title: Eiropola Valdes Lēmums ( 2007. gada 18. jūlijs ) saskaņā ar Eiropola noteikumiem un procedūrām attiecībā uz summām, kas ir minētas Eiropola Valdes 1999. gada 16. novembra lēmuma pielikumā, kas attiecas uz nodokļiem, kuri piemērojami algām un atalgojumiem, ko izmaksā Eiropola darbiniekiem par darbu Eiropolā

text:
               28.7.2007

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 196/49

      EIROPOLA VALDES LĒMUMS

   (2007. gada 18. jūlijs)
   saskaņā ar Eiropola noteikumiem un procedūrām attiecībā uz summām, kas ir minētas Eiropola Valdes 1999. gada 16. novembra lēmuma pielikumā, kas attiecas uz nodokļiem, kuri piemērojami algām un atalgojumiem, ko izmaksā Eiropola darbiniekiem par darbu Eiropolā
   (2007/538/EK)
   EIROPOLA VALDE,
   ņemot vērā protokolu, kas sastādīts, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienību K.3. pantu un Eiropas Konvencijas 41. panta 3. punktu par Eiropola priekšrocībām un atbrīvošanu no nodokļiem, tā institūciju locekļi, direktoru vietnieki un Eiropola darbinieki (1), un jo īpaši tā 10. pantu;
   tā kā:

               (1)

               Padome 2007. gada 12. jūnijā nolēma Eiropola amatpersonām piemērot algas un atalgojumus ar 1,5 % ar atpakaļejošu datumu, sākot ar 2006. gada 1. jūliju.

               (2)

               Valde 2007. gada 18. jūlijā nolēma veikt paaugstinājumu attiecībā uz summām, kas minētas Valdes 1999. gada 16. novembra lēmuma pielikuma 4. pantā (2) par tikpat procentiem un sākot ar to pašu datumu, ko nosaka Padomes 2007. gada 12. jūnija lēmums, kā minēts 1. punktā.

               (3)

               Saskaņā ar to pašu Valdes 2007. gada 18. jūlija lēmumu vērtības, kas noteiktas tādā veidā, ir jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Sākot ar 2006. gada 1. jūliju:

               1)

               Vērtība, kas minēta Eiropola Valdes 1999. gada 16. novembra lēmuma pielikuma 4. panta pirmajā teikumā, ir jāaizvieto ar EUR 113,68.

               2)

               Tabulā norādītās euro vienību vērtības, kas ietvertas Eiropola Valdes 1999. gada 16. novembra lēmuma pielikuma 4. pantā, ir jāaizvieto ar šādām:

                           8 % klāt summām starp EUR 113,68 un EUR 2 002,41

                           10 % klāt summām starp EUR 2 002,42 un EUR 2 758,01

                           12,5 % klāt summām starp EUR 2 758,02 un EUR 3 160,83

                           15 % klāt summām starp EUR 3 160,84 un EUR 3 589,60

                           17,5 % klāt summām starp EUR 3 589,61 un EUR 3 992,45

                           20 % klāt summām starp EUR 3 992,46 un EUR 4 382,91

                           22,5 % klāt summām starp EUR 4 382,92 un EUR 4 785,73

                           25 % klāt summām starp EUR 4 785,74 un EUR 5 176,21

                           27,5 % klāt summām starp EUR 5 176,22 un EUR 5 579,03

                           30 % klāt summām starp EUR 5 579,04 un EUR 5 969,51

                           32,5 % klāt summām starp EUR 5 969,52 un EUR 6 372,33

                           35 % klāt summām starp EUR 6 372,34 un EUR 6 763,42

                           40 % klāt summām starp EUR 6 763,43 un EUR 7 166,26

                           45 % klāt summām virs EUR 7 166,27.

         2. pants
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā pieņemšanas.

      Hāgā, 2007. gada 18. jūlijā

            Valdes priekšsēdētājs

         Jaime FERNANDES

      (1)  OV C 221, 19.7.1997., 2. lpp.

      (2)  OV C 65, 28.2.2001., 8. lpp.


title: Padomes Lēmums ( 2010. gada 10. maijs ), ar ko ieceļ vienu Eiropas Ķimikāliju aģentūras valdes locekli

text:
               13.5.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 125/6

         PADOMES LĒMUMS
   (2010. gada 10. maijs),
   ar ko ieceļ vienu Eiropas Ķimikāliju aģentūras valdes locekli
   2010/C 125/04
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1907/2006 (2006. gada 18. decembris), kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH) un ar kuru izveido Eiropas Ķimikāliju aģentūru (1), un jo īpaši tās 79. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Regulas (EK) Nr. 1907/2006 79. pantā ir paredzēts, ka Padome Eiropas Ķimikāliju aģentūras valdē ieceļ vienu pārstāvi no katras dalībvalsts.

               (2)

               Padome ar 2007. gada 7. jūnija Lēmumu (2) iecēla 27 Eiropas Ķimikāliju aģentūras valdes locekļus.

               (3)

               Bulgārijas valdība ir informējusi Padomi par nodomu aizstāt Bulgārijas pārstāvi valdē un ir izvirzījusi jaunu pārstāvja kandidātu, kas būtu jāieceļ amatā uz laikposmu līdz 2011. gada 31. maijam,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Boyko Marinov MALINOV kungs, Bulgārijas pilsonis, dzimis 1964. gada 30. augustā, tiek iecelts par Eiropas Ķimikāliju aģentūras valdes locekli uz laikposmu no 2010. gada 14. maija līdz 2011. gada 31. maija, aizstājot Ekaterina Spasova GECHEVA-ZAHARIEVA kundzi.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
   3. pants
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2010. gada 10. maijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         Á. GONZÁLEZ-SINDE REIG

      (1)  OV L 396, 30.12.2006., 1. lpp.

      (2)  OV C 134, 16.6.2007., 6. lpp.


title: Komisijas Lēmums (2015. gada 30. novembris) par Eiropas Savienības iestāžu 2017. gada svētku dienu sarakstu

text:
               2.12.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 400/3

         KOMISIJAS LĒMUMS
   (2015. gada 30. novembris)
   par Eiropas Savienības iestāžu 2017. gada svētku dienu sarakstu
   (2015/C 400/03)

      SVĒTKU DIENAS 2017. GADĀ

               2. janvāris

               Pirmdiena, diena pēc Jaungada dienas

               13. aprīlis

               Zaļā ceturtdiena

               14. aprīlis

               Lielā piektdiena

               17. aprīlis

               Otrās Lieldienas

               1. maijs

               Pirmdiena, Darba svētki

               9. maijs

               Otrdiena, Šūmana deklarācijas gadadiena (1950. g.)

               25. maijs

               Ceturtdiena, Debesbraukšanas diena

               26. maijs

               Piektdiena, diena pēc Debesbraukšanas dienas

               5. jūnijs

               Pirmdiena pēc Vasarsvētkiem

               21. jūlijs

               Piektdiena, Beļģijas valsts svētki

               15. augusts

               Otrdiena, Vissvētās jaunavas Marijas debesīs uzņemšanas diena

               1. novembris

               Trešdiena, Visu Svēto diena

               2. novembris

               Ceturtdiena, Mirušo piemiņas diena

               25. decembris
               līdz
               29. decembris

               Pirmdiena
               Piecas dienas gada beigās
               Piektdiena

               KOPĀ

               18 dienas

         Luksemburga: tās pašas dienas, kas Briselē, izņemot to, ka piektdienu, 21. jūliju, aizstāj ar piektdienu, 23. jūniju – Luksemburgas valsts svētkiem.
   Darbs atsākas trešdien, 2018. gada 3. janvārī.
   Neskarot 2018. gada brīvdienu kalendāru, pirmdienu, 2018. gada 1. janvāri, un otrdienu, 2018. gada 2. janvāri, uzskata par 2018. gada brīvdienām.
   Komisija patur sev iespēju grozīt lēmumus, ņemot vērā dienestu vajadzības.


               15.12.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 468/282

         P7_TA(2013)0561
   Revīzijas palātas locekļa iecelšana (Henri Grethen — LU)
   Eiropas Parlamenta 2013. gada 11. decembra lēmums par priekšlikumu iecelt Henri Grethen par Revīzijas palātas locekli (C7-0309/2013 – 2013/0807(NLE))
   (Apspriešanās)
   (2016/C 468/62)

      Eiropas Parlaments,

               —

               ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 286. panta 2. punktu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C7-0309/2013),

               —

               ņemot vērā Reglamenta 108. pantu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A7-0439/2013),

               A.

               tā kā Budžeta kontroles komiteja 2013. gada 7. novembra sanāksmē uzklausīja Padomes izvirzīto Revīzijas palātas locekļa amata kandidātu,

               B.

               tā kā Henri Grethen atbilst Līguma par Eiropas Savienības darbību 286. panta 1. punktā izklāstītajiem nosacījumiem,

               1.

               apstiprina Padomes priekšlikumu iecelt Henri Grethen par Revīzijas palātas locekli;

               2.

               uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu Padomei un informēšanas nolūkā Revīzijas palātai, kā arī pārējām Eiropas Savienības iestādēm un dalībvalstu revīzijas iestādēm.


title: 2006/248/EK: Eiropas Centrālās bankas Lēmums ( 2006. gada 13. marts ), ar ko groza Lēmumu ECB/2002/11 par Eiropas Centrālās bankas gada pārskatu  (ECB/2006/3)

text:
               28.3.2006

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 89/56

      EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS LĒMUMS

   (2006. gada 13. marts),
   ar ko groza Lēmumu ECB/2002/11 par Eiropas Centrālās bankas gada pārskatu
   (ECB/2006/3)
   (2006/248/EK)
   EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas statūtus, un jo īpaši to 26.2. pantu,
   tā kā:
   Pārskatāmības dēļ jāprecizē Eiropas Centrālās bankas (ECB) pensiju plāna atspoguļojums ECB pārskatā. Jāgroza II pielikums 2002. gada 5. decembra Lēmumā ECB/2002/11 par Eiropas Centrālās bankas gada pārskatu (1), lai atspoguļotu šā posteņa iekļaušanu ECB bilances pasīvu puses 12. postenī “Citi pasīvi”,
   IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Grozījumi
   Lēmuma ECB/2002/11 II pielikumu groza saskaņā ar šā lēmuma pielikumu.
   2. pants
   Stāšanās spēkā
   Lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Frankfurtē pie Mainas, 2006. gada 13. martā.

            ECB priekšsēdētājs

         Jean-Claude TRICHET

      (1)  OV L 58, 3.3.2003., 38. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu ECB/2005/12 (OV L 311, 26.11.2005., 43. lpp.).

      PIELIKUMS
      Grozījumi Lēmuma ECB/2002/11 II pielikumā: Bilances sastādīšanas un vērtēšanas noteikumi
      Lēmuma ECB/2002/11 II pielikumu groza šādi.

                  1.

                  Bilances postenī “Aktīvi, 11.3. postenis Citi finanšu aktīvi” zem “Bilances posteņu satura sistematizācija” svītro šādu teikumu:
                  “Investīciju portfeļi, kas saistīti ar pensiju fondiem un sociālajiem plāniem”.

                  2.

                  Bilances posteņa pirmajā rindiņā “Pasīvi, 12.3. postenis Citi” zem “Bilances posteņu satura sistematizācija” iekļauj šādu teikumu:
                  “Neto pensiju saistības”.

                  3.

                  Bilances postenī “Pasīvi, 13. postenis Rezerves” zem “Bilances posteņu satura sistematizācija” svītro šādu teikumu:
                  “Pensijām”.


title: Padomes lēmums (2001. gada 22. janvāris) par Eiropas Savienības Militārās komitejas izveidi

text:
Avis juridique important

|

32001D0079

Official Journal L 027 , 30/01/2001 P. 0004 - 0006

PADOMES LĒMUMS(2001. gada 22. janvāris)par Eiropas Savienības Militārās komitejas izveidi(2001/79/KĀDP)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, jo īpaši tā 28. panta 1. punktu,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu, jo īpaši tā 207. pantu,atsaucoties uz Līguma par Eiropas Savienību 25. pantu,tā kā:(1) Nostiprinot kopējo ārpolitiku un drošības politiku (KĀDP), jo īpaši Eiropas kopējo drošības un aizsardzības politiku, kas paredzēta Līguma par Eiropas Savienību 17. pantā, Eiropadome sanāksmē Nicā 2000. gada 7.-11. decembrī ir panākusi vienošanos par Eiropas Savienības Militārās komitejas izveidi, nosakot tās, kā arī tās priekšsēdētāja pamatuzdevumus un funkcijas.(2) Ņemot vērā Eiropadomes pamatnostādnes, ir jāizveido šī komiteja, lai tā varētu sākt darbu,IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU.1. pantsTiek izveidota Eiropas Savienības Militārā komiteja (ESMK) (turpmāk "Komiteja"), kas sastāv no dalībvalstu aizsardzības iestāžu vadītājiem, kurus pārstāv viņu militārie pārstāvji.Tā tiksies aizsardzības iestāžu vadītāju līmenī, cik un kad būs vajadzīgs.2. pantsKomitejas pamatuzdevums un funkcijas ir definētas Eiropadomes Nicā apstiprinātajā Prezidentūras ziņojuma IV pielikumā, kas atspoguļots šā lēmuma pielikumā.3. pants1. Komitejas priekšsēdētāju (turpmāk "priekšsēdētājs") ieceļ Padome, pamatojoties uz Komitejas aizsardzības iestāžu vadītāju līmeņa sanāksmes ieteikumu.2. Ja vien Padome nelemj citādi, priekšsēdētāja pilnvaru termiņš ir trīs gadi. Arī viņa pamatuzdevums un funkcijas ir definētas iepriekš minētajā pielikumā.4. pantsŠis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.5. pants1. Neskarot 3. panta 1. punkta noteikumus, šo lēmumu piemēro no dienas, kurā ieceļ pirmo priekšsēdētāju, ne vēlāk kā dienā, kad sāk piemērot Lēmumu par Eiropas Savienības Militārā štāba izveidi,[1] un principā līdz 2001. gada jūnija beigām.2. Ar Lēmumu 2000/144/KĀDP[2] izveidotā Pagaidu militārā komiteja turpinās veikt savus uzdevumus līdz dienai, kad sāk piemērot šo lēmumu.6. pantsŠo lēmumu publicē Oficiālajā Vēstnesī.Briselē, 2001. gada 22. janvārīPadomes vārdā - priekšsēdētāja A. LINDHPIELIKUMSEIROPAS SAVIENĪBAS MILITĀRĀ KOMITEJA (ESMK)1. IevadsHelsinkos Eiropadome nolēma izveidot Padomē jaunas pastāvīgas politiskās un militārās iestādes, kas ļautu ES uzņemties savus Līgumā par Eiropas Savienību noteiktos pienākumus veikt visdažādākos konfliktu novēršanas un krīžu pārvarēšanas uzdevumus - Pētersbergas uzdevumus.Kā teikts Helsinku ziņojumā, "Padomē izveidotā" Eiropas Savienības Militārā komiteja (ESMK) sastāv no aizsardzības iestāžu vadītājiem (AIV), kurus pārstāv viņu militārie pārstāvji. ESMK tiekas AIV līmenī, kad tas ir vajadzīgs. Šī Komiteja sniedz militāras konsultācijas un ieteikumus Politiskajai un drošības komitejai (PDK), kā arī dod militārus rīkojumus Eiropas Savienības Militārajam štābam (ESMŠ). ESMK priekšnieks piedalās Padomes sanāksmēs, kurās paredzēts pieņemt lēmumus, kas var ietekmēt aizsardzības jomu.ESMK ir augstākā Padomē izveidotā militārā iestāde.Šajā nolūkā ESMK ir šāda kompetence:2. PamatuzdevumsESMK pienākums ir sniegt Politiskajai un drošības komitejai militāras konsultācijas un ieteikumus visos ES militārajos jautājumos. Tās kompetencē ietilpst visu ES militāro pasākumu militārā vadība.3. FunkcijasTā sniedz vienprātīgi pieņemtas militāras konsultācijas.Tā ir ES dalībvalstu militāro apspriežu un sadarbības komisija konfliktu novēršanas un krīžu pārvarēšanas jomā.Tā sniedz militāras konsultācijas un ieteikumus Politiskajai un drošības komitejai pēc tās lūguma vai pēc savas iniciatīvas, rīkojoties saskaņā ar Politiskās un drošības komitejas pamatnostādnēm, jo īpaši attiecībā uz:- vispārīgas krīžu pārvarēšanas militāro aspektu koncepcijas izstrādi,- krīžu pārvarēšanas operāciju un situāciju politiskās kontroles un stratēģiskās vadības militārajiem aspektiem,- iespējamo krīžu riska novērtējumu,- krīzes situācijas militāro aspektu un tā ietekmi, jo īpaši krīzes pārvarēšanas laikā; šajā sakarā tā saņem datus no Situāciju centra,- potenciāla mērķu izstrādi, novērtēšanu un pārskatīšanu atbilstīgi pieņemtajai kārtībai,- ES militārās attiecības ar ES neietilpstošām NATO Eiropas dalībvalstīm, citām ES kandidātvalstīm, citām valstīm un organizācijām, tostarp NATO,- operāciju un mācību izmaksu aprēķiniem.a) Krīzes pārvarēšanas situācijāsPēc Politiskās un drošības komitejas lūguma iesniedz ESMŠ ģenerāldirektoram sākotnējo direktīvu, lai viņš varētu izstrādāt un darīt zināmas militārās stratēģiskās iespējas.Tā izvērtē ESMŠ izstrādātās militārās stratēģiskās iespējas un kopā ar savu vērtējumu un militāriem padomiem nosūta Politiskajai un drošības komitejai.Pamatojoties uz Padomes izraudzīto militāro iespēju, tā apstiprina operācijas komandiera sākotnējo plānošanas direktīvu.Atkarībā no ESMŠ vērtējuma tā sniedz konsultācijas un ieteikumus Politiskajai un drošības komitejai:- par operācijas komandiera izstrādāto operāciju koncepciju (CONOPS),- par operācijas komandiera izstrādāto operācijas plāna (OPLAN) projektu.Tā konsultē Politisko un drošības komiteju par operācijas izbeigšanas iespēju;b) operācijas laikāESMK uzrauga operācijas komandiera pakļautībā veiktas militāras operācijas pienācīgu izpildi.ESMK locekļi piedalās vai ir pārstāvēti Ieguldītāju valstu komitejā.4. ESMK priekšsēdētājs (CEUMC)ESMK ir pastāvīgs priekšsēdētājs, kura pienākumi ir aprakstīti tālāk tekstā.Par ESMK priekšsēdētāju ieceļ ģenerāli/admirāli ar četrām zvaigznēm, vēlams, bijušo ES dalībvalsts aizsardzības iestādes vadītāju.Viņu saskaņā ar pastiprinātu kārtību izraugās dalībvalstu aizsardzības iestāžu vadītāji un pēc ESMK aizsardzības iestāžu vadītāju līmeņa sanāksmes ieteikuma ieceļ Padome.Izņemot ārkārtējus apstākļus, viņa pilnvaru termiņš parasti ir trīs gadi.Viņa pilnvaras izriet no ESMK, kurai viņš atbild. Atkarībā no situācijas saskaņā ar savu starptautisko kompetenci ESMK priekšsēdētājs pārstāv ESMK Politiskajā un drošības komitejā un Padomē.Kā ESMK priekšsēdētājs viņš:- vada ESMK militāro pārstāvju un aizsardzības iestāžu vadītāju līmeņa sanāksmes,- ir ESMK pārstāvis un kā tāds:- vajadzības gadījumā darbojas Politiskajā un drošības komitejā ar tiesībām piedalīties diskusijās un apmeklē Padomes sanāksmes, kurās paredzēts pieņemt lēmumus, kas var ietekmēt aizsardzības jomu, un- pilda ģenerālsekretāra/augstā pārstāvja militārā padomnieka funkcijas, sniedzot konsultācijas par visiem militārajiem jautājumiem, jo īpaši, lai nodrošinātu konsekvenci ES krīžu pārvarēšanas struktūrā,- objektīvi un tā, lai tiktu ievērots vienprātības princips, vada ESMK darbu,- rīkojoties ESMK vārdā, sniedz rīkojumus un norādījumus ESMŠ ģenerāldirektoram,- ES militāro operāciju laikā ir operācijas komandiera galvenā kontaktpersona,- sadarbojas ar prezidentūru tās darbības programmas izstrādes un īstenošanas gaitā.ESMK priekšsēdētāju atbalsta viņa padomnieku birojs, un viņam palīdz ESMŠ, sevišķi attiecībā uz administratīvo atbalstu Padomes Ģenerālsekretariātā.ESMK priekšsēdētāja prombūtnes laikā viņu aizstāj:- pastāvīgais ESMK priekšsēdētāja vietnieks, ja ir pieņemts lēmums par šāda amata izveidi un ieņemšanu,- prezidentūras pārstāvis vai- vecākais virsnieks.5. DažādiIzveidojamās ESMK un NATO militāro iestāžu attiecības ir definētas dokumentā par ES un NATO pastāvīgo režīmu. ESMK attiecības ar ES neietilpstošām Eiropas NATO dalībvalstīm un citām valstīm, kas ir ES kandidātvalstis, ir noteiktas dokumentā par ES attiecībām ar trešām valstīm.Vajadzības gadījumā ESMK atbalsta militārā darba grupa, ESMŠ un citas iestādes un dienesti.[1] Padomes Lēmums 2001/80/KĀDP (OV L 27, 30.1.2001., 7. lpp).[2] Padomes 2000. gada 14. februāra Lēmums 2000/144/KĀDP par Pagaidu militārās komitejas izveidi (OV L 49, 22.2.2000., 2. lpp.).


title: Padomes Lēmums 671/2005/TI (2005. gada 20. septembris) par informācijas apmaiņu un sadarbību attiecībā uz teroristu nodarījumiem

text:
               29.9.2005

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 253/22

      PADOMES LĒMUMS 671/2005/TI
   (2005. gada 20. septembris)
   par informācijas apmaiņu un sadarbību attiecībā uz teroristu nodarījumiem
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, un jo īpaši tā 29. pantu, 30. panta 1. punktu, 31. pantu un 34. panta 2. punkta c) apakšpunktu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1),
   tā kā:

               (1)

               Eiropadome 2001. gada 21. septembra ārkārtas sanāksmē apliecināja, ka terorisms ir nopietna pasaules un Eiropas problēma, un terorisma apkarošanai būtu jābūt prioritāram Eiropas Savienības mērķim.

               (2)

               Eiropadome 2001. gada 19. oktobrī apliecināja, ka ir apņēmības pilna cīnīties pret terorismu jebkurā tā izpausmē, jebkurā pasaules vietā, un turpinās darīt visu, lai stiprinātu starptautiskās sabiedrības koalīciju, apkarojot terorismu jebkādā izpausmē un formā, piemēram, pastiprinot sadarbību starp operatīvajiem dienestiem, kas ir atbildīgi par terorisma apkarošanu: Eiropolu, Eurojust, izlūkdienestiem, policijas spēkiem un tiesu iestādēm.

               (3)

               Terorisma apkarošanā ir būtiski, lai attiecīgiem dienestiem to jomās būtu pēc iespējas pilnīgāka un jaunāka informācija. Specializētiem dalībvalstu dienestiem, tiesu iestādēm un attiecīgām Eiropas Savienības struktūrām, piemēram, Eiropolam un Eurojust informācija ir obligāti vajadzīga, lai varētu veikt uzticētos pienākumus.

               (4)

               Padomes Lēmums 2003/48/TI (2002. gada 19. decembris) par īpašu pasākumu piemērošanu policijas un tiesu iestāžu sadarbībā, lai apkarotu terorismu saskaņā ar Kopējās nostājas 2001/931/KĀDP 4. pantu (2) ir liels solis uz priekšu. Terorisma draudu pastāvēšana, kā arī šīs parādības sarežģītība rada vajadzību pēc aizvien plašākas informācijas apmaiņas. Informācijas apmaiņa jāizmanto visās kriminālprocesa stadijās, arī tiesu spriedumos, un attiecībā pret visām personām un juridiskām personām, grupām vai subjektiem, attiecībā uz kuriem notiek lietas izmeklēšana, tiesvedība vai kas notiesāti saistībā ar teroristu nodarījumiem.

               (5)

               Tā kā dalībvalstis vienas pašas nevar pietiekami labi sasniegt šā lēmuma mērķi, un tādējādi to var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šis lēmums paredz tikai to, kas vajadzīgs minētā mērķa sasniegšanai.

               (6)

               Informācijas apmaiņā šis lēmums neskar būtiskas valstu drošības intereses un tam nevajadzētu apdraudēt personu drošību vai konkrētas izlūkošanas darbības valsts drošības jomā, vai traucēt konkrētu lietu izmeklēšanu.

               (7)

               Šajā lēmumā ir ievērotas pamattiesības un principi, kas ietverti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Definīcijas
   Šajā lēmumā piemēro šādas definīcijas:

               a)

               “teroristu nodarījumi” ir noziedzīgi nodarījumi, kas uzskaitīti 1., 2. un 3. pantā Padomes Pamatlēmumā 2002/475/TI (2002. gada 13. jūnijs) par terorisma apkarošanu (3);

               b)

               “Eiropola konvencija”ir 1995. gada 26. jūlija Konvencija par Eiropas Policijas biroja izveidi (4);

               c)

               “Eurojust lēmums” ir Padomes Lēmums 2002/187/TI (2002. gada 28. februāris), ar ko izveido Eurojust, lai pastiprinātu cīņu pret smagiem noziegumiem (5);

               d)

               “grupa vai vienība” ir “teroristu grupas” Padomes 2002. gada 13. jūnija Pamatlēmuma 2002/475/TI 2. panta nozīmē un Padomes 2001. gada 27. decembra Kopējās nostājas 2001/931/KĀDP (6) pielikumā uzskaitītās grupas un vienības.

         2. pants
   Ar teroristu nodarījumiem saistītas informācijas sniegšana Eurojust, Eiropolam un dalībvalstīm
   1.   Katra dalībvalsts no saviem policijas dienestiem vai citām tiesībaizsardzības iestādēm izraugās specializētu dienestu, kam saskaņā ar tās tiesību aktiem būs piekļuve visai vajadzīgai informācijai par tās tiesībaizsardzības iestāžu veiktu kriminālizmeklēšanu un kas iegūta teroristu nodarījumu izmeklēšanā, un kurš vāks tādu informāciju un saskaņā ar 3. un 4. punktu sūtīs to Eiropolam.
   2.   Katra dalībvalsts norīko vienu vai, ja tās tiesību sistēma paredz, vairākas iestādes kā Eurojust korespondentes terorisma jautājumos no attiecīgās valsts – vai attiecīgu tiesu iestādi vai citu kompetentu iestādi –, kam saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem ir piekļuve visai vajadzīgai informācijai par kriminālvajāšanu saistībā ar teroristu nodarījumiem un ar tiem saistītajās lietās pieņemtiem spriedumiem, un tā var vākt tādu informāciju un saskaņā ar 5. punktu sūtīt to uz Eurojust.
   3.   Katra dalībvalsts veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka vismaz attiecīgās iestādes savākto 4. punktā minēto informāciju par kriminālizmeklēšanu un 5. punktā minēto informāciju par kriminālvajāšanu sakarā ar teroristu nodarījumiem un lietās pieņemtajiem spriedumiem, kura ietekmē vai var ietekmēt divas vai vairākas dalībvalstis, pārsūta uz:

               a)

               Eiropolu saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem un Eiropola Konvenciju – apstrādei un

               b)

                  Eurojust saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem un, ja Eurojust lēmums to ļauj – lai Eurojust varētu veikt tam uzticētos uzdevumus.

         4.   Informācija, kas saskaņā ar 3. punktu jāpārsūta uz Eiropolu, ir šāda:

               a)

               dati, ar ko identificē attiecīgo personu, grupu vai vienību;

               b)

               kādus nodarījumus izmeklē un kādi ir konkrēti to izdarīšanas apstākļi;

               c)

               kāds ir attiecīgais likumpārkāpums;

               d)

               kāda ir saistība ar citām attiecīgām lietām;

               e)

               sakaru tehnoloģiju izmantojums;

               f)

               kādus draudus rada to rīcībā esoši masu iznīcināšanas ieroči.

         5.   Informācija, kas saskaņā ar 3. punktu jāpārsūta uz Eurojust, ir šāda:

               a)

               dati, ar ko identificē personu, grupu vai vienību, kas ir kriminālizmeklēšanas vai kriminālvajāšanas objekts;

               b)

               kāds ir attiecīgais likumpārkāpums, un konkrēti tā izdarīšanas apstākļi;

               c)

               informācija par tiesas pieņemtiem galīgiem spriedumiem par teroristu nodarījumiem un konkrētiem šo pārkāpumu izdarīšanas apstākļiem;

               d)

               kāda ir saistība ar citām attiecīgām lietām;

               e)

               tiesiskās palīdzības lūgumi, arī tiesiskas palīdzības pieprasījumi, kas adresēti citai dalībvalstij vai ko iesniegusi cita dalībvalsts, kā arī atbildes uz tiem.

         6.   Visas dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka jebkuru svarīgu informāciju, kas iekļauta dokumentā, lietā, informācijas blokā, priekšmetā vai citā pierādījumā, kurš konfiscēts, izmeklējot krimināllietu vai sakarā ar tiesvedību krimināllietā, kas saistīta ar teroristu nodarījumiem, cik vien iespējams drīz, neapdraudot tajā laikā notiekošu lietu izmeklēšanu, saskaņā ar attiecīgas valsts tiesību aktiem un attiecīgiem starptautiskiem tiesiskiem instrumentiem varētu darīt pieejamu ieinteresētām citu dalībvalstu iestādēm, ja notiek vai var sākties izmeklēšana, vai ja notiek kriminālvajāšana sakarā ar teroristu nodarījumiem.
   3. pants
   Kopīgas izmeklētāju vienības
   Attiecīgos gadījumos dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai izveidotu kopīgas izmeklētāju vienības teroristu nodarījumu kriminālizmeklēšanai.
   4. pants
   Tiesiskās palīdzības lūgumi un tiesas spriedumu izpilde
   Katra dalībvalsts veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to, ka ar teroristu nodarījumiem saistītus citu dalībvalstu savstarpējas tiesiskas palīdzības un spriedumu atzīšanas un izpildes lūgumus izskata kā steidzamus jautājumus, un tie ir prioritāri.
   5. pants
   Pašreizējo noteikumu atcelšana
   Ar šo Lēmums 2003/48/IT ir atcelts.
   6. pants
   Īstenošana
   Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai, vēlākais, līdz 2006. gada 30. jūnijam nodrošinātu atbilstību šim lēmumam.
   7. pants
   Teritoriāls piemērojums
   Šo lēmumu piemēro attiecībā uz Gibraltāru.
   8. pants
   Stāšanās spēkā
   Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc publikācijas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2005. gada 20. septembrī

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētāja

         M. BECKETT

      (1)  Atzinums sniegts 2005. gada 7. jūnijā (vēl nav publicēts Oficiālajā Vēstnesī).

      (2)  OV L 16, 22.1.2003., 68. lpp.

      (3)  OV L 164, 22.6.2002., 3. lpp.

      (4)  OV C 316, 27.11.1995., 2. lpp. Konvencijā jaunākie grozījumi izdarīti ar 2003. gada 27. novembra Protokolu (OV C 2, 6.1.2004., 3. lpp.).

      (5)  OV L 63, 6.3.2002., 1. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Padomes Lēmumu 2003/659/TI (OV L 245, 29.9.2003., 44. lpp.).

      (6)  OV L 344, 28.12.2001., 93. lpp. Kopējā nostājā jaunākie grozījumi izdarīti ar Kopējo nostāju 2005/220/KĀDP (OV L 69, 16.3.2005., 59. lpp.).


title: Padomes lēmums (2002. gada 8. oktobris), ar ko groza Lēmumu 1999/78/EK par nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Amerikas Savienotajām Valstīm par savstarpēju atzīšanu

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

32002D0803

Oficiālais Vēstnesis L 278 , 16/10/2002 Lpp. 0022 - 0022

		Padomes Lēmums(2002. gada 8. oktobris),ar ko groza Lēmumu 1999/78/EK par nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Amerikas Savienotajām Valstīm par savstarpēju atzīšanu(2002/803/EK)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 133. pantu kopā ar 300. panta 2. punkta pirmā apakšpunkta pirmo teikumu un 300. panta 3. punkta pirmā apakšpunkta pirmo teikumu, un tā 4. punktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,tā kā:(1) Lai nodrošinātu nolīguma starp Eiropas Kopienu un Amerikas Savienotajām Valstīm par savstarpēju atzīšanu [1] (turpmāk – "Nolīgums") efektīvu darbību, nepieciešams grozīt Lēmumu 1999/78/EK [2], lai pilnvarotu Komisiju veikt nepieciešamos pasākumus šā Nolīguma darbības nodrošināšanai.(2) Padome saglabā tiesības lemt par Nolīguma galvenās daļas grozījumiem,IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU.Vienīgais pantsLēmuma 1999/78/EK 3. pantu aizstāj ar šādu pantu:"3. pants1. Komisija pārstāv Kopienu Apvienotajā komitejā, kā paredzēts Nolīguma 14. pantā, un Apvienotajās nozaru komitejās, ko paredz nozaru pielikumi, Komisijai palīdz īpaša Padomes izraudzīta komiteja. Pēc apspriešanās ar minēto īpašo komiteju Komisija pārņem darba uzdevumus, paziņojumus, informācijas apmaiņu un informācijas pieprasījumus, kas minēti Nolīgumā.2. Kopienas nostāju attiecībā uz Apvienotās komitejas pieņemtajiem lēmumiem nosaka Padome, pieņemot lēmumu ar kvalificētu balsu vairākumu pēc Komisijas priekšlikuma, ņemot vērā grozījumus Nolīguma galvenajā daļā saskaņā ar Nolīguma 14. panta 4. punkta g) apakšpunktu un 21. panta 2. punktu.3. Kopienas nostāju Apvienotajā komitejā vai Apvienotajās nozaru komitejās visos pārējos gadījumos nosaka Komisija pēc apspriešanās ar 1. punktā minēto īpašo komiteju."Luksemburgā, 2002. gada 8. oktobrīPadomes vārdā —priekšsēdētājsT. Pedersen[1] OV L 31, 4.2.1999., 3. lpp.[2] OV L 31, 4.2.1999., 1. lpp.--------------------------------------------------


title: 2011/305/ES: Padomes Lēmums ( 2011. gada 21. marts ) par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Islandes Republiku, Norvēģijas Karalisti, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par papildu noteikumiem attiecībā uz Ārējo robežu fondu laikposmam no 2007. gada līdz 2013. gadam

text:
               25.5.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 137/1

         PADOMES LĒMUMS
   (2011. gada 21. marts)
   par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Islandes Republiku, Norvēģijas Karalisti, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par papildu noteikumiem attiecībā uz Ārējo robežu fondu laikposmam no 2007. gada līdz 2013. gadam
   (2011/305/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 77. panta 2. punkta d) apakšpunktu saistībā ar 218. panta 6. punkta a) un v) apakšpunktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar 11. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā Nr. 574/2007/EK (2007. gada 23. maijs), ar ko laikposmam no 2007. gada līdz 2013. gadam izveido Eiropas Ārējo robežu fondu kā daļu no vispārīgās programmas “Solidaritāte un migrācijas plūsmu pārvaldība” (1), trešās valstis, kas ir iesaistītas Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, fondā piedalās saskaņā ar lēmuma noteikumiem, un būtu jānoslēdz vienošanās, lai precizētu šādai dalībai vajadzīgos papildu noteikumus, tostarp noteikumus, ar kuriem nodrošina Kopienas finanšu interešu aizsardzību un Revīzijas palātas revīzijas pilnvaras.

               (2)

               Saskaņā ar pilnvarām, kas 2007. gada 20. decembrī tika piešķirtas Komisijai, sarunas ar Islandes Republiku, Norvēģijas Karalisti, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti tika noslēgtas 2009. gada 30. jūnijā.

               (3)

               Saskaņā ar Padomes 2009. gada 30. novembra Lēmumu 2010/374/EK (2) un līdz tā noslēgšanai vēlāk Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Islandes Republiku, Norvēģijas Karalisti, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par papildu noteikumiem attiecībā uz Ārējo robežu fondu laikposmam no 2007. gada līdz 2013. gadam (turpmāk “nolīgums”) Savienības vārdā tika parakstīts 2010. gada 19. martā, un to piemēroja provizoriski.

               (4)

               Tā kā 2009. gada 1. decembrī stājās spēkā Lisabonas līgums, visas puses parakstīšanas laikā vienojās par Eiropas Savienības, Islandes Republikas, Norvēģijas Karalistes, Šveices Konfederācijas un Lihtenšteinas Firstistes kopīgu deklarāciju par Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Islandes Republiku, Norvēģijas Karalisti, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par papildu noteikumiem saistībā ar Ārējo robežu fondu laikposmam no 2007. gada līdz 2013. gadam, un to pievienoja nolīgumam, paziņojot, ka Eiropas Savienība ir aizstājusi Eiropas Kopienu un ir tās pēctece.

               (5)

               Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā un tas nav tai saistošs un nav jāpiemēro. Tā kā šis lēmums pilnveido Šengenas acquis, Dānija saskaņā ar minētā protokola 4. pantu sešos mēnešos pēc tam, kad Padome ir pieņēmusi lēmumu par šo lēmumu, izlemj, vai tā šo lēmumu ieviesīs savos tiesību aktos.

               (6)

               Šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Apvienotā Karaliste nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2000/365/EK (2000. gada 29. maijs) par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (3). Tādēļ Apvienotā Karaliste nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā un tas nav Apvienotajai Karalistei saistošs un nav jāpiemēro.

               (7)

               Šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Īrija nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2002/192/EK (2002. gada 28. februāris) par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (4). Tādēļ Īrija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā un tas nav Īrijai saistošs un nav jāpiemēro.

               (8)

               Nolīgums būtu jānoslēdz,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Savienības vārdā apstiprina Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Islandes Republiku, Norvēģijas Karalisti, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par papildu noteikumiem saistībā ar Ārējo robežu fondu laikposmam no 2007. gada līdz 2013. gadam (turpmāk “nolīgums”) (5) un tam pievienotās deklarācijas.
   2. pants
   Padomes priekšsēdētājs ar šo tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas Savienības vārdā deponēt nolīguma 13. panta 2. punktā paredzēto apstiprinājuma dokumentu, lai uzliktu Savienībai saistības.
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
   4. pants
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2011. gada 21. martā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         MARTONYI J.

      (1)  OV L 144, 6.6.2007., 22. lpp.

      (2)  OV L 169, 3.7.2010., 22. lpp.

      (3)  OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp.

      (4)  OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp.

      (5)  Nolīgums ir publicēts OV L 169, 3.7.2010., 24. lpp., kopā ar lēmumu par parakstīšanu.


title: Izpildu Komitejas lēmums (1994. gada 22. decembris) par 75. pantā paredzēto sertifikātu narkotisko un psihotropo vielu pārvadāšanai (SCH/Com-ex (94) 28 rev.)

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

41994D0028

Oficiālais Vēstnesis L 239 , 22/09/2000 Lpp. 0463 - 0468

		Izpildu Komitejas lēmums(1994. gada 22. decembris)par 75. pantā paredzēto sertifikātu narkotisko un psihotropo vielu pārvadāšanai(SCH/Com-ex (94) 28 rev.)IZPILDU KOMITEJA,ņemot vērā Šengenas Līguma īstenošanas konvencijas 132. pantu,ņemot vērā iepriekšminētās konvencijas 75. pantu,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.Ar šo apstiprina lēmumam pievienoto dokumentu SCH/Stup (94) 21 rev. 2, ar ko nosaka apliecību par narkotiku un psihotropo vielu nēsāšanu ārstnieciskām vajadzībām.Bonnā, 1994. gada 22. decembrīPriekšsēdētājsBernd Schmidbauer--------------------------------------------------SCH/Stup (94)21 rev 2Apliecība par narkotisko un psihotropo vielu nēsāšanu ārstnieciskām vajadzībām saskaņā ar īstenošanas konvencijas 75. pantu1. Saskaņā ar Īstenošanas konvencijas 75. pantu, Šengenas valstis ir ieviesušas 1. pielikumā noteikto apliecību. Veidlapu lieto vienoti visās Šengenas valstīs un izstrādā attiecīgo valstu valodās. Apliecības otrā pusē ir veidlapas nosaukuma tulkojums angļu un franču valodās.2. Šengenas valsts kompetentās iestādes izsniedz šādu sertifikātu personām, kuras ir šīs valsts pastāvīgie iedzīvotāji un vēlas ceļot uz citu Šengenas valsti un kurām šajā laikā ārstniecisku apsvērumu dēļ jālieto narkotiskās un/vai psihotropās vielas. Šī apliecība ir derīga, ilgākais, 30 dienas.3. Apliecību izsniedz vai īstumu apliecina kompetentās iestādes, pamatojoties uz ārstniecisko izziņu. Katrai izrakstītajai narkotiskajai/psihotropajai vielai vajadzīga atsevišķa apliecība. Kompetentā iestāde, kas izdevusi apliecību, glabā apliecības kopiju.4. Ārsts drīkst izrakstīt narkotiskās vielas ceļojuma vajadzībām uz laiku līdz 30 dienām. Ceļojuma laikposms var būt arī īsāks.5. Katra dalībvalsts izraugās centrālo iestādi, kura atbild uz visiem jautājumiem, kas rodas šajā sakarā (skatīt 2. pielikumu). Izraudzītā centrālā iestāde ir iestāde, kura ir atbildīga arī par apliecību izsniegšanu vai to īstuma apliecināšanu Beļģijā, Luksemburgā un Nīderlandē.--------------------------------------------------1. PIELIKUMS+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++--------------------------------------------------2. PIELIKUMSCENTRĀLĀ IESTĀDE, KURAI ZIŅO PROBLĒMU GADĪJUMĀ(Konvencijas 75. pants)BEĻĢIJĀMinistère de la Santé PubliqueInspection générale de la PharmacieQuartier Vésale – Cité administrative de l'EtatB– 1010 Bruxellestālr.: 32 2 210 49 28fakss: 32 2 210 63 70VĀCIJĀMinisterium für Arbeit, Gesundheit und Soziales des Landes Nordrhein — WestfalenPharmaziedezernatHorionplatz 1 – LandeshausD– 40213 Düsseldorftālr.: 49 211 837 3591fakss: 49 211 837 3662GRIEĶIJĀMinistry of HealthMedicines DepartmentNarcotic Drugs DivisionAristotelous Street 17Athenstālr.: 5225301SPĀNIJĀServicio de Restricción de EstupefacientesDirección Gral. de Farmacia y Productos SanitariosMinisterio de Sanidad y ConsumoE- Calle Principe de Vergara, 5428006 – MadridChef du service: D. LUIS DOMINGUEZ ARQUEStālr: 34 – 1 – 575 27 63fakss: 34 – 1 – 578 12 31FRANCIJĀMinistère de la santéDirection Générale de la Santé1. place de FontenoyF– 75350 Paris CEDEX 07 SPtālr: 33 1 40 56 47 16 or 40 56 43 41fakss: 33 1 40 56 40 54ITĀLIJĀMinistero SanitàDirezione Generale Servizio FarmaceuticoUfficio centrale StupefacentiVia della Civiltà Romana 7I– 00144 Romatālr.: (39 – 06) 59 94 31 77fakss: (39 – 06) 59 94 33 65LUKSEMBURGĀMinistère de la santéDirection de la SantéL– 2935 Luxembourgtālr.: (352) 478 5550fakss: (352) 48 49 03NĪDERLANDĒHoofdinspectie voor de geneesmiddelen van het Staatstoezicht op de VolksgezondheidP. O. Box 54062280 HK Rijswijktālr.: 31.70.3406.423AUSTRIJĀBundesministerium für Gesundheit, Sport und KonsumentenschutzAbteilung II/C/18Radetzkysstraße 2A– 1030 Wientālr: 711 72 4734fakss: 713 86 14PORTUGĀLĒInstituto nacional da Farmacia e do Medicamento (INFARMED)Parque de SaúdeAv. do Brazil, 53P– 1700 LISBOAfakss: 351 1 795 91 16 [1][1] Apstiprina augstāka iestāde.--------------------------------------------------


title: 2004/538/EK, Euratom:Padomes lēmums (2004. gada 29. jūnijs), ar kuru ieceļ Eiropas Savienības ģenerālsekretāra vietnieku

text:
               7.7.2004

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 236/17

      PADOMES LĒMUMS

   (2004. gada 29. jūnijs),
   ar kuru ieceļ Eiropas Savienības ģenerālsekretāra vietnieku
   (2004/538/EK, Euratom)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, jo īpaši tā 207. panta 2. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu, jo īpaši tā 121. panta 2. punktu,

         IR NOLĒMUSI.
   1. pants
   Ar šo Pierre DE BOISSIEU kungs ir iecelts par Eiropas Savienības Padomes ģenerālsekretāra vietnieku uz pieciem gadiem no 2004. gada 18. oktobra.
   2. pants
   Šo lēmumu Pierre DE BOISSIEU kungam paziņo Padomes priekšsēdētājs.
   To publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2004. gada 29. jūnijā

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         B. AHERN


title: 2009/57/EK: Eiropas Centrālās bankas Lēmums ( 2008. gada 12. decembris ), ar ko nosaka pasākumus, kas vajadzīgi iemaksām Eiropas Centrālās bankas uzkrātajā pašu kapitāla vērtībā un nacionālo centrālo banku prasību koriģēšanai, kuras ekvivalentas nodotajiem ārējo rezervju aktīviem (ECB/2008/27)

text:
               24.1.2009

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 21/77

      EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS LĒMUMS

   (2008. gada 12. decembris),
   ar ko nosaka pasākumus, kas vajadzīgi iemaksām Eiropas Centrālās bankas uzkrātajā pašu kapitāla vērtībā un nacionālo centrālo banku prasību koriģēšanai, kuras ekvivalentas nodotajiem ārējo rezervju aktīviem
   (ECB/2008/27)
   (2009/57/EK)
   EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus (tālāk tekstā – “ECBS Statūti”) un jo īpaši to 30. pantu,
   tā kā:

               (1)

               2008. gada 12. decembra Lēmums ECB/2008/23 par nacionālo centrālo banku procentuālo daļu Eiropas Centrālās bankas kapitāla parakstīšanas atslēgā (1) nosaka Eiropas Centrālās bankas (ECB) kapitāla parakstīšanas atslēgas (tālāk tekstā – “kapitāla atslēga”) korekciju saskaņā ar ECBS Statūtu 29.3 pantu un no 2009. gada 1. janvāra nosaka jaunos svērumus, kas katrai nacionālajai centrālajai bankai (NCB) piešķirti koriģētajā kapitāla atslēgā (tālāk tekstā – “kapitāla atslēgas svērumi”).

               (2)

               Kapitāla atslēgas svērumu korekcijas dēļ un no tās izrietošo nacionālo centrālo banku daļu parakstītajā ECB kapitālā pārmaiņu dēļ ir jākoriģē prasības, kas to dalībvalstu NCB, kuras ieviesušas euro (tālāk tekstā – “iesaistītās NCB”), ir pret ECB saskaņā ar Statūtu 30.3. pantu un kas ir ekvivalentas iesaistīto NCB ārējo rezervju aktīvu iemaksām ECB (tālāk tekstā – “prasības”).

               (3)

               Iesaistītās NCB, kuru procentuālās daļas koriģētajā kapitāla atslēgā korekcijas dēļ palielinās, veic kompensācijas pārskaitījumu uz ECB, bet ECB veic kompensācijas pārskaitījumu uz iesaistītajām NCB, kuru procentuālās daļas koriģētajā kapitāla atslēgā samazinās.

               (4)

               Saskaņā ar Statūtos ievērotajiem vispārējiem godīguma, vienlīdzīgas attieksmes un tiesiskās paļāvības principiem tām iesaistītajām NCB, kuru relatīvā daļa ECBS uzkrātajā pašu kapitāla vērtībā iepriekšminēto korekciju dēļ palielinās, arī ir jāveic kompensācijas pārskaitījums tām iesaistītajām NCB, kuru relatīvā daļa samazinās.

               (5)

               Lai aprēķinātu korekciju iesaistīto NCB daļām ECB uzkrātajā pašu kapitāla vērtībā, katras iesaistītās NCB attiecīgo kapitāla atslēgas svērumu laikposmā līdz 2008. gada 31. decembrim un laikposmā pēc 2009. gada 1. janvāra izsaka kā procentuālo daļu no tā ECB kapitāla kopsummas, ko parakstījušas visas iesaistītās NCB.

               (6)

               Tādēļ ir jāpieņem jauns ECB lēmums, ar ko atceļ 2006. gada 15. decembra Lēmumu ECB/2006/24, ar kuru nosaka pasākumus, kas vajadzīgi iemaksām Eiropas Centrālās bankas uzkrātajā pašu kapitāla vērtībā un valstu centrālo banku prasību koriģēšanai, kas ekvivalentas nodotajiem ārējo rezervju aktīviem (2).

               (7)

               Padomes 2008. gada 8. jūlija Lēmuma 2006/608/EK saskaņā ar Līguma 122. panta 2. punktu par vienotās valūtas ieviešanu Slovākijā 2009. gada 1. janvārī (3) 1. pants nosaka, ka 2003. gada Pievienošanās akta (4) 4. pantā minētais Slovākijas izņēmuma statuss tiek atcelts no 2009. gada 1. janvāra,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Definīcijas
   Šajā lēmumā:

               a)

               “uzkrātā pašu kapitāla vērtība” ir ECB rezervju, pārvērtēšanas kontu un rezervēm atbilstošo uzkrājumu kopsumma, ko ECB aprēķinājusi 2008. gada 31. decembrī. Neierobežojot termina “uzkrātā pašu kapitāla vērtība” izpratni, ECB rezerves un rezervēm atbilstošie uzkrājumi ietver vispārējo rezervju fondu un rezervēm atbilstošo uzkrājumu, kas paredzēts valūtas maiņas kursa, procentu likmes un zelta cenas riskiem;

               b)

               “pārskaitījuma diena” ir otrā darba diena pēc ECB Padomes apstiprinājuma ECB 2008. finanšu gada finanšu pārskatam.

         2. pants
   Iemaksa ECB rezervēs un uzkrājumos
   1.   Ja iesaistītās NCB daļa uzkrātajā pašu kapitāla vērtībā pieaug atbilstoši tās kapitāla atslēgas svēruma pieaugumam 2009. gada 1. janvārī, šī iesaistītā NCB pārskaitījuma dienā pārskaita ECB summu, kas noteikta saskaņā ar 3. punktu.
   2.   Ja iesaistītās NCB daļa uzkrātajā pašu kapitāla vērtībā samazinās atbilstoši tās kapitāla atslēgas svēruma samazinājumam 2009. gada 1. janvārī, šī iesaistītā NCB pārskaitījuma dienā saņem no ECB summu, kas noteikta saskaņā ar 3. punktu.
   3.   Dienā pēc ECB Padomes apstiprinājuma ECB 2008. finanšu gada finanšu pārskatam vai pirms šīs dienas ECB aprēķina un katrai iesaistītajai NCB paziņo summu, kas šai iesaistītajai NCB jāpārskaita uz ECB, ja tiek piemērots 1. punkts, vai, ja tiek piemērots 2. punkts, summu, kas šai iesaistītajai NCB jāsaņem no ECB. Ņemot vērā noapaļošanu, summas, ko pārskaita vai saņem, aprēķina, uzkrāto pašu kapitāla vērtību reizinot ar katras iesaistītās NCB 2008. gada 31. decembra kapitāla atslēgas svēruma un 2009. gada 1. janvāra kapitāla atslēgas svēruma starpību, rezultātu dalot ar 100.
   4.   Šā panta 3. punktā minētās summas izsaka euro, un to pārskaitījuma termiņš ir 2009. gada 1. janvāris, tomēr faktiski tās pārskaita pārskaitījuma dienā.
   5.   Pārskaitījuma dienā iesaistītā NCB vai ECB, kurai jāveic pārskaitījums saskaņā ar 1. vai 2. punktu, atsevišķi pārskaita procentu maksājumus par laikposmu no 2009. gada 1. janvāra līdz pārskaitījuma dienai attiecībā uz summām, kas jāpārskaita šai NCB vai ECB. Šo procentu maksājumu pārskaitītāji un saņēmēji ir to summu pārskaitītāji un saņēmēji, attiecībā uz kurām uzkrājušies procenti.
   6.   Ja uzkrātā pašu kapitāla vērtība ir mazāka par nulli, summas, kuras jāpārskaita vai jāsaņem saskaņā ar 3. punktu un 5. punktu, pārskaita virzienos, kas ir pretēji 3. punktā un 5. punktā norādītajiem.
   3. pants
   Nodotajiem ārējo rezervju aktīviem ekvivalento prasību korekcija
   1.   Ņemot vērā, ka Národná banka Slovenska prasības, kas ir ekvivalentas nodotajiem ārējo rezervju aktīviem, noteiks 2008. gada 31. decembra Lēmums ECB/2008/33 par to, kā Národná banka Slovenska apmaksā kapitālu, nodod ārējo rezervju aktīvus un izdara iemaksas Eiropas Centrālās bankas rezervēs un uzkrājumos (5), šis pants nosaka pārējo iesaistīto NCB prasību korekciju, kas ekvivalentas nodotajiem ārējo rezervju aktīviem.
   2.   Iesaistīto NCB prasības 2009. gada 1. janvārī koriģē atbilstīgi šo NCB koriģētajam kapitāla atslēgas svērumam. Iesaistīto NCB prasību vērtība 2009. gada 1. janvārī ir norādīta šī lēmuma pielikuma tabulas trešajā ailē.
   3.   Tiek uzskatīts, ka katra iesaistītā NCB, pamatojoties uz šiem noteikumiem un nepiemērojot citas formalitātes vai tiesību aktus, 2009. gada 1. janvārī ir nodevusi vai saņēmusi galīgo prasības vērtību (izteiktu euro), kas pretī tās nosaukumam norādīta šī lēmuma pielikuma tabulas ceturtajā ailē, kurā “–” nozīmē prasību, ko iesaistītā NCB nodod ECB, un “+” nozīmē prasību, ko ECB nodod iesaistītajai NCB.
   4.   Katra iesaistītā NCB pirmajā Eiropas Automatizētās reālā laika bruto norēķinu sistēmas (TARGET2) darba dienā pēc 2009. gada 1. janvāra pārskaita vai saņem galīgo summu (izteiktu euro), kas pretī tās nosaukumam norādīta šī lēmuma pielikuma tabulas ceturtajā ailē, kurā “+” nozīmē summu, ko iesaistītā NCB pārskaita ECB, un “–” nozīmē summu, ko ECB pārskaita iesaistītajai NCB.
   5.   Pirmajā TARGET2 darba dienā pēc 2009. gada 1. janvāra ECB un tās iesaistītās NCB, uz kurām attiecas pienākums pārskaitīt summas saskaņā ar 4. punktu, par laikposmu no 2009. gada 1. janvāra līdz pārskaitījuma dienai atsevišķi pārskaita arī procentu maksājumus par summām, kas jāpārskaita ECB un šīm iesaistītajām NCB. Šo procentu maksājumu pārskaitītāji un saņēmēji ir to summu pārskaitītāji un saņēmēji, attiecībā uz kurām uzkrājušies procenti.
   4. pants
   Vispārīgi noteikumi
   1.   Saskaņā ar 2. panta 5. punktu un 3. panta 5. punktu uzkrātos procentus aprēķina katru dienu, izmantojot faktisko vairāk nekā 360 dienu aprēķināšanas metodi un likmi, kas atbilst Eurosistēmas pēdējā galvenajā refinansēšanas operācijā lietotajai robežlikmei.
   2.   Pārskaitījumus saskaņā ar 2. panta 1., 2. un 5. punktu un 3. panta 4. un 5. punktu katru atsevišķi veic, izmantojot TARGET2.
   3.   ECB un iesaistītās NCB, uz kurām attiecas pienākums veikt pārskaitījumus saskaņā ar 2. punktu, dod pienācīgus norādījumus, kas vajadzīgi, lai šos pārskaitījumus veiktu laikus.
   5. pants
   Nobeiguma noteikumi
   1.   Šis lēmums stājas spēkā 2009. gada 1. janvārī.
   2.   Ar šo no 2009. gada 1. janvāra tiek atcelts Lēmums ECB/2006/24.
   3.   Atsauces uz Lēmumu ECB/2006/24 uzskata par atsaucēm uz šo lēmumu.

      Frankfurtē pie Mainas, 2008. gada 12. decembrī

            ECB prezidents

         Jean-Claude TRICHET

      (1)  Sk. šā Oficiālā Vēstneša 66. lpp.

      (2)  OV L 24, 31.1.2007., 9. lpp.

      (3)  OV L 195, 24.7.2008., 24. lpp.

      (4)  Akts par Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanās nosacījumiem un pielāgojumiem Līgumos, kas ir Eiropas Savienības pamatā (OV L 236, 23.9.2003., 33. lpp.).

      (5)  Sk. šā Oficiālā Vēstneša 83. lpp.

      PIELIKUMS
      PRASĪBAS, KAS EKVIVALENTAS ĀRĒJO REZERVJU AKTĪVIEM, KURI NODOTI ECB

                  Iesaistītā NCB

                  Prasība 2008. gada 31. decembrī, kas ir ekvivalenta ārējo rezervju aktīviem, kuri nodoti ECB
                  (EUR)

                  Prasība 2009. gada 1. janvārī, kas ir ekvivalenta ārējo rezervju aktīviem, kuri nodoti ECB
                  (EUR)

                  Pārskaitījuma summa
                  (EUR)

                     Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique

                  1 423 341 995,63

                  1 397 303 846,77

                  –26 038 148,86

                     Deutsche Bundesbank

                  11 821 492 401,85

                  10 909 120 274,33

                  – 912 372 127,52

                     Central Bank and Financial Services Authority of Ireland

                  511 833 965,97

                  639 835 662,35

                  + 128 001 696,38

                     Bank of Greece

                  1 046 595 328,50

                  1 131 910 590,58

                  +85 315 262,08

                     Banco de España

                  4 349 177 350,90

                  4 783 645 755,10

                  + 434 468 404,20

                     Banque de France

                  8 288 138 644,21

                  8 192 338 994,75

                  –95 799 649,46

                     Banca d’Italia

                  7 217 924 640,86

                  7 198 856 881,40

                  –19 067 759,46

                     Central Bank of Cyprus

                  71 950 548,51

                  78 863 331,39

                  +6 912 782,88

                     Banque centrale du Luxembourg

                  90 730 275,34

                  100 638 597,47

                  +9 908 322,13

                     Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta

                  35 831 257,94

                  36 407 323,18

                  + 576 065,24

                     De Nederlandsche Bank

                  2 243 025 225,99

                  2 297 463 391,20

                  +54 438 165,21

                     Oesterreichische Nationalbank

                  1 161 289 917,84

                  1 118 545 877,01

                  –42 744 040,83

                     Banco de Portugal

                  987 203 002,23

                  1 008 344 596,55

                  +21 141 594,32

                     Banka Slovenije

                  183 995 237,74

                  189 410 251,00

                  +5 415 013,26

                     Národná banka Slovenska

                  0

                  399 443 637,59 (1)

                  + 399 443 637,59

                     Suomen Pankki

                  717 086 011,07

                  722 328 204,76

                  +5 242 193,69

                  Kopā (2)

                  40 149 615 804,58

                  40 204 457 215,43

                  54 841 410,85

         (1)  Jāpārskaita Lēmumā ECB/2008/33 noteiktajos datumos.

         (2)  Ņemot vērā noapaļošanu, kopsummas var neatbilst visu norādīto skaitļu summai.


title: Padomes Lēmums ( 2005. gada 21. novembris ), kas attiecas uz Eiropas Savienības un Islandes Republikas nolīguma slēgšanu par drošības procedūrām klasificētas informācijas apmaiņai

text:
               6.7.2006

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 184/34

         PADOMES LĒMUMS
   (2005. gada 21. novembris),
   kas attiecas uz Eiropas Savienības un Islandes Republikas nolīguma slēgšanu par drošības procedūrām klasificētas informācijas apmaiņai
   (2006/467/KĀDP)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, un jo īpaši tā 24. un 38. pantu,
   ņemot vērā prezidentūras ieteikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2003. gada 27. un 28. novembra sanāksmē nolēma pilnvarot prezidentūru, kam palīdzētu ģenerālsekretārs/Augstais pārstāvis kopējās ārpolitikas un drošības politikas jomā (“ĢS/AP”), saskaņā ar 24. un 38. pantu Līgumā par Eiropas Savienību sākt sarunas ar konkrētām trešām valstīm, lai Eiropas Savienība ar katru no tām noslēgtu nolīgumu par drošības procedūrām klasificētas informācijas apmaiņai.

               (2)

               Saņēmusi pilnvarojumu sākt sarunas, prezidentūra, kam palīdz ĢS/AP, apsprieda ar Islandes Republiku Nolīgumu par drošības procedūrām klasificētas informācijas apmaiņai.

               (3)

               Minētais nolīgums būtu jāapstiprina,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Ar šo Eiropas Savienības vārdā ir apstiprināts Eiropas Savienības un Islandes Republikas Nolīgums par drošības procedūrām klasificētas informācijas apmaiņai.
   Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   Ar šo Padomes priekšsēdētājs ir pilnvarots norīkot personu(-as), kas pilnvarota(-as) parakstīt minēto nolīgumu, lai tas būtu saistošs Eiropas Savienībai.
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
   4. pants
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2005. gada 21. novembrī

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         J. STRAW

    ---documentbreak---

               6.7.2006

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 184/35

         TULKOJUMS
   Eiropas Savienības un Islandes Republikas
   NOLĪGUMS
   par drošības procedūrām klasificētas informācijas apmaiņai
   ISLANDES REPUBLIKA,
   no vienas puses, un
   EIROPAS SAVIENĪBA, turpmāk “ES”, ko pārstāv Eiropas Savienības Padomes prezidentūra,
   no otras puses,
   turpmāk “Puses”,
   ŅEMOT VĒRĀ, ka Islandes Republikai un ES ir kopīgi mērķi – stiprināt savu drošību visiem iespējamiem līdzekļiem un nodrošināt saviem pilsoņiem augstu drošības pakāpi drošā teritorijā,
   ŅEMOT VĒRĀ, ka Islandes Republika un ES ir vienisprātis par to, ka būtu jāizvērš savstarpējas konsultācijas un sadarbība jautājumos, kas drošības jomā izraisa kopīgu ieinteresētību,
   ŅEMOT VĒRĀ, ka tāpēc šajā sakarā ir pastāvīga vajadzība Islandes Republikai un ES apmainīties ar klasificētu informāciju,
   APZINOTIES, ka pilnvērtīgām un iedarbīgām konsultācijām un sadarbībai var būt vajadzīga piekļuve klasificētai Islandes un ES informācijai un materiāliem, kā arī Islandes Republikai un ES apmainīties ar klasificētu informāciju un saistītiem materiāliem,
   APZINOTIES, ka piekļuve klasificētai informācijai un saistītiem materiāliem un apmaiņa ar tiem prasa atbilstīgus drošības pasākumus,
   IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.
   1. pants
   Lai īstenotu mērķus visiem iespējamiem līdzekļiem stiprināt katras Puses drošību, šis nolīgums attiecas uz klasificētu jebkādas formas informāciju vai materiāliem, ko Puses nodod viena otrai vai ar ko tās savā starpā apmainās.
   2. pants
   Šajā nolīgumā klasificēta informācija ir jebkura informācija (proti, zināšanas, ko jebkādā formā var nodot citiem) vai materiāli, par ko ir noteikts, ka tiem vajadzīga aizsardzība pret neatļautu izpaušanu, un kas par tādiem ir atzīti drošības klasifikācijā (turpmāk “klasificēta informācija”).
   3. pants
   Šajā nolīgumā “ES” ir Eiropas Savienības Padome (turpmāk “Padome”), ģenerālsekretārs/Augstais pārstāvis un Padomes Ģenerālsekretariāts, kā arī Eiropas Kopienu Komisija (turpmāk “Eiropas Komisija”).
   4. pants
   Katra Puse:

               a)

               sargā un glabā klasificētu informāciju, ko Puses nodod viena otrai vai ar ko tās savā starpā apmainās, un uz ko attiecas šis nolīgums;

               b)

               nodrošina to, ka klasificētā informācija, ko Puses nodod viena otrai vai ar ko tās savā starpā apmainās, un uz ko attiecas šis nolīgums, patur to drošības klasifikāciju, ko tai piešķīrusi Puse, kas to nodod. Puse, kas saņem klasificēto informāciju, to sargā un glabā saskaņā ar saviem drošības noteikumiem, kas attiecas uz informāciju vai materiāliem, kam piešķirta līdzvērtīga drošības klasifikācija, kā norādīts drošības pasākumos, kas vēl ir jāizstrādā saskaņā ar 11. un 12. pantu;

               c)

               tādu klasificētu informāciju, uz ko attiecas šis nolīgums, nelieto citiem nolūkiem, kā vien tiem, ko noteikusi tās izcelsmes iestāde, un tiem, kam informācija ir nodota vai saņemta apmaiņā;

               d)

               klasificētu informāciju, uz ko attiecas šis nolīgums, neatklāj trešām personām vai kādai ES iestādei vai vienībai, kas nav minēta 3. pantā, ja nav saņemta izcelsmes iestādes iepriekšēja piekrišana.

         5. pants
   1.   Saskaņā ar izcelsmes iestādes kontroles principu klasificētu informāciju var izpaust vai atklāt viena Puse, “informācijas sniedzēja Puse” otrai Pusei, “saņēmējai Pusei”.
   2.   Lai informāciju atklātu saņēmējiem, kas nav šā nolīguma Puses, saņēmēja Puse ar informācijas sniedzējas puses piekrišanu pieņem lēmumu par klasificētas informācijas izpaušanu vai atklāšanu saskaņā ar izcelsmes iestādes kontroles principu, kā paredzēts attiecīgās Puses drošības noteikumos.
   3.   Īstenojot 1. un 2. punktu, nav atļauta nekāda vispārēja informācijas atklāšana, ja vien Puses nav izstrādājušas procedūras un vienojušās par tām attiecībā uz dažu kategoriju informāciju, kas ir būtiska to operatīvām vajadzībām.
   6. pants
   Lai nodrošinātu to, ka klasificētai informācijai, uz ko attiecas šis nolīgums, piemēro vienādu aizsardzību, katrai Pusei un to vienībām, kā noteikts 3. pantā, ir drošības organizācija un drošības programmas, kas balstās uz tādiem pamatprincipiem un obligātiem drošības standartiem, ko īsteno Pušu drošības sistēmās, kuras vēl ir jāizstrādā saskaņā ar 11. un 12. pantu.
   7. pants
   1.   Puses nodrošina, ka visas personas, kurām oficiālo pienākumu pildīšanai ir vajadzīga piekļuve klasificētai informācijai, ko nodod vai kas saņemta apmaiņā saskaņā ar šo nolīgumu, vai kuru pienākumi vai funkcijas dod tiem šādu piekļuvi, iztur drošības pārbaudi, pirms tiem nodrošina piekļuvi šādai informācijai.
   2.   Drošības pārbaudes procedūras izstrādā tā, lai noteiktu, vai konkrētai personai var nodrošināt piekļuvi klasificētai informācijai, ņemot vērā tās lojalitāti un uzticamību.
   8. pants
   Puses viena otrai sniedz palīdzību attiecībā uz tādas klasificētas informācijas drošību, uz kuru attiecas šis nolīgums un drošības jautājumi, kas izraisa kopīgu ieinteresētību. Iestādes rīko savstarpējas apspriedes par drošības jautājumiem un drošības pārbaudes, kā noteikts 11. pantā, lai novērtētu drošības pasākumu efektivitāti attiecīgi savas atbildības jomā, ko nosaka, ievērojot 11. un 12. pantu.
   9. pants
   1.   Šajā nolīgumā:

               a)

               attiecībā uz ES:
               visu korespondenci nosūta Padomei uz šādu adresi:

                              Council of the European Union

                              Chief Registry Officer

                              Rue de la Loi/Wetstraat, 175

                              B-1048 Brussels

                     .
               Padomes galvenais reģistrators pārsūta visu korespondenci dalībvalstīm un Eiropas Komisijai saskaņā ar 2. punktu;

               b)

               attiecībā uz Islandes Republiku:
               visu korespondenci adresē Islandes Republikas Ārlietu ministrijas Politikas departamenta direktoram un vajadzības gadījumā nosūta ar Islandes Pārstāvniecības Eiropas Savienībā starpniecību, izmantojot šādu adresi:

                              Mission of Iceland to the European Union

                              Registry Officer

                              Rond Point Schuman 11

                              B-1040 Brussels

                     .

         2.   Izņēmuma gadījumos vienas Puses sūtīto korespondenci, kas ir pieejama tikai konkrētiem kompetentiem tās ierēdņiem, struktūrām vai dienestiem, operatīvu iemeslu dēļ var adresēt vai tā var būt pieejama tikai konkrētiem kompetentiem otrās Puses ierēdņiem, struktūrām vai dienestiem, kas īpaši izraudzīti par saņēmējiem, ņemot vērā viņu kompetenci un saskaņā ar nepieciešamības zināt principu. Attiecībā uz Eiropas Savienību šo korespondenci sūta ar Padomes galvenā reģistratora starpniecību.
   10. pants
   Islandes Republikas Ārlietu ministrijas pastāvīgais valsts sekretārs, Padomes ģenerālsekretārs un Eiropas Komisijas ģenerālsekretārs pārrauga šā nolīguma īstenošanu.
   11. pants
   Lai īstenotu šo nolīgumu:

               1)

               Islandes Republikas Ārlietu ministrija, darbojoties Islandes Republikas valdības vārdā un tās pakļautībā, ir atbildīga par to, lai izstrādātu drošības pasākumus tās klasificētas informācijas drošībai un aizsardzībai, ko sniedz Islandes Republikai saskaņā ar šo nolīgumu;

               2)

               Padomes Ģenerālsekretariāta Drošības birojs (še turpmāk “PĢS Drošības birojs”) Padomes ģenerālsekretāra vadībā un viņa uzdevumā, darbojoties Padomes vārdā un tās pakļautībā, ir atbildīgs par to, lai izstrādātu drošības pasākumus tās klasificētās informācijas drošībai un aizsardzībai, ko sniedz Eiropas Savienībai saskaņā ar šo nolīgumu;

               3)

               Eiropas Komisijas Drošības direktorāts, darbojoties Eiropas Komisijas uzdevumā un tās pakļautībā, ir atbildīgs par to, lai izstrādātu drošības pasākumus tās klasificētās informācijas drošībai, ko saskaņā ar šo nolīgumu nodod vai saņem apmaiņā Eiropas Komisijā un tās telpās.

         12. pants
   Drošības pasākumi, ko vēl jāizstrādā saskaņā ar 11. pantu, vienojoties trim atbildīgajām drošības iestādēm, noteiks savstarpējus drošības standartus klasificētai informācijai, uz kuru attiecas šis nolīgums. Attiecībā uz ES šos standartus apstiprina Padomes Drošības komiteja.
   13. pants
   Atbildīgās drošības iestādes, kas noteiktas 11. pantā, izstrādā procedūras, kuras jāievēro, ja ir aizdomas vai pierādījumi, ka ir apdraudēta tās klasificētas informācijas slepenība, uz ko attiecas šis nolīgums.
   14. pants
   Pirms tiek sniegta klasificēta informācija, uz ko attiecas šis nolīgums starp Pusēm, atbildīgajām drošības iestādēm, kas noteiktas 11. pantā, ir jāvienojas par to, ka informācijas saņēmēja Puse spēj sargāt un glabāt informāciju, uz ko attiecas šis nolīgums, atbilstīgi pasākumiem, kas vēl ir jāizstrādā saskaņā ar 11. un 12. pantu.
   15. pants
   Šis nolīgums nekādi neliedz Pusēm slēgt citus nolīgumus par tādas klasificētas informācijas nodošanu vai saņemšanu apmaiņā, uz ko attiecas šis nolīgums, ar noteikumu, ka tie nav pretrunā ar šo nolīgumu.
   16. pants
   Visas Eiropas Savienības un Islandes Republikas domstarpības, kas rodas, interpretējot vai piemērojot šo nolīgumu, atrisina abu Pušu sarunās.
   17. pants
   1.   Šis nolīgums stājas spēkā pirmā mēneša pirmā dienā pēc tam, kad Puses viena otrai paziņojušas par to iekšējo procedūru pabeigšanu, kas vajadzīgas, lai sasniegtu šo mērķi.
   2.   Šo nolīgumu pēc jebkuras Puses lūguma var pārskatīt, lai apsvērtu, vai tajā jāveic grozījumi.
   3.   Jebkuru grozījumu šajā nolīgumā veic tikai rakstiski, abām Pusēm savstarpēji vienojoties. Tas stājas spēkā pēc 1. punktā paredzētās savstarpējās paziņošanas.
   18. pants
   Jebkura Puse var denonsēt šo nolīgumu, iesniedzot rakstisku paziņojumu otrai Pusei. Tāda denonsēšana stājas spēkā sešus mēnešus pēc tam, kad otra Puse saņēmusi paziņojumu, bet neietekmē saistības, kas jau radušās saskaņā ar šo nolīgumu. Konkrēti, visu klasificēto informāciju, ko sniedz vai saņem apmaiņā saskaņā ar šo nolīgumu, turpina aizsargāt, ievērojot šeit izklāstītos noteikumus.

      TO APLIECINOT attiecīgi pilnvarotie ir parakstījuši šo nolīgumu.
      Luksemburgā, 2006. gada divpadsmitajā jūnijā divos eksemplāros angļu valodā.

            Islandes Republikas vārdā —

            Eiropas Savienības vārdā —