title: 2013/767/ES: Komisijas Lēmums ( 2013. gada 16. decembris ), ar ko reglamentē pilsonisko dialogu kopējās lauksaimniecības politikas jautājumos un atceļ Lēmumu 2004/391/EK

text:
               17.12.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 338/115

         KOMISIJAS LĒMUMS
   (2013. gada 16. decembris),
   ar ko reglamentē pilsonisko dialogu kopējās lauksaimniecības politikas jautājumos un atceļ Lēmumu 2004/391/EK
   (2013/767/ES)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   tā kā:

               (1)

               Līguma par Eiropas Savienības darbību 38. pants paredz, ka Savienība nosaka un īsteno kopēju lauksaimniecības politiku.

               (2)

               Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 11. panta 2. punktu iestādēm jāuztur atklāts, pārredzams un regulārs dialogs ar pārstāvošām apvienībām un pilsonisko sabiedrību. Dialogs jautājumos, kas attiecas uz kopējo lauksaimniecības politiku, tiek reglamentēts kopš 1962. gada. Pašreizējo dialogu reglamentē Komisijas Lēmums 2004/391/EK (1).

               (3)

               Lai palielinātu pārredzamību un nodrošinātu labāku līdzsvaru starp pārstāvētajām interesēm, ir nepieciešams pārskatīt dialogu, ko risina ar lauksaimniecības jautājumiem nodarbinātas padomdevējas grupas, un reglamentēt pilsonisko dialogu lauksaimniecības un lauku attīstības jomā, ieskaitot tās starptautiskos aspektus, un precizēt to uzdevumus un struktūru.

               (4)

               Pilsoniskā dialoga grupām būtu jāpalīdz Komisijai un jāpalīdz uzturēt regulāru dialogu par visiem jautājumiem, kas saistīti ar kopējo lauksaimniecības politiku, ieskaitot lauku attīstību, un tās īstenošanu, un jo īpaši par pasākumiem, kuri Komisijai jāpieņem šajā kontekstā, ieskaitot lauksaimniecības starptautiskos aspektus, būtu jāīsteno pieredzes un paraugprakses apmaiņa, jākonsultē par politiku, jāsniedz atzinums par konkrētiem jautājumiem pēc Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta pieprasījuma vai pēc savas iniciatīvas un jāpārrauga politikas attīstība.

               (5)

               Pilsoniskā dialoga grupu sastāvā jābūt vismaz Eiropas līmeņa nevalstiskajām organizācijām, tostarp pārstāvju apvienībām, sociālekonomisko interešu grupām, pilsoniskās sabiedrības organizācijām un arodbiedrībām, kas ir reģistrētas apvienotajā Eiropas Pārredzamības reģistrā.

               (6)

               Lai atvieglinātu grupām uzticēto uzdevumu izstrādi, nepieciešams paredzēt noteikumus par grupu darbību un darba norisi.

               (7)

               Personas dati būtu jāapstrādā atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 45/2001 (2).

               (8)

               Lēmums 2004/391/EK būtu jāatceļ,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Priekšmets
   Šis lēmums reglamentē pilsoniskā dialoga grupas, kuras nodarbojas ar kopējās lauksaimniecības politikas sfērā ietilpstošiem jautājumiem (turpmāk – “grupas”) un kuras izveidojis lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors (turpmāk – “ģenerāldirektors”) atbilstīgi Komisijas ekspertu grupu pamatregulējumam (3).
   2. pants
   Uzdevumi
   Grupu uzdevumi ir šādi:

               a)

               uzturēt regulāru dialogu par visiem jautājumiem, kas saistīti ar kopējo lauksaimniecības politiku, ieskaitot lauku attīstību, un tās īstenošanu, un jo īpaši par pasākumiem, kuri Komisijai jāpieņem šajā kontekstā, ieskaitot lauksaimniecības starptautiskos aspektus;

               b)

               īstenot pieredzes un paraugprakses apmaiņu a) punktā minētajās jomās;

               c)

               palīdzēt Komisijai un konsultēt par politiku a) punktā minētajās jomās;

               d)

               sniegt atzinumu par konkrētiem jautājumiem vai nu pēc Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta (turpmāk – “ģenerāldirektorāts”) pieprasījuma ģenerāldirektorāta noteiktajā termiņā, vai pēc pašu iniciatīvas;

               e)

               pārraudzīt politikas attīstību a) punktā minētajās jomās.

         3. pants
   Apspriešanās
   1.   Ģenerāldirektorāts var apspriesties ar grupām jebkurā jautājumā, kas minēts 2. panta a) punktā.
   2.   Grupas priekšsēdētājs, cieši sadarbojoties ar vietniekiem, var ieteikt Komisijai apspriesties ar grupu par kādu noteiktu jautājumu.
   4. pants
   Dalībnieku iecelšana
   1.   Ģenerāldirektors pieņem lēmumu par grupu sastāvu, pamatojoties uz uzaicinājumu iesniegt pieteikumus.
   2.   Grupu sastāvā jābūt vismaz Eiropas līmeņa nevalstiskajām organizācijām, tostarp pārstāvju apvienībām, sociālekonomisko interešu grupām, pilsoniskās sabiedrības organizācijām un arodbiedrībām, kas ir reģistrētas Pārredzamības reģistrā. Dalība grupu darbā ir pieejama minētajām organizācijām, kas pārstāv jebkādas atbilstīgas intereses.
   3.   Ņemot vērā pilsoniskās sabiedrības ieinteresētību kopējā lauksaimniecības politikā, ģenerāldirektors pieņem lēmumu par grupu skaitu un to lielumu. Grupu sarakstu publicē Komisijas ekspertu grupu un citu līdzīgu struktūru reģistrā (turpmāk – “reģistrs”) un īpaši šim nolūkam paredzētā tīmekļa vietnē. Ģenerāldirektors nodrošina 2. punktā minēto visu izteikto interešu līdzsvarotu pārstāvību. Jo īpaši ģenerāldirektors nodrošina līdzsvaru starp ekonomiskām un ar ekonomiku nesaistītām interesēm.
   4.   Dalīborganizācijas ģenerāldirektors ieceļ no to organizāciju vidus, kuras ir atsaukušās uz uzaicinājumu iesniegt pieteikumus. Ģenerāldirektors var iecelt dalīborganizāciju arī tad, ja ir vai rodas vakances.
   5.   Dalīborganizācijas ieceļ uz septiņiem gadiem. Grupas dalīborganizāciju var aizstāt, pirms beigušās septiņu gadu pilnvaras, ja tā:

               a)

               vairs nespēj efektīvi piedalīties grupas apspriedēs;

               b)

               izstājas no grupas;

               c)

               regulāri nenorīko ekspertus grupas sanāksmēm;

               d)

               vairs neatbilst 2. punktā izklāstītajiem nosacījumiem; vai

               e)

               neatbilst prasībām par tādas informācijas neizpaušanu, uz ko attiecas pienākums glabāt dienesta noslēpumu, kā noteikts Līguma 339. pantā.

         6.   Dalīborganizācijas norīko ekspertus dalībai grupu sanāksmēs atbilstīgi darba kārtībā iekļautajiem jautājumiem un ģenerāldirektorātam sniedz ziņas par izraudzītajiem ekspertiem vismaz trīs darbdienas pirms sanāksmes.
   7.   Ģenerāldirektorāts dalīborganizācijas izraudzītos ekspertus uzaicina piedalīties grupu sanāksmēs. Ja dalīborganizācija 6. punktā paredzētajā termiņā nav sniegusi ģenerāldirektorātam ziņas par izraudzītiem ekspertiem, ģenerāldirektorāts var atteikties uzaicināt minētos ekspertus uz attiecīgo sanāksmi.
   8.   Dalīborganizāciju nosaukumus publicē Komisijas ekspertu grupu un citu līdzīgu struktūru reģistrā un īpaši šim nolūkam paredzētā tīmekļa vietnē.
   9.   Personas datus iegūst, apstrādā un publicē saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 45/2001.
   5. pants
   Darbība
   1.   Katra grupa pirmajā sanāksmē ievēlē priekšsēdētāju un divus priekšsēdētāja vietniekus no savu locekļu vidus ar divu trešdaļu balsu vairākumu no klātesošo ekspertu skaita pirmajā balsošanas kārtā un ar vienkāršu balsu vairākumu no klātesošo ekspertu skaita turpmākajos balsojumos. Priekšsēdētāja vietniekus izvēlas no tādas organizācijas pārstāvjiem, kuru nepārstāv priekšsēdētājs. Minētajiem diviem priekšsēdētāja vietniekiem jāpārstāv divas dažādas organizācijas. Vēlēšanas notiek Komisijas pārstāvja uzraudzībā, aizklāti balsojot, ja vien visi klātesošie eksperti nav skaidri lēmuši citādi.
   2.   Priekšsēdētāja un abu priekšsēdētāja vietnieku pilnvaru termiņš ir viens gads; šis termiņš ir pagarināms. Priekšsēdētājs nepaliek amatā ilgāk par diviem termiņiem pēc kārtas. Izvēloties jaunu priekšsēdētāju, grupa nodrošina, ka viņš nepārstāv to pašu organizāciju, ko viņa priekšgājējs.
   3.   Priekšsēdētājs, vienojoties ar ģenerāldirektorātu, ciešā sadarbībā ar priekšsēdētāja vietniekiem un apspriežoties ar grupā pārstāvētajām organizācijām, nosaka grupas sanāksmes darba kārtībā iekļaujamos jautājumus vismaz 25 darbdienas pirms katras sanāksmes. Ģenerāldirektorāts parasti izsūta darba kārtību organizācijām 20 darbdienas pirms sanāksmes, vēlams elektroniski.
   4.   Izņemot 1. punktā paredzētās vēlēšanas, grupas apspriedes noslēgumā balsošana nenotiek. Ja grupa panāk vienprātīgu vienošanos par ģenerāldirektorāta pieprasīto atzinumu vai pašiniciatīvas rezolūciju, tā formulē kopīgus secinājumus un pievieno tos kopsavilkuma ziņojumam. Komisija paziņo grupas apspriežu rezultātus citām Eiropas iestādēm tad, ja grupa to iesaka.
   5.   Priekšsēdētājs atbild par to, lai tiktu izveidots ziņojums, kurā iekļauts precīzs katras sanāksmes kopsavilkuma protokols, un šā ziņojuma projekts tiktu nosūtīts ģenerāldirektorātam 20 darbdienu laikā pēc sanāksmes. Ģenerāldirektorāts var grozīt priekšsēdētāja ziņojuma projektu līdz tā izplatīšanai un apstiprināšanai grupā.
   6.   Vienojoties ar ģenerāldirektorātu, grupa var izveidot darba grupas konkrētu jautājumu izskatīšanai, pamatojoties uz grupas pieņemtajām pilnvarām. Darba grupu sanāksmes vada Komisijas pārstāvji. Tiklīdz šādu darba grupu uzdevums ir izpildīts, tās izformē.
   7.   Ģenerāldirektorāts var īpašā kārtā uzaicināt grupas vai darba grupas darbā piedalīties grupā neietilpstošus ekspertus, kuri ir kompetenti kādā konkrētā darba kārtības jautājumā. Turklāt Komisijas pārstāvis drīkst piešķirt novērotāja statusu personām vai organizācijām, kā noteikts 4. panta 2. punktā, ja vien tas neizjauc grupu vai darba grupu līdzsvaru. Tām ir tiesības izteikties pēc priekšsēdētāja uzaicinājuma, ja tam piekrīt no klātesošajiem augstākā ranga Komisijas pārstāvis. Personas vai organizācijas ar novērotāja statusu nepiedalās 1. punktā minētajās vēlēšanās.
   8.   Uz grupu dalībniekiem un viņu pārstāvjiem, kā arī pieaicinātajiem ekspertiem un personām vai organizācijām novērotāja statusā, kā paredzēts 7. punktā, attiecas dienesta noslēpuma neizpaušanas pienākums, kas paredzēts Līgumos un to īstenošanas noteikumos, kā arī Komisijas drošības noteikumi par Savienības klasificētās informācijas aizsardzību, kas ietverti Komisijas Lēmuma 2001/844/EK, EOTK, Euratom (4) pielikumā. Ja viņi nepilda šos pienākumus, Komisija var veikt jebkādus piemērotus pasākumus.
   9.   Grupu un darba grupu sanāksmes parasti notiek Komisijas telpās. Sekretariāta pakalpojumus nodrošina Komisija. Grupu un darba grupu sanāksmes sasauc ģenerāldirektorāts. Grupas un tās darba grupu sanāksmes var apmeklēt citi attiecīgajā norisē ieinteresēti Komisijas ierēdņi.
   10.   Komisija publisko visus attiecīgus dokumentus, piemēram, darba kārtības, protokolus, secinājumus, daļējus secinājumus vai darba dokumentus par darbībām, ko veic grupas, izmantojot saiti no Komisijas ekspertu grupu un citu līdzīgu struktūru reģistra uz šim nolūkam paredzētu tīmekļa vietni. Izņēmumi no prasības sistemātiski publiskot dokumentus būtu piemērojami tad, ja to nodošana atklātībai varētu kaitēt sabiedrības vai privāto interešu aizsardzībai, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1049/2001 (5) 4. pantā.
   6. pants
   Sanāksmju izdevumi
   1.   Grupu un darba grupu darbā iesaistītas personas nesaņem atlīdzību par sniegtajiem pakalpojumiem.
   2.   Ar grupu un darba grupu darbu saistītos ceļa izdevumus un uzturēšanās izdevumus ekspertiem Komisija atlīdzina saskaņā ar Komisijā spēkā esošajiem noteikumiem.
   3.   Šā panta 2. punktā minētos izdevumus atlīdzina pieejamo apropriāciju robežās, kuras piešķirtas saskaņā ar ikgadējo resursu sadalījuma procedūru.
   7. pants
   Atcelšana
   Lēmumu 2004/391/EK atceļ no 2014. gada 1. jūlija.
   8. pants
   Stāšanās spēkā
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   To piemēro no 2014. gada 1. jūlija.

      Briselē, 2013. gada 16. decembrī

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         José Manuel BARROSO

      (1)  Komisijas 2004. gada 23. aprīļa Lēmums 2004/391/EK par padomdevējām grupām kopējās lauksaimniecības politikas jautājumos (OV L 120, 24.4.2004., 50. lpp.).

      (2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.).

      (3)  COM(2010) 7649.

      (4)  Komisijas 2001. gada 29. novembra Lēmums 2001/844/EK, EOTK, Euratom, ar ko groza tās iekšējo reglamentu (OV L 317, 3.12.2001., 1. lpp.).

      (5)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 30. maija Regula (EK) Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.).


title: Eiropas Parlamenta Lēmums (2010. gada 5. maijs) par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras 2008. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu

text:
               25.9.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 252/136

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS
   (2010. gada 5. maijs)
   par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras 2008. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
   (2010/516/ES)
   EIROPAS PARLAMENTS,
   ņemot vērā Eiropas Aviācijas drošības aģentūras 2008. finanšu gada galīgos pārskatus,
   ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras 2008. finanšu gada pārskatiem, ar Aģentūras atbildēm (1),
   ņemot vērā Padomes 2010. gada 16. februāra ieteikumu (5827/2010 – C7-0061/2010),
   ņemot vērā EK līguma 276. pantu un Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,
   ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 185. pantu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 216/2008 (3) par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras izveidiun jo īpaši tās 60. pantu,
   ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (4), un jo īpaši tās 94. pantu,
   ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,
   ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Transporta un tūrisma komitejas atzinumu (A7-0068/2010),

               1.

               sniedz Eiropas Aviācijas drošības aģentūras izpilddirektoram apstiprinājumu par Aģentūras 2008. finanšu gada budžeta izpildi;

               2.

               izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, Eiropas Aviācijas drošības aģentūras izpilddirektoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Jerzy BUZEK

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV C 304, 15.12.2009., 21. lpp.

      (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (3)  OV L 79, 19.3.2008., 1. lpp.

      (4)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.
    ---documentbreak---

               25.9.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 252/137

         EIROPAS PARLAMENTA REZOLŪCIJA
   (2010. gada 5. maijs)
   ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no Lēmuma par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras 2008. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
   EIROPAS PARLAMENTS,
   ņemot vērā Eiropas Aviācijas drošības aģentūras 2008. finanšu gada galīgos pārskatus,
   ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras 2008. finanšu gada pārskatiem, ar Aģentūras atbildēm (1),
   ņemot vērā Padomes 2010. gada 16. februāra ieteikumu (5827/2010 – C7-0061/2010),
   ņemot vērā EK līguma 276. pantu un Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,
   ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 185. pantu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 216/2008 (3) par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras izveidi un jo īpaši tās 60. pantu,
   ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (4), un jo īpaši tās 94. pantu,
   ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,
   ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Transporta un tūrisma komitejas atzinumu (A7-0068/2010),

               A.

               tā kā Revīzijas palāta ir norādījusi, ka tā ir guvusi pamatotu pārliecību par to, ka gada pārskati par 2008. finanšu gadu ir ticami un ka pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi,

               B.

               tā kā 2009. gada 23. aprīlī Parlaments sniedza Eiropas Aviācijas drošības aģentūras izpilddirektoram apstiprinājumu par Aģentūras 2007. finanšu gada budžeta izpildi (5) un tā kā lēmumam par budžeta izpildes apstiprināšanu pievienotajā rezolūcijā Parlaments:

                           —

                           norādīja, ka Revīzijas palāta ir kritizējusi vairākas iepirkuma procedūras, par kurām ir veikta revīzija,

                           —

                           prasīja Aģentūrai pildīt Revīzijas palātai sniegtajās atbildēs doto solījumu stingri ievērot iepirkuma procedūras un īpašu uzmanību pievērst tam, lai potenciālajiem konkursa pretendentiem sniegtu skaidru informāciju,

                           —

                           norādīja uz Revīzijas palātas konstatējumu, ka 2007. gada amatu sarakstā bija paredzētas 467 pagaidu darbinieku amata vietas, taču personāla izdevumiem paredzētās budžeta apropriācijas nepietika faktisko personāla izdevumu segšanai, un tādēļ Aģentūra vienojās ar Komisiju amata vietu skaitu samazināt līdz 342 vietām, no kurām 333 vietas tika aizpildītas līdz gada beigām,

               1.

               atzinīgi vērtē to, ka Revīzijas palāta Aģentūras 2008. gada pārskatus uzskata par ticamiem un tiem pakārtotos darījumus kopumā par likumīgiem un pareiziem;

               2.

               atzīmē, ka Aģentūra no 2008. gada budžeta saistību un maksājumu apropriācijās saņēma EUR 30 000 000;

               3.

               atzīmē, ka laikposmā no 2007. līdz 2008. gadam Eiropas Aviācijas drošības aģentūras budžets no EUR 72 000 000 palielinājās līdz EUR 102 000 000, t. i., par 42 %, un personāls no 362 darbiniekiem palielinājās līdz 442;

      Darbība

               4.

               uzsver, ka ir svarīgi, lai Aģentūra, plānojot savu turpmāko darbību, noteiktu SMART mērķus un RACER rādītājus, pēc kuriem varētu novērtēt paveikto; norāda, ka Aģentūra savā atbildē apliecinājusi, ka tā ir uzlabojusi 2010. gada darba programmu, ietverot pamata darbības mērķus un rādītājus un uzlabojot resursu plānošanas sistēmu; aicina arī Aģentūru apsvērt iespēju katras pamatdarbības programmas izstrādē iekļaut Ganta diagrammu, lai norādītu precīzu laiku, ko katrs darbinieks velta projektam, un veicinātu uz rezultātiem orientētu pieeju;

               5.

               aicina Aģentūru nākamajam Revīzijas palātas ziņojumam pievienojamajā tabulā salīdzināt veikumu tajā finanšu gadā, kuram jāapstiprina budžeta izpilde, ar veikumu iepriekšējā finanšu gadā, lai iestādei, kas apstiprina budžeta izpildi, dotu iespēju labāk novērtēt Aģentūras darbību no gada gadā;

      Regula par maksām un atlīdzību

               6.

               atzīmē, ka 2008. gads bija pirmais pilnais sertifikācijas uzdevumu īstenošanas gads, piemērojot Komisijas 2007. gada 31. maija Regulu (EK) Nr. 593/2007 par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras iekasētām maksām un atlīdzību (6);

               7.

               aicina Aģentūru saistībā ar sertifikācijas projektiem izveidot uzraudzības sistēmu, lai nodrošinātu, ka visā projekta īstenošanas laikā piemērotās maksas ievērojami neatšķirtos no faktiskajām izmaksām;

               8.

               pauž nožēlu, ka 2008. gadā ikgadējo fiksēto maksu sistēmas radītie ieņēmumi būtiski pārsniedza sniegto pakalpojumu faktiskās izmaksas, un aicina Aģentūru steidzami nākt klajā ar detalizētu plānu, lai nodrošinātu, ka turpmākajos gados tas vairs neatkārtojas;

      Apropriāciju pārnešana

               9.

               vērš uzmanību uz to, ka Aģentūra uz 2009. gadu ir pārnesusi ievērojamu apropriāciju summu darbības izdevumiem (vairāk nekā EUR 53 000 000, kas ir 79 % no darbībai paredzētajām apropriācijām); atzīst par pieņemamu to, ka augstais uz 2009. gadu pārnesto apropriāciju apjoms ir pretrunā gada pārskata principam, pat ja zināma neskaidrība par maksu un atlīdzības apjomu ir raksturīga Aģentūras sākotnējam ekonomiskās darbības ciklam; turklāt uzsver, ka šāda situācija liecina par uzņēmuma resursu plānošanas sistēmas nepilnībām, kas radusies novēlotas pakalpojumu līguma parakstīšanas dēļ; līdz ar to aicina iesniegt Komisijai un Parlamentam daudz reālistiskākas prognozes attiecībā uz nākamo finanšu gadu, dodot šīm iestādēm pietiekamu laiku prognožu analīzei;

               10.

               atzīmē, ka Aģentūra 2008. gadā ir uzrādījusi ienākumus no procentiem EUR 1 988 000 apmērā; ņemot vērā gada pārskatus un procentu ienākumu apmēru, secina, ka Aģentūrai pastāvīgi ir ārkārtīgi lieli naudas līdzekļu uzkrājumi; norāda, ka Aģentūras naudas līdzekļu uzkrājumi 2008. gada 31. decembrī veidoja EUR 57 245 000; aicina Komisiju apzināt veidus, kā nodrošināt, lai pilnībā tiktu īstenots uz vajadzībām balstīts skaidras naudas pārvaldības princips, kā noteikts Regulas (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 15. panta 5. punktā, un norāda uz vajadzību mainīt pieeju, lai nodrošinātu, ka Aģentūras skaidras naudas rezerves ir pēc iespējas mazākas ilgtermiņā;

               11.

               atzīmē, ka 2008. gadā 15 % ar personālu saistīto izdevumu tika pārvietoti uz darbības izdevumiem, kas norāda uz plānošanu, kurā netiek ņemta vērā reālā situācija; pauž bažas par šā pārvietojuma radīto efektivitātes pieaugumu un šajā sakarībā turpinās pētīt izstrādes un uzraudzības izmaksas saistībā ar uzņēmumu resursu plānošanas sistēmas (URPS) īstenošanu;

      Citi uzlabojumi, kas jāveic Aģentūrai

               12.

               pauž bažas par to, ka netiek savstarpēji koordinētas Aģentūras vajadzības, darbinieku skaits un finanšu noteikumi, un it īpaši par to, ka personāla atlases procedūras apgrūtina atbilstošas kvalifikācijas darbinieku pieņemšanu darbā; uzskata, ka šo jautājumu varētu risināt iestāžu darba grupa decentralizēto aģentūru jautājumos;

               13.

               aicina Aģentūru reālistiskāk plānot personāla pieņemšanu darbā un novērst nepilnības, kas skar budžeta izveidi un uzņēmuma resursu plānošanas sistēmas pārraudzību;

      Iekšējā revīzija

               14.

               atzīst, ka Aģentūra ir īstenojusi 15 no 28 ieteikumiem, kurus kopš 2006. gada ir sniedzis Iekšējās revīzijas dienests (IRD); norāda, ka 13 ieteikumi tiek īstenoti, 2 – vērtējami kā “neatliekami” un 5 – kā “ļoti svarīgi”; norāda, ka šie ieteikumi attiecas uz budžeta nenoteiktību, riska analīzes trūkumu, novērtēšanas un paaugstināšanas politikas trūkumu, finanšu gadu nodalīšanas procedūru un uz to, ka nepastāv procedūra slēgto iebildumu reģistrēšanai;

               15.

               norāda, ka lēmumam par budžeta izpildes apstiprināšanu ir pievienoti arī horizontāla rakstura konstatējumi, kas iekļauti Parlamenta 2010. gada 5. maija rezolūcijā (7) par aģentūru darbību, finanšu pārvaldību un kontroli.

      (1)  OV C 304, 15.12.2009., 21. lpp.

      (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (3)  OV L 79, 19.3.2008., 1. lpp.

      (4)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

      (5)  OV L 255, 26.9.2009., 122. lpp.

      (6)  OV L 140, 1.6.2007., 3. lpp.

      (7)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2010)0139 (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 241. lpp.).


title: Padomes lēmums (1975. gada 3. marts), ar ko noslēdz Konvenciju par jūras piesārņošanas novēršanu no sauszemes avotiem

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31975D0437

Oficiālais Vēstnesis L 194 , 25/07/1975 Lpp. 0005 - 0005 Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 15 Sējums 1 Lpp. 0227  Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 15 Sējums 1 Lpp. 0227  Speciālizdevums spāņu valodā: Nodaļa 15 Sējums 1 Lpp. 0098  Speciālizdevums portugāļu valodā Nodaļa 15 Sējums 1 Lpp. 0098

		Padomes lēmums(1975. gada 3. marts),ar ko noslēdz Konvenciju par jūras piesārņošanas novēršanu no sauszemes avotiem(75/437/EEK)EIROPAS KOPIENU PADOME,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 235. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu [1],tā kā Eiropas Kopienu Padomes un dalībvalstu valdību pārstāvju, kas tiekas Padomē, 1973. gada 22. novembra deklarācija par Eiropas Kopienas rīcības programmu vides jomā [2] uzsver, ka Kopienai ir svarīgi veikt pasākumus, lai apkarotu jūras piesārņošanu vispārēji, un cita starpā tajā ir paredzēta Kopienas rīcība nolūkā apkarot jūras piesārņošanu no sauszemes avotiem;tā kā 1974. gada 21. februāra Konvencijā par jūras piesārņošanas novēršanu no sauszemes avotiem ir noteikts arī sagatavot un īstenot programmas, ar kurām paredzēts izskaust vai samazināt šāda veida piesārņojumu ziemeļaustrumu Atlantijas reģionā;tā kā Kopienai ir jānoslēdz minētā konvencija, lai kopējā tirgus darbības laikā sasniegtu vienu no Kopienas mērķiem vides aizsardzības un dzīves kvalitātes jomā, un tā kā Līgumā nekur nav paredzētas vajadzīgās pilnvaras;tā kā jāieceļ Kopienas pārstāvi Komisijā, ko izveido saskaņā ar Konvenciju,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsAr šo Kopienas vārdā noslēdz Konvenciju par jūras piesārņošanas novēršanu no sauszemes avotiem.Konvencijas teksts ir pievienots šim lēmumam.2. pantsPadomes priekšsēdētājs ir pilnvarots izraudzīt personas, kam piešķirtas pilnvaras parakstīt šo konvenciju, kā arī piešķirt viņām vajadzīgās pilnvaras, lai uzliktu saistības Kopienai.3. pantsKomisijā, ko izveido saskaņā ar Konvencijas 15. pantu, Kopienu pārstāv Komisija.Komisija minētajā struktūrā pauž Kopienas nostāju saskaņā ar tādām direktīvām, kādas Padome tai var uzdot.Briselē, 1975. gada 3. martāPadomes vārdā —prezidentsJ. Keating[1] OV C 127, 18.10.1974., 32. lpp.[2] OV C 112, 20.12.1973., 1. lpp.--------------------------------------------------


title: Padomes lēmums (1999. gada 17. decembris), ar ko ieceļ astoņus Eiropas Kopienu Revīzijas palātas locekļus

text:
Avis juridique important

|

31999D0872

Official Journal L 340 , 31/12/1999 P. 0105 - 0105

Padomes Lēmums(1999. gada 17. decembris),ar ko ieceļ astoņus Eiropas Kopienu Revīzijas palātas locekļus(1999/872/EK, EOTK, Euratom)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, jo īpaši tā 247. panta 3. punktu,ņemot vērā Eiropas Ogļu un tērauda kopienas dibināšanas līgumu, jo īpaši tā 45. panta 3. punktu,ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu, jo īpaši tā 160.b panta 3. punktu,ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumus[1],(1) tā kā Patrick Everard, Jørgen Mohr, Antoni Castells, Barry Desmond, Giorgio Clemente, Armindo de Jesus de Sousa Ribeiro, Aunus Salmi un Jan O. Karlsson pilnvaru laiks beidzas 2000. gada 9. februārī;(2) tā kā tādēļ būtu jāizdara jaunas iecelšanas,IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU.1. pantsAr šo par Revīzijas palātas locekļiem laika posmam no 2000. gada 1. marta līdz 2006. gada 28. februārim (ieskaitot) ir iecelti:- Robert Reynders,- Jørgen Mohr,- Juan Manuel Fabra Valles,- Máire Geoghegan-Quinn,- Giorgio Clemente,- Vítor Manuel da Silva Caldeira,- Aunus Salmi,- Jan O. Karlsson.2. pantsŠis lēmums ir publicējams Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.Briselē, 1999. gada 17. decembrīPadomes vārdā priekšsēdētājsK. Hemilä[1] Atzinums izsūtīts 1999. gada 16. decembrī (vēl nav publicēts Oficiālajā Vēstnesī).


title: Padomes Lēmums (2017. gada 25. aprīlis), ar ko atjauno Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra valdi

text:
               3.5.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 138/1

         PADOMES LĒMUMS
   (2017. gada 25. aprīlis),
   ar ko atjauno Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra valdi
   (2017/C 138/01)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Padomes Regulu (EEK) Nr. 337/75 (1975. gada 10. februāris), ar ko izveido Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centru (1), un jo īpaši tās 4. pantu,
   ņemot vērā darba ņēmēju pārstāvju kandidāti, ko Padomei iesniegusi Komisija,
   tā kā:

               (1)

               Padome ar 2015. gada 14. jūlija lēmumu (2) un 2015. gada 14. septembra lēmumu (3) iecēla Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra valdes locekļus uz laikposmu no 2015. gada 18. septembra līdz 2018. gada 17. septembrim.

               (2)

               Centra valdē ir atbrīvojusies Latvijas locekļa vieta darba ņēmēju organizāciju pārstāvju kategorijā, Rutai PORNIECES kundzei atkāpjoties no amata.

               (3)

               Minētā centra valdes locekļi būtu jāieceļ uz atlikušo pilnvaru laiku, kas beidzas 2018. gada 17. septembrī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo minētā persona tiek iecelta par Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra valdes locekli uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2018. gada 17. septembrim.
   DARBA ŅĒMĒJU ORGANIZĀCIJU PĀRSTĀVJI

               LATVIJA

               Linda ROMELES kundze

         2. pants
   Šo lēmumu informācijas vajadzībām publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Luksemburgā, 2017. gada 25. aprīlī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         I. BORG

      (1)  OV L 39, 13.2.1975., 1. lpp.

      (2)  OV C 232, 16.7.2015., 2. lpp.

      (3)  OV C 305, 16.9.2015., 2. lpp.


title: 2006/357/EK: Padomes Lēmums ( 2005. gada 8. novembris ) par nolīguma starp Eiropas Kopienu un Gruzijas valdību par dažiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem parakstīšanu un pagaidu piemērošanu

text:
               20.5.2006

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 134/23

         PADOMES LĒMUMS
   (2005. gada 8. novembris)
   par nolīguma starp Eiropas Kopienu un Gruzijas valdību par dažiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem parakstīšanu un pagaidu piemērošanu
   (2006/357/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 80. panta 2. punktu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2003. gada 5. jūnijā ir pilnvarojusi Komisiju sākt sarunas ar trešām valstīm par to, lai dažus noteikumus pašlaik spēkā esošos divpusējos nolīgumos aizstātu ar Kopienas nolīgumu.

               (2)

               Komisija Kopienas vārdā ir risinājusi sarunas ar Gruziju par nolīgumu attiecībā uz dažiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem saskaņā ar mehānismiem un norādēm, kas ietvertas pielikumā Padomes lēmumam, ar ko Komisija ir pilnvarota sākt sarunas ar trešām valstīm, lai dažus noteikumus šobrīd spēkā esošajos divpusējos nolīgumos aizstātu ar Kopienas nolīgumu.

               (3)

               Ņemot vērā nolīguma, par ko Komisija risina sarunas, iespējamo noslēgšanu vēlāk, tas būtu jāparaksta un provizoriski jāpiemēro,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Kopienas vārdā ir apstiprināts Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Gruzijas valdību par dažiem gaisa satiksmes aspektiem, ņemot vērā Padomes Lēmumu par minētā nolīguma noslēgšanu.
   Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   Padomes priekšsēdētājs ar šo ir pilnvarots izraudzīt personu vai personas, kuras ir tiesīgas Kopienas vārdā parakstīt nolīgumu, ņemot vērā tā noslēgšanu.
   3. pants
   Kamēr nolīgums nav stājies spēkā, to provizoriski piemēro no pirmā mēneša pirmās dienas pēc tās dienas, kad puses viena otru ir informējušas par to, ka ir pabeigtas šim nolūkam vajadzīgās procedūras.
   4. pants
   Padomes priekšsēdētājs ar šo ir pilnvarots veikt nolīguma 8.2. pantā paredzēto paziņojumu.

      Briselē, 2005. gada 8. novembrī

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         G. BROWN

    ---documentbreak---

               20.5.2006

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 134/24

         NOLĪGUMS
   starp Eiropas Kopienu un Gruzijas valdību par dažiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem
   EIROPAS KOPIENA,
   no vienas puses, un
   GRUZIJAS VALDĪBA,
   no otras puses,
   (turpmāk “Puses”),
   TĀ KĀ vairākas Eiropas Kopienas dalībvalstis ar Gruziju ir noslēgušas divpusējus nolīgumus gaisa satiksmes pakalpojumu jomā, kuros ietvertie noteikumi ir pretrunā Eiropas Kopienas tiesību aktiem,
   TĀ KĀ Eiropas Kopienai ir ekskluzīva kompetence attiecībā uz vairākiem aspektiem, uz ko var attiekties divpusēji gaisa satiksmes pakalpojumu nolīgumi, kurus Eiropas Kopienas dalībvalstis noslēdz ar trešām valstīm,
   TĀ KĀ Kopienas aviopārvadātājiem, kas reģistrēti kādā dalībvalstī, saskaņā ar Eiropas Kopienas tiesību aktiem ir tiesības uz nediskriminētu piekļuvi lidojuma maršrutiem, kas savieno Eiropas Kopienas dalībvalstis ar trešām valstīm,
   ŅEMOT VĒRĀ TO, ka Eiropas Kopiena ar dažām trešām valstīm ir noslēgusi nolīgumus, kuros ir paredzēta iespēja trešo valstu valstspiederīgajiem iegūt tādu aviopārvadātāju īpašumtiesības, kas ir licencēti saskaņā ar Eiropas Kopienas tiesību aktiem,
   ATZĪSTOT, ka tos noteikumus, kuri ir iekļauti Eiropas Kopienas dalībvalstu un Gruzijas noslēgtajos divpusējos gaisa satiksmes pakalpojumu nolīgumos un kuri ir pretrunā Eiropas Kopienas tiesību aktiem, ir jāsaskaņo ar minētajiem aktiem, lai izveidotu pareizu juridisku pamatu gaisa satiksmes pakalpojumiem starp Eiropas Kopienu un Gruziju un saglabātu šo gaisa satiksmes pakalpojumu nepārtrauktību,
   TĀ KĀ tie Eiropas Kopienas dalībvalstu un Gruzijas noslēgtie divpusējie gaisa satiksmes pakalpojumu nolīgumi, kas nav pretrunā Eiropas Kopienas tiesību aktiem, nav jāgroza vai jāaizstāj,
   TĀ KĀ Eiropas Kopiena šajās sarunās netiecas palielināt Eiropas Kopienas un Gruzijas savstarpējo gaisa satiksmes pakalpojumu kopapjomu, ietekmēt līdzsvaru starp Kopienas aviopārvadātājiem un Gruzijas aviopārvadātājiem vai apspriesties par grozījumiem spēkā esošos divpusējos gaisa satiksmes pakalpojumu nolīgumos, kas attiecas uz tiesībām veikt satiksmi,
   IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.
   1. pants
   Vispārēji noteikumi
   1.   Šajā nolīgumā “dalībvalstis” ir Eiropas Kopienas dalībvalstis.
   2.   Visos I pielikumā uzskaitītajos nolīgumos minētās atsauces uz to dalībvalstu valstspiederīgajiem, kuras ir attiecīgā nolīguma puse, ir atsauces uz Eiropas Kopienas dalībvalstu valstspiederīgajiem.
   3.   Visos I pielikumā uzskaitītajos nolīgumos minētās atsauces uz to dalībvalstu aviopārvadātājiem vai aviosabiedrībām, kas ir katra attiecīgā nolīguma puse, ir atsauces uz attiecīgās dalībvalsts izraudzītiem aviopārvadātājiem vai aviosabiedrībām.
   4.   Tiesības veikt satiksmi arī turpmāk jāpiešķir, izmantojot divpusējus nolīgumus.
   2. pants
   Izraudzīšanās, ko veic dalībvalsts
   1.   Šā panta 2. un 3. punkta noteikumi aizstāj atbilstīgos noteikumus pantos, kas attiecīgi uzskaitīti II pielikuma a) un b) punktā – par aviopārvadātāja izraudzīšanos, ko veic attiecīgā dalībvalsts, par pilnvarām un atļaujām, ko tai piešķīrusi Gruzija, kā arī, attiecīgi, aviopārvadātāja atļauju vai pilnvaru atteikumu, atsaukšanu, pārtraukšanu vai ierobežošanu.
   2.   Gruzija, saņēmusi dalībvalsts norādi par izraudzīto pārvadātāju, ar minimālu procedūras ieilgšanu piešķir atbilstīgas pilnvaras un atļaujas ar noteikumu, ka:

               i)

               aviopārvadātājs ir reģistrēts saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu tās dalībvalsts teritorijā, kas to izraudzījusies, un tam ir derīga darbības licence saskaņā ar Eiropas Kopienas tiesību aktiem;

               ii)

               efektīvu aviopārvadātāja reglamentējošu kontroli veic un uztur tā dalībvalsts, kas atbild par gaisa kuģu ekspluatanta apliecības izdošanu attiecīgam aviopārvadātājam, un attiecīgā aeronavigācijas iestāde izraudzījumā ir skaidri norādīta; un

               iii)

               aviopārvadātājs tieši pieder vai arī tā akciju kontrolpakete pieder un turpinās piederēt dalībvalstīm un/vai dalībvalstu valstspiederīgajiem, vai citām III pielikumā uzskaitītajām valstīm un/vai šo citu valstu valstspiederīgajiem, un šīs valstis un/vai to valstpiederīgie to jebkurā laikā efektīvi kontrolē.

         3.   Gruzija var atteikt, atsaukt, pārtraukt vai ierobežot dalībvalsts izraudzīta aviopārvadātāja pilnvaras vai atļaujas, ja:

               i)

               aviopārvadātājs nav reģistrēts saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu tās dalībvalsts teritorijā, kas to izraudzījusies, vai arī tam nav derīgas darbības licences saskaņā ar Eiropas Kopienas tiesību aktiem;

               ii)

               efektīvu aviopārvadātāja reglamentējošo neveic vai neuztur tā dalībvalsts, kas atbild par gaisa kuģu ekspluatanta apliecības izdošanu attiecīgam aviopārvadātājam, un atbildīgā aeronavigācijas iestāde izraudzījumā nav skaidri norādīta; vai

               iii)

               aviopārvadātājs tieši nepieder vai arī tā akciju kontrolpakete nepieder dalībvalstīm un/vai dalībvalstu valstspiederīgajiem, vai citām III pielikumā uzskaitītajām valstīm un/vai šo citu valstu valstspiederīgajiem.

         Gruzija, īstenojot šajā punktā paredzētās tiesības, nediskriminē Kopienas aviopārvadātājus valstspiederības dēļ.
   3. pants
   Tiesības saistībā ar reglamentējošu kontroli
   1.   Šā panta 2. punkts papildina II pielikuma c) punktā uzskaitītos pantus.
   2.   Ja dalībvalsts ir izraudzījusies aviopārvadātāju, kura reglamentējošo kontroli īsteno un uztur cita dalībvalsts, Gruzijas tiesības saskaņā ar drošības noteikumiem nolīgumā, ko dalībvalsts, kura ir izraudzījusies aviopārvadātāju, ir noslēgusi ar Gruziju, vienlīdz attiecas gan uz to, ka šī cita dalībvalsts pieņem, īsteno vai uztur drošības standartus, gan uz minētā aviopārvadātāja darbības atļauju.
   4. pants
   Nodokļu uzlikšana aviācijas degvielai
   1.   Šā panta 2. punkts papildina atbilstīgos noteikumus pantos, kas uzskaitīti II pielikuma d) punktā.
   2.   Neskarot citus noteikumus, kuros paredzēts pretējais, II pielikuma d) punktā uzskaitītajos nolīgumos nekas neliedz dalībvalstīm uzlikt nodokļus, nodevas vai citus maksājumus degvielai, kas piegādāta tās teritorijā, lai to izmantotu Gruzijas izraudzīta aviopārvadātāja gaisa kuģos, kas veic lidojumus maršrutā no viena attiecīgās dalībvalsts punkta uz citu punktu tajā pašā vai citā dalībvalstī.
   5. pants
   Iekšējo pārvadājumu tarifi Eiropas Kopienā
   1.   Šā panta 2. punkts papildina pantus, kas uzskaitīti II pielikuma e) punktā.
   2.   Tarifus, ko piemēro aviopārvadātājs(i), kurus Gruzija ir izraudzījusies saskaņā ar kādu no nolīgumiem, kas uzskaitīti I pielikumā, un kuros ietverts kāds no II pielikuma e) punktā uzskaitītajiem noteikumiem par pārvadājumiem, ko pilnībā veic Eiropas Kopienas teritorijā, nosaka saskaņā ar Eiropas Kopienas tiesību aktiem.
   6. pants
   Nolīguma pielikumi
   Šā nolīguma pielikumi ir tā sastāvdaļa.
   7. pants
   Pārskatīšana vai grozījumi
   Puses, savstarpēji vienojoties, jebkurā laikā var pārskatīt vai grozīt šo nolīgumu.
   8. pants
   Stāšanās spēkā un provizoriska piemērošana
   1.   Šis nolīgums stājas spēkā, kad Puses viena otrai ir rakstiski paziņojušas, ka ir pabeigtas to attiecīgās iekšējās procedūras, kas vajadzīgas, lai nolīgums stātos spēkā.
   2.   Neatkarīgi no 1. punkta Puses vienojas provizoriski piemērot šo nolīgumu no tā mēneša pirmās dienas, kas seko dienai, kad Puses viena otrai paziņo, ka ir pabeigtas šim nolūkam vajadzīgās procedūras.
   3.   Nolīgumi un citi pasākumi starp dalībvalstīm un Gruziju, kuri šā nolīguma parakstīšanas dienā vēl nav stājušies spēkā un kurus nepiemēro provizoriski, ir uzskaitīti I pielikuma b) punktā. Šis nolīgums attiecas uz visiem šādiem nolīgumiem un pasākumiem, kad tie stājas spēkā vai tos sāk piemērot provizoriski.
   9. pants
   Nolīguma laušana
   1.   Laužot kādu no I pielikumā uzskaitītajiem nolīgumiem, vienlaikus spēku zaudē visi šā nolīguma noteikumi, kas attiecas uz atbilstīgo I pielikumā uzskaitīto nolīgumu.
   2.   Laužot visus I pielikumā uzskaitītos nolīgumus, vienlaikus zaudē spēku arī šis nolīgums.
   TO APLIECINOT, attiecīgi pilnvarotie ir parakstījuši šo nolīgumu.

      Sagatavots Briselē, divos oriģināleksemplāros, divi tūkstoši sestā gada trešajā maijā, angļu, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu, zviedru un gruzīnu valodā.

         Por la Comunidad Europea
         Za Evropské společenství
         For Det Europæiske Fællesskab
         Für die Europäische Gemeinschaft
         Euroopa Ühenduse nimel
         Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα
         For the European Community
         Pour la Communauté européenne
         Per la Comunità europea
         Eiropas Kopienas vārdā
         Europos bendrijos vardu
         Az Európai Közösség részéről
         Għall-Komunità Ewropea
         Voor de Europese Gemeenschap
         W imieniu Wspólnoty Europejskiej
         Pela Comunidade Europeia
         Za Európske spoločenstvo
         Za Evropsko skupnost
         Euroopan yhteisön puolesta
         För Europeiska gemenskapen

         Por el Gobierno de Georgia
         Za vládu Gruzie
         For Georgiens regering
         Für die Regierung von Georgien
         Gruusia valitsuse nimel
         Για την κυβέρνηση της Γεωργίας
         For the Government of Georgia
         Pour le gouvernement de la Géorgie
         Per il Governo della Georgia
         Gruzijas valdības vārdā
         Gruzijos Vyriausybės vardu
         Grúzia Kormánya részéről
         Għall-Gvern tal-Ġeorġja
         Voor de Regering van Georgië
         W imieniu Rządu Gruzji
         Pelo Governo da Geórgia
         Za vládu Gruzínska
         Za vlado Gruzije
         Georgian hallituksen puolesta
         För Georgiens regering

   I PIELIKUMS
   Šā nolīguma 1. pantā minēto nolīgumu saraksts

               a)

               Gaisa satiksmes pakalpojumu nolīgumi starp Gruzijas valdību un Eiropas Kopienas dalībvalstīm, kas šā nolīguma parakstīšanas dienā ir bijuši noslēgti, parakstīti un/vai ko piemēro provizoriski:

                           —

                           nolīgums starp Austrijas Federatīvo valdību un Gruzijas valdību par gaisa transportu, kas parakstīts Vīnē 1997. gada 15. decembrī (spēkā stāšanās datums: 1.10.2001.), turpmāk II pielikumā saukts “Gruzijas un Austrijas nolīgums”;

                           —

                           nolīgums starp Kipras Republikas valdību un Gruzijas valdību par gaisa satiksmes pakalpojumiem, kas parakstīts Tbilisi 1997. gada 30. jūnijā (spēkā stāšanās datums: 5.11.1998.), turpmāk II pielikumā saukts “Gruzijas un Kipras nolīgums”;

                           —

                           nolīgums starp Vācijas Federatīvo Republiku un Gruzijas Republiku par gaisa transportu, kas parakstīts Bonnā 1993. gada 25. jūnijā (spēkā stāšanās datums: 27.11.1994.), turpmāk II pielikumā saukts “Gruzijas un Vācijas nolīgums”;

                           —

                           nolīgums starp Grieķijas Republiku un Gruzijas Republikas valdību par gaisa transportu, kas parakstīts Tbilisi 1997. gada 10. aprīlī (spēkā stāšanās datums: 27.5.1998.), turpmāk II pielikumā saukts “Gruzijas un Grieķijas nolīgums”;

                           —

                           nolīgums starp Īrijas valdību un Gruzijas Republikas valdību par gaisa transportu, kas parakstīts Dublinā 1995. gada 2. martā (spēkā stāšanās datums: 2.3.1995.), turpmāk II pielikumā saukts “Gruzijas un Īrijas nolīgums”;

                           —

                           nolīgums starp Lietuvas Republikas valdību un Gruzijas Republikas valdību par gaisa satiksmes pakalpojumiem, kas parakstīts Tbilisi 1996. gada 12. aprīlī (spēkā stāšanās datums: 12.1.1999.), turpmāk II pielikumā saukts “Gruzijas un Lietuvas nolīgums”;

                           —

                           nolīgums starp Nīderlandes Karalisti un Gruzijas Republiku par gaisa satiksmes pakalpojumiem starp šīm valstīm un ārpus to attiecīgām teritorijām, parakstīts Vasenārā 1995. gada 3. aprīlī (spēkā stāšanās datums: 1.5.1997.), turpmāk II pielikumā saukts “Gruzijas un Nīderlandes nolīgums”;

                           —

                           nolīgums starp Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes valdību un Gruzijas izpildvaru (valdību) par gaisa satiksmes pakalpojumiem, kas parakstīts Tbilisi 2003. gada 17. septembrī, turpmāk II pielikumā saukts “Gruzijas un Apvienotās Karalistes nolīgums”.
                           Papildināts ar saprašanās memorandu, kas parakstīts Tbilisi 2003. gada 17. septembrī, un ar apstiprināto protokolu, kas parakstīts Tbilisi 2004. gada 2. novembrī.

               b)

               Gaisa satiksmes pakalpojumu nolīgumi un citi dokumenti, kurus parafējusi vai parakstījusi Gruzijas Republikas valdība un Eiropas Kopienas dalībvalstis un kuri šā nolīguma parakstīšanas dienā vēl nav stājušies spēkā, un kurus nepiemēro provizoriski:

                           —

                           nolīgums starp Beļģijas valdību un Gruzijas Republikas valdību par gaisa transportu, parafēts 1995. gada 24. februārī, turpmāk II pielikumā saukts “Gruzijas un Beļģijas nolīgums”;

                           —

                           nolīgums starp Ungārijas Republikas valdību un Gruzijas Republikas valdību par gaisa transportu, parafēts 1995. gada 29. jūnijā, turpmāk II pielikumā saukts “Gruzijas un Ungārijas nolīgums”;

                           —

                           nolīgums starp Latvijas Republikas valdību un Gruzijas valdību par civilo gaisa transportu, parakstīts Tbilisi 2005. gada 5. oktobrī, turpmāk II pielikumā saukts “Gruzijas un Latvijas nolīgums”;

                           —

                           nolīgums starp Polijas Republikas valdību un Gruzijas Republikas valdību par civilo gaisa transportu, parafēts Varšavā 1993. gada 26. aprīlī, turpmāk II pielikumā saukts “Gruzijas un Polijas nolīgums”.

         II PIELIKUMS
   To šā nolīguma pantu saraksts, kuri ir uzskaitīti tā I pielikumā un minēti tā 2. līdz 5. pantā

               a)

               Izraudzīšanās, ko veic dalībvalsts:

                           —

                           Gruzijas un Austrijas nolīguma 3. pants;

                           —

                           Gruzijas un Beļģijas nolīguma 3. un 4. pants;

                           —

                           Gruzijas un Kipras nolīguma 4. pants;

                           —

                           Gruzijas un Vācijas nolīguma 3. pants;

                           —

                           Gruzijas un Grieķijas nolīguma 3. pants;

                           —

                           Gruzijas un Ungārijas nolīguma 3. pants;

                           —

                           Gruzijas un Īrijas nolīguma 3. pants;

                           —

                           Gruzijas un Latvijas nolīguma 3. pants;

                           —

                           Gruzijas un Lietuvas nolīguma 3. pants;

                           —

                           Gruzijas un Nīderlandes nolīguma 4. pants;

                           —

                           Gruzijas un Polijas nolīguma 3. pants;

                           —

                           Gruzijas un Apvienotās Karalistes nolīguma 4. pants.

               b)

               Pilnvaru vai atļauju atteikumi, atsaukumi, to pārtraukšana vai ierobežošana:

                           —

                           Gruzijas un Austrijas nolīguma 4. pants;

                           —

                           Gruzijas un Beļģijas nolīguma 5. pants;

                           —

                           Gruzijas un Kipras nolīguma 5. pants;

                           —

                           Gruzijas un Vācijas nolīguma 4. pants;

                           —

                           Gruzijas un Grieķijas nolīguma 4. pants;

                           —

                           Gruzijas un Ungārijas nolīguma 4. pants;

                           —

                           Gruzijas un Īrijas nolīguma 3. panta 5. un 6. punkts;

                           —

                           Gruzijas un Latvijas nolīguma 4. pants;

                           —

                           Gruzijas un Lietuvas nolīguma 4. pants;

                           —

                           Gruzijas un Nīderlandes nolīguma 5. pants;

                           —

                           Gruzijas un Polijas nolīguma 4. pants;

                           —

                           Gruzijas un Apvienotās Karalistes nolīguma 5. pants.

               c)

               Reglamentējoša kontrole:

                           —

                           Gruzijas un Beļģijas nolīguma 7. pants.

               d)

               Nodokļu uzlikšana aviācijas degvielai:

                           —

                           Gruzijas un Austrijas nolīguma 7. pants;

                           —

                           Gruzijas un Beļģijas nolīguma 10. pants;

                           —

                           Gruzijas un Kipras nolīguma 7. pants;

                           —

                           Gruzijas un Vācijas nolīguma 6. pants;

                           —

                           Gruzijas un Grieķijas nolīguma 9. pants;

                           —

                           Gruzijas un Ungārijas nolīguma 9. pants;

                           —

                           Gruzijas un Īrijas nolīguma 11. pants;

                           —

                           Gruzijas un Latvijas nolīguma 6. pants;

                           —

                           Gruzijas un Lietuvas nolīguma 11. pants;

                           —

                           Gruzijas un Nīderlandes nolīguma 10. pants;

                           —

                           Gruzijas un Polijas nolīguma 6. pants;

                           —

                           Gruzijas un Apvienotās Karalistes nolīguma 8. pants.

               e)

               Iekšējo pārvadājumu tarifi Eiropas Kopienā:

                           —

                           Gruzijas un Austrijas nolīguma 11. pants;

                           —

                           Gruzijas un Beļģijas nolīguma 13. pants;

                           —

                           Gruzijas un Kipras nolīguma 17. pants;

                           —

                           Gruzijas un Vācijas nolīguma 10. pants;

                           —

                           Gruzijas un Grieķijas nolīguma 12. pants;

                           —

                           Gruzijas un Ungārijas nolīguma 8. pants;

                           —

                           Gruzijas un Īrijas nolīguma 6. pants;

                           —

                           Gruzijas un Latvijas nolīguma 11. pants;

                           —

                           Gruzijas un Lietuvas nolīguma 9. pants;

                           —

                           Gruzijas un Nīderlandes nolīguma 6. pants;

                           —

                           Gruzijas un Polijas nolīguma 10. pants;

                           —

                           Gruzijas un Apvienotās Karalistes nolīguma 7. pants.

         III PIELIKUMS
   Citas valstis, kas minētas šā nolīguma 2. pantā

               a)

               Islandes Republika (saskaņā ar Eiropas Ekonomikas zonas līgumu);

               b)

               Lihtenšteinas Firstiste (saskaņā ar Eiropas Ekonomikas zonas līgumu);

               c)

               Norvēģijas Karaliste (saskaņā ar Eiropas Ekonomikas zonas līgumu);

               d)

               Šveices Konfederācija (saskaņā ar Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas nolīgumu par gaisa transportu).


title: 2012/272/ES: Padomes Lēmums ( 2012. gada 14. maijs ) par to, lai Savienības vārdā parakstītu Pamatnolīgumu par partnerību un sadarbību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Filipīnu Republiku, no otras puses

text:
               24.5.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 134/3

         PADOMES LĒMUMS
   (2012. gada 14. maijs)
   par to, lai Savienības vārdā parakstītu Pamatnolīgumu par partnerību un sadarbību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Filipīnu Republiku, no otras puses
   (2012/272/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 79. panta 3. punktu, 91. un 100. pantu, 191. panta 4. punktu, 207. un 209. pantu saistībā ar 218. panta 5. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2004. gada 25. novembrī pilnvaroja Komisiju risināt sarunas ar Filipīnu Republiku par partnerības un sadarbības pamatnolīgumu (“nolīgums”).

               (2)

               Nolīguma noteikumi, uz ko attiecas Līguma par Eiropas Savienības darbību trešās daļas V sadaļa, Apvienotajai Karalistei un Īrijai ir saistoši kā atsevišķām līgumslēdzējām pusēm un nevis kā Eiropas Savienības daļai, izņemot, ja Eiropas Savienība kopīgi ar Apvienoto Karalisti un/vai Īriju paziņo Filipīnu Republikai, ka Apvienotā Karaliste vai Īrija ir uzņēmusies saistības kā Eiropas Savienības daļa saskaņā ar Protokolu Nr. 21 par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kurš pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību. Ja uz Apvienoto Karalisti un/vai Īriju vairs neattiecas saistības kā uz Eiropas Savienības daļu saskaņā ar Protokola Nr. 21 4.a pantu, Eiropas Savienībai kopīgi ar Apvienoto Karalisti un/vai Īriju nekavējoties jāinformē Filipīnu Republika par izmaiņām to statusā, un šādā gadījumā nolīguma noteikumiem uz tām jāattiecas uz katru atsevišķi. Tas pats attiecas uz Dāniju saskaņā ar Protokolu Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots minētajiem līgumiem.

               (3)

               Ja Apvienotā Karaliste un/vai Īrija nav sniegušas vajadzīgo paziņojumu atbilstīgi 3. pantam Protokolā Nr. 21 par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, tās nepiedalās šā Padomes lēmuma pieņemšanā, ciktāl tas attiecas uz Līguma par Eiropas Savienības darbību trešās daļas V sadaļas noteikumiem. Tas pats attiecas uz Dāniju atbilstīgi Protokolam Nr. 22 par Dānijas nostāju, kurš pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību.

               (4)

               Nolīgums būtu jāparaksta, ņemot vērā tā noslēgšanu nākotnē,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Savienības vārdā tiek atļauts parakstīt Pamatnolīgumu par partnerību un sadarbību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Filipīnu Republiku, no otras puses, ņemot vērā minētā nolīguma noslēgšanu (1).
   2. pants
   Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas ir tiesīgas parakstīt nolīgumu Savienības vārdā.
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā pieņemšanas.

      Briselē, 2012. gada 14. maijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         C. ASHTON

      (1)  Nolīguma tekstu publicēs kopā ar lēmumu par tā noslēgšanu.


title: Eiropas Parlamenta Lēmums (ES) 2016/1525 (2016. gada 28. aprīlis) par Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta 2014. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu

text:
               14.9.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 246/260

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS (ES) 2016/1525
   (2016. gada 28. aprīlis)
   par Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta 2014. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta 2014. finanšu gada galīgos pārskatus,

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta 2014. finanšu gada pārskatiem ar Institūta atbildi (1),

               —

               ņemot vērā deklarāciju (2) par pārskatu ticamību, kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību, kuru Revīzijas palāta sniegusi par 2014. finanšu gadu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 287. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2016. gada 12. februāra ieteikumu par apstiprinājumu, ko sniedz Institūtam par 2014. finanšu gada budžeta izpildi (05584/2016 – C8-0085/2016),

               —

               ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (3) un jo īpaši tās 208. pantu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1922/2006 par Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta izveidi (4) un jo īpaši tās 15. pantu,

               —

               ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5),

               —

               ņemot vērā Komisijas 2013. gada 30. septembra Deleģēto regulu (ES) Nr. 1271/2013 par finanšu pamatregulu struktūrām, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 208. pantā (6), un jo īpaši tās 108. pantu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 94. pantu un V pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumu (A8-0085/2016),

               1.

               sniedz Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta direktoram apstiprinājumu par Institūta 2014. finanšu gada budžeta izpildi;

               2.

               izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, nosūtīt Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta direktoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai un nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Martin SCHULZ

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV C 409, 9.12.2015., 168. lpp.

      (2)  Skatīt 1. zemsvītras piezīmi.

      (3)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

      (4)  OV L 403, 30.12.2006., 9. lpp.

      (5)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

      (6)  OV L 328, 7.12.2013., 42. lpp.


title: Komisijas Lēmums (ES) 2016/1983 (2014. gada 26. maijs) par pasākumu SA.33063 (2012/C, ex 2012/NN) attiecībā uz Trentino NGN srl. pēc Itālijas izstāšanās no projekta (izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 3159) (Dokuments attiecas uz EEZ )

text:
               12.11.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 305/32

         KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2016/1983
   (2014. gada 26. maijs)
   par pasākumu SA.33063 (2012/C, ex 2012/NN) attiecībā uz Trentino NGN srl. pēc Itālijas izstāšanās no projekta

         (izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 3159)

   (Autentisks ir tikai teksts itāļu valodā)
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,
   ņemot vērā Eiropas Ekonomikas zonas līgumu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,
   pēc tam, kad ieinteresētās personas tika aicinātas iesniegt savas piezīmes atbilstīgi minētajiem pantiem (1),
   tā kā:
   1.   PROCEDŪRA

               (1)

               Komisija 2011. gada 24. maijā saņēma sūdzību no trīs galvenajiem alternatīvajiem telesakaru operatoriem, kas darbojas Itālijā (Wind, Fastweb un Vodafone). Izklāstot detalizētus argumentus, tie apgalvoja, ka autonomās Trento provinces (“PAT” vai “province”) uzsāktais projekts NPP infrastruktūras ieviešanai visā provinces teritorijā de facto bija valsts atbalsts Telecom Italia (TI), kas piešķirts, pārkāpjot konkurences noteikumus par platjoslas pamatnostādnēm (2). Konkrēti, sūdzības iesniedzēji apgalvoja, ka PAT nebija sniegusi pietiekamu informāciju un nebija ar tiem apspriedusies par provinces projektiem un mērķiem, ka saņēmējs jau bija izvēlēts un ka izvēlētā infrastruktūra, tiklīdz tā būtu uzstādīta, faktiski radītu konkurences traucējumus.

               (2)

               Pēc informācijas pieprasījuma, kas nosūtīts 2011. gada 22. jūnijā, Itālijas iestādes sniedza atbildi 2011. gada 20. jūlijā, apgalvojot, ka viņu nodoms bija ievērot tirgus ekonomikas ieguldītāja principu (TEIP), ka viņu pasākums neveidoja valsts atbalstu un līdz ar to nebija nepieciešams panākt atbilstību platjoslas tīklu pamatnostādņu saderības nosacījumiem. 2011. gada 4. novembrī pēc konfidenciālas informācijas izņemšanas Itālijas iestāžu atbilde tika nodota sūdzības iesniedzējiem, kuri savukārt 2011. gada 29. novembrī, 7. un 16. decembrī iesniedza papildu piezīmes un dokumentus. Laikposmā no 2012. gada janvāra līdz maijam Itālijas iestādes iesniedza vairākus īpašus dokumentus. Laikposmā no 2012. gada februāra līdz maijam papildu informāciju iesniedza arī sūdzības iesniedzēji. Minētajā laikposmā ar katru no ieinteresētajām pusēm tika organizētas dažādas sanāksmes un telekonferences.

               (3)

               Ar 2012. gada 25. jūlija lēmumu (“lēmums par procedūras sākšanu”) Komisija informēja Itāliju par to, ka attiecībā uz minēto projektu tā ir sākusi Līguma 108. panta 2. punktā minēto formālo izmeklēšanas procedūru. Pēc konfidenciālas informācijas izņemšanas lēmums par formālās izmeklēšanas procedūras sākšanu tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                   (3) un ieinteresētās personas tika aicinātas iesniegt savas piezīmes.

               (4)

               2012. gada 22. un 23. novembra vēstulēs Komisija no Itālijas saņēma piezīmes par lēmumu attiecībā uz procedūras sākšanu. Komisija turklāt saņēma piezīmes no ieinteresētajām personām: 2012. gada 3. decembrī no Telecom Italia pārstāvjiem un 2012. gada 7. decembrī – no Wind, Fastweb un Vodafone pārstāvjiem. Komisija 2013. gada 29. janvāra vēstulē, tiklīdz bija izņemta konfidenciālā informācija, minētās piezīmes nosūtīja Itālijas iestādēm, kuras savas piezīmes par trešo pušu piezīmēm iesniedza 2013. gada 5. martā. Laikposmā no 2013. gada marta līdz decembrim notika intensīvas apspriedes un viedokļu apmaiņa starp visām ieinteresētajām pusēm (Itālijas iestādes, Telecom Italia, Wind, Fastweb un Vodafone), kā arī ar katru no iesaistītajām pusēm tika organizētas dažādas sanāksmes un konferences.

               (5)

               Itālijas iestādes 2014. gada 31. janvāra vēstulē informēja Komisiju par PAT nodomu izstāties no projekta. 2014. gada 14. un 20. martā Itālijas iestādes iesniedza papildu informāciju attiecībā uz PAT faktisko izstāšanos no kopuzņēmuma Trentino NGN, jo īpaši attiecībā uz PAT akciju pārdošanu TI, kas notika 2014. gada 28. februārī.

         2.   PASĀKUMA APRAKSTS

               (6)

               2010. gada septembrī PAT izstrādāja stratēģiju nolūkā īstenot mērķi – līdz 2018. gadam nodrošināt 100 % pārklājumu savā teritorijā, pateicoties optisko šķiedru ultraplatjoslas tīklam. Stratēģija paredzēja divu veidu darbības provinces teritorijā, vienu – vidēja ienesīguma reģionam (4), un otru – zema ienesīguma reģionam, savukārt tika izslēgti augsta ienesīguma reģioni. PAT nodoms vidēja ienesīguma reģionos bija izveidot jaunu uzņēmumu Trentino NGN un atvērt to līdzdalībai privātajiem partneriem. PAT nodoms zema ienesīguma reģionos bija izveidot ad hoc valsts atbalstu, ko sagatavotu un par ko paziņotu vēlāk, iespējams, to uzraugot PAT publiskajam uzņēmumam Trentino Network, kas nebija Trentino NGN un kas tolaik bija atbildīgs par citiem pasākumiem, kuri ietilpa PAT vispārējā stratēģijā platjoslas jomā.

               (7)

               Turpmākajos mēnešos notika saziņa starp PAT un dažādiem privātajiem operatoriem, un 2011. gada 8. februārīPAT parakstīja saprašanās memorandu ar TI par kopīga uzņēmuma Trentino NGN (Trentino NGN) izveidi, lai uzstādītu FTTH infrastruktūru vidēja ienesīguma reģionos. Pamatojoties uz šādu sākotnējo vienošanos, PAT uzņēmās piešķirt monetāru ieguldījumu līdz EUR 60 miljonu apmērā Trentino NGN kapitālā, savukārt TI būtu piedalījies, veicot tikai ieguldījumus natūrā, tostarp: 1) tā pasīvā infrastruktūra (kabeļu kanalizācija un stabi) – nekavējoties, un 2) tīkla darbības pārtraukšana esošajā vara kabeļu tīklā – pēc FTTH tīkla darbības sākuma. Tajā pašā gadā saprašanās memorandam pievienojās divi citi privātie mazākuma akcionāri – finanšu pārvaldītājsabiedrība Finanziaria Trentina un neliels interneta pakalpojumu sniedzējs MC-link – katrs no tiem sniedza nelielu finanšu ieguldījumu.

               (8)

               2011. gada decembrī uzņēmuma plāns bija gatavs, savukārt Analysys Mason pēc PAT pieprasījuma bija sagatavojis padziļinātās pārbaudes ziņojumu. Tajā pašā laikā tika galīgi definētas attiecīgās akcionāru tiesības un pienākumi un tika precīzāk noteikti ieguldījumi natūrā, ko Trentino NGN veica TI. Pēc dažām diskusijām ar Komisiju un pēc tam, kad tika pabeigts Analysys Mason ekspertu ziņojums par projektu, tika izdarīti grozījumi akcionāru noslēgtajos līgumos. 2012. gada martā Reconta Ernst & Young sagatavoja ekspertu ziņojumu par TI pirmo ieguldījumu natūrā, pamatojoties uz kuru tika ieviesti jauni grozījumi.

               (9)

                  PAT neatkarīgi izveidoja sabiedrību Trentino NGN, kurā minimālais ieguldījuma apjoms bija mazāks par EUR 100 000. Sabiedrībai bija jāpievieno galīgā summa, palielinot akciju kapitālu, kas jāveic pēc līgumu noslēgšanas ar privātajiem akcionāriem. Tika plānots, ka Trentino NGN akcionāru kapitāls tiktu palielināts šādi: PAT ieguldījums būtu bijis EUR 50 miljoni, kas atbilst Finanziaria Trentina daļai 52,2 % apmērā, Finanziaria Trentina ieguldījums – EUR 5 miljonu apmērā (5,2 %), MC-link ieguldījums EUR 1,5 miljoni (1,56 %) (5), savukārt TI, izmantojot neatsaucamas izmantošanas tiesības (indefeasible rights of use), visā provinces teritorijā sniegtu piekļuvi savai pasīvajai infrastruktūrai (kabeļu kanalizācija un stabi), kas tiktu izmantota jaunā tīkla izbūvei (pirmais ieguldījums). Sākotnēji TI pirmais ieguldījums tika novērtēts EUR 39,8 miljonu vērtībā, bet tā kā Ernst & Young ziņojums par šāda ieguldījuma vērtību norādīja uz nedaudz mazāku summu (EUR 39,3 miljoni), līgumā izdarīja grozījumus (galīgais novērtējums – EUR 39,448 miljoni).

               (10)

               2012. gada 18. maijā tika izveidots kopuzņēmums Trentino NGN, un visas puses veica pirmos ieguldījumus. PAT pārskaitīja tikai daļu no plānotā monetārā ieguldījuma, t. i., EUR 14,845 miljonus paredzēto EUR 50 miljonu vietā. Līdzīgi, Finanziaria Trentina piešķīra tikai EUR 1,25 miljonus no 5 miljoniem un MC-link EUR 0,375 miljonus no paredzētajiem EUR 1,5 miljoniem. TI piešķīra attiecīgās neatsaucamās tiesības savai pasīvajai infrastruktūrai, kas atbilst EUR 39,448 miljoniem. Tā rezultātā akcionāru struktūra bija šāda: PAT 52,16 %; Telecom Italia 41,07 %; MC-link 1,56 %; Finanziaria Trentina 5,21 %. Laikposmā no 2012. gada 18. maija līdz 2014. gada 28. februārimTrentino NGN akcionāru struktūra bija šāda:

                           Akcionārs

                           Kapitāla daļa %

                           Parakstītais kapitāls (EUR)

                           Apmaksātais kapitāls (EUR)

                           PAT

                           52,16

                           50 095 000

                           14 845 000

                           Telecom Italia

                           41,07

                           39 448 000

                           39 448 000

                           MC-link

                           1,56

                           1 500 .000

                           375 000

                           Finanziaria Trentina

                           5,21

                           5 000 000

                           1 250 000

                              Kopā

                              100,00

                              96 043 000

                              55 918 000

               (11)

               Saskaņā ar akcionāru līgumu tika paredzēts ka 3. gada beigās no brīža, kad veikts pirmais ieguldījums, vai sākot no brīža, kad ir aktivizēti vismaz 16 % no jaunajiem savienojumiem, TI un PAT varēs nolemt pāriet pie “otrā ieguldījuma”TI, t. i., nodot Trentino NGN: 1) pasīvās infrastruktūras īpašumu (attiecībā uz jau piešķirtajām neatsaucamajām tiesībām), kas atrodas vidēja ienesīguma reģionos, kurus apzinājis Trentino NGN, un 2) vara kabeļu tīkla īpašumu, kura darbība būtu jāpārtrauc, lai pabeigtu visu klientu pāreju uz jauno optisko šķiedru tīklu. Sākotnēji ieguldījuma vērtība tika novērtēta EUR 520 apmērā par katru aktīvo vara kabeļu līniju, tostarp TI mazumtirdzniecības līnijas, kā arī līnijas, kas paredzētas operatoriem, kuriem ir atsaistīta piekļuve vietējam tīklam. Šai vērtībai tika pievienoti EUR 2 miljoni, lai tos izmantotu neatsaucamo tiesību pārvēršanai īpašumā, kas attiecas uz kabeļu kanalizāciju un stabiem (t. i., attiecībā uz pirmo ieguldījumu). Otrajā posmā, pateicoties otrajam ieguldījumam, TI būtu ieguvis kontrolpaketi un kontroli pār Trentino NGN, nepieciešamības gadījumā veicot papildu kapitālieguldījumu.

               (12)

               Visbeidzot saskaņā ar akcionāru līgumu pēc 3 gadiem vai pēc tam, kad tiktu sasniegts mērķis aktivizēt un savienot 43 % līniju, TI būtu tiesības izmantot iegādes tiesības attiecībā uz PAT un MC-link, lai iegādātos to daļas Trentino NGN. Lai piešķirtu TI šādas tiesības, un ja šādas tiesības tiktu izmantotas, TI būtu jāmaksā PAT EUR 6,5 miljoni divās daļās, pirmo daļu gada laikā un otro daļu – divu gadu laikā. Akciju iegādes cena būtu līdzvērtīga ieguldījuma vērtībai, kas ik gadu pieaug par 7,75 %, no kuras atskaitītas izmaksātās dividendes (6). Pārējie divi akcionāri – MC-link un Finanziaria Trentina – varēja izmantot pārdošanas tiesības, pateicoties kurām tie varēja izlemt pārdot TI savu daļu Trentino NGN par cenu, kas atbilst attiecīgajiem ieguldījumiem, kuri pieauguši attiecīgi par 5,5 % un 7 % gadā.

               (13)

               Turklāt, izmantojot īpašus akcionāru līgumus, TI tika iecelts par Trentino NGN pakalpojumu sniedzēju attiecībā uz tīkla būvniecību, pārvaldību un darbību. Attīstāmais tīkls bija tā sauktais tīkls “no punkta līdz vairākiem punktiem”, un nebija paredzēta ne atsaistīta piekļuve, ne piekļuves pienākumi. Izvēlētajā arhitektūrā bija paredzēts tikai īstenot trīs GPON paralēlos (7) tīklus, no kuriem divi būtu pieejami iespējamajai piešķiršanai citiem operatoriem.

         3.   FORMĀLAS IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRAS UZSĀKŠANA

               (14)

               Komisija sāka formālas izmeklēšanas procedūru, jo tai bija pamatotas aizdomas, ka minēto pasākumu varētu uzskatīt par neatbilstīgu principam par tirgus ekonomikas ieguldītāju, un lai pārbaudītu, vai gadījumā, ja atklātu, ka tas ietvēra valsts atbalsta elementus, to varētu uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu.

               (15)

               Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija pauda bažas par to, ka PAT iesaistei projektā Trentino NGN bija vairākas īpašības, kas raisīja šaubas par tās atbilstību tirgus ekonomikas ieguldītāja principam un iespējamo līdzvērtību (pari passu) starp PAT pasākumu un privāto partneru pasākumiem. Cita starpā šādas šaubas attiecās uz:

                           —

                           projekta kalendāru (šaubas par to, ka PAT no sākuma reaģēja kā ieguldītājs, kas darbojas tirgus ekonomikā un ko virza nevis sabiedriskās politikas mērķi, bet gan ekonomiskie un peļņas gūšanas apsvērumi; Komisijai bija radies iespaids, ka PAT bija izstrādājusi projektu, kura pamatā bija sabiedrisko interešu motīvi, un ka pēc tam tā ar vēsturisko operatoru TI bija izveidojusi kopuzņēmuma projektu, mēģinot projektu padarīt saderīgu ar TEIP vienīgi ex post, ieviešot grozījumus, cita starpā, pēc apspriešanās ar Komisiju un saglabājot nemainīgu iniciatīvas struktūru),

                           —

                           privāto struktūru līdzdalību (MC-link un Finanziaria Trentina nesvarīgas daļas un būtiska, bet laika gaitā izstiepta TI līdzdalība),

                           —

                           ieguldījumu pārklāšanos (PAT tūlītējs pasākums, TI līdzdalība, kas izstiepta laika gaitā un pakļauta konkrētiem notikumiem/lēmumu pieņemšanas procesiem),

                           —

                           termiņu un nosacījumu līdzvērtību (šaubas par to, vai apstākļi, kādos PAT būtu ieguldījusi kopuzņēmumā, būtu bijuši tādi paši kā privātajiem partneriem, precīzāk – TI; Komisija ir sastapusies ar vairākām neatbilstībām, kas attiecas uz TI ieguldījumu termiņiem un nosacījumiem, TI iespēju iegādāties PAT akcijas un iegūt pilnu kontroli pār Trentino NGN, izmantojot izpirkuma iespēju),

                           —

                           šaubas attiecībā uz TI
                               (8) pirmo ieguldījumu (šaubas par TI pirmā ieguldījuma vērtību, kas, šķiet, tika aprēķināta, pamatojoties uz ziņojumiem, pieņēmumiem, prognozēm un finanšu analīzi, ko iesniedza puses un kuras nepārbaudīja ārējie eksperti; šaubas par to, vai privāts ieguldītājs būtu akceptējis to, ka piekļuve noteikumiem pakļautam īpašumam, ko varēja iegūt, noslēdzot reglamentētu tarifu līgumu, dod tiesības uz būtisku līdzdalību kopuzņēmuma pašu kapitālā; šaubas par to, vai ieguldītājs, kas darbojas tirgus ekonomikā, kā līdzdalību pašu kapitālā būtu piekritis īrēt infrastruktūru, kas pēc tam, veicot iegādi, būtu kļuvusi par īpašumu; šaubas par to, vai ieguldītājs, kas darbojas tirgus ekonomikā, būtu iegādājies nevajadzīgas infrastruktūras, ņemot vērā, ka neatsaucamo tiesību objekts bija piekļuve TI kabeļiem un stabiem visā provinces teritorijā un ne tikai reģionos, kuros Trentino NGN būtu attīstījis savu tīklu),

                           —

                           šaubas attiecībā uz TI
                               (9) otro ieguldījumu (šaubas attiecībā uz TI otrā ieguldījuma nākotnes vērtības noteikšanu, kas tika balstīta uz saskaņotu metodoloģiju bez apspriešanās ar ekspertiem; šaubas, vai neatsaucamo tiesību pārvēršanas īpašumā iepriekšējs novērtējums bija saskaņā ar tirgus noteikumiem, īpaši par to, vai tika novērsta pārklāšanās starp pirmā ieguldījuma novērtējumu (īre) un otro ieguldījumu (īpašums), ņemot vērā, ka piešķirtajām tiesībām būtībā bija tas pats objekts; šaubas par īpašuma nodošanas novērtēšanas metodoloģijas piemērotību attiecībā uz visām vara kabeļu tīkla (10) sastāvdaļām, ņemot vērtā tā paaugstinātās apkopes izmaksas, to, ka tīkla darbība tiktu pārtraukta, tiklīdz sāktu funkcionēt optisko šķiedru tīkls un iespējamās alternatīvas ierosinātajai metodoloģijai),

                           —

                           šaubas par uzņēmuma plānu un pušu riskiem (šaubas, ko rada būtiskas atšķirības starp valsts iestāžu riskiem un privāto ieguldītāju riskiem, atkarībā no pušu ieguldījumu dažādajiem veidiem un laikposmiem un atšķirībām tiesību un pienākumu līmenī – pēc pirmās pārbaudes, samazināti riski un alternatīvās izmaksas TI, samazinātas esošo darbību izmaksas, jo TI būtu kontrole pār vara kabeļu tīklu, arī pēc tam, kad to piešķīra kopuzņēmumam, jo tas vienlaicīgi būtu iegādājies konkrētu kontroles līmeni pār kopuzņēmumu un pilnīgas kontroles iegādi un peļņas iekšēju sadalījumu, izmantojot iegādes iespējas, ja kopuzņēmums tiktu pasludināts par ienesīgu, savukārt PAT rīcība šķita drīzāk finanšu ieguldītāja rīcība, kas iegulda infrastruktūras uzlabošanas projektā, labākajā gadījumā sagaidot peļņu 7,75 % un EUR 6,5 miljonu apmērā, ja tiktu izmantota pārdošanas iespēja (11); šaubas par to, ka uzņēmējdarbības plāna aprēķini ir precīzi, ņemot vērā pārāk optimistiskas prognozes galīgo lietotāju pieprasījumam un ieņēmumiem, ko rada alternatīvi operatori, kas būtu aktivizējuši visas pieejamās GPON līnijas (12); citi riski: TI varēja nolemt atlikt esošā vara kabeļu tīkla darbības pārtraukšanu, jo nebija nekādu līgumisko noteikumu, kas paredzētu saistības šajā ziņā, kā rezultātā netika laikus sasniegts Trentino NGN rentabilitātes slieksnis; neskaidrības attiecībā uz kopējiem finanšu resursiem, kas nepieciešami, lai pabeigtu tīkla īstenošanu, EUR 150 miljonu apmērā),

                           —

                           citiem problēmjautājumiem (šaubas par TI izvēli bez konkursa procedūras un par atlīdzību kā Trentino NGN pakalpojumu sniedzējam; šaubas par TI dubulto pozīciju, kas būtu piedalījies kā akcionārs un kā pakalpojumu sniedzējs).

         4.
         PAT LĒMUMS IZSTĀTIES NO PROJEKTA

               (16)

               Itālijas iestādes 2014. gada 31. janvārī paziņoja Komisijai, ka PAT bija nolēmusi izstāties no Trentino NGN projekta un to neturpināt, vienojoties ar visām pārējām pusēm, tas ir, TI, MC-link un Finanziaria Trentina.

               (17)

               Itālijas iestādes 2014. gada 14. martā paziņoja Komisijai, ka PAT bija TI nodevusi savu daļu Trentino NGN par atlīdzību EUR 15 852 435 apmērā, kas atbilst PAT daļējam ieguldījumam naudā Trentino NGN, kas ir EUR 14,845 miljoni, kam pievienoti procenti 3,75 % apmērā. Saskaņā ar Itālijas iestāžu sniegto informāciju Trentino NGN patlaban kontrolē TI, savukārt Finanziaria Trentina un MC-link joprojām ir mazākuma akcionāri.

               (18)

               Itālijas iestādes ir precizējušas, ka, ja Trentino NGN būtu izveidots 2012. gada 18. maijā ar daļējiem ieguldījumiem tā kapitālā, 2012. gada 20. augustā (pēc Komisijas lēmuma par formālās izmeklēšanas procedūras sākšanu) PAT un citas Trentino NGN puses grozīja līgumu starp akcionāriem, un visas Trentino NGN darbības tika apturētas, gaidot Komisijas sāktās formālās izmeklēšanas rezultātus. Turklāt ieguldījumu pilnais maksājums naudā tika apturēts (tika veikti tikai daļēji maksājumi) attiecībā uz visām ieinteresētajām pusēm. Arī turpmākie akcionāru līgumā paredzētie posmi tika apturēti. Trentino NGN nekad nesāka uzstādīt plānoto FTTH tīklu (nedz arī citus tīklu veidus).

               (19)

                  Trentino NGN veica tikai tādas darbības, lai trešām personām nodrošinātu piekļuvi infrastruktūrai, uz kuru attiecas neatsaucamās tiesības, kā paredzēts regulējošajās saistībās. Attiecībā uz iepriekš minēto, Itālijas iestādes precizēja, ka, tā kā TI bija jāturpina pildīt regulējošās saistības attiecībā pret citiem operatoriem (OLO), pēc tam, kad TI 2012. gada maijā nodeva Trentino NGN neatsaucamās tiesības, kas attiecas uz pasīvo infrastruktūru, daži operatori pieprasīja piekļuvi šādai pasīvajai infrastruktūrai, kas tiem tika piešķirta. Tā rezultātā TI ir veikusi vairākus maksājumus Trentino NGN kā atlīdzību par to, ka Trentino NGN iegādājās pasīvo infrastruktūru, lai apmierinātu OLO piekļuves prasības. Šādu maksājumu summa nepārsniedz EUR 15 000 un veido Trentino NGN gūto ienākumu kopapjomu kopš tā izveides dienas.

               (20)

               Itālijas iestādes norādīja, ka PAT nav samaksājusi un nemaksās soda naudu par izstāšanos no Trentino NGN projekta. Akcionāru 2011. gada 16. decembra līgumā un tā turpmākajos grozījumos ir ietverti noteikumi, kas attiecas uz lēmumu, kuri ļauj PAT izstāties no Trentino NGN sabiedrības bez sankcijām, arī gadījumā, ja projekts nav pat daļēji izpildīts.

         5.   NOVĒRTĒŠANA

               (21)

               Pat ja Itālijā tika pieņemti sagatavošanas pasākumi projektam Trentino NGN, jo īpaši izmantojot dažādus līgumus un aktus, kā rezultātā tika izveidots kopuzņēmums un tika veikts minētais PAT daļējais ieguldījuma maksājums naudā (kopā ar daļējiem ieguldījumiem naudā no citu ieinteresēto personu puses un TI ieguldījumu natūrā), projekts šādu posmu nav izturējis.

               (22)

               Attiecībā uz PAT veikto daļējo maksājumu par labu Trentino NGN kapitālam Itālijas iestādes precizēja, ka Trentino NGN visas no saviem akcionāriem naudā saņemtās summas noguldīja (t. i., PAT, MC-link un Finanziaria Trentina finanšu ieguldījumi, no kuriem atskaitītas attiecīgās izmaksas, nodokļi un nodevas) bankas kontā un par tām saņēma procentus ar procentu likmi 2,71 % 2012. gadā, 1,509 % līdz 2013. gada 1. februārim un 1,524 % pēc 2013. gada 1. februāra. Daļējie maksājumi (tostarp PAT maksājumi) Trentino NGN bankas kontā netika skarti. Saskaņā ar Itālijas iestāžu sniegto informāciju PAT2014. gada 28. februārī atguva savu daļējo ieguldījumu naudā, kam pieskaitīti saliktie procenti 3,75 % apmērā. Itālijas iestādes precizēja, ka saliktie procenti 3,75 % apmērā ir pušu sarunu ceļā panākta risinājuma rezultāts, kas atbilst aptuveni divkāršai Itālijas valsts parādzīmju ar termiņu 2–3 gadi ienesīguma likmei un ir līdzīgs likmei, ko gūst no parādzīmēm, kuru termiņš ir 10 gadi.

               (23)

                  PAT veiktā ieguldījuma naudā daļējais maksājums Trentino NGN labā ir valsts līdzekļu pārskaitījums. Tomēr, pamatojoties uz pieejamo informāciju, no brīža, kad no 2012. gada 20. augusta tika apturēta projekta Trentino NGN īstenošana, un to, ka 2014. gada 28. februārīPAT faktiski izstājās no projekta un pilnībā atguva savu sākotnējo maksājumu, tostarp pamatotus procentus, Komisija var secināt, ka attiecīgais daļējais maksājums nav radījis ekonomisku priekšrocību Trentino NGN un tā akcionāriem.

               (24)

               Attiecībā uz Trentino NGN veiktajām minimālajām darbībām, t. i., darbībām, kuras attiecas uz neatsaucamo tiesību pārdošanu (sk. 19. punktu), jānorāda, ka šādas darbības tiek īstenotas, lai ievērotu reglamentējošās saistības, kuras joprojām piemēro TI, un šķiet, ka tās Trentino NGN vai tā akcionāriem, izņemot TI, nav radījušas ekonomiskas priekšrocības. Šādos apstākļos minētie darījumi nav tādi, lai apšaubītu turpmāko vērtējumu.

               (25)

               Ņemot vērā šādus apstākļus, Komisija secina, ka projekts nav ticis īstenots un pēc PAT izstāšanās no projekta Trentino NGN formālā izmeklēšanas procedūra attiecībā uz šo pasākumu vairs nav vajadzīga.

         6.   SECINĀJUMI

               (26)

               Ņemot vērā iepriekšminēto, Komisija ir nolēmusi slēgt Līguma 108. panta 2. punktā minēto procedūru, jo pašreizējās procedūras turpināšanai nav pamata pēc tam, kad Itālijas iestādes (PAT) izstājās no projekta Trentino NGN,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Pēc tam, kad Itālijas iestādes izstājās no projekta Trentino NGN, pašreizējās procedūras turpināšanai vairs nav pamata. Tādēļ Komisija nolēma izbeigt Līguma 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru.
   2. pants
   Šis lēmums ir adresēts Itālijai.

      Briselē, 2014. gada 26. maijā

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētāja vietnieks

         Joaquín ALMUNIA

      (1)  OV C 323, 24.10.2012., 6. lpp.

      (2)  Komisijas paziņojums – Kopienas pamatnostādnes valsts atbalsta noteikumu piemērošanai attiecībā uz platjoslas tīklu ātru izvēršanu (OV C 235, 30.9.2009., 7. lpp.), kuras pārskatītas 2013. gadā: “ES pamatnostādnes valsts atbalsta noteikumu piemērošanai attiecībā uz platjoslas tīklu ātru izvēršanu” (OV C 25, 26.1.2013., 1. lpp.).

      (3)  Skatīt 1. zemsvītras piezīmi.

      (4)  Noteiktās darbības zonas bija pašvaldības, kurās fibre-to-home (FTTH) infrastruktūru instalācijas izmaksas būtu aptuveni EUR 1 000 uz mājsaimniecību, tas ir, 42 pašvaldības un 150 000 mājsaimniecības, kas atbilst 60 % no provinces iedzīvotāju skaita.

      (5)  Lēmumā par procedūras sākšanu tika norādīts, ka MC-link ieguldīs 1 miljonu euro, kas atbilst 1,6 %, savukārt izmeklēšanas procedūrā Itālijas iestādes noskaidroja, ka pareizais apjoms bija EUR 1,5 miljoni, kas atbilst 1,56 %.

      (6)  Šādas vērtības ir iegūtas, trešo reizi veicot grozījumus 2012. gada 11. maijā parakstītajā akcionāru līgumā. Sākotnējos līgumos bija paredzēts ieguldījums EUR 4,7 miljonu apmērā un gada likme – 7,5 %.

      (7)  Tas ir tehnoloģiju veids, kas ļauj piegādāt interneta pakalpojumus no viena punkta līdz vairākiem punktiem. Nozares operatoriem, kas bija ieinteresēti sniegt pakalpojumus, būtu jāaktivizē viss tīkls, izmantojot GPON tehnoloģiju.

      (8)  Pirmais ieguldījums ir neatsaucamo tiesību nodošana.

      (9)  Otro ieguldījumu veido divas daļas: 1) neatsaucamo tiesību pārvēršana īpašumā (pirmā ieguldījuma objekts) attiecībā uz telpu ap TI kabeļiem tikai provinces vidēja ienesīguma reģionos (t. i., Trentino NGN darbību reģioni) un 2) vara kabeļu tīkla visu komponentu īpašuma nodošana, ar iespēju pārtraukt šāda tīkla darbību pēc tam, kad visi klienti ir pārgājuši uz jauno optisko šķiedru tīklu.

      (10)  Tobrīd izmantotā metode, lai noteiktu šādu vērtību, tika balstīta uz tīkla aizstāšanas vidējo teorētisko vērtību, ko iegūst no modeļa BU-LRIC, ko izmanto AGCOM, lai noteiktu vietējā tīkla atsaistītās piekļuves maksājumus, t. i., vērtība, kas ir vidējā vērtība visā valsts teritorijā un kas nav aprēķināta speciāli provinces teritorijai.

      (11)  PAT sākotnējos aprēķinos kapitāla maksimālais neto ienesīgums tika noteikts 10,5 % apmērā.

      (12)  Projekta ietvaros bija paredzēts īstenot 3 paralēlus GPON tīklus, no kuriem Trentino NGN vajadzībām divi nebija vajadzīgi un teorētiski bija paredzēti izīrēšanai, ko veic alternatīvie operatori.


title: Padomes Lēmums (1999. gada 3. maijs), ar ko sakarā ar Šengenas acquis iekļaušanu Eiropas Savienības sistēmā pilnvaro Eiropas Savienības Padomes ģenerālsekretāru rīkoties kā noteiktu dalībvalstu pārstāvim tādu līgumu slēgšanas nolūkos, kuri attiecas uz administratīvās vienības Palīdzības dienesta serveris un SIRENE tīkla II fāzes ierīkošanu un darbību, un šādu līgumu vadību

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31999D0322

Oficiālais Vēstnesis L 123 , 13/05/1999 Lpp. 0049 - 0050

		Padomes Lēmums(1999. gada 3. maijs),ar ko sakarā ar Šengenas acquis iekļaušanu Eiropas Savienības sistēmā pilnvaro Eiropas Savienības Padomes ģenerālsekretāru rīkoties kā noteiktu dalībvalstu pārstāvim tādu līgumu slēgšanas nolūkos, kuri attiecas uz administratīvās vienības "Palīdzības dienesta serveris" un SIRENE tīkla II fāzes ierīkošanu un darbību, un šādu līgumu vadību(1999/322/EK)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,rīkojoties saskaņā ar 7. pantu protokolā, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, par Šengenas acquis iekļaušanu Eiropas Savienības sistēmā,(1) tā kā sadarbībā starp dalībvalstīm, kuras parakstījušas 1990. gada Šengenas Konvenciju, ar ko īsteno 1985. gada Šengenas Līgumu un tā pievienošanās aktus, Beniluksa Ekonomikas savienības ģenerālsekretārs ir pilnvarots noslēgt un vadīt noteiktus līgumus dažu dalībvalstu vārdā;(2) tā kā iekļaujot Eiropas Savienības Padomes Ģenerālsekretariātā Šengenas sekretariātu, kura pienākumu līdz šim Šengenas sadarbības ietvaros veica Beniluksa Ekonomikas savienības Ģenerālsekretariāts, Šengenas sekretariāta veikto pienākumu pārņem Padomes ģenerālsekretārs;(3) tā kā šāda uzdevuma īstenošana dažu dalībvalstu vārdā radīs jaunus pienākumus Padomes ģenerālsekretāram, atšķirīgus no pienākumiem, kurus ģenerālsekretārs veic saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līguma noteikumiem;(4) tā kā tādēļ ir lietderīgi ģenerālsekretāra minēto jauno pienākumu noteikt ar skaidru Padomes lēmumu,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pants1. Ar šo Padome pilnvaro Eiropas Savienības Padomes ģenerālsekretāru rīkoties kā attiecīgo dalībvalstu pārstāvim, aizstājot Beniluksa Ekonomikas savienības ģenerālsekretāru līgumā, kuru pašreizējais ģenerālsekretārs minēto dalībvalstu vārdā 1996. gada 23. augustā noslēdzis ar France Telecom Network Services Belgium, pašreiz Global One Belgium, par SIRENE tīkla II fāzes piegādi, ierīkošanu un vadību, un pakalpojumu sniegšanu, kas attiecas uz šāda tīkla izmantošanu.2. Ar šo Padome pilnvaro Padomes ģenerālsekretāru rīkoties kā attiecīgo dalībvalstu pārstāvim, lai minēto dalībvalstu vārdā noslēgtu līgumu ar Digital Equipment SA par Palīdzības dienesta servera uzstādīšanu un darbību pēc pašreizējā tāda līguma termiņa beigām, kas 1996. gada 8. maijā noslēgts starp Beniluksa Ekonomikas savienības ģenerālsekretāru un Digital Equipment SA.3. Pilnvaras saskaņā ar augstākminēto 1. un 2. pantu ir spēkā tik ilgi, kamēr maksājumi saskaņā ar iepriekšminētajiem līgumiem netiek veikti no Eiropas Kopienu vispārējā budžetā, bet turpmāk tos maksā attiecīgās dalībvalstis.2. pantsDarbu, kas saistīts ar 1. pantā minēto līgumu vadību dažu dalībvalstu vārdā, veic Padomes Ģenerālsekretariāts kā daļu no saviem parastajiem administratīvajiem pienākumiem.3. pantsVisus jautājumus, kas attiecas uz saistībām, kuras nav līgumsaistības, kuras izriet no Padomes Ģenerālsekretariāta darbības vai neizdarības veicot administratīvos pienākumus saskaņā ar šo lēmumu, reglamentē Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 288. panta otrā daļa. Tādēļ līguma 235. pantu jāpiemēro visiem strīdiem, kas attiecas uz zaudējumu kompensāciju.4. pantsPadomes ģenerālsekretārs savā vārdā atver īpašu bankas kontu, lai no Amsterdamas Līguma spēkā stāšanās dienas pārņemtu budžeta saldo, kas attiecas uz Beniluksa Ekonomikas savienības ģenerālsekretāra īstenoto vadību līdz dienai, kad stājas spēkā tādi līgumi ar uzņēmumiem, kuri minēti 1. panta 1. un 2. punktā.5. pantsŠis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.6. pantsŠo lēmumu publicē Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.Briselē, 1999. gada 3. maijāPadomes vārdā —priekšsēdētājsJ. Fischer--------------------------------------------------


title: 2012/550/ES, Euratom: Eiropas Parlamenta Lēmums ( 2012. gada 10. maijs ) par Eiropas Pētniecības padomes izpildaģentūras 2010. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu

text:
               17.10.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 286/92

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS
   (2012. gada 10. maijs)
   par Eiropas Pētniecības padomes izpildaģentūras 2010. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
   (2012/550/ES, Euratom)
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Eiropas Savienības 2010. finanšu gada vispārējo budžetu (1),

               —

               ņemot vērā Eiropas Savienības gada pārskatus par 2010. finanšu gadu (COM(2011) 473 – C7-0256/2011) (2),

               —

               ņemot vērā Eiropas Pētniecības padomes izpildaģentūras 2010. finanšu gada pārskatus,

               —

               ņemot vērā Komisijas ziņojumu par paveikto darbu attiecībā uz 2009. finanšu gada budžeta izpildes apstiprinājumu (COM(2011) 736) un Komisijas dienestu darba dokumentus (SEC(2011) 1350 un SEC(2011) 1351), kas pievienoti šim ziņojumam,

               —

               ņemot vērā Komisijas gada ziņojumu budžeta izpildes apstiprinātājiestādei par 2010. gadā veiktajām iekšējām revīzijām (COM(2011) 643) un Komisijas dienestu darba dokumentu (SEC(2011) 1189), kurš pievienots šim ziņojumam,

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Pētniecības padomes izpildaģentūras 2010. finanšu gada pārskatiem, ar Aģentūras atbildēm (3),

               —

               ņemot vērā deklarāciju par pārskatu ticamību, kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību (4), kuru Revīzijas palāta sniegusi par 2010. finanšu gadu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 287. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2012. gada 21. februāra ieteikumu par 2010. finanšu gada budžeta izpildes apstiprinājumu, ko sniedz izpildaģentūrām (06084/2012 – C7-0052/2012), un norādot, ka Apvienotā Karaliste, Nīderlande un Zviedrija pirmoreiz atteikušās ieteikt sniegt budžeta izpildes apstiprinājumu,

               —

               ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 317., 318. un 319. pantu, kā arī Euratom līguma 106.a pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), un jo īpaši tās 55., 145., 146. un 147. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 19. decembra Regulu (EK) Nr. 58/2003, ar ko nosaka statūtus izpildaģentūrām, kurām uztic konkrētus Kopienas programmu pārvaldības uzdevumus (6), un jo īpaši tās 14. panta 3. punktu,

               —

               ņemot vērā Komisijas 2004. gada 21. septembra Regulu (EK) Nr. 1653/2004 par finanšu tipa regulu izpildu aģentūrām, piemērojot Padomes Regulu (EK) Nr. 58/2003 par atsevišķu uzdevumu izpildu aģentūru statūtiem attiecībā uz Kopienas programmu pārvaldi (7), un jo īpaši tās 66. panta pirmo un otro daļu,

               —

               ņemot vērā Komisijas 2007. gada 14. decembra Lēmums 2008/37/EK, ar ko izveido Eiropas Pētniecības padomes izpildaģentūru, lai pārvaldītu Kopienas īpašo programmu “Idejas” progresīvas pētniecības jomā, piemērojot Padomes Regulu (EK) Nr. 58/2003 (8),

               —

               ņemot vērā Reglamenta 76. pantu un VI pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un pārējo iesaistīto komiteju atzinumus (A7-0098/2012),

               A.

               tā kā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 17. panta 1. punktu Komisija uzņemas atbildību par budžeta izpildi un programmu pārvaldību un šos pienākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 317. pantu veic sadarbībā ar dalībvalstīm un ievērojot pareizas finanšu pārvaldības principu,

               1.

               sniedz Eiropas Pētniecības padomes izpildaģentūras direktoram apstiprinājumu par Aģentūras 2010. finanšu gada budžeta izpildi;

               2.

               izklāsta savus konstatējumus rezolūcijā, kas ir neatņemama daļa no lēmumiem par Eiropas Savienības 2010. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, III iedaļa – Komisija un izpildaģentūras;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu, lēmumu par Eiropas Savienības 2010. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, III iedaļa – Komisija, un rezolūciju, kas ir neatņemama šo lēmumu daļa, nosūtīt Eiropas Pētniecības padomes izpildaģentūras direktoram, Padomei, Komisijai, Eiropas Savienības Tiesai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Martin SCHULZ

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV L 64, 12.3.2010.

      (2)  OV C 332, 14.11.2011., 1. lpp.

      (3)  OV C 366, 15.12.2011., 69. lpp.

      (4)  OV C 332, 14.11.2011., 134. lpp.

      (5)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (6)  OV L 11, 16.1.2003., 1. lpp.

      (7)  OV L 297, 22.9.2004., 6. lpp.

      (8)  OV L 9, 12.1.2008., 15. lpp.