title: Padomes Lēmums 2014/827/KĀDP ( 2014. gada 21. novembris ), ar ko groza Vienoto rīcību 2008/851/KĀDP par Eiropas Savienības militāro operāciju ar mērķi palīdzēt Somālijas piekrastē novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas un atturēt no šādiem nodarījumiem

text:
               22.11.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 335/19

         PADOMES LĒMUMS 2014/827/KĀDP
   (2014. gada 21. novembris),
   ar ko groza Vienoto rīcību 2008/851/KĀDP par Eiropas Savienības militāro operāciju ar mērķi palīdzēt Somālijas piekrastē novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas un atturēt no šādiem nodarījumiem
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 42. panta 4. punktu un 43. panta 2. punktu,
   ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2008. gada 10. novembrī pieņēma Vienoto rīcību 2008/851/KĀDP (1), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Lēmumu 2012/174/KĀDP (2).

               (2)

               Padome 2013. gada 22. jūlijā vienojās, ka ES turpina būt apņēmības pilna Somālijas piekrastē apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas. Tā atzinīgi vērtēja labos rezultātus, ko līdz šim guvusi tās jūras operācija Atalanta. Padome uzsvēra, ka, lai gan ir gūti lieliski panākumi cīņā pret jūras pirātismu, apdraudējums joprojām saglabājas un progress varētu apstāties.

               (3)

               Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padome (ANO DP) 2013. gada 18. novembrī pieņēma Rezolūciju 2125 (2013), ar ko tika atjaunots regulējums starptautiskajām darbībām cīņā pret pirātismu un tā pamatcēloņiem.

               (4)

               ES militārā operācija, kas minēta Vienotajā rīcībā 2008/851/KĀDP (Atalanta), būtu jāpagarina līdz 2016. gada 12. decembrim.

               (5)

               Padome 2013. gada 22. jūlijā papildus vienojās, ka ES turpinās integrēto pieeju drošības un tiesiskuma uzlabošanai Somālijā, balstoties uz Somālijas līdzdalību un atbildību, cieši koordinējot darbības ar citiem dalībniekiem un veidojot saskaņu un sinerģiju starp ES instrumentiem, jo īpaši starp tās kopējās drošības un aizsardzības politikas misijām un operācijām.

               (6)

               Ar minēto integrēto pieeju, kas balstīta uz paktu par New Deal Somālijai, būtu jāstiprina jūras spēki Somālijā un reģionā, vēršoties pret pirātisma pamatcēloņiem un mazinot pirātu tīklu iespējas izbēgt no soda saistībā ar citām noziedzīgām darbībām jūrā, tādējādi radot nosacījumus, kas veicina Atalanta mērķu sasniegšanu.

               (7)

               Šajā sakarā operācijas Atalanta ieguldījums ar sekundāriem uzdevumiem, esošo līdzekļu un spēju robežās un rīkojoties pēc pieprasījuma, ES integrētajā pieejā Somālijā un attiecīgajās starptautiskās kopienas darbībās, palīdzētu vērsties pret pirātisma pamatcēloņiem un tā tīkliem. Minētos sekundāros uzdevumus veiktu, lai atbalstītu Atalanta izejas stratēģiju.

               (8)

               Lai sekmētu pirātisma apkarošanas tiesību aktu piemērošanu, vienlaicīgi uzlabojot Atalanta veiktu uz izlūkdatiem balstītu pirātisma apkarošanas operāciju efektivitāti, būtu jāveicina Atalanta sadarbība ar tiesībaizsardzības iestādēm.

               (9)

               Nekas no šajā lēmumā vai Vienotajā rīcībā 2008/851/KĀDP teiktā neliedz Atalanta iesaistīto valstu personālam pildīt to pienākumus saskaņā ar piemērojamiem valstu tiesību aktiem.

               (10)

               Ir nepieciešams noteikt finanšu atsauces summu, kas paredzēta Atalanta kopējo izmaksu segšanai laikposmam no 2014. gada 13. decembra līdz 2016. gada 12. decembrim.

               (11)

               Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Vienotā rīcība 2008/851/KĀDP,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Vienoto rīcību 2008/851/KĀDP groza šādi:

               1)

               vienotās rīcības 1. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:
               “3.   Tāpat Atalanta, esošo līdzekļu un spēju robežās un rīkojoties pēc pieprasījuma, kā ar izpilddarbībām nesaistītu sekundāru uzdevumu var sniegt ieguldījumu ES integrētajā pieejā Somālijā un attiecīgajās starptautiskās kopienas darbībās, tādējādi palīdzot vērsties pret pirātisma pamatcēloņiem un tā tīkliem.”;

               2)

               vienotās rīcības 2. panta g)–i) apakšpunktu aizstāj ar šādiem:

                           “g)

                           vāc saskaņā ar piemērojamiem tiesību aktiem e) punktā minēto personu personas datus, kuri attiecas uz īpatnībām, kas var palīdzēt šādas personas identificēt, tostarp pirkstu nospiedumus, kā arī šādu informāciju, izņemot citus personas datus – uzvārdu, pirmslaulību uzvārdu, vārdus un visus pseidonīmus vai pieņemtos vārdus; dzimšanas datumu un vietu, valstspiederību, dzimumu; dzīvesvietu, profesiju un atrašanās vietu; datus par vadītāja apliecībām, identifikācijas dokumentiem un pases datus;

                           h)

                           lai datus izplatītu Starptautiskās Kriminālpolicijas organizācijas (INTERPOLS) kanālos un pārbaudītu tos INTERPOLA datubāzēs un gaidot, kamēr Savienība un INTERPOLS noslēgs vienošanos, dalībvalstu INTERPOLA centrālajam valsts birojam (CVB) saskaņā ar kārtību, par ko jāvienojas ES operācijas komandierim un attiecīgā CVB vadītājam, nosūta šādus datus:

                                       —

                                       personas datus, kas minēti g) apakšpunktā,

                                       —

                                       datus par iekārtām, kurus šādas personas izmanto.

                                 Personas datus pēc to nosūtīšanas ITERPOLAM neuzglabā;

                           i)

                           nosūta h) apakšpunktā minētos datus EIROPOLAM saskaņā ar noteikumiem, ko paredz vienošanās, kas noslēdzama starp Savienības Augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos un EIROPOLS. Personas datus pēc to nosūtīšanas EUROPOLAM neuzglabā;

                           j)

                           esošo līdzekļu un spēju robežās palīdz pārraudzīt zvejas darbības Somālijas piekrastē un atbalsta Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) izstrādāto Somālijas jurisdikcijā esošos ūdeņos veiktas nerūpnieciskās un rūpnieciskās zvejas licencēšanas un reģistrēšanas sistēmu, kad tā sāks darbību, neiekļaujot nekādas izpildes darbības;

                           k)

                           cieši koordinējot ar Eiropas Ārējās darbības dienestu, uztur sakarus ar Somālijas vienībām un privātiem uzņēmumiem, kuri darbojas to vārdā, kas Somālijas piekrastē aktīvi iesaistās plašākos ar jūras drošību saistītos jautājumos, lai labāk izprastu to darbības un spējas un novērstu ar jūrā veiktām darbībām saistītus konfliktus;

                           l)

                           nodrošinot loģistikas atbalstu, zināšanas vai apmācību jūrā, pēc EUCAP NESTOR, EUTM Somalia, ES īpašā pārstāvja Āfrikas raga reģionā un ES misijas Somālijā pieprasījuma un esošo līdzekļu un spēju robežās palīdz tiem attiecībā uz to pilnvarām un operācijas Atalanta zonu un sekmē to, lai tiktu īstenotas attiecīgas ES programmas, jo īpaši saskaņā ar desmito EAF īstenoto reģionālo Jūras drošības programmu;

                           m)

                           ar attiecīgā Komisijas dienesta starpniecību Indijas okeāna tunzivju komitejai, tās dalībvalstīm un FAO dara pieejamus datus, ko par zvejas darbībām ievākušas EUNAVFOR vienības Somālijas piekrastē, un pēc tam, kad jūras spēku veidošanas jomā, tostarp attiecībā uz informācijas apmaiņas drošības pasākumiem, krastā ir gūti pietiekami panākumi, palīdzēt Somālijas iestādēm, darot tām pieejamus operācijas laikā apkopotos datus par zvejas darbībām;

                           n)

                           saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvenciju un esošo līdzekļu un spēju robežās atbalsta Somālijas un Eritrejas Uzraudzības grupas (SEMG) darbības saskaņā ar ANO DP Rezolūcijām 2060 (2012), 2093 (2013) un 2111 (2013), veicot uzraudzību un ziņojot SEMG par uzmanību piesaistījušiem kuģiem, kurus tur aizdomās par pirātu tīklu atbalstīšanu.”

                     ;

               3)

               vienotās rīcības 14. pantam pievieno šādu punktu:
               “4.   ES militārās operācijas kopējo izmaksu finanšu atsauces summa laikposmam no 2014. gada 13. decembra līdz 2016. gada 12. decembrim ir EUR 14 775 000. Lēmuma 2011/871/KĀDP 25. panta 1. punktā minētā finanšu atsauces summas procentuālā daļa ir noteikta 0 % apmērā.”;

               4)

               vienotās rīcības 16. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:
               “3.   ES militārā operācija beidzas 2016. gada 12. decembrī.”

         2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2014. gada 21. novembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         C. CALENDA

      (1)  Padomes Vienotā rīcība 2008/851/KĀDP (2008. gada 10. novembris) par Eiropas Savienības militāro operāciju ar mērķi palīdzēt Somālijas piekrastē novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas un atturēt no šādiem nodarījumiem (OV L 301, 12.11.2008., 33. lpp.).

      (2)  Padomes Lēmums 2012/174/KĀDP (2012. gada 23. marts), ar ko groza Vienoto rīcību 2008/851/KĀDP par Eiropas Savienības militāro operāciju ar mērķi palīdzēt Somālijas piekrastē novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas un atturēt no šādiem nodarījumiem (OV L 89, 27.3.2012., 69. lpp.).


title: 2010/726/ES: Padomes Lēmums ( 2010. gada 22. novembris ) par to, lai noslēgtu Otro papildprotokolu Nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Čīles Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai

text:
               30.11.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 313/1

         PADOMES LĒMUMS
   (2010. gada 22. novembris)
   par to, lai noslēgtu Otro papildprotokolu Nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Čīles Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai
   (2010/726/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 217. pantu saistībā ar 218. panta 6. punkta a) apakšpunktu un 8. punktu,
   ņemot vērā Bulgārijas Republikas un Rumānijas Pievienošanās līgumu un jo īpaši tā 4. panta 3. punktu,
   ņemot vērā Bulgārijas Republikas un Rumānijas Pievienošanās aktu un jo īpaši tā 6. panta 2. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu (1),
   tā kā:

               (1)

               Otrais papildprotokols Nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Čīles Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai, Kopienas un tās dalībvalstu vārdā tika parakstīts 2007. gada 24. jūlijā.

               (2)

               Tā kā 2009. gada 1. decembrī stājās spēkā Lisabonas līgums, Eiropas Savienība ir aizstājusi Eiropas Kopienu un ir tās pēctece.

               (3)

               Otrais papildprotokols būtu jāapstiprina,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Savienības un tās dalībvalstu vārdā tiek apstiprināts Otrais papildprotokols Nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Čīles Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai (2).
   2. pants
   Padomes priekšsēdētājs Savienības un tās dalībvalstu vārdā sniedz Otrā papildprotokola 10. pantā paredzēto paziņojumu.
   3. pants
   Padomes priekšsēdētājs Savienības vārdā sniedz šādu paziņojumu:

      “Tā kā 2009. gada 1. decembrī stājās spēkā Lisabonas līgums, Eiropas Savienība ir aizstājusi Eiropas Kopienu un ir tās pēctece, un no minētās dienas īsteno visas Eiropas Kopienas tiesības un uzņemas visus tās pienākumus. Tādēļ atsauces uz “Eiropas Kopienu” protokola tekstā attiecīgā gadījumā jālasa kā atsauces uz “Eiropas Savienību”.”

   4. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2010. gada 22. novembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         C. ASHTON

      (1)  OV C 263 E, 16.10.2008., 149. lpp.

      (2)  Otrais papildprotokols publicēts OV L 251, 26.9.2007., 2. lpp. kopā ar lēmumu par tā parakstīšanu. Labojumu verbālprocess Otrajam papildprotokolam spāņu valodā publicēts OV L 255, 23.9.2008., 34. lpp.


title: 2007/502/EK,Euratom: Padomes un Komisijas Lēmums ( 2007. gada 25. jūnijs ), lai Eiropas Kopienas un Eiropas Atomenerģijas kopienas vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Nolīgumu par sadarbību zinātnes un tehnoloģiju jomā starp Eiropas Kopienu un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Šveices Konfederāciju, no otras puses

text:
               20.7.2007

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 189/24

         PADOMES UN KOMISIJAS LĒMUMS
   (2007. gada 25. jūnijs),
   lai Eiropas Kopienas un Eiropas Atomenerģijas kopienas vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Nolīgumu par sadarbību zinātnes un tehnoloģiju jomā starp Eiropas Kopienu un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Šveices Konfederāciju, no otras puses
   (2007/502/EK, Euratom)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME UN EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 170. pantu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu,
   ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 101. panta otro daļu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Komisija Kopienu vārdā ir veikusi sarunas attiecībā uz Nolīgumu par sadarbību zinātnes un tehnoloģiju jomā starp Eiropas Kopienu un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Šveices Konfederāciju, no otras puses, paredzot arī nolīguma provizorisku piemērošanu no 2007. gada 1. janvāra. Provizoriska piemērošana ļautu Šveices tiesību subjektiem piedalīties pirmajos uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus saistībā ar Septīto pamatprogrammu.

               (2)

               Nolīgums tika parafēts 2007. gada 27. februārī.

               (3)

               Nolīgums būtu jāparaksta un jāpiemēro provizoriski, kamēr tiek pabeigtas procedūras tā oficiālai noslēgšanai,

         IR NOLĒMUŠAS ŠĀDI.
   1. pants
   1.   Ar šo Kopienas vārdā ir apstiprināta Nolīguma par sadarbību zinātnes un tehnoloģiju jomā starp Eiropas Kopienu un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Šveices Konfederāciju, no otras puses, un Nobeiguma akta parakstīšana, ņemot vērā minētā nolīguma noslēgšanu.
   2.   Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   1.   Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas Kopienas vārdā parakstīt nolīgumu un Nobeiguma aktu, ņemot vērā tā noslēgšanu.
   2.   Ar šo Komisijas priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas Eiropas Atomenerģijas kopienas vārdā parakstīt nolīgumu un Nobeiguma aktu, ņemot vērā tā noslēgšanu.
   3. pants
   Nolīgumu par sadarbību zinātnes un tehnoloģiju jomā starp Eiropas Kopienu un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Šveices Konfederāciju, no otras puses, piemēro provizoriski.
   4. pants
   1.   Komisija ar Pamatnolīgumu par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību starp Eiropas Kopienām un Šveices Konfederāciju (1) izveidotajā Šveices un Kopienu Pētniecības komitejā pieņem Kopienu nostāju par lēmumiem saskaņā ar nolīguma 2. panta 1. punktu par to, kā Šveicē piemērojami noteikumi attiecībā uz tādu juridisko struktūru uzņēmējdarbību, kas izveidotas saskaņā ar EK Līguma 169. un 171. pantu.
   2.   Komisija ar Pamatnolīgumu par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību starp Eiropas Kopienām un Šveices Konfederāciju izveidotajā Šveices un Kopienu Pētniecības komitejā pieņem Kopienu nostāju par lēmumiem saskaņā ar nolīguma 6. panta 2. un 3. punktu, lai noteiktu Šveices reģionus, kuri ir tiesīgi gūt labumu no pētniecības darbībām īpašās programmas “Iespējas” darba programmā “Pētniecības potenciāls”.
   5. pants
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Luksemburgā, 2007. gada 25. jūnijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         A. SCHAVAN

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         José Manuel BARROSO

      (1)  OV L 313, 22.11.1985., 6. lpp.

   A PIELIKUMS
   INTELEKTUĀLĀ ĪPAŠUMA TIESĪBU PIEŠĶIRŠANAS PRINCIPI
   I.   Darbības joma
   Šajā nolīgumā terminam “intelektuālais īpašums” ir tāda nozīme, kāda noteikta 2. pantā 1967. gada 14. jūlijā Stokholmā parakstītajā Konvencijā, ar kuru nodibina Pasaules intelektuālā īpašuma organizāciju.
   Šajā nolīgumā “zināšanas” ir gan aizsargāti, gan neaizsargāti rezultāti, tostarp informācija, kā arī autortiesības vai tiesības, kas attiecināmas uz šādu informāciju, pēc pieteikumu iesniegšanas nolūkā saņemt patentus, dizainparaugus, augu šķirņu aizsardzības dokumentus, papildu aizsardzības sertifikātus vai līdzīgus aizsardzības veidus vai pēc to saņemšanas.
   II.   Pušu juridisko vienību intelektuālā īpašuma tiesības

               1.

               Katra Puse nodrošina, ka tādu otras Puses juridisko vienību intelektuālā īpašuma tiesības, kuras piedalās saskaņā ar šo nolīgumu veiktās darbībās, kā arī tiesības un pienākumi, kas izriet no šādas līdzdalības, tiek īstenoti veidā, kas ir saderīgs ar attiecīgajām starptautiskajām konvencijām, kuras ir piemērojamas Pusēm, jo īpaši ar TRIPS līgumu (Līgums par intelektuālā īpašuma tiesībām, kas saistītas ar tirdzniecību, ko administrē Pasaules tirdzniecības organizācija), ar Bernes konvenciju (1971. gada Parīzes akts) un ar Parīzes konvenciju (1967. gada Stokholmas akts).

               2.

               Juridiskajām vienībām, kas veic uzņēmējdarbību Šveicē un kas piedalās netiešās darbībās saskaņā ar EK un Euratom Septīto pamatprogrammu, ir intelektuālā īpašuma tiesības un pienākumi saskaņā ar nosacījumiem, kuri izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 2321/2002 (1), kas grozīta ar Regulu (EK) Nr. 1906/2006, Padomes Regulā (Euratom) Nr. 2322/2002 (2), kas grozīta ar Padomes 2006. gada 18. decembra Regulu (Euratom) Nr. 1908/2006, un dotāciju nolīgumā un/vai līgumā, kas noslēgts ar Eiropas Kopienu, atbilstīgi 1. punktam. Ja Šveice piedalās netiešās darbībās saskaņā ar EK Septīto pamatprogrammu, ko īsteno atbilstīgi Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 169. un 171. pantam, tad Šveicei ir tādas pašas intelektuālā īpašuma tiesības un pienākumi kā dalībvalstīm, kas tajā piedalās, kā paredzēts attiecīgos noteikumos.

               3.

               Juridiskajām vienībām, kas veic uzņēmējdarbību Eiropas Savienības dalībvalstī un kas piedalās Šveices pētniecības programmās un/vai projektos, ir tādas pašas intelektuālā īpašuma tiesības un pienākumi kā juridiskajām vienībām, kas veic uzņēmējdarbību Šveicē un kas piedalās šajās pētniecības programmās vai projektos, atbilstīgi 1. punktam.

         III.   Pušu intelektuālā īpašuma tiesības

               1.

               Ja vien Puses nav vienojušās citādi, uz zināšanām, ko Puses radījušas, veicot darbības saskaņā ar šā nolīguma 2. panta 4. punktu, attiecas šādi noteikumi:

                           a)

                           Puse, kas rada šādas zināšanas, ir minēto zināšanu īpašniece. Ja nevar noteikt, cik daudz darba katra Puse attiecīgi ieguldījusi, Pusēm ir kopīpašuma tiesības uz šīm zināšanām;

                           b)

                           Puse, kurai pieder minētās zināšanas, piešķir otrai Pusei piekļuves tiesības šīm zināšanām šā nolīguma 2. panta 4. punktā minēto darbību veikšanai. Šādas piekļuves tiesības piešķir bez atlīdzības.

               2.

               Ja vien Puses nav vienojušās citādi, Pušu zinātniskajai literatūrai piemēro šādus noteikumus:

                           a)

                           ja viena Puse publicē zinātniskus un tehniskus datus, informāciju un rezultātus, kas izriet no vai iegūti saistībā ar darbībām, kas veiktas atbilstīgi šim nolīgumam, žurnālos, rakstos, pārskatos, grāmatās, tostarp ar video materiālu un programmatūru starpniecību, tad otrai Pusei piešķir vispasaules neekskluzīvu, neatsaucamu, bezmaksas licenci, kas ļauj tulkot, pavairot, adaptēt, pārraidīt un publiski izplatīt šādus darbus;

                           b)

                           uz visiem ar autortiesībām aizsargāto datu un informācijas eksemplāriem, kurus paredzēts izplatīt publiski un kuri sagatavoti saskaņā ar šo sadaļu, norāda autora(-u) vārdu(-us), ja vien autors no tā nav nepārprotami atteicies. Uz eksemplāriem ir arī skaidri redzama norāde par Pušu kopējo atbalstu.

               3.

               Ja vien Puses nav vienojušās citādi, Pušu nepieejamai informācijai piemēro šādus noteikumus:

                           a)

                           paziņojot otrai Pusei informāciju, kas attiecas uz darbībām, kuras veiktas atbilstīgi šim nolīgumam, katra Puse nosaka to informāciju, kuru tā vēlas saglabāt nepieejamu;

                           b)

                           šādu informāciju saņēmusī Puse var uz savu atbildību šādu nepieejamu informāciju nodot tās pārziņā esošām struktūrām vai personām konkrētos šā nolīguma īstenošanas nolūkos;

                           c)

                           ar nepieejamu informāciju sniegušās Puses iepriekšēju rakstisku piekrišanu informāciju saņēmusī Puse šādu nepieejamu informāciju drīkst izplatīt plašāk, nekā atļauts b) apakšpunktā. Puses sadarbojas, izstrādājot iepriekšējas rakstiskas piekrišanas pieprasīšanas un saņemšanas procedūras, lai varētu plašāk izplatīt šādu informāciju, un katra Puse sniegs šādu apstiprinājumu tādā apjomā, kādu pieļauj tās iekšpolitika un normatīvie akti;

                           d)

                           nedokumentēta nepieejamā vai cita konfidenciāla informācija, ko sniedz semināros un citās Pušu pārstāvju sanāksmēs, kuras rīko saskaņā ar šo nolīgumu, vai informācija, kas iegūta personāla piesaistes, iekārtu izmantošanas vai netiešo darbību rezultātā, ir uzskatāma par konfidenciālu, kad šādas nepieejamas vai citas konfidenciālas vai iekšējas informācijas saņēmējs tiek brīdināts par tam paziņotās informācijas konfidenciālo raksturu šādas informācijas paziņošanas brīdī atbilstīgi a) apakšpunktam;

                           e)

                           katra Puse nodrošina, ka nepieejamo informāciju, kuru tā iegūst atbilstīgi a) un d) apakšpunktam, kontrolē, kā paredzēts šajā nolīgumā. Ja viena Puse apzinās, ka tā nevarēs ievērot vai ka ir paredzams, ka tā nevarēs ievērot a) un d) apakšpunktā iekļautos noteikumus par nepieejamību, tā tūlīt informē otru Pusi. Puses apspriežas, lai noteiktu atbilstīgu turpmāko rīcību.

      (1)  OV L 355, 30.12.2002., 23. lpp.

      (2)  OV L 355, 30.12.2002., 35. lpp.

   B PIELIKUMS
   FINANŠU NOTEIKUMI, KAS REGLAMENTĒ ŠĀ NOLĪGUMA 5. PANTĀ MINĒTO ŠVEICES IEGULDĪJUMU
   I.   Finansiālas līdzdalības noteikšana

               1.

               Komisija cik ātri vien iespējams un vēlākais katra gada 1. septembrī kopā ar attiecīgu vispārēju informāciju paziņo Šveicei:

                           a)

                           saistību apropriāciju summu Eiropas Savienības provizoriskā budžeta projekta izdevumu tāmē atbilstīgi abām pamatprogrammām;

                           b)

                           paredzamo iemaksu summu, kas izriet no provizoriskā budžeta projekta, atbilstīgi Šveices līdzdalībai abās pamatprogrammās. Tomēr, lai atvieglotu iekšējās budžeta procedūras, Komisijas dienesti sniedz atbilstīgos orientējošos skaitļus vēlākais katra gada 31. maijā.

               2.

               Tiklīdz vispārējais budžets ir pieņemts galīgā variantā, Komisija paziņo Šveicei iepriekšminētās summas izdevumu tāmē atbilstīgi Šveices līdzdalībai.

         II.   Maksājuma procedūras

               1.

               Komisija katra finanšu gada jūnijā un novembrī izdod Šveicei uzaicinājumu veikt iemaksu atbilstīgi tās līdzdalībai saskaņā ar šo nolīgumu. Šajos uzaicinājumos paredz attiecīgi iemaksāt Šveices ieguldījuma sešas divpadsmitdaļas atbilstīgi katram uzaicinājumam veikt iemaksu, un ne vēlāk kā 30 dienas pēc šāda uzaicinājuma saņemšanas. Tomēr abu pamatprogrammu pēdējā gadā Šveices iemaksas pilnu summu maksā ne vēlāk kā 30 dienas pēc uzaicinājuma veikt iemaksu saņemšanas.

               2.

               Šveices ieguldījumus izsaka un maksā euro.

               3.

               Šveice veic savas iemaksas saskaņā ar šo nolīgumu atbilstīgi 1. punktā noteiktajam grafikam. Jebkuras maksājuma aizkavēšanās gadījumā piemēro procentu maksājumu, kura likme ir līdzvērtīga piedāvātajai viena mēneša starpbanku likmei (Euribor), kā norādīts Telerate 248. lappusē. Par katru kavējuma mēnesi šo likmi palielina par 1,5 procentu punktiem. Palielināto likmi piemēro visam kavējuma periodam. Tomēr procenti jāmaksā tikai tad, ja iemaksas veic vēlāk nekā 30 dienas pēc 1. punktā paredzētajiem maksājumu termiņiem.

               4.

               Ceļa izdevumus, kas radušies Šveices pārstāvjiem un ekspertiem, piedaloties pētniecības komiteju darbā un īstenojot abas pamatprogrammas, Komisija atmaksā saskaņā ar noteikumiem un procedūrām, kas tobrīd ir spēkā attiecībā uz Kopienu dalībvalstu pārstāvjiem un ekspertiem.

         III.   Īstenošanas nosacījumi

               1.

               Šveices finansiālais ieguldījums abās pamatprogrammās atbilstīgi šā nolīguma 5. pantam parasti paliek nemainīts attiecīgajam finanšu gadam.

               2.

               Komisija, slēdzot katra finanšu gada (n) kontus un ņemot vērā ieņēmumu un izdevumu pārskata veidošanas sistēmu, noteiktā kārtībā noformē kontus attiecībā uz Šveices līdzdalību, ņemot vērā izmaiņas, kas veiktas vai nu ar pārvedumiem, anulēšanu, pārnesumiem vai papildinot vai grozot budžetu finanšu gada laikā.

         Šo noformēšanu veic n + 1 gada pirmā maksājuma brīdī. Tomēr pēdējo šādu noformēšanu veic ne vēlāk kā ceturtā gada jūlijā pēc abu pamatprogrammu beigām. Šveices maksājumus kreditē Eiropas Kopienu programmās kā budžeta ieņēmumus, kas iekļauti attiecīgajā budžeta pozīcijā Eiropas Savienības vispārējā budžeta ieņēmumu tāmē.
   IV.   Informācija

               1.

               Vēlākais katra finanšu gada (n + 1) 31. maijā sagatavo abu pamatprogrammu apropriāciju ziņojumu par iepriekšējo finanšu gadu (n) un nosūta Šveicei zināšanai atbilstīgi Komisijas ieņēmumu un izdevumu pārskata paraugam.

               2.

               Komisija paziņo Šveicei statistikas un visus citus vispārējus finanšu datus, kas attiecas uz abu pamatprogrammu īstenošanu un kas ir pieejami dalībvalstīm.

         C PIELIKUMS
   TO KOPIENAS PROGRAMMU ŠVEICES DALĪBNIEKU FINANŠU KONTROLE, UZ KURĀM ATTIECAS ŠIS NOLĪGUMS
   I.   Tieša saziņa
   Komisija tieši sazinās ar EK un Euratom Septītās pamatprogrammas dalībniekiem, kas veic uzņēmējdarbību Šveicē, un to apakšuzņēmējiem. Viņi var iesniegt tieši Komisijai visu attiecīgo informāciju un dokumentāciju, kas jāiesniedz, pamatojoties uz šajā nolīgumā minētajiem tiesību aktiem un dotāciju nolīgumiem un/vai līgumiem, kas noslēgti to īstenošanas nolūkā.
   II.   Revīzijas

               1.

               Saskaņā ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (1), kas grozīta ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1995/2006 (2) un Komisijas Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 (3), kas grozīta ar 2006. gada 7. augusta Regulu (EK, Euratom) Nr. 1248/2006 (4), un citiem noteikumiem, kas minēti šajā nolīgumā, dotāciju nolīgumos un/vai līgumos, kas noslēgti ar programmu dalībniekiem, kuri veic uzņēmējdarbību Šveicē, var paredzēt, ka Komisijas pārstāvji vai citas Komisijas pilnvarotas personas jebkurā laikā dalībnieku un to apakšuzņēmēju telpās var veikt zinātniskās, finanšu, tehnoloģiskās vai citas revīzijas.

               2.

               Komisijas pārstāvjiem vai citām Komisijas pilnvarotām personām ir atbilstīga pieeja atrašanās vietām, darbiem un dokumentiem, kā arī visai informācijai, tostarp elektroniskā veidā, kas ir vajadzīga, lai veiktu šādas revīzijas. Piekļuves tiesības skaidri norādītas dotāciju nolīgumos un/vai līgumos, kas noslēgti, lai īstenotu šajā nolīgumā minētos tiesību aktus.

               3.

               Eiropas Revīzijas palātai ir tādas pašas tiesības kā Komisijai.

               4.

               Saskaņā ar attiecīgajos dotāciju nolīgumos un/vai līgumos iekļautajiem noteikumiem revīzijas var veikt pēc EK un Euratom Septītās pamatprogrammas vai šā nolīguma darbības termiņa beigām.

               5.

               Šveices Federālo Revīzijas dienestu iepriekš informē par Šveices teritorijā veicamām revīzijām. Šāds paziņojums nav tiesisks priekšnoteikums minēto revīziju veikšanai.

         III.   Pārbaudes uz vietas

               1.

               Saskaņā ar šo nolīgumu Komisija (OLAF) ir pilnvarota veikt pārbaudes uz vietas un inspekcijas Šveices teritorijā saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti Padomes Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (5) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1073/1999 (6).

               2.

               Pārbaudes uz vietas un inspekcijas Komisija sagatavo un veic ciešā sadarbībā ar Šveices Federālo Revīzijas dienestu vai citām kompetentām Šveices Federālā Revīzijas dienesta izraudzītām Šveices iestādēm, kuras laikus informē par inspekciju un pārbaužu priekšmetu, mērķi un tiesisko pamatu, lai tās varētu sniegt vajadzīgo palīdzību. Šai nolūkā inspekcijās un pārbaudēs uz vietas var piedalīties Šveices kompetento iestāžu amatpersonas.

               3.

               Ja attiecīgās Šveices iestādes to vēlas, pārbaudes uz vietas un inspekcijas tās var veikt kopā ar Komisiju.

               4.

               Ja EK un Euratom Septītās pamatprogrammas dalībnieki nepiekrīt pārbaudei uz vietas vai inspekcijai, tad Šveices iestādes saskaņā ar valsts tiesību normām sniedz Komisijas inspektoriem vajadzīgo palīdzību, lai tie varētu izpildīt savu pienākumu veikt pārbaudi uz vietas vai inspekciju.

               5.

               Komisija pēc iespējas drīz ziņo Šveices Federālajam Revīzijas dienestam par visiem faktiem vai aizdomām par pārkāpumiem, kas ir konstatēti, veicot pārbaudi uz vietas vai inspekciju. Jebkurā gadījumā Komisijai jāinformē iepriekšminētā iestāde par šādu inspekciju un pārbaužu rezultātu.

         IV.   Informācija un konsultācijas

               1.

               Lai pareizi īstenotu šo pielikumu, Šveices un Kopienas kompetentās iestādes regulāri apmainās ar informāciju un pēc Puses pieprasījuma veic konsultācijas.

               2.

               Šveices kompetentās iestādes nekavējoties informē Komisiju par jebkuru faktu vai aizdomām saistībā ar pārkāpumu, kas konstatēts šajā nolīgumā minēto tiesību aktu piemērošanai noslēgto dotāciju nolīgumu un/vai līgumu slēgšanā un īstenošanā.

         V.   Konfidencialitāte
   Uz saskaņā ar šo pielikumu paziņoto vai citādi iegūto informāciju attiecas pienākums glabāt dienesta noslēpumu, un tā aizsargājama tāpat, kā tamlīdzīgu informāciju aizsargā Šveices tiesību akti un atbilstīgie Kopienas iestādēm piemērojamie noteikumi. Šādu informāciju var izpaust tikai tādām personām Kopienas iestādēs, dalībvalstīs vai Šveicē, kurām tā ir jāzina amata pienākumu veikšanai, un to drīkst izmantot tikai tādiem mērķiem, lai nodrošinātu Pušu finansiālo interešu efektīvu aizsardzību.
   VI.   Administratīvi pasākumi un sankcijas
   Neskarot Šveices krimināllikuma piemērošanu, Komisija var noteikt administratīvus pasākumus un sankcijas saskaņā ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002, kas grozīta ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1995/2006 un (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, kas grozīta ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1248/2006, kā arī saskaņā ar Padomes 1995. gada 18. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 par Eiropas Kopienu finansiālo interešu aizsardzību (7).
   VII.   Atgūšana un izpildes nodrošināšana
   Lēmumi, ko Komisija pieņēmusi saistībā ar EK Septīto pamatprogrammu šā nolīguma darbības jomā un kas uzliek finansiālas saistības personām, kuras nav valstis, ir izpildāmi Šveicē. Šveices valdības noteiktās iestādes izsniedz izpildes rīkojumu bez jebkādas papildu kontroles, izņemot tiesību akta autentiskuma apstiprinājumu, un valdība par to informē Komisiju. Izpildi veic saskaņā ar Šveices reglamentu. Eiropas Kopienu Tiesa kontrolē izpildes lēmuma likumību. Eiropas Kopienu Tiesas spriedumi saskaņā ar arbitrāžas noteikumiem līgumā saistībā ar EK un Euratom Septīto pamatprogrammu ir izpildāmi, ievērojot tos pašus noteikumus.

      (1)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (2)  OV L 390, 30.12.2006., 1. lpp.

      (3)  OV L 357, 31.12.2002., 1. lpp.

      (4)  OV L 227, 19.8.2006., 3. lpp.

      (5)  OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.

      (6)  OV L 136, 31.12.2002., 1. lpp.

      (7)  OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp.

   Līgumslēdzēju pušu kopīgā deklarācija par ciešu dialogu saistībā ar jaunām struktūrām EK Līguma 169. un 171. panta īstenošanai
   Abas Puses deklarē, ka nolūkā nodrošināt šā nolīguma 2. panta 1. punkta atbilstīgu īstenošanu, Šveices Konfederāciju attiecīgā gadījumā savlaicīgi informēs par sagatavošanas darbiem saistībā ar EK Līguma 169. un/vai 171. pantā paredzētajām struktūrām, kas veicami saskaņā ar Septīto pamatprogrammu.
   Padomes deklarācija par Šveices dalību komitejās
   Padome piekrīt, ka Šveices pārstāvji, ciktāl uz viņiem attiecas izskatāmie jautājumi, kā novērotāji var piedalīties sanāksmēs, ko rīko

               —

               visas komitejas, kas izveidotas saskaņā ar EK un Euratom Septīto pamatprogrammu, tostarp Zinātnes un tehnisko pētījumu komiteja (CREST);

               —

               Kopīgā Pētniecības Centra valde.

         Šveices pārstāvji nav klātesoši, kad šajās komitejās notiek balsošana.
   Kopienu deklarācija par ES pētnieku statusu Šveicē saskaņā ar šo nolīgumu
   Kopienas paredz, ka Šveice, nosakot jebkuras Eiropas Savienības dalībvalsts valstspiederīgajiem pieejamo uzturēšanās atļauju skaita ierobežojumus, minētā maksimāli pieļaujamā skaita aprēķinos neieskaita uzturēšanās atļaujas, kas tiek izdotas programmā iesaistītajiem pētniekiem. Kopienas tāpat paredz, ka pētnieki, kas piedalās projektos un ir nodarbināti Kopienu Kopīgajos pētniecības centros, arī var izmantot Sadarbības nolīgumā starp Eiropas Atomenerģijas kopienu un Šveices Konfederāciju vadāmas termokodolsintēzes un plazmas fizikas jomā (OV L 242/1, 4.9.1978.) 12. panta 3. punktā sniegtās priekšrocības.
   Šveices valdības deklarācija
   Šveices valdība uzskata, ka Kopienu deklarācija par ES pētnieku statusu Šveicē saskaņā ar šo nolīgumu neskar Pušu tiesības un pienākumus saskaņā ar šo nolīgumu un Šveices tiesisko regulējumu.
    ---documentbreak---

               20.7.2007

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 189/26

         NOLĪGUMS
   par sadarbību zinātnes un tehnoloģiju jomā starp Eiropas Kopienu un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Šveices Konfederāciju, no otras puses
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME
   Eiropas Kopienas vārdā
   un
   EIROPAS KOPIENU KOMISIJA
   (turpmāk “Komisija”)
   Eiropas Atomenerģijas kopienas vārdā,
   abas kopā turpmāk sauktas par “Kopienām”,
   no vienas puses,
   un
   ŠVEICES FEDERĀLĀ PADOME
   Šveices Konfederācijas (turpmāk “Šveice”) vārdā,
   no otras puses,
   turpmāk “Puses”,
   ŅEMOT VĒRĀ, ka cieša saikne starp Šveici un Kopienām dod labumu Pusēm;
   ŅEMOT VĒRĀ zinātnes un tehnoloģiju pētījumu nozīmīgumu Kopienām un Šveicei, kā arī to savstarpējo interesi sadarboties šajā jomā, lai labāk izmantotu resursus un izvairītos no nevajadzīgas dublēšanas;
   TĀ KĀ Šveice un Kopienas pašlaik īsteno pētniecības programmas kopīgās interešu jomās;
   TĀ KĀ Kopienas un Šveice ir abpusēji ieinteresētas sadarboties šajās programmās;
   ŅEMOT VĒRĀ, ka Puses ir ieinteresētas veicināt to pētniecībā iesaistīto tiesību subjektu savstarpēju piekļuvi pētniecības un tehnoloģiju attīstības darbībām Šveicē, no vienas puses, un Kopienas pētniecības un tehnoloģiju attīstības pamatprogrammām, no otras puses;
   TĀ KĀ 1978. gadā Eiropas Atomenerģijas kopiena un Šveice noslēdza Sadarbības nolīgumu vadāmas termokodolsintēzes un plazmas fizikas jomā (turpmāk “sintēzes nolīgums”);
   TĀ KĀ 1986. gada 8. janvārī Puses noslēdza Pamatnolīgumu par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību, kas stājās spēkā 1987. gada 17. jūlijā (turpmāk “pamatnolīgums”);
   ŅEMOT VĒRĀ, ka pamatnolīguma 6. pants nosaka to, ka sadarbību, kura ir pamatnolīguma mērķis, veic ar atbilstīgiem nolīgumiem;
   TĀ KĀ 2004. gada 16. janvārī Kopienas un Šveice parakstīja Nolīgumu par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību (1), kuru provizoriski piemēro no 2004. gada 1. janvāra un kurš stājās spēkā 2006. gada 16. maijā;
   ŅEMOT VĒRĀ, ka iepriekšminētā nolīguma 9. panta 2. punktā paredzēta nolīguma atjaunināšana, lai piedalītos jaunās daudzgadu pamatprogrammās pētniecības un tehnoloģijas attīstībai, savstarpēji vienojoties par nosacījumiem;
   TĀ KĀ ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1982/2006/EK (2) un Regulu (EK) Nr. 1906/2006 (3), kā arī ar Padomes Lēmumiem 2006/971/EK (4), 2006/972/EK (5), 2006/973/EK (6), 2006/974/EK (7) un 2006/975/EK (8) pieņēma Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģijas attīstībai un demonstrējumu pasākumiem (2007.–2013.) (turpmāk “EK Septītā pamatprogramma”) un ar Padomes Lēmumu 2006/970/Euratom
       (9), Padomes Regulu (Euratom) Nr. 1908/2006 (10) un Padomes Lēmumiem 2006/976/Euratom
       (11) un 2006/977/Euratom
       (12) pieņēma Eiropas Atomenerģijas kopienas (Euratom) Septīto pamatprogrammu kodolpētniecības un mācību pasākumiem (2007.–2011.), kura turklāt sekmē Eiropas Pētniecības telpas izveidi (turpmāk “EK un Euratom Septītā pamatprogramma”);
   TĀ KĀ, neskarot Kopienu dibināšanas līgumu noteikumus, šis nolīgums un jebkuras darbības, kas tiek uzsāktas saskaņā ar to, nekādā veidā neietekmēs tās pilnvaras, kas piešķirtas dalībvalstīm starpvalstu darbības uzsākšanai ar Šveici zinātnes, tehnoloģijas, pētniecības un attīstības jomā un, vajadzības gadījumā, nolīgumu noslēgšanai šajā nolūkā,
   IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.
   1. pants
   Priekšmets
   1.   Šveices līdzdalības veids un nosacījumi attiecībā uz pilnīgu EK un Euratom Septītās pamatprogrammas īstenošanu ir tādi, kā paredzēts šajā nolīgumā, neskarot sintēzes nolīguma noteikumus.
   Juridiskās vienības, kas veic uzņēmējdarbību Šveicē, var piedalīties visās EK un Euratom Septītās pamatprogrammas īpašajās programmās.
   2.   Šveices juridiskas vienības var piedalīties Kopienu Kopīgā pētniecības centra darbībās, ciktāl uz šo līdzdalību neattiecas 1. punkts.
   3.   Juridiskās vienības, kas veic uzņēmējdarbību Kopienās, tostarp Kopīgais pētniecības centrs, var piedalīties pētniecības programmās un/vai projektos Šveicē jomās, kas ir līdzvērtīgas programmu tematiem EK un Euratom Septītajā pamatprogrammā.
   4.   Šajā nolīgumā “juridiska vienība” ir jebkura fiziska vai jebkura juridiska persona, kas izveidota atbilstīgi tās valsts tiesību aktiem, kurā tā veic uzņēmējdarbību, vai atbilstīgi Kopienas tiesību aktiem un kas ir tiesību subjekts, un kas savā vārdā ir tiesīga baudīt jebkādas tiesības un uzņemties jebkādus pienākumus. Tās, inter alia, ietver universitātes, pētnieciskas organizācijas, rūpnieciskus uzņēmumus, tostarp mazos un vidējos uzņēmumus, un privātpersonas.
   2. pants
   Sadarbības veidi un līdzekļi
   Sadarbība notiek šādā veidā:

               1.

               To juridisko vienību, kas veic uzņēmējdarbību Šveicē, līdzdalība visās īpašajās programmās, kas pieņemtas saskaņā ar EK un Euratom Septīto pamatprogrammu, saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti uzņēmumu, pētniecības centru un universitāšu līdzdalībai gan Eiropas Kopienas pētniecības, tehnoloģijas attīstības un demonstrējumu pasākumos, gan Eiropas Atomenerģijas kopienas pētniecības un mācību pasākumos.
               Ja Kopiena paredz noteikumus Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 169. un 171. panta īstenošanai, Šveicei ir atļauts piedalīties juridiskajās struktūrās, kas izveidotas saskaņā ar minētajiem noteikumiem, atbilstīgi noteikumiem, kas tiks pieņemti attiecībā uz šo juridisko struktūru uzņēmējdarbību, un ar noteikumu, ka šie noteikumi būs piemērojami Šveicē. Šveices un Kopienu Pētniecības komiteja lemj par šo noteikumu piemērojamību Šveicē.
               Juridiskās vienības, kas veic uzņēmējdarbību Šveicē, ir tiesīgas piedalīties netiešās darbībās, pamatojoties uz Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 169. un 171. pantu.

               2.

               Šveices finanšu iemaksas to programmu budžetos, kuras pieņemtas EK un Euratom Septītās pamatprogrammas īstenošanai, kā definēts 5. panta 2. punktā.

               3.

               To juridisko vienību, kas veic uzņēmējdarbību Kopienā, līdzdalība Šveices pētniecības programmās un/vai projektos, par kuriem Federālā padome ir pieņēmusi lēmumu jomās, kas ir līdzvērtīgas EK un Euratom Septītās pamatprogrammas tematiem, saskaņā ar attiecīgos Šveices noteikumos paredzētajiem nosacījumiem un īpašo projektu partneru vienošanos, kā arī Šveices atbilstīgās programmas pārvaldību. Tās juridiskās vienības, kas veic uzņēmējdarbību Kopienās un kas piedalās Šveices pētniecības programmās un/vai projektos, pašas sedz savas izmaksas, tostarp to relatīvo daļu attiecībā uz projekta vispārējām pārvaldības un administratīvajām izmaksām.

               4.

               Papildus savlaicīgai informācijas un dokumentu sniegšanai par EK un Euratom Septītās pamatprogrammas un Šveices programmu un/vai projektu īstenošanu, Pušu sadarbība var ietvert šādus veidus un līdzekļus:

                           a)

                           regulāra viedokļu apmaiņa par pētniecības politikas pamatnostādnēm un prioritātēm, kā arī plāniem Šveicē un Kopienās;

                           b)

                           viedokļu apmaiņa par sadarbības perspektīvām un attīstību;

                           c)

                           savlaicīga informācijas apmaiņa par pētniecības programmu un projektu īstenošanu Šveicē un Kopienās un saskaņā ar šo nolīgumu veiktā darba rezultātiem;

                           d)

                           kopīgas sanāksmes;

                           e)

                           pētnieku, inženieru un tehniķu vizītes un apmaiņa;

                           f)

                           Šveices un Kopienu programmu vai projektu vadītāju regulāri kontakti un darbu izpildes uzraudzība;

                           g)

                           ekspertu dalība semināros, simpozijos un darbsemināros.

         3. pants
   Pielāgošana
   Sadarbību var pielāgot un pilnveidot jebkurā laikā, abām Pusēm savstarpēji vienojoties.
   4. pants
   Intelektuālā īpašuma tiesības un pienākumi
   1.   Saskaņā ar A pielikumu un piemērojamiem tiesību aktiem juridiskajām vienībām, kas veic uzņēmējdarbību Šveicē un kas piedalās Kopienas pētniecības programmās, attiecībā uz šādas līdzdalības rezultātā radušās informācijas un intelektuālā īpašuma īpašumtiesībām, izmantošanas tiesībām un izplatīšanu ir tādas pašas tiesības un pienākumi kā juridiskajām vienībām, kas veic uzņēmējdarbību Kopienās. Šo noteikumu nepiemēro tādos projektos iegūtiem rezultātiem, kas sākti pirms šā nolīguma provizoriskās piemērošanas.
   2.   Saskaņā ar A pielikumu un piemērojamiem tiesību aktiem, juridiskajām vienībām, kas veic uzņēmējdarbību Kopienā un kas piedalās Šveices pētniecības programmās un/vai projektos, kā paredzēts 2. panta 3. punktā, attiecībā uz šādas līdzdalības rezultātā radušās informācijas un intelektuālā īpašuma īpašumtiesībām, izmantošanas tiesībām un izplatīšanu ir tādas pašas tiesības un pienākumi kā juridiskajām vienībām, kas veic uzņēmējdarbību Šveicē un kas piedalās attiecīgajās programmās un/vai projektos.
   5. pants
   Finanšu noteikumi
   1.   Saistības, ko Kopienas saskaņā ar EK un Euratom Septīto pamatprogrammu ir uzņēmušās pirms šā nolīguma provizoriskas piemērošanas, – kā arī maksājumi, kas izriet no tām, – neprasa nekādu ieguldījumu no Šveices. Šveices finansiālo ieguldījumu, kas izriet no līdzdalības EK un Euratom Septītās pamatprogrammas īstenošanā, nosaka proporcionāli un papildus summai, kas katru gadu ir pieejama Eiropas Savienības vispārējā budžetā saistību apropriācijām, lai izpildītu Komisijas finanšu saistības attiecībā uz darbu, kas jāveic šajā nolīgumā ietverto programmu un pasākumu īstenošanai, pārvaldībai un darbības nodrošināšanai.
   2.   Proporcionalitātes koeficientu, kas reglamentē Šveices ieguldījumu EK un Euratom Septītajā pamatprogrammā, izņemot kodolsintēzes programmu, iegūst, nosakot attiecību starp Šveices iekšzemes kopproduktu tirgus cenās un Eiropas Savienības dalībvalstu iekšzemes kopproduktu summu tirgus cenās. Šveices ieguldījumu kodolprogrammā joprojām aprēķina, pamatojoties uz atbilstīgo nolīgumu. Šīs attiecības aprēķina, pamatojoties uz jaunākajiem Eiropas Kopienu Statistikas biroja (Eurostat) statistikas datiem, kas ir pieejami tā paša gada Eiropas Savienības provizoriskā budžeta projekta publicēšanas laikā.
   3.   Noteikumi, kas reglamentē Šveices finansiālo ieguldījumu, ir norādīti B pielikumā.
   6. pants
   Šveices un Kopienu Pētniecības komisija
   1.   Ar pamatnolīgumu izveidotā Šveices un Kopienu Pētniecības komiteja pārskata, novērtē un nodrošina šā nolīguma pareizu īstenošanu. Jebkurus jautājumus, kas izriet no šā nolīguma īstenošanas vai interpretācijas, iesniedz šai komitejai.
   2.   Komiteja pēc Šveices pieprasījuma var noteikt Šveices reģionus, kuri atbilst Padomes Regulas (EK) Nr. 1083/2006 (13) 5. panta 1. punktā noteiktajiem kritērijiem un tādējādi var tikt atzīti par reģioniem, kuri ir tiesīgi gūt labumu no pētniecības darbībām īpašās programmas “Iespējas” darba programmā “Pētniecības potenciāls”.
   3.   Komiteja var pieņemt lēmumu grozīt atsauces uz Kopienas tiesību aktiem C pielikumā.
   7. pants
   Līdzdalība
   1.   Neskarot 4. panta noteikumus, juridiskajām vienībām, kas veic uzņēmējdarbību Šveicē un kas piedalās EK un Euratom Septītajā pamatprogrammā, ir tādas pašas līgumtiesības un pienākumi kā juridiskajām vienībām, kas veic uzņēmējdarbību Kopienās.
   2.   Attiecībā uz juridiskajām vienībām, kas veic uzņēmējdarbību Šveicē, noteikumi, kas piemērojami priekšlikumu iesniegšanai un novērtēšanai un dotāciju nolīgumu un/vai līgumu piešķiršanai un noslēgšanai saskaņā ar Kopienu programmām, ir tādi paši, kādi piemērojami dotāciju nolīgumiem un/vai līgumiem, kuri saskaņā ar tām pašām programmām noslēgti ar juridiskajām vienībām, kas veic uzņēmējdarbību Kopienās.
   3.   Juridiskās vienības, kas veic uzņēmējdarbību Šveicē, ir tiesīgas saņemt aizdevumus, ko EIB sniedz EK Septītajā pamatprogrammā izklāstīto pētniecības mērķu atbalstam.
   4.   Izvēloties vērtētājus vai arbitrus saskaņā ar Kopienu pētniecības un tehnoloģiskās attīstības programmām, rēķinās ar atbilstīgu skaitu Šveices ekspertu, ņemot vērā uzticētajiem uzdevumiem atbilstīgas spējas un zināšanas.
   5.   Neskarot 1. panta 3. punktu, 2. panta 3. punktu un 4. panta 2. punktu un spēkā esošos noteikumus un reglamentu, juridiskās vienības, kas veic uzņēmējdarbību Kopienās, var piedalīties 2. panta 3. punktā minēto Šveices pētniecības programmu programmās un/vai projektos saskaņā ar noteikumiem, kas ir līdzvērtīgi Šveices partneriem piemērojamiem noteikumiem. Šveices iestādes var paredzēt, ka viena vai vairākas juridiskās vienības, kas veic uzņēmējdarbību Kopienās, var piedalīties kādā projektā, ja tajā piedalās vismaz viena Šveices juridiska vienība.
   8. pants
   Mobilitāte
   Katra Puse apņemas saskaņā ar spēkā esošajiem noteikumiem un nolīgumiem garantēt ierobežota skaita to pētnieku ieceļošanu un uzturēšanos, kuri Šveicē un Kopienās piedalās šajā nolīgumā ietvertajos pasākumos, ciktāl tas ir nepieciešams attiecīgā pasākuma veiksmīgai pabeigšanai.
   9. pants
   Pārskatīšana un turpmāka sadarbība
   1.   Ja Kopienas pārskata vai paplašina to pētniecības programmas, tad šo nolīgumu var pārskatīt vai paplašināt, savstarpēji vienojoties par nosacījumiem. Puses apmainās ar informāciju un viedokļiem par jebkuru šādu pārskatīšanu vai paplašināšanu, kā arī jebkuriem jautājumiem, kas tieši vai netieši ietekmē Šveices sadarbību jomās, uz kurām attiecas EK un Euratom Septītā pamatprogramma. Šveicei paziņo precīzu pārskatīto vai paplašināto programmu saturu divu nedēļu laikā pēc tam, kad Kopienas tās pieņēmušas. Ja pētniecības programmas šādi pārskata vai paplašina, Šveice var pārtraukt šā nolīguma darbību, par to paziņojot sešus mēnešus iepriekš. Puses paziņo par jebkuru nodomu pārtraukt vai paplašināt šo nolīgumu trīs mēnešu laikā pēc Kopienu lēmuma pieņemšanas.
   2.   Ja Kopienas pieņem jaunas daudzgadu pamatprogrammas pētniecības un tehnoloģiju attīstībai, tad šo nolīgumu var atjaunināt vai atkārtoti apspriest, Pusēm savstarpēji vienojoties par nosacījumiem. Šveices un Kopienu Pētniecības komitejā Puses apmainās ar informāciju un viedokļiem par šādu programmu sagatavošanu vai citiem pašreizējiem un turpmākiem pētniecības pasākumiem.
   10. pants
   Saistība ar citiem starptautiskiem nolīgumiem
   1.   Šā nolīguma noteikumus piemēro, neskarot priekšrocības, kas paredzētas ar citiem starptautiskiem nolīgumiem, kuri ir saistoši vienai no Pusēm un attiecas tikai uz juridiskajām vienībām, kas veic uzņēmējdarbību minētās Puses teritorijā.
   2.   Juridiskajai vienībai, kas veic uzņēmējdarbību citā EK Septītajā pamatprogrammā iesaistītā valstī (asociēta valsts), ir tādas pašas tiesības un pienākumi saskaņā ar šo nolīgumu kā juridiskajām vienībām, kas veic uzņēmējdarbību dalībvalstī, ja asociētā valsts, kurā šī vienība veic uzņēmējdarbību, ir piekritusi piešķirt Šveices juridiskajām vienībām tādas pašas tiesības un pienākumus.
   11. pants
   Teritoriālā piemērošana
   Šo nolīgumu piemēro, no vienas puses, teritorijās, uz kurām attiecas Kopienu dibināšanas līgumi, un saskaņā ar minēto līgumu noteikumiem, un, no otras puses, Šveices teritorijā.
   12. pants
   Pielikumi
   A, B un C pielikums ir šā nolīguma sastāvdaļa.
   13. pants
   Grozījumi un izbeigšana
   1.   Šo nolīgumu piemēro EK un Euratom Septītās pamatprogrammas darbības laikā.
   2.   Šo nolīgumu var grozīt tikai rakstiski, Pusēm savstarpēji vienojoties. Šī procedūra attiecībā uz grozījumu stāšanos spēkā ir tāda pati kā šim nolīgumam piemērojamā procedūra.
   3.   Katra Puse var izbeigt šo nolīgumu jebkurā laikā, par to rakstiski paziņojot sešus mēnešus iepriekš.
   4.   Projektus un darbības, kas šā nolīguma pārtraukšanas un/vai darbības termiņa beigšanās brīdī nav pabeigti, turpina līdz to pilnīgai izpildei saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti šajā nolīgumā. Puses savstarpēji vienojas par jebkurām citām nolīguma pārtraukšanas sekām.
   14. pants
   Stāšanās spēkā un provizoriska piemērošana
   1.   Šo nolīgumu Puses ratificē vai noslēdz saskaņā ar to attiecīgajiem noteikumiem. Tas stājas spēkā dienā, kad veic galīgo paziņojumu par šim nolūkam vajadzīgo procedūru pabeigšanu. To provizoriski piemēro no 2007. gada 1. janvāra.
   2.   Ja viena no Pusēm informē otru, ka tā nenoslēgs šo nolīgumu, ar šo vienojas, ka

               —

               Kopienas atmaksā Šveicei tās ieguldījumu Eiropas Savienības vispārējā budžetā, kā paredzēts 2. panta 2. punktā,

               —

               tomēr Kopienas ieguldītos līdzekļus to juridisko vienību, kas veic uzņēmējdarbību Šveicē, līdzdalībai netiešās darbībās, tostarp 2. panta 1. punktā paredzētos atmaksājumus, Kopienas atskaita no iepriekš minētā atmaksājuma,

               —

               projektus un pasākumus, kas sākti šīs provizoriskās piemērošanas laikā un ko joprojām veic iepriekšminētā paziņojuma veikšanas brīdī, turpina līdz to pabeigšanai saskaņā ar šajā nolīgumā izklāstītajiem nosacījumiem.

         Šis nolīgums ir sastādīts divos eksemplāros angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru valodā, un visi teksti ir vienlīdz autentiski.

      Съставено в Люксембург на двадесет и пети юни две хиляди и седма година.
      Hecho en Luxemburgo, el veinticinco de junio de dos mil siete.
      V Lucemburku dne dvacátého pátého června dva tisíce sedm.
      Udfærdiget i Luxembourg den femogtyvende juni to tusind og syv.
      Geschehen zu Luxemburg am fünfundzwanzigsten Juni zweitausendsieben.
      Kahe tuhande seitsmenda aasta juunikuu kahekümne viiendal päeval Luxembourgis.
      Έγινε στο Λουξεμβούργο, στις είκοσι πέντε Ιουνίου δύο χιλιάδες επτά.
      Done at Luxembourg, on the twenty-fifth day of June in the year two thousand and seven.
      Fait à Luxembourg, le vingt-cinq juin deux mille sept.
      Fatto a Lussemburgo, addì venticinque giugno duemilasette.
      Luksemburgā, divtūkstoš septītā gada divdesmit piektajā jūnijā.
      Priimta du tūkstančiai septintųjų metų birželio dvidešimt penktą dieną Liuksemburge.
      Kelt Luxembourgban, a kettőezer-hetedik év június havának huszonötödik napján.
      Magħmul fil-Lussemburgu, fil-ħamsa u għoxrin jum ta' Ġunju tas-sena elfejn u sebgħa.
      Gedaan te Luxemburg, de vijfentwintigste juni tweeduizend zeven.
      Sporządzono w Luksemburgu dnia dwudziestego piątego czerwca roku dwa tysiące siódmego.
      Feito no Luxemburgo, em vinte e cinco de Junho de dois mil e sete.
      Adoptat la Luxemburg, douăzeci şi cinci iunie două mii șapte.
      V Luxemburgu dňa dvadsiateho piateho júna dvetisícsedem.
      V Luxembourgu, petindvajsetega junija leta dva tisoč sedem.
      Tehty Luxemburgissa kahdentenakymmenentenäviidentenä päivänä kesäkuuta vuonna kaksituhattaseitsemän.
      Som skedde i Luxemburg den tjugofemte juni tjugohundrasju.

         Зa Eвpoпeйcката общност
         Por la Comunidad Europea
         Za Evropské společenství
         For Det Europæiske Fællesskab
         Für die Europäische Gemeinschaft
         Euroopa Ühenduse nimel
         Гια την Ευρωπαїκή Κоινότητα
         For the European Community
         Pour la Communauté européenne
         Per la Comunità europea
         Eiropas Kopienas vārdā
         Europos bendrĳos vardu
         Az Európai Közösség részéről
         Għall-Komunità Ewropea
         Voor de Europese Gemeenschap
         W imieniu Wspólnoty Europejskiej
         Pela Comunidade Europeia
         Pentru Comunitatea Europeană
         Za Európske spoločenstvo
         Za Evropsko skupnost
         Euroopan yhteisön puolesta
         För Europeiska gemenskapen

         Зa Eвpoпeйcката общност зa aтoмна енергия
         Por la Comunidad Europea de la Energía Atómica
         Za Evropské společenství pro atomovou energii
         For Det Europæiske Atomenergifælleskab
         Für die Europäische Atomgemeinschaft
         Euroopa Aatomienergiaühenduse nimel
         Гια την Ευρωπαїκή Κоινότητα Ατομικής Εvέργειας
         For the European Atomic Energy Community
         Pour la Communauté européenne de l'énergie atomique
         Per la Comunità europea dell'energia atomica
         Eiropas Atomenerġĳas kopienas vārdā
         Europos atominés energĳos bendrĳos vardu
         Az Európai Atomenergia-közösség részéről
         Għall-Komunità Ewropea ta' l-Enerġĳa Atomika
         W imieniu Europejskiej Wspólnoty Energii Atomowej
         Voor de Europese Gemeenschap voor Atoomenergie
         Pela Comunidade Europeia da Energia Atómica
         Pentru Comunitatea Europeană a Energiei Atomice
         Za Európske spoločenstvo pre atómovú energiu
         Za Evropsko skupnost za atomsko energĳo
         Euroopan atominienergiayhteisön puolesta
         För Europeiska atomenergigemenskapen

         Зa Конфедерация Швейцария
         Por la confederación Suiza
         Za Švýcarskou konfederaci
         For Det Schweiziske Forbund
         Für die Schweizerische Eidgenossenschaft
         Šveitsi Konföderatsiooni nimel
         Гια την Ελβετική Συνομοσπονδία
         For the Swiss Confederation
         Pour la Confédération suisse
         Per la Confederazione svizzera
         Šveices Konfederācĳas vārdā
         Šveicarĳos Konfederacĳos vardu
         A Svájci Államszövetség részéről
         Għall-Konfederazzjoni Żvizzera
         Voor de Zwitserse Bondsstaat
         W imieniu Konfederacji Szwajcarskiej
         Pela Confederação Suíça
         Pentru Confederaţia Elveţiană
         Za Švajčiarsku konfederáciu
         Za Švicarsko konfederacĳo
         Sveitsin valaliiton puolesta
         På Schweiziska edsförbundets vågnar

      (1)  OV L 32, 5.2.2004., 22. lpp.

      (2)  OV L 412, 30.12.2006., 1. lpp.

      (3)  OV L 391, 30.12.2006., 1. lpp.

      (4)  OV L 400, 30.12.2006., 86. lpp. Labotā redakcija publicēta OV L 54, 22.2.2007., 30. lpp.

      (5)  OV L 400, 30.12.2006., 243. lpp. Labotā redakcija publicēta OV L 54, 22.2.2007., 81. lpp.

      (6)  OV L 400, 30.12.2006., 270. lpp. Labotā redakcija publicēta OV L 54, 22.2.2007., 91. lpp.

      (7)  OV L 400, 30.12.2006., 299. lpp. Labotā redakcija publicēta OV L 54, 22.2.2007., 101. lpp.

      (8)  OV L 400, 30.12.2006., 368. lpp. Labotā redakcija publicēta OV L 54, 22.2.2007., 126. lpp.

      (9)  OV L 400, 30.12.2006., 60. lpp. Labotā redakcija publicēta OV L 54, 22.2.2007., 21. lpp.

      (10)  OV L 400, 30.12.2006., 1. lpp. Labotā redakcija publicēta OV L 54, 22.2.2007., 4. lpp.

      (11)  OV L 400, 30.12.2006., 400. lpp. Labotā redakcija publicēta OV L 54, 22.2.2007., 139. lpp.

      (12)  OV L 400, 30.12.2006., 434. lpp. Labotā redakcija publicēta OV L 54, 22.2.2007., 149. lpp.

      (13)  OV L 210, 31.7.2006., 25. lpp.

 ---documentbreak--- NA ---documentbreak---

               20.7.2007

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 189/38

         NOBEIGUMA AKTS
   Pilnvarotie, kas pārstāv
   EIROPAS KOPIENU
   un
   ŠVEICES KONFEDERĀCIJU,
   pēc tikšanās Luksemburgā divtūkstoš septītā gada divdesmit piektajā jūnijā, lai parakstītu Nolīgumu par sadarbību zinātnes un tehnoloģiju jomā starp Eiropas Kopienu un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Šveices Konfederāciju, no otras puses, ir pieņēmuši šādu kopīgo deklarāciju, kas pievienota šim Nobeiguma aktam:
   Līgumslēdzēju pušu kopīgā deklarācija par ciešu dialogu saistībā ar jaunām struktūrām EK līguma 169. un 171. panta īstenošanai.
   Puses pieņem zināšanai arī šādas deklarācijas, kas pievienotas Nobeiguma aktam:
   Padomes deklarācija par Šveices dalību komitejās;
   Kopienu deklarācija par ES pētnieku statusu Šveicē saskaņā ar šo nolīgumu.


title: 2011/479/: Komisijas Lēmums ( 2011. gada 27. jūlijs ) par drošības prasībām, kuras saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/95/EK jāiekļauj Eiropas standartos attiecībā uz vingrošanas aprīkojumu Dokuments attiecas uz EEZ

text:
               29.7.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 197/13

         KOMISIJAS LĒMUMS
   (2011. gada 27. jūlijs)
   par drošības prasībām, kuras saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/95/EK jāiekļauj Eiropas standartos attiecībā uz vingrošanas aprīkojumu
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   (2011/479/ES)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 3. decembra Direktīvu 2001/95/EK par produktu vispārēju drošību (1) un jo īpaši tās 4. panta 1. punkta a) apakšpunktu,
   tā kā:

               (1)

               Direktīvā 2001/95/EK paredzēts, ka Eiropas standartus izveido Eiropas mēroga standartizācijas struktūras. Šādiem standartiem jānodrošina produktu atbilstība minētajā direktīvā ietvertajai vispārējās drošības prasībai.

               (2)

               Saskaņā ar Direktīvu 2001/95/EK ražojumu uzskata par drošu, ja tas atbilst brīvprātīgi ieviestiem valsts standartiem, kuros transponēti Eiropas standarti, uz kuriem Komisija ir publicējusi atsauces Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               (3)

               Direktīvas 2001/95/EK 4. pantā izklāstīta procedūra par Eiropas standartu izstrādi. Saskaņā ar minēto procedūru Komisija nosaka konkrētas drošības prasības, kurām jāatbilst Eiropas standartiem, un pēc tam, pamatojoties uz šīm prasībām, pilnvaro Eiropas standartizācijas struktūras izstrādāt minētos standartus.

               (4)

               Komisijai Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī jāpublicē atsauces uz Eiropas standartiem, kuri pieņemti atbilstīgi iepriekšminētajai procedūrai. Saskaņā ar Direktīvas 2001/95/EK 4. panta 2. punkta otro daļu atsauces uz Eiropas standartiem, kurus pieņēmušas Eiropas standartizācijas struktūras, pirms šī direktīva stājusies spēkā, drīkst publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, pat ja Komisija nav piešķīrusi pilnvarojumu, bet ja minētie standarti atbilst šajā direktīvā noteiktajai vispārējās drošības prasībai.

               (5)

               Saskaņā ar Lēmumu 2005/718/EK (2) Komisija Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī ir publicējusi atsauces uz septiņiem Eiropas standartiem par vingrošanas aprīkojuma drošumu.

               (6)

               Septiņi Eiropas standarti par vingrošanas aprīkojuma drošumu, kas minēti Lēmumā 2005/718/EK, nav pamatoti ar Komisijas pilnvarojumu, kas pieņemts saskaņā ar Direktīvas 2001/95/EK 4. panta 1. punktu.

               (7)

               Viens no minētajiem standartiem, EN 913:1996, ir aizstāts ar jaunu versiju, EN 913:2008. Standarta jaunā versija tika pieņemta pēc Direktīvas 2001/95/EK stāšanās spēkā, tāpēc atsauci uz šo standartu nevar publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, jo tas ir izstrādāts bez Komisijas pilnvarojuma, ieskaitot konkrētas drošības prasības.

               (8)

               Lai izvērtētu jauno versiju un jebkuras turpmākās Eiropas standartu versijas attiecībā uz vingrošanas aprīkojumu atbilstību Direktīvas 2001/95/EK vispārējās drošības prasībai, ir atkārtoti jānosaka procedūra, kas izklāstīta minētās direktīvas 4. pantā.

               (9)

               Tāpēc Komisijai jānosaka konkrētas drošības prasības attiecībā uz vingrošanas aprīkojumu, lai varētu pilnvarot Eiropas standartizācijas struktūras izstrādāt attiecīgus Eiropas standartus vingrošanas aprīkojumam, pamatojoties uz šīm prasībām.

               (10)

               Tad, kad attiecīgie standarti ir pieejami, un ar nosacījumu, ka Komisija saskaņā ar procedūru, kas noteikta Direktīvas 2001/95/EK 4. panta 2. punktā, nolemj publicēt atsauces uz tiem Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, vingrošanas aprīkojums būtu uzskatāms par atbilstošu vispārējās drošības prasībām minētajā direktīvā, ciktāl tas attiecas uz drošības prasībām standartos.

               (11)

               Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota saskaņā ar Direktīvas 2001/95/EK 15. pantu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Šajā lēmumā “vingrošanas aprīkojums” ir aprīkojums, ko izmanto treniņos, vingrojumos vai sacensībās, ieskaitot gan grupu, gan individuālus treniņus. Minētais aprīkojums novietots uz grīdas vai piestiprināts pie griestiem vai sienas, vai citas nesošas konstrukcijas. To var uzstādīt pastāvīgi vai tā, lai to var pārvietot un mainīt pēc lietojuma vajadzības.
   2. pants
   Šā lēmuma pielikumā ir noteiktas konkrētas drošības prasības visiem 1. pantā minētajiem ražojumiem, kas jāiekļauj Eiropas standartos atbilstīgi Direktīvas 2001/95/EK 4. pantam.
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2011. gada 27. jūlijā

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         José Manuel BARROSO

      (1)  OV L 11, 15.1.2002., 4. lpp.

      (2)  OV L 271, 15.10.2005., 51. lpp.

      PIELIKUMS

         KONKRĒTAS DROŠĪBAS PRASĪBAS ATTIECĪBĀ UZ VINGROŠANAS APRĪKOJUMU

         I   Daļa

         Ražojums un ražojuma definīcija

      Šis pilnvarojums attiecas uz vingrošanas aprīkojumu, ko izmanto treniņos, vingrojumos vai sacensībās, ieskaitot gan grupu, gan individuālus treniņus. Minētais aprīkojums novietots uz grīdas vai piestiprināts pie griestiem vai sienas, vai citas nesošas konstrukcijas. To var uzstādīt pastāvīgi vai tā, lai to var pārvietot un mainīt pēc lietojuma vajadzības.
      Attiecībā uz konkrētu vingrošanas aprīkojumu vispārējās prasības tiek papildinātas ar papildu drošības prasībām.

         II   Daļa

      A.   Vispārējās drošības prasības

      Ražojumiem jāatbilst vispārējās drošības prasībai, kas paredzēta Direktīvā 2001/95/EK, un tiem jābūt “drošiem” minētās direktīvas 2. panta b) punkta nozīmē. Konkrēti, ražojumu uzskata par drošu normālos un pamatoti prognozējamos izmantošanas apstākļos, ieskaitot tā uzglabāšanu, drošu piegādi uz uzglabāšanas vietu, uzstādīšanu un apkopi, demontāžu visā izmantošanas periodā. Ražojumam jābūt drošam arī profesionāliem lietotājiem (piemēram, treneriem, skolotājiem).
      Lietojot vingrošanas aprīkojumu normālos un pamatoti prognozējamos izmantošanas apstākļos, līdz minimumam jāsamazina risks iegūt traumu vai veselības un drošuma apdraudējumu. Neviena no aprīkojuma daļām, kas pieejama lietotājam normālas vai paredzētas izmantošanas laikā, nedrīkst radīt fiziskus bojājumus vai ietekmēt viņa veselību.
      Minēto ražojumu visbiežāk paredzēts izmantot, lai trenētu bērnus (piemēram, skolās, sporta klubos), kuri parasti mazāk apzinās riska nopietnību nekā pieaugušie. Ja risku nevar pietiekami samazināt, izstrādājot ražojumu vai ar aizsardzības pasākumiem, potenciālais risks jānorāda ar ražojumu saistītā informācijā, kas paredzēta atbildīgajām personām.
      Lietotājiem jābūt informētiem par iespējamo risku un bīstamību un kā to novērst.
      B.   Konkrētās drošības prasības

      Piemērojot vispārējās drošības prasības, kas minētas Direktīvā 2001/95/EK, jāņem vērā vismaz šādi apsvērumi:

                  a)

                  virsmas apdare;

                  b)

                  atstarpes un vietas aprīkojumā, kuras bīdās/saspiež/sakniebj;

                  c)

                  nejauša nomešana;

                  d)

                  kritiens no augstuma;

                  e)

                  stabilitāte un stiprums;

                  f)

                  regulēšanas ierīces;

                  g)

                  polsterētas virsmas triecienizturība;

                  h)

                  marķējums. Uz visa vingrošanas aprīkojuma jābūt atrodamai šādai informācijai:

                              1)

                              attiecīgā Eiropas standarta numurs;

                              2)

                              nosaukums, preču zīme vai citi ražotāja, mazumtirgotāja vai importētāja identificēšanas parametri;

                              3)

                              ražošanas gads;

                              4)

                              maksimālais lietotāju skaits, kuram aprīkojums ir paredzēts;

                              5)

                              lietošanas instrukcija;

                  i)

                  iesprūšana un nožņaugšanās;

                  j)

                  sadursme;

                  k)

                  izturība;

                  l)

                  elektrošoks.

            Turklāt ņem vērā šādus īpašus riskus:

                  a)

                  risks, ko rada nepietiekama aprīkojuma slodzes izturība, ņemot vērā izmantoto materiālu stiprumu, stingrību un elastību;

                  b)

                  risks, ko rada aprīkojuma stabilitātes zudums, ņemot vērā aprīkojuma stiprinājumu un grīdu, kā arī iespējamo slodzi uz aprīkojumu;

                  c)

                  risks, ko rada elektroenerģijas un funkcionējošu strāvas ķēžu izmantošana;

                  d)

                  risks, ko rada mehāniskās enerģijas vai hidroenerģijas izmantošana;

                  e)

                  risks, ko rada aprīkojuma izmantošana, tostarp kritieni, brūces, iesprūšana, nosmakšana, sadursmes un ķermeņa pārslodze;

                  f)

                  risks, ko rada aprīkojuma pieejamība, tostarp pieejamība defektu gadījumos un ārkārtas situācijās;

                  g)

                  risks, ko rada aprīkojuma un nejaušu blakusstāvētāju (piemēram, skatītāju) iespējamā sadursme;

                  h)

                  risks, ko rada nepietiekama apkope;

                  i)

                  risks, ko rada aprīkojuma montāža, demontāža un darbības, ko veic ar šo aprīkojumu;

                  j)

                  risks, ko rada ķīmisko vielu iedarbība.

            Piemērojot vispārējās drošības prasības, kas minētas Direktīvā 2001/95/EK, jāņem vērā vismaz šādi testi:

                  a)

                  iesprūšanas noteikšana;

                  b)

                  mehāniska noslogošana, lai noteiktu stabilitāti un stiprumu;

                  c)

                  polsterējuma triecienizturības noteikšana;

                  d)

                  testa ziņojums.

            C.   Vingrošanas aprīkojuma piemēri

      Piemērojot vispārējās drošības prasības, kas minētas Direktīvā 2001/95/EK, turpmāk norādītajā sarakstā, kas nav izsmeļošs, ir dažāda veida vingrošanas aprīkojuma piemēri:

                  a)

                  parastās līdztekas un asimetrisko/parasto līdzteku apvienojums;

                  b)

                  asimetriskās līdztekas;

                  c)

                  lēkšanas ierīces;

                  d)

                  zirgi un buki;

                  e)

                  horizontālās līdztekas;

                  f)

                  vingrošanas siena, režģu kāpnes un kāpšanas iekārtas;

                  g)

                  līdzsvara baļķi;

                  h)

                  piekārtie vingrošanas riņķi;

                  i)

                  batuti;

                  j)

                  vingrošanas galdi atbalsta lēcieniem.


title: Padomes Lēmums ( 2009 gada 1. decembris ), ar ko nosaka Eiropadomes priekšsēdētāja nodarbināšanas kārtību

text:
               9.12.2009

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 322/35

      PADOMES LĒMUMS

   (2009 gada 1. decembris),
   ar ko nosaka Eiropadomes priekšsēdētāja nodarbināšanas kārtību
   (2009/909/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 243. pantu,
   ņemot vērā Padomes Regulu Nr. 422/67/EEK, 5/67/Euratom (1967. gada 25. jūlijs) par Komisijas priekšsēdētāja un tās locekļu, Kopienu Tiesas priekšsēdētāja, tiesnešu, ģenerāladvokātu un sekretāra, Pirmās instances tiesas priekšsēdētāja, tās locekļu un sekretāra, kā arī Eiropas Savienības Civildienesta tiesas priekšsēdētāja, locekļu un sekretāra atalgojumu (1),
   tā kā:

               (1)

               Ar Lisabonas Līgumu Eiropadomi pārveido par Eiropas Savienības iestādi un izveido Eiropadomes priekšsēdētāja amatu ar pilnvaru termiņu uz divarpus gadiem, ko iespējams pagarināt vienu reizi.

               (2)

               Būtu jānosaka Eiropadomes priekšsēdētāja nodarbināšanas kārtība,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   1.   Eiropadomes priekšsēdētājam pēc analoģijas piemēro tos Padomes Regulas Nr. 422/67/EEK, 5/67/Euratom (1967. gada 25. jūlijs) noteikumus, kuri attiecas uz Komisijas priekšsēdētāju.
   2.   Eiropadomes priekšsēdētāja mēneša pamatalga ir vienāda ar summu, ko iegūst, Eiropas Savienības 16. kategorijas trešās pakāpes ierēdņa pamatalgu reizinot ar 100 %.
   2. pants
   Padomes priekšsēdētājs šo lēmumu dara zināmu Eiropadomes priekšsēdētājam.
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2009. gada 1. decembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         B. ASK

      (1)  OV L 187, 8.8.1967., 1. lpp.