title: Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2015/2101 (2015. gada 5. novembris), ar ko groza Lēmumu (ES) 2015/774 par otrreizējo tirgu valsts sektora aktīvu iegādes programmu (ECB/2015/33)

text:
               20.11.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 303/106

         EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS LĒMUMS (ES) 2015/2101
   (2015. gada 5. novembris),
   ar ko groza Lēmumu (ES) 2015/774 par otrreizējo tirgu valsts sektora aktīvu iegādes programmu (ECB/2015/33)
   EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 127. panta 2. punkta pirmo ievilkumu,
   ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 12.1. panta otro daļu saistībā ar 3.1. panta pirmo ievilkumu un 18.1. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Eiropas Centrālās bankas Padome 2015. gada 4. martā pieņēma Eiropas Centrālās bankas Lēmumu (ECB/2015/10) (1), ar kuru izveidoja otrreizējo tirgu valsts sektora aktīvu iegādes programmu (turpmāk – “VSIP”). Lēmuma (ES) 2015/774 (ECB/2015/10) 5. panta 1. punktā ir noteikts, ka VSIP ietvaros iegādātiem atbilstošiem tirgojamiem parāda vērtspapīriem piemēro sākotnēju emisijas proporcijas ierobežojumu 25 % katram starptautiskajam vērtspapīru identifikācijas numuram (ISIN). Šo sākotnējo ierobežojumu ECB Padome pārskata pēc pirmajiem sešiem VSIP īstenošanas mēnešiem.

               (2)

               ECB Padome 2015. gada 3. septembrī nolēma palielināt VSIP emisijas proporcijas ierobežojumu no 25 % uz 33 % katram ISIN, katrā atsevišķā gadījumā pārbaudot, vai katra ISIN 33 % turējums nerada situāciju, kurā parādu normālu restrukturizāciju ietekmētu Eurosistēmas centrālo banku bloķējošā mazākuma iegūšana.

               (3)

               Iecerētā VSIP emisijas proporcijas ierobežojuma palielinājuma mērķis ir veicināt VSIP pilnīgu un netraucētu īstenošanu, vienlaikus ļaujot atbilstošo tirgojamo parāda vērtspapīru tirgiem traucēti funkcionēt un novērsts šķēršļus parādu normālai restrukturizācijai.

               (4)

               Tādēļ attiecīgi jāgroza Lēmums (ES) 2015/774 (ECB/2015/10),

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Grozījums
   Lēmuma (ES) 2015/774 (ECB/2015/10) 5. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

      “1.   Ievērojot 3. panta noteikumus, tirgojamiem parāda vērtspapīriem, kas atbilst 3. pantā noteiktajiem kritērijiem, VSIP ietvaros pēc turējumu konsolidēšanas visos Eurosistēmas centrālo banku portfeļos piemēro emisijas proporcijas ierobežojumu katram starptautiskajam vērtspapīru identifikācijas numuram.
      No 2015. gada 10. novembra emisijas proporcijas ierobežojums ir 33 % apjomā katram ISIN. Atkāpjoties no iepriekš noteiktā, emisijas proporcijas ierobežojumu nosaka 25 % apjomā katram ISIN attiecībā uz tiem atbilstošiem tirgojamiem parāda vērtspapīriem, kuri ietver kopējas rīcības klauzulu (collective action clause; KRK), kas atšķiras no Ekonomikas un finanšu komitejas izstrādātā euro zonas KRK modeļa, kuru dalībvalstis piemēro saskaņā ar Līguma par Eiropas Stabilitātes mehānisma izveidi 12. panta 3. punktu, un šo emisijas proporcijas ierobežojumu palielina līdz 33 %, katrā atsevišķā gadījumā pārbaudot, vai katra ISIN 33 % turējums, nerada situāciju, kurā parādu normālu restrukturizāciju ietekmētu Eurosistēmas centrālo banku bloķējošā mazākuma iegūšana.”

   2. pants
   Stāšanās spēkā
   Šis lēmums stājas spēkā dienā 2015. gada 10. novembrī.

      Frankfurtē pie Mainas, 2015. gada 5. novembrī

            ECB prezidents

         Mario DRAGHI

      (1)  Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2015/774 (2015. gada 4. marts) par otrreizējo tirgu valsts sektora aktīvu iegādes programmu (ECB/2015/10) (OV L 121, 14.5.2015., 20. lpp.).


title: Eiropas Parlamenta un padomes lēmums Nr. 792/2004/EK (2004. gada 21. aprīlis), ar ko ievieš Kopienas rīcības programmu, kas vajadzīga, lai atbalstītu Eiropas līmeņa organizācijas kultūras jomā

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

32004D0792

Oficiālais Vēstnesis L 138 , 30/04/2004 Lpp. 0040 - 0049

		Eiropas Parlamenta un padomes lēmums Nr. 792/2004/EK(2004. gada 21. aprīlis),ar ko ievieš Kopienas rīcības programmu, kas vajadzīga, lai atbalstītu Eiropas līmeņa organizācijas kultūras jomāEIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 151. panta 5. punktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,saskaņā ar Līguma 251. pantā izklāstīto procedūru [1],tā kā:(1) Līgums uzliek Kopienai par pienākumu radīt ciešāku savienību starp Eiropas tautām un veicināt dalībvalstu kultūru uzplaukumu, cienot nacionālo un reģionālo dažādību un vienlaikus priekšplānā izvirzot kopīgo kultūras mantojumu.(2) Lākenes deklarācijā, kas pievienota 2001. gada 14. un 15. decembra Eiropadomes sanāksmes secinājumiem, apstiprināts, ka viena no sarežģītākajām Eiropas Savienībai risināmajām problēmām ir pilsoņu tuvināšana Eiropas iecerēm un Eiropas iestādēm.(3) Padome un Padomes kultūras ministru sanāksme 1991. gada 14. novembra Rezolūcijā par kultūras sakaru tīkliem Eiropas līmenī [2] uzsvēra kultūras organizāciju tīklu būtisko lomu Eiropas līmeņa sadarbībā kultūras jomā un vienojās savās valstīs veicināt nevalstisko kultūras organizāciju aktīvu sadarbību Eiropas līmenī.(4) Padomes 2002. gada 19. decembra Rezolūcijā [3] ir paredzēts, kādā veidā iespējams apzināt un novērtēt kultūras jomā veikto darbību pievienoto vērtību Eiropas līmenī.(5) 2003. finanšu gadā un iepriekšējos finanšu gados Eiropas Savienības kopbudžeta pozīcijā A–3042 ir paredzēts atbalsts Eiropas līmeņa organizācijām kultūras jomā.(6) Papildus Eiropas Parlamenta rezolūcijām par reģionālajām valodām un kultūrām Eiropas Savienība ir iesaistījusies pasākumos valodu daudzveidības veicināšanai un aizsargāšanai Savienībā, lai saglabātu valodas kā daļu no Eiropas dzīvā kultūras mantojuma.(7) Pēc Eiropas Parlamenta pieprasījuma Komisija kopš 1982. gada atbalsta bezpeļņas organizāciju – European Bureau for Lesser–Used Languages, (EBLUL)–, kuru veido dalībvalstīs darbojošos valsts komiteju tīkls, un kopš 1987. gada – informācijas un dokumentācijas tīklu Mercator. Šīs organizācijas ir izvirzījušas vispārēju Eiropas interešu mērķi – EBLUL pārstāv visas reģionālajās vai mazākumtautību valodās runājošās kopienas Eiropas Savienībā un izplata šajās kopienās informāciju par Eiropas lietām; informācijas un dokumentācijas tīkls Mercator Eiropas līmenī vāc un izplata informāciju trijās jomās, kas ir būtiski svarīgas reģionālo un mazākumtautību valodu lietojuma veicināšanai – izglītība, likumdošana un plašsaziņas līdzekļi.(8) 2003. finanšu gadā un iepriekšējos finanšu gados Eiropas Savienības kopbudžeta pozīcijā A–3015 ir paredzēts atbalsts šīm divām organizācijām.(9) Eiropas Parlaments 1993. gada 11. februārī pieņēma Rezolūciju par nacistu koncentrācijas nometņu kādreizējo atrašanās vietu kā vēsturisku piemiņas vietu saglabāšanu Eiropā un pasaulē [4].(10) 2003. finanšu gadā un iepriekšējos finanšu gados Eiropas Savienības kopbudžeta pozīcijā A–3035 ir paredzēts atbalsts nacistu koncentrācijas nometņu kādreizējo atrašanās vietu kā vēsturisku piemiņas vietu saglabāšanai.(11) Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulā (EK, EAEK) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu kopbudžetam [5], (še turpmāk – "Finanšu regula") prasīta pamatdokumenta izstrādāšana attiecībā uz šiem esošajiem atbalsta pasākumiem. Komisija ir uzņēmusies ievērot budžetā iekļautās piezīmes saistībā ar pasākumu īstenošanu.(12) Pieņemot Finanšu regulu, Eiropas Parlaments, Padome un Komisija ir apņēmusies nodrošināt to, ka minētais pamatdokuments stājas spēkā no 2004. finanšu gada.(13) Ar Finanšu regulu ir jānodrošina pienācīga stabilitāte un nepārtrauktība to iestāžu finansējumā, kuras Eiropas Kopiena ir finansiāli atbalstījusi iepriekšējos gados.(14) Uzskata, ka jāparedz pārejas pasākumi 2004. un 2005. gadam, lai varētu piešķirt subsīdijas saskaņā ar šīs Kopienas programmas 2. daļu. Uzskata par vajadzīgu izmantot Komisijas Regulas (EK, EAEK) Nr. 2342/2002 [6] 168. panta 1. punkta d) apakšpunktā minēto izņēmumu, kas ļauj, neizsludinot uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus, subsidēt organizācijas, kuras pamatdokumentā norādītas kā subsīdijas saņēmējas.(15) Ar Kopienu nesaistītam finansējumam, ko piešķir no valsts līdzekļiem, jāatbilst Līguma 87. un 88. pantam.(16) Ar šo lēmumu paredz finanšu asignējumu visam programmas darbības laikam, un minētais asignējums ir budžeta lēmējinstitūcijas īstenotās ikgadējās budžeta procedūras pamatā atbilstīgi 33. punktam Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 1999. gada 6. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un budžeta procedūras uzlabošanu [7].(17) Šā lēmuma īstenošanai vajadzīgie pasākumi jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko paredz Komisijai piešķirto izpildes pilnvaru īstenošanas procedūras [8].(18) Jānovērtē pasākumu būtība un jo īpaši to pasākumu pievienotā vērtība Eiropas līmenī, ko plāno veikt saņēmēji, kuriem ir tiesības uz subsīdiju; šādu novērtējumu vislabāk veikt nozares pārvaldības komitejā.(19) Atbalstam, kas piešķirts saskaņā ar šo lēmumu, pilnībā jāatbilst subsidiaritātes un proporcionalitātes principam,IR VIENOJUŠIES PAR TURPMĀKO.1. pantsProgrammas mērķis un darbības1. Ar šo lēmumu ievieš Kopienas rīcības programmu, kas vajadzīga, lai atbalstītu Eiropas līmeņa organizācijas kultūras jomā (še turpmāk – "programma").2. Programmas vispārīgais mērķis ir atbalstīt minēto organizāciju darbību.Programma aptver šādas darbības:a) tādas organizācijas pastāvīgā darba programma, kas izvirzījusi vispārējus Eiropas interešu mērķus kultūras jomā vai mērķus, kuri ir daļa no Eiropas Savienības politikas šajā jomā;b) šai jomai raksturīgi pasākumi.Šiem pasākumiem jāiekļaujas vai jāspēj iekļauties tās Kopienas sadarbības politikas un to pasākumu izstrādē un īstenošanā, kas norisinās kultūras jomā.3. Programma sākas 2004. gada 1. janvārī un beidzas 2006. gada 31. decembrī.2. pantsPiekļuve programmaiLai organizācija iegūtu tiesības uz subsīdiju, tai jāatbilst I pielikuma prasībām un jābūt ar šādām iezīmēm:a) neatkarīgai un bezpeļņas juridiskai personai, kuras darbības pamatjoma ir kultūra un kuras mērķi atbilst sabiedrības interesēm;b) likumīgi izveidotai pirms vairāk nekā diviem gadiem, un tās gada pārskatiem par iepriekšējiem diviem gadiem jābūt reģistrēta revidenta apliecinātiem;c) tās darbībām jābūt saskaņā ar principiem, kas caurvij Kopienas pasākumus kultūras jomā, un tai jāievēro I pielikumā norādītās prioritātes.3. pantsSaņēmēju atlase1. Pamatdarbības izmaksu subsīdijas attiecībā uz tādas organizācijas pastāvīgo darba programmu, kas izvirzījusi vispārējus Eiropas interešu mērķus kultūras jomā vai mērķus, kuri ir daļa no Eiropas Savienības politikas šajā jomā, jāpiešķir saskaņā ar I pielikumā paredzētajiem vispārējiem kritērijiem.2. Subsīdijas par programmā noteiktiem pasākumiem piešķir saskaņā ar I pielikumā paredzētajiem vispārējiem kritērijiem. Pasākumus atlasa, izmantojot uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus.4. pantsSubsīdijas piešķiršanaDažādajiem programmas pasākumiem atbilstīgās subsīdijas piešķir saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti attiecīgajā I pielikuma daļā.5. pantsFinanšu noteikumi1. Ar šo programmas īstenošanai paredzētā kopējā finansējuma summa 1. panta 3. punktā minētajam laika posmam tiek noteikta EUR 19 miljoni apmērā.2. Gada apropriācijas apstiprina budžeta lēmējinstitūcija, ņemot vērā finanšu plānu.6. pantsĪstenošanas pasākumi1. Pasākumi, kas vajadzīgi, lai īstenotu šo lēmumu attiecībā uz turpmāk norādītajiem jautājumiem, jānosaka saskaņā ar 7. panta 2. punktā minēto vadības procedūru:a) ikgadējais darba plāns, tostarp mērķi, prioritātes, atlases kritēriji un procedūras;b) finansiālais atbalsts, kas jāsaņem no Kopienas (summas, ilgums un saņēmēji) jomās, uz kurām attiecas pasākumi saskaņā ar I pielikuma 2. un 3. daļu, un programmas īstenošanas vispārīgās pamatnostādnes;c) gada budžets un līdzekļu sadalījums starp dažādajiem programmas pasākumiem;d) programmas uzraudzības un novērtēšanas, kā arī rezultātu izplatīšanas un pārsūtīšanas pasākumi.2. Pasākumus, kas vajadzīgi, lai īstenotu šo lēmumu attiecībā uz visiem pārējiem jautājumiem, pieņem saskaņā ar 7. panta 3. punktā minēto konsultāciju procedūru.7. pantsKomitejas procedūras1. Komisijai palīdz Lēmumā Nr. 508/2000/EK [9] paredzētā komiteja.2. Ja ir atsauce uz šo punktu, tad piemēro Lēmuma 1999/468/EK 4. un 7. pantu, ņemot vērā minētā lēmuma 8. panta noteikumus.Lēmuma 1999/468/EK 4. panta 3. punktā noteiktais laika posms ir divi mēneši.3. Ja ir atsauce uz šo punktu, tad piemēro Lēmuma 1999/468/EK 3. un 7. pantu, ņemot vērā minētā lēmuma 8. panta noteikumus.4. Komiteja pieņem savu reglamentu.8. pantsUzraudzība un novērtēšanaKomisija Eiropas Parlamentam un Padomei iesniedz:a) ne vēlāk kā 2005. gada 31. decembrī – ziņojumu par programmas īstenošanu, par sasniegtajiem mērķiem un par esošās programmas iespējamo aizstāšanu turpmāk.Komisija turklāt katru gadu Eiropas Parlamentam un Padomei ziņo par programmas īstenošanu;b) ne vēlāk kā 2007. gada 31. decembrī – ziņojumu par sasniegtajiem programmas mērķiem. Šā ziņojuma pamatā, inter alia, ir ārējais novērtējums, kā arī tajā izvērtē programmas līdzekļu saņēmēju sasniegtos rezultātus, jo īpaši attiecībā uz 1. pantā un I pielikumā paredzēto mērķu sasniegšanai veikto pasākumu lietderību, efektivitāti un būtību, ko novērtē kopumā un atsevišķi.9. pantsSpēkā stāšanās dienāŠis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.Strasbūrā, 2004. gada 21. aprīlīEiropas Parlamenta vārdā —priekšsēdētājsP. CoxPadomes vārdā —priekšsēdētājsD. Roche[1] Eiropas Parlamenta 2003. gada 6. novembra Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts). Padomes 2003. gada 22. decembra Kopējā nostāja (OV 72 E, 23.3.2004., 10. lpp.), Eiropas Parlamenta 2004. gada 10. marta Nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2004. gada 30. marta Lēmums.[2] OV C 314, 5.12.1991., 1. lpp.[3] OV C 13, 18.1.2003., 5. lpp.[4] OV C 72, 15.3.1993., 118. lpp.[5] OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.[6] Komisijas 2002. gada 23. decembra Regula (EK, EAEK) Nr. 2342/2002, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenot Padomes Regulu (EK, EAEK) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu kopbudžetam (OV L 357, 31.12.2002., 1. lpp.).[7] OV C 172, 18.6.1999., 1. lpp. Nolīgums, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu 2003/429/EK (OV L 147, 14.6.2003., 25. lpp.).[8] OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.[9] OV L 63, 10.3.2000., 1. lpp.--------------------------------------------------I PIELIKUMS1. ATBALSTĀMĀS DARBĪBASVispārīgais mērķis, kas noteikts 1. pantā, ir pastiprināt Kopienas pasākumus kultūras jomā un palielināt šo pasākumu efektivitāti, atbalstot minētajā jomā darbojošās organizācijas.Šis atbalsts izpaužas vienā no divu veidu subsīdijām:- vai nu kā pamatdarbības izmaksu subsīdijas, kas ir līdzfinansējums izdevumiem saistībā ar tādas organizācijas pastāvīgo darba programmu, kura izvirzījusi vispārīgus Eiropas interešu mērķus kultūras jomā vai mērķus, kas ir daļa no Eiropas Savienības politikas šajā jomā (1. un 2. daļa),- vai kā subsīdijas, kas ir konkrētu šīs jomas pasākumu līdzfinansējums (3. daļa).Galvenās minēto organizāciju darbības, kas varētu stiprināt un padarīt efektīvākus Kopienas pasākumus kultūras jomā, ir šādas:- ieinteresēto personu pārstāvība Kopienas līmenī,- informācijas izplatīšana par Kopienas pasākumiem,- sakaru dibināšana starp organizācijām, kas darbojas kultūras jomā,- reģionālajās un mazākumtautību valodās runājošo kopienu pārstāvība Eiropas Savienībā un to informēšana par Eiropas Savienību,- informācijas meklēšana un izplatīšana likumdošanas, izglītības un plašsaziņas līdzekļu jomā,- kultūras "vēstnieka" funkciju izpilde, veicinot informētību par Eiropas kopīgo kultūras mantojumu,- to galveno vietu un arhīvu saglabāšana un tās vēsturiskās piemiņas kopšana, kas ir saistīta ar deportācijām un ko simbolizē kādreizējo nometņu vietās un citās mierīgo iedzīvotāju masveida spīdzināšanas un nogalināšanas vietās uzceltie memoriāli, un upuru piemiņas glabāšana.2. ATBALSTĀMO PASĀKUMU ĪSTENOŠANASubsīdijas var piešķirt, lai atbalstītu tādus pasākumus, ko veic organizācijas, kurām ir tiesības uz Kopienas finansējumu saskaņā ar šo programmu, un kas atbilst kādai no šādām jomām.2.1. 1. daļa – turpmāk minēto organizāciju, kas izvirzījušas vispārīgus Eiropas interešu mērķus kultūras jomā, pastāvīgā darbība:- European Bureau for Lesser–Used Languages;- Mercator tīkla centri.2.2. 2. daļa – citu tādu organizāciju pastāvīgā darbība, kuras izvirzījušas vispārīgus Eiropas interešu mērķus kultūras jomā vai mērķus, kas ir daļa no Eiropas Savienības politikas šajā jomā.Var piešķirt ikgadējas pamatdarbības izmaksu subsīdijas, lai atbalstītu pastāvīgās darba programmas, ko īsteno organizācijas vai tīkli, kuri popularizē Eiropas kultūru un veicina sadarbību kultūras jomā un bagātina kultūras dzīvi un līdzdarbojas kultūras administrēšanā.2.3. 3. daļa – pasākumi to galveno vietu un arhīvu saglabāšanai un tās vēsturiskās piemiņas kopšanai, kas ir saistīta ar deportācijām un ko simbolizē kādreizējo nometņu vietās un citās mierīgo iedzīvotāju masveida spīdzināšanas un nogalināšanas vietās uzceltie memoriāli, kā arī pasākumi upuru piemiņas glabāšanai.3. SAŅĒMĒJU ATLASE1. daļa: Šai programmas daļai atbilstīgās subsīdijas var piešķirt European Bureau for Lesser–Used Languages (EBLUL) un Mercator tīkla centriem.Komisija minētās subsīdijas var piešķirt pēc attiecīga darba plāna un budžeta saņemšanas.2. daļa:1. Lai varētu piešķirt šai programmas daļai atbilstīgās subsīdijas, Komisija publicē uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus.2. Tomēr, atkāpjoties no 1. punkta, 2004. un 2005. gadā subsīdijas var piešķirt II pielikumā minētajām organizācijām.3. Visos gadījumos piemēro visas Finanšu regulā, tās īstenošanas noteikumos un pamatdokumentā paredzētās prasības.3. daļa: Šai daļai atbilstīgos atbalstāmos pasākumus atlasa pēc iesniegtajiem priekšlikumiem.4. KRITĒRIJI, PĒC KURIEM VĒRTĒ PIETEIKUMUS FINANSĒJUMA SAŅEMŠANAIPieteikumus pamatdarbības izmaksu subsīdiju saņemšanai novērtē pēc šādiem kritērijiem:- pieredzes apmaiņa, kas veicina lielāku kultūras daudzveidību,- mākslas darbu un mākslinieku mobilitāte,- plānoto pasākumu kvalitāte,- Eiropas pievienotā vērtība plānotajos pasākumos,- plānoto pasākumu ilglaicīgums,- plānoto pasākumu publiskā redzamība,- attiecīgo organizāciju reprezentativitāte.Subsīdijas piešķir, pamatojoties uz Komisijas apstiprinātu darba programmu.Visiem to subsīdiju saņēmējiem, kas piešķirtas šīs programmas pasākumu īstenošanas gaitā, ir redzamā vietā, piemēram, tīmekļa vietnes pirmajā lapā vai gada pārskatā, jānorāda tas, ka viņi ir saņēmuši finansējumu no Eiropas Savienības budžeta.5. FINANSĒJUMS UN ATTAISNOTIE IZDEVUMI5.1. Saskaņā ar 1. daļu European Bureau for Lesser–Used Languages un Mercator tīkla centru attaisnotie izdevumi ir pamatdarbības izmaksas un pasākumu veikšanas izdevumi.5.2. European Bureau for Lesser–Used Languages un Mercator tīkla centriem piešķirtā subsīdija nedrīkst segt visus šo organizāciju attaisnotos izdevumus kalendārajā gadā, uz kuru subsīdija attiecas – vismaz 20 % minēto organizāciju budžeta jāfinansē no ārpuskopienas avotiem.5.3. Atbilstīgi Finanšu regulas 113. panta 2. punktam pakāpeniskā samazinājuma princips attiecībā uz European Bureau for Lesser–Used Languages un Mercator tīkla centriem piešķirtajām pamatdarbības izmaksu subsīdijām nav piemērojams, jo šo organizāciju izvirzītie mērķi ir vispārīgi Eiropas interešu mērķi.5.4. Saskaņā ar 2. daļu izmaksas, kas jāņem vērā, nosakot pamatdarbības izmaksu subsīdijas apmēru, ir tās, kuras vajadzīgas, lai pienācīgi nodrošinātu izvēlētās organizācijas darbību ikdienā. Konkrēti šīs izmaksas ir personāla izmaksas, pieskaitāmās izmaksas (īres un īpašuma maksas, maksājumi par aprīkojumu, biroja piederumiem, telekomunikācijām, pasta izdevumi u.c.), iekšējo sanāksmju izmaksas, publicēšanas, informēšanas un izplatīšanas izmaksas un izmaksas, kam ir tieša saistība ar organizācijas darbību.5.5. Atbilstīgi šā pielikuma 2. daļai piešķirtā pamatdarbības izmaksu subsīdija nedrīkst segt visus attiecīgās organizācijas attaisnotos izdevumus kalendārajā gadā, uz kuru subsīdija attiecas. Vismaz 20 % to organizāciju budžeta, uz kurām attiecas minētā daļa, jāfinansē no ārpuskopienas avotiem. Šādu līdzfinansējumu var daļēji veikt natūrā, ja novērtētais ieguldījuma apmērs nepārsniedz faktiski radušās un ar grāmatvedības dokumentiem pamatotās izmaksas vai attiecīgajā tirgū ierastās izmaksas.5.6. Atbilstīgi Finanšu regulas 113. panta 2. punktam, ja šādi piešķirtas pamatdarbības izmaksu subsīdijas atjauno, tad tās pakāpeniski samazina. Šo samazinājumu piemēro no trešā gada, un tas ir 2,5 % gadā. Lai ievērotu šo noteikumu, ko piemēro, neierobežojot iepriekš minēto līdzfinansējuma noteikumu, Kopienas līdzfinansējuma procentuālais apjoms, kurš atbilst attiecībā uz konkrēto finanšu gadu piešķirtajai subsīdijai, ir vismaz 2,5 punktus mazāks nekā Kopienas līdzfinansējuma procentuālais apjoms, kurš atbilst attiecībā uz iepriekšējo finanšu gadu piešķirtajai subsīdijai.5.7. Subsīdija, ko piešķir saskaņā ar šā pielikuma 3. daļu, nedrīkst segt vairāk kā 75 % no attaisnotajiem izdevumiem saistībā ar konkrēto darbību.5.8. Attiecībā uz 2004. gadā piešķirtajām subsīdijām tiesību uz izdevumiem realizēšanas posmu var uzsākt no 2004. gada 1. janvāra ar nosacījumu, ka attiecīgie izdevumi nav radušies pirms dienas, kurā iesniegts pieteikums subsīdijas saņemšanai, vai pirms dienas, kurā sākas saņēmēja budžeta gads.5.9. Ja saņēmēja budžeta gads sākas pirms 1. marta, tad 2004. gadā var pieļaut izņēmumu attiecībā uz pienākumu parakstīt subsīdiju līgumu četros mēnešos no saņēmēja budžeta gada sākuma, kā minēts Finanšu regulas 112. panta 2. punktā. Šajā gadījumā subsīdiju līgums jāparaksta vēlākais 2004. gada 30. jūnijā.6. PROGRAMMAS VADĪBAŅemot vērā izmaksu/ieņēmumu analīzi, Komisija var pieņemt lēmumu, ar ko pilnībā vai daļēji uztic programmas pārvaldību izpildaģentūrai atbilstīgi Finanšu regulas 55. pantam. Tā var arī izmantot ekspertu pakalpojumus un uzņemties jebkādus citus izdevumus saistībā ar tehnisku un administratīvu palīdzību, kas nav valsts varas īstenošana un ko sniedz kā ārpakalpojumu atbilstīgi ad hoc līgumam. Tā turklāt var finansēt pētījumus un rīkot ekspertu sanāksmes, kas varētu sekmēt programmas īstenošanu, un veikt informēšanas, publicēšanas un izplatīšanas pasākumus, kuri ir tiešā saistībā ar programmas mērķa sasniegšanu.7. PĀRBAUDES UN REVĪZIJAS7.1. Pamatdarbības izmaksu subsīdijas saņēmējs vēl piecus gadus pēc pēdējā maksājuma glabā Komisijai pieejamus visus apliecinošos dokumentus, tostarp revidēto finanšu pārskatu par izdevumiem, kas radušies subsīdijas piešķiršanas gadā. Subsīdijas saņēmējs nodrošina to, ka attiecīgā gadījumā Komisijai ir pieejami organizācijas partneru vai locekļu valdījumā esoši apliecinošie dokumenti.7.2. Komisija var veikt subsīdijas izlietojuma revīziju, šo darbu uzdodot vai nu saviem darbiniekiem, vai jebkādai citai kvalificētai ārējai struktūrai pēc Komisijas izvēles. Šādas revīzijas var veikt visā līguma darbības laikā un piecos gados pēc atlikuma izmaksas dienas. Attiecīgā gadījumā pārbaudes rezultāti var būt Komisijas pieņemta līdzekļu atgūšanas lēmuma iemesls.7.3. Komisijas darbiniekiem un Komisijas pilnvarotajam pieaicinātajam personālam ir atbilstīgas piekļuves tiesības, jo īpaši tiesības piekļūt saņēmēja birojam un visai informācijai, tostarp elektroniskajai informācijai, kas vajadzīga šādu revīziju veikšanai.7.4. Revīzijas palātai un Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF) ir tādas pašas tiesības, jo īpaši attiecībā uz piekļuvi, kā Komisijai.7.5. Lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citiem pārkāpumiem, Komisija, īstenojot šo programmu, var veikt pārbaudes uz vietas un inspekcijas atbilstīgi Padomes Regulai (EAEK, EK) Nr. 2185/96 [1]. Vajadzības gadījumā Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) veic izmeklēšanu, un šo izmeklēšanu reglamentē Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1073/1999 [2].[1] OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.[2] OV L 136, 31.5.1999., 1. lpp.--------------------------------------------------II PIELIKUMSI pielikuma 3. iedaļas 2. daļas 2. punktā minētās organizācijas- Eiropas Savienības Jauniešu orķestris,- Eiropas Savienības Baroka mūzikas orķestris (EUBO),- Nāciju Filharmonijas orķestris,- Eiropas Koru akadēmija,- Savienības koru Eiropas federācija,- Eiropas Savienības kori,- "Europa Cantat" (Jauniešu koru Eiropas federācija),- Eiropas Operas centrs (Mančestra),- Eiropas Savienības Jauniešu džeza orķestris ("Swinging Europe"),- Starptautiskais Jehudi Menuhina fonds,- Eiropas Kamerorķestris,- Konservatoriju, mūzikas akadēmiju un mūzikas augstskolu Eiropas apvienība (AEC),- Justes akadēmiskais fonds,- Eiropas Mākslinieku padome (ECA),- Mākslas un kultūras mantojuma Eiropas forums (EFAH),- Neformālais Eiropas teātru salidojums (IETM),- Eiropas Teātra konference,- Eiropas teātru savienība,- Eiropas balva teātra jomā,- Eiropas balva (pasniedz labākajam televīzijas un radio raidījumam),- Europa Nostra,- Eiropas Rakstnieku kongress (EWC),- Bērnu un jauniešu radošo apvienību Eiropas tīkls (EU–NET ART),- Mākslinieku ciematu Eiropas federācija (Euro Art),- Kultūras administrēšanas mācību centru Eiropas tīkls (ENCATC),- Mākslas institūtu Eiropas līga (ELIA),- Eiropas Muzeju organizāciju tīkls (NEMO),- Momentum Europa,- Pan–European Public Children's Network (Paneiropas sabiedriskais tīkls bērniem),- Eiropas pilsētu un reģionu kultūras apvienība Les Rencontres,- Europalia,- Euroballet,- International Festivals and Events Association Europe (Starptautisko festivālu un sabiedrisko pasākumu Eiropas apvienība),- Pegaza fonds,- Hors–les–Murs,- Huis Doorn (Nīderlande),- Eiropas Mūzikas festivāls,- Tuning Educational Structures in Europe,- Sv. Bonifācija piemiņas fonds 2004,- Strēlnieku vēsturisko ģilžu Eiropas apvienība.--------------------------------------------------


title: 2011/697/CFSP: Padomes Lēmums 2011/697/KĀDP ( 2011. gada 20. oktobris ), ar ko groza Lēmumu 2011/621/KĀDP, ar ko pagarina pilnvaru termiņu Eiropas Savienības īpašajam pārstāvim Āfrikas Savienībā

text:
               21.10.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 276/46

         PADOMES LĒMUMS 2011/697/KĀDP
   (2011. gada 20. oktobris),
   ar ko groza Lēmumu 2011/621/KĀDP, ar ko pagarina pilnvaru termiņu Eiropas Savienības īpašajam pārstāvim Āfrikas Savienībā
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 28. pantu, 31. panta 2. punktu un 33. pantu,
   ņemot vērā priekšlikumu, ko iesniegusi Savienības Augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2007. gada 6. decembrī pieņēma Vienoto rīcību 2007/805/KĀDP (1), ar ko Koen VERVAEKE kungu iecēla par Eiropas Savienības īpašo pārstāvi (ESĪP) Āfrikas Savienībā (ĀS).

               (2)

               Padome 2011. gada 21. septembrī pieņēma Lēmumu 2011/621/KĀDP (2), ar ko ESĪP pilnvaru termiņu pagarināja līdz 2012. gada 30. jūnijam.

               (3)

               Būtu jāieceļ jauns ESĪP ĀS uz laikposmu no 2011. gada 1. novembra līdz 2012. gada 30. jūnijam.

               (4)

               Attiecīgi būtu jāgroza Lēmums 2011/621/KĀDP,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Lēmuma 2011/621/KĀDP 1. pantu aizstāj ar šādu:

      “1. pants
      Eiropas Savienības īpašais pārstāvis
      1.   Ar šo ESĪP ĀS Koen VERVAEKE kunga pilnvaru termiņš tiek pagarināts līdz 2011. gada 31. oktobrim.
      2.   Ar šo Gary QUINCE kungs tiek iecelts par ESĪP ĀS uz laikposmu no 2011. gada 1. novembra līdz 2012. gada 30. jūnijam.
      3.   ESĪP pilnvaru termiņš var beigties ātrāk, ja Padome pēc Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos (AP) priekšlikuma pieņem tādu lēmumu.”

   2. pants
   Stāšanās spēkā
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Luksemburgā, 2011. gada 20. oktobrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         M. SAWICKI

      (1)  OV L 323, 8.12.2007., 45. lpp.

      (2)  OV L 243, 21.9.2011., 19. lpp.


title: 2005/766/EK: Padomes Lēmums (2005. gada 13. jūnijs) par Zinātniskās un tehnoloģiskās sadarbības nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Meksikas Savienotajām Valstīm

text:
               4.11.2005

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 290/16

         PADOMES LĒMUMS
   (2005. gada 13. jūnijs)
   par Zinātniskās un tehnoloģiskās sadarbības nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Meksikas Savienotajām Valstīm
   (2005/766/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 170. panta 2. punktu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu un 300. panta 3. punktu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1),
   tā kā:

               (1)

               Komisija Kopienas vārdā ir apspriedusi zinātniskās un tehnoloģiskās sadarbības nolīgumu ar Meksikas Savienotajām Valstīm.

               (2)

               Nolīgumu, kas tika parafēts 2003. gada 2. aprīlī, parakstīja 2004. gada 3. februārī, ņemot vērā tā iespējamo noslēgšanu vēlāk.

               (3)

               Nolīgums būtu jāapstiprina,

         IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU.
   1. pants
   Zinātniskās un tehnoloģiskās sadarbības nolīgums starp Eiropas Kopienu un Meksikas Savienotajām Valstīm ar šo ir apstiprināts Kopienas vārdā.
   Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam (2).
   2. pants
   Padomes priekšsēdētājs, rīkojoties Kopienas vārdā, sniedz paziņojumu, kas paredzēts nolīguma 11. pantā.

      Luksemburgā, 2005. gada 13. jūnijā

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         J. ASSELBORN

      (1)  OV C 226, 15.9.2005., 19. lpp.

      (2)  Sk. šā Oficiālā Vēstneša 17. lpp.
    ---documentbreak---

               4.11.2005

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 290/17

         TULKOJUMS
   NOLĪGUMS
   starp Eiropas Kopienu un Meksikas Savienotajām Valstīm par sadarbību zinātnes un tehnoloģiju jomā
   EIROPAS KOPIENA, turpmāk “Kopiena”,
   no vienas puses, un
   MEKSIKAS SAVIENOTĀS VALSTIS, turpmāk “Meksika”,
   no otras puses,
   turpmāk “Puses”,
   ŅEMOT VĒRĀ Ekonomisko partnerattiecību, politikas saskaņošanas un sadarbības nolīgumu starp Meksikas Savienotajām Valstīm un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, kas noslēgts 1997. gada 8. decembrī,
   ŅEMOT VĒRĀ zinātnes un tehnoloģiju nozīmīgumu to ekonomikas un sociālajā attīstībā,
   ŅEMOT VĒRĀ pašreizējo sadarbību zinātnes un tehnoloģiju jomā starp Kopienu un Meksiku,
   ŅEMOT VĒRĀ, ka Kopiena un Meksika pašreiz veic zinātniskās izpētes un tehnoloģiskās attīstības pasākumus, tostarp projektu īstenošanu, kas minēti 2. panta e) apakšpunktā, kopēju interešu jomās un ka vienai Pusei piedaloties otras Puses zinātniskās izpētes un attīstības pasākumos var gūt abpusēju labumu, balstoties uz savstarpīgumu,
   VĒLOTIES izveidot stingru pamatu sadarbībai zinātniskās un tehnoloģiskās izpētes jomā, kas paplašinās un nostiprinās kopīgus sadarbības pasākumus kopēju interešu sfērās un veicinās šādas sadarbības rezultātu izmantošanu abu Pušu ekonomiskajiem un sociālajiem ieguvumiem,
   ŅEMOT VĒRĀ, ka šis nolīgums par sadarbību zinātnes un tehnoloģiju jomā ir daļa no vispārējās sadarbības starp Meksiku un Kopienu,
   IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.
   1. pants
   Mērķis
   Puses veicina, attīsta un sekmē Kopienas un Meksikas zinātniskās izpētes un attīstības sadarbības pasākumus kopēju zinātnes un tehnoloģiju interešu jomās.
   2. pants
   Definīcijas
   Šajā nolīgumā:

               a)

               “sadarbības pasākums” ir jebkurš pasākums, ko Puses īsteno vai atbalsta saskaņā ar šo nolīgumu un kas ietver kopīgas izpētes veikšanu un cilvēkresursu kvalifikācijas celšanu;

               b)

               “informācija” ir zinātniskie vai tehniskie dati, zinātniskās izpētes un attīstības rezultāti vai metodes, kas iegūti, veicot kopīgu izpēti, un jebkuri citi dati, kas nepieciešami pēc sadarbības pasākumu dalībnieku, tostarp vajadzības gadījumā pēc pašu Pušu ieskatiem;

               c)

               “intelektuālais īpašums” definēts 2. pantā Pasaules Intelektuālā īpašuma organizācijas dibināšanas konvencijā, kas parakstīta Stokholmā 1967. gada 14. jūlijā;

               d)

               “kopīga izpēte” ir zinātniskā izpēte, tehnoloģiskās attīstības un/vai demonstrējumu projekti, ko īsteno ar vienas vai abu Pušu finansiālu atbalstu vai bez tā un kas ietver gan Kopienas, gan Meksikas dalībnieku sadarbību;

               e)

               “demonstrējumu projekti” ir projekti, kuru mērķis ir demonstrēt tādu jaunu tehnoloģiju dzīvotspēju, kas piedāvā potenciālas ekonomiskas priekšrocības, bet kuras nevar laist tirgū bez iepriekšējas izpētes veikšanas. Puses regulāri informē viena otru par kopīgas izpētes pasākumiem sadarbības pasākumu koordinēšanas un veicināšanas kontekstā (6. pants);

               f)

               “dalībnieks” vai “zinātniskās izpētes iestādes” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, zinātniskās izpētes institūts vai jebkura cita firma vai juridiska vienība, kas veic uzņēmējdarbību Kopienā vai Meksikā un kas ir iesaistīta sadarbības pasākumos, tostarp pašas Puses.

         3. pants
   Principi
   Sadarbības pasākumus veic, balstoties uz šādiem principiem:

               a)

               abpusējs izdevīgums, kas balstīts uz priekšrocību attiecīgu līdzsvaru;

               b)

               abpusējas iespējas piedalīties zinātniskās izpētes un tehnoloģiju attīstības pasākumos, ko veic katra Puse;

               c)

               savlaicīga informācijas apmaiņa, kas var ietekmēt sadarbības pasākumus;

               d)

               efektīva intelektuālā īpašuma aizsardzība un taisnīga dalīšanās intelektuālā īpašuma tiesībās saskaņā ar piemērojamiem normatīviem aktiem un saskaņā ar pielikumu par intelektuālā īpašuma tiesībām, kas ir šā nolīguma neatņemama sastāvdaļa.

         4. pants
   Sadarbības jomas

               a)

               Sadarbība saskaņā ar šo nolīgumu var aptvert visus pasākumus, kas saistīti ar zinātnisko izpēti, tehnoloģisko attīstību, demonstrējumiem un augsta līmeņa zinātnisku un tehnoloģisku apmācību, turpmāk ZITA, kas ietverti Eiropas Kopienas ZITA pamatprogrammā, tostarp pamatizpēti. Iepriekšminētajiem pasākumiem jāveicina zinātnes progress, rūpniecības konkurētspēja, kā arī ekonomiskā un sociālā attīstība, jo īpaši šādās jomās:

                           —

                           vide un klimats, tostarp Zemes novērošana,

                           —

                           biomedicīna un veselība,

                           —

                           lauksaimniecība, mežsaimniecība un zivsaimniecība,

                           —

                           rūpniecības un ražošanas tehnoloģijas,

                           —

                           elektronika, materiāli un metroloģija,

                           —

                           enerģija, kas nav kodolenerģija,

                           —

                           transports,

                           —

                           informācijas sabiedrības tehnoloģijas,

                           —

                           ekonomika un sociālā attīstība,

                           —

                           biotehnoloģijas,

                           —

                           aeronautika un kosmosa izpēte un lietišķā izpēte, un

                           —

                           zinātnes un tehnoloģiju politika.

               b)

               Šim sarakstam var pievienot citas sadarbības jomas, ko iepriekš pārbaudījusi un ieteikusi Apvienotā komiteja saskaņā ar 6. panta c) punkta 7. apakšpunktu un saskaņā ar katras. Puses spēkā esošajām procedūrām, kopā ar visiem līdzīgiem Meksikā veiktajiem ZITA pasākumiem attiecīgajās jomās.

         Šis nolīgums neietekmē Meksikas kā jaunattīstības valsts līdzdalību Kopienas pasākumos attīstībai paredzētās zinātniskās izpētes jomā.
   5. pants
   Sadarbības pasākumu veidi

               a)

               Puses veicina augstākās izglītības iestāžu, zinātniskās izpētes un attīstības centru, kā arī zinātniskās izpētes un attīstības organizāciju līdzdalību sadarbības pasākumos saskaņā ar šo nolīgumu un atbilstīgi to iekšējai politikai un noteikumiem, lai dotu tām iespēju piedalīties savos zinātniskās un tehnoloģiskās izpētes un attīstības pasākumos.

               b)

               Sadarbības pasākumi var būt šādi:

                           —

                           sadarbības tīklu un ilgtermiņa institucionālo savienību izveide starp zinātniskās izpētes centriem un zinātniskās izpētes un tehnoloģiju institūtiem, kā arī kopēju interešu projektu kopīga īstenošana,

                           —

                           Meksikas un Eiropas zinātniskās izpētes un komercdarbības centru, tostarp uz tehnoloģijām balstītu uzņēmumu, ZITA projektu īstenošana,

                           —

                           Meksikas zinātniskās izpētes institūtu piedalīšanās ZITA projektos saskaņā ar pastāvošo pamatprogrammu, un abpusēja Kopienā izveidoto zinātniskās izpētes institūtu piedalīšanās Meksikas projektos ZITA līdzīgās nozarēs. Šāda piedalīšanās notiek saskaņā ar noteikumiem un procedūrām, ko piemēro katras Puses ZITA programmās,

                           —

                           vizītes un zinātnieku, ZITA politikas veidotāju un tehnisko speciālistu apmaiņa, ietverot zinātnisku apmācību caur zinātnisko izpēti,

                           —

                           zinātnisku semināru, konferenču, simpoziju un semināru kopīga organizēšana, kā arī ekspertu piedalīšanās šādos pasākumos,

                           —

                           iekārtu un materiālu apmaiņa un to koplietošana, tostarp laboratoriju infrastruktūras un iekārtu kopīga izmantošana un/vai to aizdošana,

                           —

                           informācijas apmaiņa par procedūrām, normatīvajiem aktiem un programmām attiecībā uz sadarbību saskaņā ar šo nolīgumu, pieredzes apmaiņa un paraugprakses izpēte zinātnes un tehnoloģijas politikas jomā,

                           —

                           jebkuri citi Koordinācijas komitejas ieteikti darbības veidi, kā tas noteikts 6. panta b) apakšpunktā, kas ir uzskatāmi par atbilstīgiem abu Pušu politiskām nostādnēm un procedūrām.

         Kopīgus ZITA projektus īsteno, kad dalībnieki ir izstrādājuši tehnoloģiju pārvaldības plānu, kā norādīts šā nolīguma pielikumā.
   6. pants
   Sadarbības pasākumu saskaņošana un veicināšana

               a)

               Šā nolīguma izpratnē sadarbības pasākumu saskaņošanai un veicināšanai Meksikas Savienoto Valstu vārdā Puses ieceļ el Consejo Nacional de Ciencia y Tecnologia [Nacionālo zinātnes un tehnoloģijas padomi] un Kopienas vārdā – Eiropas Komisijas pārstāvjus, kuri rīkojas kā izpildītāji.

               b)

               Šā nolīguma pārvaldībai abu Pušu izpildītāji izveido divpusēju ZITA sadarbības koordinācijas komiteju, turpmāk tekstā – “Koordinācijas komiteja”; šo komiteju veido vienāds skaits katras Puses oficiālo pārstāvju; tā izstrādā savu reglamentu.

               c)

               Koordinācijas komitejas uzdevumi ir:

                           1)

                           veicināt un pārraudzīt dažādus sadarbības pasākumus, kas minēti šā nolīguma 4. pantā, kā arī tos, kurus varētu īstenot saskaņā ar ZITA sadarbību attīstības veicināšanai, un daudzus citus, kuri varētu rasties nākotnē;

                           2)

                           saskaņā ar 5. panta b) apakšpunkta pirmo ievilkumu identificēt potenciālo ZITA sadarbības sektoru vidū tos prioritāros savstarpēju interešu sektorus vai apakšsektorus, kuros tiek meklēta sadarbība;

                           3)

                           saskaņā ar 5. panta b) apakšpunkta otro ievilkumu kopā ar abu Pušu zinātnieku kopienām veicināt tādu projektu identificēšanu, kuri varētu dot savstarpēju izdevīgumu, būtu papildinoši un/vai prioritāri;

                           4)

                           sniegt ieteikumus saskaņā ar 5. panta b) apakšpunkta piekto ievilkumu;

                           5)

                           dot padomus Pusēm, kā veicināt un uzlabot sadarbību un tās rezultātu izplatīšanu atbilstīgi šajā nolīgumā norādītajiem principiem;

                           6)

                           pārraudzīt un pārskatīt šā nolīguma efektīvu darbību un īstenošanu;

                           7)

                           sniegt Pusēm gada pārskatu par šajā nolīgumā paredzētās sadarbības stāvokli, sasniegumiem un efektivitāti. Šo pārskatu iesniedz Apvienotajai komitejai, kas izveidota saskaņā ar 1997. gada 8. decembra Asociācijas nolīgumu.

               d)

               Koordinācijas komiteja parasti sanāk reizi gadā, vēlams, pirms sanāk Apvienotā komiteja, saskaņā ar kopīgi pieņemto grafiku, un tā atskaitās Apvienotajai komitejai; sanāksmes pārmaiņus rīko Kopienā un Meksikā. Ārkārtas sanāksmes var rīkot pēc jebkuras Puses lūguma.

               e)

               Katra Puse sedz izdevumus, kas saistīti ar tās līdzdalību Koordinācijas komitejas sanāksmēs. Izdevumus, kas tieši saistīti ar Koordinācijas komitejas sanāksmēm, izņemot ceļa un uzturēšanās izdevumus, sedz uzņēmēja Puse.

         7. pants
   Finansējums

               a)

               Sadarbības pasākumi ir atkarīgi no atvēlētā finansējuma pieejamības un no Pušu piemērojamiem normatīvajiem aktiem, politiskajām nostādnēm un programmām. Izmaksas, kas rodas sadarbības pasākumu dalībniekiem, nav par pamatu naudas līdzekļu pārnešanai no vienas Puses otrai.

               b)

               Ja vienas Puses sadarbības mehānismi nodrošina finansiālu atbalstu otras Puses dalībniekiem, tad šādas subsīdijas, finansiālus vai citādus ieguldījumus piešķir, neapliekot tos ar nodokļiem un muitas nodokļiem saskaņā ar katras Puses teritorijā spēkā esošajiem normatīvajiem aktiem.

         8. pants
   Personāla iebraukšana un iekārtu ievešana
   Katra Puse veic visus vajadzīgos pasākumus un nodrošina visas nepieciešamās iespējas, lai šā nolīguma sadarbības pasākumos oficiāli iesaistītie dalībnieki varētu iebraukt tās teritorijā, uzturēties tajā un izbraukt no tās. Puses veic visus nepieciešamos pasākumus, lai saskaņā ar saņēmējvalstī spēkā esošajiem valsts migrācijas, nodokļu, muitas, veselības un drošības noteikumiem nodrošinātu tādu materiālu, datu un iekārtu uzglabāšanu, ko izmanto šajā nolīgumā paredzētiem pasākumiem.
   9. pants
   Informācijas izplatīšana un izmantošana
   Meksikā izveidotās zinātniskās izpētes iestādes, kas iesaistītas Kopienas ZITA projektos, attiecībā uz informācijas īpašuma tiesībām, tās izplatīšanu un izmantošanu, un attiecībā uz intelektuālo īpašumu, kas rodas no šīs līdzdalības, ievēro no īpašām Kopienas ZITA programmām izrietošo pētījumu rezultātu izplatīšanas noteikumus, kā arī šā nolīguma pielikumā minētos noteikumus. Kopienā izveidotām zinātniskās izpētes iestādēm, kas iesaistītas Meksikas ZITA projektos, attiecībā uz informācijas īpašuma tiesībām, tās izplatīšanu un izmantošanu un attiecībā uz intelektuālo īpašumu, kas rodas no šīs līdzdalības, ir tādas pašas tiesības un tādi paši pienākumi kā Meksikas zinātniskās izpētes iestādēm, un uz tām attiecas šā nolīguma pielikumā iekļautie noteikumi.
   10. pants
   Teritoriālā piemērošana
   Šo nolīgumu piemēro, no vienas puses, teritorijās, kurās piemēro Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, saskaņā ar minētajā Līgumā izklāstītajiem nosacījumiem, un, no otras puses, Meksikas teritorijā.
   11. pants
   Stāšanās spēkā, izbeigšana un domstarpību izšķiršana

               a)

               Šis nolīgums stājas spēkā dienā, kad abas Puses ir viena otrai rakstiski paziņojušas, ka ir pabeigtas attiecīgās iekšējās procedūras, kas ir nepieciešamas, lai nolīgums varētu stāties spēkā.

               b)

               Šo nolīgumu sākotnēji noslēdz uz pieciem gadiem, un to var automātiski pagarināt pēc pilnīgas novērtēšanas veikšanas, pamatojoties uz rezultātiem, kas gūti katra nākamā piecu gadu laikposma priekšpēdējā gadā.

               c)

               Šo nolīgumu var grozīt pēc Pušu lēmuma. Grozījumi stājas spēkā saskaņā ar tiem pašiem nosacījumiem, kas minēti a) punktā.

               d)

               Šo nolīgumu Puses var izbeigt jebkurā brīdī, par to rakstiski informējot otru Pusi sešus mēnešus iepriekš, izmantojot diplomātiskos kanālus. Šā nolīguma termiņa beigšanās vai šā nolīguma izbeigšana neietekmē ne ar šo nolīgumu saistītu vienošanos spēkā esamību vai darbības laiku, ne īpašas tiesības un saistības, kas radušās saskaņā ar šā nolīguma pielikumu.

               e)

               Visus jautājumus vai strīdus saistībā ar šā nolīguma interpretāciju vai īstenošanu risina, Pusēm savstarpēji vienojoties.

      TO APLIECINOT, attiecīgi pilnvarotie ir parakstījuši šo nolīgumu.
      Sagatavots Briselē, 2004. gada 3. februārī divos oriģināleksemplāros angļu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, itāļu, portugāļu, somu, spāņu, vācu un zviedru valodā, visi teksti ir vienlīdz autentiski. Šo tekstu atšķirīgas interpretācijas gadījumā angļu valodas versija vienmēr būs noteicošā.

         Meksikas Savienoto Valstu vārdā

         Eiropas Kopienas vārdā

   PIELIKUMS
   INTELEKTUĀLĀ ĪPAŠUMA TIESĪBAS
   Šis pielikums ir Nolīguma starp Eiropas Kopienu un Meksikas Savienotajām Valstīm par sadarbību zinātnes un tehnoloģiju jomā sastāvdaļa, turpmāk “nolīgums”.
   Tiesības uz intelektuālo īpašumu, kas radīts vai nodots lietošanā saskaņā ar šo nolīgumu, piešķir šajā pielikumā noteiktajā kārtībā.
   I.   PIEMĒROŠANA
   Šo pielikumu piemēro kopīgai zinātniskajai izpētei, ko veic saskaņā ar šo nolīgumu, ja vien Puses nav vienojušās citādi.
   II.   ĪPAŠUMTIESĪBAS, TIESĪBU PIEŠĶIRŠANA UN IZMANTOŠANA

               1.

               Šajā pielikumā izklāstīta tiesību piešķiršana un Pušu un to dalībnieku intereses. Katra Puse un tās dalībnieki nodrošina, ka otra Puse un tās dalībnieki var iegūt tiesības uz intelektuālo īpašumu, kas tai piešķirts saskaņā ar šo pielikumu. Šis pielikums citādi neietekmē vai neskar tiesību, interešu un intelektuālā īpašuma sadali starp Pusi un tās valsts piederīgajiem vai dalībniekiem, kuru nosaka saskaņā ar katras Puses spēkā esošajiem tiesību aktiem un piemērojamo praksi.

               2.

               Puses arī ievēro šādus nolīguma principus un paredz tos līgumu noteikumos:

                           a)

                           efektīva intelektuālā īpašuma aizsardzība. Puses nodrošina, ka tās un/vai to dalībnieki savlaicīgi paziņo viena otrai par jebkura intelektuālā īpašuma radīšanu saistībā ar šo nolīgumu vai tā īstenošanas pasākumiem un laikus nodrošina aizsardzību šādam intelektuālam īpašumam;

                           b)

                           efektīva rezultātu izmantošana, ņemot vērā Pušu un to dalībnieku ieguldījumu un šā nolīguma 9. panta noteikumus;

                           c)

                           nediskriminējoša attieksme pret otras Puses dalībniekiem salīdzinājumā ar attieksmi pret saviem dalībniekiem, neskarot šā nolīguma 9. pantu;

                           d)

                           komercdarbības noslēpuma aizsardzība.

               3.

               Puses vai dalībnieki kopīgi izstrādā Tehnoloģiju pārvaldības plānu (TPP) saistībā ar kopīgas izpētes laikā iegūtās informācijas un radītā intelektuālā īpašuma īpašumtiesībām un izmantošanu, tostarp publicēšanu. TPP apstiprina atbildīgā finansēšanas iestāde vai citas attiecīgas institūcijas, kas iesaistītas tehnoloģiju finansēšanā, ņemot vērā Koordinācijas komitejas viedokli pirms attiecīgo konkrēto sadarbības līgumu noslēgšanas zinātniskās izpētes un attīstības jomā. TPP izstrādā saskaņā ar katras Puses spēkā esošajiem noteikumiem un normatīvajiem aktiem un ņemot vērā kopīgās izpētes mērķus, Pušu un dalībnieku finansiālo un cita veida ieguldījumu, priekšrocības un trūkumus, izsniedzot licences pēc teritoriālā principa vai pēc izmantošanas jomas, prasības attiecībā uz datu, preču un pakalpojumu nodošanu, ja to eksports ir pakļauts kontrolei, spēkā esošo tiesību aktu prasības un citus faktorus, kurus dalībnieki uzskata par atbilstīgiem. Tiesības un pienākumus attiecībā uz intelektuālo īpašumu, ko pētījumu laikā radījuši viespētnieki, arī nosaka kopīgajos tehnoloģiju pārvaldības plānos.
               Attiecībā uz intelektuālo īpašumu TPP cita starpā tiek atspoguļoti jautājumi par īpašumtiesībām, to aizsardzību, lietotāja tiesībām uz zinātniskās izpētes un attīstības mērķiem, izmantošanu un izplatīšanu, ietverot pasākumus kopīgām publikācijām, viespētnieku tiesības un pienākumus, un strīdu izšķiršanas kārtību. TPP var iekļaut arī vispārēju un specifisku informāciju, licencēšanu un iegūtos rezultātus.

               4.

               Informāciju vai intelektuālo īpašumu, kas radīts kopīgas izpētes laikā un kas nav iekļauts TPP, sadala pēc Pušu vienošanās saskaņā ar TPP izklāstītajiem principiem. Ja rodas domstarpības, visi dalībnieki, kas iesaistīti kopīgā izpētē, kuras gaitā iegūta informācija vai intelektuālais īpašums, kļūst par šādas informācijas vai intelektuālā īpašuma līdzīpašniekiem. Visiem dalībniekiem, uz kuriem attiecas šis noteikums, ir tiesības izmantot šādu informāciju vai intelektuālo īpašumu personīgiem komerciāliem mērķiem bez ģeogrāfiskiem ierobežojumiem.

               5.

               Katra Puse nodrošina to, ka otrai Pusei un tās dalībniekiem ir tiesības uz intelektuālo īpašumu, kas tiem piešķirts saskaņā ar šiem principiem.

               6.

               Saglabājot konkurences apstākļus jomās, ko ietekmē šis nolīgums, katra Puse cenšas nodrošināt, lai saskaņā ar šo nolīgumu iegūtās tiesības un panāktās vienošanās tiktu īstenotas tā, lai jo īpaši veicinātu:

                           i)

                           radītās, atklātās vai citādi pieejamās informācijas izplatīšanu un izmantošanu saskaņā ar šo nolīgumu, un

                           ii)

                           starptautisku standartu pieņemšanu un īstenošanu.

               7.

               Šā nolīguma izbeigšana vai termiņa beigšanās neietekmē tiesības un pienākumus saskaņā ar šo pielikumu.

         III.   AUTORTIESĪBU DARBI UN ZINĀTNISKIE RAKSTI
   Rīkošanās ar autortiesībām, kas pieder Pusēm vai to dalībniekiem, notiek saskaņā ar Bernes konvenciju (1971. gada Parīzes Akts). Autortiesības aizsargā izteiksmes veidus, bet ne idejas, procedūras, darbības metodes vai matemātiskas koncepcijas kā tādas. Ierobežojumus vai izņēmumus var attiecināt uz ekskluzīvām tiesībām tikai dažos īpašos gadījumos, kas netraucē rezultātu normālu izmantošanu vai pārmērīgi neapdraud tiesību subjekta likumīgās intereses.
   Neskarot II sadaļu, un ja TPP nav paredzēta citāda vienošanās, Puses vai to dalībnieki kopīgi publicē pētījumu rezultātus. Saskaņā ar iepriekšminēto vispārējo noteikumu, piemēro turpmāk norādītās procedūras.

               1.

               Ja Puse vai šīs Puses valsts iestādes publicē zinātniskus vai tehniskus žurnālus, rakstus, pārskatus, grāmatas, tostarp video ierakstus un programmatūru, kas radīta kopīgas izpētes rezultātā saskaņā ar šo nolīgumu, otrai Pusei ir tiesības uz pasaules mēroga neekskluzīvu, neatsaucamu, bezmaksas licenci tulkot, reproducēt, adoptēt, pārraidīt un publiski izplatīt šādus darbus.

               2.

               Puses nodrošina, ka zinātniska rakstura literārus darbus, kuri radīti kopīgas izpētes rezultātā saskaņā ar šo nolīgumu un kurus publicējuši neatkarīgi izdevēji, izplata cik iespējams plaši.

               3.

               Visos autortiesību darbu eksemplāros, kas tiks publiski izplatīti un sagatavoti saskaņā ar šo noteikumu, norāda darba autora(-u) vārdu(-us), ja vien autors nav skaidri noteicis to nedarīt. Visos eksemplāros ir skaidri redzams Pušu kopējā atbalsta apliecinājums.

         IV.   IZGUDROJUMI, ATKLĀJUMI UN CITI SASNIEGUMI ZINĀTNES UN TEHNOLOĢIJU JOMĀ
   Izgudrojumi, atklājumi un citi sasniegumi zinātnes un tehnoloģiju jomā, kuru pamatā ir Pušu sadarbības pasākumi, pieder Pusēm, ja vien tās nav vienojušās citādi.
   V.   NEIZPAUŽAMĀ INFORMĀCIJA
   A.   Dokumentāra neizpaužamā informācija

               1.

               Katra Puse vai attiecīgi tās iestādes vai dalībnieki pēc iespējas ātri, vēlams TPP, identificē informāciju, ko tā nevēlas izpaust saistībā ar šo nolīgumu, inter alia, ņemot vērā šādus kritērijus:

                           a)

                           informācijas slepenība tādā nozīmē, ka tā nedz kopumā, nedz kādā konkrētā sastāvdaļu salikumā vai izkārtojumā parasti nav zināma vai likumīgiem līdzekļiem nav viegli pieejama konkrēto jomu speciālistiem;

                           b)

                           informācijas faktiskā vai iespējamā komerciālā vērtība tās slepenības dēļ;

                           c)

                           informācijas iepriekšēja aizsardzība tādā nozīmē, ka persona, kam ir attiecīgas likumīgas tiesības, konkrētajos apstākļos ir veikusi pamatotus pasākumus, lai saglabātu tās slepenību.

                     Ja nav norādīts citādi, Puses un to dalībnieki konkrētos gadījumos var vienoties par to, ka nedrīkst pilnībā vai daļēji izpaust nodoto, apmaiņas ceļā iegūto vai no jauna radīto informāciju, kas iegūta izpētes gaitā, kura veikta saskaņā ar šo nolīgumu.

               2.

               Katra Puse nodrošina, ka tā un tās dalībnieki skaidri identificē informāciju, ko nedrīkst izpaust, piemēram, izmantojot attiecīgu marķējumu vai ierobežojošu paskaidrojumu. Tas attiecas arī uz minētās informācijas jebkādu pilnīgu vai daļēju reproducēšanu.
               Puse, kas saskaņā ar šo nolīgumu saņem neizpaužamo informāciju, ievēro tās īpašo statusu. Šie ierobežojumi automātiski beidzas, tiklīdz šīs informācijas īpašnieks to publiski atklāj.

               3.

               Neizpaužamo informāciju, kas darīta zināma saistībā ar šo nolīgumu, saņēmēja Puse drīkst izplatīt personām, kas ar to ir saistītas vai ko tā nodarbina, un citām saņēmējas Puses attiecīgām struktūrvienībām vai aģentūrām, kuras pilnvarotas kopīgi veicamās izpētes īpašiem mērķiem, ar noteikumu, ka uz jebkādu šādi izplatītu neizpaužamo informāciju attiecas vienošanās par konfidencialitāti un to var viegli atšķirt, kā norādīts iepriekš.

               4.

               Ja Puse, kas sniedz neizpaužamo informāciju, iepriekš rakstiski piekrīt, tad saņēmēja Puse var izplatīt šādu neizpaužamo informāciju daudz plašāk, nekā tas atļauts iepriekšminētajā 3. punktā. Puses sadarbojas, izstrādājot procedūras, kas nepieciešamas, lai pieprasītu un iegūtu iepriekšēju rakstisku piekrišanu šādai plašākai informācijas izplatīšanai, un katra Puse sniedz šādu apstiprinājumu tādā apjomā, kādu pieļauj tās iekšpolitika un normatīvie akti.

         B.   Nedokumentāra neizpaužamā informācija
   Pušu vai to dalībnieku rīkošanās ar nedokumentāru neizpaužamu vai cita veida konfidenciālu informāciju, kuru sniedz semināros un citās sanāksmēs, ko rīko saskaņā ar šo nolīgumu, vai ar informāciju, kas saistīta ar personāla nodarbināšanu, iekārtu izmantošanu vai līdzdalību kopīgos projektos, atbilst principiem, kas šajā nolīgumā noteikti attiecībā uz dokumentāru informāciju, tomēr ar noteikumu, ka šādas neizpaužamas vai citas konfidenciālas vai īpašas informācijas saņēmējs ir iepriekš informēts par šīs informācijas konfidenciālo raksturu.
   C.   Kontrole
   Katra Puse cenšas nodrošināt, lai neizpaužamā informācija, ko tā saņem saskaņā ar šo nolīgumu, tiktu aizsargāta, kā norādīts šajā nolīgumā. Ja viena no Pusēm apzinās, ka tā nespēs vai, pēc visa spriežot, iespējams, nespēs ievērot A un B sadaļā iekļautos neizplatīšanas noteikumus, tā nekavējoties informē par to otru Pusi. Tad Puses apspriežas, lai noteiktu vispiemērotāko rīcības plānu.


title: 2007/476/EK: Komisijas Lēmums ( 2007. gada 25. jūnijs ) par to Vācijas pasākumu saderību ar Kopienas tiesībām, kuri pieņemti saskaņā ar 3.a panta 1. punktu Padomes Direktīvā 89/552/EEK par dažu tādu televīzijas raidījumu veidošanas un apraides noteikumu koordinēšanu, kas ietverti dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos

text:
               10.7.2007

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 180/8

      KOMISIJAS LĒMUMS

   (2007. gada 25. jūnijs)
   par to Vācijas pasākumu saderību ar Kopienas tiesībām, kuri pieņemti saskaņā ar 3.a panta 1. punktu Padomes Direktīvā 89/552/EEK par dažu tādu televīzijas raidījumu veidošanas un apraides noteikumu koordinēšanu, kas ietverti dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos
   (2007/476/EK)
   EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā Padomes 1989. gada 3. oktobra Direktīvu 89/552/EEK par dažu tādu televīzijas raidījumu veidošanas un apraides noteikumu koordinēšanu, kas ietverti dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos (1), un jo īpaši tās 3.a panta 2. punktu,
   ņemot vērā saskaņā ar Direktīvas 89/552/EEK 23.a pantu izveidotās komitejas atzinumu,
   tā kā:

               (1)

               Ar 1999. gada 28. aprīļa vēstuli Vācija ir paziņojusi Komisijai par pasākumiem, ko tā gatavojas pieņemt saskaņā ar Direktīvas 89/552/EEK 3.a panta 1. punktu.

               (2)

               Komisija trīs mēnešos pēc šā paziņojuma ir pārbaudījusi pasākumu saderību ar Kopienas tiesībām, pievēršot īpašu uzmanību pasākumu proporcionalitātei un valsts apspriežu procedūras pārredzamībai.

               (3)

               Pārbaudot pasākumu saderību, Komisija ir ņēmusi vērā par Vācijas mediju jomu pieejamos datus.

               (4)

               Vācijas pasākumos iekļautais to notikumu saraksts, kurus šī dalībvalsts uzskata par īpaši svarīgiem sabiedrībai, ir sastādīts skaidri un pārredzami.

               (5)

               Komisija ir pārliecinājusies, ka Vācijas pasākumos uzskaitītie notikumi atbilst vismaz diviem no kritērijiem, ko uzskata par drošām pazīmēm, kas apliecina, ka notikumi ir svarīgi sabiedrībai: i) notikumam dalībvalstī ir īpaša vispārēja rezonanse, tas interesē plašu sabiedrību, nevis tikai to iedzīvotāju daļu, kas parasti interesējas par attiecīgo sporta veidu vai darbību; ii) notikumam piemīt izteikta kultūras vērtība, kas ir vispārēji atzīta dalībvalsts iedzīvotāju vidū, jo īpaši tādēļ, ka tas stiprina kultūras identitāti; iii) attiecīgajā notikumā, kas norisinās starptautisku sacensību vai turnīra kontekstā, piedalās valsts izlase; iv) notikumu parasti translē brīvi pieejama televīzija, un tas piesaista plašu televīzijas skatītāju loku.

               (6)

               Daudzi no Vācijas pasākumos uzskaitītajiem notikumiem, ieskaitot vasaras un ziemas olimpiskās spēles, visas Eiropas futbola čempionāta un Pasaules futbola kausa izcīņas spēles, kurās piedalās Vācijas valsts izlase, kā arī šo turnīru atklāšanas, pusfināla un fināla spēles, pieder pie notikumiem, ko tradicionāli uzskata par sabiedrībai īpaši svarīgiem, kā skaidri norādīts Direktīvas 97/36/EK 18. apsvērumā. Šiem notikumiem Vācijā ir īpaša vispārēja rezonanse, jo tie ir īpaši populāri plašā sabiedrībā, nevis tikai tajā iedzīvotāju daļā, kas parasti interesējas par sporta notikumiem.

               (7)

               Īpašā uzmanība, ko arī nespecializētie preses izdevumi velta pārējiem uzskaitītajiem notikumiem, ieskaitot Vācijas FA kausa izcīņas pusfināla un fināla spēles, Vācijas valsts futbola izlases spēles pašu mājās un ārvalstīs un ikvienu Eiropas futbola klubu sacensību (Čempionu līgas sacensības, UEFA kausa izcīņa) fināla spēli, kurā piedalās Vācijas klubi, apliecina, ka šiem notikumiem Vācijā ir īpaša vispārēja rezonanse.

               (8)

               Uzskaitītajiem notikumiem ir vispārēji atzīta, izteikta kultūras vērtība, kas ir atzīta Vācijas iedzīvotāju vidū, ņemot vērā šo notikumu lielo ieguldījumu tautu sapratnes veicināšanā un sporta lielo nozīmi Vācijas sabiedrībā kopumā, un sportu kā nacionālā lepnuma avotu, jo šie notikumi paver iespēju Vācijas labākajiem sportistiem gūt panākumus šajās svarīgākajās starptautiskajās sacensībās.

               (9)

               Vācijas pasākumi šķiet pietiekami proporcionāli, lai attaisnotu atkāpšanos no EK līgumā noteiktās pakalpojumu sniegšanas brīvības, pamatojoties uz sabiedrības interešu prioritāti, proti, lai nodrošinātu plašas sabiedrības piekļuvi pārraidēm, kas atspoguļo sabiedrībai īpaši svarīgus notikumus.

               (10)

               Vācijas pasākumi ir saderīgi ar EK konkurences noteikumiem, jo tiesīgās raidorganizācijas, kam atļauts translēt uzskaitītos notikumus, ir noteiktas, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem, kas cīņā par šo notikumu pārraides tiesību iegūšanu pieļauj gan faktisku, gan potenciālu konkurenci. Turklāt uzskaitīto notikumu skaits nav tik neproporcionāls, lai radītu patērētājiem brīvi pieejamas televīzijas un maksas televīzijas tirgus konkurences traucējumus.

               (11)

               Pēc tam, kad Komisija par Vācijas pasākumiem bija paziņojusi pārējām dalībvalstīm, un pēc apspriedēm ar komiteju, kas izveidota saskaņā ar Direktīvas 89/552/EEK 23.a pantu, izglītības un kultūras ģenerāldirektors ar 1999. gada 2. jūlija vēstuli ir informējis Vāciju, ka Eiropas Komisija negatavojas iebilst pret paziņotajiem pasākumiem.

               (12)

               Vācijas pasākumi ir stājušies spēkā 2000. gada 1. aprīlī. Pasākumi to galīgajā variantā atšķiras no 1999. gadā paziņotajiem pasākumiem, jo no saraksta ir izslēgts viens pasākums, proti, Kausu ieguvēju kausa izcīņa – šis turnīrs pēdējo reizi notika 1998./1999. gadā, un vēlāk tā rīkošana ir pārtraukta.

               (13)

               Šie pasākumi ir publicēti Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša
                   (2) C sērijā saskaņā ar Direktīvas 89/552/EEK 3.a panta 2. punktu.

               (14)

               No Pirmās instances tiesas sprieduma lietā T-33/01, Infront
                  WM pret Komisiju, izriet, ka paziņojums par to pasākumu saderību ar Kopienas tiesībām, kas pieņemti saskaņā ar Direktīvas 89/552/EEK 3.a panta 1. punktu, ir uzskatāms par lēmumu EK līguma 249. panta nozīmē, tādēļ tas jāpieņem Komisijai. Tātad ar šo lēmumu ir jāpasludina, ka Vācijas paziņotie pasākumi ir saderīgi ar Kopienas tiesībām. Vācijas pasākumi to galīgajā variantā, kas izklāstīts šā lēmuma pielikumā, būtu jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī saskaņā ar Direktīvas 89/552/EEK 3.a panta 2. punktu,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Vācija ir paziņojusi Komisijai 1999. gada 28. aprīlī, un kas 2000. gada 29. septembrī ir publicēti Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī C 277, ir saderīgi ar Kopienas tiesībām.
   2. pants
   Vācijas pasākumus to galīgajā variantā, kas izklāstīts šā lēmuma pielikumā, publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī saskaņā ar Direktīvas 89/552/EEK 3.a panta 2. punktu.

      Briselē, 2007. gada 25. jūnijā

            Komisijas vārdā —

            Komisijas locekle

         Viviane REDING

      (1)  OV L 298, 17.10.1989., 23. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 97/36/EK (OV L 202, 30.7.1997., 60. lpp.).

      (2)  OV C 277, 29.9.2000., 4. lpp.

      PIELIKUMS
      Publicēts saskaņā ar 3.a panta 2. punktu Padomes Direktīvā 89/552/EEK par dažu tādu televīzijas raidījumu veidošanas un apraides noteikumu koordinēšanu, kas ietverti dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos
      Pasākumi, ko pieņēmusi Vācija un kas jāpublicē saskaņā ar Direktīvas 89/552/EEK 3.a panta 2. punktu, ir izklāstīti turpmākajos izvilkumos no 5.a panta Starpvalstu līgumā par apraidi, kas grozīts ceturto reizi:

         “5.a pants
         Īpaši svarīgu notikumu apraide
         1.   Vācijas Federatīvajā Republikā sabiedrībai īpaši svarīgus notikumus (īpaši svarīgus notikumus) drīkst pārraidīt kodētā veidā maksas televīzijā tikai tādā gadījumā, ja televīzijas raidorganizācija vai trešā puse, ievērojot piemērotus nosacījumus, nodrošina, ka attiecīgo notikumu tajā pašā laikā vai, ja tas nav iespējams tāpēc, ka vairāki notikumi norisinās vienlaikus, mazliet vēlākā ierakstā pārraida brīvi un vispārēji pieejams televīzijas kanāls. Ja puses nevar vienoties par piemērotiem nosacījumiem, tās saskaņā ar Civilprocedūras kodeksa 1025. et seq. iedaļām piekrīt arbitrāžas procedūrai, kam jānotiek pietiekami laicīgi pirms notikuma norises sākuma. Ja puses nevar vienoties par arbitrāžas procedūru, televīzijas raidorganizācija vai trešā puse pamato šādas nespējas iemeslus, un 1. punktā minētā pārraide, ievērojot piemērotus nosacījumus, tiek atzīta par neiespējamu. Par vispārēji pieejamiem televīzijas kanāliem uzskata tikai tādus kanālus, kurus var uztvert vairāk nekā divas trešdaļas mājsaimniecību.
         2.   Saskaņā ar šiem noteikumiem īpaši svarīgi ir šādi notikumi:

                     1.

                     Vasaras un ziemas olimpiskās spēles.

                     2.

                     Visas Eiropas futbola čempionāta un Pasaules futbola kausa izcīņas spēles, kurās piedalās Vācijas valsts izlase, kā arī šo turnīru atklāšanas, pusfināla un fināla spēles neatkarīgi no tā, vai tajās piedalās Vācijas izlase.

                     3.

                     Vācijas FA kausa izcīņas pusfināla un fināla spēles.

                     4.

                     Vācijas valsts futbola izlases spēles pašu mājās un ārvalstīs.

                     5.

                     Ikviena Eiropas futbola klubu sacensību (Čempionu līgas sacensības, UEFA kausa izcīņa) fināla spēle, kurā piedalās Vācijas klubi.

               Ja īpaši svarīgi notikumi sastāv no vairākiem atsevišķiem notikumiem, katru atsevišķo notikumu uzskata par īpaši svarīgu notikumu. Notikumus var iekļaut šo noteikumu sarakstā vai izslēgt no tā tikai saskaņā ar visu federālo zemju vienošanos.”


title: 2011/243/ES: Padomes Lēmums ( 2011. gada 11. aprīlis ), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli no Itālijas

text:
               16.4.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 102/32

         PADOMES LĒMUMS
   (2011. gada 11. aprīlis),
   ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli no Itālijas
   (2011/243/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 305. pantu,
   ņemot vērā Itālijas valdības priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2009. gada 22. decembrī un 2010. gada 18. janvārī pieņēma Lēmumu 2009/1014/ES (1) un Lēmumu 2010/29/ES (2), ar ko laikposmam no 2010. gada 26. janvāra līdz 2015. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus.

               (2)

               Pēc Riccardo VENTRE kunga pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies viena Reģionu komitejas locekļa vieta,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo uz atlikušo pilnvaru laiku līdz 2015. gada 25. janvārim Reģionu komitejā atkārtoti ieceļ par locekli:

               —

                  Riccardo VENTRE kungu, Assessore del Comune di Piana di Monte Verna (pilnvaru maiņa).

         2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Luksemburgā, 2011. gada 11. aprīlī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         PINTÉR S.

      (1)  OV L 348, 29.12.2009., 22. lpp.

      (2)  OV L 12, 19.1.2010., 11. lpp.