” ir starpkvartiļu intervāls (297).

                  (258)

                  Tomēr ESAO TP vadlīnijās ir uzsvērts, ka tas ir iespējams tikai tad, ja diapazons ietver relatīvi vienādas un augstas uzticamības rezultātus; savukārt salīdzināmības defektu gadījumā var būt piemēroti izmantot centrālās tendences novērtējumus (piemēram, mediānas, vidējo vai svērto vidējo utt. rādītāju), lai noteiktu piemērotāko diapazona punktu (298).

            2.5.3.2.
            Īpaši apsvērumi saistībā ar neatkarības principa piemērošanu nemateriālajam īpašumam

                  (259)

                  ESAO TP vadlīniju VI nodaļā ir sniegti konkrēti norādījumi par neatkarības principa piemērošanu nemateriālajam īpašumam. VI nodaļu iekļāva ESAO 1995. gada TP vadlīnijās un nesen atjaunoja ESAO 2017. gada TP vadlīnijās, pamatojoties uz BEPS galīgo ziņojumu par 8.–10. pasākumu (299).

                  (260)

                  Saskaņā ar minēto nodaļu, piemērojot neatkarības principu nemateriālajam īpašumam, ir jāņem vērā gan īpašuma pārdevēja, gan pircēja perspektīva. Skatoties no pārdevēja perspektīvas, būtu jāanalizē cena, par kādu salīdzināms neatkarīgs uzņēmums pie salīdzināmiem nosacījumiem būtu gatavs nodot īpašumu. Skatoties no pircēja perspektīvas, būtu jāanalizē, vai salīdzināms neatkarīgs uzņēmums būtu gatavs maksāt šādu cenu (300).

                  (261)

                  Neatkarīgs pircējs piekristu maksāt attiecīgo cenu tikai tad, ja būtu pamatoti sagaidīt, ka nemateriālā īpašuma izmantošana nodrošinās apmierinošus ieguvumus (pēc tam, kad ir izskatītas pārējās reālistiski pieejamās iespējas). Lai iegūtu neatkarīgu rezultātu, ļoti svarīgi ir grupas iekšējos darījumos ar nemateriālo īpašumu apzināt struktūru vai struktūras, kam ir tiesības (daļēji vai pilnībā) paturēt no šā īpašuma gūto peļņu. Tomēr juridiskās īpašumtiesības uz nemateriālo īpašumu nav noteicošais aspekts atlīdzības neatkarības analīzē (301).

            2.5.3.3.
            Īpaši apsvērumi saistībā ar neatkarības principa piemērošanu akcionāru darbībām un grupas iekšējiem pakalpojumiem ar zemu pievienoto vērtību

                  (262)

                  ESAO TP vadlīniju VII nodaļā ir sniegti konkrēti norādījumi par neatkarības principa piemērošanu grupas iekšējiem pakalpojumiem. VII nodaļu iekļāva ESAO 1995. gada TP vadlīnijās un nesen atjaunoja ESAO 2017. gada TP vadlīnijās, pamatojoties uz BEPS galīgo ziņojumu par 8.–10. pasākumu (302).

                  (263)

                  Daudznacionālu uzņēmumu grupa var paredzēt, ka grupas dalībniekiem ir pieejami konkrēti grupas iekšējie pakalpojumi, piemēram, finanšu vai administratīvie pakalpojumi. Šādus pakalpojumus var sniegt mātesuzņēmums vai cits grupas dalībnieks, kas sākotnēji var segt to sniegšanas izmaksas. Ja tiek uzskatīts, ka ir tikuši sniegti grupas iekšējie pakalpojumi, ir jānosaka, vai atlīdzība, kas jāmaksā šādu pakalpojumu saņēmējam-uzņēmumam (ja tāda ir jāmaksā), atbilst neatkarības principam (303). Kā paskaidrots ESAO TP vadlīnijās: “cenšoties noteikt neatkarīgu cenu saistībā ar grupas iekšējiem pakalpojumiem, jautājums būtu jāaplūko gan no pakalpojumu sniedzēja, gan saņēmēja perspektīvas. Šajā saistībā ir piemēroti analizēt pakalpojuma vērtību saņēmējam un to, cik par šo pakalpojumu pie salīdzināmiem nosacījumiem būtu gatavs maksāt salīdzināms neatkarīgs uzņēmums, kā arī pakalpojuma sniedzēja izmaksas.” (304)

                  (264)

                  Tomēr ne visu grupas iekšējo darbību gadījumā saņēmējam ir jāizmaksā atlīdzība. Meitasuzņēmumiem netiek piemērota maksa par grupas iekšējo darbību, ko īsteno uzņēmums, rīkojoties kā akcionārs, un tikai šā uzņēmuma īpašumtiesību līdzdalības dēļ vienā vai vairākos grupas dalībniekos (turpmāk – “akcionāra darbība”) (305).

                  (265)

                  ES Kopējais transfertcenu noteikšanas forums (JTPF) ir ekspertu grupa, ko Komisija izveidoja 2002. gada oktobrī un kas atbalsta un konsultē Komisiju transfertcenu noteikšanas jautājumos. JTPF darbojas valsts un nevalstiskā sektora transfertcenu noteikšanas eksperti. JTPF 2010. gada februārī publicēja ziņojumu par JTPF novērtējumu attiecībā uz ESAO TP vadlīnijās noteiktā neatkarības principa piemērošanu konkrētas kategorijas pakalpojumiem, ko savstarpēji sniedz asociēti uzņēmumi un ko dēvē par “grupas iekšējiem pakalpojumiem ar mazu pievienoto vērtību” (turpmāk – “JTPF 2010. gada ziņojums”) (306).

                  (266)

                  Kā paskaidrots JTPF 2010. gada ziņojuma 1. pielikumā, grupas iekšējie pakalpojumi ar mazu pievienoto vērtību var cita starpā ietvert juridiskos un grāmatvedības pakalpojumus. Ja tiek uzskatīts, ka ir tikuši sniegti šādi pakalpojumi ar mazu pievienoto vērtību, JTPF 2010. gada ziņojumā par piemērotāko metodi šo pakalpojumu neatkarīgas cenas noteikšanai ir norādīta CUP metode. Tomēr, ja nav piemērotu salīdzināmu nekontrolētu darījumu, visbiežāk izmantotā metode šo pakalpojumu neatkarīgas cenas noteikšanai ir uz izmaksām balstīta transfertcenu noteikšanas metode (307).

                  (267)

                  Ja izmanto uz izmaksām balstītu metodi, ir jānosaka konkrēta pakalpojuma atbilstīga izmaksu bāze. Pēc tam ir jāizskata, kāds uzcenojums (ja tāds ir paredzēts) būtu jāpiemēro šīm izmaksām. Šajā saistībā JTPF 2010. gada ziņojumā pirmām kārtām ir minēts ESAO 1995. gada TP vadlīniju 7.33. un 7.36. punkts, norādot, ka izmaksu bāzei ne vienmēr ir jāpiemēro uzcenojums (308).

                  (268)

                  Turklāt JTPF 2010. gada ziņojumā konstatēja, ka, balstoties uz valstu nodokļu iestāžu pieredzi, pakalpojumiem ar zemu pievienoto vērtību atbilstīgs uzcenojums parasti būtu no 3 līdz 10 % un bieži tas ir aptuveni 5 %. Tomēr, ja konkrēta darījuma fakti un apstākļi atbalsta atšķirīgu uzcenojumu, tas ir jāņem vērā.

            2.6.   LĒMUMĀ IZMANTOTO GALVENO GRĀMATVEDĪBAS UN FINANŠU TERMINU APRAKSTS

                  (269)

                  Turpmāk ir sniegts īss pārskats par šajā lēmumā izmantotajiem finanšu rādītājiem un grāmatvedības jēdzieniem.

                  (270)

                  Parasti peļņas un zaudējumu pārskatā pirmām kārtām reģistrē ienākumus, ko uzņēmums gūst no savas parastās darījumdarbības, proti, parasti no preču un pakalpojumu pārdošanas klientiem. Šo grāmatvedības posteni sauc par “pārdošanas apjomu” vai “apgrozījumu”, vai “ieņēmumiem”.

                  (271)

                  Pārdoto preču izmaksas (PPI) galvenokārt atspoguļo preču ražošanā izmantotā materiāla (izejmateriālu) vērtību vai tālākpārdoto preču iepirkuma cenu, ja uzņēmums neapstrādā pārdotās preces. Lai aprēķinātu bruto peļņu, PPI atņem no pārdošanas apjoma.

                  (272)

                  Pamatdarbības izdevumi principā aptver algu izdevumus (309), energoapgādes izdevumus un citus administratīvos un pārdošanas izdevumus. LuxOpCo gadījumā honorāru, kas izmaksāts LuxSCS, uzskata par “citām pamatdarbības izmaksām”, bet to neņem vērā pamatdarbības izdevumos, kurus izmanto, lai aprēķinātu pamatdarbības peļņu saskaņā ar apstrīdēto nodokļu nolēmumu (310).

                  (273)

                  Turpmāk 17. tabulā sniegts vienkāršots peļņas un zaudējumu pārskats (311).

                     17. tabula

                     Vienkāršots peļņas un zaudējumu pārskats

                     Pārdošanas apjoms
                     (vai apgrozījums, vai ieņēmumi)

                              —

                                 Pārdoto preču izmaksas (PPI)

                     Bruto peļņa

                              —

                                 Pamatdarbības izdevumi (OpEx)

                     Pamatdarbības peļņa (EBITDA)

                     Peļņa pirms procentu maksājumiem un nodokļiem (EBIT) vai pamatdarbības peļņa

                              —

                                 Procenti un izņēmuma vai ārkārtas ienākumi

                     Apliekamie ienākumi

                              —

                                 Nodoklis

                     Tīrā peļņa

                  (274)

                  Rezultativitāti un rentabilitāti nereti novērtē, izmantojot rādītājus “peļņas normas” vai “uzcenojumi”. Peļņas normas izmanto transfertcenu noteikšanas salīdzinājumos.

                  (275)

                  Transfertcenu noteikšanā bruto peļņas normas var aprēķināt kā bruto peļņu, ko dala ar pārdošanas apjomu (vai PPI), un tīrās peļņas normas var aprēķināt kā pamatdarbības peļņu, kuru dala ar pārdošanas apjomu (vai kopējām izmaksām, t. i., PPI un pamatdarbības izdevumu summu), it sevišķi ja izmanto darījuma tīrās peļņas normas metodi. Tādēļ, ja tiek izmantota “tīrās peļņas normas” metode, peļņas līmeņa rādītājs būtu pamatdarbības peļņa.

            3.   PROCEDŪRAS SĀKŠANAS PAMATOJUMS

                  (276)

                  Izmeklēšanas sākšanas lēmumā (312) Komisija paskaidroja, ka to māc lielas šaubas par apstrīdētā nodokļu nolēmuma saderību ar iekšējo tirgu. It sevišķi tā apšaubīja, vai apstrīdētajā nodokļu nolēmumā apstiprinātie transfertcenu noteikšanas nosacījumi nodrošina, ka LuxSCS tiek izmaksāts neatkarīgs honorārs un ka LuxOpCo tiek izmaksāta neatkarīga atlīdzība.

                  (277)

                  Pirmkārt, Komisija kritizēja to, ka apstrīdētais nodokļu nolēmums, šķiet, ir ticis izdots bez transfertcenu noteikšanas ziņojuma. Komisija arī konstatēja, ka nodokļu nolēmums ir izdots vienpadsmit darba dienu laikā pēc pirmās nodokļu nolēmuma pieprasījuma vēstules saņemšanas.

                  (278)

                  Otrkārt, Komisija kritizēja to, ka apstrīdētajā nodokļu nolēmumā apstiprinātie transfertcenu noteikšanas nosacījumi nav balstīti uz nekādām vispārpieņemtām transfertcenu noteikšanas metodēm, kas izklāstītas ESAO TP vadlīnijās.

                  (279)

                  Treškārt, Komisija kritizēja to, ka – pretēji ieteikumiem ESAO 1995. un 2010. gada TP vadlīniju 6.16. punktā – apstrīdētajā nodokļu nolēmumā apstiprinātais honorāra maksājums nebija saistīts ar izlaidi, pārdošanas apjomu vai peļņu. Tā vietā honorāru aprēķināja kā atlikušo peļņu no LuxOpCo grupas iekšējiem darījumiem, kuru noteica, no LuxOpCo faktiski reģistrētās peļņas atņemot uz LuxOpCo attiecināmo rutīnveida ienesīgumu.

                  (280)

                  Ceturtkārt, Komisija apšaubīja, vai bija pareizi uzskatīt, ka LuxOpCo salīdzinājumā ar LuxSCS īsteno vienkāršākas funkcijas. Pamatojoties uz LuxOpCo īstenoto funkciju un tā uzņemto risku aprakstu, šīs funkcijas un riski, šķiet, ir sarežģītāki par LuxSCS funkcijām un riskiem. Nodokļu nolēmuma pieprasījumā nav aprakstītas konkrētās funkcijas, kas saistītas ar nemateriālajiem aktīviem, par kuriem LuxSCS it kā saņem atlīdzību, un arī Luksemburgas nodokļu iestāde tās neapraksta apstrīdētajā nodokļu nolēmumā. Turklāt, lai gan nodokļu nolēmuma pieprasījumā tika norādīts, ka LuxSCS patur visus riskus, kas saistīti ar īpašumtiesībām uz šo IĪ, nebija norādīts, kādus riskus LuxSCS uzņemas saistībā ar nemateriālajiem aktīviem, it sevišķi salīdzinājumā ar LuxOpCo segtajiem uzņēmējdarbības riskiem.

                  (281)

                  Piektkārt, Komisija uzskatīja, ka apstrīdētajā nodokļu nolēmumā apstiprinātā atlīdzība par LuxOpCo īstenotajām funkcijām, proti, [4–6] % uzcenojums virs pamatdarbības izdevumiem, ir samērā maza, it sevišķi paturot prātā, ka starp LuxOpCo funkcijām bija norādīta centrālu un stratēģisku komerciālo lēmumu pieņemšana un visa Eiropas tirgus darījumdarbības riska koncentrēšana. Turklāt nebija izskaidrota zemākā līmeņa un robežvērtības piemērošana (313), lai noteiktu LuxOpCo neatkarīgo atlīdzību, kas faktiski aizstāj transfertcenu noteikšanu, balstoties uz pamatdarbības izdevumiem. Visbeidzot, Komisija apšaubīja, vai LuxOpCo atlīdzības noteikšanā bija pamatoti izmantot netiešu transfertcenu noteikšanas metodi.

                  (282)

                  Sestkārt, Komisija konstatēja, ka, lai gan apstrīdēto nodokļu nolēmumu izdeva 2003. gadā, tas, šķiet, joprojām bija spēkā 2014. gadā. Komisija pauda šaubas par to, vai ir pareizi uzskatīt, ka nodokļu nolēmumā apstiprinātā atlīdzība joprojām ir neatkarīga pēc vairāk nekā desmit gadiem, to nepārskatot vai neparedzot pienākumu informēt iestādi, ja mainītos kādi būtiski apstākļi.

                  (283)

                  Ņemot vērā šīs kritiskās piezīmes, Komisija nonāca pie provizoriska secinājuma, ka apstrīdētais nodokļu nolēmums piešķir Amazon selektīvu priekšrocību, jo tā rezultātā LuxSCS saņēma honorāra maksājumu un LuxOpCo saņēma atlīdzību, kas atšķiras no rezultāta, kuru iegūst, piemērojot neatkarības principu. Tā kā visi pārējie Līguma 107. panta 1. punkta nosacījumi, šķiet, ir izpildīti un nav nekādas acīmredzama saderības pamatojuma saskaņā ar Līguma 107. panta 2. vai 3. punktu, Komisija nonāca pie provizoriska secinājuma, ka apstrīdētais nodokļu nolēmums ir valsts atbalsts, kas nav saderīgs ar iekšējo tirgu.

            4.   LUKSEMBURGAS KOMENTĀRI

                  (284)

                  Luksemburgas komentāri par izmeklēšanas sākšanas lēmumu, pirmkārt, attiecās tieši uz šķietamajiem procedūras trūkumiem Komisijas provizoriskajā izmeklēšanā, otrkārt, uz šķietamajām juridiskajām kļūdām izmeklēšanas sākšanas lēmumā un, treškārt, uz Komisijas paustajām šaubām izmeklēšanas sākšanas lēmumā.

            4.1.   LUKSEMBURGAS KOMENTĀRI PAR IESPĒJAMIEM PROCEDŪRAS TRŪKUMIEM

                  (285)

                  Luksemburga apgalvoja, ka izmeklēšanas sākšanas lēmumu pieņēma ārkārtīgi īsā laikposmā, balstoties uz nepietiekamu informāciju. Luksemburga uzskatīja, ka Komisija nav izmantojusi visas iespējas, lai apkopotu vajadzīgo informāciju nolūkā novērtēt pasākumu provizoriskās izmeklēšanas ietvaros.

                  (286)

                  Pirmkārt, Luksemburga argumentēja, ka Komisija ir pārkāpusi lojālas sadarbības un objektivitātes principus, it sevišķi tādēļ, ka neatbildēja uz Luksemburgas ierosinājumiem tikties, lai Luksemburga varētu apspriest sniegto informāciju, pirms tika pieņemts lēmums sākt formālo izmeklēšanas procedūru.

                  (287)

                  Otrkārt, Luksemburga apgalvoja, ka Komisija nebija piemērojusi Regulas (ES) 2015/1589 (314) 12. panta 2. punkta burtu un garu, kas paredz, ka, ja Komisija uzskata, ka atbilde uz tās informācijas pieprasījumiem ir nepietiekama vai nepilnīga, tai būtu jāatkārto savs pieprasījums vai pat jāizdod rīkojums sniegt informāciju.

                  (288)

                  Luksemburga arī atsaucās uz Regulas (ES) 2015/1589 5. panta 2. punktu un 12. panta 3. punktu. Tā uzskatīja, ka šīs lietas ietvaros Luksemburgai netika nosūtīts atgādinājums vai rīkojums sniegt informāciju.

            4.2.   LUKSEMBURGAS KOMENTĀRI PAR IESPĒJAMĀM JURIDISKĀM KĻŪDĀM IZMEKLĒŠANAS SĀKŠANAS LĒMUMĀ

                  (289)

                  Luksemburga pauda viedokli, ka izmeklēšanas sākšanas lēmumā ir vairākas juridiskas kļūdas.

                  (290)

                  Pirmkārt, Luksemburga uzskatīja, ka lēmums iejaucas tās suverēnajās tiesībās tiešo nodokļu jomā. It sevišķi tā uzskatīja, ka Komisija ir pārsniegusi savas pilnvaras valsts atbalsta jomā, izveidojot un piemērojot pati savu neatkarības principa interpretāciju. Šādi Komisija cenšoties paslepus saskaņot tiešo nodokļu noteikumus, pārkāpjot Līguma 113. un 115. pantu, jo Savienība drīkst saskaņot vienīgi materiālo tiesību normas par nodokļiem, vienprātīgi pieņemot tiesību aktus.

                  (291)

                  Luksemburga sevišķu uzmanību vērsa uz transfertcenu noteikšanas specifiku un sarežģītību. Saskaņā ar ESAO TP vadlīnijām valstu nodokļu iestādēm ir nepieciešama zināma rīcības brīvība, lai tās spētu interpretēt nodokļu noteikumus katrā individuālā gadījumā un pieņemt lēmumu par to, vai izmantotā transfertcenu noteikšanas metodika nodrošina pieņemamu transfertcenu. Luksemburga apgalvoja, ka, lai valstu nodokļu iestādes ar nodokļu nolēmumiem varētu nodrošināt juridisko noteiktību, tām ir vajadzīga atbilstīga rīcības brīvība bez tūlītēja riska, ka to spriedumi pēc tam tiks atzīti par tādiem, kas ir pretrunā valsts atbalsta noteikumiem. Luksemburga argumentēja, ka bija saņēmusi apstiprinājumu, ka tās nodokļu nolēmumu prakse ir adekvāta un atbilst Komercdarbības aplikšanas ar nodokļiem ētikas kodeksam (315) un ESAO TP vadlīnijām (316).

                  (292)

                  Otrkārt, Luksemburga argumentēja, ka precedenti, uz kuriem Komisija paļāvās izmeklēšanas sākšanas lēmumā, atšķiras no apstrīdētā nodokļu nolēmuma, jo attiecas uz shēmām ar elementiem, kas noveda pie priekšrocības neatkarīgi no nodokļu maksātāju individuālajiem apstākļiem. Šo shēmu piedāvātās priekšrocības bija pieejamas tikai konkrētai uzņēmumu grupai, savukārt apstrīdētais nodokļu nolēmums neattiecas uz visu nodokļu sistēmu un ir piemērojams tikai Amazon individuālajam gadījumam.

                  (293)

                  Treškārt, Luksemburga apgalvoja, ka izmeklēšanas sākšanas lēmumā nav selektivitātes analīzes un, konkrētāk, tajā nav noteikta atsauces nodokļu sistēma vai atsauces nodokļu maksātāju grupa, ar kuru būtu jāsalīdzina Amazon nodokļu režīms. Tādējādi netika noteikta nekāda atkāpe no Amazon piemērotās atsauces nodokļu sistēmas un nekāda priekšrocība.

                  (294)

                  Runājot par pareizo atsauces satvaru, Luksemburga uzskatīja, ka tie ir valsts nodokļu tiesību akti un it sevišķi LIR 164. panta 3. punkts un 18. pants. Lai gan LIR 164. panta 3. punktā nav konkrētas atsauces uz ESAO TP vadlīnijām, Luksemburgas transfertcenu noteikšanas noteikumi un prakse atspoguļo šīs vadlīnijas. Luksemburga pauda viedokli, ka valsts transfertcenu noteikšanas noteikumi nodrošina, ka pret uzņēmumu grupām un neatkarīgiem uzņēmumiem izturas vienādi. Tā arī norādīja, ka ne LIR 18. pantā, ne 164. panta 3. punktā nav nodalīti starptautiskie un iekšzemes darījumi vai daudznacionālas un iekšzemes grupas. Luksemburga uzstāja, ka apstrīdētais nodokļu nolēmums ir jānovērtē, ņemot vērā spēkā esošo attiecīgo tiesisko regulējumu un ekonomisko kontekstu, kāds pastāvēja pasākuma piešķiršanas brīdī, t. i., 2003. gadā (317). Luksemburga atzīmēja, ka 2003. gadā ESAO 2010. gada TP vadlīniju nebija un ka Luksemburgas tiesību aktos nebija nekādas atsauces uz ESAO 1995. gada TP vadlīnijām.

                  (295)

                  Ceturtkārt, Luksemburga pauda viedokli, ka Komisija nebija noteikusi to uzņēmumu kategoriju, kas būtu varējuši gūt labumu no šā pasākuma. Atsaucoties uz Autogrill lietu (318), Luksemburga norādīja, ka, lai konstatētu selektivitāti, ir jānosaka tādu uzņēmumu kategorija, kas ir vienīgie uzņēmumi, kuri gūst labumu no attiecīgā pasākuma. Attiecībā uz nodokļu maksātāju atsauces grupu Luksemburga uzskatīja, ka tikai tādi nodokļu maksātāji, uz kuriem attiecas transfertcenu noteikumi un tās nodokļu nolēmumu prakse, ir salīdzināmā faktiskā un juridiskā situācijā.

            4.3.   LUKSEMBURGAS KOMENTĀRI PAR IZMEKLĒŠANAS SĀKŠANAS LĒMUMĀ PAUSTAJĀM ŠAUBĀM

                  (296)

                  Luksemburga arī tieši pievērsās Komisijas paustajām šaubām izmeklēšanas sākšanas lēmumā attiecībā uz apstrīdētā nodokļu nolēmuma atbilstību neatkarības principam.

                  (297)

                  Pirmkārt, atbildot uz Komisijas kritiku, ka apstrīdēto nodokļu nolēmumu apstiprināja vien 11 darba dienu laikā, Luksemburga argumentēja, ka process aizņēma daudz ilgāku laiku un ka tā ietvaros 2003. gada 9. un 11. septembrī notika tikšanās ar Amazon pārstāvjiem, kā arī ka nodokļu iestādes rūpīgi izskatīja šo pieeju, Amazon2003. gada 23. un 31. oktobra vēstules un Amazon nodokļu konsultanta iesniegto transfertcenu noteikšanas ziņojumu.

                  (298)

                  Otrkārt, Luksemburga argumentēja, ka Komisijas bažas par to, ka apstrīdētais nodokļu nolēmums tika piešķirts bez vajadzīgās ekonomiskas analīzes, ir nepamatotas. Tika sagatavots transfertcenu noteikšanas ziņojums, lai pamatotu nodokļu nolēmuma pieprasījumā ierosinātos transfertcenu noteikšanas nosacījumus. Tajā ir tādi standarta elementi kā abu darījuma pušu (LuxOpCo un LuxSCS) funkcionālā analīze, pamatā esošā darījuma un attiecīgā intelektuālā īpašuma apraksts, kā arī transfertcenu noteikšanas metožu izraudzīšanās un cenas neatkarības novērtēšana.

                  (299)

                  Luksemburga paskaidroja, ka apstrīdētā nodokļa nolēmuma apstiprināšanas laikā 2003. gadā Amazon darbības bija jaunas un strauji attīstījās un ka prioritāte tika piešķirta ilgtermiņa ieguldījumam, nevis īstermiņa rentabilitātei. Amazon 2003. gadā reģistrēja zaudējumus, un bija paredzēts, ka Amazon tuvākajā nākotnē veiks lielus ieguldījumus tehnoloģijās. Tā kā tiešsaistes mazumtirdzniecībā ir raksturīgas mazas peļņas normas un tā saskaras ar sīvu konkurenci, Amazon stratēģija paredzēja, ka uzņēmums no citiem atšķirsies ar tehnoloģiju inovācijām. Tādējādi nemateriālos aktīvus uzskatīja par būtisku Amazon darbību vērtības avotu. Procesam nepieciešamā tehnoloģija ir ļoti sarežģīta un tiek pastāvīgi pilnveidota, LuxSCS veicot lielus ieguldījumus.

                  (300)

                  Saskaņā ar TP ziņojumā ietverto funkcionālo analīzi LuxSCS atbilst par nemateriālo aktīvu uzturēšanu un pastāvīgu pilnveidi; LuxOpCo pārvalda, nodrošina un attīsta mazumtirdzniecības un pakalpojumu darbības ES tīmekļa vietnēs, izmantojot no LuxSCS licencētos nemateriālos aktīvus. Luksemburga ir norādījusi, ka nemateriālo aktīvu dzīves cikls bija ierobežots un ka tie bija pastāvīgi jāuzlabo, veicot lielus ieguldījumus. Luksemburga piebilda, ka LuxOpCo paša īpašumā nemateriālo aktīvu nav un nav bijuši. Saskaņā ar IĪ licences līguma noteikumiem ikvienas atvasināts nemateriālais aktīvs, ko izstrādā LuxOpCo, ir juridiski attiecināms uz LuxSCS un pieder LuxSCS.

                  (301)

                  Luksemburga norādīja, ka apstrīdētais nodokļu nolēmums apstiprina transfertcenu noteikšanas nosacījumus, pamatojoties uz TNMM, lai noteiktu honorāra, ko LuxOpCo izmaksāja LuxSCS, neatkarības līmeni. TNMM ir transfertcenu noteikšanas metode, kas atbilst Luksemburgas transfertcenu noteikšanas noteikumiem un administratīvajai praksei. To bieži izmanto Luksemburgas nodokļu nolēmumos, un tā ir akceptēta ESAO 1995. gada TP vadlīnijās. Tas, ka Luksemburgas nodokļu iestāde akceptēja TNMM, atspoguļoja transfertcenu noteikšanas ziņojumā ietverto funkcionālo analīzi: LuxSCS pieder, tas uztur un izstrādā darbību stratēģiskākos elementus, proti, nemateriālos aktīvus, kuriem ir grūti noteikt vērtību. Luksemburga arī argumentēja, ka saskaņā ar licences līgumu LuxOpCo ir tikai ierobežotas tiesības un atbildība saistībā ar nemateriālajiem aktīviem, un pašam tam nepieder nekāds IĪ. Tādējādi LuxSCS ir pieejamas dzīvotspējīgas alternatīvas nemateriālo aktīvu izmantošanai, lai radītu sekmīgu darījumdarbību; savukārt LuxOpCo šādu alternatīvu nav. Tādēļ LuxOpCo tiek uzskatīts par vienkāršāku struktūru salīdzinājumā ar LuxSCS un ir atbilstīgi izraudzīts par analizējamo pusi. Luksemburga arī apgalvoja, ka, tā kā mazumtirdzniecība nodrošina mazas peļņas normas, citu metožu izmantošana būtu pakļāvusi LuxOpCo zaudējumu riskam. TNMM izmantošana nodrošināja, ka LuxOpCo nākotnes peļņa būtu stabilāka un atbilstīga tā profilam. Tāpat šī metode nodrošināja, ka LuxOpCo rezultāti palielinātos, paplašinoties tā darbībām Luksemburgā un ES, kā arī tā nodrošināja leģitīmu prognozējamību attiecībā uz LuxOpCo atlīdzību. Citas metodes būtu sniegušas nepastāvīgākus rezultātus. Ņemot vērā šos apsvērumus, Luksemburga apgalvoja, ka nevar uzskatīt, ka apstrīdētais nodokļu nolēmums ir akceptējis “zemāko iespējamo rezultātu” attiecībā uz LuxOpCo.

                  (302)

                  Treškārt, atbildot uz Komisijas paustajām šaubām izmeklēšanas sākšanas lēmumā par to, ka LuxOpCo izmaksātais honorārs LuxSCS nav saistīts ar izlaidi, pārdošanas apjomu vai peļņu, Luksemburga apstiprināja, ka honorārs ir aprēķināts kā atlikusī peļņa. Tomēr Luksemburga uzskatīja, ka šāds rezultāts ir raksturīgs TNMM piemērošanai un atbilst funkcionālajai un riska analīzei.

                  (303)

                  Ceturtkārt, Luksemburga apgalvoja, ka LuxOpCo katra gada reālais finansiālais ienesīgums attiecīgajā laikposmā pilnībā atbilst neatkarības principam. Tika uzskatīts, ka LuxOpCo neatkarīgā atlīdzība ir starpkvartiļu intervālā no [2–2,5] % līdz [5–10] % ar mediānas vērtību [4–4,5] % apmērā, kā norādīts TP ziņojuma salīdzinošajā analīzē.

                  (304)

                  Piektkārt, attiecībā uz paustajām bažām par LuxOpCo atlīdzības zemākā līmeņa un robežvērtības attiecināmību, Luksemburga argumentēja, ka, tā kā 2003. gadā Amazon cieta zaudējumus un arī salīdzinošajā analīzē ietvertie uzņēmumi bija cietuši zaudējumus, zemākais līmenis nodrošināja pozitīvu atlīdzību, kas paaugstinājās, paplašinoties darbībām. Turklāt robežvērtība un griesti mudināja LuxOpCo efektīvi pārvaldīt savas darbības. Bez šīs robežvērtības un griestiem LuxOpCo būtu varējis vienkārši palielināt savas izmaksas, lai palielinātu savu rezultātu. Ņemot vērā to, ka LuxOpCo peļņas norma 2006.–2013. gadā vidēji bija [3,5–4] % un katru gadu bija starpkvartiļu intervāla robežās, Luksemburga secina, ka griestiem un augstākajam līmenim nebija nekādas reālas un praktiskas ietekmes.

                  (305)

                  Luksemburga arī argumentēja, ka apliekamajai bāzei nekāds augstākais līmenis nav piemērots un ka šī bāze ir palielinājusies kopā ar Amazon paplašināšanos un ieguldījumiem ES. Atlīdzības peļņas normu piemēroja visām LuxOpCo pamatdarbības izmaksām, ne tikai pamatdarbības izmaksām Luksemburgā. Tādējādi peļņas norma tika piemērota plašākai bāzei, nevis tikai LuxOpCo pamatdarbības izmaksām Luksemburgā, jo šī bāze ietvēra citu ES meitasuzņēmumu pamatdarbības izmaksas, par kurām LuxOpCo pēc tam saņēma rēķinu. Ja atlīdzību, ko saņēma LuxOpCo, aprēķinātu tikai saistībā ar pamatdarbības izmaksām Luksemburgā, tā vidējā peļņas norma būtu bijusi [10–15] %. Dati, ko Luksemburga iesniedza, lai pamatotu šo argumentu, ir atspoguļoti 18. tabulā.

                     18. tabula

                        LuxOpCo apliekamā peļņa, kas izteikta attiecībā pret LuxOpCo pamatdarbības izdevumiem Luksemburgā (izņemot atkārtoti piemērotās izmaksas ES meitasuzņēmumu rēķinos) (a) un pret LuxOpCo pamatdarbības izdevumiem, ietverot atkārtoti piemērotās izmaksas ES meitasuzņēmumu rēķinos (b)

                              (%)

                              Gads

                              2006. g.

                              2007. g.

                              2008. g.

                              2009. g.

                              2010. g.

                              2011. g.

                              2012. g.

                              2013. g.

                              Kopā
                              (2006.–2013. g.)

                              a)

                              13,8

                              12,0

                              10,9

                              10,4

                              11,4

                              11,5

                              11,0

                              [10–15]

                              [10–15]

                              b)

                              4,1

                              4,4

                              4,2

                              4,2

                              3,9

                              3,8

                              3,2

                              [2,5–3]

                              [3,5–4]

                  (306)

                  Sestkārt, attiecībā uz apstrīdētā nodokļu nolīguma darbības laiku Luksemburga paskaidroja, ka sākotnēji tika paredzēts, ka tas būs spēkā piecus pārskata periodus no Amazon darbību sākšanas Luksemburgā, kuras faktiski sāka īstenot 2006. gadā (319). Tādēļ apstrīdētais nodokļu nolīgums sākotnēji bija spēkā līdz 2011. gadam. Luksemburga arī paskaidroja, ka saskaņā ar tās toreizējo administratīvo praksi, transfertcenu noteikšanas nolēmumus parasti grozīja tikai gadījumā, ja būtiski mainījās darbību modelis vai tirgus nosacījumi. Līdz 2011. gadam LuxOpCo darbības un pamatdarbības modelis bija saglabājies nemainīgs, tādēļ transfertcenu noteikšanas nosacījumus joprojām uzskatīja par atbilstīgiem, un apstrīdēto nodokļu nolēmumu 2011. gadā pagarināja par vēl pieciem gadiem. Turklāt Luksemburga paskaidroja, ka pēc 2008. gada ekonomikas krīzes atlīdzība par salīdzināmām darbībām (tiešsaistes mazumtirdzniecību) bija zem liela spiediena, un Amazon pamatdarbības peļņas normas turpināja samazināties. Šajā kontekstā Luksemburga uzskatīja, ka cenu noteikšanas nosacījumu pārskatīšana būtu varējusi novest pie LuxOpCo atlīdzība samazināšanās.

            4.4.   LUKSEMBURGAS KOMENTĀRI PAR M.COM LĪGUMIEM, GRUPAS IEKŠĒJIEM LICENCES LĪGUMIEM, IĪ LICENCES LĪGUMIEM UN CITU INFORMĀCIJU

                  (307)

                  Luksemburga iesniedza savus komentārus par M.com līgumiem, grupas iekšējiem licences līgumiem, IĪ licences līgumiem starp Amazon grupas struktūrām un trešām pusēm un citu LuxOpCo, LuxSCS, AMEU un ASE iekšējo finanšu un juridisko informāciju, piemēram, par ārējiem novērtēšanas ziņojumiem vai TP ziņojumiem par IĪ iegādes darījumiem, kā arī LuxOpCo valdes sanāksmju un akcionāru kopsapulču protokoliem.

                  (308)

                  Luksemburga norādīja, ka tās transfertcenu noteikšanas noteikumi ir vispārēji piemērojami visām uzņēmumu grupām, gan iekšzemes, gan starptautiskām, un ka Amazon nesaņēma labvēlīgāku attieksmi salīdzinājumā ar pārējām grupām, jo Luksemburga savus transfertcenu noteikšanas noteikumus piemēroja konsekventi.

                  (309)

                  Luksemburga apšaubīja M.com līgumu attiecināmību uz šo gadījumu. Izņemot Target līgumu, tos noslēdza pēc tam, kad Luksemburga jau bija izdevusi nodokļu nolēmumu. Pēc M.com līgumu izskatīšanas Luksemburga norādīja, ka piekrīt Amazon viedoklim par to, ka M.com līgumi atspoguļo darījumdarbības modeli, kas atšķiras no modeļa, kāds pastāvēja starp LuxSCS un LuxOpCo. Tādēļ šos līgumus, tostarp Amazon līgumus ar Borders, Circuit City, Target, ToysRUs un Waterstones, nevar izmantot CUP analīzes vajadzībām.

                  (310)

                  Turklāt Luksemburga apgalvoja, ka arī Amazon grupas iekšējie līgumi nav piemēroti CUP analīzei, jo šie grupas iekšējie līgumi pēc definīcijas nav nekontrolēti.

            4.5.   LUKSEMBURGAS KOMENTĀRI PAR AMAZON IESNIEGTAJIEM DOKUMENTIEM SAISTĪBĀ AR ASV NODOKĻU TIESAS PROCEDŪRU

                  (311)

                  Luksemburga 2017. gada 6. jūlijā Komisijai iesniedza savus komentārus par Amazon sniegto informāciju saistībā ar dokumentiem, ko izmantoja un sagatavoja ASV Nodokļu tiesas tiesvedībai.

                  (312)

                  Savos komentāros Luksemburga atbalsta Amazon komentārus un secinājumus un uzsver, ka LuxSCS iepirkšanā ir novērtēti tikai paši nemateriālie aktīvi atsevišķi no visiem pārējiem ar Amazon darbībām saistītajiem aktīviem, funkcijām un riskiem.

                  (313)

                  Luksemburga norādīja, ka ASV Nodokļu tiesas analīzē tika konstatēts, ka [4,5–5] % no bruto preču pārdošanas apjoma (GMS) būtu piemērota neatkarīga honorāra likme par nemateriālajiem aktīviem, ko izmantoja Amazon Eiropas darbību nodrošināšanai, un šī likme balstās uz piemērotākajiem standartiem.

                  (314)

                  Luksemburga konstatē, ka LuxSCS no LuxOpCo saņēma honorārus [3–3,5] % apmērā no GMS, tātad tie bija mazāki par neatkarīgo honorāra likmi, ko noteica ASV Nodokļu tiesa. Tādējādi, ja tiktu piemērota ASV Nodokļu tiesas likme, LuxOpCo būtu LuxSCS parādā honorāra maksājumus, kas tādējādi pazeminātu tā apliekamos ienākumus Luksemburgā.

                  (315)

                  Tādēļ Luksemburga uzskata, ka LuxOpCo apliekamā bāze netika neatbilstīgi samazināta, kā savā izmeklēšanas sākšanas lēmumā netieši norādījusi Komisija, un tādējādi apstrīdētais nodokļu nolēmums LuxOpCo nenodrošināja selektīvu priekšrocību.

            5.   IEINTERESĒTO PERSONU KOMENTĀRI

      5.1.   AMAZON KOMENTĀRI

      5.1.1.   AMAZON KOMENTĀRI PAR IESPĒJAMĀM JURIDISKAJĀM KĻŪDĀM

                  (316)

                     Amazon argumentēja, ka Komisija savā izmeklēšanas sākšanas lēmumā nebija pareizi noteikusi atsauces satvaru un pierādījusi pasākuma selektivitāti. Amazon norādīja, ka apstrīdētais nodokļu nolēmums būtu bijis jāanalizē, balstoties uz konkrētu valsts tiesību akta normu un/vai administratīvo praksi, nevis uzņēmumu nodokļu sistēmu kopumā (320). Tādēļ pareizais atsauces satvars apstrīdētā nodokļu nolēmuma novērtēšanai ir neatkarības princips, kā noteikts LIR 164. panta 3. punktā un 18. pantā, kopā ar attiecīgo administratīvo praksi, ar kuru piemēro minētos noteikumus (321).

                  (317)

                     Amazon norādīja, ka bažas par valsts atbalstu varētu pastāvēt tikai gadījumā, ja apstrīdētais nodokļu nolēmums atšķirtos no Luksemburgā izmantotās ierastās neatkarības principa interpretācijas un piemērošanas. Amazon argumentēja, ka atlikušās peļņas dalīšanas metodes plašā izmantošana (kā Starptautiskais pētniecisko žurnālistu konsorcijs atklāja LuxLeaks datubāzē) parāda, ka apstrīdētais nodokļu nolēmums neatšķīrās no Luksemburgas nodokļu iestādes administratīvās prakses (322).

                  (318)

                     Amazon arī argumentēja, ka Komisija nepierādīja pasākuma selektivitāti, un minēja lietas, kurās tika noteiktas neselektīvu pasākumu raksturīgās pazīmes (323).

            5.1.2.   AMAZON KOMENTĀRI PAR IZMEKLĒŠANAS SĀKŠANAS LĒMUMĀ PAUSTAJĀM ŠAUBĀM

                  (319)

                     Amazon komentāri par izmeklēšanas sākšanas lēmumā paustajām šaubām lielā mērā sakrīt ar Luksemburgas komentāriem, ciktāl arī Amazon argumentēja, ka nolēmuma pieprasījumam bija pievienots transfertcenu noteikšanas ziņojums un ka šis pieprasījums tika rūpīgi pārbaudīts.

                  (320)

                     Amazon arī argumentēja, ka izvēlētā transfertcenu noteikšanas metode, atlikušās peļņas dalīšana, atbilst ne tikai ESAO TP vadlīnijām, bet arī Luksemburgas transfertcenu noteikšanas noteikumiem un administratīvajai praksei (324). Amazon paskaidroja, ka nemateriālie aktīvi, ko LuxSCS saskaņā ar licences līgumu dara pieejamus LuxOpCo, ietver visu intelektuālo īpašumu, īpašumtiesības un jebkādus nemateriālos aktīvus, kas pieder LuxSCS un ko izstrādājis LuxSCS saskaņā ar līgumu ar Amazon saistītajiem uzņēmumiem, vai kas licencēts no Amazon saistītajiem uzņēmumiem vai struktūrām, kuras ir citādi asociētas ar LuxSCS (325). Tas izskaidroja LuxSCS lomu salīdzinājumā ar LuxOpCo lomu un argumentēja, ka, tā kā LuxOpCo ir darbības uzņēmums, kam nepieder unikāli resursi, savukārt LuxSCS pieder un tas uztur un izstrādā unikālus un nozīmīgus vērtības dzinējspēkus, kam ir grūti noteikt vērtību, LuxOpCo ir šajās attiecībās ir vienkāršākā struktūru. Tādēļ atlikušās peļņas dalīšanas metodes ietvaros pirmajā posmā izmanto TNMM, lai noteiktu ienesīgumu no neunikāliem ieguldījumiem, kurus veicis LuxOpCo, ko uzskatīja par “analizējamo pusi”. Pēc tam atlikušo peļņu pilnībā attiecina uz LuxSCS, lai parādītu, ka tā ieguldījumi ir nozīmīgi Eiropas darbību nodrošināšanai (326).

                  (321)

                     Amazon piebilda, ka LuxSCS ieguldījumi, par kuriem tas apstrīdētajā nodokļu nolēmumā apstiprināto transfertcenu noteikšanas nosacījumu rezultātā saņēma atlīdzību, ietver ne tikai nemateriālo aktīvu apakšlicencēšanu, bet arī ar LuxOpCo darbībām saistīto risku uzņemšanos (327). Nodrošinot nemateriālos aktīvus un finansējot to izstrādi, LuxSCS uzņēmās lielus riskus, jo tam bija jāveic maksājumi saskaņā ar CSA. LuxSCS risks izriet no nenoteiktības, kas ir raksturīga pētniecības un izstrādes darbību finansēšanai. Ja pētniecības un izstrādes darbības nenovestu pie materiālajiem aktīviem, ko varētu sekmīgi izmantot, CSA puses ciestu lielus zaudējumus. LuxSCS spēj kontrolēt ar nemateriālajiem aktīviem saistītos darījumdarbības riskus, jo, pateicoties savai dalībai CSA, LuxSCS kontrolē un izstrādā šos nemateriālos aktīvus. Tādēļ LuxSCS nav vajadzīgi pašas savi darbinieki. Turklāt situācijā, kad LuxOpCo ciestu zaudējumus, nemateriālie aktīvi tiktu licencēti citam uzņēmumam, tādējādi LuxSCS efektīvi kontrolē nemateriālo aktīvu izmantošanu. Visbeidzot, kā vērtīgu nemateriālo aktīvu īpašniekam LuxSCS ir finansiāla spēja absorbēt riskus, ja tie realizētos. LuxSCS arī varēja paļauties uz naudas plūsmu no paredzamajiem honorāra ienākumiem, lai finansētu turpmākus ieguldījumus nolūkā uzturēt un atjaunināt nemateriālos aktīvus.

                  (322)

                  Turklāt Amazon argumentēja, ka CUP metodes izmantošana noteiktas honorāra likmes aprēķināšanai būtu sniegusi nepastāvīgākus rezultātus, pakļaujot LuxOpCo zaudējumu riskam, un ka tādēļ šo metodi neizmantoja. Jebkurā gadījumā Luksemburgas nodokļu iestādei transfertcenu noteikšanas analīze ir jāsāk ar nodokļu maksātāja izvēlēto metodiku.

                  (323)

                     Amazon atgādināja, ka jebkādas transfertcenu noteikšanas metodes izmantošana parasti nodrošina vairākus datus, kas visi ir vienlīdz uzticami. Transfertcenu noteikšana nav eksaktā zinātne, un jebkura transfertcenu noteikšanas analīze noteikti novedīs pie vairākiem neatkarīgiem rezultātiem un secinājuma par kādu neatkarīgu cenu, nevis vienīgo neatkarīgo cenu. Turklāt, runājot par ESAO TP vadlīnijām, Amazon argumentēja, ka transfertcenu noteikšanai ir jāizmanto spriestspēja. Tādēļ ir svarīga zināma rīcības brīvība, lai uzņēmumu nodokļu sistēma būtu īstenojama.

                  (324)

                     Amazon iesniedza ex post pētījumu par pārvaldības pakalpojumiem, kuru tas bija pasūtījis 2014. gadā un kurā ir salīdzināti Eiropas uzņēmumi, kas ir iesaistīti līdzīgās darbībās, kādi ir Amazon starpuzņēmumu pārvaldības pakalpojumi (turpmāk – “2014. gada pētījums”) (328). Šajā 2014. gada pētījumā tika meklēti salīdzināmi uzņēmumi, ko uzskatīja par iesaistītiem centrālo biroju darbībās un vadības konsultāciju darbībās. Veicot salīdzināmu uzņēmumu meklēšanu Amadeus datubāzē ar atlases kritērijiem, kas attiecās uz ģeogrāfisko reģionu (329), uzņēmuma neatkarību, nepietiekamiem finanšu datiem un darījumdarbības aprakstu atslēgvārdu (330) ierobežojumiem, tika atrasti vienpadsmit uzņēmumi (331), kurus nodokļu konsultants uzskatīja par pietiekami salīdzināmiem ar LuxOpCo. Atlasīto uzņēmumu 2010.–2012. gada finanšu datu analīze nodrošināja šādu peļņas līmeņa rādītāja, kas tiek definēts kā pamatdarbības ienākumi (332), ko dala ar kopējām izmaksām, starpkvartiļu intervālu: no 1,8 % līdz 12 % ar mediānas vērtību 7 % apmērā. Amazon uzskata, ka 2014. gada pētījums apstiprina apstrīdētajā nodokļu nolēmumā akceptētās LuxOpCo atlīdzības neatkarību, jo LuxOpCo uzcenojums kā tikai Luksemburgā segto pamatdarbības izdevumu procentuālā daļa attiecīgajā laikposmā saglabājās šajā intervālā (333).

                  (325)

                     Amazon arī atbalstīja apstrīdētā nodokļu nolēmuma darbības laiku. Lai pamatotu argumentu, ka nodokļu nolēmuma pārskatīšana pēc 2008. gada finanšu krīzes, visticamāk, būtu samazinājusi LuxOpCo atlīdzību, Amazon iesniedza ex post transfertcenu noteikšanas ziņojumu, kuru tas bija pasūtījis 2012. gadā (turpmāk – “2012. gada ex post TP ziņojums”) (334) un kurā izklāstīti TP ziņojuma salīdzinošajā meklēšanā izmantoto uzņēmumu finanšu rezultāti. No uzņēmumu sākotnējā kopuma, kas tika izmantots TP ziņojumā, trīs uzņēmumu vēlākos gados vairs nebija un vēl trīs netika uzskatīti par salīdzināmiem vai par tiem nebija pietiekamu datu. Tika izveidoti divi jauni uzņēmumu kopumi: viens, pamatojoties uz 2004.–2006. gada datiem, un otrs – uz 2008.–2010. gada datiem. Dažādu finanšu gadu analīzes rezultātā tika iegūta izmaksu ienesīguma (ko definē kā pamatdarbības peļņu attiecībā pret kopējām izmaksām) mazāka kvartile no 1,1 līdz 4,2 % apmērā; Mediānas vērtība: no 3,1 līdz 5,5 %; un augstākā kvartile: no 4,6 līdz 8,5 %. Pamatojoties uz šiem rezultātiem, Amazon apgalvoja, ka LuxOpCo atlīdzība attiecīgajā laikposmā saglabājās neatkarības intervālā.

                  (326)

                  Visbeidzot, Amazon argumentēja, ka, pat ja Komisija secinātu, ka apstrīdētais nodokļu nolēmums ir valsts atbalsts, nebūtu nekāda juridiska pamata atgūt Amazon piešķirto iespējamo atbalstu. Pirmkārt, Amazon uzskata, ka šāda atgūšana nozīmētu nevienlīdzīgu attieksmi, jo Amazon būtu vienīgais uzņēmums, kas atmaksātu iespējami nelikumīgu atbalstu, lai gan, kā norādījis Amazon, saskaņā ar Luksemburgas nodokļu režīmu daudziem nodokļu maksātājiem tika piemēroti tādi paši nosacījumi. Otrkārt, Amazon argumentē, ka tas pamatoti sagaidīja, ka apstrīdētais nodokļu nolēmums bija likumīgs un ka uz to varēja paļauties. It sevišķi Amazon nevarēja paredzēt, ka Komisija saskaņā ar bezprecedenta un jaunu pieeju (335) uzskatīs apstrīdēto nodokļu nolēmumu par valsts atbalstu. Visbeidzot, Amazon atzīmē, ka ir pagājis desmit gadu noilguma periods kopš iespējamā atbalsta piešķiršanas. Amazon argumentē, ka apstrīdētais nodokļu nolēmums ir individuāls pasākums. Tādēļ tā piešķiršanas datuma noteikšanā izšķiroša loma ir datumam, kurā tika pieņemts juridiski saistošais akts, ar kuru valsts iestādes apņēmās piešķirt atbalstu. Amazon norāda, ka apstrīdētais nodokļu nolēmums tika piešķirts 2003. gada 6. novembrī, un, tā kā dienā, kad Komisija 2014. gada 24. jūnijā izdeva savu pirmo informācijas pieprasījumu kopš piešķiršanas datuma bija pagājuši vairāk nekā 10 gadi, Komisijai nav tiesību pieprasīt atgūšanu.

            5.2.   EPICENTER

                  (327)

                     EPICENTER (336) uzskatīja, ka izmeklēšanas sākšanas lēmumā netika ņemta vērā pienācīga rīcības brīvība, kas ir raksturīga transfertcenu noteikšanas praksei. EPICENTER uzskatīja, ka Komisija pārsniedza savas likumīgās pilnvaras tiešo nodokļu jautājumos, izmantojot valsts atbalsta noteikumus, lai risinātu kaitējošu nodokļu konkurenci. Šajā kontekstā Komisija neņem vērā nepieciešamību nodrošināt juridisko un regulatīvo noteiktību. EPICENTER norādīja, ka Komisijai nevajadzētu tik daudz noteikt vēlamās pieejas un vairāk strādāt pie tā, lai pārliecinātos, ka atsevišķi nodokļu nolēmumi atbilst attiecīgajām ESAO vai valstu vadlīnijām. Tādējādi jebkādu līgumu selektivitātes pakāpes novērtēšanas etalons ir katrā dalībvalstī piemērojams vispārējs noteikums.

            5.3.   DATORU UN KOMUNIKĀCIJAS NOZARES ASOCIĀCIJA

                  (328)

                  Lai gan CCIA ir par efektīvu valsts atbalsta kontroli, tā pauda viedokli, ka šī izmeklēšana ir vērsta uz politiski ērtiem mērķiem. CCIA uzskatīja, ka valsts atbalsta noteikumu izmantošana šajā lietā Eiropā radīs juridisko un darījumdarbības nenoteiktību. CCIA pauda bažas par piesardzīga neatkarīga tirgus dalībnieka testa izmantošanu un pieprasīja selektivitātes novērtējumu balstīt uz valsts transfertcenu noteikšanas noteikumu stingru piemērošanu. Tāpat tā argumentēja, ka neatkarības principa piemērošana parasti sniedz neatkarības rezultātu diapazonu, nevis noved pie vienas neatkarīgas cenas.

            5.4.   ATOZ

                  (329)

                     ATOZ galvenais arguments attiecas uz Komisijas novērtējuma juridisko pamatu. ATOZ uzskata, ka nodokļu nolēmuma apstiprināšanas brīdī Luksemburgas nodokļu tiesību aktos nebija neviena noteikuma, kas paredzētu neatkarības principa piemērošanu. Tādēļ ATOZ argumentēja, ka nav pareizi uzskatīt, ka tobrīd Luksemburgas tiesību aktos bija integrēti ESAO transfertcenu noteikšanas noteikumi. ATOZ uzskata, ka Komisijas pieeja cita starpā radīs nenoteiktību daudznacionāliem uzņēmumiem.

            5.5.   FEDIL

                  (330)

                     Fedil uzskata, ka valsts atbalsta izmeklēšana varētu kaitēt juridiskajai noteiktībai, kas nodokļu nolēmumiem būtu jāsniedz nodokļu maksātājiem. Fedil pauda viedokli, ka pasākuma novērtējuma pamatā vajadzētu būt Luksemburgas toreizējiem tiesību aktiem un administratīvajai praksei, kas neietvēra vispārēju atsauci uz ESAO TP vadlīnijām. Fedil argumentēja, ka Komisija uzskata, ka transfertcenu noteikšanā pastāv tikai viena pareizā pieeja, taču tas uzņēmumiem neļauj iegūt iepriekšēju juridisko noteiktību.

            5.6.   OXFAM

                  (331)

                     Oxfam pauda atbalstu Komisijas izmeklēšanai, mudinot Komisiju palielināt izmeklēšanas spēju, arī ņemot vērā, ka salīdzinājumā ar valstu struktūrām tai varbūt ir labākas iespējas strukturāli novērtēt dalībvalstu nodokļu nolēmumu praksi. Oxfam aicināja Komisiju nodrošināt adekvātu sankciju pieņemšanu gadījumos, kad apstiprinās selektīva priekšrocība, un ātri izskaust kaitējošu nodokļu praksi.

            5.7.   THE BOOKSELLERS ASSOCIATION OF THE UNITED KINGDOM & IRELAND LTD

                  (332)

                     BA norādīja, ka Amazon nodokļu režīms Luksemburgā sniedz negodīgu priekšrocību, kāda nav pieejama neatkarīgiem grāmatu tirgotājiem AK. BA uzsvēra, ka, īstenojot visas savas Eiropas pārdošanas darbības ar Luksemburgas galvenā biroja starpniecību, Amazon saskaras ar ievērojami mazāku nodokļu slogu gan attiecībā uz PVN, gan uzņēmuma nodokļiem. Tādēļ BA mudināja Komisiju apkarot šīs nodokļu vienošanās, kas izkropļo godīgu konkurenci.

            5.8.   EIROPAS UN STARPTAUTISKĀ GRĀMATTIRGOTĀJU FEDERĀCIJA, LE SYNDICAT DE LA LIBRAIRIE FRANÇAISE, EIROPAS IZDEVĒJU FEDERĀCIJA UN LE SYNDICAT DES DISTRIBUTEURS DE LOISIRS CULTURELS

                  (333)

                     EIBF atbalsta vienlīdzīgus konkurences nosacījumus visiem grāmatu mazumtirgotājiem, tādēļ atzinīgi vērtē Komisijas izmeklēšanu par Amazon nodokļu praksi. EIBF atkārtoti atzīmēja, ka ir par brīvu un atvērtu tirgus telpu, kas sniedz labumu patērētājiem.

                  (334)

                     SLF, FEP un SDLC piekrita EIBF komentāriem par izmeklēšanas sākšanas lēmumu.

            5.9.   BUNDESARBEITSKAMMER

                  (335)

                  Austrijas Bundesarbeitskammer atbalsta Komisijas izmeklēšanas sākšanas lēmuma argumentus un norāda, ka parasti šāda veida vienošanās un juridiskās struktūras samazina pasaules mērogā samaksātos nodokļus.

            6.   UZŅĒMUMA X SNIEGTĀ INFORMĀCIJA

                  (336)

                  Uzņēmuma X, kas ir Amazon konkurents un strādā tiešsaistes mazumtirdzniecības jomā ES tirgū, nevēlas atklāt savu identitāti; šis uzņēmums Komisijai sniedza ar izmeklēšanu saistītu tirgus informāciju.

                  (337)

                  Kā norādīja uzņēmums X, kopumā tiek lēsts, ka dažādu izmaksu pozīciju relatīvais nozīmīgums tiešsaistes mazumtirdzniecības darbībās ir šāds: 50 % klientu apmierinātība, 30 % tehnoloģijas un 20 % fiziskā struktūra un loģistika. Lai gan stabila IT platforma ir svarīga e-komercijas darbību uzsākšanas pirmajā posmā, sekmīga un noturīga tiešsaistes mazumtirgotāja galvenie dzinējspēki ir klienti un mārketings. Tādējādi svarīgākie aktīvi izaugsmes nodrošināšanai šajā tirgū ir stabila klientu datubāze un finansiāla spēja veikt lielus ieguldījumus mārketingā. Kopā šie faktori ļauj panākt apjoma ietekmi, kas ir svarīgi, lai kompensētu nozīmīgo pastāvīgo izmaksu struktūru, kas vajadzīga tiešsaistes mazumtirdzniecības darbību nodrošināšanai.

                  (338)

                  Kā norādīja uzņēmums X, tiešsaistes mazumtirgotājs tehnoloģijā iegulda aptuveni 4–5 % no apgrozījuma uzturēšanas gadījumā un 5–8 % inovāciju posmā. Amazon izmanto esošo tehnoloģiju, kas salīdzinājumā ar konkurentiem Eiropā uzņēmumam nodrošināja priekšrocību. Šo tehnoloģiju pastāvīgi uzlabo un pielāgo klientu vajadzībām. Amazon tehnoloģijās ir veicis ļoti agresīvus ieguldījumus. Tieši uzņēmuma lielie ieguldījumi ļāva izstrādāt tā platformu, kas šobrīd ir konkurētspējas priekšrocība, kuru grūti pārspēt. Līdz šim uzņēmums X ir savas platformas izstrādē ieguldījis kopumā 30–35 miljonus EUR. Tomēr šis uzņēmums ir mazāks par Amazon tā vietējā tirgū; lieluma ziņā attiecība ir aptuveni 1 pret 6.

                  (339)

                  Lai gan Amazon uzņēmuma X vietējā tirgū veic lielus ieguldījumus loģistikā, Amazon sekmes daudz lielākā mērā nosaka spēja daudz ieguldīt mārketingā, piemēram, nodrošināt bezmaksas piegādi, un samazināt produktu cenas.

                  (340)

                  Ja uzņēmumi vēlas panākt apjomu un sacensties e-komercijas jomā, tiem būtu jāizstrādā tiešs kanāls, lai iegūtu klientu bāzi, kas ir vajadzīga, lai palielinātu tirgus daļu un konkurētu šajā nozarē. Ja uzņēmums plāno kļūt par e-komercijas nozares līderi, pilnīga paļaušanās uz Amazon neatbilst tā stratēģijai. Tomēr, lai konkurētu ar Amazon, ir jāveic lieli ieguldījumi klientu bāzes paplašināšanā un – lielākajā daļā gadījumu – atbalsta tehnoloģijā un procesos.

                  (341)

                  Maziem mazumtirgotājiem (tirgotājiem), kas pārdod produktus Amazon trešo pušu platformā Marketplace, saskaņā ar Amazon līgumu nosacījumiem nepieder klienta personas/darījuma dati no to darījumiem. Dati par klientiem pieder un tos apkopo Amazon. It sevišķi tirgotājiem ir aizliegts paust klientiem jaunus piedāvājumus vai veicināšanas pasākumus (piemēram, jaunumus).

                  (342)

                  Lai gan tas ne vienmēr ir nepieciešams, lielākajai daļai mazumtirgotāju, kas vēlas iegūt nozīmīgāku daļu un sagatavot unikālas vērtības piedāvājumus, ir jāveic lieli ieguldījumi tehnoloģijā un darbībās. Tā vietā mazumtirgotāji var izmantot Amazon platformu, bet tad tiem nepiederētu nozīmīgs vērtību ķēdes segments un tie būtu atkarīgi no tiešā konkurenta.

                  (343)

                  E-komercijas jomā lieli ieguldījumi ir jāveic mārketingā. E-komercijas uzņēmumi parasti mārketingā iegulda aptuveni 30–35 % no savas bruto peļņas atkarībā no tā, kādu apjomu tie varētu sasniegt tirgū (protams, jo lielāks kļūst uzņēmums, jo mazāka procentuālā daļa ir jāiegulda mārketingā). Agresīvāka mārketinga stratēģija paredz 2–3 reizes lielākus ieguldījumus, kas uzņēmumam rada lielus zaudējumus, tādēļ ir vajadzīgas nozīmīgs finansiālais atbalsts. Amazon Prime ir viens no Amazon galvenajiem mārketinga instrumentiem; tā ir komerciāla programma, kas piedāvā bezmaksas piegādi lielākajai daļai produktu, kuri iegādāti no Amazon.

            7.   LUKSEMBURGAS KOMENTĀRI PAR TREŠO PUŠU KOMENTĀRIEM UN PAR UZŅĒMUMA X SNIEGTO INFORMĀCIJU

      7.1.   LUKSEMBURGAS KOMENTĀRI PAR TREŠO PUŠU KOMENTĀRIEM

                  (344)

                  Luksemburga 2015. gada 20. aprīļa vēstulē norādīja, ka piekrīt Amazon, FEDIL, CCIA, ATOZ un EPICENTER iesniegtajiem komentāriem, savukārt pārējos komentārus, kas iesniegti saistībā ar izmeklēšanas sākšanas lēmumu, tā neuzskata par attiecināmiem uz lietu.

                  (345)

                  It sevišķi Luksemburga norādīja, ka Oxfam apsvērumi neattiecās konkrēti uz Amazon, bet gan bija vispārīgi formulēti. Luksemburga uzskatīja, ka BA nav sniegusi komentārus par izmeklēšanas sākšanas lēmumā sniegto informāciju, bet gan par jautājumiem, kas nav šīs izmeklēšanas tvērumā. Luksemburga neuzskatīja, ka EIBF un tās biedru komentāri sniegtu kādu jaunu un attiecināmu informācija par lietu. Visbeidzot, Luksemburga uzskatīja, ka Bundesarbeitskammer komentāri ir nepamatoti un neprecīzi.

            7.2.   LUKSEMBURGAS KOMENTĀRI PAR UZŅĒMUMA X SNIEGTO INFORMĀCIJU

                  (346)

                  Luksemburga 2016. gada 2. maijā iesniedza savus komentārus par uzņēmuma X sniegto informāciju. Luksemburga norādīja, ka Amazon kā tirgus dalībnieks ir piemērotāks komentāru sniegšanai par uzņēmuma X sniegto informāciju. Tādēļ Luksemburga ir nosūtījusi uzņēmuma X sniegtās informācijas nekonfidenciālo daļu Amazon un, ciktāl tai ir zināms, Amazon sniegs savus komentārus.

            8.
            AMAZON PAPILDUS SNIEGTĀ INFORMĀCIJA

      8.1.   SNIEGTĀ INFORMĀCIJA PAR LUXSCS UN LUXOPCO ATLĪDZĪBAS NEATKARĪBU

                  (347)

                     Amazon2016. gada 18. janvārī sniegtajā informācijā nodrošināja papildu datus, lai pamatotu, ka apstrīdētajā nodokļu nolēmumā apstiprinātā LuxSCS un LuxOpCo atlīdzība bija neatkarīga.

                  (348)

                  Pirmkārt, par LuxSCS un LuxOpCo atlīdzības aprēķināšanai izmantoto transfertcenu noteikšanas metodi Amazon paskaidroja, ka atlikušās peļņas dalīšanas metodi izvēlējās tādēļ, ka netika atrasts nekāds pietiekami uzticams salīdzināms nekontrolēts darījums, kas vajadzīgs CUP metodes izmantošanai. Ja būtu tikusi izmantota CUP metode, kas nav tik uzticama, gada honorāra maksājumu būtu bijuši lielāki. Turklāt Amazon skaidroja, ka atlikušās peļņas dalīšanas metodes pirmajā posmā TP ziņojumā LuxOpCo kā analizējamās puses neatkarīgas atlīdzības noteikšanai tika izmantota TNMM. LuxOpCo tika izraudzīts kā analizējamā puse tādēļ, ka tas īsteno neunikālas funkcijas attiecībā pret LuxSCS, kam pieder unikāli un nozīmīgi Eiropas darbību vērtības dzinējspēki. Atlikušās peļņas dalīšanas metodes otrajā posmā jebkādu atlikušo peļņu vai zaudējumus sadala starp pusēm atbilstīgi to funkcijām un riskiem. Ir loģiski, ka, ja puses funkcijas un riski ir unikālāki, tai saskaņā ar atlikušās peļņas dalīšanas metodi ir pamatoti piešķirt lielāku atlīdzību. TP ziņojumā atlikusī peļņa tika attiecināta uz LuxSCS, ņemot vērā tā unikālās funkcijas un lielos riskus salīdzinājumā ar LuxOpCo.

                  (349)

                  Otrkārt, runājot par transfertcenu noteikšanas metodikas pamatā esošo ekonomisko pamatojumu, Amazon skaidroja, ka LuxSCS vēlas mudināt savus līgumslēdzējus rīkoties tā, lai tiktu veicinātas Amazon globālās stratēģijas sekmes. Tādējādi, ja Amazon būtu noslēdzis licences līgumu ar trešo pusi, būtu bijis pamatoti un nepieciešams licencē paredzēt iespēju un stimulus visu vajadzīgo ieguldījumu veikšanai, kā arī nodrošināt, ka pastāv atbilstīgi stimuli, lai licences saņēmējs ievēro Amazon stratēģiju, kas paredz optimizēt piedāvājumu un cenas.

                  (350)

                     Amazon norādīja, ka honorāra metodika nodrošina LuxOpCo rentabilitāti un to nepakļauj zaudējumu riskam. Šāds risks reāli pastāvēja, jo apstrīdētā nodokļu nolēmuma pieprasīšanas laikā tiešsaistes mazumtirdzniecības tirgus vēl nebija attīstījies, tiešsaistes mazumtirgotāji strādāja ar zaudējumiem un LuxOpCo darbojās tirgū, kurā pastāvēja sīva konkurence un mazas peļņas normas. Šajā saistībā ienesīgums licences turētājam no tā izmaksu bāzes drīzāk stimulē izaugsmi, nevis orientēšanos uz īstermiņa peļņu.

                  (351)

                     LuxSCS atlīdzības struktūru pieņēma tādēļ, ka Eiropas darījumdarbībā tika prognozēts svārstīgums. Ja būtu ticis atrunāts honorārs, kas izteikts kā pastāvīga procentuālā daļa no pārdošanas apjoma, LuxOpCo vairākus gadus būtu strādājis ar zaudējumiem (337). Šajā saistībā Amazon minēja TP ziņojumā (338) aplēstos honorāra līmeņus. Amazon norādīja, ka tas būtu uz ilgu laiku apdraudējis LuxOpCo spēju gūt peļņu. Amazon arī atzīmēja, ka LuxOpCo nebija finansiālās spējas, lai uzņemtos šādus zaudējumus (339).

                  (352)

                  Treškārt, attiecībā uz peļņas līmeņa rādītāju – pēc Luksemburgas iesniegtā TP ziņojuma (atbildot uz izmeklēšanas sākšanas lēmumu) izskatīšanas – Komisija lūdza Luksemburgu un Amazon precizēt, vai uzcenojumu, ko izmantoja, lai noteiktu LuxOpCo neatkarīgo atlīdzību, aprēķināja uz preču izmaksu un pamatdarbības izdevumu pamata, kā skaidrots TP ziņojuma aprakstā par finanšu analīzi, vai uz “gada neto pārdošanas apjoma” pamata (340). Amazon paskaidroja, ka LuxOpCo ienesīguma pamatā bija [4–6] % uzcenojums virs pamatdarbības izdevumiem, izņemot PPI (341). Amazon apstiprināja, ka transfertcenu noteikšanas ziņojumā norādītais diapazons no 2,3 % līdz 6,7 %, ar mediānas vērtību 4,3 % apmērā, ietvēra salīdzināmo uzņēmumu PPI. Salīdzinājuma rezultātu tabulā atsauce uz gada neto ieņēmumu procentuālo daļu tika iekļauta nolūkā norādīt, ka šīs summas bija svērtās vidējās vērtības, kas ir atkarīgas no attiecīgā gada pārdošanas apjoma.

                  (353)

                  Attiecībā uz PPI izslēgšanau no LuxOpCo izmaksu bāzes Amazon paskaidroja, ka salīdzināmajiem uzņēmumiem bija ierobežotas PPI, savukārt LuxOpCo bija prognozētas lielas PPI. Ja tās būtu tikušas ietvertas uzcenojumā, rezultāts tiktu izkropļots (342). Amazon atzīmēja, ka jebkurā gadījumā, ja PPI būtu tikušas izslēgtas no TP ziņojumā norādīto salīdzināmo uzņēmumu peļņas līmeņa rādītāja aprēķināšanas, iegūtais diapazons būtu bijis no 3,7 līdz 7,6 %, ar mediānas vērtību 4,9 % apmērā. Amazon iesniedza tabulu ar septiņiem uzņēmumiem, kurus izmantoja TP ziņojumā un kuru uzcenojumu virs pamatdarbības izmaksām papildus aprēķināja, izslēdzot PPI. Datus iesniedza tikai par pieciem no septiņiem uzņēmumiem. Lai gan četru no pieciem uzņēmumiem, par kuriem sniedza datus (343), gadījumā uzcenojums virs pamatdarbības izmaksām nebija daudz lielāks par uzcenojumu virs kopējām izmaksām, vienam uzņēmumam uzcenojums virs pamatdarbības izmaksām bija piecas reizes lielāks par uzcenojumu virs kopējām izmaksām (344). Uz šāda pamata TP ziņojumā Amazon iesniegtajām finanšu prognozēm piemēroja [4–6] % uzcenojumu, lai noteiktu attiecīgo LuxOpCo rutīnveida ienesīgumu. Konkrētāk, LuxOpCo ienesīgumu aprēķināja, reizinot LuxOpCo pamatdarbības izdevumus un Eiropas saistīto uzņēmumu paredzētās izmaksas, savukārt aprēķina bāzē neiekļāva PPI (ir atsauce uz šā lēmuma 2. tabulu, kurā atspoguļots šis aprēķins no TP ziņojuma (345)).

                  (354)

                  Visbeidzot, Komisija atzīmēja, ka TP ziņojumā nebija atsauces uz nodokļu nolēmuma pieprasījumā aprakstīto zemākā līmeņa un griestu mehānismu. Atbildot uz Komisijas jautājumu par šo iztrūkumu 2015. gada 28. oktobra sanāksmē, Amazon skaidroja, ka zemākais līmenis un griesti nenozīmēja, ka LuxOpCo atlīdzība neiekļāvās neatkarības diapazonā. Uzcenojums, ko šajā laikposmā nopelnīja LuxOpCo, bija vidēji [3,5–4] % un katru gadu iekļāvās starpkvartiļu intervālā no 2,3 % līdz 6,7 % apmērā (346). Sanāksmes laikā Amazon arī uzsvēra, ka vienas tehnoloģijas CUP izmantošana, visticamāk, būtu sniegusi neobjektīvu un svārstīgu rezultātu.

            8.2.   INFORMĀCIJA PAR UZŅĒMUMA X SNIEGTO INFORMĀCIJU

                  (355)

                     Amazon apšauba, vai uzņēmums X ir faktiski salīdzināms ar LuxOpCo. Turklāt Amazon argumentē, ka apstrīdētā nodokļu nolēmuma novērtēšanā uzņēmuma X sniegto informāciju nevajadzētu ņemt vērā, jo 2003. gada nodokļu nolēmuma pieprasījuma iesniegšanas brīdī vai tā 2011. gada atjaunošanas laikā šī informācija nebija ne Amazon, ne Luksemburgas iestāžu rīcībā.

                  (356)

                  Jebkurā gadījumā Amazon uzskata, ka uzņēmuma X sniegtā informācija neatbalsta konstatējumu, ka apstrīdētā nodokļu nolēmuma rezultātā LuxOpCo saņēma valsts atbalstu. It sevišķi LuxOpCo piekrīt uzņēmumam X, ka e-komercijas jomā peļņas normas ir mazas. Patiešām, LuxOpCo nevarētu izdzīvot vai panākt izaugsmi tirgū bez nemateriālajiem aktīviem, ko tas licencēja no LuxSCS.

                  (357)

                     Amazon norāda, ka tā darījumdarbības modelis balstās uz tehnoloģiju, piemēram, meklēšanas un pārlūkošanas rīku, pasūtījumu apstrādes un izpildes, katalogu funkciju, klientu apkalpošanas atbalsta un datu pārvaldības un analīzes rīku, inovācijām.

                  (358)

                     Amazon uzskata, ka klientu dati, ko LuxSCS licencē LuxOpCo, ir mārketinga pamatkomponents, un Amazon Prime programmas tvērums neparedz vien bezmaksas piegādi, bet ir daudz plašāks, jo ietver dažādus pakalpojumus, kam ir nepieciešama sarežģīta pamatā esošā tehnoloģija.

                  (359)

                     Amazon uzskata, ka klientu apmierinātību galvenokārt sekmē tehnoloģija un klientu dati, un abiem šiem komponentiem LuxOpCo varēja piekļūt nemateriālo aktīvu ietvaros.

                  (360)

                  Klientu bāzes un zīmola konsolidēšanā izšķiroša nozīme ir nemateriālajiem aktīviem. Amazon uzskata, ka uzņēmums X apstiprināja, ka nemateriālie aktīvi, kas tiek pastāvīgi pilnveidoti un uzlaboti, ir sekmīgas e-komercijas darbības (piemēram, LuxOpCo) pamatā, un tas atbalsta apstākli, ka LuxOpCo ir analizējamā puse, jo LuxSCS ieguldījums ir nozīmīgāks.

                  (361)

                     Amazon uzskata, ka apstrīdētajā nodokļu nolēmumā apstiprinātā honorāra aprēķināšanas metode nodrošina LuxOpCo ilgtermiņa dzīvotspēju, jo honorāra likme nav pārlieku augsta un ļauj LuxOpCo gūt ienesīgumu no tā izmaksām. Turklāt šī metode mudina LuxOpCo radīt vērtību no nemateriālo aktīvu izmantošanas, panākot pēc iespējas lielāku darbību izaugsmi, optimizējot piedāvājumu un saglabājot vadošo pozīciju cenu ziņā, un honorāra likmes aprēķināšanas metode mudina LuxSCS turpināt ilgtermiņā ieguldīt nemateriālajos aktīvos.

                  (362)

                  Visbeidzot, Amazon secina, ka uzņēmuma X apgalvojumi par apgrozījuma daļām, kas e-komercijas uzņēmumam būtu jāiegulda tehnoloģijā un kas ir no 4 % līdz 8 % no pārdošanas apjoma, apstiprina, ka LuxOpCo maksātā honorāra likme LuxSCS, kura vidēji sasniedza [5–10] % no LuxOpCo apgrozījuma laikā no 2006. līdz 2014. gadam vai [3–3,5] % no GMS un kura ietver vispusīgu nemateriālo aktīvu kopumu, parāda, ka LuxOpCo maksāto honorāra likmi var uzskatīt par neatkarīgu un ka tā neapliecina izteiktu novirzi no ticama pietuvinājuma tirgus rezultātam.

            8.3.   INFORMĀCIJA: UZ TEHNOLOĢIJU BALSTĪTĀS AMAZON TIEŠSAISTES MAZUMTIRDZNIECĪBAS DARBĪBAS

                  (363)

                     Amazon ir norādījis, ka tā misija ir būt “pasaulē visvairāk uz klientiem orientētajam uzņēmumam, pie kura klienti var atrast un atklāt visu, ko viņi varētu vēlēties iegādāties tiešsaistē, un uzņēmums cenšas piedāvāt saviem klientiem pēc iespējas zemākas cenas” (347). Amazon darbību pamatā ir misija piedāvāt plašāko produktu klāstu par viszemākajām cenām visērtākajā veidā, un šīs misijas īstenošana lielā mērā ir atkarīga no tehnoloģijas.

                  (364)

                     Amazon ir norādījis, ka ir “[..] tehnoloģiju uzņēmums, kas mazumtirdzniecību uzskata par inženierijas jautājumu” (348), un tehnoloģijas ne tikai nodrošina saskarni starp Amazon un tā klientiem, bet ir arī katra darījumdarbības procesa centrā. Amazon tehnoloģija ļauj tam piedāvāt konkurētspējīgas cenas, ierosināt potenciālajiem klientiem interesantus produktus, apstrādāt maksājumus, pārvaldīt preču krājumus un nosūtīt produktus klientiem. Amazon darbību apjomīguma dēļ tām lielā mērā ir jābūt automatizētām, lai nodrošinātu preču krājumu pārvaldību, cenu noteikšanu un pasūtījumu apstrādi. Amazon nespētu pieņemt darbā pietiekamu skaitu cilvēku, lai noteiktu cenas vai preču krājumus miljoniem atsevišķu produktu.

                  (365)

                     Amazon ir norādījis, ka tā e-komercijas darbībām ir jābūt pieejamām visu laiku un ar ātru reaģēšanas laiku, lai nepieļautu klientu neapmierinātību. Ņemot vērā to, ka uzņēmums pastāvīgi paplašinās, tā tehnoloģiju infrastruktūrai ir jābūt paplašināmai un elastīgai. Tādēļ Amazon programmatūrai ir uz pakalpojumiem orientēta arhitektūra. Amazon darbībām nepieciešamās funkcijas ir izstrādātas kā komponentu daļas, ko var kombinēt mijiedarbības un sadarbības nolūkā. Šādai arhitektūrai ir daudzas priekšrocības, piemēram, individuāla optimizēšana un iespēja uzturēt konkrētu programmatūru. Šī arhitektūra arī atvieglo jaunu pakalpojumu un uzlabojumu ieviešanu. Ja Amazon neuzturētu un neatjauninātu pamatā esošo tehnoloģiju, klienti to pamanītu, jo izmainītos tiešsaistes mazumtirdzniecības pieredze, kas ir Amazon komerciālo sekmju pamatā, un Amazon darbības kļūtu nesekmīgas.

                  (366)

                     Amazon tīmekļa vietnes un mobilās aplikācijas ietver vairākas funkcijas, piemēram, klientu identitātes informācijas iegūšanu un uzturēšanu, kataloga izveidi un uzturēšanu, tīmekļa un mobilo aplikāciju lapu izveidi un atspoguļošanu, meklēšanu un pārlūkošanu, pasūtījumu sagatavošanu un iesniegšanu, maksājumu apstrādi, mijiedarbību ar pasūtījumu izpildes centriem, klientu atsauksmes, personalizāciju un kopienas elementus.

                  (367)

                  Vēl ir tādi tehnoloģiju rīki kā tīmekļa vietņu administrēšanas rīki, konfigurāciju repozitorijs, rīki tīmekļa vietnes darbībai un analītikai, piegādātāju un pārdevēju pārvaldības programmatūra, preču krājumu pārvaldības programmatūra, katalogu programmatūra un cenu noteikšanas programmatūra. Runājot par cenu noteikšanas programmatūru, Amazon norāda, ka 99 % cenu tiek noteiktas automatizēti, tomēr ir arī manuāla cenu noteikšana, lai gan tie ir ārkārtas gadījumi. Visas manuālās cenu izmaiņas Eiropā ir jāapstiprina LuxOpCo Eiropas cenu vadītājam.

                  (368)

                     Amazon ir arī mārketinga programmatūra, kuras mērķis ir piesaistīt apmeklētājus tā tīmekļa vietnēm, iekšējie un ārējie mārketinga paņēmieni, piemēram, meklēšanas mārketings (sadarbībā ar meklētājprogrammām, piemēram, Google), meklētājprogrammu optimizēšanas rīki, apmaksāti meklēšanas reklāmas rīki un e-pasta mārketinga rīki.

                  (369)

                  Vēl ir tādas tehnoloģijas kā pasūtījumu izpildes programmatūra, piemēram, Eiropas pasūtījumu izpildes tīkls (EFN), atrašanas un iesaiņošanas programmatūra un klientu apkalpošanas programmatūra.

                  (370)

                     Amazon svarīgāko programmatūru savām tiešsaistes mazumtirdzniecības darbībām izstrādā uzņēmumā. Amazon norāda, ka tehnoloģiju izstrādi pārrauga darbinieku grupas ASV. Tīmekļa vietņu un programmatūras rīku testēšanu un kļūdu labošanu pilnībā veic ASV. Vairāk nekā [60–65] % no tā [30 000–40 000] pētniecības un izstrādes darbinieku atrodas ASV. No [1 000–10 000] pētniecības un izstrādes darbiniekiem, kas strādā Eiropā, [100–200] atrodas Luksemburgā.

                  (371)

                  Visbeidzot, Amazon norāda, ka ir pārstrādāts ikviens tradicionālās mazumtirdzniecības aspekts, lai to padarītu efektīvāku, ne tik dārgu un vairāk pielāgotu klientu vajadzībām. Plašajā e-komercijas vidē Amazon klientu pieredze, ko nodrošina tās tehnoloģija, ļauj Amazon atšķirties no tā konkurentiem un nostiprina tā zīmolus. Pat nelieli kavējumi pasūtījumu sagatavošanā vai nelielas kļūmes pasūtījumu izpildē kaitē klientu pieredzei un Amazon zīmolam, kā arī noved pie pārdošanas apjoma samazināšanās, jo klienti novēršas.

                  (372)

                     Amazon norāda, ka tā ar preču zīmēm saistīto nemateriālo aktīvu lietderīgais dzīves cikls bija 10–15 gadi, sākot no 2005. gada 1. janvāra. Klientu datu bāzes aplēstais lietderīgais dzīves cikls bija 6–10 gadi, un tehnoloģijas lietderīgais dzīves cikls bija no diviem līdz pieciem gadiem, sākot no 2005. gada 1. janvāra.

            8.4.   INFORMĀCIJA PAR KRITISKIEM DRAUDIEM AMAZON EIROPAS DARBĪBĀM

                  (373)

                  Informācijā, ko Amazon iesniedza 2017. gada 27. februārī, Amazon pauda viedokli, ka tā Eiropas darbības ir pakļautas trim kritiskiem draudiem.

                  (374)

                  Konkurence: darījumdarbības pazaudēšana, to iegūstot konkurentiem, ir Amazon galvenais apdraudējums, jo e-komercijas jomā valda sīva konkurence. Konkurenci lielā mērā sekmē inovācijas, un konkurenti, kas neieviesa inovācijas, ir pametuši tirgu. Amazon dažādos tirgos saskaras ar atšķirīgu spiedienu un konkurentiem, un konkurences radītajiem riskiem ir vietējā tirgus specifika.

                  (375)

                  Vai klienti pieņems jaunus produktus, pakalpojumus tehnoloģijas? Amazon izaugsme un paplašināšanās, aptverot jaunas kategorijas un ģeogrāfiskos reģionus, ir saistīta ar risku, ka klienti nepieņem jaunu piedāvājumu vai produktus. Tāpat Amazon uzņemas tīmekļa vietņu darbības pārtraukumu riskus, kas tā darbībām var radīt būtiskas izmaksas.

                  (376)

                  Visbeidzot, risku rada un Amazon Eiropas darbības varētu apdraudēt vietējie ekonomikas un politiskie nosacījumi un tiesiskā regulējuma izmaiņas. Zems interneta un kredītkaršu lietošanas aktivitātes līmenis var Amazon radīt lielas problēmas, darbību attīstību padarot par neiespējamu. Valdības noteikumi var padarīt Amazon darījumdarbības modeli par praksē neīstenojamu.

            8.5.   AMAZON 2017. GADA 29. MAIJĀ SNIEGTĀ INFORMĀCIJA

                  (377)

                     Amazon2017. gada 29. maijā iesniedza ASV Nodokļu tiesas procedūrai paredzētu paziņojumu un no jauna pasūtītu transfertcenu ziņojumu.

                  (378)

                     Amazon ir norādījis, ka ASV Nodokļu tiesas lēmuma piemērot CUP metodi rezultātā ieguva nemateriālo aktīvu neatkarīgu honorāra likmi [4,5–5] % apmērā no GMS (349).

                  (379)

                     Amazon norādīja, ka visas ASV tiesvedības puses atzina to, ka LuxSCS iegādājās tiesības uz tehnoloģiju, zīmolu un klientu informāciju. Tādēļ Amazon atsaucas uz [4,5–5] % honorāra likmi no GMS kā etalonu atbilstīgi neatkarīgam honorāram, kas jāsaņem LuxSCS. Turklāt Amazon norāda, ka šis etalons būtu jāuzskata par minimumu, ņemot vērā to, ka šajā honorāra likmē nav ņemta vērā nemateriālā vērtība un nemateriālo aktīvu uzlabojumi, kas ieviesti saskaņā ar CSA pēc 2005./2006. gada un ko saņēma LuxOpCo.

                  (380)

                  Tādēļ Amazon apgalvo, ka kopējā honorāra likme, ko LuxSCS saņēma laikā no 2006. līdz 2014 gadam, faktiski bija mazāka par ASV Nodokļu tiesas noteikto, proti, [3–3,5] % no GMS. Tātad, pamatojoties uz Amazon komentāriem par ASV Nodokļu tiesas spriedumu, LuxSCS no LuxOpCo saņēma pārlieku zemu honorāra likmi, tādēļ Amazon uzskata, ka 2003. gada nodokļu nolēmums nevarēja LuxOpCo nodrošināt nekādas priekšrocības.

                  (381)

                     Amazon uzskatīja, ka ASV tiesvedības laikā tika izsmeļoši analizēti tiesvedībai iesniegtie fakti, tostarp ekspertu pieraksti. ASV Nodokļu tiesas lēmums apstiprināja Amazon iepriekš sniegto informāciju, it sevišķi par to, ka tehnoloģijas ir Amazon darbību galvenais dzinējspēks, kurā ir jāiegulda un kuram nepieciešamas pastāvīgas inovācijas, un ka Amazon Eiropas darbību integrēšana atbilda darījumdarbības vajadzībām, kā arī, visbeidzot, ka attiecīgajā laikposmā Eiropas e-komercijas vidē valdīja sīva konkurence un dominēja mazas peļņas normas.

                  (382)

                     Amazon [nodokļu konsultantam 1] pasūtīja jaunu transfertcenu noteikšanas ziņojumu, kura mērķis bija ex post pārbaudīt, vai LuxOpCo samaksātais honorārs LuxSCS saskaņā ar apstrīdēto nodokļu nolēmumu bija neatkarīgs (turpmāk – “2017. gada ex post TP ziņojums”) (350). Ziņojumā honorāra līmenis ir analizēts no divu transfertcenu noteikšanas metožu perspektīvas, proti, no CUP metodes un TNMM perspektīvas.

                  (383)

                  Saistībā ar CUP analīzi LuxOpCo honorāra maksājumus LuxSCS attiecīgajā laikposmā salīdzināja ar TP ziņojumā un ASV Nodokļu tiesas atzinumā noteikto honorāru. 2017. gada ex post TP ziņojumā ir apgalvots, ka LuxOpCo faktiski samaksātais honorārs LuxSCS bija mazāks par honorāru likmju diapazonu, ko noteica, atsaucoties uz [A] līgumu TP ziņojumā (351). Turklāt tajā ir apgalvots, ka LuxOpCo izmaksātais honorārs LuxSCS ir mazāks par [4,5–5] % honorāra likmi, kas noteikta ASV Nodokļu tiesas atzinumā, arī piemērojot CUP metodi (352). Šajā saistībā tiek precizēts, ka Nodokļu tiesas atzinumā ir noteikta kopējā honorāra likme no GMS kā “sākotnējās (vai sākuma) neatkarīgas likmes par nemateriālajiem aktīviem, kuri pastāvēja, sākot no 2006. gada 1. maija” (353).

                  (384)

                  Turklāt 2017. gada ex post TP ziņojumā ir apgalvots, ka LuxOpCo izmaksātajam honorāra maksājumam LuxSCS būtu jāpiemēro vairākas palielinošas korekcijas licences līguma un sākotnējās iepirkšanas atšķirību dēļ. Šajā saistībā ziņojumā ir secināts, ka “esošu nemateriālo aktīvu vienreizēja nodošana starp ASV darījumu partneriem un LuxSCS” atšķiras no licences līguma, jo LuxOpCo būtu jāmaksā honorārs ne tikai par tā IĪ vērtību, kas pastāvēja licences līguma noslēgšanas laikā, bet arī par “visiem uzlabojumiem, izstrādi vai pilnveidojumiem, kuru izmaksas uzņemas tikai un vienīgi LuxSCS” (354). Palielinošas korekcijas būtu jāpiemēro arī, lai ņemtu vērā dažādus nemateriālos aktīvus, ko darīja pieejamus LuxOpCo un uz ko neattiecās ASV Nodokļu tiesas atzinums, kā arī lai ņemtu vērā pagaidu atšķirības un LuxSCS samaksātajam honorāram piemēroto robežvērtību un zemāko līmeni, kura “mērķis bija mazināt riskus un nodrošināt stabilus ienākumus LuxOpCo atbilstīgi tā funkcijai un riska profilam” (355). Samazinošas korekcijas neuzskatīja par vajadzīgām, jo netika ņemti vērā LuxOpCo ieguldījumi nemateriālo aktīvu izstrādē, uzlabošanā un uzturēšanā (356).

                  (385)

                     CUP analīzes secinājums 2017. gada ex post TP ziņojumā ir šāds: LuxOpCo kopējais izmaksātais honorārs LuxSCS attiecīgajā laikposmā bija “pamatots un atbilstīgs reālajai ekonomikas situācijai”.

                  (386)

                  Attiecībā uz TNMM analīzi 2017. gada ex post TP ziņojumā sāk ar funkcionālu analīzi (357), lai noteiktu, kurai licences līguma pusei jābūt analizējamai pusei, t. i., kura puse veic vienkāršākas funkcijas.

                  (387)

                     LuxOpCo funkcionālo analīzi veica, pamatojoties uz tā lomu Eiropas vērtību ķēdē no 2014. gada jūnija, jo tika uzskatīts, ka pēc LuxOpCo darbinieku skaita pakāpeniskas palielināšanās visā analizētajā laikposmā tā funkcionālais profils no 2014. gada jūnija atspoguļotu LuxOpCo maksimālo ieguldījumu vērtības radīšanā šajā laikposmā. Saskaņā ar 2017. gada ex post TP ziņojumu, lai pārvaldītu saistītos darījumdarbības riskus, LuxOpCo lielā mērā paļāvās uz rīkiem un tehnoloģiju un autonomi nepārvaldīja un neuzņēmās nekādus būtiskus riskus. Tāpat tas neradīja nekādu nepieciešamību pēc apgrozāmā kapitāla, izņemot to, kas attiecās uz tā kā pārvaldītājsabiedrības funkcionālo tvērumu. LuxOpCo galvenās darbības ietvēra vadītāju pārraudzību attiecībā uz produktu iepirkumiem, pārdošanu, mārketingu un izplatīšanu trešām pusēm ar Eiropas tīmekļa vietņu starpniecību. Šīs darbības bija lielā mērā atkarīgas no nemateriālajiem aktīviem, kas cita starpā bija saistīti ar preču cenu noteikšanu, preču krājumu pārvaldību, atbalstu pasūtījumu izpildes centru darbībām, tiešsaistes maksājumu apstrādi, krāpšanas atklāšanu, klientu apkalpošanas darbībām, loģistiku un reklāmu un kas bija licencēti LuxOpCo. Analizētajā laikposmā LuxOpCo nepiederēja nekādi nemateriālie aktīvi, un tas tos neizstrādāja, kā arī neieguldīja to izstrādē. Tā vietā LuxOpCo turēšanā bija standarta darījumdarbības aprīkojums-pamatlīdzekļi un preču krājumi, kas saistīti ar Amazon Eiropas mazumtirdzniecības darbībām. Attiecīgajā laikposmā LuxOpCo savās ikdienas darbībās saskārās ar dažādiem stratēģiskiem, finanšu, darbības utt. riskiem. Lielākā daļa risku ir tieši vai netieši saistīta ar tehnoloģijām, kas ir pamatā Amazon piedāvājumam, vai ar tā globālo stratēģiju, kuras mērķis ir paplašināties jaunās produktu kategorijās un pakalpojumos. Lai efektīvi pārvaldītu un kontrolētu šos riskus, Amazon grupas līmenī īstenoja stingrus pārvaldības politikas virzienus. Visbeidzot, šajā uz tehnoloģijām balstītajā jomā LuxOpCo pats individuāli neuzņēmās un nepārvaldīja nekādus būtiskus darījumdarbības riskus un tā vietā paļāvās uz tehnoloģijām, lai pārvaldītu un uzņemtos saistītos darījumdarbības riskus.

                  (388)

                  Attiecībā uz LuxSCS 2017. gada ex post TP ziņojumā ir tikai norādīts, ka CSA noslēgšanas rezultātā tā turēšanā ir nemateriālie aktīvi.

                  (389)

                  Pamatojoties uz šo funkcionālo analīzi, 2017. gada ex post TP ziņojumā ir secināts, ka LuxOpCo ir tāds vērtību ķēdes segments, kam nepieder un kas nepārvalda un nekontrolē nekādas IĪ tiesības, bet kam ir funkcionālais profils, kurš ir salīdzināms ar “pārvaldītājsabiedrību”, kas īsteno pārraudzību attiecībā uz loģistiku, pasūtījumu izpildi un preču krājumiem saistībā ar Eiropas tiešsaistes mazumtirdzniecības darbībām, vienlaikus saskaroties ar maziem riskiem un īpašumā turot tikai rutīnveida materiālos aktīvus (358). Attiecīgi LuxSCS tika uzskatīts par uzņēmumu, kura funkcionālā analīze ir vissarežģītākā, jo tā turēšanā CSA rezultātā ir nemateriālie aktīvi. Šajā saistībā 2017. gada ex post TP ziņojumā ir skaidrots, ka “gan funkcionālā analīze, gan fakti parādīja, ka LuxOpCo darbības bija lielā mērā atkarīgas no ekonomiski svarīgajiem nemateriālajiem aktīviem (un to nozīme šiem aktīviem bija sekundāra), kuri LuxOpCo nepiederēja, bet kuriem tas ieguva piekļuvi saskaņā ar licences līgumu; LuxSCS tiesības uz nemateriālajiem aktīviem izriet no tā dalības CSA kopā ar konkrētiem grupas uzņēmumiem pirms analizētā laikposma un tā laikā” (359).

                  (390)

                  2017. gada ex post TP ziņojumā ir skaidrots, ka uzticamam finanšu rādītājam būtu jāatspoguļo LuxOpCo ieguldījums kopējā vērtību ķēdē. Tā kā ziņojumā LuxOpCo tiek atspoguļots kā puse, kas “[..] nepieņēma autonomus lēmumus par to, kādus produktus pārdot, kā noteikt produktu cenu vai kā veicināt produktu pārdošanu, jo šīs funkcijas ir integrētas tehnoloģiju rīkos, kuri tika saņemti ar licences līgumu” (360), netiek uzskatīts, ka būtu atbilstīgi piemērot tīrās peļņas rādītāju, balstoties uz pārdošanas apjomu (361). 2017. gada ex post TP ziņojumā ir konstatēts, ka pamatdarbības izmaksas ir uzticamākais peļņas līmeņa rādītājs LuxOpCo īstenoto funkciju, uzņemto risku un izmantoto aktīvu vērtībai. Ziņojumā tiek izmantots peļņas līmeņa rādītājs, kas aprēķināts kā pamatdarbības peļņa (zaudējumi), kas dalīta ar pamatdarbības izdevumiem (362).

                  (391)

                  Pēc tam ziņojumā ir atjaunināta 2003. un 2014. gadā veiktā ekonomiskā analīze, nosakot standarta ienesīgumu no darbībām, kas salīdzināmas ar LuxOpCo darbībām, un veicot jaunu analīzi, lai noteiktu standarta ienesīgumu. Pamatojoties uz šo analīzi, tika konstatēts, ka visos gados no 2006. gada līdz 2014. gada jūnijam LuxOpCo atlīdzība iekļāvās starpkvartiļu intervālā, kas izriet no standarta ienesīguma no citām darbībām, kuras ir salīdzināmas ar LuxOpCo darbībām. Tādēļ 2017. gada ex post TP ziņojumā ir secināts, ka LuxOpCo atlīdzība bija neatkarīga.

            9.   APSTRĪDĒTĀ PASĀKUMA NOVĒRTĒJUMS

      9.1.   ATBALSTA ESĪBA

                  (392)

                  Saskaņā ar Līguma 107. panta 1. punktu atbalsts, ko piešķir dalībvalsts vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču nodrošināšanai, ir nesaderīgs ar iekšējo tirgu, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm.

                  (393)

                  Saskaņā ar iedibināto judikatūru, lai pasākumu uzskatītu par atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē, ir jābūt izpildītiem visiem šajā punktā paredzētajiem nosacījumiem. Pirmkārt, tam jābūt piešķirtam no valsts vai valsts resursiem. Otrkārt, tam ir jāspēj iespaidot tirdzniecība starp dalībvalstīm. Treškārt, tam ir saņēmējam jāsniedz selektīva priekšrocība. Ceturtkārt, tam ir jārada konkurences kropļojumi vai šādu kropļojumu draudi (363).

                  (394)

                  Runājot par pirmo nosacījumu, jānorāda, ka apstrīdēto nodokļu nolēmumu izdeva Luksemburgas nodokļu iestāde, kas ir Luksemburgas valsts institūcija. Šis nolēmums nozīmēja, ka minētā iestāde akceptē tādu cenu noteikšanas nosacījumu piešķiršanu, kuri ļāva LuxOpCo attiecīgajā laikposmā katru gadu noteikt savas uzņēmumu ienākuma nodokļa saistības attiecībā pret Luksemburgu. Pēc tam LuxOpCo, pamatojoties uz šiem nosacījumiem, iesniedza savu gada uzņēmumu ienākuma nodokļa deklarāciju, ko Luksemburgas nodokļu iestāde savukārt akceptēja kā atbilstīgu LuxOpCo uzņēmumu ienākuma nodokļa saistībām Luksemburgā. Tādējādi apstrīdētais pasākums ir piedēvējams Luksemburgai.

                  (395)

                  Attiecībā uz pasākuma finansēšanu no valsts resursiem Eiropas Savienības Tiesa ir konsekventi norādījusi, ka pasākums, ar ko valsts iestādes piešķir atbrīvojumu no nodokļa, pat ja tas neietver valsts resursu faktisku piešķiršanu, un kas attiecīgajam uzņēmumam nodrošina labvēlīgāku finansiālo situāciju salīdzinājumā ar citiem nodokļu maksātājiem, var būt valsts atbalsts (364). Kā tiks parādīts 9.2. un 9.3. iedaļā, apstrīdētā nodokļu nolēmuma rezultātā tiek samazināts LuxOpCo uzņēmumu ienākuma nodokļa saistības Luksemburgā salīdzinājumā ar līdzīgā situācijā esošiem uzņēmumiem-nodokļu maksātājiem. Tā kā apstrīdētais nodokļu nolēmums atsakās no nodokļu ieņēmumiem, ko Luksemburgai pretējā gadījumā būtu tiesības iekasēt no LuxOpCo, tas būtu jāuzskata par pasākumu, kurš rada valsts resursu zaudējumus.

                  (396)

                  Runājot par otro atbalsta esības nosacījumu, jānorāda, ka LuxOpCo ietilpst Amazon grupā, kas ir daudznacionālu uzņēmumu grupa, kura strādā vairākās dalībvalstīs. LuxOpCo nodrošina Amazon Eiropas tiešsaistes mazumtirdzniecības un pakalpojumu darbības ES tīmekļa vietnēs. Šajās darbībās iesaistītie produkti un pakalpojumi ir saistīti ar tirdzniecību starp dalībvalstīm, tādēļ jebkāds valsts pasākums šo darbību labā spēj iespaidot Savienības iekšējo tirdzniecību (365). Turklāt, piemērojot Amazon labvēlīgu nodokļu režīmu, Luksemburga, iespējams, ir “atņēmusi” ieguldījumus dalībvalstīm, kuras nespēj piedāvāt vai nepiedāvā līdzīgu labvēlīgu nodokļu režīmu daudznacionālu uzņēmumu grupu dalībniekiem. Tā kā apstrīdētais nodokļu nolēmums nostiprina saņēmēja konkurētspēju salīdzinājumā ar citiem uzņēmumiem, kas ar to konkurē ES iekšējā tirdzniecībā, tas jāuzskata par pasākumu, kurš iespaido šādu tirdzniecību (366).

                  (397)

                  Līdzīgi tiek uzskatīts, ka valsts piešķirts pasākums rada vai draud radīt konkurences kropļojumus, ja tas var uzlabot uzņēmuma konkurētspēju salīdzinājumā ar citiem uzņēmumiem-konkurentiem (367). Ciktāl apstrīdētais nodokļu nolēmums atbrīvo LuxOpCo no uzņēmumu ienākuma nodokļiem, ko pretējā gadījumā tam būtu pienākums maksāt, šā nodokļu nolēmuma rezultātā piešķirtais atbalsts ir darbības atbalsts, jo atbrīvo LuxOpCo no izmaksām, kuras parasti tam būtu jāsedz, īstenojot savas ikdienas pārvaldības vai ierastās darbības. Eiropas Savienības Tiesa ir konsekventi norādījusi, ka darbības atbalsts kropļo konkurenci (368), tādēļ par jebkādu Amazon piešķirto atbalstu būtu jāuzskata, ka tas kropļo vai draud kropļot konkurenci, nostiprinot Amazon finansiālo stāvokli tirgos, kuros tas strādā. Runājot tieši par Amazon, jānorāda, ka tas īsteno tiešsaistes mazumtirdzniecības darbības, kas konkurē gan ar tiešsaistes mazumtirgotājiem, gan ar fizisku veikalu mazumtirgotājiem Luksemburgā un visā Eiropas Savienībā. Amazon iesniegtajā [nodokļu konsultanta 3] ziņojumā tiešsaistes mazumtirdzniecības darbības ir aprakstītas kā darījumdarbība, kam ir raksturīga sīva konkurence un mazas peļņas normas. Atbrīvojot Amazon no nodokļu saistībām, kas pretējā gadījumā tam būtu bijis jāsedz un kas ir jāsedz konkurējošajiem uzņēmumiem, apstrīdētais nodokļu nolēmums dara pieejamus finanšu resursus, kurus Amazon var ieguldīt savā darījumdarbībā, un tas savukārt ietekmē nosacījumus, ar kādiem uzņēmums var piedāvāt savus produktus un pakalpojumus patērētājiem, tādējādi izkropļojot konkurenci tirgū. Tādējādi ir izpildīts arī ceturtais atbalsta esības nosacījums.

                  (398)

                  Runājot par trešo atbalsta esības nosacījumu, jānorāda, ka nodokļu nolēmuma funkcija ir iepriekš noteikt parastās nodokļu sistēmas piemērošanu konkrētā gadījumā, ņemot vērā šāda gadījuma attiecīgos faktus un apstākļus. Tomēr, tāpat kā citiem fiskālajiem pasākumiem, nodokļu nolēmumam ir jāatbilst valsts atbalsta noteikumiem. Ja ar nodokļu nolēmumu tiek atļauts tāds iznākums, kas (bez nekāda pamatojuma) nav ticams parastās nodokļu sistēmas normālas piemērošanas rezultāts, ar šo nolēmumu tā adresātam var tikt piešķirta selektīva priekšrocība, ja šī selektīvā pieeja rada nodokļu maksātāja nodokļu saistību samazinājumu konkrētajā dalībvalstī salīdzinājumā ar uzņēmumiem, kuri ir līdzīgā faktiskajā un tiesiskajā situācijā. Kā Komisija parādīs 9.2. un 9.3. iedaļā, apstrīdētais nodokļu nolēmums nodrošina Amazon selektīvu priekšrocību, jo tiek samazinātas tā uzņēmumu ienākuma nodokļa saistības Luksemburgā salīdzinājumā ar uzņēmumiem-nodokļu maksātājiem salīdzināmā faktiskajā un tiesiskajā situācijā.

                  (399)

                  Komisija 9.2. iedaļā parādīs, ka apstrīdētais nodokļu nolēmums nodrošina Amazon ekonomisku priekšrocību. To tas panāk, apstiprinot transfertcenu noteikšanas nosacījumus, kas noved pie iznākuma, kurš neatbilst ticamam pietuvinājumam uz tirgus balstītam iznākumam, un tā rezultātā tiek samazināta LuxOpCo apliekamā bāze, ko izmanto tā uzņēmumu ienākuma nodokļa saistību aprēķināšanai. Komisija 9.3.1. iedaļā secinās, ka, tā kā priekšrocību saņem tikai Amazon, tas ir selektīvs pasākums. Saskaņā ar iedibināto judikatūru atsevišķa atbalsta pasākuma gadījumā (kāds ir apstrīdētais nodokļu nolēmums) “principā pietiek ar ekonomiskas priekšrocības konstatēšanu, lai pieņemtu, ka šis pasākums ir selektīvs” (369), bez nepieciešamības analizēt pasākuma selektivitāti, veicot trīspakāpju selektivitātes analīzi, ko Eiropas Savienības Tiesa izstrādājusi valsts atbalsta shēmām (370).

                  (400)

                  Tomēr, lai nebūtu nekādu nepilnību, Komisija izskatīs apstrīdēto nodokļu nolēmumu arī trīspakāpju selektivitātes analīzē, lai parādītu pasākuma selektivitāti arī saskaņā ar šo analīzi. Komisija 9.3.2.1. iedaļā parādīs, ka apstrīdētā nodokļu nolēmuma piešķirtā priekšrocība ir selektīva, jo ir labvēlīgāka pret Amazon salīdzinājumā ar citiem uzņēmumiem-nodokļu maksātājiem, kuriem Luksemburgā ir jāmaksā uzņēmumu ienākuma nodokļi un kuru apliekamā peļņa atspoguļo cenas, kas tirgū noteiktas saskaņā ar neatkarības principu. Pēc tam 9.3.2.2. iedaļā tā parādīs, ka apstrīdētā nodokļu nolēmuma piešķirtā priekšrocība ir selektīva, jo ir labvēlīgāka pret Amazon salīdzinājumā ar citiem uzņēmumu nodokļu maksātājiem, kuri ir tādas daudznacionālu uzņēmumu grupas dalībnieki, kas iesaistīta grupas iekšējos darījumos un kam saskaņā ar LIR 164. panta 3. punktu savu grupas iekšējo darījumu cenas ir jāaplēš tā, lai atspoguļotu cenas, par kādām tirgū vienojušās neatkarīgas puses saskaņā ar neatkarības principu.

            9.2.   PRIEKŠROCĪBA

                  (401)

                  Vienmēr, kad valsts pieņemts pasākums uzlabo uzņēmuma neto finanšu stāvokli, pastāv priekšrocība Līguma 107. panta 1. punkta nolūkā (371). Nosakot, vai ir nodrošināta priekšrocība, ir jāatsaucas uz paša pasākuma ietekmi (372). Fiskālo pasākumu gadījumā priekšrocību var piešķirt ar dažādiem uzņēmuma nodokļu sloga samazinājumiem un it sevišķi ar apliekamās bāzes vai maksājamās nodokļu summas samazinājumu (373).

                  (402)

                  Apstrīdētais nodokļu nolēmums apstiprina transfertcenu noteikšanas nosacījumus, kas LuxOpCo ļāva gada griezumā novērtēt savu apliekamo peļņu uzņēmumu ienākuma nodokļa vajadzībām, un tas savukārt noteica LuxOpCo uzņēmumu ienākuma nodokļa saistības Luksemburgā attiecīgajā laikposmā. Eiropas Savienības Tiesa ir iepriekš noteikusi, ka “lai pārbaudītu, vai tāda ar nodokli apliekamo ienākumu noteikšana [..] nes labumu [saņēmējam] [..], [metode] ir jāsalīdzina ar parastu režīmu, kas balstīts uz tāda uzņēmuma, kas darbojas brīvas konkurences apstākļos, ienākumu un izdevumu starpību” (374). Attiecīgi nodokļu nolēmums, kas ļauj nodokļu maksātājam saviem grupas iekšējiem darījumiem piemērot cenas, kuras neatspoguļo cenas, kādas piemērotu brīvas konkurences apstākļos starp neatkarīgiem uzņēmumiem, kas risina sarunas pie salīdzināmiem nosacījumiem saskaņā ar neatkarības principu, nodrošina šim nodokļu maksātājam priekšrocību, ciktāl tas samazina uzņēmuma apliekamos ienākumus un tādējādi tā apliekamo bāzi parastās uzņēmumu ienākuma nodokļu sistēmas ietvaros. Principu, ar ko saskaņā grupas iekšējie darījumi būtu jāatlīdzina tā, it kā par tiem būtu vienojušies neatkarīgi uzņēmumi pie salīdzināmiem nosacījumiem, sauc par “neatkarības principu”.

                  (403)

                  Neatkarības principa būtība ir nodrošināt, lai asociētu uzņēmumu darījumu (kontrolētu darījumu) cenas nodokļu iekasēšanas nolūkā tiktu noteiktas saskaņā ar tādiem pašiem nosacījumiem, kādus piemēro salīdzināmiem darījumiem, kurus neatkarīgi uzņēmumi noslēdz saskaņā ar neatkarības principu (nekontrolēti darījumi). Ja diviem asociētiem uzņēmumiem to grupas iekšējiem darījumiem nosaka vai piemēro nosacījumus, kas atšķiras no nosacījumiem, kādus noteiktu neatkarīgiem uzņēmumiem nekontrolētu salīdzināmu darījumu ietvaros, neatkarības princips paredz, ka ir jāveic atbilstīgas transfertcenu korekcijas, lai kompensētu šādas atšķirības un tādējādi nodrošinātu, ka integrēti (grupas) uzņēmumi nesaņem labvēlīgāku attieksmi salīdzinājumā ar neintegrētiem (neatkarīgiem) uzņēmumiem nodokļu iekasēšanas nolūkā (375). Šādā veidā peļņu, ko asociēti uzņēmumi gūst no saviem grupas iekšējiem darījumiem, nosaka un galu galā apliek ar nodokli ne vairāk un ne mazāk labvēlīgi kā peļņu, kura gūta no darījumiem, ko tirgū noslēguši neatkarīgi uzņēmumi saskaņā ar neatkarības principu. Patiešām, tieši neatkarīgu uzņēmumu piemērotās cenas tirgū vai, kā norādījusi Eiropas Savienības Tiesa, “uzņēmuma, kas darbojas brīvas konkurences apstākļos, ienākumu un izdevumu [starpība]” (376) nosaka to apliekamos ienākumus. Ja nodokļu iestāde ļauj asociētiem grupas uzņēmumiem grupas iekšējiem darījumiem piemērot cenas, kuras ir zemākas par tirgus cenām, šiem uzņēmumiem tiek piešķirta ekonomiska priekšrocība nodokļu bāzes samazinājuma veidā.

                  (404)

                  Atbildot uz Luksemburgas un Amazon argumentu par to, ka, tā kā transfertcenu noteikšana nav eksaktā zinātne (377), Komisijas novērtējums par apstrīdētajā nodokļu nolēmumā apstiprinātajiem transfertcenu noteikšanas nosacījumiem noteiktu būtu jāierobežo, Komisija atgādina, ka tas, ka transfertcenu noteikšana mēdz būt aptuvena, ir jāaplūko, ņemot vērā šādas noteikšanas mērķi. Transfertcenu noteikšanas mērķis ir pamatoti aprēķināt neatkarīgu rezultātu, balstoties uz uzticamu informāciju (378). Šā mērķa sasniegšana nebūtu iespējama, ja to, ka transfertcenu noteikšanas analīze mēdz būt aptuvena, varētu izmantot, lai pamatotu transfertcenu noteikšanas nosacījumus, kuri noved pie rezultāta, kas nav ticams pietuvinājums uz tirgus balstītam iznākumam.

                  (405)

                  Līdzīgi, ja tiktu pieņemts Luksemburgas arguments, ka Komisija, veicot šo novērtējumu, nepareizi aizstāj Luksemburgas nodokļu iestādi valsts tiesību aktu interpretācijā (379), šis arguments izslēgtu fiskālos pasākumus kopumā un tieši transfertcenu noteikšanas noteikumus no valsts atbalsta noteikumu pārbaudes tvēruma. Eiropas Savienības Tiesa jau sen ir apstiprinājusi, ka pasākumi, kuri attiecas uz tiešajiem nodokļiem un kuri konkrētiem uzņēmumiem nodrošina labvēlīgāku finansiālo stāvokli attiecībā pret uzņēmumiem salīdzināmā faktiskajā un juridiskajā situācijā, var būt valsts atbalsts tāpat kā tiešās subsīdijas (380). Kā norādījusi Eiropas Savienības Tiesa, visiem pasākumiem, ko dalībvalstis pieņem tiešo nodokļu jomā, ir jāatbilst Līguma valsts atbalsta noteikumiem, kas tām ir saistoši un prevalē salīdzinājumā ar to vietējiem tiesību aktiem (381). Tas noteikti attiecas uz transfertcenu noteikšanas nolēmumiem iepriekšēju cenu noteikšanas nosacījumu veidā, jo šādos nolēmumos ir apstiprinātas atsevišķu uzņēmumu apliekamās bāzes novērtēšanas metodes un tādējādi arī apliekamie ienākumi. Jebkurš apliekamās bāzes samazinājums, pie kā noved šādas metodes piemērošana, nodrošina ekonomisku priekšrocību.

                  (406)

                  Tādējādi, lai noteiktu, vai apstrīdētais nodokļu nolēmums nodrošina ekonomisku priekšrocību, Komisijai ir jāparāda, ka tajā apstiprinātie transfertcenu noteikšanas nosacījumi noved pie iznākuma, kas nav ticams pietuvinājums uz tirgu balstītam iznākumam, kā rezultātā tiek samazināta LuxOpCo apliekamā bāze uzņēmumu ienākuma nodokļa iekasēšanas nolūkā. Komisija uzskata, ka apstrīdētais nodokļu nolēmums noved pie šāda iznākuma.

                  (407)

                  Pirmām kārtām un galvenokārt Komisija uzskata, ka transfertcenu noteikšanas nosacījumi balstās uz neprecīzu un nepamatotu pieņēmumu, ka LuxSCS saistībā ar nemateriālajiem aktīviem īstenos unikālas un vērtīgas funkcijas, savukārt LuxOpCo īstenos tikai “rutīnveida” pārvaldības funkcijas. Saskaņā ar Komisijas saņemto informāciju LuxOpCo īstenoja unikālas un vērtīgas funkcijas, izmantoja aktīvus un lielā mērā uzņēmās visus riskus, kas atbalstīja nemateriālo aktīvu izstrādi, uzlabošanu, pārvaldību un izmantošanu. LuxOpCo arī īstenoja funkcijas, izmantoja aktīvus un lielā mērā uzņēmās visus riskus, kas ir stratēģiski un būtiski nozīmīgi Amazon peļņas gūšanai no Eiropas tiešsaistes mazumtirdzniecības un pakalpojumu darbībām. Savukārt LuxSCS neīstenoja nekādas unikālas un vērtīgas funkcijas saistībā ar nemateriālajiem aktīviem un Amazon Eiropas darbībām; labākajā gadījumā tas īstenoja konkrētas ierobežotas administratīvās funkcijas, lai uzturētu savas juridiskās īpašumtiesības attiecībā uz nemateriālajiem aktīviem (382). Apstiprinot transfertcenu noteikšanas nosacījumus, ar ko uz LuxOpCo tiek attiecināta atlīdzība tikai par tā veiktajām rutīnveida funkcijām un kas visu LuxOpCo gūto peļņu, kura pārsniedz šo atlīdzību, attiecina uz LuxSCS honorāra maksājuma veidā, apstrīdētais nodokļu nolēmums noved pie iznākuma, kurš nav ticams pietuvinājums uz tirgu balstītam iznākumam, un tas LuxOpCo nodrošina ekonomisku priekšrocību, jo tiek samazināta tā apliekamā bāze uzņēmumu ienākuma nodokļa iekasēšanas nolūkā. Šis pamatojums ir iztirzāts 9.2.1. iedaļā.

                  (408)

                  Turklāt, balstoties uz šo pamatojumu un neskarot secinājumu iepriekšējā apsvērumā, Komisija secina, ka, pat ja Luksemburgas nodokļu iestāde nekļūdījās, akceptējot neprecīzo un nepamatoto apgalvojumu, ka LuxSCS īstenos unikālas un vērtīgas funkcijas saistībā ar nemateriālajiem aktīviem (ko Komisija apstrīd), apstrīdētā nodokļu nolēmuma apstiprinātie transfertcenu noteikšanas nosacījumi vienalga ir balstīti uz nepiemērotas metodikas izvēli, kas noved pie iznākuma, kurš nav ticams pietuvinājums uz tirgu balstītam iznākumam un LuxOpCo nodrošina ekonomisku priekšrocību, jo tiek samazināta tā apliekamā bāze uzņēmumu ienākuma nodokļa iekasēšanas nolūkā. Šis papildpamatojums ir iztirzāts 9.2.2. iedaļā.

            9.2.1.   EKONOMISKAS PRIEKŠROCĪBAS ESĪBAS PRIMĀRAIS KONSTATĒJUMS

                  (409)

                  Tā kā neatkarības principa būtība ir atspoguļot kontrolēta nodokļu maksātāja konkrēto nosacījumu reālo ekonomisko situāciju un kā etalonu piemērot nosacījumus, kādus piemēro salīdzināmiem darījumiem starp neatkarīgām pusēm, transfertcenu noteikšanas analīzes pirmais solis ir komerciālo un finanšu nosacījumu apzināšana starp nodokļu maksātāju, kas pieprasa transfertcenu noteikšanas nolēmumu, un tā asociētajiem uzņēmumiem analizētā(-o) darījuma (vai darījumu) ietvaros. Kā atzīts TP ziņojumā, iekšējais grupas darījums, kam piemēro cenu saskaņā ar apstrīdēto nodokļu nolēmumu, ir licences līgums starp LuxSCS un LuxOpCo.

                  (410)

                  Pēc attiecīgā iekšējā grupas darījuma noteikšanas transfertcenu noteikšanas analīzes otrais solis ir šo darījumu nosacījumu salīdzināšana ar nosacījumiem salīdzināmos darījumos starp neatkarīgiem uzņēmumiem (t. i., salīdzinošā analīze), lai varētu noteikt grupas iekšējā darījuma cenu. Divu neatkarīgu uzņēmumu darījumu gadījumā šī cena atspoguļos katra uzņēmuma īstenotās funkcijas (ņemot vērā izmantotos aktīvus un uzņemtos riskus). Tādēļ, nosakot, vai kontrolēti un nekontrolēti darījumi vai uzņēmumi ir salīdzināmi, ir nepieciešama funkcionāla analīze. Funkcionālās analīzes mērķis ir noteikt un salīdzināt darījuma(-u), kam nosaka cenu, pušu ekonomiski nozīmīgas īstenotās darbības un pienākumus, izmantotos aktīvus un uzņemtos riskus (383).

                  (411)

                  Komisija neuzskata, ka apstrīdētā nodokļu nolēmuma apstiprinātie transfertcenu noteikšanas nosacījumi noved pie iznākuma, kas būtu ticams pietuvinājums uz tirgu balstītam iznākumam, jo to pamatā ir nepienācīga funkcionālās analīze. Apstrīdētais nodokļu nolēmums apstiprina transfertcenu noteikšanas nosacījumus, kuru rezultātā licences līguma transfertcena –, t. i., gada honorārs, kas LuxOpCo ir jāmaksā LuxSCS par nemateriālo aktīvu licenci –, tiek aprēķināta kā atlikusī peļņa, ko guvis LuxOpCo un kas pārsniedz neatkarīgu atlīdzību par šā uzņēmuma it kā īstenotajām “rutīnveida funkcijām”. Taču TP ziņojumā, uz kuru balstījās šie transfertcenu noteikšanas nosacījumi, neanalizēja, kā LuxSCS īstenotās funkcijas, izmantotie aktīvi un uzņemtie riski pamato visas LuxOpCo atlikušās peļņas attiecināšanu uz LuxSCS honorāra maksājuma veidā (384). Tādēļ apstrīdētā nodokļu nolēmuma pamatā ir neprecīzais un nepamatotais pieņēmums, ka LuxSCS saistībā ar nemateriālajiem aktīviem īstenos unikālas un vērtīgas funkcijas, savukārt LuxOpCo īstenos tikai “rutīnveida” pārvaldības funkcijas saistībā ar Amazon Eiropas tiešsaistes mazumtirdzniecības darbībām.

                  (412)

                     Amazon ir norādījis, ka LuxSCS pieder un tas uztur un izstrādā unikālus un nozīmīgus vērtības dzinējspēkus (t. i., nemateriālos aktīvus), kuriem ir grūti noteikt vērtību un kuriem ir būtisks ieguldījums Eiropas mazumtirdzniecības darbībās. Savukārt LuxOpCo nepieder un tas nepārvalda un nekontrolē nekādas IĪ tiesības, un tā funkcionālais profils ir salīdzināms ar pārvaldītājsabiedrības funkcionālo profilu un nodrošina pārraudzību attiecībā uz produktu iepirkumiem, pārdošanu, mārketingu un izplatīšanu klientiem ar ES tīmekļa vietņu starpniecību (385). Paļaujoties uz [nodokļu konsultanta 3] ziņojumu, Amazon arī argumentēja, ka tiešsaistes mazumtirdzniecības darbības ir līdzīgas fiziskas mazumtirdzniecības darbībām un ka gan tiešsaistes, gan fizisku mazumtirgotāju gadījumā lielākā daļa izmaksu ir mainīga. Tādēļ apjomradītu ietaupījumu ietekme uz rentabilitāti ir ierobežota. Šie faktori kopā ar sīvo konkurenci, kāda ir raksturīga tiešsaistes mazumtirdzniecības jomā, būtu pamatojusi neliela ienesīguma attiecināšanu uz LuxOpCo, kā ir apstiprināts apstrīdētajā nodokļu nolēmumā.

                  (413)

                  Komisija nepiekrīt šai funkcionālajai analīze, kā tiks sīki izskaidrots 9.2.1.1. un 9.2.1.2. iedaļā.

                  (414)

                  Ja apstrīdētā nodokļu nolēmuma vajadzībām būtu tikusi veikta pienācīga funkcionālā analīze, Luksemburgas nodokļu iestādei būtu bijis jākonstatē, ka LuxSCS neveic nekādas unikālas un vērtīgas funkcijas saistībā ar nemateriālajiem aktīviem, uz kuriem tam ir tikai un vienīgi likumīgas īpašumtiesības saskaņā ar iepirkšanas līgumu un CSA. It sevišķi LuxSCS neīsteno un nekontrolē nekādas darbības saistībā ar nemateriālo aktīvu izstrādi, pārvaldību un izmantošanu, bet gan nodod šīs funkcijas LuxOpCo saskaņā ar licences līgumu, neparedzot nekādu atrunu, lai LuxSCS varētu uzraudzīt LuxOpCo darbības šajā saistībā. LuxSCS nav darbinieku, kas varētu kontrolēt šīs funkcijas, un LuxSCS nesaskaras ar izmaksām, kuras saistītas ar šo funkciju īstenošanu.

                  (415)

                  Tā vietā tieši LuxOpCo īsteno unikālas un vērtīgas funkcijas saistībā ar nemateriālajiem aktīviem, izmanto visus ar šīm funkcijām saistītos aktīvus un lielā mērā uzņemas visus ar to saistītos riskus. Turklāt tieši LuxOpCo ar ES vietējo saistīto uzņēmumu atbalstu īsteno unikālas un vērtīgas funkcijas, nodrošinot Amazon Eiropas tiešsaistes mazumtirdzniecības un pakalpojumu darbības, un tam ir stratēģiska un būtiska nozīme peļņas gūšanā no šīm darbībām; izmanto visus ar šīm funkcijām saistītos aktīvus; un lielā mērā uzņemas visus ar to saistītos riskus.

            9.2.1.1.
            LuxSCS funkcionālā analīze

                  (416)

                     Amazon apgalvo, ka “LuxSCS bija pilnvarots pieņemt lēmumus un iesaistīties CSA, tā rīcībā bija finanšu līdzekļi un tas spēja uzņemties savus riskus. Tā kā tā īpašumā bija nemateriālie aktīvi un tas finansēja to izstrādi (vai reizēm iegādi), LuxSCS bija nozīmīga loma nemateriālo aktīvu izstrādes, uzturēšanas un aizsardzības kontrolēšanā [..]” (386).

                  (417)

                  Komisija neapstrīd, ka LuxSCS kā iepirkšanas līguma un CSA puse ir likumīgais īpašnieks, kam pieder tiesības izmantot, papildus izstrādāt un uzlabot nemateriālos aktīvus Amazon Eiropas tiešsaistes mazumtirdzniecības un pakalpojumu darbību vajadzībām. Tāpat tā neapstrīd, ka saskaņā ar CSA līguma puses A9 un ATI uzticēja LuxSCS vairākas funkcijas un nodeva tam vairākus riskus saistībā ar nemateriāliem aktīviem. Tomēr licences līguma rezultātā šīs funkcijas un riski tika ekskluzīvi un neatsaucami licencētas LuxOpCo, kurš tās faktiski pildīja un uzņēmās uz visu nemateriālo aktīvu dzīves ciklu (387).

                  (418)

                  Nekas no Komisijas saņemtās informācijas neliecina, ka LuxSCS būtu īstenojis vai būtu spējis īstenota kādas aktīvas un kritiski nozīmīgas funkcijas saistībā ar nemateriālo aktīvu izstrādi, uzlabošanu, pārvaldību un izmantošanu, lai būtu pamatoti uz to attiecināt gandrīz visu LuxOpCo gūto peļņu no Amazon Eiropas mazumtirdzniecības un pakalpojumu darbībām (419.–429. apsvērums). Tāpat nevar uzskatīt, ka LuxSCS šo funkciju īstenošanai bija piesaistījis ārpakalpojumu sniedzēju, un tā rīcībā nebija kapacitātes, lai kontrolētu vai uzraudzītu šādu īstenošanu (427. un 428. apsvērums). LuxSCS saistībā ar šīm darbībām arī neizmantoja nekādus vērtīgus aktīvus un kā likumīgais īpašnieks bija vien nemateriālo aktīvu pasīvs turētājs (431.–435. apsvērums). Visbeidzot, LuxSCS neuzņēmās un nevarēja uzņemties un kontrolēt ar to saistītos riskus (436.–445. apsvērums).

            9.2.1.1.1.
            LuxSCS īstenotās funkcijas

                  (419)

                     LuxSCS ir nemateriālo aktīvu likumīgais īpašnieks un līgumiskais licences devējs. Tomēr saskaņā ar licences līgumu LuxSCS piešķīra LuxOpCo ekskluzīvu un neatsaucamu licenci ekonomiski izmantot nemateriālos aktīvus Eiropā un tiesības papildus izstrādāt, uzlabot un pārvaldīt nemateriālos aktīvus visā to dzīves ciklā (388), neparedzot nekādu atrunu, lai LuxSCS varētu pārvaldīt vai uzraudzīt LuxOpCo attiecīgās darbības. Saskaņā ar šo līgumu LuxOpCo arī tika nodota atbildība slēgt un pārvaldīt apakšlicences ar asociētajiem grupas uzņēmumiem (389) un piešķirtas visas tiesības novērst IĪ pārkāpumus saistībā ar nemateriālajiem aktīviem (390). Visbeidzot, LuxOpCo bija pienākums nodrošināt atbilstību visiem piemērojamiem tiesību aktiem, normām un noteikumiem, tostarp eksporta un privātuma tiesību aktiem un noteikumiem, kas varētu attiekties uz nemateriālo aktīvu izmantošanu (391).

                  (420)

                  Tādējādi šīs ekskluzīvās licences rezultātā LuxSCS vairs nebija tiesību ekonomiski izmantot nemateriālos aktīvus Amazon Eiropas darbībām, tādēļ tas nevarēja īstenot nekādas aktīvas un kritiski nozīmīgas funkcijas saistībā ar to attiecīgo izstrādi, uzlabojumiem, pārvaldību vai izmantošanu (392). Tādēļ, lai gan LuxSCS attiecīgajā laikposmā paturēja likumīgās īpašumtiesības uz nemateriālajiem aktīviem un jebkādiem no tiem atvasinātajiem darbiem (393), iepriekš minētās aktīvās un kritiski nozīmīgās funkcijas saistībā ar nemateriālajiem aktīviem īstenoja LuxOpCo.

                  (421)

                  Pat ja LuxSCS būtu bijušas tiesības īstenot šādas funkcijas, tam nebija kapacitātes, lai attiecīgajā laikposmā tās īstenotu, pārvaldītu vai kontrolētu. Tam nebija darbinieku, kā norādīts apstrīdētajā nodokļu nolēmumā, kurš apstiprināja Amazon2003. gada 31. oktobra vēstules secinājumu, kurā teikts, ka ļoti ierobežotās LuxSCS darbības nedod pamatu uzskatīt, ka tas veic “komercdarbību” (394) vai apliekamas darbības Luksemburgā (395). Faktiski, kā apstiprināts TP ziņojumā un Amazon2006. gada 20. aprīļa vēstulē Luksemburgas nodokļu iestādei, LuxSCS nebija paredzēts attiecīgajā laikposmā veikt kādas darbības, izņemot nemateriālo aktīvu un akciju “turēšanu” savos meitasuzņēmumos (396) un pasīvu ienākumu saņemšanu honorāru un procentu veida no šiem meitasuzņēmumiem (397).

                  (422)

                  Ņemot vērā darbinieku neesību vienīgais veids, kā LuxSCS pats būtu varējis īstenot šādas funkcijas, būtu ar tā vienīgā vadītāja vai kopsapulču starpniecību. Tomēr vienīgā vadītāja lēmumi un kopsapulču protokoli, kuru kopsavilkums sniegts 14. tabulā, neliecina, ka LuxSCS būtu pieņēmis kādus aktīvus vai kritiski nozīmīgus lēmumus attiecībā uz iepriekš minētajām funkcijām saistībā ar nemateriālajiem aktīviem vai īstenojis šādu funkciju faktisku kontroli vai uzraudzību attiecīgajā laikposmā. Drīzāk pieņemtie lēmumi galvenokārt ietvēra administratīvus un akcionāru uzdevumus, t. i., pārskatu apstiprināšanu, dividenžu maksājumu saņemšanu, kapitāla palielinājumu apstiprināšanu, meitasuzņēmumu finansēšanu un – dažos gadījumos – LuxOpCo un citu LuxSCS meitasuzņēmumu vadītāju iecelšanu. Turklāt tas, ka IĪ koordinācijas komitejā, kas ir galvenais nemateriālo aktīvu pārvaldības diskusiju forums Eiropā, nebija neviena LuxSCS pārstāvja (398), apstiprina, ka LuxSCS attiecīgajā laikposmā nebija aktīvas lomas saistībā ar iepriekš minētajām funkcijām un saistītajiem riskiem (399).

                  (423)

                     LuxSCS pat nepieņēma lēmumus noslēgt iepirkšanas līgumu un CSA, un vienīgais vadītājs vienkārši ratificēja Amazon grupas uzņēmumu pieņemto lēmumu ASV. To pašu var sacīt par lēmumu slēgt licences līgumu ar LuxOpCo, kā tas atspoguļots lēmumā, ka vienīgā vadītāja lēmums apstiprināt un izpildīt šo līgumu LuxSCS vārdā tika pieņemts saistībā ar 2006. gadā notikušo Amazon Eiropas darbību pārstrukturēšanu (400) un bija jau pieņemts Amazon grupā. Jebkurā gadījumā šādi lēmumi nav aktīvi lēmumi, kas saistīti ar nemateriālo aktīvu izstrādi, uzlabošanu, pārvaldību un izmantošanu, un ir lēmumi, kuri īsteno “ierobežotu skaitu juridisku vienošanos, kas vajadzīgas Luksemburgas struktūras darbībai” (401).

                  (424)

                  Tas, ka LuxSCS licences līguma dēļ nebija likumisku tiesību īstenot šādas funkcijas un ka tam nebija kapacitātes šādu funkciju īstenošanai, arī nozīmē, ka attiecīgajā laikposmā tas faktiski neīstenoja tam uzticētās funkcijas saskaņā ar CSA (402). Citiem vārdiem sakot, LuxSCS nebija iesaistīts nemateriālo aktīvu izstrādē un ar to saistītajās budžeta izstrādes un plānošanas darbībās (1. un 4. funkcija 13. tabulā, atspoguļojot funkcijas CSA B sadaļā). Tāpat tas nebija iesaistīts pārdošanas un mārketinga darbībās, stratēģiskajā plānošanā un kvalitātes kontrolē un nodrošināšanā (2., 3. un 6. funkcija 13. tabulā).

                  (425)

                     LuxSCS arī nebija nekādas aktīvas lomas tehnoloģiju stratēģijas iegādes pārvaldībā (5. funkcija 13. tabulā) (403), neraugoties uz to, ka vairākas no šīm iegādēm notika uz CSA pamata. Faktiski saskaņā ar Amazon sniegto informāciju par LuxSCS pieņemtajiem lēmumiem saistībā ar citiem iepirkšanas darījumiem, kuri noslēgti kopš 2005. gada, tā vienīgais vadītājs tikai pieņēma iegādātās tehnoloģijas pret iepirkšanas maksājumu (404). Šie lēmumi bija vien darbību administratīva reorganizācija, nevis iegādātās tehnoloģijas aktīva pārvaldība, kas nodrošina pievienoto vērtību.

                  (426)

                  Visbeidzot, lai gan CSA B sadaļā kā pēdējā funkcija ir norādīta spēja “izraudzīties, nolīgt un uzraudzīt darbiniekus, līgumslēdzējus un apakšuzņēmējus iepriekš minēto darbību īstenošanai” (7. funkcija 13. tabulā), nav nekādu liecību, kas ļautu uzskatīt, ka LuxSCS sev uzticēto funkciju īstenošanai saskaņā ar CSA faktiski piesaistīja ārpakalpojumu sniedzējus (t. i., apakšuzņēmējus), kuri darbojās saskaņā ar LuxSCS norādījumiem un tā pārraudzībā (405). Ne vienīgā vadītāja lēmumi, ne vadības kopsapulču protokoli neliecina, ka šajā saistībā būtu tikuši pieņemti kādi aktīvi lēmumi. Turklāt CSA gada kopsavilkuma ziņojumos nav reģistrēti nekādi LuxSCS tiešie izdevumi saistībā ar nemateriālo aktīvu izstrādi, kurus varētu attiecināt uz izmaksu dalīšanas kopumu (406), piemēram, izmaksas par ārpakalpojumu saņemšanu. Izstrādes izmaksas ir reģistrējuši tikai A9, ATI un ATI un A9 pārvaldītie līgumu izstrādes centri (407). Šīs izstrādes izmaksas atspoguļo šo uzņēmumu vai to vārdā veiktās funkcijas (uz to uzņemtos riskus) attiecīgajā laikposmā. Tādēļ nevar uzskatīt, ka šīs funkcijas īstenoja LuxSCS (408).

                  (427)

                  Tādējādi kā LuxSCS ieguldījumu LuxSCS un LuxOpCo licences līgumā nevar ņemt vērā nevienu no izstrādes funkcijām vai citām funkcijām saistībā ar nemateriālajiem aktīviem, ko īstenojuši A9, ATI un to apakšuzņēmēji, atsaucoties uz iepirkšanas līgumu un CSA (vai ar šīm funkcijām saistītajiem riskiem). Drīzāk šīs funkcijas varētu uzskatīt par A9 un ATI ieguldījumu saskaņā ar iepirkšanas līgumu un CSA (409). Šie līgumi, par kuriem, kā norādījusi ASV Nodokļu tiesa, tika izmaksāta neatkarīga atlīdzība iepirkšanas maksājumu un CSA maksājumu veidā, nav šā lēmuma priekšmets, jo uz tiem neattiecas apstrīdētais nodokļu nolēmums. Tādējādi A9, ATI un to apakšuzņēmēju īstenotās funkcijas nevar ņemt vērā, novērtējot atlīdzību, ko LuxOpCo izmaksā LuxSCS saskaņā ar licences līgumu, kurš ir apstrīdētā nodokļu nolēmuma priekšmets.

                  (428)

                  Jebkurā gadījumā, pat ja varētu uzskatīt, ka LuxSCS piesaistīja ārpakalpojumus, lai savas izstrādes funkcijas un riskus saskaņā ar CSA uzticētu apakšuzņēmējam šā līguma izpratnē (410) (ko tas nespēj izdarīt), tam nebūtu bijis kapacitātes, lai uzraudzītu šo funkciju izpildi, nemaz nerunājot par funkciju un saistīto risku izpildes kontroli bez darbiniekiem (411). Tipiska neatkarīga darījuma gadījumā starp neatkarīgām pusēm tiktu sagaidīts, ka licences devējs, kas ar IĪ saistītām funkcijām piesaista ārpakalpojumus, aizsargātu licences izmantošanu, piemērojot ciešu uzraudzību (412). Turklāt, pat ja tiktu uzskatīts, ka LuxSCS funkcijas saskaņā ar CSA kā ārpakalpojumus nodrošināja asociēts uzņēmums (šajā gadījumā LuxOpCo), šādam uzņēmumam būtu bijušas tiesības uz neatkarīgu atlīdzību par sniegtajiem pakalpojumiem vai nu pakalpojumu maksas veidā, vai – LuxOpCo gadījumā – honorāra likmes samazinājuma veidā (413). Neraugoties uz Amazon apgalvojumiem (414), apstrīdētajā nodokļu nolēmumā apstiprinātā licences maksa netika samazināta atbilstīgi LuxOpCo īstenotajām funkcijām saistībā ar nemateriālajiem aktīviem, jo LuxSCS nesaskārās ar nekādām tiešām izmaksām saistībā ar šīm darbībām, izņemot dažas ierobežotas ārējās izmaksas, kuras, šķiet, ir saistītas ar tā likumīgo īpašumtiesību uz nemateriālajiem aktīviem uzturēšanu, ko īstenoja LuxOpCo uzraudzībā (415).

                  (429)

                  Attiecīgajā laikposmā vienīgās funkcijas, ko LuxSCS varēja faktiski īstenot, bija funkcijas, kas saistītas ar tā likumīgo īpašumtiesību uz nemateriālajiem aktīviem uzturēšanu, lai gan pat tās īstenoja LuxOpCo uzraudzībā (416). Kā liecina LuxSCS citu pamatdarbības izmaksu detalizētais dalījums 10. tabulā, LuxSCS sedza konkrētas ārējās izmaksas saistībā ar domēna, grāmatvedības un juridiskajām maksām, kas ir vispārējas uzņēmumu izmaksas (417). Amazon skaidroja, ka šīs maksas bija saistītas ar: i) LuxSCS piemēroto Luksemburgas izmaksu daļu; ii) izmaksām saistībā ar LuxSCS piederošo nemateriālo aktīvu juridisko aizsardzību, piemēram, patentu pieteikumu maksām un saistītajām izmaksām, preču zīmju pieteikumu maksām un saistītajām izmaksām; un iii) maksām un izmaksām saistībā ar domēnu nosaukumiem un IP meklēšanu (418). Tikai šīs izmaksas varētu uzskatīt par attiecināmām saistībā ar LuxSCS atlīdzību saskaņā ar licences līgumu, jo šīs izmaksas atspoguļo funkcijas, kuras LuxSCS, iespējams, faktiski īstenoja attiecīgajā laikposmā.

            9.2.1.1.2.
            LuxSCS izmantotie aktīvi

                  (430)

                  Transfertcenu noteikšanas vajadzībām uz grupas iekšējā darījuma pusi var attiecināt ienesīgumu no aktīva, tikai ciktāl šī puse kontrolē tā lietošanu un ar lietošanu saistīto(-os) risku(-us). Tādējādi aktīva īpašniekam ir faktiski jāizmanto attiecīgais aktīvs. Tādēļ ikvienā funkcionālā analīzē noteicošais faktors ir nevis kādai no analizētā grupas iekšējā darījuma pusēm pasīvi piederošie aktīvi, bet gan faktiski izmantotie aktīvi (419). Likumīgas īpašumtiesības uz aktīvu, neizmantojot to, lai uzņemtos kādas funkcijas vai riskus, nedod tiesības uz atlīdzību, kas pārsniedz paša aktīva vērtību (420). Tāpat likumīgas īpašumtiesības uz aktīva licenci pašas par sevi nenozīmē, ka īpašnieks faktiski izstrādā, uzlabo, pārvalda vai izmanto šo aktīvu.

                  (431)

                  Attiecībā uz nemateriālajiem aktīviem Amazon argumentē, ka LuxSCS“izmanto” šos aktīvus, tos licencējot LuxOpCo. Tomēr saskaņā ar licences līgumu LuxSCS piešķīra LuxOpCo ekskluzīvu un neatsaucamu licenci, kas atļauj ekonomiski izmantot nemateriālos aktīvus Eiropā, un tiesības papildus izstrādāt, pārvaldīt un izmantot nemateriālos aktīvus visā to dzīves ciklā, lai nodrošinātu Amazon Eiropas mazumtirdzniecības un pakalpojumu darbības, neparedzot nekādu atrunu, saskaņā ar ko LuxSCS būtu tiesības joprojām izmantot nemateriālos aktīvus vai pārvaldīt un kontrolēt to izmantošanu.

                  (432)

                  Jebkurā gadījumā, tā kā LuxSCS faktiski neizmantoja – un tam arī nebija kapacitātes, lai izmantotu – nemateriālos aktīvus, kā paskaidrots 421.–427. apsvērumā, transfertcenu noteikšanas vajadzībām nevar apgalvot, ka LuxSCS izmantoja nemateriālos aktīvus licences līguma īstenošanai.

                  (433)

                  Tāpat nevar apgalvot, ka LuxSCS ir saskāries ar jebkādām izmaksām saistībā ar nemateriālo aktīvu izstrādi, uzlabošanu, pārvaldību un izmantošanu (421). Kā parādīts 10. tabulā, LuxSCS attiecīgajā laikposmā bez iepirkšanas un CSA izmaksām nebija nekādu izmaksu, izņemot ārējās maksas un izmaksas, kas aprakstītas 429. apsvērumā un bija saistītas ar tā likumīgo īpašumtiesību uz nemateriālajiem aktīviem uzturēšanu, un dažas vienreizējas izmaksas saistībā ar preču krājumu starpuzņēmumu pārdošanu 2006. gada pārstrukturēšanas ietvaros. Turklāt visas LuxSCS izmaksas finansēja no tā galvenā ienākumu avota, t. i., honorāra maksājumiem, kurus tas saņēma no LuxOpCo (422).

                  (434)

                     LuxSCS arī nepieder nekāds cits aktīvs, par ko varētu apgalvot, ka tas tika ieguldīts nemateriālo aktīvu izstrādē, uzlabošanā, pārvaldībā vai izmantošanā (423). Lai gan nemateriālie aktīvi, kas iegūti IĪ iegādes rezultātā, ir kapitalizēti LuxSCS bilancē kopš 2011. gada, šīs iegādes nepārvaldīja un nekontrolēja LuxSCS, bet gan Amazon uzņēmumi ASV un LuxOpCo (424), kā paskaidrots 425. apsvērumā. Pārējie bilancē norādītie aktīvi galvenokārt ir tā turēšanā tādēļ, ka tas ir LuxOpCo un vēl vienas grupas struktūras, proti, Amazon Eurasia Holdings S.a.r.l., Luksemburga, vienīgais akcionārs. Šie aktīvi nav saistīti ar licences līgumu, kas ir apstrīdētā nodokļu nolēmuma un šā lēmuma priekšmets.

                  (435)

                  Visbeidzot, lai gan LuxSCS izsniedza aizdevumus LuxOpCo no peļņas, kas bija uzkrāta no LuxOpCo izmaksātajiem honorāriem LuxSCS saskaņā ar licences līgumu (425), aizdevumu izsniegšana nav vērtīgs ieguldījums nemateriālo aktīvu izstrādē, uzlabošanā, pārvaldībā un izmantošanā. Kā paskaidrots 183. apsvērumā un 176.–179. zemsvītras piezīmē, šķiet, ka šo aizdevumu summa faktiski palielinājās atbilstīgi honorāra papildu daļai (426), jo LuxOpCo paturēja to honorāra daļu, ko neizmantoja iepirkšanas un CSA izmaksām, kuras tālāk izmaksāja A9 un ATI saskaņā ar CSA (427).

            9.2.1.1.3.
            LuxSCS uzņemtie riski

                  (436)

                  Lai noteiktu, vai grupas iekšējā darījuma puse ir uzņēmusies ekonomiski nozīmīgus riskus, sākumā ir jāaplūko risku uzņemšanās darījuma pušu līgumā. Tomēr pusei, kas līgumiski uzņemas šādus riskus, vajadzētu spēt, no vienas puses, šos riskus kontrolēt (darbības spēja) (428) un, no otras puses, finansiāli uzņemties šos riskus (finansiālā spēja) (429). Šajā kontekstā ar kontroli jāsaprot spēja pieņemt lēmumus par riska uzņemšanos un pārvaldību (430). Tādēļ ir ļoti svarīgi noteikt, kā darījuma puses rīkojas saistībā ar šo risku pārvaldību un it sevišķi kura puse vai puses īsteno kontroles funkcijas un riska mazināšanas funkcijas, kura puse vai puses saskaras ar augšupējām vai lejupējām riska rezultātu sekām un kura puse vai puses spēj finansiāli uzņemties šos riskus (431). Ja grupas iekšējā līguma nosacījumos paredzētais riska sadalījums neatspoguļo pamatā esošo reālo ekonomisko situāciju, transfertcenu noteikšanas vajadzībām būtu jāņem vērā tieši pušu faktiskā rīcība, nevis līguma nosacījumi (432).

                  (437)

                     Amazon apgalvo, ka LuxSCS uzņemas riskus saistībā ar nemateriālo aktīvu izstrādi, uzlabošanu, pārvaldību un izmantošanu, pamatojoties uz nosacījumiem līgumos, ko tas noslēdzis ar asociētajiem grupas uzņēmumiem, proti, iepirkšanas līgumā, CSA un licences līgumā, kā arī pamatojoties uz tā īpašumtiesībām uz nemateriālajiem aktīviem (433). Šis apgalvojums ir noraidāms vairāku iemeslu dēļ.

                  (438)

                  Pirmkārt, LuxSCS faktiski nodeva ar iepriekš minētajām funkcijām saistītos riskus LuxOpCo. Saskaņā ar licences līgumu LuxSCS ne tikai piešķīra LuxOpCo ekskluzīvu un neatsaucamu licenci, kas atļauj ekonomiski izmantot nemateriālos aktīvus Eiropā, un tiesības papildus izstrādāt, pārvaldīt un aizsargāt nemateriālos aktīvus visā to dzīves ciklā, lai nodrošinātu Amazon Eiropas mazumtirdzniecības un pakalpojumu darbības (434), bet LuxOpCo arī līgumiski uzņēmās visus riskus, kas attiecināti uz LuxSCS saskaņā ar CSA (435).

                  (439)

                  Otrkārt, runājot par CSA, lai gan tā B sadaļā ir uzskaitīti uz LuxSCS attiecinātie riski (13. tabula), šie riski ir raksturīgi tam piedēvēto funkciju īstenošanai, kā norādīts tajā pašā sadaļā. Tā kā LuxSCS faktiski neīsteno nevienu no funkcijām, kas tam piedēvētas saskaņā ar CSA, kā izskaidrots 424.–427. apsvērumā, nevar arī uzskatīt, ka tas būtu faktiski uzņēmies ar šīm funkcijām saistītos riskus. Tāpat nav nekādu liecību par šāda riska sadalījuma darījumdarbības pamatojumu. Tā kā LuxOpCo ekskluzīvās licences rezultātā pārņēma visas funkcijas, kas saistītas ar nemateriālo aktīvu izstrādi, uzlabošanu, pārvaldību un izmantošanu Eiropas teritorijā, LuxSCS nebūtu spējis pārvaldīt un kontrolēt ar šīm darbībām saistītos riskus (436).

                  (440)

                  Treškārt, nav arī nekādu liecību, kas parādītu, ka LuxSCS pieņēma kādus aktīvus lēmumus par ārpakalpojumu izmantošanu savu riska pārvaldības funkciju īstenošanai saskaņā ar CSA vai ka LuxSCS būtu spējis kontrolēt un uzraudzīt šādus ārpakalpojumus, ja tie būtu izmantoti (437). Līdzīgi, kā LuxSCS risku LuxSCS un LuxOpCo licencēšanas nosacījumu ietvaros nevar ņemt vērā nevienu no riskiem, kas saistīti ar nemateriālajiem aktīviem un ko uzņēmušies A9, ATI vai to apakšuzņēmēji saistībā ar CSA. Kā skaidrots 426. un 427. apsvērumā, pārējās CSA puses, lai panāktu CSA paredzētos ieguvumus, nerīkojas kā LuxSCS pārstāvji, bet gan savā vārdā. Šie riski būtu jāuzskata par šo pušu ieguldījumu CSA, un tie nevar ietekmēt LuxOpCo izmaksāto atlīdzību LuxSCS saskaņā ar licences līgumu.

                  (441)

                  Ceturtkārt, to, ka LuxSCS saistībā ar nemateriālajiem aktīviem neuzņēmās nekādus riskus, vēl vairāk apstiprina fakts, ka ne LuxSCS vienīgā vadītāja lēmumi, ne tā pilnsapulču protokoli neatspoguļo kritiski nozīmīgus lēmumus par LuxSCS īstenoto riska pārvaldību attiecībā uz riskiem, kas saistīti ar nemateriālo aktīvu izstrādi, uzlabošanu, pārvaldību un izmantošanu (438). Jebkurā gadījumā LuxSCS nebija darbinieku, kuri attiecīgajā laikposmā būtu varējuši īstenot šādas riska pārvaldības funkcijas. Tādējādi LuxSCS nebija operatīvās kapacitātes, lai uzņemtos kādus no tam līgumā piedēvētajiem riskiem (439).

                  (442)

                     Amazon arī apgalvo, ka LuxSCS uzņēmās darījumdarbības riskus saistībā ar Amazon Eiropas mazumtirdzniecības darbībām, jo tiešsaistes mazumtirdzniecība balstās un ir lielā mērā atkarīga no tehnoloģijām (t. i., nemateriālo aktīvu elementa) (440), ko LuxSCS dara pieejamas LuxOpCo saskaņā ar licences līgumu. Šo apgalvojumu neatbalsta licences līgumā noteiktais riska sadalījums, saskaņā ar ko LuxSCS neuzņemas nekādus riskus saistībā ar nemateriālo aktīvu izmantošanu. Tā vietā tieši LuxOpCo, kuram ir ekskluzīvi un neatsaucami licencēti nemateriālie aktīvi, ir atbildīgs par stratēģisku lēmumu pieņemšanu saistībā ar Amazon Eiropas mazumtirdzniecības darbībām un saskaņā ar līgumā noteikto sadalījumu faktiski pieņem šos lēmumus (441). Tādēļ nevar apgalvot, ka LuxSCS uzņēmās jebkādus nozīmīgus darbības riskus saistībā ar nemateriālo aktīvu izmantošanu šo darbību nodrošināšanai. Piemēram, LuxSCS neuzņēmās patērētāju kredītriskus vai slikto parādu riskus, jo nebija tieši iesaistīts klientu maksājumu saņemšanā; tas neuzņēmās noliktavas riskus, jo tā turēšanā nebija preču krājumu; un tas neuzņēmās nekādus garantijas riskus vai produktu saistību riskus par pārdotajiem produktiem, jo nepārdeva nekādus produktus. Kopumā LuxSCS attiecīgajā laikposmā neīstenoja nekādas funkcijas saistībā ar šiem riskiem un nekontrolēja šīs funkcijas.

                  (443)

                     Amazon arī apgalvo (442), ka LuxSCS uzņēmās finansiālos riskus saistībā ar nemateriālo aktīvu izstrādi, it sevišķi riskus, kas izrietēja no tam CSA noteiktā pienākuma segt savu izstrādes izmaksu daļu, kuru aprēķina kā Amazon Eiropas pārdošanas apjoma daļu salīdzinājumā ar Amazon globālajiem pārdošanas ieņēmumiem (443). Licences līguma nosacījumu dēļ, kā izskaidrots 438. apsvērumā, vienīgais identificējamais risks, kas bija jāuzņemas LuxSCS, bija tā pienākums pildīt saistības saskaņā ar CSA, proti, segt iepirkšanas un CSA izmaksas Amazon US. Lai gan LuxSCS varētu nespēt segt šīs izmaksas gadījumā, ja LuxOpCo bankrotētu vai citu iemeslu dēļ pastāvīgi nespētu samaksāt honorāru pietiekamā līmenī, lai segtu šīs izmaksas LuxSCS, šķiet, ka šis līguma risks palika LuxSCS tikai tādēļ, ka bija “vajadzīgs, lai varētu darboties Luksemburgas struktūra” (444). Tas neatspoguļo ekonomisko realitāti. Ja līguma nosacījumi un it sevišķi honorāra noteikšanas metodika atspoguļotu ekonomisko realitāti un faktisko risku sadalījumu starp pusēm (445), LuxSCS būtu saņēmis atlīdzību, kas segtu tikai tā ierobežotās funkcijas (446), un nebūtu uzņēmies nekādu zaudējumu risku (447). Kā paskaidrots iepriekšējā apsvērumā, LuxSCS nepieņēma nekādus aktīvus lēmumus, lai ierobežotu vai pārvaldītu šo konkrēto risku, un tas arī nekontrolēja šādu risku. Jebkurā gadījumā, ja LuxOpCo bankrotētu vai citu iemeslu dēļ pastāvīgi nespētu samaksāt LuxSCS pienākošos honorārus saskaņā ar licences līgumu, LuxSCS šādā konkrētā gadījumā būtu varējis izbeigt licences līgumu un licencēt nemateriālos aktīvus citai saistītai vai neatkarīgai pusei un tādējādi ierobežot savu līguma risku (448).

                  (444)

                  Svarīgākais ir tas, ka attiecīgajā laikposmā LuxSCS neīstenoja nekādas funkcijas saistībā ar diviem galvenajiem iepirkšanas un CSA izmaksu aprēķināšanas ieguldījumu parametriem, kā arī nekontrolēja un nespēja kontrolēt šos parametrus. Šo maksājumu līmeni, no vienas puses, nosaka to izmaksu līmenis, kas radušās nemateriālo aktīvu iepirkšanas un izstrādes rezultātā (izstrādes izmaksas), un, no otras puses, pārdošanas apjoma līmenis Eiropā (449). Tieši ATI un A9 noteica un kontrolēja izstrādes izmaksas, savukārt LuxOpCo kontrolēja pārdošanas apjoma līmeni Eiropā. Runājot par pārdošanas apjoma līmeni, tieši LuxOpCo pieņēma visus stratēģiskos lēmumus par Amazon Eiropas mazumtirdzniecības darbībām (450), kuras ietekmēja Eiropā gūtās pārdošanas peļņas līmeni. Tādējādi tikai LuxOpCo varēja ietekmēt savu spēju samaksāt honorāru LuxSCS, un šo spēju noteica no Amazon Eiropas tiešsaistes mazumtirdzniecības darbībām gūtās peļņas līmenis.

                  (445)

                  Turklāt LuxSCS nebija finansiālās spējas, lai finansētu iepirkšanas un CSA izmaksas savā vārdā, jo tas spēja šīs izmaksas segt, tikai pateicoties finansējumam, ko saņēma kā honorāra maksājumus no LuxOpCo (451). Faktiski šajā saistībā LuxOpCo veiktās naudas izmaksas LuxSCS, šķiet, sedza tikai vajadzīgos maksājumus, kuri LuxSCS bija jāveic, tostarp iepirkšanas un CSA izmaksu segšanai; savukārt naudas līdzekļus, kas bija saistīti ar LuxSCS ienākumiem un pārsniedza iepirkšanas un CSA izmaksas, paturēja un pārvaldīja LuxOpCo (452). LuxSCS sākotnējais kapitāls aptuveni [400–500] miljonu EUR apmērā šajā kontekstā nav svarīgs. Kā skaidrots 443. apsvērumā, neatkarīga darījuma gadījumā LuxSCS nebūtu jāabsorbē zaudējumi, tādēļ tā kapitāls nebūtu apdraudēts. Tā sākotnējais kapitāls bija ne tikai nepietiekams, lai segtu iepirkšanas un CSA izmaksas, jo CSA maksājumi vien laikā no 2006. līdz 2013. gadam kopā sasniedza [1 000–1 500] miljonus EUR (453), bet šo kapitālu arī LuxSCS nodrošināja tā akcionāri 2005. gadā, kas bija pirms LuxOpCo darbības sākšanas un honorāra maksājumu veikšanas LuxSCS, kā arī pirms attiecīgā laikposma, uz kuru attiecas apstrīdētais nodokļu nolēmums un šis lēmums. Jebkurā gadījumā LuxSCS faktiski neīstenoja nekādas kritiski nozīmīgas funkcijas un neuzņēmās nekādus būtiskus riskus saistībā ar nemateriālo aktīvu izstrādi, uzlabošanu, pārvaldību vai izmantošanu, kā arī ne saistībā ar darbībām, kuras īstenoja ATI un A9 saskaņā ar CSA, vai izstrādes darbībām, ko veica LuxOpCo.

                  (446)

                  Tādējādi nevar apgalvot, ka LuxSCS faktiski uzņēmās riskus saistībā ar nemateriālo aktīvu izstrādi, uzlabošanu, pārvaldību vai izmantošanu, kā arī tam nebija finansiālās spējas, lai uzņemtos šādus riskus.

            9.2.1.1.4.   Secinājums par LuxSCS funkcionālo analīzi

                  (447)

                     LuxSCS funkcionālā analīze parāda, ka attiecīgajā laikposmā tam nebija tiesību īstenot, tas neīstenoja un šajā nolūkā nepiesaistīja ārpakalpojumus, kā arī tam nebija kapacitātes, lai īstenotu vai piesaistītu ārpakalpojumus nolūkā īstenot kādas unikālas un vērtīgas funkcijas saistībā ar nemateriālo aktīvu izstrādi, uzlabošanu, pārvaldību un izmantošanu. Turklāt analīze parāda, ka minētajā laikposmā LuxSCS neizmantoja nekādus aktīvus saistībā ar šīm darbībām un ka tas bija vien nemateriālo aktīvu īpašumtiesību un licences turētājs, atsaucoties uz CSA; tāpat tas neuzņēmās un faktiski nekontrolēja –, kā arī tam nebija darbības un finansiālās spējas, lai uzņemtos vai kontrolētu – ar šīm darbībām saistītos riskus. Varētu sacīt, ka realitātē LuxSCS īstenoja vien konkrētas funkcijas, kas bija vajadzīgas, lai uzturētu tā likumīgās īpašumtiesības uz nemateriālajiem aktīviem, kā sīki izskaidrots 428. apsvērumā.

            9.2.1.2.
            LuxOpCo funkcionālā analīze

                  (448)

                  Komisija 9.2.1.2.1. iedaļā novērtēs LuxOpCo īstenotās funkcijas saistībā ar nemateriālajiem aktīviem. Lēmuma 9.2.1.2.2. iedaļā tā novērtēs LuxOpCo īstenotās funkcijas saistībā ar Amazon Eiropas mazumtirdzniecības un pakalpojumu darbībām. Lēmuma 9.2.1.2.3. iedaļā Komisija novērtēs LuxOpCo izmantotos aktīvus abu funkciju kopumu īstenošanai. Lēmuma 9.2.1.2.4. iedaļā Komisija novērtēs LuxOpCo uzņemtos riskus saistībā ar abu funkciju kopumu īstenošanu.

            9.2.1.2.1.
            LuxOpCo īstenotās funkcijas saistībā ar nemateriālajiem aktīviem

                  (449)

                     Amazon apgalvo, ka “analizētajā laikposmā LuxOpCo neieguldīja [nemateriālo aktīvu] radīšanā, iegādē, pārvaldībā, izvietošanā vai stratēģiskajā plānošanā.” (454) Pamatojoties uz Komisijas izskatīto informāciju, šis apgalvojums ir jānoraida. LuxOpCo licences līguma rezultātā bija ne tikai uzticēta unikālu un vērtīgu funkciju īstenošana saistībā ar nemateriālajiem aktīviem, bet funkcijas, kuras LuxOpCo attiecīgajā laikposmā faktiski īstenoja, bija daudz plašākas par vienkāršu izmantošanu un ietvēra tehnoloģijas izstrādi, uzlabošanu un pārvaldību, kas izpaudās kā neatkarīgas Eiropas tehnoloģiju un darījumdarbības inovācijas, klientu datu izstrāde un pārvaldība un Amazon preču zīmes attīstīšana un uzturēšana Eiropā.

                  (450)

                  Kā skaidrots 419. apsvērumā, LuxSCS piešķīra LuxOpCo ekskluzīvu un neatsaucamu licenci, kas atļāva Eiropā ekonomiski izmantot nemateriālos aktīvu un visu pārējo LuxSCS turēto IĪ (455), kā arī deva tiesības papildus izstrādāt un uzlabot (456), uzturēt (457) un aizsargāt (458) nemateriālos aktīvus visā to dzīves ciklā (459). LuxSCS patur īpašumtiesības uz LuxOpCo un tā apakšlicences turētāju radītajiem nemateriālajiem aktīviem un atvasinātajiem darbiem (460). LuxOpCo arī tika piešķirtas ekskluzīvas un neatsaucamas tiesības lemt par to, vai un kam izsniegt nemateriālo aktīvu apakšlicences (461). Šajā saistībā LuxOpCo pārvaldīja apakšlicences attiecības, it sevišķi ar AMEU un ASE.

                  (451)

                  Attiecīgajā laikposmā LuxOpCo aktīvi īstenoja iepriekš minētās funkcijas gan vispārīgi, gan saistībā ar katru no trim nemateriālo aktīvu komponentiem: tehnoloģijām, klientu datiem un preču zīmēm, kā skaidrots 452.–472. apsvērumā.

            a)   IĪ koordinācijas komiteja

                  (452)

                  Runājot vispārīgi, LuxOpCo vadītāju sanāksmju protokolos ir minētas darbības, kas ir tieši saistītas ar nemateriālo aktīvu izstrādi, uzturēšanu un pārvaldību, it sevišķi izveidojot ES IĪ koordinācijas komiteju (462), kuras uzdevums bija “sniegt tehniskas un darījumdarbības konsultācijas un palīdzību stratēģisku lēmumu pieņemšanā attiecībā uz uzņēmuma mātesuzņēmuma Amazon Europe Holding Technologies SCS turētā visu veidu un aprakstu intelektuālā īpašuma izstrādi” vai slēgt vairākus licences līgumus ar trešām pusēm (463).

                  (453)

                     Amazon ES politikas un procedūru rokasgrāmatā IĪ koordinācijas komitejai ir noteikts šāds mērķis: “Ir izveidota ES IĪ koordinācijas komiteja ar mērķi sniegt tehniskas un darījumdarbības konsultācijas attiecībā uz Amazon intelektuālā īpašuma izstrādi un izvietošanu Eiropā”. Šajā rokasgrāmatā ir arī noteikts, ka “komiteja sanāk kopā [..], lai pārskatītu Amazon ES IĪ portfeli, darījumdarbības stratēģiju, jo tā ir saistīta ar intelektuālā īpašuma izstrādi un izvietošanu, un jebkādus citus jautājumus, kas attiecas uz intelektuālo īpašumu un ko komiteja uzskata par vajadzīgiem”. Saskaņā ar šo rokasgrāmatu katrā IĪ koordinācijas komitejas sanāksmē ir jāpiedalās šādiem pārstāvjiem: “Komitejā ir: ES pakalpojumu viceprezidents; ES juridisko jautājumu direktors (Amazon EU Sarl darbinieks); Amazon IĪ konsultants (TBD), viceprezidents, Eiropas darbības. Komitejā var būt papildu locekļi, kas atrodas Luksemburgā vai citviet, tostarp ES izstrādes centra darbinieks” (464). IĪ koordinācijas komiteja sanāca kopā vismaz reizi gadā, lai apmainītos ar informāciju, apspriestos un pieņemtu lēmumus par IĪ pārvaldību un aizsardzību Eiropā.

                  (454)

                     Amazon uzstāja, ka “IĪ koordinācijas komiteja bija padomdevēja struktūra [..]. Tā nepieņēma nekādus lēmumus saistībā ar nemateriālo aktīvu izstrādi vai uzlabošanu” un ka tādēļ nevajadzētu pārspīlēt šīs komitejas nozīmi. Tomēr tas, ka komiteja bija padomdevēja struktūra, nenozīmē, ka tās ieteikumi neietekmēja nemateriālo aktīvu izstrādi, uzturēšanu un pārvaldību. Faktiski Amazon pats ir norādījis, ka IĪ koordinācijas komitejas darbības ietvēra: “i) ieteikumu sagatavošanu par pieteikumiem saistībā ar nemateriālo aktīvu (un tādējādi LuxSCS un LuxOpCo licences līgumā noteikto LuxOpCo ekskluzīvo tiesību) aizsardzību; ii) Eiropā notiekošo un ar nemateriālajiem aktīviem saistīto tiesvedību statusa pārskatīšanu; un iii) apmācības nodrošināšanu Eiropas darbiniekiem attiecība uz tehnoloģiju un citu nemateriālo aktīvu izmantošanu” (465).

                  (455)

                  Tādējādi IĪ koordinācijas komiteja bija forums, kurā sanāca kopā LuxOpCo un ASE nodarbinātie darījumdarbības un tehnoloģiju vadītāji, lai apspriestu un ierosinātu darbības attiecībā uz nemateriālajiem aktīviem Eiropā, par kuriem tie bija saņēmuši informāciju no IĪ juristiem. Faktiskos lēmumus par nemateriālo aktīvu izstrādi, uzlabošanu, pārvaldību un izmantošanu pieņēma LuxOpCo un ASE pārstāvji šajā komitejā, pildot savas par Amazon Eiropas mazumtirdzniecības un pakalpojumu darbībām atbildīgo lēmumu pieņemšanas vadītāju funkcijas (466).

            b)   Tehnoloģijas

                  (456)

                  Tehnoloģija, kuras licenci LuxSCS ir piešķīris LuxOpCo saskaņā ar licences līgumu, ir Amazon US esošā tehnoloģija, ko regulāri atjaunina. Tomēr tas vien, ka pastāv tehnoloģiju sistēma, kura strādā ASV, nenozīmē, ka tā bez problēmām darbosies arī Eiropā. ASV un Eiropas produktu kategoriju atšķirību dēļ nebija iespējams tieši ieviest Eiropā vairākas Amazon US programmatūras, kas licencēta LuxSCS saskaņā ar CSA un ekskluzīvi apakšlicencēta LuxOpCo saskaņā ar licences līgumu, funkcijas (467). ES tīmekļa vietņu darbības nodrošināšanai bija vajadzīga atšķirīga programmatūra (468), un, tā kā Amazon tīmekļa vietnes savstarpēji atšķīrās, programmatūra bija jāizstrādā atkarībā no ģeogrāfiskās atrašanās vietas (469). Lai Amazon Eiropas darbības būtu sekmīgas, tehnoloģijai bija vajadzīga papildu izstrāde, uzlabojumi un pārvaldība, un to attiecīgajā laikposmā visu īstenoja LuxOpCo ar savu meitasuzņēmumu atbalstu (470).

                  (457)

                  Dibināšanas brīdī LuxOpCo tika piešķirti tehnoloģiskie resursi, lai veiktu pētniecību un izstrādi, it sevišķi nolūkā atbalstīt ES tīmekļa vietnes (471). Tas ietver katalogu izstrādi, tulkošanas tehnoloģijas un vietējo adaptēšanu (472). Šos resursus nodrošināja no izstrādātāju grupām, kas iepriekš bija ES vietējo saistīto uzņēmumu sastāvā, un no jaunpieņemtiem darbiniekiem (473).

                  (458)

                  Analizētajā laikposmā vairāk nekā [60–70] cilvēki Luksemburgā (kurus galvenokārt nodarbināja LuxOpCo) ieņēma ar tehnoloģijām saistītus amatus (474). To amata nosaukumi cita starpā bija šādi: programmatūras izstrādātājs, sistēmu inženieris, IT atbalsta inženieris, risinājumu arhitekts, tehniskās programmas vadītājs un tehniskā atbalsta speciālists Šie darbinieki nodrošināja Amazon kapacitāti, lai uzņēmums varētu veikt tehnoloģiju platformas vietējos pielāgojumus un izstrādāt tādas programmas, kas būtu atbilstīgas ES tīmekļa vietnēm.

                  (459)

                  Speciāla grupa, proti, lokalizācijas un tulkošanas grupa, pildīja svarīgākās funkcijas saistībā ar tehnoloģijām, piemēram, ES tīmekļa vietņu pielāgošanu vietējām vajadzībām (ko sauc par “lokalizāciju un tulkošanu”) (475), vai atgriezeniskās saites nodrošināšanu par tīmekļa vietņu darbības rezultātiem Amazon platformas papildu izstrādes un uzlabošanas nolūkā. Līdz 2013. gada beigām šajā grupā bija [60–70] darbinieki (476). Pēc tam šo grupu pārcēla uz [citu Amazon uzņēmumu] un pārsauca par “Programmatūras izstrādes un tulkošanas grupu”, kas parāda, ka grupa strādāja programmatūras izstrādes jomā.

                  (460)

                  Tika pieņemti darbā papildu [10–20] cilvēki kā “tehniskie programmas vadītāji” ([0–10] LuxOpCo un [0–10] ASE), kuru uzdevums bija tulkot funkcionālās specifikācijas, t. i., pielāgot tāda tulkošanas rīka aprakstu, ko vietējā mazumtirdzniecības darījumdarbības grupa vēlas pievienot savai tīmekļa vietnei, lai izstrādātu tehnisko aprakstu, kāds vajadzīgs programmatūrai, kuru grasās izstrādāt programmatūras izstrādātājs (477). Piegādājot rezultātu, tehniskie programmas vadītāji kopā ar LuxOpCo un ES vietējo saistīto uzņēmumu grupām palīdz šo rīku ieviest. Pateicoties šim procesam, LuxOpCo izmantotā tehnoloģija tiek pastāvīgi izstrādāta un pielāgota vietējam tirgum (478).

                  (461)

                     Amazon argumentē, ka lielākā daļa tā globālo tehnoloģiju darbinieku (aptuveni [60–65] %) ir bāzēta ASV, savukārt pārējie strādā starptautiskajos izstrādes centros. Salīdzinot ar šīm darbībām, LuxOpCo bāzētie tehniskie resursi ir samērā ierobežoti (479). Lai gan Komisija neapstrīd, ka tehnoloģijas tiek pastāvīgi izstrādātas ASV vai Amazon starptautiskajos izstrādes centros, tā atgādina, ka izstrādes centri saņem atlīdzību pēc formulas “izmaksas + [0–10] %” par pētniecības un izstrādes projektiem, ko tiem pasūtījis ATI. Šī “izmaksas + [0–10] %” atlīdzība liecina, ka Amazon neuzskata, ka kodēšanas procesam būtu augsta pievienotā vērtība. Tādēļ šķiet, ka unikālu vērtību jaunai tehnoloģijai drīzāk nodrošina vietējās zināšanas, jaunu darījumdarbības vajadzību apzināšana un to integrēšana programmatūras projektā, nevis pati kodēšana. Tas, ka LuxOpCo ir tehniskie programmas vadītāji, liecina par to, ka Eiropā vajadzīgo rīku un pielāgojumu funkcionālās un tehniskās specifikācijas tika sagatavotas, tās pietuvinot vietējiem tirgiem (480), uz kuriem balstās vietējās zināšanas un kuros varēja noteikt vietējās vajadzības un prasības.

                  (462)

                  Turklāt LuxOpCo un tā ES vietējie saistītie uzņēmumi izstrādāja īpašu un nozīmīgu tehnoloģiju izmantošanai Eiropas mazumtirdzniecības un pakalpojumu darbībās. Šādas tehnoloģijas piemērs ir EFN. EFN izstrādāja Eiropā (481) 2007./2008. gadā, un 2009. gadā to sāka izmantot īpaša LuxOpCo grupa (482). EFN mērķis bija atrisināt problēmu, ko radīja vairākas tīmekļa vietnes ar konkrētās valsts pasūtījumu izpildes centriem vairākās valstīs, paredzot šādu risinājumu: vienu galveno pārdevēju Luksemburgā un preču krājumu un klientu apkalpošanas darbību apvienošanu Eiropas mērogā (483). EFN tika apvienoti visi Eiropas pasūtījumu izpildes centri, izveidojot centru tīklu. EFN ļauj ikvienas ES valsts klientiem iegādāties preces no jebkuras Amazon Eiropas valsts tīmekļa vietnes. Apvienojot visu Amazon Eiropas valstu preču krājumus kopīgā preču krājumā, tiek palielināts piedāvājums. Turklāt Amazon varēja samazināt risku, ka kāds preču veids varētu beigties, un spēja preces piegādāt ātrāk (484). Tas klientiem saīsināja piegādes laiku, kā arī samazināja loģistikas izmaksas un preču iepirkuma izmaksas no piegādātājiem; tika samazinātas cenas un paplašināts piedāvājums. Nevienam no Amazon konkurentiem Eiropā nebija EFN līdzīga risinājuma (485).

                  (463)

                     EFN nozīmēja inovācijas daudzos līmeņos. Tehnoloģijai tika ieviestas jaunas funkcijas (486), [EFN funkcionalitātes apraksts] (487) (488) (489) ar papildu uzlabojumiem, kādu globālajā tīklā iepriekš nebija (490). EFN testēšanu veica Eiropas vidē, izmantojot Eiropas datus, piemēram, produktu kategoriju “Mazulis” (491). Turklāt EFN ļāva optimizēt iepirkuma izmaksas, pateicoties labākai piegādātāju atlasei, un centralizēt kategoriju pārvaldību. Pasūtījumu izpildi uzlaboja visu ES valstu preču krājumu plānošanas centralizēšana, savukārt pārdošanas gadījumā EFN nodrošināja ātru piegādi klientiem, smagsvara preču piegādes paplašināšanu pāri valstu robežām un preču atgriešanas vienkāršošanu. EFN izslēdza eksporta maksas saistībā ar Eiropas iekšējiem pārrobežu sūtījumiem, kā rezultātā tika panākti būtiski ietaupījumi; bija iespējams apvienot preču krājumus, lai klienti, kas iepērkas vienā no tīmekļa vietnēm, varētu redzēt preču krājumus pasūtījumu izpildes centros ārpus to valsts robežām (492). Lai būtu iespējama Eiropas mēroga iepirkšanās, bija jāapvieno dažādi katalogi, un tam bija nepieciešami tulkojumi, kas iepriekš netika plānoti un organizēti (493). Visbeidzot, EFN ļāva veikt Eiropas mēroga preču krājumu iepirkumus un izveidot “Eiropas pārdevēju tīklu”, ar kura palīdzību Marketplace tirgotāji varēja tikt norādīti citās Eiropas tīmekļa vietnēs un pārdot savus produktus visā Eiropā (494). EFN bija nozīmīgs darījumdarbības dzinējspēks. Ar EFN starpniecību 2014. gadā īstenoja [5–10] % no visa pārdošanas apjoma Francijā un vairāk nekā [15–20] % no visa pārdošanas apjoma Itālijā un Spānijā (495).

                  (464)

                  Visbeidzot, jaunas tehnoloģijas izstrādē nozīme bija arī ES vietējiem saistītajiem uzņēmumiem. Piemēram, Vācijas saistītais uzņēmums izstrādāja zemas cenas garantiju (496), Packstation (497) un plānošanas kalendāru, lai atvieglotu lielu patēriņa preču, piemēram, veļas mazgājamo mašīnu, pasūtījumu izpildi (498). Turklāt, pirms Amazon Prime sāka darboties tiešsaistē, ASV bāzētā Prime grupa lūdza vietējo kategoriju grupu, piemēram, vietējā pasūtījumu izpildes centra un transporta grupas AK, palīdzību, jo vietējās grupas izprata ar Prime ieviešanu AK saistītos sarežģījumus, salīdzinot ar ASV, Vāciju un citām vietām (499).

                  (465)

                  Kopumā attiecīgajā laikposmā LuxOpCo saistībā ar tehnoloģiju īstenoja plašas izstrādes un uzlabojumu darbības, kuras tas arī pārvaldīja un kontrolēja. LuxOpCo attiecīgajā laikposmā ne tikai vienkārši izmantoja tehnoloģiju ES tīmekļa vietņu darbības nodrošināšanai, bet arī aktīvi ieguldīja tās izstrādē, uzlabošanā un pārvaldībā.

            c)   Klientu dati

                  (466)

                  Klientu datu apkopošana ir Amazon tiešsaistes mazumtirdzniecības darbību svarīgākais vērtības veicinātājs (500). Šādi dati palielina konversijas likmi (501), paātrina pirkšanas procesu un samazina kopējās tiešās un netiešās finanšu darījuma izmaksas (502), kā arī vienlaikus palielina turpmākā iepirkuma rentabilitāti, piemēram, piedāvājot klientam pielāgotu piedāvājumu katru reizi, kad klients apmeklē ES tīmekļa vietnes. Uzņēmums X arī norādīja, ka klientu dati ir svarīgākais vērtības veicinātājs tiešsaistes mazumtirgotājiem (503).

                  (467)

                  Kā parādīts 19. tabulā, Amazon trīs ES domēnu klientu skaits palielinājās no 17 miljoniem 2005. gadā līdz [70–80] miljoniem 2014. gadā.

                     19. tabula

                     Unikālo klientu skaits dalījumā pēc attiecīgās tīmekļa vietnes un gada

                              (miljonos)

                              2005. g.

                              2006. g.

                              2007. g.

                              2008. g.

                              2009. g.

                              2010. g.

                              2011. g.

                              2012. g.

                              2013. g.

                              2014. g.

                              Amazon.co.uk

                              8,3

                              9,9

                              11,9

                              14,0

                              17,3

                              20,2

                              24,1

                              27,5

                              [30–40]

                              [30–40]

                              Amazon.de

                              7,3

                              8,5

                              10,3

                              12,3

                              14,8

                              17,5

                              20,3

                              23,6

                              [20–30]

                              [20–30]

                              Amazon.fr

                              1,4

                              1,9

                              2,5

                              3,2

                              4,3

                              5,5

                              7,0

                              8,7

                              [10–20]

                              [10–20]

                  (468)

                  Pirms 2006. gada pārstrukturēšanas klientu datus apkopoja AIS un AIM (504). Pēc pārstrukturēšanas LuxSCS ieguva tiesības uz datiem, kas bija apkopoti ar ES tīmekļa vietņu starpniecību (505). Tomēr, lai gan LuxSCS ir ES tīmekļa vietņu klientu datu likumīgais īpašnieks (506), LuxOpCo aktīvi apkopoja šos datus, tādējādi sniedzot pakalpojumu LuxSCS (507). LuxOpCo bija atbildīgs tikai un vienīgi par klientu datu apkopošanu Eiropā, kā arī par šo datu uzturēšanu un atbilstības nodrošināšanu piemērojamiem datu aizsardzības noteikumiem (508). Turklāt LuxOpCo izmantoja klientu datus, lai nodrošinātu Amazon Eiropas darbības. Tādējādi attiecīgajā laikposmā tieši LuxOpCo īstenoja aktīvas un kritiski nozīmīgas funkcijas saistībā ar klientu datu izstrādi, uzlabošanu un pārvaldību.

            d)   Preču zīme

                  (469)

                  Runājot par preču zīmi, jānorāda, ka, lai gan TP ziņojumā ir apgalvots, ka Amazon zīmols ir plaši atpazīstams un ka zīmola spēcīga globāla mēroga atpazīstamība ir ietekmīgs palīgs klientu piesaistīšanā (509), Amazon darbinieki liecināja, ka zīmola nosaukums nav Amazon darījumdarbības modeļa centrālais mērķis (510).

                  (470)

                     Amazon sniegtā informācija liecina, ka Amazon zīmola nosaukumam ir otršķirīga nozīme salīdzinājumā ar trīs svarīgāko dzinējspēku, proti, piedāvājuma, cenas un ērtības, pienācīgu nodrošināšanu tā Eiropas mazumtirdzniecības darbību ietvaros (511). Tas nozīmē, ka zīmols ir vērtīgs tikai tad, ja ir saistīts ar labu piedāvājumu, cenu un ērtību (512), jo klienti vēlētos iepirkties Amazon tīmekļa vietnē tikai tad, ja saņemtu uzticamu apkalpošanu, kura atbilst tam, ko klienti šajā saistībā sagaida (513). Jebkura vilšanās ātri noved pie zaudētiem klientiem, jo klienti viegli vēršas pie konkurentiem. Tas parāda, ka Amazon zīmols un reputācija ir lielā mērā atkarīga no patiesi apmierinošu pakalpojumu konsekventas nodrošināšanas klientiem. Tādēļ ir jānorāda, ka Amazon zīmola vērtības veidošana Eiropā notiek LuxOpCo un ES vietējo saistīto uzņēmumu līmenī (514). To neiegūst no LuxSCS saskaņā ar licences līgumu vai no A9 un ATI saskaņā ar CSA, jo tieši LuxOpCo un ES vietējie saistītie uzņēmumi pieņem visus attiecīgos stratēģiskos lēmumus, kas attiecas uz piedāvājumu, cenu un ērtību Eiropā, kā skaidrots 478.–499. apsvērumā.

                  (471)

                  Jebkurā gadījumā Amazon zīmola vērtību neveido tikai Amazon.com (515). Amazon.co.uk, Amazon.de, Amazon.fr u. c. visi ir zīmoli, ko uzskata par vietējiem zīmoliem (516), un sekmē preču zīmes vērtību Eiropā. Turklāt, lai gan, ienākot Eiropas tirgū, Amazon bija pazīstams kā grāmatu un informācijas nesēju tirgotājs, šī reputācija nepalīdzēja sākt piedāvāt citas produktu kategorijas (517) vai Amazon trešo pušu darbības (518). Vietējām grupām bija jāīsteno papildu centieni, lai informētu klientus, ka Amazon ir sācis piedāvāt jaunu produktu kategoriju, ko klienti sāk apzināties tikai laika gaitā (519).

                  (472)

                     Amazon arī apgalvo, ka tā mārketinga pasākumi bija lielā mērā atkarīgi no tehnoloģijas. Amazon norāda, ka tā galvenie mārketinga pasākumi bija sponsorētas saites, asociēto uzņēmumu programma un e-pasta mārketings. Tomēr, kā skaidrots 173. apsvērumā, vietējo partneru tīmekļa vietņu piesaistīšanu Amazon asociēto uzņēmumu programmai nodrošināja vietējās grupas. Eiropā tieši LuxOpCo un ES vietējie saistītie uzņēmumi nodrošina Amazon tiešsaistes mārketingu, balstoties uz savām vietējām zināšanām, piemēram, par to, kuru partneru tīmekļa vietnes ir būtiskas to mazumtirdzniecības darbībām vietējos tirgos (520). Šim mērķim LuxOpCo strādā ES klientu piesaistes mārketinga vadītājs. ES vietējiem saistītajiem uzņēmumiem ir pašiem savi darījumi un asociēto uzņēmumu maksas, kas asociēto uzņēmumu kopuma un maksu struktūru ziņā atšķiras no ASV kopuma (521).

            9.2.1.2.2.
            LuxOpCo īstenotās funkcijas saistībā ar Amazon Eiropas mazumtirdzniecības un pakalpojumu darbībām

                  (473)

                  Kā norādīts TP ziņojumā, LuxOpCo bija jāfunkcionē kā galvenajam birojam un Eiropas mazumtirdzniecības un pakalpojumu darbību galvenajam operatoram (522). Tas nozīmē, ka LuxOpCo bija atbildīgs par stratēģiskajiem lēmumiem saistībā ar Amazon darījumdarbībām Eiropā, kā arī par šo darbību fizisko komponentu pārvaldību.

                  (474)

                     LuxOpCo vadības sanāksmju protokolos ir lēmumi saistībā ar LuxOpCo galvenā biroja un stratēģisku lēmumu pieņemšanas funkciju, piemēram, par konkrētu uzņēmumu iegādi (cita starpā [iegādes X (523), Q (524), Y (525), R (526), Z (527)]), ietverot to IĪ; par kopuzņēmumu izveidi ar trešām pusēm (528); LuxOpCo darbību vai aktīvu daļēju pārdošanu citiem uzņēmumiem, piemēram, [iegādei Q] (529) vai [citam Amazon uzņēmumam] (530); un par garantiju izsniegšanu saistītām pusēm (531).

                  (475)

                  Eiropā attiecīgajā laikposmā visas stratēģiskās funkcijas saistībā ar Amazon tiešsaistes mazumtirdzniecības un pakalpojumu darbībām bija uzticētas LuxOpCo, ietverot arī pašas mazumtirdzniecības darbības, trešo pušu darbības, loģistiku, klientu apkalpošanu, cilvēkresursus un finanses. LuxOpCo bija galvenais šo darbību operators, kas nozīmē, ka LuxOpCo pieņēma stratēģiskos lēmumus un bija atbildīgs par visu Eiropas darbību pārvaldību (532). LuxOpCo arī pieņēma visus stratēģiskos lēmumus par precēm un cenu noteikšanu (kas ietekmēja pārdošanu), reģistrēja pārdošanas apjomus un funkcionēja kā darījumu partneris klientiem. LuxOpCo arī sedza attiecīgās izmaksas (sk. 6. tabulu) un uzņēmās pārdošanas un preču krājumu riskus (533).

                  (476)

                     Amazon grupas augstākā līmeņa darbiniekus, kas atbild par stratēģisko lēmumu pieņemšanu un Eiropas mazumtirdzniecības un pakalpojumu darbību koordinēšanu, nodarbināja LuxOpCo. LuxOpCo bija vairāk nekā [500–600] FTE, kuri nodrošināja Eiropas mazumtirdzniecības darbību Eiropas mēroga un stratēģisko pārvaldību, koordinējot ES vietējo saistīto uzņēmumu darbības (534), kā arī nemateriālo aktīvu pielāgošanu un papildu izstrādi Eiropas tirgum. Šo darbību īstenošanā LuxOpCo saņēma atbalstu no ES vietējiem saistītajiem uzņēmumiem, kas darbojās kā pakalpojumu sniedzēji (535). ES vietējie saistītie uzņēmumi sniedza LuxOpCo konkrētus atbalsta pakalpojumus, piemēram, saistībā ar mārketingu, pasūtījumu izpildi un klientu apkalpošanu, bet neuzņēmās atbildību par pārdošanu vai preču krājumiem, jo šos riskus uzņēmās LuxOpCo (536).

                  (477)

                  Lai pamatotu savu apgalvojumu, ka LuxOpCo īsteno tikai rutīnveida pārvaldības funkcijas, Amazon argumentēja, ka “tehnoloģijas ir tā darījumdarbības modeļa pamatā. Ir pārstrādāts ikviens tradicionālās mazumtirdzniecības aspekts, lai to padarītu efektīvāku, ne tik dārgu un, galvenais, vairāk pielāgotu klientu vajadzībām” (537). Tas arī argumentēja, ka “Amazon darbību apjomīguma dēļ tām lielā mērā ir jābūt automatizētām, lai nodrošinātu tādas funkcijas kā preču krājumu pārvaldība, cenu noteikšana un pasūtījumu apstrāde” (538). Lai gan nemateriālie aktīvi ir nepieciešami Amazon darījumdarbībai Eiropā (539), tie paši par sevi nav produkts vai beigas, jo tiem ir vajadzīgi papildu pūliņi (540) un zināšanas, lai no tiem gūtu ieņēmumus (541). Kā skaidrots 164.–169. apsvērumā, Amazon tiešsaistes mazumtirdzniecības darbību galvenie dzinējspēki ir piedāvājums, cena un ērtība. Nemateriālie aktīvi ir sekmējošs elements, lai nodrošinātu šo trīs pīlāru pienācīgu īstenošanu (542).

                  (478)

                  Attiecīgajā laikposmā tieši LuxOpCo ar ES vietējo saistīto uzņēmumu atbalstu neatkarīgi pieņēma visus attiecīgos stratēģiskos lēmumus attiecībā uz piedāvājumu, cenu un ērtību Eiropā (543). Katra šā svarīgā dzinējspēka gadījumā LuxOpCo un ES vietējo saistīto uzņēmumu specifiskās zināšanas bija izšķirošs un vitāli svarīgs ieguldījums, kas Amazon darījumdarbības modelim ļāva gūt peļņu Eiropā.

            a)   Piedāvājums

                  (479)

                  Kā skaidrots 165. apsvērumā, pastāv cieša saistība starp piedāvājumu un mazumtirdzniecības ieņēmumiem. Izrādījās, ka Amazon sekmes Eiropā galvenokārt noteica piedāvājuma paplašināšana un plašākā piedāvājuma starp visiem mazumtirgotājiem uzturēšana (544). To papildus apliecināja Amazon iekšējais klientu apmierinātības apsekojums, kas parādīja, ka klientiem pieejamais [..] saņem visvairāk punktu saistībā ar klientu apmierinātību Vācijā ([60–70] %) (545) un Francijā ([50–60] %) (546).

                  (480)

                  Lēmums par to, kuras produktu kategorijas tirgot katrā no reģioniem/valstīm, tiek pieņemts, balstoties uz zināšanām par vietējo tirgu, produktiem un klientiem (547). Ar tehnoloģiju vien nepietiek; piedāvājuma izveidošanai ir vajadzīgs cilvēku darbs (548). Amazon vietējo mazumtirdzniecības grupu unikālo zinātību veido zināšanas par to, ko klienti vēlas iegādāties, un atbilstīgu piegādātāju izraudzīšanās, lai nodrošinātu vispusīgu piedāvājumu (549). Eiropā piedāvājumu izstrādā LuxOpCo ar savu ES vietējo saistīto uzņēmumu atbalstu (550).

                  (481)

                  Lai Eiropā gūtu panākumus, Amazon bija jāuzkrāj specializētas zināšanas, reaģējot uz klientu unikālajām vietējām vajadzībām. Amazon šīs zināšanas uzkrāja, daudz ieguldot faktiskā klātbūtnē katrā no valstīm un paļaujoties uz šādu klātbūtni (551). Vācijā, Francijā un AK LuxOpCo palīdzēja vietējie darbinieki, kuri pielāgoja Amazon piedāvājumu šo valstu vietējo klientu vajadzībām (552). Vācijā sākotnēji darbā pieņēma 100–200 darbiniekus, lai sagatavotu piedāvājumu. Pēc tam šis skaits pieauga (553). Amazon darbinieku skaits Francijā palielinājās ātrāk nekā tā ieņēmumi, pieaugot no 297 līdz 5 273 darbiniekiem laikā no 2004. līdz 2012. gadam, t. i., 17,8 reizes, savukārt pārdošanas apjoms tajā pašā laikposmā Francijā pieauga tikai 13,4 reizes (554). AK mazumtirdzniecībā 2011. gadā tika nodarbināti 260 darbinieki. Amazon toreizējie iekšējie plāni paredzēja palielinājumu no [200–300] līdz [400–500] darbiniekiem līdz 2015. gadam (555). Visus šos darbiniekus nolīga ES vietējie saistītie uzņēmumi.

                  (482)

                     Amazon pieredze saistībā ar ienākšanu Francijas tiešsaistes mazumtirdzniecības tirgū parāda, ka ir svarīgi izveidot vietējo klātbūtni. Amazon šajā tirgū ienāca 2000. gadā. Uzņēmums neiegādājās esošu tiešsaistes mazumtirgotāju, bet gan pilnībā paļāvās uz savu zīmolu un tehnoloģiju. Tolaik tiešsaistes mazumtirdzniecībā Francijā dominēja vietējie tirgus dalībnieki ar uzkrātām zināšanām par Francijas patērētājiem un tirgus apstākļiem (556). Turklāt joprojām tika plaši izmantots valsts pirmsinterneta tiešsaistes pakalpojums, kam bija liela tiešsaistes mazumtirdzniecības tirgus daļa. Amazon.fr tīmekļa vietne sākotnēji piedāvāja grāmatas, CD un DVD. Vairāku iemeslu dēļ Amazon darbību rezultāti Francijā neatbilda Amazon sākotnējām prognozēm. Turklāt Amazon.fr saskārās ar lielām regulatīvajām problēmām (557). Tas apgrūtināja Amazon ienākšanu tirgū. Cenu samazināšanas ierobežojumu un tiešsaistes mazās popularitātes dēļ 2004. gadā Amazon.fr joprojām bija mazs uzņēmums (558). Amazon gandrīz visus savus vietējos darbiniekus pārvietoja uz Amazon.co.uk. Francijas regulatori pieprasīja Amazon iesniegt “sociālo plānu”, lai pamatotu šo pārvietošanu (559) un darbaspēka samazināšanu no 70 līdz 18 darbiniekiem (560). Tobrīd Amazon izskatīja iespēju slēgt Francijas tīmekļa vietni un pārtraukt darbības (561). Amazon.fr situācija mainījās, kad tika veikti ieguldījumi piedāvājuma paplašināšanas programmā, ko ieviesa jauni Francijas darbinieki ar zināšanām par vietējo tirgu (562). Šo darbinieku lokalizēšanas centieniem bija izšķiroša ietekme uz jaunu produktu kategoriju apgūšanu. Vietējie darbinieki pārzināja vietējo gaumi un varēja izveidot un uzturēt attiecības ar piegādātājiem (563), vienoties par licenču līgumiem ar valsts autortiesību īpašniekiem un organizācijām (564) un noteikt vietējās cenas. Citiem vārdiem sakot, Amazon bija jāpaplašina savas vietējās zināšanas, pieņemot darbā Francijas darbiniekus, lai tā produktu un pakalpojumu piedāvājumu padarītu pievilcīgu Francijas patērētājiem.

                  (483)

                  Kā skaidrots 167. apsvērumā, Amazon veido piedāvājumu: i) iegādājoties citus mazumtirgotājus, kas ir aktīvi tirgū, ii) veidojot partnerības ar piegādātājiem, un ii) ar tādām trešo pušu programmām kā, piemēram, Marketplace. Visos trīs gadījumos LuxOpCo ar tā ES vietējo saistīto uzņēmumu palīdzību bija izšķiroša nozīme Amazon Eiropas darbību sekmju nodrošināšanā.

                  (484)

                  Iegādes: lai ienāktu Vācijas un AK tirgos un izveidotu struktūras, kas vēlāk kļuva par ES vietējiem saistītajiem uzņēmumiem, Amazon iegādājās vietējos operatorus, balstot savas darbības uz šo operatoru vietējā tirgus zināšanām un klientu datiem (565). Vācijā Amazon 1998. gadā iegādājās Telebuch/ABC Bücherdienst, kas uzreiz nozīmēja aptuveni 100 000 klientu, pasūtījumu izpildes centru un klientu apkalpošanas grupu ar vācu darbiniekiem (566). Apvienotajā Karalistē Amazon iegādājās bookpages.co.uk, lai “[..] Eiropas klientiem ātri piedāvātu tādu pašu piedāvājuma, apkalpošanas un vērtības kombināciju [..]” (567). Preses relīzē, paziņojot par iegādi, Amazon norādīja, ka “sagaida, ka tiešsaistes mazumtirgotāji Bookpages un Telebuch kļūs par Eiropas Marketplace paplašināšanas pamatkomponentiem” (568). Citiem vārdiem sakot, Amazon sāka savu darījumdarbību, iegādājoties tam trūkstošās vietējo mazumtirgotāju zināšanas, lai Eiropā uzsāktu savas mazumtirdzniecības darbības.

                  (485)

                  Partnerība ar piegādātājiem: lai piesaistītu klientus, LuxOpCo un tā ES vietējiem saistītajiem uzņēmumiem bija jāizvēlas tādu zīmolu piegādātāji, kurus vēlējās pirkt vietējie klienti, un jānoslēdz partnerības ar šādiem piegādātājiem. LuxOpCo izstrādāja politikas dokumentus un labāko praksi jaunu kategoriju atlasei un ieviešanai, noslēdza partnerības ar piegādātājiem ar savas mazumtirdzniecības organizācijas starpniecību un noteica standarta līgumu noteikumus piegādātājiem (569). ES vietējo saistīto uzņēmu nodarbinātie vietējie piegādātāju vadītāji izraudzījās un nolīga piegādātājus ES tīmekļa vietnēm, tādējādi paplašinot Amazon piedāvājumu (570). Attiecīgajā laikposmā LuxOpCo un tā ES vietējie saistītie uzņēmumi ieviesa [10–20] jaunas produktu kategorijas gan Vācijā, gan AK, savukārt Francijā ieviesa [10–20] jaunas kategorijas. Dažos gadījumos bija vajadzīgi vairāki sarunu gadi, pirms piegādātājs bija gatavs savus produktus pārdot Amazon tīmekļa vietnē (571). Turklāt, izveidojot un pārvaldot EFN, kā arī nodrošinot tā darbību, LuxOpCo saviem klientiem nodrošināja vispārēju Eiropas mēroga piedāvājumu (572).

                  (486)

                  Trešo pušu programmas: Amazon Marketplace sākotnēji bija Eiropā nezināma koncepcija (573). Lai ieviestu un uzturētu Marketplace, LuxOpCo un tā ES vietējie saistītie uzņēmumi iegādājās vajadzīgās zināšanas un pieņēma stratēģiskus lēmumus, lai nodrošinātu programmas un tās tehnoloģijas sekmes (574). Vācijā, Francijā un AK tika izveidotas vietējās partneru piesaistīšanas grupas ar vietējās valodas zināšanām, kuras meklēja produktu pārdevējus un to pārdošanas informāciju, lai apzinātu Marketplace potenciālos pārdevējus, sazinātos ar tiem un tos pārliecinātu iesaistīties programmā. Šie partneru piesaistītāji ne tikai pārdeva Marketplace pakalpojumu, bet arī palīdzēja trešo pušu pārdevējiem ieviest to piedāvājumu Amazon tīmekļa vietnēs, jo tiem bija padziļinātas zināšanas par platformu (575).

                  (487)

                  Papildus partneru piesaistītājiem Luksemburgā izveidoja arī LuxOpCo iekšējās tehniskās grupas, ko dēvēja par ievadapmācības grupām. Šajās grupās bija IT speciālisti, kas izstrādāja vai palīdzēja izstrādāt IT rīkus, lai atvieglotu jaunu pārdevēju piedāvājumu ieviešanu ES tīmekļa vietnēs. Ievadapmācības grupas sāka strādāt 2006. gadā, un laika gaitā to nozīme palielinājās, it sevišķi gadījumos, kad Marketplace bija jāintegrē lielāki pārdevēji ar lieliem katalogiem ar vairākiem tūkstošiem produktu (576). Papildus ievadapmācības grupām bija [10–20] programmatūras izstrādātāji, kas LuxOpCo ietvaros strādāja trešo pušu programmas grupā (Marketplace) līdz 2013. gadam (577). Visbeidzot, LuxOpCo tika organizēta 167. apsvērumā minētā TAM, lai strādātu vācu, franču un angļu valodā (578).

                  (488)

                  Iekšējā plānā Amazon ir aprakstījis, kā Marketplace paplašināšanu [..] panāktu, paplašinot Luksemburgas, Vācijas, Francijas un Lielbritānijas pārdošanas organizācijas, un ka pārdošanas pasākumi ietvertu arī itāļu un spāņu valodu (579). Lai izveidotu sākotnēju trešo pušu pārdevēju tīklu, kas vēlāk būtu pamatā lielākā mērā automatizētai pašapkalpošanās videi, kuru apkalpotu tehnoloģiju risinājums, bija nepieciešams cilvēku darbs, balstoties uz zināšanām par vietējo tirgu, kā apliecināja Amazon darbību uzsākšana Itālijā un Spānijā, kur LuxOpCo darbiniekiem nācās zvanīt Marketplace potenciālajiem pārdevējiem, lai izveidotu partnerības (580). Amazon arī atzina, ka uz Marketplace iesaistītajiem pārdevējiem attiecās vietējie un Eiropas noteikumi, tādēļ tiem bija nepieciešami konkrētas vadlīnijas, lai nodrošinātu juridisko atbilstību. Šīs vadlīnijas Marketplace pārdevējiem nodrošināja, balstoties uz EFN projekta gaitā uzkrātajām zināšanām (581).

                  (489)

                  Trešo pušu pārdevēji, kas iepriekš bija iesaistījušies ar pašapkalpošanās pieteikuma starpniecību, 2009. gadā nodrošināja tikai [25–30] % no bruto tirgotāju pārdošanas apjoma (582). Savukārt 2012. gadā trešo pušu pārdošanas apjoms veidoja nedaudz vairāk par [40–45]% no Amazon pārdošanas apjoma Eiropā (583).

            b)   Cena

                  (490)

                     Amazon argumentē, ka cenu noteikšana ir lielā mērā automatizēta un ka, izņemot retos gadījumos, LuxOpCo nav nācies labot cenas, kas noteiktas automātiski ar tā algoritmu (584). Komisija atzīst to, ka Amazon savās mazumtirdzniecības darbībās izmanto cenu noteikšanas algoritmu. Tomēr šis algoritms ir tikai rīks konkrētas cenu noteikšanas politikas īstenošanai, kuru Eiropā paredzējis LuxOpCo.

                  (491)

                  Bez ES vietējo saistīto uzņēmumu individuāla ieguldījuma, kas balstās uz zināšanām par vietējo tirgu, cenu noteikšanas algoritms nestrādātu efektīvi (585). Produktu cenas Amazon tīmekļa vietnēs ir vietējās cenas, un katrai valstij ir atšķirīgas pieejas cenu noteikšanai (586). Tas tā ir unikālo vietējo konkurentu, unikālās konkurences vides un cenu noteikšanas shēmu dēļ, jo dažādi piegādātāji nosaka atšķirīgas cenas dažādās ģeogrāfiskās teritorijās, kā arī tādēļ, ka atšķiras vietējie tiesību akti un noteikumi, piemēram, pastāv fiksētas cenas (587). Amazon cenu noteikšanas algoritma galvenais komponents ir [..] Tā kā [..] cenas tirgū pastāvīgi mainās, tam ir [..] jāuzrauga [..] cenu noteikšana (588). Eiropā to nodrošina LuxOpCo ar savu ES vietējo saistīto uzņēmumu atbalstu.

                  (492)

                     Amazon ES politikas un procedūru rokasgrāmatā ir arī precizēta LuxOpCo un ES vietējo saistīto uzņēmumu nozīme saistībā ar cenu noteikšanu (589). Tur ir skaidrots, ka ES mazumtirdzniecības cenu noteikšanas komiteja atbild tikai un vienīgi par cenu noteikšanas vadlīniju izstrādi produktiem, ko Amazon piedāvā ES tīmekļa vietnēs. Šajā komitejā ir LuxOpCo darbinieki: finanšu viceprezidents, Eiropa; juridiskais direktors Eiropā; un mazumtirdzniecības viceprezidents Eiropā. Komiteja atbild par visu mazumtirdzniecības cenu apstiprināšanu ES tīmekļa vietnēs un par saistītiem jautājumiem, piemēram, piegādātāju atlaidēm. Personas, kas nav LuxOpCo darbinieki (tostarp vecākais viceprezidents), nevar anulēt komitejas pieņemtos lēmumus, un šādām personām ir jāsaņem komitejas apstiprinājums, lai tās drīkstētu piemērot cenu noteikšanas pielāgojumus (590). LuxOpCo arī nodarbina Eiropas cenu noteikšanas vadītāju, kuram ir jāapstiprina cenas, it sevišķi ja tās atšķiras no algoritma noteiktajām cenām (591). Tā kā cenu noteikšanas rīks īsteno komitejas lēmumus par cenu noteikšanas politiku un noteikumiem, nav nekāds pārsteigums, ka šā rīka izmantošanas rezultātā noteiktās preču cenas LuxOpCo bija papildus nedaudz jāapstrādā. Visbeidzot, ir arī [..] grupa, kas strādā no Luksemburgas un ir LuxOpCo iekšējā grupa. Tā uzrauga [..] cenas [..], novērtējot globālās cenas, arī cenas ASV (592).

                  (493)

                     LuxOpCo un tā ES vietējo saistīto uzņēmumu ietekme uz cenu noteikšanas lēmumiem ir atspoguļota arī cenu veicināšanas pasākumos, ko īstenoja ES tīmekļa vietnēs. Piemēram, pirmajos darbības gados Vācijā Amazon.de izstrādāja tā dēvēto “zemas cenas garantiju”, kas mudināja Amazon klientus sniegt Amazon.de atgriezenisko saiti par cenām, lai saņemtu atlaidi saviem pirkumiem (593). Turklāt, tā kā Vācijā un Francijā grāmatām ir fiksētas cenas, Amazon.de izstrādāja bezmaksas piegādes programmu (594). Šī programma, kas rezultātā bija kā netieša atlaide grāmatu cenai, būtiski ietekmēja Amazon grāmatu pārdošanas apjomu Vācijā (595) un Francijā (596). AK tirgū bieži sastopamie cenu veicināšanas pasākumu unikālie veidi, piemēram, [..], nozīmēja, ka bija grūti [..] konkurēt ar cenu [..]. Tādēļ Amazon.co.uk bija jākoncentrē uzmanība uz saviem vietējiem darbiniekiem, lai apzinātu šos cenu veicināšanas pasākumus un rastu veidus, kā ar tiem efektīvi konkurēt (597).

            c)   Ērtība

                  (494)

                  Kā parāda Amazon iekšējā klientu apmierinātības apsekojuma dati, papildus tam, ka klienti novērtē [..] ([50–60] %), [..] ([50–60] %), [..] ([50–60] %), [..] ([50–60] %) (598), savukārt Francijā klienti arī novērtē [..] ([50–60] %), [..] ([40–50] %) un Amazon [..] ([40–50] %) (599).

                  (495)

                     LuxOpCo uzdevums ir ar savu ES vietējo saistīto uzņēmumu atbalstu nodrošināt, lai klienti ES tīmekļa vietnēs atrod meklēto (600). Bez cilvēku ieguldītā darba klienti tiktu zaudēti (601). LuxOpCo bija [60–70] FTE, kas strādāja tā dēvētajā “lokalizācijas un tulkošanas” grupā, kura pārbauda un pielāgo mašīntulkojumus vietējiem standartiem (602) un ļāva apvienot dažādos Eiropas katalogus, lai izveidotu un pārvaldītu EFN, atvieglotu klientiem produktu Eiropas mēroga meklēšanu (603) un papildinātu piedāvājumu (604). Amazon.de ir satura revīzijas grupas, lai, īstenojot satura revīzijas, nodrošinātu satura kvalitāti nolūkā pārliecināties, ka tīmekļa vietne saglabā savu dizainu un sniegto informāciju, lai atbalstītu klientu iepirkšanās pieredzi (605). Svarīgi ir arī tas, ka klientu apkalpošanas dienests runā vietējā valodā un izprot vietējās vēlmes (606), piemēram, to, ka klienti Vācijā vēlas, lai preces tiktu ātri nosūtītas (607).

                  (496)

                  Ērtība nozīmē arī produktu lētu, ātru un paredzamu piegādi. Ātrums, ērtība un apkalpošana palielina klientu apmierinātību, tādēļ tie ir izaugsmes faktori (608). Tā kā katrā valstī atšķiras Amazon loģistikas izmaksas un piegāžu ātrums, uzticamība un precizitāte (609), ir nepieciešamas vietējās loģistikas zināšanas. Attiecībā uz Eiropu (610) šīs zināšanas apkopo un pilnveido LuxOpCo un tā ES vietējie saistītie uzņēmumi.

                  (497)

                  Pasūtījumu izpildes centri Eiropā strādā citādi nekā ASV (611), un pat Eiropā pasūtījumu izpildes centri strādā atšķirīgi (612). Atšķiras struktūra un procesi, un ir jāievēro dažādi standarti (613). Sākotnēji Amazon bija grūti atrast ražotņu vadītājus, kuri zinātu, kā pārvaldīt Eiropas pasūtījumu izpildes centru (614).

                  (498)

                  Plānošanas un ieguldījumu nolūkā LuxOpCo cieši sadarbojas ar ES vietējo saistīto uzņēmumu pasūtījumu izpildes grupām un mazumtirdzniecības grupām, kas sniedz visnozīmīgāko informāciju, proti, par produktu vai produktu kategoriju paredzamajiem daudzumiem un veidiem, ar ko papildināt piedāvājumu un pasūtījumu izpildes centrus (615). ES vietējo saistīto uzņēmumu apkopotie dati ietekmēja pasūtījumu izpildes centru kapitāla ieguldījumus un izmaksu un peļņas normas aprēķinus (616). Šo informāciju iegūst, tikai pamatojoties uz zināšanām par vietējo tirgu, piemēram, no attiecībām ar vietējiem piegādātājiem (617) un tirgotāju pārdevējiem.

                  (499)

                  Visbeidzot, klienta ērtība ietver arī uzticamu klientu apkalpošanas dienestu, kurš runā klienta valodā un izprot klienta kultūru (piemēram, to, ka liela daļa iegādāto preču tiek atgriezta). Apvienotajā Karalistē [AK tirgus specifikas apraksts]. Tādēļ Amazon.co.uk [..], lai atbilstu konkurentu piedāvājumiem, piemēram, piegādei pirkuma dienā vai laika nišu piegādei, t. i., konkrētā termiņā (618). Vācijā [Vācijas tirgus specifikas apraksts]. Amazon.de bija jārisina [..] un jāizstrādā process savos Vācijas pasūtījumu izpildes centros, lai [..] (619).

            9.2.1.2.3.
            LuxOpCo izmantotie aktīvi

                  (500)

                  Lai īstenotu 9.2.1.2.1. un 9.2.1.2.2. iedaļā aprakstītās funkcijas, LuxOpCo izmanto daudz aktīvu.

                  (501)

                     LuxOpCo pieder un tas pārvalda visus Amazon Eiropas preču krājumus, kas ir obligāti vajadzīgi Amazon Eiropas mazumtirdzniecības darbību nodrošināšanai. Attiecīgajā laikposmā LuxOpCo bilancē bija preču krājumi [1,5–2] miljardu EUR vērtībā. Tāpat tam bija akcijas ASE, AMEU un ES vietējos saistītajos uzņēmumos, kuriem tas nodrošināja finansējumu ieguldījumu veikšanai infrastruktūras paplašināšanā mazumtirdzniecības darbību nodrošināšanai, piemēram, pasūtījumu izpildes centru aprīkojuma izbūvē un Eiropas datu centra kapacitātes paplašināšanā (620). Pēc LoveFilm Group iegādes LuxOpCo piederēja arī konkrēti nemateriālie aktīvi, kas bija vajadzīgi, lai nodrošinātu tā pakalpojumu darbības, proti, video straumēšanu.

                  (502)

                     LuxOpCo izmaksu struktūra parāda, ka daudz aktīvu tiek izmantots, lai absorbētu izmaksas saistībā ar nemateriālo aktīvu izstrādi, uzlabošanu un pārvaldību īstenoto funkciju ietvaros (621). Komisija analizēja LuxOpCo tiešās vai rēķinos norādītās izmaksas saistībā ar šādu izmaksu iespējamo nozīmi nemateriālo aktīvu izstrādē. Attiecībā uz tehnoloģiju tas ietver ar tehnoloģijām saistītajos amatos nodarbināto darbinieku izmaksas. Tas ietver arī izmaksas saistībā ar Luksemburgā un Īrijā esošajiem serveriem, kas nodrošina ES tīmekļa vietņu darbību. Arī izmaksu kategorijas “Lietojumprogrammu izstrādes izdevumi” un “Datu centrs” 8. tabulā attiecas uz nemateriālo aktīvu tehnoloģijas komponentu.

                  (503)

                  Saistībā ar preču zīmi LuxOpCo bija jāsedz lielas tiešās izmaksas (622), kā parādīts 7. tabulā. Tas ietver bezmaksas piegādes veicināšanas izmaksas, kuras sedz uz LuxOpCo rentabilitātes rēķina. Šādi veicināšanas pasākumi sekmē pārdošanu un uzlabo klientu apmierinātību, kas savukārt palielina Amazon zīmola vērtību Eiropā. Uzņēmums X ir arī norādījis, ka Amazon Prime programma, ko LuxOpCo efektīvi īsteno Eiropas tirgiem, ir svarīga mārketinga stratēģija (623). Salīdzinot LuxOpCo segtās transporta izmaksas (624) ar izmaksām, kuras piemēroja klientiem (625), atklājas, ka klienti sedz tikai nelielu daļu šo izmaksu. Visbeidzot, uzņēmums X uzskata, ka arī LuxOpCo segtās pasūtīto preču nosūtīšanas klientiem izmaksas nostiprina Amazon zīmolu Eiropā (626).

                  (504)

                     Amazon atzīst (627), ka daļa no Eiropā strādājošo uzņēmumu mārketinga izdevumiem nodrošināja ieguvumus Amazon globālajiem mārketinga nemateriālajiem aktīviem. Tomēr Amazon apgalvo, ka, tā kā LuxSCS ir tiesības uz visām preču zīmēm, ko izmanto Amazon mazumtirdzniecības darbībām, tas tieši vai netieši atlīdzina Eiropā strādājošo uzņēmumu izdevumus. Tomēr LuxOpCo šos izdevumus tieši nepiemēroja LuxSCS. Tāpat nevar sacīt, ka mārketinga izdevumi būtu tikuši netieši atlīdzināti, samazinot LuxOpCo samaksāto honorāru LuxSCS. Attiecīgajā laikposmā netika novērota nekāda novirze par labu LuxOpCo no apstrīdētajā nodokļu nolēmumā apstiprinātās metodikas attiecībā uz honorāra aprēķināšanu (628). Tā kā nav konstatējams nekāds LuxSCS izmaksāts atlīdzinājums LuxOpCo, ir jāuzskata, ka LuxOpCo sedza izmaksas, kas nodrošināja ieguvumus globālajiem mārketinga nemateriālajiem aktīviem un kas radās Eiropā, tāpat kā pārējās IĪ izstrādes izmaksas, kuras uzskaitītas 6. un 8. tabulā. Nevajadzētu arī uzskatīt, ka tas, ka saskaņā ar apstrīdēto nodokļu nolēmumu LuxOpCo var paturēt pietiekamus finanšu līdzekļus, lai segtu savas izmaksas ar peļņas normu, ir izmaksu atlīdzinājums no LuxSCS puses. LuxSCS negūst nekādus ieņēmumus no saistītām vai neatkarīgām pusēm (629) un, ja nebūtu apstrīdētā nodokļu nolēmuma, nespētu veikt nekādus maksājumus LuxOpCo (vai Amazon US) no saviem līdzekļiem. Tā vietā tieši LuxOpCo gūst ieņēmumus no pārdošanas un pakalpojumiem, tādēļ spēj segt izmaksas, kas rodas tā darbību īstenošanas rezultātā.

                  (505)

                  Kopumā nevienas no LuxOpCo izmaksām saistībā ar funkciju īstenošanu nemateriālo aktīvu izstrādes, uzlabošanas, pārvaldības un izmantošanas jomā nevar uzskatīt par izmaksām, kuras radušās LuxSCS labā. Ja tās būtu radušās LuxSCS labā, šīs izmaksas būtu atkārtoti jāpiemēro LuxSCS un jāietver izmaksu kopumā, saskaņā ar CSA kā LuxSCS ieguldījums šajā līgumā. Drīzāk izmaksu struktūra liek domāt, ka LuxSCS faktiski bija LuxOpCo pakalpojumu sniedzējs, kurš LuxOpCo vārdā turēja nemateriālos aktīvus. Tādējādi LuxOpCo bija struktūra, kas faktiski savā vārdā, kā arī uzņemoties paša risku, īstenoja darbības saistībā ar nemateriālajiem aktīviem, savukārt LuxSCS maksājumi Amazon struktūrām ASV saskaņā ar iepirkšanas līgumu un CSA tika segti no LuxOpCo honorāra maksājumiem, kuri bija LuxSCS galvenais ienākumu avots. Tas nozīmē, ka LuxOpCo faktiski radās attiecīgās izmaksas saistībā ar nemateriālo aktīvu ekonomisko izmantošanu, kā arī to izstrādi, uzlabošanu un pārvaldību, un tas uzņēma ar to saistītos attiecīgos riskus.

            9.2.1.2.4.
            LuxOpCo uzņemtie riski

                  (506)

                     Amazon apgalvo, ka “tādu tehnoloģiju virzītā darījumdarbībā, kuras ļāva ieviest lielā mērā automatizētus procesus, LuxOpCo darījumdarbības risku pārvaldībā un segšanā daudz paļāvās uz tehnoloģijām” (630). Amazon neiesniedza nekādus konkrētus piemērus, lai pamatotu šo apgalvojumu.

                  (507)

                  Realitātē, LuxOpCo gan līgumiski (631), gan faktiski uzņēmās ar nemateriālo aktīvu izstrādi, uzlabošanu, pārvaldību un izmantošanu saistītos riskus. LuxOpCo arī kontrolēja un pārvaldīja visus attiecīgos darījumdarbības un uzņēmējdarbības riskus saistībā ar Amazon Eiropas mazumtirdzniecības un pakalpojumu darbībām, tostarp, bet ne tikai kredītrisku, iekasēšanas risku, preču krājumu risku (632), tirgu risku, zaudējumu risku, riskus saistībā ar tāda darbaspēku uzturēšanu, kas spēj efektīvi un laikus pārdot preces un sniegt pakalpojumus.

                  (508)

                  Jebkurā gadījumā Amazon apgalvojumu nevar pieņemt turpmāk izklāstīto iemeslu dēļ.

                  (509)

                  Pirmkārt, LuxOpCo“neuzņēmās” riskus, izmantojot tehnoloģiju. Šos riskus uzņēmās tādēļ, ka LuxOpCo bija Eiropas galvenais birojs un Amazon Eiropas mazumtirdzniecības un pakalpojumu darbību operators. Pārējie LuxOpCo riski saistībā ar nemateriālajiem aktīviem izrietēja no tā līgumsaistībām pret LuxSCS (saskaņā ar licences līgumu) un no tā faktiskās rīcības šo saistību kontekstā (633). Attiecībā uz nemateriālajiem aktīviem LuxOpCo faktiski uzņēmās to risku pārvaldību un kontroli, kurus LuxSCS galu galā līgumiski uzņēmās saskaņā ar CSA (sk. 13. tabulu) (634).

                  (510)

                  Otrkārt, tehnoloģijas varēja būt lietderīgs līdzeklis konkrētu risku mazināšanai un optimizēšanai, sasniedzot līmeni, kāds obligāti vajadzīgs ES darbību nodrošināšanai. Piemēram, to būtu bijis iespējams sasniegt ar preču krājumu tehnoloģiju, kas ļautu LuxOpCo preču krājumus uzturēt līmenī, kāds būtu atbilstīgs pieprasījuma nodrošināšanai, vienlaikus pēc iespējas samazinot risku, ka preču krājumi izbeigsies vai preces vairs nebūs iespējams pārdot. Tomēr mazumtirdzniecības darbībām ir raksturīgs preču krājumu risks, un to nevar pilnībā novērst, pat ne ar progresīvu programmatūru. Līdzīgi LuxOpCo uzņemas pārdošanas un slikto parādu risku. To apstiprina tas, ka LuxOpCo veido uzkrājumus un absorbē preču krājumu un nedrošu parādu vērtības korekcijas saistībā ar parādiem (635). Komisija izmeklēšanas gaitā neuzgāja nevienu mehānismu, kas liecinātu, ka kāda struktūra atlīdzina LuxOpCo ar preču krājumiem un sliktiem parādiem saistītos zaudējumus.

                  (511)

                  Treškārt, pat ja LuxOpCo zināmā mērā paļāvās uz tehnoloģiju, lai pārvaldītu savus darījumdarbības riskus, tas būtu noticis tikai saskaņā ar stratēģisku lēmumu, ko pieņēmis LuxOpCo, kuram bija kapacitāte, lai pārvaldītu un kontrolētu šo automatizācijas procesu rezultātus, kas var ierobežot tā darījumdarbības riskus.

                  (512)

                     Amazon arī atsaucas uz apgalvojumu 2017. gada ex post TP ziņojumā, ka LuxOpCo faktiski nepārvaldīja un nekontrolēja stratēģiskos, finanšu un darbības riskus, ar ko tas saskaras ikdienas darbībās, jo “analizētajā laikposmā grupas līmenī tika piemērota stingra pārvaldības politika” (636). Tomēr Amazon neiesniedza nekādu konkrētu informāciju par grupas riska pārvaldības politiku, lai pamatotu šo apgalvojumu, un tā ASV Vērtspapīru un biržas uzraudzības komisijai iesniegtajās gada 10-K veidlapās nav minētas nekādas konkrētas riska pārvaldības stratēģijas.

                  (513)

                  Jebkurā gadījumā, pat ja attiecīgajā laikposmā šāda grupas politika bija ieviesta, LuxOpCo vienalga būtu bijis atbildīgs par stratēģiskajiem pārvaldības lēmumiem, ko tas pieņēma saistībā ar Amazon Eiropas darbību nodrošināšanu, un par šo lēmumu ekonomiskajām sekām. Turklāt, lai gan tas nav nekas neparasts, ka ar korporatīvu grupu saistītās darbības ir centralizētas mātesuzņēmumā vai grupas pakalpojumu centrā (637), tas, ka grupas meitasuzņēmumi, iespējams, saņēma konkrētus norādījumus vai atbalstu no sava mātesuzņēmuma vai citiem grupas uzņēmumiem saskaņā ar šādu grupas politiku vai stratēģiju, nenozīmē, ka šos meitasuzņēmumus vairs nevajadzētu uzskatīt par atsevišķām juridiskām personām, kas nodalāmas no to mātesuzņēmuma, vai ka šie meitasuzņēmumi vairs nav atbildīgi par saviem lēmumiem (638). Ciktāl Amazon grupa LuxOpCo sniedza kādu grupas iekšējo pakalpojumu saistībā ar tā riska pārvaldību, to varbūt varētu ņemt vērā, tikai nosakot šādu pakalpojumu transfertcenas (639).

                  (514)

                     Amazon norādīja, ka Eiropas darbību galvenais kritiskais risks pirmām kārtām ir darījumdarbības zaudēšanas risks par labu konkurentiem. Katrā vietējā tirgū šis risks atšķiras. Tādēļ Amazon ir svarīgi turpināt ieviest inovācijas, lai nepieļautu izspiešanu no tirgus, kā tas noticis ar dažiem Amazon konkurentiem Francijā un AK (640). Amazon norādītais otrs kritiskais risks ir risks, ka klienti nepieņems jaunus piedāvājumus. Produktu kategorijas paplašināšana, jaunu pakalpojumu ieviešana vai jaunas darījumdarbības uzsākšana ir saistīta ar risku, ka klienti jaunos produktus nevērtēs atzinīgi. Turklāt paplašināšana ir saistīta ar pakalpojumu pārtraukumu, neizpildes vai citu kvalitātes problēmu riskiem (641). Kā Amazon ir norādījis savā 2013. gada 10-K veidlapā (642), riski, kas saistīti ar to, ka Amazon ir pastāvīgi jāpaplašinās, lai saglabātu konkurētspēju, it sevišķi “izdara spiedienu uz mūsu vadību, darbiniekiem, darbībām, sistēmām, tehniskajiem rezultātiem, finanšu resursiem un iekšējām finanšu kontroles un pārskatu sniegšanas funkcijām”. Amazon norādītais trešais kritiskais risks ir vietējie ekonomikas un politiskie apstākļi, kā arī tiesiskā regulējuma izmaiņas. Amazon, piemēram, min valdības noteikumus par e-komerciju un citiem pakalpojumiem vai elektroniskām ierīcēm (643).

                  (515)

                  Visus šos kritiskos riskus pārvalda vietējā līmenī, un LuxOpCo ir Eiropā galvenā atbildīgā puse. Kā skaidrots [nodokļu konsultanta 3] ziņojumā, ir jāņem vērā attiecīgā tirgus vietējā specifika, lai gūtu sekmes Eiropas tirgos, kuros pastāv konkurence (644). Vietējā vadība un grupas spēj prognozēt konkurentu turpmāko rīcību, vislabāk pārzina klientu vajadzības un vēlmes un ir tuvāk vietējām iestādēm, tādēļ spēj labāk paust attiecīgas bažas par jauniem noteikumiem utt. Vietējās vadības un vietējo grupu nozīmi šajā saistībā vēl vairāk apstiprina Amazon darbinieku liecības ASV nodokļu tiesvedības kontekstā. Piemēram, risku, ka Marketplace darbības pēc uzsākšanas Eiropā neattīstīsies, mazināja LuxOpCo ieguldījums un vietējās zināšanas ar ES vietējo saistīto uzņēmumu atbalstu. Tas viss apstiprina secinājumu, ka LuxSCS, kuram nebija darbinieku, nav darbības kapacitātes, lai pārvaldītu un kontrolētu šos riskus.

                  (516)

                  Arī pārējos Amazon 2013. gada 10-K veidlapā minētos riskus pārvalda un kontrolē LuxOpCo. Piemēram, LuxOpCo ir uzņēmies reputācijas risku saistībā ar Eiropas darbībām. Tīmekļa vietņu darbības pārtraukumu gadījumā ES vietējie saistītie uzņēmumi vēršas pie LuxOpCo pēc atbalsta. Pieprasījuma un piegādes datumu nenodrošināšana Ziemassvētku sezonā, kā rezultātā īstermiņā tiek atgrieztas novēloti piegādātās preces un ilgākā termiņā tiek ciesti potenciālo pārdošanas apjomu zaudējumi, pirmām kārtām un galvenokārt skar pašu galveno pārdevēju, t. i., LuxOpCo. LuxOpCo arī sedz pārdošanas, slikto parādu un preču krājumu izmaksas un riskus. It sevišķi LuxOpCo absorbē bojātu preču atgriešanas izmaksas.

                  (517)

                  Turklāt 2013. gada 10-K veidlapā kā kritisks riska faktors ir minēti riski saistībā ar nemateriālo aktīvu pārkāpumiem (645), lai gan šie riski, šķiet, ir nelieli salīdzinājumā ar riskiem, kas saistīti ar Amazon nepieciešamību paplašināties, lai saglabātu konkurētspēju. Saskaņā ar licences līgumu LuxOpCo arī kontrolēja un pārvaldīja IĪ pārkāpumu riskus, jo LuxOpCo bija pilnvarots rīkoties, uzņemoties risku, iniciatīvu un izmaksas, lai aizsargātu nemateriālos aktīvus (646). Kā skaidrots 419. apsvērumā, LuxOpCo bija vienīgā atbildīgā puse par šā pienākuma izpildi, neraugoties uz to, ka saskaņā ar CSA, LuxSCS pašam būtu bijis jāīsteno šī funkcija (647).

            9.2.1.2.5.   Secinājums par LuxOpCo funkcionālo analīzi

                  (518)

                     LuxOpCo funkcionālā analīze parāda, ka attiecīgajā laikposmā tas īstenoja aktīvas un kritiski nozīmīgas funkcijas saistībā ar nemateriālo aktīvu izstrādi, uzlabošanu, pārvaldību un izmantošanu, kā arī aktīvas un kritiski nozīmīgas funkcijas saistībā ar galvenā biroja funkciju un Amazon Eiropas mazumtirdzniecības un pakalpojumu darbību nodrošināšanu. LuxOpCo izmantoja savu nemateriālo aktīvu licenci, lai nodrošinātu Eiropas mazumtirdzniecības un pakalpojumu darbības, un galu galā sedza izmaksas saistībā ar to papildu izstrādi, uzlabošanu, pārvaldību un izmantošanu. LuxOpCo arī izmantoja dažādus materiālos aktīvus un galu galā uzņēmās vispārējās izmaksas saistībā ar Amazon Eiropas mazumtirdzniecības un pakalpojumu darbībām. Visbeidzot, LuxOpCo uzņēmās un kontrolēja būtiskos riskus, kas bija saistīti ar nemateriālajiem aktīviem, un visus attiecīgos darījumdarbības un uzņēmējdarbības riskus saistībā ar Amazon Eiropas mazumtirdzniecības un pakalpojumu darbībām.

            9.2.1.3.
            Piemērotākās transfertcenu noteikšanas metodes izvēle

                  (519)

                  Kad ir noteikts grupas iekšējais darījums un veikta abu darījuma pušu funkcionālā analīze, nākamais transfertcenu noteikšanas analīzes posms ir piemērotākās transfertcenu noteikšanas metodes izvēle, lai grupas iekšējam darījumam varētu noteikt cenu. Lai nodrošinātu, ka grupas iekšējā darījuma transfertcena ir ticami pietuvināta cenai, kādu tirgū noteiktu neatkarīgās sarunās, ir jāizvēlas uzticamākā metode atkarībā no konkrētā gadījuma apstākļiem (648).

                  (520)

                  Kā skaidrots 250.–256. apsvērumā, ESAO TP vadlīnijās ir aprakstītas piecas metodes grupas iekšējo darījumu neatkarīgas cenas noteikšanai. Transfertcenu neatkarības noteikšanai vadlīnijās priekšroka tiek dota tradicionālajām darījumu metodēm, piemēram, CUP metodei, salīdzinājumā ar darījuma peļņas metodēm, piemēram, TNMM un atlikušās peļņas sadales metodi (649). Proti, ESAO 2010. gada TP vadlīniju 2.14. punktā un ESAO 1995. gada TP vadlīniju 2.7. punktā ir noteikts, ka “Ja ir iespējams noteikt salīdzināmus nekontrolētus darījumus, CUP metode ir vistiešākā un uzticamākā neatkarības principa piemērošanas metode. Tādēļ šādos gadījumos priekšroka jādod CUP metodei salīdzinājumā ar visām pārējām metodēm.” Tādējādi, lai izvēlētos piemērotu transfertcenu noteikšanas metodi, vispirms ir jāizskata, vai pastāv salīdzināmi nekontrolēti darījumi, ko var izmantot, lai noteiktu analizētā grupas iekšējā darījuma cenu.

            9.2.1.3.1.   CUP metode

                  (521)

                     Amazon argumentē, ka, izņemot [A] līgumu, neviens no Amazon un nesaistīto darījumu partneru IĪ līgumiem, tostarp M.com līgumi, neparedz tieši salīdzināmu tirgus darījumu, ko varētu izmantot licences līguma cenas noteikšanai (650). Komisija piekrīt, ka neviens no Amazon un nesaistītu pušu IĪ līgumiem, kas izmeklēšanas laikā ir iesniegti Komisijai, un it sevišķi M.com līgumi, nav pietiekami salīdzināms nekontrolēts darījums, lai noteiktu CUP. Komisija arī neuzskata, ka [A] līgums būtu tieši salīdzināms darījums.

                  (522)

                  ESAO TP vadlīnijās ir noteikti pieci salīdzināmības kritēriji, kas ir jāizpilda, lai kontrolētus un nekontrolētus darījumus varētu uzskatīt par salīdzināmiem, proti, i) nodotā īpašuma vai sniegtā pakalpojumu raksturīgās pazīmes; ii) pušu īstenotās funkcijas (ņemot vērā izmantotos aktīvus un uzņemtos riskus); iii) līguma noteikumi; iv) pušu ekonomiskie apstākļi; un v) pušu darījumdarbības stratēģijas (651). M.com līgumi, arī [A] līgums, noteikti neatbilst nevienam no šiem pieciem kritērijiem.

                  (523)

                  Attiecībā uz pirmo un trešo kritēriju, t. i., īpašuma vai pakalpojuma raksturīgajām pazīmēm un līguma nosacījumiem, LuxOpCo saņēma ekskluzīvu un neatsaucamu licenci, kas tam ļāva Eiropā izmantot nemateriālos aktīvus un deva tiesības papildus izstrādāt, uzlabot un pārvaldīt nemateriālos aktīvus visā to dzīves ciklā saskaņā ar licences līgumu (652). Savukārt neviens no Amazon US noslēgtajiem M.com līgumiem neattiecas uz līdzīgu licenci vai uz to pašu IĪ (653). Kā skaidrots 220. apsvērumā, M.com līgumu raksturīgās pazīmes stipri atšķiras no licences līguma raksturīgajām pazīmēm. Saskaņā ar licences līgumu LuxOpCo saņem tiesības izmantot un papildus izstrādāt, uzlabot un pārvaldīt nemateriālos aktīvus (tostarp tehnoloģiju) Amazon Eiropas darbību nodrošināšanā. Savukārt ar M.com līgumiem Amazon US tikai piešķīra M.com partneriem neekskluzīvu licenci izmantot Amazon IĪ saistībā ar IT un e-komercijas pakalpojumu sniegšanu šiem partneriem, lai tie varētu nodrošināt savu mazumtirdzniecības tīmekļa vietņu darbību un lai Amazon pildītu savas saistības pret šādiem partneriem (654). Tādējādi šīs licences nedod M.com partneriem līdzīgas tiesības savu darbību ietvaros papildus izstrādāt un uzlabot Amazon IĪ, kā licences līgums atļauj LuxOpCo. Turklāt M.com līgumos nav noteikti pienākumi uzturēt un aizsargāt IĪ, kā noteikts licences līgumā. Visbeidzot, nevienā no pieciem M.com līgumiem, kas uzskaitīti TP ziņojumā, un nevienā no vienpadsmit papildu M.com līgumiem, kurus Amazon iesniedza Komisijai, nesaistītie darījumu partneri neiegūst piekļuvi programmatūrai vai pamatā esošajiem algoritmiem, ko izmanto Amazon e-komercijas platforma.

                  (524)

                     M.com līgumi arī nosaka, ka Amazon US ir pienākums nodrošināt daudz vairāk darbību papildus IĪ licencēšanai. Neraugoties uz Amazon viedokli, ka šie līgumi ietver piekļuvi konkrētam IĪ, līgumiem ir plašāks tvērums, jo tie ietver Amazon US sniegtos pakalpojumus M.com partneriem, piemēram, e-komercijas tīmekļa vietņu izmitināšanu un uzturēšanu, sūtījumu nosūtīšanu un apstrādi, pārdošanu utt. Turklāt pakalpojumus saskaņā ar M.com līgumiem galvenokārt sniedz Amazon US, kas vienlaikus ir licences devējs un nemateriālo aktīvu lietotājs, savukārt licences līgumā tieši LuxOpCo kā licences turētājs izmanto nemateriālos aktīvus un nodrošina ES tīmekļa vietņu izstrādi, pārvaldību, izmitināšanu un darbību. LuxSCS, kas ir nemateriālo aktīvu licences devējs saskaņā ar licences līgumu, nav darbinieku, tādēļ tam nav kapacitātes, lai īstenotu funkcijas, kuras būtu līdzīgas Amazon US funkcijām saskaņā ar M.com līgumiem.

                  (525)

                  Runājot tieši par [A] līgumu, jānorāda, ka šajā līgumā ietvertās tiesības uz nemateriālajiem aktīviem ir ne tikai nesalīdzināmas ar ekskluzīvo un neatsaucamo licenci, ko LuxSCS piešķir LuxOpCo saskaņā ar licences līgumu, bet ka [A] līgums arī attiecas uz daudziem papildu pakalpojumiem, kādus LuxSCS nesniedz saskaņā ar licences līgumu. It sevišķi [A] līgums ietver pakalpojumus, tostarp e-komercijas tīmekļa vietnes izstrādi, izmitināšanu un uzturēšanu. Tas, ka šī līguma nosaukums ir [..] (655), papildus apliecina, ka šo komercattiecību tvērums ir plašāks. TP ziņojumā nav atzīmēta neviena no šīm atšķirībām, kā arī nav paredzētas nekādas korekcijas saistībā ar salīdzināmību, izņemot klientu datu nodrošināšanu.

                  (526)

                  Attiecībā uz otro kritēriju, t. i., funkcionālo analīzi, Komisija jau secināja, ka LuxSCS neīsteno nekādas funkcijas, kas nemateriālajiem aktīviem pievienotu vērtību. It sevišķi LuxSCS nebija atbildīgs par nemateriālo aktīvu izstrādi, uzlabošanu, pārvaldību vai izmantošanu, kā arī neīstenoja nekādas mārketinga darbības. Saskaņā ar M.com līgumiem Amazon US bija ne tikai darījuma kontekstā izmantotā IĪ radītājs un izstrādātājs, bet arī daudzu pakalpojumu sniedzējs, tostarp to e-komercijas pakalpojumu sniedzējs, kurus saskaņā ar licences līgumu sniedz LuxOpCo, nevis LuxSCS.

                  (527)

                  Attiecībā uz ceturto kritēriju, t. i., ekonomiskajiem apstākļiem, Komisija atzīmē, ka lielākā daļa M.com līgumu attiecas uz Amerikas Savienoto Valstu teritoriju un būtiski mazākiem pārdošanas apjomiem.

                  (528)

                  Attiecībā uz piekto kritēriju, t. i., darījumdarbības stratēģiju, jānorāda, ka M.com līgumus noslēdza ar stabiliem fiziskiem mazumtirdzniecības veikaliem, kuru mērķis bija izveidot alternatīvu izplatīšanas kanālu. Licences līguma gadījumā mērķis bija nodrošināt LuxOpCo ienākšanu Eiropas e-komercijas tirgū un tā ekskluzīvais izplatīšanas kanāls, kam bija nepieciešama nemateriālo aktīvu izmantošana (656).

                  (529)

                  Rezumējot jāsaka, ka neviens no Amazon un nesaistītu trešo pušu IĪ līgumiem, tostarp M.com līgumi kopumā un it sevišķi [A] līgums, neparedz salīdzināmu nekontrolētu darījumu, balstoties uz kuru pēc CUP metodes varētu novērtēt LuxSCS atlīdzību saskaņā ar licences līgumu. CUP metodes pamatā ir kontrolētu darījumu nosacījumu salīdzinājums ar neatkarīgu uzņēmumu darījumu nosacījumiem (657). Lai šādu salīdzinājumu varētu izmantot, salīdzināto situāciju attiecīgajām raksturīgajām pazīmēm ir jābūt pietiekami salīdzināmām. Salīdzināmība nozīmē, ka neviena no salīdzināto situāciju atšķirībām (ja tādas ir) nedrīkst būtiski ietekmēt metodikā analizēto nosacījumu (piemēram, cenu vai peļņas normu) vai ka ir iespējamas pamatoti precīzas korekcijas, lai izslēgtu jebkādu šādu atšķirību ietekmi. Kā skaidrots 522.–528. apsvērumā, ja ņem vērā visus piecus salīdzināmības faktorus, licences līguma un M.com līgumu atšķirībām būtu būtiska ietekme uz darījuma nosacījumiem. Turklāt Komisija konstatē, ka nav iespējamas pamatoti precīzas korekcijas, lai izslēgtu šo atšķirību ietekmi (658).

                  (530)

                  It sevišķi Amazon argumentē, ka pamattehnoloģijas nodošanu saskaņā ar [A] līgumu ir iespējams nodalīt no pārējiem pakalpojumiem un ka ir iespējamas pamatotas korekcijas, lai izslēgtu [A] līguma un licences līguma atšķirības (659). Tomēr, kā parāda kāda Amazon darbinieka liecība (660), Amazon M.com līgumu cenu noteikšanā piemēroja holistisku pieeju un nemēģināja atsevišķi noteikt identificējamu Amazon US pakalpojumu cenu (661). Tādēļ nešķiet praktiski iespējami noteikt Amazon US atlīdzības daļu, kas jāmaksā tikai par piekļuvi tā nemateriālajiem aktīviem, ja nav skaidri nosakāmu korekciju attiecība uz materiālajiem pakalpojumiem, kurus Amazon US sniedza saskaņā ar [A] līgumiem, piemēram, Amazon US grupas nodrošināto tīmekļa vietņu radīšanu, izstrādi, uzturēšanu un izmitināšanu.

                  (531)

                  Pat ja pieņemtu, ka ir iespējams nodalīt pamattehnoloģijas nodošanu, atlīdzībai par šo nodošanu saskaņā ar [A] līgumu jābūt daudz mazākai, nekā aprēķināts TP ziņojumā. Minētajā ziņojumā atlīdzību aprēķināja, saskaitot vairākas [A] līgumā paredzētās maksas, tostarp ar līguma materiālajiem aspektiem saistītās maksas, piemēram, Amazon darbaspēka izmaksu palielinājuma korekciju. Lai noteiktu iespējamo atlīdzību, tika pieskaitītas vairākas [A] sedzamo ieviešanas maksu, pamatmaksu un pārdošanas komisijas maksu (piemēram, maksu, lai kompensētu pārmērīgu pasūtījumu kapacitāti vai pārmērīgus preču krājumus) korekcijas. Šīs maksas ir saistītas ar mazumtirdzniecības darbību fizisko nodrošināšanu. Tās neattiecas uz nemateriālajiem aktīviem, ko nodeva saskaņā ar šo līgumu. TP ziņojumā nav neviena argumenta, kas pamatotu šo maksu iekļaušanu nemateriālo aktīvu neatkarīgas honorāra likmes analīzē (662). Turklāt TP ziņojuma iespējamā honorāra aprēķinā nav ņemtas vērā negatīvās attiecības starp komisijas maksas līmeni un pārdošanas apjomu, kam šo maksu piemērotu. Konkrētāk, [A] līgumā noteikto komisijas maksu bija paredzēts katru gadu samazināt (no 5 % līdz 4 %), pieaugot [A] paredzētajiem pārdošanas apjomiem saskaņā ar līgumu (no sākotnējiem 350 miljoniem USD līdz 750 miljoniem USD). Tas liecina par apjomradītiem ietaupījumiem vai/un pakalpojuma saņēmēja sarunu pozīcijas nostiprināšanos (663). Savukārt TP ziņojuma aprēķinā tika izmantotas komisijas likmes, kas katru gadu samazinājās līdz 4 %, tikai kā noteikts [A] līgumā, pienācīgi neapsverot, vai šīs likmes būtu pamatotas, ņemot vērā Eiropā prognozēto daudz lielāko pārdošanas apjomu (no 3,2 miljardiem EUR pirmajā gadā pēc pārstrukturēšanas līdz 8,3 miljardiem EUR 2010. finanšu gadā).

                  (532)

                  Ar CUP metodi TP ziņojumā ieguva pārspīlētu rezultātu, kas pakļāva “LuxOpCo zaudējumu riskam” (664). Tas nozīmē, ka LuxOpCo gūtie ienākumi nemateriālo aktīvu izmantošanas rezultātā varētu būt nepietiekami, ne tikai lai samaksātu ar CUP metodi noteikto honorāru LuxSCS, bet arī lai atlīdzinātu visas pārējās LuxOpCo īstenotās funkcijas. Komisija konstatē, ka nesaistīta puse-licences turētājs, visticamāk, nepieņemtu savas atlīdzības noteikšanai tādu metodi, ar ko saskaņā tas gūtu strukturālus zaudējumus (665). Tāpat Komisija konstatē, ka TP ziņojumā netika izmantota CUP metode, balstoties uz [A] līgumu, jo tika uzskatīts, ka atlikušās peļņas sadales analīze “visticamāk, sniegs objektīvākas aplēses” (666).

                  (533)

                  Savukārt jaunākajā sniegtajā informācijā Amazon argumentēja, ka licences līgumam varētu noteikt CUP, pamatojoties uz honorāra likmi [4,5–5] % apmērā no bruto preču pārdošanas apjoma (GMS) (667). Amazon šo argumentu pamato ar ASV Nodokļu tiesas atzinuma interpretāciju. Tomēr, kā skaidrots 210. apsvērumā un 352. zemsvītras piezīmē, honorāra likmi [4,5–5] % apmērā faktiski nenoteica ASV Nodokļu tiesa, bet gan aprēķināja Amazon šā lēmuma vajadzībām. Jebkurā gadījumā Komisija nepiekrīt, ka šāda honorāra likme, kas noteikta iepirkšanas līguma fiksētās summas novērtēšanai, ir ticami salīdzināma, lai piemērotu CUP metodi nolūkā noteikt aprēķināt licences līguma neatkarīgu atlīdzību.

                  (534)

                  Komisijas provizorisks konstatējums ir tāds, ka iepirkšanas līgumu noslēdza 2005. gadā un ka Luksemburgas nodokļu iestāde par šo līgumu uzzināja no Amazon2006. gada 20. aprīļa vēstules. Ja Amazon un Luksemburga uzskatīja, ka iepirkšanas vērtība saskaņā ar šo līgumu ir ticami salīdzināma, Luksemburgas nodokļu iestādei būtu bijis jāņem vērā šī informācija, atkārtoti apstiprinot nodokļu nolēmumu 2006. gada decembrī.

                  (535)

                  Komisija arī norāda, ka ASV Nodokļu tiesa koriģēja iepirkšanas vērtību, atsaucoties uz salīdzinājumu ar M.com līgumiem, it sevišķi [A] līgumu (668). Pat ja ASV Nodokļu tiesa spēja nodalīt pamattehnoloģijas nodošanu no pārējiem šajā līgumā ietvertajiem pakalpojumiem (669), salīdzinot licences līgumu ar M.com līgumiem, tostarp [A] līgumu, joprojām nav izpildīts neviens no pieciem salīdzināmības faktoriem, kas uzskaitīti un analizēti 522.–528. apsvērumā. Minētajos apsvērumos paustās bažas attiecas arī uz iepirkšanas līguma kā salīdzināma darījuma izmantošanu licences līguma cenas noteikšanai.

                  (536)

                  Svarīgākais ir tas, ka iepirkšanas līgumi ir saistīti ar tiesību vienreizēju nodošanu uz esošiem nemateriālajiem aktīviem. Tajos nav ņemtas vērā funkcijas saistībā ar nemateriālo aktīvu papildus izstrādi, uzlabošanu un pārvaldību un ar to saistītie riski, kā bija noteikts CSA un ko īstenoja un uzņēmās LuxOpCo. Šīs funkcijas nodrošina vērtību ne tikai LuxOpCo, bet arī LuxSCS darījumu partneriem CSA ietvaros, proti, ATI un A9.

                  (537)

                  ASV Nodokļu tiesa salīdzināja [A] līgumu, kas noslēgts starp Amazon US un [A], ar iepirkšanas līgumu, kurš noslēgts starp Amazon US un Luksemburgas darbībām kopumā, nenodalot LuxSCS un LuxOpCo, jo no ASV nodokļu perspektīvas tos uzskatīja par vienu struktūru. Kā tādu [A] līgumu uzskatīja par salīdzināmu ar licences nosacījumiem starp IĪ radītāju (Amazon US) un IĪ lietotāju (Eiropas darījumdarbībām kopumā). Licences līgums neizveido šādus nosacījumus, jo attiecās uz de facto pasīvu IĪ turētāju (LuxSCS), kurš nemateriālos aktīvus apakšlicencēja saistītai pusei (LuxOpCo), lai tā tos attiecīgajā laikposmā izstrādātu, uzlabotu, pārvaldītu un izmantotu. Tādējādi, ja iepirkšanas vērtību izmantotu kā CUP, tas būtu būtiski tikai, lai noteiktu LuxSCS atlīdzību LuxOpCo par LuxOpCo īstenotajām funkcijām (ņemot vērā izmantotos aktīvus un uzņemtos riskus) saskaņā ar licences līgumu. Kā parādīts 9.2.1.1. iedaļā, LuxSCS nesniedza un nepapildināja nekādu unikālu un vērtīgu ieguldījumu nemateriālo aktīvu izstrādē, uzturēšanā vai uzlabošanā, pretēji tam, kā noteikts CSA, bet gan tā vietā nodeva šos pienākumus licences turētājam LuxOpCo (670). Tādējādi LuxSCS bija tiesības saņemt ieguvumus, kas tam piešķirti saskaņā ar CSA (t. i., likumīgās īpašumtiesības uz nemateriālajiem aktīviem un to atvasinātajiem darbiem), tikai tādēļ, ka LuxOpCo īstenoja funkcijas un uzņēmās riskus, kurus paredzēja minētais līgums, kā skaidrots 9.2.1.2. iedaļā.

                  (538)

                  To apliecina licences līguma noteikumi, ar ko saskaņā LuxOpCo saņēma ekskluzīvu un neatsaucamu licenci uz visām LuxSCS esošajām un turpmākajām nemateriālā īpašuma tiesībām uz nenoteiktu laiku, un funkcionālā analīze 9.2.1.1. un 9.2.1.2. iedaļā. Lai gan starp neatkarīgām un saistītām pusēm ir iespējams neatkarīgi vienoties par licences nosacījumiem, kas būtu līdzīgi tiem, kādus [A] līgums paredz starp licences devēju un licences ņēmēju, ir grūti iedomāties starp divām neatkarīgām pusēm noslēgtu apakšlicences līgumu, kurš būtu salīdzināms ar licences līgumu.

            9.2.1.3.2.   Peļņas dalīšanas metode un TNMM

                  (539)

                  Tā kā nav neviena ar licences līgumu tieši salīdzināma līguma (671), darījuma peļņas metode ir piemērotākā transfertcenu noteikšanas metode šā grupas iekšējā darījuma transfertcenas noteikšanai šajā gadījumā. Kā skaidrots 251. apsvērumā, ESAO TP vadlīnijās ir aprakstītas divas darījuma transfertcenu noteikšanas metodes, proti, TNMM un peļņas dalīšanas metode. Peļņas dalīšanas metodei ir divas pieejas: ieguldījuma analīze un atlikuma analīze. Atlikuma analīzi nereti dēvē par “atlikušās peļņas sadales analīzi”.

                  (540)

                     TP ziņojumā aprēķināja iespējamo licences līguma neatkarīgo diapazonu, pamatojoties uz atlikušās peļņas sadales metodi (672). Tomēr šā novērtējuma rūpīgāka analīze parāda, ka faktiski piemērotā transfertcenu noteikšanas metode ir TNMM. Pirmajā posmā TNMM izmantoja, lai noteiktu neatkarīgu ienesīgumu [4–6] % apmērā no LuxOpCo pamatdarbības izdevumiem saistībā ar tā it kā “rutīnveida funkcijām”, savukārt otrajā posmā 100 % no atlikušās peļņas attiecināja uz LuxSCS kā honorāra maksājumu par to, ka LuxOpCo izmantoja nemateriālos aktīvus. Atlikušās peļņas sadales metodes izmantošana netieši liecina, ka pēc grupas iekšējā darījuma “rutīnveida funkciju” atlīdzināšanas atlikusī peļņa tiek sadalīta starp kontrolēto darījumu pusēm, lai atlīdzinātu par to unikālo un vērtīgo ieguldījumu (673). Tomēr šajā gadījumā TP ziņojumā 100 % no atlikušās peļņas bez nekāda pamatojuma tika attiecināti uz LuxSCS, jo minētajā ziņojumā nav noteikts, kā LuxSCS ieguldījumi (ņemot vērā īstenotās funkcijas, izmantotos aktīvus un uzņemtos riskus) pamato visas atlikušās peļņas attiecināšanu uz LuxSCS. Ziņojumā ir vienkārši apgalvots, ka atlikušo peļņu “var uzskatīt par attiecināmu uz nemateriālajiem aktīviem, ko LuxOpCo licencē no LuxSCS” (674).

                  (541)

                  Tas, ka TP ziņojumā, novērtējot transfertcenu noteikšanu, atlikusī peļņa netiek sadalīta starp LuxSCS un LuxOpCo, liek domāt, ka tika uzskatīts, ka tikai viena licences līguma puse sniedza vērtīgu un unikālu ieguldījumu, proti, LuxSCS. Tas nozīmē, ka realitātē, lai noteiktu neatkarīgu darījuma diapazonu, tika piemērota vienpusēja transfertcenu metode, t. i., TNMM (675). To apliecināja arī Luksemburga (676).

                  (542)

                  Ņemot vērā 9.2.1.1. un 9.2.1.2. iedaļā veikto funkcionālo analīzi, Komisija piekrīt, ka tikai viena no licences līguma pusēm sniedz unikālu un vērtīgu ieguldījumu un, attiecīgi, ka TNMM ir piemērotāka transfertcenu noteikšanas metode, lai novērtētu saskaņā ar licences līgumu maksāto atlīdzību. Tomēr, kā parādīts iepriekš, šajā darījumā unikālas un vērtīgas funkcijas īsteno LuxOpCo, nevis LuxSCS. Uz šāda pamata ar TNMM būtu jāanalizē LuxSCS, nevis LuxOpCo, kā sīkāk skaidrots 9.2.1.4. iedaļā.

            9.2.1.4.
            TNMM piemērošana šajā gadījumā

                  (543)

                  Kā skaidrots 255. apsvērumā, lai piemērotu TNMM, pirmkārt, ir jāizraugās analizējamā puse un, otrkārt, jāizvēlas atbilstīgs peļņas līmeņa rādītājs, ar ko analizē gaidāmo peļņu, pamatojoties uz analizējamās puses īstenotajām funkcijām kontrolētā darījumā, ņemot vērā tās izmantotos aktīvus un uzņemtos riskus.

            9.2.1.4.1.   Analizējamai pusei vajadzētu būt LuxSCS

                  (544)

                  Piemērojot TNMM, “analizējamā puse” ir jāizraugās, pamatojoties uz veikto funkcionālo analīzi (tostarp uz izmantotajiem aktīviem un uzņemtajiem riskiem) attiecībā uz visām grupas iekšējā darījuma pusēm (677). Izmantojot TNMM, analizētā puse vienmēr ir puse, kurai metodes piemērošana gūst ticamākos rezultātus un kurai ir noskaidroti uzticamākie salīdzinājumi. Visbiežāk tā būs puse, kas īsteno vienkāršākas funkcijas (678). TNMM uzskata par piemērotu metodi, lai pārbaudītu, cik neatkarīga ir atlīdzība pusei, kura neveic nekādus unikālus un vērtīgus ieguldījumus transfertcenu noteikšanas analīzē analizētajā darījumā (679).

                  (545)

                     TNMM piemērošanai saistībā ar apstrīdēta nodokļu nolēmuma apstiprinātajiem transfertcenu noteikšanas nosacījumiem par analizējamo pusi izraudzījās LuxOpCo. TP ziņojumā šī izvēle ir pamatota, argumentējot, ka LuxOpCo attiecībās ar LuxSCS īsteno visvienkāršākās funkcijas, jo – pretēji LuxSCS – tam nepieder vērtīgs IĪ un tas savu rutīnveida darbību īstenošanā nesaskaras ar vērā ņemamiem darījumdarbības riskiem (680).

                  (546)

                  Šis pamatojums parāda, ka nav izpratnes par grupas iekšējā darījuma (kuram tiek noteikta cena) pušu turēto aktīvu sarežģītību un īstenoto funkciju sarežģītību. Kā skaidrots 430. apsvērumā, nav nekāda pamata pieņemt, ka asociēts grupas uzņēmums, kas licencē kādu nemateriālo aktīvu citam grupas uzņēmumam, īsteno sarežģītākas funkcijas nekā licences turētājs tikai tādēļ, ka tas ir sarežģīta aktīva likumīgais īpašnieks. Transfertcenu noteikšanas vajadzībām likumīgas īpašumtiesības uz nemateriālo aktīvu pašas par sevi nesniedz nekādas tiesības galu galā paturēt nemateriālā aktīva izmantošanas rezultātā gūto ienesīgumu. Grupas iekšējā darījuma puses atlīdzība ir, no vienas puses, atkarīga no tās veiktajām funkcijām, izmantotajiem aktīviem un uzņemtajiem riskiem, un, no otras puses, no darījuma pārējo saistīto pušu ieguldījuma, īstenojot funkcijas, izmantojot aktīvus un uzņemoties riskus (681). Kā skaidrots 9.2.1.1.3. iedaļā, jebkāds risks, ko varētu līgumiski attiecināt uz LuxSCS un kas, pateicoties licences līgumam, faktiski bija ļoti ierobežots, neatbilst pušu faktiskajai rīcībai.

                  (547)

                  Šajā gadījumā Luksemburgas nodokļu iestādei nevajadzēja pieņemt Amazon apgalvojumu, ka likumīgas īpašumtiesības uz nemateriālajiem aktīviem pašas par sevi ir “unikāls ieguldījums (682), par kuru LuxSCS būtu jāsaņem atlīdzība, kas ietvēra gandrīz visu peļņu, kura gūta no visām LuxOpCo darījumdarbībām. Drīzāk tai būtu vajadzējis pieprasīt funkcionālu analīzi, kas parāda, ka LuxSCS īsteno unikālas un vērtīgas funkcijas saistībā ar šo aktīvu, un tādas analīzes TP ziņojumā nebija. Lai gan nevar apstrīdēt to, ka LuxOpCo nevajadzētu saņemt ekskluzīvas un neatsaucamas tiesības izmantot un apakšlicencēt nemateriālos aktīvus, neizmaksājot atlīdzību LuxSCS par izmaksām, ar ko LuxSCS saskaras saistībā ar iepirkšanas līgumu un CSA, tas, vai LuxSCS vajadzētu saņemt atlīdzību, kura pārsniedz šo izmaksu summu, ir atkarīgs no attiecīgi LuxSCS un LuxOpCo īstenotajām funkcijām saistībā ar nemateriālajiem aktīviem.

                  (548)

                  Lai gan LuxSCS attiecīgajā laikposmā bija nemateriālo aktīvu likumīgais īpašnieks, 9.2.1.1. iedaļā veiktā funkcionālā analīze parāda, ka LuxSCS saistībā ar nemateriālo aktīvu izstrādi, uzlabošanu, pārvaldību vai izmantošanu neīstenoja nekādas aktīvas un kritiski nozīmīgas funkcijas, kuras varētu pamatot gandrīz visas tās peļņas attiecināšanu uz LuxSCS, ko LuxOpCo guva, nodrošinot Amazon Eiropas mazumtirdzniecības un pakalpojumu darbības. LuxSCS bija tikai nemateriālo aktīvu turētājs to Eiropas darbību vajadzībām, kuras īstenoja ES tīmekļa vietnēs (t. i., LuxOpCo īstenotajām darījumdarbībām). Funkcionālā analīze, kas veikta 9.2.1.2. iedaļā, parāda, ka visas faktiskās likumīgās tiesības saistībā ar nemateriālo aktīvu izstrādi, uzlabošanu, pārvaldību un izmantošanu Eiropas teritorijā ir ekskluzīvi un neatsaucami piešķirtas LuxOpCo uz visu to dzīves ciklu (683). Turklāt tieši LuxOpCo ar ES vietējo saistīto uzņēmumu (684) atbalstu faktiski īstenoja visas attiecīgās funkcijas, izmantoja attiecīgos aktīvus un uzņēmās visus attiecīgos riskus ne tikai saistībā ar nemateriālo aktīvu izmantošanu, bet arī ar to izstrādi, uzlabošanu, pārvaldību un izmantošanu. LuxOpCo arī īstenoja galvenā biroja funkcijas un vairākas unikālas un vērtīgas funkcijas, kas attiecas uz Amazon darījumdarbības svarīgāko vērtību, proti, piedāvājuma, cenas un ērtības, dzinējspēkiem. To visu apliecināja licences līguma noteikumi, kā arī TP ziņojumā veiktā funkcionālā analīze, kurā noteikts, ka LuxSCS vienīgās funkcijas bija nemateriālo aktīvu pasīvas pārvaldītājsabiedrības funkcijas, pārvaldot savā turēšanā esošo intelektuālo īpašumu (685).

                  (549)

                  Neraugoties uz to, ka nodokļu nolēmuma pieprasījumā un TP ziņojumā bija skaidrots, ka tika sagaidīts, ka LuxSCS būs nemateriālo aktīvu pārvaldītājsabiedrība un ka LuxOpCo būs Eiropas darbību galvenais operators (686), Luksemburgas nodokļu iestāde nebija nevienu no šīm funkcijām ņēmusi vērā, pārbaudot minēto pieprasījumu un pieņemot ierosinātos transfertcenu noteikšanas nosacījumus. Drīzāk šī iestāde paļāvās uz Amazon nepamatoto un neprecīzo apgalvojumu, ka LuxSCS saistībā ar nemateriālajiem aktīviem īstenos unikālas un vērtīgas funkcijas, savukārt LuxOpCo nodrošinās tikai “rutīnveida” pārvaldības funkcijas, saskaroties ar nelieliem riskiem (687). Tomēr, ņemot vērā 9.2.1.1. un 9.2.1.2. iedaļā veikto funkcionālo analīzi, tieši LuxSCS ir vienkāršāka struktūra, nevis LuxOpCo. Tādējādi, piemērojot TNMM, lai noteiktu licences līguma cenu, par analizējamo pusi būtu bijis jāizraugās LuxSCS.

            9.2.1.4.2.   Peļņas līmeņa rādītājs

                  (550)

                  Piemērojot TNMM, izraudzītajam peļņas līmeņa rādītājam ir jāatspoguļo kontrolētā darījuma analizētās puses īstenoto funkciju vērtība, ņemot vērā tās izmantotos aktīvus un uzņemtos riskus (688), ir jābūt balstītam uz objektīviem datiem un jābūt pamatoti ticami un konsekventi novērtējamam. Piemērojot TNMM, parasti nosaka tīrās peļņas svērumu attiecībā pret ražošanas un pakalpojumu darbību izmaksām, pret pārdošanas apjomu pārdošanas darbību gadījumā un pret aktīviem tādu darbību gadījumā, kurās tiek plaši izmantoti aktīvi (689). Tā kā LuxSCS nereģistrēja nekādus pārdošanas apjomus un neuzņēmās nekādus riskus saistībā ar nemateriālajiem aktīviem, tā tiešās izmaksas ir tā īstenoto ierobežoto funkciju vērtības ticamākais rādītājs (ņemot vērā izmantotos aktīvus un uzņemtos riskus). Tādēļ šajā gadījumā attiecīgais peļņas līmeņa rādītājs ir uzcenojums virs kopējām attiecīgajām izmaksām.

                  (551)

                  Runājot par atbilstīgas izmaksu bāzes noteikšanu, kurai šajā gadījumā būtu jāpiemēro uzcenojums, jānorāda, ka LuxSCS saistībā ar nemateriālo aktīvu izstrādi, uzlabošanu, pārvaldību vai izmantošanu neīstenoja nekādas vērtību pievienojošas funkcijas, kā arī neizmantoja nekādus aktīvus un šajā saistībā neuzņēmās nekādus būtiskus riskus. Tas pildīja tikai un vienīgi starpnieka funkciju, nododot iepirkšanas un CSA izmaksas LuxOpCo un pārskaitot A9 un ATI daļu no honorāra maksājumiem (licences maksas), ko tas saņēma no LuxOpCo saskaņā ar licences līgumu, atbilstīgi šo izmaksu summai. Turklāt LuxSCS bija tiesības uz CSA ieguvumiem tikai tādēļ, ka LuxOpCo īstenoja funkcijas un uzņēmās riskus, kas licences līguma rezultātā attiecīgajā laikposmā bija nodoti LuxSCS saskaņā ar minēto līgumu (690). Tādēļ LuxSCS atlīdzībai saskaņā ar licences līgumu būtu jāatspoguļo šie LuxOpCo ieguldījumi (691).

                  (552)

                  Neraugoties uz Amazon apgalvojumiem (692), apstrīdētajā nodokļu nolēmumā apstiprinātā licences maksa netika samazināta atbilstīgi LuxOpCo īstenotajām funkcijām saistībā ar nemateriālo aktīvu izstrādi, uzlabošanu, pārvaldību un izmantošanu (693). Licences līguma 3.1. punktā, kur paredzēts, ka LuxOpCo ir jāsniedz LuxSCS korporatīvie pakalpojumi, šajā saistībā ir skaidri noteikts, ka “puses vienojas, ka A sadaļā noteiktā licences maksa ir vienīgā atlīdzība saistībā ar piešķirtajām licencēm un sniegtajiem pakalpojumiem saskaņā ar šo līgumu” (694). Faktiski LuxSCS saistībā ar nemateriālajiem aktīviem nebija nekādu tiešu vai netiešu izmaksu, izņemot dažas nelielas izmaksas saistībā ar savu likumīgo īpašumtiesību uz nemateriālajiem aktīviem administrēšanu.

                  (553)

                  Tādējādi iepirkšanas un CSA izmaksas būtu jāizslēdz no izmaksu bāzes kā tranzītizmaksas, t. i., nosakot LuxSCS neatkarīgo atlīdzību saskaņā ar licences līgumu, šīm izmaksām nevajadzētu piemērot nekādu uzcenojumu. Tā kā LuxSCS neīsteno nekādas funkcijas, neizmanto nekādus aktīvus un neuzņemas nekādus riskus saistībā ar nemateriālo aktīvu izstrādi, uzlabošanu, pārvaldību un izmantošanu, no neatkarīgas puses nevarētu sagaidīt, ka tā izmaksās LuxSCS uzcenojumu par šīm izmaksām (695). Līdzīgi no izmaksu bāzes būtu jāizslēdz ar preču krājumu starpuzņēmumu pārdošanu 2006. gadā saistītās izmaksas, jo tās, šķiet, bija vienreizējas izmaksas, kas nebija saistītas ar nemateriālo aktīvu nodrošināšanu, bet gan ar Eiropas darbību pārstrukturēšanu, kad LuxSCS reorganizēja savu meitasuzņēmumu darbības. To var uzskatīt par akcionāru darbību, kurai nebūtu jāpiemēro nekāds uzcenojums (696).

                  (554)

                  Runājot par LuxSCS īstenotajām funkcijām attiecīgajā laikposmā, jānorāda, ka 429. apsvērumā aprakstītos vispārējos administratīvos pakalpojumus saņēma kā ārpakalpojumus, un tie nebija saistīti ar nekādiem būtiskiem riskiem. Šos pakalpojumus var aprakstīt, atsaucoties uz to tiešajām izmaksām (697). Šīs izmaksas ir saistītas ar LuxSCS Luksemburgas izmaksu daļu par likumīgo īpašumtiesību uz nemateriālajiem aktīviem administrēšanu, kā, piemēram, konkrētas likumīgo īpašumtiesību uzturēšanas izmaksas. Lai gan netika iesniegti nekādi pierādījumi, kuri parādītu, ka LuxSCS faktiski pieņēma jebkādus aktīvus un kritiski nozīmīgus lēmumus saistībā ar nemateriālo aktīvu aizsardzību Eiropā (par ko atbildību faktiski nodeva LuxOpCo), Komisija vienalga var piekrist šo izmaksu iekļaušanai izmaksu bāzē TNMM piemērošanas vajadzībām, ciktāl tās atspoguļo LuxSCS faktiski īstenotās funkcijas. Tādā gadījumā šīs izmaksas būtu saistītas ar LuxSCS likumīgo īpašumtiesību uz nemateriālajiem aktīviem uzturēšanu Eiropā.

                  (555)

                  Tādējādi papildus ar iepirkšanas līgumu un CSA saistīto tranzītizmaksu (t. i., iepirkšanas un CSA izmaksu) iekasēšanai, LuxSCS būtu jāsaņem atlīdzība ar uzcenojumu virs izmaksu bāzes, kuru veido tikai un vienīgi izmaksas saistībā ar ārpakalpojumiem, kas saņemti, lai uzturētu tā likumīgās īpašumtiesības uz nemateriālajiem aktīviem, kā aprakstīts 429. apsvērumā, ciktāl šīs izmaksas faktiski atspoguļo LuxSCS īstenotās funkcijas. Šāds atlīdzības līmenis nodrošina neatkarības principam atbilstīgu rezultātu, jo pienācīgi atspoguļo LuxSCS ieguldījumu licences līgumā.

            9.2.1.4.3.   Atbilstīga uzcenojuma noteikšana

                  (556)

                  Lai noteiktu atbilstīgu uzcenojumu, ko piemērot izraudzītajam peļņas līmeņa rādītājam, parasti ir nepieciešama salīdzināmības analīze. Šāda analīze ietver kontrolētā darījuma salīdzināšanu ar salīdzināmu nekontrolētu darījumu vai darījumiem. Darījumus uzskata par salīdzināmiem, ja neviena no šo darījumu situāciju atšķirībām nevar būtiski ietekmēt metodikā analizēto faktoru (piemēram, cenu vai peļņas normu) vai ja ir iespējamas pamatoti precīzas korekcijas, lai izslēgtu jebkādu šādu atšķirību būtisku ietekmi (698).

                  (557)

                  Šajā gadījumā uzticama salīdzināmības analīze nav iespējama. TP ziņojumā piedāvātie salīdzināmie uzņēmumi nav attiecināmi uz šo gadījumu, jo ir uzņēmumi, kas darbojās datu apstrādes un datubāžu darbību jomā, citu ar datoriem saistītu darbību, tirgus izpētes un sabiedriskās domas aptauju, uzņēmējdarbības un darījumdarbības vadības konsultāciju un reklāmas jomā, un LuxSCS nesniedz nevienu no šiem pakalpojumiem. Lai šajā gadījumā veiktu uzticamu salīdzināmības analīzi, būtu jāapzina attiecīgi nekontrolēti un salīdzināmi uzņēmumi, kas sniedz pakalpojumus, kuri ir līdzīgi LuxSCS sniegtajiem vispārējiem administratīvajiem pakalpojumiem. Tomēr starp neatkarīgām pusēm ir grūti iedomāties apakšlicences līgumu, kas būtu salīdzināms ar licences līgumu. Šādā nolūkā būtu jāapzina neatkarīgi uzņēmumi, kas iegādājušies aktīvu un apņēmušies īstenot konkrētas funkcijas un uzņemties konkrētus saistītos riskus attiecībā pret struktūru, no kuras aktīvs ticis iegādāts, nododot šīs funkcijas un riskus citam neatkarīgam uzņēmumam un paturot ierobežotas administratīvās funkcijas, lai aizsargātu savas īpašumtiesības uz IĪ licenci. Lai darījumi būtu salīdzināmi, neatkarīgajiem uzņēmumiem būtu arī jāveic sava darījumdarbība līdzīgos ekonomikas apstākļos un ar līdzīgām darījumdarbības stratēģijām, kādas īsteno licences līguma puses (699). Visbeidzot, visiem salīdzināmajiem uzņēmumiem, ko ietvertu transfertcenu noteikšanas analīzē, būtu jāpiemēro korekcijas, lai no izmaksu bāzes izslēgtu tranzītizmaksas, kas radušās šiem salīdzināmajiem uzņēmumiem un kam nevajadzētu piemērot uzcenojumu (700). Šādu salīdzināmu uzņēmumu gluži vienkārši nav. Tādēļ šajā gadījumā nav iespējams veikt salīdzināmības analīzi, ja netiek piemērotas lielas un iespējami nejaušas korekcijas, kas iedragātu šādas analīzes uzticamību. Tādējādi Komisija, lai noteiktu uzcenojumu, kas būtu piemērojams LuxSCS faktiski īstenotajām funkcijā, neveica salīdzināmības analīzi.

                  (558)

                  Tā vietā Komisija balstās uz secinājumu JTPF 2010. gada ziņojumā, kurā norādīts, ka JTPF iesaistīto dalībvalstu nodokļu iestādes ir novērojušas, ka grupas iekšējo pakalpojumu ar mazu pievienoto vērtību uzcenojums ir no 3 līdz 10 %. Minētajā ziņojumā norādīts, ka praksē visbiežāk novērotais uzcenojums ir 5 % virs šādu pakalpojumu sniegšanas izmaksām. Kā skaidrots 258. apsvērumā, ja tiek atzīts, ka neatkarības diapazons sastāv no vienlīdz uzticamiem rezultātiem, ir piemēroti izmantot “vidējo tendenci”, piemēram, mediānas vērtību, lai izraudzītos piemērotāko diapazona punktu (701). Tādēļ Komisija uzskata, ka ir atbilstīgi piemērot 5 % uzcenojumu LuxSCS ārējām izmaksām saistībā ar tā likumīgo tiesību uz nemateriālajiem aktīviem uzturēšanu, kā aprakstīts 429. apsvērumā. Tādējādi ir aprēķināta neatkarīga atlīdzība LuxSCS par pakalpojumu sniegšanu saskaņā ar licences līgumu, ciktāl šīs izmaksas faktiski atspoguļo LuxSCS faktiski īstenotās funkcijas.

            9.2.1.5.
            Secinājums par ekonomiskas priekšrocības esības primāro konstatējumu

                  (559)

                  Ņemot vērā iepriekš aprakstīto analīzi, LuxSCS neatkarīga atlīdzība saskaņā ar licences līgumu (t. i., licences maksa) ir vienāda ar iepirkšanas un CSA izmaksu summu, ko LuxSCS ir sedzis saistībā ar nemateriālajiem aktīviem, bez uzcenojuma, plus jebkādas LuxSCS attiecīgās tiešās izmaksas, kā aprakstīts 429. apsvērumā, kurām būtu jāpiemēro 5 % uzcenojums, ciktāl var uzskatīt, ka šīs izmaksas atspoguļo LuxSCS faktiski īstenotās funkcijas.

                  (560)

                  Šis atlīdzības līmenis atbilst kontrolēta darījuma ekonomiskajai realitātei, pienācīgi atlīdzinot darījuma pusēm par to īstenotajām funkcijām, atbilstīgi to izmantotajiem aktīviem un uzņemtajiem riskiem. Tas atspoguļo to, ko neatkarīga puse, atrodoties LuxOpCo situācijai līdzīgā situācijā, būtu gatava maksāt par tiesībām un pienākumiem, kurus tai nosaka licences līgums. Šis atlīdzības līmenis nodrošina LuxSCS pietiekamus līdzekļus, lai segtu maksājumu saistības saskaņā ar iepirkšanas līgumu un CSA un izmaksas, kas tam rodas, pildot administratīvās funkcijas (ja tādas ir) jebkurā konkrētā laikposmā. LuxSCS šī atlīdzība būtu nodrošināta pilnā apmērā reizi gadā neatkarīgi no LuxOpCo darījumdarbības rezultātiem (ietverot laikposmus, kuros LuxOpCo ciestu zaudējumus). Šāds atlīdzības līmenis pienācīgi atspoguļo to, ka LuxOpCo izstrādā, uzlabo, pārvalda un izmanto nemateriālos aktīvus saistībā ar Amazon Eiropas mazumtirdzniecības un pakalpojumu darbībām, pieņem visus attiecīgos stratēģiskos lēmumus saistībā ar minētajām darbībām un uzņemas un kontrolē ar to saistītos attiecīgos riskus, savukārt LuxSCS saistībā ar nemateriālajiem aktīviem vai minētajām darbībām neīsteno nekādas vērtību pievienojošas funkcijas.

                  (561)

                  Tā kā šis atlīdzības līmenis ir zemāks par LuxSCS atlīdzības līmeni, kas izriet no apstrīdētā nodokļu nolēmuma apstiprinātajiem transfertcenu noteikšanas nosacījumiem, ar ko saskaņā visa LuxOpCo gūtā atlikusī peļņa pēc rutīnveida atlīdzības par it kā rutīnveida funkcijām tiek attiecināta uz LuxSCS, Komisija secina, ka apstrīdētais nodokļu nolēmums nodrošināja LuxOpCo ekonomisku priekšrocību, samazinot tā apliekamo bāzi Luksemburgas uzņēmumu ienākuma nodokļa iekasēšanas nolūkā, salīdzinājumā ar tādu uzņēmumu ienākumiem, kuru apliekamā peļņa atspoguļo cenas, kas tirgū noteiktas saskaņā ar neatkarības principu.

            9.2.2.   EKONOMISKAS PRIEKŠROCĪBAS ESĪBAS PAPILDU KONSTATĒJUMS

                  (562)

                  Neskarot novērtējumu 9.2.1. iedaļā, Komisija, balstoties uz papildu pamatojumu, uzskata, ka, pat ja Luksemburga nekļūdījās, akceptējot nepamatoto un neprecīzo pieņēmumu, ka LuxSCS saistībā ar nemateriālajiem aktīviem īstenoja unikālas un vērtīgas funkcijas (ko Komisija apstrīd), apstrīdētajā nodokļu nolēmumā apstiprinātie transfertcenu noteikšanas nosacījumi vienalga nodrošina LuxOpCo ekonomisku priekšrocību, jo nolēmuma pamatā ir neatbilstīgas izvēles, kā rezultātā ir samazināti uzņēmuma apliekamie ienākumi.

                  (563)

                  Konkrētāk, Komisija atklāja šādas neatbilstīgas metodikas izvēles, kas ir pamatā apstrīdētajam nodokļu nolēmumam un noved pie tā, ka LuxOpCo apliekamie ienākumi atšķiras no ticama pietuvinājuma uz tirgu balstītam iznākumam saskaņā ar neatkarības principu: i) tika nepareizi uzskatīts, ka LuxOpCo īsteno tikai “rutīnveida” funkcijas, kā rezultātā visa atlikusī peļņa tika attiecināta uz LuxSCS; ii) apstrīdētajā nodokļu nolēmumā apstiprinātajiem transfertcenu noteikšanas nosacījumiem izraudzītā peļņas līmeņa rādītājam vajadzēja būt balstītam uz kopējām izmaksām, nevis pamatdarbības izdevumiem; un iii) nav nekāda ekonomiska pamatojuma šajos transfertcenu noteikšanas nosacījumos ietvert griestus. Katra no šīm neatbilstīgajām metodikas izvēlēm neatkarīgi noved pie secinājuma, ka apstrīdētā nodokļu nolēmuma apstiprinātie transfertcenu nosacījumi sniedz rezultātu, kas nav ticams pietuvinājums neatkarīgam iznākumam.

                  (564)

                  Šajā iedaļā veiktā novērtējuma mērķis nav precīzi noteikt neatkarīgu LuxOpCo atlīdzību. Komisija 9.2.1. iedaļā izklāstīto iemeslu dēļ uzskata, ka Luksemburgas nodokļu iestādei nevajadzēja pieņemt transfertcenu noteikšanas nosacījumus, balstoties uz nepamatoto un neprecīzo pieņēmumu, ka LuxSCS saistībā ar nemateriālajiem aktīviem īstenoja unikālas un vērtīgas funkcijas. Drīzāk šā novērtējuma mērķis ir parādīt, ka, pat ja iestāde nekļūdījās, akceptējot šo pieņēmumu (ko Komisija apstrīd), apstrīdētais nodokļu nolēmums vienalga nodrošina ekonomisku priekšrocību LuxOpCo, jo tajā apstiprinātie transfertcenu nosacījumi balstās uz trim iepriekš minētajām neatbilstīgajām metodikas izvēlēm, kā rezultātā tiek samazināti LuxOpCo apliekamie ienākumi, salīdzinot ar uzņēmumiem, kuru apliekamā peļņa atspoguļo cenas, kas tirgū noteiktas saskaņā ar neatkarības principu.

            9.2.2.1.
            Tika kļūdaini pieņemts, ka LuxOpCo īsteno tikai “rutīnveida” pārvaldības funkcijas

                  (565)

                  Kā skaidrots 9.2.1.2. iedaļā, LuxOpCo īstenotās funkcijas noteikti nebija “rutīnveida” pārvaldības funkcijas, un attiecīgajā laikposmā tas pildīja vairākas unikālas un vērtīgas funkcijas saistībā ar nemateriālajiem aktīviem un Amazon Eiropas darījumdarbībām.

                  (566)

                  Tomēr, pat ja Luksemburgas nodokļu iestāde nekļūdījās, akceptējot nepamatoto un neprecīzo apgalvojumu, ka LuxSCS īstenoja unikālas un vērtīgas funkcijas saistībā ar nemateriālajiem aktīviem, tas, ka LuxOpCo arī pildīja šādas funkcijas, nozīmē, ka bija neatbilstīgi apstiprināt transfertcenu noteikšanas nosacījumus, saskaņā ar kuriem visa LuxOpCo gūtā atlikusī peļņa virs [4–6] % no tā pamatdarbības izdevumiem tika attiecināta uz LuxSCS.

                  (567)

                  Kā skaidrots 256. apsvērumā, peļņas sadales metodi parasti uzskata par piemērotāku transfertcenu noteikšanas metodi, ja abas grupas iekšējā darījuma puses šajā darījumā veic unikālu un vērtīgu ieguldījumu, jo tādā gadījumā tiktu sagaidīts, ka neatkarīgas puses sadalītu darījuma peļņu proporcionāli saviem attiecīgajiem ieguldījumiem. Minētajā apsvērumā turpina skaidrot, ka ESAO TP vadlīnijās ir aprakstītas divas pieejas asociētu uzņēmumu kopējās peļņas sadalei: ieguldījuma analīze un atlikuma analīze. Ja abas puses veic unikālu un vērtīgu ieguldījumu un nav vienkāršāku darījumu, kam cena būtu jānosaka atsevišķi, piemērotāk kopējās peļņas attiecināšanai būtu izmantot ieguldījumu analīzi; atlikušās peļņas analīze ir piemērota, ja ir daži vienkāršāki darījumi (702). Ieguldījumu analīzē kopējā peļņa tiek sadalīta, pamatojoties uz to funkciju relatīvo vērtību, ko īstenojusi katra puse, kura iesaistīta grupas iekšējā darījumā, kam tiek noteikta cena (ņemot vērā izmantotos aktīvus un uzņemtos riskus). Tādējādi šajā gadījumā, ja uzskatītu, ka gan LuxSCS, gan LuxOpCo saistībā ar nemateriālajiem aktīviem īsteno unikālas un vērtīgas funkcijas, šai metodei dod priekšroku salīdzinājumā ar atlikušās peļņas analīzi, ja viena puse arī saņem atlīdzību par savām rutīnveida funkcijām papildus atlīdzībai, ko tā saņem par savu unikālo un vērtīgo ieguldījumu darījumā.

                  (568)

                  Ja šajā gadījumā būtu veikta ieguldījumu analīze, rezultātā LuxOpCo atlīdzība atbilstu visām tā īstenotajām funkcijām (kā noteikts 9.2.1.2.1. un 9.2.1.2.2. iedaļā), izmantotajiem aktīviem (kā noteikts 9.2.1.2.3. iedaļā) un uzņemtajam riskam (kā noteikts 9.2.1.2.4. iedaļā), un tā būtu bijusi lielāka par atlīdzību, ko iegūst saskaņā ar apstrīdētā nodokļu nolēmuma apstiprinātajiem transfertcenu noteikšanas nosacījumiem, jo šo nosacījumu pamatā bija nepareizais pieņēmums, ka LuxOpCo īsteno tikai “rutīnveida” pārvaldības funkcijas. Tādējādi, apstiprinot šos transfertcenu noteikšanas nosacījumus, apstrīdētais nodokļu nolēmums piešķir LuxOpCo ekonomisku priekšrocību, jo samazina LuxOpCo apliekamos ienākumus, salīdzinot ar uzņēmumiem, kuru apliekamā peļņa atspoguļo cenas, kas tirgū noteiktas saskaņā ar neatkarības principu.

            9.2.2.2.
            Neatbilstīga izvēle, pamatdarbības izdevumus izraugoties par peļņas līmeņa rādītāju

                  (569)

                  Pat ja Luksemburgas nodokļu iestāde nekļūdījās, akceptējot nepamatoto un neprecīzo apgalvojumu, ka LuxSCS saistībā ar nemateriālajiem aktīviem īstenoja unikālas un vērtīgas funkcijas, un pat ja tā pēc tam nekļūdījās, akceptējot apgalvojumu, ka LuxOpCo īstenoja tikai “rutīnveida” pārvaldības funkcijas, Komisija uzskata, ka ir nepareizi izvēlēts peļņas līmeņa rādītājs, kas balstīts uz pamatdarbības izmaksām apstrīdētā nodokļu nolēmuma apstiprinātajos transfertcenu noteikšanas nosacījumos.

                  (570)

                  Kā skaidrots 550. apsvērumā, piemērojot TNMM, izraudzītajam peļņas līmeņa rādītājam ir jāatspoguļo kontrolētā darījuma analizētās puses īstenoto funkciju vērtība, ņemot vērā tās izmantotos aktīvus un uzņemtos riskus, ir jābūt balstītam uz objektīviem datiem un ir jābūt pamatoti ticami un konsekventi novērtējamam.

                  (571)

                  Lai gan apstrīdētajā nodokļu nolēmumā ir apstiprināti transfertcenu noteikšanas nosacījumi, kuros kā peļņas līmeņa rādītājs ir noteikts uzcenojums virs pamatdarbības izdevumiem, kā ierosināts Amazon2003. gada 23. oktobra vēstulē, TP ziņojumā kā peļņas līmeņa rādītājs neatkarīgajiem uzņēmumiem, ko atlikušās peļņas dalīšanas metodes ietvaros uzskata par salīdzināmiem, faktiski ir noteikts uzcenojums virs kopējām izmaksām. Pēc lūguma paskaidrot šo acīmredzamo nekonsekvenci, kā arī vēl vienu nekonsekvenci TP ziņojumā, kur salīdzināmo uzņēmumu meklēšanas rezultāti tika atspoguļoti kā pārdošanas apjomu procentuālie lielumi, nevis kā kopējo izmaksu procentuālie lielumi (703), Amazon apstiprināja, ka salīdzināmo uzņēmumu analīzes rezultātā patiešām ieguva uzcenojumu kā procentuālo lielumu no kopējām izmaksām, nevis uzcenojumu kā procentuālo lielumu no pārdošanas apjoma vai pamatdarbības izdevumiem. Amazon argumentēja, ka, neraugoties uz šo nekonsekvenci, rezultāts būtībā ir tāds pats, jo salīdzināmie uzņēmumi pārskatos nav norādījuši nekādas ievērojamas PPI, un pamatdarbības izdevumi ir to kopējo izmaksu lielākā daļa (704).

                  (572)

                  Vispirms šis arguments ir pretrunā TP ziņojuma izvēlei attiecībā uz salīdzināmajiem uzņēmumiem, jo LuxOpCo pārskatos ir norādījis ievērojamas PPI. Faktiski LuxOpCo kā mazumtirgotāja darījumdarbības modelim ir raksturīgi tas, ka PPI veido lielāko daļu no uzņēmuma kopējām izmaksām (705). Tādēļ, izvēloties uzņēmumus, kas – pretēji LuxOpCo – pārskatos nav norādījuši nekādas ievērojamas PPI, liecinātu par neatbilstīgi izraudzītiem salīdzināmajiem uzņēmumiem, jo tiem nav dažas no raksturīgajām pazīmēm, kas piemīt LuxOpCo funkcionālajam profilam. Jebkurā gadījumā vairāki uzņēmumi, kas TP ziņojumā ir izvēlēti salīdzināmo uzņēmumu analīzei, faktiski ir pārskatos norādījuši ievērojamas PPI (706).

                  (573)

                  Tā kā kopējās izmaksas ir plašāka bāze nekā pamatdarbības izdevumi – ja TP ziņojumā veiktās salīdzināmo uzņēmumu meklēšanas rezultāts būtu bijis piemērots LuxOpCo kopējām izmaksām, nevis pamatdarbības izdevumiem, tā izrietošie gada apliekamie ienākumi būtu bijuši lielāki par apstrīdētajā nodokļu nolēmumā apstiprināto atlīdzību. Tas tā ir tādēļ, ka pamatdarbības izdevumi neietver izmaksas saistībā ar izejmateriāliem un PPI, un PPI ir LuxOpCo izmaksu galvenā mainīgā daļa. Starpība ir parādīta 20. tabulā.

                     20. tabula

                     Salīdzinājums starp LuxOpCo peļņu, kas noteikta saskaņā ar apstrīdēto nodokļu nolēmumu, un peļņu, kura aprēķināta līdzīgi peļņas līmeņa rādītājam, kas transfertcenu noteikšanas ziņojumā izmantots salīdzināmiem uzņēmumiem

                              (miljonos EUR)

                              2006. g.

                              2007. g.

                              2008. g.

                              2009. g.

                              2010. g.

                              2011. g.

                              2012. g.

                              2013. g.

                              Kopā

                              Uz LuxOpCo attiecināmā peļņa saskaņā ar apstrīdēto nodokļu nolēmumu

                              11

                              20

                              22

                              27

                              36

                              55

                              73

                              [80-90]

                              [300-400]

                              LuxOpCo peļņa [4-6]% apmērā no izmaksām (nekādu griestu/zemākā līmeņa)

                              84

                              147

                              177

                              228

                              315

                              429

                              573

                              [600-700]

                              [2 500 -3 000 ]

                  (574)

                  Saskaņā ar TP ziņojumā veikto salīdzināmo uzņēmumu meklēšanu uzcenojums virs kopējām izmaksām nodrošinātu LuxOpCo neatkarības principam atbilstīgu atlīdzību. Tādējādi, apstiprinot transfertcenu noteikšanas nosacījumus, balstoties uz pamatdarbības izdevumiem, apstrīdētais nodokļu nolēmums piešķir LuxOpCo ekonomisku priekšrocību, neatbilstīgi samazinot tā gada apliekamos ienākumus.

            9.2.2.3.
            Griestu neatbilstīga iekļaušana transfertcenu noteikšanas nosacījumos

                  (575)

                  Komisija arī uzskata, ka griestu iekļaušana transfertcenu noteikšanas nosacījumos, lai noteiktu LuxOpCo apliekamo bāzi, noved pie rezultāta, kas nav ticams pietuvinājums uz tirgu balstītam iznākumam. Konkrētāk, saskaņā ar šiem nosacījumiem LuxOpCo neatkarīga atlīdzība nevar pārsniegt 0,55 % no tā gada pārdošanas apjomiem. Starp citu 2006., 2007., 2011., 2012. un 2013. finanšu gadā Luksemburgas nodokļu iestāde faktiski pieņēma LuxOpCo nodokļu deklarācijas, kurās apliekamie ienākumi bija noteikti, piemērojot 0,55 % griestus no LuxOpCo gada pārdošanas apjomiem, nevis kā [4–6] % no tā pamatdarbības izdevumiem.

                  (576)

                  Komisija pirmām kārtām un galvenokārt norāda, ka šādu griestu iekļaušana TP ziņojumā nav pamatota. Tāpat neviens no Amazon izmeklēšanas gaitā iesniegtajiem ex post transfertcenu noteikšanas pētījumiem nepamato šādu iekļaušanu, skatoties no transfertcenu noteikšanas perspektīvas.

                  (577)

                  Luksemburga un Amazon argumentē, ka griesti ir vajadzīgi, lai mudinātu LuxOpCo rentabli pārvaldīt savas darbības (707). Tie arī argumentē, ka, neraugoties uz griestu piemērošanu, LuxOpCo apliekamie ienākumi vienmēr saglabājās neatkarīgajā diapazonā (708). Komisija nevar pieņemt šo argumentu. Papildus tam, ka šie griesti nekad nav noteikti, balstoties uz salīdzināmības analīzi, uzcenojuma kļūdainā piemērošana pamatdarbības izmaksām kopējo izmaksu vietā nepamatoti samazināja LuxOpCo apliekamo bāzi. Tādēļ tās turpmāka samazināšana 2006., 2007., 2011., 2012. un 2013. gadā nevar būt neatkarīgu rezultātu robežās.

                  (578)

                  Tādējādi griestu iekļaušana apstrīdētā nodokļu nolēmuma apstiprinātajos transfertcenu noteikšanas nosacījumos nodrošina LuxOpCo ekonomisku priekšrocību, jo noved pie iznākuma, kas nav ticams pietuvinājums neatkarīgam iznākumam, un samazina LuxOpCo apliekamos ienākumus.

            9.2.2.4.
            Secinājums par ekonomiskas priekšrocības esības papildu konstatējumu

                  (579)

                  Iepriekš minētās metodikas nekonsekvences, kas ir pamatā apstrīdētajam nodokļu nolēmumam, nozīmē, ka, pat ja Luksemburgas nodokļu iestāde nekļūdījās, akceptējot nepamatoto un neprecīzo apgalvojumu, ka LuxSCS saistībā ar nemateriālajiem aktīviem īstenoja unikālas un vērtīgas funkcijas, šis nodokļu nolēmums vienalga nodrošina LuxOpCo ekonomisku priekšrocību, jo noved pie iznākuma, kurš nav ticams pietuvinājums uz tirgu balstītam iznākumam, kā rezultātā tiek samazināti LuxOpCo apliekamie ienākumi un attiecīgi tā uzņēmumu ienākuma nodokļa saistības Luksemburgā, salīdzinot ar uzņēmumiem, kuru apliekamā peļņa atspoguļo cenas, kas tirgū noteiktas saskaņā ar neatkarības principu.

            9.3.   SELEKTIVITĀTE

                  (580)

                  Saskaņā ar iedibināto judikatūru “[selektivitātes] nosacījuma izvērtēšanai ir vajadzīgs noteikt, vai saistībā ar konkrētu tiesisko kārtību valsts pasākums var sniegt priekšroku “konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai” salīdzinājumā ar citiem, kas ir faktiski un juridiski līdzīgā situācijā, ievērojot ar minēto pasākumu izvirzīto mērķi, un kam piemēro atšķirīgu attieksmi, kuru būtībā var kvalificēt kā diskriminējošu” (709).

                  (581)

                  Priekšrocības nosacījumi ir nodalīti no selektivitātes nosacījumiem, lai nodrošinātu, ka ne visi valsts pasākumi, kas sniedz priekšrocību (t. i., uzlabo uzņēmuma neto finansiālo stāvokli), ir valsts atbalsts, bet gan tikai tādi, kuri šādu priekšrocību selektīvi piešķir konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētām uzņēmumu kategorijām, vai konkrētām ekonomikas nozarēm. Tas nozīmē, ka pilnībā vispārēji piemērojami pasākumi, kas sniedz priekšrocību, bet nav labvēlīgi tikai pret konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanu, nav valsts atbalsts, jo nav selektīvi (710). Tādēļ selektivitātes pamataspekts ir secinājums, vai attiecīgais pasākums ir vispārēji piemērojams vai – gluži pretēji – attiecas tikai uz konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētām ekonomikas nozarēm konkrētā dalībvalstī.

                  (582)

                  Šajā kontekstā Eiropas Savienības Tiesa ir nodalījusi individuāla atbalsta pasākumus un atbalsta shēmas un norādījusi, ka selektivitātes prasība atšķiras atkarībā no tā, kurā kategorijā ir pasākums. Tiesa ir norādījusi, ka “selektivitātes prasība atšķiras atkarībā no tā, vai attiecīgais pasākums ir paredzēts kā vispārīga atbalsta shēma vai kā individuāls atbalsts. Pēdējā minētajā gadījumā ekonomiskās priekšrocības noteikšana principā ļauj prezumēt, ka tai ir selektīvs raksturs. Savukārt, izvērtējot vispārīgo atbalsta shēmu, ir jāidentificē, vai attiecīgais pasākums – neraugoties uz konstatējumu, ka tas sniedz vispārīgu priekšrocību, – ir labvēlīgs tikai noteikta veida uzņēmumiem vai darbības nozarēm.” (711) Citiem vārdiem sakot, ja tiek novērtēta tādu shēmu selektivitāte, kas vismaz potenciāli varētu būt vispārēji piemērojamas, ir būtiski noteikt uzņēmumu grupu vai konkrētas ekonomikas nozares konkrētā dalībvalstī, kas gūst labumu no attiecīgā pasākuma, izslēdzot ekonomikas dalībniekus, kuri ir līdzīgā faktiskajā un juridiskajā situācijā. Savukārt individuāla atbalsta pasākumu gadījumā, kas paredzēti tikai vienam uzņēmumam, šāda analīze nav vajadzīga, ņemot vērā šādu pasākumu specifiku.

            9.3.1.   SELEKTIVITĀTES PRIMĀRAIS KONSTATĒJUMS

                  (583)

                  Apstrīdētais nodokļu nolēmums ir individuāls pasākums. Tas paredzēts tikai Amazon.com Inc., attiecas tikai uz LuxOpCo un LuxSCS nodokļiem, to var izmantot tikai LuxOpCo, lai novērtētu savus gada apliekamos ienākumus un savas uzņēmumu ienākuma nodokļa saistības Luksemburgā, un jebkāda nodokļu ieņēmumu samazinājuma pamatā ir tikai šā uzņēmuma rezultāti.

                  (584)

                  Ņemot vērā to, ka apstrīdētais nodokļu nolēmums ir individuāls pasākums, Komisija var pieņemt, ka tas ir selektīvs, jo 9.2. iedaļā ir parādīts, ka tas LuxOpCo nodrošina priekšrocību, apstiprinot transfertcenu noteikšanas nosacījumus, kuri neatbilst ticamam pietuvinājumam uz tirgu balstītam iznākumam, kā rezultātā tiek samazināta LuxOpCo apliekamā bāze un attiecīgi tā uzņēmumu ienākuma nodokļa saistības Luksemburgā.

            9.3.2.   SELEKTIVITĀTES PAPILDU KONSTATĒJUMS

                  (585)

                  Lai gan Komisija var pieņemt apstrīdētā nodokļu nolēmuma selektivitāti tādēļ, ka tas ir individuāls pasākums, kas nodrošina priekšrocību LuxOpCo, tā ir pilnīguma labad izskatījusi arī, vai nodokļu nolēmums ir selektīvs saskaņā ar Eiropas Savienības Tiesas atbalsta shēmām izstrādāto trīspakāpju analīzi (712).

                  (586)

                  Lai valsts nodokļu pasākumu atzītu par selektīvu saskaņā ar minēto analīzi, Komisijai ir jāsāk ar attiecīgajā dalībvalstī piemērojamās parastās vai normālās nodokļu sistēmas (turpmāk – “atsauces sistēmas”) noteikšanu un pēc tam jāparāda, ka attiecīgais nodokļu pasākums ir atkāpe no šīs sistēmas, ciktāl tas atšķiras starp dažādiem operatoriem, kas, ņemot vērā šīs sistēmas mērķi, atrodas salīdzināmā faktiskajā un juridiskajā situācijā (713). Nodokļu pasākums, kas atkāpjas no atsauces sistēmas piemērošanas, vienalga var būt pamatots, ja attiecīgā dalībvalsts var parādīt, ka pasākums tieši izriet no minētās nodokļu sistēmas pamatprincipiem vai vadošajiem principiem (714). Tādā gadījumā nodokļu pasākums nav selektīvs. Šajā pēdējā posmā pierādīšanas pienākums ir dalībvalstij.

            9.3.2.1.
            Labvēlīgs režīms, salīdzinot ar visiem uzņēmumu nodokļu maksātājiem

                  (587)

                  Apstrīdēto nodokļu nolēmumu piešķīra Amazon, lai tā Luksemburgas meitasuzņēmums LuxOpCo varētu novērtēt savu gada apliekamo peļņu uzņēmumu ienākuma nodokļa saistību noteikšanai saskaņā ar Luksemburgas uzņēmuma peļņas aplikšanas parastajiem noteikumiem. Tādēļ Komisija uzskata, ka šajā gadījumā atsauces sistēma ir šie noteikumi, t. i., Luksemburgas uzņēmumu ienākuma nodokļa sistēma. Tādējādi, lai noteiktu pretrunu šai sistēmai, ir jākonstatē, vai šis nodokļu nolēmums ir atkāpe no sistēmas un paredz labvēlīgu režīmu, salīdzinot ar citiem uzņēmumiem salīdzināmā faktiskajā un juridiskajā situācijā.

                  (588)

                  Saskaņā ar judikatūru tas, vai uzņēmumi selektivitātes analīzes vajadzībām ir salīdzināmā faktiskajā un juridiskajā situācijā, ir atkarīgs no atsauces sistēmas mērķa (715). Luksemburgas vispārējās uzņēmumu ienākuma nodokļa sistēmas mērķis ir nodokļu piemērošana visai peļņai, kas Luksemburgā ir apliekamā peļņa. Saskaņā ar Luksemburgas uzņēmumu ienākuma nodokļa sistēmu visiem rezidentiem-uzņēmuma nodokļu maksātājiem ir jāmaksā nodoklis no visā pasaulē gūtās peļņas (716), savukārt nerezidentiem-nodokļu maksātājiem ir jāmaksā nodoklis tikai par to Luksemburgā gūtajiem ienākumiem. Lai saskaņā ar šo sistēmu noteiktu apliekamo peļņu, kā atsauci izmanto peļņu, kas norādīta nodokļu maksātāja komercdarbības pārskatos, piemērojot Luksemburgas nodokļu tiesību aktos paredzētās korekcijas un atskaitījumus. Visbeidzot, saskaņā ar šo sistēmu visai rezidentu-nodokļu maksātāju un visai nerezidentu-nodokļu maksātāju peļņai piemēro vienādas nodokļa likmes (717).

                  (589)

                  Ņemot vērā minēto mērķi, visi uzņēmuma nodokļu maksātāji neatkarīgi no tā, vai tie tirgū strādā neatkarīgi vai ir izveidojuši daudznacionālu uzņēmumu grupu, ir salīdzināmā faktiskajā un juridiskajā situācijā, kad runa ir par to uzņēmumu ienākuma nodokļa saistību novērtēšanu Luksemburgā. Luksemburgas Nodokļu kodeksā ir uzskaitītas struktūras Luksemburgā, kurām ir piemērojams uzņēmumu ienākuma nodoklis, un starp tām ir toute entité économique pouvant être soumise directement à l'impôt sur le revenu des collectivités. Lai Luksemburgā piemērotu uzņēmumu ienākuma nodokli, noteicoša nav ne uzņēmuma juridiskā forma, ne tā struktūra. Kopumā Luksemburgā uzņēmumu ienākuma nodokli piemēro saskaņā ar atsevišķas struktūras pieeju, t. i., atsevišķu struktūru līmenī, nevis grupas līmenī, un apstrīdētais nodokļu nolēmums attiecas tikai uz LuxOpCo apliekamo peļņu, tādējādi jebkādi samazināti nodokļu ieņēmumi balstās tikai uz šā uzņēmuma rezultātiem. Lai gan Luksemburgas nodokļu tiesību akti ietver konkrētus īpašus noteikumus, kas piemērojami grupām (piemēram, noteikumi par fiskālo apvienību, ko piemēro LuxOpCo, ASE un AMEU (718)), šo noteikumu mērķis ir panākt vienlīdzīgus nosacījumus neintegrētiem uzņēmumiem un integrētiem uzņēmumiem, nevis nodrošināt labvēlīgāku režīmu grupām (719). Tādējādi, ja ir iespējams konstatēt, ka apstrīdētā nodokļu nolēmuma rezultātā LuxOpCo piemērotais nodokļu režīms šim nodokļu maksātājam nodrošina labvēlīgu režīmu, kāds nav pieejams citiem uzņēmuma nodokļu maksātājiem, var secināt, ka apstrīdētais nodokļu nolēmums atkāpjas no šīs sistēmas.

                  (590)

                  Luksemburga un Amazon argumentē, ka, lai noteiktu, vai LuxOpCo apstrīdētā nodokļu nolēmuma rezultātā saņem selektīvi labvēlīgu attieksmi, fiskālais režīms, ko tam piemēro Luksemburgas nodokļu iestāde, būtu jāsalīdzina tikai ar tādiem citiem Luksemburgas uzņēmuma nodokļu maksātājiem, kuri ietilpst daudznacionālu uzņēmumu grupā. Luksemburga un Amazon norāda, ka apstrīdētais nodokļu nolēmums attiecas uz transfertcenu noteikšanu, un, tā kā tikai daudznacionālu uzņēmumu grupas saskaras ar pārrobežu grupas iekšējo darījumu cenu noteikšanu, šādās grupās esoši uzņēmumi ir atšķirīgā faktiskajā un juridiskajā situācijā, salīdzinot ar neatkarīgiem uzņēmumiem. Ar šo argumentu Luksemburga un Amazon vēlas, lai atsauces sistēmu veidotu tikai LIR 164. panta 3. punkts, proti, Luksemburgas nodokļu tiesību aktu noteikums, par kuru attiecīgajā laikposmā uzskatīja, ka tas paredzēja neatkarības principu pārrobežu grupas iekšējo darījumu cenu noteikšanai.

                  (591)

                  Komisija nepiekrīt, ka šajā gadījumā atsauces sistēmai vajadzētu būt tik ierobežotai.

                  (592)

                  Pirmkārt, daudznacionālu uzņēmumu grupas uzņēmumiem nav visos gadījumos nepieciešama transfertcenu noteikšana, lai novērtētu savus apliekamos ienākumus. Ja grupas uzņēmums iesaistās darījumos ar neasociētiem uzņēmumiem (vai nu neatkarīgiem atsevišķiem uzņēmumiem, vai uzņēmumiem no citas daudznacionālu uzņēmumu grupas), tā peļņa no šiem darījumiem atspoguļo cenas, kas tirgū noteiktas saskaņā ar neatkarības principu, tāpat kā gadījumā, ja darījumos savstarpēji iesaistās neatkarīgi uzņēmumi. Tikai gadījumos, kad grupas uzņēmums iesaistās darījumos ar asociētiem uzņēmumiem, tam ir jāaprēķina cenas, kuras tas piemēro šiem grupas iekšējiem darījumiem. Tomēr tas, ka grupas uzņēmums iesaistās darījumos ar asociētiem uzņēmumiem un – situācijās, kad tas to dara – nosaka transfertcenas, nenozīmē, ka Luksemburgas uzņēmumu ienākuma nodokļa piemērošanas vajadzībām šā grupas uzņēmuma faktiskā un juridiskā situācija atšķiras no citu nodokļu maksātāju situācijas.

                  (593)

                  Otrkārt, peļņai, kas gūta no darījumiem starp nesaistītiem uzņēmumiem, un peļņai, kura gūta no grupas iekšējiem darījumiem starp saistītiem uzņēmumiem, Luksemburgā piemēro vienādus nodokļus saskaņā ar vienādu uzņēmumu ienākuma nodokļa likmi. Tas, ka peļņa ir gūta no grupas iekšējā darījuma, kam piemērojams LIR 164. panta 3. punkts, nenozīmē, ka uz to attiecas īpaši izņēmumi vai atšķirīga nodokļu likme. Tādējādi atšķirīgā pieeja, ar ko saskaņā nosaka apliekamo peļņu kontrolētu un nekontrolētu darījumu gadījumā, neietekmē atsauces sistēmas noteikšanu šajā gadījumā. Tā kā saskaņā ar Luksemburgas uzņēmumu ienākuma nodokļu sistēmu visu uzņēmumu nodokļu maksātāju peļņai piemēro vienādus nodokļus, nekādi nenodalot pēc peļņas izcelsmes, par visiem uzņēmumu nodokļu maksātājiem būtu jāuzskata, ka tie ir līdzīgā faktiskajā un juridiskajā situācijā.

                  (594)

                  Treškārt, saskaņā ar Luksemburgas uzņēmumu ienākuma nodokļu sistēmu visiem uzņēmumu nodokļu maksātājiem neatkarīgi no tā, vai tie tirgū strādā neatkarīgi, vai ir daļa no daudznacionālu uzņēmumu grupas, ar nodokli apliek vienu un to pašu apliekamo notikumu, proti, peļņas gūšanu, un piemēro vienādas nodokļa likmes. Attiecinot atsauces sistēmu tikai uz tādiem uzņēmumiem, kas ietilpst daudznacionālu uzņēmumu grupā, tiek mākslīgi nodalīti integrētie uzņēmumi un atsevišķi uzņēmumi, balstoties uz to uzņēmuma struktūru, ko Luksemburgas uzņēmumu ienākuma nodokļu sistēma, piemērojot nodokļus tās nodokļu jurisdikcijā esošo uzņēmumu peļņai, kopumā neņem vērā.

                  (595)

                  Ceturtkārt, saskaņā ar LIR 164. panta 3. punktu no grupas iekšējiem darījumiem gūto peļņu faktiski nosaka tieši tāpat kā ienākumus, kuri gūti no darījumiem starp nesaistītiem uzņēmumiem: darījumi starp nesaistītiem uzņēmumiem ir atkarīgi no tirgū atrunātajām cenām, savukārt grupas iekšējie darījumi ir atkarīgi no tirgum atbilstīgām cenām, tādēļ abos gadījumos peļņu galu galā (tieši vai netieši) nosaka tirgus. Skatoties uz to no šādas perspektīvas, LIR 164. panta 3. punkts ir tikai veids, kā nodrošināt, ka grupu uzņēmumi nodokļu jomā rīkojas tāpat kā neatkarīgi uzņēmumi pie līdzīgiem apstākļiem, nosakot grupas iekšējo darījumu cenas, noteikumus un nosacījumus, lai to apliekamās peļņas daļa no šiem darījumiem var tikt aplikta ar nodokli tādā pašā veidā un ar tādu pašu uzņēmumu ienākuma nodokļa likmi, kā paredz uzņēmumu ienākuma nodokļa parastie noteikumi. Tādēļ LIR 164. panta 3. punkta mērķis ir saskaņot nodokļu režīmu asociētu grupas uzņēmumu savstarpējiem darījumiem ar nodokļu režīmu darījumiem starp neatkarīgiem uzņēmumiem, lai saskaņā ar Luksemburgas uzņēmumu ienākuma nodokļu sistēmu grupas uzņēmumu darījumiem netiktu piemērots labvēlīgāks režīms nekā neatkarīgu uzņēmumu darījumiem.

                  (596)

                  Piektkārt, ja tiktu pieņemts arguments, ka atsauces sistēma būtu jāpiemēro tikai uzņēmumiem, kuri ietilpst daudznacionālu uzņēmumu grupā tikai tādēļ, ka LIR 164. panta 3. punkts ir piemērojams šādiem uzņēmumiem, dalībvalstīm tiktu pavērta iespēja pieņemt fiskālos pasākumus ar atklāti labvēlīgāku attieksmi pret daudznacionāliem uzņēmumiem salīdzinājumā ar neatkarīgiem uzņēmumiem. Daudznacionālu uzņēmumu grupu uzņēmumi var iesaistīties un iesaistās tādās pašās darbībās, kādas īsteno neatkarīgi uzņēmumi, šie divi uzņēmumu veidi var konkurēt un konkurē savā starpā. Tā kā saskaņā ar vispārējo Luksemburgas uzņēmumu ienākuma nodokļu sistēmu abiem uzņēmumu veidiem nodokļus piemēro to kopējai apliekamajai peļņai ar tādu pašu uzņēmumu ienākuma nodokļa likmi, jebkurš pasākums, kas ļauj daudznacionālu uzņēmumu grupas uzņēmumam samazināt savu apliekamo bāzi, kurai piemēro nodokļa likmi, piešķir šim uzņēmumam labvēlīgu nodokļu režīmu, samazinot tā uzņēmumu ienākuma nodokļa saistības salīdzinājumā ar neatkarīgu uzņēmumu, un tas savukārt izkropļo konkurenci un skar tirdzniecību ES iekšienē.

                  (597)

                  Visbeidzot, Komisija nepiekrīt Luksemburgai un Amazon, ka iepriekšējos lēmumos Komisija ir apstiprinājusi, ka atsauces sistēmai ir jāattiecas tikai uz integrētiem uzņēmumiem. Vispirms Komisija vēlas norādīt, ka tai nav saistoša tās iepriekšējā lēmumu pieņemšanas prakse un ka katrs potenciālais atbalsta pasākums ir jānovērtē uz tā konkrēto pazīmju pamata un saskaņā ar Līguma 107. panta 1. punktā noteiktajiem objektīvajiem kritērijiem, tādēļ, pat ja tiktu pierādīts, ka pastāv pretrunīga lēmumu pieņemšanas prakse, tas nevarētu ietekmēt konstatējumus šā lēmuma ietvaros (720). Jebkurā gadījumā šajos lēmumos aplūkotās valstu nodokļu shēmas, kas piešķīra atbalstu, tika izveidotas tā, ka tajās jau tika nodalītas dažādas integrēto uzņēmumu kategorijas (721). Lai noteiktu, vai šīs shēmas bija selektīvas, gluži vienkārši nebija nepieciešams salīdzināt atbalsta saņēmējiem piemēroto režīmu ar neatkarīgiem atsevišķiem uzņēmumiem piemēroto režīmu. Tomēr tas nenozīmē, ka, skatoties no šādas perspektīvas, šīs shēmas nebija selektīvas.

                  (598)

                     Amazon arī argumentēja, ka, lai šajā gadījumā pierādītu selektivitāti, Komisijai ir jāsalīdzina režīms, kas LuxOpCo tiek piemērots apstrīdētā nodokļu nolēmuma rezultātā, ar Luksemburgas nodokļu iestādes nodokļu nolēmumu vispārējo praksi un it sevišķi ar 97 Amazon norādītajiem nodokļu nolēmumiem, kuros it kā ir apstiprināta peļņas dalīšanas metode (722). Komisija nepiekrīt šim argumentam, jo tas nozīmētu, ka Luksemburgas valsts nodokļu tiesību aktu noteikumu vietā šī prakse kļūtu par atsauces sistēmu, kura ietvertu tikai nodokļu nolēmumu apakškategoriju. Ja šo argumentu pieņemtu, dalībvalsts nodokļu iestāde varētu pastāvīgi atkāpties no savas valsts nodokļu tiesību aktiem, lai pastāvīgi piemērotu labvēlīgu nodokļu režīmu konkrētai nodokļu maksātāju kategorijai, proti, tiem, kas ir pieprasījuši un saņēmuši attiecīgā veida nodokļu nolēmumu (723). Jebkurā gadījumā Komisija konstatē, ka nevienā no 97 Amazon norādītajiem nodokļu nolēmumiem faktiski nav minēta peļņas dalīšanas metode vai TNMM kā transfertcenu noteikšanas metode, ko apstiprina attiecīgais nodokļu nolēmums. No 97 Amazon norādītajiem nodokļu nolēmumiem 78 attiecās uz nodokļu režīmu aizdevumiem saistībā ar līdzdalību peļņā un 6 – uz nodokļu režīmu aizdevumiem saistībā ar ienākumu dalīšanu, un tie abi ir hibrīda instrumenti. Uz šāda pamata Komisija uzskata, ka neviens no 97 Amazon norādītajiem nodokļu nolēmumiem nevar tikt salīdzināts ar apstrīdēto nodokļu nolēmumu.

                  (599)

                  Ņemot vērā iepriekš izklāstīto, Komisija secina, ka tieši Luksemburgas uzņēmumu ienākuma nodokļu sistēma, nevis LIR 164. panta 3. punkts ir piemērojamā atsauces sistēma. Kā parādīts 9.2. iedaļā, apstrīdētais nodokļu nolēmums apstiprina transfertcenu noteikšanas nosacījumus, kā rezultātā LuxOpCo apliekamā peļņa nav ticams pietuvinājums uz tirgu balstītam iznākumam atbilstīgi neatkarības principam, un tas samazina šā uzņēmuma apliekamo bāzi uzņēmumu ienākuma nodokļa nolūkā. Savukārt neatkarīgiem uzņēmumiem, daudznacionālu uzņēmumu grupas uzņēmumiem, kas veic darījumus tikai ar nesaistītām pusēm, un daudznacionālu uzņēmumu grupas uzņēmumiem, kuri savos grupas iekšējos darījumos piemēro neatkarīgas transfertcenas, Luksemburgā nodokļus piemēro atkarībā no peļņas līmeņa, kas kā sākumpunkts atspoguļo cenas, kuras tirgū noteiktas saskaņā ar neatkarības principu. Tādējādi var teikt, ka apstrīdētais nodokļu nolēmums atkāpjas no vispārējās Luksemburgas uzņēmumu ienākuma nodokļa sistēmas, jo LuxOpCo piešķir labvēlīgu nodokļu režīmu, kāds Luksemburgā nav pieejams citiem uzņēmumu nodokļu maksātājiem, kuru apliekamā peļņa atspoguļo cenas, kas tirgū noteiktas saskaņā ar neatkarības principu. Tādēļ var sacīt, ka šis nodokļu nolēmums nodrošina LuxOpCo selektīvu priekšrocību saskaņā ar vispārējo Luksemburgas uzņēmumu ienākuma nodokļa sistēmu.

            9.3.2.2.
            Labvēlīgs režīms salīdzinājumā ar uzņēmumu nodokļu maksātājiem, kas ietilpst daudznacionālu uzņēmumu grupā

                  (600)

                  Neskarot secinājumu iepriekšējā apsvērumā, Komisija turklāt secina, ka, pat ja par atsauces sistēmu uzskatītu tikai LIR 164. panta 3. punktu un par līdzīgā faktiskajā un juridiskajā situācijā esošiem varētu uzskatīt tikai daudznacionālu uzņēmumu grupas uzņēmumus, kā argumentē Luksemburga un Amazon, būtu jāuzskata, ka apstrīdētais nodokļu nolēmums paredz labvēlīgāku režīmu LuxOpCo arī salīdzinājumā ar šādiem nodokļu maksātājiem.

                  (601)

                  Laikā, kad apstrīdētais nodokļu nolēmums bija spēkā, uzskatīja, ka LIR 164. panta 3. punkts ir noteikums, kas Luksemburgas nodokļu tiesību aktos paredz neatkarības principu. Saskaņā ar šo noteikumu daudznacionālu uzņēmumu grupas uzņēmumiem, kas veic darījumus ar asociētiem uzņēmumiem, ir jānosaka savas transfertcenas atbilstīgi šim principam. Kā parādīts 9.2. iedaļā, apstrīdētā nodokļu nolēmuma apstiprināto transfertcenu noteikšanas nosacījumu rezultātā LuxOpCo apliekamie ienākumi neatspoguļo cenas, kas tirgū noteiktas saskaņā ar neatkarības principu. Tādēļ tie samazina LuxOpCo uzņēmumu ienākuma nodokļa saistības Luksemburgā salīdzinājumā ar tādiem daudznacionālu uzņēmumu grupas uzņēmumiem, kas savas transfertcenas nosaka saskaņā ar LIR 164. panta 3. punktu.

                  (602)

                  Ņemot vērā iepriekš izklāstīto, Komisija secina, ka 9.2. iedaļā noteiktā priekšrocība ir selektīva, jo ir labvēlīgāka pret Amazon salīdzinājumā ar citiem uzņēmumu nodokļu maksātājiem, kuri ir tādas daudznacionālu uzņēmumu grupas dalībnieki, kas iesaistīta grupas iekšējos darījumos un kam saskaņā ar LIR 164. panta 3. punktu savu grupas iekšējo darījumu cenas ir jāaplēš tā, lai atspoguļotu cenas, par kādām tirgū vienojušās neatkarīgas puses saskaņā ar neatkarības principu.

            9.3.3.   PAMATOJUMA TRŪKUMS

                  (603)

                  Ne Luksemburga, ne Amazon nav iesniegušas nekādu iespējamu pamatojumu labvēlīgajam režīmam, kas par labu LuxOpCo izriet no apstrīdētā nodokļu nolēmuma. Šajā saistībā Komisija atgādina, ka šāda pamatojuma noskaidrošana ir dalībvalsts pienākums.

                  (604)

                  Jebkurā gadījumā Komisijai nav izdevies noskaidrot kādu iespējamu iemeslu, kurš pamatotu labvēlīgo režīmu, kas LuxOpCo tiek piemērots saskaņā ar minēto pasākumu, un par kuru varētu sacīt, ka tas tiešā veidā izriet no atsauces sistēmas raksturīgajiem principiem, pamatprincipiem vai vadošajiem principiem, vai kuri būtu to raksturīgo mehānismu rezultāts, kas ir nepieciešami sistēmas darbībai un efektivitātei (724), neatkarīgi no tā, vai šī atsauces sistēma ir vispārējā Luksemburgas uzņēmumu ienākuma nodokļa sistēma, kā konstatējusi Komisija, vai LIR 164. panta 3. punkts, kā apgalvo Luksemburga un Amazon.

            9.3.4.   SECINĀJUMS PAR SELEKTIVITĀTI

                  (605)

                  Ņemot vērā iepriekš izklāstīto, Komisija secina, ka 9.2. iedaļā noteiktā priekšrocība, ko LuxOpCo piešķir apstrīdētais nodokļu nolēmums, ir selektīva.

            9.4.   SECINĀJUMS PAR ATBALSTA ESĪBU

                  (606)

                  Tā kā apstrīdētais nodokļu nolēmums atbilst visiem Līguma 107. panta 1. punkta nosacījumiem, tas jāuzskata par valsts atbalstu minētā noteikuma izpratnē. Šis atbalsts samazina izmaksas, kādas LuxOpCo būtu bijis jāsedz parastu darījumdarbību gaitā, tādēļ ir jāuzskata par darbības atbalsta piešķiršanu LuxOpCo.

            9.5.   ATBALSTA SAŅĒMĒJS

                  (607)

                  Komisija uzskata, ka apstrīdētais nodokļu nolēmums piešķir selektīvu priekšrocību LuxOpCo Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē, jo samazina šā uzņēmuma apliekamo peļņu un tādējādi tā uzņēmumu ienākuma nodokļa saistības Luksemburgā. Tomēr Komisija atzīmē, ka LuxOpCo ietilpst daudznacionālu uzņēmumu grupā, t. i., Amazon grupā.

                  (608)

                  Atsevišķi tiesību subjekti valsts atbalsta noteikumu piemērošanas nolūkā var tikt uzskatīti par vienu saimniecisko vienību. Šo saimniecisko vienību pēc tam uzskata par attiecīgo uzņēmumu, kas gūst labumu no atbalsta pasākuma. Kā iepriekš norādījusi Eiropas Savienības Tiesa, “konkurences tiesībās ar terminu “uzņēmums” ir jāsaprot saimnieciska vienība [..], pat ja juridiski šo saimniecisko vienību veido vairākas fiziskas vai juridiskas personas” (725). Lai noteiktu, vai vairākas struktūras veido saimniecisko vienību, Eiropas Savienības Tiesa izskata, vai pastāv kontrolējoša daļa vai funkcionālas, ekonomiskas vai organiskas saiknes (726). Šajā gadījumā attiecīgajā laikposmā LuxOpCo bija pilnīgā LuxSCS kontrolē, kuru savukārt kontrolēja ASV bāzēti Amazon grupas uzņēmumi (727). Turklāt nodokļu nolēmuma pieprasījums skaidri parāda, ka tieši Amazon grupa, ko kontrolēja Amazon.com, Inc., pieņēma lēmumu Luksemburgā dibināt LuxOpCo.

                  (609)

                  Turklāt transfertcenu noteikšana pēc būtības skar vairāk par vienu grupas uzņēmumu, jo viena uzņēmuma peļņas samazināšana parasti palielina tā darījumu partnera peļņu. Šajā gadījumā LuxOpCo apliekamās peļņas noteikšana Luksemburgā ietekmē honorāra maksājumus LuxSCS, jo honorāra līmenis atbilst jebkādai LuxOpCo reģistrētajai peļņai virs [4–6] % no pamatdarbības izdevumiem vai 0,55 % no ieņēmumiem, kā noteikts apstrīdētajā nodokļu nolēmumā. Tādēļ LuxOpCo nodokļu saistību samazināšana Luksemburgā nodrošina ieguvumus ne tikai LuxOpCo, bet arī LuxSCS. Turklāt, tā kā uz LuxSCS attiecināmā peļņa Luksemburgā nebija apliekama ar nodokli un tai labākajā gadījumā piemēroja atliktos nodokļus, ja un kad notika tās sadalīšana ASV bāzētajiem partneriem (728), apstrīdētais nodokļu nolēmums ir atbalsts visai Amazon grupai.

                  (610)

                  Tādējādi jebkurš labvēlīgs režīms, ko LuxOpCo ir piešķīrusi Luksemburgas nodokļu iestāde, sniedz ieguvumus ne tikai LuxOpCo, bet visai Amazon grupai, nodrošinot papildu finanšu resursus visai grupai. Tādēļ, neraugoties uz to, ka šīs grupas struktūru veido dažādas juridiskās personas un ka apstrīdētais nodokļu nolēmums attiecas uz LuxOpCo un LuxSCS piemērojamo nodokļu režīmu, šī grupa ir jāuzskata par vienu saimniecisko vienību, kas gūst labumu no apstrīdētā atbalsta pasākuma (729).

            9.6.   ATBALSTA SADERĪGUMS

                  (611)

                  Valsts atbalstu uzskata par saderīgu ar iekšējo tirgu, ja tas atbilst kādai no Līguma 107. panta 2. punktā uzskaitītajām kategorijām (730), un to var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu, ja Komisija uzskata, ka tas atbilst kādai no Līguma 107. panta 3. punktā uzskaitītajām kategorijām. Tomēr tieši dalībvalstij, kura piešķir atbalstu, ir pienākums pierādīt, ka piešķirtais atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu saskaņā ar Līguma 107. panta 2. un 3. punktu.

                  (612)

                  Luksemburga saistībā ar valsts atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar apstrīdēto nodokļu nolēmumu, nav atsaukusies uz nevienu no šiem saderīguma konstatēšanas pamatojumiem atbilstīgi kādam no šiem valsts atbalsta noteikumiem.

                  (613)

                  Turklāt, kā skaidrots 606. apsvērumā, ar apstrīdēto nodokļu nolēmumu piešķirtais atbalsts ir darbības atbalsts. Šādu atbalstu parasti nevar uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punktu, jo tas neveicina konkrētu darbību vai konkrētu ekonomikas nozaru attīstību; šīs nodokļu priekšrocības arī nav laika ziņā ierobežotas, nesamazinās un nav samērīgas vajadzībai novērst kādu konkrētu tirgus nepilnību attiecīgajās jomās.

                  (614)

                  Tādējādi valsts atbalsts, ko Luksemburga piešķīrusi LuxOpCo un Amazon grupai, nav saderīgs ar iekšējo tirgu.

            9.7.   ATBALSTA NELIKUMĪBA

                  (615)

                  Saskaņā ar Līguma 108. panta 3. punktu dalībvalstīm ir pienākums informēt Komisiju par jebkādiem plāniem piešķirt atbalstu (paziņošanas pienākums), un tās nedrīkst īstenot ierosinātos atbalsta pasākumus pirms Komisija nav pieņēmusi galīgās nostājas lēmumu par attiecīgo atbalstu (pārtraukšanas pienākums).

                  (616)

                  Komisija atzīmē, ka Luksemburga nepaziņoja Komisijai nekādu plānu piešķirt apstrīdēto nodokļu nolēmumu un neievēroja arī Līguma 108. panta 3. punktā noteikto pārtraukšanas pienākumu. Tādēļ saskaņā ar Regulas (ES) 2015/1589 1. panta f) punktu apstrīdētais nodokļu nolēmums ir nelikumīgs atbalsts, kas īstenots, pārkāpjot Līguma 108. panta 3. punktu.

            10.   ATGŪŠANA

      10.1.   ATGŪŠANAS PIENĀKUMS

                  (617)

                  Regulas (ES) 2015/1589 16. panta 1. punktā ir noteikts Komisijas pienākums pieprasīt nelikumīga un nesaderīga atbalsta atgūšanu. Šis noteikums arī paredz, ka attiecīgajai dalībvalstij jāveic visi pasākumi, lai atgūtu nelikumīgo atbalstu, kas atzīts par nesaderīgu. Regulas (ES) 2015/1589 16. panta 2. punktā ir noteikts, ka atbalsts, kas ir jāatgūst, ietver procentus no dienas, kad nelikumīgais atbalsts nodots saņēmēja rīcībā, līdz tā faktiskās atgūšanas dienai. Komisijas Regulā (EK) Nr. 794/2004 (731) paredz metodes, kas jāizmanto atgūšanas procentu aprēķināšanai. Visbeidzot, Regulas (ES) 2015/1589 16. panta 3. punktā ir noteikts, ka “atgūšanu īsteno tūlīt un saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts likumos paredzētajām procedūrām, ja vien tās nodrošina tūlītēju un efektīvu Komisijas lēmuma izpildi”.

            10.2.   JAUNS ATBALSTS

                  (618)

                  Saskaņa ar Regulas (ES) 2015/1589 17. pantu uz Komisijas tiesībām atgūt atbalstu attiecas desmit gadu noilguma termiņš. Noilguma termiņš sākas dienā, kad nelikumīgais atbalsts piešķirts saņēmējam vai nu kā individuāls atbalsts, vai arī kā atbalsts saskaņā ar atbalsta shēmu. Visas darbības attiecībā uz nelikumīgu atbalstu, kuras veic Komisija vai dalībvalsts pēc Komisijas lūguma, pārtrauc noilguma termiņu. Pēc katra pārtraukuma noilgums sākas no jauna. Noilguma termiņu pārtrauc uz laiku, kamēr Komisijas lēmumu izskata Eiropas Savienības Tiesas procesā. Visbeidzot, jebkāds atbalsts, attiecībā uz kuru ir beidzies noilguma termiņš, uzskatāms par pastāvošu atbalstu.

                  (619)

                     Amazon argumentē, ka jebkurš saskaņā ar apstrīdēto nodokļu nolēmumu piešķirtais atbalsts ir pastāvošs atbalsts, jo apstrīdētais nodokļu nolēmums ir individuāls pasākums, kas tam bija piešķirts jau vairāk nekā desmit gadus iepriekš, kad Komisija sāka valsts atbalsta izmeklēšanu par šo nodokļu nolēmumu. Patiešām, kad Komisija sāka savu izmeklēšanu, proti, 2003. gada 6. novembrī, apstrīdētais nodokļu nolēmums jau bija izdots pirms vairāk nekā desmit gadiem. Tomēr, pretēji Amazon apgalvojumiem, tas nenozīmē, ka viss un jebkurš saskaņā ar apstrīdēto nodokļu nolēmumu piešķirtais atbalsts ir pastāvošs atbalsts un nevar tikt atgūts.

                  (620)

                  Šajā gadījumā apstrīdētā nodokļu nolēmuma rezultātā piešķirtais atbalsts tika piemērots reizi gadā brīdī, kad LuxOpCo bija Luksemburgā jāmaksā tā uzņēmumu ienākuma nodoklis. Tas tā ir tādēļ, ka apstrīdētā nodokļu nolēmuma mērķis bija ļaut LuxOpCo konkrētā laikposmā noteikt tā gada uzņēmumu ienākuma nodokļa saistības Luksemburgā. Šis nodokļu nolēmums apstiprina transfertcenu noteikšanas nosacījumus, kas ļauj LuxOpCo noteikt transfertcenas, kuras savukārt nosaka tā gada apliekamo peļņu. Pēc tam šī peļņas summa tiek deklarēta tā gada uzņēmumu ienākuma nodokļa deklarācijā, ko Luksemburga attiecīgajā laikposmā ir pieņēmusi katru gadu. Tādējādi atbalsts saskaņā ar apstrīdēto nodokļu nolēmumu ir ticis piešķirts katru gadu, kad Luksemburgas nodokļu iestāde ir pieņēmusi šo deklarāciju (732).

                  (621)

                  Šajā gadījumā tas nozīmē, ka tikai pirms 2004. gada 24. jūnija piešķirtais atbalsts ir pastāvošs atbalsts, jo Regulas (ES) 2015/1589 17. pantā noteiktais noilguma periods tika pārtraukts 2014. gada 24. jūnijā, t. i., dienā, kad Komisija Luksemburgai nosūtīja vēstuli, pieprasot informāciju par nodokļu nolēmumiem, kas piešķirti Amazon (733). Kā paskaidrojis Amazon, lai gan apstrīdētais nodokļu nolēmums tika saņemts 2003. gadā, LuxOpCo sāka izmantot tur apstiprinātos transfertcenu noteikšanas nosacījumus sava gada uzņēmumu ienākuma nodokļa saistību noteikšanai Luksemburgā tikai 2006. gadā. Tādējādi pirms 2004. gada 24. jūnija nav neviena finanšu gada, kurā nodokļu nolēmums būtu ticis izmantots, lai novērtētu LuxOpCo gada apliekamo peļņu, un Luksemburgas nodokļu iestāde pieņēma nodokļu deklarāciju, balstoties uz šo novērtējumu. Jebkurā gadījumā Komisija atgādina, ka Luksemburgas nodokļu iestāde 2004. gada 23. decembra vēstulē apstiprināja, ka apstrīdētajā nodokļu nolēmuma apstiprinātie transfertcenu noteikšanas nosacījumi joprojām ir spēkā, jo bija aizkavējusies Amazon Eiropas darbību pārstrukturēšana, kurai nodokļu nolēmums tika sākotnēji pieprasīts.

                  (622)

                  Tādējādi viss atbalsts, kas ar apstrīdēto nodokļu nolēmumu ir piešķirts LuxOpCo un Amazon grupai, ir jauns atbalsts.

            10.3.   NEVIENS VISPĀRĒJS TIESĪBU PRINCIPS NELIEDZ ĪSTENOT ATGŪŠANU

                  (623)

                  Regulas (ES) 2015/1589 16. panta 1. punktā ir noteikts, ka Komisija neprasa atbalsta atgūšanu, ja tas būtu pretrunā kādam Savienības tiesību vispārējam principam.

                  (624)

                  Luksemburga argumentē, ka šajā gadījumā atgūšanu kavē juridiskās noteiktības un tiesiskās paļāvības principi, jo, pirmkārt, Komisija ar atpakaļejošu datumu transfertcenu noteikšanai piemēro it kā jaunu pieeju un, otrkārt, jo Rīcības kodeksa jautājumu grupa (uzņēmējdarbības nodokļi) (734) un ESAO Kaitējošas nodokļu prakses forums (735) ir pārliecinājuši Luksemburgu, ka tās nodokļu nolēmumu prakse, kas balstās uz LIR 164. panta 3. punktu un apkārtrakstu, atbilst ESAO Rīcības kodeksam un ESAO TP vadlīnijām.

                  (625)

                  Juridiskās noteiktības princips ir ES tiesību vispārējs princips, kas nosaka noteikumu un to juridiskās ietekmes paredzamību. Saskaņā ar judikatūru juridiskās noteiktības princips neļauj Komisijai uz nenoteiktu laiku kavēties ar savu pilnvaru izmantošanu (736). Eiropas Savienības Tiesa ir arī noteikusi, ka vienīgais iemesls, uz kura pamata izņēmuma gadījumos šo principu drīkst piesaukt, ir gadījumi, kad Komisija acīmredzami nav rīkojusies un savu uzraudzības pilnvaru īstenošanas ietvaros ir nepārprotami pārkāpusi rūpības pienākumu (737). Tomēr, ja pasākums ir piešķirts bez paziņošanas, tas vien, ka Komisijas atgūšanas rīkojums ir novēlots, nav pietiekams iemesls, lai šādu atgūšanas lēmumu atzītu par nelikumīgu saskaņā ar juridiskās noteiktības principu (738). Tā kā Luksemburga Komisijai nepaziņoja apstrīdēto nodokļu nolēmumu un tā kā tas arī nebija citādi publiski pieejams, šajā gadījumā Komisija par tā esību varēja uzzināt tikai tad, kad Luksemburga 2014. gada 4. augustā atbildēja uz Komisijas informācijas pieprasījumu.

                  (626)

                  Tiesiskās paļāvības principu var piesaukt jebkura persona situācijā, ja kāda ES iestāde “ir izraisījusi tās pamatotu attiecīgu paļaušanos”. (739) Tomēr, kā lēmusi Eiropas Savienības Tiesa, uz šā principa piesaukšanu attiecas būtiski ierobežojumi. Pirmkārt, Tiesa ir norādījusi, ka šo principu nedrīkst piesaukt, ja vien persona, kas to piesauc, nav “no iestādes saņēmusi precīzus apgalvojumus” (740). Otrkārt, dalībvalstis nedrīkst piesaukt šo principu gadījumos, kad tās atbalsta pasākumu nav paziņojušas Komisijai (741). Treškārt, apgalvojums, ka Komisija nav rīkojusies, nav attiecināms, ja atbalsts nav tai ticis paziņots (742), tādēļ Komisijas nerīkošanos nevar interpretēt kā pasākuma netiešu atļaušanu, kā rezultātā varētu rasties tiesiskā paļāvība (743). Tādēļ, tā kā Komisija nekad nav precīzi apgalvojusi Luksemburgai, ka apstrīdētais nodokļu nolēmums nav atbalsts, un tā kā Luksemburga apstrīdēto nodokļu nolēmumu Komisijai nepaziņoja, Luksemburga nevar atsaukties uz tiesiskās paļāvības principu.

                  (627)

                  Nevar pieņemt Luksemburgas nākamo apgalvojumu, ka Komisija šajā gadījumā ir piemērojusi jaunu pieeju valsts atbalsts konstatēšanai.

                  (628)

                  Pirmkārt, atbildot uz dalībvalsts argumentu, ka tiešie nodokļi ir tās fiskālās autonomijas jomā, Eiropas Savienības Tiesa 1974. gada spriedumā (744) atzina valsts atbalsta noteikumu piemērošanu tiešo nodokļu jomā. Tā kā nodokļu nolēmums ir vien nodokļu noteikumu interpretācija konkrētā situācijā, uz ko nodokļu maksātājs var paļauties, lai noteiktu savu nodokļu slogu konkrētā dalībvalstī, atbalsta noteikumi noteikti attiecas arī uz nodokļu nolēmumiem, kā Komisija ir nepārprotami atzinusi savā 1998. gada paziņojumā par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu pasākumiem, kas saistīti ar tiešajiem nodokļiem uzņēmējdarbībai (turpmāk – “1998. gada paziņojums”) (745).

                  (629)

                  Otrkārt, Komisija laikā no 2002. līdz 2004. pieņēma vairākus lēmumus, kuros tā secināja, ka vairākas nodokļu shēmas dažādās dalībvalstīs bija valsts atbalsts, jo apstiprināja konkrētu uzņēmumu kategoriju apliekamo ienākumu novērtēšanas metodi, kas nebija ticams pietuvinājums neatkarīgam iznākumam, vai kā citādi nodrošināja ieguvumus konkrētiem daudznacionālu uzņēmumu grupu uzņēmumiem saskaņā ar uzņēmumu nodokļu parastajiem noteikumiem (746). Tas, ka šāda apliekamo ienākumu novērtēšanas metode, kas noved pie rezultāta, kurš neatbilst neatkarības principam, saņēmējam(-iem) nodrošina valsts atbalstu, tika nepārprotami apstiprināts Eiropas Savienības Tiesas 2006. gada spriedumā (747).

                  (630)

                  Luksemburga arī norāda, ka Padomes (Ecofin) 2011. gada 27. maija sanāksmē tika skaidri apstiprināts, ka, ņemot vērā apkārtrakstu pieņemšanu, Luksemburgas nodokļu nolēmumu prakse Rīcības kodeksa jautājumu grupā nav jānovērtē (748) un ka vienošanās Rīcības kodeksa jautājumu grupas sanāksmē, ka “nav nepieciešams [Luksemburgas nodokļu pasākumu attiecībā uz uzņēmumiem, kas iesaistīti grupas iekšējās finansēšanas operācijās] novērtēt saskaņā ar Rīcības kodeksa kritērijiem”, ir precīzs apgalvojums par Luksemburgas vispārējās nodokļu nolēmumu prakses atbilstību. Tomēr šos argumentus nevar uzskatīt par pamatojumu vai nu juridiskās noteiktības, vai tiesiskās paļāvības piesaukšanai.

                  (631)

                  Pirmkārt, Rīcības kodeksam un valsts atbalsta noteikumiem ir atšķirīgi mērķi, proti, Rīcības kodeksa mērķis ir novērst kaitīgu konkurenci nodokļu jomā starp dalībvalstīm, savukārt valsts atbalsta noteikumu mērķis ir novērst konkurences izkropļojumus, kas izriet no dalībvalstu labvēlīgiem režīmiem, arī nodokļu samazinājumu veidā, par labu konkrētiem uzņēmumiem.

                  (632)

                  Otrkārt, Rīcības kodekss nav juridiski saistošs akts. Tas ir dalībvalstu forums diskusijām par pasākumiem, kas būtiski ietekmē vai var būtiski ietekmēt uzņēmumu atrašanās vietu Savienībā. Rīcības kodeksa jautājumu grupai ir zināma rīcības brīvība, savukārt Komisijai nav nekādas rīcības brīvības, nosakot, vai nodokļu pasākums ir uzskatāms par valsts atbalstu, jo šis jēdziens ir objektīvs.

                  (633)

                  Treškārt, Rīcības kodeksu pieņēma Padome (Ecofin) (749), nevis Komisija, tādēļ tas nevar būt Komisijai saistošs, īstenojot tās kompetenci valsts atbalsta jomā.

                  (634)

                  Ceturtkārt, Rīcības kodeksā tika aplūkoti apkārtraksti par grupu iekšējām finansēšanas darbībām kopumā, savukārt šajā lēmumā izskata konkrētu nodokļu nolēmumu, kas piešķirts konkrētam uzņēmumam un kas nav saistīts ar grupas iekšējām finansēšanas darbībām. Pat ja varētu uzskatīt, ka šie apkārtraksti nerada kaitīgu konkurenci nodokļu jomā, tas nenozīmē, ka to nedara Amazon piešķirtais transfertcenu noteikšanas nolēmums.

                  (635)

                  Tādējādi Rīcības kodeksa jautājumu grupas sanāksmē panākta vienošanās nevar būt Komisijai saistoša un nevar ierobežot tās darbības, īstenojot pilnvaras, kas tai valsts atbalsta jomā uzticētas saskaņā ar Līgumu (750). Tas pats attiecas uz 2011. gada 6. decembra norunām ESAO forumā, ar ko saskaņā “šādiem 10 režīmiem nav nepieciešama turpmāka izskatīšana [..] Luksemburga – iepriekšēja nodokļu nolēmuma analīze grupas iekšējām finansēšanas darbībām”. ESAO nav Savienības iestāde, Savienība nav šīs organizācijas locekle (751) un tās nesaistošie secinājumi nevar būt saistoši Savienības iestādēm. Turklāt ESAO forums noteikti neizteica precīzu apgalvojumu un tikai atturējās no turpmākas izskatīšanas attiecībā uz Luksemburgas nodokļu analīzi grupas iekšējām finansēšanas darbībām. Tādēļ no šā apgalvojuma nav iespējams izdarīt kādus secinājumus vai slēdzienus attiecībā uz valsts atbalsta noteikumu piemērošanu apstrīdētajam nodokļu nolēmumam, kas ir atsevišķs transfertcenu noteikšanas nolēmums, kurš nav saistīts ar grupas iekšējām finansēšanas darbībām.

                  (636)

                     Amazon līdzīgi piesauc tiesiskās paļāvības principu, argumentējot, ka Komisijas savu izmeklēšanu balstīja uz jaunu pieeju valsts atbalsta noteikumiem (752). Komisija jau 626. apsvērumā ir paskaidrojusi, kādēļ šis apgalvojums ir nepamatots. Lai atsaukšanās uz tiesisko paļāvību būtu pamatota, šādai paļāvībai ir jāizriet no Komisijas iepriekšējas rīcības precīza apgalvojuma veidā (753). Tas nozīmē, ka tiesiskajai paļāvībai ir jāizriet no Komisijas iepriekšējās rīcības, piemēram, ja Komisija jau ir pieņēmusi lēmumu par tādu pašu vai identisku atbalsta shēmu. Amazon neminēja šādu Komisijas rīcību, bet tā vietā apgalvoja, ka “valsts atbalsta noteikumu piemērošana atsevišķiem nodokļu nolēmumiem par transfertcenu noteikšanu nekad nav bijusi neviena Komisijas iepriekšējā paziņojuma temats” (754). Komisija šajā saistībā atgādina, ka valsts atbalsts ir objektīvs jēdziens, tādēļ, pat ja līdz 2015. gadam nebija pieņemts neviens lēmums, kas atsevišķu nodokļu nolēmumu atzītu par valsts atbalstu, tas nenozīmē, ka šāds nodokļu nolēmums nevar būt valsts atbalsts. Jebkurā gadījumā Komisija ir pieņēmusi vairākus lēmumus, kuros atzīts, ka shēmas, kas neatbilst neatkarības principam, ir valsts atbalsts (755), un vairākus lēmumus, kuros individuāli nodokļu pasākumi ir atzīti par valsts atbalstu (756).

                  (637)

                     Amazon arī atsaucas uz vienlīdzīgu attieksmi, argumentējot, ka Amazon būtu vienīgais no daudziem vienādam nodokļu režīmam pakļautajiem uzņēmumiem, kuram būtu jāatmaksā nelikumīgs atbalsts (757). Tomēr Tiesa jau ir norādījusi, ka, nosakot, vai konkrēts pakalpojums ir valsts atbalsts, nav nozīmes tam, vai citi uzņēmumi, pat konkurenti, ir saņēmuši valsts atbalstu (758). Tā kā atgūšana ir nelikumīga atbalsta loģiskas sekas, tam ir a fortiori jāattiecas uz nelikumīga valsts atbalsta atmaksāšanu.

                  (638)

                  Visbeidzot, neviens vispārējs tiesību princips neliedz šajā gadījumā īstenot atgūšanu.

            10.4.   ATGŪŠANAS METODIKA

                  (639)

                  Valsts pienākums atcelt nelikumīgu atbalstu, ko Komisija uzskata par nesaderīgu ar iekšējo tirgu, ir paredzēts, lai atjaunotu iepriekšējo konkurences situāciju tirgū. Šajā ziņā Eiropas Savienības Tiesa ir noteikusi, ka mērķis ir sasniegts tad, kad atbalsta saņēmējs ir atmaksājis summas, kas tam piešķirtas kā nelikumīgs atbalsts, tādējādi zaudējot priekšrocību, kura tam bija attiecībā pret citiem konkurentiem tirgū, un ir atjaunota attiecīgā situācija, kāda bija pirms atbalsta izmaksāšanas.

                  (640)

                  Neviens Eiropas Savienības tiesību aktu noteikums neprasa, lai Komisija, pieprasot atgūt atbalstu, kas atzīts par nesaderīgu ar iekšējo tirgu, noteiktu precīzu atgūstamā atbalsta summu (759). Drīzāk pietiek ar to, ka Komisijas lēmumā tiek ietverta informācija, kas ļauj lēmuma adresātam pašam bez lieliem sarežģījumiem aprēķināt šo summu (760). Savienības tiesību aktos ir tikai prasīts atgūt nelikumīgu atbalstu, lai atjaunotu status quo ante stāvokli, un nodrošināt, lai šāda atmaksa notiek saskaņā ar valsts tiesību aktu noteikumiem (761). Tādējādi Komisija var vien noteikt, ka pastāv pienākums atmaksāt attiecīgo atbalstu, un ļaut valsts iestādēm aprēķināt atmaksājamā atbalsta precīzo summu (762).

                  (641)

                  Saistībā ar nelikumīgu valsts atbalstu nodokļu pasākumu veidā atgūstamā summa būtu jāaprēķina, balstoties uz faktiski samaksāto nodokļu salīdzinājumu ar summu, kura būtu bijusi jāmaksā, ja būtu ticis piemērots vispārēji piemērojamais noteikums. Kā secināts 542. apsvērumā, LuxOpCo izmaksātā atlīdzība LuxSCS būtu jānosaka, balstoties uz TNMM, kur LuxSCS tiek uzskatīts par licences līguma vienkāršāko struktūru, un LuxOpCo izmaksātā atlīdzība LuxSCS būtu jānosaka, atsaucoties uz LuxSCS kā uz analizējamo pusi (763).

                  (642)

                     LuxSCS atlīdzībai būtu jāatspoguļo tas, ka LuxSCS saistībā ar nemateriālajiem aktīviem īsteno starpnieka funkciju, jo ir tikai likumīgo īpašumtiesību un licenču turētājs attiecībā uz nemateriālajiem aktīviem, kas pieder ATI un A9, bet tiesības izstrādāt, uzlabot, pārvaldīt un izmantot nemateriālos aktīvus ir nodevis LuxOpCo, lai LuxOpCo varētu nodrošināt Amazon Eiropas mazumtirdzniecības darbības. Tāpat tai būtu jāatspoguļo tas, ka LuxSCS labākajā gadījumā īsteno tikai ierobežotas funkcijas vispārīgu administratīvo pakalpojumu veidā, kuri vajadzīgi, lai uzturētu tā likumīgās īpašumtiesības uz nemateriālajiem aktīviem, un, šķiet, ka šīs funkcijas LuxSCS vārdā ir nodrošinājuši ārēji pakalpojumu sniedzēji (sk. 429. apsvērumu).

                  (643)

                  Attiecībā uz atbilstīgas izmaksu bāzes noteikšanu, kurai būtu jāpiemēro uzcenojums, Komisija atzīmē, ka LuxSCS nav reģistrējis nekādus pārdošanas apjomus un saistībā ar nemateriālajiem aktīviem neuzņemas nekādu risku. Tādēļ, lai noteiktu LuxSCS atlīdzību, būtu jāizmanto uz izmaksām balstīta atlīdzība, piemērojot uzcenojumu tikai LuxSCS faktisko funkciju ārējām izmaksām, bet nepiemērojot – iepirkšanas un CSA izmaksām, ko realitātē LuxSCS nodod A9 un ATI (764).

                  (644)

                  Runājot par atbilstīgu uzcenojuma līmeni, kas būtu piemērojams LuxSCS izmaksām un par ko pieņem, ka tas atspoguļo faktiskās funkcijas saistībā ar nemateriālo aktīvu īpašumtiesību vajadzīgo uzturēšanu LuxOpCo kontrolē, Komisija saskaņā ar JTPF 2010. gada ziņojuma pamatā esošo pieredzi uzskata, ka atbilstīgs uzcenojums pakalpojumiem ar zemu pievienoto vērtību (kādus LuxSCS sniedza saistībā ar nemateriālajiem aktīviem) ir 5 % (765). Tomēr, ja konkrēta darījuma fakti un apstākļi atbalsta atšķirīgu uzcenojumu, tas ir jāņem vērā (766). Tādēļ Luksemburgas nodokļu iestādes tiek aicinātas divu mēnešu laikā pēc šā lēmuma paziņošanas ierosināt un pamatot šā uzcenojuma galīgo līmeni, salīdzinot šo uzcenojumu ar salīdzināmiem darījumiem ar neatkarīgiem pakalpojumu sniedzējiem. Ja Luksemburga to nedarīs, Komisija pieņems 5 % uzcenojumu virs LuxSCS tiešajām ārējām izmaksām saistībā ar nemateriālo aktīvu īpašumtiesību uzturēšanu, ciktāl šīs izmaksas atspoguļo LuxSCS faktiski īstenotās funkcijas.

                  (645)

                  Ņemot vērā iepriekš izklāstītos apsvērumus, atgūstamā summa būtu jānosaka: i) ņemot vērā LuxOpCo grāmatvedības peļņu katrā gadā, kad tā uzņēmumu ienākuma nodokļu saistību noteikšanai tika izmantots apstrīdētais nodokļu nolēmums; ii) no šīs peļņas atņemot iepirkšanas un CSA izmaksu summu, LuxSCS izmaksas saistībā ar ārpakalpojumiem un atbilstīgu uzcenojumu virs šo pakalpojumu izmaksām, ciktāl šīs izmaksas atspoguļo LuxSCS aktīvās funkcijas (767); iii) iegūtajai summai piemērojot Luksemburgas parastos uzņēmumu peļņas nodokļu noteikumus, ietverot standarta uzņēmumu ienākuma nodokli, papildnodokļus un mantas nodokli; un iv) no šīs summas atņemot LuxOpCo faktiski samaksāto nodokļu summu katrā gadā, kad bija spēkā apstrīdētais nodokļu nolēmums.

                  (646)

                  Tieši iii) un iv) punkta starpība ir atgūstamais atbalsts, lai novērstu selektīvo priekšrocību, ko Luksemburga piešķīrusi apstrīdētā nodokļu nolēmuma rezultātā.

            10.5.   STRUKTŪRA, NO KURAS JĀATGŪST ATBALSTS

                  (647)

                  Ņemot vērā 607.–610. apsvērumu, Komisija uzskata, ka Luksemburgai būtu pirmām kārtām no LuxOpCo jāatgūst nelikumīgais un nesaderīgais atbalsts, kas tam piešķirts ar apstrīdēto nodokļu nolēmumu. Ja LuxOpCo nespēj atmaksāt apstrīdētā nodokļu nolēmuma rezultātā saņemtā atbalsta pilnu summu, Luksemburgai būtu jebkāda atlikusī summa jāatgūst no Amazon grupas vai/un jebkura tās tiesību pārņēmēja, vai grupas uzņēmumiem, jo tieši šī struktūra kontrolē Amazon grupu, kas ir viena saimnieciskā vienība, kura gūst labumu no atbalsta (sk. 9.5. iedaļu). Tādējādi tiktu novērsta apstrīdētā nodokļu nolēmuma rezultātā piešķirtā priekšrocība un, pateicoties atgūšanai, atjaunota tirgū iepriekš pastāvošā situācija (768).

            11.   PIERĀDĪJUMI, KO KOMISIJA IZMANTOJA ATBALSTA KONSTATĒŠANAI

                  (648)

                  Luksemburga apgalvoja, ka daļa informācijas, uz ko Komisija paļāvās formālajā izmeklēšanā, šīs valsts nodokļu iestādei nebija pieejama dienā, kad tika pieņemts apstrīdētais nodokļu nolēmums, un ka tādēļ Komisijai ir labāka iespēja izprast šo situāciju nodokļu nolēmuma izskatīšanas laikā.

                  (649)

                  Komisija uzskata, ka argumenti, uz kuriem tā pamato savus konstatējumus par priekšrocību, tolaik bija pieejami. Tas it sevišķi attiecas uz funkcionālo analīzi nodokļu nolēmuma pieprasījumā un uz TP ziņojumu. Šajos dokumentos ir nepārprotami aprakstīts, ka LuxSCS nav ne darbinieku, ne fiziskas klātbūtnes un ka tā galvenās darbības ietver tikai nemateriālo aktīvu pārvaldītājsabiedrības, kā arī CSA (kurā tam bija paredzēts ieguldīt tikai finansiāli) līgumslēdzējas puses funkcijas. Savukārt par LuxOpCo ir norādīts, ka tas īsteno Eiropas galvenā biroja funkcijas, uzņemas riskus un pārvalda stratēģisko lēmumu pieņemšanu, kā arī Amazon Eiropas tiešsaistes mazumtirdzniecības darbību galvenos komponentus. Šai informācijai vajadzēja likt Luksemburgas nodokļu iestādei apšaubīt neprecīzo un nepamatoto pieņēmumu, ka LuxSCS saistībā ar nemateriālajiem aktīviem īstenos unikālas un vērtīgas funkcijas, kas ir pamatā apstrīdētajā nodokļu nolēmumā apstiprinātajiem transfertcenu noteikšanas nosacījumiem.

                  (650)

                  Jebkurā gadījumā, kā skaidrots 620. apsvērumā, brīdis, kad nodokļu maksātājam tiek piešķirts atbalsts tāda nodokļu nolēmuma gadījumā, kas apstiprina tā apliekamo ienākumu noteikšanas metodi, ir katrs gads, kurā šis nodokļu maksātājs izmanto šo nodokļu nolēmumu, lai noteiktu savas gada uzņēmumu ienākuma nodokļa saistības, un nodokļu iestāde pieņem deklarāciju par apliekamajiem ienākumiem, kas noteikti saskaņā ar minēto metodi. Tādējādi jebkurai informācijai, kas vēlākā posmā lika apšaubīt kritiski nozīmīgo pieņēmumu, uz kuru balstījās minētais nodokļu nolēmums, vajadzēja novest vai nu pie šā nodokļu nolēmuma pārskatīšanas, vai pie Luksemburgas nodokļu iestādes atteikšanās pieņemt nodokļu deklarāciju, kas balstījās uz šajā nodokļu nolēmumā apstiprinātajiem transfertcenu noteikšanas nosacījumiem, vairāk nekā astoņu gadu gaitā, kad LuxOpCo izmantoja šo nodokļu nolēmumu savu uzņēmumu ienākuma nodokļa saistību aprēķināšanai Luksemburgā.

            12.   SECINĀJUMS

                  (651)

                  Visbeidzot, Komisija konstatē, ka Luksemburga, pārkāpjot Līguma 107. panta 1. punktu un 108. panta 3. punktu, ir nelikumīgi piešķīrusi valsts atbalstu LuxOpCo un Amazon grupai, izsniedzot apstrīdēto nodokļu nolēmumu un katru gadu pieņemot uzņēmumu ienākuma nodokļu deklarāciju uz šā nodokļu nolēmuma pamata, kas Luksemburgai ir jāatgūst saskaņā ar Regulas (ES) 2015/1589 16. pantu no LuxOpCo, un, ja LuxOpCo neatmaksā pilnu atbalsta summu, atlikusī atbalsta summa ir jāatgūst no Amazon grupas vai jebkura tās tiesību pārņēmēja, vai grupas uzņēmumiem. Tādējādi Komisija

            IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
      1. pants
      Ar 2003. gada 6. novembri adresētais nodokļu nolēmums, ar ko Luksemburga apstiprināja Amazon.com, Inc. ierosinātos transfertcenu noteikšanas nosacījumus, kuri ļāva Amazon EU S.á.r.l. novērtēt savas uzņēmumu ienākuma nodokļa saistības Luksemburgā no 2006. līdz 2014. gadam, un uz šo nodokļu nolēmumu balstīto gada uzņēmumu ienākuma nodokļa deklarāciju turpmākā pieņemšana ir atbalsts Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 1. punkta izpratnē, kurš ir nesaderīgs ar iekšējo tirgu un kuru Luksemburga nelikumīgi īstenoja, pārkāpjot Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta 3. punktu.
      2. pants
      1.   Luksemburgai ir jāatgūst 1. pantā minētais nesaderīgais un nelikumīgais atbalsts no Amazon EU S.á r.l.
      2.   Jebkādas summas, kas nav atgūtas no Amazon EU S.á r.l. pēc iepriekšējā punktā aprakstītās atgūšanas, atgūst no Amazon grupas.
      3.   Atgūstamās summas ietver procentus, ko piemēro no dienas, kurā summas piešķīra atbalsta saņēmējiem, līdz to faktiskajai atgūšanas dienai.
      4.   Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 794/2004 V nodaļu procentus aprēķina gan parāda pamatsummai, gan procentiem.
      3. pants
      1.   Lēmuma 1. pantā minētā piešķirtā atbalsta atgūšana ir tūlītēja un spēkā esoša.
      2.   Luksemburga nodrošina, ka šo lēmumu īsteno četru mēnešu laikā no tā paziņošanas dienas.
      4. pants
      1.   Divu mēnešu laikā pēc šā lēmuma paziņošanas Luksemburgai ir jāiesniedz informācija par metodiku, ko izmanto precīzas atbalsta summas aprēķināšanai.
      2.   Luksemburgai ir Komisijai jāziņo par šā lēmuma īstenošanai pieņemto valsts pasākumu īstenošanu līdz 1. pantā minētā atbalsta pilnīgai atgūšanai. Pēc vienkārša Komisijas pieprasījuma Luksemburgai ir nekavējoties jāsniedz informācija, kas attiecas uz jau pieņemtajiem un plānotajiem pasākumiem šā lēmuma izpildei.
      5. pants
      Šis lēmums ir adresēts Luksemburgas Lielhercogistei.

         Briselē, 2017. gada 4. oktobrī

               Komisijas vārdā –

               Komisijas locekle

            Margrethe VESTAGER

         (1)  OV C 44, 6.2.2015., 13. lpp.

         (2)  Ja nav norādīts citādi, Komisija apstiprināja visus Luksemburgas un Amazon lūgumus pagarināt termiņu.

         (*1)  Konfidenciāla informācija.

         (3)  Amazon izmanto apzīmējumu LuxOpCo savos 2003. gada 23. un 31. oktobra nolēmuma pieprasījumos.

         (4)  Amazon izmanto apzīmējumu LuxSCS savos 2003. gada 23. un 31. oktobra nolēmuma pieprasījumos.

         (5)  Notika vairākas konfidenciālas informācijas apmaiņas, kas nav atsevišķi minētas šajā iedaļā.

         (6)  OV C 44, 6.2.2015., 30. lpp.

         (7)  OV C 44, 6.2.2015., 13. lpp.

         (8)  Amazon iekšējie dokumenti: grozītais un pārstrādātais līgums par nemateriālo aktīvu izstrādes izmaksu un risku dalīšanu, kas noslēgts un stājies spēkā 2005. gada 1. janvārī, grozītais un pārstrādātais līgums par nemateriālo aktīvu izstrādes izmaksu un risku dalīšanu, kurš noslēgts 2009. gada 2. jūlijā un stājies spēkā 2009. gada 5. janvārī, un pirmais grozījums grozītajā un pārstrādātajā līgumā par nemateriālo aktīvu izstrādes izmaksu un risku dalīšanu, kas noslēgts 2014. gada februārī un stājies spēkā 2014. gada 1. janvārī.

         (9)  Padomes 1999. gada 22. marta Regula (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus līguma par Eiropas savienības darbību 108. panta piemērošanai (OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp.) Regulu (EK) Nr. 659/1999 atcēla un aizstāja ar Padomes 2015. gada 13. jūlija Regulu (ES) 2015/1589, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta piemērošanai (OV L 248, 24.9.2015., 9. lpp.), un kas stājās spēkā 2015. gada 14. oktobrī. Jebkuru atsauci uz Regulu (EK) Nr. 659/1999 var interpretēt kā atsauci uz Regulu (ES) 2015/1589, un tā būtu jālasa saskaņā ar pēdējās minētās regulas II pielikumā ietverto korelācijas tabulu.

         (10)  Sk. 13. apsvērumu.

         (11)  Amazon iesniedza licences līgumu 2015. gada 5. martā; 4. pielikums (kopā ar jaunāko grozījumu Nr. 1 IĪ licences līgumā, kas stājās spēkā 2009. gada 1. janvārī).

         (12)  Amazon.com Inc., 2016. gada pārskats, 18. lpp.

         (13)  Amazon.com Inc., 2016. gada pārskats, 3. lpp.

         (14)  Amazon.com Inc., 2003. gada pārskats, 5. lpp.

         (15)  Pasūtījuma izpilde ir process, ko uzņēmumā sāk īstenot pēc produkta pasūtījuma saņemšanas. Tas ietver glabāšanu noliktavā, pasūtītā priekšmeta atrašanu, tā iesaiņošanu un nosūtīšanu (tieši vai ar trešo pušu starpniecību).

         (16)  https://services.amazon.com/fulfillment-by-amazon/benefits.htm/ref=asus_fba_hnav.

         (17)  Amazon.com Inc., 2002. gada pārskats, 2. lpp. Sk. arī TP ziņojumu, 6.–7. lpp.

         (18)  Amazon pēctiesas ziņojums, 81. lpp., 253. punkts.

         (19)  Termins “ES tīmekļa vietnes”, kas izmantots šajā lēmumā, neietver www.amazon.nl, jo šī tīmekļa vietne uzsāka darbību pēc laikposma, uz kuru attiecas šis lēmums.

         (20)  Amazon.com Inc., 2016. gada pārskats, 3. lpp.

         (21)  Amazon.com Inc., 2016. gada pārskats, 4. un 67. lpp.

         (22)  Termins “ES vietējie saistītie uzņēmumi”, kas izmantots šajā lēmumā, ietver Amazon.co.uk Ltd, Amazon.fr SARL, Amazon.fr Logistique SAS, Amazon.de GmbH un Amazon Logistik GmbH, kuri visi bija ES vietējie saistītie uzņēmumi kopš 2006. gada 1. maija.

         (23)  TP ziņojums, 12. lpp.

         (24)  Amazon2015. gada 5. martā sniegtā informācija: 6. pielikums.

         (25)  Amazon2015. gada 5. martā sniegtā informācija: 6. pielikums.

         (26)  TP ziņojums, 13. lpp.: “Sākot no pārstrukturēšanas dienas, LuxSCS galvenokārt īstenos tikai nemateriālo aktīvu pārvaldītājsabiedrības darbības un darbosies kā dalībnieks pastāvīgajā nemateriālo aktīvu izstrādē saskaņā ar CSA. Turklāt LuxSCS licencēs nemateriālos aktīvus LuxOpCo saskaņā ar nemateriālo aktīvu licenci un saņems honorāru maksājumus saskaņā ar šo licenci.”

         (27)  Amazon2006. gada 20. aprīļa vēstule Luksemburgas nodokļu iestādei (ko sagatavojis Amazon nodokļu konsultants [nodokļu konsultants 1]), 2. lpp.: “EHT [LuxSCS], kas ir Amazon.com Inc pilnībā piederošs netiešs meitasuzņēmums, tika izveidots, lai pārvaldītu un izstrādātu intelektuālo īpašumu (tikai ar finansiālu ieguldījumu). [..] EHT [LuxSCS] darbības jomā ir tikai Amazon ES intelektuālā īpašuma un akciju AEU pārvaldība, un tas ir noslēdzis vairākus juridiskus līgumus, kas vajadzīgi, lai Luksemburgas struktūra varētu darboties (kā aprakstīts 1.2. punktā turpmāk). EHT [LuxSCS] no saviem meitasuzņēmumiem saņems tikai pasīvus ienākumus (procentus un honorārus).” Šīs vēstules 1.2. punktā ir aprakstīti šā lēmuma 105. apsvērumā minētie līgumi.

         (28)  LuxSCS 2005.–2013. gada finanšu pārskati. LuxSCS starpuzņēmumu aizdevums LuxOpCo analizētajā laikposmā palielinājās līdz [2–2,5] miljardiem EUR 2013. gadā. Vēl viens grupas uzņēmums, kas no LuxSCS saņēma nelielu finansējumu, bija Amazon Eurasia Holding Sarl ([20–30] miljoni EUR 2013. gadā).

         (29)  Licences līgums par iepriekš pastāvošu intelektuālo īpašumu un nodošanas līgums par iepriekš pastāvošu intelektuālo īpašumu – abi starp LuxSCS un ATI – stājās spēkā 2005. gada 1. janvārī.

         (30)  Grozīts un pārstrādāts līgums par nemateriālo aktīvu izstrādes izmaksu un risku dalīšanu starp LuxSCS, ATI un A9, kas stājās spēkā 2005. gada 1. janvārī. Izmaksu dalīšanas līgumu pirms 2005. gada CSA noslēdza starp LuxSCS un A9, un tas bija spēkā no 2004. gada 7. jūnija. CSA vēlreiz grozīja un pārstrādāja, un tas stājās spēkā 2009. gada 5. janvārī; to vēlreiz grozīja, un tas stājās spēkā 2014. gada 1. janvārī.

         (31)  Intelektuālā īpašuma nodošanas un licences līgums starp LuxSCS, Amazon.fr SARL, Amazon.de GmbH un Amazon.co.uk Ltd, kas stājās spēkā 2006. gada 30. aprīlī.

         (32)  Saskaņā ar CSA 1.8. punktu “Atvasinātie darbi” ir “jebkādi un visi jaunie darbi, ko radījusi viena Puse vai kas radīti vienai Pusei [CSA] no iepriekš pastāvoša materiāla, kurš ietverts darbos, vai piekļūstot citas Puses intelektuālajam īpašumam vai izmantojot to [..]”.

         (33)  CSA, 6. iedaļa (Licence un īpašumtiesības). Kā noteikts CSA 6.4. punktā, papildus licencēm uz nemateriālajiem aktīviem, ko A9 un ATI nodrošināja LuxSCS saskaņā ar CSA, LuxSCS paturēja īpašumtiesības uz visiem nemateriālajiem aktīviem, kurus tas bija nodrošinājis.

         (34)  CSA, 1.13. punkts par “Licences mērķi”.

         (35)  CSA, 4. iedaļa “Izstrādes izmaksu sadale” un 5. iedaļa “Maksājumi”.

         (36)  CSA, 9.12. punkts.

         (37)  CSA, kas stājās spēkā 2009. gada 5. janvārī, 2.3. punkts.

         (38)  Kā paskaidrots CSA 1.1. iedaļā, A9 IĪ tiesību ieguldījums CSA ietver tikai intelektuālā īpašuma tiesības, kas pieder vai ko citādi tur A9 attiecībā uz e-komercijas un navigācijas tehnoloģijām.

         (39)  Tas ietver tehnoloģijas Amazon programmatūras platformai, ES tīmekļa vietņu izskatu, katalogus, meklēšanas un navigācijas funkcijas, loģistikas procesu, pasūtījumu apstrādi, klientu apkalpošanu un personalizācijas funkcijas. Lai iegūtu sīkāku informāciju, sk. 174. un nākamos apsvērumus.

         (40)  Tā ir datu apkopošana par produktiem un klientiem. Tas ietver klientu atsauksmes, izdevēju atsauksmes, produktu datus, klientu vārdus, uzvārdus/nosaukumus, pirkumu vēsturi un citus datus. Kā paskaidrots informācijā, ko Amazon sniedza 2015. gada 21. augustā, LuxSCS pārņēma likumīgas īpašumtiesības uz Amazon Int'l Sales, Inc. un Amazon Int'l Marketplace, Inc. uzkrātajiem Eiropas klientu datiem Eiropas darbību pārstrukturēšanas ietvaros. Pēc tam LuxOpCo turpināja attīstīt un uzturēt klientu datubāzi.

         (41)  Tas ietver preču zīmes, uzņēmuma nosaukumu, stilu, logo, Amazon prezentēšanu un saistītos nemateriālos aktīvus.

         (42)  CSA 1.1., 1.4. un 1.11. punktā ir noteikts: “Neraugoties uz iepriekš sacīto, puses tieši piekrīt, ka [..] [nemateriālie aktīvi] neietver nekādus globālā tīmekļa domēna nosaukumus”.

         (43)  Kā paskaidrots informācijā, ko Amazon sniedza 2015. gada 12. jūnijā, LuxSCS2013. gada 16. decembrī nodeva LuxOpCo esošās akcijas Amazon Europe Core S.à r.l.

         (44)  TP ziņojums, 12. lpp.

         (45)  TP ziņojums, 30. lpp.

         (46)  Amazon2015. gada 5. martā sniegtā informācija, 6. apsvērums un Amazon iekšējais dokuments: Amazon2006. gada 14. aprīļa vēstule Luksemburgas nodokļu iestādei, 2. lpp.

         (47)  TP ziņojums, 30. lpp.

         (48)  TP ziņojums, 13. lpp.

         (49)  Galvenais pārdevējs ir struktūra, kurai pieder preces un kura tās piedāvā pārdošanai, kā arī kura atbild par pievienotās vērtības nodokļa iekasēšanu un samaksu.

         (50)  Apvienotās Karalistes parlaments, Pārstāvju palāta: ziņojums par Viņas Majestātes Ieņēmumu un muitas dienesta (HMRC) 2011. un 2012. gada pārskatiem – rakstiski pierādījumi no Amazon EU Sarl, Andrew Cecil (ES sabiedriskās politikas direktors, LuxOpCo, Luksemburga), 2012. gada 13. novembris: “Amazon EU Sarl pieder preču krājumi, tas gūst peļņu no šo preču pārdošanas galapatērētājiem un uzņemas jebkādu zaudējumu risku. Luksemburgā Amazon EU Sarl apstrādā un veic maksājumus no tā Eiropas klientiem.” Pieejams: https://publications.parliament.uk/pa/cm201213/cmselect/cmpubacc/writev/716/m03.htm.

         (51)  Amazon2016. gada 22. martā sniegtā informācija, 1. un 2. lpp. un E pielikums.

         (52)  LuxOpCo pārvaldīja līdzekļu apkopošanu un Amazon Eiropas darbību likviditāti;, sal., ar Amazon iekšējo dokumentu: Luksemburgas galvenais birojs – pārskats, 11.–17. lpp., un Amazon iekšējo dokumentu: Pre & Post Goldcrest bilances analīze, 1. lpp., un Amazon iekšējo dokumentu: nodokļu avansa līgums, Amazon vēstule [..] kungam, 2014. gada 2. aprīlis, 11. punkts, un Amazon iekšējo dokumentu: ES politikas un procedūru rokasgrāmata, spēkā kopš 2006. gada 1. maija, 3. lpp.

         (53)  Amazon2006. gada 14. aprīļa vēstule Luksemburgas nodokļu iestādei, 2. lpp.

         (54)  Fiskālā apvienībā (le régime d'intégration fiscal) mātesuzņēmumam nodokļus var piemērot kā grupai kopā ar vienu vai vairākiem tā meitasuzņēmumiem. Uzņēmumu ienākuma nodokļa nolūkā tas nozīmē, ka tiek uzskatīts, ka meitasuzņēmumi ir iekļauti mātesuzņēmumā. Lai būtu iespējams izveidot fiskālu apvienību, mātesuzņēmuma tiešā vai netiešā turējumā ir jābūt 95 vai vairāk procentiem no meitasuzņēmuma akciju kapitāla, un gan konsolidējošais mātesuzņēmums, gan meitasuzņēmumi ir Luksemburgas rezidentkapitālsabiedrības, kurām ir pilnībā piemērojams uzņēmumu ienākuma nodoklis. Konsolidāciju piemēro vismaz pieciem pārskata gadiem (LIR 164.a pants).

         (55)  TP ziņojums, 12. lpp.

         (56)  Amazon2017. gada 6. martā sniegtā informācija, 28.a pielikums.

         (57)  TP ziņojums, 12. lpp.

         (58)  Sk. 2.3.3.3. iedaļu.

         (59)  Amazon iekšējie dokumenti: grozītais un pārstrādātais pakalpojumu līgums starp LuxOpCo un Amazon.fr SARL, grozītais un pārstrādātais pakalpojumu līgums starp LuxOpCo un Amazon.fr Logistique SAS, grozītais un pārstrādātais pakalpojumu līgums starp LuxOpCo un Amazon.co.uk Ltd, grozītais un pārstrādātais pakalpojumu līgums starp LuxOpCo un Amazon Logistik GmbH un grozītais un pārstrādātais pakalpojumu līgums starp LuxOpCo un Amazon.de GmbH, kuri visi stājās spēkā 2006. gada 1. maijā.

         (60)  Sk. 109. apsvērumu.

         (61)  Pakalpojumu līgumi, 4.1. punkts (Komisijas maksas): “Ņemot vērā [ES vietējā saistītā uzņēmuma] pakalpojumu darbības rezultātus, [LuxOpCo] maksā [ES vietējam saistītajam uzņēmumam] komisijas maksas (turpmāk – “Pakalpojuma komisijas maksas”), kas vienādas ar Piemērojamām izmaksām (kā noteikts 1. sadaļā), ar kurām [ES vietējais saistītais uzņēmums] ir saskāries, sniedzot attiecīgos Pakalpojumus, un kam pieskaita Piemērojamo uzcenojumu, kā noteikts 1. sadaļā. [..].” Līgumu 1. sadaļā ir noteikts, ka “Piemērojamās izmaksas” ir visi darbības izdevumi, ko kā tieši vai netieši saistītus ar Pakalpojumiem nosaka saskaņā ar ASV vispārpieņemtiem uzskaites principiem, izņemot procentu izdevumus, ES vietējā saistītā uzņēmuma izmaksātās dividendes, ārvalstu valūtas maiņas izmaksas vai jebkādus citus izdevumus, kurus pēc vajadzības neņem vērā saskaņā ar savstarpēju vienošanos. “Piemērojamais uzcenojums” ir piemērojamo izmaksu procentuāla daļa, kas ir no 3 līdz 8 % atkarībā no sniegtā pakalpojuma un ES vietējā saistītā uzņēmuma specifikas.

         (62)  Kā paskaidrots pakalpojumu līgumu apsvērumos, pieeja “izmaksas plus uzcenojums” tiek noteikta, pamatojoties uz “vispusīgu ekonomisko analīzi” par neatkarīgu atlīdzības apmēru par ES vietējo saistīto uzņēmumu sniegtajiem pakalpojumiem LuxOpCo.

         (63)  Licences līguma 1.4. punkts: “Eiropas valstis” ir “a) ekonomiska, zinātniska un politiska organizācija, ko sauc par Eiropas Savienību un kas konkrētajā brīdī [2006. gada 30. aprīlī] ietver Beļģiju, Franciju, Itāliju, Luksemburgu, Nīderlandi, Vāciju, Dāniju, Grieķiju, Īriju, Apvienoto Karalisti, Spāniju, Portugāli, Austriju, Somiju, Zviedriju, Kipru, Čehijas Republiku, Igauniju, Ungāriju, Latviju, Lietuvu, Maltu, Poliju, Slovākiju un Slovēniju, kā arī jebkuru un visas pārējās valstis, kuras varētu kļūt par šādas organizācijas dalībvalstīm līguma darbības laikā; un b) jebkuras valstis, kas norādītas kā “kandidātvalstis” vai “pārējās Eiropas valstis” šajā tīmekļa vietnē: http://europa.eu.int/abc/governments/index_en.htm#, vai jebkuras to pēcteces vai aizstājējas.”

         (64)  Licences līguma 2.1. punkta a) apakšpunkts un 1.5. punkts par licences mērķi. 2.1. punkta a) apakšpunktā ir noteikts: “a) “Ekskluzīvas intelektuālā īpašuma licences piešķiršana”. Amazon EHT [LuxSCS] neatsaucami piešķir AEU [LuxOpCo] – saskaņā ar visām Amazon EHT [LuxSCS] intelektuālā īpašuma tiesībām attiecībā uz Amazon EHT [LuxSCS] pašreizējo un turpmāko intelektuālo īpašumu – šādas individuālas un ekskluzīvas tiesības un licenci uz Amazon EHT [LuxSCS] intelektuālo īpašumu līguma darbības laikā tikai un vienīgi licences mērķim, lai: i) izstrādātu, izmantotu, reproducētu, kopētu, izmainītu, tulkotu, integrētu datubāzē vai izgūtu no tās un radītu atvasinātos darbus no Amazon EHT [LuxSCS] intelektuālā īpašuma; ii) publiski izmantotu vai atspoguļotu, importētu, pārraidītu, nosūtītu, izplatītu un publiskotu jebkādā veidā (tostarp, bet ne tikai, ar vadu vai bezvadu tehnoloģijām, izmantojot apraidi, satelītu, kabeli vai tīklu), licencētu, piedāvātu pārdošanai un pārdotu, nomātu, iznomātu vai aizdotu (oriģinālus un kopijas) un citādi komerciāli vai nekomerciāli izmantotu jebkuru Amazon EHT [LuxSCS] intelektuālo īpašumu (un tā atvasinātos darbus); un iii) apakšlicencētu saistītiem uzņēmumiem vai trešām pusēm iepriekš minētās tiesības, tostarp tiesības apakšlicencēt citām trešām pusēm. [..].”

         (65)  Amazon iekšējais dokuments: licences līguma 2.5. punkts (Licences maksa) un A sadaļa.

         (66)  Šādus nemateriālos aktīvus licences līgumā sauc par “Atvasinātajiem darbiem”, kas saskaņā ar 1.3. punktu ir “jebkuri un visi jaunie darbi, ko radījis vai kas radīti AEU [LuxOpCo] no iepriekš pastāvoša materiāla, kurš ietverts darbos, vai piekļūstot Amazon EHT [LuxSCS] intelektuālajam īpašumam [tostarp nemateriālajiem aktīviem] vai izmantojot to [..]”.

         (67)  Amazon iekšējais dokuments: Licences līguma 2.1. punkta b) apakšpunkts: “AEU [LuxOpCo] neatsaucami un ekskluzīvi nodod un piekrīt nodot Amazon EHT [LuxSCS], tā tiesību pārņēmējiem un pēctečiem visas tiesības, īpašumtiesības un līdzdalību jebkuros un visos Amazon EHT [LuxSCS] intelektuālā īpašuma atvasinātajos darbos, ko radījis vai kas radīts AEU [LuxOpCo] saskaņā ar 2.1. iedaļas a) apakšpunktu”.

         (68)  Licences līguma 9.2. iedaļa: “a) AEU [LuxOpCo], sedzot visus izdevumus, dara visu iespējamo, lai novērstu, izmeklētu un apsūdzētu jebkura Amazon EHT [LuxSCS] intelektuālā īpašuma neatļautu izmantošanu. AEU [LuxOpCo] piekrīt ātri informēt Amazon EHT [LuxSCS] par jebkādu šādu neatļautu izmantošanu, par ko uzzina AEU [LuxOpCo]. Lai sekmētu līguma izpildes darbību koordinēšanu, AEU [LuxOpCo] apspriežas ar Amazon EHT [LuxSCS] pirms uzsāk jebkādas darbības, lai novērstu šādu Amazon EHT [LuxSCS] intelektuālā īpašuma neatļautu izmantošanu. b) AEU [LuxOpCo] var, sedzot visus izdevumus, uzsākt un īstenot tiesvedību, lai aizsargātu savas tiesības saskaņā ar šo līgumu pret pārkāpumiem, un drīkst paturēt visas šādas tiesvedības rezultātā atgūtās summas.” Sk. arī licences līguma 2.3. punktu (Uzturēšana) un 9.5. punktu (Atbilstība un datu aizsardzība).

         (69)  Amazon iekšējais dokuments: Licences līguma 3.1. punkts.

         (70)  Licences līguma 7. punkts (Nekādas garantijas): “Katra no pusēm otrai pusei nodrošina savus materiālus un pakalpojumus saskaņā ar šo līgumu “bez izmaiņām”, “ar visām problēmām” un bez nekādām tiešām, netiešām, likumiskām vai cita veida garantijām, tostarp bez nekādām netiešām garantijām par piemērotību pārdošanai, atbilstību konkrētam mērķim, pamatotu rūpību, prasmīgiem centieniem, rezultātiem, vīrusu neesību, precizitāti vai pabeigtību, par ko katra no pusēm pauž nepārprotamu atrunu, un katra no pusēm uzņemas visu risku saistībā ar šo pakalpojumu un materiālu rezultātiem un veiktspēju. Nav nekādu garantiju par īpašumtiesībām vai jebkādu intelektuālā īpašuma tiesību nepārkāpšanu un nekādu garantiju par to, ka netiks skartas kādas no pusēm vai jebkuras citas struktūras tiesības uz informāciju, kas tām sniegta saistībā ar šo līgumu”.

         (71)  Tā sauktie “trešās puses materiāli”. Piemēram, 2011. gada februārī LuxOpCo iegādājās pilnas īpašumtiesības uz LoveFilm grupu, ietverot šīs grupas intelektuālo īpašumu (sk. Amazon2015. gada 4. maijā sniegto informāciju). Saistībā ar [iegādes Q] integrēšanu pēc iegādes tika pieņemts lēmums, ka Amazon centralizēs visas “digitālā satura tiesības” [..] LuxOpCo. [..]. Licences līguma 3.2. iedaļā ir noteikts: “Trešo pušu materiāli. Līguma darbības laikā AEU [LuxOpCo] var reizēm licencēt vai citādi iegūt tiesības vai īpašumtiesības uz trešo pušu materiāliem, ko AEU [LuxOpCo] var izmantot saistībā ar licences mērķi (turpmāk – “Trešo pušu materiāli”). Ja saistībā ar licences saņemšanu Trešo pušu materiāliem AEU [LuxOpCo] iegūst tiesības apakšlicencēt šādus Trešo pušu materiālus Amazon EHT [LuxSCS], ar šo AEU [LuxOpCo] piešķir Amazon EHT [LuxSCS] bezhonorāra un neekskluzīvas tiesības un licenci uz šādiem Trešo pušu materiāliem līguma darbības laikā tāpat un tiem pašiem mērķiem, kā un kādiem šie Trešo pušu materiāli ir licencēti AEU [LuxOpCo]. Ja AEU [LuxOpCo] iegādājas īpašumtiesības uz jebkādiem Trešo pušu materiāliem, ar šo AEU [LuxOpCo] piešķir Amazon EHT [LuxSCS] bezhonorāra un neekskluzīvas tiesības un licenci uz šādiem Trešo pušu materiāliem līguma darbības laikā pilnā apmērā, kādā AEU [LuxOpCo] var izmantot šādus Trešo pušu materiālus kā Trešo pušu materiālu īpašnieks”.

         (72)  Amazon2016. gada 18. janvārī sniegtā informācija: “Gan LuxOpCo, gan ASE savas uzņēmējdarbības īstenošanā izmanto nemateriālos aktīvus. Preču krājumu pārvaldība, cenu noteikšana, pasūtījumu izpilde, pārvaldība un trešo pušu reģistrācija u. c. darbības Amazon tirdzniecības vietās ir ļoti lielā mērā automatizēta, un nepieciešamā tehnoloģija tiek licencēta no LuxSCS. Šīs automatizācijas rezultātā LuxOpCo un ASE darbinieku iesaiste šajās funkcijās ir minimāla, izņemot uzraudzību un pārvaldību”.

         (73)  Licences līguma 2.1. punkta a) apakšpunkts (Ekskluzīvas intelektuālā īpašuma licences piešķiršana). Sk. 64. zemsvītras piezīmi.

         (74)  Pakalpojumu līgumu 3.1. punkts (Izmantošana pakalpojumu sniedzēja vajadzībām).

         (75)  Pakalpojumu līgumu 3.2. punkts (Uzņēmuma īpašumtiesības).

         (76)  Licences līguma 4.1. punkts (Darbības laiks).

         (77)  Licences līguma 4.2. punkts (Tūlītēja izbeigšana kontroles maiņas vai būtiska apgrūtinājuma paziņošanas gadījumā).

         (78)  Licences līguma 4.3. punkts (Izbeigšana pēc neizpildes nenovēršanas).

         (79)  Luksemburgas 2014. gada 21. novembrī sniegtā informācija, 4. pielikums.

         (80)  Licences maksas aprēķināšanai izmantoto terminu definīcijas sk. 128. apsvērumā. Pēc grozījuma ieviešanas “ES pamatdarbības peļņa” ir ES ieņēmumi, no kuriem atņemtas ES pārdoto preču izmaksas un ES pamatdarbības izdevumi, kā arī – saskaņā ar pušu vienošanos – reizēm konkrēti izdevumi (pašizmaksa), kas nav ietverti AEU pamatdarbības izdevumos.

         (81)  Sk. 84. zemsvītras piezīmi.

         (82)  Kā paskaidrots 102. apsvērumā, Amazon Eiropas struktūra, kas minēta nolēmuma pieprasījumā un apstiprināta apstrīdētajā nodokļu nolēmumā, pastāvēja laikā no 2006. gada maija līdz 2014. gada jūnijam. Šajā struktūrā 2014. gada jūnijā tika ieviestas izmaiņas.

         (83)  Kā paskaidrots Amazon2003. gada 31. oktobra vēstulē, 4. lpp.: “Neraugoties uz LuxSCS nodokļu pārredzamību, tā peļņai būtu bijis piemērojams pašvaldības uzņēmējdarbības nodoklis (MBTL 2. pants), ja šo peļņu gūtu Luksemburgā esoša pastāvīga pārstāvniecība, veicot “komercdarbību”, kā definēts ITL 14-1. pantā”.

         (84)  Šo un Amazon2003. gada 31. oktobra vēstuli papildināja ar papildinformāciju par pārstrukturēšanu Amazon2004. gada 5. decembra, 2006. gada 14. aprīļa un 2006. gada 20. aprīļa vēstulēs Luksemburgas nodokļu iestādei. Luksemburgas nodokļu iestāde savās 2004. gada 23. decembra un 2006. gada 27. aprīļa vēstulēs Amazon apstiprināja, ka: “Tā kā izmaiņas, kas aprakstītas jūsu 2006. gada 14. aprīļa vēstulē un [..] kunga 2006. gada 20. aprīļa vēstulē no [nodokļu konsultants 1], neietekmēs jūsu grupas uzņēmumiem piemērojamo nodokļu režīmu, mana 2003. gada 6. novembra vēstule paliek spēkā. Tādēļ man nav iebildumu pret attiecīgi 2006. gada 14. aprīļa un 2006. gada 20. aprīļa vēstuļu saturu.”

         (85)  Amazon2003. gada 23. oktobra vēstule, 5. lpp.

         (86)  Amazon2003. gada 23. oktobra vēstule, 6. lpp.

         (87)  TP ziņojums, sk. 4. apsvērumu.

         (88)  Sk. TP ziņojumu, 4.1. iedaļa “Metožu pārskats”.

         (89)  Amazon2003. gada 31. oktobra vēstulē ir turpmāk skaidrots, ka “LuxSCS arī turpmāk uzņemsies jebkādus un visus riskus, kas saistīti ar īpašumtiesībām uz IĪ tiesībām”.

         (90)  TP ziņojums, 13. lpp.

         (91)  Amazon2003. gada 23. oktobra vēstule, 3. un 4. lpp. Vadības līmenī ir paredzēti 8–10 pilnslodzes darbinieki un šādi amati: galvenais vadītājs Eiropas mērogā, Luksemburgas reģionālais vadītājs/direktors, Eiropas mēroga piegādes ķēdes direktors, Eiropas mēroga darbību izcilības direktors, Eiropas mēroga darbību inženierijas direktors, informācijas tehnoloģiju direktors, Eiropas mēroga finanšu direktors.

         (*2)  Konfidenciāla informācija.

         (92)  TP ziņojums, 30. lpp.

         (93)  TP ziņojums, 13. lpp.

         (94)  TP ziņojums, 13. lpp.

         (95)  TP ziņojums, 13. lpp.

         (96)  TP ziņojums, 13. lpp.

         (97)  Amazon2003. gada 23. oktobra vēstule, 4. lpp.

         (98)  TP ziņojums, 14. lpp.

         (99)  TP ziņojums, 29. lpp.

         (100)  TP ziņojums, 30. lpp.

         (101)  TP ziņojums, 20. un 21. lpp.

         (102)  Sk. [..].

         (103)  Amazon2015. gada 28. oktobrī sniegtā informācija: “Tikšanās ar lietas grupu”, 8. lpp.

         (104)  7 miljoni USD pirmajā un 8 miljoni USD otrajā līguma gadā; Amazon iekšējais dokuments: Amazon un [A] līgums, 155. lpp.

         (105)  No 7 miljoniem USD līguma otrajā gadā līdz 35 miljoniem USD līguma piektajā gadā; Amazon iekšējais dokuments: Amazon un [A] līgums, 155. lpp.

         (106)  Sākotnēji 5 %, kas samazinātos līdz 4 % ceturtajā un nākamajos gados; Amazon iekšējais dokuments: Amazon un [A] līgums, 157. lpp.

         (107)  TP ziņojums, 30. lpp.

         (108)  TP ziņojums, 28. lpp.

         (109)  Amadeus datubāze ir Eiropas publisku un privātu uzņēmumu finanšu informācijas datubāze. To uztur Bureau van Dijk (BvD), kas ir uzņēmumu informācijas un komercdatu publicētājs.

         (110)  Nodokļu konsultants meklēšanu veica tikai attiecībā uz šādām valstīm: Austrija, Beļģija, Dānija, Francija, Grieķija, Itālija, Luksemburga, Nīderlande, Norvēģija, Portugāle, Somija, Spānija, Šveice, Vācija un Zviedrija.

         (111)  Meklēšanā tika izmantoti šādi atslēgvārdi: datoru-, struktūra, mārketings, tirdzniecība, programmēšana, veicināšana, pakalpojumi, tīmekļa vietnes dizains.

         (112)  Algoriel, Askell, Decade, Seresco SA, Societe de Gestion de Terminaux Informatiques, Solutec un Sydelis.

         (113)  TP ziņojums, V pielikums.

         (114)  TP ziņojums, V pielikums, 46. lpp.

         (115)  TP ziņojums, 31. lpp.

         (116)  TP ziņojums, 31. lpp.

         (117)  TP ziņojums, 32. lpp.

         (118)  TP ziņojums, 34. lpp.

         (119)  Tā kā LuxSCS Luksemburgā uzskatīja par fiskāli pārredzamu uzņēmumu, LuxOpCo honorāra maksājumus LuxSCS neuzskata par LuxSCS apliekamiem ienākumiem Luksemburgā, bet gan par tā partneru apliekamiem ienākumiem ASV. Turklāt kopš 2004. gada 1. janvāra Luksemburga honorāru maksājumiem par nemateriālo īpašumu nav nerezidentiem saņēmējiem piemērojusi nodokļa ieturējumus. Tādējādi Luksemburga LuxSCS peļņai nepiemēro nekādus nodokļus. Savukārt, tā kā ASV neuzskata LuxSCS par fiskāli pārredzamu, bet gan drīzāk par atsevišķu korporatīvu struktūru, kas ir Luksemburgas rezidente, LuxSCS partneru aplikšana ar nodokli ASV var tikt atlikta uz nenoteiktu laiku, ciktāl nekāda LuxSCS pelņa netiek repatriēta uz ASV. Tādējādi atšķirīgais LuxSCS piemērotais nodokļu režīms Luksemburgā (fiskāli pārredzams) un ASV (fiskāli nepārredzams) izriet no tā sauktās “hibrīdās nesakritības”, t. i., atšķirībām Luksemburgas un ASV nodokļu noteikumos attiecībā uz struktūras raksturu.

         (120)  Kā paskaidrots 127. apsvērumā.

         (121)  Šie atbalsta pasākumi cita starpā ietver vispārējas administratīvās, korporatīvās un sabiedriskās attiecības, grāmatvedību un revīzijas, budžeta sagatavošanu, nodokļu un juridisko atbalstu, kā arī apmācību un darbinieku attīstību.

         (122)  Amazon2015. gada 21. augustā sniegtā informācija, 7. un 8. lpp.

         (123)  [Nodokļu konsultanta 3] ziņojums: “E-komercija Eiropā laikā no 2006. līdz 2013. gadam: dinamika un ekonomika”, 2017. gada 11. maijs. Kā norādīts 7. lpp.: “Tiešsaistes mazumtirdzniecība ir e-komercijas nozares segments. Tiešsaistes mazumtirdzniecība ir vērsta uz fizisku preču pārdošanu tiešsaistē, ko īsteno tiešsaistes mazumtirgotāji, t. i., operatori, kuri iegādājas preces, tur tās savos krājumos un pārdod šīs preces tiešsaistē.”

         (124)  [Nodokļu konsultanta 3] ziņojums, 2017. gada 11. maijs, preambula, 7. lpp.

         (125)  [Nodokļu konsultanta 3] ziņojums, 2017. gada 11. maijs, 18. un 67. punkts, 8. un 30. lpp.

         (126)  [Nodokļu konsultanta 3] ziņojums, 18. punkts. Kā paskaidrots [nodokļu konsultanta 3] ziņojuma 20. punktā, “galvenā atšķirība starp tradicionāliem mazumtirgotājiem un tiešsaistes mazumtirgotājiem ir izmantotais produktu izplatīšanas kanāls, proti, tiešsaistes mazumtirgotāji savus produktus pārdod no tīmekļa vietnes un tos piegādā klientiem, izmantojot progresīvas informācijas sistēmas un sarežģītu loģistikas infrastruktūru bez fiziskām tirdzniecības vietām. To izmaksu struktūra atspoguļo ieguldījumus IT un nosūtīšanas un loģistikas infrastruktūrā un tehnoloģijās. Tradicionāli fiziskie mazumtirgotāji savus produktus izplata tirdzniecības vietās un sedz fizisku tirdzniecības vietu uzturēšanas izmaksas, kādu nav tiešsaistes mazumtirgotājiem.”

         (127)  [Nodokļu konsultanta 3] ziņojums, 2017. gada 11. maijs, 24. un 25. punkts, 11. lpp.

         (128)  [Nodokļu konsultanta 3] ziņojums, 2017. gada 11. maijs, 29. punkts, 13. lpp.

         (129)  Ziņojumā ir norādīts, ka tās ir AK, Vācija, Francija, Spānija un Itālija.

         (130)  [Nodokļu konsultanta 3] ziņojums, 2017. gada 11. maijs, 11. punkts, 5. lpp.

         (131)  [Nodokļu konsultanta 3] ziņojums, 2017. gada 11. maijs, 12. punkts, 5. lpp.

         (132)  [Nodokļu konsultanta 3] ziņojums, 2017. gada 11. maijs, 77. punkts, 33. un 34. lpp.

         (133)  Sk. Amazon.com Inc. 2016. gada pārskatu, 3. lpp. “Mēs apkalpojam patērētājus savās mazumtirdzniecības tīmekļa vietnēs un koncentrējam uzmanību uz piedāvājumu, cenu un ērtību”.

         (134)  Amazon piedāvā plašu patēriņa un ilglietojuma preču klāstu, kas ietver elektroniku un vispārīga lietojuma preces, kā arī informācijas nesēju produktus, kuri ir pieejami gan fiziskā, gan digitālā formātā, piemēram, grāmatas, mūziku, video, spēles un programmatūru. Amazon.com Inc., 2016. gada pārskats, 68. lpp.

         (135)  Ērtības pamatā ir nepārtrauktas inovācijas programmatūras izstrādē, tirdzniecībā un pārvaldībā. Sk. Amazon.com Inc. 2006. gada pārskatu, 4. lpp. Kā apliecinājusi arī Amazon darbinieku sniegtā informācija (sk. [vecākā produktu pārvaldības-mazumtirdzniecības viceprezidenta, Amazon Corporate LLC, ASV] 2008. gada 16. jūnija e-pastu: [starptautiskās mazumtirdzniecības viceprezidenta, Amazon Corporate LLC, ASV, bijušā Eiropas mazumtirdzniecības darbību vadītāja, kas atbild par visām mazumtirdzniecības darbībām Eiropā, LuxOpCo, Luksemburga] liecība – 25. sadaļa: “Mums jāturpina koncentrēt uzmanība uz mūsu mazumtirdzniecības pamataspektiem: pārdoto preču izmaksu samazināšanu, preču krājuma ātras atjaunošanas veicināšanu, kategoriju paplašināšanu un piedāvājuma paplašināšanu kategorijās”; un Amazon galīgās stenogrammas: [starptautiskās tirdzniecības viceprezidents, Amazon Corporate LLC, ASV, bijušais Eiropas trešo pušu darbību (piemēram, Marketplace) vadītājs, LuxOpCo, Luksemburga], 2014. gada 4. novembris, 826:17-18. punkts: “Ziniet, galu galā mēs tomēr esam uzņēmums, kam ir izteikta fiziska klātbūtne”.

         (136)  Amazon galīgās stenogrammas: [starptautiskās mazumtirdzniecības viceprezidents, Amazon Corporate LLC, ASV, bijušais Eiropas mazumtirdzniecības darbību vadītājs, kas atbild par visām mazumtirdzniecības darbībām Eiropā, LuxOpCo, Luksemburga], 2014. gada 3. novembris, 427:18-23. punkts.

         (137)  Amazon galīgās stenogrammas: [vecākais produktu pārvaldības-mazumtirdzniecības viceprezidents, Amazon Corporate LLC, ASV], 2014. gada 4. novembris, 588:25. punkts un 589:1-4. punkts.

         (138)  Amazon pēctiesas ziņojums, 18. lpp., 35. punkts, un Amazon galīgās stenogrammas: [starptautiskās mazumtirdzniecības viceprezidents, Amazon Corporate LLC, ASV, bijušais Eiropas mazumtirdzniecības darbību vadītājs, kas atbild par visām mazumtirdzniecības darbībām Eiropā, LuxOpCo, Luksemburga], 2014. gada 3. novembris, 427:18-23. punkts, Amazon galīgās stenogrammas: [starptautiskās mazumtirdzniecības viceprezidents, Amazon Corporate LLC, ASV, bijušais Eiropas mazumtirdzniecības darbību vadītājs, kas atbild par visām mazumtirdzniecības darbībām Eiropā, LuxOpCo, Luksemburga], 2014. gada 3. novembris, 427:18-23. punkts.

         (139)  Amazon pēctiesas ziņojums, 19. lpp., 39.–41. punkts.

         (140)  Amazon pēctiesas ziņojums, 28. lpp., 71. punkts.

         (141)  Piedāvājums ietver arī piemērotus aksesuārus. Amazon ir ļoti svarīgi piedāvāt īstos aksesuārus, it sevišķi lai panāktu pozitīvu peļņas normu no elektronikas preču pārdošanas. Sk. [viceprezidenta un reģionālā vadītāja Vācijā, Amazon Deutschland Services GmbH, Minhene, Vācija] liecību, 2014. gada 13. jūnijs, 200. lpp., 24. un 25. punkts, 201. lpp., 1.–7. punkts: “Es vēlos sacīt, ka kopumā sekmīgam elektronikas preču tirgotājam ir kritiski svarīgi kopā ar ierīci pārdot aksesuārus, jo no ierīces gluži vienkārši nesanāk nekādas peļņas normas vai tā ir neliela un daudz lielāku peļņas normu gūst no aksesuāriem, izņemot dažus, kam ir izdevies gūt lielu peļņas normu no ierīcēm, taču parasti peļņu gūst no aksesuāra, un tam ir kritiski svarīga nozīme”. Atbilstīgu piemērotu aksesuāru klāstu produktam nevar piemeklēt tikai un vienīgi ar algoritma palīdzību; tam ir vajadzīga cilvēku iejaukšanās (vietējā līmenī); sk. [viceprezidenta un reģionālā vadītāja Vācijā, Amazon Deutschland Services GmbH, Minhene, Vācija] liecību, 2014. gada 13. jūnijs, 201. lpp., 203. lpp., 8.–11. punkts, 9.–17. punkts, 204. lpp., 3.–14. punkts: [..].

         (142)  Sk. [viceprezidenta un reģionālā vadītāja Vācijā, Amazon Deutschland Services GmbH, Minhene, Vācija] liecību, 2014. gada 13. jūnijs, 21. lpp., 11. un 12. punkts: “Ir taču vajadzīgas preces, ko pārdot, vai ne?”; Sk. arī Amazon galīgās stenogrammas: [Eiropas mazumtirdzniecības darbību viceprezidents, kas atbild par visām mazumtirdzniecības darbībām Eiropā, LuxOpCo, Luksemburga, bijušais reģionālais vadītājs Francijā, Amazon.fr SAS, Klišī, Francija], 2014. gada 5. novembris, 918: 10-18. punkts: “Ja nav produkta, to nevar pārdot. [..] Jo vairāk tiek papildināts piedāvājums, jo vairāk palielinās ieņēmumu gūšanas spēja.”

         (143)  Amazon pēctiesas ziņojums, 18. lpp., 36. punkts.

         (144)  Amazon galīgās stenogrammas: [starptautiskās mazumtirdzniecības viceprezidents, Amazon Corporate LLC, ASV, bijušais Eiropas mazumtirdzniecības darbību vadītājs, kas atbild par visām mazumtirdzniecības darbībām Eiropā, LuxOpCo, Luksemburga], 2014. gada 3. novembris, 420:3-4. punkts.

         (145)  Amazon pēctiesas ziņojums, 30. lpp., 78. punkts.

         (146)  [Viceprezidenta un reģionālā vadītāja Vācijā, Amazon Deutschland Services GmbH, Minhene, Vācija] liecība, 2014. gada 13. jūnijs, 42. lpp., 15.–20. punkts.

         (147)  [Viceprezidenta un reģionālā vadītāja Vācijā, Amazon Deutschland Services GmbH, Minhene, Vācija] liecība, 2014. gada 13. jūnijs, 73. lpp., 20.–25. punkts, 74. lpp., 2.–6. punkts: Lielā lokalizācijas nozīme tika apstiprināta Amazon darbinieku sniegtajā informācijā: [Viceprezidenta un reģionālā vadītāja Vācijā, Amazon Deutschland Services GmbH, Minhene, Vācija] liecība, 2014. gada 13. jūnijs, 95. lpp., 5. un 6. punkts. “Mazumtirdzniecībai ir izteikti vietējs raksturs [..]”; Amazon galīgās stenogrammas: [Eiropas mazumtirdzniecības darbību viceprezidents, kas atbild par visām mazumtirdzniecības darbībām Eiropā, LuxOpCo, Luksemburga, bijušais reģionālais vadītājs Francijā, Amazon.fr SAS, Klišī, Francija], 2014. gada 5. novembris, 909:10-17. punkts; “[..] mums nav svarīgi, saprast, kam ir labi pārdošanas rezultāti kādā citā vietā; bet gan kas ir vajadzīgs un ko vēlas vietējais klients”.

         (148)  [Viceprezidenta un reģionālā vadītāja Vācijā, Amazon Deutschland Services GmbH, Minhene, Vācija] liecība, 2014. gada 13. jūnijs, 43. lpp., 19.-21. punkts. Amazon galīgās stenogrammas: [Viceprezidents un reģionālais vadītājs Vācijā, Amazon Deutschland Services GmbH, Minhene, Vācija], 2014. gada 5. novembris, 961: 17-23. punkts.

         (149)  [Viceprezidenta un reģionālā vadītāja Vācijā, Amazon Deutschland Services GmbH, Minhene, Vācija] liecība, 2014. gada 13. jūnijs, 25. lpp., 19.–20. punkts.

         (150)  Amazon galīgās stenogrammas: [starptautiskās tirdzniecības viceprezidents, Amazon Corporate LLC, ASV, bijušais Eiropas trešo pušu darbību (piemēram, Marketplace) vadītājs, LuxOpCo, Luksemburga], 2014. gada 4. novembris, 761:19-24. punkts.

         (151)  Amazon galīgās stenogrammas: [starptautiskās tirdzniecības viceprezidents, Amazon Corporate LLC, ASV, bijušais Eiropas trešo pušu darbību (piemēram, Marketplace) vadītājs, LuxOpCo, Luksemburga], 2014. gada 4. novembris, 762:1-7. un 763: 9-10. punkts; [starptautiskās tirdzniecības viceprezidenta, Amazon Corporate LLC, ASV, bijušā Eiropas trešo pušu darbību (piemēram, Marketplace) vadītāja, LuxOpCo, Luksemburga] liecība, 2013. gada 17. janvāris, 23. lpp., 23.–25. punkts, 24. lpp., 1.–7. punkts: [..].

         (152)  Amazon galīgās stenogrammas: [starptautiskās tirdzniecības viceprezidents, Amazon Corporate LLC, ASV, bijušais Eiropas trešo pušu darbību (piemēram, Marketplace) vadītājs, LuxOpCo, Luksemburga], 2014. gada 4. novembris, 800:19-23. punkts.

         (153)  Amazon pēctiesas ziņojums, 19. lpp., 38. punkts.

         (154)  Amazon pēctiesas ziņojums, 61. lpp., 182. punkts. Pienākot 2005. gadam, Amazon cenu noteikšanas tehnoloģija bija neadekvāta, ņemot vērā to, ka tā darījumdarbības nolūkā cenām bija jābūt konkurētspējīgām un ka cenu noteikšana lielā mērā bija atkarīga no manuālas iejaukšanās.

         (155)  Amazon pēctiesas ziņojums, 18. un 19. lpp., 37. punkts.

         (156)  Sk. Amazon galīgās stenogrammas: [vecākais viceprezidents, finanšu direktors, Amazon Corporate LLC, ASV], 2014. gada 17. novembris, 2883:6-18. punkts, 78. lpp.: “Jā. Tas ir. Es domāju, ka uzsvars tomēr būtu jāliek uz… ziniet, kad strādājam pie mārketinga – iepriekš un vēl pavisam nesen – mūsu mārketinga pasākumi galvenokārt bija vērsti uz konkrētu klientu darījumu veicināšanu. Tātad klientu piesaiste mūsu tīmekļa vietnēm – tā noteikti būtu lielākā daļa. Un kā mēs to panākam? Ziniet, mums ir asociēto uzņēmumu programma; mēs arī izmantojam dažādus tiešsaistes mārketinga pasākumus, kuru mērķis ir sekmēt… ja kāds meklē Samsung televizoru, mērķis ir šo klientu piesaistīt mūsu tīmekļa vietņu informācijas lapai, lai klients veiktu šo pirkumu. Tieši to mēs cenšamies panākt.”

         (157)  Šī programma uzņēmumam bija ārkārtīgi svarīga. Sk. Amazon galīgās stenogrammas: [vecākais viceprezidents, produktu pārvaldība-mazumtirdzniecība, Amazon Corporate LLC, ASV, bijušais viceprezidents/galvenais globālo darbību vadītājs, Amazon Corporate LLC, ASV], 2014. gada 14. novembris, 2755:1-7. punkts: [..]. Amazon šajā programmā iegulda ievērojamus līdzekļus, sal., ar 7. tabulu.

         (158)  Sk. [starptautiskās tirdzniecības viceprezidenta, Amazon Corporate LLC, ASV, bijušā Eiropas trešo pušu darbību (piemēram, Marketplace) vadītāja, LuxOpCo, Luksemburga] liecība, 2013. gada 17. janvāris, 175. lpp., 1.–3. punkts. Mārketinga organizēšanai bija centrāla nozīme klientu piesaistīšanā Amazon tīmekļa vietnei. Sk. arī [starptautiskās tirdzniecības viceprezidenta, Amazon Corporate LLC, ASV, bijušā Eiropas trešo pušu darbību (piemēram, Marketplace) vadītāja, LuxOpCo, Luksemburga] liecību, 2013. gada 17. janvāris, 174: 10. – 12. lpp.; [vecākā produktu pārvaldības-mazumtirdzniecības viceprezidenta, Amazon Corporate LLC, ASV] liecību, 2014. gada 18. septembris, 36. lpp., 1.–3. punkts; Amazon galīgās stenogrammas, [Eiropas mazumtirdzniecības darbību viceprezidents, kas atbild par visām mazumtirdzniecības darbībām Eiropā, LuxOpCo, Luksemburga, bijušais reģionālais vadītājs Francijā, Amazon.fr SAS, Klišī, Francija], 2014. gada 5. novembris, 907:1-2. punkts: [..]; un Amazon galīgās stenogrammas: [tehnoloģiju-programmatūras izstrādes viceprezidents, Amazon Web Services, Inc., ASV] 2014. gada 7. novembris, 1532:7-8. punkts: Asociēto uzņēmumu programma piesaistīja Amazon“[..] ievērojamu skaitu klientu. [..].”

         (159)  [Starptautiskās tirdzniecības viceprezidenta, Amazon Corporate LLC, ASV, bijušā Eiropas trešo pušu darbību (piemēram, Marketplace) vadītāja, LuxOpCo, Luksemburga] liecība, 2013. gada 17. janvāris, 69:24-25. punkts, 70:1-6. punkts.

         (160)  [Vecākā produktu pārvaldības-mazumtirdzniecības viceprezidenta, Amazon Corporate LLC, ASV] liecība, 2014. gada 18. septembris, 117. lpp., 6.–12. punkts: [..].

         (161)  [Vecākā produktu pārvaldības-mazumtirdzniecības viceprezidenta, Amazon Corporate LLC, ASV] liecība, 2014. gada 18. septembris, 73. lpp., 25. punkts, 74. lpp., 1.–7. punkts.

         (162)  [Vecākā produktu pārvaldības-mazumtirdzniecības viceprezidenta, Amazon Corporate LLC, ASV] liecība, 2014. gada 18. septembris, 182. lpp., 1.–4. punkts.

         (163)  [Viceprezidenta un reģionālā vadītāja Vācijā, Amazon Deutschland Services GmbH, Minhene, Vācija] liecība, 2014. gada 13. jūnijs, 105. lpp., 25. punkts, 106. lpp., 1.–15. punkts: [..], [viceprezidenta un reģionālā vadītāja Vācijā, Amazon Deutschland Services GmbH, Minhene, Vācija] liecība, 2014. gada 13. jūnijs, 107. lpp., 2.–5. punkts: [..].

         (164)  [Viceprezidenta un reģionālā vadītāja Vācijā, Amazon Deutschland Services GmbH, Minhene, Vācija] liecība, 2014. gada 13. jūnijs, 102. lpp., 4.–14. punkts. Sk. arī [vecākā produktu pārvaldības-mazumtirdzniecības viceprezidenta, Amazon Corporate LLC, ASV] liecību, 2014. gada 18. septembris, 41. lpp.: 22.–25. punkts: [..].

         (165)  Amazon2016. gada 22. jūlijā sniegtā informācija, 1. lpp.

         (166)  Amazon2016. gada 22. jūlijā sniegtā informācija, Amazon's Technology-Centric E-tailing-Business, 4. lpp. Amazon sniedz šādu piemēru: “Proti, ļoti lielam mazumtirgotājam ar fiziskiem veikaliem, iespējams, ir pārdošanai pieejami desmitiem tūkstoši produktu; savukārt Amazon Eiropas tīmekļa vietnes pārdošanai piedāvāja gandrīz 3,7 miljonus produktu 2005. gadā un aptuveni [20–30] miljonus produktu 2013. gadā. Ļoti sekmīgs mazumtirgotājs ar fiziskiem veikaliem, iespējams, apstrādā desmitiem tūkstošus darījumu gadā; Amazon Eiropas tīmekļa vietnes apstrādāja gandrīz 71 miljonu atsevišķu pasūtījumu 2005. gadā un vairāk nekā [1–1,5] miljardus pasūtījumu 2013. gadā. Gluži vienkārši nebūtu iespējams pieņemt darbā pietiekamu skaitu darbinieku, piemēram, lai noteiktu cenu miljoniem atšķirīgu produktu, nemaz nerunājot par lēmumu, kādam daudzumam šo produktu vai to grupu vajadzētu būt krājumā, lai apstrādātu ikvienu klienta pasūtījumu.”

         (167)  Amazon2016. gada 22. jūlijā sniegtā informācija, Amazon's Technology-Centric E-tailing-Business, 4. lpp.

         (168)  Amazon2016. gada 22. jūlijā sniegtā informācija, Amazon's Technology-Centric E-tailing-Business, 3. lpp. Ir sniegts šāds piemērs: “Lai gan dažas funkcijas, piemēram, identitāte, kas klientiem ļauj pieteikties tīmekļa vietnē, vai produktu pārskata pakalpojums, kurš uztur katalogu ar visiem Amazon tirgotajiem produktiem, ir tikušas piedāvātas kopš Amazon pirmajām darbības dienām, gadu gaitā pamatā esošā tehnoloģija ir pilnībā (un tiek pastāvīgi) pārstrādāta. [..] Amazon 2010. gadā izmantotajai identitātes tehnoloģijai bija maz sakara ar identitātes tehnoloģiju, kuru izmantoja līdz 2005. gadam; proti, 2005. gada pakalpojums ir sadalīts un pārstrādāts vairākos mazākos, vieglāk pārvaldāmos pakalpojumos, kas kopā nodrošina identitātes funkciju, lai šo tehnoloģiju pielāgotu Amazon darbību apjoma attīstībai.”

         (169)  Amazon2016. gada 22. jūlijā sniegtā informācija, Amazon's Technology-Centric E-tailing-Business, 4. lpp.

         (170)  Amazon2016. gada 22. jūlijā sniegtā informācija, Amazon's Technology-Centric E-tailing-Business, 1. lpp.

         (171)  Aparatūras tehnoloģijas ir fiziskas ierīces, it sevišķi serveri.

         (172)  Amazon2016. gada 22. jūlijā sniegtā informācija, Amazon's Technology-Centric E-tailing-Business, 2.–3. lpp.

         (173)  Pilnslodzes ekvivalents (FTE) ir viena pilnslodzes darbinieka nostrādātās stundas.

         (174)  Amazon2017. gada 20. janvārī sniegtā informācija, 2.–4. lpp. Amazon iekšējais dokuments: ES politikas un procedūru rokasgrāmata, spēkā kopš 2006. gada 1. maija.

         (175)  Amazon2017. gada 6. martā sniegtā informācija, 28.a pielikums.

         (176)  Amazon2017. gada 8. februārī sniegtā informācija, 1. un 2. lpp., un [nodokļu un nodokļu politikas direktora, Amazon Corporate LLC, ASV] liecība, 2014. gada 24. aprīlis, 200. lpp., 23.–201. punkts un 3. punkts: [..].

         (177)  Kā norādīts Amazon2017. gada 8. februārī sniegtajā informācijā, 1. – 3. lpp., LuxSCS un LuxOpCo2006. gada 29. decembrī noslēdza kredītlīgumu naudas pārvaldības nolūkā. Pēc tam šo līgumu grozīja un pārstrādāja 2007. gada 1. martā, 2009. gada 1. janvārī, 2011. gada 1. aprīlī un 2012. gada 1. janvārī.

         (178)  “Kompensēšanas darbība: EHT [LuxSCS] aizdos savus līdzekļus AEU [LuxOpCo], piemērojot procentus, un AEU [LuxOpCo] ieguldīs līdzekļus.” un “[..] visus finanšu darījumus starp EHT [LuxSCS] un AEU [LuxOpCo] apvienos vienā parāda instrumentā, kam būs kredītam raksturīgās pazīmes.” Sk. Amazon2015. gada 5. martā sniegto informāciju, 22. pielikums, 7. lpp.

         (179)  Amazon2017. gada 8. februārī sniegtā informācija, 2. lpp.

         (180)  LuxOpCo 2006.–2013. gada pārskati.

         (181)  Piemērojamo izmaksu definīcija ir sniegta 61. zemsvītras piezīmē.

         (182)  Visos pakalpojumu līgumos ir identiski noteikumi par nemateriālo aktīvu izmantošanu (3. iedaļa), atlīdzību (4. iedaļa), pušu statusu un saistībām (5. iedaļa), konfidencialitāti (6. iedaļa), līguma darbības laiku un izbeigšanu (7. iedaļa), nepārvaramu varu (8. iedaļa) un vispārējiem noteikumiem (9. iedaļa). Visos pakalpojumu līgumos 1. sadaļā ir identiska piemērojamo izmaksu definīcija.

         (183)  Pakalpojumu līgumi, 2.1. punkts (Vispārīgi noteikumi).

         (184)  Pakalpojumu līgums starp Amazon.fr. Sarl un LuxOpCo, 2.2. punkts (Pasūtījumu izpildes pakalpojumi) un 2.3. punkts (Klientu un tirgotāju apkalpošanas pakalpojumi).

         (185)  Pakalpojumu līgums starp Amazon.de GmbH un LuxOpCo, 2.2. punkts (Klientu un tirgotāju apkalpošanas pakalpojumi) un 2.3. punkts (Atbalsta pakalpojumi).

         (186)  Pakalpojumu līgums starp Amazon.fr Logistique SAS un LuxOpCo, 2.2. punkts (Pasūtījumu izpildes pakalpojumi).

         (187)  Pakalpojumu līgums starp Amazon Logistik GmbH un LuxOpCo, 2.2. punkts (Pasūtījumu izpildes pakalpojumi).

         (188)  Pakalpojumu līgums starp Amazon.co.uk Ltd un LuxOpCo, 2.2. punkts (Pasūtījumu izpildes pakalpojumi), 2.3. punkts (Klientu un tirgotāju apkalpošanas pakalpojumi) un 2.4. punkts (Atbalsta pakalpojumi).

         (189)  Pakalpojumu līgumi, 5.1. punkts (Nekādas starpniecības).

         (190)  Pakalpojumu līgumi, 5.2. punkts (Pakalpojumu sniedzēja pienākumi).

         (191)  Pakalpojumu līgumi, 5. iedaļa (Pušu statuss un saistības).

         (192)  Kā paskaidrots 2.3.2.1. iedaļā, Amazon ir norādījis, ka piedāvājums, cena un ērtība ir tiešsaistes mazumtirdzniecības darbību galvenie dzinējspēki.

         (193)  Piemērojamais uzcenojums Amazon.fr Sarl ir [3–3,5] % par klientu un tirgotāju apkalpošanas pakalpojumiem un [5–10] % par atbalsta pakalpojumiem. Piemērojamais uzcenojums Amazon.de GmbH ir [3–3,5] % par klientu un tirgotāju apkalpošanas pakalpojumiem un [4–4,5] % par atbalsta pakalpojumiem. Piemērojamais uzcenojums Amazon.fr Logistique SAS ir [5–10] % par pasūtījumu izpildes pakalpojumiem. Piemērojamais uzcenojums Amazon Logistik GmbH ir [5–10] % par pasūtījumu izpildes pakalpojumiem. Piemērojamais uzcenojums Amazon.co.uk Ltd ir [3–3,5] % par pasūtījumu izpildes pakalpojumiem, [3–3,5] % par klientu un tirgotāju pakalpojumiem un [4–4,5] % par atbalsta pakalpojumiem.

         (194)  Amazon2017. gada 7. jūnijā sniegtā informācija, 3. lpp.: “Šīs maksas ir saistītas ar i) LuxSCS piemēroto Luksemburgas izmaksu daļu un ii) izmaksām saistībā ar LuxSCS piederošo nemateriālo aktīvu juridisko aizsardzību, piemēram, patentu pieteikumu maksām un saistītajām izmaksām, preču zīmju pieteikumu maksām un saistītajām izmaksām, kā arī maksām un izmaksām saistībā ar domēnu nosaukumiem un IP meklēšanu.”

         (195)  Iepirkšanu apmaksāja vairākās maksājumu daļās. Pirmo daļu 73,22 miljonu USD (52,35 miljonu EUR) apmērā samaksāja 2005. gadā.

         (196)  Kā noteikts CSA 1.10. punktā, “izstrādes programma” ir “puses darbības 2. iedaļā noteiktās jomas un principu ietvaros.” Kā noteikts CSA 2. iedaļas 2.1. punktā, puses vienojas, ka “izstrādes programmas jomā pēc spēkā stāšanās datuma tiek ietvertas visas pētniecības, izstrādes, mārketinga un citas darbības, kas saistītas ar licences mērķi. Šādas darbības var ietvert (bet ne tikai) visas izstrādes darbības, kas saistītas ar Amazon intelektuālā īpašuma, A9 intelektuālā īpašuma un EHT intelektuālā īpašuma [kopā ar nemateriālajiem aktīviem] uzturēšanu, uzlabošanu, pilnveidošanu vai paplašināšanu. Visas šādas darbības tiek ietvertas izstrādes programmā, izņemot ciktāl tās ir tieši izslēgtas ar pušu savstarpēju rakstisku vienošanos”.

         (197)  Kā noteikts CSA 1.9. punktā, “izstrādes izmaksas” ir “izmaksas, kas jāsedz saskaņā ar 3. iedaļu saistībā ar puses darbību īstenošanu izstrādes programmas ietvaros, ietverot (bet ne tikai) jebkādas un visas puses izmaksas atvasināto darbu izstrādes gaitā.” Izstrādes izmaksas nosaka saskaņā ar 3.3. punktu.

         (198)  Kā noteikts CSA 3.2. punktā, “apakšuzņēmēja izstrādes izmaksas”: “izstrādes izmaksas, kas jāsedz personai, kura pēc puses pieprasījuma piedalās Amazon intelektuālā īpašuma, A9 intelektuālā īpašuma un EHT intelektuālā īpašuma [kopā ar nemateriālajiem aktīviem] izstrādē vai uzlabošanā (turpmāk – “apakšuzņēmējs”), uzskata par šīs puses izstrādes izmaksām, ja puse, kas šādam apakšuzņēmējam ir pasūtījusi šādu darbu: a) materiāli piedalās apakšuzņēmēja vadībā vai kontrolē; un b) saglabā īpašumtiesības vai saņem materiālās tiesības izmantot jebkādu apakšuzņēmēja izstrādāto nemateriālo īpašumu”.

         (199)  Piemēram, Amazon preču zīmes, tirdzniecības nosaukumi, domēnu nosaukumi, stils, logo un prezentācija.

         (200)  Amazon2015. gada 21. augustā sniegtā informācija, 12. pielikums: CSA gada kopsavilkuma ziņojumi.

         (201)  CSA, 4. iedaļa un D sadaļa (spēkā kopš 2009. gada 5. janvāra).

         (202)  Amazon2015. gada 21. augustā sniegtā informācija, 12. pielikums: CSA gada kopsavilkuma ziņojumi.

         (203)  Saskaņā ar CSA 4. iedaļu (Izstrādes izmaksu sadalījums) bija jāsagatavo “gada izmaksu dalīšanas ziņojums”, lai noteiktu katras CSA puses izmaksu dalīšanas gada maksājumus. Amazon 2005.–2014. gada izmaksu dalīšanas ziņojumus nosūtīja kopā ar 2015. gada 21. augustā sniegto informāciju.

         (204)  Kā aprēķināts saskaņā ar CSA 4. iedaļu (Izstrādes izmaksu sadalījums) un 5. iedaļu (Maksājumi).

         (205)  CSA 4.1. iedaļa: “Tiklīdz tas ir praktiski iespējams pēc katra gada beigām, katra puse sagatavo vajadzīgos finanšu pārskatus un prognozes un kopīgi saskaņo un konsolidē šādus pārskatus un prognozes “gada izmaksu dalīšanas ziņojumā”, kurā ir šajā 4. iedaļā prasītā informācija un kuru puses paraksta [..].” 4. iedaļā ir noteikts izstrādes izmaksu sadalījums.

         (206)  Amazon2017. gada 27. februārī sniegtā informācija, 4. un 5. lpp.

         (207)  CSA 8.1. punkts (Sākotnējais laikposms).

         (208)  CSA 8.2. punkts (Tūlītēja izbeigšana kontroles maiņas vai būtiska apgrūtinājuma paziņošanas gadījumā).

         (209)  CSA 8.3. punkts (Izbeigšana pēc neizpildes nenovēršanas).

         (210)  Amazon2015. gada 4. maijā sniegtā informācija, 2. pielikums.

         (211)  CSA, kas stājās spēkā 2009. gada 5. janvārī, В sadaļa “Funkcijas un riski”. Šajā saistībā B sadaļā ir norādīts, ka “šis saraksts uzskaita funkcijas un riskus, kas jāuzņemas pusēm. Puses neapgalvo, ka šis ir izsmeļošs funkciju un risku saraksts, un kādas funkcijas vai riska neesība sarakstā nenozīmē, ka puse nepilda šādu funkciju vai neuzņemas šādu risku.”

         (212)  CSA, kas stājās spēkā 2009. gada 5. janvārī, 2.3. punkts: “Saistībā ar šo līgumu katra puse uzņemas līguma B sadaļā norādītās funkcijas un riskus.”

         (213)  “Eiropas teritorija”CSA tiek definēta šādi: “visas valstis, uz kurām attiecas termins “Eiropas valsts”, kā definēts šā līguma 1.12. iedaļā.” Līguma 1.12. iedaļā “Eiropas valstis” ir “a) ekonomiska, zinātniska un politiska organizācija, ko sauc par Eiropas Savienību un kas spēkā stāšanās dienā ietver Beļģiju, Franciju, Itāliju, Luksemburgu, Nīderlandi, Vāciju, Dāniju, Grieķiju, Īriju, Apvienoto Karalisti, Spāniju, Portugāli, Austriju, Somiju, Zviedriju, Kipru, Čehijas Republiku, Igauniju, Ungāriju, Latviju, Lietuvu, Maltu, Poliju, Slovākiju un Slovēniju, kā arī jebkuru un visas pārējās valstis, kuras varētu kļūt par šādas organizācijas dalībvalstīm līguma darbības laikā; un b) jebkuras valstis, kas norādītas kā “kandidātvalstis” vai “pārējās Eiropas valstis” šajā tīmekļa vietnē: http://europa.eu.intlabc/governments/indexen.htm#, vai jebkuras to pēcteces vai aizstājējas.”

         (214)  Termins “pētniecības programma”CSA nav definēts. Tiek uzskatīts, ka šis termins attiecas uz izstrādes programmu.

         (215)  Amazon2017. gada 27. februārī sniegtā informācija.

         (216)  Amazon2017. gada 12. aprīlī sniegtā informācija.

         (217)  Paziņojums par nodokļu iztrūkumu ir oficiāla vēstule, ar ko IRS informē nodokļu maksātāju par nesamaksātiem nodokļiem un jebkādu sodanaudu un procentiem. Paziņojumā ir skaidrojums par nodokļu korekcijām, to aprēķiniem un nodokļu maksātāja iespējām. It sevišķi, ja nodokļu maksātājs nepiekrīt šim novērtējumam, tas var iesniegt apelāciju ASV Nodokļu tiesai.

         (218)  IRS (atbildētājs), tiesas procesa memorands, 1. lpp.

         (219)  Amazon pēctiesas ziņojums, 6. un 7. lpp.

         (220)  IRS ir pilnvarota izdot aicinājumus jebkurai personai, kuras rīcībā ir informācija, kas “varētu attiekties” uz iestādes īstenoto izmeklēšanu. Šīs pilnvaras ļauj IRS pieprasīt, lai persona ierodas noteiktā vietā ar uzskaites žurnāliem un reģistriem vai sniedz liecību ar zvērestu: cf. https://www.irs.gov/pub/irs-wd/0950044.pdf.

         (221)  ASV Nodokļu tiesas spriedumā nav galīgo korekciju aprēķinu iepirkšanas un CSA maksājumiem, kas LuxSCS ir jāveic ASV.

         (222)  CUT ir transfertcenu noteikšanas metode, ko izmanto ASV un kas ir analoga CUP saskaņā ar ESAO TP vadlīnijām.

         (223)  Amazon galīgās stenogrammas: [tehnoloģiju-programmatūras izstrādes viceprezidents, Amazon Corporate LLC, Kindle ASV bijušas viceprezidents, Amazon Corporate LLC, ASV], 2014. gada 18. novembris, 3549:10-25. punkts; 3550:1-10. punkts; “Apjoms samērā būtiski ietekmēja darījumu cenu noteikšanu. Varat aplūkot… varat izskatīt dažādos M.com līgumus, un redzēsit, ka lielākajos, piemēram, [C] un [A] komisijas likme ir mazāka nekā mazākos līgumos, piemēram, [D], [E] un [F]; tāda bija realitāte, kādu pieprasīja tirgus spēki [..]. Tādējādi visi šā tirgus segmenta dalībnieki lielākoties sāka sagaidīt, ka lielāks pārdošanas apjoms nozīmētu mazāku komisijas likmi, un tas tika ietverts, piemēram, [A] grozījumā Nr. 3, kad no vienas komisijas likmes struktūras pārgājām uz pakāpenisku struktūru, jo [A] redzēja, ka tā pārdošanas darbības bija loti sekmīgas, un prognozēja, ka tās būs ļoti sekmīgas arī pārējā līguma darbības laikā, tādēļ nevēlējās tērēt tik daudz līdzekļu, jo uzskatīja, ka, salīdzinājumā ar alternatīvām, tas nebija konkurētspējīgi. Tas pats bija vērojams [C] darījumā [..].”

         (224)  CSA 1.4. punkts (Amazon intelektuālais īpašums).

         (225)  Amazon2016. gada 19. februārī sniegtā informācija.

         (226)  Tiešie izdevumi 33 435 000 EUR apmērā 2010. gadā.

         (227)  No kopējās summas, ko LuxSCS samaksāja par [Q iegādes] tehnoloģiju (42 928 054 USD), 22 928 054 USD tika pārvērsti kapitālā kā nemateriālie aktīvi.

         (228)  LuxSCS samaksātie 23 010 000 EUR par [T iegādi] tika reģistrēti kā nemateriālie aktīvi.

         (229)  No kopējās summas, ko LuxSCS samaksāja par [U iegādi] (70 miljoni USD), 84 miljoni EUR tika pārvērsti kapitālā kā nemateriālā vērtība un 0,7 miljoni EUR kā nemateriālie aktīvi, kuri saistīti ar mārketingu.

         (230)  [0–10] miljoni EUR.

         (231)  Amazon2016. gada 12. janvārī sniegtā informācija.

         (232)  Amazon2015. gada 19. martā sniegtā informācija.

         (233)  Amazon2015. gada 12. jūnijā sniegtā informācija.

         (234)  Amazon galīgās stenogrammas: [tehnoloģiju-programmatūras izstrādes viceprezidents, Amazon Corporate LLC, Kindle ASV bijušas viceprezidents, Amazon Corporate LLC, ASV], 2014. gada 18. novembris, 3602:3-25. punkts; 3603:1. punkts, “J. M.com vai uzņēmumu risinājumi – šajā programmā Amazon visas tehnoloģijas, ko tas bija izstrādājis savām tīmekļa vietnēm [..] darīja pieejamas trešo pušu mazumtirgotājiem? [..] Vai tas būtu pareizs apgalvojums? A. Tas būtu pamatots apraksts. J. Labi. Un šīs trešās puses [..] pēc tam izmantoja šo tehnoloģiju, lai veidotu un nodrošinātu pašas savu e-komercijas sistēmu un tīmekļa vietni? Vai tas būtu pareizs apgalvojums? A. Nē, tas nav gluži pareizi. Tieši Amazon, konkrētāk, mana grupa, apkopoja šīs tehnoloģijas, paplašināja tās, pielāgoja un dienu no dienas izmantoja attiecīgā mazumtirgotāja vārdā. Mazumtirgotājs pārvaldīja savas cenas, veicināšanas pasākumus, tirdzniecību, mārketingu u. c. šādus elementus [..] mēs bijām mazumtirgotāju IT un e-komercijas nodaļa, savukārt mazumtirgotāji bija tirdzniecības, cenu noteikšanas un mārketinga nodaļas.”

         (235)  Amazon2015. gada 12. jūnijā sniegtā informācija.

         (236)  Amazon galīgās stenogrammas: [tehnoloģiju-programmatūras izstrādes viceprezidents, Amazon Corporate LLC, Kindle ASV bijušas viceprezidents, Amazon Corporate LLC, ASV], 2014. gada 18. novembris, 3540:24-25. punkts, 3541:1-25. punkts, 3542:1-25. punkts: “J. [..] Un, ņemot vērā, ka šie darījumi ir saistīti ar pakalpojumiem un tehnoloģijām, kā Amazon noteica to cenu? A. Šo darījumu cenas tika noteiktas, pamatā uzskatot tos par vienotu kopumu [..].”

         (237)  Amazon2015. gada 31. jūlijā un 2016. gada 15. janvārī sniegtā informācija.

         (238)  Amazon2015. gada 12. jūnijā un 2016. gada 15. janvārī sniegtā informācija.

         (239)  [A] līguma 4.4. iedaļa (Cenu noteikšana).

         (240)  [A] līguma 14.4.1.1. punktā (Preču zīmes) ir noteikts: “ACI ar šo piešķir [A] uz līguma darbības laiku ierobežotu, neekskluzīvu un nenododamu (izņemot saskaņā ar 22.7. iedaļu) licenci, kuru [A] drīkst apakšlicencēt tikai saviem saistītajiem uzņēmumiem, lai teritorijā izmantotu ACI saturu un preču zīmes, ko ACI ir nodrošinājis saskaņā ar šo līgumu: a) tikai teritorijā; b) tikai ciktāl pamatoti nepieciešams saistību izpildei saskaņā ar šo līgumu; un c) tikai šajā līgumā aplūkotajiem mērķiem.”. [A] līguma 14.4.1.2. punktā (Ierobežota licence) ir noteikts: “ACI piešķir [A] – uz laiku, kas beidzas vai nu (atkarībā no tā, kas iestājas agrāk): a) 2006. gada 31. augustā; vai b) divpadsmit (12) mēnešus pēc tam, kad [A] ir izbeidzis darbības laiku saskaņā ar 13.2. iedaļu, vai sešus (6) mēnešus pēc tam, kad [A] ir izbeidzis darbības laiku saskaņā ar 13.3.2. iedaļu – ierobežotu, pagaidu, neekskluzīvu, nenododamu (izņemot saskaņā ar 22.7. iedaļu) licenci izmantot ACI intelektuālo īpašumu (izņemot ACI un tā saistīto uzņēmumu preču zīmes, URL un domēnu nosaukumus), tikai lai ļautu [A] turpināt [A] vietnes (vai jebkuras turpmākas tīmekļa vietnes – neatkarīgi no tā, vai to izmitina tieši [A], vai trešā puse) darbību, uzturēšanu un atbalstīšanu tādā formātā, kādā šī vietne pastāv šā līguma izbeigšanas spēkā stāšanās datumā, kā noteikts iepriekš”.

         (241)  [A] līguma 14.4.2. iedaļa ([A]).

         (242)  [A] līguma 11. iedaļa (Klientu informācija un citi dati).

         (243)  [A] līguma S sadaļa.

         (244)  Amazon2016. gada 15. janvārī sniegtā informācija.

         (245)  [G] līguma 5.5. iedaļa (Izraudzīto produktu vienību cenu noteikšana) un 9.1. iedaļa (Izraudzīto produktu vienību pārdošana klientiem no ACT vietnēm – procedūra).

         (246)  [G] līguma 16. iedaļa (Īpašumtiesības un licences, ierobežojumi).

         (247)  [G] līguma 13. iedaļa (Atlīdzība).

         (248)  [H] līguma 2.1. iedaļa (Spoguļvietne – izstrāde) un [B] līguma 2.1. iedaļa (Spoguļvietne – izstrāde).

         (249)  [H] līguma 5.2. iedaļa (Esošās klientu informācijas nodošana) un [B] līguma 5.2. iedaļa (Esošās klientu informācijas nodošana).

         (250)  [H] līguma 9.2. iedaļa (Licences) un [B] līguma 10.2. iedaļa (Licences).

         (251)  Amazon2015. gada 12. jūnijā sniegtā informācija.

         (252)  Amazon2016. gada 15. janvārī sniegtā informācija.

         (253)  Amazon2016. gada 22. janvārī sniegtā informācija.

         (254)  [..] maksās honorāru [..]. Tomēr, ja honorāra maksājumu rezultātā veidojas atlīdzība [..], honorāru koriģē [..].

         (255)  Kā noteikts licences līguma 9.7. punktā (Saistošas sekas un nodošana), ikvienai no pusēm bija tiesības nodot savas līgumā noteiktās tiesības un saistības bez otras puses piekrišanas ar nosacījumu, ka cesionārs ir cedenta saistītais uzņēmums.

         (256)  [..] maksa.

         (257)  [..] maksa, kas jāmaksā [..].

         (258)  [..] ir jāgūst ienesīgums no akciju pakalpojuma izmaksām no [1–10] % līdz [1–10] % apmērā.

         (259)  Saskaņā ar 2014. gada APA pieprasījuma 39.a apsvērumu [..].

         (260)  2014. gada nodokļu nolēmuma pieprasījums, 2014. gada 2. aprīlis, 39.a punkts, 11. lpp.

         (261)  2014. gada nodokļu nolēmuma pieprasījums, 2014. gada 2. aprīlis, 39.c punkts, 11. lpp.

         (262)  LIR 159. panta 1. punkts: “Sont considérés comme contribuables résidents passibles de l'impôt sur le revenu des collectivités, les organismes à caractère collectif énumérés ci-après, pour autant que leur siège statutaire ou leur administration centrale se trouve sur le territoire du Grand-Duché.”LIR 159. panta 2. punkts: “L'impôt sur le revenu des collectivités porte sur l'ensemble des revenus du contribuable.”

         (263)  LIR 160. pants: “Sont passibles de l'impôt sur le revenu des collectivités pour leur revenu indigène au sens de l'article 156, les organismes à caractère collectif de l'article 159 qui n'ont ni leur siège statutaire, ni leur administration centrale sur le territoire du Grand-Duché.”

         (264)  LIR 156. pants: “Sont considérés comme revenus indigènes des contribuables non-résidents: 1. le bénéfice commercial au sens des articles 14 et 15: a) lorsqu'il est réalisé directement ou indirectement par un établissement stable ou un représentant permanent au Grand-Duché, excepté toutefois lorsque le représentant permanent est négociant en gros, commissionnaire ou représentant de commerce indépendant.”.

         (265)  Luksemburgas uzņēmumu ienākuma nodokli veido uzņēmumu ienākuma nodoklis no peļņas (“impôt sur le revenue des collectivités” jeb “IRC”), kura likme ir 21 %, un – uzņēmumiem, kas veic uzņēmējdarbību Luksemburgas pilsētā – pašvaldības uzņēmējdarbības nodoklis no peļņas (“impôt commercial communal”), kura likme ir 6,75 %. Papildus 21 % nodokļa likmei ir 5 % papildnodoklis nodarbinātības fondam, ko aprēķina no IRC. Solidaritātes papildnodokli 2012. gadā palielināja no 5 % līdz 7 %, kas stājās spēkā, sākot no 2013. taksācijas gada. Ņemot vērā 2013. taksācijas gadam ieviestās izmaiņas, ienākuma nodokļa kopējā likme Luksemburgas pilsētā ir palielinājusies no 28,80 % līdz 29,22 %. Papildus Luksemburgas uzņēmumiem piemēro gada neto mantas nodokli, kura likme ir 0,5 % no uzņēmuma pasaules mēroga neto vērtības katra gada 1. janvārī.

         (266)  Luksemburgas nodokļu iestādes ir paskaidrojušas LIR 164. panta 3. punkta piemērošanu uzņēmumu finansēšanai apkārtrakstos Nr. 164/2 (2011. gada 28. janvāris) un Nr. 164/2a (2011. gada 8. aprīlis), ko aizstāja ar Circulaire du directeur des contributions LIR no 56/1 – 56bis/1 du 27 décembre 2016, traitement fiscal des sociétés exerçant des transactions de financement intra-groupe.

         (267)  Sk. 294. apsvērumu.

         (268)  Apkārtraksts LIR Nr. 164/2, 2011. gada 28. janvāris, 2. lpp.

         (269)  Luksemburga ir ESAO dalībvalsts kopš 1961. gada 7. decembra.

         (270)  Sk., piemēram, ESAO 1995. gada TP vadlīnijas, priekšvārds, 16. punkts: “ESAO dalībvalstis tiek mudinātas ievērot šīs vadlīnijas savā iekšzemes transfertcenu noteikšanas praksē, un nodokļu maksātāji tiek mudināti ievērot šīs vadlīnijas, nodokļu piemērošanas nolūkā novērtējot, vai to transfertcenu noteikšana atbilst neatkarības principam [..]”.

         (271)  Jaunāko redakciju ESAO publicēja 2014. gada 15. jūlijā.

         (272)  Šajā kontekstā “transfertcenas” ir cenas, par kurām uzņēmums nodod fiziskas preces vai nemateriālo īpašumu vai sniedz pakalpojumus saviem asociētajiem uzņēmumiem. ESAO 1995., 2010. un 2017. gada TP vadlīnijas, priekšvārds, 11. punkts.

         (273)  Sk. ESAO 1995. gada TP vadlīnijas, 1.13. punkts; sk. arī ESAO 2010. un 2017. gada TP vadlīnijas, 1.14. punkts.

         (274)  Atsevišķas struktūras pieeja ir paskaidrota ESAO TP vadlīniju priekšvārdā, 6. punkts: “Lai piemērotu atsevišķas struktūras pieeju grupas iekšējiem darījumiem, atsevišķiem grupas dalībniekiem nodokļi ir jāpiemēro, uzskatot, ka tie, veicot savstarpējos darījumus, darbojas neatkarīgi. Tomēr daudznacionālu uzņēmumu grupas dalībnieku attiecības var ļaut grupas dalībniekiem paredzēt īpašus nosacījumus savu grupas iekšējo attiecību ietvaros, kuri atšķirtos no nosacījumiem, kādi tiktu paredzēti, ja grupas dalībnieki rīkotos kā neatkarīgi uzņēmumi atvērtos tirgos. Lai nodrošinātu atsevišķas struktūras pieejas pareizu piemērošanu, ESAO dalībvalstis ir pieņēmušas neatkarības principu, ar ko saskaņā būtu jānovērš īpašu nosacījumu ietekme uz peļņas līmeni.” Sk. arī ESAO 2010. gada TP vadlīnijas, 1.6. punkts.

         (275)  ESAO 2017. gada Transfertcenu noteikšanas vadlīnijas daudznacionāliem uzņēmumiem un nodokļu administrācijām, kas publicētas 2017. gada 10. jūlijā. Uz iepriekš minēto pantu interpretāciju par attiecināmiem uzskata jaunākos grozījumus un papildinājumus komentāros un vadlīnijās saistībā ar ESAO nodokļu paraugkonvenciju, kas neietekmē pašas konvencijas formulējumu. Šīs pieejas pamatā ir tas, ka ESAO komentārus un vadlīnijas, arī ESAO 1995. un 2010. gada TP vadlīnijas, uzskata par starptautisku vienošanos par ESAO nodokļu paraugkonvencijā noteikto principu piemērošanu, sk. arī ESAO nodokļu paraugkonvencijas komentārus, 2010. gads, 35. punkts.

         (276)  ESAO Transfertcenu noteikšanas vadlīnijas daudznacionāliem uzņēmumiem un nodokļu administrācijām, kas publicētas 2010. gada 22. jūlijā.

         (277)  ESAO Transfertcenu noteikšanas vadlīnijas daudznacionāliem uzņēmumiem un nodokļu administrācijām, kas publicētas 1995. gada 13. jūlijā. Šo vadlīniju pamatā bija ESAO ziņojums “Transfertcenu noteikšana un daudznacionāli uzņēmumi (1979. gads)”.

         (278)  ESAO 2017. gada TP vadlīnijās ir precizējumi un labojumi, par kuriem panākta vienošanās 2015. gada BEPS ziņojumos par 8.–10. pasākumu “Transfertcenu noteikšanas rezultātu saskaņošana ar vērtības veidošanu” un par 13. pasākumu “Transfertcenu noteikšanas dokumentēšana un valstu ziņojumi”. Tāpat tajās ir pārskatīti norādījumi par 2013. gadā apstiprinātajiem aizsardzības noteikumiem, atzīstot, ka pienācīgi izstrādāti aizsardzības noteikumi var palīdzēt novērst dažus atbilstības slogus un nodrošināt lielāku noteiktību nodokļu maksātājiem. Visbeidzot, šajā redakcijā ir arī konsekvences izmaiņas, kuras ieviesa visā ESAO TP vadlīniju tekstā.

         (279)  Ziņojumu publicēja 2015. gada 5. oktobrī, un ESAO Padome to apstiprināja 2016. gada 23. jūlijā.

         (280)  ESAO (2015. gads), Transfertcenu noteikšanas rezultātu saskaņošana ar vērtības veidošanu, 2015. gada galīgie ziņojumi par 8.–10. pasākumu, BEPS projekts, Transfertcenu noteikšanas vadlīniju VI nodaļas pārskatīšana.

         (281)  ESAO (2015. gads), Transfertcenu noteikšanas rezultātu saskaņošana ar vērtības veidošanu, 2015. gada galīgie ziņojumi par 8.–10. pasākumu, BEPS projekts, Transfertcenu noteikšanas vadlīniju VIII nodaļas pārskatīšana.

         (282)  ESAO 1995. gada TP vadlīnijas, II nodaļa, ESAO 2010. un 2017. gada TP vadlīnijas, II daļa.

         (283)  ESAO 1995. gada TP vadlīniju 1.69. punktā ir noteikts, ka “šādos gadījumos būtu jācenšas nonākt pie neatkarības principam atbilstīga secinājuma, kas būtu apmierinošs visām iesaistītajām personām, skatoties no praktiskas perspektīvas un ņemot vērā gadījuma faktus un apstākļus, pieejamās liecības un dažādo izskatīto metožu relatīvo uzticamību”.

         (284)  ESAO 1995. gada TP vadlīnijas, 1.68. punkts; ESAO 2010. un 2017. gada TP vadlīnijas, 2.9. punkts. Šajā saistībā ESAO 2010. un 2017. gada TP vadlīniju 2.9. punktā ir uzsvērts, ka “tomēr šādas citas metodes nevajadzētu izmantot ESAO atzīto metožu vietā, ja atzītās metodes ir piemērotākas, ņemot vērā gadījuma faktus un apstākļus”.

         (285)  ESAO 1995. gada TP vadlīnijas, II un III nodaļa; ESAO 2010. un 2017. gada TP vadlīnijas, II un III daļa.

         (286)  ESAO 1995. gada TP vadlīniju 3.49. punktā ir noteikts: “Lai noteiktu, vai transfertcena ir neatkarīga, t. i., vai pastāv īpašs nosacījums, kas skar peļņas līmeni starp asociētiem uzņēmumiem, ir jādod priekšroka tradicionālajām darījumu metodēm salīdzinājumā ar darījuma peļņas metodēm. Līdzšinējā praktiskā pieredze ir parādījusi, ka vairākumā gadījumu ir iespējas piemērot tradicionālās darījumu metodes.” ESAO 2010. un 2017. gada TP vadlīniju 2.3. punktā ir noteikts: “Rezultātā, ja, ņemot vērā 2.2. punktā aprakstītos kritērijus, vienlīdz uzticami var izmantot tradicionālu darījumu metodi un darījuma peļņas metodi, priekšroka dodama tradicionālajai darījumu metodei salīdzinājumā ar darījuma peļņas metodi.”

         (287)  ESAO 1995. gada TP vadlīniju 2.7. punkts: “Ja ir iespējams noteikt salīdzināmus nekontrolētus darījumus, CUP metode ir vistiešākā un uzticamākā neatkarības principa piemērošanas metode. Tādēļ šādos gadījumos priekšroka jādod CUP metodei salīdzinājumā ar visām pārējām metodēm.” Sk. arī ESAO 2010. gada TP vadlīnijas, 2.14. punkts, un ESAO 2017. gada TP vadlīnijas, 2.15. punkts.

         (288)  ESAO 1995. gada TP vadlīniju 2.7. punkts: “Saskaņā ar I nodaļas principiem nekontrolēts darījums ir salīdzināms ar kontrolētu darījumu (tātad tas ir salīdzināms nekontrolēts darījums) CUP metodes vajadzībām, ja ir atbilstība vienam no šiem diviem nosacījumiem: a) neviena no salīdzināto darījumu vai šo darījumu veicēju uzņēmumu atšķirībām (ja tādas ir) nevarētu būtiski ietekmēt cenu atvērtajā tirgū; vai b) ir iespējams piemērot samērā precīzas korekcijas, lai izslēgtu šādu atšķirību būtisku ietekmi.” Sk. arī ESAO 2010. gada TP vadlīnijas, 2.14. punkts, un ESAO 2017. gada TP vadlīnijas, 2.15. punkts.

         (289)  ESAO 1995. gada TP vadlīnijas, 3.2. punkts; ESAO 2010. gada TP vadlīnijas, 2.58. punkts; un ESAO 2017. gada TP vadlīnijas, 2.64. punkts.

         (290)  Kā paskaidrots ESAO 2010. gada TP vadlīniju 2.80. punktā, peļņas līmeņa rādītāja noteikšanā nevajadzētu ņemt vērā ar pamatdarbību nesaistītus posteņus, piemēram, procentu ienākumus, izdevumus un ienākuma nodokļus. Parasti vajadzētu izslēgt arī vienreizējus izņēmuma un ārkārtas posteņus.

         (291)  ESAO 1995., 2010. un 2017. gada TP vadlīnijas, glosārijs.

         (292)  ESAO 2010. gada TP vadlīniju 3.18. punktā ir šāds ieteikums: “Izmantojot izmaksas plus, tālākpārdošanas cenas vai darījuma tīrās peļņas normas metodi, kā aprakstīts II nodaļā, ir jāizvēlas darījuma puse, kurai ir pārbaudīts finanšu rādītājs (uzcenojums, bruto peļņas norma vai tīrās peļņas rādītājs). Izvēlei attiecībā uz analizējamo pusi ir jāatbilst darījuma funkcionālajai analīzei. Analizējamā puse vienmēr ir puse, kurai metodes piemērošana gūst ticamākos rezultātus un kurai ir noskaidroti uzticamākie salīdzinājumi, t. i., visbiežāk tā būs puse ar vienkāršāko funkcionālo analīzi.” Sk. arī ESAO 2017. gada TP vadlīniju 6.198. punktu: “Transfertcenu noteikšanas analīzē, kurā piemērotākā transfertcenu noteikšanas metode ir tālākpārdošanas cenas metode, izmaksas plus metode vai darījuma tīrās peļņas normas metode, kā analizējamo pusi nereti izvēlas vienkāršāko kontrolētā darījuma pusi. Daudzos gadījumos analizētās puses neatkarīgo cenu vai peļņas līmeni var noteikt, nenosakot darījumā izmantoto nemateriālo aktīvu vērtību. Tā tas parasti būtu gadījumā, kad tikai tā puse, kurai neveic analīzi, izmanto nemateriālos aktīvus.”

         (293)  Kā noteikts ESAO 1995. gada TP vadlīniju 6.26. punktā: “Gadījumos, kuros ir iesaistīts nemateriālais īpašums ar ļoti augstu vērtību, var būt grūti sameklēt salīdzināmus nekontrolētus darījumus. Tādēļ var būt grūti piemērot tradicionālās darījumu metodes un darījuma tīrās peļņas normas metodi, it sevišķi, ja abām darījuma pusēm pieder vērtīgs nemateriālais īpašums vai unikāli aktīvi, ko izmanto darījumā un kas nosaka darījuma atšķirību no potenciāliem konkurentiem. Šādos gadījumos varētu būt piemērojama peļņas sadales metode, lai gan tās izmantošanā varētu būt praktiski sarežģījumi.” Kā plašāk paskaidrots ESAO 2010. gada TP vadlīniju 2.59. punktā: “Darījuma tīrās peļņas normas metode, visticamāk, nenodrošinās uzticamus rezultātus, ja katra darījuma puse veic vērtīgus, unikālus ieguldījumus [..]. Tādā gadījumā piemērotākā parasti būs darījuma peļņas sadales metode [..]. Tomēr vienpusēja metode (tradicionālā darījumu metode vai darījuma tīrās peļņas normas metode) var būt piemērota gadījumos, kad viena no pusēm veic visus unikālos ieguldījumus, kas iesaistīti kontrolētā darījumā, savukārt otra puse neveic nekādus unikālus ieguldījumus.”

         (294)  ESAO 1995., 2010. un 2017. gada TP vadlīnijas, glosārijs.

         (295)  ESAO 1995. gada TP vadlīnijas, 3.7. punkts; ESAO 2010. gada TP vadlīnijas, 2.109. un 2.115. punkts.

         (296)  ESAO 1995. gada TP vadlīnijas, 1.45.–1.48. punkts, un ESAO 2010. un 2017. gada TP vadlīnijas, 3.55.–3.62. punkts.

         (297)  Datu sērijā kvartiles ir trīs punkti, kuri sadala augošā secībā sakārtotus datus četros vienādos iegūto datu kopumos, t. i., 25 % no datiem ir 25. procentile (ko dēvē arī par zemāko kvartili), 50 % no datiem ir mazāki vai vienādi ar otro kvartili, kas ir kopas mediānas vērtība, un 75 % no datiem ir mazāki vai vienādi ar 75. procentili (ko dēvē arī par augstāko kvartili).

         (298)  ESAO 1995. gada TP vadlīnijas, 1.48. punkts, un ESAO 2010. un 2017. gada TP vadlīnijas, 3.62. punkts.

         (299)  ESAO 2017. gada TP vadlīnijas,VI nodaļa, un BEPS galīgais ziņojums par 8.–10. pasākumu, 63. – 117. lpp.

         (300)  ESAO 1995. un 2010. gada TP vadlīnijas, 6.14. punkts, un ESAO 2017. gada TP vadlīnijas, 6.112. punkts.

         (301)  Tas ir apstiprināts ESAO 2017. gada TP vadlīniju 6.42. punktā: “Lai gan juridisko īpašumtiesību un līguma nosacījumu noteikšana ir nozīmīgs pirmais solis, neatkarības principa ietvaros šie konstatējumi ir nodalāmi no jautājuma par atlīdzību un uz to neattiecas. Transfertcenu noteikšanas vajadzībām juridiskās īpašumtiesības uz nemateriālo īpašumu pašas par sevi nenodrošina nekādas tiesības galu galā paturēt daudznacionālu uzņēmumu grupas gūto peļņu no nemateriālā īpašuma izmantošanas, pat ja šāda peļņa sākotnēji uzkrājas pie juridiskā īpašnieka saskaņā ar tā juridiskajām vai līgumiskajām tiesībām izmantot nemateriālo īpašumu. Ienesīgums, ko galu galā patur juridiskais īpašnieks vai ko var uz to attiecināt, ir atkarīgs no tā īstenotajām funkcijām, izmantotajiem aktīviem un uzņemtajiem riskiem, kā arī no citu daudznacionālu uzņēmumu grupas dalībnieku ieguldījumiem, īstenojot to funkcijas, izmantojot aktīvus un uzņemoties riskus.”

         (302)  ESAO 2017. gada TP vadlīnijas,VI nodaļa, un BEPS galīgais ziņojums par 8.–10. pasākumu, 141. – 160. lpp.

         (303)  ESAO 1995., 2010. un 2017. gada TP vadlīnijas, 7.2. punkts.

         (304)  ESAO 1995., 2010. un 2017. gada TP vadlīnijas, 7.29. punkts.

         (305)  ESAO 1995., 2010. un 2017. gada TP vadlīnijas, 7.9. un 7.10. punkts.

         (306)  ES Kopējā transfertcenu noteikšanas foruma (JTPF) ziņojums: vadlīnijas par grupas iekšējiem pakalpojumiem ar mazu pievienoto vērtību, 2010. gada 4. februāra sanāksme, pieejams: https://ec.europa.eu/taxation_customs/sites/taxation/files/docs/body/jtpf_020_rev3_2009.pdf.

         (307)  JTPF 2010. gada ziņojums, 59. un 60. punkts.

         (308)  JTPF 2010. gada ziņojums, 62. punkts.

         (309)  Pilnīgam priekšstatam ir atzīmēts, ka PPI var ietvert daļu darbaspēka izmaksu, ja tās ir tieši saistītas ar ražošanu.

         (310)  Sk. izmeklēšanas sākšanas lēmuma 38. apsvērumu.

         (311)  EBITDA, kas izmantots 17. tabulā, ir tradicionāli izmantots akronīms, kurš apzīmē “peļņu pirms procentu maksājumiem, nodokļiem, nolietojuma un amortizācijas”.

         (312)  Komisijas 2014. gada 7. oktobra lēmums par Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta 2. punktā noteiktās procedūras sākšanu, C(2014) 7156 final.

         (313)  Attiecīgi 0,45 % un 0,55 % no apgrozījuma Eiropā, kā parādīts 1. attēlā.

         (314)  Iepriekš Regulas (EK) Nr. 659/1999 10. panta 2. punkts.

         (315)  Informācijā, ko Luksemburga iesniedza 2014. gada 21. novembrī (43. punkts), tā atsaucas uz Komercdarbības aplikšanas ar nodokļiem ētikas kodeksa ziņojumu, kuru Padomei iesniedza 2011. gada 27. maijā: “Saistībā ar Luksemburgas nodokļu pasākumu attiecībā uz grupas iekšējās finansēšanas darbībās iesaistītiem uzņēmumiem Grupa apstiprināto aprakstu izskatīja 2011. gada 17. februāra sanāksmē. Luksemburga informēja Grupu, ka 2011. gada 28. janvāra apkārtraksts Nr. 164/2 paredz nosacījumus iepriekšēju cenu noteikšanas līgumiem, kas apstiprina darījumu atlīdzību. [..] Ņemot vērā šo informāciju, Grupa vienojās, ka šo pasākumu nav nepieciešams novērtēt attiecībā pret Rīcības kodeksa kritērijiem”.

         (316)  Luksemburgas 2014. gada 21. novembrī sniegtā informācija, 44. punkts: “Savā 2011. gada 6. decembra sanāksmē ESAO Kaitējošas nodokļu prakses forums vienojās, ka dziļāka izskatīšana nav nepieciešama 10 sistēmām, no kurām viena bija Luksemburgā veikto grupas iekšējo finansēšanas darbību iepriekšēja nodokļa analīze”.

         (317)  Informācijā, ko Luksemburga iesniedza 2014. gada 21. novembrī (73. punkts), tā min Komisijas 2013. gada 2. oktobra lēmumu lietā SA.32225: Nedalco ekspropriācijas kompensācija Bergenā pie Zomas.

         (318)  Lieta T-219/10 Autogrill España pret Komisiju, ECLI:EU:T:2014:939, 44. un 45. punkts.

         (319)  Amazon2004. gada 5. decembra vēstulē informēja Luksemburgu, ka pārstrukturēšana tiktu pabeigta tikai 2006. gadā un lūdza apstrīdēto nodokļu nolīgumu pirmos piecus gadus piemērot, sākot no šā brīža. Luksemburga 2004. gada 23. decembrī apstiprināja, ka minētais kavējums neietekmē 2003. gada 6. novembra vienošanos, ja tiek saglabāti citi 2003. gada 23. oktobra pieprasījuma nosacījumi.

         (320)  Amazon atsaucas uz turpmāk minētajām valsts atbalsta lietām, kurās, kā norāda Amazon, kā atsauces satvars ir izvēlēts konkrēts nodokļu noteikums: Komisijas 2011. gada 12. janvāra Lēmums 2011/282/ES par finanšu nemateriālās vērtības amortizāciju nodokļu vajadzībām saistībā ar līdzdalības iegādi ārvalstīs Nr. C 45/07 (ex NN 51/07, ex CP 9/07), ko īstenojusi Spānija (OV L 135, 21.5.2011., 1. lpp.); Komisijas 2006. gada 20. decembra Lēmums 2007/256/EK par Francijas ieviesto atbalsta shēmu saskaņā ar Vispārējā nodokļu kodeksa 39.CA pantu – Valsts atbalsts C 46/2004 (ex NN 65/2004) (OV L 112, 30.4.2007., 41. lpp.); lieta C-6/12, P Oy, 22.–31. punkts; apvienotās lietas C-78/08–C-80/08, Paint Graphos, 50. punkts.

         (321)  Tiek minēts Lēmums 2011/282/ES un Komisijas 2010. gada 26. maija Lēmums 2011/276/ES par valsts atbalstu, slēdzot vienošanās par nodokļu darījumiem, ko Beļģija īstenojusi attiecībā uz uzņēmumu Umicore SA (iepriekš Union Minière SA) (valsts atbalsts C 76/03 (ex NN 69/03)) (OV L 122, 11.5.2011., 76. lpp.), it sevišķi 204. un 223. punkts.

         (322)  Amazon2015. gada 5. martā sniegtā informācija, 2. pielikums.

         (323)  It sevišķi Amazon2015. gada 5. martā sniegtajā informācijā, 43.–45. un 49. punktā: Amazon minējis apvienotās lietas C-106/09 P un C-107/99 P, Komisija un Spānija pret Gibraltāras valdību un Apvienoto Karalisti, 72. un 73. punkts, un citēto judikatūru; lietu C-6/12, P Oy, 17.–19. punkts, lietu T-219/10 Autogrill, 29. punkts; un lietu C-88/03, Portugāle pret Komisiju, 54. punkts, un citēto judikatūru.

         (324)  Amazon šo argumentu parāda, atsaucoties uz Luksemburgas izdotajiem un ICIJ publicētajiem nodokļu nolēmumiem. Starp tiem Amazon norāda uz 97 nodokļu nolēmumiem, kas, pēc Amazon domām, balstās uz atlikušās peļņas dalīšanas metodi un finansēšanas nosacījumu ietvaros attiecina ieņēmumus, kas nav unikāli, t. i., noteiktu finansiālās peļņas normu Luksemburgas struktūrai, savukārt atlikusī peļņa tiek attiecināta uz finansēšanas instrumenta turētāju.

         (325)  Amazon2015. gada 5. martā sniegtā informācija, 97. punkts.

         (326)  Amazon2016. gada 18. janvārī sniegtā informācija, 6. lpp.

         (327)  Amazon2015. gada 5. martā sniegtā informācija, 9. punkts.

         (328)  [Nodokļu konsultants 4], “Etalonuzņēmumu meklēšana Eiropas pārvaldības sabiedrībām 2010.–2012. gadā”, 2014. gada 5. februāris. Amazon komentāri par izmeklēšanas sākšanas lēmumu, 11. pielikums.

         (329)  Nodokļu konsultants meklēšanu veica tikai attiecībā uz šādām valstīm: Apvienotā Karaliste, Austrija, Beļģija, Dānija, Francija, Grieķija, Itālija, Īrija, Luksemburga, Nīderlande, Portugāle, Somija, Spānija, Vācija un Zviedrija.

         (330)  Meklēšanā tika izmantoti šādi atslēgvārdi: pārvaldības pakalpojumi, darījumdarbības vadības konsultāciju pakalpojumi, stratēģiskie konsultāciju pakalpojumi, organizatoriskie plānošanas pakalpojumi un citi saistītie pakalpojumi. Vienlaikus nodokļu konsultants izslēdza uzņēmumus, kas sniedz nesaistītus pakalpojumus (piemēram, revīzijas, aktuāru, reklāmas, starpniecības, komunikāciju, celtniecības, dizaina izstrādes, ražošanas, IT, nekustamā īpašuma un transporta pakalpojumus), darbojas kā partnerības, darbojas atšķirīgā nozarē (komunālie pakalpojumu un enerģētika) un par ko bija pieejama nepietiekama kvalitatīvā informācija.

         (331)  Adix, Axholmen Ab, Becitizen, Consilia Business Management Spa, Icm Intercultural Management Associates, Implement Mp Ab, Nike Consulting Spa, Nsa S.P.A., Pambianco Strategie Di Impresa Srl, Rhapsodies Conseil, X-Pm Transition Partners.

         (332)  Kopējie ieņēmumi mīnus kopējās izmaksas, kur kopējās izmaksas ir pārdoto preču kopējās izmaksas plus kopējie pamatdarbības izdevumi.

         (333)  Amazon2016. gada 18. janvārī sniegtā informācija, 6. lpp.

         (334)  Amazon2015. gada 5. martā sniegtā informācija, 14. pielikums: [nodokļu konsultants 2], “[nodokļu konsultanta 2] atjaunotā analīze”.

         (335)  Amazon atsaucas uz France Telecom lietu (Komisijas 2004. gada 2. augusta Lēmums 2006/621/EK par valsts finansiālo atbalstu, ko piešķīrusi Francija par labu France Télécom (OV L 257, 20.9.2006., 11. lpp.), 263. punkts), kurā Komisija atturējās no atgūšanas, jo pasākums bija jauns.

         (336)  EPICENTER sevi raksturo kā sešu Eiropas Savienības vadošo ideju laboratoriju neatkarīgu iniciatīvu. Tās mērķis ir nodrošināt informāciju ES politikas debatēm un veicināt biedrošanās brīvību, apvienojot savu dalībnieku ekonomikas zināšanas.

         (337)  Amazon2016. gada 18. janvārī sniegtā informācija, 8. lpp. Kā minēts šajā informācijā, “[..] maz ticams, ka LuxSCS būtu spējis atrast neatkarīgu struktūru, kas varētu vai būtu gatava slēgt licences līgumu, ja tas nozīmētu, ka šī neatkarīgā struktūra atbalstītu darījumdarbības risku. Tādējādi LuxSCS bija gatavs uzņemties ar nemateriālajiem aktīviem saistītos riskus, lai LuxOpCo būtu vieglāk iegūt tirgus daļas: ilgākā termiņā LuxOpCo pieaugošie ieņēmumi nozīmētu lielākus ieņēmumus LuxSCS kā licences devējam. Praksē tas nozīmēja tāda līguma slēgšanu, kura honorāra metodikas pamatā ir licences turētāja rentabilitāte un ienesīgums no tā izmaksām, nevis nosacījumi, kas licences turētājam radītu zaudējumu risku”.

         (338)  Amazon2016. gada 18. janvārī sniegtā informācija, 11. lpp.

         (339)  Amazon2016. gada 18. janvārī sniegtā informācija. Kā Amazon turpināja skaidrot: “Ņemot vērā šos apstākļus, patiešām bija pamatoti abām pusēm vienoties par atlīdzību, balstoties uz to, ka riskus uzņēmās licences devējs, savukārt licences turētājs guva ienesīgumu no izmaksām, jo tas mudināja licences turētāju panākt pēc iespējas ātrāku izaugsmi gan ģeogrāfiski, gan produktu līniju ziņā un optimizēt piedāvājumu (nevis koncentrēties tikai uz lielākas peļņas normas produktu līnijām).”

         (340)  TP ziņojums, 50. lpp.

         (341)  Amazon2016. gada 15. februārī sniegtā informācija, H pielikums:

         (342)  Amazon2016. gada 15. februārī sniegtā informācija, 4. lpp.

         (343)  Uzņēmumi Algoriel, Decade, Seresco SA un Societe de Gestion de Terminaux Informatiques.

         (344)  Uzņēmums Solutec.

         (345)  TP ziņojums, 32. lpp.

         (346)  Amazon2016. gada 18. janvārī sniegtajā informācijā, 11. lpp., Amazon papildus skaidro, ka “[..] bija loģiski honorārā ietvert zemāko līmeni, pamatojoties uz honorāru procentuālajām daļām, kas mudināja licences turētāju optimizēt ieņēmumus (un attiecīgi dalīties ar pieaugumu). Rezultātā licences turētāja atlīdzībai tika piemērota robežvērtība (balstoties uz lielāku procentuālo daļu no ieņēmumiem), lai nodrošinātu, ka licences turētāja izmaksas tiek efektīvi pārvaldītas un, pieaugot ieņēmumiem, nekļūst pārlieku augstas”.

         (347)  Sk.: http://www.amazon.com/Careers-Homepage/b?ie=UTF8&node=239364011.

         (348)  Amazon2016. gada 22. jūlijā sniegtā informācija: Amazon's Technology-Centric E-tailing-Business, 1. lpp.

         (349)  Kā paskaidrots sniegtajā informācijā, 5. lpp., šo aprēķinu veica [nodokļu konsultants 1] 2017. gada ex post TP ziņojumā. GMS ir bruto preču pārdošanas apjoms, kas ir kopējais pārdošanas apjoms Amazon tīmekļa vietnēs, t. i., pārdošanas apjoms paša Amazon vārdā un trešo pušu pārdošanas apjoms ar Marketplace starpniecību.

         (350)  Amazon2017. gada 29. maijā sniegtā informācija: [nodokļu konsultants 1] un [nodokļu konsultants 1]: “Ekonomiskā analīze par transfertcenu noteikšanas pieeju 2003. gada ATC”, 2017. gada 25. maijs.

         (351)  TP ziņojums, 25. – 28. lpp.; par neatkarīgu honorāru uzskatīja honorāru no [10–15] % līdz [10–15] % apmērā. 2017. gada ex post TP ziņojums, 12. lpp.: “LuxOpCo kopējie honorāra maksājumi LuxSCS analizētajā laikposmā bija aptuveni [5–10] % no neto pārdošanas apjoma (vai [3–3,5] % no GMS). Šie dati ir krietni mazāki par honorāra likmju diapazonu, kas ar CUP analīzi iegūts [nodokļu konsultanta 2] ziņojumā un kas balstās uz līgumu starp Amazon un [A] un ietver korekcijas, lai ņemtu vērā citus nemateriālos aktīvus (klientu atsauksmes), ko LuxSCS licencējis LuxOpCo, bet ko Amazon nav darījis pieejamus [A].”

         (352)  2017. gada ex post TP ziņojums, 13. lpp.: “Nodokļu tiesa paļāvās uz Amazon nekontrolētajiem darījumiem ar tā M.com darījumu partneriem attiecībā uz tīmekļa vietņu tehnoloģiju; uz ārējiem preču zīmju salīdzinājumiem attiecībā uz mārketinga nemateriālajiem aktīviem; un uz Amazon nekontrolētajiem darījumiem saistībā ar klientu atsauksmju maksām asociēto un sindicēto veikalu programmu ietvaros attiecībā uz klientu informāciju”.

         (353)  2017. gada ex post TP ziņojums, 12. un 13. lpp. Saskaņā ar 1. tabulu honorāra likme ir šādu honorāru likmju kopsumma: tehnoloģija [3–3,5] %, mārketinga nemateriālie aktīvi [1–1,5] % un klientu informācija [0,5–1] % no GMS. ASV Nodokļu tiesas noteikto iepirkšanas maksājumu par klientu informāciju [nodokļu konsultants 1] konvertēja honorāra likmē proporcionāli tehnoloģijas un mārketinga nemateriālo aktīvu vērtībai.

         (354)  2017. gada ex post TP ziņojums, 12. un 13. lpp.

         (355)  2017. gada ex post TP ziņojums, 15. un 16. lpp.

         (356)  2017. gada ex post TP ziņojums, 13. lpp.: “LuxSCS nemateriālo aktīvu licencēšana LuxOpCo atšķiras, jo licence nāk kopā ar LuxSCS apņemšanos uzturēt, atjaunināt un uzlabot šos nemateriālos aktīvus, veicot pastāvīgus ieguldījumus saskaņā ar CSA. Lai gan ir atzīts, ka laika gaitā nemateriālie aktīvi noveco, šos nemateriālos aktīvus aizstāj ar jauniem nemateriālajiem aktīviem, pateicoties pastāvīgiem ieguldījumiem saskaņā ar CSA, tādēļ nav nepieciešama samazinoša korekcija attiecībā uz LuxOpCo izmaksāto honorāru LuxSCS.”

         (357)  2017. gada ex post TP ziņojums, 16. lpp. Tomēr 2017. gada ex post TP ziņojumā šīs funkcionālā analīze, šķiet, netiek ņemta vērā CUP metodes piemērošanā, lai gan funkcionālo analīzi uzskata par salīdzinošās analīzes noteicošo faktoru; sk. ESAO 1995. gada TP vadlīnijas, 1.20. punkts.

         (358)  2017. gada ex post TP ziņojums, 32. lpp.

         (359)  2017. gada ex post TP ziņojums, 30. lpp.

         (360)  2017. gada ex post TP ziņojums, 33. lpp.

         (361)  2017. gada ex post TP ziņojums, 33. lpp.

         (362)  2017. gada ex post TP ziņojums, 33. lpp.

         (363)  Apvienotās lietas C-20/15 P Komisija pret World Duty Free, ECLI:EU:C:2016:981, 53. punkts, un citētā judikatūra.

         (364)  Sk. apvienotās lietas C-106/09 P un C-107/09 P Komisija pret Gibraltāras valdību un Apvienoto Karalisti, ECLI:EU:C:2011:732, 72. punkts, un citēto judikatūru.

         (365)  Lieta C-494/06 P Komisija pret Itāliju un Wam, ECLI:EU:C:2009:272, 54. punkts, un citētā judikatūra. Sk. arī lietu C-66/02, Itālija pret Komisiju, ECLI:EU:C:2005:768, 112. punkts.

         (366)  Lieta C-126/01 GEMO SA, ECLI:EU:C:2003:622, 41. punkts, un citētā judikatūra.

         (367)  Lieta 730/79 Phillip Morris, ECLI:EU:C:1980:209, 11. punkts. Apvienotās lietas T-298/97, T-312/97 utt. Alzetta EU:T:2000:151, 80. punkts.

         (368)  Lieta C-172/03 Heiser, ECLI:EU:C:2005:130, 55. punkts. Sk. arī C-271/13 P Rousse Industry pret Komisiju, ECLI:EU:C:2014:175, 44. punkts; apvienotās lietas C-71/09 P, C-73/09 P un C-76/09 P Comitato “Venezia vuole vivere” un citi pret Komisiju, ECLI:EU:C:2011:368, 136. punkts; lieta C-156/98 Vācija pret Komisiju, ECLI:EU:C:2000:467, 30. punkts, un citētā judikatūra.

         (369)  Lieta C-15/14 P Komisija pret MOL, ECLI:EU:C:2015:362, 60. punkts. Sk. arī apvienotās lietas C-20/15 P un C-21/15 P Komisija pret World Duty Free Group, ECLI:EU:C:2016:981, 55. punkts, un lietu C-270/15 P Beļģija pret Komisiju, ECLI:EU:C:2016:489, 49. punkts.

         (370)  Lieta C-211/15 P Orange pret Komisiju, ECLI:EU:C:2016:798, 53. un 54. punkts.

         (371)  Lieta C-143/99 Adria-Wien Pipeline un Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke ECLI:EU:C:2001:598, 41. punkts.

         (372)  Lieta 173/73 Itālija pret Komisiju, ECLI:EU:C:1974:71, 13. punkts.

         (373)  Sk. lietu C-66/02, Itālija pret Komisiju, ECLI:EU:C:2005:768, 78. punkts; lietu C-222/04 Cassa di Risparmio di Firenze un citi, ECLI:EU:C:2006:8, 132. punkts; lietu C-522/13 Ministerio de Defensa un Navantia, ECLI:EU:C:2014:2262, 21.–31. punkts.

         (374)  Apvienotās lietas C-182/03 un C-217/03 Beļģija un Forum 187 pret Komisiju, ECLI:EU:C:2005:266, 95. punkts.

         (375)  No ESAO 2010. gada TP vadlīniju 1.6. punkta nepārprotami izriet, ka transfertcenu noteikšanā pats galvenais ir grupas iekšējo darījumu cenu noteikšanas jautājums: “Tā kā saskaņā ar atsevišķas struktūras pieeju daudznacionālu uzņēmumu grupas dalībniekus uzskata par neatkarīgām struktūrām, uzmanība tiek koncentrēta uz šo dalībnieku savstarpējo darījumu būtību un uz to, vai šo darījumu nosacījumi atšķiras no nosacījumiem, kādus piemērotu salīdzināmu nekontrolētu darījumu ietvaros. Šāda kontrolētu un nekontrolētu darījumu analīze, ko sauc par “salīdzinošo analīzi”, ir neatkarības principa piemērošanas pamatā.” Šī grupas iekšējo darījumu cenu noteikšanas būtiskā nozīme ir atkārtoti apstiprināta ESAO 2010. gada TP vadlīniju 1.33. punktā: “Neatkarības principa piemērošanas pamatā parasti ir kontrolētu darījumu nosacījumu salīdzinājums ar neatkarīgu uzņēmumu darījumu nosacījumiem. [..]”

         (376)  Apvienotās lietas C-182/03 un C-217/03 Beļģija un Forum 187 pret Komisiju, ECLI:EU:C:2005:266, 95. punkts.

         (377)  Amazon2015. gada 5. martā sniegtā informācija, 27. punkts.

         (378)  ESAO 1995. gada TP vadlīnijas, 1.12. punkts, un ESAO 2010. un 2017. gada TP vadlīnijas, 1.13. punkts.

         (379)  Luksemburgas 2014. gada 21. novembrī sniegtā informācija, 38. un 40. punkts.

         (380)  Lieta 173/73 Itālija pret Komisiju, ECLI:EU:C:1974:71.

         (381)  Sk. apvienotās lietas C-182/03 un C-217/03 Beļģija un Forum 187 ASBL pret Komisiju, ECLI:EU:C:2006:416, 81. punkts; apvienotās lietas C-106/09 P un C-107/09 P Komisija pret Gibraltāras valdību un Apvienoto Karalisti, ECLI:EU:C:2011:732; lietu C-417/10 3M Italia, ECLI:EU:C:2012:184, 25. punkts, un tiesas nolēmumu lietā C-529/10 Safilo, ECLI:EU:C:2012:188, 18. punkts.

         (382)  Sk. 429. apsvērumu.

         (383)  Sk. ESAO 1995. gada TP vadlīnijas, 1.20. punkts. Sk. arī ESAO 2010. gada TP vadlīnijas, 1.42. punkts, un ESAO 2017. gada TP vadlīnijas, 1.51. punkts.

         (384)  TP ziņojumā ir vienīgi sniegts neprecīzs apgalvojums, ka atlikušo peļņu “var uzskatīt par attiecināmu uz nemateriālajiem aktīviem, ko LuxOpCo licencē no LuxSCS”.

         (385)  2017. gada ex post TP ziņojums, 21. un 32. lpp.

         (386)  Amazon2017. gada 7. jūnijā sniegtā informācija.

         (387)  Tādēļ Amazon apgalvojums, ka LuxSCS faktiski kontrolē nemateriālo aktīvu izmantošanu, jo nemateriālos aktīvus varētu licencēt citam uzņēmumam gadījumā, ja LuxOpCo sāktu ciest zaudējumus, ir nepareizs. Sk. 321. apsvērumu.

         (388)  Licences līguma 1.5. punkts (Licences mērķis), 2.1. punkta a) apakšpunkts (Ekskluzīvas intelektuālā īpašuma licences piešķiršana), 2.1. punkta b) apakšpunkts (Atvasinātie darbi), 2.3. punkts (Uzturēšana), 4.1. punkts (Darbības laiks) un 9.2. punkts (Pārkāpumu novēršana).

         (389)  Licences līguma 2.1. punkta a) apakšpunkts (Ekskluzīvas intelektuālā īpašuma licences piešķiršana).

         (390)  Licences līguma 9.2. punkts (Pārkāpumu novēršana). Amazon šo 9.2. punkta interpretāciju apstiprināja 2017. gada 7. jūnijā sniegtajā informācijā, sk. 2. lpp.

         (391)  Licences līguma 9.5. punkts (Atbilstība un datu aizsardzība).

         (392)  Licences līguma licences mērķis ir identisks CSA noteiktajam licences mērķim saistībā ar LuxSCS saņemtajām licencēm. Sk. CSA 1.13. punkta a) apakšpunktu.

         (393)  Ciktāl uz atvasinātajiem darbiem neattiecās to nodošana LuxSCS saskaņā ar līgumu, LuxSCS bez honorāra saistībām ieguva neatsaucamu un ekskluzīvu pasaules mēroga licenci izmantot šos atvasinātos darbus, arī tiesības to apakšlicencēt visā nemateriālo aktīvu dzīves ciklā. Tomēr tajā pašā laikā jebkāda atvasināto darbu nodošana vai licence bija licencēta LuxOpCo, kam saskaņā ar licences līgumu bija piešķirta neatsaucama un ekskluzīva licence uz nemateriālajiem aktīviem un visu pārējo LuxSCS IĪ Eiropas teritorijā. Licences līguma 1.5. punkts (Licences mērķis), 2.1. punkta a) apakšpunkts (Ekskluzīvas intelektuālā īpašuma licences piešķiršana), 2.1. punkta b) apakšpunkts (Atvasinātie darbi).

         (394)  Sk. 124. apsvērumu.

         (395)  Sk. 124. apsvērumu. Sk. Amazon2003. gada 31. oktobrī sniegto informāciju. Sk. arī LuxSCS finanšu pārskatu un ES politikas un procedūru rokasgrāmatu, kurā noteikts, ka LuxSCS“nekad nedrīkst būt darbinieki”. Amazon2015. gada 19. marta sniegtajā informācijā apstiprināja, ka nemateriālo aktīvu izstrādē un uzturēšanā iesaistītie Amazon grupas darbinieki nav ne LuxSCS, ne LuxSCS struktūru darbinieki.

         (396)  Attiecīgajā laikposmā LuxSCS turēšanā bija arī akcijas Amazon Eurasia Holdings Sarl.

         (397)  Sk. 104. apsvērumu un 27. zemsvītras piezīmi.

         (398)  Sk. 454. un 455. apsvērumu.

         (399)  Amazon patiešām apstiprināja, ka “ne [LuxSCS], ne tā galvenajam partnerim, t. i., Amazon Europe Holding Inc., nebija aktīvas lomas IĪ koordinācijas komitejā”. Sk. Amazon2017. gada 7. jūnijā sniegto informāciju, 1. lpp. Kā paskaidrots 103. apsvērumā, attiecīgajā laikposmā Amazon Europe Holding Inc. arī bija LuxSCS vienīgais vadītājs.

         (400)  LuxSCS vienīgā vadītāja 2006. gada 28. aprīļa rakstisks lēmums, sk. 14. tabulu.

         (401)  Sk. 104. un 218. apsvērumu.

         (402)  CSA 1.13. punkts (Licences mērķis), 2.3. punkts un B sadaļa, kā arī 9.12. punkts (Pārkāpumu novēršana). Sk. arī CSA 1. lpp.: “Puses no spēkā stāšanās datuma vēlas apkopot savus attiecīgos resursus, lai papildus izstrādātu un citādi uzlabotu Amazon intelektuālā īpašuma [ATI piederošie nemateriālie aktīvi], A9 intelektuālā īpašuma [A9 piederošie nemateriālie aktīvi] un EHT intelektuālā īpašuma [LuxSCS piederošie nemateriālie aktīvi] (kā definēts turpmāk) vērtību un lai dalītu šādu intelektuālā īpašuma tiesību, ko izstrādājusi kāda no pusēm, izstrādes un izmantošanas izmaksas un riskus, pamatojoties uz paredzamajiem ieguvumiem no šādām intelektuālā īpašuma tiesībām.”

         (403)  Sk. 213. apsvērumu par iegādi [U, Q, R un T iegāde].

         (404)  Sk. 212.–214. un 218. apsvērumu.

         (405)  Sk. 199. zemsvītras piezīmi.

         (406)  Sk. 200. apsvērumu.

         (407)  Sk. 201. apsvērumu.

         (408)  Kā paskaidrots 402. zemsvītras piezīmē, puses noslēdza CSA, lai dalītu savas individuālās izmaksas un riskus un spētu gūt ieguvumus no nemateriālo aktīvu kopīgas izstrādes.

         (409)  Kā parādīts LuxSCS pārskatos, nav nekādu liecību, ka A9, ATI vai kāds cits Amazon uzņēmums būtu saņēmis atlīdzību par nemateriālo aktīvu pētniecību, izstrādi un pārvaldību papildus CSA noteiktajai atlīdzībai vai par kādiem citiem pakalpojumiem papildus CSA noteiktajiem pakalpojumiem (sk. 9. tabulu). Tādēļ tiek pieņemts, ka CSA bija paredzēta pilnīga atlīdzība A9 un ATI par īstenotajām funkcijām LuxSCS labā.

         (410)  Sk. 198. zemsvītras piezīmi.

         (411)  Sk. ESAO 2010. gada TP vadlīniju 9.24. punktu: “Lai gan nav nepieciešams īstenot ikdienas uzraudzības un administratīvās funkcijas, lai kontrolētu risku (jo šīm funkcijām ir iespējams piesaistīt ārpakalpojumus), riska kontroles nolūkā ir jāspēj novērtēt pakalpojumu sniedzēja īstenoto ikdienas uzraudzības un administratīvo funkciju rezultātu (nepieciešamais kontroles līmenis un rezultativitātes novērtējuma veids būtu atkarīgs no riska būtības).” Kā papildus skaidrots BEPS galīgajā ziņojumā par 8.–10. pasākumu, 63. lpp.: “Ja asociēts uzņēmums, kas ar līgumu uzņemas konkrētu risku, nekontrolē šo risku un finansiāli nespēj uzņemties šo risku, nodaļā “Norādījumi par neatkarības principa piemērošanu” noteiktā sistēma paredz, ka šo risku nodod citam daudznacionālu uzņēmumu grupas dalībniekam, kuram ir šāda kontrole un finansiālā spēja uzņemties risku. Šo kontroles prasību šajā nodaļā izmanto, lai noteiktu, kuras puses uzņemas riskus saistībā ar nemateriālajiem aktīviem, kā arī lai novērtētu, kurš daudznacionālu uzņēmumu grupas dalībnieks faktiski kontrolē ārpakalpojumus saistībā ar nemateriālā aktīva izstrādi, uzlabošanu, uzturēšanu, aizsardzību un izmantošanu.” Sk. arī ESAO 2017. gada TP vadlīniju 1.65. punktu: “Riska kontrole ietver pirmos divus riska pārvaldības elementus, kas noteikti 1.61. punktā;, t. i., i) spēja pieņemt lēmumus, lai izmantotu, atliktu vai noraidītu riska uzņemšanās iespēju, kopā ar šīs lēmumu pieņemšanas funkcijas faktisko īstenošanu; un ii) spēja pieņemt lēmumus par to, vai un kā reaģēt uz riskiem, kas saistīti ar šādu iespēju, kopā ar šīs lēmumu pieņemšanas funkcijas faktisko īstenošanu. Lai kontrolētu riskus, pusei nav obligāti jānodrošina ikdienas risku mazināšana, kā aprakstīts iii) apakšpunktā. Šādai ikdienas risku mazināšanai var piesaistīt ārpakalpojumus, kā parādīts 1.63. punkta piemērā. Tomēr, ja šīm ikdienas risku mazināšanas darbībām piesaista ārpakalpojumus, riska kontroles vajadzībām būtu nepieciešama spēja noteikt ārpakalpojumu mērķus, lemt par riska mazināšanas funkciju nodrošinātāja piesaisti, novērtēt, vai mērķi tiek adekvāti sasniegti, un vajadzības gadījumā pielāgot vai izbeigt līgumu ar ārpakalpojumu sniedzēju, kopā ar šo novērtēšanas un lēmumu pieņemšanas funkciju īstenošanu. Saskaņā ar šo kontroles definīciju, lai kontrolētu risku, pusei ir nepieciešama gan kapacitāte, gan funkcionālā rezultativitāte, kā aprakstīts iepriekš.”

         (412)  Sk. ESAO 2017. gada TP vadlīniju 6.53. punktu: “Ja neatkarīgi uzņēmumi piesaista ārpakalpojumus, parasti struktūra, kas nemateriālā aktīva likumīgā īpašnieka vārdā īsteno funkcijas saistībā ar nemateriālā aktīva izstrādi, uzlabošanu, uzturēšanu, aizsardzību un izmantošanu, strādās šāda likumīgā īpašnieka uzraudzībā (kā aplūkots 1.65. punktā). [..]”

         (413)  Sk. ESAO 1995. un 2010. gada TP vadlīniju 6.14. punktu: “Nosakot neatkarīgas cenas nemateriālajam īpašumam, salīdzināšanas nolūkā ir jāņem vērā gan īpašuma pārdevēja, gan saņēmēja perspektīva. [..] Tā kā licences saņēmējam saistībā ar licences izmantošanu būs jāveic ieguldījumi vai jāsedz citi izdevumi, ir jānosaka, vai neatkarīgs uzņēmums būtu gatavs maksāt konkrēto licences maksu, ņemot vērā paredzamos ieguvumus no papildu ieguldījumiem un citiem iespējamiem izdevumiem”. Turklāt 6.18. punktā ir noteikts: “Ir arī svarīgi ņemt vērā tādu pakalpojumu kā tehniskā palīdzība un darbinieku apmācība vērtību, kurus izstrādātājs varētu sniegt saistībā ar nodošanu. Līdzīgi, iespējams, ir jāņem vērā licences saņēmēja nodrošinātie ieguvumi licences devējam, uzlabojot produktus vai procesus.” Sk. arī ESAO 2017. gada TP vadlīniju 6.112. punktu:

         (414)  Sk. 206. apsvērumu.

         (415)  Kā noteikts 429. apsvērumā.

         (416)  Kā noteikts licences līguma 2.3. punktā (Uzturēšana), 9.2. punktā (pārkāpumu novēršana) un 9.5. punktā (Atbilstība un datu aizsardzība), LuxOpCo bija atbildīgs tikai par nemateriālo aktīvu uzturēšanu un aizsardzību.

         (417)  Sk. Amazon2015. gada 21. augustā sniegto informāciju, 5. pielikums.

         (418)  Amazon2017. gada 7. jūnijā sniegtā informācija.

         (419)  Šis uzsvars uz nemateriālā aktīva izmantošanu ir skaidri norādīts ESAO 2017. gada TP vadlīniju 6.71. punktā, kurā noteikts, ka: “Ja nemateriālā aktīva likumīgais īpašnieks pēc būtības:

                  —

                  īsteno un kontrolē visas funkcijas [..] saistībā ar nemateriālā aktīva izstrādi, uzlabošanu, uzturēšanu, aizsardzību un izmantošanu,

                  —

                  nodrošina visus aktīvus, tostarp finansējumu, kas vajadzīgs nemateriālo aktīvu izstrādei, uzlabošanai, uzturēšanai, aizsardzībai un izmantošanai, un

                  —

                  uzņemas visus riskus saistībā ar nemateriālā aktīva izstrādi, uzlabošanu, uzturēšanu, aizsardzību un izmantošanu,

            tam būs tiesības uz visu paredzēto, ex ante ienesīgumu, kas gūts daudznacionālu uzņēmumu grupai izmantojot nemateriālo aktīvu. Ciktāl ar nemateriālā aktīva izstrādi, uzlabošanu, uzturēšanu, aizsardzību un izmantošanu saistītās funkcijas īsteno, aktīvus izmanto vai riskus uzņemas viens vai vairāki daudznacionālu uzņēmumu grupas dalībnieki, nevis likumīgais īpašnieks, šādiem asociētajiem uzņēmumiem ir jāsaņem neatkarīga atlīdzība par to veikto ieguldījumu. Šī atlīdzība atkarībā no faktiem un apstākļiem var ietvert visu vai daļu ienesīguma, ko paredzēts gūt no nemateriālā aktīva izmantošanas”. Sk. arī ESAO 1995. gada TP vadlīnijas, 1.20. un 1.22. punkts, ESAO 2010. gada TP vadlīnijas, 1.42. un 1.44. punkts, kur uzsvars ir nepārprotami likts uz aktīva “izmantošanu”.

         (420)  Kā paskaidrots ESAO 1995. gada TP vadlīniju 2.26. punktā: “Ja nav iespējams pierādīt, ka starpniekuzņēmums ķēdē vai nu uzņemas reālu risku, vai īsteno ekonomisku funkciju, kura ir palielinājusi preču vērtību, jebkurš cenas elements, par ko apgalvo, ka tas ir attiecināms uz starpniekuzņēmuma darbībām, principā ir jāattiecina uz kādu citu daudznacionālas grupas uzņēmumu, jo neatkarīgi uzņēmumi parasti nepieļautu, ka šāds uzņēmums dalās ar darījuma peļņu.” Sk. arī ESAO 2010. gada TP vadlīnijas, 2.33. punkts, un ESAO 2017. gada TP vadlīnijas, 2.39. punkts. Kā plašāk paskaidrots ESAO 2017. gada TP vadlīniju 6.59. punktā: “Grupas dalībniekiem, kas izmanto aktīvus nemateriālā aktīva izstrādē, uzlabošanā, uzturēšanā, aizsardzībā un izmantošanā, būtu par to jāsaņem atbilstīga atlīdzība. Šādi aktīvi var bez ierobežojuma ietvert nemateriālos aktīvus, ko izmanto pētniecībā, izstrādē vai mārketingā (piemēram, zināšanas, klientu attiecības utt.), fiziskos aktīvus vai finansējumu. Viens daudznacionālu uzņēmumu grupas dalībnieks var finansēt visa vai daļas no nemateriālā aktīva izstrādi, uzlabošanu, uzturēšanu un aizsardzību, savukārt viens vai vairāki dalībnieki var īstenot visas attiecīgās funkcijas. Novērtējot atbilstīgu paredzamo ienesīgumu no finansējuma pie šādiem nosacījumiem, ir jāatzīst, ka neatkarīga darījuma gadījumā puse, kas nodrošina finansējumu, bet nekontrolē riskus un neveic nekādas citas funkcijas saistībā ar finansēto darbību vai aktīvu, parasti nesaņem paredzēto ienesīgumu, kurš būtu līdzvērtīgs ienesīgumam, kādu saņem visādi citādi līdzīgā situācijā esošs ieguldītājs, kas papildus veic un kontrolē svarīgas funkcijas, kā arī kontrolē svarīgus riskus saistībā ar finansēto darbību. [..].”

         (421)  Sk. ESAO 1995. un 2010. gada TP vadlīniju 6.27. punktu: “Novērtējot, vai ar nemateriālu īpašumu saistīta darījuma nosacījumi atspoguļo neatkarīgus darījumus, var analizēt nemateriālā īpašuma izstrādes vai uzturēšanas izmaksu summu, būtību un regularitāti, lai būtu vieglāk noteikt katras puses ieguldījuma salīdzināmību vai iespējami relatīvo vērtību [..].”

         (422)  Sk. 9. tabulu.

         (423)  Sk. 9. tabulu.

         (424)  Sk. 9. tabulu un 474. apsvērumu.

         (425)  LuxSCS 2006. gadā aizdeva līdzekļus sava parakstītā kapitāla robežās, savukārt summas, kuras aizdeva tālākiem grupas uzņēmumiem, palielinājās proporcionāli peļņai, kas bija uzkrāta no honorāra maksājumiem, kurus tas saņēma no LuxOpCo.

         (426)  Laikā no 2006. līdz 2013. gadam kredīta neatmaksātā summa palielinājās par [1 500–2 000] miljoniem EUR (sk. 183. apsvērumu), savukārt honorāra maksājumi, kas LuxSCS pienācās no LuxOpCo, pārsniedza maksājumus, kuri tajā pašā periodā LuxSCS bija jāveic Amazon US, par [1 500–2 000] miljoniem EUR ([3 000–3 500] miljoni EUR – [1 500–2 000] miljoni EUR, sk. attiecīgi 2. un 10. tabulu).

         (427)  Sk. 176. un 178. zemsvītras piezīmi, kur sniegts skaidrojums par honorāra un kredīta savstarpējo atkarību.

         (428)  ESAO 2010. gada TP vadlīnijas, 9.23. un 9.26. punkts. Sk. arī ESAO 1995. gada TP vadlīnijas, 1.25.–1.27. punkts, un ESAO 2017. gada TP vadlīnijas, 1.61., 1.65. un 1.70. punkts.

         (429)  ESAO 2010. gada TP vadlīnijas, 9.29. punkts. Sk. arī ESAO 1995. gada TP vadlīnijas, 1.26. punkts, un ESAO 2017. gada TP vadlīnijas, 1.64. punkts.

         (430)  ESAO 2010. gada TP vadlīnijas, 9.23. punkts. Sk. arī ESAO 1995. gada TP vadlīnijas, 1.25. punkts, un ESAO 2017. gada TP vadlīnijas, 1.61. un 1.65. punkts.

         (431)  Saskaņā ar ESAO 2010. gada TP vadlīniju 1.49. punktu: “analizējot paredzētā riska sadalījuma ekonomisko būtību, viens no faktoriem, kas jāņem vērā, ir šāda sadalījuma sekas neatkarīga darījuma gadījumā. Neatkarīgos darījumos parasti ir jēgpilni pusēm iedalīt lielāku daļu no tiem riskiem, kurus tās relatīvi lielākā mērā kontrolē.” Tāda pati prasība ir ietverta ESAO 1995. gada TP vadlīniju 1.27. punktā, kur noteikts: “pieņemsim, ka uzņēmums A noslēdz līgumu, lai izgatavotu un piegādātu preces uzņēmumam B, un ka uzņēmums B kontrolē preču izgatavošanas un piegādes apjomu. Šādā gadījumā uzņēmums A, visticamāk, nepiekristu uzņemties būtiskus preču krājumu riskus, jo tas nekontrolē preču krājumu daudzumu, savukārt uzņēmums B to kontrolē. Protams, ir daudzi riski, piemēram, vispārēji darījumdarbības cikla riski, ko parasti īpaši nekontrolē neviena no pusēm un kas neatkarīga darījuma gadījumā attiecīgi varētu tikt iedalīti vienai vai otrai darījuma pusei. Lai noteiktu, kādā mērā katra no pusēm uzņemas šādus riskus, ir nepieciešama analīze.” Sk. arī ESAO 2017. gada TP vadlīnijas, 1.59. un 1.60. punkts.

         (432)  ESAO 1995. gada TP vadlīnijās šis apsvērums ir izklāstīts 1.26. punktā, kur noteikts: “saistībā ar līguma nosacījumiem var analizēt, vai riska paredzētais sadalījums atbilst darījuma ekonomiskajai būtībai. Šajā saistībā par riska patieso sadalījumu parasti vislabāk liecina pušu rīcība.” Pēc tam 1.39. punktā ir noteikts, ka “daudznacionāla uzņēmuma iekšējos līgumus var samērā viegli grozīt, apturēt, pagarināt vai izbeigt atbilstīgi šā daudznacionālā uzņēmuma vispārējām stratēģijām, un šādus grozījumus var pat ieviest ar atpakaļejošu datumu. Šādos gadījumos nodokļu iestādēm būtu jānosaka, kāda ekonomiskā situācija ir līguma nosacījumu pamatā, lai piemērotu neatkarības principu.” Sk. arī ESAO 2010. gada TP vadlīnijas, 1.67. un 9.14. punkts. ESAO 2017. gada TP vadlīnijas, 1.88. punkts.

         (433)  Sk. 321. apsvērumu.

         (434)  Licences līguma 1.5. punkts (Licences mērķis), 2.1. punkta a) apakšpunkts (Ekskluzīvas intelektuālā īpašuma licences piešķiršana), 2.1. punkta b) apakšpunkts (Atvasinātie darbi), 2.3. punkts (Uzturēšana), 4.1. punkts (Darbības laiks) un 9.2. punkts (Pārkāpumu novēršana).

         (435)  Sk. 116. apsvērumu un 13. tabulu (Funkcijas un riski). Kā skaidrots 116. apsvērumā, LuxOpCo ekskluzīvās licences rezultātā piekrita veikt visas darbības, kas saistītas ar nemateriālo aktīvu izstrādi, uzlabošanu, pārvaldību un izmantošanu Eiropas teritorijā, un pārņemt visu ar šīm darbībām saistīto risku.

         (436)  Sk. arī ESAO 2010. gada TP vadlīniju IX nodaļas “Darījumdarbības pārstrukturēšana” B) sadaļu “Vērtīgu nemateriālo aktīvu nodošana pastkastītes uzņēmumam” un it sevišķi secinājumu 9.192. punktā: “Visu fakti un apstākļu pilnīga analīze ļauj secināt, ka nosacījumu ekonomiskā būtība atšķiras no nosacījumu veida. It sevišķi fakti liecina, ka uzņēmumam Z nav reālas spējas uzņemties riskus, kas uz to tiek attiecināti saskaņā ar pušu izstrādātajiem un strukturētajiem nosacījumiem. Turklāt nav nekādu liecību par nosacījumu darījumdarbības pamatojumu. Šādā gadījumā nodokļu iestāde var saskaņā ar 1.65. punktu neatzīt pušu pieņemto struktūru.”

         (437)  ESAO 2010. gada TP vadlīniju 9.25. punktā un ESAO 2017. gada TP vadlīniju 1.70. punktā ir sniegts ilustratīvs piemērs par ieguldītāju, kas nolīgst fondu pārvaldnieku, lai tas ieguldītāja vārdā ieguldītu līdzekļus.

         (438)  Sk. 14. tabulu.

         (439)  Sk. 409. zemsvītras piezīmi, kurā citēts ESAO 2010. gada TP vadlīniju 9.24. punkts.

         (440)  Sk. 363. un turpmākos apsvērumus. “Nemateriālo aktīvu pastāvīgai izstrādei ir ļoti liela ietekme uz Amazon Eiropas darbību sekmēm (vai sekmju trūkumu). Tādējādi, izstrādājot un kontrolējot nemateriālos aktīvus, LuxSCS uzņemas būtisku darījumdarbības risku”, sk. Amazon2016. gada 18. janvārī sniegto informāciju, 4. lpp.

         (441)  Licences līguma 1.5. punkts (Licences mērķis).

         (442)  Amazon2017. gada 7. jūnijā sniegtā informācija, 2. un 3. lpp.

         (443)  Sk. 199. apsvērumu. No 2014. gada 1. janvāraLuxSCS sedzamo izstrādes izmaksu daļu noteica kā Eiropas darbību bruto peļņas daļu attiecībā pret Amazon globālo bruto peļņu (sk. 204. apsvērumu).

         (444)  Sk. 104. apsvērumu.

         (445)  Sk. 436. apsvērumu, kur parādīts, ka transfertcenu noteikšanā prevalē tieši puses faktiskā rīcība, nevis līguma nosacījumi.

         (446)  Sk. 429. apsvērumu.

         (447)  Tā kā tieši LuxOpCo pārvalda un uzņemas riskus saistībā ar nemateriālajiem aktīviem un Amazon darbībām Eiropā (sk. 9.2.1.2. iedaļu), LuxOpCo būtu jāuzņemas gan savas darbības ieguvumi, gan samazinājumi, t. i., arī zaudējumi, kādi potenciāli rastos, ja LuxOpCo negūtu pietiekamu peļņu, lai samaksātu neatkarīgu honorāru par nemateriālajiem aktīviem. Komisija 9.2.1.4. iedaļā ir aprakstījusi metodiku LuxSCS atlīdzības noteikšanai, kura labāk atspoguļo apstrīdētā darījuma ekonomisko realitāti.

         (448)  Licences līguma 4.3. punkts: “Izbeigšana pēc neizpildes nenovēršanas. Ja kāda no pusēm nepilda savas apņemšanās, kas paustas šajā līgumā, un nenovērš šo saistību neizpildi sešdesmit (60) dienu laikā pēc paziņojuma saņemšanas no otras puses, kura pilda savas saistības, šī otra puse drīkst nekavējoties izbeigt šo līgumu, nosūtot pusei, kas nepilda saistības, rakstisku paziņojumu.”

         (449)  Kā skaidrots ESAO 2017. gada TP vadlīniju 6.63. punktā: “To darbību apmērs un veids, kuras būs vajadzīgas, lai kontrolētu ar finansējuma nodrošināšanu saistīto finansiālo risku, būs atkarīgs no finansējuma sniedzēja ieguldījuma riska pakāpes, ņemot vērā riskam pakļauto naudas summu un ieguldījumu, kam šie līdzekļi tiek izmantoti. Saskaņā ar kontroles definīciju, kā norādīts šo vadlīniju 1.65. un 1.66. punktā, lai kontrolētu konkrētu finansiālo risku, ir vajadzīga kapacitāte pieņemt attiecīgos lēmumus saistībā ar riskanto iespēju, kas šajā gadījumā ir finansējuma nodrošināšana, kopā ar šo lēmumu faktisko izpildi. Turklāt pusei, kas kontrolē finansiālo risku, ir jāīsteno 1.65. un 1.66. punktā norādītās darbības saistībā ar ikdienas riska mazināšanas pasākumiem attiecībā uz šiem riskiem, ja šo pasākumu nolūkos piesaista ārpakalpojumus, un attiecībā uz jebkādu sagatavošanās darbu, kurš vajadzīgs, lai atvieglotu lēmumu pieņemšanu, ja tā pati neīsteno šīs darbības.”

         (450)  Piemēram, LuxOpCo darbinieki no ES Mazumtirdzniecības cenu noteikšanas komitejas atbild par cenu noteikšanas vadlīnijām un par visu mazumtirdzniecības cenu apstiprināšanu ES tīmekļa vietnēs. Sk. Amazon iekšējo dokumentu: ES politikas un procedūru rokasgrāmata, spēkā kopš 2006. gada 1. maija, 5. lpp.

         (451)  Kā skaidrots 104. apsvērumā, LuxSCS vienīgie ienākumi ir honorārs un tā meitasuzņēmumu procentu maksājumi.

         (452)  Sk. 183. apsvērumu un 177. zemsvītras piezīmi.

         (453)  Sk. 12. tabulu.

         (454)  2017. gada ex post TP ziņojums, 30. lpp.

         (455)  Licences līguma 1.2. punkts: ““Amazon EHT [LuxSCS] intelektuālais īpašums” ir: a) jebkādas un visas Amazon EHT [LuxSCS] piederošas vai citādi turēšanā esošas intelektuālā īpašuma tiesības visā pasaulē saskaņā ar intelektuālā īpašuma, negodīgas konkurences vai komercnoslēpuma tiesību aktiem vai saskaņā ar statūtiem vai vispārējām tiesībām, vai noteikumiem, tostarp, bet ne tikai: i) autortiesības un autora tiesības (tostarp, bet ne tikai pārskati un redakcionālais saturs), komercnoslēpumi, preču zīmes, patenti, izgudrojumi, dizaini, logo un tirdzniecības ietērps, izskats un izjūtas, “morālās tiesības”, attēli (mask works), personības, publicitātes vai privātuma tiesības, tiesības saistībā ar asociēto vai piegādātāju informāciju, tiesības saistībā ar klientu informāciju (tostarp, bet ne tikai ar klientu sarakstiem un klientu datiem) un jebkādas citas intelektuālā īpašuma tiesības un īpašumtiesības (tostarp, bet ne tikai tiesības saistībā ar datubāzēm, mārketinga stratēģijām un mārketinga pētījumiem); ii) jebkuru no šajā punktā minēto tiesību pieteikums vai tiesības iesniegt šādu pieteikumu; un iii) jebkādi un visi šo tiesību atjauninājumi, pagarinājumi, turpmāki ekvivalenti un atjaunojumi, kas ir spēkā tagad un turpmāk; b) jebkāds un viss intelektuālais īpašums, ko Amazon EHT [LuxSCS] licencējusi, nodevusi vai piešķīrusi trešā puse vai saistīts uzņēmums; un c) jebkādi un visi atvasinātie darbi, kas nodoti Amazon EHT [LuxSCS] saskaņā ar 2.1. punkta b) apakšpunktu.”

         (456)  Saskaņā ar licences līguma 2.1. panta a) apakšpunktu LuxOpCO tika neatsaucami piešķirta ekskluzīva licence “tikai licences mērķa vajadzībām, lai: i) izstrādātu, izmantotu, reproducētu, kopētu, izmainītu, tulkotu, integrētu datubāzē vai izgūtu no tās un radītu atvasinātos darbus no Amazon EHT [LuxSCS] intelektuālā īpašuma; ii) publiski izmantotu vai atspoguļotu, importētu, pārraidītu, nosūtītu, izplatītu un publiskotu jebkādā veidā (tostarp, bet ne tikai, ar vadu vai bezvadu tehnoloģijām, izmantojot apraidi, satelītu, kabeli vai tīklu), licencētu, piedāvātu pārdošanai un pārdotu, nomātu, iznomātu vai aizdotu (oriģinālus un kopijas) un citādi komerciāli vai nekomerciāli izmantotu jebkuru Amazon EHT [LuxSCS] intelektuālo īpašumu (un tā atvasinātos darbus)”. “Licences mērķis” ir noteikts 1.5. punktā, proti: “a) nodrošināt jebkādu un visu globālā tīmekļa vietņu darbību, kurām piekļūst, izmantojot Eiropas valsts koda augstākā līmeņa domēnus (tostarp, bet ne tikai.de,.uk un.fr), lai pārdotu preces vai pakalpojumus, kuru gadījumā šādu preču vai pakalpojumu galvenais pārdevējs ir jebkura persona vai struktūra (tostarp, bet ne tikai Amazon.com, Inc. vai kāds no tā saistītajiem uzņēmumiem); b) izmantot Amazon EHT [LuxSCS] intelektuālo īpašumu, lai nodrošinātu globālā tīmekļa pakalpojumus kāda trešai pusei vai saistītam uzņēmumam, kas nolīgst šādus pakalpojumus attiecībā uz kādu globālā tīmekļa vietni, kura izmanto Eiropas valsts koda augstākā līmeņa domēnu; un c) izmantot Amazon EHT [LuxSCS] intelektuālo īpašumu Eiropas valstu ģeogrāfiskajā teritorijā jebkādam citam mērķim.” Šis licences mērķis ir identisks licences mērķim, kuru paredz licences tiesības, kas LuxSCS tika piešķirtas saskaņā ar CSA (CSA 1.13. punkts).

         (457)  Licences līguma 2.3. punkts: “Uzturēšana. AEU ievēro jebkurā Eiropas valstī spēkā esošos vai piemērotos noteikumus un praksi, lai aizsargātu Amazon EHT [LuxSCS] tiesības uz Amazon EHT [LuxSCS] intelektuālo īpašumu. AEU [LuxOpCo] īsteno nepieciešamās darbības, lai uzturētu šādas tiesības.”

         (458)  Licences līguma 9.2. punkts: “Pārkāpumu novēršana. “a) AEU [LuxOpCo], sedzot visus izdevumus, dara visu iespējamo, lai novērstu, izmeklētu un apsūdzētu jebkura Amazon EHT [LuxSCS] intelektuālā īpašuma neatļautu izmantošanu. AEU [LuxOpCo] piekrīt ātri informēt Amazon EHT par jebkādu šādu neatļautu izmantošanu, par ko uzzina AEU [LuxOpCo]. Lai sekmētu līguma izpildes darbību koordinēšanu, AEU [LuxOpCo] apspriežas ar Amazon EHT [LuxSCS] pirms uzsāk jebkādas darbības, lai to novērstu šādu Amazon EHT [LuxSCS] intelektuālā īpašuma neatļautu izmantošanu. b) AEU [LuxOpCo] var, sedzot visus izdevumus, uzsākt un īstenot tiesvedību, lai aizsargātu savas tiesības saskaņā ar šo līgumu pret pārkāpumiem, un drīkst paturēt visas šādas tiesvedības rezultātā atgūtās summas.”Amazon savā 2017. gada 7. jūnija vēstulē apstiprināja LuxOpCo aktīvo lomu nemateriālo aktīvu aizsardzības nodrošināšanā Eiropā: “[..] saskaņā ar licences līgumu LuxOpCo bija jādara viss iespējamais, lai novērstu, izmeklētu un apsūdzētu jebkādu licencēto nemateriālo aktīvu neatļautu izmantošanu, un šajā saistībā jāīsteno pasākumi, kā arī jāuzsāk un jāīsteno tiesvedība, lai aizsargātu tam licences līgumā noteiktās tiesības pret pārkāpumiem.”

         (459)  Licences līguma 4.1. punkts: “Darbības laiks. Ja ir saņemti visi nepieciešamie valdības apstiprinājumi, šis līgums ir spēkā no spēkā stāšanās dienas uz visu to autortiesību vai autora tiesību un patentu dzīves ciklu, kas saistīti ar Amazon EHT intelektuālo īpašumu, kurš licencēts saskaņā ar šā līguma 2.1. iedaļu, un līdz visa aizsargātā un konfidenciālā informācija un zināšanas, kas saistītas ar Amazon EHT intelektuālo īpašumu, kļūst publiskas (turpmāk – “darbības laiks”).” Līguma 4.2. un 4.3. punktā ir noteikts, ka līgumu drīkst izbeigt tikai: i) kontroles maiņas vai būtiska apgrūtinājuma gadījumā; vai ii) pēc tam, kad kāda no pusēm nenovērš savu saistību neizpildi.

         (460)  Licences līguma 2.1. punkta a) apakšpunkts (Ekskluzīvas intelektuālā īpašuma licences piešķiršana), 2.1. punkta b) apakšpunkts (Atvasinātie darbi) un 2.4. punkts (Īpašumtiesības).

         (461)  Licences līguma 2.1. punkta b) apakšpunkts (Atvasinātie darbi).

         (462)  LuxOpCo vadītāju 2005. gada 21. jūnija sanāksmes protokols.

         (463)  LuxOpCo vadītāju 2013. gada 29. janvāra un 3. jūnija un 2014. gada 9. decembra sanāksmju protokoli.

         (464)  ES politikas un procedūru rokasgrāmata, spēkā kopš 2006. gada 1. maija, 21. lpp.

         (465)  Amazon2017. gada 7. jūnijā sniegtā informācija. IĪ koordinācijas komitejas sanāksmju protokoli tika Komisijai iesniegti kopā ar Amazon2016. gada 22. jūlijā un 2017. gada 11. aprīlī sniegto informāciju.

         (466)  Amazon galīgās stenogrammas, [intelektuālā īpašuma un juridisko jautājumu viceprezidents, Amazon Corporate LLC, ASV] 2014. gada 20. novembris, 4270:13-25. punkts: “J. [..] IĪ koordinācijas komitejas sanāksmes. Vai tām bija paredzēta kāda procedūra? [..] A. Mēs sanācām kopā reizi gadā. Es sanāksmēs uzstājos ar prezentāciju par intelektuālā īpašuma izmaiņām un dažām no notiekošajām strīdus procedūrām. Komiteja pārskatīja ārvalstu pieteikumu ieteikumus, respektīvi par pieteikumu iesniegšanu Amerikas Savienotajās Valstīs; mūsu ieteikumi par to, vai pieteikums būtu jāiesniedz ārpus Amerikas Savienotajām Valstīm, t. i., principā Eiropā, bija vai nu “jā”, vai “nē” formā. Mēs tos izskatījām kopā ar darījumdarbības vadītājiem un tehnoloģiju vadītājiem, kuri vai nu apstiprināja, vai noraidīja mūsu idejas un ieteikumus.”

         (467)  [Vecākā viceprezidenta, produktu pārvaldība-mazumtirdzniecība, Amazon Corporate LLC, ASV, bijušā viceprezidenta / galvenā globālo darbību vadītāja, Amazon Corporate LLC, ASV] liecība, 2014. gada 15. jūlijs, 117. lpp., 8.–13. punkts. Sk. arī [vecākā produktu pārvaldības-mazumtirdzniecības viceprezidenta, Amazon Corporate LLC, ASV] liecību, 2014. gada 18. septembris, 29. lpp., 9.–16. punkts: [..] un Amazon galīgās stenogrammas: [starptautiskās tirdzniecības viceprezidents, Amazon Corporate LLC, ASV, bijušais Eiropas trešo pušu darbību (piemēram, Marketplace) vadītājs, LuxOpCo, Luksemburga], 2014. gada 4. novembris, 823:1-13. un 17-21. punkts: [..].

         (468)  Sk. Amazon pēctiesas ziņojumu, 20. lpp., 43.–46. punkts. Sk. arī [vecākā produktu pārvaldības-mazumtirdzniecības viceprezidenta, Amazon Corporate LLC, ASV] liecību, 2014. gada 18. septembris, 113. lpp., 23.–25. punkts, 114. lpp., 1. un 2. punkts: [..].

         (469)  [Vecākā viceprezidenta, produktu pārvaldība-mazumtirdzniecība, Amazon Corporate LLC, ASV, bijušā viceprezidenta / galvenā globālo darbību vadītāja, Amazon Corporate LLC, ASV] liecība, 2014. gada 15. jūlijs, 74. lpp., 8.–13. punkts, 77. lpp., 14.–29. punkts.

         (470)  Amazon galīgās stenogrammas: [starptautiskās tirdzniecības viceprezidents, Amazon Corporate LLC, ASV, bijušais Eiropas trešo pušu darbību (piemēram, Marketplace) vadītājs, LuxOpCo, Luksemburga], 2014. gada 4. novembris, 824:12-25. punkts, 825:1-6. punkts: “Kad Amazon pieņem lēmumu par tādas programmas vai produktu kategorijas sākšanu Eiropā, kura jau ir ieviesta ASV, vai Amazon nesāktu ar ASV ieviesto tehnoloģiju sistēmu, ko pēc tam pielāgotu atbilstīgi vietējām specifikācijām? A. Ciktāl iespējams, jā. Manuprāt, šāda rīcība bija jēgpilna. Ziniet, ja bija izstrādāta sistēma, kuru mēs varējām izmantot, bija ekonomiski pamatoti šo sistēmu izmantot un pilnveidot, lai to pielāgotu tirgu vietējām vajadzībām. Tajā pašā laikā jānorāda, ka tas tā nebija tādēļ, ka bija sistēma, kura varētu darboties ASV. Ja mums nav piedāvājuma, mums var būt jebkāda sistēma, Amazon pasūtījumu izpilde vai juvelierizstrādājumi šajā valstī, taču bez vietējā piedāvājuma un zemām cenām nekas daudz nenotiks.” ASV tirgus pieredze var lieti noderēt Eiropā dažu produktu, piemēram, Kindle, gadījumā, jo ASV klienti ātrāk pielāgojas jaunai tehnoloģijai, bet to nedrīkst vispārināt, jo amerikāņi dod priekšroku dažādiem zīmoliem (sk. [viceprezidenta un reģionālā vadītāja Vācijā, Amazon Deutschland Services GmbH, Minhene, Vācija] liecību, 2014. gada 13. jūnijs, 93. lpp., 9.–25. punkts). Tomēr Kindle ieviešana Eiropā vietējām grupām bija milzīga iniciatīva, lai nodrošinātu satura tiesības un faktiski pārdotu Kindle katrā no valstīm (sk. Amazon pēctiesas ziņojumu, 109. lpp., 345. punkts).

         (471)  [Vecākā produktu pārvaldības-mazumtirdzniecības viceprezidenta, Amazon Corporate LLC, ASV] liecība, 2014. gada 18. septembris, 112. lpp., 9.–20. punkts.

         (472)  [Vecākā produktu pārvaldības-mazumtirdzniecības viceprezidenta, Amazon Corporate LLC, ASV] liecība, 2014. gada 18. septembris, 112. lpp., 24. un 25. punkts, 113. lpp., 1.–7. punkts, 114. lpp., 25. punkts, 115. lpp., 1. un 2. punkts.

         (473)  [Vecākā produktu pārvaldības-mazumtirdzniecības viceprezidenta, Amazon Corporate LLC, ASV] liecība, 2014. gada 18. septembris, 113. lpp., 13.–19. punkts.

         (474)  Amazon2017. gada 6. martā sniegtā informācija, 28.a pielikums: saraksts ar Amazon darbiniekiem kopš 1997. gada; darbinieku skaits Luksemburgā ar amata kodu, kurš sākas ar T.

         (475)  Lokalizācijai un tulkošanai grupa izmantoja tulkošanas rīku, ko bija izstrādājuši Amazon Eiropas darbinieki sadarbībā ar ASV grupām. Sk. Amazon galīgās stenogrammas: [starptautiskās tirdzniecības viceprezidents, Amazon Corporate LLC, ASV, bijušais Eiropas trešo pušu darbību (piemēram, Marketplace) vadītājs, LuxOpCo, Luksemburga], 2014. gada 4. novembris, 830:9-12. un 17-21. punkts, kā arī 831:2-5. punkts.

         (476)  Amazon2016. gada 22. janvārī sniegtā informācija, 3. lpp.

         (477)  Amazon galīgās stenogrammas, [globālo lietojumprogrammatūru vecākais viceprezidents, bijušais informācijas nesēju un video viceprezidents/galvenais vadītājs Ziemeļamerikā], 2014. gada 21. novembris, 4633:4-17. punkts: “Tehniskie programmas vadītāji parasti ir darbinieki ar tehniskām zināšanām. [..] Nereti tie ir programmatūras izstrādātāji, dažos gadījumos – joprojām aktīvi strādā pie programmatūru skriptiem. Tehnisko programmas vadītāju uzdevums bija tulkot funkcionālās specifikācijas – kas ir lielā mērā uz darījumdarbību un produktiem orientēts dokuments –, lai izstrādātu tehniskos noteikumus, kurus programmatūras izstrādātājs pēc tam varētu izmantot kodēšanai.”; [Viceprezidenta un reģionālā vadītāja Vācijā, Amazon Deutschland Services GmbH, Minhene, Vācija] liecība, 2014. gada 13. jūnijs, 16. lpp., 16.–19. punkts: “Tātad, es norādu, kas ir jādara, un pēc tam kāds to izdara un vēršas pie manis, lai parādītu paveikto, savukārt es pasaku, vai tas bija tas, ko es vēlējos vai ne.”; Amazon galīgās stenogrammas, [globālo lietojumprogrammatūru vecākais viceprezidents, bijušais informācijas nesēju un video viceprezidents/galvenais vadītājs Ziemeļamerikā], 2014. gada 21. novembris, 4620:17-19. punkts: “J.: Un funkcionāla specifikācija, kurā apraksta, kādu pieredzi jūs vēlētos sniegt patērētājiem. A. Jā”.

         (478)  [Viceprezidenta un reģionālā vadītāja Vācijā, Amazon Deutschland Services GmbH, Minhene, Vācija] liecība, 2014. gada 13. jūnijs, 59. lpp., 10.–25. punkts, 60. lpp., 2.–5. punkts: [..].

         (479)  Amazon2016. gada 22. jūlijā sniegtā informācija, Amazon's Technology-Centric E-tailing-Business, 12. lpp., un 370. apsvērums.

         (480)  Amazon2017 gada 4. aprīļa vēstule, 6. lpp.: “Kopumā, mazumtirdzniecības darbību viceprezidents (pirmais [starptautiskās mazumtirdzniecības viceprezidents, Amazon Corporate LLC, ASV, bijušais Eiropas mazumtirdzniecības darbību vadītājs, kas atbild par visām mazumtirdzniecības darbībām Eiropā, LuxOpCo, Luksemburga], pēc tam [Eiropas mazumtirdzniecības darbību viceprezidents, kas atbild par visām mazumtirdzniecības darbībām Eiropā, LuxOpCo, Luksemburga, bijušais reģionālais vadītājs Francijā, Amazon.fr SAS, Klišī, Francija]) apkopoja un sadalīja prioritātēs vietējo darbinieku pieprasījumus, lai šo informāciju nodotu tehnoloģiju grupām, kuras vadīja no ASV, tostarp saistībā ar pieprasījumiem, kas attiecās uz EFN. [..][starptautiskās tirdzniecības viceprezidentam, Amazon Corporate LLC, US, bijušajam Eiropas trešo pušu darbību (piemēram, Marketplace) vadītājam, LuxOpCo, Luksemburga], kurš tolaik bija atbildīgs par Eiropas Marketplace darbībām, bija līdzīgs koordinācijas uzdevums (ar nelielu Luksemburgas grupu), lai iesaistītu ASV tehnoloģiju grupas, kas strādāja pie Marketplace darbībām paredzētajiem EFN rīkiem, un tad atbalstītu vietējos darbiniekus un trešo pušu pārdevējus saistībā ar jaunizstrādāto tehnoloģiju izmantošanu.”

         (481)  Amazon galīgās stenogrammas [viceprezidents un reģionālais vadītājs Vācijā, Amazon Deutschland Services GmbH, Minhene, Vācija], 2014. gada 4. novembris, 603:2-4. punkts: “To izstrādāja Eiropā ar centrālo tehnoloģiju grupu palīdzību (bet galvenokārt Eiropā).”

         (482)  Amazon pēctiesas ziņojums, 118. lpp., 315. un 317. punkts. [Viceprezidenta un reģionālā vadītāja Vācijā, Amazon Deutschland Services GmbH, Minhene, Vācija] liecība, 2014. gada 13. jūnijs, 99. lpp., 20.–22. punkts, un [starptautiskās mazumtirdzniecības viceprezidenta, Amazon Corporate LLC, ASV, bijušā Eiropas mazumtirdzniecības darbību vadītāja, kas atbild par visām mazumtirdzniecības darbībām Eiropā, LuxOpCo, Luksemburga] liecība, 2014. gada 7. maijs, 63. lpp., 16.–22. punkts.

         (483)  Amazon pēctiesas ziņojums, 118. un 119. lpp., 316. un 318. punkts. Sk. arī Amazon galīgās stenogrammas [vecākais produktu pārvaldības-mazumtirdzniecības viceprezidents, Amazon Corporate LLC, ASV], 2014. gada 4. novembris, 602:21-25. un 603:1-2. punkts: “Jā, tādi paši apsvērumi, kā arī tas, ka beidzot pēc tik ilgiem gadiem bijām uzsākuši darbību divās jaunās Eiropas valstīs, proti, Itālijā un Spānijā. Darbību šajās valstīs spējā uzsākt, pateicoties darbam pie tehnoloģijas un loģistikas, proti, EFN (Eiropas pasūtījumu izpildes tīkls) programmām, kādu iepriekš nebija.”

         (484)  [Starptautiskās mazumtirdzniecības viceprezidenta, Amazon Corporate LLC, ASV, bijušā Eiropas mazumtirdzniecības darbību vadītāja, kas atbild par visām mazumtirdzniecības darbībām Eiropā, LuxOpCo, Luksemburga] liecība, 2014. gada 7. maijs, 46. sadaļa, 4. lpp.

         (485)  Amazon pēctiesas ziņojums, 119. lpp., 319.–321. punkts.

         (486)  C-2284-P pielikums Amazon2016. gada 30. septembrī sniegtajai informācijai.

         (487)  [Amazon tehnoloģijas apraksts].

         (488)  [Amazon tehnoloģijas apraksts].

         (489)  [Amazon tehnoloģijas apraksts].

         (490)  [Starptautiskās mazumtirdzniecības viceprezidenta, Amazon Corporate LLC, ASV, bijušā Eiropas mazumtirdzniecības darbību vadītāja, kas atbild par visām mazumtirdzniecības darbībām Eiropā, LuxOpCo, Luksemburga] liecība, 2014. gada 7. maijs, liecība – 46. sadaļa, 10. lpp.

         (491)  Amazon iekšējais dokuments: EFN 2013. gads, OP1, 7. lpp.

         (492)  Amazon pēctiesas ziņojums, 120. un 121. lpp., 323.–330. punkts.

         (493)  Amazon galīgās stenogrammas: [starptautiskās mazumtirdzniecības viceprezidents, Amazon Corporate LLC, ASV, bijušais Eiropas mazumtirdzniecības darbību vadītājs, kas atbild par visām mazumtirdzniecības darbībām Eiropā, LuxOpCo, Luksemburga], 2014. gada 3. novembris, 493:24-25. un 494:1-5. punkts.

         (494)  Amazon pēctiesas ziņojums, 120. un 121. lpp., 323.–330. punkts.

         (495)  Amazon galīgās stenogrammas: [Eiropas mazumtirdzniecības darbību viceprezidents, kas atbild par visām mazumtirdzniecības darbībām Eiropā, LuxOpCo, Luksemburga, bijušais reģionālais vadītājs Francijā, Amazon.fr SAS, Klišī, Francija], 2014. gada 5. novembris, 897:15-25. un 898:1-4. punkts.

         (496)  Amazon galīgās stenogrammas: [Viceprezidents un reģionālais vadītājs Vācijā, Amazon Deutschland Services GmbH, Minhene, Vācija], 2014. gada 5. novembris, 984: 6-15. punkts.

         (497)  Packstation ir automatizēti pakomāti, kurus apkalpo Vācijas DHL un no kuriem adresāti var jebkurā sev ērtā laikā izņemt sūtījumus. Sk. [viceprezidenta un reģionālā vadītāja Vācijā, Amazon Deutschland Services GmbH, Minhene, Vācija] liecību, 2014. gada 13. jūnijs, 125. lpp., 22.–25. punkts, 126. lpp., 2.–25. punkts, 127. lpp., 2.–6. punkts: “Tādēļ kopā ar DHL izveidojām PAC staciju, kas pirms trim gadiem kļuva par Amazon Abox (Amazon Box). Tā ir ieviesta arī Ņujorkā. Mums ir Amazon Abox Ņujorkā.”

         (498)  [Viceprezidenta un reģionālā vadītāja Vācijā, Amazon Deutschland Services GmbH, Minhene, Vācija] liecība, 2014. gada 13. jūnijs, 57. lpp., 9.–25. punkts, 58. lpp., 1.–25. punkts, 59. lpp., 2.–9. punkts: [..].

         (499)  Amazon galīgās stenogrammas: [finanšu direktors, Amazon Instant Video Limited, Londona, AK, bijušais finanšu vadītājs un finanšu direktors, Amazon.co.uk, Londona, AK], 2014. gada 5. novembris, 1130: 10-17. punkts.

         (500)  Sk. uzņēmuma X viedokļus 338.–342. apsvērumā.

         (501)  E-komercijā konversijas likme ir pārdošanas apjoma un apmeklētāju skaita attiecība.

         (502)  Šīs izmaksas attiecas uz tiešajām un netiešajām pirkuma pasūtījuma izpildes izmaksām, piemēram, klienta patērēto meklēšanas laiku.

         (503)  Sk. 337.–342. apsvērumu.

         (504)  TP ziņojums, 26. lpp. TP ziņojumā ir norādīts, ka pirms pārstrukturēšanas mazumtirdzniecības darbības, ko piedāvāja Amazon ES tīmekļa vietnēs, nodrošināja AIS, savukārt ES tīmekļa vietnēs piedāvātās trešo pušu pārdevēju programmas nodrošināja AIM.

         (505)  LuxSCS un Amazon Technologies licences līgums par esošo intelektuālo īpašumu, ko Amazon iesniedza 2016. gada 12. janvārī.

         (506)  Licences līguma 1.2. iedaļa: “Amazon EHT [LuxSCS] intelektuālais īpašums” ir: a) jebkādas un visas Amazon EHT [LuxSCS] piederošas vai citādi turēšanā esošas intelektuālā īpašuma tiesības visā pasaulē EHT [LuxSCS] [..] (tostarp, bet ne tikai, uz klientu sarakstiem un klientu datiem [..]”; 2.1. iedaļas a) apakšpunkts: “Amazon EHT [LuxSCS] neatsaucami piešķir AEU [LuxOpCo] – saskaņā ar visām Amazon EHT [LuxSCS] intelektuālā īpašuma tiesībām attiecībā uz Amazon EHT [LuxSCS] pašreizējo un turpmāko intelektuālo īpašumu – šādas individuālas un ekskluzīvas tiesības un licenci uz Amazon EHT [LuxSCS] intelektuālo īpašumu.”

         (507)  Amazon2015. gada 21. augustā sniegtā informācija, 2. lpp.: “Saskaņā ar licences līgumu LuxSCS ir īpašumtiesības uz visu ES vietņu klientu datiem. LuxOpCo šos datus apkopo mazumtirdzniecības vajadzībām, tādējādi sniedzot pakalpojumu LuxSCS.”

         (508)  Licences līguma 2.3. punkts (Uzturēšana) un 9.5. punkts (Atbilstība un datu aizsardzība). It sevišķi LuxOpCo atbild par a) piekļuves ierobežošanu datiem; b) apstrādi saskaņā ar piemērojamiem tiesību aktiem; c) datu izmantošanu tikai un vienīgi apstiprinātajiem mērķiem; d) dokumentāciju; e) atbilstīgu darbības un tehnoloģisko procesu un procedūru ieviešanu, lai nodrošinātu aizsardzību pret neatļautu piekļuvi personas datiem un pret to zaudējumiem, iznīcināšanu, zādzību, izmantošanu un atklāšanu.

         (509)  TP ziņojums, 6., 7. un 36. lpp.

         (510)  Amazon galīgās stenogrammas [vecākais produktu pārvaldības-mazumtirdzniecības viceprezidents, Amazon Corporate LLC, ASV], 2014. gada 4. novembris, 617:20-25. un 618:1-3. punkts.

         (511)  Amazon pēctiesas ziņojums, 75. lpp., 229. un 230. punkts. Sk. arī Amazon galīgās stenogrammas: [Viceprezidents un reģionālais vadītājs Vācijā, Amazon Deutschland Services GmbH, Minhene, Vācija], 2014. gada 5. novembris, 975:18-25. un 976:1-6. punkts: “Tātad zīmola nosaukums – šo jautājumu man visu laiku uzdod žurnālisti. Tādēļ es… es domāju, ka zīmola nosaukums īsti nepalīdz. Zīmola nosaukums ir nosaukums. Klientiem galvenais nav nosaukums, bet gan tas, ko dari. Un ir jābūt attiecīgam piedāvājumam. Un ir jābūt attiecīgajiem pakalpojumiem; ir jāpievērš uzmanība klientam. Ir jāpievērš uzmanība produktam, ko pārdod, jo katram produktam ir savas raksturīgās pazīmes, un kādā vietā svarīgāka var būt viena lieta, citā vietā – kāda cita lieta. Es domāju, ka zīmola nosaukums pats par sevi ir kļuvis nozīmīgs tikai tādēļ, ka esam to padarījuši dzīvu.”; [Viceprezidenta un reģionālā vadītāja Vācijā, Amazon Deutschland Services GmbH, Minhene, Vācija] liecība, 2014. gada 13. jūnijs, 146. lpp., 13.–25. punkts: “Kādēļ zīmols nepalīdz attīstīt darījumdarbību? A. Nemaz. J. Es jautāju, kādēļ ne! A. Darījumdarbību nepalīdz attīstīt nosaukums. Aiz šī nosaukuma ir kaut kam jāstāv. Es vēlos pateikt, ka Amazon ir nosaukums līdz brīdim, kad to piepilda ar atsevišķu produktu, kas ir nepieciešams klientam, un sāk piedāvāt pakalpojumus. Esmu par to runājis un to visu darījis. Nepietiek vienkārši ar to, ka esam veikals tiešsaistē. Tas ir jāatdzīvina, vai ne? Tas ir darījumdarbības dzinējspēks.”

         (512)  Amazon galīgās stenogrammas [vecākais produktu pārvaldības-mazumtirdzniecības viceprezidents, Amazon Corporate LLC, ASV], 2014. gada 4. novembris, 727:25., 728:1-8., 625:4-7. un 685:5-9. punkts. Amazon galīgās stenogrammas [vecākais viceprezidents, finanšu direktors, Amazon Corporate LLC, ASV], 2014. gada 17. novembris, 2848:22-25. punkts: “Viņiem īsti nav svarīgi, no kurienes viņi to dabū. Viņi tikai to vēlas nopirkt par atbilstīgu cenu, kā arī vēlas, lai tas būtu ērti. Viņi to vēlas dabūt ātri. Tādēļ tie ir aspekti, kas klientiem ir svarīgi.”; 2852:11-17. punkts: “Galu galā, ziniet, es nedomāju, ka klientam, kad tas ir mājās vai citviet saņēmis gribēto preci, ir īsti svarīgi, no kurienes šī prece tika atsūtīta. Prece ir prece. Klients to vēlējās saņemt ātri, par atbilstīgu cenu un ērtā veidā – šādi ir šie aspekti.”

         (513)  Sk. 2.3.2.1. iedaļu.

         (514)  Amazon galīgās stenogrammas [viceprezidents un reģionālais vadītājs Vācijā, Amazon Deutschland Services GmbH, Minhene, Vācija], 2014. gada 5. novembris, 976:5-17. punkts.

         (515)  Sk. Amazon galīgās stenogrammas: [Eiropas mazumtirdzniecības darbību viceprezidents, kas atbild par visām mazumtirdzniecības darbībām Eiropā, LuxOpCo, Luksemburga, bijušais reģionālais vadītājs Francijā, Amazon.fr SAS, Klišī, Francija], 2014. gada 5. novembris, 905: 1-10. punkts: “Vai zīmola nosaukums palīdzēja? Ziniet, es nedomāju, ka tas palīdzēja veidot piedāvājumu un piesaistīt vietējos piegādātājus. [..].”

         (516)  Sk. Amazon galīgās stenogrammas: [starptautiskās tirdzniecības viceprezidents, Amazon Corporate LLC, ASV, bijušais Eiropas trešo pušu darbību (piemēram, Marketplace) vadītājs, LuxOpCo, Luksemburga], 2014. gada 4. novembris, 810:6-21. punkts. “Līdzīgi, jā, ar vietējiem…jā, man ir svarīgi, ziniet… un IĪ pastāv tādēļ, ka AK pārdevējam vai AK klientam ir ļoti svarīgi, lai Amazon.co.uk, ko klients AK pazīst kā zīmola nosaukumu… klients AK zina Amazon.co.uk, un tieši to klients ieraksta, lai apmeklētu mūsu vietni www.Amazon – jūs saprotat – Amazon.uk, vienalga kas tas ir. Tāpat kā Amazon.fr, Amazon.de, Amazon.it gadījumā, jo tie ir vietējie zīmoli – vietējo zīmolu nosaukumi katrā no šīm valstīm. Manuprāt, tas ir ļoti svarīgi. J. Labi. A. Ja jūs jautātu manam tēvam, viņš atbildētu, ka zina Amazon.fr, nevis Amazon.com, jo tieši to viņš ieraksta, lai apmeklētu Francijas vietni un iegādātos produktus savā vietējā tirgū.” Sk. arī Amazon galīgās stenogrammas, [starptautiskās mazumtirdzniecības viceprezidents, Amazon Corporate LLC, ASV, bijušais Eiropas mazumtirdzniecības darbību vadītājs, kas atbild par visām mazumtirdzniecības darbībām Eiropā, LuxOpCo, Luksemburga], 2014. gada 5. novembris, 976: 5-17. punkts, kur skaidrots, ka Vācijā Amazon.de jau no paša sākuma vēlējās, lai tas tiktu uzskatīts par Vācijas veikalu ar Vācijas cilvēkiem, kas pasūtījumus izpilda un klientu apkalpošanu nodrošina no Vācijas. Tādēļ Amazon.de Vācijā tika (un joprojām tiek) izrunāts vācu valodā, nevis angļu valodā.

         (517)  Amazon galīgās stenogrammas: [Viceprezidents un reģionālais vadītājs Vācijā, Amazon Deutschland Services GmbH, Minhene, Vācija], 2014. gada 5. novembris, 1001: 8-18. punkts: [..].

         (518)  Amazon galīgās stenogrammas: [starptautiskās tirdzniecības viceprezidents, Amazon Corporate LLC, ASV, bijušais Eiropas trešo pušu darbību (piemēram, Marketplace) vadītājs, LuxOpCo, Luksemburga], 2014. gada 4. novembris, 772:8-25. punkts: “Nē, tas nepalīdzēja. Ziniet, zīmola nosaukums Amazon noteikti bija labs nosaukums grāmatu tirdzniecības jomā [..].”

         (519)  It sevišķi tā tas bija Eiropā, kur bija grūtāk klientiem paskaidrot, ka Amazon tirgo ne tikai grāmatas. Sk. arī [vecākā produktu pārvaldības-mazumtirdzniecības viceprezidenta, Amazon Corporate LLC, ASV] liecību, 2014. gada 18. septembris, 42. lpp., 8.–25. punkts, 43. lpp., 1.–14. punkts.

         (520)  [Vecākā produktu pārvaldības-mazumtirdzniecības viceprezidenta, Amazon Corporate LLC, ASV] liecība, 2014. gada 18. septembris, 41. lpp., 14.–21. punkts: [..]; [viceprezidenta un reģionālā vadītāja Vācijā, Amazon Deutschland Services GmbH, Minhene, Vācija] liecība, 2014. gada 13. jūnijs, 106. lpp., 20.–25. punkts, 107. lpp., 2.–9. punkts: [..].

         (521)  [Vecākā darījumdarbības attīstības viceprezidenta, Amazon Corporate LLC, ASV] liecība, 2014. gada 16. jūlijs, 117. lpp., 1.–7. punkts.

         (522)  Sk. 132. apsvērumu.

         (523)  LuxOpCo vadītāju 2007. gada 9. aprīļa sanāksmes protokols.

         (524)  LuxOpCo vadītāju 2010. gada 12. aprīļa un 13. decembra sanāksmju protokoli.

         (525)  LuxOpCo vadītāju 2010. gada 17. augusta sanāksmes protokols.

         (526)  LuxOpCo vadītāju 2010. gada 23. augusta sanāksmes protokols.

         (527)  LuxOpCo vadītāju 2011. gada 22. jūlija sanāksmes protokols.

         (528)  LuxOpCo vadītāju 2007. gada 21. augusta un 2009. gada 12. oktobra sanāksmju protokoli.

         (529)  LuxOpCo vadītāju 2008. gada 9. janvāra sanāksmes protokols.

         (530)  LuxOpCo vadītāju 2013. gada 29. janvāra un 2014. gada 29. janvāra sanāksmju protokoli.

         (531)  Cita starpā Amazon iekšējais dokuments: LuxOpCo vadītāju 2008. gada 24. jūlija, 2010. gada 18. marta un 2011. gada 17. janvāra un 7. aprīļa sanāksmju protokoli.

         (532)  Apvienotās Karalistes parlaments, Pārstāvju palāta: Mutiska liecība Valsts budžeta komitejā pirmdien, 2012. gada 12. novembrī: Andrew Cecil liecība: “Visas mūsu Eiropas darījumdarbības stratēģiskās funkcijas ir bāzētas Luksemburgā. tas varētu ietvert mūsu mazumtirdzniecības darbības, trešo pušu darbības, transporta grupas, klientu apkalpošanu, cilvēkresursus, finanses”: https://publications.parliament.uk/pa/cm201213/cmselect/cmpubacc/716/121112.htm.

         (533)  Apvienotās Karalistes parlaments, Pārstāvju palāta: Ziņojums par HMRC 2011. un 2012. gada pārskatiem – rakstiski pierādījumi no Amazon EU Sarl [LuxOpCo], Andrew Cecil, 2012. gada 13. novembris: “Amazon EU Sarl [LuxOpCo] pieder preču krājumi, tas gūst peļņu no šo preču pārdošanas galapatērētājiem un uzņemas jebkādu zaudējumu risku. Luksemburgā Amazon EU Sarl apstrādā un veic maksājumus no tā Eiropas klientiem.”, pieejams: https://publications.parliament.uk/pa/cm201213/cmselect/cmpubacc/writev/716/m03.htm.

         (534)  Sk. 3. attēlu un 180. apsvērumu.

         (535)  Apvienotās Karalistes parlaments, Pārstāvju palāta: ziņojums par HMRC 2011. un 2012. gada pārskatiem – rakstiski pierādījumi no Amazon EU Sarl, Andrew Cecil, 2012. gada 13. novembris: “AK esošo pasūtījumu izpildes centru un klientu apkalpošanas centru darbību nodrošina Amazon.co.uk Ltd, kas ir AK uzņēmums. Amazon.co.uk Ltd saņem peļņas normu no savām pamatdarbības izmaksām par pakalpojumu sniegšanu AK grupas uzņēmumiem, galvenokārt Amazon EU Sarl. Sniegtie pakalpojumi ietver pasūtījumu izpildes un loģistikas pakalpojumus; klientu apkalpošanas pakalpojumus; grāmatvedības, nodokļu, juridiskos, cilvēkresursu, lokalizācijas un līdzīgus atbalsta pakalpojumus; preču veicināšanas un mārketinga atbalsta pakalpojumus; un iepirkumu palīdzību.”, pieejams: https://publications.parliament.uk/pa/cm201213/cmselect/cmpubacc/writev/716/m03.htm.

         (536)  Apvienotās Karalistes parlaments, Pārstāvju palāta: Mutiska liecība Valsts budžeta komitejā pirmdien, 2012. gada 12. novembrī: Andrew Cecil liecība: “Preču krājumi, kas atrodas mūsu pasūtījumu izpildes centros visā Eiropā, pieder Amazon EU Sarl [LuxOpCo], nevis vietējām struktūrām, kuras mums ir Eiropā.”; “Amazon.co.uk ir pakalpojumu uzņēmums AK, kas sniedz pakalpojumus Amazon EU Sarl [LuxOpCo], par kuriem tas saņem atlīdzību.”, pieejams: https://publications.parliament.uk/pa/cm201213/cmselect/cmpubacc/716/121112.htm. Sk. arī: Apvienotās Karalistes parlaments, Pārstāvju palāta: ziņojums par HMRC 2011. un 2012. gada pārskatiem – rakstiski pierādījumi no Amazon EU Sarl, Andrew Cecil, 2012. gada 13. novembris: “AK esošo pasūtījumu izpildes centru un klientu apkalpošanas centru darbību nodrošina Amazon.co.uk Ltd, kas ir AK uzņēmums. Amazon.co.uk Ltd saņem peļņas normu no savām pamatdarbības izmaksām par pakalpojumu sniegšanu AK grupas uzņēmumiem, galvenokārt Amazon EU Sarl [LuxOpCo]. Sniegtie pakalpojumi ietver pasūtījumu izpildes un loģistikas pakalpojumus; klientu apkalpošanas pakalpojumus; grāmatvedības, nodokļu, juridiskos, cilvēkresursu, lokalizācijas un līdzīgus atbalsta pakalpojumus; preču veicināšanas un mārketinga atbalsta pakalpojumus; un iepirkumu palīdzību.”, pieejams: https://publications.parliament.uk/pa/cm201213/cmselect/cmpubacc/writev/716/m03.htm.

         (537)  Sk. Amazon2016. gada 22. jūlijā sniegto informāciju, Amazon's Technology-Centric E-tailing-Business.

         (538)  Sk. Amazon2016. gada 22. jūlijā sniegto informāciju, Amazon's Technology-Centric E-tailing-Business.

         (539)  Amazon pēctiesas ziņojums, 2017. gada ex post TP ziņojums, 34. lpp., 91. punkts.

         (540)  Sk. [starptautisko nodokļu un nodokļu politikas direktora, Amazon Corporate LLC, ASV] liecību, 2014. gada 24. aprīlis, 129. lpp., 18.–25. punkts, 130. lpp., 2. punkts; 6.–15. punkts: [..].

         (541)  Sk. [nodokļu un nodokļu politikas direktora, Amazon Corporate LLC, ASV] liecību, 2014. gada 24. aprīlis, 126. lpp., 9.–25. punkts, 127. lpp., 2.–25. punkts, 129. lpp., 2.–5. punkts: [..].

         (542)  Sk. arī [vecākā produktu pārvaldības-mazumtirdzniecības viceprezidenta, Amazon Corporate LLC, ASV] e-pastu, 2008. gada 16. jūnijs: [starptautiskās mazumtirdzniecības viceprezidenta, Amazon Corporate LLC, ASV, bijušā Eiropas mazumtirdzniecības darbību vadītāja, kas atbild par visām mazumtirdzniecības darbībām Eiropā, LuxOpCo, Luksemburga] liecību, liecība – 25. sadaļa: [..].; [viceprezidenta un reģionālā vadītāja Vācijā, Amazon Deutschland Services GmbH, Minhene, Vācija] liecību, 2014. gada 13. jūnijs, 61. lpp., 8.–25. punkts, 62. lpp., 2. punkts: [..]; un [viceprezidenta un reģionālā vadītāja Vācijā, Amazon Deutschland Services GmbH, Minhene, Vācija] liecību, 2014. gada 13. jūnijs, 32. lpp., 14.–25. punkts, 33. lpp., 2.–25. punkts, 34. lpp., 2.–12. punkts: [..].

         (543)  [Vecākā produktu pārvaldības-mazumtirdzniecības viceprezidenta, Amazon Corporate LLC, ASV] liecība, 2014. gada 18. septembris, 41. lpp. (106), 1121.–1525. punkts, 107. lpp., 1.–3. punkts. [..].

         (544)  [Starptautiskās mazumtirdzniecības viceprezidenta, Amazon Corporate LLC, ASV, bijušā Eiropas mazumtirdzniecības darbību vadītāja, kas atbild par visām mazumtirdzniecības darbībām Eiropā, LuxOpCo, Luksemburga] liecība, 2014. gada 7. maijs, 163. lpp., 25. punkts, 164. lpp., 1.–8. punkts.

         (545)  Amazon iekšējais dokuments: Amazon“Kas ir mūsu klients?”, Vācijas ziņojums par klientiem, 2016. gada maijs, 6. lpp.

         (546)  Amazon iekšējais dokuments: Amazon“Kas ir mūsu klients?”, Francijas ziņojums par klientiem, 2016. gada jūnijs, 5. lpp.

         (547)  Sk. [viceprezidenta un reģionālā vadītāja Vācijā, Amazon Deutschland Services GmbH, Minhene, Vācija] liecību, 2014. gada 13. jūnijs, 227. lpp., 10.–12. punkts: [..].; [Viceprezidenta un reģionālā vadītāja Vācijā, Amazon Deutschland Services GmbH, Minhene, Vācija] liecību, 2014. gada 13. jūnijs, 228. lpp., 2.–8. punkts: [..].; un [viceprezidenta un reģionālā vadītāja Vācijā, Amazon Deutschland Services GmbH, Minhene, Vācija] liecību, 2014. gada 13. jūnijs, 228. lpp., 9.–21. punkts: [..].

         (548)  Amazon galīgās stenogrammas: [Viceprezidents un reģionālais vadītājs Vācijā, Amazon Deutschland Services GmbH, Minhene, Vācija], 2014. gada 5. novembris, 1002: 2.-12. punkts: “Pat kategorijas ietvaros nav burvju atslēgas, ko var vienkārši izmantot, lai viss šajā kategorijā strādātu. Ir jāsazinās ar piegādātājiem. Ir jārisina sarunas. Lielākajai daļai piegādātāju ir vietējās organizācijas. Tās ir jāpārliecina, ka vietējā kontekstā tas ir labi, ka grasāmies sekmēt pārdošanu un efektivitāti un ka nebūs tā, ka Amazon tikai izmantos šo piegādātāju darbības, bet gan ka viņiem tiks radītas papildu izaugsmes iespējas. Tā ir izteikti vietējā līmeņa spēle.”

         (549)  Sk. [viceprezidenta finanšu jautājumos, Amazon Corporate LLC, ASV] e-pastu [vecākajam viceprezidentam, finanšu direktoram, Amazon Corporate LLC, ASV], 2006. gada 2. maijs: “Lai gan Luksemburgu esam noteikuši par savu galveno biroju, Eiropas valstu biroji un darbību centri turpinās strādāt no savām pašreizējām atrašanās vietām Eiropā. Ir svarīgi šajās valstīs saglabāt vietējo klātbūtni, jo vēlamies, lai katra vietne atspoguļo mūsu klientu gaumi un vēlmes šajās vietās.”; Amazon galīgās stenogrammas: [Eiropas mazumtirdzniecības darbību viceprezidents, kas atbild par visām mazumtirdzniecības darbībām Eiropā, LuxOpCo, Luksemburga, bijušais reģionālais vadītājs Francijā, Amazon.fr SAS, Klišī, Francija], 2014. gada 5. novembris, 909:10-17. punkts: “Zīmoliem ir nozīme valsts līmenī. Daži klienti dažās valstīs izvēlas vienus zīmolus, citās valstīs – citus zīmolus, tādēļ ir svarīgi saprast nevis to, ko pērk citās vietās, bet gan ko vēlas vietējais klients un kas tam ir vajadzīgs. Mums bija izveidots tādu prioritāru zīmolu saraksts, kuri mums būtu jāpiesaista, un mēs sākām ar šo sarakstu.”; un Amazon galīgās stenogrammas: [finanšu direktors, Amazon Instant Video Limited, Londona, AK, bijušais finanšu vadītājs un finanšu direktors, Amazon.co.uk, Londona, AK], 2014. gada 5. novembris, 1100: 5-10. punkts: “Piemēram, Philips zīmols tolaik AK vispār nebija populārs, savukārt bija samērā spēcīgs Vācijā. Panasonic, kas arī bija šajā sarakstā, arī nebija populārs AK, bet ļoti spēcīgs Vācijā. Tādējādi klientu vēlmes noteica konkurentu orientāciju. Jā, tie bija atšķirīgi.”

         (550)  Amazon apsvērumi par izmeklēšanas sākšanas lēmumu, 101. punkts. Sk. arī TP ziņojumu, 13. lpp.; sk. arī [viceprezidenta un reģionālā vadītāja Vācijā, Amazon Deutschland Services GmbH, Minhene, Vācija] liecību, 2014. gada 13. jūnijs, 209. lpp., 20.–25. punkts, 210. lpp., 2.–18. punkts: “Vācieši zina, kā iegādāties pārtiku, ir to darījuši jau simtiem gadu. Viņi negaida, lai tiešsaistes veikals pārdotu pārtiku; tam ir paredzēts lielveikals. Viņi visi ir labi paēduši. Viņi visi zina, kā pabarot savas ģimenes. Tātad, ja ienākat kādā segmentā, viens no galvenajiem piesaistošajiem aspektiem ir piedāvājums, jo, ja iedomājaties veikalu, kurā mēdzat pirkt makaronus, piemēram, tad šajā veikalā būtu tikai kādi 10–50 dažādi makaronu veidi, bet esmu pārliecināts, ka Eiropā ir 6 000 dažādi makaronu veidi. Tātad, kad savai grupai uzdevu ieviest patēriņa preces-pārtiku, es tai lūdzu, lai grupas darbinieki izveido lielāko makaronu plauktu Vācijā, lai vismaz vienā jomā klienti varētu būt droši, ka vienmēr, kad viņi domā par makaroniem, viņi var apmeklēt Amazon tīmekļa vietni, jo tur ir visi makaronu veidi. Bioloģiskie makaroni, itāļu ar rokām pagatavotie makaroni, svaigie un sausie makaroni, japāņu rīsu nūdeles utt. Ir importētie makaroni. Ziniet, ir tūkstošiem makaronu veidu.”; un [viceprezidenta un reģionālā vadītāja Vācijā, Amazon Deutschland Services GmbH, Minhene, Vācija] liecību, 2014. gada 13. jūnijs, 227. lpp., 16.–25. punkts: “Cilvēki zina, kā iegādāties apavus, apģērbu un visu pārējo, tādēļ ir jēgpilni piedāvāt to, kas, manuprāt, var piesaistīt klientu. Klientu es varu piesaistīt ar plašāku piedāvājumu, labāku klientu apkalpošanu vai lielāku ērtību – tāds ir mans galvenais mērķis, vai ne? Un katrā valstī tas atšķiras, jo ir atkarīgs no lieluma, tematiem un visiem tiem aspektiem, kas ir svarīgāki par apsvērumu “kad tika uzsākta instrumentu kategorijas tirdzniecība?””

         (551)  [AK e-mazumtirdzniecības un e-komercijas nozares asociācijas Interactive Media in Retail Group priekšsēdētāja un dibinātāja, Londona, AK] eksperta ziņojums, 2014. gada 6. jūnijs, (pasūtītājs: Amazon), 3. lpp.

         (552)  [AK e-mazumtirdzniecības un e-komercijas nozares asociācijas Interactive Media in Retail Group priekšsēdētāja un dibinātāja, Londona, AK] eksperta ziņojums, 2014. gada 6. jūnijs, 36. lpp., 77. un 78. punkts.

         (553)  [Viceprezidenta un reģionālā vadītāja Vācijā, Amazon Deutschland Services GmbH, Minhene, Vācija] liecība, 2014. gada 13. jūnijs, 39. lpp., 21.–25. punkts; 40. lpp., 2. un 3. punkts: “Tas ir, šā uzņēmuma galvenais uzdevums ir vadības piedāvājuma iegādes. Nevar nodrošināt tīmekļa vietnes, t. i., veikala, darbību, ja nav ko pārdot. Tas būtu bezjēdzīgi. Tādēļ viss, ko mēs darām, tad, kad vadība – tātad toreiz tas bija kaut kur no 100 līdz 200. Šobrīd daudz vairāk. J. 100–200 pircēji vai 100–200 darbinieki? Pircēji? A. Nē, pircēji. J. Vai darbinieki? A. Piedāvājums; cilvēki, kas strādā ar piedāvājumu.”

         (554)  [AK e-mazumtirdzniecības un e-komercijas nozares asociācijas Interactive Media in Retail Group priekšsēdētāja un dibinātāja, Londona, AK] eksperta ziņojums, 2014. gada 6. jūnijs, 36. lpp., 77. un 78. punkts.

         (555)  Šie dati ietver piegādātāju vadītāju skaita palielinājumu no [35–40] % līdz [45–50] %, lai atbalstītu piedāvājuma izaugsmi un nosacījumu uzlabojumus; [Starptautiskās mazumtirdzniecības viceprezidenta, Amazon Corporate LLC, ASV, bijušā Eiropas mazumtirdzniecības darbību vadītāja, kas atbild par visām mazumtirdzniecības darbībām Eiropā, LuxOpCo, Luksemburga] liecība, 2014. gada 7. maijs, liecība – 23. sadaļa, 5. lpp.

         (556)  No 15 Francijas galvenajiem e-komercijas uzņēmumiem 2005. gadā 11 bija franču uzņēmumi ([AK e-mazumtirdzniecības un e-komercijas nozares asociācijas Interactive Media in Retail Group priekšsēdētāja un dibinātāja, Londona, AK] eksperta ziņojums, 2014. gada 6. jūnijs, 30. lpp., 66. punkts).

         (557)  Līdzīgi kā Vācijā Francijas tiesību akti ierobežo to, kā Amazon izmanto savu parasto stratēģiju attiecībā uz konkurēšanu ar cenām. Francijā grāmatu izdevējiem ir jānosaka fiksēta mazumtirdzniecības cena, un mazumtirgotāji nedrīkst samazināt šo cenu par vairāk nekā pieciem procentiem. Šā regulējuma rezultātā, ja kopējā cena, ietverot sūtīšanas izmaksas, pārsniedz cenu fiziskā veikalā, potenciālais klients, visticamāk, šo grāmatu neiegādāsies tiešsaistē.

         (558)  Amazon galīgās stenogrammas: [Eiropas mazumtirdzniecības darbību viceprezidents, kas atbild par visām mazumtirdzniecības darbībām Eiropā, LuxOpCo, Luksemburga, bijušais reģionālais vadītājs Francijā, Amazon.fr SAS, Klišī, Francija], 2014. gada 5. novembris, 880: 16-18. punkts; 21-25, 881: 1-16. punkts.

         (559)  Amazon galīgās stenogrammas: [Eiropas mazumtirdzniecības darbību viceprezidents, kas atbild par visām mazumtirdzniecības darbībām Eiropā, LuxOpCo, Luksemburga, bijušais reģionālais vadītājs Francijā, Amazon.fr SAS, Klišī, Francija], 2014. gada 5. novembris, 879: 21-25. punkts, 880:16-18. punkts. Saskaņā ar sociālo plānu “Amazon Francijā [..] neguva pietiekamus ieņēmumus no savām darbībām, lai spētu atbalstīt savu izmaksu struktūru un dzīvotspējīgi turpinātu darbību.”; un Amazon iekšējais dokuments; “Amazon.fr SARL kolektīvās atlaišanas programma”.

         (560)  “Amazon.fr SARL kolektīvās atlaišanas programma”, 12. lpp.

         (561)  Amazon galīgās stenogrammas, [Eiropas mazumtirdzniecības darbību viceprezidents, kas atbild par visām mazumtirdzniecības darbībām Eiropā, LuxOpCo, Luksemburga, bijušais reģionālais vadītājs Francijā, Amazon.fr SAS, Klišī, Francija], 2014. gada 5. novembris, 881:20-24. punkts: “Patiešām bija liela iespējamība, ka tā nebūs.” [Starptautiskās mazumtirdzniecības viceprezidenta, Amazon Corporate LLC, ASV, bijušā Eiropas mazumtirdzniecības darbību vadītāja, kas atbild par visām mazumtirdzniecības darbībām Eiropā, LuxOpCo, Luksemburga] liecība, 2014. gada 7. maijs, 160. lpp., 16.–18. punkts: “[..] esam ļoti vīlušies Francijā, [tajā], cik grūti bija panākt, lai klienti iepērkas no Amazon.”

         (562)  Amazon darbinieks norādīja, ka Amazon darījumdarbība Francijā nepastāvētu bez piedāvājuma izaugsmes programmas. Sk. Amazon galīgās stenogrammas: [Eiropas mazumtirdzniecības darbību viceprezidents, kas atbild par visām mazumtirdzniecības darbībām Eiropā, LuxOpCo, Luksemburga, bijušais reģionālais vadītājs Francijā, Amazon.fr SAS, Klišī, Francija], 2014. gada 5. novembris, 918: 19-22. punkts: “Es domāju, tā nebūtu.”

         (563)  [AK e-mazumtirdzniecības un e-komercijas nozares asociācijas Interactive Media in Retail Group priekšsēdētāja un dibinātāja, Londona, AK] eksperta ziņojums, 2014. gada 6. jūnijs, 40. lpp., 87. punkts: “Tāpat kā iepriekš uzsāktu darbību gadījumā, Amazon darbinieku lokalizācijas centieniem bija izšķiroša ietekme uz jaunu produktu kategoriju apgūšanu. Vietējie darbinieki pārzināja vietējo gaumi, un tiem bija jāizveido un jāuztur attiecības ar piegādātājiem, jāvienojas par licenču līgumiem ar valsts autortiesību īpašniekiem un organizācijām, jānosaka vietējās cenas un jāveic citi uzdevumi. Vietējais darbaspēks ar konkrētām zināšanām par šo valsti sniedza Amazon pozitīvus ieguvumus.”

         (564)  [AK e-mazumtirdzniecības un e-komercijas nozares asociācijas Interactive Media in Retail Group priekšsēdētāja un dibinātāja, Londona, AK] eksperta ziņojums, 2014. gada 6. jūnijs, 40. lpp., 87. punkts: “Konkrēti produkti, tostarp informācijas nesēji un digitālais saturs, Amazon ir jāiepērk, ņemot vērā konkrēto valsti.” un [Starptautiskās mazumtirdzniecības viceprezidenta, Amazon Corporate LLC, ASV, bijušā Eiropas mazumtirdzniecības darbību vadītāja, kas atbild par visām mazumtirdzniecības darbībām Eiropā, LuxOpCo, Luksemburga] liecība, 2014. gada 7. maijs, 35. lpp., 22.–25. punkts: “[..] Eiropā ir atšķirīgi tiesību akti atkarībā no informācijas nesēja veida un autortiesību veida. Tādēļ digitālie produkti ir daudz sarežģītāki atkarībā no konkrētās valsts.”

         (565)  [Hārvardas Biznesa skolas Biznesa administrācijas Baker fonda profesora, ASV] liecība, 2014. gada 18. augusts, [Hārvardas Biznesa skolas Biznesa administrācijas Baker fonda profesora, ASV] liecība, 7. sadaļa, 11. lpp.

         (566)  [Viceprezidenta un reģionālā vadītāja Vācijā, Amazon Deutschland Services GmbH, Minhene, Vācija] liecība, 2014. gada 13. jūnijs, 11. lpp., 5.–15. punkts: “[..] es uzskatu, ka darbību Vācijā daudz gudrāk ir sākt, ja ir pieejami vācu cilvēki ar zināšanām par Vācijas tirgu, nevis visu mācīties no jauna.”

         (567)  http://phx.corporate-ir.net/phoenix.zhtml?c=97664&p=irol-newsArticle&ID=233853, 7.6.2017.

         (568)  Amazon.com iegādājas trīs vadošos interneta uzņēmumus, http://phx.corporate-ir.net/phoenix.zhtml?c=176060&p=irol-newsArticle&ID=502989.

         (569)  Amazon galīgās stenogrammas: [starptautiskās tirdzniecības viceprezidents, Amazon Corporate LLC, ASV, bijušais Eiropas trešo pušu darbību (piemēram, Marketplace) vadītājs, LuxOpCo, Luksemburga], 2014. gada 4. novembris, 802:1-6. punkts: Amazon galīgās stenogrammas: [starptautiskās mazumtirdzniecības viceprezidents, Amazon Corporate LLC, ASV, bijušais Eiropas mazumtirdzniecības darbību vadītājs, kas atbild par visām mazumtirdzniecības darbībām Eiropā, LuxOpCo, Luksemburga], 2014. gada 3. novembris, 476:1-13. punkts.

         (570)  Amazon galīgās stenogrammas: [starptautiskās tirdzniecības viceprezidents, Amazon Corporate LLC, ASV, bijušais Eiropas trešo pušu darbību (piemēram, Marketplace) vadītājs, LuxOpCo, Luksemburga], 2014. gada 4. novembris, 823:1-10. punkts: “[..] sekmes lielā mērā galu galā noteica mūsu rīcība vietējā līmenī.”

         (571)  Amazon darbinieks skaidroja, ka Amazon Vācijā bija vajadzīgi [0–10] sarunu gadi, lai izveidotu partnerību ar [piegādātāju] ([viceprezidenta un reģionālā vadītāja Vācijā, Amazon Deutschland Services GmbH, Minhene, Vācija] liecība, 2014. gada 13. jūnijs, 26. lpp., 17.–25, 27. lpp., 1. punkts), un vairāki gadi, lai izveidotu partnerību ar [piegādātāju] (Amazon galīgās stenogrammas: [Viceprezidents un reģionālais vadītājs Vācijā, Amazon Deutschland Services GmbH, Minhene, Vācija], 2014. gada 5. novembris, 981: 6-10. punkts). Francijā Amazon nācās saskarties ar to, ka tādi piegādātāji kā [piegādātājs] un [piegādātājs] bija samērā negribīgi sākt pārdot savus produktus ar Amazon starpniecību, pieprasot [..], un bija vajadzīgs ilgs laiks, lai noslēgtu pastāvīgu partnerību (Amazon galīgās stenogrammas: [Eiropas mazumtirdzniecības darbību viceprezidents, kas atbild par visām mazumtirdzniecības darbībām Eiropā, LuxOpCo, Luksemburga, bijušais reģionālais vadītājs Francijā, Amazon.fr SAS, Klišī, Francija], 2014. gada 5. novembris, 894:19-25. punkts; 895:1-9. punkts). Kāds Amazon darbinieks norādīja, ka AK notika ilgstošas un detalizētas sarunas ar tādiem piegādātājiem kā [piegādātāji], lai panāktu vienošanās (Amazon galīgās stenogrammas: [finanšu direktors, Amazon Instant Video Limited, Londona, AK, bijušais finanšu vadītājs un finanšu direktors, Amazon.co.uk, Londona, AK], 2014. gada 5. novembris, 1100:16-25. un 1101:1-3. punkts). Turklāt daudzi piegādātāji deva priekšroku savu produktu tirdzniecībai fiziskās tirdzniecības vietās, ko tādam operatoram kā Amazon ir grūti nodrošināt. Ņemot vērā šo ierobežojumu, piegādātāji [..] (Amazon galīgās stenogrammas: [finanšu direktors, Amazon Instant Video Limited, Londona, AK, bijušais finanšu vadītājs un finanšu direktors, Amazon.co.uk, Londona, AK], 2014. gada 5. novembris, 1101: 21-25. punkts, 1102: 1. punkts).

         (572)  Amazon iekšējais dokuments: Eiropas pasūtījumu izpildes tīkls (EFN), 1. lpp.: [..].

         (573)  Amazon galīgās stenogrammas: [starptautiskās tirdzniecības viceprezidents, Amazon Corporate LLC, ASV, bijušais Eiropas trešo pušu darbību (piemēram, Marketplace) vadītājs, LuxOpCo, Luksemburga], 2014. gada 4. novembris, 772: 8-25. punkts: “Nē, tas nepalīdzēja. Ziniet, zīmola nosaukums Amazon noteikti bija labs nosaukums grāmatu tirdzniecības jomā, bet es atceros, ka mani partneru piesaistītāji man stāstīja, ka, kad viņi zvanīja pārdevējiem, viņiem ir tiem bija jāstāsta, ka mēs esam kā eBay, lai pārdevēji saprastu, ka faktiski mēs piedāvājam e-tirdzniecības vietu, un jāpārliecina tie un jāskaidro, kuras kategorijas viņi varētu ietvert tīmekļa vietnēs.”

         (574)  [Viceprezidenta un reģionālā vadītāja Vācijā, Amazon Deutschland Services GmbH, Minhene, Vācija] liecība, 2014. gada 13. jūnijs, 123. lpp., 2.–25. punkts, 124. lpp., 2.–9. punkts:

         (575)  Amazon galīgās stenogrammas: [starptautiskās tirdzniecības viceprezidents, Amazon Corporate LLC, ASV, bijušais Eiropas trešo pušu darbību (piemēram, Marketplace) vadītājs, LuxOpCo, Luksemburga], 2014. gada 4. novembris, 771: 14-25. punkts, 776: 11-15. punkts, 24-25, 777: 1-25. punkts, 778: 4-9. punkts, 779: 12-21. punkts: partneru piesaistītāju darbs ar potenciālajiem pārdevējiem tiek aprakstīts kā kritiski nozīmīgs, jo partneru piesaistītāji faktiski paveica lielāko darba daļu, lai atbalstītu tīmekļa vietņu darbības uzsākšanu un jaunu produktu pievienošanu.

         (576)  Amazon galīgās stenogrammas: [starptautiskās tirdzniecības viceprezidents, Amazon Corporate LLC, ASV, bijušais Eiropas trešo pušu darbību (piemēram, Marketplace) vadītājs, LuxOpCo, Luksemburga], 2014. gada 4. novembris, 780: 5-25. punkts, 781: 1-24. punkts. Sk. arī Amazon galīgās stenogrammas: [starptautiskās tirdzniecības viceprezidents, Amazon Corporate LLC, ASV, bijušais Eiropas trešo pušu darbību (piemēram, Marketplace) vadītājs, LuxOpCo, Luksemburga], 2014. gada 4. novembris, 827: 18-23. punkts: “[..] Luksemburgas ievadapmācības grupai bija patiešām liela nozīme šajā darbā un izstrādē. Tātad, vai nu pievienojot rīkus, par kuriem es runāju, ziniet, tās procesā izstrādāja daudzus rīkus, vai strādājot ar tehnoloģiju grupām, kuras veica izstrādi.”

         (577)  Amazon galīgās stenogrammas: [starptautiskās tirdzniecības viceprezidents, Amazon Corporate LLC, ASV, bijušais Eiropas trešo pušu darbību (piemēram, Marketplace) vadītājs, LuxOpCo, Luksemburga], 2014. gada 4. novembris, 829: 24-25. punkts, 830: 1-12. punkts.

         (578)  Amazon galīgās stenogrammas: [starptautiskās tirdzniecības viceprezidents, Amazon Corporate LLC, ASV, bijušais Eiropas trešo pušu darbību (piemēram, Marketplace) vadītājs, LuxOpCo, Luksemburga], 2014. gada 4. novembris, 782: 3-17. punkts.

         (579)  Amazon iekšējais dokuments: 3 gadu plāns: starptautisko tirgotāju pakalpojumi, 2009. gada jūlijs, 28. lpp.

         (580)  Amazon galīgās stenogrammas: [starptautiskās tirdzniecības viceprezidents, Amazon Corporate LLC, ASV, bijušais Eiropas trešo pušu darbību (piemēram, Marketplace) vadītājs, LuxOpCo, Luksemburga], 2014. gada 4. novembris, 803: 11-25. punkts: “[..] jaunas valstis, piemēram, Spānija, Itālija [..] Mēs joprojām zvanām pārdevējiem un veidojam ekosistēmas.”

         (581)  Amazon iekšējais dokuments: 3 gadu plāns: starptautisko tirgotāju pakalpojumi, 2009. gada jūlijs, 29. lpp.

         (582)  Amazon iekšējais dokuments: 3 gadu plāns: starptautisko tirgotāju pakalpojumi, 2009. gada jūlijs, 2. lpp.

         (583)  Amazon galīgās stenogrammas: [starptautiskās tirdzniecības viceprezidents, Amazon Corporate LLC, ASV, bijušais Eiropas trešo pušu darbību (piemēram, Marketplace) vadītājs, LuxOpCo, Luksemburga], 2014. gada 4. novembris, 803: 24-25. punkts.

         (584)  Sk. 168. apsvērumu, Amazon2017. gada 29. maijā sniegto informāciju un 2010. gada ex post TP ziņojumu, 24.–25. lpp.

         (585)  Amazon galīgās stenogrammas: [starptautiskās tirdzniecības viceprezidents, Amazon Corporate LLC, ASV, bijušais Eiropas trešo pušu darbību (piemēram, Marketplace) vadītājs, LuxOpCo, Luksemburga], 2014. gada 4. novembris, 808: 1-13. punkts: “Tātad ASV mēs skaidri sapratām, ka zemas cenas ir ļoti svarīgas. Tas ir pilnībā skaidrs. Tomēr tas, kā mēs īstenojam zemas cenas AK, un kā – Vācijā, ir divas ļoti atšķirīgas lietas, jo mūsu vietnes konkurētspēju AK noteikti nosaka vietējie mazumtirgotāji un vietējā konkurence. Tādējādi pieredze saistībā ar zemām cenām, ko guvām ASV – varbūt, bet varbūt ne. Savukārt faktiskā īstenošana un pieeja mūsu mazumtirdzniecības darbībām vai trešo pušu darbībām – tas, manuprāt, ir jāīsteno vietējā līmenī.”

         (586)  [Vecākā produktu pārvaldības-mazumtirdzniecības viceprezidenta, Amazon Corporate LLC, ASV] liecība, 2014. gada 18. septembris, 41. lpp., 9.-10. punkts. Sk. arī Amazon galīgās stenogrammas: [Eiropas mazumtirdzniecības darbību viceprezidents, kas atbild par visām mazumtirdzniecības darbībām Eiropā, LuxOpCo, Luksemburga, bijušais reģionālais vadītājs Francijā, Amazon.fr SAS, Klišī, Francija], 2014. gada 5. novembris, 909:22-25. punkts; 910: 1-2. punkts: “Cenu noteikšana pilnībā notiek vietējā līmenī. Cenu noteikšanu Amazon noteica mūsu vēlēšanās darbības valstī klientiem nodrošināt labāko būt vērtību, un, lai darbības valstī klientiem nodrošinātu labāko būt vērtību, ir jāsaskaņo konkurējošās cenas un konkurentiem ir jābūt vietējiem.”

         (587)  Amazon pēctiesas ziņojums, 31. lpp., 79. punkts.

         (588)  Komisijas, Amazon un Luksemburgas sanāksmes Redline protokols, 2016. gada 26. maijs, 3. lpp.

         (589)  Amazon iekšējais dokuments: ES politikas un procedūru rokasgrāmata, spēkā kopš 2006. gada 1. maija, 5. lpp.

         (590)  Amazon iekšējais dokuments: ES politikas un procedūru rokasgrāmata, spēkā kopš 2006. gada 1. maija, 5. lpp.

         (591)  Amazon2017. gada 14. martā sniegtā informācija, kas datēta ar 2017. gada 4. aprīli.

         (592)  Amazon galīgās stenogrammas: [starptautiskās tirdzniecības viceprezidents, Amazon Corporate LLC, ASV, bijušais Eiropas trešo pušu darbību (piemēram, Marketplace) vadītājs, LuxOpCo, Luksemburga], 2014. gada 4. novembris, 831: 5-10. punkts.

         (593)  Amazon galīgās stenogrammas: [Viceprezidents un reģionālais vadītājs Vācijā, Amazon Deutschland Services GmbH, Minhene, Vācija], 2014. gada 5. novembris, 984: 5-25. punkts.

         (594)  [Viceprezidenta un reģionālā vadītāja Vācijā, Amazon Deutschland Services GmbH, Minhene, Vācija] liecība, 2014. gada 13. jūnijs, 50. lpp., 6.-13. punkts.

         (595)  [Viceprezidenta un reģionālā vadītāja Vācijā, Amazon Deutschland Services GmbH, Minhene, Vācija] liecība, 2014. gada 13. jūnijs, 52. lpp., 8.-15. punkts.

         (596)  Amazon galīgās stenogrammas: [Eiropas mazumtirdzniecības darbību viceprezidents, kas atbild par visām mazumtirdzniecības darbībām Eiropā, LuxOpCo, Luksemburga, bijušais reģionālais vadītājs Francijā, Amazon.fr SAS, Klišī, Francija], 2014. gada 5. novembris, 939:23-25. punkts; 940: 1-2. punkts.

         (597)  Amazon galīgās stenogrammas: [finanšu direktors, Amazon Instant Video Limited, Londona, AK, bijušais finanšu vadītājs un finanšu direktors, Amazon.co.uk, Londona, AK], 2014. gada 5. novembris, 1104: 6-25, 1105: 1-2. punkts.

         (598)  Amazon iekšējais dokuments: Amazon“Kas ir mūsu klients?”, Vācijas ziņojums par klientiem, 2016. gada maijs, 6. lpp. Sk. arī [viceprezidenta un reģionālā vadītāja Vācijā, Amazon Deutschland Services GmbH, Minhene, Vācija] liecību, 2014. gada 13. jūnijs, 49. lpp., 18.-25. punkts: Amazon klientiem Vācijā tas, ka “Amazon darbojas”, t. i., piegādā preces, ir svarīgāk par cenu, kas atšķiras no ASV, kur cena ir svarīgākais faktors: “Ja šodien jautāsit klientam Vācijā, kādēļ tam patīk Amazon, klients teiktu, ka tādēļ, ka tas darbojas; ir daudzi pētījumi, kas parāda tieši to, un cena būtu trešajā vietā, otrajā, trešajā (labākajā gadījumā) – atkarībā no kategorijas. Savukārt ASV cilvēki teiktu, ka Amazon ir labas cenas.”; un [viceprezidenta un reģionālā vadītāja Vācijā, Amazon Deutschland Services GmbH, Minhene, Vācija] liecību, 2014. gada 13. jūnijs, 151. lpp., 10.-14. punkts: Amazon reklāma Vācijā nekad nebūtu orientēta uz cenu, jo cenai ir mazāka nozīme: “ASV tolaik reklāmu pamatā būtu cena, proti, Amazon pievilcīgās cenas. Un, kā jau teicu, Vācijā tas būtu bezjēdzīgi, jo mūsu lielākajai kategorijai nebūtu pievilcīgas cenas [..].”

         (599)  Amazon iekšējais dokuments: Amazon“Kas ir mūsu klients?”, Francijas ziņojums par klientiem, 2016. gada jūnijs, 5. un 6. lpp.

         (600)  Amazon galīgās stenogrammas [viceprezidents un reģionālais vadītājs Vācijā, Amazon Deutschland Services GmbH, Minhene, Vācija], 2014. gada 5. novembris, 1046: 1-6. punkts: “Tātad viens no manas grupas uzdevumiem ir nodrošināt, lai klients tīmekļa vietnē atrod attiecīgo saturu. Tas nozīmē, ka mēs pievienojām attēlus un produktu aprakstus. Mēs strādājām pie klientu atsauksmēm un – lai tīmekļa vietnē būtu redzamas izmaiņas.”

         (601)  [Viceprezidenta un reģionālā vadītāja Vācijā, Amazon Deutschland Services GmbH, Minhene, Vācija] liecība, 2014. gada 13. jūnijs, 34. lpp., 12.–23. punkts: “Lai iztulkotu juridisku tekstu ar Google, ir vajadzīgs cilvēks, kuram tulkojums pēc tam ir jākoriģē, un tieši to mēs darām savā tīmekļa vietnē, ko piedāvājam mūsu klientam; ir ļoti svarīgi nodrošināt manā veikalā sniegtās informācijas konsekvenci, jo informācijas lapām ir jāizskatās vienādi. Valoda… nevar krāsu saukt par krāsu vienā lapā un kā citādi nākamajā lapā; tātad ir vajadzīgi cilvēki, kas pārliecinās, ka tiek izmantota konsekventa vācu valodas terminoloģija, pretējā gadījumā klients var pilnībā apmaldīties.”

         (602)  Amazon galīgās stenogrammas, [e-komercijas platformas viceprezidents], 2014. gada 24. oktobris, 215: 8-23. punkts: [..].

         (603)  Amazon galīgās stenogrammas: [starptautiskās mazumtirdzniecības viceprezidents, Amazon Corporate LLC, ASV, bijušais Eiropas mazumtirdzniecības darbību vadītājs, kas atbild par visām mazumtirdzniecības darbībām Eiropā, LuxOpCo, Luksemburga], 2014. gada 3. novembris, 493: 8-25. punkts, 494: 1-5. punkts: [..].

         (604)  Amazon galīgās stenogrammas: [starptautiskās mazumtirdzniecības viceprezidents, Amazon Corporate LLC, ASV, bijušais Eiropas mazumtirdzniecības darbību vadītājs, kas atbild par visām mazumtirdzniecības darbībām Eiropā, LuxOpCo, Luksemburga], 2014. gada 3. novembris, 503: 24-25. punkts, 504:1-25. punkts: [..].

         (605)  [Viceprezidenta un reģionālā vadītāja Vācijā, Amazon Deutschland Services GmbH, Minhene, Vācija] liecība, 2014. gada 13. jūnijs, 35. lpp., 5.–18. punkts: [..].

         (606)  Amazon galīgās stenogrammas: [Viceprezidents un reģionālais vadītājs Vācijā, Amazon Deutschland Services GmbH, Minhene, Vācija], 2014. gada 5. novembris, 976: 6-17. punkts: “Un zināmā mērā varat dzirdēt, ka fonētiski mēs izmantojām ASV izrunu zīmola nosaukumam, tādēļ mēs nesakām Amazon.de, bet gan Amazon.de, jo nevēlējāmies, lai klienti Vācijā kaut mirkli domātu, ka šis ir ASV veikals. Tas ir vācu veikals ar vācu cilvēkiem, kas pasūtījumus izpilda no Vācijas un kam ir vācu klientu apkalpošanas dienests. Tev jāsaskaras ar visām tām lietām, ko Vācijā pazīsti. Tu vari atrast visus sev Vācijā svarīgos produktus, un tas patiešām ļoti atšķiras no Francijas, AK un ASV.”

         (607)  [Viceprezidenta un reģionālā vadītāja Vācijā, Amazon Deutschland Services GmbH, Minhene, Vācija] liecība, 2014. gada 13. jūnijs, 49. lpp., 7.–18. punkts.

         (608)  [Viceprezidenta un reģionālā vadītāja Vācijā, Amazon Deutschland Services GmbH, Minhene, Vācija] liecība, 2014. gada 13. jūnijs, 148. lpp., 16.–20. punkts.

         (609)  Amazon pēctiesas ziņojums, 31. lpp., 80. punkts. Sk. arī [vecākā viceprezidenta, produktu pārvaldība-mazumtirdzniecība, Amazon Corporate LLC, ASV, bijušā viceprezidenta / galvenā globālo darbību vadītāja, Amazon Corporate LLC, ASV] liecību, 2014. gada 15. jūlijs, 25. lpp., 18.–23. punkts: “Tā kā tīkli atšķiras, ir vajadzīgi piegādes ķēdes cilvēki, kas izprot katru atsevišķo tīklu. Piegādes ķēdes cilvēki ASV no ASV tīkla; piegādes ķēdes cilvēki, kas izprot Eiropas tīklu; piegādes ķēdes cilvēki, kas izprot Āzijas tīklu.”

         (610)  Amazon galīgās stenogrammas [vecākais produktu pārvaldības-mazumtirdzniecības viceprezidents, Amazon Corporate LLC, ASV], 2014. gada 4. novembris, 588: 11-20. punkts: “Jā. Nav un nebija Eiropas pārvadātāja, tādēļ mums bija jāsadarbojas ar Royal Mail AK, Deutsche Post Vācijā un LaPoste Francijā. Tolaik mums bija jāsadarbojas ar Royal Mail, Deutsche Post vai LaPoste. Alternatīvu īsti nebija. Bija sākuši attīstīties daži nelieli pārvadātāji, bet mums bija jārunā par pakalpojuma kvalitāti, atbalsta veidu un piegādes veidu ar trīs lielākajiem tirgus dalībniekiem šajās trīs valstīs.”

         (611)  [Vecākā viceprezidenta, produktu pārvaldība-mazumtirdzniecība, Amazon Corporate LLC, ASV, bijušā viceprezidenta/galvenā globālo darbību vadītāja, Amazon Corporate LLC, ASV] liecība, 2014. gada 15. jūlijs, 37. lpp., 2.–7. punkts, 55. lpp., 22.–25. punkts, 126. lpp., 24. un 25. punkts, 127. lpp., 1.–8. punkts: “Fizisko procesu AK un Vācijā principā ir izstrādājusi Vācijas grupa. Un šis process pilnībā atšķīrās no procesa, kurš galvenokārt balstījās uz Crisplant.”

         (612)  [Vecākā viceprezidenta, produktu pārvaldība-mazumtirdzniecība, Amazon Corporate LLC, ASV, bijušā viceprezidenta/galvenā globālo darbību vadītāja, Amazon Corporate LLC, ASV] liecība, 2014. gada 15. jūlijs, 56. lpp., 13.–15. punkts: “Tātad tie bija – abi bija pilnībā atšķirīgi, lai gan fiziskie procesi abās ražotnēs bija vienādi.”

         (613)  [Vecākā viceprezidenta, produktu pārvaldība-mazumtirdzniecība, Amazon Corporate LLC, ASV, bijušā viceprezidenta/galvenā globālo darbību vadītāja, Amazon Corporate LLC, ASV] liecība, 2014. gada 15. jūlijs, 54. lpp., 20.-23. punkts.

         (614)  [Vecākā viceprezidenta, produktu pārvaldība-mazumtirdzniecība, Amazon Corporate LLC, ASV, bijušā viceprezidenta/galvenā globālo darbību vadītāja, Amazon Corporate LLC, ASV] liecība, 2014. gada 15. jūlijs, 58. lpp., 9.-12. punkts.

         (615)  [Viceprezidenta un reģionālā vadītāja Vācijā, Amazon Deutschland Services GmbH, Minhene, Vācija] liecība, 2014. gada 13. jūnijs, 64. lpp., 25. punkts, 65. lpp., 2.–10. punkts: “Es nepieņēmu lēmumu par sienu krāsu vai par to, kuru aprīkojumu izmantot darbībām. Es nodrošināju visbūtiskāko informāciju, proti, paredzamo preču skaitu, t. i., Amazon standarta identifikācijas numurus (ASIN), ko plānojam pārdot. Tas nosaka lielumu un aprīkojumu, un pēc tam operatīvais departaments plāno ēkas izkārtojumu un nosaka atrašanās vietu… tātad es neizvēlējos zemes gabalu. Es neuzbūvēju ēku, bet sniedzu informāciju, ka pārdošu veļas mazgājamās mašīnas, kuru noliktavas vajadzības stipri atšķiras no grāmatu pārdošanas vajadzībām.”

         (616)  [Viceprezidenta un reģionālā vadītāja Vācijā, Amazon Deutschland Services GmbH, Minhene, Vācija] liecība, 2014. gada 13. jūnijs, 110. lpp., 22.–25. punkts, 111. lpp., 2.–9. punkts: “[..] Es sniedzu prognozes, balstoties uz paredzamo piedāvājuma izaugsmi un papildinājumiem, un pēc tam viņi noteica, cik kvadrātmetru [..]” 176. lpp., 19.–25. punkts, 177. lpp., 2.–4. punkts, 178. lpp., 2.–7. punkts: “[..] Galvenos norādījumus es sniedzu, sakot, ka pārdosim veļas mazgājamās mašīnas vai grāmatas, un tad viss izriet no šīs informācijas; arī izmaksu un peļņas normas aprēķins lielā mērā bija atkarīgs no šīs informācijas.”

         (617)  Vācijā Amazon.de lūdza savai mazumtirdzniecības grupai kopā ar piegādātājiem izplānot efektīvāko preču nosūtīšanas un saņemšanas veidu. [Viceprezidenta un reģionālā vadītāja Vācijā, Amazon Deutschland Services GmbH, Minhene, Vācija] liecība, 2014. gada 13. jūnijs, 166. lpp., 2.–5. punkts un 137. lpp., 16.–23. punkts: “Tātad šī ir grupa, ko es, piemēram, nosūtīju uz iesūtni, lai uzlabotu viņu efektivitāti, jo man ir sadarbība ar šo piegādātāju un es varu izmainīt tā rīcību [..]” un “Tātad šie bija cilvēki no manas mazumtirdzniecības grupas, kuri izstrādāja ienākošo sūtījumu funkcionalitāti. Piemēram, ja iesaistāt piegādātājus, kurus gribat iesaistīt, vēlaties tiem iemācīt, kā veikt piegādes, lai mūsu pasūtījumu izpildes centrs varētu efektīvi izpildīt produkta pasūtījumu.”

         (618)  Amazon galīgās stenogrammas: [finanšu direktors, Amazon Instant Video Limited, Londona, AK, bijušais finanšu vadītājs un finanšu direktors, Amazon.co.uk, Londona, AK], 2014. gada 5. novembris, 1108: 25. punkts, 1109: 1-19. punkts.

         (619)  [Viceprezidenta un reģionālā vadītāja Vācijā, Amazon Deutschland Services GmbH, Minhene, Vācija] liecība, 2014. gada 13. jūnijs, 88. lpp., 13.–25. punkts, 89. lpp., 2.–13. punkts: “Tas ir tikai neliels inovāciju elements. Nē, ne vienmēr inovācijas ir Kindle izgudrošana. Inovācija ir procesa pielāgošana konkrētai klientu rīcībai.”

         (620)  Amazon2017. gada 8. februārī sniegtā informācija, 2. lpp., par LuxOpCo finansējumu un tā izmantošanas mērķiem, kā arī 183. apsvērums

         (621)  Ciktāl kādām no šīm funkcijām tika piesaistīti ārpakalpojumi, tās uzticot ES vietējiem saistītajiem uzņēmumiem, šie saistītie uzņēmumi saņēma “izmaksas plus” atlīdzību, kas nozīmē, ka LuxOpCo ir efektīvi absorbējis ar šīm funkcijām saistītās izmaksas.

         (622)  Līdz [400–500] miljoniem EUR 2013. gadā.

         (623)  Sk. 343. apsvērumu.

         (624)  Sk. 6. tabulu.

         (625)  Sk. 5. tabulu: Transporta izmaksu piemērošana klientiem un Prime abonements. Lai gan Prime piedāvā ne tikai bezmaksas nosūtīšanu, bet plašāku pakalpojumu klāstu, lai noteiktu izmaksu kategorijas, kuras nemateriālajiem aktīviem nodrošina ieguvumus, konservatīvi tika uzskatīts, ka 100 % ieņēmumu no Prime abonementa sedz tikai transporta izmaksas.

         (626)  Sk. 339. apsvērumu.

         (627)  Sk. 205. un 206. apsvērumu.

         (628)  Sk. 428. apsvērumu un 3. un 6. tabulu. ESAO 1995. un 2010. gada TP vadlīniju 6.36.–6.39. punktā ir minētas situācijas, kad uzņēmums, kuram nepieder preču zīmes vai tirdzniecības nosaukumi, īsteno mārketinga darbības. Šādā situācijā uzņēmuma iespēja kopīgi izmantot gaidāmos ieguvumus no mārketinga darbībām ir atkarīga no tā tiesībām uz preču zīmēm vai tirdzniecības nosaukumiem. Tādējādi reklāmas un veicināšanas izdevumiem var būt liela nozīme preču zīmes vērtības uzturēšanā. Vadlīniju 6.36. punktā ir sniegts šāds piemērs: “Ja izplatītājs faktiski sedz savu mārketinga darbību izmaksas (t. i., ja nav vienošanās, ka īpašnieks atlīdzinās šos izdevumus), jautājums ir par to, kādā mērā izplatītājs spēj kopīgi izmantot šo darbību potenciālos ieguvumus. Kopumā neatkarīgos darījumos puses, kura nav mārketinga nemateriālā aktīva likumīgais īpašnieks, spēja gūt gaidāmos ieguvumus no mārketinga darbībām, kas palielina nemateriālā aktīva vērtību, principā būs atkarīga no šīs puses tiesību būtības. Piemēram, izplatītājs var gūt ieguvumus no saviem ieguldījumiem preču zīmes vērtības attīstīšanā, pateicoties apgrozījumam un tirgus daļai, ja šim izplatītājam ir ilgtermiņa līgums, kas paredz attiecīgās preču zīmes produkta vienīgā izplatītāja tiesības. Tādos gadījumos izplatītāja ieguvumu daļa būtu jānosaka, pamatojoties uz to, ko pie salīdzināmiem nosacījumiem iegūtu neatkarīgs izplatītājs. Dažos gadījumos izplatītājs var saskarties ar ārkārtas mārketinga izdevumiem, kas pārsniedz izdevumus, kādi varētu rasties neatkarīgam izplatītājam ar līdzīgām tiesībām tā izplatīšanas darbību vajadzībām. Neatkarīgs izplatītājs tādā gadījumā varētu gūt papildu ienesīgumu no preču zīmes īpašnieka; iespējams, produkta iepirkuma cenas vai honorāra likmes samazinājuma veidā.” Sk. arī ESAO 2017. gada TP vadlīniju VI nodaļu: Nemateriālo aktīvu piemēri, 10. piemērs.

         (629)  Kā skaidrots 433. apsvērumā, LuxSCS vienīgie būtiskie ienākumi ir LuxOpCo honorārs.

         (630)  Amazon2017. gada 29. maijā sniegtā informācija un 2017. gada ex post TP ziņojums, 29. lpp.

         (631)  Licences līguma 7. punkts (Nekādas garantijas).

         (632)  TP ziņojums, 14. lpp. Kā skaidrots 2017. gada ex post TP ziņojumā, 23. lpp.: “Eiropas darbību pamataspekts bija preču krājumu efektīva pārvaldība, un šie krājumi ietvēra miljoniem atsevišķu preču, kuras tālākpārdošanas nolūkā bija iegādātas no trešo pušu pārdevējiem.”

         (633)  Kā skaidrots ESAO 2010. gada TP vadlīniju 9.12. punktā: “[..], nodokļu iestādei ir tiesības apstrīdēt līgumiski paredzēto riska sadalījumu starp asociētiem uzņēmumiem, ja šis sadalījums neatbilst darījuma ekonomiskajai būtībai. Tādēļ, analizējot riska sadalījumu starp asociētiem uzņēmumiem un šāda sadalījuma ietekmi uz cenu noteikšanu, ir svarīgi izskatīt ne tikai līguma noteikumus, bet arī šādus papildu jautājumus:

                  —

                  vai asociēto uzņēmumu rīcība atbilst līgumā noteiktajam risku sadalījumam [..],

                  —

                  vai riska sadalījums kontrolēta darījuma ietvaros atbilst neatkarības principam ([..]) un

                  —

                  kādas ir riska sadalījuma sekas ([..])”.

         (634)  CSA, kas stājās spēkā 2009. gada 5. janvārī, 2.3. punkts un B sadaļa (Funkcijas un riski).

         (635)  Sk. 4. tabulu, kur sniegts detalizēts pārskats par vērtības korekcijām un integrētajiem noteikumiem saistībā ar LuxOpCo pamatlīdzekļiem.

         (636)  2017. gada ex post TP ziņojums, 29. lpp.

         (637)  ESAO 1995., 2010. un 2017. gada TP vadlīnijas, 7.14. punkts.

         (638)  Sk. 272. zemsvītras piezīmi.

         (639)  Tas, vai kādam asociētam grupas uzņēmumam no otra uzņēmuma pienākas atlīdzība par šādu pakalpojumu sniegšanu, būs atkarīgs no konkrēto faktu un apstākļu analīzes un it sevišķi no tā, vai šie grupas iekšējie “riska pārvaldības” pakalpojumi paši par sevi sniedz ieguvumus (vai potenciālus ieguvumus) LuxOpCo. Sk. ESAO 1995., 2010. un 2017. gada TP vadlīnijas, 7.29. punkts.

         (640)  Amazon2017. gada 27. februārī sniegtā informācija, 12. lpp.

         (641)  Amazon2017. gada 27. februārī sniegtā informācija, 13. lpp.

         (642)  Amazon2017. gada 27. februārī sniegtā informācija, 32-9. pielikums.

         (643)  Amazon2017. gada 27. februārī sniegtā informācija, 13. lpp.

         (644)  Kā paskaidrots 163. apsvērumā.

         (645)  Tomēr Amazon2017. gada 27. februārī sniegtajā informācijā šos riskus nebija minējis kā kritiskus apdraudējumus.

         (646)  Licences līguma 9.2. punkts (Pārkāpumu novēršana).

         (647)  CSA 9.12. punkts (Pārkāpumu novēršana).

         (648)  Sk. ESAO 2010. gada TP vadlīniju 2.2. punktu: “izvēloties transfertcenu noteikšanas metodi, vienmēr cenšas noteikt konkrētajam gadījumam vispiemērotāko metodi.” Sk. arī ESAO 1995. gada TP vadlīniju 1.42. punktu.

         (649)  Sk. arī ESAO 1995. gada TP vadlīniju 3.49. un 3.50. punktu. Arī ESAO 2010. gada TP vadlīniju 2.3. punktā ir teikts, ka priekšroka dodama tradicionālajām darījumu metodēm.

         (650)  Amazon2015. gada 4. maijā sniegtā informācija, 3. un 4. lpp., un Amazon2015. gada 31. jūlijā sniegtā informācija, 2. un 3. lpp.

         (651)  Sk. ESAO 1995. gada TP vadlīnijas, I nodaļa, C iedaļa, un ESAO 2010. gada TP vadlīnijas, I nodaļa, D.1.2. iedaļa. ESAO 1995. gada TP vadlīniju 1.17. punktā šajā saistībā ir sniegti norādījumi: “Kā norādīts iepriekš, veicot šādus salīdzinājumus, būtu jāņem vērā būtiskas atšķirības starp salīdzinātajiem darījumiem vai uzņēmumiem. Lai noteiktu faktiskās salīdzināmības pakāpi un tad ieviestu vajadzīgās korekcijas nolūkā noskaidrot, kādi būtu neatkarīgi nosacījumi (vai to diapazons), ir jāsalīdzina darījumu vai uzņēmumu aspekti, kuri ietekmētu neatkarīgu darījumu nosacījumus. Svarīgi var būt šādi aspekti: nodotā īpašuma vai sniegtā pakalpojuma raksturīgās pazīmes, pušu īstenotās funkcijas (ņemot vērā izmantotos aktīvus un uzņemtos riskus), līguma noteikumi, pušu ekonomiskie apstākļi un pušu darījumdarbības stratēģijas. [..].” Šos “aspektus” parasti sauc par pieciem salīdzināmības faktoriem. Sk. arī ESAO 2010. un 2017. gada TP vadlīniju 1.36. punktu.

         (652)  Sk. 2.1.2.3. iedaļu.

         (653)  ESAO 1995. gada TP vadlīniju 1.19. punkts: “Varētu būt svarīgi ņemt vērā šādas raksturīgās pazīmes: [..] nemateriālā īpašuma gadījumā – darījuma veids (piemēram, licencēšana vai pārdošana), īpašuma veids (piemēram, patents, preču zīme vai zināšanas), darbības laiks un aizsardzības pakāpe, kā arī paredzamie ieguvumi no īpašuma izmantošanas.”

         (654)  Sk. 220. apsvērumu, kurā aprakstīts Amazon skaidrojums, kādēļ saskaņā ar M.com līgumiem licencētais IĪ atšķiras no nemateriālajiem aktīviem, kas licencēti ar licences līgumu. Sk. arī 223. apsvērumu par [A] līgumu. Kā papildus paskaidrots Amazon2015. gada 31. jūlijā sniegtajā informācijā: “Klientu dati nekad netiek licencēti trešām pusēm. Turklāt saskaņā ar licenci trešās puses Eiropā drīkst izmantot Amazon preču zīmes un Amazon logo tikai mārketingam un līdzīgiem materiāliem, ko pirms tam ir apstiprinājis LuxOpCo. Šīs ierobežotās licences ir atsaucamas, bez honorāra, nenododamas un nav piešķiramas tālāk.”

         (655)  Tas pats attiecas uz [G] līgumu, savukārt pārējo līgumu nosaukums ir [..] līgums [H] un [B] gadījumā un [..] [I] gadījumā.

         (656)  Kā skaidrots 309. apsvērumā, Luksemburga izdarīja līdzīgu secinājumu, ka šos līgumus, tostarp [A] līgumu, nevar izmantot CUP analīzes vajadzībām, jo šis līgums atspoguļo darījumdarbības modeli, kurš atšķiras no modeļa, kādu paredzēja starp LuxSCS un LuxOpCo.

         (657)  Sk. 253. apsvērumu.

         (658)  Sk. ESAO 1995. gada TP vadlīnijas, 1.15. punkts, un ESAO 2010. un 2017. gada TP vadlīnijas, 1.33. punkts.

         (659)  Amazon2017. gada 29. maijā sniegtā informācija, 5. lpp.

         (660)  Amazon galīgās stenogrammas: [tehnoloģiju-programmatūras izstrādes viceprezidents, Amazon Corporate LLC, Kindle ASV bijušas viceprezidents, Amazon Corporate LLC, ASV], 2014. gada 18. novembra liecība lietā, 35413540: 24-25. punkts, 3541:1-25. punkts, 3542: 1-25. punkts: “J. [..] Un, ņemot vērā, ka šie darījumi ir saistīti ar pakalpojumiem un tehnoloģijām, kā Amazon noteica to cenu? A. Šo darījumu cenas tika noteiktas, pamatā uzskatot tos par vienotu kopumu [..]”.

         (661)  Kā skaidrots 210. apsvērumā, to atzina arī ASV Nodokļu tiesa.

         (662)  Sk. 144. apsvērumu.

         (663)  Amazon2014. gada 18. novembra galīgā liecība lietā [tehnoloģiju-programmatūras izstrādes viceprezidents, Amazon Corporate LLC, Kindle ASV bijušas viceprezidents, Amazon Corporate LLC, ASV], 3549: 9.–3550:1. lpp., 3549: 10-25. punkts; 3550:1-10. punkts: “Apjoms samērā būtiski ietekmēja darījumu cenu noteikšanu. Varat aplūkot… varat izskatīt dažādos M.com līgumus, un redzēsit, ka lielākos, piemēram, [C] un [A], komisijas likme ir mazāka nekā mazākos līgumos, piemēram, [D], [E] un [F]; tāda bija realitāte, kādu pieprasīja tirgus spēki [..]. Tādējādi visi šā tirgus segmenta dalībnieki lielākoties sāka sagaidīt, ka lielāks pārdošanas apjoms nozīmētu mazāku komisijas likmi, un tas tika ietverts, piemēram, [A] grozījumā Nr. 3, kad no vienas komisijas likmes struktūras pārgājām uz pakāpenisku struktūru, jo [A] redzēja, ka tā pārdošanas darbības bija loti sekmīgas, un prognozēja, ka tās būs ļoti sekmīgas arī pārējā līguma darbības laikā, tādēļ nevēlējās tērēt tik daudz līdzekļu, jo uzskatīja, ka, salīdzinājumā ar alternatīvām, tas nebija konkurētspējīgi. Tas pats bija vērojams [C] darījumā [..].”

         (664)  Amazon2015. gada 5. martā sniegtā informācija, 129. punkts, 41. lpp.

         (665)  Sk. 322. apsvērumu. Kā skaidrots ESAO 1995. gada TP vadlīniju 1.53. punktā: “Ja zaudējumus cieš uzņēmums, kas veic darījumdarbību ar peļņu gūstošiem daudznacionālu uzņēmumu grupas dalībniekiem, nodokļu maksātājiem vai nodokļu iestādēm var būt iemesls veikt transfertcenu noteikšanas analīzi. Iespējams, ka zaudējumus [cietušais] uzņēmums no savas daudznacionālu uzņēmumu grupas nesaņem atbilstīgu atlīdzību salīdzinājumā ar ieguvumiem, ko gūst no tā darbībām.” Sk. arī ESAO 2010. gada TP vadlīnijas, 1.71. punkts, un ESAO 2017. gada TP vadlīnijas, 1.130. punkts.

         (666)  Sk. 153. apsvērumu.

         (667)  Amazon2017. gada 29. maijā sniegtā informācija:

         (668)  Sk. 210. apsvērumu.

         (669)  Kā skaidrots 210. apsvērumā, ASV Nodokļu tiesa atzina, ka saskaņā ar [A] līgumu Amazon sniedza [A] dažādus papildu pakalpojumus, kas nebija saistīti ar nemateriālajiem aktīviem.

         (670)  2017. gada ex post TP ziņojumā ir kļūdaini apgalvots, ka “LuxSCS nemateriālo aktīvu licencēšana LuxOpCo [..] nāk kopā ar LuxSCS apņemšanos uzturēt, atjaunināt un uzlabot šos nemateriālos aktīvus, veicot pastāvīgus ieguldījumus saskaņā ar CSA.” Kā skaidrots 2.1.2.3. iedaļā, LuxOpCO pārņem šo “apņemšanos”, jo tam tiek piešķirta neatsaucama un ekskluzīva licence, lai izstrādātu, uzlabotu un izmantotu LuxSCS turēšanā esošos nemateriālos aktīvus.

         (671)  Sk. 529. apsvērumu.

         (672)  Sk. 153. apsvērumu.

         (673)  Sk. 256. apsvērumu.

         (674)  TP ziņojums, 31. lpp.

         (675)  Sk. arī 2017. gada ex post TP ziņojumu, 19. lpp.: “Attiecībā uz pusi, kura nesniedz unikālu un vērtīgu ieguldījumu, TNMM kā jebkurai citai vienpusējai metodei matemātiski parasti ir tāda pati ietekme kā atlikušās peļņas sadales metodei, jo sadalīt var tikai atlīdzību par rutīnveida funkcijām un uz šo pusi nevar attiecināt nekādu atlikušo peļņu. Ņemot vērā šā gadījuma apstākļus, TNMM ir piemērotākā metode, lai ex post analizētu honorāra darījuma rezultātus, jo pārējās pieejamās metodes nenodrošina ticamāku pamatu darījuma analīzei.”

         (676)  Kā skaidrots 301. apsvērumā, Luksemburga savos komentāros par izmeklēšanas sākšanas lēmumu paskaidroja, ka apstrīdētais nodokļu nolēmums apstiprina transfertcenu noteikšanas nosacījumus, balstoties uz TNMM. Luksemburgas nodokļu iestāde ir norādījusi, ka tas, ka šajā gadījumā TNMM tika akceptēta kā piemērota transfertcenu noteikšanas metode, atspoguļoja transfertcenu noteikšanas ziņojumā ietverto funkcionālo analīzi.

         (677)  Analizējamā puse ir jāizraugās tikai tad, ja izmanto “izmaksas plus”, “tālākpārdošana mīnus” vai TNMM metodi; sk.ESAO 2010. un 2017. gada TP vadlīniju 3.18. punktu. Šī prasība ir noteikta arī ESAO 1995. gada TP vadlīniju 2.38., 3.26. un 3.43. punktā.

         (678)  Sk. arī ESAO 2010. gada TP vadlīniju 2.59. un 9.79. punktu.

         (679)  ESAO 2010. gada TP vadlīniju 2.59. punkts: “Darījuma tīrās peļņas normas metode, visticamāk, nenodrošinās uzticamus rezultātus, ja katra darījuma puse veic vērtīgus, unikālus ieguldījumus [..]. Tādā gadījumā piemērotākā parasti būs darījuma peļņas sadales metode [..]. Tomēr vienpusēja metode (tradicionālā darījumu metode vai darījuma tīrās peļņas normas metode) var būt piemērota gadījumos, kad viena no pusēm veic visus unikālos ieguldījumus, kas iesaistīti kontrolētā darījumā, savukārt otra puse neveic nekādus unikālus ieguldījumus”. (uzsvars) Sk. arī ESAO 2017. gada TP vadlīniju 2.65. punktu.

         (680)  TP ziņojums, 30. un 31. lpp.

         (681)  Kā skaidrots ESAO 2017. gada TP vadlīniju 6.42. punktā: “[..] Piemēram, iekšēji izstrādāta nemateriālā aktīva gadījumā, ja likumīgais īpašnieks neīsteno nekādas attiecīgās funkcijas, neizmanto nekādus attiecīgos aktīvus un neuzņemas nekādus attiecīgos riskus, bet ir tikai īpašumtiesību turētājs, likumīgajam īpašniekam galu galā nebūs tiesību uz nekādu daļu no ienesīguma, ko daudznacionālu uzņēmumu grupa guvusi no šā nemateriālā aktīva izmantošanas, izņemot uz neatkarīgu atlīdzību (ja tāda ir paredzēta) par īpašumtiesību turēšanu.”

         (682)  Amazon2015. gada 5. martā sniegtā informācija, 91. punkts, 30. lpp.

         (683)  Kā noteikts ESAO 2017. gada TP vadlīniju 6.89. punktā: “Darījumos, kuru ietvaros notiek nemateriālo aktīvu vai to tiesību nodošana, ir būtiski precīzi noteikt starp asociētajiem uzņēmumiem nodoto nemateriālo aktīvu un to tiesību būtību. Ja nodotajām tiesībām tiek piemēroti ierobežojumi, ir būtiski arī noteikt šādu ierobežojumu būtību un nodoto tiesību pilnu apmēru. Šajā saistībā būtu jāatzīmē, ka uz darījumiem attiecinātie apzīmējumi nenosaka transfertcenu noteikšanas analīzi. Piemēram, nododot ekskluzīvas tiesības izmantot patentu valstī X, nodokļu maksātāja lēmums raksturot darījumu vai nu kā visu valsts X patentu tiesību pārdošanu, vai kā pastāvīgu ekskluzīvu licenci uz daļu no pasaules mēroga patentu tiesībām neietekmē neatkarīgas cenas noteikšanu, ja jebkurā no gadījumiem darījums, kuram nosaka cenu, paredz ekskluzīvu tiesību nodošanu, lai izmantotu patentu valstī X uz tā atlikušo lietderīgo dzīves ciklu. Tādējādi funkcionālajā analīzē būtu precīzi jānosaka nodoto tiesību uz nemateriālajiem aktīviem būtība.”

         (684)  Kā skaidrots 189.–192. apsvērumā, ES vietējie saistītie uzņēmumi sniedz atbalsta pakalpojumus utt. LuxOpCo un saņem atlīdzību par šiem pakalpojumiem saskaņā ar “izmaksas plus” pieeju.

         (685)  TP ziņojums, 13. lpp.

         (686)  TP ziņojums, 13. un 30. lpp.

         (687)  Komisija konstatē, ka šīs nepilnības, kas atklājušās TP ziņojumā un apstiprinātas apstrīdētajā nodokļu nolēmumā, atkārtojās gan 2014. gada pētījumā (sk. 324. apsvērumu), gan 2017. gada ex post TP ziņojumā (sk. 386. un 387. apsvērumu). LuxOpCo funkcijas 2017. gada ex post TP ziņojumā ir atspoguļotas kā mazvērtīgas, rutīnveida funkcijas. Turklāt ir norādīts, ka LuxOpCo saskaras ar ierobežotiem riskiem. Saistībā ar aktīviem 2017. gada ex post TP ziņojumā ir skaidri norādīts, ka LuxOpCo“nepieder un tas nepārvalda un nekontrolē nekādas IĪ tiesības”. Šajā saistībā ziņojumā ir klaji ignorēts tas, ka LuxOpCo tika piešķirta ekskluzīva un neatsaucama licence uz nemateriālajiem aktīviem Eiropas tirgū uz visu to dzīves ciklu un ka LuxOpCo – saskaņā ar tam piešķirtajām tiesībām atbilstīgi licences līgumam – faktiski papildus izstrādā, uzlabo un pārvalda nemateriālos aktīvus, sedzot izmaksas un riskus. Kā jau parādīts 9.2.1.2. iedaļā, tas ir kļūdains atspoguļojums un noteikti nepareizs LuxOpCo funkciju, aktīvu un risku apraksts. Sk. 2017. gada ex post TP ziņojumu, 31. un 32. lpp.

         (688)  Sk. šajā saistībā ESAO 2010. gada TP vadlīniju 2.87. punktu, kur ir noteikts: “Kopsaucējs būtu jāorientē uz analizētā darījuma analizētās puses īstenoto funkciju vērtības attiecīgo(-ajiem) rādītāju(-iem), ņemot vērā šīs puses izmantotos aktīvus un uzņemtos riskus.” Sk. arī ESAO 2017. gada TP vadlīnijas, 2.93. punkts.

         (689)  ESAO sekretariāta 2010. jūlija dokuments par transfertcenu noteikšanas metodēm, 17. punkts.

         (690)  Kā noteikts ESAO 1995. gada TP vadlīniju 8.8. punktā: “Ieguldījumi CCA [CSA] atšķiras no parastas īpašuma vai pakalpojumu nodošanas grupas iekšienē ar to, ka daļa vai visa atlīdzība, ko paredzēts izmaksāt dalībniekiem, ir gaidāmie ieguvumi katram no dalībniekiem, pateicoties resursu un prasmju apvienošanai. Neatkarīgi uzņēmumi slēdz vienošanās par izmaksu un risku dalīšanu, ja pastāv kopīga nepieciešamība, no kuras uzņēmumi var savstarpēji gūt labumu. Piemēram, neatkarīgas puses neatkarīgos apstākļos var vēlēties dalīt riskus (piemēram, saistībā ar augsto tehnoloģiju pētniecību), lai pēc iespējas samazinātu šādu darbību iespējamos zaudējumus, vai tās var dalīt izmaksas vai iesaistīties kopīgā izstrādē, lai panāktu ietaupījumus, iespējams, pateicoties apjomradītiem ietaupījumiem, vai lai uzlabotu efektivitāti un ražīgumu, iespējams, pateicoties dažādu individuālu stipro pušu un specializēto zināšanu jomu apvienošanai.” Sk. arī ESAO 2010. gada TP vadlīnijas, 8.8. punkts, un ESAO 2017. gada TP vadlīnijas, 8.12. punkts.

         (691)  Amazon2015. gada 28. oktobrī sniegtajā informācijā “Eiropas struktūru loma”, 2. lpp., un “Tikšanās ar lietas grupu”, 4. lpp., apgalvo, ka LuxSCS uztur un izstrādā nemateriālos aktīvus, “veicot būtiskus ieguldījumus”. Tomēr, kā skaidrots 9.2.1.1. iedaļā, LuxSCS saistībā ar nemateriālo aktīvu izstrādi faktiski neīsteno nekādas vērtību pievienojošas funkcijas. Atsaucoties uz CSA, šķiet, ka Amazon vēlas norādīt, ka A9 un ATI veiktās izstrādes darbības ASV būtu jāuzskata par LuxSCS funkcijām, kas ir būtiskas apstrīdētā darījuma novērtēšanā. Tomēr, kā skaidrots 427. apsvērumā, A9 un ATI veic funkcijas savā vārdā, un, kā apliecina CSA gada pārskati, LuxSCS pats neiegulda izstrādē saskaņā ar CSA. Ja tas būtu īstenojis funkcijas, kas tam bija uzticētas saskaņā ar CSA, tas būtu bijis atspoguļots izmaksu kopumā. Tādējādi A9 un ATI saņem atlīdzību par to funkcijām saistībā ar nemateriālajiem aktīviem izstrādes izmaksu veidā.

         (692)  Sk. 206. apsvērumu.

         (693)  Kā skaidrots ESAO 1995. un 2010. gada TP vadlīniju 6.18. punktā: “Ir arī svarīgi ņemt vērā tādu pakalpojumu kā tehniskā palīdzība un darbinieku apmācība vērtību, kurus izstrādātājs varētu sniegt saistībā ar nodošanu. Līdzīgi, iespējams, ir jāņem vērā licences saņēmēja nodrošinātie ieguvumi licences devējam, uzlabojot produktus vai procesus.” Sk. arī ESAO 2017. gada TP vadlīniju 6.75. punktu: “Šajā B iedaļā noteiktie principi ir jāpiemēro dažādās situācijās saistībā ar nemateriālo aktīvu izstrādi, uzlabošanu, uzturēšanu, aizsardzību un izmantošanu. Katrā gadījumā galvenais apsvērums ir tāds, ka asociētiem uzņēmumiem, kas iegulda tādu nemateriālo aktīvu izstrādē, uzlabošanā, uzturēšanā, aizsardzībā un izmantošanā, kuri likumīgi pieder citam grupas dalībniekam, ir jāsaņem neatkarīga atlīdzība par to īstenotajām funkcijām, uzņemtajiem riskiem un izmantotajiem aktīviem. [..].”

         (694)  Kā skaidrots 2.5. iedaļā iepriekš, gan Luksemburgas tiesību akti nodokļu jomā, gan ESAO satvars paredz, ka jebkādiem LuxOpCo sniegtajiem grupas iekšējiem pakalpojumiem būtu jāļauj LuxOpCo ne tikai iekasēt savas izmaksas no LuxSCS, bet arī saņemt neatkarīgu atlīdzību papildus šīm segtajām izmaksām.

         (695)  Piemērojot TNMM ar LuxSCS kā analizējamo pusi, ESAO 1995. un 2010. gada TP vadlīniju 7.36. punktā ir sniegti norādījumi, kas nosaka, ka “ja asociēts uzņēmums pakalpojumu sniegšanas ietvaros funkcionē tikai kā pārstāvis vai starpnieks, “izmaksas plus” metodes piemērošanā ir svarīgi, lai ienesīgums vai uzcenojums būtu atbilstīgs pašu pakalpojumu sniegšanai. Tādā gadījumā kā neatkarīgu cenu varētu nebūt piemēroti noteikt uzcenojumu virs pakalpojumu izmaksām, bet drīzāk virs pašas starpniecības funkcijas izmaksām [..]. Piemēram, asociētam uzņēmumam var nākties grupas dalībnieku vārdā segt reklāmas telpas nomas izmaksas, ar kādām grupas dalībieki saskartos tieši, ja tie būtu neatkarīgi uzņēmumi. Tādā gadījumā var būt piemēroti šīs izmaksas nodot grupas saņēmējiem bez uzcenojuma un piemērot uzcenojumu tikai starpnieka izmaksām, kas radušās, pildot tā starpniecības funkciju.” Sk. arī ESAO 2017. gada TP vadlīniju 7.34. punktu: Sk. arī 242. un 263. apsvērumu.

         (696)  Sk. 264. apsvērumu.

         (697)  Sk. 429. apsvērumu.

         (698)  ESAO 1995., 2010. un 2017. gada TP vadlīnijas, glosārijs.

         (699)  Sk. 522. apsvērumu un 650. zemsvītras piezīmi.

         (700)  ESAO 2017. gada TP vadlīniju 2.100. punkts: “Ja tiek konstatēts, ka izmaksu atzīšana par tranzītizmaksām atbilst neatkarības principam, rodas otrs jautājums, proti, par salīdzināmības sekām un neatkarības diapazona noteikšanu. Tā kā ir savstarpēji jāsalīdzina līdzīgi uzņēmumi, tad, ja no nodokļu maksātāja tīrās peļņas rādītāja kopsaucēja tiek izslēgtas tranzītizmaksas, arī no salīdzināmā uzņēmuma tīrās peļņas rādītāja kopsaucēja būtu jāizslēdz salīdzināmās izmaksas. Praksē salīdzināmības problēmas var rasties gadījumā, ja ir pieejama ierobežota informācija par salīdzināmo uzņēmumu izmaksu sadalījumu.”

         (701)  Sk. 258. apsvērumu.

         (702)  Sk. ESAO 2010. gada TP vadlīnijas, 2.1.2.1. punkts.

         (703)  Sk. 148. apsvērumu.

         (704)  Sk. 353. apsvērumu.

         (705)  Sk. 3. tabulu: LuxOpCo 2006.–2013. gada peļņas un zaudējumu pārskats, kas parāda, ka PPI konsekventi veido aptuveni [70–75] % no LuxOpCo kopējām izmaksām.

         (706)  TP ziņojums, V papildinājums.

         (707)  Tāpat Luksemburga un Amazon argumentē, ka zemākā līmeņa ieviešanas mērķis bija aizsargāt LuxOpCo, jo salīdzināmie uzņēmumi 2003. gadā cieta zaudējumus un zemākā līmeņa mehānisms garantēja pozitīvu atlīdzību. Papildus tam, ka šāds zemākais līmenis nekad nav bijis attiecināms (jo attiecināmi bija tikai griesti) un ka nepieciešamībai pēc zemākā līmeņa nav lielas saistības ar nepieciešamību pēc griestiem, šis arguments jebkurā gadījumā nav īpaši pārliecinošs. Faktiski honorāra noteikšanas metode (t. i., LuxOpCo ienesīgums) paredz, ka, ja LuxOpCo ienesīgums ir mazāks par 0,45 % no ES pārdošanas apjoma, LuxOpCo ienesīgums būtu jākoriģē, lai tas atbilstu vai nu 0,45 % no ieņēmumiem, vai ES pamatdarbības peļņas atkarībā no tā, kas ir mazāks. Tādējādi pozitīva apgrozījuma gadījumā, kad LuxOpCo tomēr cieš zaudējumus, t. i., kad ES pamatdarbības peļņa ir negatīva, piemērojot mehānismu, ko Amazon un Luksemburga sauc par “zemāko līmeni”, tiek izvēlēta zemāka vērtība, kura šajā gadījumā būtu ES pamatdarbības peļņa. Tādēļ LuxOpCo ar apstrīdētajā nodokļu nolēmumā ietverto honorāra noteikšanas mehānismu nav aizsargāts pret zaudējumiem. Faktiski, tā kā saskaņā ar honorāra noteikšanas metodi honorārs, t. i., LuxSCS atlīdzība, nekad nedrīkst būt mazāks par nulli, tas būtu nulle, savukārt potenciālos zaudējumus segtu LuxOpCo.

         (708)  Sk. 304. un 354. apsvērumu.

         (709)  Apvienotās lietas C-20/15 P un C-21/15 P Komisija pret World Duty Free, ECLI:EU:C:2016:981, 54. punkts, un citētā judikatūra.

         (710)  Lieta C-20/15 P Komisija pret World Duty Free Group, ECLI:EU:C:2016:981, 56. punkts, un lieta C-6/12 P Oy, ECLI:EU:C:2013:525, 18. punkts.

         (711)  Lieta C-15/14 P Komisija pret MOL, ECLI:EU:C:2015:362, 60. punkts. Sk. arī apvienotās lietas C-20/15 P un C-21/15 P Komisija pret World Duty Free Group, ECLI:EU:C:2016:981, 55. punkts; lietu C-211/15 P Orange pret Komisiju, ECLI:EU:C:2016:798, 53. un 54. punkts; un lietu C-270/15 P Beļģija pret Komisiju, ECLI:EU:C:2016:489, 49. punkts.

         (712)  Apvienotās lietas C-78/08–C-80/08 Paint Graphos, ECLI:EU:C:2009:417.

         (713)  Apvienotās lietas C-20/15 P un C-21/15 P Komisija pret World Duty Free, ECLI:EU:C:2016:981, 57. punkts, un citētā judikatūra.

         (714)  Apvienotās lietas C-78/08–C-80/08 Paint Graphos, ECLI:EU:C:2009:417, 65. punkts.

         (715)  Apvienotās lietas C-106/09 P un C-107/09 P Komisija pret Gibraltāras valdību un Apvienoto Karalisti, ECLI:EU:C:2011:732, 75. punkts. Sk. arī apvienotās lietas C-20/15 P un C-21/15 P Komisija pret World Duty Free Group, ECLI:EU:C:2016:981, 54. punkts.

         (716)  Sk. 240. apsvērumu.

         (717)  Sk. 240. apsvērumu. Piemēram, procentu izdevumi saistībā ar aktīviem, kas sniedz no nodokļiem atbrīvotus ienākumus, vai direktoru maksas, kuras nav paredzētas uzņēmuma ikdienas darbībai.

         (718)  LIR 164.a pants. Sk. arī 54. zemsvītras piezīmi. Fiskālas apvienības nodokļu konsolidēšana paredz uzņēmumu grupas asimilāciju vienā (neintegrētā) nodokļu maksātājā.

         (719)  Nodokļu konsolidēšana paredz uzņēmumu grupas asimilāciju vienā nodokļu maksātājā. Tas ir veids, kā novērst nelabvēlīgākus nosacījumus, ar ko uzņēmumu grupas ienākumu nodokļu jomā saskaras salīdzinājumā ar atsevišķiem uzņēmumiem. Konsolidēšana nav atbalsta pasākums, ja pēc konsolidēšanas uzņēmumu grupai netiek piemērots labvēlīgāks režīms nekā atsevišķam uzņēmumam.

         (720)  Lieta C-138/09 Todaro Nunziatina & C., ECLI:EU:C:2010:291, 21. punkts.

         (721)  Piemēram, Komisijas 2002. gada 16. oktobra lēmumā par valsts atbalsta shēmu C 49/2001 (ex NN 46/2000) – koordinācijas centri – ko īstenojusi Luksemburga (OV L 170, 9.7.2003., 20. lpp.), 53. punkts, nodokļa atvieglojumu varēja saņemt tikai “koordinācijas centrs, kurš ir daudznacionāls rezidents-sabiedrība ar ierobežotu atbildību un kura vienīgais mērķis ir sniegt pakalpojumus tikai un vienīgi tās pašas ārvalstu starptautiskās grupas uzņēmumiem vai sabiedrībām”. Līdzīgi Komisijas 2003. gada 13. maija lēmumā par atbalsta shēmu, ko īstenojusi Francija attiecībā uz galvenajiem birojiem un loģistikas centriem (OV L 23, 28.1.2004., 1. lpp.), 66. punkts: “shēmas nodrošinātie ieguvumi attiecas tikai un vienīgi uz galvenajiem birojiem un loģistikas centriem, kas galvenokārt sniedz savus pakalpojumus asociētiem uzņēmumiem, kuri atrodas ārpus Francijas.” Visbeidzot, Komisijas 2003. gada 24. jūnija lēmumā par atbalsta shēmu, ko īstenojusi Beļģija – Nodokļu nolēmumu sistēma Amerikas Savienoto Valstu ārvalstu tirdzniecības korporācijām (OV L 23, 28.1.2004., 14. lpp.), 57. punkts: “nolēmumu sistēma ārvalstu tirdzniecības korporāciju darbībām Beļģijā ietver īpašu shēmu, kas piemērojama tikai un vienīgi ārvalstu tirdzniecības korporāciju filiālēm un meitasuzņēmumiem”.

         (722)  Amazon2015. gada 5. martā sniegtā informācija, 2. pielikums.

         (723)  To, ka šāda prakse ir valsts atbalsts, Komisija jau konstatēja Komisijas 2016. gada 11. janvāra Lēmumā (ES) 2016/1699 par Beļģijas īstenoto virspeļņas nodokļa atlaižu valsts atbalsta shēmu SA.37667 (2015/C) (ex 2015/NN) (OV L 260, 27.9.2016., 61. lpp.).

         (724)  Apvienotās lietas C-78/08–C-80/08 Paint Graphos un citi, ECLI:EU:C:2009:417, 69. punkts.

         (725)  Lieta C-170/83 Hydrotherm, ECLI:EU:C:1984:271, 11. punkts. Sk. arī lietu T-137/02 Pollmeier Malchow pret Komisiju, ECLI:EU:T:2004:304, 50. punkts.

         (726)  Lieta C-480/09, Acea Electrabel Produzione SpA pret Komisiju, ECLI:EU:C:2010:787, 47.–55. punkts; Lieta C-222/04 Cassa di Risparmio di Firenze SpA un citi, ECLI:EU:C:2006:8, 112. punkts.

         (727)  Amazon grupas korporatīvā struktūra ir sīkāk skaidrota 1. attēlā.

         (728)  Sk. 119. zemsvītras piezīmi. Saskaņā ar ASV Nodokļu kodeksu iekšzemes uzņēmumiem ir jāmaksā nodokļi no visā pasaulē, arī ārvalstīs, gūtajiem ienākumiem un – pretēji citu valstu praksei – no meitasuzņēmumu ienākumiem. Tomēr parasti nodoklis no ārvalstu meitasuzņēmumu ienākumiem tiek atlikts līdz ienākumu sadalei dividenžu veidā vai līdz brīdim, kad ārvalstu uzņēmums tos citā veidā ir atgriezis saviem ASV akcionāriem. Ja un kad kāda daļa no LuxSCS peļņas tiks atgriezta tā ASV bāzētajiem partneriem, tai piemēros nodokli saskaņā ar minēto pasaules mēroga nodokļu sistēmu tāpat, kā to piemēro jebkurai citai parastai peļņas sadalei pēc nodokļu nomaksas no ārvalstīm kontrolētā uzņēmumā.

         (729)  Sk. pēc analoģijas lietu C-323/82 Intermills, ECLI:EU:C:1984:345, 11. punkts. Sk. arī apvienotās lietas C-182/03 un C-217/03 Beļģija un Forum 187 pret Komisiju, ECLI:EU:C:2005:266, 102. punkts: “Komisija pareizi uzskatīja, ka noteikumi ar nodokli apliekamo ienākumu noteikšanai deva labumu koordinācijas centriem un grupām, pie kurām tie piederēja.”

         (730)  Līguma 107. panta 2. punktā paredzētie izņēmumi attiecas uz sociālo atbalstu, ko piešķir individuāliem patērētājiem, atbalstu, kurš paredzēts, lai novērstu kaitējumu, ko nodarījušas dabas katastrofas vai ārkārtēji notikumi, kā arī atbalstu, kuru sniedz konkrētos Vācijas Federālās Republikas apgabalos, un neviens no šiem apgalvojumiem neattiecas uz šo gadījumu.

         (731)  Komisijas 2004. gada 21. aprīļa Regula (EK) Nr. 794/2004, ar ko īsteno Padomes Regulu (ES) 2015/1589, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta piemērošanai (OV L 140, 30.4.2004., 1. lpp.).

         (732)  Apvienotās lietas C-182/03 un C-217/03 Beļģija un Forum 187 ASBL pret Komisiju, ECLI:EU:C:2006:416. Tādu pašu pamatojumu Vispārējā tiesa izmantoja apvienotajās lietās T-427/04 un T-17/05 Francija un France Telecom pret Komisiju, ECLI:EU:T:2009:474, kur France Telecom tika piešķirts atbrīvojums no nodokļa, un Komisija secināja, ka atbalsts tika piešķirts reizi gadā, t. i., maksājamā un atbrīvotā nodokļa starpība tika aprēķināta katru gadu un cita starpā bija atkarīga no vietējo iestāžu ikgadējā balsojuma par nodokļu likmēm. Vispārējā tiesa šo secinājumu apstiprināja.

         (733)  Sk. 1. apsvērumu.

         (734)  Luksemburgas apsvērumi par izmeklēšanas sākšanas lēmumu, 42. un 43. punkts.

         (735)  Luksemburgas apsvērumi par izmeklēšanas sākšanas lēmumu, 44. punkts.

         (736)  Lieta C-74/00 Falck y A. di Bolzano pret Komisiju, ECLI:EU:C:2002:524, 140. punkts.

         (737)  Lieta C-408/04 P Komisija pret Salzgitter, ECLI:EU:C:2008:236, 100.–107. punkts.

         (738)  Turpat, 106. punkts.

         (739)  Forum 187 (citēts iepriekš), 147. punkts, lieta 265/85 Van den Bergh en Jurgens un Van Dijk Food Products Lopik pret Komisiju (1987) Recueil, 1155. lpp., 44. punkts.

         (740)  Turpat.

         (741)  Apvienotās lietas C-471/09 P–C-473/09 P Territorio Histórico de Vizcaya – Diputación Foral de Vizcaya un citi pret Komisiju, ECLI:EU:C:2011:521, 64. punkts: “Sur ce point, il convient de rappeler qu'un État membre, dont les autorités ont octroyé une aide en violation des règles de procédure prévues à l'article 88 CE, ne saurait, en principe, invoquer la confiance légitime des bénéficiaires pour se soustraire à l'obligation de prendre les mesures nécessaires en vue de l'exécution d'une décision de la Commission lui ordonnant de récupérer l'aide. Admettre une telle possibilité reviendrait, en effet, à priver les dispositions des articles 87 CE et 88 CE de tout effet utile, dans la mesure où les autorités nationales pourraient ainsi se fonder sur leur propre comportement illégal pour mettre en échec l'efficacité des décisions prises par la Commission en vertu de ces dispositions du traité CE.” Tāpat sk. arī apvienotās lietas C-465/09–C-470/09 Diputacion Foral de Vizcaya e.a. pret Komisiju, ECLI:EU:C:2011:372, 150. punkts; un lietu C-372/97 Itālija pret Komisiju, ECLI:EU:C:2003:275, 112. punkts.

         (742)  Territorio Histórico de Vizcaya (citēts iepriekš), 68. punkts. Sk. arī lietu C-183/02 P Demesa un Territorio Histórico de Álava pret Komisiju, ECLI:EU:C:2004:701, 52. punkts.

         (743)  Territorio Histórico de Vizcaya (citēts iepriekš), 76. punkts.

         (744)  Lieta 173/73 Itālija pret Komisiju, ECLI:EU:C:1974:71, 13. punkts.

         (745)  Komisijas paziņojums par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu pasākumiem, kas saistīti ar tiešajiem nodokļiem uzņēmējdarbībai (OV C 384, 10.12.1998., 3. lpp.), 22. apsvērums: “Ja ikdienas praksē nākas interpretēt nodokļu likumus, tad tas nedrīkst radīt diskrecionāru režīmu uzņēmumiem. Katrs administratīvs lēmums, kas atkāpjas no vispārējiem nodokļu noteikumiem par labu atsevišķiem uzņēmumiem, parasti izraisa pieņēmumu par valsts atbalstu, un tas ir sīki jāanalizē. Ja administratīvie lēmumi ir tikai vispārējo noteikumu interpretācija, tie neizraisa pieņēmumu par atbalstu. Tomēr iestāžu pieņemto lēmumu neskaidrība un rīcības brīvība, ko iestādes dažkārt izmanto, nostiprina pieņēmumu, ka dažos gadījumos to nolūks ir tieši tāds. Tas nemazina dalībvalsts iespējas nodrošināt nodokļu maksātājiem juridisku skaidrību un prognozējamību, piemērojot vispārējos nodokļu likumus.”

         (746)  Sk. cita starpā Komisijas 2002. gada 22. augusta Lēmumu 2003/81/EK par Spānijas īstenotu atbalsta shēmu koordinācijas centriem Vizcaya C 48/2001 (ex NN 43/2000) (OV L 31, 6.2.2003., 26. lpp.); Komisijas 2002. gada 5. septembra Lēmumu 2003/512/EK par Vācijas īstenotu atbalsta shēmu kontroles un koordinācijas centriem (OV L 177, 16.7.2003., 17. lpp.); Komisijas 2002. gada 16. oktobra Lēmumu 2003/501/EK par Luksemburgas īstenotu valsts atbalstu C 49/2001 (ex NN 46/2000) koordinācijas centriem (OV L 170, 9.7.2003., 20. lpp.); Komisijas 2003. gada 17. februāra Lēmumu 2003/755/EK par atbalsta shēmu, ko Beļģija īstenojusi par labu koordinācijas centriem, kuri veic uzņēmējdarbību Beļģijā (OV L 282, 30.10.2003., 25. lpp.); Komisijas 2003. gada 17. februāra Lēmumu 2003/515/EK par valsts atbalstu, ko Nīderlande īstenojusi par labu starptautiskām finanšu operācijām (OV L 180, 18.7.2003., 52. lpp.); Komisijas 2003. gada 13. maija Lēmumu 2004/76/EK par atbalsta shēmu, ko īstenojusi Francija attiecībā uz galvenajiem birojiem un loģistikas centriem (OV L 23, 28.1.2004., 1. lpp.); un Komisijas 2003. gada 24. jūnija Lēmumu 2004/77/EK par atbalsta shēmu, ko īstenojusi Beļģija – Nodokļu nolēmumu sistēma Amerikas Savienoto Valstu ārvalstu tirdzniecības korporācijām (OV L 23, 28.1.2004., 14. lpp.).

         (747)  Apvienotās lietas C-182/03 un C-217/03 Beļģija un Forum 187 ASBL pret Komisiju, ECLI:EU:C:2006:416.

         (748)  Luksemburgas apsvērumi par izmeklēšanas sākšanas lēmumu, 43. punkts. Luksemburgas citē 19. punktu Rīcības kodeksa jautājumu grupas (uzņēmējdarbības nodokļi) ziņojumā Padomei (Ecofin), kura sacīts: “Saistībā ar Luksemburgas nodokļu pasākumu attiecībā uz grupas iekšējās finansēšanas darbībās iesaistītiem uzņēmumiem Grupa apstiprināto aprakstu izskatīja 2011. gada 17. februāra sanāksmē. Luksemburga informēja Grupu, ka 2011. gada 28. janvāra apkārtraksts Nr. 164/2 paredz nosacījumus iepriekšēju cenu noteikšanas līgumiem, kas apstiprina darījumu atlīdzību. Sanāksmē, kas notika 2011. gada 11. aprīlī, Luksemburga informēja Grupu, ka 2011. gada 8. aprīļa apkārtraksts Nr. 164/2 a nodrošināja, ka iepriekš sniegti apstiprinājumi, kas izdoti pirms apkārtraksta Nr. 164/2 stāšanās spēkā, zaudētu spēku ne vēlāk kā 2011. gada 31. decembrī. Ņemot vērā šo informāciju, Grupa vienojās, ka šo pasākumu nav nepieciešams novērtēt attiecībā pret Rīcības kodeksa kritērijiem.”

         (749)  Padomes secinājumi Ecofin padomes sanāksmē 1997. gada 1. decembrī par nodokļu politiku (OV C 2, 6.1.1998., 1. lpp.). Sk. arī dokumentus šajā saitē: http://ec.europa.eu/taxation_customs/taxation/company_tax/harmful_tax_practices/#code_conduct.

         (750)  Šajā saistībā sk. ģenerāladvokāta Léger atzinumu lietā C-217/03, Beļģija un Forum 187 ASBL pret Komisiju, ECLI:EU:C:2006:89, 376. punkts.

         (751)  ESAO 1960. gada 14. decembra nodokļu paraugkonvencijas Papildprotokolā Nr. 1 konvencijas parakstītājvalstis vienojās, ka Eiropas Komisija piedalīsies ESAO darbā. Eiropas Komisijas pārstāvji kopā ar locekļiem piedalās diskusijās par ESAO darba programmu un ir iesaistīti visas organizācijas un tās dažādo struktūru darbā. Tomēr, lai gan Eiropas Komisijas dalība ir krietni plašāka par novērotāja lomu, tai nav balsstiesību, un tā oficiāli nepiedalās to tiesību aktu pieņemšanā, kas iesniegti Padomei pieņemšanai.

         (752)  Sk. 326. apsvērumu.

         (753)  Lieta T-290/97 Mehibas Dordtselaan pret Komisiju, ECLI:EU:T:2000:8, 59. punkts, un apvienotās lietas C-182/03 un C-217/03 Beļģija un Forum 187 ASBL pret Komisiju, ECLI:EU:C:2006:416, 147. punkts.

         (754)  Amazon apsvērumi par izmeklēšanas sākšanas lēmumu, 178. punkts.

         (755)  Sk. 742. zemsvītras piezīmi.

         (756)  Piemēram, sk. Komisijas 1999. gada 24. februāra Lēmumu 1999/718/EK par valsts atbalstu, ko Spānija piemērojusi Daewoo Electronics Manufacturing España SA (Demesa) (OV L 292, 13.11.1999., 1. lpp.); Komisijas 1999. gada 21. aprīļa Lēmumu 2000/735/EK par Nīderlandes nodokļu iestāžu piemēroto režīmu Philips un Rabobank tehnoloģiju nomas līgumam (OV L 297, 24.11.2000., 13. lpp.); Komisijas 1999. gada 22. decembra Lēmumu 2000/795/EK par valsts atbalstu, ko Spānijas valsts sniegusi Ramondín SA un Ramondín Cápsulas SA (OV L 318, 16.12.2000., 36. lpp.); Komisijas 2004. gada 2. augusta Lēmumu 2005/709/EK par valsts atbalstu, ko Francija sniegusi France Telecom (OV L 269, 14.10.2005., 30. lpp.); Komisijas 2007. gada 11. decembra Lēmumu 2008/551/EK par valsts atbalstu C 12/07 (ex N 799/06), ko Slovākijas Republika plāno sniegt uzņēmumam Glunz&Jensen s.r.o. (OV L 178, 5.7.2008., 38. lpp.); Komisijas 2008. gada 4. jūnija Lēmumu 2008/734/EK par valsts atbalstu C 57/07 (ex N 843/06), ko Slovākijas Republika plāno īstenot attiecībā uz Alas Slovakia, s.r.o. (OV L 248, 17.9.2008., 19. lpp.); un Lēmumu 2011/276/ES.

         (757)  Sk. 326. apsvērumu.

         (758)  Lieta T-214/95 Het Vlaamse Gewest (Flandrijas reģions) pret Komisiju, ECLI:EU:T:1998:77, 54. punkts.

         (759)  Tomēr “atgūšanas neiespējamības” kontekstā, nevis “atbalsta summas aprēķināšanas sarežģītības” kontekstā.

         (760)  Sk. lietu C-441/06 Komisija pret Franciju, ECLI:EU:C:2007:616, 29. punkts, un citēto judikatūru.

         (761)  Apvienotās lietas T-427/04 un T-17/05 Francija un France Telecom pret Komisiju, ECLI:EU:T:2009:474, 297. punkts.

         (762)  Apvienotās lietas T-427/04 un T-17/05 Francija un France Telecom pret Komisiju, ECLI:EU:T:2009:474, 299. punkts.

         (763)  Sk. 549. apsvērumu.

         (764)  Sk. 551. un 552. apsvērumu.

         (765)  Sk. 558. apsvērumu.

         (766)  JTPF 2010. gada ziņojums, 63. punkts.

         (767)  Sk. 429. apsvērumu. Kā skaidrots ESAO 1995. gada TP vadlīniju 7.33. punktā: “[..] Neatkarīgā darījumā neatkarīgs uzņēmums parasti par pakalpojumiem piemērotu samaksu tā, lai gūtu peļņu, nevis sniegtu pakalpojumu par to pašizmaksu [..].” Tādējādi LuxSCS ne tikai saņemtu uzcenojumu virs izmaksām, bet arī šo izmaksu atlīdzināšanu.

         (768)  Kā norādīts 9.5. iedaļā un it sevišķi 607. apsvērumā, Luksemburgas nodokļu iestāde piemēroja LuxOpCo labvēlīgu nodokļu režīmu. Tādēļ LuxOpCo ir pirmais atbalsta saņēmējs, no kā Luksemburgai būtu jāatgūst atbalsts. Ja atgūšana no šī atbalsta saņēmēja nenovērš neatbilstīgo priekšrocību, atgūšana ir jāattiecina arī uz Amazon grupu, jo visa grupa veido vienu saimniecisko vienību, kura gūst labumu no atbalsta. Šajā saistībā sk. apvienotās lietas T-415/05, T-416/05 un T-423/05 Grieķija pret Komisiju, ECLI:EU:T:2010:386, 126. punkts.