title: Vispārējo Lietu Padomes Lēmums ( 2009. gada 1. decembris ), ar ko izveido Padomes sastāvu sarakstu papildus tiem, kas minēti Līguma par Eiropas Savienību 16. panta 6. punkta otrajā un trešajā daļā

text:
               2.12.2009

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 315/46

      VISPĀRĒJO LIETU PADOMES LĒMUMS

   (2009. gada 1. decembris),
   ar ko izveido Padomes sastāvu sarakstu papildus tiem, kas minēti Līguma par Eiropas Savienību 16. panta 6. punkta otrajā un trešajā daļā
   (2009/878/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Protokolu par pārejas noteikumiem un jo īpaši tā 4. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Protokola par pārejas noteikumiem 4. pantā paredzēts, ka līdz brīdim, kad stāsies spēkā Līguma par Eiropas Savienību 16. panta 6. punkta pirmajā daļā minētais Eiropadomes Lēmums par Padomes sastāvu sarakstu, Padomes sastāvu saraksts, papildus Vispārējo lietu padomes un Ārlietu padomes sarakstiem, būtu jāizveido Vispārējo lietu padomei, pieņemot lēmumu ar vienkāršu balsu vairākumu.

               (2)

               Padomes sastāvu sarakstu 2002. gada 22. jūlijā izveidoja Padome (Vispārējās lietas) – kā daļu no Padomes reglamenta I pielikuma un ievērojot sarakstu, par kuru vienošanās tika panākta Eiropadomes sanāksmē Seviļā 2002. gada 21. un 22. jūnijā.

               (3)

               Lai ievērotu Līgumu noteikumus, ir atbilstīgi pielāgot šo sarakstu, kas jāiekļauj Padomes reglamentā,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Padomes sastāvu saraksts, kas minēts 4. pantā Protokolā par pārejas noteikumiem, ir sniegts pielikumā.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
   To publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2009. gada 1. decembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         C. BILDT

      PIELIKUMS

         PADOMES SASTĀVU SARAKSTS

                  1.

                  Vispārējās lietas (1);

                  2.

                  Ārlietas (2);

                  3.

                  Ekonomika un finanses (3);

                  4.

                  Tieslietas un iekšlietas (4);

                  5.

                  Nodarbinātība, sociālā politika, veselība un patērētāju aizsardzība;

                  6.

                  Konkurētspēja (iekšējais tirgus, rūpniecība un pētniecība) (5);

                  7.

                  Transports, telekomunikācijas un enerģētika;

                  8.

                  Lauksaimniecība un zivsaimniecība;

                  9.

                  Vide;

                  10.

                  Izglītība, jaunatne un kultūra (6).

         (1)  Šo sastāvu izveido ar Līguma par Eiropas Savienību 16. panta 6. punkta otro daļu.

         (2)  Šo sastāvu izveido ar Līguma par Eiropas Savienību 16. panta 6. punkta trešo daļu.

         (3)  Tostarp budžets.

         (4)  Tostarp civilā aizsardzība.

         (5)  Tostarp tūrisms.

         (6)  Tostarp audiovizuālie jautājumi.


title: Eiropas Parlamenta un padomes lēmums Nr. 291/2003/EK (2003. gada 6. februāris), ar ko nosaka Eiropas Izglītības sporta gadu 2004. gadā

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

32003D0291

Oficiālais Vēstnesis L 043 , 18/02/2003 Lpp. 0001 - 0005

		Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 291/2003/EK(2003. gada 6. februāris),ar ko nosaka Eiropas Izglītības sporta gadu 2004. gadāEIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 149. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu [1],ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu [2],ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu [3],rīkojoties saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru [4],tā kā:(1) Labas kvalitātes izglītības veicināšana ir viens no Eiropas Kopienas mērķiem.(2) Sporta izglītojošās vērtības atzina 2000. gada 7., 8. un 9. decembra Eiropadomes Nicas sanāksmē, tādējādi apstiprinot iepriekšējās deklarācijas, īpaši Amsterdamas Līgumam pievienoto Deklarāciju Nr. 29, kurā sports definēts kā tāds, kas stiprina cilvēku identitāti.(3) Eiropadomes Nicas sanāksme aicināja Kopienas iestādes savā rīcībā ņemt vērā sporta izglītojošās vērtības saskaņā ar dažādiem Līguma noteikumiem, jo īpaši uzsverot, ka dalībvalstīm ir svarīgi ar Kopienas atbalstu veicināt brīvprātīgu darbību.(4) Padomes Rezolūcija un 1999. gada 17. decembra jaunatnes lietu ministru sanāksmes Padomes Rezolūcija par sporta aktivitāšu neformālu izglītības dimensiju Eiropas Kopienas jaunatnes programmās [5] ņem vērā to, ka sporta aktivitātēm var būt pedagoģiska nozīme, kas veicina pilsoniskas sabiedrības stiprināšanu, un aicina Komisiju sadarbībā ar dalībvalstīm izveidot saskaņotu pieeju, lai izmantotu sporta izglītojošo perspektīvu.(5) Savā Rezolūcijā par Komisijas ziņojumu attiecībā uz pašreizējo sporta struktūru aizsardzību un sporta sociālo funkciju uzturēšanu [6], Eiropas Parlaments uzsvēra sporta izglītojošo un sociālo vērtību, kā arī tā lomu cīņā pret rasismu un ksenofobiju.(6) Savā 1997. gada 13. jūnija Rezolūcijā par Eiropas Savienības lomu sporta jomā [7] Eiropas Parlaments aicināja rīkot Eiropas sporta gadu.(7) Reģionu komiteja savā atzinumā par Komisijas konsultatīvo dokumentu "Eiropas sporta modelis" norādīja sporta nozīmi indivīda veidošanā.(8) Helsinkos Eiropadomei sniegtajā ziņojumā par sportu Komisija izskatīja sporta labās īpašības izglītībā un ar jaunatni saistītos jautājumos, kuriem sports piešķir vērtību.(9) Regulāras sporta nodarbības uzlabo psiholoģisko un fizisko veselību un pozitīvi ietekmē mācību procesu.(10) Jaunu sportistu dalībai sacensību sportā nevajadzētu traucēt to izglītībai.(11) Izglītībai caur sportu būtu jāveicina meiteņu un zēnu personas identitāte un attīstība.(12) Izglītības un mācību iestādēm visos līmeņos būtu pilnīgāk jāizmanto sporta piedāvātās iespējas transnacionālās mobilitātes un kultūras sakaru veicināšanai.(13) Olimpiskās spēles un citi sporta pasākumi 2004. gadā sekmēs plašsaziņas līdzekļu piesaistīšanu un sabiedrības interesi par sportu. Šī ir lieliska iespēja uzsvērt sporta izglītojošo vērtību.(14) Rīcība dalībvalstīs ir galvenais veids, kā palielināt sabiedrības interesi par sporta izglītojošo vērtību. Tomēr Kopiena var atbalstīt un pastiprināt šādu rīcību, izsludinot Eiropas Izglītības sporta gadu.(15) Eiropas Izglītības sporta gads papildinās un pastiprinās esošās Kopienas aktivitātes, lai veicinātu izglītību un audzināšanu, kā arī nelabvēlīgu personu sociālo integrāciju.(16) Izglītības sporta gadā var piedalīties EBTA/EEZ valstis saskaņā ar nosacījumiem, kas noteikti Eiropas Ekonomikas zonas nolīgumā (EEZ), un asociētās Viduseiropas un Austrumeiropas valstis saskaņā ar nosacījumiem, kas noteikti atbilstīgi to attiecīgajiem Eiropas nolīgumiem. Kipras līdzdalība būtu jāfinansē no papildu apropriācijām saskaņā ar turpmāk noslēgtiem nolīgumiem, un Maltas un Turcijas līdzdalība būtu jāfinansē no papildu apropriācijām saskaņā ar ES Līgumu.(17) Šis lēmums attiecībā uz visu programmas darbības laiku paredz finanšu sistēmu, kas jāņem vērā vispirms atbilstīgi 33. punktam Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 1999. gada 6. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un budžeta procedūras uzlabošanu [8].(18) Ja piedāvātās rīcības vispārējos mērķus pietiekamā kvalitātē nevar sasniegt atsevišķas dalībvalstis un tādēļ minētās rīcības apmēra dēļ, īpaši daudzpusēju partnerattiecību, starptautiskas informācijas apmaiņas un labas prakses izplatīšanas Kopienā nepieciešamības dēļ, šos mērķus labāk var sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var noteikt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kā noteikts Līguma 5. pantā. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šis lēmums neparedz vairāk par to, kas ir vajadzīgs šo mērķu sasniegšanai.(19) Pasākumi, kas vajadzīgi šā lēmuma īstenošanai, būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, kas nosaka procedūras Komisijai uzticēto izpildes pilnvaru īstenošanai [9],IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.1. pantsEiropas Izglītības sporta gads2004. gadu nosaka par "Eiropas Izglītības sporta gadu".2. pantsMērķiEiropas Izglītības sporta gada mērķi ir šādi:a) pievērst izglītības iestāžu un sporta organizāciju uzmanību nepieciešamībai sadarboties, lai attīstītu izglītību ar sportu Eiropas mērogā, kam lielu nozīmi piešķir jauniešu interese visos sporta veidos;b) izmantot ar sportu saistītās vērtības, lai attīstītu zināšanas un prasmes, ar kurām jaunieši jo īpaši var attīstīt savu fizisko veiklību un personīgo spēju gatavību, un arī sociālās spējas, piemēram, kopīgu darbu, solidaritāti, iecietību un godīgu rīcību daudzkulturālā vidē;c) sekmēt sapratni par brīvprātīgu darbību pozitīvo ieguldījumu īpaši jauniešu neformālajā izglītībā;d) sekmēt skolēnu mobilitātes un apmaiņas izglītojošo nozīmi, jo īpaši daudzkulturālā vidē, organizējot sporta un kultūras pasākumus mācību procesa ietvaros;e) veicināt labas prakses apmaiņu attiecībā uz sporta lomu izglītības sistēmās, lai sekmētu nelabvēlīgu grupu sociālo integrāciju;f) izveidot labāku līdzsvaru starp intelektuālām un fiziskām nodarbībām skolā, iekļaujot sportu mācību nodarbībās;g) ņemt vērā problēmas attiecībā uz sacensību sportā iesaistīto jauno sportistu izglītību.3. pantsPasākumu saturs1. Pasākumi, kurus veic, lai sasniegtu 2. pantā noteiktos mērķus, iekļauj šādu darbību organizēšanu 2004. gadā vai atbalsta piešķiršanu šīm darbībām:a) sanāksmes, Eiropas izglītojošas sacensības un pasākumi, kas atspoguļo sasniegumus un pieredzi saistībā ar Eiropas Izglītības sporta gada tēmu;b) brīvprātīga rīcība Eiropas līmenī Olimpisko spēļu un citu sporta pasākumu laikā 2004. gadā;c) informatīvas un reklāmas kampaņas, tostarp sadarbība ar plašsaziņas līdzekļiem, lai izplatītu sporta izglītojošās vērtības;d) pasākumi, kas sekmē sporta izglītojošo vērtību un sniedz labas prakses piemērus;e) starptautisku, valsts, reģionālu un vietējā līmeņa iniciatīvu finansiāls atbalsts, lai sekmētu Eiropas Izglītības sporta gada mērķu sasniegšanu.2. Šā panta 1. punktā minēto pasākumu sīks apraksts izklāstīts šā lēmuma pielikumā.4. pantsĪstenošana un sadarbība ar dalībvalstīm1. Komisija ir atbildīga, lai īstenotu atbilstīgi šim lēmumam pieņemtos Kopienas pasākumus saskaņā ar 5. panta 2. punktā noteikto procedūru un pilnībā atbilstīgi subsidiaritātes principam.2. Katra dalībvalsts var iecelt vienu vai vairākas kompetentas organizācijas, kas ir atbildīgas par līdzdalību Eiropas Izglītības sporta gadā un par šajā lēmumā noteikto pasākumu koordinēšanu un īstenošanu attiecīgajā līmenī, cita starpā sniedzot palīdzību 7. pantā minētajā atlases procesā.5. pantsKomiteja1. Komisijai palīdz komiteja.2. Ja ir atsauce uz šo punktu, tad piemēro Lēmuma 1999/468/EK 3. un 7. pantu, ņemot vērā minētā lēmuma 8. panta noteikumus.3. Komiteja pieņem savu reglamentu.6. pantsFinanšu noteikumi1. Pasākumus, kuri pēc būtības ir Kopienas mēroga pasākumi, kā aprakstīts pielikuma A daļā, var subsidēt no Eiropas Savienības vispārējā budžeta maksimāli līdz 80 % no kopējām izmaksām.2. Kopienas interesēm atbilstīgus pasākumus, kas pēc būtības ir vietēji, reģionāli, valsts vai starptautiski pasākumi, kā aprakstīts pielikuma B daļā, var līdzfinansēt no Eiropas Savienības vispārējā budžeta maksimāli līdz 50 % no kopējām izmaksām.7. pantsPieteikšanās un atlases kārtība1. Šā lēmuma 4. panta 2. punktā minētā iestāde vai iestādes iesniedz Komisijai pieteikumus līdzfinansēt pasākumus no Kopienas budžeta saskaņā ar 6. panta 2. punktu. Pieteikumos iekļauj informāciju, kas ļauj novērtēt rezultātus, izmantojot objektīvus kritērijus. Komisija īpaši ņem vērā attiecīgo iestāžu sniegto vērtējumu.2. Saskaņā ar 6. pantu Komisija pieņem lēmumus par pasākumu līdzfinansēšanu atbilstīgi 5. panta 2. punktā noteiktajai procedūrai. Komisija nodrošina līdzsvarotu sadalījumu dalībvalstīs un dažādās iesaistītajās darbības jomās.3. Komisija, jo īpaši izmantojot savus valsts un reģionālos kontaktpunktus, kopā ar 4. panta 2. punktā minētajām iestādēm nodrošina, lai uzaicinājumu izteikt priekšlikumus savlaicīgi publicē un izplata pēc iespējas plašāk.8. pantsSaskanība un papildināmība1. Komisija, sadarbojoties ar dalībvalstīm, nodrošina, lai šajā lēmumā paredzētie pasākumi atbilst Kopienas rīcībai un iniciatīvām.2. Komisija nodrošina, lai Eiropas Izglītības sporta gads, ciktāl iespējams, papildina citas esošās Kopienas, valsts un reģionālās iniciatīvas un resursus, ja tie var sekmēt Eiropas Izglītības sporta gada mērķu sasniegšanu.9. pantsAtsevišķu trešo valstu līdzdalībaEiropas Izglītības sporta gadā var piedalīties:a) EBTA/EEZ valstis saskaņā ar EEZ līgumā noteiktajiem nosacījumiem;b) asociētās Viduseiropas un Austrumeiropas valstis saskaņā ar nosacījumiem, kas noteikti atbilstīgi to attiecīgajiem Eiropas nolīgumiem;c) Kipra, kuras līdzdalību finansē no papildu apropriācijām saskaņā ar procedūrām, par kurām vienojas ar šo valsti;d) Malta un Turcija, kuru līdzdalību finansē no papildu apropriācijām saskaņā ar Līguma noteikumiem.10. pantsBudžets1. Ar šo finanšu asignējums šī lēmuma īstenošanai ir noteikts EUR 11,5 miljoni.2. Gada apropriācijas apstiprina budžeta lēmējinstitūcija saskaņā ar finanšu plānu.3. Pēc Komisijas iniciatīvas finansējumu var arī nodrošināt 2004. gadam, lai segtu tehniskās un administratīvās palīdzības izdevumus Komisijas un pasākuma saņēmēju abpusējās interesēs un ārpus pastāvīgu valsts dienesta uzdevumu jomas, attiecībā uz pasākumu noteikšanu, sagatavošanu, vadību, kontroli, auditu un pārraudzību.11. pantsStarptautiskā sadarbībaKomisija var sadarboties ar Eiropas Padomi un citām attiecīgām starptautiskajām organizācijām Eiropas Izglītības sporta gada nolūkā saskaņā ar 5. panta 2. punktā paredzēto kārtību.12. pantsPārraudzība un vērtēšanaVēlākais līdz 2005. gada 31. decembrim Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei, Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai ziņojumu par šajā lēmumā paredzēto pasākumu īstenošanu, rezultātiem un vispārēju novērtēšanu.13. pantsStāšanās spēkāŠis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.Briselē, 2003. gada 6. februārīEiropas Parlamenta vārdā —priekšsēdētājsP. CoxPadomes vārdā —priekšsēdētājsP. Efthymiou[1] OV C 25 E, 29.1.2002., 531. lpp.[2] OV C 149, 21.6.2002., 17. lpp.[3] OV C 278, 14.11.2002., 21. lpp.[4] Eiropas Parlamenta 2002. gada 14. maija atzinums (vēl nav publicēts Oficiālajā Vēstnesī), Padomes 2002. gada 14. oktobra kopējā nostāja (OV C 275 E, 12.11.2002., 70. lpp..) un Eiropas Parlamenta 2002. gada 19. decembra Lēmums.[5] OV C 8, 12.1.2000., 5. lpp.[6] OV C 135, 7.5.2001., 274. lpp.[7] OV C 200, 30.6.1997., 252. lpp.[8] OV C 172, 18.6.1999., 1. lpp.[9] OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.--------------------------------------------------PIELIKUMSŠĀ LĒMUMA 3. PANTĀ MINĒTIE PASĀKUMIA. Pasākumi Kopienas līmenī1. Sanāksmes un pasākumi:a) sanāksmju organizēšana;b) pasākumu organizēšana, lai palielinātu interesi par sporta izglītību, tostarp Eiropas Izglītības sporta gada atklāšanas un noslēguma konferences;c) brīvprātīga rīcība Olimpisko spēļu un citu sporta pasākumu laikā 2004. gadā.2. Informatīvas un veicināšanas kampaņas, tostarp:a) Eiropas Izglītības sporta gada logotipa un lozungu izstrādāšana, lai tos izmantotu jebkurā ar to saistītā pasākumā;b) informatīva kampaņa;c) instrumentu un līdzekļu izveidošana, kas pieejami sabiedrībai visā Kopienā;d) izglītības iestāžu un sporta organizāciju atbilstīgas iniciatīvas informācijas izplatīšanai par Eiropas Izglītības sporta gadu;e) Eiropas izglītojošo sacensību organizēšana, kas atspoguļo sasniegumus un pieredzi saistībā ar Eiropas Izglītības sporta gada tēmu.3. Pārējie pasākumi:a) tiešsaistes datu bāzes izveidošana, izmantojot pieejamos resursus, labas prakses izplatīšanai dalībvalstīs, sporta kā izglītības līdzekļa izmantošanai un, jo īpaši, nelabvēlīgu grupu sociālās integrācijas sekmēšanai;b) pārskati un pētījumi, kas novērtē Eiropas Izglītības sporta gada ietekmi.4. Finansējums var būt kā:a) preču vai pakalpojumu tieša iegāde, jo īpaši saziņas, pārskatu un pētījumu jomā, kā iepriekš minēts 3. punkta b) apakšpunktā, ar atklātiem un/vai slēgtiem konkursiem;b) subsīdijas, kas piešķirtas, lai segtu īpašu pasākumu izdevumus nolūkā palielināt interesi par Eiropas Izglītības sporta gadu; šāds finansējums nedrīkst pārsniegt 80 % no kopējām izmaksām.B. Pasākumi valsts līmenīAtkarībā no būtības un ierosinātā satura vietējiem, reģionāliem, valsts vai starptautiskiem pasākumiem var piešķirt Kopienas atbalstu maksimāli līdz 50 % no kopējām izmaksām. Šie pasākumi var iekļaut, piemēram:1) pasākumus, kas saistīti ar Eiropas Izglītības sporta gada mērķiem, tostarp gada atklāšanas pasākums;2) informatīvās kampaņas un pasākumus, lai izplatītu labas prakses piemērus, kas nav minēti iepriekš A daļā;3) apbalvojumu pasniegšanu un sacensību organizēšanu, kas uzsver sporta nozīmi izglītībā;4) pārskatus un pētījumus, kas nav minēti iepriekš A daļā.C. Pasākumi, kuriem nepiešķir Kopienas finansiālo atbalstuKopiena piedāvās savu morālo atbalstu, tostarp rakstisku atļauju izmantot logotipu un citus materiālus, kas saistīti ar Eiropas Izglītības sporta gadu, valsts vai privāto organizāciju veiktajām iniciatīvām, ja šīs organizācijas var apliecināt Komisijai, ka attiecīgās iniciatīvas īsteno vai īstenos 2004. gadā un veicinās Eiropas Izglītības sporta gada viena vai vairāku mērķu sasniegšanu.--------------------------------------------------


title: 2009/58/EK: Eiropas Centrālās bankas Lēmums ( 2008. gada 15. decembris ), ar ko nosaka pasākumus, kas vajadzīgi Eiropas Centrālās bankas kapitāla apmaksai, kuru veic neiesaistītās nacionālās centrālās bankas (ECB/2008/28)

text:
               24.1.2009

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 21/81

      EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS LĒMUMS

   (2008. gada 15. decembris),
   ar ko nosaka pasākumus, kas vajadzīgi Eiropas Centrālās bankas kapitāla apmaksai, kuru veic neiesaistītās nacionālās centrālās bankas
   (ECB/2008/28)
   (2009/58/EK)
   EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS ĢENERĀLPADOME,
   ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus (tālāk tekstā – “ECBS Statūti”) un jo īpaši to 48. pantu,
   tā kā:

               (1)

               2006. gada 18. decembra Lēmums ECB/2006/26, ar ko nosaka pasākumus, kas vajadzīgi Eiropas Centrālās bankas kapitāla apmaksai, kuru veic neiesaistītās valstu centrālās bankas (1), noteica Eiropas Centrālās bankas (ECB) parakstītā kapitāla procentuālo daļu, kas, lai sniegtu ieguldījumu ECB darbības izmaksu segšanā, 2007. gada 1. janvārī jāapmaksā to dalībvalstu nacionālajām centrālajām bankām (NCB), kuras 2007. gada 1. janvārī nebūs ieviesušas euro.

               (2)

               2008. gada 12. decembra Lēmums ECB/2008/23 par nacionālo centrālo banku procentuālo daļu Eiropas Centrālās bankas kapitāla parakstīšanas atslēgā (2) nosaka ECB kapitāla parakstīšanas atslēgas (tālāk tekstā – “kapitāla atslēga”) korekciju saskaņā ar ECBS Statūtu 29.3. pantu un no 2009. gada 1. janvāra nosaka jaunos svērumus, kas katrai NCB piešķirti koriģētajā kapitāla atslēgā (tālāk tekstā – “kapitāla atslēgas svērumi”).

               (3)

               ECB parakstītais kapitāls ir EUR 5 760 652 402,58.

               (4)

               Kapitāla atslēgas korekcijas dēļ ir jāpieņem jauns ECB lēmums, ar kuru no 2009. gada 1. janvāra atceļ Lēmumu ECB/2006/26 un ar kuru nosaka ECB parakstītā kapitāla procentuālo daļu, ko 2009. gada 1. janvārī būs pienākums apmaksāt to dalībvalstu NCB, kuras līdz 2009. gada 1. janvārim nebūs ieviesušas euro (turpmāk tekstā – “neiesaistītās NCB”),

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Apmaksātā kapitāla apmērs un veids
   Katra neiesaistītā NCB 2009. gada 1. janvārī apmaksā 7 % no tās parakstītā ECB kapitāla. Ņemot vērā Lēmuma ECB/2008/23 2. pantā paredzētos kapitāla atslēgas svērumus, katra neiesaistītā NCB 2009. gada 1. janvārī apmaksā summu, kas pretī tās nosaukumam norādīta šajā tabulā:

               Neiesaistītā NCB

               (EUR)

                  Българска народна банка (Bulgārijas Nacionālā banka)

               3 502 591,87

                  Česká národní banka

               5 835 771,31

                  Danmarks Nationalbank

               5 982 149,49

                  Eesti Pank

               721 809,75

               Latvijas Banka

               1 144 007,96

                  Lietuvos bankas

               1 716 213,56

                  Magyar Nemzeti Bank

               5 587 371,98

                  Narodowy Bank Polski

               19 740 488,44

                  Banca Națională a României

               9 937 989,49

                  Sveriges Riksbank

               9 106 093,68

                  Bank of England

               58 539 980,14

         2. pants
   Apmaksātā kapitāla korekcija
   1.   Ņemot vērā, ka neiesaistītās NCB jau ir apmaksājušas 7 % no to daļas ECB parakstītajā kapitālā, ko saskaņā ar Lēmumu ECB/2006/26 piemēro līdz 2008. gada 31. decembrim, neiesaistītās NCB pārskaita papildu summu ECB vai saņem attiecīgu summu atpakaļ no ECB, lai panāktu atbilstību 1. panta tabulā norādītajām summām.
   2.   Saskaņā ar šo pantu veiktos pārvedumus izdara atbilstoši 2008. gada 12. decembra Lēmumam ECB/2008/25, ar ko nosaka noteikumus un nosacījumus Eiropas Centrālas bankas kapitāla daļu pārvedumiem nacionālo centrālo banku starpā un apmaksātā kapitāla koriģēšanai (3).
   3. pants
   Nobeiguma noteikumi
   1.   Šis lēmums stājas spēkā 2009. gada 1. janvārī.
   2.   Ar šo no 2009. gada 1. janvāra tiek atcelts Lēmums ECB/2006/26.
   3.   Atsauces uz Lēmumu ECB/2006/26 uzskata par atsaucēm uz šo lēmumu.

      Frankfurtē pie Mainas, 2008. gada 15. decembrī

            ECB prezidents

         Jean-Claude TRICHET

      (1)  OV L 24, 31.1.2007., 15. lpp.

      (2)  Sk. šā Oficiālā Vēstneša 66. lpp.

      (3)  Sk. šā Oficiālā Vēstneša 71. lpp.


title: Eiropas Parlamenta Lēmums (2010. gada 5. maijs) par Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centra 2008. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu

text:
               25.9.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 252/119

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS
   (2010. gada 5. maijs)
   par Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centra 2008. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
   (2010/508/ES)
   EIROPAS PARLAMENTS,
   ņemot vērā Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centra 2008. finanšu gada galīgos pārskatus,
   ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centra 2008. finanšu gada pārskatiem, ar Centra atbildēm (1),
   ņemot vērā Padomes 2010. gada 16. februāra ieteikumu (5827/2010 – C7-0061/2010),
   ņemot vērā EK līguma 276. pantu un Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,
   ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 185. pantu,
   ņemot vērā Padomes 1994. gada 28. novembra Regulu (EK) Nr. 2965/94, ar ko izveido Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centru (3), un jo īpaši tās 14. pantu,
   ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (4), un jo īpaši tās 94. pantu,
   ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,
   ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A7-0071/2010),

               1.

               sniedz Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centra direktorei apstiprinājumu par Centra 2008. finanšu gada budžeta izpildi;

               2.

               izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, nosūtīt Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centra direktorei, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Jerzy BUZEK

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV C 304, 15.12.2009., 107. lpp.

      (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (3)  OV L 314, 7.12.1994., 1. lpp.

      (4)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.
    ---documentbreak---

               25.9.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 252/120

         EIROPAS PARLAMENTA REZOLŪCIJA
   (2010. gada 5. maijs)
   ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no Lēmuma par Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centra 2008. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
   EIROPAS PARLAMENTS,
   ņemot vērā Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centra 2008. finanšu gada galīgos pārskatus,
   ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centra 2008. finanšu gada pārskatiem, ar Centra atbildēm (1),
   ņemot vērā Padomes 2010. gada 16. februāra ieteikumu (5827/2010 – C7-0061/2010),
   ņemot vērā EK līguma 276. pantu un Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,
   ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 185. pantu,
   ņemot vērā Padomes 1994. gada 28. novembra Regulu (EK) Nr. 2965/94, ar ko izveido Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centru (3), un jo īpaši tās 14. pantu,
   ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (4), un jo īpaši tās 94. pantu,
   ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,
   ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A7-0071/2010),

               A.

               tā kā Revīzijas palāta norāda, ka tā ir guvusi pamatotu pārliecību par to, ka gada pārskati par 2008. finanšu gadu ir ticami un ka pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi,

               B.

               tā kā 2009. gada 23. aprīlī Parlaments sniedza Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centra direktorei apstiprinājumu par Centra 2007. finanšu gada budžeta izpildi (5) un lēmumam par budžeta izpildes apstiprināšanu pievienotajā rezolūcijā cita starpā:

                           —

                           atzīmēja Revīzijas palātas 2006. gada ziņojumā iekļauto konstatējumu, ka 2006. gadam uzkrātais budžeta līdzekļu pārpalikums bija EUR 16 900 000 un ka 2007. gadā Centrs saviem klientiem atmaksās EUR 9 300 000; piekrita Revīzijas palātas viedoklim, ka šāds pārpalikuma uzkrājums liecina par to, ka tulkojumu izcenošanas metode nav pietiekami precīza,

                           —

                           aicināja Komisiju un Centru censties ātri atrisināt strīdu par iemaksām darbinieku pensiju shēmā,

      Darbība

               1.

               pauž atzinību Centram par FLOSYSWEB izstrādi, kas ir ļoti noderīgs IT rīks, ko klienti izmanto tulkojamo tekstu nosūtīšanai, izvēloties vajadzīgo formātu un saņemot atpakaļ tulkojumus ar tās pašas sistēmas starpniecību;

      Budžeta pārpalikums, kas ir pretrunā Centra dibināšanas regulai

               2.

               konstatē, ka jau vairāku gadu garumā Centrs ir uzkrājis budžeta pārpalikumu, kas ir pretrunā Regulai (EK) Nr. 2965/94, un šis pārpalikums 2008. gada sasniedza EUR 26 700 000, 2006. gadā – EUR 16 900 000, 2005. gadā – EUR 10 500 000 un 2004. gadā – EUR 3 500 000; norāda, ka šis pārpalikums galvenokārt saistīts ar precizitātes trūkumu, plānojot no Centra klientiem ienākošos tulkošanas pieprasījumus; pieprasa Centram efektīvākus pasākumus, lai novērstu nemitīgo budžeta pārpalikuma palielinājumu;

               3.

               norāda, ka 2009. gadā Centrs saviem klientiem atmaksāja EUR 11 450 000; vēl atzīmē, ka 2007. gadā Centrs saviem klientiem jau bija atmaksājis EUR 9 300 000;

               4.

               pieņem zināšanai, ka 2008. gadā Centrs uzrādīja ienākumus no procentiem EUR 1 580 984,34 apmērā; ņemot vērā finanšu pārskatus un ienākumus no procentu maksājumiem, secina, ka Centram pastāvīgi ir ārkārtīgi lieli naudas līdzekļu uzkrājumi; pieņem zināšanai, ka Centra naudas līdzekļu uzkrājumi 2008. gada 31. decembrī veidoja EUR 48 405 006,88; aicina Komisiju noskaidrot, kā nodrošināt naudas līdzekļu pārvaldību saskaņā ar Regulas (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 15. panta 5. punktu, stingri pamatojoties uz faktiskajām vajadzībām, un kādas vispārējas izmaiņas būtu jāizdara, lai pēc iespējas pastāvīgi samazinātu Centra naudas līdzekļu uzkrājumus; aicina Centru turpmāk saviem klientiem piedāvāt pakalpojumus, ņemot vērā reālas izmaksas;

      Darba devēja iemaksas darbinieku pensiju shēmā

               5.

               uzskata par nepieņemamu, ka joprojām nav rasts risinājums Centra un Komisijas konfliktam par darba devēja iemaksu daļu darbinieku pensiju shēmā, lai gan šis jautājums jau daudzus gadus ir akcentēts rezolūcijās par budžeta izpildes apstiprināšanu;

               6.

               ar satraukumu konstatē, ka šis neatrisinātais konflikts ar Komisiju izmaksā Centram vairākus miljonus; īpaši atzīmē, ka 2008. gadā Centrs izveidoja EUR 15 300 000 rezervi, lai risinātu iespējamās konflikta sekas; tāpēc prasa, lai Centrs informētu budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par sarunu gaitu un par šā konflikta radītajām personāla izmaksām (ņemot vērā laiku un izdevumus);

      Iekšējā revīzija

               7.

               norāda, ka Centrs 2006. gadā izveidoja iekšējā revidenta amata vietu, kas ir aizpildīta kopš 2008. gada februāra;

               8.

               atzīst, ka ir izpildīti gandrīz visi Iekšējās revīzijas dienesta (IRD) ieteikumi; uzskata, ka Centram ir ļoti svarīgi stingri ievērot politiku attiecībā uz jutīgām amata vietām un darbinieku mobilitāti;

      Cilvēkresursi

               9.

               norāda, ka 2008. gada decembrī ierēdņi un pagaidu darbinieki aizpildīja tikai 81 % amata vietu; pieņem zināšanai, ka Centrs šo nepilnību pamato ar biroja telpu trūkumu, kā dēļ neesot bijis iespējams pieņemt darbā jaunus darbiniekus, kā paredzēts štatu sarakstā; tomēr uzskata, ka Centram pienācīgi un efektīvi jāuzlabo darbā pieņemšanas procedūras, lai ievērotu termiņus un laikus paredzētu visas prasības saistībā ar Centra darbinieku skaita pieaugumu;

               10.

               mudina Centru izveidot visaptverošas apmācības shēmas, balstoties uz darbiniekiem vajadzīgo kvalifikāciju un prasmēm, lai nodrošinātu tiem augstu kompetences līmeni; turklāt atbalsta Centra centienus efektīvi uzraudzīt mācību kvalitāti;

               11.

               norāda, ka lēmumam par budžeta izpildes apstiprināšanu ir pievienoti arī horizontāla rakstura konstatējumi, kas iekļauti Parlamenta 2010. gada 5. maija rezolūcijā (6) par aģentūru darbību, finanšu pārvaldību un kontroli.

      (1)  OV C 304, 15.12.2009., 107. lpp.

      (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (3)  OV L 314, 7.12.1994., 1. lpp.

      (4)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

      (5)  OV L 255, 26.9.2009., 145. lpp.

      (6)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0139 (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 241 lpp.).


title: 2008/513/EK: Eiropas Parlamenta 2007. gada 24. aprīļa Lēmums par Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centra 2005. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu

text:
               15.7.2008

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 187/99

         EIROPAS PARLAMENTA
   2007. gada 24. aprīļa Lēmums
   par Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centra 2005. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
   (2008/513/EK)
   EIROPAS PARLAMENTS,
   ņemot vērā Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centra 2005. finanšu gada galīgos pārskatus (1),
   ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centra 2005. finanšu gada pārskatiem, ar Centra atbildēm (2),
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 27. februāra ieteikumu (5711/2007 – C6-0080/2007),
   ņemot vērā EK līgumu un it īpaši tā 276. pantu,
   ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (3), un it īpaši tās 185. pantu,
   ņemot vērā Padomes 1993. gada 8. februāra Regulu (EEK) Nr. 302/93, ar ko izveido Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centru, (4) un it īpaši tās 11.a pantu,
   ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), un it īpaši tās 94. pantu,
   ņemot vērā Reglamenta 71. pantu un V pielikumu,
   ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumu (A6–0100/2007),

               1.

               sniedz Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centra direktoram apstiprinājumu par centra 2005. finanšu gada budžeta izpildi;

               2.

               izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centra direktoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Hans-Gert PÖTTERING

            Ģenerālsekretārs

         Harald RØMER

      (1)  OV C 266, 31.10.2006., 43. lpp.

      (2)  OV C 312, 19.12.2006., 86. lpp.

      (3)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1995/2006 (OV L 390, 30.12.2006., 1. lpp.).

      (4)  OV L 36, 12.2.1993., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1651/2003 (OV L 245, 29.9.2003., 30. lpp.).

      (5)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

    ---documentbreak---

               15.7.2008

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 187/100

         EIROPAS PARLAMENTA
   2007. gada 24. aprīļa
   Rezolūcija ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no lēmuma par Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centra 2005. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
   EIROPAS PARLAMENTS,
   ņemot vērā Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centra 2005. finanšu gada galīgos pārskatus (1),
   ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centra 2005. finanšu gada pārskatiem, ar Centra atbildēm (2),
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 27. februāra ieteikumu (5711/2007 – C6-0080/2007),
   ņemot vērā EK līgumu un it īpaši tā 276. pantu,
   ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (3), un it īpaši tās 185. pantu,
   ņemot vērā Padomes 1993. gada 8. februāra Regulu (EEK) Nr. 302/93, ar ko izveido Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centru (4), un it īpaši tās 11.a pantu,
   ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), un it īpaši tās 94. pantu,
   ņemot vērā Reglamenta 71. pantu un V pielikumu,
   ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumu (A6–0100/2007),

               A.

               tā kā Revīzijas palāta ir norādījusi, ka tā ir guvusi pamatotu pārliecību par to, ka gada pārskati par finanšu gadu, kas beidzās 2005. gada 31. decembrī, ir ticami un ka notikušie darījumi kopumā ir likumīgi un pareizi;

               B.

               tā kā 2006. gada 27. aprīlī Parlaments sniedza centra direktoram apstiprinājumu par 2004. finanšu gada budžeta izpildi (6) un lēmumam par budžeta izpildes apstiprināšanu pievienotajā rezolūcijā cita starpā:

                           —

                           pauda nožēlu par pārnesumu augsto līmeni; mudināja centru precīzāk ievērot budžeta lēmējinstitūcijas sākotnēji noteikto budžetu,

         Vispārējas piezīmes attiecībā uz vairumu ES aģentūru, kuru budžeta izpilde ir jāapstiprina atsevišķi

               1.

               uzskata, ka aizvien pieaugošais Kopienas aģentūru skaits un dažu no tām darbība, šķiet, neiekļaujas vispārējā pamatievirzē un ka atsevišķu aģentūru uzdevumi ne vienmēr atspoguļo Savienības faktiskās vajadzības un tās pilsoņu cerības, un konstatē, ka kopumā aģentūrām ne vienmēr ir laba reputācija un labas atsauksmes presē;

               2.

               tādēļ aicina Komisiju noteikt vispārēju pamatievirzi attiecībā uz jaunu Kopienas aģentūru izveidi un ikreiz pirms jaunas aģentūras izveides iesniegt izmaksu un guvumu analīzi, vienlaikus raugoties, lai nenotiktu nekāda darbību pārklāšanās starp aģentūrām vai ar citu Eiropas organizāciju uzdevumiem;

               3.

               aicina Revīzijas palātu pirms attiecīgā lēmuma pieņemšanas Parlamentā sniegt atzinumu par izmaksu un guvumu analīzi;

               4.

               aicina Komisiju ik pēc pieciem gadiem iesniegt pētījumu par ikvienas esošās aģentūras pievienoto vērtību; aicina visas attiecīgās institūcijas aģentūras pievienotās vērtības negatīva novērtējuma gadījumā īstenot nepieciešamos pasākumus, no jauna formulējot konkrētās aģentūras pilnvaras vai slēdzot to;

               5.

               ņemot vērā regulatīvo aģentūru pieaugošo skaitu, pauž nožēlu, ka vēl nav pabeigtas sarunas saistībā ar iestāžu nolīguma projektu par šo aģentūru darbības pamatnoteikumiem, un aicina Komisijas kompetentos dienestus sadarbībā ar Revīzijas palātu darīt visu iespējamo, lai ātri noslēgtu šādu nolīgumu;

               6.

               konstatē, ka sakarā ar Komisijai deleģēto atbildību par budžeta pareizu izpildi ir nepieciešama ciešāka aģentūru piesaiste Komisijai; aicina Komisiju un Padomi veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai Komisijai līdz 2007. gada 31. decembrim paredzētu tādu pārstāvību regulatīvās aģentūras uzraugošās struktūrās, kas tai ļautu bloķēt lēmumu pieņemšanu, kā arī jau sākotnēji nodrošināt šādu pārstāvību jaunu aģentūru dibināšanas gadījumā;

               7.

               aicina Revīzijas palātu savā gada pārskatā izveidot papildu nodaļu par visām aģentūrām, kuru budžeta izpilde jāapstiprina saskaņā ar Komisijas pārskatiem, lai gūtu skaidrāku priekšstatu par ES līdzekļu izlietojumu aģentūrās;

               8.

               atgādina principu, saskaņā ar kuru visas Kopienas aģentūras, gan subsidētās, gan nesubsidētās, ir pakļautas Parlamentam attiecībā uz to budžeta izpildes apstiprināšanu, pat gadījumos, kad saskaņā ar šo aģentūru izveides tiesību aktiem darbojas budžeta izpildes apstiprināšanas lēmējinstitūcija;

               9.

               aicina Revīzijas palātu veikt izpildes revīzijas visās aģentūrās un ziņot par to rezultātiem attiecīgajām Parlamenta komitejām, tai skaitā Budžeta kontroles komitejai;

               10.

               atzīmē, ka aģentūru skaits pastāvīgi pieaug un ka saskaņā ar Komisijas politisko atbildību par aģentūru darbību, kura ietver daudz vairāk par vienkāršu materiāltehnisku atbalstu, Komisijas ģenerāldirektorātiem, kas nodarbojas ar aģentūru izveidi un uzraudzību, vēl jo vairāk ir jāizstrādā kopēja pieeja visām aģentūrām; uzskata, ka struktūra, kas līdzīga tai, kuru aģentūras ir izveidojušas koordinācijas nodrošināšanai starp attiecīgajiem ģenerāldirektorātiem, būtu pragmatisks veids, kā virzīties uz Komisijas kopēju pieeju visiem ar aģentūrām saistītajiem jautājumiem;

               11.

               aicina Komisiju uzlabot aģentūrām paredzēto administratīvo un tehnisko atbalstu, ņemot vērā Kopienas administratīvo noteikumu pieaugošo sarežģītību un tehniskās problēmas;

               12.

               konstatē, ka nevienā no Kopienas aģentūrām nav disciplināras struktūras, un aicina Komisijas dienestus īstenot nepieciešamos pasākumus, lai ātri ieviestu atbilstīgu mehānismu;

               13.

               atzinīgi vērtē ES aģentūru darba koordinēšanas ievērojamo uzlabošanos, kas ļauj tām risināt biežāk sastopamās problēmas un padara efektīvāku sadarbību ar Komisiju un Parlamentu;

               14.

               uzskata, ka jāturpina un jāvērš plašumā vairāku aģentūru īstenotā kopēja atbalsta dienesta izveide nolūkā saskaņot šo aģentūru datorizētās finanšu pārvaldības sistēmas ar atbilstīgajām Komisijas sistēmām;

               15.

               aicina aģentūras uzlabot sadarbību un salīdzināšanu ar attiecīgās nozares dalībniekiem; mudina Komisiju veikt pasākumus, kurus tā uzskata par nepieciešamiem, lai aģentūrām palīdzētu uzlabot reputāciju un pastiprināt to darbību atpazīstamību;

               16.

               aicina Komisiju ierosināt aģentūru gada pārskatu formas saskaņošanu un izstrādāt darbības rezultātu rādītājus, kas ļautu salīdzināt to efektivitāti;

               17.

               aicina aģentūras katra gada sākumā iesniegt darbības rezultātu rādītājus, kas ļautu novērtēt to darbu;

               18.

               aicina visas aģentūras vairāk izmantot SMART pieeju uzdevumu noteikšanā, kas palīdzētu reālāk veikt plānošanu un sasniegt mērķus;

               19.

               piekrīt Revīzijas palātas viedoklim, ka arī Komisija ir atbildīga par aģentūru (finanšu) pārvaldību; tāpēc mudina Komisiju uzraudzīt, kā arī vajadzības gadījumā vadīt dažādo aģentūru pārvaldību un sniegt tām nepieciešamo palīdzību, it īpaši saistībā ar konkursa procedūru pareizu piemērošanu, darbā pieņemšanas procedūru pārredzamību, pareizu finanšu pārvaldību (līdzekļu nepilnīgs izlietojums un pārāk lielu izdevumu iekļaušana budžetā) un, kas ir vissvarīgākais, iekšējās kontroles sistēmas noteikumu pareizu piemērošanu;

               20.

               uzskata, ka aģentūru darba programmās to ieguldījums jāizsaka darbības izteiksmē un izmantojot izmērāmus rādītājus un ka pienācīga uzmanība jāvelta Komisijas izstrādātajiem iekšējās kontroles standartiem;

         Īpaši jautājumi

               21.

               konstatē, ka saistību apropriāciju izlietojuma līmenis pārsniedz 90 %, bet attiecīgais maksājumu apropriāciju līmenis ir tikai 85 %; konstatē arī to, ka administratīvajiem izdevumiem ir augsts pārnesumu līmenis – gandrīz 40 %; aicina centru uzlabot iepirkumu politiku, lai novērstu apropriāciju pārnešanu, kas apgrūtina pārvaldību;

               22.

               atzinīgi vērtē to, ka pārvaldības vajadzībām centrs ir sagatavojis uz darbības jomām balstītu budžetu; aicina centru izvērst šo iniciatīvu, lai uzlabotu snieguma novērošanu un efektivitātes novērtēšanu, ieviešot analītiskus kontus, ar kuru palīdzību varētu noskaidrot dažādu centra darbību izmaksas;

               23.

               aicina centru vispārējā uzskaitē iekļaut pamatlīdzekļu uzskaites sistēmas, jo bez pienācīgas marķējuma sistēmas nevar nodrošināt pamatlīdzekļu izsekojamību;

               24.

               konstatē trūkumus darbinieku pieņemšanas procedūrās; aicina centru pareizi piemērot darbā pieņemšanas procedūras;

               25.

               konstatē, ka 2004. gada beigās kāds darbinieks tika nosūtīts ilgtermiņa (divu gadu) komandējumā uz Briseli; aicina centru pilnībā paskaidrot šo procedūru; aicina centru un Komisiju izmeklēt šo lietu un veikt pasākumus, lai līdzīgi gadījumi vairs neatkārtotos;

               26.

               konstatē, ka, pārbaudot iepirkumu un līgumu slēgšanas procedūras, tika atklāti daudzi trūkumi; aicina centru pilnībā ievērot iepirkumu un līgumu slēgšanas procedūras, lai novērstu tādas situācijas, kādas izveidojās 2005. gadā.

      (1)  OV C 266, 31.10.2006., 43. lpp.

      (2)  OV C 312, 19.12.2006., 86. lpp.

      (3)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1995/2006 (OV L 390, 30.12.2006., 1. lpp.).

      (4)  OV L 36, 12.2.1993., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1651/2003 (OV L 245, 29.9.2003., 30. lpp.).

      (5)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

      (6)  OV L 340, 6.12.2006., 85. lpp.


               12.2.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 55/135

         P7_TA(2013)0207
   Mutiskie grozījumi vai citas mutiskas izmaiņas (Reglamenta 156. panta 6. punkta interpretācija)
   Eiropas Parlamenta 2013. gada 21. maija lēmums par mutiskiem grozījumiem un citām mutiskām izmaiņām (Eiropas Parlamenta Reglamenta 156. panta 6. punkta interpretācija)
   (2016/C 055/26)

      Eiropas Parlaments,

               —

               ņemot vērā Konstitucionālo lietu komitejas priekšsēdētāja 2013. gada 24. aprīļa vēstuli,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 211. pantu,

               1.

               nolemj piemērot šādu 156. panta 6. punkta interpretāciju:
               “Pēc priekšsēdētāja priekšlikuma mutisku grozījums vai jebkādas citas mutiskas izmaiņas pielīdzina grozījumam, kurš nav izplatīts visās oficiālajās valodās. Ja priekšsēdētājs uzskata to par pieņemamu, pamatojoties uz 157. panta 3. punktu, un ja nav izteikti iebildumi saskaņā ar 156. panta 6. punktu, to nodod balsošanai atbilstīgi izveidotajai balsošanas secībai.
               Komitejā balsu skaitu, kāds nepieciešams, lai iebilstu pret šādu grozījumu vai šādu izmaiņu, nosaka, pamatojoties uz 196. pantu, proporcionāli plenārsēdei noteiktajam balsu skaitam, vajadzības gadījumā noapaļojot uz augšu līdz veselam skaitlim.”

               2.

               uzdod priekšsēdētajam informatīvos nolūkos nosūtīt šo lēmumu Padomei un Komisijai.


title: 2004/613/EK: Komisijas lēmums (2004. gada 6. augusts) par padomdevējas grupas izveidi pārtikas aprites un dzīvnieku un augu veselības jomā

text:
               25.8.2004

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 275/17

      KOMISIJAS LĒMUMS

   (2004. gada 6. augusts)
   par padomdevējas grupas izveidi pārtikas aprites un dzīvnieku un augu veselības jomā
   (2004/613/EK)
   EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   tā kā:

               (1)

               Komisija 2001. gada 25. jūlijā (1) apstiprinātajā Baltajā grāmatā par Eiropas vadību ir apņēmusies paplašināt iedzīvotāju un organizāciju dalību Eiropas Savienības politiku izstrādē, lai nodrošinātu pilsoņu un organizāciju lielāku dalību Eiropas politikas izstrādē un piemērošanā.

               (2)

               Komisija 2002. gada 11. decembrī (2) ir pieņēmusi arī paziņojumu par galvenajiem principiem un minimālajām normām, kas piemērojamas Komisijas sāktajām konsultācijām ar ieinteresētajām pusēm, lai nodrošinātu saskaņotu pieeju Komisijas dienestu kopumam konsultāciju procesā un padarītu sarunas pārredzamākas.

               (3)

               Komisijai ir jāinformē un jākonsultē patērētāji, kā arī attiecīgās sociālekonomiskās aprindas jautājumos, kas saistīti ar pārtikas preču marķēšanu un izskatu, dzīvnieku barību, pārtikas preču un dzīvnieku pārtikas uzraudzību, cilvēku pārtiku, saistībā ar pārtikas likumdošanu, dzīvnieku veselību un labklājību, kā arī augu veselību.

               (4)

               Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 28. janvāra Regulā (EK) Nr. 178/2002, ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (3), noteikts, ka, sagatavojot, novērtējot un pārskatot pārtikas tiesību aktus, jāveic atklātas un pārredzamas konsultācijas ar pilsoņiem vai nu tieši, vai ar pārstāvju organizāciju starpniecību, izņemot gadījumus, kad tas nav iespējams jautājuma steidzamības dēļ.

               (5)

               Komisijas 2000. gada 12. janvārī (4) pieņemtajā Baltajā grāmatā par pārtikas nekaitīgumu paredzēta padomdevējas grupas izveide un esošo padomdevēju komiteju reorganizācija (81. pasākums).

               (6)

               Ar Komisijas Lēmumu 80/1073/EEK izveidota Pārtikas preču padomdevēja komiteja (5).

               (7)

               Ar Komisijas Lēmumu 98/235/EK (6) izveidotas citas padomdevējas komitejas kopējās lauksaimniecības politikas jomā.

               (8)

               Pieredze rāda, ka ir vajadzība pārgrupēt un reorganizēt dažādās jau pastāvošās padomdevējas komitejas, kuras ir saistītas ar pārtikas apriti, augu un dzīvnieku veselību, lai uzlabotu to darbību.

               (9)

               Ir svarīgi izveidot pastāvīgas sistēmas, ar kuru palīdzību var apspriesties ar iedzīvotājiem Eiropas līmenī par izstrādes, novērtēšanas un pārskatīšanas procesā esošiem Kopienas pārtikas tiesību aktiem.

               (10)

               Ņemot vērā nepieciešamību izveidot visaptverošu pieeju pārtikas apritei, augu un dzīvnieku veselību, lai nodrošinātu patērētāju aizsardzību, ir svarīgi konsultāciju sistēmas darbības laukā iekļaut jautājumu kopumu, kas saistīts ar pārtikas tiesību aktiem, tostarp pārtikas preču un dzīvnieku barības marķējumu un izskatu, cilvēku pārtikas nekaitīgumu saistībā ar pārtikas tiesību aktiem, dzīvnieku veselību un labturību, dažādiem augu veselības aspektiem, piemēram, augu aizsardzību, fitofarmaceitiskiem produktiem un to atkritumiem, kā arī sēklu un pavairošanas materiālu tirdzniecības apstākļiem, tostarp bioloģisko dažādību, un attiecīgās rūpnieciskās īpašumtiesības.

               (11)

               Ņemot vērā minētās konsultāciju jomas plašo mērogu, kas ieinteresēto pušu lielo skaitu, pastāvīgās konsultāciju sistēmas spēs efektīvi darboties tad, ja apspriešanās ar iedzīvotājiem notiks ar pārtikas aprites, Eiropas līmeņa augu un dzīvnieku veselības interešu pārstāvju organizāciju starpniecību, protams, neizslēdzot iespēju, ka iedzīvotāji vienmēr var saņemt arī tiešas konsultācijas.

               (12)

               Attiecīgās sociālekonomiskās aprindas, tostarp dalībvalstu patērētāju biedrības, ir izveidojušas Eiropas Savienības līmeņa organizācijas, kuru mērķis ir nodrošināt ar pārtikas apriti un augu un dzīvnieku veselību saistīto interešu pārstāvību Eiropas līmenī.

               (13)

               Konsultāciju sistēmas darbspējai vajadzīga tieša Komisijas un pārstāvju kontaktēšanās Eiropas līmenī, t.i., padomdevējas grupas strukturēto sanāksmju laikā, apspriežot Komisijas darba programmu pārtikas nozarē.

               (14)

               Organizatorisku iemeslu pēc padomdevējai grupai nevajadzētu būt pārāk lielai, tomēr tai jāgarantē adekvāta pārtikas aprites un augu un dzīvnieku veselības interešu pārstāvība. Ar grupu īpaši konsultējas ar Komisijas darba programmu saistītos jautājumos, tāpēc ir būtiski piesaistīt tās pārstāvju organizācijas, kuras Eiropas līmenī spēj vislabāk aizstāvēt vispārīgās ar pārtikas apriti un augu un dzīvnieku veselību saistītās intereses.

               (15)

               Lai nodrošinātu grupas darba efektivitāti un pārskatāmību, tās sanāksmes jārīko tā, lai tās varētu vajadzības gadījumā paplašināt, ļaujot piedalīties citām ieinteresētām personām vai institūcijām.

               (16)

               Skaidrības labad jāatceļ Lēmums 80/1073/EEK,

         NOLĒMA.
   1. pants
   Komisijā tiek izveidota Pārtikas aprites un dzīvnieku un augu veselības padomdevēja grupa (še turpmāk – Grupa).
   2. pants
   Uzdevums
   1.   Komisija konsultējas ar grupu, ja tās darba programma noris šādās jomās:

               —

               pārtikas preču un dzīvnieku barības nekaitīgums,

               —

               pārtikas preču un dzīvnieku barības marķējums un izskats,

               —

               cilvēku uzturs saistībā ar pārtikas tiesību aktiem,

               —

               dzīvnieku veselība un labturība,

               —

               jautājumi, kas saistīti ar augu aizsardzību, fitofarmaceitiskiem produktiem un to atkritumiem, kā arī sēklu un pavairošanas materiālu tirdzniecības apstākļiem, tostarp bioloģisko dažādību, un attiecīgās rūpnieciskās īpašumtiesības.

         2.   Komisija turklāt var konsultēties ar Grupu par visiem pasākumiem, kuri tai jāveic vai jāierosina šajās jomās.
   3. pants
   Grupas sastāvs
   1.   Grupu veido pārstāvji no Eiropas līmeņa pārstāvju organizācijām, un to skaits nedrīkst pārsniegt 45. Šo organizāciju mērķim jābūt 2. panta 1. punktā minēto interešu aizsardzībai atbilstīgi šādiem kritērijiem: aizstāvēto interešu vispārīgums, visu dalībvalstu vai lielākās daļas dalībvalstu pārstāvība, pastāvīga darbība Kopienas līmenī, kas ļauj uzreiz sazināties ar dalībniekiem un izmantot viņu pieredzi, lai spētu ātri un saskaņoti reaģēt.
   2.   Viena mēneša laikā, skaitot no šī lēmuma pieņemšanas dienas, Komisija uzaicina pieteikties organizācijas, kuras vēlas piedalīties grupā, mēneša laikā pierādot savu interesi un veidu, kā tās atbilst iepriekšminētajiem kritērijiem.
   3.   Komisija izvēlas organizācijas, kas vislabāk atbilst iepriekšminētajiem kritērijiem un izstrādā sarakstu, ko publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   4.   Katra izvēlētā organizācija ir atbildīga par konsultāciju darba un informācijas saskaņošanu, lai tā varētu pārstāvēt savas pārstāvamās intereses pēc iespējas plašāk.
   4. pants
   Organizācijas kārtība
   1.   Grupa rīko sanāksmes vidēji divas reizes gadā Komisijas mītnē un katru reizi, kad Komisija to uzskata par vajadzīgu.
   2.   Var izveidot darba grupas, lai vajadzības gadījumā izskatītu īpašus jautājumus, ievērojot grupai piešķirtās pilnvaras.
   3.   Komisija vajadzības gadījumā var uzaicināt piedalīties grupu darbā ekspertus vai novērotājus, tostarp pārstāvju organizācijas no trešām valstīm.
   4.   Grupa un darba grupas rīko sanāksmes, ievērojot Komisijas noteiktā kalendāra kārtību. Komisija nodrošina grupas priekšsēdētāju.
   5.   Grupa pieņem statūtus, kuru pamatā ir Komisijas iesniegts priekšlikums. Komisijas dienesti informē sekretariātu par Grupas un darba grupu sanāksmēm.
   6.   Komisija informē sabiedrību par grupas darbu.
   5. pants
   Konfidencialitāte
   Grupas dalībnieki, uzaicinātie eksperti un citas personas, kas uz Grupas sanāksmēm uzaicinātas novērotāja statusā, nedrīkst izpaust informāciju, ar ko tās iepazinušās, darbojoties Grupā vai darba grupās, ja Komisija šo informāciju ir pasludinājusi par konfidenciālu. Šais gadījumos Komisija var izlemt, ka tikai Grupas dalībnieki saņem informāciju un piedalās sanāksmēs.
   6. pants
   Nobeiguma noteikumi
   Komisijas Lēmums Nr. 80/1073/EEK, ar kuru izveidota Pārtikas preču padomdevēja komiteja, ir atcelts.
   7. pants
   Stāšanās spēkā
   Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad tas publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2004. gada 6. augustā

            Komisijas vārdā —

            Komisijas loceklis

         David BYRNE

      (1)  KOM(2002) 428, galīgā versija.

      (2)  KOM(2002) 704, galīgā versija.

      (3)  OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1642/2003 (OV L 245, 29.9.2003., 4. lpp.).

      (4)  KOM(1999) 719, galīgā versija.

      (5)  OV L 318, 26.11.1980., 28. lpp.

      (6)  OV L 88, 24.3.1998., 59. lpp.


title: Padomes Lēmums (2001. gada 22. janvāris) par Eiropas Savienības Militārā štāba izveidošanu

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

32001D0080

Oficiālais Vēstnesis L 027 , 30/01/2001 Lpp. 0007 - 0011

		Padomes Lēmums(2001. gada 22. janvāris)par Eiropas Savienības Militārā štāba izveidošanu(2001/80/KĀDP)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 28. panta 1. punktu,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 207. panta 2. punktu,tā kā:(1) Kopējās ārpolitikas un drošības politikas (KĀDP) un jo īpaši Eiropas kopējās drošības un aizsardzības politikas stiprināšanai, kas paredzēta Līguma par Eiropas Savienību 17. pantā, Eiropas Padome, tiekoties Nicā 2000. gada 7.–11. decembrī, vienojās par Eiropas Savienības Militārā štāba izveidošanu, izklāstot tā misiju un funkcijas.(2) Saskaņā ar Eiropas Padomes pamatnostādnēm Militārais štābs ir jāsagatavo darbam,IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU.1. pants1. Militārais personāls norīkots no dalībvalstīm uz Padomes Ģenerālsekretariātu, veidojot Eiropas Savienības Militāro štābu (EUMS).2. Militārais personāls ir daļa no Padomes Ģenerālsekretariāta.2. pantsMilitārā štāba misija un funkcijas ir noteiktas prezidentūras ziņojuma V pielikumā, kuru ir apstiprinājusi Nicas Eiropas Padome un kurš ir attēlots šā lēmuma pielikumā.3. pantsVisi Militārā štāba locekļi ir Eiropas Savienības dalībvalstu pilsoņi.4. pants1. Militārā štāba locekļi ir pakļauti noteikumiem, kuri paredzēti Padomes lēmumā.2. Līdz nav stājies spēkā 1. punktā minētais lēmums, spēkā paliek Padomes 2000. gada 28. februāra Lēmums 2000/178/KĀDP par noteikumiem, kas piemērojami tiem dalībvalstu ekspertiem militārajā jomā, kurus dalībvalstis norīko uz Padomes Ģenerālsekretariātu pārejas laikā [1].5. pantsŠis lēmums stājas spēkā tā parakstīšanas dienā.To piemēro no datuma, ko nosaka SG/HR pēc apspriešanās ar PDK un pagaidu Militāro komiteju/Militāro komiteju un principā līdz 2001. gada jūnija beigām.Līdz šā lēmuma piemērošanas datumam Militārā štāba Ģenerāldirektors (DGEUMS), kurš sāks pildīt savas funkcijas no 2001. gada 1. marta [2], būs militāro ekspertu vadītājs, ko dalībvalstis ir norīkojušas uz Padomes Sekretariātu [3].6. pantsŠo lēmumu publicē Oficiālajā Vēstnesī.Briselē, 2001. gada 22. janvārīPadomes vārdā —priekšsēdētājsA. Lindh[1] OV L 57, 2.3.2000., 1. lpp.[2] Padomes 2000. gada 22. decembra Lēmums.[3] Padomes 2000. gada 14. februāra Lēmums 2000/145/KĀDP par dalībvalstu militāro ekspertu norīkošanu uz Padomes Ģenerālsekretariātu pārejas periodā (OV L 49, 22.2.2000., 3. lpp.).--------------------------------------------------PIELIKUMSEIROPAS SAVIENĪBAS MILITĀRĀ ŠTĀBA STRUKTŪRA (EUMS)1. IevadsHelsinkos ES dalībvalstis nolēma Padomē izveidot jaunas pastāvīgas politiskas un militāras struktūras, kuras ļautu ES uzņemties ES līgumā definētos pienākumus visu veidu konfliktu novēršanā un krīžu pārvarēšanā, Petersbergas misijas. Kā paredzēts Helsinku ziņojumā, EUMS "Padomes struktūrās nodrošina militāro kompetenci un atbalstu EKDĀP, tostarp ES vadītu krīzes situāciju vadības operāciju veikšanu".Šim nolūkam Eiropas Savienības Militārā štāba (EUMS) kompetenci definē šādi.2. MisijaMilitārajam štābam ir jāveic "agrīnā brīdināšana, situācijas novērtēšana un stratēģiskā plānošana attiecībā uz Petersbergas misijām, tostarp Eiropas nacionālo un daudznacionālo spēku identifikāciju" un darbības plānu un lēmumu īstenošanu saskaņā ar Eiropas Savienības Militārās komitejas (ESMK) norādēm.3. Loma un uzdevumi- Tas ir ES militārās kompetences avots.- Tas nodrošina saikni starp ESMK, no vienas puses, un ES pieejamiem militārajiem resursiem, no otras puses, un tas saskaņā ar ESMK norādēm nodrošina militāro kompetenci ES struktūrām.- Tas nodrošina agrīnās brīdināšanas iespējas. Tas plāno, uzņemas un izstrādā ieteikumus attiecībā uz krīžu pārvarēšanas koncepciju un vispārējo militāro stratēģiju, un īsteno ESMK lēmumus un vadlīnijas.Tas atbalsta ESMK attiecībā uz situāciju novērtēšanu un stratēģiskās plānošanas militārajiem aspektiem [1] visās Petersbergas misijās, visās ES vadītajās operācijās neatkarīgi no tā vai ES pielieto NATO spēkus un iespējas.Tas veicina izvēršanas procesu, mērķa potenciāla izvērtēšanu un izskatīšanu, ņemot vērā iesaistīto dalībvalstu vajadzību, nodrošina saskaņotību ar NATO aizsardzības un plānošanas procesu (DPP) un plānošanas un plānu pārskatīšanas procesu Partnerattiecību mieram sakarā saskaņā ar pieņemtām procedūrām.Tas ir atbildīgs par uzraudzīšanu, novērtēšanu un ieteikumu sniegšanu par mācībām un savietojamību attiecībā uz spēkiem un iespējām, ko ES rīcībā ir nodevušas dalībvalstis.4. Funkcijas- Tas veic trīs galvenās operatīvās funkcijas: agrīno brīdināšanu, situācijas novērtēšanu un stratēģisko plānošanu.- Atbilstīgi ESMK norādījumiem tas sniedz militāro kompetenci ES struktūrām, īpaši Ģenerālsekretāram/Augstajam pārstāvim.- Tas uzrauga iespējamās krīzes, pamatojoties uz lietderīgām nacionālajām un daudznacionālajām izlūkošanas iespējām.- Tas apgādā Situācijas izvērtēšanas centru ar militāro informāciju un saņem no tā darbības rezultātus.- Tas veic Petersbergas misiju iepriekšējās stratēģiskās plānošanas militāros aspektus.- Tas, koordinējot ar NATO, identificē un uzskaita Eiropas nacionālos un daudznacionālos spēkus operācijām, kuras vada ES.- Tas veicina nacionālo un daudznacionālo spēku attīstību un sagatavošanu (tostarp mācības), kurus ES rīcībā ir nodevušas dalībvalstis. Modalitātes par attiecībām ar NATO ir paredzētas attiecīgajos dokumentos.- Tas organizē un koordinē procedūras nacionālajiem un daudznacionālajiem HQ, tostarp to NATO HQ, kuri ir pieejami ES, pēc iespējas labāku saderību ar NATO procedūrām.- Tas sagatavo, plāno, vada un novērtē ES krīzes pārvarēšanas procedūru militāros aspektus, tostarp ES/NATO procedūru realizēšanu.- Tas piedalās operāciju un mācību izmaksu aprēķināšanā.- Tas sadarbojas ar nacionālajiem HQ un daudznacionālo spēku daudznacionālajiem HQ.- Tas nodibina pastāvīgas attiecības ar NATO, ievērojot ES/NATO pastāvīgās vienošanās, un atbilstošas attiecības ar noteiktiem korespondentiem ANO un EDSO saskaņā ar vienošanos ar šīm organizācijām.a) Papildu funkcijas krīžu pārvarēšanas situācijās- Tas pieprasa un apstrādā īpašu informāciju no izlūkošanas organizācijām un citu būtisku informāciju no pieejamiem avotiem.- Tas atbalsta ESMK Sākotnējās plānošanas vadlīniju un plānošanas norādījumu izstrādē Politiskās un Drošības komitejai (PDK).- Tas izstrādā un nosaka prioritātes militārstratēģiskajām iespējām kā pamatam ESMK militārajiem ieteikumiem PDK:- nosakot vispārējās sākotnējās iespējas;- lietderīgi izmantojot ārējo resursu plānošanas atbalstu, kas detalizētāk analizēs un izstrādās šīs iespējas;- novērtējot šīs detalizētākās izskatīšanas rezultātus un vajadzības gadījumā veicot turpmāk nepieciešamas darbības;- sniedzot vispārēju novērtējumu ESMK ar atbilstīgām atsaucēm uz prioritātēm un ieteikumiem.- Tas var arī līdzdarboties militāro iespēju nemilitārajos aspektos.- Tas, rīkojoties koordinēti, kopā ar nacionālo plānošanas štābu un attiecīgā gadījumā kopā ar NATO identificē tos spēkus, kuri varētu piedalīties iespējamās ES vadītās operācijās.- Tas palīdz operāciju komandierim apmaiņā ar tehniskajiem līdzekļiem ar trešām valstīm, kuras piedāvā militāru palīdzību ES vadītām operācijām, un spēku koncentrēšanas konferences gatavošanā.- Tas turpina krīzes situāciju uzraudzību.b) Papildu funkcijas operāciju laikā- EUMS, darbojoties atbilstīgi ESMK norādījumiem, nepārtraukti uzrauga operāciju militāros aspektus. Tas vada stratēģisko analīzi, sazinoties ar norīkoto operācijas komandieri, lai pildītu ESMK padomdevēja lomu PDK, kas ir atbildīga par stratēģisko plānošanu.- Saskaņā ar politisko un darbības attīstību tas paredz jaunas iespējas ESMK, kas ir pamatā ESMK konsultācijām PDK.5. Organizācija- Tas darbojas atbilstīgi ESMK norādījumiem, kurai tas ziņo.- EUMS ir Padomes Sekretariāta nodaļa, kas ir tieši piesaistīta SG/HR; to veido dalībvalstu norīkotie darbinieki, kuru darbībai ir starptautisks statuss saskaņā ar Padomes pieņemtu likumu.- ESMK vada Eiropas Savienības Militārā Štāba ģenerāldirektors, ģenerālleitnants (sauszemes spēkos) vai admirālis (jūras spēkos), un tā darbojas atbilstīgi ESMK norādījumiem.- Lai veiktu visas Petersbergas misijas, neatkarīgi no tā vai ir pieejami NATO resursi, EUMS struktūra atbilst A pielikumā norādītajai.- Krīžu pārvarēšanas situācijās vai mācībās EUMS varētu izveidot Krīzes vienības, ievērojot savu kompetenci, personāla sastāvu un infrastruktūru. Papildu tas varētu, ja nepieciešams, veikt ārēju personāla sastāva pagaidu (spēku) palielināšanu, kuru ESMK pieprasa ES dalībvalstīm.6. Attiecības ar trešām valstīm- Attiecības starp EUMS un NATO dalībvalstīm, kas ir Eiropas valstis ārpus ES, un citām valstīm, kuras ir ES kandidātvalstis, tiks noteiktas dokumentā, kas reglamentē ES attiecības ar trešām valstīm.[1] Sākotnējās definīcijas:- Stratēģiskā plānošana: plānošanas darbība, kas sākas līdz ar krīzes rašanos un beidzas, kad ES politiskās iestādes apstiprina militārstratēģisku iespēju vai nosaka militārstratēģisku iespēju. Stratēģiskais process iekļauj militāru situācijas izvērtēšanu, definēšanu POL/MIL sakarā un militārstratēģisku iespēju izstrādāšanu.- Militārstratēģiska iespēja: pieņemama militārstratēģiska iespēja, kas izstrādāta POL/MIL mērķu sasniegšanai un izvērsta POL/MIL sakarā. Militārstratēģiska iespēja iekļauj militārā risinājuma izklāstu, nepieciešamos resursus un ierobežojumus, un rekomendācijas par operācijas komandiera un operāciju štāba izvēli.--------------------------------------------------A PIELIKUMSEUMS ORGANIZATORISKĀ STRUKTŪRA+++++ TIFF +++++SAĪSINĀJUMIAADMIN | Administrācijas nodaļa |CCEUMC | Eiropas Savienības Militārās komitejas priekšnieks |CIO | Civilmilitārā sadarbība un Informācijas operāciju nodaļa |CIS | Sakaru un informācijas sistēmu departaments |CMC SPT | Atbalsts Eiropas Savienības Militārās Komitejas priekšsēdētājam |CON | Koncepciju nodaļa |CRM/COP | Krīzes vadības/notiekošo operāciju nodaļa |DDDG/COS | Ģenerāldirektora vietnieks un Eiropas Savienības Militārā štāba priekšnieks |DGEUMS | Eiropas Savienības Militārā Štāba ģenerāldirektors |EESMK | Eiropas Savienības Militārā Komiteja |EUMS | Eiropas Savienības Militārais Štābs |EXE | Mācību nodaļa |EX OFFICE | Izpildu birojs |FFOR | Spēku sagatavotības nodaļa |IINT | Izlūkošanas departaments |INT POL | Izlūkošanas darbības plānošanas nozare |ITS | Informācijas tehnoloģiju un drošības nozare |LLEGAL | Juridiskais padomdevējs |LOG | Apgādes nodaļa |LOG/RES | Apgādes un resursu nodaļa |OOPS/EXE | Operāciju un apmācību nodaļa |PPERS | Padomnieku birojs |POL | Politikas nodaļa |POL/PLS | Politikas un plānošanas nodaļa |POL/REQ | Politikas un prasību nodaļa |PRO | Ražošanas nodaļa |RREQ | Prasību nodaļa |RES/SPT | Resursu atbalsta nodaļa |--------------------------------------------------


title: 2004/752/EK, Euratom: Padomes Lēmums (2004. gada 2. novembris), arko izveido Eiropas Savienības Civildienesta tiesu

text:
               9.11.2004

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 333/7

      PADOMES LĒMUMS

   (2004. gada 2. novembris),
   ar ko izveido Eiropas Savienības Civildienesta tiesu
   (2004/752/EK, Euratom)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 225.a un 245. pantu,
   ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 140.b un 160. pantu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu,
   ņemot vērā Tiesas atzinumu,
   tā kā:

               (1)

               Ar EK līguma 225.a pantu un EAEK līguma 140.b pantu Padomei ir piešķirtas pilnvaras izveidot tiesas palātas, kas pirmajā instancē izskata un izlemj dažu kategoriju lietas īpašās jomās, un paredzēt to uzbūves noteikumus un kompetenci.

               (2)

               Kopienu tiesu sistēmas darbību uzlabotu tādas īpašas tiesas palātas izveide, kuras kompetencē būtu pirmajā instancē izskatīt domstarpības saistībā ar Eiropas civildienestu, kuras pašreiz ir Eiropas Kopienu Pirmās instances tiesas jurisdikcijā. Tādējādi būtu ievērots aicinājums, kas ietverts Nicas līguma parakstīšanās laikā pieņemtajā 16. deklarācijā par EK līguma 225.a pantu (1).

               (3)

               Tāpēc Pirmās instances tiesai būtu jāpiesaista tiesas palāta, kura institucionālu un organizatorisku iemeslu dēļ būtu Tiesas sastāvdaļa un kuras locekļu statuss līdzinātos Pirmās instances tiesas locekļu statusam.

               (4)

               Jaunā tiesas palāta būtu jānosauc vārdā, kas tās tiesas sastāvus atšķirtu no Pirmās instances tiesas sastāviem.

               (5)

               Lai tiesu sistēmu padarītu vispārēji viegli saprotamu, noteikumi, kas attiecas uz tiesas palātas kompetenci, sastāvu, organizāciju un procedūru, būtu jāietver Tiesas statūtu pielikumā.

               (6)

               Tiesas palātas tiesnešu skaitam būtu jāatbilst izskatāmo lietu apjomam. Lai atvieglotu Padomes lēmumu pieņemšanu attiecībā uz tiesnešu iecelšanu, būtu jāparedz, ka Padome izveido neatkarīgu padomdevēju komiteju, kas pārbaudītu, vai saņemtie pieteikumi atbilst attiecīgajiem nosacījumiem.

               (7)

               Tiesas palātai būtu jāizskata lietas, izmantojot tādu procedūru, kas atbilst tai nodoto domstarpību īpašām iezīmēm, katrā procedūras posmā meklējot iespējas izšķirt domstarpības ar izlīgumu.

               (8)

               Saskaņā ar EK līguma 225.a panta trešo daļu un EAEK līguma 140.b panta trešo daļu Pirmās instances tiesai var iesniegt apelācijas pret tiesas palātas pieņemtiem lēmumiem vienīgi par tiesību jautājumiem ar tādiem pašiem nosacījumiem, kurus piemēro apelācijām, ko Tiesai iesniedz pret Pirmās instances tiesas lēmumiem. Attiecīgie Tiesas statūtu noteikumi ir ietverti Statūtu pielikumā attiecībā uz tiesas palātu, lai izvairītos no savstarpējām norādēm, kas šo noteikumu kopu padarītu grūti lasāmu.

               (9)

               Šajā lēmumā būtu jāparedz pārejas noteikumi, lai tiesas palāta varētu pildīt savas funkcijas, tiklīdz tā būs izveidota,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Eiropas Kopienu Pirmās instances tiesai izveido tiesas palātu, kam jāizskata ar Eiropas Savienības civildienestu saistītās domstarpības un ko nosauc par “Eiropas Savienības Civildienesta tiesu”. Eiropas Savienības Civildienesta tiesas mītne atrodas Pirmās instances tiesā.
   2. pants
   Protokolā par Tiesas statūtiem izdara šādus grozījumus.

               1)

               Protokolā iekļauj šādu jaunu sadaļu:
               “IV.a   SADAĻA
               TIESAS PALĀTAS
               62.a pants
               Noteikumi, kas attiecas uz EK līguma 225.a pantā un EAEK līguma 140.b pantā paredzēto tiesas palātu kompetenci, sastāvu, organizāciju un procedūru, ir izklāstīti šo Statūtu pielikumā.”

               2)

               Pievieno I pielikumu, kas ietverts šā lēmuma pielikumā.

         3. pants
   1.   Eiropas Savienības Civildienesta tiesas pirmo priekšsēdētāju ieceļ uz trim gadiem tāpat kā tās tiesnešus, ja vien Padome nepieņem lēmumu, ka piemēro procedūru, kas noteikta 4. panta 1. punktā Tiesas statūtu I pielikumā, kas izklāstīts šā lēmuma pielikumā.
   2.   Tūlīt pēc tam, kad visi Eiropas Savienības Civildienesta tiesas tiesneši ir nodevuši zvērestu, Padomes priekšsēdētājs lozējot izvēlas trīs tiesas tiesnešus, kā pienākumi, atkāpjoties no Tiesas statūtu I pielikuma 2. panta otrās daļas pirmā teikuma, beidzas pēc tam, kad apritējuši pirmie trīs amata pilnvaru gadi.
   3.   Tiesas statūtu I pielikuma 1. pantā minētās lietas, ko dienā, kad minētais pants stājas spēkā, jau ir Pirmās instances tiesas izskatīšanā, bet kurām vēl nav pabeigta Pirmās instances tiesas reglamenta 52. pantā paredzētā rakstiskā daļa, nodod Eiropas Savienības Civildienesta tiesai.
   4.   Kamēr Eiropas Savienības Civildienesta tiesas reglaments nav stājies spēkā, mutatis mutandis piemēro Pirmās instances tiesas reglamentu, izņemot noteikumus par vienu pašu tiesnesi.
   4. pants
   Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, izņemot 1. pantu Tiesas statūtu I pielikumā, kas izklāstīts šā lēmuma pielikumā.
   Tiesas statūtu I pielikuma 1. pants stājas spēkā dienā, kad Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēts Tiesas priekšsēdētāja lēmums, ar ko konstatē to, ka Eiropas Savienības Civildienesta tiesa ir izveidota saskaņā ar attiecīgiem tiesību aktiem.

      Briselē, 2004. gada 2. novembrī

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         B. R. BOT

      (1)  OV C 80, 10.3.2001., 80. lpp.

      PIELIKUMS

            “I PIELIKUMS
            EIROPAS SAVIENĪBAS CIVILDIENESTA TIESA
            1. pants
            Eiropas Savienības Civildienesta tiesas (še turpmāk “Civildienesta tiesa”) kompetencē ir pirmajā instancē izskatīt domstarpības starp Kopienām un to darbiniekiem, kas minētas EK līguma 236. pantā un EAEK līguma 152. pantā, tostarp domstarpības starp visām struktūrām vai aģentūrām un to darbiniekiem, attiecībā uz kuriem Tiesai piešķirta jurisdikcija.
            2. pants
            Civildienesta tiesā ir septiņi tiesneši. Ja Tiesa to lūdz, Padome, pieņemot lēmumu ar kvalificētu balsu vairākumu, var palielināt tiesnešu skaitu.
            Tiesnešus ieceļ uz sešiem gadiem. Tiesnešus, kas atstāj amatu, var iecelt amatā atkārtoti.
            Visas brīvās amata vietas aizpilda, uz sešiem gadiem ieceļot jaunu tiesnesi.
            3. pants
            1.   Tiesnešus ieceļ Padome saskaņā ar EK līguma 225.a panta ceturto daļu un EAEK līguma 140.b panta ceturto daļu, apspriedusies ar šajā pantā paredzēto komiteju. Ieceļot tiesnešus, Padome nodrošina tiesas sastāva līdzsvarotību, lai tajā būtu pārstāvēti dalībvalstu pilsoņi no ģeogrāfiski pēc iespējas plašākas teritorijas, ņemot vērā arī valstu tiesību sistēmu pārstāvību.
            2.   Jebkura persona, kas ir Savienības pilsonis un kas atbilst EK līguma 225.a panta ceturtajā daļā un EAEK līguma 140.b panta ceturtajā daļā ietvertajiem nosacījumiem, var iesniegt pieteikumu. Padome, pēc Tiesas ieteikuma pieņemot lēmumu ar kvalificētu balsu vairākumu, paredz nosacījumus un procedūras, kas reglamentē šādu pieteikumu iesniegšanu un apstrādi.
            3.   Izveido komiteju, kurā ir septiņas personas, ko izraugās no bijušiem Tiesas un Pirmās instances tiesas locekļiem un juristiem ar atzītu kompetenci. Komitejas locekļus un darbības noteikumus ar kvalificētu balsu vairākumu nosaka Padome pēc Tiesas priekšsēdētāja ieteikuma.
            4.   Komiteja sniedz atzinumu par pretendentu piemērotību pildīt Civildienesta tiesas tiesnešu pienākumus. Komiteja atzinumam pievieno to pretendentu sarakstu, kuriem ir vispiemērotākā augstos amatos gūta darba pieredze. Sarakstā iekļauj vismaz divas reizes vairāk pretendentu, nekā Padomei jāieceļ tiesnešu.
            4. pants
            1.   Tiesneši no sava vidus ievēlē Civildienesta tiesas priekšsēdētāju uz trīs gadu amata pilnvaru laiku. Viņu var ievēlēt atkārtoti.
            2.   Civildienesta tiesa lietas izspriež palātās, kurās ir trīs tiesneši. Dažos reglamentā paredzētos gadījumos tā var lietas izspriest plēnumā vai palātā, kurā ir pieci tiesneši vai arī tikai viens tiesnesis.
            3.   Civildienesta tiesas priekšsēdētājs vada plēnumu un palātu, kurā ir pieci tiesneši. To palātu priekšsēdētājus, kurās ir trīs tiesneši, izraugās saskaņā ar 1. punktu. Ja Civildienesta tiesas priekšsēdētāju norīko palātā, kurā ir trīs tiesneši, viņš ir šīs palātas priekšsēdētājs.
            4.   Plēnuma kompetenci un kvorumu, kā arī palātu sastāvu un lietu nodošanu tām nosaka reglaments.
            5. pants
            Civildienesta tiesai un tās locekļiem piemēro Tiesas statūtu 2. līdz 6. pantu, 14. un 15. pantu, 17. panta pirmo, otro un piekto daļu un 18. pantu.
            Statūtu 2. pantā minēto zvērestu nodod Tiesas priekšā, un Statūtu 3., 4. un 6. pantā minētos lēmumus Tiesa pieņem pēc apspriešanās ar Civildienesta tiesu.
            6. pants
            1.   Civildienesta tiesai palīdz Tiesas un Pirmās instances tiesas administratīvie departamenti. Tiesas priekšsēdētājs vai, attiecīgos gadījumos, Pirmās instances tiesas priekšsēdētājs, vienojoties ar Civildienesta tiesas priekšsēdētāju, paredz nosacījumus, kā Tiesas vai Pirmās instances tiesas ierēdņi un citi darbinieki palīdz Civildienesta tiesai, lai tā varētu darboties. Daži ierēdņi vai citi darbinieki ir pakļauti Civildienesta tiesas sekretāram tiesas priekšsēdētāja vadībā.
            2.   Civildienesta tiesa ieceļ sekretāru un pieņem noteikumus, kas reglamentē viņa pienākumus. Tiesas statūtu 3. panta ceturtā daļa, kā arī 10., 11. un 14. pants attiecas uz tiesas sekretāru.
            7. pants
            1.   Civildienesta tiesas procesu reglamentē Tiesas statūtu III sadaļa, izņemot to 22. un 23. pantu. Reglamentā ietver turpmākus un sīkāk izstrādātus noteikumus, kas var izrādīties vajadzīgi.
            2.   Civildienesta tiesai piemēro noteikumus par valodu lietojumu Pirmās instances tiesā.
            3.   Procedūras rakstiskā daļa sastāv no pieteikuma un aizstāvības argumentu izklāsta iesniegšanas, ja vien Civildienesta tiesa nepieņem lēmumu, ka ir vajadzīga otra rakstisku paskaidrojumu apmaiņa. Ja notiek otra apmaiņa, Civildienesta tiesa ar pušu piekrišanu var pieņemt lēmumu spriedumu pasludināt bez mutiskās daļas.
            4.   Visās procedūras daļās, tostarp pieteikuma iesniegšanas laikā, Civildienesta tiesa var izskatīt iespējas izšķirt domstarpības ar izlīgumu un var veicināt izlīgumu.
            5.   Civildienesta tiesa pieņem lēmumus par tiesas izdevumiem. Ievērojot īpašus reglamenta noteikumus, zaudējušai pusei piespriež atlīdzināt izdevumus, ja tiesa pieņem tādu lēmumu.
            8. pants
            1.   Ja pieteikumu vai citu Civildienesta tiesai adresētu lietas dokumentu kļūdas dēļ iesniedz Tiesas vai Pirmās instances tiesas sekretāram, šis sekretārs to tūlīt pārsūta Civildienesta tiesas sekretāram. Tāpat, ja pieteikumu vai citu Tiesai vai Pirmās instances tiesai adresētu lietas dokumentu kļūdas dēļ iesniedz Civildienesta tiesas sekretāram, šis sekretārs to tūlīt pārsūta Tiesas vai Pirmās instances tiesas sekretāram.
            2.   Ja Civildienesta tiesa konstatē, ka tās kompetencē nav izskatīt un izlemt lietu, kas ir Tiesas vai Pirmās instances tiesas jurisdikcijā, tā nodod šo lietu Tiesai vai Pirmās instances tiesai. Tāpat, ja Tiesa vai Pirmās instances tiesa konstatē, ka lieta ir Civildienesta tiesas jurisdikcijā, tiesa, kurai sākotnēji nodota šī lieta, nodod to Civildienesta tiesai, un tā nedrīkst atteikties lietu izskatīt.
            3.   Ja Civildienesta tiesā un Pirmās instances tiesā nodotas lietas, kurās jāizskata viens un tas pats interpretācijas jautājums vai kurās apstrīdēta viena un tā paša akta spēkā esamība, Civildienesta tiesa pēc pušu uzklausīšanas var atlikt lietas izskatīšanu, līdz Pirmās instances tiesa pieņem spriedumu.
            Ja Civildienesta tiesā un Pirmās instances tiesā ir nodotas lietas, kurās ir viens un tas pats prasījums, Civildienesta tiesa atsakās izskatīt lietu, lai Pirmās instances tiesa varētu lemt šajās lietās.
            9. pants
            Pirmās instances tiesā var iesniegt apelāciju divos mēnešos pēc tam, kad paziņots pārsūdzamais lēmums, pret Civildienesta tiesas galīgajiem lēmumiem un tādiem tiesas lēmumiem, kas tikai daļēji atrisina lietas būtību vai izlemj procesa jautājumus attiecībā uz kompetences trūkumu vai prasības nepieļaujamību.
            Šādas apelācijas var iesniegt personas, kuru prasījumi vai iebildumi nav apmierināti vai ir apmierināti daļēji. Tomēr personas, kas iestājušās lietā un kas nav dalībvalstis vai Kopienu iestādes, var iesniegt apelācijas tikai tad, ja Civildienesta tiesas lēmumi tās ietekmē tieši.
            10. pants
            1.   Visas personas, kuru pieteikumus par iestāšanos lietā Civildienesta tiesa ir noraidījusi, var iesniegt apelāciju Pirmās instances tiesai divās nedēļās pēc tam, kad tām darīts zināms lēmums pieteikumu noraidīt.
            2.   Attiecīgajā lietā iesaistītās puses var Pirmās instances tiesā pārsūdzēt visus Civildienesta tiesas lēmumus, kas pieņemti saskaņā ar EK līguma 242. pantu, 243. pantu vai 256. panta ceturto daļu vai EAEK līguma 157. pantu, 158. pantu vai 164. panta trešo daļu, divos mēnešos pēc tam, kad šie lēmumi darīti zināmi.
            3.   Pirmās instances tiesas priekšsēdētājs ar saīsināto tiesāšanās procedūru, kas vajadzības gadījumā var atšķirties no dažiem šajā pielikumā iekļautajiem noteikumiem un kas ir noteikta Pirmās instances tiesas reglamentā, var pieņemt lēmumus par apelācijām, kas paredzēti 1. un 2. punktā.
            11. pants
            1.   Apelācijas Pirmās instances tiesai iesniedz tikai par tiesību jautājumiem. Tās pamato ar to, ka Civildienesta tiesai nav bijis jurisdikcijas kādā jautājumā, tā pārkāpusi savu reglamentu, nelabvēlīgi ietekmējot apelācijas iesniedzēja intereses, kā arī pārkāpusi Kopienu tiesību aktus.
            2.   Apelāciju nevar iesniegt tikai par izdevumu apjomu vai pusi, kurai jāsedz šie izdevumi.
            12. pants
            1.   Neskarot EK līguma 242. un 243. pantu un EAEK līguma 157. un 158. pantu, apelācijas iesniegšana Pirmās instances tiesai neaptur attiecīgā akta piemērošanu.
            2.   Ja iesniegta apelācija pret Civildienesta tiesas lēmumu, lietas izskatīšanai Pirmās instances tiesā ir rakstiskā daļa un mutiskā daļa. Pirmās instances tiesa saskaņā ar reglamentā ietvertajiem nosacījumiem pēc pušu uzklausīšanas var atteikties no mutiskās daļas.
            13. pants
            1.   Ja apelācija ir pamatota, Pirmās instances tiesa atceļ Civildienesta tiesas lēmumu un pati pieņem spriedumu attiecīgā lietā. Tā nodod lietu atpakaļ sprieduma pieņemšanai Civildienesta tiesā gadījumos, ja tiesvedības apstākļi neļauj Tiesai nākt klajā ar lēmumu.
            2.   Ja lietu nodod atpakaļ Civildienesta tiesai, tai ir saistošs Pirmās instances tiesas lēmums par tiesību jautājumiem”.


title: 2007/666/EK: Komisijas Lēmums ( 2007. gada 9. oktobris ) par Eiropas grupas par dabaszinātņu ētiku un jaunām tehnoloģijām locekļa iecelšanu amatā uz tās trešo pilnvaru laiku

text:
               16.10.2007

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 271/15

      KOMISIJAS LĒMUMS

   (2007. gada 9. oktobris)
   par Eiropas grupas par dabaszinātņu ētiku un jaunām tehnoloģijām locekļa iecelšanu amatā uz tās trešo pilnvaru laiku
   (2007/666/EK)
   EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā Komisijas 2005. gada 11. maija Lēmumu 2005/383/EK attiecībā uz Eiropas grupas par dabaszinātņu ētiku un jaunām tehnoloģijām pilnvaru pagarināšanu (1),
   tā kā:

               (1)

               Dr. C. CASINI atkāpās no Eiropas grupas par dabaszinātņu ētiku un jaunām tehnoloģijām (EGE) locekļa amata pēc tam, kad ar 2006. gada 12. jūlija vēstuli viņu iecēla par Eiropas Parlamenta locekli.

               (2)

               Komisija 2007. gada 15. martā publicēja uzaicinājumu iesniegt pieteikumus attiecībā uz Eiropas grupas par dabaszinātņu ētiku un jaunām tehnoloģijām jauna locekļa izvēli, un žūrija, kas sastāvēja no augstākā līmeņa Komisijas darbiniekiem, izvērtēja iesniegtos pieteikumus un sagatavoja atlasīto kandidātu sarakstu Komisijas lēmumam,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants

      Francesco D. BUSNELLI tiek iecelts par EGE locekli uz EGE pašreizējo pilnvaru laiku (no 2005. līdz 2009. gadam), stājoties iepriekšējā EGE locekļa Carlo CASINI vietā.
   2. pants
   Jaunā EGE locekļa pilnvaras stājas spēkā dienā, kad tiek pieņemts šis lēmums.

      Briselē, 2007. gada 9. oktobrī

            Komisijas vārdā —

            priekšsēdētājs

         José Manuel BARROSO

      (1)  OV L 127, 20.5.2005., 17. lpp.