title: Komisijas Lēmums (ES) 2015/657 (2013. gada 5. februāris) par valsts atbalstu, ko Vācija un Austrija piešķīrušas Bayerische Landesbank (lieta SA.28487 (C 16/09) (ex N 254/09)) (izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 507) (Dokuments attiecas uz EEZ)

text:
               28.4.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 109/1

         KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2015/657
   (2013. gada 5. februāris)
   par valsts atbalstu, ko Vācija un Austrija piešķīrušas Bayerische Landesbank (lieta SA.28487 (C 16/09) (ex N 254/09))

         (izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 507)

   (Autentisks ir tikai teksts vācu valodā)
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,
   uzaicinājusi dalībvalstis un citas ieinteresētās personas iesniegt piezīmes saskaņā ar minētajiem noteikumiem (1),
   tā kā:
   1.   PROCEDŪRA

               (1)

               Vācijas iestādes 2008. gada 4. decembrī ziņoja Komisijai par pasākumiem Bayerische Landesbank (BayernLB vai “banka”) atbalstam – EUR 4,8 miljardu apmērā garantiju režīma veidā un EUR 10 miljardu apmērā kapitāla ieguldījuma veidā. Komisija, pamatojoties uz Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu (2), ar 2008. gada 18. decembra lēmumu (“glābšanas lēmums”, lieta N 615/08) atļāva veikt šos pasākumus sešus mēnešus vai, ja šajos sešos mēnešos iesniedz ticamu un pamatotu bankas pārstrukturēšanas plānu, līdz laikam, kamēr Komisija pieņem lēmumu par šo plānu (3).

               (2)

               Pamatojoties uz Austrijas banku atbalsta ārkārtas programmu (4), BayernLB meitasuzņēmums Hypo Group Alpe Adria (HGAA) 2008. gada decembrī saņēma EUR 700 miljonus no BayernLB un vēl EUR 900 miljonus no Austrijas kā 1. līmeņa kapitālu. Pamatojoties uz šo pašu Austrijas programmu, HGAA arī saņēma garantiju EUR 1,35 miljardu apmērā obligāciju emisijām saskaņā ar parāda vērtspapīru emisijas programmu.

               (3)

               Vācija 2009. gada 29. aprīlī paziņoja Komisijai par BayernLB pārstrukturēšanas plānu. Tajā paša dienā Austrija iesniedza HGAA dzīvotspējas plānu.

               (4)

               Komisija 2009. gada 12. maija vēstulē informēja Vāciju un Austriju par to, ka tā attiecībā uz pasākumiem BayernLB un HGAA atbalstam nolēmusi sākt Līguma 108. panta 2. punktā noteikto procedūru: Komisija apšaubīja to, vai bankai BayernLB sniegtais pārstrukturēšanas atbalsts bija saderīgs ar iekšējo tirgu un jo īpaši vai pārstrukturēšanas plāns spēja atjaunot BayernLB dzīvotspēju (“lēmums sākt procedūru”) (5). Turklāt Komisija apšaubīja, vai HGAA bija būtībā droša, un tāpēc apšaubīja, vai Austrijas atbalsts HGAA bija saderīgs ar Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu (6).

               (5)

                  HGAA nacionalizēja 2009. gada 23. decembrī. Šo pasākumu Komisija atļāva ar 2009. gada 23. decembra lēmumu (“lēmums par HGAA glābšanu”, lieta C 16/09 un N 698/09) (7). Ar šo pašu lēmumu Komisija paplašināja procedūru, lai iekļautu Austrijas piešķirto papildu atbalstu HGAA, kas, kā uzskata Komisija, bija jāņem vērā, novērtējot BayernLB pārstrukturēšanas plānu. Komisija izdarīja pagaidu konstatējumu, ka pasākumi bija saderīgi ar iekšējo tirgu saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu, gaidot, kamēr Komisijai iesniegs saskaņotu un ticamu HGAA pārstrukturēšanas plānu.

               (6)

               Pārskatīto HGAA pārstrukturēšanas plānu iesniedza 2010. gada 16. aprīlī, un Komisija 2010. gada 22. jūnijā vēlreiz pagarināja oficiālās izmeklēšanas termiņu, pamatojot šādu lēmumu ar to, ka pārskatītais plāns nenodrošināja HGAA dzīvotspējas atjaunošanu un nenodrošināja pienācīgu pārstrukturēšanas sloga sadali vai piemērotus pasākumus izraisīto konkurences kropļojumu mazināšanai. Gaidot Komisijas veiktās HGAA pārstrukturēšanas plāna pārbaudes secinājumus, tā pagarināja atļauju sniegt atbalstu, ko lēmumā par HGAA glābšanu tā uz laiku bija atzinusi par saderīgu ar iekšējo tirgu (8).

               (7)

               Komisija 2011. gada 7. februārī informēja Austriju un Vāciju par to, ka lietu N 698/09, kas attiecas uz HGAA
                   (9), procesā atdalīs no lietas C 16/09 par BayernLB. Šis lēmums attiecas tikai uz lietu C 16/09.

               (8)

               Komisija iesaistīja ārējus ekspertus, lai novērtētu garantiju režīmu, ko uz laiku atļāva glābšanas lēmumā, un veiktu aktīvu portfeļa, kam piemēroja garantiju režīmu, novērtēšanu. Pēc apspriešanās ar banku un Vācijas iestādēm eksperti 2009. gada 16. novembrī iesniedza galīgo ziņojumu.

               (9)

               Vācija 2011. gada 6. aprīlī iesniedza peļņas un zaudējumu pārskatu prognozes katrai uzņēmējdarbības jomai un katrai juridiskajai personai. Vācija 2011. gada 13. aprīlī iesniedza izvērstu informāciju par prognozētajiem aktīviem katrā uzņēmējdarbības jomā un prognozētajām saistībām katrā finansējuma avotā. Vienlaikus Vācija iesniedza aktīvu peļņas prognozes katrā uzņēmējdarbības jomā un saistību drošības rezerves prognozes katrā finansējuma avotā. Papildu informāciju sniedza biežajā sarakstē: konkrēti, informāciju sniedza 2011. gada 15., 21. un 22. jūnijā, tostarp par kapitāla plānošanu līdz 2019. gadam, ietverot prognozēto Bāzele III ietekmi uz kapitāla struktūru (10). Atjauninātas finanšu prognozes iesniedza 2011. gada 27. septembrī, tostarp atjauninātus datus par peļņu un atjauninātu kapitāla plānu. Papildu informāciju par uzņēmējdarbības samazināšanu iesniedza 2011. gada 13. un 20. oktobrī, un papildu informāciju par finanšu prognozēm un garantiju režīmu iesniedza 2012. gada 4., 5. un 6. jūnijā. Atjauninātas finanšu prognozes, tostarp peļņas un zaudējumu pārskatu prognozes katrai uzņēmējdarbības jomai, kapitāla plāna prognozes un informāciju par finansējuma prasībām, sniedza 2012. gada 6. jūnijā. Turpmāk tekstā atsauces uz pārstrukturēšanas plāna finanšu prognozēm attiecas uz finanšu informāciju, ko iesniedza 2012. gada 6. jūnijā, vai, ja 2012. gada 6. jūnijā iesniegtajā informācijā nebija ietverti atjauninājumi, uz iepriekš iesniegtu finanšu informāciju.

               (10)

               Vācijas iestādes un Komisijas dienesti apsprieda atbalsta pasākumus un BayernLB pārstrukturēšanas plānu vairākās sanāksmēs, telekonferencēs un citos informācijas apmaiņas pasākumos laikposmā no 2009. gada maija līdz 2012. gada jūnijam.

               (11)

               Vācija apstiprināja, ka kapitāla aprēķināšanas vajadzībām tā gaidīja, ka no 2013. gada 1. janvāra pārskatiem veiks revīziju saskaņā ar starptautiskajiem finanšu pārskatu standartiem (“SFPS”).

               (12)

               Izmeklēšanas laikā starp Vācijas iestādēm, finanšu regulatoru, bankas īpašniekiem un pašu banku notika intensīva apspriešanās par pārstrukturēšanas plānu un iespējamo atmaksas grafiku.

               (13)

               Vācija 2012. gada 15. jūnijā informēja Komisiju par e-pasta vēstuli, ko tā 2012. gada 14. jūnijā saņēma no Vācijas finanšu uzraudzības iestādes (Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht – “BaFin”), kurā BaFin paziņoja, ka tā nepieņems, ka Bayerische Landesbodenkreditanstalt (BayernLabo) piešķirto nulles procentu likmes aizdevumu nominālo vērtību klasificē kā kapitālu saskaņā ar Kapitāla prasību regulu (11), kaut arī bankas revidents 2012. gada 12. aprīlī sniedza atzinumu, ka saskaņā ar SFPS aizdevumus patiešām parasti grāmato ar nominālo vērtību. Šis jautājums neietekmē kapitāla pārvaldību saskaņā ar vispārpieņemtiem grāmatvedības principiem (VPGP) atbilstoši Vācijas Komerclikumam (Handelsgesetzbuch).

               (14)

               Vācija 2012. gada 6. jūnijā paziņoja par BayernLB pārstrukturēšanas plānu ar grozījumiem, ko papildināja ar informāciju, ko iesniedza 2012. gada 12. jūnijā un 13. jūlijā.

               (15)

               Informāciju par riska pozīciju papildu samazinājuma indikatīvu attiecināšanu uz katru uzņēmējdarbības jomu iesniedza 2012. gada 20. jūnijā.

               (16)

               Vācija 2012. gada 27. jūnijā iesniedza Komisijai indikatīvu atmaksas grafiku.

               (17)

               Vācija 2012. gada 28. jūnijā paziņoja par BayernLB saistību sarakstu.

               (18)

               Komisija 2012. gada 25. jūlijā pieņēma galīgo lēmumu par paziņoto pārstrukturēšanas atbalstu (“2012. gada lēmums par pārstrukturēšanu”). 2012. gada lēmums par pārstrukturēšanu ir anulēts juridiskas nepilnības dēļ, jo tas bija iesniegts Austrijai valodā, kas nav valsts oficiālā valoda, kaut arī Austrija nebija piekritusi, ka autentiskā versija varētu būt kādā citā valodā, kas nav vācu valoda. Tāpēc Komisijai ir jāpieņem jauns lēmums, kas aizstātu 2012. gada lēmumu par pārstrukturēšanu. 2012. gada lēmumā par pārstrukturēšanu ir dažas kļūdas, kuras varētu novērst kļūdu labojumā (13., 29., 30., 48., 72., 77., 81., 108., 163., 200., 207. un 210. apsvērumā; 5., 10., 11. un 12. tabulā; atsaucēs uz EUR/USD I pielikumā; I pielikuma 29. punkta 2. daļā un II pielikuma 2. punktā). Šo kļūdu labojums neietekmē faktu izvērtējumu, ko Komisija sniedza 2012. gada lēmumā par pārstrukturēšanu. Tāpēc šajā lēmumā kļūdas ir izlabotas.

         2.   FAKTI

   1.   Atbalsta saņēmēja apraksts
       (12)

               (19)

                  BayernLB ir Vācijas federālās zemes banka (Landesbank), kuras galvenais birojs atrodas Minhenē. Ar mātesuzņēmuma BayernLB Holding AG starpniecību tā netieši pieder Bavārijas brīvvalstij (Freistaat Bayern), kurai pieder aptuveni 94 % akciju, un Bavārijas Krājbanku asociācijai (Sparkassenverband Bayern, “Krājbanku asociācija”), kurai pieder aptuveni 6 % akciju (13).

               (20)

               2008. gadā, kad veica kapitāla ieguldījumu (skatīt 2. iedaļas 2. punkta a) apakšpunktu) un piemēroja garantiju režīmu (skatīt 2. iedaļas 2. punkta b) apakšpunktu), BayernLB grupas, tajā skaitā BayernLabo, LBS un BayernLB meitasuzņēmumu, konsolidētā bilance bija EUR 422 miljardi ar riska pozīcijām EUR 198 miljardu apmērā (14), un tai bija aptuveni 20 000 darbinieku. BayernLB 2008. gada beigās reģistrēja zaudējumus aptuveni EUR 5 miljardu apmērā. Notikumi, kuru rezultātā bija nepieciešami šā lēmuma II iedaļas 2. punkta a) un b) apakšpunktā aprakstītie glābšanas pasākumi, ir sīkāk paskaidroti glābšanas lēmumā.

                  1. tabula

                  Galvenie rādītāji 2007.–2011. gadā (miljonos EUR, ja nav norādīts citādi)

                           Grupa (miljonos EUR)

                           2007. gads

                           2008. gads

                           2009. gads

                           2010. gads

                           2011. gads

                           faktiskais

                           faktiskais

                           faktiskais

                           faktiskais

                           faktiskais

                           Procentu likmju neto ienākumi

                           2 170

                           2 670

                           2 561

                           1 942

                           1 963

                           Komisijas maksu neto ienākumi

                           380

                           584

                           434

                           265

                           262

                           Cenu noteikšanas rezultāts

                           27

                           – 136

                           98

                           53

                           106

                           Tirdzniecības rezultāts

                           – 238

                           – 2 138

                           887

                           1 043

                           341

                           Neto ienākumi no ieguldījumiem un aktīvu vērtības samazināšanās

                           – 336

                           – 1 924

                           – 1 444

                           – 332

                           – 206

                           Citi neto ienākumi

                           133

                           141

                           461

                           1

                           – 37

                           Kopējie ienākumi

                           2 136

                           – 803

                           2 997

                           2 972

                           2 429

                           Uzkrājumi nedrošiem parādiem

                           – 115

                           – 1 656

                           – 3 277

                           – 696

                           – 548

                           Kopējie izdevumi

                           – 1 765

                           – 2 620

                           – 2 125

                           – 1 462

                           – 1 456

                           Bankas nodevas izdevumi

                           0

                           0

                           0

                           – 51

                           – 74

                           Pārstrukturēšanas izdevumi

                           0

                           – 87

                           – 361

                           124

                           – 16

                           NETO IENĀKUMI PIRMS NODOKĻU SAMAKSAS

                           255

                           – 5 166

                           – 2 765

                           885

                           334

                           NODOKĻI

                           – 80

                           – 191

                           – 328

                           – 294

                           – 269

                           NETO IENĀKUMI

                           175

                           – 5 358

                           – 3 093

                           590

                           65

                           Izmaksu un ienākumu attiecība (tostarp bankas nodeva) %

                           83

                           – 326

                           71

                           51

                           63

                           Aktīvi

                           415 639

                           421 666

                           338 818

                           316 354

                           309 144

                           Regulatīvā riska pozīcijas

                           188 888

                           197 650

                           135 788

                           123 950

                           118 425

                           Ienākumu/riska pozīcijas kopā (bāzes punkti)

                           131

                           57

                           327

                           267

                           223

                           Vidējais darbinieku skaits (vienības)

                           17 891

                           19 405

                           17 764

                           10 383

                           10 064

               (21)

                  BayernLB ir komercbanka, kas darbojas starptautiskā mērogā. Reģionālā līmenī bankas uzņēmējdarbība galvenokārt ir pievērsta Vācijai un atsevišķām Eiropas valstīs. BayernLB ir pārstāvēta arī lielākajos finanšu centros – tādos kā Ņujorka, Londona, Parīze un Milāna.

               (22)

                  BayernLB galvenie meitasuzņēmumi ir Deutsche Kreditbank AG (DKB), Landesbausparkasse Bayern (LBS), Bayerische Landesbodenkreditanstalt (BayernLabo), MKB Bank Zrt (MKB, meitasuzņēmums Ungārijā) un HGAA, līdz 2009. gada beigās to nacionalizēja Austrija.

               (23)

                  HGAA ir starptautiska finanšu grupa, kuras bilance 2008. gadā bija EUR 43 miljardi, bet riska svērtie aktīvi (RSA) EUR 32,8 miljardi. HGAA grupas mātesuzņēmums ir Hypo Alpe-Adria-Bank International AG (HAAB Int), kas atrodas Klāgenfurtē, Austrijā. Līdz HGAA nacionalizēšanai BayernLB piederēja 67,08 % grupas akciju.

               (24)

                  MKB ir vadošā universālā banka Ungārijā, kas galvenokārt sadarbojas ar lieliem korporatīviem klientiem un finansiāli nodrošinātām privātpersonām. Tā apkalpo aptuveni 350 000 mazu un vidēju korporatīvo klientu, kā arī aptuveni 3 000 lielu korporatīvo un institucionālo klientu.

               (25)

                  LBS ir BayernLB iestāde (Anstalt), kas organizatoriski un ekonomiski ir pastāvīga, taču tai nav juridiska statusa. Tā kā tā ir BayernLB iestāde, īpašnieki ir tie paši, proti, Bavārijas brīvvalsts un Krājbanku asociācija.

               (26)

                  LBS sadarbojas ar Bavārijas krājbankām, kuras cita starpā darbojas kā LBS izplatīšanas kanāls, un tā ieņem vadošu pozīciju valsts subsidēto hipotekāro kredītu uzkrājumu uzņēmējdarbības jomā Bavārijā.

               (27)

                  LBS pieder aptuveni 42 % jauno hipotekāro kredītu uzkrājumu līgumu tirgus. Tās bilance 2011. gada 31. decembrī bija EUR 11 miljardi, noguldījumi – EUR 9,7 miljardi, bet nesamaksātie celtniecības kredīti – EUR 1,9 miljardi. Kopējie ienākumi pirms nodokļu samaksas 2011. gadā bija EUR 68 miljoni.

               (28)

                  BayernLabo ir BayernLB attīstības iestāde. Tā ir dibināta 1884. gadā, lai finansētu infrastruktūras projektus. Tā apvienojās ar Bayerische Gemeindebank 1972. gadā, lai izveidotu Bayerische Landesbank Girozentrale, kas galu galā kļuva par BayernLB. BayernLabo ir organizatoriski un ekonomiski neatkarīga, bet juridiski atkarīga; tā ir BayernLB iestāde, kuras darbību regulē publiskās tiesības, un uz to 100 % apmērā attiecas Bavārijas brīvvalsts piešķirtā garantija (Gewährträgerhaftung). Tās gada pārskati ir pilnībā iekļauti BayernLB pārskatos.

               (29)

               Sākotnēji BayernLabo pārvaldīja Bavārijas brīvvalsts līdzekļus kā pilnvarotais. Šie līdzekļi bija paredzēti sociālajiem mājokļiem. Daļai šo sociālo mājokļu kredītu atpirkuma summas vērtību noteica 20. gadsimta 90. gadu sākumā, un Bavārijas brīvvalsts iepludināja nepieciešamo summu BayernLabo kā īpašam mērķim paredzētu ieguldījumu (Zweckeinlage). Īpašam mērķim paredzētais ieguldījums ir EUR 612 miljoni, un laika gaitā tas paliek nemainīgs.

               (30)

                  BayernLabo kapitāls ir jāizmanto, lai attīstītu sociālos mājokļus, un tas nav pieejams BayernLB komerciālajai uzņēmējdarbībai, kas nozīmē, ka to nevar izmantot, lai izpildītu reglamentējošās aizdevumu vai citu aktīvu kapitāla prasības.

               (31)

               Pašlaik BayernLabo kapitāls tiek atlīdzināts šādi: par īpašam mērķim paredzēto ieguldījumu BayernLB ir jāmaksā Bavārijas brīvvalstij minimāla atlīdzība [2–5] (15) % apmērā, ja vien BayernLB kopumā necieš zaudējumus. Par pārējā BayernLabo kapitāla zaudējumu segšanas funkciju BayernLB ir jāmaksā atlīdzība BayernLabo [0–1] % apmērā. Šāda atlīdzība tika apstiprināta kā piemērota Komisijas Lēmumā 2006/739/EK (16). Lai nodrošinātu, ka BayernLabo kapitālu arī turpmāk varētu uzskatīt par BayernLB augstākās kvalitātes kapitālu (1. līmeņa kapitālu), pārstrukturēšanas plānā ir koriģēts kapitāla līmenis un atlīdzības veids (skatīt 81. apsvērumu).

         2.   Atbalsta pasākumi

   a)   Kapitāla ieguldījums

               (32)

                  BayernLB 2008. gada decembrī saņēma 1. līmeņa kapitāla ieguldījumu EUR 10 miljardu apmērā no Bavārijas brīvvalsts (17), ko veidoja pasīva līdzdalība (stille Einlage) EUR 3 miljardu apmērā un priekšrocību akcijas EUR 7 miljardu apmērā. Pasīvās līdzdalības kupons ir noteikts 10 % apmērā no nominālās vērtības, un tas ir nekumulatīvs. Priekšrocību akciju atlīdzība ir 10 % ar priekšrocības tiesībām uz peļņu pārstrukturēšanas posmā. Šīs priekšrocības tiesības uz peļņu beigsies, tiklīdz būs pabeigta apvērse un pilnībā būs atmaksāta brīvvalsts pasīvā līdzdalība. Dividenžu maksājumi ir nekumulatīvi.

               (33)

               Krājbanku asociācija nepiedalījās akciju kapitāla palielināšanā. Tādējādi tās 50 % dalību BayernLB samazināja līdz 6 % (18).

         b)   Garantiju režīms EUR 4,8 miljardu apmērā

               (34)

               Bavārijas brīvvalsts piemēroja garantiju EUR 4,8 miljardu apmērā ar aktīviem nodrošinātiem vērtspapīriem (ANV), kuru nominālā vērtība ir EUR 21 miljards (19).

               (35)

               Garantiju režīms pasargā BayernLB pret zaudējumiem, ko rada BayernLB ANV portfelis, un tādējādi sniegtā garantija novērš turpmāku norakstīšanu. Saistībā ar šo brīvvalsts 2008. gada 19. decembrī izdeva deklarāciju. Atsauces datumā, 2008. gada 31. decembrī, ANV portfeļa nominālā vērtība bija EUR 19,589 miljardi.

               (36)

                  BayernLB ANV portfelī ir dažādu veidu vērtspapīri. Ar neliela un paaugstināta riska mājokļu hipotēkām nodrošināti vērtspapīri (MJNV) veido aptuveni pusi kopējā portfeļa. Citi nozīmīgi vērtspapīri portfelī ir ar komerciālām hipotēkām nodrošināti vērtspapīri (KHNV), nodrošinātas parādsaistības (NPS) un citi ANV, kas attiecas uz komerciāliem un patērētāju parādiem.

               (37)

               Bavārijas brīvvalsts garantē EUR 4,8 miljardus, kurus var izmantot tikai tad, ja zaudējumi, kas jāsedz BayernLB, pārsniedz EUR 1,2 miljardus, un tikai tādā apmērā (“pirmās kārtas zaudējumu laidiens”). Pēc pirmās kārtas zaudējumu laidiena EUR 1,2 miljardu apmērā no nominālās vērtības, kas bija EUR 19,589 miljardi, noteica transfertcenu EUR 18,389 miljardu apmērā.

               (38)

               Garantiju režīma ilgums ir saistīts ar ANV portfeļa vērtspapīru termiņu. Garantētos vērtspapīrus samazināja no aptuveni EUR 19,6 miljardiem 2008. gada decembrī līdz EUR 11,9 miljardiem 2011. gada decembrī. Saskaņā ar 2012. gada 31. martā atjauninātajām prognozēm portfeli samazinās līdz EUR 7 miljardiem 2014. gada septembrī. Prioritāte ir samazināt zaudējumus, taču nav skaidrs, kādas būs tirgus cenas 2014. gadā, tāpēc pagaidām nav skaidrs, vai tajā laikā faktiski būs iespējama, t. i., ekonomiski pamatoti, atlikušās portfeļa daļas pārdošana (kas pēc būtības ir mērķis) (20).

      Garantēto aktīvu novērtējums

               (39)

               Portfeli izvērtēja divos posmos. Pirmkārt, izmantoja agrīnās brīdināšanas rīku, lai atzīmētu atsevišķus darījumus (zaļš, dzeltens, sarkans), lai noteiktu darījumus ar finansiālām grūtībām vai samazinātu vērtību. Izmantojot rīku, noteica iekšējo reitingu: parasti darījumiem, kas bija atzīmēti ar dzeltenu vai sarkanu karodziņu, pazemināja klasifikācijas līmeni. Iekšējo reitingu vēlāk atainoja Moody's publiskajā reitingā. Šo publisko reitingu vēlāk izmantoja Moody's CDOROM
                   (21) versijā 2.4, lai aplēstu paredzamos zaudējumus visā portfelī un attiecīgos maksājumus.

               (40)

               Pamatojoties uz šo metodoloģiju, pasākumu apstiprināšanas laikā Komisijas eksperti aplēsa, ka ANV portfeļa reālā ekonomiskā vērtība (REV) bija 83,87 % no EUR 19,589 miljardu lielās nominālās vērtības, proti, EUR 16,429 miljardi. Vācija 2009. gada 14. decembra e-pasta vēstulē norādīja, ka tā vairs neanalizēs paredzamos zaudējumus. Salīdzinot transfertcenu EUR 18,389 miljardu apmērā ar reālo ekonomisko vērtību EUR 16,429 miljardu apmērā, starpība ir EUR 1,96 miljardi.

               (41)

               Pasākuma radītā kapitāla prasību atvieglojuma ietekme garantiju režīma ieviešanas laikā tika aplēsta EUR 1,28 miljardu apmērā.

               (42)

                  BaFin2010. gada 9. aprīļa vēstulē apstiprināja metodes precizitāti un kapitāla prasību atvieglojuma ietekmes noteikšanai izmantotos aprēķinus.

      Garantiju režīma atlīdzība un apvērse

               (43)

                  BayernLB pārskatīja garantiju režīma atlīdzību (tostarp apvērses maksājumu) par iepriekšējo periodu no 50 bāzes punktiem uz gada maksu EUR 200 miljonu apmērā, kas stājās spēkā 2010. gada 1. janvārī, un to veido:

                           i)

                           pamata maksājums 6,25 % no sākotnējās kapitāla prasību atvieglojuma ietekmes, kas 2008. gada 31. decembrī bija EUR 1,28 miljardi, proti, EUR 80 miljoni gadā;

                           ii)

                           papildu maksājums 3,75 % no garantijas EUR 2 miljardu apmērā, proti, līdz 2015. gadam EUR 75 miljoni gadā;

                           iii)

                           īpašais maksājums līdz 2015. gadam EUR 45 miljoni gadā.

         c)   Saistību garantijas

               (44)

                  BayernLB saņēma saistību garantijas, ko piešķīra Vācijas Finanšu tirgus stabilizācijas fonds (Sonderfonds Finanzmarktstabilisierung – “SoFFin”) saskaņā ar Finanšu tirgus stabilizācijas likumu (Finanzmarktstabilisierungsgesetz), ko apstiprināja Komisija savā lēmumā par Vācijas kredītiestāžu glābšanas pasākumu kopumu (22). Šīs garantijas veidoja EUR 15 miljardus, no kuriem EUR 5 miljardus izmantoja emisijai 2009. gada janvārī, bet atlikušos EUR 10 miljardus atdeva atpakaļ garantijas sniedzējam neizmantotus 2009. gada 16. oktobrī, pēc kā SoFFin samazināja garantiju līdz EUR 5 miljardiem. Pēdējo SoFFin piešķirto saistību garantiju maksājumu atlīdzināja 2012. gada 23. janvārī.

         d)   Austrijas piešķirtā likviditātes garantija

               (45)

               Pēc liela apmēra norakstīšanas un zaudējumiem 2008. gada decembrī HGAA saņēma EUR 700 miljonus no BayernLB un EUR 900 miljonus no Austrijas kā 1. līmeņa kapitālu bez balsstiesībām (23), pamatojoties uz Austrijas banku atbalsta ārkārtas programmu (24).

               (46)

                  BayernLB un HGAA 2009. gadā uzdeva sagatavot ārēju ziņojumu par HGAA kredītrisku. Šajā ziņojumā konstatēja, ka paredzamie zaudējumi samazinātu 1. līmeņa kapitāla rādītāju līdz 4 % līdz 2009. gada beigām.

               (47)

               Pēc tam, kad Austrijas finanšu tirgus uzraudzības iestāde izteica ultimātu akcionāriem, lai tie pieņemtu HGAA rekapitalizēšanai nepieciešamos lēmumus līdz 2009. gada 11. decembrim, Austrija iegādājās visas akcijas par simbolisku cenu – vienu euro (25). BayernLB atteicās no visām savām akcionāra tiesībām, tostarp attiecībā uz EUR 300 miljoniem HGAA 2. līmeņa kapitālā (26). Tā kā bija nepieciešami papildu ar kapitālu saistīti pasākumi, lai HGAA varētu izpildīt tiesību aktos noteiktās minimālā kapitāla prasības, tika arī panākta vienošanās, ka turpmāki kapitāla ieguldījumi tiks sadalīti starp BayernLB un Austriju attiecībā 3:1. Tomēr papildu kapitāls, ko piešķirtu BayernLB uz šī pamata, samazinātu EUR [500–550] miljonu lielo finansējumu, ko BayernLB piešķīra meitasuzņēmumam HGAA un uz ko tā atsauca savas tiesības HGAA glābšanas pasākumu ietvaros.

               (48)

               Lai nodrošinātu HGAA likviditāti, BayernLB vēlreiz emitēja likviditātes līniju EUR [350–600] miljonu apmērā, kas beidzās 2009. gada 4. decembrī. Turklāt tika panākta vienošanās, ka pašreizējais finansējums EUR 2,638 miljardu apmērā, ko BayernLB ir piešķīris HGAA, paliks HGAA līdz 2013. gada beigām. BayernLB 2014. gadā atstātu HGAA finansējumu EUR [650–700] apmērā, bet 2015. gadā tā atstātu EUR [350–400] miljonus. Gadījumā, ja HGAA sadalītu vai tiktu veikts kāds cits ekonomiski pielīdzināms pasākums, kas nenodrošinātu HGAA dzīvotspēju, Austrija garantētu nodrošinājumu pret risku.

         e)   BayernLabo kapitāls, ko pārcēla uz BayernLB

               (49)

               Vērā ņemamu BayernLabo rezervju daļu EUR 1 miljarda apmērā pārcels uz galvenās bankas BayernLB rezervēm bez kompensācijas vai atlīdzības.

         3.   Vācijas paziņotais pārstrukturēšanas plāns

   a)   Uzņēmējdarbības modeļa apraksts

               (50)

                  BayernLB ir sagatavojis pārstrukturēšanas plānu, lai izklāstītu, kā atjaunot tās dzīvotspēju līdz 2015. gada 31. decembrim. Plānā paredzētas būtiskas pārmaiņas BayernLB uzņēmējdarbības modelī un bankas stratēģiska pārkārtošana. Jaunajam uzņēmējdarbības modelim raksturīgs mazāks risks, spēcīgāka ievirze uz reģionālo uzņēmējdarbību un finansējuma un aizdevumu jomas ilgtspēja. Tajā paredzēts būtiski samazināt BayernLB darbības un koncentrēties uz galvenajām darbībām, galvenajiem produktiem un galvenajiem reģioniem, veicot tādus pasākumus kā uzņēmējdarbības centru, meitasuzņēmumu un akciju pakešu pārdošana vai nodalīšana, kā arī uzņēmējdarbības jomu pārtraukšana.

               (51)

               Pārstrukturēšanas stratēģijas galvenā pazīme ir ar uzņēmuma pamatdarbību saistītu un nesaistītu darbību nošķiršana uzņēmējdarbības segmentos. BayernLB mērķis ir nodalīt visas ar pamatdarbību nesaistītās darbības.

               (52)

               Lai īstenotu ar pamatdarbību saistīto un nesaistīto darbību stratēģisku nodalīšanu, BayernLB ir izveidojis pārstrukturēšanas vienību, kurā apkopo lielāko daļu ar pamatdarbību nesaistīto darbību. Tādā veidā BayernLB var pievērst uzmanību turpmāk veicamajiem uzdevumiem ar pamatdarbību saistītajās darbībās, un tai nebūs jāveic ar pamatdarbību nesaistītās darbības.

               (53)

                  BayernLB pievērsīsies trīs galvenajām uzņēmējdarbības jomām:

                           i)

                           1. galvenā uzņēmējdarbības joma: korporatīvie klienti, mazi un vidēja lieluma uzņēmumi (Mittelstand) (27) un privātie klienti;

                           ii)

                           2. galvenā uzņēmējdarbības joma: nekustamais īpašums, krājbankas, valsts iestādes un BayernLabo;

                           iii)

                           3. galvenā uzņēmējdarbības joma: tirgi.

      1. galvenā uzņēmējdarbības joma: korporatīvie klienti, mazi un vidēja lieluma uzņēmumi (Mittelstand) un privātie klienti

               (54)

               Korporatīvo klientu uzņēmējdarbības jomā mērķa grupa ir uzņēmumi, kuru galvenais birojs atrodas Vācijā, bet apgrozījums ir vismaz EUR 1 miljards. Uzņēmējdarbība, ko līdz šim veica ārvalstu filiālēs, jo īpaši vietējās darbības, samazināsies un aprobežosies ar klientiem, kuriem ir saikne ar Vāciju (28) un kuriem BayernLB piedāvās korporatīvos bankas produktus, jo īpaši kredītus, strukturētus finanšu produktus, ko veido eksporta un tirdzniecības finansējums, noma un projektu finansēšana.

               (55)

               Attiecībā uz maziem un vidēja lieluma uzņēmumiem BayernLB pievērsīsies Bavārijas uzņēmumiem ar apgrozījumu no EUR 50 miljoniem līdz EUR 1 miljardam, ģimenes uzņēmumiem un citiem Vācijas uzņēmumiem konkrētos reģionos, kuros banka jau ir pārstāvēta, piemēram, Ziemeļreinas-Vestfālenes vai Diseldorfas filiāles. Reģionos bez vietējām filiālēm banka pievērsīsies uzņēmumiem ar apgrozījumu no EUR 100 miljoniem līdz EUR 1 miljardam. Papildus kredītiem banka cita starpā piedāvās produktus tādās jomās kā eksporta un tirdzniecības finansēšana, darbības ar dokumentiem, procentu un valūtas pārvaldība, atvasinātie finanšu instrumenti, finanšu ieguldījumi, naudas darījumi un noma. Banka ar krājbanku starpniecību arī piedāvās produktus uzņēmumiem ar apgrozījumu zem EUR 50 miljoniem.

               (56)

               Ar meitasuzņēmuma DKB starpniecību BayernLB aktīvi darbosies tādās jomās kā bankas pakalpojumi fiziskām personām, infrastruktūra un banku pakalpojumi komerciāliem klientiem. Fiziskām personām piedāvāto bankas pakalpojumu jomā DKB piedāvās bankas kontus, kredītkartes un citus produktus (finansējumu, ieguldījumus), sniedzot bankas pakalpojumus tieši klientam. Infrastruktūras jomā DKB jo īpaši pievērsīsies struktūrām, kas sniedz vispārīgas nozīmes pakalpojumus, un veselības aprūpes iestādēm. Visbeidzot, DKB pievērsīsies komerciāliem klientiem atlasītās nozarēs – tādās kā lauksaimniecība, pārtikas ražošana, vides tehnoloģijas, tūrisms, kā arī juridiskie un nodokļu pakalpojumi.

      2. galvenā uzņēmējdarbības joma: nekustamais īpašums, krājbankas, valsts iestādes un BayernLabo

               (57)

               Attiecība uz nekustamo īpašumu BayernLB galvenokārt pievērsīsies klientiem Vācijā. Tomēr tā arī sniegs pakalpojumus starptautiskiem klientiem, kuriem ir saikne ar Vāciju. Attiecībā uz komerciālo nekustamo īpašumu banka sniegs portfeļa finansējumu, veicinās dzīvokļu būvniecību, finansēs attīstīšanu un inventāru, kā arī finansēs nekustamā īpašuma fondus. Attiecībā uz dzīvojamo nekustamo īpašumu banka sniegs pakalpojumus dzīvokļu būvniecības uzņēmumiem un finansēs būvniecību. Saistībā ar pārvaldītiem nekustamiem īpašumiem banka galvenokārt pievērsīsies aprūpes iestādēm un veselības aprūpes īpašumiem.

               (58)

                  BayernLB turpinās sadarboties ar Bavārijas krājbankām un mazākā apmērā ar citām Vācijas krājbankām. Banka nodrošinās produktus, kas papildinās krājbanku pašu produktus, un darbosies kā krājbanku centrālā banka.

               (59)

               Valsts iestāžu segmentā BayernLB piedāvās dažādus finanšu produktus un citus pakalpojumus, kas saistīti, piemēram, ar publiskās un privātās partnerības projektiem. BayernLB nepiedāvās jaunus kredītu produktus valsts iestādēm ārpus Bavārijas, izņemot likviditātes pārvaldības vajadzībām. Turklāt publiskās un privātās partnerības, projektu un eksporta finansēšanu var piedāvāt arī turpmāk, ja tas interesē klientus, kuriem ir saikne ar Vāciju.

               (60)

               Ar meitasuzņēmuma BayernLabo starpniecību BayernLB aktīvi piešķirs valsts finansētu finansējumu dzīvojamā nekustamā īpašuma projektiem Bavārijā. BayernLabo pievērsīsies privātiem klientiem, uzņēmumiem, kas būvē vai modernizē dzīvokļus Bavārijā, un valsts iestādēm. Turklāt BayernLabo piedāvās finanšu produktus valsts iestādēm un valsts iestāžu izveidotiem konsorcijiem. Tomēr uzņēmējdarbība aprobežosies ar Bavārijas reģionu.

      3. galvenā uzņēmējdarbības joma: tirgi

               (61)

                  BayernLB piedāvās valsts kases produktus (preces, īstermiņa procentu likmes, fiksētu ienākumu atvasinātus finanšu instrumentus, valūtas maiņu), kapitāla tirgus produktus (fiksētu ienākumu, strukturētus produktus mazumtirdzniecības sertifikātiem, strukturētus procentu likmju produktus, akciju noformēšanu) un finansēšanas produktus (starptautiskus aizdevumus, iekšzemes finansējumu). Banka piedāvās šos produktus finanšu iestādēm un institucionāliem klientiem, piemēram, apdrošināšanas sabiedrībām, trastiem un baznīcām. Šī uzņēmējdarbības joma aprobežosies ar darbībām, kas saistītas ar banku klientiem: īpašumu tirdzniecība netiks veikta, izņemot valsts kases darbībās. Turklāt būtiski samazinās sadarbību ar citām bankām kredītu jomā.

         b)   Uzņēmējdarbības samazināšana

               (62)

                  BayernLB jau ir slēgusi birojus Pekinā, Tokijā, Monreālā, Mumbajā, Kijevā, Honkongā un Šanhajā. Bankas starptautiskā pārstāvniecība aprobežosies ar birojiem Parīzē, Ņujorkā, Londonā un Milānā, kuri arī jau ir būtiski samazināti.

               (63)

               Banka pārdos vairākus savus meitasuzņēmumus. Konkrēti, tā pārdos LBS Komercbanku asociācijai. Pirkuma cena EUR 818,3 miljonu apmērā balstās uz ekspertu ziņojumu, ko 2012. gada 30. maijā sniedza divi novērtēšanas eksperti, un tā ataino LBS vērtību 2012. gada 30. jūnijā. Vācija norāda, ka krājbankas ir LBS produktu galvenais izplatīšanas kanāls un ka, nosakot cenu, normāls privātais ieguldītājs piemērotu atlaidi par šādu tirgus risku. Ekspertu ziņojumā šo argumentu neņēma vērā. Tāpēc Komisija neuzstāja uz atklātu konkursu, jo, pamatojoties uz ekspertu ziņojumu, tā uzskatīja par maz iespējamu, ka šāds konkurss veicinātu lielākus ieņēmumus nekā pārdošana Krājbanku asociācijai.

               (64)

               Turklāt banka pārtrauks savu uzņēmējdarbību Austrumeiropā (Osteuropa segments) un pārdos savu meitasuzņēmumu MKB Bank Ungārijā. Sākotnējā pārstrukturēšanas plānā BayernLB noteiktais MKB pārdošanas datums bija […]. Politiskās un ekonomiskās nenoteiktības dēļ Ungārijā (29) un attiecīgās ietekmes uz MKB finanšu datiem dēļ BayernLB secināja, ka diez vai izdosies pārdot MKB īsā termiņā, un nolēma atlikt MKB nodalīšanu no […].

               (65)

               Turklāt BayernLB pastāvīgi samazinās riskus galvenajās uzņēmējdarbības jomās. Tā atteiksies no uzņēmējdarbības, kas ir ļoti lielā mērā atkarīga no kapitāla tirgu attīstības, piemēram, īpašumu tirdzniecības, ar aktīviem nodrošinātiem vērtspapīriem un ar darījumiem saistītu pirkumu finansējuma. Tā būtiski samazinās finansiāli un riska ietilpīgu uzņēmējdarbību ar starptautiskiem klientiem un iesaistīsies tikai tādā uzņēmējdarbībā, kurā ir skaidra saikne ar Vāciju.

               (66)

               Attiecībā uz korporatīvo uzņēmējdarbības jomu banka atteiksies no korporatīvās uzņēmējdarbības un projektu finansēšanas klientiem, kuriem nav saiknes ar Vāciju.

               (67)

               Pārtrauks ar nekustamiem īpašumiem saistīto uzņēmējdarbību ārvalstu birojos, kur klientiem nav saiknes ar Vāciju.

               (68)

               Turklāt sadarbība ar citām bankām kredītu jomā tiks būtiski samazināta, un pārtrauks plānoto īpašumu tirdzniecību.

               (69)

               Kopumā banka apņemas samazinās savu bilanci līdz EUR 239,4 miljardiem 2015. gadā no EUR 421,7 miljardiem 2008. gadā. Samazinājums par EUR 239,4 miljardiem atbilst EUR 206 miljardiem 2008. gadā, kas ir samazinājums par 51 %.

         c)   Reģionāla pieeja

               (70)

               2010. gada beigās 58 % BayernLB kredītriska darījumu bija Vācijā, bet 74 % – Eiropā (ģeogrāfiskajā reģionā). BayernLB riska darījumu galvenā valūta ir AVS dolārs, sterliņu mārciņa un Šveices franks (skatīt 2. tabulu); 2010. gada beigās 24 % bankas aktīvu bija izteikti valūtās, kas nebija euro.

                  2. tabula

                  2010. gada beigās ārvalstu valūtā izteikti aktīvi un saistības

                           Aktīvi

                           Saistības

                           CHF

                           12 994

                           9 384

                           GBP

                           14 752

                           11 736

                           USD

                           33 913

                           23 169

                           Citas valūtas

                           14 690

                           14 942

               (71)

               No dolāros izteiktajiem aktīviem 2010. gada beigās [30–50] % bija iegrāmatoti pārstrukturēšanas vienībā. BayernLB Ņujorkas birojā 2010. gada beigās bija [30–50] % dolāros izteiktu aktīvu, bet Londonas birojā bija [50–70] % sterliņu mārciņās izteiktu aktīvu.

               (72)

               Savā korporatīvās uzņēmējdarbības jomā BayernLB papildus uzņēmumiem sniegtajiem aizdevumiem sniedz arī finanšu aizdevumus projektiem. No aizdevumiem EUR [23–29] miljardu apmērā, kas 2010. gada beigās bija iegrāmatoti šajā uzņēmējdarbības jomā, korporatīvie aizdevumi veidoja EUR [9–14] miljardus; atlikušie EUR [12–17] miljardi bija galvenokārt finanšu aizdevumi projektiem un citi strukturēti finanšu aizdevumi. Finanšu aizdevumi projektiem radīja būtiskus riska darījumus ar valstīm ārpus ES. No neatmaksātajiem finanšu aizdevumiem projektiem 2011. gada beigās tikai [2–5] % bija Vācijā; pēc riska darījumu apmēra trīs nozīmīgākās valstis bija Amerikas Savienotās Valstis, Apvienotā Karaliste un [Tuvo Austrumu valsts]. No jaunajiem aizdevumiem, ko izsniedza Ņujorkā no 2009. līdz 2011. gadam, tikai [12–15] % attiecās uz projektiem, kuros piedalījās bankas klients no Vācijas, salīdzinājumā ar [55–60] % no finanšu aizdevumiem, ko piešķīra projektiem tajā pašā laikposmā Eiropā, Tuvajos Austrumos un Āfrikā (ETAĀ).

               (73)

               Lai banka vairāk pievērstos savam galvenajam tirgum Bavārijā un Vācijā, banka ir piekritusi aprobežot savu uzņēmējdarbību ar klientiem, kuriem ir saikne ar Vāciju, un būtiski ierobežot starptautisko uzņēmējdarbību, kā izvērsti izklāstīts Vācijas iesniegtajās saistībās.

         d)   Kapitāla palielināšanas pasākumi

               (74)

               Izmeklēšanas laikā starp Vācijas iestādēm, finanšu regulatoru, bankas īpašniekiem un pašu banku notika intensīva apspriešanās par pārstrukturēšanas plānu, kurā izdarīti grozījumi, un iespējamo atmaksas grafiku.

               (75)

               Neapstrīdami, ka saskaņā ar Bāzele III pasīvā līdzdalība (izņemot valsts atbalstu) netiks atzīta par 1. līmeņa kapitālu, un tādējādi no 2013. gada tā vairs netiks atzīta par pašu kapitālu.

               (76)

               Pašlaik atsevišķu Bavārijas krājbanku pasīvā līdzdalība BayernLB ir EUR [700–750] miljoni; […] (30). Šai pasīvajai līdzdalībai nav termiņa, un tāpēc tā paliks bankā, kamēr banka pēc savas iniciatīvas to atmaksās.

               (77)

               Krājbanku asociācija ir vienojusies ar banku par to, ka atsevišķu krājbanku pasīvā līdzdalība bez konkrēta termiņa tiks atmaksāta […], un Krājbanku asociācija to nekavējoties atkal ieguldīs BayernLB Holding AG, veicot kapitāla palielināšanu (31).

               (78)

               Turklāt Krājbanku asociācija ieguldīs papildu EUR [22–62] miljonus BayernLB Holding AG. Jaunās akcijas, kas piederēs Krājbanku asociācijai, aprēķinās saskaņā ar BayernLB Holding AG vērtību, ko noteiks saskaņā ar Vācijas Sertificētu neatkarīgo grāmatvežu institūta (Institut der Wirtschaftsprüfer – “IdW”) izstrādātu IdW S1 standartu. Krājbanku asociācijas daļa varētu nepārsniegt 25 %, lai nodrošinātu, ka tai nav bloķējoša mazākuma, kas ir 25 % + 1 balss.

               (79)

               Bavārijas brīvvalsts pasīvā līdzdalība EUR 3 miljardu apmērā zaudēs statusu kā pilntiesīgs 1. līmeņa pašu kapitāls 2018. gadā. Bavārija ir publiski paziņojusi, ka tā vēlas atgūt no BayernLB pasīvo līdzdalību EUR 3 miljardu apmērā. Tomēr BayernLB nevēlas atlīdzināt pasīvo līdzdalību, baidoties no tā, ka varētu apdraudēt savu pašu kapitāla rezervi. BaFin ir mutiski informējusi Komisiju par to, ka tā uzskata, ka bankai ir nepieciešams 9 % liels 1. līmeņa pamata kapitāls, kā ir noteikusi Eiropas Banku iestāde (EBI), bet arī būtiska rezerve vismaz 0,5–1 % apmērā atkarībā no bankas uzņēmējdarbības modeļa.

               (80)

               Turklāt pēc krīzes scenārija ieviešanas saskaņā ar Eiropas Banku iestādes 2011. gada jūnija spriedzes testu banka secināja, ka būtu prātīgi izveidot šādu rezervi. Regulators atzinīgi novērtēja šo piesardzīgo pieeju. Tāpēc Vācija nav varējusi iesniegt Komisijai kādu risinājumu, kas parādītu, kā varētu atlīdzināt pasīvo līdzdalību.

               (81)

                  BaFin deva signālus, ka nākotnē ar BayernLabo kapitālu [varētu apieties citādi]. Tāpēc BayernLB plāno pārcelt lielu daļu BayernLabo rezervju (EUR 1 miljardu) uz galveno banku. Tomēr īpašam mērķim paredzētais ieguldījums (skatīt 29. un 31. apsvērumu) paliks BayernLabo, un to izmantos BayernLabo juridiski noteiktajam uzdevumam veicināt dzīvokļu būvniecību. BayernLabo palikušo kapitālu uzlabos, lai to varētu atzīt par EBI pamata kapitālu, kas pilnībā absorbē zaudējumus un ko atlīdzina ar dividendēm.

         e)   Finanšu plānošanas apraksts

               (82)

               Finanšu plānošanā izmantotie pieņēmumi, regulējums, prognozētie galvenie rādītāji, ienesīgums katrā uzņēmējdarbības jomā un prognozes attiecībā uz MKB ir minēti 83. un nākamajos apsvērumos.

         —   Pieņēmumi

               (83)

               IKP un valūtas kursu īstermiņa prognozēs (t. i., 2012.–2013. gadam) BayernLB izmanto metodoloģiju, kuras pamatā ir starptautisko iestāžu svērtās prognozes, privāto prognožu sagatavotāju īstermiņa prognozes un ievaddati no pašas BayernLB pētniecības nodaļas. BayernLB ilgtermiņa IKP prognožu pamatā pēc 2013. gada ir pieņēmums, ka ekonomika attīstīsies saskaņā ar tās ilgtermiņa potenciālu. BayernLB prognozes iekšējās plānošanas vajadzībām parasti ir konservatīvas. Noapaļošanas dēļ var rasties nelielas atšķirības no citu iestāžu prognozētajiem skaitļiem (piemēram, eurozonas prognozēm 2013. gadam: SVF – 0,9 %, BayernLB un Komisijai – 1 %).

               (84)

                  BayernLB prognoze attiecībā uz dolāru balstās uz pieņēmumu, ka dolārs 2013. gadā […]. Dolārs 2015.–2016. gadā […] salīdzinājumā ar euro. Saskaņā ar BayernLB prognozēm tas būs rezultāts gaidāmajam ASV publisko finanšu […] un tam, ka valūtas kurss būs […] pirktspējas paritātes (PPP), kas 2011. gadā saskaņā ar Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) aplēsēm bija USD 1,25 uz vienu euro. Tā kā ir gaidāms, ka inflācija ASV būs augstāka nekā eurozonā, BayernLB uzskata, ka PPP 2016. gadā ir jābūt aptuveni USD 1,30.

               (85)

                  BayernLB procentu likmju prognožu pamatā ir pašreizējais ļoti zemais procentu likmju līmenis. BayernLB pieņem, ka pašreiz zemais līmenis pakāpeniski paaugstināsies līdz normālam, tuvojoties patiesās vērtības līmenim; šī viedokļa pamatā ir izaugsmes prognozes, inflācijas prognozes un apgalvojumi par plānoto monetāro politiku.

               (86)

               Vācijas iestādes ir sniegušas Komisijai informāciju, kas liecina, ka BayernLB IKP prognozes ir ļoti tuvas vairākumam lielāko starptautisko iestāžu, piemēram, Starptautiskā Valūtas fonda (SVF), un Komisijas prognozēm.

               (87)

               Prognožu, kas pēdējo reizi atjauninātas 2012. gada jūnijā, pamatā ir 2012. gadā maijā izdarītu pieņēmumu kopums. Šajās 2012. gada jūnijā atjauninātajās finanšu prognozēs BayernLB mainīja vairākus makroekonomiskos pieņēmumus, konkrēti – koriģēja savas prognozes attiecībā uz pašlaik ļoti zemajām procentu likmēm (skatīt 3. tabulu).

                  3. tabula

                  Finanšu prognožu galvenie pieņēmumi

                           Gads

                           2012. (%)

                           2013. (%)

                           2014. (%)

                           2015. (%)

                           5 gadu procentu likmes (iepriekšējais plāns)

                           […]

                           […]

                           […]

                           […]

                           5 gadu procentu likmes (2012. gada jūnija precizējums)

                           […]

                           […]

                           […]

                           […]

                           EUR/USD

                           [1,10–1,60]

                           [1,10–1,60]

                           [1,10–1,60]

                           [1,10–1,60]

               (88)

                  BayernLB izdarīja arī vairākas negatīvas korekcijas savās ieņēmumu prognozēs ar uzņēmumu saistītu iemeslu dēļ. Piemēram, tā izmantoja piesardzīgākas nodokļu prognozes (t. i., augstāku faktisko nodokļa likmi), paaugstināja darbības izmaksas, lai atainotu Federālās darba tiesas (Bundesarbeitsgericht) sprieduma nelabvēlīgo ietekmi, un atjaunināja tās ārvalstu valūtas risku ierobežošanas rezultātus, lai atainotu situāciju 2011. gada beigās (32).

               (89)

                  BayernLB ir iesniegusi analīzi par savu finanšu prognožu jutību pret ASV dolāra, Šveices franka un sterliņu mārciņas valūtas kursu svārstībām. Saskaņā ar sniegto informāciju procentu likmju neto ienākumi ir visjutīgākie pret dolāra maiņas kursa svārstībām. Procentu likmju neto ienākumu prognozēm ir tendence samazināties augstāka euro un dolāra valūtas kursa dēļ un palielināties, ja euro un dolāra valūtas kurss ir zemāks.

         —   Finanšu prognozes

               (90)

               Vācija ir sniegusi sīki izklāstītas finanšu prognozes attiecībā uz aktīvu apmēru, drošības rezervēm un riska pozīcijām katrā uzņēmējdarbības jomā un pārfinansēšanas finansējuma avotā ar attiecīgajām robežvērtībām.

               (91)

               Galvenie pārstrukturēšanas plāna rādītāji ir minēti 4. tabulā.

                  4. tabula

                  Galvenie finanšu rādītāji pārstrukturēšanas plānā

                           Grupa (miljonos EUR)

                           2012. gads

                           2013. gads

                           2014. gads

                           2015. gads

                           2016. gads

                           plānots

                           plānots

                           plānots

                           plānots

                           plānots

                           Procentu likmju neto ienākumi

                           […]

                           […]

                           […]

                           […]

                           […]

                           Komisijas maksu neto ienākumi

                           […]

                           […]

                           […]

                           […]

                           […]

                           Cenu noteikšanas rezultāts

                           […]

                           […]

                           […]

                           […]

                           […]

                           Tirdzniecības rezultāts

                           […]

                           […]

                           […]

                           […]

                           […]

                           Neto ienākumi no ieguldījumiem un aktīvu vērtības samazināšanās

                           […]

                           […]

                           […]

                           […]

                           […]

                           Citi neto ienākumi

                           […]

                           […]

                           […]

                           […]

                           […]

                              Kopējie ienākumi

                           [2 300–2 800]

                           [2 300–2 800]

                           [2 300–2 800]

                           [2 300–2 800]

                           [2 300–2 800]

                           Uzkrājumi nedrošiem parādiem

                           […]

                           -[…]

                           […]

                           […]

                           […]

                           Kopējie izdevumi

                           […]

                           […]

                           […]

                           […]

                           […]

                           Bankas nodevas izdevumi

                           […]

                           […]

                           […]

                           […]

                           […]

                           Pārstrukturēšanas izdevumi

                           […]

                           […]

                           […]

                           […]

                           […]

                              NETO IENĀKUMI PIRMS NODOKĻU SAMAKSAS

                           [0–500]

                           [500–1 000]

                           [500–1 000]

                           [500–1 000]

                           [700–1 200]

                              NODOKĻI

                           […]

                           […]

                           […]

                           […]

                           […]

                              NETO IENĀKUMI

                           [0–500]

                           [200–700]

                           [200–700]

                           [400–900]

                           [400–900]

                              Izmaksu un ienākumu attiecība (tostarp bankas nodeva) %

                           [60–75]

                           [50–60]

                           [50–60]

                           [45–55]

                           [45–55]

                              Aktīvi

                           [250 000–280 000]

                           [250 000–280 000]

                           [240 000–270 000]

                           [220 000–250 000]

                           [220 000–250 000]

                              Regulatīvā riska pozīcijas

                           […]

                           […]

                           […]

                           […]

                           […]

                              Ienākumu/riska pozīcijas kopā (bāzes punkti)

                           […]

                           […]

                           […]

                           […]

                           […]

                              Vidējais darbinieku skaits (vienības)

                           […]

                           […]

                           […]

                           […]

                           […] (34)

                              Peļņa no pašu kapitāla (RoE), pamatojoties uz 10 %kapitāla rādītāju
                               (33)

                              [0–5] %

                              [3–8] %

                              [3–8] %

                              [3–8] %

                              [5–10] %

               (92)

               EBI 2011. gada decembra spriedzes testā BayernLB EBI 1. līmeņa pamata kapitāla rādītājs bija 10 %. Pārstrukturēšanas periodā bankas peļņa palielināsies.

         —   Prognozes pa uzņēmējdarbības jomām un ienesīgums

      5. tabula

      Prognozes pa uzņēmējdarbības jomām un ienesīgums

                  Uzņēmējdarbības joma

                  RoE pēc nodokļu samaksas (35)

               RSA (miljardos EUR)

               RSA izmaiņas

                  2011. gads

               (%)

                  2012. gads

               (%)

                  2016. gads

               (%)

                  2011. gads

                  2016. gads

                  2011.–2016. gads

               (%)

               Korporatīvie klienti un mazi un vidēja lieluma uzņēmumi

               8,3

               [3–8]

               [5–10]

               27,3

               [29–31]

               + [6–14]

               DKB

               4,7

               [3–8]

               [5–10]

               31,1

               [38–41]

               + [21–31]

               Nekustamais īpašums

               9,8

               [3–8]

               [5–10]

               9,7

               [13–15]

               + [33–42]

               Krājbankas un asociācija

               [15–50]

               [10–35]

               [10–35]

               0,7

               [1–3]

               + [50–200]

               Tirgi

               4,0

               [(– 10)–(– 5)]

               [0–5]

               20,3

               [14–16]

               [(– 31)–(– 21)]

               BayernLabo

               85

               [115–120]

               [75–80]

               0,6

               [0,6–0,8]

               + [0–33]

                  Grupa
                   (36)

                  [1–5]

                  [5–10]

                  118,4

                  [95–105]

                  [(– 20)–(– 11)]

                  Pārtrauktās darbības

               Pārstrukturēšanas vienība

               5,6

               [(– 5)–(0)]

               [(– 13)–(– 5)]

               12,1

               [1,5–2]

               [(– 100)–(– 75)]

               LBS

               25,3

               […]

               […]

               2,1

               […]

               […]

               MKB

               – 40,4

               [(– 20)–(– 15)]

               […]

               7,2

               […]

               […]

         —   Finansējums

               (93)

               Vācija 2011. gada jūnijā iesniedza BayernLB finansēšanas plānu, kas izklāstīts 6. tabulā. Šis sadalījums attiecas uz laikposmu, pirms banka apņēmās veikt bilances papildu samazināšanu, kuras rezultātā tās bilance kopā 2015. gadā samazinātos līdz aptuveni EUR 240 miljardiem.

                  6. tabula

                  Finansēšanas plāns

                           2010. gads

                           2015. gads

                           absolūtās izmaiņas

                           Banku nodrošinātās saistības

                           […]

                           […]

                           […]

                           Banku nenodrošinātās saistības

                           […]

                           […]

                           […]

                              tostarp: A noguldījums

                           […]

                           […]

                           […]

                           Nebanku saistības

                           […]

                           […]

                           […]

                              tostarp: korporatīvie noguldījumi

                           […]

                           […]

                           [2–8]

                           Nodrošinātās saistības

                           […]

                           […]

                           –[…]

                              tostarp: hipotēku obligācijas (Pfandbriefe)

                           […]

                           […]

                           […]

                              Tostarp: B noguldījums

                           […]

                           […]

                           [1–5]

                           Uzkrājumi saistībām un izdevumiem

                           […]

                           […]

                           […]

                           Subordinētās saistības

                           […]

                           […]

                           […]

                           Pašu kapitāls

                           […]

                           […]

                           […]

                           Tirdzniecības saistības

                           […]

                           […]

                           […]

                           Citi

                           […]

                           […]

                           […]

                              Kopā

                           […]

                           […]

                           […]

               (94)

                  BayernLB ir iesniegusi 7. tabulā izklāstīto informāciju, kas ataino pārmaiņas dokumentāri apstiprinātajās un neapstiprinātajās pirmskrīzes valsts garantētajās saistībās, uz kurām attiecas iepriekš iegūtas tiesības (37).

                  7. tabula

                  Termiņi saistībām, uz kurām attiecas iepriekš iegūtas tiesības

                           Daudzums

                           Miljardos EUR

                           31.12.2010.

                           58,3

                           31.12.2011.

                           46,7

                           31.12.2012.

                           41,4

                           31.12.2013.

                           32,8

                           31.12.2014.

                           23,6

                           31.12.2015.

                           1,6

               (95)

               Vācija ir iesniegusi plašu informāciju par BayernLB pieejamiem alternatīviem finansējuma avotiem. Informācija jo īpaši attiecas uz nodrošinājumu, kam ir tiesības uz segto obligāciju emisiju, taču kas nav iekļauts iesniegtajā finansēšanas plānā. Šis nodrošinājums ir pieejams DKB līmenī un var būt alternatīvs lēta finansējuma avots. Vācija ir iesniegusi informāciju arī par pakāpeniski pieaugošo emisiju kapacitāti starptautiskajos tirgos.

         —   MKB

               (96)

               Likums par ārvalstu valūtā izsniegtu aizdevumu atmaksu (38), ko Ungārijas iestādes pieņēma 2011. gada rudenī, bija ļoti nozīmīgs faktors, kas ietekmēja MKB neto zaudējumus šajā gadā par EUR 382 miljoniem.

               (97)

               Tā kā MKB ieņēmumu nākotnes perspektīvu pastāvīgi bojā ārvalstu valūtā izsniegto aizdevumu pirmstermiņa atmaksa un nemainīgi sarežģītā situācija, BayernLB norakstīja savu daļu MKB EUR 576 miljonu apmērā savos kontos saskaņā ar Vācijas grāmatvedības standartiem.

               (98)

                  BayernLB 2012. gada pirmajā ceturksnī ieguldīja EUR 200 miljonus MKB kapitāla palielināšanā. Ar grupas finansējuma starpniecību BayernLB riska darījums ar MKB 2012. gada beigās tika lēsts aptuveni EUR […] miljardu apmērā.

         —   EBI spriedzes tests

               (99)

               EBI kapitāla pārbaudē 2011. gada decembrī saskaņā ar EBI kritērijiem BayernLB 1. līmeņa pamata kapitāla rādītājs (“EBI 1. līmeņa pamata kapitāla rādītājs” vai “1. līmeņa pamata kapitāla rādītājs”) bija 10 %. Ņemot vērā BayernLB valsts parāda portfeli, EBI secināja, ka BayernLB nebija nepieciešama īpaša valsts parāda kapitāla rezerve riska darījumiem Eiropas Ekonomikas zonā.

         —   Tiesību aktos paredzētie pieņēmumi

               (100)

               Finanšu plānošanas pamatā ir pieņēmums, ka 2013. gadā mainīsies grāmatvedības standarti, ko izmanto, lai aprēķinātu pašu kapitāla rādītājus, no vispārpieņemtiem grāmatvedības principiem (VPGP) saskaņā ar Vācijas Komerclikumu (Handelsgesetzbuch) uz starptautiskajiem finanšu pārskatu standartiem (SFPS).

               (101)

               SFPS izmantošana izraisīs vairākas pārmaiņas BayernLB pašu kapitālā, kas ir ņemtas vērā prognozēs. Pārmaiņas būtiski ietekmē BayernLabo piešķirtos bezprocentu aizdevumus (valsts subsidētos aizdevumus) dzīvokļu būvniecībai un pilsētvides attīstībai (39). Saskaņā ar Komerclikumu šos aizdevumus iegrāmato ar diskontēto vērtību (kas ir mazāka par nominālo vērtību, jo par aizdevumiem nemaksā procentus). Saskaņā ar SFPS, ko ir apstiprinājis BayernLB revidents, šos aizdevumus iegrāmatos ar nominālo vērtību. Starpība veidos kapitālu BayernLabo līmenī un attiecīgi BayernLB līmenī. Šo pārmaiņu ietekme 2011. gada 31. decembrī bija EUR 967 miljoni.

         f)   Riska pozīciju papildu samazināšana

               (102)

               Vācija apņemas samazināt riska pozīcijas vēl par EUR 10 miljardiem līdz 2017. gadam, bez peļņas kompensējot samazinātos ienākumus ar attiecīgu izdevumu samazināšanu. Šādu samazināšanu varētu veikt, optimizējot riska pozīciju aprēķinus vai samazinot aktīvus konkrētās uzņēmējdarbības jomās.

               (103)

               Piemēram, BayernLB ir iesniegusi samazinājuma EUR 10 miljardu apmērā sadalījumu pa segmentiem salīdzinājumā ar riska pozīciju prognozēm pārstrukturēšanas plānā: papildu samazinājums EUR […] miljardu apmērā korporatīvo klientu/mazu un vidēja lieluma uzņēmumu segmentā, EUR […] miljardu apmērā DKB, EUR […] miljardu apmērā nekustamo īpašumu segmentā, EUR […] miljardu apmērā tirgos un EUR […] miljardu apmērā pārstrukturēšanas vienībā.

               (104)

               Piemēram, Vācija ir iesniegusi divus iespējamos scenārijus, kā samazināt riska pozīcijas par EUR 10 miljardiem. Vācija un BayernLB uzskata, ka šie scenāriji ir īstenojami.

      1. scenārijs. Riska pozīciju samazināšana, tostarp par EUR […] miljardiem, samazinot uzņēmējdarbību, un par EUR […] miljardiem, veicot optimizāciju

               (105)

               Pirmajā scenārijā Vācija parāda riska pozīciju samazināšanas, tostarp par EUR […] miljardiem, samazinot uzņēmējdarbību, un par EUR […] miljardiem, veicot optimizāciju, ietekmi, kas attēlota 8. tabulā.

                  8. tabula

                  1. scenārijs

                           Grupa (miljonos EUR)

                           2016. gads

                           Delta pēc riska pozīciju samazināšanas EUR 10 miljardu apmērā

                           2016. gads

                           Pārstrukturēšanas plāns

                           Pēc papildu samazināšanas

                              Kopējie ienākumi

                           […]

                           […]

                           […]

                           Uzkrājumi nedrošiem parādiem

                           […]

                           […]

                           […]

                           Kopējie izdevumi

                           […]

                           […]

                           [..]

                              NETO IENĀKUMI PIRMS NODOKĻU SAMAKSAS

                           […]

                           […]

                           […]

                              RoE
                               (40) (22 % nodoklis)

                           [5–10] %

                           […]

                           [7–12] %

                              Riska pozīcijas

                           […]

                           […]

                           […]

      2. scenārijs. Riska pozīciju samazināšana, tostarp par EUR […] miljardiem, samazinot uzņēmējdarbību, un par EUR […] miljardiem, veicot optimizāciju

               (106)

               Otrajā scenārijā Vācija parāda riska pozīciju samazināšanas, tostarp par EUR […] miljardiem, samazinot uzņēmējdarbību, un par EUR […] miljardiem, veicot optimizāciju, ietekmi, kas attēlota 9. tabulā.

                  9. tabula

                  2. scenārijs

                           Grupa (miljonos EUR)

                           2016. gads

                           Delta pēc riska pozīciju samazināšanas EUR 10 miljardu apmērā

                           2016. gads

                           Pārstrukturēšanas plāns

                           Pēc papildu samazināšanas

                              Kopējie ienākumi

                           […]

                           […]

                           […]

                           Uzkrājumi nedrošiem parādiem

                           […]

                           […]

                           […]

                           Kopējie izdevumi

                           […]

                           […]

                           […]

                              NETO IENĀKUMI PIRMS NODOKĻU SAMAKSAS

                           […]

                           […]

                           […]

                              RoE
                               (41) (22 % nodoklis)

                           [5–10] %

                           […]

                           [7–12] %

                              Riska pozīcijas

                           […]

                           […]

                           […]

               (107)

               Banka norāda, ka šajā posmā nav iespējams precīzi noteikt riska pozīciju samazinājuma profilu, jo samazinājumu var veikt, izmantojot vai nu optimizāciju, vai uzņēmējdarbības samazināšanu.

         4.   Atmaksas grafiks

               (108)

               Pēc Komisijas pieprasījuma banka aprēķināja 10. un 11. tabulā izklāstītos atmaksas grafikus, ņemot vērā riska pozīciju samazinājumu EUR 10 miljardu apmērā no 2017. gada. Banka ņēma vērā visu atmaksas sekundāro ietekmi, jo īpaši, procentu maksājumus par pasīvo līdzdalību. Turklāt atmaksas grafika pamatā ir piesardzīgs pieņēmums, ka regulators saskaņā ar SFPS kapitālu, kas veidots, iekļaujot BayernLabo kapitālā aizdevumus ar nominālu vērtību, neatzīs kā 1. līmeņa pamata kapitālu (10. tabula). Tomēr Vācija ir apņēmusies: ja regulators atzīs visus vai daļu šo aizdevumu kā 1. līmeņa pamata kapitālu, tos ņems vērā no 2013. gada attiecīgās apvērses daļas atmaksas grafikā, kā norādīts 11. tabulā.

                  10. tabula

                  Hipotētisks atmaksas grafiks, izņemot papildu kapitālu, ko varētu nopelnīt, veicot BayernLabo aizdevumu nominālās vērtības uzskaiti saskaņā ar SFPS (miljonos EUR)

                           Gads

                           2013.

                           2014.

                           2015.

                           2016.

                           2017.

                           2018.

                           2019.

                           KOPĀ

                           Periodiski apvērses maksājumi

                           480 (42)

                           120

                           120

                              720

                           Apvērse

                           […]

                           […]

                           […]

                           […]

                           […]

                           […]

                           […]

                              1 240

                           Pasīvās līdzdalības atmaksa bez apstiprināta papildu samazinājuma

                           […]

                           […]

                           […]

                           […]

                           […]

                           […]

                           […]

                              [3 000]

                           Atmaksa, veicot papildu samazinājumu

                           […]

                           […]

                           […]

                           […]

                           […]

                           […]

                           […]

                           Kopā (apvērse un Bavārijas pasīvā līdzdalība)

                           […]

                           […]

                           […]

                           […]

                           […]

                           […]

                           […]

                  11. tabula

                  Hipotētisks atmaksas grafiks, tostarp […] papildu kapitāls, ko varētu nopelnīt, veicot BayernLabo aizdevumu nominālās vērtības uzskaiti saskaņā ar SFPS (miljonos EUR)

                           Gads

                           2013.

                           2014.

                           2015.

                           2016.

                           2017.

                           2018.

                           2019.

                           KOPĀ

                           Periodiski apvērses maksājumi

                           480 (43)

                           120

                           120

                              720

                           Apvērse

                           […]

                           […]

                           […]

                           […]

                           […]

                              1 240

                           Pasīvās līdzdalības atmaksa bez apstiprināta papildu samazinājuma

                           […]

                           […]

                           […]

                           […]

                           […]

                              [3 000]

                           Atmaksa, veicot papildu samazinājumu

                           […]

                           […]

                           […]

                           […]

                           […]

                           Kopā (apvērse un Bavārijas pasīvā līdzdalība)

                           […]

                           […]

                           […]

                           […]

                           […]

         5.   Vācijas uzņemtās saistības

               (109)

               Vācija ir apņēmusies nodrošināt, ka sākotnējo pārstrukturēšanas plānu, kuru iesniedza 2009. gada 29. aprīlī un kurā pēdējos grozījumus veica saskaņā ar Vācijas 2012. gada 6. un 12. jūnija paziņojumiem, ieviesīs pilnībā, tostarp šā lēmuma I pielikumā izklāstītās saistības un šā lēmuma II pielikumā izklāstītos nosacījumus, un saskaņā ar šajos pielikumos noteiktajiem termiņiem.

         3.   LĒMUMA SĀKT PROCEDŪRU UN TĀ PAPLAŠINĀJUMA KOPSAVILKUMS

               (110)

               Lēmumā sākt procedūru Komisija pauda bažas par:

                           i)

                           atbalsta apmēra un garantiju režīma atlīdzības aprēķiniem;

                           ii)

                           to, vai pārstrukturēšanas plāns varēs atjaunot bankas dzīvotspēju ilgtermiņā;

                           iii)

                           to, vai atbalsta radīto konkurences kropļojumu novēršanas pasākumi bija pietiekami un efektīvi;

                           iv)

                           to, vai atbalsts tika ierobežots līdz nepieciešamajam minimumam un vai bankas īpašnieki pienācīgi sadalīja slogu.

               (111)

               Kad garantiju režīms bija ieviests, Vācija iesniedza informāciju par to, ka garantiju režīmā piešķirtais atbalsts bija EUR 1,6 miljardi. Lēmumā sākt procedūru Komisija pauda bažas par atbalsta apmēra aprēķinu pareizību, jo īpaši tāpēc, ka nebija noteikta ANV portfeļa tirgus vērtība, un uzsvēra, ka atlīdzība 50 bāzes punktu apmērā bija daudz zemāka par to, ko varētu gaidīt ieguldītājs tirgū.

               (112)

               Turklāt Komisija apšaubīja pārstrukturēšanas plāna pamatā esošos pieņēmumus un bija noraizējusies par bankas meitasuzņēmumu HGAA un MKB dzīvotspēju. Komisija secināja, ka nebija skaidras apņemšanās pārdot HGAA, MKB un Banque LB Lux SA līdz […].

               (113)

               Komisija uzskata, ka ar plānoto bilances un RSA samazināšanu nepietika, lai mazinātu konkurences kropļojumus, jo liela daļa šī samazinājuma būtu nepieciešama jebkurā gadījumā, lai atjaunotu dzīvotspēju.

               (114)

               Komisija pauda, ka tā gaida turpmākus rīcības vai strukturālus pasākumus, lai vēl vairāk samazinātu konkurences kropļojumus, un saistībā ar šo konkrēti pieminēja iespējamo LBS nodalīšanu.

               (115)

               Attiecībā uz prasību ierobežot atbalstu līdz minimumam Komisija novēroja, ka netika iesniegti skaidri priekšlikumi sloga sadalīšanai starp akcionāriem.

               (116)

               Ar lēmumu par HGAA glābšanu paplašināja oficiālo izmeklēšanas procedūru, piemērojot to atbalstam, ko Austrija 2009. gada decembrī piešķīra HGAA. Komisija interesējās, vai šie pasākumi varētu būt papildu atbalsts BayernLB. Komisija secināja, ka HGAA glābšana un attiecīgi nepieciešamība norakstīt bilances vērtību varētu apdraudēt BayernLB dzīvotspēju. BayernLB piekrita pārdot HGAA laikus, lai ierobežotu konkurences kropļojumus, taču HGAA pārdošanu nevar uzskatīt par pasākumu konkurences kropļojumu ierobežošanai, jo pārdošana, kā izrādījās, bija nepieciešama BayernLB dzīvotspējai. Komisija pauda šaubas par to, vai BayernLB piedāvātie pasākumi konkurences kropļojumu ierobežošanai kopumā bija pietiekami.

         4.   VĀCIJAS APSVĒRUMI

               (117)

               Vācija neapstrīdēja to, ka kapitāla ieguldījums, garantiju režīms un sniegtās garantijas veidoja valsts atbalstu. Vācija apgalvoja, ka BayernLabo kapitāls, ko pārcēla uz BayernLB, nebija valsts atbalsts, jo pārcelšanas vienīgais mērķis bija atmaksāt daļu saņemtā atbalsta un samazināt BayernLB kapitālu. Un BayernLB jau bija guvusi labumu no BayernLabo kapitāla pirms pārcelšanas, lai jebkurā brīdī atbalsta apmērs būtu mazāks nekā pārceltā summa.

               (118)

               Saistībā ar diskusijām par ANV portfeļa reālo ekonomisko vērtību 2008. gada 31. decembrī un secinājumu, ko izdarīja Komisija, pamatojoties uz eksperta ziņojumu, par to, ka reālā ekonomiskā vērtība bija 83,87 % no nominālās vērtības, Vācija norādīja, ka tā nepieprasīs jaunu un vispusīgu pārvērtēšanu. Turklāt Vācija piekrita tirgus vērtībai EUR 11,753 miljardu apmērā, kas bija 60 % no nominālvērtības.

               (119)

               Vācija apstrīdēja to, ka būtu jāatgūst visa starpība EUR 1,96 miljardu apmērā starp transfertcenu un reālo ekonomisko vērtību. Konkrēti, apvērse nebūtu jāmaksā […], jo bankai nebija pienācīgas kapitāla rezerves. Šī paša iemesla dēļ Vācija nepiekrita ierosinātajam pasīvās līdzdalības atmaksas ātrumam.

         5.   BANKAI BAYERNLB PIEŠĶIRTĀ ATBALSTA IZVĒRTĒJUMS

               (120)

               Pārstrukturēšanas atbalsta izvērtējumā ir jāņem vērā viss BayernLB piešķirtais atbalsts kopš 2008. gada.

         1.   Valsts atbalsta esamība

               (121)

               Saskaņā ar Līguma 107. panta 1. punktu ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalsts vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm.

               (122)

               Lai pasākumu varētu uzskatīt par valsts atbalstu, ir jābūt spēkā šādiem nosacījumiem: pasākumam ir jābūt finansētam no valsts līdzekļiem; tam ir jāsniedz priekšrocība konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai; šai priekšrocībai ir jābūt selektīvai; un pasākums kropļo vai var izkropļot konkurenci, kā arī ietekmē vai var ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. Visiem šiem nosacījumiem ir jābūt spēkā, pirms pasākums tiek raksturots kā valsts atbalsts.

               (123)

               Komisija uzskata, ka šie nosacījumi ir spēkā attiecībā uz pilnīgi visiem pasākumiem, kā ir paskaidrots turpmāk tekstā a)–e) apakšpunktā.

         a)   Bavārijas brīvvalsts veiktā rekapitalizēšana

               (124)

               Komisija glābšanas lēmumā konstatēja, ka ir spēkā visi 122. apsvērumā minētie nosacījumi. Tāpēc BayernLB kapitāla palielināšana par EUR 10 miljardiem ir valsts atbalsts (44). Neviens privāts ieguldītājs ne ar kādiem noteikumiem nepiešķirtu grūtībās nonākušam uzņēmumam šādus līdzekļus. Bankā ieguldītā kapitāla atbalsta daļai attiecīgi ir jābūt rekapitalizācijas nominālajai vērtībai. Tādējādi saskaņā ar Komisijas lēmumu pieņemšanas praksi (45) atbalsta summa ir vienāda ar ieguldītā kapitāla nominālo vērtību, proti, EUR 10 miljardiem.

         b)   Garantiju režīms

               (125)

               Arī attiecībā uz šo Komisija glābšanas lēmumā secināja, ka ir spēkā visi Līguma 107. panta 1. punkta nosacījumi. Tāpēc garantiju režīms ir valsts atbalsts. Šī analīze ir apstiprināta arī Komisijas paziņojumā par samazinātas vērtības aktīviem piemērojamo režīmu Kopienas banku nozarē (“Samazinātas vērtības aktīvu paziņojums”) (46), kurā ir sniegtas īpašas norādes par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu aktīvu glābšanas pasākumiem. Tādā veidā nodrošina vienādu pieeju dalībvalstu veiktajiem aktīvu glābšanas pasākumiem saskaņā ar valsts atbalsta noteikumiem.

               (126)

               Kaut arī šo pasākumu īstenoja pirms Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma pieņemšanas, Komisijai ir jāpiemēro tiesību akti un pamatnostādnes, kas ir spēkā lēmuma pieņemšanas dienā neatkarīgi no laika, kad atbalsta pasākums tika sagatavots vai paziņots (47). Pašreizējās finanšu krīzes apstākļos Komisija jau ir piemērojusi Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumu pasākumiem, kas paziņoti pirms tā publicēšanas (48).

               (127)

               Bavārijas brīvvalsts piemērotais garantiju režīms atbilst Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma darbības jomai. Paziņojuma 32. un turpmākajos punktos ir izklāstīti galvenie principi, saskaņā ar kuriem nosaka atbilstīgos aktīvus un tos klasificē kategorijās (“grozos”). BayernLB ANV portfelī ir dažādu veidu vērtspapīri. Ar neliela un paaugstināta riska mājokļu hipotēkām nodrošināti vērtspapīri (MJNV) veido aptuveni pusi kopējā portfeļa. Citas lielākās portfeļa komponentes ir KHNV, NPS un citi ANV, kas attiecas uz komerciāliem un patērētāju parādiem. Visi ar aktīviem nodrošinātu vērtspapīru veidi ir minēti Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma III pielikuma 1. tabulā, un tāpēc tie ir aktīvi, kuriem var piemērot aktīvu glābšanas pasākumu.

               (128)

               Saskaņā ar Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma 39. punktu aktīvu glābšanas pasākumā atbalsta apmērs ir aktīvu pārcelšanas cenas un to pašreizējās tirgus cenas starpība. Šajā gadījumā transfertcena ir nominālā vērtība EUR 19,589 miljardu apmērā mīnus pirmās kārtas zaudējumu laidiens EUR 1,2 miljardu apmērā, tas ir EUR 18,389 miljardi. Portfeļa tirgus vērtība ir aptuveni EUR 11,8 miljardi (49). Tādējādi atšķirība starp transfertcenu un tirgus vērtību ir vienāda ar iepriekš minēto zaudējumu apmēru, ko sedz no otrās kārtas zaudējumu garantijas (EUR 4,8 miljardi). Attiecīgi garantija pilnībā ir uzskatāma par valsts atbalstu. Tādējādi piemērotajā garantiju režīmā atbalsta apmērs ir EUR 4,8 miljardi.

         c)   Saistību garantijas

               (129)

               Saistību garantijas EUR 15 miljardu apmērā, ko SoFFin piešķīra, pamatojoties uz Vācijas glābšanas pasākumu kopumu (50), ir valsts atbalsts.

         d)   Austrijas veiktie glābšanas pasākumi

               (130)

               Pirmkārt, pierādījās, ka BayernLB grupa guva labumu no pasākuma HGAA glābšanai 2009. gada decembrī, jo citādi bankai pašai būtu jāveic sava meitasuzņēmuma HGAA rekapitalizēšana (51). Tomēr pēc tam, kad Austrija nacionalizēja HGAA, BayernLB atteicās no savas daļas HGAA; HGAA vairs nav BayernLB daļa, un uz to attiecas atsevišķa valsts atbalsta procedūra. Šis lēmums neskar minēto procedūru.

               (131)

               Otrkārt, HGAA nacionalizēšanas ietvaros Austrija piešķīra finansējuma garantiju EUR 2,638 miljardu apmērā tieši BayernLB. Bija skaidrs, ka pasākumu finansē no valsts līdzekļiem. Ja HGAA netiktu nacionalizēta un garantija netiktu piešķirta, iespējams, ka BayernLB zaudētu lielu daļu sava finansējuma. HGAA bija nonākusi grūtībās, bet valsts garantija atbrīvoja BayernLB no kredītriska proporcionāli HGAA grūtību pakāpei. Tādējādi tā ir ekonomiska priekšrocība BayernLB. Ņemot vērā to, ka BayernLB aktīvi darbojas finanšu nozarē vairākās dalībvalstīs, jomā, kurā ir sīva starptautiska konkurence, var uzskatīt, ka priekšrocība var ietekmēt tirdzniecību iekšējā tirgū un kropļot konkurenci. Tāpēc Austrijas piešķirtā valsts garantija finansējumam, ko BayernLB atstāja HGAA, ir valsts atbalsts BayernLB.

         e)   BayernLabo kapitāls, ko pārcēla uz BayernLB

               (132)

               Komisija savā 2004. gada 20. oktobra Lēmumā lietā Bayerische Landesbank–Girozentrale
                   (52) secināja, ka valsts līdzekļu (nesamaksātie aizdevumi dzīvokļu būvniecībai) pārcelšana uz BayernLB ar BayernLabo starpniecību 1994. un 1995. gadā ir atbalsts, kas palielināja BayernLB pašu kapitālu. Komisija secināja, ka pārcelšana bija atbalsts saskaņā ar tirgus ieguldītāja principu, jo neviens tirgus ekonomikas ieguldītājs nepārceltu kapitālu šādos apstākļos, jo īpaši, ņemot vērā apstiprināto atlīdzību par pārceltajiem līdzekļiem, ko Komisija uzskatīja par ļoti zemu. Tomēr no 2004. gada 5. marta, pēc grozījumu izdarīšanas BayernLB statūtos, pārceltie aktīvi vairs nevar būt BayernLB konkurētspējīgās uzņēmējdarbības pamatā un var būt tikai kā garantija. Savā lēmumā Komisija norādīja, ka grozījumi nozīmē to, ka, sākot ar minēto datumu, vairs nevar uzskatīt, ka kapitālu veido valsts atbalsts. Tomēr Komisija secināja, ka līdz minētajam datumam starpība starp apstiprināto atlīdzību, ko Komisija uzskatīja par ļoti zemu, un pienācīgu atlīdzību neveidoja nelegālu atbalstu, kas būtu jāatgūst.

               (133)

               Lai stiprinātu savu kapitāla bāzi, tagad BayernLB no jauna piereģistrēs galvenajā bankā daļu BayernLabo ieņēmumu rezerves, kas vairs nav vajadzīga BayernLabo uzņēmējdarbībai. Tas nozīmē, ka daļai kapitāla jeb ieņēmumiem no kapitāla, ko iepriekš nevarēja izmantot kā pamatu BayernLB komerciālajai uzņēmējdarbībai, mainīsies būtība, un tā vairs nebūs tikai garantija maksātnespējas gadījumā. Šī pārmaiņa atšķiras no kapitāla sākotnējā mērķa, kas bija nodrošināt rezervi maksātnespējas scenārija gadījumā. Kapitāla pārcelšana no BayernLabo uz galveno banku izbeidz tā izmantošanai noteiktos ierobežojumus, un BayernLB var izmantot kapitālu bez ierobežojumiem. BayernLB vairs nemaksās atlīdzību BayernLabo vai Bavārijas brīvvalstij par šīm tiesībām. Tādējādi, kad Bavārijas brīvvalsts galu galā ieguldīs kapitālu BayernLB, BayernLB saņems priekšrocību no brīvvalsts. Ņemot vērā to, ka BayernLB aktīvi darbojas vairāku dalībvalstu finanšu nozarē, jomā, kurā ir sīva starptautiska konkurence, var uzskatīt, ka priekšrocība var ietekmēt tirdzniecību iekšējā tirgū un kropļot konkurenci. Tāpēc kapitāla EUR 1 miljarda apmērā pārcelšana no BayernLabo uz BayernLB ir valsts atbalsts.

         f)   Secinājumi par kopējo atbalsta summu

               (134)

               Kopējais atbalsts, ko Vācija piešķīra BayernLB, palielinot kapitālu (EUR 10 miljardu liels kapitāla ieguldījums, īstenojot atbalsta pasākumu 2008. gadā, BayernLabo kapitāla EUR 1 miljarda apmērā pārcelšana 2012. gadā un garantiju režīms EUR 4,8 miljardu apmērā), ir EUR 15,8 miljardi. Summa veido aptuveni 8 % BayernLB riska svērto aktīvu 2008. gadā (EUR 198 miljardi) Turklāt BayernLB saņēma aptuveni EUR 17,638 miljardus ar likviditātes garantiju starpniecību no Vācijas un Austrijas.

         2.   Atbalsta saderība

   a)   Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunkta piemērošana

               (135)

               Saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu atbalstu var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu, ja tas “novērš nopietnus traucējumus kādas dalībvalsts tautsaimniecībā”. Apstiprinot Vācijas glābšanas pasākumu kopumu, Komisija atzina, ka pastāvēja nopietnu traucējumu risks Vācijas tautsaimniecībā un valsts atbalsts bankām, ļoti iespējams, samazinātu šos traucējumus. Kaut arī kopš 2010. gada sākuma ekonomika lēnām atlabst, nesen finanšu tirgos atkal parādījās spriedze, un Komisija vēl aizvien uzskata, ka ir izpildītas prasības valsts atbalsta apstiprināšanai saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu. Komisija 2011. gada decembrī apstiprināja šo viedokli, kad pieņēma paziņojumu par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu no 2012. gada 1. janvāra atbalsta pasākumiem banku labā saistībā ar finanšu krīzi (53), ar kuru tā pagarināja šo noteikumu piemērošanas termiņu.

               (136)

               Tādas bankas sabrukums, ko dalībvalsts uzskata par sistēmiski nozīmīgu, kā BayernLB, var tieši ietekmē finanšu tirgus un tādējādi arī visu dalībvalsts tautsaimniecību. Ņemot vērā finanšu tirgu pašreizējo jutīgo situāciju, Komisija savu vērtējumu par valsts atbalsta pasākumiem banku nozarē turpina pamatot ar Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu.

         b)   Samazinātas vērtības aktīvu pasākuma atbilstība Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumam

               (137)

               Lēmumā sākt procedūru Komisija pauda bažas par garantiju režīma saderību. Šīs bažas ir jāizvērtē saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu, pamatojoties uz Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumu, lai noteiktu, vai saskaņā ar paziņojuma 32. punktu aktīvi ir uzskatāmi par atbalstu.

      Aktīvu pārvaldība

               (138)

               Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma 46. punktā ir noteikts, ka, kaut arī dalībvalstis pašas var izvēlēties piemērotāko modeli banku atbrīvošanai no samazinātas vērtības aktīviem, tomēr, lai novērstu interešu konfliktu un veicinātu to, ka atbalsta saņēmēja banka pievēršas dzīvotspējas atjaunošanai, ir funkcionālā un organizatoriskā līmenī skaidri jānodala banka un tās samazinātas vērtības aktīvi, īpaši attiecībā uz to pārvaldību, personālu un klientūru.

               (139)

               Kaut arī Bavārijas brīvvalsts piešķir garantiju, kas aizsargā BayernLB pret zaudējumiem tās ANV portfelī, visi aizsargātie aktīvi paliek BayernLB bilancē.

               (140)

               Komisija piekrīt, ka būtu grūti pilnībā atdalīt aktīvus un tos pārvaldošo personālu gadījumā, kad attiecīgā garantija ir tik liela kā garantiju režīms, kā arī tas varētu traucēt sasniegt mērķi samazināt paredzamos zaudējumus. Tāpēc portfeļa pārvaldniekiem nav noteikta prasība būt saistītiem tikai ar garantijas segto aktīvu pārvaldību vai citādā veidā nodalīt garantijas segtos aktīvus no pārējiem bankas aktīviem.

               (141)

               Turklāt Komisija uzskata, ka Vācija ir ieviesusi pienācīgus aizsardzības pasākumus, lai novērstu interešu konfliktus un nodrošinātu, ka garantijas segto aktīvu radītie zaudējumi ir samazināti līdz minimumam (54). Konkrēti, BayernLB ir izveidojusi pārstrukturēšanas vienību, uz kuru ir pārcelti vairāki portfeļi. Pārstrukturēšanas vienība ir uzņēmusies atbildību par šo portfeļu samazināšanu un uzrauga uzņēmējdarbības samazināšanu citās BayernLB vienībās. Pārstrukturēšanas vienība ir funkcionāli un organizatoriski neatkarīga no citām BayernLB vienībām (55).

      Garantētā portfeļa novērtējums

               (142)

               Komisija iesaistīja ārējus ekspertus, lai veiktu BayernLB ANV portfeļa novērtēšanu. Komisijas ekspertu komanda noteica, ka saskaņā ar Komisijas lēmumu pieņemšanas praksi BayernLB ANV portfeļa reālā ekonomiskā vērtība (REV) ir 83,87 % no nominālās vērtības. Reālā ekonomiskā vērtība ir EUR 16,429 miljardi.

      Pilnīga ex ante pārredzamība un informācijas izpaušana

               (143)

               Saskaņā ar Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma 20. punktu atbalsta pieteikumiem būtu jāpiemēro pilnīga pārredzamība un informācijas izpaušana no atbilstīgo banku puses par glābšanas programmā iekļautajiem samazinātas vērtības aktīviem, pamatojoties uz pareizu novērtējumu, ko apliecinājuši atzīti neatkarīgi eksperti un apstiprinājusi attiecīgā uzraudzības iestāde. Komisijai ir iesniegta sīki izklāstīta informācija par garantēto portfeli. BaFin 2010. gada aprīlī apstiprināja, ka kapitāla glābšanas ietekme ir EUR 1,28 miljardu apmērā. Tāpēc Komisija ir apmierināta, ka kritērijs ir izpildīts.

      Sloga sadale

               (144)

               Saskaņā ar Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumā noteikto sloga sadales principu bankas pilnā apmērā sedz zaudējumus, kas saistīti ar samazinātas vērtības aktīviem. Tāpēc pēc būtības aktīvi ir jāpārceļ par tādu cenu, kas ir vienāda ar vai zemāka par REV. To var izdarīt, piemēram, veicot aktīvu vērtības iepriekšēju samazināšanu līdz REV. Paziņojuma 24. punktā ir teikts: ja nav iespējams panākt sloga pilnīgu sadalījumu ex ante, būtu jāprasa, lai banka piedalās zaudējumu vai riska segšanā, izmantojot apvērses klauzulu vai klauzulu par “pirmo zaudējumu”, kas jāsedz bankai.

               (145)

               Šajā gadījumā samazinātas vērtības aktīvu glābšana notiks bez ANV portfeļa vērtības iepriekšējas samazināšanas līdz REV. Tomēr sloga sadale bija jāpanāk ar pirmās kārtas zaudējumiem EUR 1,2 miljardu apmērā, ko saglabāja BayernLB.

               (146)

               Komisija ir secinājusi, ka REV bija 83,87 % no nominālās vērtības jeb EUR 16,429 miljardi. Tādējādi transfertcena EUR 18,349 miljardi pēc pirmās kārtas zaudējumu atskaitīšanas ir par EUR 1,960 miljardiem augstāka nekā REV. Saskaņā ar Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma 41. punktu šī summa, “pārcelšanas starpība”, ir jāapvērš no BayernLB nekavējoties vai vismaz laika gaitā.

               (147)

               Lai veiktu apvērsi, atbalsta saņēmējai bankai ir jāatlīdzina visa summa, kas pārsniedz REV, ko sedz garantija. Ja apvērse pilnā apmērā nav iespējama, būs nepieciešami pasākumi ar ilgtermiņa ietekmi, lai ierobežotu konkurences kropļojumus. Tomēr Komisija neredz nevienu iemeslu, kāpēc šajā gadījumā nevarētu būt iespējama apvērse pilnā apmērā.

               (148)

               Komisija norāda, ka tagad BayernLB ir gatava maksāt papildu prēmiju 3,75 % apmērā par garantijas daļu EUR 2 miljardu apmērā, kas ir EUR 75 miljoni gadā, un konkrētu maksu EUR 45 miljonu apmērā gadā, kas kopā ir EUR 120 miljoni sešus gadus pēc kārtas līdz 2015. gadam. Šādā kārtībā apvērses maksājums gadā būtu EUR 120 miljoni.

               (149)

               Tādējādi atlikusī summa, kas ir jāatmaksā laika gaitā, ir EUR 1,24 miljardi (apvērse EUR 1,96 miljardu apmērā mīnus 148. apsvērumā minētie seši gada maksājumi EUR 120 miljonu apmērā). BayernLB apgalvo, ka tā spēs samaksāt šo summu (119. apsvērums).

               (150)

               Tomēr Komisija uzskata, ka līdz 2019. gadam ir iespējama nominālās summas apvērse EUR 1,96 miljardu apmērā. Saskaņā ar Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma 41. punktu daļēja apvērse ir pieļaujama tikai tad, ja apvērse pilnā apmērā izraisītu BayernLB tehnisku maksātnespēju. Tomēr Komisija neuzskata, ka tā notiktu, ja apvērses maksājumus sadalītu ilgākā laikposmā, pat pēc pārstrukturēšanas perioda. Šāda pieeja nav pretrunā paziņojuma 41. punktam, kurā ir teikts nevis par maksājumu noteiktā laikposmā, bet par maksājumu “vēlākā posmā”. Šī interpretācija atbilst iedibinātajai lēmumu pieņemšanas praksei (56). Tāpēc Komisija uzskata, ka Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumā noteiktā sloga sadales prasība tiktu izpildīta, ja apvērse pilnā apmērā notiktu līdz 2019. gadam.

      Atlīdzība

               (151)

               Lēmuma sākt procedūru 78. apsvērumā Komisija uzsvēra, ka 50 bāzes punktu atlīdzība, ko banka maksāja, bija daudz zemāka par tirgus cenu, ko varētu gaidīt ieguldītājs tirgū.

               (152)

               Vienlaikus Vācijas iestādes ir apņēmušās nodrošināt, ka BayernLB maksās atlīdzību 6,25 % apmērā no kapitāla glābšanas ietekmes. Šāda atlīdzība atbilst iepriekš Komisijas lēmumos apstiprinātajam līmenim (57).

               (153)

               Pamatojoties uz iepriekš minēto, BayernLB būtu jāmaksā 6,25 % no kapitāla glābšanas ietekmes EUR 1,28 miljardu apmērā. BayernLB ir piekritusi maksāt pamata prēmiju 6,25 % no kapitāla glābšanas ietekmes EUR 1,28 miljardu apmērā jeb EUR 80 miljonus gadā, sākot ar 2010. gada 1. janvāri […].

      Secinājumi par garantiju režīma saderību

               (154)

               Ņemot vērā to, ka BayernLB maksā pienācīgu atlīdzību EUR 80 miljonu apmērā par aktīvu garantiju, un ar nosacījumu, ka Vācija atgūs pilnā apmērā daļu, kas pārsniedz transfertcenu, proti, EUR 1,96 miljardus, lai transfertcena būtu vienāda ar REV, ANV portfelim piemēroto aktīvu garantiju var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu. Lai varētu īstenot apvērsi pilnā apmērā, ir jāizpilda šā lēmuma II pielikumā paredzētie nosacījumi. Ņemot vērā šos apsvērumus, ir izkliedētas lēmumā sākt procedūru minētās šaubas.

         c)   Pārstrukturēšanas atbalsta saderība

               (155)

               Visi pasākumi, ko Komisija ir noteikusi kā valsts atbalstu, tika ņemti vērā saistībā ar BayernLB pārstrukturēšanu. Savā lēmumā Komisijai ir jāpārbauda visi šie pasākumi, tostarp Austrijas veiktie pasākumi. Noteikumi, ko piemēro finanšu iestādēm piešķirtajam pārstrukturēšanas atbalstam pašreizējās krīzes apstākļos, ir izklāstīti Komisijas paziņojumā par finanšu nozares dzīvotspējas atjaunošanu un tās pārstrukturēšanas pasākumu novērtējumu pašreizējās krīzes apstākļos atbilstīgi valsts atbalsta noteikumiem (Pārstrukturēšanas paziņojums) (58). Pārstrukturēšanas paziņojumā ir noteikts: lai finanšu iestādes pārstrukturēšana pašreizējās finanšu krīzes apstākļos būtu saderīga ar iekšējo tirgu saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu, tai ir jāatjauno bankas dzīvotspēja, jāietver atbalsta saņēmēju pietiekams ieguldījums (sloga sadale) un jāierobežo atbalsts līdz nepieciešamajam minimumam, kā arī ir jāietver piemēroti pasākumi konkurences kropļojumu ierobežošanai.

               (156)

               Kad Komisija analizē bankas pārstrukturēšanu saistībā ar pašreizējo finanšu krīzi, tā aplūko atbalsta pasākumus, kuri uzlabo bankas kapitāla situāciju. Šajos lēmumos Komisija neveic detalizētu pārbaudi likviditātes atbalstam vai finansējuma garantijām, kas pārsniedz ieguldījumu, ko tās varētu dot kopējā pārstrukturēšanā. Ņemot vērā šo, Komisija uzskata, ka Vācijas un Austrijas sniegtās dzīvotspējas un finansējuma garantijas ir saderīgas ar iekšējo tirgu.

      Līdz minimumam ierobežots atbalsts

               (157)

               Saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojumu pārstrukturēšanas atbalstam ir jānodrošina, ka banka var atjaunot dzīvotspēju, taču tam ir jābūt ierobežotam līdz nepieciešamajam minimumam, lai sasniegtu šo rezultātu. Lēmuma sākt procedūru 99. apsvērumā Komisija norādīja, ka pārstrukturēšanās plānā iekļautie priekšlikumi atbalsta ierobežošanai līdz minimumam nebija tālredzīgi.

               (158)

                  BayernLB ir saņēmusi kapitāla ieguldījumu EUR 10 miljardu apmērā, kas ir lielākā summa, ko ir saņēmusi kāda Vācijas federālās zemes banka. EBI 2011. gada decembra spriedzes testā BayernLB EBI 1. līmeņa pamata kapitāla rādītājs bija 10 %. No 13 Vācijas finanšu iestādēm, kas piedalījās spriedzes testā, BayernLB bija ceturtā vislabāk kapitalizētā: tā bija kapitalizēta labāk nekā visas pārējās Vācijas bankas, kas bija saņēmušas valsts atbalstu (59), izņemot HRE, un labāk kapitalizēta nekā citas lielās bankas, kas nebija saņēmušas kapitāla atbalstu, piemēram, Deutsche Bank un Helaba Landesbank Hessen-Thüringen. Ja nenotiktu nekāda kapitāla glābšana, BayernLB varētu izmantot papildu kapitālu, ko piešķīra kā valsts atbalstu, lai agresīvi konkurētu uz citu banku, jo īpaši federatīvās zemes banku, rēķina ārpus tās iepriekšējās uzņēmējdarbības teritorijas (60). Tāpēc, lai ierobežotu konkurences kropļojumus, ir jānosaka kapitāla ierobežojumi.

               (159)

               Turklāt, ja BayernLB nebūtu jāizmanto savs kapitāls racionāli, tas būtu pasargāts no konkurences. Tā varētu piešķirt kapitālu ar nosacījumiem, kas nav optimāli un kas ilgtermiņā varētu ienest peļņu, kas zemāka par vidējo rādītāju. Šādu pārmērīgu kapitalizēšanu varētu izmantot, lai absorbētu zaudējumus, ko radītu neapdomīgi ieguldījumi, un tā ļautu neefektīvi kontrolēt kredītrisku. Tādējādi tā neradītu pareizo stimulu struktūru, lai nodrošinātu dzīvotspējas atgūšanu. Turklāt pārmērīga kapitalizēšana arī neļautu bankai gūt konkurētspējīgu RoE
                   (61).

               (160)

               Neatkarīgi no šīm grūtībām Vācija nav piedāvājusi risinājumu, kas ļautu atlīdzināt lieko kapitālu.

               (161)

               Tomēr kapitāla palielinājumu veido kapitāla ieguldījums EUR 7 miljardu apmērā un pasīvā līdzdalība EUR 3 miljardu apmērā. Pasīvā līdzdalība ir atmaksājams instruments. Turklāt to nodrošināja, pirms apstiprināja Bāzele III noteikumus, un tā nekvalificēsies kā EBI kapitāls, tiklīdz tiks ieviesti Bāzele III noteikumi. Tā kā pasīvajai līdzdalībai ir 10 % kupons, vidējā termiņā tā kļūs par ekonomiski dārgu finansējuma avotu un ierobežos BayernLB peļņas sadales spējas, kas savukārt padara banku nepievilcīgu no jaunu kapitāla investoru viedokļa.

               (162)

               Turklāt saskaņā ar pārstrukturēšanas plānu banka plāno gūt peļņu pārstrukturēšanas periodā. Šī peļņa būs nesadalāma, jo BayernLB tiek pārstrukturēta. Aplūkojot šo vienlaikus ar pārstrukturēšanas plānā paredzēto riska pozīciju samazināšanu, var paredzēt, ka bankas kapitalizācija palielināsies katru gadu, kas uzlabos tās spēju veikt atmaksu. Turklāt Vācija ir apņēmusies samazināt riska pozīcijas papildus samazinājumam, kas ir paredzēts pārstrukturēšanas plānā, kas atbrīvotu papildus 10 % BayernLB kapitāla.

               (163)

               Pamatojoties uz to, Komisija pieprasīja Vācijas iestādēm iesniegt pasīvās līdzdalības EUR 3 miljardu apmērā atmaksas grafiku līdz 2018. gadam, kad tā vairs neatbildīs visām prasībām, lai to varētu atzīt par pamata kapitālu uzraudzības vajadzībām. Atbildot uz to, Vācijas iestādes iesniedza atmaksas grafiku, kas atainots 10. tabulā “Hipotētisks atmaksas grafiks, izņemot papildu kapitālu, ko varētu nopelnīt, veicot BayernLabo aizdevumu nominālās vērtības uzskaiti”.

               (164)

               Komisija uzskata, ka atbalstu var ierobežot līdz nepieciešamajam minimumam, atmaksājot pasīvo līdzdalību EUR 3 miljardu apmērā, kā norādīts 10. tabulā. Atmaksa ir atbilstoša, ņemot vērā, pirmkārt, bankas prognozes un, otrkārt, jaunākās regulējuma prasības, kas nosaka, ka ir jākapitalizē 1. līmeņa pamata kapitāls, kas pārsniedz 9 %, un jānodrošina rezerve (ko paredz arī Bāzele III noteikumi). Pamatojoties uz to, saskaņā ar II pielikumā sīki izklāstīto atmaksu Komisija uzskata, ka pārstrukturēšanas atbalsts ir ierobežots līdz minimumam, kas nepieciešams dzīvotspējas atjaunošanai.

               (165)

               Komisija norāda, ka BayernLabo atmaksas grafika pamatā ir konkrēti grāmatvedības un tiesiski pieņēmumi, kaut arī pastāv noteiktas neskaidrības par piemērojamo regulējumu. Ja pieņēmumi mainīsies, atmaksa ir jāveic saskaņā ar 11. tabulu.

               (166)

               Komisija izvērtēs bankas dzīvotspēju, pamatojoties uz atmaksas grafiku un bankas un tās akcionāru ieguldījumu.

      Ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošana

               (167)

               Izvērtējot pārstrukturēšanas plānu, Komisijai ir jāpārliecinās, ka banka spēj atjaunot ilgtermiņa dzīvotspēju bez valsts atbalsta (Pārstrukturēšanas paziņojuma 2. iedaļa). Paziņojumā sākt procedūru tika paustas bažas saistībā ar šo.

               (168)

               Saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojumu ilgtermiņa dzīvotspēja ir sasniegta, ja banka pati saviem spēkiem spēj konkurēt kapitāla tirgū atbilstīgi attiecīgajām regulējuma prasībām. Lai to varētu izdarīt, bankai ir jāspēj segt visas savas izmaksas un, ievērojot bankas riska profilu, gūt atbilstīgu peļņu no pašu kapitāla. Ilgtermiņa dzīvotspējai arī nepieciešams, lai jebkurš saņemtais valsts atbalsts tiktu atmaksāts noteiktā laikā, kā tas tika plānots, piešķirot šo atbalstu, vai arī par to tiktu atlīdzināts saskaņā ar normāliem tirgus nosacījumiem, tādējādi nodrošinot, ka jebkāda veida papildu valsts atbalsts tiek izbeigts. Dzīvotspēja ir jāatjauno, veicot iekšējus pasākumus un pamatojoties uz ticamu pārstrukturēšanas plānu, kā arī ir jānosaka bankas grūtību un nepilnību iemesli un jāpaskaidro, kā pārstrukturēšana tos novērsīs. Jo īpaši, veiksmīga pārstrukturēšana nozīmē atteikšanos no visām darbības jomām, kas vidējā termiņā turpinātu nest strukturālus zaudējumus.

               (169)

               Komisija secina, ka šī prasība ir izpildīta, jo pārstrukturēšanas plānā ir paredzēta būtiska riska samazināšana bankas kapitāla tirgus darbībās gan apmēra, gan sarežģītības ziņā un ar to samazina bankas ārvalstu darbības, lai uzmanību pievērstu jomai, kas ir bankas pamata specializācija, galvenokārt komercbankas pakalpojumi fiziskām personām un maziem un vidēja lieluma uzņēmumiem, kas atrodas bankas reģionālajos pašmāju tirgos.

               (170)

               Pārstrukturēšanas paziņojuma 13. punktā ir noteikts, ka pārstrukturēšanas plāna pamatā ir jābūt pieņēmumiem, kas salīdzināti ar atbilstīgiem nozares kritērijiem, kas attiecīgi jāpielāgo, ievērojot jaunākos pavērsienus saistībā ar pašreizējo krīzi finanšu tirgos, un tajā jāietver atbilstošs spriedzes līmenis.

               (171)

               Komisija secina, ka BayernLB iesniegtie skaitļi atbilst starptautiskajiem kritērijiem. Makroekonomiskās prognozes atbilst starptautisko iestāžu prognozēm, un valūtu tirgus aplēses var uzskatīt par piesardzīgām. BayernLB EUR/USD prognozes ietver to, ka dolārs 2016. gadā būs vājāks, nekā to paredz pirktspējas paritātes līmenis; tas nozīmē, ka BayernLB ieņēmumi dolāros ir pārvērsti euro piesardzīgi. Salīdzinoši augstajām EUR/USD maiņas kursa prognozēm varētu būt negatīva ietekme uz prognozētajiem neto ienākumiem, jo BayernLB ir vairāk dolāros izteiktu aktīvu nekā pasīvu (62). Prognozētais dolāra līmenis salīdzinājumā ar euro ir zemāks nekā pašreizējais EUR/USD valūtas kursa līmenis un nākotnes līknes līmenis.

               (172)

               Saskaņā ar BayernLB veikto jutīguma analīzi (89. apsvērums) bankas peļņa pieaugtu, ja prognozēs būtu paredzēts, ka dolārs būs spēcīgāks. Šo pieaugumu var izskaidrot ar to, ka BayernLB USD ir vairāk aktīvu nekā pasīvu, un tāpēc, ja dolārs ir spēcīgāks, neto procentu, ko tā saņem dolāros, euro ekvivalents ir lielāks. Ņemot vērā to, ka BayernLB pieņem, ka dolārs būs vājāks, nekā to paredz finanšu tirgi, kā to ataino nākotnes līkne, var uzskatīt, ka pieņēmums ir izturīgs pret spriedzi.

               (173)

               Komisija arī secina, ka BayernLB ir koriģējusi savas prognozes, lai ietvertu vairāku uzņēmumam raksturīgu elementu (Federālās darba tiesas sprieduma, Ungārijas MKB, valūtas risku ierobežošanas izmaksu un nodokļu likmju) negatīvo ietekmi. Tas apliecina, ka bankas finanšu prognozes ir piesardzīgas un tajās ir pietiekami ņemta vērā iespējamā spriedze.

               (174)

               Finanšu prognozes, kuras iesniedza 2012. gada 6. jūnijā, paredz pakāpenisku ienesīguma atjaunošanu, mēreni palielinot ienākumus, vienlaikus samazinot izdevumus. Prognozētais ienākumu līmenis atbilst iepriekš sasniegtajam līmenim. Konkrēti, prognozētais ienākumu no riska pozīcijām līmenis (kas ataino aktīvu, kas koriģēti, ņemot vērā risku, spēju radīt ienākumus) atbilst BayernLB līdzinieku prognozēm. Prognozes 4. tabulā ir zemākas nekā 2009. un 2010. gadā sasniegtais līmenis (63). Tāpēc Komisija uzskata, ka ienākumu prognozes ir piesardzīgas. Visas ienākumu komponentes, jo īpaši ienākumi no nodevām, ir prognozētas saskaņā ar iepriekš sasniegto līmeni.

               (175)

                  BayernLB prognozes paredz, ka pārstrukturēšanas periodā uzkrājumi aizdevumu zaudējumiem samazināsies, kas atbilst pieņēmumam, ka vidējā termiņā atjaunosies ekonomikas izaugsme. BayernLB prognozē, ka pārstrukturēšanas periodā izmaksas samazināsies par [15–30] %, kas nozīmē, ka galīgā izmaksu un ienākumu attiecība būs [30–60] %. Šāds līmenis atbilst tam, kāds ir citās bankās, kas saņēmušas atbalstu (64). Komisija uzskata, ka, lai atjaunotu dzīvotspēju, izmaksu un ienākumu attiecība ir jāuzlabo. Ņemot vērā BayernLB uzņēmējdarbības modeli, kurā nav filiāles, kas sniedz pakalpojumus fiziskām personām (filiāles, kas sniedz pakalpojumus fiziskām personām, parasti palielina fiziskās personas apkalpojošo banku izmaksu un ienākumu attiecību), iepriekšējās izmaksu un ienākumu attiecības nevar uzskatīt par ilgtspējīgām.

               (176)

               Attiecībā uz finansējumu problēma, ar ko vidējā termiņā saskaras federālās zemes bankas, ir valsts garantētā parāda, uz kuru attiecas iepriekš iegūtas tiesības, aizstāšana. Parāds, uz kuru attiecas iepriekš iegūtas tiesības, ir lēts finansējuma avots valsts bankai, ko nevar aizstāt ar tādām pašām izmaksām. BayernLB 2010. gada beigās bija EUR 58 miljardus liels neatmaksāts parāds, uz kuru attiecas iepriekš iegūtas tiesības. Faktiski visa šī parāda atmaksas termiņš ir 2015. gada beigas. Komisija norāda, ka saistības, uz kurām attiecas iepriekš iegūtas tiesības un kuru atmaksas termiņš tuvojas, ir pietiekami kompensētas, samazinot bilanci par EUR 70 miljardiem, kā to prognozēja BayernLB 2011. gada jūnijā.

               (177)

               Vēlāk, tā kā banka piedāvāja vēl lielākus samazinājumus, Vācijas iestādes apņēmās nodrošināt, ka bilance kopumā tiks samazināta līdz EUR 240 miljardiem. Finansēšanas plānā, ko iesniedza 2011. gada jūnijā, bija vairāki vāji punkti attiecībā uz konkrētu finansējuma avotu pieejamības ticamību. Pirmkārt, plāna pamatā bija pieņēmums, ka korporatīvo klientu noguldījumi palielināsies par EUR [2–8] miljardiem, kas ir pieaugums par […] % salīdzinājumā ar 2010. gadu. Otrkārt, prognozēja, ka banka palielinās B noguldījumu, ko izveidoja ar krājbanku starpniecību, par EUR [1–5] miljardiem, kas ir pieaugums par […] % salīdzinājumā ar 2010. gadu. Šīs bažas ir novērstas, veicot papildu samazinājumu par EUR [3–10] miljardiem, vēl vairāk samazinot finansējuma ziņā ietilpīgas uzņēmējdarbības jomas (nekustamo īpašumu, korporatīvo klientu un projektu finansēšanu). Turklāt BayernLB ir iesniegusi ticamu informāciju par pieejamiem alternatīvajiem finansējuma avotiem, konkrēti, iespēju emitēt vairāk segtu obligāciju (Pfandbriefe).

               (178)

               Komisija arī raugās pozitīvi uz samazināto paļaušanos uz nenodrošināto starpbanku tirgus finansējumu, kā atainots 6. tabulā.

               (179)

               Pārstrukturēšanas paziņojuma 13. punktā ir norādīts, ka ilgtermiņa dzīvotspēja ir panākta tad, kad banka spēj gūt atbilstīgu peļņu no pašu kapitāla, ņemot vērā tās augsto riska profilu. Neveicot atmaksu, banka nevarētu gūt pietiekamu RoE, lai varētu konkurēt tirgū par kapitālu. Pēc pārstrukturēšanas banka gūtu [5–10] % lielu RoE, pieņemot, ka kapitāla rādītājs ir 10 %. RoE aprēķinos 4. tabulā ir pieņemts, ka kapitāla rādītājs ir 10 %, kas bija EBI 1. līmeņa pamata kapitāla rādītājs, ko EBI noteica BayernLB 2011. gada decembrī kapitāla pārbaudē. Tas ir arī rādītājs, ko izmanto BayernLB, lai parādītu RoE savās prognozēs (skatīt 4. tabulu). Tomēr, ja atmaksa netiks veikta, bankas kapitāla rādītājs varētu būt daudz augstāks (kā paskaidrots 159. apsvērumā; BayernLB kapitāla rādītāji varētu paaugstināties no 10 % 2011. gada decembrī, pamatojoties uz peļņas prognozēm visā periodā, tikai tad, ja šī peļņa tiktu saglabāta), lai RoE būtu zemāka nekā prognozēts.

               (180)

               Veicot papildu samazinājumu EUR 10 miljardu apmērā riska pozīcijā, ko ir apņēmusies paveikt Vācija, apvienojumā ar II pielikumā noteikto atmaksas grafiku, RoE rādītājs ir noteikts aptuveni [7–12] % 2016. gadā. Šāds RoE uzlabojums ir iespējams tāpēc, ka Vācija ir apņēmusies papildus samazināt riska pozīcijas tā, ka tas neietekmētu peļņu. Pamatojoties uz diviem ilustratīviem scenārijiem, kurus banka varētu īstenot, ir pierādīts, ka šāda samazināšana, neietekmējot peļņu, ir ticama.

               (181)

               Tomēr samazināšana varētu nodrošināt, ka tiek izpildīta dzīvotspējai nepieciešamā pietiekama ienesīguma prasība, tikai tad, ja iegūto kapitālu izmanto, lai atmaksātu bankas papildu kapitālu. Pārstrukturēšanas perioda beigās sasniegtai RoE rādītājs atbilst BayernLB līdzinieku prognozēm (65).

               (182)

               Saskaņā ar II pielikumā noteikto atmaksas grafiku pasīvā līdzdalība tiks atmaksāta pilnā apmērā, kas pretējā gadījumā apgrūtinātu bankas ienesīgumu. Pasīvā līdzdalība būtu jāatlīdzina lielākā apmērā nekā bankas RoE, un tā vairs nekvalificēsies kā 1. līmeņa pamata kapitāls saskaņā ar Bāzele III noteikumiem. Atmaksa pilnā apmērā ir nodrošināta saskaņā ar iesniegto pārstrukturēšanas plānu, savukārt bankas kapitalizācija ir saglabāta pietiekamā līmenī.

               (183)

               RoE rādītājs ir jāanalizē, ņemot vērā bankas riska profilu. Iepriekš BayernLB aktīvi darbojās ārpus Vācijas. Jo īpaši korporatīvo klientu jomā BayernLB izsniedza aizdevumus pusēm, kam nebija saistības ar kādu BayernLB klientu mītnes valstī, un projektiem, kuriem nebija būtiska nodrošinājuma. Projekta finansējums bija vērsts uz ārvalstu projektiem, kuriem vienīgā maksājumu garantija bija paredzamā nākotnes naudas plūsma no finansētajiem projektiem.

               (184)

               Vācija ir apņēmusies stingri ierobežot riska pozīcijas starptautiskajās darbībās šajās uzņēmējdarbības jomās. Vācija ir arī apņēmusies ierobežot bankas uzņēmējdarbību ar klientiem, kuri ir saistīti ar bankas pašmāju tirgu, pamatojoties uz skaidri noteiktu definīciju, lai ierobežotu riska darījumus ar klientiem, ar kuriem tai nav attiecību, pamatojoties uz bankas reģionālās uzņēmējdarbības modeli. Pārorientējot bankas darbību, relatīvais riska līmenis samazināsies. Ņemot vērā pamatojumu, prognozēto RoE aptuveni [7–12] % apmērā var uzskatīt par pieņemamu.

               (185)

               Pārstrukturēšanas paziņojuma 13. punktā ir pieprasīts arī tas, ka bankai pēc pārstrukturēšanas darbību veikšanas ir jābūt pietiekami kapitalizētai. Tādējādi, pamatojoties uz piesardzīgu izvērtējumu, pašreizējai un gaidāmai kapitāla pietiekamībai ir jāatbilst spēkā esošajam uzraudzības regulējumam (66). Komisija ir noteikusi, ka pieņēmumi ir uzskatāmi par piesardzīgiem un tie pieļauj atbilstošu spriedzi saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojuma 13. punktu. Turklāt pēc Komisijas pieprasījuma iesniegto kapitāla prognožu pamatā ir atmaksu grafiks, kas parāda, ka pašreizējais un gaidāmais kapitāla pietiekamības līmenis atbilst regulatora norādītajam līmenim, kas minēts 79. apsvērumā. Tādējādi tie atbilst jaunākajai regulējuma prasībai, kas nosaka, ka kapitalizācijai ir jāpārsniedz 9 % EBI 1. līmeņa pamata kapitāla plus rezerve. Tādējādi nodrošina arī atbilstību Bāzele III noteikumiem.

               (186)

               Komisija neuzskata, ka būtu jāņem vērā papildu spriedze. Pirmkārt, EBI aprēķinos, kas attiecas uz 9 % kapitāla pārbaudi, ir ņemta vērā tikai valsts parāda radītā spriedze, kas BayernLB gadījumā nav būtiska. Turklāt 2011. gada jūnija EBI spriedzes testā makrospriedzi un individuālo spriedzi piemēroja tikai 5 % EBI 1. līmeņa pamata kapitāla rādītājam. Pašlaik Komisijai nav nekādu norāžu par to, ka EBI varētu pieprasīt spriedzes testu, apvienojot abu pārbaužu pieejas. Šāda kombinācija nav pieprasīta arī nevienas citas Vācijas bankas pārstrukturēšanas novērtējumā. Tā vietā BaFin tikai lūdza bankām izpildīt 9 % EBI 1. līmeņa pamata kapitāla prasību (67). Tāpēc tagad Komisija var strādāt, tikai pamatojoties uz to, ka nepieciešamā kapitāla pietiekamība ir tāda pati kā 2011. gada decembra kapitāla pārbaudē plus papildu rezerve, kā norādīts 79. apsvērumā. Šis pieņēmums ir vēl saprātīgāks, ņemot vērā to, ka prognozēs jau ir ņemta vērā paredzamā ar banku un makroekonomikas vidi saistītā spriedze.

               (187)

               Jebkurā gadījumā Komisija atzinīgi vērtē finanšu uzrauga nozīmi. Komisija piekrīt tam, ka II pielikumā noteikto pienākumu atmaksāt gada iemaksu apstiprina tiesiski. Tādējādi iemaksu atmaksas saskaņā ar atmaksas grafiku ir jāapstiprina BaFin. Ja BaFin aizliedz vai neapstiprina iemaksas atmaksu, Komisija piekrīt, ka attiecīgais pienākums atmaksāt attiecīgo summu tiek atlikts. Tomēr, ja sākotnēji atliktās summas atmaksa netiek apstiprināta nākamajā gadā vai atkal tiek aizliegta, tiks apdraudēta pārstrukturēšanas plāna ieviešana, un tāpēc Vācijai būs jāiesniedz Komisijai pārstrukturēšanas plāns ar grozījumiem.

               (188)

               Tikai tas, ka uzraudzības iestāde aizliedz vai neatļauj atmaksu, automātiski nenozīmē, ka banka tiek atbrīvota no atmaksāšanas pienākuma: bankai ir jārīkojas. Ja banka nespēj veikt atmaksu, kaut arī visas regulatora noteiktās prasības ir izpildītas, papildu kapitālu ir iespējams atbrīvot, samazinot RSA. Turklāt ikviena kavējuma gadījumā būs nepieciešami papildu kompensējoši pasākumi (68). Tāpēc Komisija uzstāj uz principu, ka Vācijas pārstrukturēšanas plānā ar grozījumiem ir jābūt papildu kompensējošiem pasākumiem. Tas ir atainots II pielikuma 4. punktā.

               (189)

               Tomēr jānorāda: ja nākotnē reglamentējošās kapitāla prasības būs ievērojami zemākas par šajā lēmumā paredzētajām, Komisija varētu veikt samērīguma novērtējumu, kāds ir minēts 14. punkta trešajā teikumā Komisijas Paziņojumā par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu no 2012. gada 1. janvāra atbalsta pasākumiem banku labā saistībā ar finanšu krīzi (69); tas varētu izraisīt nepieciešamību veikt tikai dažus papildu pārstrukturēšanas pasākumus.

               (190)

               Saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojumu ir jāizvērtē arī, vai pārstrukturēšanas plāns novērš pašreizējās vai iespējamās nepilnības korporatīvās pārvaldības struktūrā. Komisija secina, ka pārstrukturēšanās plānā ir paredzētas būtiskas pārmaiņas bankas tiesiskajā struktūrā un korporatīvajā pārvaldībā, kas padarīs BayernLB mazāk jutīgu pret iespējamu akcionāru ietekmi un ļaus nodrošināt labāku korporatīvo pārraudzību.

               (191)

               Veicamie pasākumi nodrošinās, ka BayernLB neatšķirsies no saviem konkurentiem statūtu, iekšējās politikas un procedūru, kā arī tās pārvaldes struktūru nozīmes un sastāva ziņā. Ir pietiekami aizsardzības pasākumi pret lēmumiem, kas saistīti ar uzņēmējdarbību un ir pieņemti, pamatojoties uz nekomerciāliem apsvērumiem. Turklāt būtiski palielinās korporatīvās pārraudzības kvalitāte. Dažādu struktūru (akcionāru sanāksmes, uzraudzības padomes un izpilddirektoru padomes) pienākumi ir skaidrāk un stingrāk nodalīti, un uzraudzības padomes profesionalitāte uzlabosies, iekļaujot tajā neatkarīgus ekspertus un paredzot “atbilstošu un piemērotu” pārbaudījumu, kas jānokārto katram padomes loceklim.

               (192)

               Korporatīvās pārvaldības regulējums atbilst prasībām, kas attiecas uz privātiem uzņēmumiem, un tā piemērošana ir paplašināta, ietverot Vācijas korporatīvās pārvaldības kodeksa (brīvprātīgu) ieviešanu.

               (193)

               Bankas akcionāru sanāksmei būs standarta akcionāru sanāksmes pilnvaras bez jebkādas papildu ietekmes. Saskaņā ar korporatīvās pārvaldības kodeksu puse uzraudzības padomes locekļu būs neatkarīgi. Visiem uzraudzības padomes locekļiem piemēros kvalitatīvās prasības, kuras ieviesis Vācijas regulators BaFin un ar kurām nodrošina jaunievēlēto uzraudzības padomes locekļu minimālu kvalifikāciju. Pārstrukturēšanas periodā uzraudzības padomes priekšsēdētājs būs neatkarīgs loceklis. Ieviesīs arī revīzijas un riska komitejas, un tās darbosies saskaņā ar labāko korporatīvās pārvaldības praksi.

               (194)

               Tāpēc kopumā ļoti iespējams, ka ar BayernLB pārstrukturēšanas plānu atjaunos tās ilgtermiņa dzīvotspēju.

      Bankas pašas ieguldījums

               (195)

               Pārstrukturēšanas paziņojumā ir teikts: lai saglabātu atbalstu minimālā līmenī, bankai vispirms ir jāizmanto pašu līdzekļi pārstrukturēšanas finansēšanai un ar pārstrukturēšanu saistītās izmaksas ir jāsedz ne tikai valstij, bet arī tiem, kas ieguldījuši attiecīgajā bankā. Lēmumā sākt procedūru Komisija norādīja, ka nodalīšanas, ko piedāvāja kā bankas pašas ieguldījumu, piemērošanas joma palikusi neskaidra.

               (196)

               Vienlaikus Vācija ir apņēmusies nodrošināt, ka līdz pārstrukturēšanas perioda beigām BayernLB pārdos [40–70] meitasuzņēmumu vai daļas. Banka jau ir pārdevusi lielāko daļu savu meitasuzņēmumu un plāno pabeigt visu pārdošanas procesu ne vēlāk kā līdz […]. Finanšu daļas, ko ir plānots pārdot, ir minētas I pielikuma 11. punktā un III pielikumā un ietver LBS Bayern, MKB un Banque LB Lux SA, kas ir vieni no lielākajiem BayernLB meitasuzņēmumiem. Gūtos ieņēmumus un peļņu izmantos, lai segtu pārstrukturēšanas izmaksas un palīdzētu nodrošināt, ka atbalsts saglabājas minimālā līmenī.

               (197)

               Turklāt, lai nodrošinātu, ka pārstrukturēšanas periodā bankas īpašnieki ir pēc iespējas vairāk iesaistīti pietiekamas kapitāla bāzes atjaunošanā, Vācija ir apņēmusies nodrošināt, ka banka ieturēs dividendes un nemaksās kuponus, izņemot tos, kuru izmaksāšana ir bankas juridisks pienākums, līdz pārstrukturēšanas perioda beigām vai ilgāk, ja līdz tam nebūs atmaksāta brīvvalsts pasīvā līdzdalība. Saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojuma 26. punktu tas nodrošinās, ka BayernLB neizmantos valsts atbalstu, lai atlīdzinātu pašu līdzekļus, ja peļņa ir nepietiekama, lai veiktu šādus maksājumus. Pagarinātais aizliegums attiecībā uz dividendēm un hibrīdkuponiem arī palīdzēs BayernLB izpildīt atmaksas grafiku.

               (198)

               Cits aspekts attiecas uz Krājbanku asociāciju, kas nepiedalījās 2008. gada glābšanas pasākumos, kaut arī tā bija BayernLB akcionāre. Tā kā Krājbanku asociācija nepiedalījās glābšanā, tās daļa ir būtiski samazināta, taču šajā laikā tā ir piekritusi dažādiem papildu ieguldījumiem.

               (199)

               Pirmkārt, pašreiz krājbankām ir atsevišķa pasīvā līdzdalība kopā EUR [770–810] miljonu apmērā, kā paskaidrots 76. apsvērumā, un, lai uzlabotu bankas kapitāla kvalitāti un nodrošinātu, ka krājbanku piešķirtais kapitāls tiek uzskatīts par EBI 1. līmeņa pamata kapitālu, krājbankas ir piekritušas atpirkt šo pasīvo līdzdalību […]. Krājbanku asociācija vēlreiz ieguldīs EUR [810–840] miljonus pašu kapitālā, tādējādi palielinot savu daļu BayernLB
                   (70). Tādējādi krājbankas zaudēs savas tiesības uz uzticamākiem procentu maksājumiem, bet uz dividendēm attiecinātais aizliegums nozīmē, ka tās nesaņems attiecīgus dividenžu maksājumus vidējā termiņā.

               (200)

               Otrkārt, Krājbanku asociācija ir piekritusi līdz 2012. gada beigām iegādāties LBS par taisnīgu cenu – EUR 818,3 miljoniem. Nosakot cenu, Krājbanku asociācija nepiemēroja atlaidi, ņemot vērā to, ka krājbankas ir galvenais LBS produktu izplatīšanas kanāls, kā to būtu darījis arī privāts ieguldītājs.

               (201)

               Visu šo pasākumu rezultātā akciju pakete, kas sākotnēji tika samazināta līdz 6 %, būtiski palielināsies, iespējams, līdz 25 %.

               (202)

               Visbeidzot, jānorāda, ka Vācija atgūs visu aktīvu garantijas daļu, kas pārsniegs REV. Tāpēc sloga sadali starp banku un tās akcionāriem var uzskatīt par atbilstošu; bažas, kas saistībā ar šo tika paustas lēmumā sākt procedūru, ir izkliedētas.

      Pasākumi, kas ierobežo konkurences kropļojumus

               (203)

               Visbeidzot, Pārstrukturēšanas paziņojumā ir noteikts, ka pārstrukturēšanas plānā ir jāiekļauj pasākumi, kas ierobežo konkurences kropļojumus. Šiem pasākumiem ir jābūt īpaši izstrādātiem, lai novērstu kropļojumus tirgos, kuros pēc pārstrukturēšanas darbosies banka, kas saņem atbalstu. Šādu pasākumu būtība un veids ir atkarīgi no diviem kritērijiem: pirmkārt, atbalsta apmēra un nosacījumiem, un apstākļiem, kādos to piešķīra; un, otrkārt, to tirgu raksturlielumiem, kuros darbosies atbalsta saņēmējs. Turklāt Komisijai ir jāņem vērā atbalsta saņēmējas bankas paša ieguldījuma apjoms un sloga sadalījums pārstrukturēšanas periodā.

               (204)

               Lēmumā sākt procedūru Komisija norādīja, ka ierosinātie pasākumi konkurences kropļojumu novēršanai ir nepietiekami. Atjaunotajā pārstrukturēšanas plānā ir paredzēti šādi papildu pasākumi.

               (205)

               Šajā gadījumā atbalsts ir aptuveni EUR 15,8 miljardi kapitāla atbalstam: tas ietver rekapitalizāciju EUR 10 miljardu apmērā, garantiju režīmu EUR 4,8 miljardu apmērā un BayernLabo kapitāla EUR 1 miljarda apmērā pārcelšanu uz BayernLB. Šajā summā nav ietvertas SoFFin piešķirtās likviditātes garantijas aptuveni EUR 15 miljardu apmērā (no kurām EUR 5 miljardi tika izmantoti) (71) un Austrijas piešķirtās finansējuma garantijas EUR 2,638 miljardu apmērā, ko BayernLB piekrita atstāt HGAA. Atbalsta summa EUR 15,8 miljardu apmērā ir ekvivalenta 8 % riska svērto aktīvu pēc pasākumu īstenošanas (riska pozīcijas EUR 198 miljardu apmērā 2008. gadā). Summa vēl vairāk palielinās, ja ir paredzēts iekļaut garantijas EUR 2,638 miljardu apmērā, ko banka saņēma no Austrijas, un EUR 15 miljardus, ko tā saņēma no SoFFin (no kuriem faktiski izmantoja EUR 5 miljardus). Tāpēc atbalsta saņēmējam piešķirtais atbalsts ir ļoti liels. Lai ierobežotu iespējamos konkurences kropļojumus, būs nepieciešami vērienīgi pasākumi, kaut arī ir ņemts vērā atbilstošs bankas pašas ieguldījums un sloga sadale starp atbalsta saņēmēju un tās akcionāriem pārstrukturēšanas periodā.

               (206)

               Jaunajā pārstrukturēšanas plānā prognozētais bilances samazinājums ir ievērojami palielināts salīdzinājumā ar sākotnējo pārstrukturēšanas plānu. Pamatojoties uz aktīviem 2008. gada beigās, BayernLB samazinās savu bilanci par 51 % no EUR 421,7 miljardiem līdz EUR 206 miljardiem (EUR 239,4 miljardiem 2015. gadā).

               (207)

               Saistībā ar šo BayernLB ir gatava pārdot lielu daļu iekšzemes un ārvalstu meitasuzņēmumu un ievērojami samazināt savu akciju pakešu portfeli. Šī nodalīšana ir jāpabeidz līdz […]. Pretējā gadījumā attiecīgajiem meitasuzņēmumiem vai saistītajiem uzņēmumiem ir jāpārtrauc jaunā uzņēmējdarbības [pēc …]. Pārskats par būtiskākajiem nodalīšanas gadījumiem ir sniegts 12. tabulā.

                  12. tabula

                  Lielāko akciju pakešu nodalīšana

                           Nosaukums

                           Bilance, miljardos EUR (72)

                           RSA, miljardos EUR (72)

                           HGAA

                           44,6

                           [30–35]

                           MKB

                           10,8

                           [7–10]

                           SaarLB

                           20,6

                           [6–9]

                           LB (Suisse)

                           1,2

                           [0–1]

                           LBLux

                           11,8

                           [4–7]

                           LBS

                           [8–12]

                           [2–5]

                           GBW AG

                           2,1

                           [0–2]

               (208)

               Šī nodalīšana ietver visas bankas starptautiskās kredītiestādes. HGAA, kurai bija nepieciešams pārstrukturēšanas atbalsts jau 2008. gadā, nodalīšana ir veicinājusi BayernLB dzīvotspējas atjaunošanu. Tomēr, ja arī HGAA netiek ņemta vērā, nosakot apmēru pasākumiem, kas nepieciešami konkurences kropļojumu ierobežošanai, bilance tik un tā ir samazināta par 45 % (EUR (421,7 – 44,6 =) 377,4 miljardiem salīdzinājumā ar EUR 206 miljardiem).

               (209)

               Turklāt BayernLB samazinās savu starptautisko filiāļu un pārstāvniecību skaitu par septiņām, bet atlikušās filiāles Londonā, Parīzē, Ņujorkā un Milānā būtiski samazinās.

               (210)

               Kopumā Komisija uzskata, ka bankas kopējās bilances samazināšana par vairāk nekā pusi ir atbilstoša, ņemot vērā konkurences kropļojumus, ko izraisa lielais saņemtā atbalsta apmērs. Samazinājums atbilst Komisijas praksei tās lēmumos attiecībā uz citām federālās zemes bankām (73).

               (211)

               Papildus šiem tālejošajiem strukturālajiem pasākumiem BayernLB ir piekritusi arī dažiem rīcības ierobežojumiem. Banka ir apņēmusies pārstrukturēšanas periodā ievērot EUR 500 000 ierobežojumu darbinieku atlīdzībai (fiksētajai un mainīgajai), aizliegumu veikt iegādes un aizliegumu izmaksāt dividendes. Darbinieku atlīdzības ierobežojumus automātiski pagarinās (kaut arī algas ierobežojumi nebūs tik stingri), kamēr pasīvā līdzdalība un apvērse netiks atmaksātas pilnā apmērā, kas diez vai notiks līdz 2019. gadam. Šie pasākumi rada stimulu veikt atmaksu un attur banku no konkurējošu uzņēmumu iegādes, kas novērš BayernLB neorganisku izaugsmi, ko finansē no atbalsta.

               (212)

               Turklāt BayernLB gan darbības jomas, gan apmēra ziņā būtiski ierobežos savu atlikušo starptautisko uzņēmējdarbību korporatīvo klientu, projektu finansēšanas un nekustamo īpašumu jomā, kā norādīts I pielikumā. Tas atbrīvos BayernLB galvenos tirgus citiem uzņēmumiem.

               (213)

               Vācija ir arī apņēmusies nodrošināt, ka BayernLB atteiksies no vairākām tādām jomām kā kuģniecība un aviācija. Arī publiskais finansējums ārpus Bavārijas tiks pārtraukts.

               (214)

               Ņemot vērā šo dažādo pasākumu apvienojumu un iepriekš minēto konstatējumu par to, ka bankas pašas ieguldījums un sloga sadale ir atbilstoši, Komisija uzskata, ka ir pietiekami daudz aizsardzības pasākumu, lai ierobežotu iespējamos konkurences kropļojumus neatkarīgi no lielā valsts atbalsta, ko saņem BayernLB.

      Īstenošana un uzraudzība

               (215)

               Pārstrukturēšanas paziņojuma 5. iedaļā ir teikts, ka, lai Komisija varētu pārbaudīt, vai pārstrukturēšanas plāns tiek īstenots pienācīgi, ir jāiesniedz regulāri ziņojumi. Pirmais ziņojums jāiesniedz ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc pārstrukturēšanas plāna apstiprināšanas. Šim nolūkam Vācijai ir jāieceļ par uzraudzību atbildīgais pilnvarnieks, un uzraudzības ziņojumi jāiesniedz divas reizes gadā.

               (216)

               Atsevišķām atmaksām ir jāsaņem Vācijas regulatora BaFin piekrišana. Ja banka nesasniedz atmaksas grafikā noteiktos mērķus, II pielikuma 4. punktā ir paredzēts, ka Vācija paziņo Komisijai par pārstrukturēšanas plānu ar grozījumiem. Šajā jaunajā plānā būtībā ir jāietver papildu pasākumi konkurences kropļojumu ierobežošanai.

               (217)

               Komisija apliecina, ka I pielikuma 33. punktā minētā riska pozīciju papildu samazināšana tiek veikta, lai nodrošinātu, ka BayernLB var atmaksāt atlikušo pasīvo līdzdalību 2017. gadā. Komisijas novērtējuma pamatā ir riska pozīciju samazināšana, kas ir plānota katrā uzņēmējdarbības jomā I pielikuma 33. punktā minētajā apmērā, un tās sekundārā ietekme uz katru uzņēmējdarbības jomu. Ja, īstenojot plānu, BayernLB atklāj jomas, kuras ir iespējams optimizēt un kuras ietekmē norādīto apmēru jaunu tiesisku vai makroekonomisku notikumu ziņā, Vācijai ir jāpaziņo Komisijai par apmēru izmaiņām, ja vien izmaiņas apmērā, kādā samazina katru uzņēmējdarbības jomu, nepārsniedz [10–15] % 2017. gadā, atbilst kopējam I pielikuma 33. punktā noteiktajam apmēram un neietekmē BayernLB dzīvotspēju, kā izklāstīts pārstrukturēšanas plānā. Ja tiek iesniegts jauns plāns, Komisija apsvērs, vai pārmaiņas veicina atbrīvotā kapitāla palielināšanos, vienlaikus samazinot negatīvo sekundāro ietekmi, un attiecīgi neietekmē bankas dzīvotspēju.

      Secinājumi par pārstrukturēšanu

               (218)

               Saskaņā ar bankas prognozēm un ņemot vērā jaunākās regulējuma prasības par to, ka kapitalizācijai ir jābūt vairāk nekā 9 % 1. līmeņa pamata kapitāla plus rezervei, un Bāzele III noteikumus, Komisija uzskata, ka pārstrukturēšanas pasākumi, tostarp Vācijas apņemšanās, var atjaunot BayernLB ilgtermiņa dzīvotspēju un ierobežot atbalsta pasākumu radītos konkurences kropļojumus. Atbilstoši noteikumiem par daļas atbalsta pasākumu atmaksu un apvērsi pārstrukturēšanas plānā ir arī noteikts, ka atbalsts ir jāierobežo līdz nepieciešamajam minimumam un bankai ir jāveic pietiekams pašas ieguldījums. Pieņemot, ka II pielikumā noteiktā atmaksas prasība ir izpildīta, var uzskatīt, ka pārstrukturēšanas atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu.

         6.   KRĀJBANKU ASOCIĀCIJAS PRIEKŠROCĪBA

               (219)

               Ir arī mazinātas Komisijas bažas par to, ka Krājbanku asociācija ir guvusi peļņu no glābšanas pasākumiem, pienācīgi neiesaistoties sloga sadalē. Lēmumā sākt procedūru Komisija norādīja, ka oficiālās izmeklēšanas laikā tā varētu novērtēt, cik pareizs ir BayernLB novērtējums un cik pareizi ir Krājbanku asociācijas atlikušās daļas aprēķini. Attiecīgi Komisija nosūtīja Vācijai informācijas pieprasījumu par Krājbanku asociācijas ieguldījumu glābšanā. Vienlaikus tika nodrošināta pietiekama sloga sadale, pārvēršot komercbanku pasīvo līdzdalību un pēc tam Krājbanku asociācijai ieguldot kapitālu, kas palielināja tās akciju paketi. Turklāt Komisija nav atklājusi nekādus pārkāpumus bankas novērtējumā, kas bija pamatā akciju piešķiršanai 2008. gadā. Tāpēc nav iemeslu pārbaudīt jebkādas bažas saistībā ar Krājbanku asociāciju šajā ziņā.

      SECINĀJUMI

               (220)

               Ņemot vērā Vācijas apņemšanās saistībā ar pārstrukturēšanu un II pielikumā ietvertos nosacījumus attiecībā uz daļas atbalsta pasākumu atmaksu un apvērsi, Komisija secina, ka garantiju režīms atbilst Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma 5. iedaļai, ka pārstrukturēšanas atbalsts ir ierobežots līdz nepieciešamajam minimumam un konkurences kropļojumi ir pienācīgi novērsti, kā arī ka iesniegtais pārstrukturēšanas plāns var atjaunot BayernLB ilgtermiņa dzīvotspēju. Tāpēc pārstrukturēšanas atbalsts ir atzīstams par saderīgu ar iekšējo tirgu saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Komisijas 2012. gada 25. jūlija Lēmums par Vācijas un Austrijas piešķirto valsts atbalstu Bayerische Landesbank (lieta SA.28487 (C 16/09,ex N 254/09)) ir atcelts.
   2. pants
   1.   Šādi pasākumi ir uzskatāmi par valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta nozīmē:

               a)

               Bavārijas brīvvalsts veiktā Bayerische Landesbank rekapitalizēšana EUR 10 miljardu apmērā;

               b)

               otrās kārtas zaudējumu garantija garantiju režīma veidā, ko Bavārijas brīvvalsts piešķīra Bayerische Landesbank, EUR 4,8 miljardu apmērā;

               c)

               saistību garantijas, ko Vācija piešķīra Bayerische Landesbank, EUR 15 miljardu apmērā;

               d)

               finansējuma garantija, ko Austrija piešķīra Bayerische Landesbank, EUR 2,638 miljardu apmērā; un

               e)

               Bayerische Landesbodenkreditanstalt kapitāla EUR 1 miljarda apmērā pārcelšana no Bavārijas brīvvalsts uz Bayerische Landesbank.

         2.   1. punktā minētais valsts atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu, ņemot vērā I un III pielikumā noteiktās saistības un II pielikumā izklāstītos nosacījumus.
   3. pants
   Vācija nodrošina, ka 2012. gada 6. jūnijā iesniegtais un 2012. gada 12. jūnijā papildinātais pārstrukturēšanas plāns ir īstenots pilnībā, tostarp I un III pielikumā noteiktās saistības un II pielikumā izklāstītie nosacījumi, saskaņā ar šajos pielikumos noteikto grafiku.
   4. pants
   Divu mēnešu laikā pēc šā lēmuma paziņošanas Vācija iesniedz Komisijai informāciju par šā lēmuma izpildes nolūkā veiktajiem pasākumiem.
   5. pants
   Šis lēmums ir adresēts Vācijas Federatīvajai Republikai un Austrijas Republikai.

      Briselē, 2013. gada 5. februārī

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētāja vietnieks

         Joaquín ALMUNIA

      (1)  OV C 134, 13.6.2009., 31. lpp.
      OV C 85, 31.3.2010., 21. lpp. un OV C 266, 1.10.2010., 5. lpp.

      (2)  Kopš 2009. gada 1. decembra EK līguma 87. un 88. pants attiecīgi kļuva par Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 107. un 108. pantu. Šie divi noteikumu kopumi pēc būtības ir identiski. Šajā lēmumā atsauces uz LESD 107. un 108. pantu attiecīgā gadījumā ir uzskatāmas par atsaucēm uz EK līguma 87. vai 88. pantu.

      (3)  Komisijas 2008. gada 18. decembra Lēmums lietā N 615/08 BayernLB (OV C 80, 3.4.2009., 4. lpp.).

      (4)  Komisijas 2008. gada 9. decembra Lēmums lietā N 557/08 Pasākumi saskaņā ar Likumu par finanšu tirgu stabilitāti un starpbanku tirgus stiprināšanu kredītiestādēm un apdrošināšanas sabiedrībām Austrijā (OV C 3, 8.1.2009., 2. lpp.), pēdējo reizi tā darbības termiņš pagarināts līdz 2011. gada 30. jūnijam ar Komisijas 2010. gada 16. decembra Lēmumu lietā SA.32018 (2010/N) (OV C 20, 21.1.2011., 3. lpp.).

      (5)  Lieta C 16/09 (OV C 134, 13.6.2009., 31. lpp.).

      (6)  Par HGAA piešķirtā atbalsta ietekmi uz banku būs atsevišķs lēmums.

      (7)  OV C 85, 31.3.2010., 21. lpp.

      (8)  OV C 266, 1.10.2010., 5. lpp.

      (9)  Turpmāk dēvēta par lietu SA.32554 (09/C) Pārstrukturēšanas atbalsts “Hypo Group Alpe Adria” labā.

      (10)  Bāzele III ir starptautisks banku tiesiskais regulējums, ko izstrādājusi Bāzeles Banku uzraudzības komiteja: tas ietver reformu pasākumu kopumu banku nozares regulējuma, uzraudzības un risku pārvaldības uzlabošanai.

      (11)  Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par kredītiestāžu un ieguldījumu sabiedrību konsultatīvās uzraudzības prasībām, COM(2011) 452 galīgā redakcija. Komisija 2011. gada 20. jūlijā pieņēma tiesību aktu kopumu, lai stiprinātu banku nozares regulējumu. Šis dokumentu kopums, kas zināms kā CRD IV dokumentu kopums, aizstātu pašreizējās kapitāla prasību direktīvas (2006. gada 14. jūnija Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/48/EK par kredītiestāžu darbības sākšanu un veikšanu (OV L 177, 30.6.2006., 1. lpp.) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/49/EK par ieguldījumu sabiedrību un kredītiestāžu kapitāla pietiekamību (OV L 177, 30.6.2006., 201. lpp.)) ar vienu direktīvu un regulu, kas ir iepriekš minētais Kapitāla prasību regulas projekts.

      (12)  Izvērsts apraksts ir sniegts lēmuma sākt procedūru 2. punktā.

      (13)  Pirms 2008. gada glābšanas pasākumiem Bavārijas brīvvalstij un Krājbanku asociācijai katrai piederēja 50 % akciju.

      (14)  BayernLB izmanto terminu “riska pozīcijas” (Risikopositionen) saskaņā ar terminu, ko izmanto regulators kapitāla rādītāju aprēķinā. Eiropas Banku iestāde 2011. gada decembra spriedzes testā atsaucās uz BayernLB riska pozīcijām kā “riska svērtajiem aktīviem” (RSA). Šajā lēmumā Komisija atsauksies uz šiem aktīviem kā “riska pozīcijām” vai “RSA”.

      (15)  Konfidenciāla informācija

      (16)  Komisijas 2004. gada 20. oktobra Lēmums 2006/739/EK par Vācijas atbalstu Bayerischen Landesbank – Girozentrale (Dokuments attiecas uz EEZ) (OV L 307, 7.11.2006., 81. lpp.).

      (17)  Kapitāla ieguldījuma izvērstu aprakstu skatīt glābšanas lēmuma 13. un turpmākajos apsvērumos.

      (18)  Atzinumā, ko 2010. gada 14. janvārī sniedza Ernst & Young eksperts par BayernLB vērtību 2008. gada 18. decembrī, tika secināts, ka Krājbanku asociācijas daļa bija [< 5] %. Ņemot vērā gaidāmo valsts atbalsta procedūru, netika pieņemts oficiāls lēmums par Krājbanku asociācijai piederošo daļu.

      (19)  Garantiju režīma izvērstu aprakstu skatīt glābšanas lēmuma 20. un turpmākajos apsvērumos.

      (20)  Kā paskaidrots glābšanas lēmuma 23. apsvērumā, portfeļa izmērs bija jāsamazina zem EUR [4–6] miljardiem sešos gados pēc garantijas piešķiršanas. Saskaņā ar paziņojumu pēc tam, pamatojoties uz vienošanos ar garantijas sniedzēju, tirgū bija jāpārdod atlikusī portfeļa daļa. Bavārijas iestādes un attiecīgi banka paredzēja, ka garantijas termiņš, visticamāk, nepārsniegtu sešus gadus.

      (21)  CDOROM ir Montekarlo simulācijas modelis, ko izmanto, lai aprēķinātu noteiktā aktīvu statiskā portfeļa maksājumu paredzamos zaudējumus. To izmanto reitingu analītiķi Moody's ieguldītāju dienestos, lai piešķirtu reitingus statiskajām sintētiskajām nodrošinātajām parādsaistībām. Līdzīgus modeļus un metodoloģijas izmanto, lai novērtētu paredzamos zaudējumus citos samazinātas vērtības aktīvu pasākumos.

      (22)  Skatīt Komisijas 2008. gada 27. oktobra Lēmumu lietā N 512/08 Vācijas kredītiestāžu glābšanas pasākumu kopums, ko aizstāja Komisijas 2008. gada 12. decembra Lēmums lietā N 625/08 Vācijas finanšu iestāžu glābšanas pasākumu kopums, kura izpildes termiņu pagarināja ar Komisijas 2009. gada 22. jūnija Lēmumu lietā N 330/09 (OV C 160, 14.7.2009., 4. lpp.), un Komisijas 2010. gada 23. jūnija Lēmumu lietā N 222/10 (OV C 178, 3.7.2010., 1. lpp.), atjaunots ar Komisijas 2012. gada 5. marta Lēmumu lietā SA.34345 (12/N) (OV C 108, 14.4.2012., 2. lpp.), pēdējo reizi izpildes termiņš pagarināts ar Komisijas 2012. gada 29. jūnija Lēmumu lietā SA.34897 (12/N), kas vēl nav publicēts.

      (23)  Izmantotajā kapitālā, Partizipationskapital, nav balsstiesību.

      (24)  Skatīt 4. zemsvītras piezīmi.

      (25)  Šo un saistītos pasākumus Komisija atļāva ar 2009. gada 23. decembra lēmumu, skatīt 7. zemsvītras piezīmi.

      (26)  HGAA glābšana, ko īstenoja Austrija saskaņā ar iepriekš minētajiem nosacījumiem, nozīmēja, ka BayernLB bija jānoraksta visa HGAA bilances vērtība, kas bija EUR 2,3 miljardi, un jāatsauc HGAA parādi par jau piešķirto finansējumu EUR 825 miljonu apmērā.

      (27)  Savienības mazu un vidēju uzņēmumu (MVU) definīcija atšķiras no tā, ko Vācijā saprot ar Mittelstand, kas šeit tulkots kā “mazi un vidēja lieluma uzņēmumi”; šajā lēmumā Mittelstand – “mazi un vidēja lieluma uzņēmumi” attiecas uz uzņēmumiem, kuru apgrozījums ir līdz EUR 1 miljardam.

      (28)  Skatīt “saikne ar Vāciju” definīciju I pielikuma 6. punktā.

      (29)  Jo īpaši, ņemot vērā nesen ieviesto banku nodevu, ko nenosaka uz ieņēmumu pamata, un Likumu par aizņēmumiem ārvalstu valūtā, par kuriem Komisijai bija vairākas sūdzības.

      (30)  Tā kā pēdējos gados BayernLB cieta zaudējumus, krājbanku pasīvās līdzdalības, ko ietekmēja zaudējumi, nominālā vērtība tika norakstīta no EUR [770–810] miljoniem līdz EUR [700–750] miljoniem.

      (31)  Alternatīva ir pārvērst pasīvo līdzdalību akcijās, nevis vispirms atmaksāt un tad atkal ieguldīt.

      (32)  Lai informācija būtu pilnīga, jāpiemin, ka korekcijām bija arī pozitīva ietekme divos aspektos, pirmkārt, tāpēc, ka atjaunināja plānoto Bāzele III ietekmi (EUR […]), un, otrkārt, atjaunināja pārstrukturēšanas vienības plānu (EUR […] miljoni).

      (33)  Savos peļņas no pašu kapitāla (RoE) aprēķinos BayernLB pieņem, ka kapitāla rādītājs ir 10 %.

      (34)  Tostarp MKB, ko plānots nodalīt ne vēlāk kā līdz […], neietekmējot MKB darbiniekus, […].

      (35)  Savos peļņas no pašu kapitāla (RoE) aprēķinos BayernLB izmanto EBI pamata kapitālu kā aptuvenu pašu kapitālu un pieņem, ka EBI pamata kapitāla rādītājs ir 10 %. Pieņēmumam, ka EBI pamata kapitāla rādītājs ir 10 %, nav kropļojošas ietekmes uz šeit izklāstīto salīdzinošo ienesīguma analīzi.

      (36)  Dati šajā rindā attiecas uz visu BayernLB grupu un ietver uzņēmējdarbības jomas, kuras nav atsevišķi norādītas iepriekšējās rindās.

      (37)  Gewährträgerbehaftete saistības

      (38)  MKB izsniedza fiziskām personām aizdevumus ārvalstu valūtā – Šveices frankos un euro, lai finansētu īpašuma, parasti šo personu mājokļu, iegādi. Tomēr Šveices franka vērtība ar laiku tik ļoti pieauga, ka ārvalstu valūtas parāda apkalpošana būtiski pārsniedza priekšrocības, ko dod aizdevumi, kas izsniegti valūtā ar ievērojami zemākām procentu likmēm nekā pašmāju valūtai. Lai mazinātu slogu aizņēmējiem, Ungārijas parlaments septembrī izdeva Likumu par ārvalstu valūtā izsniegtu aizdevumu atmaksu, piešķirot privātpersonām tiesības atmaksāt savus ārvalstu valūtā paņemtos hipotekāros kredītus pēc tāda kursa, kas ir daudz zemāks nekā tirgus valūtas kurss.

      (39)  BayernLabo ir pilnvarota izsniegt subsidētus aizdevumus, rīkojoties kā BayernLB attīstības banka.

      (40)  Savos peļņas no pašu kapitāla (RoE) aprēķinos BayernLB izmanto EBI pamata kapitālu kā aptuvenu pašu kapitālu un pieņem, ka EBI pamata kapitāla rādītājs ir 10 %.

      (41)  Savos peļņas no pašu kapitāla (RoE) aprēķinos BayernLB izmanto EBI pamata kapitālu kā aptuvenu pašu kapitālu un pieņem, ka EBI pamata kapitāla rādītājs ir 10 %.

      (42)  Tostarp iepriekšējie apvērses maksājumi, sākot ar 2010. gadu.

      (43)  Tostarp iepriekšējie apvērses maksājumi, sākot ar 2010. gadu.

      (44)  Sk. 3. zemsvītras piezīmi.

      (45)  Skatīt Komisijas 2008. gada 21. oktobra Lēmumu 2009/775/EK par valsts atbalstu C 10/08 (ex NN 7/08), ko Vācija sniegusi IKB Deutsche Industriebank AG pārstrukturēšanai (OV L 278, 23.10.2009., 32. lpp., 77. apsvērums); Komisijas 2009. gada 18. novembra Lēmumu lietā N 428/09 Lloyds (OV C 46, 24.2.2010., 2. lpp.); Komisijas 2010. gada 20. maija Lēmumu lietā N 256/09 Ethias (OV C 252, 18.6.2010., 5. lpp.); Komisijas 2009. gada 4. novembra Lēmumu lietā C 32/09 Sparkasse KölnBonn (OV C 2, 6.1.2010., 1. lpp.).

      (46)  OV C 72, 26.3.2009., 1. lpp.

      (47)  Skatīt lietu C-334/07 P Komisija pret Freistaat Sachsen [2008], Krājums, I-9465. lpp., 53. punkts, kur Tiesa apstiprināja, ka paziņots pasākums ir jāvērtē atbilstīgi noteikumiem, kas ir spēkā lēmuma pieņemšanas dienā.

      (48)  Skatīt Komisijas 2010. gada 26. februāra Lēmumu 2010/606/ES par valsts atbalstu C 9/09 (NN 45/08; NN 49/08 un NN 50/08), ko Beļģijas Karaliste, Francijas Republika un Luksemburgas Lielhercogiste piešķīrušas Dexia SA (OV L 274, 19.10.2010., 54. lpp., 153. apsvērums); Komisijas 2011. gada 20. septembra Lēmumu lietā C 29/09 HSH, vēl nav publicēts, 155. apsvērums.

      (49)  60 % nominālās vērtības, skatīt lēmuma sākt procedūru 26. apsvērumu.

      (50)  Skatīt 21. zemsvītras piezīmi.

      (51)  Saistībā ar šo Vācija apgalvoja, ka mērķis vienmēr ir bijis HGAA finanšu pārstrukturēšana, arī tad, ja Austrija nebūtu iesaistījusies.

      (52)  Skatīt 15. zemsvītras piezīmi.

      (53)  OV C 356, 6.12.2011., 7. lpp.

      (54)  Skatīt I pielikuma 3. punktu.

      (55)  Skatīt 52. un 71. apsvērumu.

      (56)  Skatīt, piemēram, Komisijas 2009. gada 15. decembra Lēmumu 2010/395/ES par valsts atbalstu C 17/09 (ex N 265/09), ko Vācija sniegusi Landesbank Baden-Württemberg pārstrukturēšanai (OV L 188, 21.7.2010., 1. lpp.).

      (57)  Skatīt LBBW lēmumu, 64. un 65. apsvērumu. Saskaņā ar tiesību akta pašreizējo redakciju pašu kapitālā ir jābūt vismaz 50 % 1. līmeņa kapitāla. Proti, lai izpildītu reglamentējošās kapitāla prasības, nepieciešamos pašu līdzekļus jeb pašu kapitālu var veidot vismaz 50 % 1. līmeņa kapitāla un ne vairāk kā 50 % 2. līmeņa kapitāla. Saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas 2008. gada 20. novembra ieteikumu par rekapitalizāciju 1. līmeņa kapitāla un 2. līmeņa kapitāla cenu atšķirība ir 1,5 %, tāpēc atbilstoši būtu samazināt 2. līmeņa kapitāla atlīdzību par 150 bāzes punktiem. Saskaņā ar Paziņojumu par rekapitalizāciju pieņemot, ka 7 % ir atbilstoša atlīdzība par 1. līmeņa kapitālu, atlīdzībai par 2. līmeņa kapitālu būtu jābūt 5,5 %. Divu līmeņu vidējais rādītājs ir 6,25 %.

      (58)  OV C 195, 19.8.2009., 9. lpp.

      (59)  Piemēram, Commerzbank AG, Landesbank Baden-Württemberg (LBBW), HSH Nordbank AG un NordLB.

      (60)  Piemēram, BayernLB 2011. gadā atvēra filiāli Diseldorfā.

      (61)  RoE, kas norādīta 4. tabulā, ir aprēķināta, pamatojoties uz 10 % kapitāla rādītāju, taču tā nematerializēsies, ja BayernLB neatmaksās kapitālu. Tāpēc tā nepareizi ataino RoE līmeni, ko varētu sasniegt bez atmaksas.

      (62)  Skatīt 4. tabulu.

      (63)  Skatīt 1. tabulu.

      (64)  Skatīt, piemēram, Lēmumu 2012/477/ES.

      (65)  Lēmums 2010/395/ES par to, vai dalībvalsts apņemas nodrošināt, ka banka sasniegs ne vairāk kā 10–12 % lielu RoE pēc nodokļu samaksas; Lēmums 2012/477/ES, kurā paredzēts, ka banka sasniegs 6,9 % 2014. gadā; un Komisijas 2012. gada 25. jūlija Lēmums lietā SA.34381 (2012/N) NordLB, kurā ir paredzēts, ka banka sasniegs 7,3 % 2016. gadā, vēl nav publicēts.

      (66)  Skatīt Pārstrukturēšanas paziņojuma 11. punktu.

      (67)  Lēmums SA.34381 (2012/N).

      (68)  Skatīt Komisijas 2012. gada 30. marta Lēmumu lietā SA.34539 (2012/N) Commerzbank, vēl nav publicēts.

      (69)  Skatīt 44. zemsvītras piezīmi.

      (70)  Alternatīva ir pārvērst pasīvo līdzdalību akcijās, nevis vispirms atmaksāt un tad atkal ieguldīt.

      (71)  Skatīt 44. apsvērumu.

      (72)  2008. gada rādītāji.

      (73)  Lēmums 2012/477/ES, kad apvērse netika veikta pilnā apmērā, bet bilance tika samazināta par 60 %.

      I PIELIKUMS
      A.   VISPĀRĪGAS SAISTĪBAS

                  1.

                     [Pārstrukturēšanas posms] Pārstrukturēšanas posms beigsies 2015. gada 31. decembrī. Šādas saistības piemēro pārstrukturēšanas posmā, ja vien individuālās saistības neparedz citādi. Ja II pielikuma 2. un 3. punktā noteiktā atmaksa tiek veikta tikai pēc šī datuma, turpinās piemērot I pielikuma 4., 6.–8., 18.–22., 24., 25., 27. un 28. punktu, kamēr banka izpildīs visas savas maksājumu saistības, taču ne ilgāk kā līdz 2018. gada 31. decembrim.

                  2.

                     [Pilnvarnieks] Visu šajā sarakstā minēto saistību un nosacījumu pilnīgu un pienācīgu izpildi pastāvīgi un rūpīgi uzraudzīs un sīki pārbaudīs atbilstoši kvalificēts par uzraudzību atbildīgais pilnvarnieks, kas ir neatkarīgs no BayernLB. Par uzraudzību atbildīgā pilnvarnieka iecelšanas kārtība un pienākumi tiks izklāstīti atsevišķā līgumā.

                  3.

                     [Galvenā banka un pārstrukturēšanas vienība]
                     BayernLB ir izveidojusi iekšēju pārstrukturēšanas vienību, kas nodarbotos ar konkrētu portfeļu samazināšanu pēc saviem ieskatiem un arī uzraudzītu citus samazināšanas pasākumus, ko veic uzņēmējdarbības jomās un meitasuzņēmumi visā grupā. Funkcionāli un organizatoriski iekšējā pārstrukturēšanas vienība ir nodalīta no galvenās bankas uzņēmējdarbības jomām un filiālēm (kopā sauktas “galvenā banka”) un tiek uzskatīta par atsevišķu segmentu.

            B.   KOPĒJĀS BILANCES/UZŅĒMĒJDARBĪBAS SAMAZINĀŠANA

                  4.

                     [Kopējās bilances samazināšana – grupa]
                     BayernLB apņemas samazināt savu bilanci par aptuveni EUR 239,4 miljardiem (1) līdz 2015. gada 31. decembrim (2), slēdzot birojus ārvalstīs, pārdodot akciju paketes un ierobežojot uzņēmējdarbību. Lai nodrošinātu netraucētu uzraudzību, izmaiņas EUR/USD valūtas kursā netiks ņemtas vērā, ja vien tas nenokritīsies zem: [1,05–1,25] 2012. gadā, [1,05–1,25] 2013. gadā, [1,05–1,25] 2014. gadā un [1,05–1,25] 2015. gadā (3). Ja EUR/USD kurss nokrītas zem šī līmeņa, banka pēc tam, kad ir informējusi par uzraudzību atbildīgo pilnvarnieku, var koriģēt kopējo mērķa bilanci, ņemot vērā valūtas kursa kritumu pilnā apmērā salīdzinājumā ar plānoto kursu, ar nosacījumu, ka Komisija rakstveidā neiebilst pret korekcijām, norādot pamatojumu, ja ir iebildumi.

                  5.

                     [Kopējās bilances samazināšana – pārstrukturēšanas vienība] Aktīvi pārstrukturēšanas vienības bilancē tiks samazināti līdz aptuveni EUR [7,5–10] miljardiem līdz 2015. gada 31. decembrim. Saskaņā ar 4. punktu, ko piemēros mutatis mutandis, jebkādu šīs summas pārsniegumu ignorēs, ja tas būs radies EUR/USD valūtas kursam samazinoties zem 4. punkta otrajā teikumā minētajam līmenim.

                  6.

                     [Uzņēmējdarbības ierobežošana – pamata uzņēmējdarbība] Pamata uzņēmējdarbībā attiecīgajās uzņēmējdarbības jomās ievēros turpmāk minētos ierobežojumus, lai sasniegtu mērķi veikt tikai tādu uzņēmējdarbību, kam ir saikne ar Vāciju. Termins “saikne ar Vāciju” nozīmē, ka i) klienta, tā mātesuzņēmuma vai svarīga meitasuzņēmuma juridiskā adrese ir Vācijā; vai ii) uzņēmējdarbībā ir iesaistīts tirdzniecības finansējums vai eksporta finansējums, tai skaitā […] riska apdrošināšana (piemēram, eksporta kredītaģentūra), un klients, kas saņem finansējumu, ir klienta, kam ir saikne ar Vāciju, kā noteikts iepriekš i) apakšpunktā, pircējs; vai iii) finansējamais projekts atrodas Vācijā, vai viens vai vairāki klienti, kuriem ir saikne ar Vāciju, kā noteikts i) apakšpunktā, ir iesaistīti projektā kā ražojamo preču vai izejmateriālu pircēji vai lietotāji saskaņā ar iegādes vai lietošanas līgumu vai tiem pieder vismaz [15–50] % akciju uzņēmumā, kas īsteno finansējamo projektu, iv) starptautiskajā nekustamā īpašuma uzņēmējdarbībā klienta portfelī ir liela daļa Vācijas aktīvu.

                              a)

                                 [Projektu finansēšana]
                                 BayernLB nodrošinās, ka no [datums, no kura ir jāpilda šī apņemšanās, t. i., 2012. gada 25. septembris] RSA (4) projektu finansēšanas darbībās, kas ir tās pamata uzņēmējdarbība, t. i., īpašam mērķis paredzētu instrumentu finansējums, kad kredītu faktiski piešķir, pamatojoties uz īpašam mērķim paredzēta instrumenta vai ieguldījumu naudas plūsmu, nepārsniedz EUR [3–4] miljardu ierobežojumu saskaņā ar grozīto pārstrukturēšanas plānu.

                              b)

                                 [Starptautiskā nekustamā īpašuma uzņēmējdarbība]
                                 BayernLB nodrošinās, ka no [datums, no kura ir jāpilda šī apņemšanās, t. i., 2012. gada 25. septembris] RSA starptautiskajā nekustamo īpašumu uzņēmējdarbībā ārvalstīs, kas ir tās pamata uzņēmējdarbība (uzņēmējdarbība ar starptautiskiem nekustamā īpašuma pircējiem, t. i., finansējums, kam ir saikne ar Vāciju, kā noteikts 6. punkta i) un iv) apakšpunktā, saistībā ar strukturēšanu ar normāliem tirgus noteikumiem darījumos ar komerciālu nekustamo īpašumu, tostarp īpašam mērķim paredzēti instrumenti), nepārsniedz EUR [0,5–1] miljardu ierobežojumu saskaņā ar grozīto pārstrukturēšanas plānu.

                              c)

                                 [Korporatīvās bankas operācijas]
                                 BayernLB nodrošinās, ka no [datums, no kura ir jāpilda šī apņemšanās, t. i., 2012. gada 25. septembris] RSA korporatīvo bankas operāciju jomā (lielu korporāciju finansēšana), kas ir tās pamata uzņēmējdarbība, nepārsniedz EUR [9–12] miljardu ierobežojumu saskaņā ar grozīto pārstrukturēšanas plānu.

                     BayernLB neveiks nekādu uzņēmējdarbību, kas nav tās pamata uzņēmējdarbība, a), b) un c) apakšpunktā minētajās jomās, lai nepārsniegtu norādītos riska aktīvu ierobežojumus. Šaubu gadījumā darbības klasifikācija iepriekš minētajās uzņēmējdarbības jomās un plānošanas dati ir saskaņā ar pārstrukturēšanas plānu (5).

                  7.

                     [Pārsniegums] Attiecībā uz 6. punkta a)–c) apakšpunktā noteiktajiem RSA ierobežojumiem:

                              a)

                              izmaiņas EUR/USD valūtas kursā salīdzinājumā ar 4. punktā izklāstīto plānu neņems vērā, ja vien kurss nebūs zemāks par: [1,05–1,5] 2012. gadā, [1,05–1,25] 2013. gadā, [1,05–1,25] 2014. gadā un [1,05–1,25] 2015. gadā (6). Ja EUR/USD kurss nokrītas zem šī līmeņa, banka, pēc tam, kad ir informējusi par uzraudzību atbildīgo pilnvarnieku, var koriģēt RSA ierobežojumus, ņemot vērā valūtas kursa kritumu pilnā apmērā, salīdzinājumā ar 6. punkta a)–c) apakšpunktā noteiktajiem RSA ierobežojumiem. Komisija var rakstveidā iebilst pret korekcijām, norādot pamatojumu.

                              b)

                              RSA pieaugums, ko izraisa pārmaiņas regulējuma prasībās attiecībā uz RSA aprēķināšanu vai pārmaiņas valsts vai starptautiskajos grāmatvedības noteikumos salīdzinājumā ar pašreizējo situāciju, neņems vērā, ja vien pēc apspriešanās ar Komisiju tā neiebildīs.

                  8.

                     [Uzņēmējdarbības izbeigšana] Uzņēmējdarbība šādās jomās vairs nav pamata uzņēmējdarbības daļa un tiks izbeigta:

                              a)

                              ar aktīviem nodrošināti vērtspapīri
                              Netiks veikti nekādi ieguldījumi ar aktīviem nodrošinātos laidienos sadalītos vērtspapīros vai laidienos sadalītos aizdevumos, kuros iesaistīts attiecīgo saistību portfelis vai kuru struktūra izraisa risku. Arī turpmāk ir pieļaujama pašas bankas veikta finanšu darbību vērtspapīrošana pašas interesēs, lai veiktu pārfinansēšanu un/vai pārvaldītu bilanci un iegādātos/finansētu galveno klientu laidienos nesadalītu parādu portfeļus, izmantojot ar darījumiem saistītas vērtspapīrošanas platformas.

                              b)

                              ar darījumiem saistīti nodrošināti aizdevumi/iegādes finansēšana bez saiknes ar Vāciju
                              Banka vairs neiesaistīsies ar darījumiem saistītos nodrošinātos aizdevumos vai iegādes finansēšanā, ja tai nebūs saiknes ar Vāciju, t. i., uzņēmumu iegādē, ko finansē no parāda, iesaistot lielu daļu aizņemtu līdzekļu, lai segtu pirkuma cenu, kas nodrošināti tikai vai galvenokārt ar iegādājamo uzņēmumu un tā aktīviem.

                              c)

                              kuģu un lidmašīnu finansēšana
                              Banka vairs nepiedāvās ar aktīviem nodrošinātu finansējumu kuģiem un lidmašīnām, t. i., finansējumu šo aktīvu iegādei, ja iegādātais kuģis vai lidmašīna ir galvenais nodrošinājums. Lidmašīnu finansēšanu drīkst turpināt, ja to 100 % apmērā sedz no kapitāla palielināšanas atbalsta un kredīts ir izsniegts, tikai pamatojoties uz eksporta kredīta apdrošināšanu, nevis uz pašu aktīvu (tikai eksporta finansējums).

                              d)

                              galvenās bankas uzņēmējdarbība ar valsts iestādēm ārpus Bavārijas

                                 BayernLB pārtrauks jaunu kredītu izsniegšanu pilsētām, pašvaldībām un pašvaldību apvienībām ārpus Bavārijas. Tas neietver likviditātes pārvaldības pasākumus. Arī turpmāk būs pieļaujama publiskās un privātās partnerības, projektu un eksporta finansēšana tādu klientu interesēs, kuriem ir saikne ar Vāciju, ja klients (pircējs) ir valsts iestāde.

            C.   BIROJU SLĒGŠANA/AKCIJU PAKEŠU NODALĪŠANA

                  9.

                     [Biroji] Norādītājos datumos slēdza šādus BayernLB birojus, kas bija izveidoti kā filiāles vai pārstāvniecības:

                              Vieta

                              Datums

                              Pekina

                              2009. gads

                              Tokija

                              2009. gads

                              Monreāla

                              2009. gads

                              Mumbaja

                              2009. gads

                              Kijeva

                              2010. gads

                              Honkonga

                              2010. gads

                              Šanhaja

                              2010. gads

                  10.

                  Uzņēmējdarbība, ko neizbeidza līdz 9. punktā minēto biroju slēgšanas datumam, kopš tā laika ir pārcelta vai samazināta līdz attiecīgās uzņēmējdarbības termiņa beigām. Nekāda jauna uzņēmējdarbība netiks sākta.

                  11.

                     [Daļu pārdošana]
                     BayernLB pārdos III pielikumā minētās daļas ar labākajiem nosacījumiem un pilnībā līdz norādītajiem datumiem (parakstīšanas datums) vai jau ir pārdevusi norādītajā datumā.

                              Nosaukums

                              Vieta

                              Pamatkapitāls (%)

                              Bilance/RSA (7)

                              Plānotais izpildes datums

                              Banque LB Lux SA

                              Luksemburga

                              100 (8)

                              6 441,3/[…]

                              […]

                              DKB Immobilien AG

                              Berlīne

                              100

                              2012. gads (9)

                              KGE Kommunalgrund (10)

                              Minhene

                              100

                              […]

                              Stadtwerke Cottbus GmbH

                              Kotbusa

                              74,9

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                                 GBW AG
                                  (11)
                                  (12)

                              Minhene

                              91,93

                              […]

                              Landesbank Saar

                              Zārbrikene

                              75

                              […] (13)

                              2010. gads (14)

                              LB(Swiss) Privatbank AG

                              Cīrihe

                              50

                              2009. gads

                                 MKB Bank Zrt (grupa)

                              Budapešta

                              89,89

                              9 360,9/[…]

                              […]

                              DekaBank

                              Frankfurte pie Mainas

                              3,09

                              2011. gads

                              Deutsche Lufthansa AG

                              Ķelne

                              1,98

                              2013. gads

                              KGAL GmbH & Co. KG

                              Grīnvalde

                              30 (15)

                              […]

                                 LBS Bayern
                                  (16)

                              Minhene

                              100

                              […]/[…]

                              2012. gads

                  12.

                  Ja kāda no daļām ietver BayernLB parāda finansēšanu (grupas finansēšana), kas var notikt arī pēc pārdošanas datuma, un BayernLB nevar pārdot šīs daļas kopā ar attiecīgo parāda finansēšanu vai saņemt citu garantiju atlikušā parāda finansēšanai, daļu pārdošanu var atlikt par ne vairāk kā […] līdz vēlākais […] (17).

                  13.

                     BayernLB var atlikt iepriekš minēto daļu pārdošanu par ne vairāk kā […] vēlākais līdz […] (17), ja pēc saistošo piedāvājumu nodrošināšanas ir skaidrs, ka darījuma cena, ko varētu iegūt, būtu zemāka par pašreizējo daļas bilances vērtību atsevišķos finanšu pārskatos, ko sagatavojusi BayernLB saskaņā ar Vācijas Komerclikumu, vai radītu zaudējumus konsolidētajā finanšu pārskatā saskaņā ar SFPS grāmatvedības standartiem.

                  14.

                  Pēc tam, kad ir saņemta Komisijas piekrišana, BayernLB var atlikt iepriekš minēto daļu pārdošanu par ne vairāk kā […] vēlākais līdz […] (17), ja izrādās, ka makroekonomisko apstākļu dēļ pārdošana nav iespējama vai ir iespējama tikai ar “ārkārtas pārdošanas” noteikumiem.

                  15.

                     BayernLB var atlikt paketē atlikušo akciju pārdošanu par ne vairāk kā […] vēlākais līdz […] (18), ja izrādās, ka līdz mērķa datumam ekonomisku vai juridisku iemeslu dēļ bija iespējams pārdot tikai kontrolpaketi un ka tas tika izdarīts.

                  16.

                  Ieņēmumus no BayernLB daļu pārdošanas, ja tie pārsniedz bilances vērtību un tādējādi tiek pārpildīts plānoto ienākumu pārskats, izmantos pilnībā, lai finansētu BayernLB pārstrukturēšanas plānu, un atmaksās Bavārijas brīvvalstij saskaņā ar II pielikuma 3. punktu.

                  17.

                  Pašreizējo uzņēmējdarbību, kas saistīta ar daļām, ko nepārdeva noteiktajā termiņā, varēs izbeigt pēc šīs termiņa atbilstoši attiecīgās uzņēmējdarbības termiņam. Nekāda jauna uzņēmējdarbība netiks sākta.

            D.   CITAS UZ RĪCĪBU ATTIECINĀMAS SAISTĪBAS/KORPORATĪVĀ PĀRVALDĪBA

                  18.

                     [Reklāma]
                     BayernLB neizmantos piešķirtos atbalsta pasākumus vai jebkādas no tiem izrietošas priekšrocības attiecībā pret konkurentiem reklāmas nolūkos.

                  19.

                     [Ārējās izaugsmes ierobežošana] Uzņēmējdarbība netiks paplašināta, iegādājoties kontrolpaketes citos uzņēmumos, ja pārdošanas cena ir lielāka par EUR [0–2 miljoniem], bez Komisijas piekrišanas (“nekādas ārējas izaugsmes”). Parāda pret pašu kapitālu mijmaiņas darījumi un citi rutīnas kredīta pārvaldības pasākumi netiek uzskatīti par uzņēmējdarbības paplašināšanu, ja vien tie nav veikti ar mērķi apiet šā punkta pirmajā teikumā minēto izaugsmes aizliegumu.

                  20.

                     [Tirdzniecība uz sava rēķina]
                     BayernLB izbeigs darījumus uz sava rēķina. Tas nozīmē, ka BayernLB veiks tikai tādu tirdzniecību, kas norādīta tās tirdzniecības portfelī un kas ir nepieciešama, lai a) pieņemtu, nodotu un izpildītu tās klientu pārdošanas un pirkšanas pasūtījumus un ierobežotu ar to tieši saistītos instrumentus (t. i., tirdzniecību ar finanšu instrumentiem kā pakalpojumu līdz vērtībai, ko izsaka kā vērtību, kas pakļauta tirgus cenas pārmaiņu riskam EUR [0–50] miljoni/1 dienā, 99 % ticamība); vai b) lai pārvaldītu likviditāti un lai pārvaldītu aktīvus un pasīvus (procenti, ārvalstu valūta, likviditātes rezerves pārvaldība, nodrošinājuma pārvaldība nodrošinātās pārfinansēšanas darbībās), vai c) pārceltu bilances pozīcijas uz pārstrukturēšanas vienību vai trešām pusēm. BayernLB nekādā gadījumā neveic uzņēmējdarbību tikai ar mērķi gūt peļņu, bet tikai a), b) vai c) apakšpunktā minētajos nolūkos.

                  21.

                     [Korporatīvās pārvaldības nodrošināšana]
                     BayernLB valde (Vorstand) ir neatkarīga savā ikdienā un uzņēmējdarbības vadībā, un tās vienīgais pienākums ir pret uzņēmumu. Ne direktoru padome (Verwaltungsrat), ne pilnsapulce nevar dot tai norādījumus. Turpmāk pārraudzība un uzraudzība būs direktoru padomes uzdevums (ko turpmāk dēvēs par uzraudzības padomi (Aufsichtsrat)); fundamentālas nozīmes uzņēmējdarbībai piemēros likuma par akciju sabiedrībām vispārīgos noteikumus, kas attiecas uzraudzības padomes apstiprināšanu (Zustimmungsvorbehalt). Turklāt BayernLB ir pakļauta tās tiesiskās uzraudzības iestādes tiesiskajai uzraudzībai un BaFin un Bundesbank banku uzraudzībai.
                  Pašreizējo BayernLB direktoru padomi pārveidos par samazinātu uzraudzības padomi, kurā vairāk būs iesaistīti ārēji locekļi. Līdz 2013. gada 30. jūnijam veiks šādus pasākumus:

                              a)

                              visi uzraudzības padomes locekļi ir atbilstošas un piemērotas personas Vācijas Banku likuma (Kreditwesengesetz – KWG) 36. panta 3. punkta nozīmē. Locekļi ir atbilstošas un piemērotas personas, ja tiem ir nepieciešamās zināšanas uzraudzības funkciju veikšanai un BayernLB uzņēmējdarbības darījumu novērtēšanai un uzraudzībai;

                              b)

                              puse akcionāriem piešķirto vietu uzraudzības padomē aizpildīs ārēji eksperti;

                              c)

                              līdz pārstrukturēšanas posma beigām uzraudzības padomi vadīs persona, kas ir padomes loceklis saskaņā ar 21. punkta b) apakšpunktu (“ārējs eksperts”). Pēc tam priekšsēdētāju izvēlēsies saskaņā ar procedūru, kas noteikta Vācijas vai Eiropas tiesību aktos par akciju sabiedrībām;

                              d)

                              ir precizēts arī tas, ka akcionāriem piešķirtās vietas vairs neaizpildīts automātiski, pamatojoties uz personas ieņemamo amatu (locekļu izslēgšana “pamatojoties uz izcelsmi”);

                              e)

                              uzraudzības padome izveidos revīzijas un riska komiteju. Pēc analoģijas piemēros 21. punkta a)–d) apakšpunktu;

                              f)

                              ir precizēts, ka federālās bankas uzņēmējdarbību veiks saskaņā ar komerciāliem principiem, vienlaikus ņemot vērā tai noteiktos uzdevumus.

                  22.

                  Nesaistītu uzņēmumu darījuma principu, ko parasti piemēro uzņēmuma un tā akcionāru attiecībās, piemēros attiecībās starp banku un tās īpašniekiem. Izņemot jebkādu piešķirtā atbalsta atmaksu, īpašnieki var sadalīt aktīvus tikai kā bilances peļņu, kapitāla samazināšanu un ieņēmumus no likviditātes; strukturālie pasākumi saistībā ar neatkarīgām iestādēm BayernLB paliks neskarti.

                  23.

                     [Atlīdzība struktūrām, darbiniekiem un būtiskiem aģentiem]
                     BayernLB pārbaudīs īstenoto kompensācijas sistēmu stimulējošo ietekmi un piemērotību un, izmantojot civillikumā paredzētās iespējas, nodrošinās, ka šīs sistēmas nerada pārmērīgus riskus, ir orientētas uz ilgtspējīgiem ilgtermiņa uzņēmuma mērķiem un ir pārredzamas. Kopējo padomes locekļu un augstākās vadības atlīdzību ierobežos līdz atbilstošam līmenim. Atlīdzība skaidrā naudā (monetäre Vergütung), kas pārsniedz EUR 500 000 gadā, pēc būtības tiks uzskatīta par neatbilstošu. Otrajā un trešajā teikumā paredzēto ierobežojumu piemēros, kamēr BayernLB samaksās EUR […] miljonus saskaņā ar II pielikuma 2. un 3. punktu. Citādi otrajā un trešajā teikumā minēto ierobežojumu turpinās piemērot, kamēr BayernLB veiks pilnā apmērā vienreizējo apvērses maksājumu saskaņā ar II pielikuma 2. punktu un maksājumus par kopējo summu EUR […] miljoni saskaņā ar II pielikuma 3. punktu, izņemot to, ka atlīdzība skaidrā naudā, kas pārsniedz EUR […] gadā pēc būtības tiks uzskatīta par neatbilstošu (19).

                  24.

                  Izmantojot Civillikumā noteiktās iespējas, BayernLB izmaksās atlīdzību savām struktūrām, darbiniekiem un galvenajiem aģentiem saskaņā ar šādiem principiem:

                              a)

                                 BayernLB darbinieki un galvenie aģenti nedrīkst saņemt neatbilstošas algas, algu komponentus, bonusus vai jebkādus citus neatbilstošus ieguvumus;

                              b)

                                 BayernLB padomes locekļu un augstākās vadības atlīdzību ierobežos līdz atbilstošam līmenim (skatīt 23. punktu), jo īpaši ņemot vērā:

                                          —

                                          personas attiecīgo ieguldījumu BayernLB ekonomiskajā stāvoklī, īpaši iepriekšējās uzņēmējdarbības politikas un riska pārvaldības kontekstā, un

                                          —

                                          nepieciešamību pēc tirgum atbilstošas algas, lai varētu pieņemt darbā īpaši atbilstīgas personas, kas var sasniegt ilgtspējīgu ekonomisko izaugsmi.

                  25.

                     [Citi darbības noteikumi]
                     BayernLB komerciālā politika būs piesardzīga, pamatota un vērsta uz ilgtspēju. Šim nolūkam BayernLB sagatavos finansējuma plānu gadam un attiecīgi vadīs savu uzņēmējdarbības stratēģiju. BayernLB aizdevumu un ieguldījumu kontekstā ņems vērā ekonomikas vajadzību pēc aizņēmumiem, jo īpaši mazu un vidēja lieluma uzņēmumu vajadzības, izmantojot nosacījumus, kas ir saskaņā ar tirgus praksi un atbilstoši no uzraudzības/bankas darbības viedokļa.

                  26.

                     [Pārredzamība] Lēmuma īstenošanas laikā Komisijai jābūt neierobežotai pieejai visai informācijai, kas vajadzīga tā īstenošanas uzraudzībai. Komisija var prasīt BayernLB sniegt paskaidrojumus. Vācija un BayernLB pilnībā sadarbosies ar Komisiju, atsaucoties uz jebkuru prasību saistībā ar šā lēmuma uzraudzīšanu un īstenošanu.

                  27.

                     [Hibrīda kapitāla neapkalpošana]
                     BayernLB ievēros aizliegumu attiecībā uz hibrīda kapitāla apkalpošanu. BayernLB apkalpos hibrīda kapitālu (piemēram, pasīvo līdzdalību (stille Einlagen) un līdzdalību peļņā (Genussscheine)) tikai tad, ja bankai būs tāds pienākums, pat bez rezervju (Rücklagen) vai Komerclikuma 340. panta f) un g) apakšpunktā minētā īpašā instrumenta izmantošanas. […].

                  28.

                     [Aizliegums izmaksāt dividendes]
                     BayernLB ievēros aizliegumu izmaksāt dividendes, lai izpildītu savas maksājumu saistības. BayernLB nemaksās dividendes līdz finanšu gadam un tajā skaitā finanšu gadā, kas beidzas 2018. gada 31. decembrī. II pielikuma 2. un 3. punktā noteiktie maksājumi netiks ietekmēti.

            E.   BAVĀRIJAS KRĀJBANKU IEGULDĪJUMS

                  29.

                     [Pasīvās līdzdalības pārvēršana un

                        LBS Bayern

                     iegāde] Bavārijas krājbankas ir gatavas dalīt BayernLB pārstrukturēšanas slogu par EUR 1,65 miljardiem iegādājoties LBS un pārvēršot savu pasīvo līdzdalību (stille Einlagen).
                  Summu veido:
                  a)

                           LBS

                        iegāde
                     : Bavārijas krājbankas pilnībā iegādāsies LBS par EUR 818,3 miljoniem. Pirkuma datums (īpašumtiesību nodošana un pirkuma cenas samaksa) būs […]. BayernLB ir tiesības uz ieņēmumiem (Ertrag) 2012. uzņēmējdarbības gadā.
                  b)
                        Pasīvās līdzdalības pārvēršana
                     : Visa krājbanku beztermiņa pasīvā līdzdalība BayernLB tiks atmaksāta par nominālo vērtību, kas ir aptuveni EUR [770–810] miljoni. Vienlaikus Krājbanku asociācija ieguldīs EUR [810–840] miljonus BayernLB Holding AG. Pasīvās līdzdalības atmaksāšana un kapitāla palielināšana notiks ne ātrāk kā […] un ne vēlāk kā […]. Krājbanku asociācijas jaunās akcijas noteiks, p amatojoties uz BayernLB Holding AG uzņēmējdarbības vērtību, kas aprēķināta saskaņā ar vērtēšanas standartu IDW S1 kapitāla palielināšanas brīdī. Jebkurā gadījumā Krājbanku asociācijas daļu samazinās līdz ne vairāk kā 25 %, un tādējādi daļa būs mazāka par bloķējošo mazākumu, kas ir 25 % + viena balss (20).

            F.   BAYERNLABO

                  30.

                     [BayernLabo kapitāls] Ņemot vērā pārmaiņas uzraudzības noteikumos saskaņā ar tiesību aktu par banku kapitāla pietiekamību (Bāzele III) un analogas piezīmes no BaFin, pasākumi attiecībā uz BayernLabo pašu kapitālu tiks pielāgoti apmēram, kāds ir noteikts Kapitāla prasību direktīvā (KPD), lai nodrošinātu, ka BayernLabo pašu kapitāls, kā norādīts BayernLB grupas pārskatos saskaņā ar SFPS, atbilst pamata kapitālam saskaņā ar jaunajām KPD prasībām. Atlīdzību pārveidos par atlīdzību atbilstoši KPD prasībām kā, piemēram, akciju kapitāla gadījumā (t. i., dividendēs); atcels ierobežojumu, kas attiecas uz BayernLabo uzņēmējdarbības pamatā esošo pašu kapitālu. Summa EUR 1 miljarda apmērā, kas saskaņā ar pašreizējiem BayernLabo plāniem nav nepieciešama, lai turpinātu uzņēmējdarbību pašreizējā apmērā, tiks pārskaitīta uz galvenās bankas kontu. BayernLabo atlikušo aktīvu (Zweckbestimmung) juridiska iezīmēšana (tostarp īpašam mērķim paredzēti aktīvi (Zweckvermögen) un attiecīgs īpašam mērķim paredzēts ieguldījums (Zweckeinlage)) paliks nemainīgs, lai bez ierobežojumiem varētu turpināt (Förderauftrag) tiesību aktos noteikto veicināšanas uzdevumu.

            G.   GARANTIJAS ATLĪDZINĀŠANA/APVĒRSE

                  31.

                     [Garantijas atlīdzināšana/apvērse] Līgumā, kas noslēgts starp Bavārijas brīvvalsti un BayernLB2008. gada 19. decembrī par garantijas piešķiršanu (“garantijas līgums”), izdarīs grozījumus vai to papildinās, lai izpildītu turpmāk tekstā noteiktās apņemšanās, kuru pamatā ir izpratne par to, ka ar garantiju nodrošinātā portfeļa transfertcenas un reālās ekonomiskās vērtības starpība ir EUR 1,96 miljardi.

                  32.

                     [Kopējā prēmija] Banka maksās kopējo gada prēmiju EUR 200 miljonu apmērā par garantiju par iepriekšējo periodu no 2010. gada 1. janvāra. Kopējo prēmiju veido:

                              a)

                              pamata prēmija 6,25 % no sākotnējās kapitāla glābšanas ietekmes (2008. gada 31. decembrī) EUR 1,28 miljardu apmērā, t. i., EUR 80 miljoni gadā;

                              b)

                              papildu gada prēmijas 3,75 % no garantijas daļas EUR 2 miljardu apmērā, t. i., EUR 75 miljoni gadā, līdz 2015. gadam; un

                              c)

                              īpašais maksājums līdz 2015. gadam EUR 45 miljoni gadā.

            H.   BAVĀRIJAS PASĪVĀS LĪDZDALĪBAS ATMAKSA EUR 3 MILJARDU APMĒRĀ

                  33.

                     [Riska pozīciju papildu samazināšana] Lai atmaksātu visu Bavārijas brīvvalsts pasīvo līdzdalību līdz 2017. gadam, BayernLB apņemas samazinās savas riska pozīcijas vēl par EUR 10 miljardiem līdz 2017. gadam, sadalot tās pa uzņēmējdarbības segmentiem, kā minēts turpmāk tekstā, neņemot vērā nobīdi, kas nepārsniedz [10–15] % uz segmentu, ja vien tiek sasniegts kopējais samazinājums EUR 10 miljardu apmērā (21):

                              —

                              korporatīvie klienti, mazi un vidēja lieluma uzņēmumi un privātie klienti: […] %,

                              —

                              nekustamais īpašums, krājbankas un saistītie uzņēmumi: […] %,

                              —

                              tirgi: […] %,

                              —

                              pārstrukturēšanas vienība: […] %.

                        Ja šo pasākumu dēļ vēl vairāk samazinās uzņēmējdarbība, to nepieskaitīs bilances samazinājumam saskaņā ar 4. punktu. Ja iepriekš minētās riska pozīciju samazināšanas dēļ rodas ieņēmumu zaudējumi, banka kompensēs šos zaudējumus, attiecīgi samazinot izmaksas.
                  […]. uzņēmējdarbības gada sākumā banka apņemas veikt šīs apņemšanas izpildes “vidēja termiņa pārskatu”, pamatojoties uz ziņojumiem, ko sagatavo par uzraudzību atbildīgais pilnvarnieks. Ja Komisija starpposma pārskatā secina, ka BayernLB, ļoti iespējams, nepaspēs veikt plānoto riska pozīciju samazināšanu līdz 2017. uzņēmējdarbības gada beigām, BayernLB atkal būs jāpaziņo par šīm pārmaiņām, ja vien tas nav jaunu tiesisku vai makroekonomisku notikumu dēļ.

         (1)  2008. gada skaitļos tas atbilst kopējās bilances samazinājumam par aptuveni EUR 206 miljardiem.

         (2)  Ja šajā punktā minētais ierobežojums tiek piemērots pēc 2015. gada saskaņā ar 1. punktu, kopējās bilances vērtību indeksēs katru gadu pēc šādas formulas: […].

         (3)  BayernLB plāno, ka EUR/USD valūtas kurss būs: [1,10–1,60] 2012. gadā, [1,10–1,60] 2013. gadā, [1,10–1,60] 2014. gadā un [1,10–1,60] 2015. gadā. Pēc 2015. gada EUR/USD valūtas kursa rādītājus papildinās pēc nepieciešamības saskaņā ar bankas tā laika plāniem.

         (4)  Abreviatūra “RWA” (latviešu valodā: “RSA”) ir izmantota 6., 7. un 11. punkta versijā vācu valodā un attiecas uz vācu valodas terminu “Risikoaktiva”, kas ir riska pozīciju viena komponente, taču neietver darbības riska pozīcijas, tirgus riska pozīcijas un RSA ekvivalentu vai kredīta vērtības korekcijas, ko izraisa klientu riska darījumu ierobežošanas darbības.

         (5)  Ja saskaņā ar 1. punktu pēc 2015. gada paliek spēkā 6. punktā noteiktie RSA ierobežojumi, 6. punkta a)–c) apakšpunktā noteiktos RSA ierobežojumus indeksēs katru gadu pēc šādas formulas: […].

         (6)  BayernLB plāno, ka EUR/USD valūtas kurss būs: [1,10–1,60] 2012. gadā, [1,10–1,60] 2013. gadā, [1,10–1,60] 2014. gadā un [1,10–1,60] 2015. gadā. Pēc 2015. gada EUR/USD valūtas kursu rādītājus papildinās pēc nepieciešamības saskaņā ar bankas tā laika plāniem.

         (7)  Situācija 2011. gada 31. decembrī.

         (8)  Gatavojoties Banque LB Lux SA pārdošanai, BayernLB iegādājās Helaba 25 % daļu Banque LB Lux SA un pārdeva Helaba savu daļu LB(Swiss) Privatbank AG, kam jau pieder pārējie 50 % LB(Swiss) Privatbank AG. Pārdošanas līgumu par šo parakstīja 2009. gada 23. oktobrī; darījumu noslēdza 2009. gada 21. decembrī.

         (9)  Slēdza 2012. gada 27. martā.

         (10)  Nav konsolidēts.

         (11)  Šīs daļas pircējam varētu būt pienākums ievērot un uzturēt GBW grupā piemērojamās sociālās pamatnostādnes un papildu sociālās prasības, kas noteiktas salīdzināmos darījumos.

         (12)  Kā to pieprasa Eiropas Komisija, GBW AG akcijas pārdos konkursa kārtībā, pamatojoties uz konkurences principiem. Vācijas Federatīvās Republikas valdība norāda, ka, ja konkursa kārtībā akcijas iegādātos Bavārijas brīvvalsts, varētu būt nepieciešams turpināt izmeklēšanu par valsts atbalstu.

         (13)  Bilances vērtība 2011. gada decembrī.

         (14)  BayernLB2010. gada 22. jūnijā pārdeva 25,2 % SaarLB akciju kapitāla Sārlandes federālajai zemei, līdz ar to SaarLB vairs nav saistīta ar BayernLB saskaņā ar Komerclikuma 271. panta 2. punktu. […].

         (15)  Tostarp akcijas, kas pieder ar KGAL Verwaltungs-GmbH starpniecību.

         (16)  Tehniski tā nav daļa.

         (17)  MKB ir īpašs gadījums […].

         (18)  MKB ir īpašs gadījums […].

         (19)  Kad par uzraudzību atbildīgais pilnvarotais ir informēts, banka var pielāgot maksimālās atlīdzības skaidrā naudā maksimālo ierobežojumu, kas noteikts 23. punktā, atbilstoši inflācijai Vācijā.

         (20)  Alternatīva ir pārvērst pasīvo līdzdalību akcijās, nevis vispirms atmaksāt un tad atkal ieguldīt.

         (21)  Saskaņā ar informāciju, kas iesniegta Komisijai 2012. gada 14. jūnijā; papildu informāciju skatīt pārstrukturēšanas plāna paskaidrojumos, 6.20.2. iedaļa.

      II PIELIKUMS

         NOSACĪJUMI

                  1.

                     [Atmaksas]
                     BayernLB ir jāveic (atbilstošos gadījumos ar BayernLB Holding AG starpniecību) vienreizējs maksājums EUR 1,24 miljardu apmērā Bavārijas brīvvalstij (vienreizējs apvērses maksājums) un jāatmaksā EUR 3 miljardi pašu kapitāla, ko tā saņēma kā atbalstu pasīvas līdzdalības veidā 2008./2009. gadā (atbalsta atmaksa).

                  2.

                  Vienreizējo apvērses maksājumu EUR 1,24 miljardu apmērā veiks šādās daļā:
                  […]
                  Ja atbilstošā uzraudzības iestāde nolemj, ka pašu kapitāls, kas rodas no BayernLabo īpašam mērķim paredzēto aktīvu (Zweckvermögen) nominālās vērtības iekļaušanas bilancē, ir pilnībā vai daļēji atzīstams kā 1. līmeņa pamata kapitāls uzraudzības vajadzībām, nākamo vienreizējā apvērses maksājuma daļu palielinās par šo summu un pārējo atmaksas grafiku koriģēs saskaņā ar 11. tabulu.

                  3.

                  Atbalsta atmaksu EUR 3 miljardu apmērā veiks šādās daļās:
                  […]
                  Atlikušās pasīvās līdzdalības daļas EUR […] miljonu apmērā atmaksās Bavārijas brīvvalstij līdz 2017. gadam, emitējot kapitālu, pamatojoties uz I pielikuma 33. punktu.

                  4.

                     [Maksājumu saistību atlikšana] Ja uzraudzības iestāde aizliedz BayernLB veikt 2. punktā noteikto maksājumu vai nepiekrīt 3. punktā noteiktajai atmaksai, šajos punktos noteiktā atmaksa ir jāatliek. Šajā gadījumā pienākums samaksāt šīs summas ir jāatliek, līdz uzraudzības iestāde apstiprina vai neaizliedz attiecīgo atmaksu. Ja sākotnēji atliktā atmaksa netiek apstiprināta vai vēlreiz tiek aizliegta nākamajā gadā, Vācijas Federatīvās Republikas valdība paziņos Komisijai par pārstrukturēšanas plānu ar grozījumiem, kurā būtībā ir jāietver papildu kompensējoši pasākumi, piemēram, bilances papildu samazināšana.

      III PIELIKUMS

         DAĻU PAPILDU SAMAZINĀŠANA

         BayernLB ir pārdevusi vai pārdos šādas daļas saskaņā ar I pielikuma 11. punktu norādītajā datumā vai līdz tam (1):

                  Daļa

                  Daļa (%)

                  Pabeigts/plānota izstāšanās

                  1.

                  gewerbegrund Holding GmbH i.L.

                  100,0

                  2008. gads

                  2.

                  Hypo Alpe-Adria-Bank International AG (HGAA)

                  67,1

                  2009. gads

                  3.

                  Kraftwerksgesellschaft Völklingen Geschäftsführ.-GmbH

                  38,0

                  2009. gads

                  4.

                  SCI du 203 Faubourg Saint Honoré

                  100,0

                  2009. gads

                  5.

                  Vulcain Energie

                  10,0

                  2009. gads

                  6.

                  Bayerische Beamtenkrankenkasse AG

                  1,0

                  2010. gads

                  7.

                  Bayerische Landesbrandversicherung AG

                  1,0

                  2010. gads

                  8.

                  Bayerische Versicherungsverband Vers.-AG

                  1,0

                  2010. gads

                  9.

                  BayernLB Corporate Advisers GmbH i.L.

                  100,0

                  2010. gads

                  10.

                  Central 1 Credit Union

                  0,0 (2)

                  2010. gads

                  11.

                  Coast Capital Savings Credit Union

                  0,0 (2)

                  2010. gads

                  12.

                  Credit Union Central of British Columbia

                  0,0 (2)

                  2010. gads

                  13.

                  Energy & Commodity Services GmbH i.L.

                  100,0

                  2010. gads

                  14.

                  Envision Credit Union

                  0,0 (2)

                  2010. gads

                  15.

                  Gulf and Fraser Fisherman's Credit Union

                  0,0 (2)

                  2010. gads

                  16.

                  GZ-Holdinggesellschaft mbH i.L.

                  100,0

                  2010. gads

                  17.

                  Island Savings Credit Union

                  0,0 (2)

                  2010. gads

                  18.

                  IZB Soft Verwaltungs-GmbH & Co. KG

                  25,1

                  2010. gads

                  19.

                  Meridian Credit Union

                  0,0 (2)

                  2010. gads

                  20.

                  MKB Általános Biztosító Zrt.

                  25,0

                  2010. gads

                  21.

                  Schlemmermeyer GmbH & Co. KG

                  20,0

                  2010. gads

                  22.

                  Valley First Credit Union

                  0,0 (2)

                  2010. gads

                  23.

                  MKB Életbiztosító Zrt.

                  25,0

                  2010. gads

                  24.

                  Vancouver City Savings Credit Union

                  0,0 (2)

                  2010. gads

                  25.

                  Münchner Gesellschaft für Stadterneuerung mbH

                  3,5

                  2010. gads

                  26.

                  North Shore Credit Union

                  0,0 (2)

                  2010. gads

                  27.

                  Westminster Savings Credit Union

                  0,0 (2)

                  2010. gads

                  28.

                  BLB-Grundbesitz-Verwaltungsges. mbH i.L.

                  100,0

                  2011. gads

                  29.

                  German Centre (Shanghai) Limited i.L.

                  100,0

                  2011. gads

                  30.

                  IZB Soft-Beteiligungs-GmbH

                  25,1

                  2011. gads

                  31.

                  Groupement d'Interet Economique (GIE) Spring Rain

                  100,0

                  2011. gads

                  32.

                  […]

                  […]

                  […]

                  33.

                  […]

                  […]

                  […]

                  34.

                  […]

                  […]

                  […]

                  35.

                  […]

                  […]

                  […]

                  36.

                  Mietdienst Ges. f. Investitionsgüterleasing mbH & Co.

                  5,0

                  2012. gads

                  37.

                  […]

                  […]

                  […] %

                  38.

                  First Calgary Savings & Credit Union Ltd.

                  0,0 (2)

                  2012. gads

                  39.

                  First West Credit Union

                  0,0 (2)

                  2012. gads

                  40.

                  Interior Savings Credit Union

                  0,0 (2)

                  2012. gads

                  41.

                  KSP Unternehmensverwaltungsgesellschaft mbH i.L.

                  43,0

                  2012. gads

                  42.

                  […]

                  […]

                  […]

                  43.

                  […]

                  […]

                  […]

                  44.

                  […]

                  […]

                  […]

                  45.

                  […]

                  […]

                  […]

                  46.

                  […]

                  […]

                  […]

                  47.

                  […]

                  […]

                  […]

                  48.

                  […]

                  […]

                  […]

                  49.

                  […]

                  […]

                  […]

                  50.

                  Siacon GmbH i.L.

                  50,0

                  2013. gads

                  51.

                  […]

                  […]

                  […]

         (1)  Dažas nodalāmās daļas (atzīmētas ar **) var pārdot tikai ierobežotā apmērā tāpēc, ka bankai nav neierobežotu tiesību izmantot akcijas, vai tāpēc, ka vienīgie potenciālie pircēji ir uzņēmuma dalībnieki un izstāšanās stratēģijas izdošanās ir atkarīga no to sadarbības (piemēram, STR Brennerschienentransport vai European Energy Exchange).

         (2)  Noapaļošanas kļūda, mazākuma akcionārs