title: Padomes Lēmums (KĀDP) 2016/1182 (2016. gada 18. jūlijs) par Eiropas Savienības Drošības izpētes institūta Civildienesta noteikumiem

text:
               20.7.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 195/31

         PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2016/1182
   (2016. gada 18. jūlijs)
   par Eiropas Savienības Drošības izpētes institūta Civildienesta noteikumiem
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Padomes Lēmumu 2014/75/KĀDP (2014. gada 10. februāris) par Eiropas Savienības Drošības izpētes institūtu (1) un jo īpaši tā 7. panta 1. punkta trešo daļu,
   ņemot vērā Eiropas Savienības Drošības izpētes institūta direktora ieteikumu,
   tā kā:

               (1)

               Eiropas Savienības Drošības izpētes institūts (“Institūts”) ir Eiropas Savienības aģentūra, kas ir saistīta ar Koordinētajām organizācijām. Institūta Civildienesta noteikumi būtu jāpielāgo institūta un to vispārējo noteikumu attīstībai, kuri reglamentē Koordinēto organizāciju Civildienesta noteikumus. Tādēļ tie ir jāpārskata.

               (2)

               Tādēļ būtu jāatceļ un jāaizstāj Institūta Civildienesta noteikumi, ko Padome pieņēma 2001. gada 21. decembrī (2) un kurus ar Valdes piekrišanu 2005. gada 15. jūnijā (3) grozīja direktors,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Eiropas Savienības Drošības izpētes institūta Civildienesta noteikumus, ko Padome pieņēma 2001. gada 21. decembrī un kurus ar Valdes piekrišanu 2005. gada 15. jūnijā grozīja direktors, atceļ un aizstāj ar šā lēmuma pielikumā iekļautajiem Civildienesta noteikumiem.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā nākamā mēneša pirmajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2016. gada 18. jūlijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         F. MOGHERINI

      (1)  OV L 41, 12.2.2014., 13. lpp.

      (2)  OV L 39, 9.2.2002., 18. lpp.

      (3)  OV L 235, 12.9.2005., 1. lpp.

      PIELIKUMS

         EIROPAS SAVIENĪBAS DROŠĪBAS IZPĒTES INSTITŪTA CIVILDIENESTA NOTEIKUMI

      SATURA RĀDĪTĀJS
      PREAMBULA

                  1. pants

               Piemērošanas joma

                  I SADAĻA

               VISIEM DARBINIEKIEM PIEMĒROJAMIE NOTEIKUMI

                  2. pants

                  1.

                  Vadība

                  2.

                  Uzvedība

                  3.

                  Finansiālā atbildība

                  4.

                  Drošība

                  5.

                  Atbalsts un kompensācijas

                  6.

                  Īpašumtiesības

                  7.

                  Ārējā darbība

                  8.

                  Kandidēšana uz valsts vai politisku amatu

                  II SADAĻA

               LĪGUMDARBINIEKIEM PIEMĒROJAMIE NOTEIKUMI

                  I NODAĻA

               PRIVILĒĢIJAS UN IMUNITĀTE

                  3. pants

                  II NODAĻA

               PIEŅEMŠANA DARBĀ UN AMATA IEŅEMŠANAS TERMIŅŠ

                  4. pants

               Pieņemšana darbā

                  5. pants

               Nodarbinātības vecuma ierobežojums

                  6. pants

               Medicīniskās apskates

                  7. pants

               Iecelšana amatā

                  1.

                  Līgumi

                  2.

                  Pārbaudes laiks

                  3.

                  Līgumu izbeigšana

                  4.

                  Kompensācija par zaudētu darbavietu

                  5.

                  Līguma izbeigšana ar saīsinātu paziņošanas termiņu

                  III NODAĻA

               ALGAS UN PABALSTI

                  8. pants

               Vispārīgi noteikumi

                  9. pants

               Pamatalga

                  10. pants

               Ekspatriācijas pabalsts

                  11. pants

               Ģimenes un sociālie pabalsti

                  1.

                  Vispārīgi noteikumi

                  2.

                  Apgādnieka pabalsts

                  3.

                  Bērnu un citu apgādājamo personu pabalsts

                  4.

                  Izglītības pabalsts

                  5.

                  Bērnu ar invaliditāti un citu apgādājamo personu pabalsts

                  6.

                  Īres maksas pabalsts

                  12. pants

               Piemaksa par papildu pienākumiem

                  13. pants

               Iekārtošanās pabalsts

                  1.

                  Atbilstība prasībām

                  2.

                  Pabalsta pamatsumma

                  3.

                  Piemaksa par apgādājamām personām

                  4.

                  Piemaksa par mobilitāti

                  5.

                  Pabalsta izmaksa

                  14. pants

               Atskaitījumi

                  1.

                  Iekšējais nodoklis

                  2.

                  Iemaksas pensiju shēmā

                  3.

                  Sociālā nodrošinājuma iemaksas

                  4.

                  Iemaksas papildu apdrošināšanas shēmā

                  15. pants

               Avansi un atmaksāšana

                  IV NODAĻA

               CEĻA IZDEVUMI

                  16. pants

               Iekārtošanās un aizbraukšana

                  17. pants

               Pārcelšanās izdevumi

                  18. pants

               Komandējumi

                  V NODAĻA

               IEKŠĒJĀ ORGANIZĀCIJA

                  19. pants

               Darbalaiks

                  20. pants

               Nepilns darbalaiks

                  21. pants

               Valsts svētku dienas

                  22. pants

               Atvaļinājums

                  1.

                  Ikgadējais atvaļinājums

                  2.

                  Neapmaksāts atvaļinājums

                  3.

                  Slimības atvaļinājums, grūtniecības un dzemdību atvaļinājums, paternitātes atvaļinājums, bērna kopšanas atvaļinājums un citi īpašie atvaļinājumi

                  23. pants

               Atvaļinājums mītnes zemē

                  VI NODAĻA

               ZIŅOJUMI UN PAAUGSTINĀŠANA AMATĀ

                  24. pants

               Vispārīgi noteikumi

                  25. pants

               Procedūra

                  26. pants

               Turpmāka rīcība uz ziņojumu pamata

                  VII NODAĻA

               DISCIPLINĀRĀ ATBILDĪBA

                  27. pants

                  VIII NODAĻA

               APELĀCIJAS UN APELĀCIJAS PADOME

                  28. pants

                  IX NODAĻA

               PENSIJU SHĒMAS

                  29. pants

                  X NODAĻA

               INSTITŪTA LĪGUMDARBINIEKU PĀRCELŠANA

                  30. pants

                  III SADAĻA

               PAGAIDU DARBINIEKIEM PIEMĒROJAMIE NOTEIKUMI

                  31. pants

               Vispārīgi noteikumi

                  32. pants

               Līgumi

                  33. pants

               Atalgojums

                  34. pants

               Īpaši noteikumi

                  1.

                  Iekārtošanās un aizbraukšanas izdevumi

                  2.

                  Atvaļinājums

                  IV SADAĻA

               EKSPERTIEM UN PRAKTIKANTIEM PIEMĒROJAMIE NOTEIKUMI

                  35. pants

                  V SADAĻA

               DARBINIEKU PĀRSTĀVĪBA

                  36. pants

                  I PIELIKUMS

               KOMPENSĀCIJA PAR ZAUDĒTU DARBAVIETU

                  II PIELIKUMS

               EKSPATRIĀCIJAS PABALSTS

                  III PIELIKUMS

               BĒRNI UN CITAS APGĀDĀJAMĀS PERSONAS

                  IV PIELIKUMS

               APGĀDĀJAMAS PERSONAS AR INVALIDITĀTI

                  V PIELIKUMS

               ĪRES MAKSAS PABALSTS

                  VI PIELIKUMS

               CEĻA IZDEVUMI UN PĀRCELŠANĀS IZDEVUMI

                  VII PIELIKUMS

               KOMANDĒJUMA IZDEVUMI

                  VIII PIELIKUMS

               SLIMĪBAS ATVAĻINĀJUMS, GRŪTNIECĪBAS UN DZEMDĪBU ATVAĻINĀJUMS, PATERNITĀTES ATVAĻINĀJUMS, BĒRNA KOPŠANAS ATVAĻINĀJUMS UN CITI ĪPAŠIE ATVAĻINĀJUMI

                  IX PIELIKUMS

               NOTEIKUMI PAR ADMINISTRATĪVU IZMEKLĒŠANU UN DISCIPLINĀRIEM PROCESIEM UN PASĀKUMIEM

                  X PIELIKUMS

               APELĀCIJAS PADOME

            EIROPAS SAVIENĪBAS DROŠĪBAS IZPĒTES INSTITŪTA CIVILDIENESTA NOTEIKUMI

         PREAMBULA

      Drošības izpētes institūts ir Eiropas Savienības aģentūra, kura ir saistīta ar Koordinētajām organizācijām.
      1. pants
      Piemērošanas joma
      1.   Šos Civildienesta noteikumus piemēro darbiniekiem, kas ar līgumu pieņemti darbā Eiropas Savienības Drošības izpētes institūtā (“Institūts”), ja vien Valde attiecībā uz personālu bez pakāpes nav pieņēmusi pretējus lēmumus (direktors).
      2.   Šajos Civildienesta noteikumus “darbinieks” nozīmē šādas fiziskās personas:

                  a)

                  personāla locekļi, kam ir līgums ar Institūtu un kas ieņem štata vietas, kuras uzskaitītas štata vietu tabulā, ko katru gadu pievieno Institūta budžetam (“līgumdarbinieki”); un

                  b)

                  pagaidu personāla locekļi, kam ir līgums ar Institūtu.

         Ad hoc apmaksāti eksperti un praktikanti nav Institūta darbinieki, un viņiem piemēro specifiskus IV sadaļā izklāstītus noteikumus.
      3.   Institūta budžetam pievienotajā līgumdarbinieku tabulā norāda amata vietu skaitu katrā kategorijā un katrā pakāpē.
      Līgumdarbinieku amata vietas ir amata vietas, kas saistītas ar Institūta pamatuzdevumiem un pastāvīgi veicamiem uzdevumiem.
      4.   Šajos Civildienesta noteikumos visas atsauces uz vīriešu dzimuma personu uzskatāmas par atsaucēm arī uz sieviešu dzimuma personu un otrādi, ja vien konteksts skaidri nenorāda citādi.
      5.   Ja vajadzīgs, sīkus nosacījumus šo Civildienesta noteikumu īstenošanai izklāsta direktora pieņemtos īstenošanas noteikumos. Pirms tiek pieņemti šādi īstenošanas noteikumi, pienācīgi informē Valdi.
      Direktors var deleģēt daļu no savām pilnvarām un paraksta tiesības tādu Institūta ikdienas jautājumu vadībai, kuri ir šo Civildienesta noteikumu darbības jomā.
      I SADAĻA

         VISIEM DARBINIEKIEM PIEMĒROJAMIE NOTEIKUMI

      2. pants
      Darbinieki ir pakļauti direktora vadībai un atbild direktoram par savu pienākumu izpildi, kurus viņi uzņemas veikt, cik vien rūpīgi un apzinīgi iespējams.
      Darbinieki veic savus pienākumus un rīkojas, ņemot vērā vienīgi Institūta intereses. Funkcijas, kas tiem uzticētas kā darbiniekiem, viņi pilda pilnīgi lojāli, diskrēti un apzinīgi. Viņi nekad nemeklē un nepieņem rīkojumus no valdībām, iestādēm, organizācijām vai personām, kas nepārstāv Institūtu.
      Darbinieki vienmēr uzvedas atbilstīgi savam Institūta pārstāvju statusam. Viņi atturas no jebkādas rīcības vai darbības, kas jebkādā veidā varētu graut cieņu pret viņu amatu vai Institūta labo reputāciju.
      Darbiniekiem var prasīt daļēji vai pilnībā atmaksāt Institūtam jebkādus finansiālus zaudējumus, ko viņi radījuši aiz nevērības vai ar nodomu pārkāpjot Valdes vai direktora apstiprinātus noteikumus vai kārtību.
      Apelācijas padomei ir jurisdikcija domstarpībās, kas rodas saskaņā ar šo noteikumu.

                  a)

                  Darbinieki, stājoties darbā, iepazīstas ar Institūta drošības noteikumiem.

                  b)

                  Visiem darbiniekiem, stipendiātiem un praktikantiem var būt vajadzīga drošības pielaide, lai, pildot pienākumus, piekļūtu klasificētiem dokumentiem. Ar lūgumu piešķirt šādu pielaidi Institūta atbildīgais par drošību vēršas pie kompetentajām iestādēm.
                  Kamēr drošības pielaide vēl nav piešķirta, direktors var piešķirt pagaidu atļauju strādāt ar klasificētiem dokumentiem.

                  c)

                  Personāla locekļi nekavējoties informē atbildīgo par drošību, ja ir aizdomas par klasificēta dokumenta nozaudēšanu vai slepenu ziņu izpaušanu.

            Institūts sniedz atbalstu darbiniekiem, pret kuriem vērsti draudi, apvainojumi, neslavas celšana vai uzbrukums saistībā ar viņu pašreizējo amatu vai pienākumiem Institūtā, nevis viņu pašu vainas dēļ. Kompensāciju par nodarīto materiālo zaudējumu var piešķirt ar noteikumu, ka:

                  a)

                  darbinieks nav tīšām vai nolaidības dēļ radījis attiecīgo kaitējumu;

                  b)

                  nav saņemta un nav iespējams saņemt atlīdzību;

                  c)

                  darbinieki nodod Institūtam visas pretenzijas, kas viņiem var būt pret trešo personu, jo īpaši pret apdrošināšanas sabiedrībām.

            Visus lēmumus šādos jautājumos, kas varētu būt saistīti ar Institūta rīcību vai maksājumiem, pieņem direktors, kurš pēc saviem ieskatiem novērtē lietas apstākļus, atbalsta sniegšanas veidu un to, kāda kompensācija vajadzības gadījumā piešķirama. Valdi pienācīgi informē par jebkuru lēmumu, kas pieņemts saskaņā ar šo punktu.
      Visas tiesības, tostarp īpašumtiesības, autortiesības un patenttiesības, attiecībā uz darbu, ko darbinieks veicis, pildot oficiālos pienākumus, pieder Institūtam.

                  a)

                  Darbinieks bez direktora iepriekšējas atļaujas nedrīkst ārpus Institūta ieņemt vēl kādu citu amatu vai veikt regulāru vai apmaksātu darbu.

                  b)

                  Darbinieks bez direktora iepriekšējas atļaujas nepieņem no valdības un neviena cita avota ārpus Institūta nekādus apbalvojumus, goda zīmes, labvēlību, dāvanas vai jebkādu citu samaksu, izņemot tādus, kas saņemti par pakalpojumiem, kuri sniegti līdz iecelšanai amatā vai kuri nopelnīti, kamēr darbinieks atrodas īpašā atvaļinājumā militārā dienesta vai kāda cita valsts dienesta vajadzībām vai saistībā ar šādu dienestu.

                  c)

                  Darbinieki neiesaistās nekādā sabiedriskā darbībā vai deklarācijā, vai publikācijā, ja tāda darbība, deklarācija vai publikācija nav savietojama ar starptautiska civildienesta ierēdņa pienākumiem vai saistībām vai varētu skart Institūta morālo vai materiālo atbildību.

                  d)

                  Darbiniekam ne tieši, ne netieši nepieder tādas līdzdalības daļas kādā komerciālā uzņēmumā, kas pēc to būtības varētu ietekmēt darbinieka neatkarību, pildot pienākumus Institūtā.

                  e)

                  Vecāko analītiķu pienākumi ietver attiecību veidošanu ar iestādēm un personām ārpus Institūta; tāpēc vecākajiem analītiķiem tiek atļauts uzstāties ar lekcijām, uzturēt saziņu ar plašsaziņas līdzekļiem un publicēt, ja vien viņi vispirms saņem direktora atļauju.

                  f)

                  Ja darbinieka laulātais vai reģistrētais partneris strādā algotu darbu, darbinieks par to informē direktoru. Ja minētā darba būtība izrādās nesavietojama ar darbinieka darba būtību un ja darbinieks nevar apņemties, ka tas tiks noteiktā termiņā pārtraukts, direktors pēc darbinieka uzklausīšanas un pēc apspriešanās ar Personāla komiteju pieņem lēmumu par to, vai darbinieks drīkst turpināt ieņemt savu amatu.

                  a)

                  Darbinieki, kas personisku iemeslu dēļ vēlas kandidēt uz valsts vai politisku amatu, par minēto nodomu paziņo direktoram.

                  b)

                  Ikvienam darbiniekam, kas kandidē uz valsts vai politisku amatu, tiek piešķirts neapmaksāts atvaļinājums no dienas, kad viņš paziņo par savas vēlēšanu kampaņas uzsākšanu.

                  c)

                  Ja darbinieks tiek ievēlēts, viņš lūdz izbeigt līgumu. Tāda izbeigšana nedod tiesības saņemt kompensāciju par zaudētu darbavietu.

                  d)

                  Ja darbinieks nepieņem valsts vai politisku amatu, viņam ir tiesības atsākt darbu savā amatā ar tādu pašu pakāpi un darba stāžu, vai atalgojumu – attiecībā uz pagaidu darbiniekiem, kāds viņam bija pirms neapmaksātā atvaļinājuma.

                  e)

                  Neapmaksātā atvaļinājumā pavadītais laiks netiek ieskaitīts attiecībā uz darba stāžu vai tiesībām uz pensiju. Tomēr, ja līgumdarbinieks pierāda, ka pensijas tiesības nevar uzkrāt no citas pensiju shēmas, minētais līgumdarbinieks var pieteikties uz pensijas tiesību uzkrāšanas turpināšanu, ar noteikumu, ka viņš pilnībā veic attiecīgās savas un darba devēja iemaksas.

            II SADAĻA

         LĪGUMDARBINIEKIEM PIEMĒROJAMIE NOTEIKUMI

         I NODAĻA

            Privilēģijas un imunitāte

      3. pants
      Privilēģijas un imunitāte līgumdarbiniekiem tiek piešķirtas Institūta interesēs un nevis viņu personīgām ērtībām. Tās nedrīkst izmantot, lai izvairītos no personīgo pienākumu pildīšanas, vai kā attaisnojumu attiecīgās valsts tiesību aktu vai policijas noteikumu neievērošanai.
      Jebkurā starpgadījumā, kas saistīts ar šādām privilēģijām un imunitāti, attiecīgie līgumdarbinieki par šo starpgadījumu nekavējoties paziņo direktoram. Vietējo tiesību aktu pārkāpumu gadījumā direktors var atsaukt privilēģijas vai imunitāti, ja viņš to uzskata par vajadzīgu.

         II NODAĻA

            Pieņemšana darbā un amata ieņemšanas termiņš

      4. pants
      Pieņemšana darbā
      1.   Direktors izsaka darba piedāvājumus, izņemot darba piedāvājumus attiecībā uz direktora amatu. Par vakanču publicēšanu atbild Institūts.
      2.   Līgumdarbiniekus ieceļ amatā direktors, pamatojoties uz viņu kvalifikāciju un ievērojot godīga un pārredzama konkursa kārtību.
      3.   Par līgumdarbiniekiem pieņem tikai Eiropas Savienības dalībvalstu valstspiederīgos.
      4.   Kandidātiem ir jāpierāda, ka viņiem ir ļoti labas kādas Eiropas Savienības valodas prasmes un apmierinošas kādas citas Eiropas Savienības valodas prasmes tāda apjomā, kādā vajadzīgs viņa pienākumu veikšanai.
      5.   Līgumdarbiniekiem, uz ko attiecas šie noteikumi, piešķir statusu atbilstīgi Koordinēto organizāciju kategorijām un pakāpēm.
      6.   Līgumdarbinieki tiek pieņemti darbā tā amata, kuram viņi ir pieņemti, zemākās pakāpes līmenī. Tomēr direktors var piešķirt augstāku līmeni, ja tam ir pamatojums.
      7.   Direktors pieņem šā panta īstenošanas noteikumus.
      5. pants
      Nodarbinātības vecuma ierobežojums
      Nodarbinātības vecuma ierobežojums tiek noteikts tā mēneša beigās, kad darbinieks sasniedz 65 gadu vecumu. Dienesta interesēs direktors var atļaut pagarinājumus ne vairāk kā par divpadsmit mēnešiem.
      6. pants
      Medicīniskās apskates
      1.   Pirms pieņemšanas darbā līgumdarbinieku medicīniski izmeklē Institūta pilnvarotā medicīnas centrā, kurš izdod izziņu, ka kandidāts ir fiziski piemērots veikt attiecīgos darba pienākumus.
      2.   Līgumdarbiniekiem katru gadu jāiziet medicīniskā apskate.
      3.   Institūta pilnvarots medicīnas centrs sniedz direktoram speciālista konsultācijas jautājumos par jebkura līgumdarbinieka piemērotību turpmāk ieņemt amatu.
      4.   Ja 1. un 3. punktā noteiktās medicīniskās apskates rezultātā tiek sniegts negatīvs medicīnisks slēdziens, kandidāts vai līgumdarbinieks var 20 dienās no brīža, kad Institūts ir paziņojis par šo slēdzienu, lūgt, lai viņa lieta tiktu iesniegta tādas ārstu komisijas slēdziena saņemšanai, kura sastāv no trim ārstiem, no kuriem vienu ir izvēlējies direktors, vienu – attiecīgais līgumdarbinieks, un vienu – abi pārējie ārsti.
      Ārstu komisija uzklausa ārstu, kurš ir atbildīgs par sākotnējo negatīvo slēdzienu. Ja ārstu komisija apstiprina negatīvo slēdzienu, kas izriet no medicīniskās apskates, kura minēta:

                  a)

                  panta 1. punktā, kandidāts sedz 50 % no samaksas un saistītajiem izdevumiem;

                  b)

                  panta 3. punktā, Institūts vispirms cenšas pārcelt darbinieku uz citu, viņa veselībai piemērotu, amatu. Ja tas nav iespējams, Institūts izbeidz darbinieka līgumu, par to paziņojot sešus mēnešus iepriekš, un tiek sasaukta darbnespējas komisija, kas nosaka viņa tiesības uz darbnespējas pensiju saskaņā ar Pensiju shēmas noteikumiem.

            7. pants
      Iecelšana amatā
      Līgumus slēdz uz trīs gadu termiņu. Direktors var pagarināt līgumu uz līdzīgu vai īsāku noteiktu laikposmu. Vismaz sešus mēnešus pirms līguma termiņa beigām līgumdarbinieku informē par to, vai viņa līgumu pagarinās uz jaunu noteiktu laikposmu.
      Vecākajiem analītiķiem piedāvāto līgumu kopskaits nepārsniedz piecu gadu laikposmu. Visiem pārējiem darbiniekiem šis kopējais laikposms ir deviņi gadi. Izņēmuma gadījumos direktors dienesta interesēs var pagarināt līgumu pēc noteiktajiem deviņiem gadiem par laikposmu, kas mazāks par divpadsmit mēnešiem.
      Gadījumā, ja 2016. gada 1. augusta līgumdarbinieks jau ir uzkrājis desmit gadus pensiju tiesību Koordinēto organizāciju pensiju shēmās, nepiemēro nekādus ierobežojumus attiecībā uz līgumu kopējo laikposmu.
      Gadījumā, ja līgumdarbiniekam 2016. gada 1. augusta ir spēkā esošs līgums un minētā līguma beigās viņš būs uzkrājis vairāk nekā deviņus gadus ilgu nepārtrauktu darba stāžu Institūtā, minēto līgumu, sasniedzot desmit gadus ilgu nepārtrauktu darba stāžu, uzskata par beztermiņa līgumu.

                  a)

                  Sākotnējo līgumu pirmie deviņi mēneši ir pārbaudes laiks, kas sākas amatā stāšanās dienā.

                  b)

                  Ja pārbaudes laikā līgumdarbinieks slimības vai nelaimes gadījuma dēļ vienu mēnesi vai ilgāk nevar veikt amata pienākumus, tad direktors var pagarināt pārbaudes laiku par attiecīgo laikposmu.

                  c)

                  Vienu mēnesi pirms pārbaudes laika beigām tiek sagatavots ziņojums par līgumdarbinieka spēju veikt savus amata pienākumus un par viņa darba efektivitāti un uzvedību darbā. Šo ziņojumu dara zināmu līgumdarbiniekam.

                  d)

                  Līgumdarbinieku, kura darbs nav bijis atbilstīgs, lai viņu paturētu amatā, atbrīvo.

                  e)

                  Ziņojumu par līgumdarbinieku pārbaudes laikā var sniegt jebkurā pārbaudes laika brīdī, ja viņa veiktais darbs izrādās acīmredzami neatbilstīgs. Šo ziņojumu dara zināmu attiecīgajai personai.

                  f)

                  Pamatojoties uz minēto ziņojumu, direktors var pieņemt lēmumu atlaist līgumdarbinieku pirms pārbaudes laika beigām, viņu par to brīdinot vienu mēnesi iepriekš. Tomēr nodarbinātības laiks nevar pārsniegt pārbaudes laiku.

                  g)

                  Līgumdarbiniekam, kurš ir atlaists pārbaudes laikā, pamatojoties uz negatīvu ziņojumu, nav tiesību saņemt kompensāciju par zaudētu darbavietu.

                  h)

                  Pārbaudes laiks ir daļa no sākotnējā līguma termiņa. To ieskaita attiecībā uz darba stāžu un tiesībām uz pensiju.

                  a)

                  Institūts var izbeigt vai nepagarināt līgumus šādos gadījumos:

                              i)

                              līgumā noteiktajā dienā;

                              ii)

                              ja ir likvidēta līgumdarbinieka ieņemtā štata vieta vai ja līgumdarbinieka amatā pildāmie pienākumi ir grozīti tā, ka līgumdarbiniekam vairs nav vajadzīgās kvalifikācijas un pieredzes šim amatam;

                              iii)

                              ja līgumdarbinieks ir profesionāli nepiemērots, kas pienācīgi norādīts divos ziņojumos pēc kārtas sešos mēnešos saskaņā ar 24. panta 3. punktu un 26. panta 4. punktu;

                              iv)

                              ja līgumdarbinieks, strādājot civildienestā, ir kļuvis fiziski nepiemērots amata pienākumu veikšanai un ja to ir apstiprinājusi darbnespējas komisija saskaņā ar 6. panta 4. punktu;

                              v)

                              ja no Valdes ir atkāpusies dalībvalsts, kuras valstspiederīgais ir attiecīgais līgumdarbinieks;

                              vi)

                              ja darbvietas mītni pārceļ vairāk nekā 100 kilometru attālumā no vietas, kurā līgumdarbinieks tika pieņemts darbā, un līgumdarbinieks atsakās tikt pārcelts;

                              vii)

                              pēc jebkādām disciplinārām procedūrām, kurās konstatēts līgumdarbinieka pārkāpums vai atbildība, kā noteikts VII nodaļā.

                        Gadījumos, kas minēti i)–vi) punktā, līgumu izbeidz vai nepagarina, par to paziņojot sešus mēnešus iepriekš, savukārt vii) punktā minētajā gadījumā – vienu mēnesi iepriekš.

                  b)

                  Līgumdarbinieks personisku iemeslu dēļ, kas viņam nav jāizpauž, var izbeigt savu līgumu, par to paziņojot trīs mēnešus iepriekš.

            Ja Institūts izbeidz vai nepagarina līgumu citu, nevis disciplināru iemeslu dēļ, darbiniekam pienākas kompensācija atbilstīgi I pielikumā izklāstītajiem nosacījumiem.
      Ja tas ir vajadzīgs dienesta interesēs, 3. punkta a) apakšpunktā paredzēto paziņošanas termiņu var samazināt. Šādā gadījumā attiecīgajam līgumdarbiniekam ir tiesības uz papildu summu, kas paredzēta kā alga un pabalsts, ko viņš būtu saņēmis, ja viņa līguma faktiskais izbeigšanās datums būtu sakritis ar sešu mēnešu paziņojuma termiņa izbeigšanos.
      Šie noteikumi nav piemērojami gadījumos, ja līgumu izbeidz disciplināru iemeslu dēļ.

         III NODAĻA

            Algas un pabalsti

      8. pants
      Vispārīgi noteikumi
      1.   Atalgojums, ko maksā Institūta līgumdarbiniekiem, ietver pamatalgu, ekspatriācijas pabalstu un ģimenes un sociālos pabalstus.
      No minētā atalgojuma atskaita iemaksas un atskaitījumus saistībā ar iekšējo nodokli, pensijas un sociālā nodrošinājuma shēmām.
      Summu, kas pienākas līgumdarbiniekiem, ieskaita viņu norēķinu kontos vēlākais katra mēneša pēdējā darba nedēļā.
      Līgumdarbiniekiem ir nekavējoties jāinformē Institūts par visām izmaiņām savos personiskajos apstākļos, kam var būt finansiālas sekas. Šīs izmaiņas ņem vērā attiecībā uz atalgojumu nākamajā mēnesī pēc to paziņošanas Institūta administrācijai, un tām ir atpakaļejošs spēks.
      2.   Līgumdarbinieks atmaksā Institūtam visus pārmaksājumus.
      Institūta tiesības atgūt jebkādas nepareizi izmaksātas summas beidzas divus gadus pēc dienas, kad Institūts uzzina par nepareizi veikto maksājumu. Ja ir nenokārtotas atlīdzības prasības par nepareizi izdarītiem maksājumiem pret līgumdarbinieku, tos atgūst ar atskaitījumiem no ikmēneša vai citiem maksājumiem attiecīgajai personai, ņemot vērā viņa sociālo un finanšu situāciju. Prasības pret Institūtu par algu, kompensācijām, piemaksām un pabalstiem vai citām summām, kas izriet no šo Civildienesta noteikumu piemērošanas, zaudē spēku divus gadus pēc dienas, kad maksājums būtu bijis jāizdara, vai dienas, kad darbiniekam kļūst zināms vai kad viņam būtu bijis jāzina (ja tās ir dažādas dienas), ka viņam pienākas attiecīgais maksājums.
      9. pants
      Pamatalga
      Neto pamatalga ir summa, kas norādīta normās, ko Valde, pamatojoties uz priekšlikumu, ko sagatavojusi Koordinējošā komiteja par atalgojumu, katru gadu apstiprina atbilstīgi līgumdarbinieka pakāpei un līmenim.
      Bruto pamatalga atbilst neto pamatalgai, kurai ir pieskaitīts iekšējais nodoklis, ko maksā līgumdarbinieks.
      10. pants
      Ekspatriācijas pabalsts
      Ekspatriācijas pabalstu izmaksā līgumdarbiniekiem, kuri, viņus pirmoreiz ieceļot amatā, nebija tās valsts valstspiederīgie, kuras teritorijā ir viņu pastāvīgā darbavieta, un kas tieši pirms viņu pieņemšanas darbā Institūtā nav pastāvīgi dzīvojuši šīs valsts teritorijā trīs gadus vai ilgāk.
      Šo pabalstu pārtrauc maksāt, ja līgumdarbinieks tiek pārcelts uz valsti, kuras valstspiederīgais viņš ir.
      Pabalsta apjomu aprēķina saskaņā ar II pielikuma 1. punkta a) apakšpunktu.
      Ja personāla locekli Institūtā ieceļ amatā uzreiz pēc tam, kad viņš strādājis valstī, kur viņš pildījis pienākumus citā starptautiskā organizācijā vai iestādē, pie iepriekšējā darba devēja nostrādātos gadus ņem vērā, aprēķinot tiesības uz pabalstu un tā apjomu.

                  a)

                  Ekspatriācijas pabalstu izmaksā līgumdarbiniekiem, kuri laikā, kad Institūts viņus iecēla amatā:

                              i)

                              nebija uzņēmējas valsts valstspiederīgie;

                              ii)

                              mazāk nekā vienu gadu bija pastāvīgi dzīvojuši minētās valsts teritorijā, neņemot vērā agrāko darbu viņu pašu valsts iestādēs vai citās starptautiskās organizācijās;

                              iii)

                              kurus pieņēma darbā starptautiski un kuri nebija no Koordinētajām organizācijām vai organizācijām, kas saistītas ar Koordinētajām organizācijām, vai no norīkojuma valsts; un

                              iv)

                              kurus pieņēma darbā no vietas, kas ir ārpus darba pienākumu veikšanas vietas vietējās svārstsatiksmes zonas.

                        “Vietējo svārstsatiksmes zonu” definē kā teritoriju 100 km rādiusā no darba pienākumu veikšanas vietas.

                  b)

                  Gadījumā, ja līgumdarbinieks, kam ir bijušas tiesības uz ekspatriācijas pabalstu, sāk strādāt darba pienākumu veikšanas vietā, kur viņš neatbilst a) apakšpunktā minētajiem četriem kritērijiem, viņš zaudē tiesības uz ekspatriācijas pabalstu.

                  c)

                  Gadījumā, ja līgumdarbinieks, kam nav bijušas tiesības uz ekspatriācijas pabalstu, sāk strādāt darba pienākumu veikšanas vietā, kur viņš atbilst šiem četriem kritērijiem, viņš iegūst tiesības uz ekspatriācijas pabalstu.

                  d)

                  Gadījumā, ja līgumdarbinieks, kurš ir pieņemts darbā kāda no Koordinētajām organizācijām vai organizācijām, kas saistītas ar Koordinētajām organizācijām, un kuram ir tiesības uz ekspatriācijas pabalstu, sāk strādāt Institūtā tajā pašā valstī vai ja darbinieks no citas starptautiskas organizācijas vai izcelsmes valsts iestādes vai bruņotajiem spēkiem sāk strādāt Institūtā, nemainot valsti, 2. punkta a) apakšpunkta iii) un iv) punkta noteikumus nepiemēro.

                  e)

                  Atbilstības pārbaude

                              i)

                              Ja jebkurš punkts uz tās valsts robežas, kuras valstspiederīgais ir līgumdarbinieks, atrodas tuvāk nekā 100 km no darba pienākumu veikšanas vietas, šādam līgumdarbiniekam nav tiesības uz ekspatriācijas pabalstu un ar to saistīto izglītības pabalstu un atvaļinājumu mītnes zemē, izņemot gadījumus, ja viņš var pierādīt, ka viņa faktiskā un pamata dzīves vieta ir darba vietas valstī vai – izņēmuma gadījumā un ar direktora piekrišanu – citā valstī, kurā viņš nav valstspiederīgais, ņemot vērā savus ģimenes apstākļus.

                              ii)

                              Līgumdarbinieki, kuri saņem ekspatriācijas pabalstu, informē Institūtu par jebkādām savas pastāvīgās dzīvesvietas izmaiņām.

                              iii)

                              Īpašos apstākļos, ja ir pamatoti un pietiekami iemesli, direktors izņēmuma kārtā var atkāpties no i) punktā minētā noteikuma.

                  f)

                  Saistītie pabalsti
                  Ekspatriācijas pabalsta samazināšana līdz nullei neatņem līgumdarbiniekam tiesības saņemt izglītības pabalstu vai atvaļinājumu mītnes zemē.

                  g)

                  Pabalsta tarifu aprēķina saskaņā ar II pielikuma 1. punkta b) apakšpunktu.

            11. pants
      Ģimenes un sociālie pabalsti
      Ja Koordinējošā komiteja par atalgojumu nāk klajā ar ieteikumu par ģimenes un sociālajiem pabalstiem, tā apspriežas ar Valdi par iespēju tos pieņemt, izdarot grozījumus šajos Civildienesta noteikumos.
      Pabalsti, ko piešķir saskaņā ar šo pantu, nav savienojami ar līdzīgiem pabalstiem, ko precētam pārim vai neprecētam līgumdarbiniekam ir tiesības saņemt no citiem avotiem.
      Katram līgumdarbiniekam, viņa laulātajam, apgādājamiem vai reģistrētajam partnerim, kas saņem vai kam ir tiesības saņemt no citiem valsts vai starptautiskiem avotiem līdzīgu pabalstu tam, ko piešķir saskaņā ar šo pantu, ir par to attiecīgi jāinformē Institūta administrācija, lai būtu iespējams izdarīt atbilstīgu samazinājumu pabalstos, ko viņam ir piešķīris Institūts.
      Institūta administrācijai ir tiesības lūgt uzrādīt oficiālus dokumentus, ko tā uzskata par vajadzīgiem, lai noteiktu tiesības uz pabalstu.

                  a)

                  Apgādnieka pabalstu piešķir un maksā ik mēnesi katram līgumdarbiniekam, kas:

                              i)

                              ir precējies;

                              ii)

                              ir atraitnis, šķīries, juridiski šķirti dzīvojošs vai neprecējies un kam ir vismaz viens apgādājamais šo noteikumu III pielikuma nozīmē;

                              iii)

                              ir reģistrēts kā pastāvīgs partneris, kas nav laulātais, ja:

                                          —

                                          pāris uzrāda juridisku dokumentu, ko par tādu atzinusi dalībvalsts kompetentā iestāde, kas apliecina viņu statusu kā partneriem, kas nav laulātie;

                                          —

                                          neviens no partneriem neatrodas laulībā vai citās partnerattiecībās, kas nav laulība; un

                                          —

                                          starp partneriem nepastāv neviena no šādām radniecībām: vecāks, bērns, vecvecāks, mazbērns, brālis, māsa, tēva vai mātes māsa, tēva vai mātes brālis, brāļa vai māsas dēls, brāļa vai māsas meita, znots, vedekla.

                  b)

                  Apgādnieka pabalsts ir vienāds ar 6 % no neto pamatalgas.

                  c)

                  Gadījumā, ja:

                              i)

                              precētam līgumdarbiniekam nav apgādājamo un viņa laulātajam ir algots darbs; vai

                              ii)

                              līgumdarbinieks ir reģistrēts kā pastāvīgs partneris, kas nav laulātais, a) apakšpunkta iii) punkta nozīmē un kuram nav apgādājamo un viņa partnerim ir algots darbs;

                        pabalsta apjoms ir starpība starp B3 pakāpes 1. līmeņa neto pamatalgu, kam pieskaitīts pabalsts, ko līgumdarbiniekam teorētiski būtu tiesības saņemt, un laulātā vai reģistrētā partnera nopelnīto ienākumu.
                  Ja pēdējā summa ir vienāda vai lielāka par pirmo, pabalstu nemaksā.

                  d)

                  Apgādnieka pabalsts netiek izmaksāts līgumdarbiniekam, kura laulātais vai reģistrētais partneris ir Institūta līgumdarbinieks vai Koordinētās organizācijas vai ar Koordinētajām organizācijām saistītas organizācijas loceklis, un viņam ir lielāka pamatalga nekā līgumdarbiniekam.

                  a)

                  Pabalsts tiek piešķirts un ik mēnesi maksāts katram līgumdarbiniekam, kas galvenokārt un pastāvīgi uztur bērnus vai citas apgādājamas personas, kā noteikts III pielikumā.

                  b)

                  Minētais pabalsts ir noteikta summa par katru apgādājamo, kas norādīta normās, ko Valde, pamatojoties uz priekšlikumu, ko sagatavojusi Koordinējošā komiteja par atalgojumu, apstiprina katru gadu.

                  c)

                  Ja abi laulātie vai reģistrētie partneri strādā Institūtā vai Koordinētajā organizācijā, pabalsts tiek izmaksāts tam, kurš saņem apgādnieka pabalstu vai līdzvērtīgu pabalstu.

            Definīcijas attiecībā uz bērnu un citu apgādājamo personu pabalstu un nosacījumi, saskaņā ar kuriem to piešķir, ir izklāstīti III pielikumā.

                  a)

                  Izglītības pabalstu piešķir katram līgumdarbiniekam, kuram ir tiesības uz apgādnieka pabalstu un kura apgādājamais bērns, kā noteikts III pielikumā, ir vismaz piecus gadus vecs un regulāri pilnu laiku mācās pamatskolā, vidusskolā vai augstskolā.
                  Pamatskolas izglītība neietver bērnudārzu vai līdzīgu iestādi.

                  b)

                  Izglītības pabalsts ir vienāds ar divkāršu apgādājamā bērna pabalstu. Pabalstu maksā par katru apgādājamo bērnu vienā maksājumā mācību gada sākumā pēc tam, kad iesniegti pamatojoši dokumenti.

                  c)

                  Līgumdarbiniekiem:

                              i)

                              kuriem ir tiesības uz ekspatriācijas pabalstu un kuru darba vieta ir vismaz 50 km attālumā no:

                                          —

                                          Eiropas skolas; vai

                                          —

                                          augstākās izglītības iestādes valstī, kuras valstspiederīgais viņš ir vai kurā galvenā mācību valoda ir viņa dzimtā valoda, izņemot tad, ja valstī, kuras valstspiederīgais līgumdarbinieks ir, nav šādas iestādes vai ja bērns apmeklē augstākās izglītības iestādi citā valstī, kur neatrodas līgumdarbinieka darba vieta; vai

                              ii)

                              kuri spēj pamatot nepieciešamību pieteikt savu apgādājamo bērnu tādā izglītības iestādē, kas strādā konkrētā valodā un kuru bērns apmeklē obligātu pedagoģisku iemeslu dēļ, kas attiecīgi pamatoti;

                        izglītības pabalsts nav lielāks kā divkāršs apgādājamā bērna pabalsts, kas izmaksājams reizi mēnesī pēc pamatojošu dokumentu iesniegšanas.
                  Tiesības saņemt izglītības pabalstu sākas tā mēneša pirmajā dienā, kad bērns sāk apmeklēt vienu no i) vai ii) punktā minētajām izglītības iestādēm, un beidzas tā mēneša beigās, kad bērns pabeidz mācības, vai tā mēneša beigās, kad bērns sasniedz 26 gadu vecumu, atkarībā no tā, kurš notikums iestājās agrāk.

                  a)

                  Bērnu ar invaliditāti un citu apgādājamo personu ar invaliditāti pabalstu piešķir un ik mēnesi maksā katram līgumdarbiniekam, kas ir galvenokārt un pastāvīgi atbildīgs par šādu bērnu ar invaliditāti vai citu apgādājamo personu aprūpi. Bērnam vai apgādājamam ir jāatbilst kritērijiem un nosacījumiem, kas izklāstīti III pielikumā.

                  b)

                  Sīkāka informācija par pabalsta piešķiršanu un izmaksāšanu ir norādīta IV pielikumā.

                  a)

                  Īres maksas pabalstu ik mēnesi maksā B, C, A1 un L1 pakāpes līgumdarbiniekiem, kas ir mājvietas īrnieki vai apakšīrnieki un maksā īri – izņemot maksas par pakalpojumiem, ko mītnes valstī uzskata par īrnieka saistībām, – kas pārsniedz konkrētu daļu no viņu atalgojuma.

                  b)

                  Pabalsta aprēķināšanas metode ir izklāstīta V pielikumā.

                  c)

                  Līgumdarbinieki, kas saņem īres maksas pabalstu, tūlīt informē Institūtu par jebkādām apstākļu izmaiņām, kuras var ietekmēt viņu tiesības uz pabalstu vai pabalsta apjomu.

            12. pants
      Piemaksa par papildu pienākumiem
      Līgumdarbinieku var uzaicināt uz laiku ieņemt amatu, kas ir augstākā pakāpē par viņa pašreizējo. Otrā mēneša sākumā kopš tādas pagaidu pārcelšanas amatā līgumdarbinieks saņem diferencētu piemaksu, kas ir vienāda ar starpību starp atalgojumu viņa pašreizējā pakāpē un līmenī un atalgojumu viņa pagaidu amata vietas pakāpes pirmajā līmenī.
      Pagaidu amatā pārcelšanas termiņš nepārsniedz vienu gadu, izņemot gadījumus, kad amatā tieši vai netieši aizstāj līgumdarbinieku, kurš ir nosūtīts citā amatā vai atrodas ilgstošā slimības atvaļinājumā.
      13. pants
      Iekārtošanās pabalsts

                  a)

                  Līgumdarbinieki, kuru faktiskā un pastāvīgā dzīvesvieta, viņus pieņemot darbā uz vismaz vienu gadu vai viņus pārceļot uz vismaz vienu gadu uz citu darba pienākumu veikšanas vietu, ir vairāk nekā100 km attālumā no viņiem noteiktās darba pienākumu veikšanas vietas un kuri var pierādīt un, iesniedzot atbilstīgu dokumentāciju, apstiprināt, ka viņi ir reāli pārcēluši savu dzīvesvietu, lai sāktu pildīt darba pienākumus, ir tiesīgi saņemt iekārtošanās pabalstu.

                  b)

                  Līgumdarbinieki, kas atbilst a) apakšpunktā paredzētajiem nosacījumiem, bet, kas ir pieņemti darbā uz mazāk nekā vienu gadu un kuru iecelšana amatā vai secīga iecelšana amatā pārsniedz vienu gadu, arī ir tiesīgi saņemt iekārtošanās pabalstu.

            Līgumdarbiniekiem, kam nav tiesību saņemt ekspatriācijas pabalstu, pamatsumma atbilst viena mēneša pamatalgai, nepārsniedzot maksimālo summu EUR 2 000 apjomā (Briseles pamats), kas pielāgota pirktspējas paritātei, ko piemēro darba pienākumu veikšanas vietas valstī, lai nodrošinātu pabalsta apjoma līdzvērtību neatkarīgi no darba pienākumu veikšanas vietas valsts (skatīt tabulas, ko izstrādā un atjauno Koordinējošā komiteja par atalgojumu).
      Līgumdarbiniekiem, kam ir tiesības saņemt ekspatriācijas pabalstu, pamatsumma atbilst viena mēneša pamatalgai, nepārsniedzot maksimālo summu EUR 5 500 apjomā (Briseles pamats), kas pielāgota pirktspējas paritātei, ko piemēro darba pienākumu veikšanas vietas valstī, lai nodrošinātu pabalsta apjoma līdzvērtību neatkarīgi no darba pienākumu veikšanas vietas valsts, kā noteikts tabulās, ko izstrādā un atjauno Koordinējošā komiteja par atalgojumu.
      Līgumdarbinieka laulātais vai, ja laulātā nav, pirmais apgādājamais līgumdarbiniekam dod tiesības uz piemaksu par apgādājamām personām, kas līdzvērtīga pamatsummas palielinājumam par 20 %. Katrs nākamais apgādājamais dod tiesības uz palielinājumu 10 % apjomā. Piemaksa par apgādājamām personām nepārsniedz 100 % no pamatsummas.
      Piemaksu par mobilitāti piešķir līgumdarbiniekiem, kuri savu faktisko un pastāvīgo dzīvesvietu izveido citā darba pienākumu veikšanas vietā vairāk nekā 100 km attālumā sakarā ar to pārcelšanu vismaz uz vienu gadu. Šīs piemaksas apjoms ir 75 % no pamatsummas.

                  a)

                  Pabalstu izmaksā, kad atbilstīgais līgumdarbinieks sāk pildīt darba pienākumus vai tiek pārcelts uz citu darba pienākumu veikšanas vietu.

                  b)

                  Šā panta 3. punktā minēto piemaksu par apgādājamām personām aprēķina un izmaksā atbilstīgi pamatojumam, ka katra ar šo palielinājumu saistītā persona savu faktisko un pastāvīgo dzīvesvietu ir izveidojusi kopā ar līgumdarbinieku tā darba pienākumu veikšanas vietā.

                  c)

                  Līgumdarbinieks, kas atkāpjas no amata gada laikā pēc viņa iecelšanas amatā vai pārcelšanas uz citu darba pienākumu veikšanas vietu, atmaksā pabalstu, proporcionāli laikam, kas atlicis līdz divpadsmit mēnešu laikposma beigām.

                  d)

                  Līgumdarbiniekam nav jāatmaksā pabalsts, ja Institūts lauž viņa līgumu gada laikā pēc viņa iecelšanas amatā vai pārcelšanas. Tomēr šo noteikumu nepiemēro, ja Institūts disciplinārās atbildības dēļ izbeidz iecelšanu, un tādā gadījumā līgumdarbinieks atmaksā visu pabalstu kopumā.

                  e)

                  Līgumdarbiniekam nav Institūtam jāatmaksā pabalsts, ja Institūts atkārtoti ieceļ amatā līgumdarbinieku pēc tam, kad ir beigusies viņa iepriekšējā iecelšana amatā.

            14. pants
      Atskaitījumi
      Iekšējais nodoklis veido 40 % no pamatalgas, ņemot vērā piešķirto pakāpi un līmeni. Minēto summu kā mēneša atskaitījumu atspoguļo maksājumu kvītīs.
      No līgumdarbinieku atalgojuma ik mēnesi atskaita summu, ko Koordinētās organizācijas apstiprinājušas līgumdarbiniekiem piemērojamajai pensiju shēmai un kas atbilst procentuālai daļai no neto pamatalgas, un to iemaksā Institūta Pensiju rezerves fondā.

                  a)

                  No līgumdarbinieku atalgojuma ik mēnesi atskaita sociālā nodrošinājuma iemaksas kuru apjoms ir 5,5 % no neto pamatalgas. Šo summu pievieno darba devēja iemaksai un iemaksā vietējā sociālā nodrošinājuma iestādē, kas atbildīga par šo iemaksu inkasēšanu (URSSAF).

                  b)

                  Atkāpjoties no a) apakšpunkta, līgumdarbinieki – viņu darbā pieņemšanas brīdī vai stājoties spēkā šiem noteikumiem saskaņā ar šā apakšpunkta pēdējo daļu – var izvēlēties dalību Institūta sociālā nodrošinājuma shēmā. Institūta sociālā nodrošinājuma shēma sedz medicīnisko aprūpi, darbnespējas/invaliditātes pabalstu un dzīvības apdrošināšanu.
                  Ja līgumdarbinieks izvēlas dalību šādā shēmā, no viņa atalgojuma ik mēnesi atskaita sociālā nodrošinājuma iemaksas. Vienu trešdaļu šādā ikmēneša atskaitījumā veido iemaksas, ko jāveic Institūta sociālā nodrošinājuma shēmai. Pārējās divas trešdaļas sedz Institūts.
                  Šo apakšpunktu piemēro no brīža, kad stājas spēkā divpusējs nolīgums starp Institūtu un kompetentajām valsts iestādēm, kas atļauj tā īstenošanu.
                  Atskaitījuma no līgumdarbinieka atalgojuma procentuālo lielumu nākamajiem 12 mēnešiem nosaka katra gada sākumā, vienojoties Institūtam un apdrošināšanas sabiedrībai, kas pārvalda šo shēmu. Atskaitīto summu pievieno darba devēja iemaksai.

            No to līgumdarbinieku atalgojuma, kuri nav izvēlējušies dalību Institūta sociālā nodrošinājuma shēmā, veic ikmēneša atskaitījumu attiecībā uz papildu apdrošināšanu. Atskaitījuma procentuālo lielumu nākamajiem 12 mēnešiem nosaka katra gada sākumā, vienojoties Institūtam un apdrošināšanas sabiedrībai, kas pārvalda šo shēmu. Atskaitāmo summu pievieno darba devēja iemaksai un gada beigās iemaksā sabiedrībai, kas nodrošina šo apdrošināšanu.
      15. pants
      Avansi un atmaksāšana
      1.   Ja vien direktors nenolemj citādi, Institūta administrācijas un personāla vadītājs var, atkarībā no pieejamiem kases līdzekļiem, atļaut piešķirt bezprocentu avansus līgumdarbiniekiem, kuri piedzīvo neparedzētas personiskas finansiālas grūtības.
      2.   Šī avansa summa nepārsniedz trīs mēnešu neto pamatalgas apjomu.
      3.   Tādus avansus atmaksā ar ikmēneša atskaitījumiem no darbinieka atalgojuma; avansu atmaksāšana ir jāpabeidz divpadsmit mēnešos no tā mēneša beigām, kurā tika piešķirts avanss.

         IV NODAĻA

            Ceļa izdevumi

      16. pants
      Iekārtošanās un aizbraukšana
      1.   Līgumdarbiniekiem ir tiesības uz ceļa izdevumu atlīdzināšanu par braucienu no viņu iepriekšējās darba vietas uz Institūta atrašanās vietu, kas radušies viņiem un ģimenes locekļiem, kas dzīvo ar viņiem kopā.
      2.   Līgumdarbiniekiem ir tādas pašas tiesības, ja viņi beidz strādāt Institūtā un atgriežas valstī, kurā dzīvoja pirms darba Institūtā, vai ja līgumdarbinieks pārceļas uz citu valsti Eiropas Ekonomikas zonā.
      3.   Atlīdzinājumu izmaksā saskaņā VI pielikuma I iedaļu.
      17. pants
      Pārcelšanās izdevumi
      1.   Līgumdarbiniekiem ir tiesības uz to izdevumu atlīdzināšanu, kas saistīti ar pārcelšanos no viņu iepriekšējās darba vietas uz Institūta atrašanās vietu.
      Līgumdarbiniekiem ir tādas pašas tiesības, kad viņi beidz strādāt Institūtā un atgriežas valstī, kurā dzīvoja pirms darba Institūtā, vai kad līgumdarbinieks pārceļas uz citu valsti Eiropas Ekonomikas zonā.
      2.   Atlīdzinājumā iekļauj izmaksas par līgumdarbinieka personisko mantu pārvešanu, izņemot automobiļus, laivas vai citus transporta līdzekļus.
      Atlīdzinājumu izmaksā attiecīgajam līgumdarbiniekam, līgumdarbiniekam uzrādot apstiprinātu rēķina kopiju. Par pārcelšanos Institūts maksā tieši, kad tiek uzrādīts rēķins no pārvadājumu uzņēmuma.
      Atlīdzinājuma nosacījumi un cita sīkāka informācija ir izklāstīti VI pielikumā.
      18. pants
      Komandējumi
      Institūta līgumdarbinieki ir tiesīgi saņemt atlīdzinājumu par izdevumiem, kas saistīti ar došanos oficiālā komandējumā saskaņā ar direktora rīkojumu.
      Atlīdzinājums attiecas uz pašiem ceļa izdevumiem, kā arī uz uzturēšanās izmaksām un saistītām izmaksām vietās, uz kurām nosūtīti līgumdarbinieki. Atlīdzinājuma nosacījumi, likmes un cita sīkāka informācija ir izklāstīti VII pielikumā.

         V NODAĻA

            Iekšējā organizācija

      19. pants
      Darbalaiks
      1.   Līgumdarbinieku parastais darbalaiks ir 40 stundas nedēļā, kas jāizpilda saskaņā ar vispārīgu grafiku, ko nosaka direktors.
      2.   Direktors var piekrist elastīgam darbinieku darbalaikam – kopumā vai atbilstīgi līgumdarbinieku personiskajiem apstākļiem vai konkrētā darba nosacījumiem.
      3.   Izņēmuma apstākļos, par ko tiek lemts pēc direktora ieskatiem, daži līgumdarbinieki var tikt lūgti strādāt nedēļas nogalēs vai valsts svētku dienās. Šādos gadījumos nostrādātās stundas dod tiesības uz tikpat ilgu brīvdienu.
      20. pants
      Nepilns darbalaiks
      1.   Līgumdarbinieks var lūgt atļauju strādāt nepilnu darbalaiku. Darbalaikam jābūt vismaz 50 % no nedēļas darbalaika. Visā laikposmā, kad līgumdarbinieks strādā nepilnu darbalaiku, viņa atalgojumu un viņa atvaļinājumu proporcionāli samazina. Šādu proporcionālu samazinājumu nepiemēro apgādnieka atbalstam, bērnu un citu apgādājamo personu pabalstam, bērna ar invaliditāti pabalstam vai izglītības pabalstam.
      2.   Proporcionāli samazina arī pensiju tiesības un iemaksas. Tomēr līgumdarbinieks var pieteikties uz pensijas tiesību uzkrāšanas turpināšanu, ar noteikumu, ka viņš pats pilnībā veic attiecīgās, tostarp darba devēja, iemaksas.
      3.   Direktors var piešķirt 1. punktā minēto atļauju, ja tas ir savietojams ar dienesta interesēm. Institūts atbildi uz līgumdarbinieka lūgumu sniedz vienā mēnesī.
      4.   Direktors var pieņemt šā panta īstenošanas noteikumus.
      21. pants
      Valsts svētku dienas
      Direktors izveido valsts svētku dienu sarakstu, ņemot vērā valsts svētku dienu oficiālo sarakstu, kas publicēts darba vietā un Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
      Šīs valsts svētku dienas neatskaita no līgumdarbinieku ikgadējā atvaļinājuma.
      Ja viena vai vairākas valsts svētku dienas iekrīt sestdienā vai svētdienā, direktors to vietā var noteikt tādu pašu dienu skaitu.
      22. pants
      Atvaļinājums
      Līgumdarbiniekiem ir tiesības saņemt apmaksātu ikgadēju atvaļinājumu, kas ir 2,5 darbadienas par katru pilnu nostrādātu mēnesi. Šīs tiesības attiecas uz katru kalendāro gadu.
      Ja 31. decembrī līgumdarbiniekam ir palicis neizmantots viņam pienākošais atvaļinājums, direktors var atļaut pārcelt ne vairāk kā divpadsmit dienas no neizmantotā atvaļinājuma uz nākamo gadu. Atvaļinājumu, kas ir pārcelts, bet nav izmantots līdz nākamā gada 31. decembrim, dzēš.
      Līgumdarbiniekiem, kas vēlas doties atvaļinājumā saskaņā ar a) apakšpunktā noteiktajām tiesībām, vispirms jāsaņem sava priekšnieka un direktora atļauja.
      Institūta administrācija glabā uzskaites datus par paņemtiem atvaļinājumiem.
      Procedūru, kas jāievēro, izklāsta īstenošanas noteikumos, kurus pieņem direktors.
      Līgumdarbiniekiem izbeidzot dienesta attiecības ar Institūtu, neizmantoto atvaļinājumu dzēš. Tomēr, ja direktors rakstiski apliecina, ka darba vajadzību dēļ līgumdarbiniekam nebija iespējams izmantot visu uzkrāto atvaļinājumu, līgumdarbiniekam ir tiesības uz kompensācijas maksājumu vienas trīsdesmitās daļas apjomā no savas mēneša neto pamatalgas par katru šādi uzkrāto atvaļinājuma dienu.

                  a)

                  Pēc līgumdarbinieka lūguma direktors var viņam piešķirt nepamaksātu atvaļinājumu pamatotos un izņēmuma personiskos apstākļos, ja tas ir savietojams ar dienesta interesēm. Šādu lūgumu nevar iesniegt pirms līgumdarbinieka pārbaudes laikposma beigām.

                  b)

                  Tāds atvaļinājums nav kopumā ilgāks par vienu gadu. Neapmaksāta atvaļinājuma laikposmā līgumdarbinieks nevar veikt kādu citu algotu darbu.

                  c)

                  Nepamaksāta atvaļinājuma laikā līgumdarbiniekam nav tiesību tikt pārceltam augstākā līmenī vai saņemt paaugstinājumu, un viņa dalību sociālā nodrošinājuma shēmā, kas paredzēta 8. un 14. pantā, un saskaņā ar shēmu noteikto risku apdrošināšanu pārtrauc.

            Tomēr līgumdarbinieks ne vēlāk kā vienu mēnesi pēc mēneša, kurā sākas viņa nepamaksātais atvaļinājums, var pieteikties uz apdrošināšanas saglabāšanu, ar noteikumu, ka viņš pats pilnībā veic attiecīgās, tostarp darba devēja, iemaksas.
      Ja līgumdarbinieks pierāda, ka viņš nevar uzkrāt pensijas tiesības no citas pensiju shēmas, viņš var pieteikties uz pensijas tiesību uzkrāšanas turpināšanu, ar noteikumu, ka viņš pats pilnībā veic attiecīgās, tostarp darba devēja, iemaksas.
      Īpašu atvaļinājumu, piemēram, slimības atvaļinājumu, grūtniecības un dzemdību atvaļinājumu, paternitātes vai bērna kopšanas atvaļinājumu vai atvaļinājumu izņēmuma apstākļu gadījumā, piešķir papildus ikgadējam atvaļinājumam.
      Sīkāka informācija un procedūras, kas jāievēro, ir norādītas VIII pielikumā.
      23. pants
      Atvaļinājums mītnes zemē
      1.   Līgumdarbiniekiem, kam ir tiesības uz ekspatriācijas pabalstu, ir tiesības uz atvaļinājumu mītnes zemē par katru nostrādāto divu gadu laikposmu.

                  a)

                  Atvaļinājums mītnes zemē ir līdz astoņām darbadienām.

                  b)

                  Atvaļinājumu mītnes zemē var izmantot sešus mēnešus pirms tā laikposma beigām, uz kuru atvaļinājums attiecas. Ja atvaļinājumu neizmanto sešos mēnešos pēc tā laikposma beigām, uz kuru atvaļinājums attiecas, tad to attiecībā uz šo divu gadu laikposmu dzēš. Diena, kad faktiski tiek izmantots atvaļinājums mītnes zemē par jebkuru divu gadu laikposmu, neietekmē dienu, kad tiks ņemts nākamais atvaļinājums mītnes zemē.

                  c)

                  Ja abi laulātie vai reģistrētie partneri strādā Institūtā un ja abiem ir tiesības uz atvaļinājumu mītnes zemē, to piešķir saskaņā ar šādiem nosacījumiem:

                              i)

                              ja abu mītnes zeme ir viena un tā pati valsts, katram no viņiem ir tiesības uz atvaļinājumu mītnes zemē šajā valstī ik pēc diviem gadiem;

                              ii)

                              ja viņu mītnes zeme ir divas dažādas valstis, katram no viņiem ir tiesības uz atvaļinājumu mītnes zemē viņa vai viņas attiecīgajā valstī ik pēc diviem gadiem;

                              iii)

                              laulātajiem vai reģistrētiem partneriem attiecībā uz viņu apgādājamiem bērniem un attiecīgā gadījumā personu, kas pavada šos bērnus, ir tiesības izmantot atvaļinājumu mītnes zemē tikai vienu reizi ik pēc diviem gadiem; ja vecāku mītnes zeme ir divas dažādas valstis, viņi var saņemt atvaļinājumu mītnes zemē jebkurā no šīm valstīm.

            2.   Līgumdarbiniekam, kas izmanto atvaļinājumu mītnes zemē, ir tiesības saskaņā ar 18. pantā noteiktajām procedūrām saņemt atlīdzinājumu par brauciena turp un atpakaļ ceļa izdevumiem – par sevi, saviem bērniem un, ja līgumdarbinieks saņem apgādnieka pabalstu, arī par savu laulāto vai reģistrēto partneri.
      3.   Līgumdarbiniekiem, kas neizmanto atvaļinājumu mītnes zemē, nav tiesību saņemt par to kompensāciju.
      4.   Atvaļinājumu mītnes zemē piešķir saskaņā ar šādiem nosacījumiem:

                  a)

                  attiecīgajai personai ir rakstiski jāapņemas neatkāpties no amata Institūtā sešos mēnešos pēc tā laikposma beigām, uz kuru attiecas tiesības uz atvaļinājumu mītnes zemē, neatkarīgi no dienas, kad šo atvaļinājumu faktiski izmanto;

                  b)

                  tiešajam priekšniekam ir jāapliecina, ka 1. punkta b) apakšpunktā minētajā laikposmā līgumdarbinieka darbs visticamāk nebūs vajadzīgs.

            Direktors var nolemt atkāpties no šā punkta, ja direktors uzskata, ka šā punkta stingra piemērošana var attiecīgo līgumdarbinieku pakļaut netaisnībai vai īpašām grūtībām.

         VI NODAĻA

            Ziņojumi un paaugstināšana amatā

      24. pants
      Vispārīgi noteikumi
      1.   Visu līgumdarbinieku, izņemot direktora, darbu novērtē reizi gadā, vēlākais līdz 30. septembrim.
      Ziņojumā apraksta līgumdarbinieku attiecīgo kompetenci, un tas dod iespēju uzslavēt līgumdarbiniekus vai, gluži otrādi, brīdināt viņus par trūkumiem, lai panāktu viņu darba uzlabojumu.
      2.   Vērtēšanas kritēriji tiks pielāgoti atšķirīgām A, B un C pakāpes funkcijām un pienākumiem.
      Katru gadu darbiniekiem nosaka mērķu un kritēriju sarakstu, pēc kuriem izvērtē viņu paveikto darbu.
      Visu novērtējumu apkopo gada ziņojumā, ko glabā līgumdarbinieka personas lietā.
      3.   Ja ziņojumā ir norādīti trūkumi, direktors var lūgt, lai pēc 6 mēnešiem tiktu sniegts papildu starpposma ziņojums.
      25. pants
      Procedūra
      1.   Direktors izraugās līgumdarbiniekus, kas atbild par to darbinieku ziņojumu sagatavošanu, kuri viņiem ir pilnīgi vai daļēji pakļauti.
      2.   Katru līgumdarbinieku personīgi intervē tas līgumdarbinieks, kurš ir atbildīgs par ziņojumu. Minēto novērtējumu var papildināt ar sekundāru augstāka līmeņa novērtējumu. Līgumdarbiniekam dara zināmu viņa ikgadējo novērtējumu, un viņš paraksta ziņojuma veidlapu.
      3.   Ikgadējais ziņojums ir administratīvs dokuments, kas paredzēts iekšējai lietošanai. Par to nevar iesniegt apelāciju ārējā instancē.
      4.   Kad visi ziņojumi ir uzrakstīti, direktors un administrācijas un personāla vadītājs sanāk, lai lemtu par iespējamām paaugstināšanām amatā.
      26. pants
      Turpmāka rīcība uz ziņojumu pamata
      1.   Labs ziņojums pamato izvirzīšanu augstākam līmenim. Šāda paaugstināšana ir spēkā līgumdarbinieka līguma gadadienas datumā vai otrajā šādā gadadienā tiem līgumdarbiniekiem, kuriem ir līgumi uz nenoteiktu laiku.
      2.   Īpaši labs ziņojums var būt pamats izņēmuma paaugstinājumam uz augstāku līmeni vai pat pakāpi, ja budžetā paredzētās štata vietas dod iespēju piešķirt šādu paaugstinājumu. Šādi paaugstinājumi stājas spēkā no 1. janvāra nākamajā gadā pēc ziņojuma vai pēc diviem gadiem tiem līgumdarbiniekiem, kuriem ir līgumi uz nenoteiktu laiku.
      3.   Negatīvs ziņojums var būt par pamatojumu līgumdarbinieka pašreizējā līmeņa saglabāšanai uz vēl vienu gadu.
      4.   Divi pēc kārtas sniegti negatīvi ziņojumi var būt par pamatojumu līguma nepagarināšanai vai izbeigšanai.

         VII NODAĻA

            Disciplinārā atbildība

      27. pants
      1.   Ja kāds esošais vai bijušais līgumdarbinieks tīši vai nolaidības dēļ nepilda šo Civildienesta noteikumu uzliktos pienākumus, minēto līgumdarbinieku var saukt pie disciplināras atbildības.
      2.   Ja direktors konstatē faktus, kas pierāda pienākumu neizpildi 1. punkta nozīmē, direktors var sākt administratīvu izmeklēšanu, lai pārliecinātos, vai tāda pienākumu neizpilde ir notikusi.
      3.   Noteikumi par administratīvu izmeklēšanu un disciplināriem procesiem un pasākumiem ir noteikti IX pielikumā.

         VIII NODAĻA

            Apelācijas un apelācijas padome

      28. pants
      1.   Ikviena persona, uz ko attiecas šie Civildienesta noteikumi, var iesniegt direktoram lūgumu pieņemt saistībā ar minēto personu lēmumu Civildienesta noteikumos minētajos jautājumos. Direktors divos mēnešos no lūguma iesniegšanas dienas paziņo attiecīgai personai savu motivētu lēmumu. Ja minētajā termiņā atbilde uz lūgumu nav saņemta, uzskata, ka ir pieņemts netiešs lēmums lūgumu noraidīt, par ko var iesniegt sūdzību saskaņā ar turpmākajiem diviem punktiem.
      2.   Ikviena persona, uz ko attiecas šie Civildienesta noteikumi, var iesniegt direktoram sūdzību par pasākumu, kas minēto personu nelabvēlīgi ietekmē, ja direktors ir pieņēmis kādu lēmumu vai ja direktors nav pieņēmis kādu šajos Civildienesta noteikumos paredzētu pasākumu. Sūdzība ir jāiesniedz trīs mēnešos. Iesniegšanas termiņa sākumu skaita:

                  —

                  no akta publicēšanas dienas, ja tas ir vispārējs pasākums;

                  —

                  no dienas, kad par lēmumu paziņo attiecīgajai personai, bet nekādā gadījumā ne vēlāk kā no dienas, kad persona šo paziņojumu ir saņēmusi, ja pasākums attiecas uz noteiktu personu; tomēr, ja akts, kas attiecas uz noteiktu personu, ietver arī sūdzību par kādu citu personu, tad termiņu attiecībā uz minēto citu personu skaita no dienas, kurā minētā cita persona ir saņēmusi paziņojumu par pasākumu, bet nekādā gadījumā ne vēlāk kā no publicēšanas dienas;

                  —

                  no dienas, kurā beidzas atbildei paredzētais termiņš, ja sūdzība attiecas uz netiešu lēmumu noraidīt lūgumu, kā paredzēts 1. punktā.

            3.   Direktors vienā mēnesī no sūdzības iesniegšanas dienas paziņo attiecīgajai personai savu motivētu lēmumu. Ja minētajā termiņā atbilde uz sūdzību nav saņemta, uzskata, ka ir pieņemts netiešs lēmums sūdzību noraidīt, ko var pārsūdzēt saskaņā ar 5. punktu.
      Ja atbilde ir noraidoša, persona var pieprasīt mediāciju. Mediācija nav obligāta.
      Mediators ir kvalificēts, neatkarīgs jurists, kuru ieceļ direktors uz trim gadiem, ar iespēju šo termiņu atjaunot.
      Direktors un attiecīgā persona iesniedz mediatoram visus dokumentus, kurus mediators uzskata par vajadzīgiem lietas izmeklēšanā.
      Mediators nāk klajā ar saviem secinājumiem 15 dienās no dienas, kad mediators tika informēts par šo lietu.
      Mediatora secinājumi nav saistoši ne direktoram, ne attiecīgajai personai.
      Ja direktors secinājumus noraida, meditācijas izdevumus sedz Institūts; ja attiecīgā persona atsakās atzīt secinājumus, tad tā sedz 50 % no izmaksām.
      Ja visas pirmās pārsūdzības iespējas (iekšēja apelācija administratīvā kārtā) ir izsmeltas, attiecīgā persona ir tiesīga vērsties Institūta Apelācijas padomē.
      Minētās struktūras sastāvs, darbība un specifiskās procedūras ir izklāstītas X pielikumā.

                  a)

                  Apelācijas padomes lēmumi ir saistoši abām pusēm. Tos nevar pārsūdzēt.

                  b)

                  Padome var atcelt vai apstiprināt lēmumu, par kuru iesniegta sūdzība.

                  c)

                  Padome var arī likt Institūtam kompensēt visus attiecīgajai personai nodarītos materiālos zaudējumus, sākot ar dienu, kad atceltais lēmums stājās spēkā.

                  d)

                  Tā var arī noteikt, ka Institūtam padomes noteiktā apjomā jāatlīdzina prasības iesniedzēja pamatotie izdevumi, kā arī uzklausīto liecinieku transporta un uzturēšanās izdevumi. Minētos izdevumus aprēķina, pamatojoties uz šo Civildienesta noteikumu 18. pantu un VII pielikumu.

         IX NODAĻA

            Pensiju shēmas

      29. pants
      Līgumdarbiniekiem piemēro Institūta pensiju shēmas noteikumus un nosacījumus saskaņā ar Koordinēto organizāciju pensiju shēmas noteikumiem. Institūta Jauno pensiju shēmu (JPS) piemēro tiem līgumdarbiniekiem, kas sāka pildīt darba pienākumus pēc 2005. gada 30. jūnija.

         X NODAĻA

            Institūta līgumdarbinieku pārcelšana

      30. pants
      Pārcelts līgumdarbinieks ir līgumdarbinieks, kas saskaņā ar direktora lēmumu dienesta interesēs ir nosūtīts uz laiku strādāt amatā ārpus Institūta.
      Pārcelšanu dienesta interesēs reglamentē šādi noteikumi:

                  a)

                  lēmumu par pārcelšanu pieņem direktors pēc attiecīgā līgumdarbinieka uzklausīšanas;

                  b)

                  pārcelšanas ilgumu nosaka direktors; sākotnēji pārcelšana notiek uz maksimāli sešu mēnešu laikposmu, kuru var atjaunot uz vēl ne vairāk kā sešiem mēnešiem;

                  c)

                  pārceltam līgumdarbiniekam ir tiesības saņemt diferencētu algu, ja amatā, uz kuru līgumdarbinieks pārcelts, kopējais atalgojums ir mazāks nekā viņa pakāpes un līmeņa amatā Institūtā; tāpat līgumdarbiniekam var būt tiesības saņemt atlīdzinājumu par jebkādiem papildu izdevumiem, kas rodas saistībā ar pārcelšanu;

                  d)

                  ja pārcelšanas līgumā paredzēts, ka pārcelšanas laikā Institūtam jāturpina maksāt līgumdarbinieka atalgojumu, un ja līgumdarbinieks ir tiesīgs saņemt ekspatriācijas pabalstu un saņem arī dienas naudu no cita avota pārcelšanas dēļ, ekspatriācijas pabalsta izmaksa tiek pārtraukta;

                  e)

                  pārcelts līgumdarbinieks turpina maksāt pensijas iemaksas, pamatojoties uz to algu, ko par aktīvu nodarbinātību saņem viņa pakāpes un līmeņa ierēdņi Institūtā;

                  f)

                  pārceltajam ierēdnim saglabā viņa amatu, tiesības uz izvirzīšanu augstākā līmenī un tiesības uz paaugstinājumu;

                  g)

                  ar noteikumu, ka līgumdarbinieka līgums vēl ir spēkā, kad pārcelšana beidzas, līgumdarbinieku nekavējoties atjauno iepriekšējā amatā.

            III SADAĻA

         PAGAIDU DARBINIEKIEM PIEMĒROJAMIE NOTEIKUMI

      31. pants
      Vispārīgi noteikumi
      1.   Pagaidu darbinieki ir palīgdarbinieki, ko parasti pieņem darbā uz ierobežotu laikposmu. Viņiem nav starptautiskā personāla statusa.
      2.   Pagaidu darbinieki ir darbinieki, kas uz laiku ieņem Institūta personāla sarakstā paredzētās štata vietas.
      3.   Ievērojot šīs sadaļas noteikumus, direktors pieņem īstenošanas noteikumus, kas nosaka pagaidu darbinieku nodarbināšanas kārtību, jo īpaši:

                  a)

                  nosacījumus par viņu pieņemšanu darbā un viņu līguma izbeigšanu;

                  b)

                  viņu atvaļinājumu; un

                  c)

                  viņu atalgojumu.

            4.   Pagaidu darbiniekiem ir saistoši I sadaļas noteikumi un šādi II sadaļas noteikumi:

                  —

                  II nodaļa: 5. pants (nodarbinātības vecuma ierobežojums) un 6. pants (medicīniskās apskates);

                  —

                  III nodaļa: 8. panta 2. punkts, 14. panta 3. punkta a) apakšpunkts (sociālā nodrošinājuma iemaksas) un 15. pants (avansi un atmaksāšana);

                  —

                  IV nodaļa: 18. pants (komandējumi);

                  —

                  V nodaļa: 19. pants (darbalaiks), 20. pants (nepilns darbalaiks) un 21. pants (valsts svētku dienas);

                  —

                  VII nodaļa: 27. pants (disciplinārā atbildība);

                  —

                  VIII nodaļa: 28. pants (apelācijas un Apelācijas padome); un

                  —

                  Visi uz minētajiem noteikumiem pamatoti papildu noteikumi.

            32. pants
      Līgumi
      Pagaidu darbiniekus pieņem darbā uz kopējo laiku, kas nepasniedz 24 mēnešus. Institūts un pagaidu darbinieks var izbeigt līgumus, par to paziņojot vismaz vienu mēnesi iepriekš.
      33. pants
      Atalgojums
      1.   Pagaidu darbinieka atalgojumu nosaka līgumā. To veido neto mēnešalga bez jebkādām papildu piemaksām, lai kāds būtu attiecīgās personas ģimenes vai sociālais stāvoklis.
      2.   No šīs noteiktās summas atskaita darbinieka sociālā nodrošinājuma iemaksas vai nu privātā apdrošināšanā, kas paredz pilnu atlīdzinājumu, vai arī, ja darbinieks jau ir veselības apdrošināšanas shēmas dalībnieks, papildu apdrošināšanā.
      3.   Pagaidu darbinieki negūst labumu no pensiju shēmas, tāpēc attiecībā uz šādu shēmu netiek veikti nekādi atskaitījumi.
      34. pants
      Īpaši noteikumi
      Pagaidu darbinieki nevar prasīt iekārtošanās un aizbraukšanas izdevumu atlīdzinājumu savām ģimenēm.
      Pagaidu darbiniekiem ir tiesības uz divarpus dienu atvaļinājumu par katru nostrādātu mēnesi.
      IV SADAĻA

         EKSPERTIEM UN PRAKTIKANTIEM PIEMĒROJAMIE NOTEIKUMI

      35. pants
      1.   Ekspertiem un praktikantiem ir ārštata personāla statuss. Uz viņiem attiecas šo Civildienesta noteikumu I sadaļas noteikumi, un viņi ar tiem iepazīstas, kad uzsāk darbu.
      2.   Ekspertu un praktikantu kopējo atalgojumu nosaka, viņiem uzsākot darbību Institūtā. To maksā pēc kārtas pa daļām, kā to nosaka direktors, atbilstoši viņu veiktā darba vai darba, kura veikšanai viņi ir pieņemti darbā vai akceptēti, rezultātiem.
      3.   Ieceltiem ekspertiem ir tiesības saņemt atlīdzinājumu tikai par saviem ceļa izdevumiem, kas viņiem radušies, ierodoties Institūtā un atstājot to.
      V SADAĻA

         DARBINIEKU PĀRSTĀVĪBA

      36. pants
      1.   Visus Institūta darbiniekus, kā definēts 1. pantā, pārstāv Personāla komiteja.
      2.   Personāla komiteja:

                  a)

                  aizsargā visu Institūta darbinieku profesionālās intereses;

                  b)

                  nāk klajā ar priekšlikumiem par to, kā uzlabot visu darbinieku labjutību;

                  c)

                  izsaka priekšlikumus attiecībā uz personāla sabiedriskajām, kultūras un sporta aktivitātēm;

                  d)

                  pārstāv visus darbiniekus citu starptautisko organizāciju darbinieku apvienībās.

            3.   Direktors pēc apspriešanās ar darbiniekiem nosaka šā panta īstenošanas noteikumus.

         I PIELIKUMS

            KOMPENSĀCIJA PAR ZAUDĒTU DARBAVIETU

         Atsauce:
         Civildienesta noteikumu 7. pants.
         Tiesības saņemt kompensāciju par zaudētu darbavietu.

                     a)

                     Kompensāciju par zaudētu darbavietu var piešķirt līgumdarbiniekam, kura nodarbinātība ir izbeigta vienā no gadījumiem, kas minēti 7. panta 3. punkta a) apakšpunkta i)–vi) punktā.
                     Šāda kompensācija atšķiras no aiziešanas pabalsta, kas attiecas vienīgi uz pensiju tiesību nokārtošanu.

                     b)

                     Kompensācija par zaudētu darbavietu nav maksājama nevienā no šādiem apstākļiem:

                                 i)

                                 līgumdarbinieks ir ieguvis citu tādas pašas vai augstākas pakāpes amatu Institūtā;

                                 ii)

                                 līgumdarbinieks ir ieguvis jaunu amatu citā starptautiskā organizācijā tajā pašā valstī;

                                 iii)

                                 līgumdarbinieks 30 dienās pēc līguma izbeigšanas ar Institūtu ir atguvis darbavietu un atalgojumu savā iepriekšējā darbavietā;

                                 iv)

                                 līgumdarbinieka līgums ir izbeigts pēc viņa lūguma vai ja līgumdarbinieks nav pieņēmis piedāvājumu pagarināt līgumu;

                                 v)

                                 līgumdarbinieka līgums ir beidzies, jo tas ir sasniedzis maksimālo laikposmu, kas atļauts saskaņā ar Civildienesta noteikumiem; vai

                                 vi)

                                 līgumdarbinieka līgums ir izbeigts disciplinārā procesa rezultātā.

               Kompensācijas par zaudētu darbavietu apjoms atbilst 100 % no līgumdarbinieka mēneša neto atalgojuma par katru Institūtā nostrādāto gadu, nepārsniedzot 20 mēnešus.
         Kompensācijas par zaudētu darbavietu apjoms neatbilst mēnešu skaitam, kas pārsniedz laikposmu, kurā līgumdarbiniekam būtu jāstrādā, pirms viņš sasniedz vecuma ierobežojumu, kas noteikts Civildienesta noteikumu 5. pantā.

         II PIELIKUMS

            EKSPATRIĀCIJAS PABALSTS

                     1.

                     Līgumdarbiniekiem, kuriem ir attiecīgas tiesības saskaņā ar Civildienesta noteikumu 10. pantu, ik mēnesi saņem ekspatriācijas pabalstu. Pabalsta summu aprēķina šādi:
                     a)   līgumdarbinieki, kuri pieņemti darbā pirms Civildienesta noteikumu stāšanās spēkā:

                                 i)

                                 līgumdarbiniekiem, kam ir tiesības uz apgādnieka pabalstu: 18 % no standartalgas pirmos desmit darba gadus;

                                 ii)

                                 līgumdarbiniekiem, kas nav tiesīgi saņemt apgādnieka pabalstu: 14 % no standartalgas pirmos desmit darba gadus;

                                 iii)

                                 standartalga ir neto darba alga, ko izmaksā līgumdarbiniekiem, kas ir pakāpes pirmajā līmenī. Vienpadsmitajā, divpadsmitajā un trīspadsmitajā gadā 14 % un 18 % likmi samazina par vienu procentpunktu gadā attiecīgi līdz 11 % un 15 %, un pēc tam tā paliek nemainīga;

                           b)   līgumdarbinieki, kuri pieņemti darbā pēc Civildienesta noteikumu stāšanās spēkā:
                     i)   pabalsta likme pirmajos piecos darba gados ir 10 procenti no pamatalgas. Pabalstu aprēķina, pamatojoties uz pirmo līmeni pakāpē, kāda ir pieņemot darbā vai piešķirot paaugstinājumu, neatkarīgi no līgumdarbinieka pamatalgas jebkāda pieauguma, virzoties pa pakāpenisko pieauguma skalu, un to pielāgo tādās pašās proporcijās un tajā pašā datumā kā pamatalgu;
                     ii)   no sestā līdz desmitajam gadam pabalsta likmi samazina par diviem procentpunktiem gadā, līdz tas sasniedz nulli desmitajā gadā. Šajā laikposmā pabalstu pielāgo tādās pašās proporcijās un tajā pašā datumā kā pamatalgu;
                     iii)   gadījumā, ja darbinieks, kas ir bijis nodarbināts kādā no Koordinētajām organizācijām vai ar Koordinētajām organizācijām saistītā organizācijā, uzsāk darbu Institūtā, vai gadījumā, ja citas starptautiskas organizācijas darbinieks vai izcelsmes valsts administrācijas vai bruņoto spēku loceklis uzsāk darbu Institūtā, nemainot valsti, tad, piemērojot i) un ii) punktu, ņem vērā uzņēmējvalstī veikto iepriekšējo darbu;
                     iv)   gadījumā, ja līgumdarbinieku pārceļ – vai nu Institūta ietvaros, vai uz kādu no Koordinētajām organizācijām vai ar Koordinētajām organizācijām saistītu organizāciju – uz jaunu dienesta valsti, kurā personāla loceklis atbilst atbilstības kritērijiem, pabalsta likme un laikposms tiek atjaunoti to sākotnējā līmenī un pēc tam samazināti, kā aprakstīts i) un ii) punktā;
                     v)   pāri
                     Ja laulātie vai reģistrēti partneri abi ir nerezidenti un abi ir nodarbināti vienā un tajā pašā valstī vienā un tajā pašā Koordinētajā organizācijā vai ar Koordinētajām organizācijām saistītā organizācijā, vai divās dažādās Koordinētajās organizācijās vai ar Koordinētajām organizācijām saistītās organizācijās, tad abi ir tiesīgi saņemt ekspatriācijas pabalstu 10 procentu apmērā vai tādā apmērā uz samazinājuma skalas, kas atbilst katra laulātā nostrādāto gadu skaitam.

         III PIELIKUMS

            BĒRNI UN CITAS APGĀDĀJAMĀS PERSONAS

         1.   Apgādājami bērni

                     a)

                     Laulībā dzimis vai likumiski atzīts bioloģiskais vai adoptētais līgumdarbinieka vai tā laulātā vai reģistrētā partnera bērns tiek uzskatīts par līgumdarbinieka apgādājamo, ja līgumdarbinieks galvenokārt un pastāvīgi uztur bērnu un atbalsta tā audzināšanu. Līgumdarbinieka bērns, kas ir šķirta vai laulāto atšķiršanā dzīvojoša laulātā aizgādībā, tiek uzskatīts par līgumdarbinieka apgādājamo, ja tam saskaņā ar attiecīgajiem valsts tiesību aktiem pēc laulības šķiršanas vai laulāto atšķiršanas sprieduma vai pēc publiska akta, kas attiecas uz šādu spriedumu, minētajam bērnam ir jāmaksā uzturlīdzekļi un viņš to arī dara.

                     b)

                     Līgumdarbinieka vai viņa laulātā vai reģistrētā partnera bērns ar invaliditāti neatkarīgi no bērna vecuma tiek uzskatīts par darbinieka apgādājamo, ja līgumdarbinieks galvenokārt un pastāvīgi uztur minēto bērnu un atbalsta tā labjutību.

                     c)

                     Bērns netiek uzskatīts par līgumdarbinieka apgādājamo:

                                 —

                                 kad viņš ir sasniedzis 26 gadu vecumu;

                                 —

                                 ja viņš pats pirms šā vecuma sasniegšanas saņem algu, ienākumus vai maksu;

               2.   Citas apgādājamās personas
         Personu, kas nav apgādājams bērns, kā definēts 1. punktā, var uzskatīt par līgumdarbinieka apgādājamo saskaņā ar šādiem kumulatīviem nosacījumiem:

                     —

                     persona ir viens no vecākiem vai cits tuvinieks radniecības vai svainības kārtā;

                     —

                     persona pastāvīgi dzīvo kopā ar līgumdarbinieku vai līgumdarbinieka laulāto vai reģistrēto partneri vai tiek regulāri ievietota iestādē, kas sniedz speciālu medicīnisko aprūpi; un

                     —

                     attiecīgajai personai nav pietiekamu līdzekļu sevis uzturēšanai.

         IV PIELIKUMS

            APGĀDĀJAMAS PERSONAS AR INVALIDITĀTI

                     1.

                     Apgādājamo uzskata par personu ar invaliditāti, ja medicīnisks pierādījums apliecina, ka minētajai personai ir nopietna un pastāvīga invaliditāte, kas rada nepieciešamību pēc īpašas aprūpes vai uzraudzības vai īpašas izglītības vai apmācības.

                     2.

                     Direktors pieņem lēmumu piešķirt pabalstu pēc apspriešanās ar ad hoc padomi, kuru direktors izveido šim nolūkam un kurā ir vismaz viens praktizējošs ārsts.
                     Direktora lēmumā norāda laikposmu, par kuru ir jāmaksā pabalsts un kuru vēlāk var pārskatīt.

                     3.

                     Kritērijs Civildienesta noteikumos paredzēto tiesību iegūšanai ir nopietns un nepārtraukts fizisko vai garīgo darbību traucējums.
                     Tādējādi apgādājamās personas var tikt uzskatītas par personām ar invaliditāti, ja tām ir, piemēram:

                                 —

                                 nopietna vai hroniska centrālās vai veģetatīvās nervu sistēmas saslimšana, ko izraisījis jebkāds cēlonis, piemēram, smadzeņu slimības, miopātija un veģetatīvā paralīze,

                                 —

                                 nopietna balsta un kustību orgānu sistēmas saslimšana,

                                 —

                                 nopietna vienas vai vairāku jutekļu sistēmu saslimšana,

                                 —

                                 hroniska garīga slimība, kas padara darbnespējīgu.

                           Otrajā daļā sniegtais saraksts ir tikai indikatīvs un nav uzskatāms par izsmeļošu. Tas nav ņemams par pamatu, novērtējot invaliditātes vai darbnespējas pakāpi.

                     4.

                     Pabalsta summa ir vienāda ar apgādājama bērna pabalsta summu un ir tam pieskaitāma.

                     5.

                     Līgumdarbiniekiem, kuri var uzrādīt apstiprinošus pierādījumus, ka to apgādājamam bērnam ar invaliditāti ir obligāti nepieciešami ad hoc izglītības pasākumi, pabalstu var palielināt ne vairāk kā divas reizes no apgādājama bērna pabalsta summas, ko maksā reizi mēnesī.
                     Šajos gadījumos tiesības saņemt paaugstināto pabalstu sākas tā mēneša pirmajā dienā, kad sākas obligātie ad hoc izglītības pasākumi, un beidzas tā mēneša beigās, kad šie pasākumi beidzas, vai tā mēneša beigās, kad bērns sasniedz 26 gadu vecumu, atkarībā no tā, kurš notikums iestājas agrāk.

         V PIELIKUMS

            ĪRES MAKSAS PABALSTS

                     1.

                     Īres maksas pabalsta summa ir daļa no starpības starp faktiski maksāto īri, izņemot visas Civildienesta noteikumu 11. panta 5. punkta a) apakšpunktā minētās maksas, un summu, ko aprēķina šādi:

                                 a)

                                 15 % no neto pamatalgas C un B pakāpes personāla locekļiem, līdz B.4 pakāpei (ieskaitot);

                                 b)

                                 20 % no neto pamatalgas B.5 un B.6 pakāpes personāla locekļiem;

                                 c)

                                 22 % no neto pamatalgas A.1 pakāpes personāla locekļiem.

                     2.

                     Pielikuma 1. punktā minētā daļa ir:

                                 a)

                                 50 % neprecētiem personāla locekļiem un precētiem personāla locekļiem, kam nav apgādājamo;

                                 b)

                                 55 % personāla locekļiem ar vienu apgādājamo;

                                 c)

                                 60 % personāla locekļiem ar diviem vai vairāk apgādājamiem.

                     3.

                     Īres maksas pabalsta apjoms nepārsniedz:

                                 a)

                                 10 % no attiecīgā C līdz B.4 (ieskaitot) pakāpes personāla locekļa neto pamatalgas;

                                 b)

                                 15 % no B.5, B.6, A.1 pakāpes personāla locekļa neto pamatalgas.

         VI PIELIKUMS

            CEĻA IZDEVUMI UN PĀRCELŠANĀS IZDEVUMI

            I iedaļa

               Līgumdarbinieku un viņu ģimenes locekļu ceļa izdevumi, ceļojot starp pastāvīgo dzīvesvietu un darba pienākumu veikšanas vietu

                     1.

                     Līgumdarbiniekiem, kuru pastāvīgā dzīvesvieta ir vairāk nekā 100 km attālumā no darba pienākumu veikšanas vietas, ir tiesības saskaņā ar Civildienesta noteikumu 16. pantu saņemt atlīdzinājumu par faktiskajiem ceļa izdevumiem:

                                 a)

                                 stājoties darbā, par braucienu no pastāvīgās dzīvesvietas līdz darba pienākumu veikšanas vietai;

                                 b)

                                 pārceļoties no darba pienākumu veikšanas vietas, kurā viņi tika pieņemti darbā, uz citu darba pienākumu veikšanas vietu vairāk nekā 100 km attālumā;

                                 c)

                                 atstājot savu amatu:

                                             —

                                             vai nu lai ceļotu no savas darba pienākumu veikšanas vietas uz vietu, kur bija viņu pastāvīgā dzīvesvieta, kad viņi tika pieņemti darbā;

                                             —

                                             vai lai ceļotu no savas darba pienākumu veikšanas vietas uz pastāvīgo dzīvesvietu, kas nav tā, kura minēta pirmajā ievilkumā, ar noteikumu, ka šī vieta atrodas Eiropas Ekonomikas zonā vai – ja tā atrodas citur – ka atlīdzināmie izdevumi nav lielāki.

                     2.

                     Ceļa izdevumu atlīdzināšanu, kas minēta 1. punktā, pilnīgi vai daļēji atsaka šādos gadījumos:

                                 a)

                                 ja šīs tiesības netika piešķirtas, līgumdarbiniekam stājoties amatā;

                                 b)

                                 ja visus attiecīgos izdevumus vai daļu no tiem ir apmaksājusi valdība vai cita iestāde;

                                 c)

                                 ja, līgumdarbiniekam atstājot amatu, brauciens nenotiek trīs mēnešos no dienas, kad viņš beidz strādāt, vai ja 30 dienās kopš brauciena administrācija nav saņēmusi atlīdzinājuma pieteikumu;

                                 d)

                                 ja, līgumdarbiniekam beidzot pildīt pienākumus, attiecīgā persona ir atkāpusies no amata, pirms Institūtā nostrādāti divpadsmit mēneši.

                     3.

                     Līgumdarbiniekiem, kas atbilst 1. un 2. punkta nosacījumiem un kas saņem apgādnieka pabalstu, ir tiesības saņemt arī:

                                 a)

                                 atlīdzinājumu par viņu laulātā vai reģistrētā partnera un apgādājamo bērnu faktiskajiem ceļa izdevumiem, kas radušies, viņiem dodoties uz līgumdarbinieka darba pienākumu veikšanas vietu;

                                 b)

                                 atlīdzinājumu par viņu laulātā vai reģistrētā partnera un apgādājamo bērnu faktiskajiem ceļa izdevumiem, kas radušies, viņiem pārceļoties no vienas darba pienākumu veikšanas vietas uz citu darba pienākumu veikšanas vietu, kas atrodas vairāk nekā 100 km attālumā, ja pārcelšanas ilgums ir nenoteikts, bet pārsniedz divus mēnešus;

                                 c)

                                 atlīdzinājumu par viņu laulātā vai reģistrētā partnera un apgādājamo bērnu faktiskajiem ceļa izdevumiem, kas radušies, līgumdarbiniekiem beidzot pildīt pienākumus, ar tādu izņēmumu, ka atlīdzināšanu var atteikt, ja līgumdarbinieks atkāpjas no amata, pirms Institūtā nostrādāti divpadsmit mēneši.

                     4.

                     Uzskatāms, ka laulātajiem, reģistrētajiem partneriem un apgādājamiem bērniem vai apgādājamajiem, kā definēts III un IV pielikumā, ir tāda pati pakāpe kā attiecīgajam darbiniekam.

            II iedaļa

               Pārcelšanās izdevumi

                     1.

                     Līgumdarbiniekiem, kuru pastāvīgā dzīvesvieta ir vairāk nekā 100 km attālumā no darba pienākumu veikšanas vietas, ir tiesības saņemt faktisko izdevumu atlīdzinājumu par personisko mantu pārvešanu šādos gadījumos:

                                 a)

                                 stājoties amatā;

                                 b)

                                 uz nenoteiktu laiku, kas ilgāks par diviem mēnešiem, pārceļoties no vienas darba pienākumu veikšanas vietas uz citu darba pienākumu veikšanas vietu, kura atrodas vairāk nekā 100 km attālumā;

                                 c)

                                 atstājot Institūtu, ar tādu izņēmumu, ka atlīdzināšanu var atteikt, ja līgumdarbinieks atkāpjas no amata, pirms Institūtā nostrādāti divpadsmit mēneši.

                     2.

                     Ar atlīdzinājumu sedz izdevumus par personisko mantu pārvešanu, tostarp izmaksas par iesaiņošanu un parastā riska, piemēram, salaušana, zādzība vai ugunsgrēks, apdrošināšanas maksu.
                     Lai pieprasītu izdevumu atlīdzību saskaņā ar šīs iedaļas noteikumiem, līgumdarbiniekiem ir jāiesniedz administrācijas vadītājam iepriekšējai apstiprināšanai vismaz divas izdevumu tāmes. Tāmēm ir jāattiecas uz vienu un to pašu svaru vai tilpumu, ko transportē tādā pašā attālumā.
                     Ja administrācijas un personāla vadītājs uzskata, ka tāmes ir pārāk lielas, viņš var lūgt tāmes no citiem pārvadājumu uzņēmumiem.
                     Atmaksu veic, pamatojoties uz zemāko tāmi.

                     3.

                     Līgumdarbinieki var pieprasīt atlīdzināšanu saskaņā ar šo iedaļu tikai tādā gadījumā, ja attiecīgos izdevumus neatlīdzina valdība vai cita iestāde.

         VII PIELIKUMS

            KOMANDĒJUMA IZDEVUMI

         Līgumdarbiniekiem, kas dodas oficiālā Institūta komandējumā, ir tiesības saņemt visu ceļa izdevumu atlīdzinājumu un dienas naudu, lai segtu uzturēšanos ārpus darba vietas saskaņā ar Civildienesta noteikumu 18. pantu.

            I iedaļa

               Transportlīdzekļi

         1.   Līgumdarbinieki dodas komandējumā, izmantojot visekonomiskākos transportlīdzekļus, ņemot vērā šajā iedaļā paredzētās atkāpes.
         2.   Par parasto transportlīdzekli uzskata lidmašīnu un vilcienu. Tomēr direktors var atļaut līgumdarbiniekiem komandējumos izmantot personisko vai dienesta automašīnu.
         Visi lidojumi ir “ekonomiskajā” vai līdzvērtīgā klasē, ja vien direktors nav atļāvis citādi.
         A pakāpes personāla locekļiem ar vilcienu ir tiesības ceļot pirmajā klasē, un B un C pakāpes personāla locekļiem ar vilcienu ir tiesības ceļot otrajā klasē.
         3.   Līgumdarbiniekiem Institūta interesēs var atļaut ceļot, izmantojot personisko automašīnu. Tādos gadījumos viņam ir tiesības saņemt pabalstu par katru nobraukto kilometru, ko aprēķina, pamatojoties uz ātrāko parasto maršrutu. Pabalstu aprēķina, pamatojoties uz likmi, ko piemēro valstī, kurā atrodas līgumdarbinieka darba pienākumu veikšanas vieta, neatkarīgi no valsts vai valstīm, kurās notiek brauciens.
         Kopējā summa, kas izmaksāta par braucienu ar autotransportu, nevar pārsniegt summu, ko Institūts būtu apmaksājis citos apstākļos.
         Direktors var nolemt šīs iedaļas piemērošanu attiecināt arī uz pagaidu darbiniekiem.

            II iedaļa

               Dienas nauda līgumdarbiniekiem, kas dodas komandējumā

         1.   Līgumdarbinieki, kas dodas Institūta komandējumā, ir tiesīgi saņemt dienas naudu saskaņā ar likmēm, kuras katru gadu apstiprina Valde, pamatojoties uz priekšlikumu, ko sagatavojusi Koordinējošā komiteja par atalgojumu.
         2.   Dienas naudu aprēķina šādi:

                     a)

                     ja komandējuma laikā ir vajadzīga izmitināšana viesnīcā, attiecīgajam līgumdarbiniekam izmaksā pilnu dienas naudu pēc attiecīgā rēķina iesniegšanas;

                     b)

                     ja komandējuma laikā nav vajadzīga izmitināšana viesnīcā, dienas naudu nemaksā par laikposmu, kas ir mazāks par 4 stundām, un ja komandējums ilgst no četrām līdz astoņām stundām, līgumdarbiniekiem ir tiesības saņemt 25 % no dienas naudas. Ja komandējums ilgst vairāk par astoņām, bet mazāk par 24 stundām, līgumdarbiniekam ir tiesības saņemt 50 % no dienas naudas. Daļēji laikposmi, kas pārsniedz jebkuru pilnu 24 stundu laikposmu, tiek apstrādāti līdzīgi;

                     c)

                     par komandējumiem, ko veic darba pienākumu veikšanas vietās vai starp darba pienākumu veikšanas vietām, nepiešķir tiesības uz dienas naudas maksājumu. Šādos gadījumos transporta izdevumus, piemēram, maksu par autostāvvietu un sabiedriskā transporta pakalpojumiem, atmaksā, saņemot maksājuma apstiprinājumu;

                     d)

                     lai aprēķinātu dienas naudu, faktiskajam komandējuma laikam pievieno nosacītu laikposmu, kas nepieciešams, lai ceļotu uz galveno staciju vai lidostu.

               3.   Samazināta dienas nauda
         Dienas naudu samazina:

                     a)

                     ja ceļojumā iekļautas ēdienreizes vai naktsmītnes: par 15 % par katru ēdienreizi un par 50 % par naktsmītni, kas paredzēta braukšanas maksā;

                     b)

                     par trim desmitdaļām, ja personāla loceklis ceļo ar nakts prāmi, guļamvietā vai guļamvagona kupejā, ar vilcienu vai ar lidmašīnu, par braucienā pavadīto laikposmu;

                     c)

                     par trīs ceturtdaļām, ja izmitināšanu nodrošina ārēja iestāde.

               4.   Piemaksas pie dienas naudas
         Uzskata, ka dienas nauda sedz visas izmaksas, kas līgumdarbiniekam var rasties, dodoties komandējumā, izņemot turpmāk minētās, par kurām var pieprasīt papildu atlīdzinājumu:

                     a)

                     maksa par vīzu un līdzīgas izmaksas, kas tieši izriet no došanās komandējumā;

                     b)

                     maksa par papildu bagāžu, ko direktors nepārprotami atļāvis;

                     c)

                     pienācīgi pamatotas saziņas izmaksas, piemēram, maksa par internetu, pastu un tālruņa pakalpojumiem, kas radušās oficiālos nolūkos;

                     d)

                     uzņemšanas izdevumi, kas radušies personāla locekļiem;

                     e)

                     maksa par taksometru, ja direktors to ir iepriekš apstiprinājis un tiek sniegti pierādījumi par izdevumiem.

               Direktors pieņem šo normu īstenošanas noteikumus.

         VIII PIELIKUMS

            SLIMĪBAS ATVAĻINĀJUMS, GRŪTNIECĪBAS UN DZEMDĪBU ATVAĻINĀJUMS, PATERNITĀTES ATVAĻINĀJUMS, BĒRNA KOPŠANAS ATVAĻINĀJUMS UN CITI ĪPAŠIE ATVAĻINĀJUMI

         1.   Prombūtne veselības apsvērumu dēļ un slimības atvaļinājums
         a)   Līgumdarbiniekiem, kas slimības vai nelaimes gadījuma dēļ ir prombūtnē vairāk nekā trīs dienas pēc kārtas, trīs dienās kopš darba pārtraukšanas jāuzrāda darbnespējas lapa.
         b)   Ja prombūtnes slimības vai nelaimes gadījuma dēļ, kas ilgst ne vairāk kā trīs dienas un par ko neiesniedz darbnespējas lapu, pārsniedz deviņas darbadienas vienā kalendārajā gadā, tad var paredzēt atbilstīgi samazināt attiecīgā līgumdarbinieka ikgadējo atvaļinājumu vai, ja līgumdarbinieks jau izmantojis visu ikgadējo atvaļinājumu, atbilstīgi samazināt viņa atalgojumu.
         c)   Līgumdarbiniekiem, kas atrodas prombūtnē slimības vai nelaimes gadījuma dēļ, uzrādot darbnespējas lapu, ir tiesības uz slimības atvaļinājumu ar pilnu darba samaksu un pabalstiem, kas nepārsniedz trīspadsmit nedēļas pēc kārtas.
         d)   Līgumdarbiniekam var prasīt iziet medicīnisko apskati saskaņā ar Civildienesta noteikumu 6. panta 4. punktu, ja viņš slimības vai negadījuma dēļ ir bijis nepārtrauktā prombūtnē vairāk nekā trīspadsmit nedēļas pēc kārtas vai ja viņam ir bijuši bieži īslaicīgi slimības laikposmi.
         e)   Jebkurā līgumdarbinieka slimības atvaļinājuma brīdī Institūts var lūgt neatkarīgam medicīnas centram veikt viņa medicīnisko apskati.
         2.   Infekcijas slimības, vakcinācija un nelaimes gadījumi
         a)   Jebkurš līgumdarbinieks, kas saslimis ar infekcijas slimību, nedrīkst ierasties darbavietā un par šiem apstākļiem nekavējoties paziņo administrācijas un personāla vadītājam. Ja ir ziņas par infekcijas slimību līgumdarbinieka ģimenē vai tuvu draugu vidū, līgumdarbinieks nekavējoties informē administrācijas un personāla vadītāju un pakļaujas veselības aizsardzības pasākumiem, ko šis ierēdnis var noteikt. Visiem līgumdarbiniekiem, kas bijuši saskarē ar personu, kura saslimusi ar infekcijas slimību, kā dēļ viņiem nācās neierasties darbavietā, ir tiesības uz visiem ienākumiem; šo prombūtni neatskaita ne no viņu slimības atvaļinājuma, ne ikgadējā atvaļinājuma.
         b)   Līgumdarbinieki piekrīt visām profilaktiskām vakcinācijām vai potēšanām, kas var būt vajadzīgas.
         c)   Par visiem nelaimes gadījumiem, kas ar līgumdarbiniekiem notikuši Institūtā vai ārpus tā, lai cik nenozīmīgi tie šķistu, kā arī par liecinieku vārdiem un adresēm, līgumdarbinieks nekavējoties paziņo administrācijas un personāla vadītājam.
         3.   Īpašais atvaļinājums, laulību atvaļinājums, grūtniecības un dzemdību atvaļinājums, paternitātes atvaļinājums un bērna kopšanas atvaļinājums
         a)   Ārkārtēju vai steidzamu personisku iemeslu dēļ direktors var piešķirt īpašu atvaļinājumu, kas ir pilnīgi vai daļēji apmaksāts vai neapmaksāts un kas nepārsniedz desmit darbadienas gadā.
         b)   Līgumdarbinieka laulības gadījumā piešķir īpašu atvaļinājumu uz piecām dienām ar pilnu darba samaksu.
         c)   Līgumdarbiniekiem piešķir īpašu atvaļinājumu uz piecām dienām ar pilnu darba samaksu laulātā, tieša lejupēja radinieka vai tieša augšupēja radinieka nāves gadījumā.
         d)   Uzrādot atbilstīgu medicīnisko izziņu, līgumdarbiniekiem piešķir grūtniecības un dzemdību atvaļinājumu ar pilnu darba samaksu, ko neieskaita slimības vai ikgadējā atvaļinājumā. Grūtniecības un dzemdību atvaļinājums ir sešpadsmit nedēļas.
         Atvaļinājums sākas ne agrāk kā sešas nedēļas pirms izziņā norādītās gaidāmās dzemdību dienas un beidzas ne agrāk kā desmit nedēļas pēc dzemdībām un ne vēlāk kā 16 nedēļas pēc dzemdību dienas.
         Vairāku bērnu vai priekšlaicīgu dzemdību vai bērna ar invaliditāti piedzimšanas gadījumā atvaļinājums ir 20 nedēļas. Šajā noteikumā priekšlaicīgas dzemdības ir dzemdības, kas notiek pirms grūtniecības 34. nedēļas beigām.
         e)   Līgumdarbiniecei, kura oficiāli adoptē bērnu, kas jaunāks par 18 gadiem, piešķir pilnīgi apmaksātu grūtniecības un dzemdību atvaļinājumu, ko neieskaita slimības vai ikgadējā atvaļinājumā.
         Grūtniecības un dzemdību atvaļinājums ilgst 16 nedēļas un sākas no dienas, kad bērns ierodas savās jaunajās mājās.
         Vairāku bērnu vai bērna ar invaliditāti adopcijas gadījumā grūtniecības un dzemdību atvaļinājums ir 20 nedēļas.
         f)   Paternitātes atvaļinājums
         Pilnīgi apmaksātu desmit darbadienu ilgu paternitātes atvaļinājumu piešķir līgumdarbiniekam, kam ir piedzimis vai adoptēts bērns, kas atzīts par apgādājamu (kā definēts Civildienesta noteikumu 11. panta 2. punktā), un adopcijas gadījumā, ja bērns ir jaunāks par 18 gadiem. Vairāku bērnu vai bērna ar invaliditāti piedzimšanas gadījumā atvaļinājumu pagarina līdz divpadsmit darbadienām.
         Atvaļinājums sākas no bērna piedzimšanas dienas vai bērna ierašanās savās jaunajās mājās, bet atvaļinājumu var sākt vēlāk, ja bērns ir ievietots slimnīcā.
         g)   Bērna kopšanas atvaļinājums vai atvaļinājums ģimenes iemeslu dēļ
         Līgumdarbiniekam ir tiesības saņemt līdz pat divu mēnešu ilgu bērna kopšanas atvaļinājumu par katru bērnu, nesaņemot pamatalgu, ko var izmantot pirmo divpadsmit mēnešos pēc bērna piedzimšanas vai adopcijas. Minimālais vienā reizē izņemta atvaļinājuma ilgums nedrīkst būt īsāks par vienu mēnesi.
         Bērna kopšanas atvaļinājuma laikā turpinās līgumdarbinieka dalība sociālā nodrošinājuma shēmā. Saglabājas pensiju tiesību uzkrāšana, bērnu un citu apgādājamo personu pabalsts un izglītības pabalsts. Līgumdarbinieks saglabā savu amatu, un viņam joprojām ir tiesības tikt pārceltam augstākā līmenī vai saņemt paaugstinājumu pakāpē.
         Bērna kopšanas atvaļinājuma laikā līgumdarbiniekam ir tiesības saņemt pabalstu EUR 800 apmērā mēnesī, bet viņš nevar veikt citu algotu darbu.
         Institūts pilnīgi sedz attiecīgās iemaksas sociālā nodrošinājuma shēmā.
         h)   Līgumdarbiniekiem, kurus atkārtoti uz apmācību laiku iesauc bruņotajos spēkos, ir tiesības saņemt īpašu apmaksātu atvaļinājumu ne vairāk kā divas nedēļas gadā vai četras nedēļas ik pēc diviem gadiem.
         Atkārtotu iesaukšanas laiku, kas ir ilgāks par minēto termiņu, atskaita no līgumdarbinieka gadskārtējā atvaļinājuma.
         Ja līgumdarbinieks saņem finansiālu kompensāciju no tās valsts iestādes, kas viņu atkārtoti iesauc, tādas kompensācijas summu atskaita no līgumdarbinieka algas.

         IX PIELIKUMS

            NOTEIKUMI PAR ADMINISTRATĪVU IZMEKLĒŠANU UN DISCIPLINĀRIEM PROCESIEM UN PASĀKUMIEM

            1. iedaļa

               Vispārīgi noteikumi

         1. pants
         1.   Ja iekšējā izmeklēšanā atklāj iespējamību, ka esošs vai bijušais līgumdarbinieks nav pildījis savus pienākumus, kas paredzēti Civildienesta noteikumos, minēto personu nekavējoties informē, ar noteikumu, ka tas nekaitē izmeklēšanai. Jebkurā gadījumā secinājumus, kuros līgumdarbinieks minēts vārdā, nevar sastādīt, ja izmeklēšana ir pabeigta, nedodot minētajam līgumdarbiniekam iespēju komentēt faktus, kas attiecas uz minēto personu. Secinājumos atsaucas uz minētajiem komentāriem.
         2.   Gadījumos, kad izmeklēšanas nolūkos ir nepieciešama pilnīga slepenība un kad ir nepieciešams izmantot izmeklēšanas procedūras, kas ietilpst valsts tiesu iestādes uzdevumos, pienākumu aicināt līgumdarbinieku izteikt komentārus var atlikt, vienojoties ar direktoru. Tādos gadījumos nevar sākt disciplināro procesu, pirms līgumdarbiniekam nav dota iespēja izteikties.
         3.   Ja pēc iekšējās izmeklēšanas nevar ierosināt lietu pret līgumdarbinieku, par kuru izteikti kādi apgalvojumi, attiecīgo izmeklēšanu izbeidz ar direktora lēmumu, kas rakstiski informē līgumdarbinieku. Līgumdarbinieks var lūgt šo lēmumu iekļaut viņa personīgajā lietā.
         4.   Direktors attiecīgo personu informē, kad izmeklēšana beidzas, un dara minētajai personai zināmus izmeklēšanas ziņojuma secinājumus.
         2. pants
         1.   Pamatojoties uz izmeklēšanas ziņojumu, pēc tam, kad attiecīgais līgumdarbinieks ir informēts par visiem lietā esošajiem pierādījumiem un uzklausīts, direktors var:

                     a)

                     nolemt, ka pret līgumdarbinieku nevar ierosināt lietu, un tādā gadījumā viņu rakstiski informē par to;

                     b)

                     nolemt, ka, lai arī ir konstatēts vai šķiet, ka līgumdarbinieks nav pildījis pienākumus, kas paredzēti Civildienesta noteikumos, nekādus disciplinārus pasākumus tomēr neuzliek, un vajadzības gadījumā līgumdarbiniekam izsaka mutisku brīdinājumu; vai

                     c)

                     ja nav pildīti pienākumi Civildienesta noteikumu 27. panta nozīmē:

                                 i)

                                 nolemt ierosināt disciplināro procesu, kā paredzēts šā pielikuma 4. iedaļā; vai

                                 ii)

                                 nolemt ierosināt disciplināro procesu Disciplinārlietu padomē.

               3. pants
         Līgumdarbinieku, ko objektīvu iemeslu dēļ nevar uzklausīt saskaņā ar šā pielikuma noteikumiem, var lūgt iesniegt rakstiskus komentārus, vai arī viņu var pārstāvēt viņa izraudzīta persona.

            2. iedaļa

               Disciplinārlietu padome

         4. pants
         1.   Izveido Disciplinārlietu padomi, kuras locekļus var izvēlēties no Institūta personāla vai no kādas Eiropas Savienības iestādes.
         2.   Disciplinārlietu padomes sastāvā ir priekšsēdētājs un divi pilntiesīgi locekļi, kurus var aizstāt aizstājēji.
         5. pants
         1.   Direktors un Personāla komiteja, kas minēta Civildienesta noteikumu 36. pantā, katrs vienlaikus ieceļ vienu locekli un vienu locekļa aizstājēju. Ja kāda iemesla dēļ Personāla komiteja nav iecēlusi ne locekli, ne locekļa aizstājēju, līdz laikam, kamēr viņi tiks iecelti, direktors var iecelt pagaidu locekļus.
         2.   Priekšsēdētājs ir Institūta Valdes priekšsēdētājs. Priekšsēdētāja aizstājēju ieceļ direktors.
         3.   Priekšsēdētāju, locekļus un aizstājējus ieceļ uz trim gadiem. Tomēr Institūts var locekļiem un aizstājējiem paredzēt īsāku termiņu, kas nav mazāks par vienu gadu.
         4.   Attiecīgajam līgumdarbiniekam ir tiesības noraidīt vienu no Disciplinārlietu padomes locekļiem piecās dienās pēc Disciplinārlietu padomes izveides. Arī direktoram ir tiesības noraidīt vienu no Disciplinārlietu padomes locekļiem. Tādā pašā termiņā Disciplinārlietu padomes locekļi var lūgt leģitīmu iemeslu dēļ atbrīvot viņus no pienākumiem un atkāpjas no Disciplinārlietu padomes, ja pastāv interešu konflikts.
         6. pants
         1.   Disciplinārlietu padomes priekšsēdētājs un locekļi savu pienākumu veikšanā ir pilnīgi neatkarīgi.
         2.   Disciplinārlietu padomes apspriedes un sēdes nav atklātas.

            3. iedaļa

               Disciplinārie pasākumi

         7. pants
         1.   Direktors var uzlikt kādu no šādiem disciplinārajiem pasākumiem:

                     a)

                     rakstisks brīdinājums;

                     b)

                     rājiens;

                     c)

                     uz laiku no viena līdz 23 mēnešiem atcelt izvirzīšanu augstākam līmenim;

                     d)

                     līmeņa pazemināšana;

                     e)

                     atstādināšana no amata, tostarp līguma izbeigšana, un, iespējams, arī darbavietas zaudējuma atlīdzības pilnīga vai daļēja atņemšana.

               2.   Ja līgumdarbinieks saņem vecuma pensiju vai invaliditātes pabalstu, direktors var izlemt uz noteiktu laiku ieturēt daļu no pensijas vai invaliditātes pabalsta. Šā pasākuma sekas nedrīkst skart līgumdarbinieka apgādājamās personas. Tomēr līgumdarbinieka ienākumi nevar būt mazāki par iztikas minimumu, kas atbilst C 1/1 pakāpes līgumdarbinieka pamatalgai kopā ar visiem ģimenes pabalstiem, kas viņam izmaksājami.
         3.   Par vienu pārkāpumu var uzlikt ne vairāk kā vienu disciplināro pasākumu.
         8. pants
         Uzlikto disciplināro pasākumu smagums ir proporcionāls pārkāpuma smagumam. Lai noteiktu pārkāpuma smagumu un izlemtu par piemērojamo disciplināro pasākumu, jo īpaši ņem vērā:

                     a)

                     pārkāpuma būtību un apstākļus, kādos tas notika;

                     b)

                     to, kādā mērā pārkāpums nelabvēlīgi ietekmē Institūta integritāti, reputāciju vai intereses;

                     c)

                     to, kādā mērā pārkāpums ir saistīts ar tīšām darbībām vai nolaidību;

                     d)

                     līgumdarbinieka pārkāpuma motīvus;

                     e)

                     līgumdarbinieka pakāpi un darba stāžu;

                     f)

                     līgumdarbinieka personīgās atbildības pakāpi;

                     g)

                     līgumdarbinieka pienākumu un atbildības līmeni;

                     h)

                     to, vai pārkāpums ietver atkārtotu darbību vai uzvedību;

                     i)

                     līgumdarbinieka rīcību visā viņa karjeras gaitā.

            4. iedaļa

               Disciplinārie procesi, neiesaistot Disciplinārlietu padomi

         9. pants
         Direktors var izdot rakstisku brīdinājumu vai rājienu bez apspriešanās ar Disciplinārlietu padomi. Pirms direktors šādi rīkojas, viņš uzklausa attiecīgo līgumdarbinieku.

            5. iedaļa

               Disciplinārie procesi Disciplinārlietu padomē

         10. pants
         1.   Direktors iesniedz ziņojumu Disciplinārlietu padomei, skaidri norādot faktus, par kuriem saņemta sūdzība, un attiecīgā gadījumā apstākļus, kuros tie radušies, tostarp jebkurus vainu pastiprinošus vai mīkstinošus apstākļus.
         2.   Ziņojumu dara zināmu attiecīgajam līgumdarbiniekam un Disciplinārlietu padomes priekšsēdētājam, kas par to informē Disciplinārlietu padomes locekļus.
         11. pants
         1.   Saņemot ziņojumu, attiecīgajam līgumdarbiniekam ir tiesības pilnīgi iepazīties ar savu personīgo lietu un nokopēt visus ar izskatāmo disciplinārlietu saistītos dokumentus, tostarp attaisnojošus pierādījumus.
         2.   Sākot no dienas, kad saņemts ziņojums par disciplinārā procesa ierosināšanu, attiecīgā līgumdarbinieka rīcībā ir ne mazāk kā 15 dienas, lai sagatavotos aizstāvībai.
         3.   Līgumdarbiniekam var palīdzēt persona pēc viņa izvēles.
         12. pants
         Ja Disciplinārlietu padomes priekšsēdētāja klātbūtnē attiecīgais līgumdarbinieks atzīst savu pārkāpumu un bez iebildumiem pieņem šā pielikuma 10. pantā minēto ziņojumu, direktors saskaņā ar proporcionalitātes principu starp pārkāpuma būtību un apsvērto disciplināro pasākumu var izbeigt izskatīt lietu Disciplinārlietu padomē. Ja lietu beidz izskatīt Disciplinārlietu padomē, priekšsēdētājs nāk klajā ar atzinumu par apsvērto disciplināro pasākumu. Saskaņā ar šo procedūru, atkāpjoties no šā pielikuma 9. panta, direktors var piemērot kādu no šā pielikuma 7. panta 1. punkta a) līdz d) apakšpunktā minētajiem disciplinārajiem pasākumiem.
         Attiecīgo līgumdarbinieku, pirms tas atzinis savu pārkāpumu, informē par tādas atzīšanas iespējamajām sekām.
         13. pants
         Pirms Disciplinārlietu padomes pirmās sanāksmes priekšsēdētājs var uzdot vienam no tās locekļiem sagatavot vispārīgu ziņojumu par lietu, un par to informē pārējos Disciplinārlietu padomes locekļus.
         14. pants
         1.   Disciplinārlietu padome uzklausa attiecīgo līgumdarbinieku. Uzklausīšanas laikā viņš personīgi vai ar pārstāvja starpniecību var sniegt mutiskas vai rakstiskas piezīmes. Līgumdarbinieks var uzaicināt lieciniekus.
         2.   Institūtu Disciplinārlietu padomes priekšā pārstāv direktora šim nolūkam pilnvarots līgumdarbinieks.
         15. pants
         Pēc iesniegto dokumentu izskatīšanas un ņemot vērā visus mutiski vai rakstiski sniegtos paziņojumus, Disciplinārlietu padome ar balsu vairākumu pieņem motivētu atzinumu par to, vai ir konstatēti fakti, par kuriem saņemta sūdzība, un par disciplināro pasākumu, kas būtu piemērojams šo faktu rezultātā. Šo atzinumu paraksta visi Disciplinārlietu padomes locekļi. Disciplinārlietu padome divos mēnešos no dienas, kad saņemts direktora ziņojums, nosūta atzinumu direktoram un attiecīgajam līgumdarbiniekam, ja vien šis termiņš ir samērojams ar lietas sarežģītības pakāpi.
         16. pants
         1.   Pēc līgumdarbinieka uzklausīšanas direktors pieņem lēmumu, kā tas paredzēts šā pielikuma 8. un 9. pantā, divos mēnešos pēc Disciplinārlietu padomes atzinuma saņemšanas. Lēmums ir jāmotivē.
         2.   Ja direktors izlemj lietu izbeigt bez disciplinārā pasākuma uzlikšanas, viņš par to nekavējoties rakstiski informē attiecīgo līgumdarbinieku. Attiecīgais līgumdarbinieks var lūgt, lai šo lēmumu iekļauj viņa personīgajā lietā.
         17. pants
         1.   Izdevumus, kas disciplinārā procesa gaitā rodas attiecīgajam līgumdarbiniekam, jo īpaši samaksu personai, kas izraudzīta, lai līgumdarbiniekam palīdzētu vai viņu aizstāvētu, sedz līgumdarbinieks gadījumos, ja disciplinārā procesa rezultātā tiek piemērots kāds no šā pielikuma 7. pantā paredzētajiem disciplinārajiem pasākumiem.
         2.   Tomēr direktors var pieņemt citādu lēmumu izņēmuma gadījumos, ja attiecīgajam līgumdarbiniekam rastos nesamērīgs slogs.

            6. iedaļa

               Atstādināšana

         18. pants
         1.   Ja direktors apsūdz līgumdarbinieku smagā pārkāpumā, vai nu tas būtu profesionālo pienākumu pārkāpums, vai likumpārkāpums, direktors var viņu nekavējoties atstādināt no amata uz noteiktu vai nenoteiktu laiku.
         2.   Ja vien nepastāv izņēmuma apstākļi, direktors šo lēmumu pieņem pēc attiecīgā līgumdarbinieka uzklausīšanas.
         19. pants
         1.   Lēmumā, ar ko līgumdarbinieku atstādina no amata, norāda, vai līgumdarbinieks turpina saņemt pilnu atalgojumu, kamēr viņš ir atstādināts no amata, vai arī kāda daļa atalgojuma tiek ieturēta. Līgumdarbiniekam izmaksātā summa nekādā gadījumā nav mazāka par iztikas minimumu, kas atbilst C 1/1 pakāpes līgumdarbinieka pamatalgai kopā ar visiem ģimenes pabalstiem, kas viņam izmaksājami.
         2.   Atstādinātā līgumdarbinieka statuss ir galīgi jānosaka sešos mēnešos no dienas, kurā stājās spēkā lēmums par atstādināšanu. Ja sešos mēnešos tāds lēmums netiek pieņemts, attiecīgajam līgumdarbiniekam ir tiesības atkal saņemt pilnu atalgojumu, ievērojot 3. punktu.
         3.   Pēc 2. punktā minētā sešu mēnešu termiņa var turpināt ieturēt daļu no atalgojuma, ja pret attiecīgo līgumdarbinieku ir ierosināta krimināllieta par tiem pašiem nodarījumiem un viņš tā dēļ ir aizturēts. Tādos gadījumos līgumdarbinieks nesaņem pilnu atalgojumu, iekams kompetentā tiesa nav izdevusi rīkojumu līgumdarbinieku atbrīvot.
         4.   Atbilstīgi 1. punktam ieturētās summas līgumdarbiniekam atmaksā, ja galīgais lēmums uzliek disciplināro pasākumu, kas nav smagāks par rakstisku brīdinājumu, rājienu vai izvirzīšanas augstākam līmenim atlikšanu, vai ja disciplināro pasākumu neuzliek; ja disciplināro pasākumu neuzliek, atmaksu veic, pieskaitot salikto procentu likmi 3,5 % gadā.

            7. iedaļa

               Paralēla kriminālvajāšana

         20. pants
         Ja pret līgumdarbinieku par tiem pašiem nodarījumiem ierosina krimināllietu, galīgo lēmumu par disciplinārajiem pasākumiem pieņem tikai pēc tam, kad tiesa, kas izskata lietu, ir pieņēmusi galīgo spriedumu.

            8. iedaļa

               Nobeiguma noteikumi

         21. pants
         Līgumdarbinieks, kuram uzlikts disciplinārais pasākums, kas nav atlaišana no darba, rakstiska brīdinājuma vai rājiena gadījumā pēc trim gadiem un jebkura cita disciplinārā pasākuma gadījumā pēc sešiem gadiem var iesniegt lūgumu dzēst no viņa personīgās lietas visas atsauces uz šādu pasākumu. Direktors lemj, vai apmierināt minēto lūgumu.
         22. pants
         Ja atklājas jauni fakti, kas pamatoti ar attiecīgiem pierādījumiem, pēc direktora ierosmes vai attiecīgā līgumdarbinieka pieprasījuma disciplināro procesu var uzsākt atkārtoti.
         23. pants
         Ja pēc atzinuma, ko Disciplinārlietu padome sniegusi saskaņā ar šā pielikuma 15. pantu, pret līgumdarbinieku lieta netiek ierosināta, līgumdarbiniekam ir tiesības prasīt ciestā kaitējuma vēršanu par labu, direktora lēmumu atbilstīgi darot zināmu atklātībā.
         24. pants
         Direktors pieņem šo normu īstenošanas noteikumus.

         X PIELIKUMS

            APELĀCIJAS PADOME

         1.   Jurisdikcija
         Apelācijas padome ir pilnvarota izšķirt domstarpības, kas izriet no noteikumu vai no Civildienesta noteikumu 7. pantā paredzēto līgumu pārkāpumiem. Šajā sakarībā tās kompetencē ir apelācijas, ko esošie vai bijušie līgumdarbinieki vai viņu mantinieki vai pārstāvji ir iesnieguši par direktora lēmumu.
         2.   Sastāvs un statuss

                     a)

                     Apelācijas padomē ietilpst priekšsēdētājs un divi locekļi. Viņus var aizstāt vietnieki. Visiem jābūt ar jurista kvalifikāciju.

                     b)

                     Priekšsēdētāju, viņa pārstāvi, locekļus un viņu pārstāvjus ieceļ Institūta Valde uz trīs gadiem (termiņu var atjaunot), un viņi nav Institūta personāla locekļi. Ja kāds no viņiem nevar pildīt pienākumus, uz atlikušo termiņu ieceļ jaunu locekli.

                     c)

                     Apelācijas padomes sanāksmes var noturēt tikai tad, ja tajās piedalās priekšsēdētājs vai viņa vietnieks un divi locekļi vai viņu vietnieki.

                     d)

                     Apelācijas padomes locekļi, pildot savus pienākumus, ir pilnīgi neatkarīgi.

                     e)

                     Priekšsēdētāja, locekļu un vietnieku atalgojumu nosaka Institūta Valde.

                     f)

                     Apelācijas padome apstiprina savu reglamentu, kam jāatbilst šā pielikuma noteikumiem.

               3.   Padomes sekretariāts

                     a)

                     Padomes sekretāru ieceļ direktors, un viņš ir Institūta personāla loceklis.

                     b)

                     Pildot savus pienākumus, padomes sekretārs darbojas kā protokolētājs un ir pakļauts tikai padomei.

               4.   Apelācijas

                     a)

                     Padome iesniegtās apelācijas pieņem tikai tad, ja apelācijas iesniedzējam nav iepriekš izdevies iegūt apmierinošu rezultātu, izmantojot iekšēju apelāciju administratīvā kārtā, ko iesniedz direktoram.

                     b)

                     Apelācijas iesniedzējs 20 dienās no paziņojuma saņemšanas par lēmumu, kas minēts Civildienesta noteikumu 28. panta 3. punktā, vai no dienas, kad viena no pusēm ir noraidījusi mediatora secinājumus, kas minēti Civildienesta noteikumu 28. panta 4. punktā, var iesniegt rakstisku lūgumu Apelācijas padomei par minētā lēmuma atcelšanu vai grozīšanu. Šo lūgumu adresē Institūta administrācijas un personāla vadītājam, kas apstiprina lūguma saņemšanu un uzsāk padomes sasaukšanas procedūru.

                     c)

                     Apelācijas jāiesniedz Apelācijas padomes sekretariātam divos mēnešos no dienas, kad saņemts paziņojums par lēmumu, par ko iesniegta sūdzība. Tomēr izņēmuma gadījumos, jo īpaši saistībā ar pensijām, Apelācijas padome var pieņemt apelācijas, kas iesniegtas vienā gadā kopš dienas, kad saņemts paziņojums par lēmumu, par ko iesniegta sūdzība.

                     d)

                     Apelācijas jāiesniedz rakstiski. Tajās jāizklāsta visi apelācijas pamati, ko izvirzījis apelācijas iesniedzējs, kā arī tām jāpievieno visi dokumentārie pierādījumi.

                     e)

                     Apelācijas neaptur to lēmumu īstenošanu, par ko iesniegta apelācija.

               5.   Iepriekšēja procedūra

                     a)

                     Apelācijas nekavējoties nosūta direktoram, kurš savus komentārus par tām izsaka rakstiski. Šo komentāru kopiju vienā mēnesī no apelācijas iesniegšanas dienas nosūta padomes sekretāram un apelācijas iesniedzējam, kas divdesmit dienās var sniegt rakstisku atbildi, kuru padomes sekretārs nekavējoties nosūta direktoram.

                     b)

                     Apelācijas, tām pievienotos memorandus un dokumentāros pierādījumus, direktora komentārus un apelācijas iesniedzēja atbildi, ja tāda ir, sekretariāts nosūta padomes locekļiem trīs mēnešos no apelācijas iesniegšanas un vismaz piecpadsmit dienas pirms tās sanāksmes dienas, kurā to paredzēts izskatīt.

               6.   Padomes sasaukšana
         Apelācijas padomes sēdes sasauc tās priekšsēdētājs. Principā padome iesniegtās apelācijas izskata četros mēnešos no to iesniegšanas dienas.
         7.   Padomes sanāksmes

                     a)

                     Apelācijas padomes sanāksmes ir slēgtas (ja vien padome nenolemj citādi). Padome apspriežas slepeni.

                     b)

                     Direktors vai viņa pārstāvis un apelācijas iesniedzējs piedalās procesā. Viņi var sniegt mutiskus paziņojumus, lai atbalstītu viņu dokumentiem pievienotos pamatojumus.

                     c)

                     Padome var pieprasīt uzrādīt jebkādu dokumentu, ko tā uzskata par vajadzīgu, lai izskatītu apelāciju. Uzrādītos dokumentus jānosūta arī direktoram un apelācijas iesniedzējam.

                     d)

                     Padome uzklausa puses un tādus lieciniekus, kuru liecības var būt lietderīgas procesā. Jebkurā personāla loceklis, kas uzaicināts kā liecinieks, ierodas padomē, un viņš nevar atteikties sniegt prasīto informāciju.

                     e)

                     Personas, kas piedalās padomes sanāksmē, nekādā gadījumā neizpauž faktus, kas tām kļuvuši zināmi, nedz procesa laikā izteiktos atzinumus.

               8.   Padomes lēmumi

                     a)

                     Izņēmuma apstākļos padome var izdot pagaidu rīkojumu, ar ko lēmumu, par ko iesniegta apelācija, aptur līdz galīgā lēmuma pieņemšanai saskaņā ar b) un c) apakšpunktu.

                     b)

                     Lēmumus pieņem ar balsu vairākumu. Tos pieņem rakstiski, un tajos izklāsta pamatojumus, uz ko tie balstīti. Par tiem nevar iesniegt apelāciju, un tie ir izpildāmi abām pusēm vienā pilnā dienā no to paziņošanas.

                     c)

                     Tomēr padomei var pieprasīt labot pārrakstīšanās vai nejaušu kļūdu lēmumā, ko tā pieņēmusi. Pieprasījumi par labojumiem ir jāiesniedz sešos mēnešos kopš dienas, kad kļūda tikusi pamanīta.