title: Padomes Lēmums 2005/191/KĀDP (2004. gada 18. oktobris) par nolīgumu noslēgšanu starp Eiropas Savienību un Islandes Republiku, Norvēģijas Karalisti un Rumāniju, lai izveidotu sistēmu Islandes Republikas, Norvēģijas Karalistes un Rumānijas līdzdalībai Eiropas Savienības krīzes pārvarēšanas operācijās

text:
               14.3.2005

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 67/1

         PADOMES LĒMUMS 2005/191/KĀDP
   (2004. gada 18. oktobris)
   par nolīgumu noslēgšanu starp Eiropas Savienību un Islandes Republiku, Norvēģijas Karalisti un Rumāniju, lai izveidotu sistēmu Islandes Republikas, Norvēģijas Karalistes un Rumānijas līdzdalībai Eiropas Savienības krīzes pārvarēšanas operācijās
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 24. pantu,
   ņemot vērā prezidentvalsts ieteikumu,
   tā kā:

               (1)

               Nosacījumi trešo valstu līdzdalībai ES vadītajās krīzes pārvarēšanas operācijās būtu jānosaka nolīgumā, ar ko izveido sistēmu tādai iespējamai turpmākai līdzdalībai, atsevišķi neizstrādājot nosacījumus katrai attiecīgajai operācijai.

               (2)

               Saskaņā ar Padomes 2004. gada 23. februārī doto atļauju prezidentvalsts ar Ģenerālsekretāra/Augstā pārstāvja palīdzību ir apspriedusi nolīgumus starp Eiropas Savienību un Islandes Republiku, Norvēģijas Karalisti un Rumāniju, ar ko izveido sistēmu Islandes Republikas, Norvēģijas Karalistes un Rumānijas līdzdalībai Eiropas Savienības krīzes pārvarēšanas operācijās.

               (3)

               Minētie nolīgumi būtu jāapstiprina,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Eiropas Savienības vārdā apstiprina nolīgumus starp Eiropas Savienību un Islandes Republiku, Norvēģijas Karalisti un Rumāniju, ar ko izveido sistēmu Islandes Republikas, Norvēģijas Karalistes un Rumānijas līdzdalībai Eiropas Savienības krīzes pārvarēšanas operācijās.
   Nolīgumu teksti ir pievienoti šim lēmumam.
   2. pants
   Padomes priekšsēdētājs ar šo ir pilnvarots izraudzīties personu, kas ir tiesīga parakstīt šos nolīgumus, lai padarītu tos saistošus Eiropas Savienībai.
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
   4. pants
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Luksemburgā, 2004. gada 18. oktobrī.

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         C. VEERMAN

   NOLĪGUMS
   starp Eiropas Savienību un Islandes Republiku, ar ko izveido sistēmu Islandes Republikas līdzdalībai Eiropas Savienības krīzes pārvarēšanas operācijas
   EIROPAS SAVIENĪBA,
   no vienas puses, un
   ISLANDES REPUBLIKA,
   no otras puses,
   še turpmāk – “Puses”,
   tā kā:

               (1)

               Eiropas Savienība (ES) var nolemt veikt darbības krīzes pārvarēšanas jomā.

               (2)

               Eiropas Savienība izlems, vai aicināt trešās valstis piedalīties ES krīzes pārvarēšanas operācijā. Islandes Republika var pieņemt Eiropas Savienības aicinājumu un piedāvāt savu palīdzību. Tādā gadījumā Eiropas Savienība izšķirsies par to, vai pieņemt Islandes Republikas piedāvāto palīdzību.

               (3)

               Ja Eiropas Savienība nolemj veikt militāro krīzes pārvarēšanas operāciju, izmantojot NATO līdzekļus un militārās spējas, Islandes Republika var izteikt savu nodomu piedalīties operācijā.

               (4)

               Briseles Eiropadome 2002. gada 24. un 25. oktobrī vienojusies par to, kā īstenot Nicas Eiropadomes 2000. gada 7. līdz 9. decembrī pieņemtos noteikumus par to Eiropas NATO locekļu iesaistīšanos ES vadītajā krīzes pārvarēšanā, kuras nav ES dalībvalstis.

               (5)

               Nosacījumi Islandes Republikas līdzdalībai ES krīzes pārvarēšanas operācijās būtu jānosaka nolīgumā, ar ko izveido sistēmu šādai iespējamai turpmākai līdzdalībai, nevis izstrādājot nosacījumus katrai operācijai atsevišķi.

               (6)

               Tādam nolīgumam nevajadzētu skart Eiropas Savienības lēmumu pieņemšanas autonomiju, kā arī nevajadzētu skart to, ka Islandes Republika atsevišķi pieņem katru lēmumu piedalīties ES krīzes pārvarēšanas operācijā.

               (7)

               Tādam nolīgumam būtu jāattiecas tikai uz turpmākām ES krīzes pārvarēšanas operācijām, un tam nevajadzētu skart iespējamos spēkā esošos nolīgumus, kas reglamentē Islandes Republikas līdzdalību jau izvērstajā ES krīzes pārvarēšanas operācijā,

         IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.
   I IEDAĻA
   VISPĀRĪGIE NOTEIKUMI
   1. pants
   Lēmumi attiecībā uz līdzdalību
   1.   Pēc Eiropas Savienības lēmuma aicināt Islandes Republiku piedalīties ES krīzes pārvarēšanas operācijā un pēc tam, kad Islandes Republika ir nolēmusi piedalīties, Islandes Republika sniedz informāciju par piedāvāto palīdzību Eiropas Savienībai.
   2.   Ja Eiropas Savienība nolēmusi veikt militāro krīzes pārvarēšanas operāciju, izmantojot NATO līdzekļus un militārās spējas, Islandes Republika ziņos Eiropas Savienībai par jebkuru nodomu piedalīties operācijā un pēc tam sniegs informāciju par jebkuru piedāvāto palīdzību.
   3.   Eiropas Savienība Islandes Republikas palīdzību novērtē, apspriežoties ar Islandes Republiku.
   4.   Eiropas Savienība Islandes Republikai, cik ātri vien iespējams, sniedz informāciju par iespējamo ieguldījumu operācijas kopējo izmaksu finansēšanā, lai palīdzētu Islandes Republikai izstrādāt savu piedāvājumu.
   5.   Eiropas Savienība Islandes Republikai ar vēstuli ziņo par novērtēšanas iznākumu, lai nodrošinātu Islandes Republikas līdzdalību saskaņā ar šo nolīgumu.
   2. pants
   Sistēma
   1.   Saskaņā ar šā nolīguma noteikumiem un jebkuriem nepieciešamiem īstenošanas pasākumiem Islandes Republika iesaistās Vienotās rīcības īstenošanā, ar ko Eiropas Savienības Padome nolemj, ka ES veiks krīzes pārvarēšanas operāciju, kā arī jebkuras tādas vienotās rīcības vai lēmuma īstenošanā, kuru Eiropas Savienības Padome pieņem, lai pagarinātu ES krīzes pārvarēšanas operācijas termiņu.
   2.   Islandes Republikas ieguldījums ES krīzes pārvarēšanas operācijā neskar Eiropas Savienības lēmumu pieņemšanas autonomiju.
   3. pants
   Personāla un bruņoto spēku statuss
   1.   To personāla statusu, kuru Islandes Republika norīko ES civilās krīzes pārvarēšanas operācijas darbā, un/vai to bruņoto spēku statusu, kurus Islandes Republika nosūta uz ES militāro krīzes pārvarēšanas operāciju, reglamentē nolīgums, kas attiecas uz bruņoto spēku/misijas statusu un ko noslēdz Eiropas Savienība un valsts/valstis, kurā/kurās operāciju veic, ja tāds nolīgums pastāv.
   2.   Tā personāla statusu, kuru nosūta uz štābu vai uz komandgrupām, kas atrodas ārpus valsts(-īm), kurā(-ās) notiek ES krīzes pārvarēšanas operācija, reglamentē noteikumi, par ko vienojušies attiecīgie štābi un komandgrupas un Islandes Republika.
   3.   Neskarot 1. punktā minēto nolīgumu par bruņoto spēku/misijas statusu, personāls, kas piedalās ES krīzes pārvarēšanas operācijā, paliek Islandes Republikas jurisdikcijā.
   4.   Islandes Republika ir atbildīga par visu to prasību izskatīšanu, kas saistītas ar līdzdalību ES krīzes pārvarēšanas operācijā un ko iesniedz tās personāls vai kas attiecas uz tās personālu. Islandes Republika ir atbildīga par jebkuras lietas ierosināšanu un jo īpaši par tiesvedības vai disciplināro procedūru sākšanu pret jebkuru tās personāla pārstāvi saskaņā ar tās normatīvajiem aktiem.
   5.   Islandes Republika apņemas nākt klajā ar deklarāciju par atteikšanos no prasībām pret jebkuru valsti, kas piedalās ES krīzes pārvarēšanas operācijā, kurā piedalās arī Islandes Republika, un apņemas to darīt līdz ar šā nolīguma parakstīšanu. Šā nolīguma pielikumā pievienots šādas deklarācijas paraugs.
   6.   Eiropas Savienības dalībvalstis apņemas nākt klajā ar deklarāciju par atteikšanos no prasībām, kas ir saistītas ar jebkuru Islandes Republikas turpmāku līdzdalību ES krīzes pārvarēšanas operācijā, un apņemas to darīt līdz ar šā nolīguma parakstīšanu. Šā nolīguma pielikumā pievienots šādas deklarācijas paraugs.
   4. pants
   Klasificēta informācija
   1.   Islandes Republika veic visus atbilstīgus pasākumus, lai nodrošinātu ES klasificētas informācijas aizsardzību saskaņā ar Eiropas Savienības Padomes drošības reglamentu, kas ietverts Padomes 2001. gada 19. marta Lēmumā 2001/264/EK (1), un saskaņā ar turpmākajām norādēm, ko sniedz kompetentās iestādes, tostarp ES operācijas komandieris attiecībā uz ES militāro krīzes pārvarēšanas operāciju vai ES misijas vadītājs attiecībā uz ES civilo krīzes pārvarēšanas operāciju.
   2.   Ja ES un Islandes Republika ir noslēgušas nolīgumu par klasificētās informācijas apmaiņai piemērojamajām drošības procedūrām, šāda nolīguma noteikumus piemēro saistībā ar ES krīzes pārvarēšanas operāciju.
   II IEDAĻA
   NOTEIKUMI PAR LĪDZDALĪBU ES CIVILAJĀS KRĪZES PĀRVARĒŠANAS OPERĀCIJĀS
   5. pants
   Personāls, ko norīko uz ES civilo krīzes pārvarēšanas operāciju
   1.   Islandes Republika nodrošina to, ka personāls, ko tā norīko uz ES civilo krīzes pārvarēšanas operāciju, veic savus pienākumus atbilstīgi

               —

               Vienotajai rīcībai un tās vēlākajiem grozījumiem, kā minēts šā nolīguma 2. panta 1. punktā,

               —

               operācijas plānam,

               —

               īstenošanas pasākumiem.

         2.   Islandes Republika laikus informē ES civilās krīzes pārvarēšanas operācijas misijas vadītāju un Eiropas Savienības Padomes Ģenerālsekretariātu par visām pārmaiņām saistībā ar savu ieguldījumu ES civilajā krīzes pārvarēšanas operācijā.
   3.   Kompetentā Islandes Republikas iestāde personālam, ko norīko ES civilās krīzes pārvarēšanas operācijas darbā, veic medicīnisko pārbaudi un vakcināciju un izsniedz uzziņu, kas apliecina dienestam derīgu veselības stāvokli. Personāls, ko norīko ES civilās krīzes pārvarēšanas operācijas darbā, uzrāda šādas uzziņas kopiju.
   6. pants
   Komandķēde
   1.   Islandes Republikas norīkotais personāls veic pienākumus un darbojas vienīgi ES civilās krīzes pārvarēšanas operācijas interesēs.
   2.   Viss personāls paliek pilnīgā savas valsts iestāžu pakļautībā.
   3.   Valsts iestādes nodod operatīvo kontroli ES civilās krīzes pārvarēšanas operācijas misijas vadītāja pārziņā, kurš īsteno pavēles tiesības, izmantojot pavēles un kontroles hierarhijas struktūru.
   4.   Misijas vadītājs vada ES civilo krīzes pārvarēšanas operāciju un uzņemas organizēt tās ikdienas pārvaldību.
   5.   Islandes Republikai ir tādas pašas tiesības un pienākumi attiecībā uz operatīvo ikdienas vadību kā Eiropas Savienības dalībvalstīm, kas piedalās operācijā, saskaņā ar šā nolīguma 2. panta 1. punktā minētajiem tiesību instrumentiem.
   6.   ES civilās krīzes pārvarēšanas operācijas misijas vadītājs ir atbildīgs par ES civilās krīzes pārvarēšanas operācijas personāla disciplīnas kontroli. Vajadzības gadījumā disciplinārlietu ierosina attiecīgā valsts iestāde.
   7.   Islandes Republika ieceļ Nacionālā Kontingenta Kontaktpunktu (NKK), kas pārstāv tās nacionālo kontingentu operācijas laikā. NKK ES civilās krīzes pārvarēšanas operācijas misijas vadītājam sniedz ziņojumus par attiecīgās valsts jautājumiem un ir atbildīgs par operācijas kontingenta ikdienas disciplīnu.
   8.   Lēmumu izbeigt operāciju pieņem Eiropas Savienība pēc apspriešanās ar Islandes Republiku, ja Islandes Republika joprojām sniedz ieguldījumu ES civilajā krīzes pārvarēšanas operācijā tās izbeigšanas dienā.
   7. pants
   Finansiālie aspekti
   1.   Islandes Republika uzņemas visas izmaksas, kas saistītas ar tās līdzdalību operācijā un kas nav izmaksas, ko sedz no kopīgā finansējuma, kā paredzēts operācijas darbības budžetā. Tas neskar 8. pantu.
   2.   Ja noticis nāves gadījums, gūti ievainojumi, radīti zaudējumi vai noticis kaitējums fiziskām vai juridiskām personām no valsts(-īm), kurā(-ās) veic operāciju, Islandes Republika gadījumos, ja ir konstatēta tās atbildība, izmaksā kompensāciju saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti nolīgumā par misijas statusu, ja tas ir pieejams, kā minēts šā nolīguma 3 panta 1. punktā.
   8. pants
   Iemaksa darbības budžetā
   1.   Islandes Republika piedalās ES civilās krīzes pārvarēšanas operācijas darbības budžeta finansēšanā.
   2.   Islandes Republikas iemaksa ES civilās krīzes pārvarēšanas operācijas darbības budžetā ir zemākā no šādām divām summām:

               a)

               tā bāzes finansējuma daļa, kas atbilst Islandes Republikas NKI attiecībai pret visu to valstu NKI kopsummu, kuras veic iemaksas operācijas darbības budžetā;
               vai

               b)

               tā darbības budžeta bāzes finansējuma daļa, kas atbilst to Islandes Republikas personāla locekļu skaitam, kuri piedalās operācijā, attiecībā pret visu to valstu personāla locekļu skaitu, kuras piedalās operācijā.

         3.   Neatkarīgi no 1. un 2. punkta, Islandes Republika nepiedalās Eiropas Savienības dalībvalstu personāla dienas naudas finansēšanā.
   4.   Neatkarīgi no 1. punkta, Eiropas Savienība trešās valstis principā atbrīvo no finanšu ieguldījuma konkrētā ES civilajā krīzes pārvarēšanas operācijā, ja:

               a)

               Eiropas Savienība nolemj, ka trešā valsts, kas piedalās operācijā, nodrošina svarīgu ieguldījumu, kas ir būtisks faktors operācijas sekmīgai darbībai;
               vai

               b)

               tās trešās valsts, kas piedalās operācijā, NKI uz vienu iedzīvotāju nepārsniedz jebkuras Eiropas Savienības dalībvalsts NKI uz vienu iedzīvotāju.

         5.   ES civilās krīzes pārvarēšanas operācijas misijas vadītājs un Islandes Republikas attiecīgais administratīvais dienests noslēdz vienošanos saistībā ar Islandes Republikas iemaksām ES civilās krīzes pārvarēšanas operācijas darbības budžetā, paredzot šo maksājumu praktisko kārtību. Šāda vienošanās inter alia ietver noteikumus par:

               a)

               attiecīgo summu;

               b)

               iemaksas maksāšanas kārtību;

               c)

               revīzijas procedūru.

         III IEDAĻA
   NOTEIKUMI PAR LĪDZDALĪBU ES MIITĀRAJĀS KRĪZES PĀRVARĒŠANAS OPERĀCIJĀS
   9. pants
   Līdzdalība ES militārajās krīzes pārvarēšanas operācijās
   1.   Islandes Republika nodrošina, ka tās bruņotie spēki un personāls, kas piedalās ES militārajā krīzes pārvarēšanas operācijā, veic savus pienākumus atbilstīgi

               —

               Vienotajai rīcībai un tās vēlākajiem grozījumiem, kā minēts šā nolīguma 2. panta 1. punktā,

               —

               operācijas plānam,

               —

               īstenošanas pasākumiem.

         2.   Islandes Republikas norīkotais personāls veic pienākumus un darbojas vienīgi ES militārās krīzes pārvarēšanas operācijas interesēs.
   3.   Islandes Republika laikus informē ES operācijas komandieri par jebkurām pārmaiņām attiecībā uz savu līdzdalību operācijā.
   10. pants
   Komandķēde
   1.   Visi bruņotie spēki un personāls, kas piedalās ES militārajā krīzes pārvarēšanas operācijā, paliek pilnīgā savas valsts iestāžu pakļautībā.
   2.   Valsts iestādes nodod savu bruņoto spēku un personāla operatīvo un taktisko vadību un/vai kontroli ES operācijas komandierim. ES operācijas komandierim ir tiesības savas pilnvaras deleģēt.
   3.   Islandes Republikai ir tādas pašas tiesības un pienākumi attiecībā uz operatīvo ikdienas vadību kā Eiropas Savienības dalībvalstīm, kas piedalās operācijā.
   4.   ES operācijas komandieris pēc apspriešanās ar Islandes Republiku drīkst jebkurā laikā pieprasīt Islandes Republikas palīdzības atsaukšanu.
   5.   Islandes Republika ieceļ vecāko pārstāvi (VP), kas pārstāv tās nacionālo kontingentu ES militārajā krīzes pārvarēšanas operācijā. VP apspriežas ar ES spēku komandieri par visiem jautājumiem, kas skar operāciju, un ir atbildīgs par operācijas kontingenta ikdienas disciplīnu.
   11. pants
   Finansiālie aspekti
   1.   Neskarot 12. pantu, Islandes Republika uzņemas visas izmaksas, kas saistītas ar tās līdzdalību operācijā un kas nav izmaksas, ko sedz no kopīgā finansējuma, kā paredzēts šā nolīguma 2. panta 1. punktā minētajos tiesību instrumentos, kā arī Padomes Lēmumā 2004/197/KĀDP (2004. gada 23. februāris), ar ko izveido mehānismu tādu Eiropas Savienības operāciju kopējo izmaksu finansēšanas pārvaldībai, kas skar militārus vai aizsardzības aspektus (2).
   2.   Ja noticis nāves gadījums, gūti ievainojumi, radīti zaudējumi vai noticis kaitējums fiziskām vai juridiskām personām no valsts(-īm), kurā(-ās) veic operāciju, Islandes Republika gadījumos, ja ir konstatēta tās atbildība, izmaksā kompensāciju saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti nolīgumā par bruņoto spēku statusu, ja tas ir pieejams, kā minēts šā nolīguma 3. panta 1. punktā.
   12. pants
   Iemaksa kopējo izmaksu finansējumā
   1.   Islandes Republika piedalās ES militārās krīzes pārvarēšanas operācijas kopējo izmaksu finansēšanā.
   2.   Islandes Republikas iemaksa kopējo izmaksu finansējumā ir zemākā no šādām divām summām:

               a)

               kopējo izmaksu bāzes finansējuma daļa, kas atbilst Islandes Republikas NKI attiecībai pret visu to valstu NKI kopsummu, kuras piedalās operācijas kopējo izmaksu finansējumā;
               vai

               b)

               kopējo izmaksu bāzes finansējuma daļa, kas atbilst to Islandes Republikas personāla locekļu skaita, kuri piedalās operācijā, attiecībai pret visu to valstu personāla locekļu skaitu, kuras piedalās operācijā.

         Aprēķinot 2. punkta b) apakšpunktā minēto summu, ja Islandes Republika nosūta personālu tikai uz operācijas vai bruņoto spēku štābu, izmanto tās personāla locekļu skaitu attiecību pret attiecīgā štāba personāla locekļu kopskaitu. Citādi izmanto visu personāla locekļu, kurus nosūta Islandes Republika, skaita attiecību pret visa operācijas personāla locekļu kopskaitu.
   3.   Neatkarīgi no 1. punkta, Eiropas Savienība trešās valstis principā atbrīvo no iemaksām kopējo izmaksu finansējumā konkrētā ES militārajā krīzes pārvarēšanas operācijā, ja:

               a)

               Eiropas Savienība nolemj, ka trešā valsts, kas piedalās operācijā, nodrošina svarīgu ieguldījumu līdzekļos un/vai spējās, kas ir būtiski faktori operācijas sekmīgai darbībai;
               vai

               b)

               tās trešās valsts NKI uz vienu iedzīvotāju, kas piedalās operācijā, nepārsniedz jebkuras Eiropas Savienības dalībvalsts NKI uz vienu iedzīvotāju.

         4.   Islandes Republikas kompetentās administratīvās iestādes noslēdz vienošanos ar administratoru, kas paredzēts Lēmumā 2004/197/KĀDP (2004. gada 23. februāris), ar ko izveido mehānismu tādu Eiropas Savienības operāciju kopējo izmaksu finansēšanas pārvaldībai, kas skar militārus vai aizsardzības aspektus. Šī vienošanās inter alia ietver noteikumus par:

               a)

               attiecīgo summu;

               b)

               iemaksas maksāšanas kārtību;

               c)

               revīzijas procedūru.

         IV IEDAĻA
   NOBEIGUMA NOTEIKUMI
   13. pants
   Nolīguma īstenošanas pasākumi
   Neskarot 8. panta 5. punktā un 12. panta 4. punktā minētos noteikumus, Eiropas Savienības Padomes ģenerālsekretārs, Augstais pārstāvis kopējās ārpolitikas un drošības politikas lietās un Islandes Republikas kompetentās iestādes vienojas par tehniskiem un administratīviem pasākumiem šā nolīguma īstenošanai.
   14. pants
   Noteikumu neievērošana
   Ja kāda no Pusēm neievēro tās saistības, kas noteiktas iepriekš minētajos pantos, otrai Pusei ir tiesības izbeigt šā nolīguma darbību, par to paziņojot vienu mēnesi iepriekš.
   15. pants
   Domstarpību izšķiršana
   Domstarpības par šā nolīguma interpretāciju vai piemērošanu Puses savstarpēji izšķir ar diplomātiskajiem līdzekļiem.
   16. pants
   Spēkā stāšanās
   1.   Šis nolīgums stājas spēkā pirmā mēneša pirmajā dienā pēc tam, kad Puses paziņojušas viena otrai par šim nolūkam vajadzīgo iekšējo procedūru pabeigšanu.
   2.   Šo nolīgumu provizoriski piemēro no tā parakstīšanas dienas.
   3.   Šo nolīgumu pārskata ne vēlāk kā 2008. gada 1. jūnijā un pēc tam vismaz reizi trijos gados.
   4.   Šo nolīgumu var grozīt, pamatojoties uz Pušu savstarpēju rakstisku vienošanos.
   5.   Šo nolīgumu jebkāda no Pusēm var denonsēt, rakstiski paziņojot par denonsēšanu otrai Pusei. Šāda denonsēšana stājas spēkā sešus mēnešus pēc tam, kad otra Puse ir saņēmusi paziņojumu par denonsēšanu.

      Sastādīts Briselē, 2005. gada 21. februāris, angļu valodā četros eksemplāros.

            Eiropas Savienības vārdā –

            Islandes Republikas vārdā –

      (1)  OV L 101, 11.4.2001., 1. lpp.

      (2)  OV L 63, 28.2.2004., 68. lpp.
   PIELIKUMS
   DEKLARĀCIJU TEKSTS
   EIROPAS SAVIENĪBAS DALĪBVALSTU DEKLARĀCIJA
   Piemērojot ES Vienoto rīcību par ES krīzes pārvarēšanas operāciju, kurā piedalās Islandes Republika, ES dalībvalstis centīsies, ciktāl pieļauj to iekšējā tiesību sistēma, cik vien iespējams atteikties no prasībām pret Islandes Republiku to personāla ievainošanas vai nāves gadījumā vai gadījumā, ja tām ir radīti zaudējumi vai bojāts to īpašums, ko izmanto ES krīzes pārvarēšanas operācijas darbībai, ja šāds ievainojums, nāve, zaudējums vai bojājums:

               —

               radies Islandes Republikas personāla darbības dēļ, pildot pienākumus saistībā ar ES krīzes pārvarēšanas operāciju, izņemot rupjas nolaidības vai tīša pārkāpuma gadījumā,
               vai

               —

               radies, izmantojot jebkādu īpašumu, kas pieder Islandes Republikai, ja šis īpašums izmantots saistībā ar operāciju, izņemot gadījumus, kad ES krīzes pārvarēšanas operācijas Islandes Republikas personāls, kas izmanto šo īpašumu, ir vainojams rupjā nolaidībā vai tīšā pārkāpumā.

         ISLANDES REPUBLIKAS DEKLARĀCIJA
   Piemērojot ES Vienoto rīcību par ES krīzes pārvarēšanas operāciju, Islandes Republika centīsies, ciktāl pieļauj tās iekšējā tiesību sistēma, cik vien iespējams atteikties no prasībām pret jebkuru citu valsti, kas iesaistīta ES krīzes pārvarēšanas operācijā, Islandes Republikas personāla ievainošanas vai nāves gadījumā vai gadījumā, ja Islandes Republikai ir radīti zaudējumi vai bojāts tās īpašums, ko izmanto ES krīzes pārvarēšanas operācijas darbībai, ja šāds ievainojums, nāve, zaudējums vai bojājums:

               —

               radies personāla darbības dēļ, pildot pienākumus saistībā ar ES krīzes pārvarēšanas operāciju, izņemot rupjas nolaidības vai tīša pārkāpuma gadījumā,
               vai

               —

               radies, izmantojot jebkādu īpašumu, kas pieder valstīm, kuras piedalās ES krīzes pārvarēšanas operācijā, ja šis īpašums ir izmantots saistībā ar operāciju, izņemot gadījumus, kad ES krīzes pārvarēšanas operācijas personāls, kas izmanto šo īpašumu, ir vainojams rupjā nolaidībā vai tīšā pārkāpumā.

         NOLĪGUMS
   starp Eiropas Savienību un Norvēģijas Karalisti, ar ko izveido sistēmu Norvēģijas Karalistes līdzdalībai Eiropas Savienības krīzes pārvarēšanas operācijās
   EIROPAS SAVIENĪBA,
   no vienas puses, un
   NORVĒĢIJAS KARALISTE,
   no otras puses,
   še turpmāk – “Puses”,
   tā kā:

               (1)

               Eiropas Savienība (ES) var nolemt veikt darbības krīzes pārvarēšanas jomā.

               (2)

               Eiropas Savienība izlems, vai aicināt trešās valstis piedalīties ES krīzes pārvarēšanas operācijā. Norvēģijas Karaliste var pieņemt Eiropas Savienības aicinājumu un piedāvāt savu palīdzību. Tādā gadījumā Eiropas Savienība izšķirsies par to, vai pieņemt Norvēģijas Karalistes piedāvāto palīdzību.

               (3)

               Ja Eiropas Savienība nolemj veikt militāro krīzes pārvarēšanas operāciju, izmantojot NATO līdzekļus un militārās spējas, Norvēģijas Karaliste var izteikt savu nodomu piedalīties operācijā.

               (4)

               Briseles Eiropadome 2002. gada 24. un 25. oktobrī vienojusies par to, kā īstenot Nicas Eiropadomes 2000. gada 7. līdz 9. decembrī pieņemtos noteikumus par to Eiropas NATO locekļu iesaistīšanos ES vadītajā krīzes pārvarēšanā, kuras nav ES dalībvalstis.

               (5)

               Nosacījumi Norvēģijas Karalistes līdzdalībai ES krīzes pārvarēšanas operācijās būtu jānosaka nolīgumā, ar ko izveido sistēmu šādai iespējamai turpmākai līdzdalībai, nevis izstrādājot nosacījumus katrai operācijai atsevišķi.

               (6)

               Tādam nolīgumam nevajadzētu skart Eiropas Savienības lēmumu pieņemšanas autonomiju, kā arī nevajadzētu skart to, ka Norvēģijas Karaliste atsevišķi pieņem katru lēmumu piedalīties ES krīzes pārvarēšanas operācijā.

               (7)

               Tādam nolīgumam būtu jāattiecas tikai uz turpmākām ES krīzes pārvarēšanas operācijām, un tam nevajadzētu skart iespējamos spēkā esošos nolīgumus, kas reglamentē Norvēģijas Karalistes līdzdalību jau izvērstajā ES krīzes pārvarēšanas operācijā,

         IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.
   I IEDAĻA
   VISPĀRĪGIE NOTEIKUMI
   1. pants
   Lēmumi attiecībā uz līdzdalību
   1.   Pēc Eiropas Savienības lēmuma aicināt Norvēģijas Karalisti piedalīties ES krīzes pārvarēšanas operācijā un pēc tam, kad Norvēģijas Karaliste ir nolēmusi piedalīties, Norvēģijas Karaliste sniedz informāciju par piedāvāto palīdzību Eiropas Savienībai.
   2.   Ja Eiropas Savienība nolēmusi veikt militāro krīzes pārvarēšanas operāciju, izmantojot NATO līdzekļus un militārās spējas, Norvēģijas Karaliste ziņos Eiropas Savienībai par jebkuru nodomu piedalīties operācijā un pēc tam sniegs informāciju par jebkuru piedāvāto palīdzību.
   3.   Eiropas Savienība Norvēģijas Karalistes palīdzību novērtē, apspriežoties ar Norvēģijas Karalisti.
   4.   Eiropas Savienība Norvēģijas Karalistei, cik ātri vien iespējams, sniedz informāciju par iespējamo ieguldījumu operācijas kopējo izmaksu finansēšanā, lai palīdzētu Norvēģijas Karalistei izstrādāt savu piedāvājumu.
   5.   Eiropas Savienība Norvēģijas Karalistei ar vēstuli ziņo par novērtēšanas iznākumu, lai nodrošinātu Norvēģijas Karalistes līdzdalību saskaņā ar šo nolīgumu.
   2. pants
   Sistēma
   1.   Saskaņā ar šā nolīguma noteikumiem un jebkuriem nepieciešamiem īstenošanas pasākumiem Norvēģijas Karaliste iesaistās Vienotās rīcības īstenošanā, ar ko Eiropas Savienības Padome nolemj, ka ES veiks krīzes pārvarēšanas operāciju, kā arī jebkuras tādas vienotās rīcības vai lēmuma īstenošanā, kuru Eiropas Savienības Padome pieņem, lai pagarinātu ES krīzes pārvarēšanas operācijas termiņu.
   2.   Norvēģijas Karalistes ieguldījums ES krīzes pārvarēšanas operācijā neskar Eiropas Savienības lēmumu pieņemšanas autonomiju.
   3. pants
   Personāla un bruņoto spēku statuss
   1.   To personāla statusu, kuru Norvēģijas Karaliste norīko ES civilās krīzes pārvarēšanas operācijas darbā, un/vai to bruņoto spēku statusu, kurus Norvēģijas Karaliste nosūta uz ES militāro krīzes pārvarēšanas operāciju, reglamentē nolīgums, kas attiecas uz bruņoto spēku/misijas statusu un ko noslēdz Eiropas Savienība un valsts/valstis, kurā/kurās operāciju veic, ja tāds nolīgums pastāv.
   2.   Tā personāla statusu, kuru nosūta uz štābu vai uz komandgrupām, kas atrodas ārpus valsts(-īm), kurā(-ās) notiek ES krīzes pārvarēšanas operācija, reglamentē noteikumi, par ko vienojušies attiecīgie štābi un komandgrupas un Norvēģijas Karaliste.
   3.   Neskarot 1. punktā minēto nolīgumu par bruņoto spēku/misijas statusu, personāls, kas piedalās ES krīzes pārvarēšanas operācijā, paliek Norvēģijas Karalistes jurisdikcijā.
   4.   Norvēģijas Karaliste ir atbildīga par visu to prasību izskatīšanu, kas saistītas ar līdzdalību ES krīzes pārvarēšanas operācijā un ko iesniedz tās personāls vai kas attiecas uz tās personālu. Norvēģijas Karaliste ir atbildīga par jebkuras lietas ierosināšanu, un jo īpaši par tiesvedības vai disciplināro procedūru sākšanu pret jebkuru tās personāla pārstāvi saskaņā ar tās normatīvajiem aktiem.
   5.   Norvēģijas Karaliste apņemas nākt klajā ar deklarāciju par atteikšanos no prasībām pret jebkuru valsti, kas piedalās ES krīzes pārvarēšanas operācijā, kurā piedalās arī Norvēģijas Karaliste, un apņemas to darīt līdz ar šā nolīguma parakstīšanu. Šā nolīguma pielikumā pievienots šādas deklarācijas paraugs.
   6.   Eiropas Savienības dalībvalstis apņemas nākt klajā ar deklarāciju par atteikšanos no prasībām, kas saistītas ar jebkuru Norvēģijas Karalistes turpmāku līdzdalību ES krīzes pārvarēšanas operācijā, un apņemas to darīt līdz ar šā nolīguma parakstīšanu. Šā nolīguma pielikumā pievienots šādas deklarācijas paraugs.
   4. pants
   Klasificēta informācija
   1.   Norvēģijas Karaliste veic visus atbilstīgus pasākumus, lai nodrošinātu ES klasificētas informācijas aizsardzību saskaņā ar Eiropas Savienības Padomes drošības reglamentu, kas ietverts Padomes 2001. gada 19. marta Lēmumā 2001/264/EK (1), un saskaņā ar turpmākajām norādēm, ko sniedz kompetentās iestādes, tostarp ES operācijas komandieris attiecībā uz ES militāro krīzes pārvarēšanas operāciju vai ES misijas vadītājs attiecībā uz ES civilo krīzes pārvarēšanas operāciju.
   2.   Ja ES un Norvēģijas Karaliste ir noslēgušas nolīgumu par klasificētās informācijas apmaiņai piemērojamajām drošības procedūrām, šāda nolīguma noteikumus piemēro saistībā ar ES krīzes pārvarēšanas operāciju.
   II IEDAĻA
   NOTEIKUMI PAR LĪDZDALĪBU ES CIVILAJĀS KRĪZES PĀRVARĒŠANAS OPERĀCIJĀS
   5. pants
   Personāls, ko norīko uz ES civilo krīzes pārvarēšanas operāciju
   1.   Norvēģijas Karaliste nodrošina to, ka personāls, ko tā norīko uz ES civilo krīzes pārvarēšanas operāciju, veic savus pienākumus atbilstīgi

               —

               Vienotajai rīcībai un tās vēlākajiem grozījumiem, kā minēts šā nolīguma 2. panta 1. punktā,

               —

               operācijas plānam,

               —

               īstenošanas pasākumiem.

         2.   Norvēģijas Karaliste laikus informē ES civilās krīzes pārvarēšanas operācijas misijas vadītāju un Eiropas Savienības Padomes Ģenerālsekretariātu par visām pārmaiņām saistībā ar savu ieguldījumu ES civilajā krīzes pārvarēšanas operācijā.
   3.   Kompetentā Norvēģijas Karalistes iestāde personālam, ko norīko ES civilās krīzes pārvarēšanas operācijas darbā, veic medicīnisko pārbaudi un vakcināciju un izsniedz uzziņu, kas apliecina dienestam derīgu veselības stāvokli. Personāls, ko norīko ES civilās krīzes pārvarēšanas operācijas darbā, uzrāda šādas uzziņas kopiju.
   6. pants
   Komandķēde
   1.   Norvēģijas Karalistes norīkotais personāls veic pienākumus un darbojas vienīgi ES civilās krīzes pārvarēšanas operācijas interesēs.
   2.   Viss personāls paliek pilnīgā savas valsts iestāžu pakļautībā.
   3.   Valsts iestādes nodod operatīvo kontroli ES civilās krīzes pārvarēšanas operācijas misijas vadītāja pārziņā, kurš īsteno pavēles tiesības, izmantojot pavēles un kontroles hierarhijas struktūru.
   4.   Misijas vadītājs vada ES civilo krīzes pārvarēšanas operāciju un uzņemas organizēt tās ikdienas pārvaldību.
   5.   Norvēģijas Karalistei ir tādas pašas tiesības un pienākumi attiecībā uz operatīvo ikdienas vadību kā Eiropas Savienības dalībvalstīm, kas piedalās operācijā, saskaņā ar šā nolīguma 2. panta 1. punktā minētajiem tiesību instrumentiem.
   6.   ES civilās krīzes pārvarēšanas operācijas misijas vadītājs ir atbildīgs par ES civilās krīzes pārvarēšanas operācijas personāla disciplīnas kontroli. Vajadzības gadījumā disciplinārlietu ierosina attiecīgā valsts iestāde.
   7.   Norvēģijas Karaliste ieceļ Nacionālā Kontingenta Kontaktpunktu (NKK), kas pārstāv tās nacionālo kontingentu operācijas laikā. NKK ES civilās krīzes pārvarēšanas operācijas misijas vadītājam sniedz ziņojumus par attiecīgās valsts jautājumiem un ir atbildīgs par operācijas kontingenta ikdienas disciplīnu.
   8.   Lēmumu izbeigt operāciju pieņem Eiropas Savienība pēc apspriešanās ar Norvēģijas Karalisti, ja Norvēģijas Karaliste joprojām sniedz ieguldījumu ES civilajā krīzes pārvarēšanas operācijā tās izbeigšanas dienā.
   7. pants
   Finansiālie aspekti
   1.   Norvēģijas Karaliste uzņemas visas izmaksas, kas saistītas ar tās līdzdalību operācijā un kas nav izmaksas, ko sedz no kopīgā finansējuma, kā paredzēts operācijas darbības budžetā. Tas neskar 8. pantu.
   2.   Ja noticis nāves gadījums, gūti ievainojumi, radīti zaudējumi vai noticis kaitējums fiziskām vai juridiskām personām no valsts(-īm), kurā(-ās) veic operāciju, Norvēģijas Karaliste gadījumos, ja konstatēta tās atbildība, izmaksā kompensāciju saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti nolīgumā par misijas statusu, ja tas ir pieejams, kā minēts šā nolīguma 3 panta 1. punktā.
   8. pants
   Iemaksa darbības budžetā
   1.   Norvēģijas Karaliste piedalās ES civilās krīzes pārvarēšanas operācijas darbības budžeta finansēšanā.
   2.   Norvēģijas Karalistes iemaksa ES civilās krīzes pārvarēšanas operācijas darbības budžetā ir zemākā no šādām divām summām:

               a)

               tā bāzes finansējuma daļa, kas atbilst Norvēģijas Karalistes NKI attiecībai pret visu to valstu NKI kopsummu, kuras veic iemaksas operācijas darbības budžetā;
               vai

               b)

               tā darbības budžeta bāzes finansējuma daļa, kas atbilst to Norvēģijas Karalistes personāla locekļu skaita, kuri piedalās operācijā, attiecībā pret visu to valstu personāla locekļu skaitu, kuras piedalās operācijā.

         3.   Neatkarīgi no 1. un 2. punkta Norvēģijas Karaliste nepiedalās Eiropas Savienības dalībvalstu personāla dienas naudas finansēšanā.
   4.   Neatkarīgi no 1. punkta, Eiropas Savienība trešās valstis principā atbrīvo no finanšu ieguldījuma konkrētā ES civilajā krīzes pārvarēšanas operācijā, ja:

               a)

               Eiropas Savienība nolemj, ka trešā valsts, kas piedalās operācijā, nodrošina svarīgu ieguldījumu, kas ir būtisks faktors operācijas sekmīgai darbībai,
               vai

               b)

               tās trešās valsts, kas piedalās operācijā, NKI uz vienu iedzīvotāju nepārsniedz jebkuras Eiropas Savienības dalībvalsts NKI uz vienu iedzīvotāju.

         5.   ES civilās krīzes pārvarēšanas operācijas misijas vadītājs un Norvēģijas Karalistes attiecīgais administratīvais dienests noslēdz vienošanos saistībā ar Norvēģijas Karalistes iemaksām ES civilās krīzes pārvarēšanas operācijas darbības budžetā, paredzot šo maksājumu praktisko kārtību. Šāda vienošanās inter alia ietver noteikumus par:

               a)

               attiecīgo summu;

               b)

               iemaksas maksāšanas kārtību;

               c)

               revīzijas procedūru.

         III IEDAĻA
   NOTEIKUMI PAR LĪDZDALĪBU ES MILITĀRAJĀS KRĪZES PĀRVARĒŠANAS OPERĀCIJĀS
   9. pants
   Līdzdalība ES militārajās krīzes pārvarēšanas operācijās
   1.   Norvēģijas Karaliste nodrošina to, ka tās bruņotie spēki un personāls, kas piedalās ES militārajā krīzes pārvarēšanas operācijā, veic savus pienākumus atbilstīgi

               —

               Vienotajai rīcībai un tās vēlākajiem grozījumiem, kā minēts šā nolīguma 2. panta 1. punktā,

               —

               operācijas plānam,

               —

               īstenošanas pasākumiem.

         2.   Norvēģijas Karalistes norīkotais personāls veic pienākumus un darbojas vienīgi ES militārās krīzes pārvarēšanas operācijas interesēs.
   3.   Norvēģijas Karaliste laikus informē ES operācijas komandieri par jebkurām pārmaiņām attiecībā uz savu līdzdalību operācijā.
   10. pants
   Komandķēde
   1.   Visi bruņotie spēki un personāls, kas piedalās ES militārajā krīzes pārvarēšanas operācijā, paliek pilnīgā savas valsts iestāžu pakļautībā.
   2.   Valsts iestādes nodod savu bruņoto spēku un personāla operatīvo un taktisko vadību un/vai kontroli ES operācijas komandierim. ES operācijas komandierim ir tiesības savas pilnvaras deleģēt.
   3.   Norvēģijas Karalistei ir tādas pašas tiesības un pienākumi attiecībā uz operatīvo ikdienas vadību kā Eiropas Savienības dalībvalstīm, kas piedalās operācijā.
   4.   ES operācijas komandieris pēc apspriešanās ar Norvēģijas Karalisti drīkst jebkurā laikā pieprasīt Norvēģijas Karalistes palīdzības atsaukšanu.
   5.   Norvēģijas Karaliste ieceļ vecāko militāro pārstāvi (VMP), kas pārstāv tās nacionālo kontingentu ES militārajā krīzes pārvarēšanas operācijā. VMP apspriežas ar ES spēku komandieri par visiem jautājumiem, kas skar operāciju, un ir atbildīgs par operācijas kontingenta ikdienas disciplīnu.
   11. pants
   Finansiālie aspekti
   1.   Neskarot 12. pantu, Norvēģijas Karaliste uzņemas visas izmaksas, kas saistītas ar tās līdzdalību operācijā un kas nav izmaksas, ko sedz no kopīgā finansējuma, kā paredzēts šā nolīguma 2. panta 1. punktā minētajos tiesību instrumentos, kā arī Padomes Lēmumā 2004/197/KĀDP (2004. gada 23. februāris), ar ko izveido mehānismu tādu Eiropas Savienības operāciju kopējo izmaksu finansēšanas pārvaldībai, kas skar militārus vai aizsardzības aspektus (2).
   2.   Ja noticis nāves gadījums, gūti ievainojumi, radīti zaudējumi vai noticis kaitējums fiziskām vai juridiskām personām no valsts(-īm), kurā(-s) veic operāciju, Norvēģijas Karaliste gadījumos, ja konstatēta tās atbildība, izmaksā kompensāciju saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti nolīgumā par bruņoto spēku statusu, ja tas ir pieejams, kā minēts šā nolīguma 3. panta 1. punktā.
   12. pants
   Iemaksa kopējo izmaksu finansējumā
   1.   Norvēģijas Karaliste piedalās ES militārās krīzes pārvarēšanas operācijas kopējo izmaksu finansēšanā.
   2.   Norvēģijas Karalistes iemaksa kopējo izmaksu finansējumā ir zemākā no šādām divām summām:

               a)

               kopējo izmaksu bāzes finansējuma daļa, kas atbilst Norvēģijas Karalistes NKI attiecībai pret visu to valstu NKI kopsummu, kuras piedalās operācijas kopējo izmaksu finansējumā;
               vai

               b)

               kopējo izmaksu bāzes finansējuma daļa, kas atbilst to Norvēģijas Karalistes personāla locekļu skaita, kuri piedalās operācijā, attiecībai pret visu to valstu personāla locekļu skaitu, kuras piedalās operācijā.

         Aprēķinot 2. punkta b) apakšpunktā minēto summu, ja Norvēģijas Karaliste nosūta personālu tikai uz operācijas vai bruņoto spēku štābu, izmanto tās personāla locekļu skaitu attiecību pret attiecīgā štāba personāla locekļu kopskaitu. Citādi izmanto visu personāla locekļu, kurus nosūta Norvēģijas Karaliste, skaita attiecību pret visa operācijas personāla locekļu kopskaitu.
   3.   Neatkarīgi no 1. punkta Eiropas Savienība trešās valstis principā atbrīvo no iemaksām kopējo izmaksu finansējumā konkrētā ES militārajā krīzes pārvarēšanas operācijā, ja:

               a)

               Eiropas Savienība nolemj, ka trešā valsts, kas piedalās operācijā, nodrošina svarīgu ieguldījumu līdzekļos un/vai spējās, kas ir būtiski faktori operācijas sekmīgai darbībai,
               vai

               b)

               tās trešās valsts NKI uz vienu iedzīvotāju, kas piedalās operācijā, nepārsniedz jebkuras Eiropas Savienības dalībvalsts NKI uz vienu iedzīvotāju.

         4.   Norvēģijas Karalistes kompetentās administratīvās iestādes noslēdz vienošanos ar administratoru, kas paredzēts Lēmumā 2004/197/KĀDP (2004. gada 23. februāris), ar ko izveido mehānismu tādu Eiropas Savienības operāciju kopējo izmaksu finansēšanas pārvaldībai, kas skar militārus vai aizsardzības aspektus. Šī vienošanās inter alia ietver noteikumus par:

               a)

               attiecīgo summu;

               b)

               iemaksas maksāšanas kārtību;

               c)

               revīzijas procedūru.

         IV IEDAĻA
   NOBEIGUMA NOTEIKUMI
   13. pants
   Nolīguma īstenošanas pasākumi
   Neskarot 8. panta 5. punktā un 12. panta 4. punktā minētos noteikumus, Eiropas Savienības Padomes ģenerālsekretārs, Augstais pārstāvis kopējās ārpolitikas un drošības politikas lietās un Norvēģijas Karalistes kompetentās iestādes vienojas par tehniskiem un administratīviem pasākumiem šā nolīguma īstenošanai.
   14. pants
   Noteikumu neievērošana
   Ja kāda no Pusēm neievēro tās saistības, kas noteiktas iepriekš minētajos pantos, otrai Pusei ir tiesības izbeigt šā nolīguma darbību, par to paziņojot vienu mēnesi iepriekš.
   15. pants
   Domstarpību izšķiršana
   Domstarpības par šā nolīguma interpretāciju vai piemērošanu Puses savstarpēji izšķir ar diplomātiskajiem līdzekļiem.
   16. pants
   Spēkā stāšanās
   1.   Šis nolīgums stājas spēkā pirmā mēneša pirmajā dienā pēc tam, kad Puses paziņojušas viena otrai par šim nolūkam vajadzīgo iekšējo procedūru pabeigšanu.
   2.   Šo nolīgumu provizoriski piemēro no tā parakstīšanas dienas.
   3.   Šo nolīgumu pārskata ne vēlāk kā 2008. gada 1. jūnijā un pēc tam vismaz reizi trijos gados.
   4.   Šo nolīgumu var grozīt, pamatojoties uz Pušu savstarpēju rakstisku vienošanos.
   5.   Šo nolīgumu jebkāda no Pusēm var denonsēt, rakstiski paziņojot par denonsēšanu otrai Pusei. Šāda denonsēšana stājas spēkā sešus mēnešus pēc tam, kad otra Puse ir saņēmusi paziņojumu par denonsēšanu.

      Sastādīts Briselē, 2004. gada 3. decembrī, angļu valodā četros eksemplāros.

            Eiropas Savienības vārdā –

            Norvēģijas Karalistes vārdā –

      (1)  OV L 101, 11.4.2001., 1. lpp.

      (2)  OV L 63, 28.2.2004., 68. lpp.
   PIELIKUMS
   DEKLARĀCIJU TEKSTS
   ES DALĪBVALSTU DEKLARĀCIJA
   Piemērojot ES Vienoto rīcību par ES krīzes pārvarēšanas operāciju, kurā piedalās Norvēģijas Karaliste, ES dalībvalstis, ciktāl pieļauj to iekšējā tiesību sistēma un cik vien iespējams, centīsies atteikties no prasībām pret Norvēģijas Karalisti to personāla ievainošanas vai nāves gadījumā vai gadījumā, ja tām ir radīti zaudējumi vai bojāts to īpašums, ko izmanto ES krīzes pārvarēšanas operācijas darbībai, ja šāds ievainojums, nāve, zaudējums vai bojājums:

               —

               radies Norvēģijas Karalistes personāla darbības dēļ, pildot pienākumus saistībā ar ES krīzes pārvarēšanas operāciju, izņemot rupjas nolaidības vai tīša pārkāpuma gadījumā,
               vai

               —

               radies, izmantojot jebkādu īpašumu, kas pieder Norvēģijas Karalistei, ja šis īpašums izmantots saistībā ar operāciju, izņemot gadījumus, kad ES krīzes pārvarēšanas operācijas Norvēģijas Karalistes personāls, kas izmanto šo īpašumu, ir vainojams rupjā nolaidībā vai tīšā pārkāpumā.

         NORVĒĢIJAS KARALISTES DEKLARĀCIJA
   Piemērojot ES Vienoto rīcību par ES krīzes pārvarēšanas operāciju, Norvēģijas Karaliste centīsies, ciktāl pieļauj tās iekšējā tiesību sistēma, cik vien iespējams atteikties no prasībām pret jebkuru citu valsti, kas iesaistīta ES krīzes pārvarēšanas operācijā, Norvēģijas Karalistes personāla ievainošanas vai nāves gadījumā vai gadījumā, ja Norvēģijas Karalistei ir radīti zaudējumi vai bojāts tās īpašums, ko izmanto ES krīzes pārvarēšanas operācijas darbībai, ja šāds ievainojums, nāve, zaudējums vai bojājums:

               —

               radies personāla darbības dēļ, pildot pienākumus saistībā ar ES krīzes pārvarēšanas operāciju, izņemot rupjas nolaidības vai tīša pārkāpuma gadījumā,
               vai

               —

               radies, izmantojot jebkādu īpašumu, kas pieder valstīm, kuras piedalās ES krīzes pārvarēšanas operācijā, ja šis īpašums ir izmantots saistībā ar operāciju, izņemot gadījumus, kad ES krīzes pārvarēšanas operācijas personāls, kas izmanto šo īpašumu, ir vainojams rupjā nolaidībā vai tīšā pārkāpumā.

         NOLĪGUMS
   starp Eiropas Savienību un Rumāniju, ar ko izveido sistēmu Rumānijas līdzdalībai Eiropas Savienības krīzes pārvarēšanas operācijās
   EIROPAS SAVIENĪBA,
   no vienas puses, un
   RUMĀNIJA,
   no otras puses,
   še turpmāk - “Puses”,
   tā kā:

               (1)

               Eiropas Savienība (ES) var nolemt veikt darbības krīzes pārvarēšanas jomā.

               (2)

               Eiropas Savienība izlems, vai aicināt trešās valstis piedalīties ES krīzes pārvarēšanas operācijā. Rumānija var pieņemt Eiropas Savienības aicinājumu un piedāvāt savu palīdzību. Tādā gadījumā Eiropas Savienība izšķirsies par to, vai pieņemt Rumānijas piedāvāto palīdzību.

               (3)

               Ja Eiropas Savienība nolemj veikt militāro krīzes pārvarēšanas operāciju, izmantojot NATO līdzekļus un militārās spējas, Rumānija var izteikt savu nodomu piedalīties operācijā.

               (4)

               Briseles Eiropadome 2002. gada 24. un 25. oktobrī ir vienojusies par to, kā īstenot Nīcas Eiropadomes 2000. gada 7. līdz 9. decembrī pieņemtos noteikumus par to Eiropas NATO locekļu iesaistīšanos ES vadītajā krīzes pārvarēšanā, kuras nav ES dalībvalstis.

               (5)

               Nosacījumi Rumānijas līdzdalībai ES krīzes pārvarēšanas operācijās būtu jānosaka nolīgumā, ar ko izveido sistēmu šādai iespējamai turpmākai līdzdalībai, nevis izstrādājot nosacījumus katrai operācijai atsevišķi.

               (6)

               Tādam nolīgumam nevajadzētu skart Eiropas Savienības lēmumu pieņemšanas autonomiju, kā arī nevajadzētu skart to, ka Rumānija atsevišķi pieņem katru lēmumu piedalīties ES krīzes pārvarēšanas operācijā.

               (7)

               Tādam nolīgumam būtu jāattiecas tikai uz turpmākām ES krīzes pārvarēšanas operācijām, un tam nevajadzētu skart iespējamos spēkā esošos nolīgumus, kas reglamentē Rumānijas līdzdalību jau izvērstajā ES krīzes pārvarēšanas operācijā,

         IR VIENOJUŠĀS PAR turpmāko.
   I IEDAĻA
   VISPĀRĪGIE NOTEIKUMI
   1. pants
   Lēmumi attiecībā uz līdzdalību
   1.   Pēc Eiropas Savienības lēmuma aicināt Rumāniju piedalīties ES krīzes pārvarēšanas operācijā un pēc tam, kad Rumānija ir nolēmusi piedalīties, Rumānija sniedz informāciju par piedāvāto palīdzību Eiropas Savienībai.
   2.   Ja Eiropas Savienība ir nolēmusi veikt militāro krīzes pārvarēšanas operāciju, izmantojot NATO līdzekļus un militārās spējas, Rumānija ziņos Eiropas Savienībai par jebkuru nodomu piedalīties operācijā un pēc tam sniegs informāciju par jebkuru piedāvāto palīdzību.
   3.   Eiropas Savienība Rumānijas palīdzību novērtē, apspriežoties ar Rumāniju.
   4.   Eiropas Savienība Rumānijai, cik ātri vien iespējams, sniedz informāciju par iespējamo ieguldījumu operācijas kopējo izmaksu finansēšanā, lai palīdzētu Rumānijai izstrādāt savu piedāvājumu.
   5.   Eiropas Savienība Rumānijai ar vēstuli ziņo par novērtēšanas iznākumu, lai nodrošinātu Rumānijas līdzdalību saskaņā ar šo nolīgumu.
   2. pants
   Sistēma
   1.   Saskaņā ar šā nolīguma noteikumiem un jebkuriem nepieciešamiem īstenošanas pasākumiem Rumānija iesaistās Vienotās rīcības īstenošanā, ar ko Eiropas Savienības Padome nolemj, ka ES veiks krīzes pārvarēšanas operāciju, kā arī jebkuras tādas vienotās rīcības vai lēmuma īstenošanā, kuru Eiropas Savienības Padome pieņem, lai pagarinātu ES krīzes pārvarēšanas operācijas termiņu.
   2.   Rumānijas ieguldījums ES krīzes pārvarēšanas operācijā neskar Eiropas Savienības lēmumu pieņemšanas autonomiju.
   3. pants
   Personāla un bruņoto spēku statuss
   1.   To personāla statusu, kuru Rumānija norīko ES civilās krīzes pārvarēšanas operācijas darbā, un/vai to bruņoto spēku statusu, kurus Rumānija nosūta uz ES militāro krīzes pārvarēšanas operāciju, reglamentē nolīgums, kas attiecas uz bruņoto spēku/misijas statusu un ko noslēdz Eiropas Savienība un valsts/valstis, kurā/kurās operāciju veic, ja tāds nolīgums pastāv.
   2.   Tā personāla statusu, kuru nosūta uz štābu vai uz komandgrupām, kas atrodas ārpus valsts(-īm), kurā(-ās) notiek ES krīzes pārvarēšanas operācija, reglamentē noteikumi, par ko vienojušies attiecīgie štābi un komandgrupas un Rumānija.
   3.   Neskarot 1. punktā minēto nolīgumu par bruņoto spēku/misijas statusu, personāls, kas piedalās ES krīzes pārvarēšanas operācijā, paliek Rumānijas jurisdikcijā.
   4.   Rumānija ir atbildīga par visu to prasību izskatīšanu, kas saistītas ar līdzdalību ES krīzes pārvarēšanas operācijā un ko iesniedz tās personāls vai kas attiecas uz tās personālu. Rumānija ir atbildīga par jebkuras lietas ierosināšanu, un jo īpaši par tiesvedības vai disciplināro procedūru sākšanu pret jebkuru tās personāla pārstāvi saskaņā ar tās normatīvajiem aktiem.
   5.   Rumānija apņemas nākt klajā ar deklarāciju par atteikšanos no prasībām pret jebkuru valsti, kas piedalās ES krīzes pārvarēšanas operācijā, kurā piedalās arī Rumānija, un apņemas to darīt līdz ar šā nolīguma parakstīšanu. Šā nolīguma pielikumā pievienots šādas deklarācijas paraugs.
   6.   Eiropas Savienības dalībvalstis apņemas nākt klajā ar deklarāciju par atteikšanos no prasībām, kas saistītas ar jebkuru Rumānijas turpmāku līdzdalību ES krīzes pārvarēšanas operācijā, un apņemas to darīt līdz ar šā nolīguma parakstīšanu. Šā nolīguma pielikumā pievienots šādas deklarācijas paraugs.
   4. pants
   Klasificēta informācija
   1.   Rumānija veic visus atbilstīgus pasākumus, lai nodrošinātu ES klasificētas informācijas aizsardzību saskaņā ar Eiropas Savienības Padomes drošības reglamentu, kas ietverts Padomes 2001. gada 19. marta Lēmumā 2001/264/EK (1), un saskaņā ar turpmākajām norādēm, ko sniedz kompetentās iestādes, tostarp ES operācijas komandieris attiecībā uz ES militāro krīzes pārvarēšanas operāciju vai ES misijas vadītājs attiecībā uz ES civilo krīzes pārvarēšanas operāciju.
   2.   Ja ES un Rumānija noslēgušas nolīgumu par klasificētās informācijas apmaiņai piemērojamajām drošības procedūrām, šāda nolīguma noteikumus piemēro saistībā ar ES krīzes pārvarēšanas operāciju.
   II IEDAĻA
   NOTEIKUMI PAR LĪDZDALĪBU ES CIVILAJĀS KRĪZES PĀRVARĒŠANAS OPERĀCIJĀS
   5. pants
   Personāls, ko norīko uz ES civilo krīzes pārvarēšanas operāciju
   1.   Rumānija nodrošina to, ka personāls, ko tā norīko uz ES civilo krīzes pārvarēšanas operāciju, veic savus pienākumus atbilstīgi

               —

               Vienotajai rīcībai un tās vēlākajiem grozījumiem, kā minēts šā nolīguma 2. panta 1. punktā,

               —

               operācijas plānam,

               —

               īstenošanas pasākumiem.

         2.   Rumānija laikus informē ES civilās krīzes pārvarēšanas operācijas misijas vadītāju un Eiropas Savienības Padomes Ģenerālsekretariātu par visām pārmaiņām saistībā ar savu ieguldījumu ES civilajā krīzes pārvarēšanas operācijā.
   3.   Kompetentā Rumānijas iestāde personālam, ko norīko ES civilās krīzes pārvarēšanas operācijas darbā, veic medicīnisko pārbaudi un vakcināciju un izsniedz uzziņu, kas apliecina dienestam derīgu veselības stāvokli. Personāls, ko norīko ES civilās krīzes pārvarēšanas operācijas darbā, uzrāda šādas uzziņas kopiju.
   6. pants
   Komandķēde
   1.   Rumānijas norīkotais personāls veic pienākumus un darbojas vienīgi ES civilās krīzes pārvarēšanas operācijas interesēs.
   2.   Viss personāls paliek pilnīgā savas valsts iestāžu pakļautībā.
   3.   Valsts iestādes nodod operatīvo kontroli ES civilās krīzes pārvarēšanas operācijas misijas vadītāja pārziņā, kurš īsteno pavēles tiesības, izmantojot pavēles un kontroles hierarhijas struktūru.
   4.   Misijas vadītājs vada ES civilo krīzes pārvarēšanas operāciju un uzņemas organizēt tās ikdienas pārvaldību.
   5.   Rumānijai ir tādas pašas tiesības un pienākumi attiecībā uz operatīvo ikdienas vadību kā Eiropas Savienības dalībvalstīm, kas piedalās operācijā, saskaņā ar šā nolīguma 2. panta 1. punktā minētajiem tiesību instrumentiem.
   6.   ES civilās krīzes pārvarēšanas operācijas misijas vadītājs ir atbildīgs par ES civilās krīzes pārvarēšanas operācijas personāla disciplīnas kontroli. Vajadzības gadījumā disciplinārlietu ierosina attiecīgā valsts iestāde.
   7.   Rumānija ieceļ Nacionālā Kontingenta Kontaktpunktu (NKK), kas pārstāv tās nacionālo kontingentu operācijas laikā. NKK ES civilās krīzes pārvarēšanas operācijas misijas vadītājam sniedz ziņojumus par attiecīgās valsts jautājumiem un ir atbildīgs par operācijas kontingenta ikdienas disciplīnu.
   8.   Lēmumu izbeigt operāciju pieņem Eiropas Savienība pēc apspriešanās ar Rumāniju, ja Rumānija joprojām sniedz ieguldījumu ES civilajā krīzes pārvarēšanas operācijā tās izbeigšanas dienā.
   7. pants
   Finansiālie aspekti
   1.   Rumānija uzņemas visas izmaksas, kas saistītas ar tās līdzdalību operācijā un kas nav izmaksas, ko sedz no kopīgā finansējuma, kā paredzēts operācijas darbības budžetā. Tas neskar 8. pantu.
   2.   Ja noticis nāves gadījums, gūti ievainojumi, radīti zaudējumi vai noticis kaitējums fiziskām vai juridiskām personām no valsts(-īm), kurā(-ās) veic operāciju, Rumānija gadījumos, ja ir konstatēta tās atbildība, izmaksā kompensāciju saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti nolīgumā par misijas statusu, ja tas ir pieejams, kā minēts šā nolīguma 3 panta 1. punktā.
   8. pants
   Iemaksa darbības budžetā
   1.   Rumānija piedalās ES civilās krīzes pārvarēšanas operācijas darbības budžeta finansēšanā.
   2.   Rumānijas iemaksa ES civilās krīzes pārvarēšanas operācijas darbības budžetā ir zemākā no šādām divām summām:

               a)

               tā bāzes finansējuma daļa, kas atbilst Rumānijas NKI attiecībai pret visu to valstu NKI kopsummu, kuras veic iemaksas operācijas darbības budžetā;
               vai

               b)

               tā darbības budžeta bāzes finansējuma daļa, kas atbilst to Rumānijas personāla locekļu skaita, kuri piedalās operācijā, attiecībai pret visu to valstu personāla locekļu skaitu, kuras piedalās operācijā.

         3.   Neatkarīgi no 1. un 2. punkta, Rumānija nepiedalās Eiropas Savienības dalībvalstu personāla dienas naudas finansēšanā.
   4.   Neatkarīgi no 1. punkta, Eiropas Savienība trešās valstis principā atbrīvo no finanšu ieguldījuma konkrētā ES civilajā krīzes pārvarēšanas operācijā, ja:

               a)

               Eiropas Savienība nolemj, ka trešā valsts, kas piedalās operācijā, nodrošina svarīgu ieguldījumu, kas ir būtisks faktors operācijas sekmīgai darbībai,
               vai

               b)

               tās trešās valsts, kas piedalās operācijā, NKI uz vienu iedzīvotāju nepārsniedz jebkuras Eiropas Savienības dalībvalsts NKI uz vienu iedzīvotāju.

         5.   ES civilās krīzes pārvarēšanas operācijas misijas vadītājs un Rumānijas attiecīgais administratīvais dienests noslēdz vienošanos saistībā ar Rumānijas iemaksām ES civilās krīzes pārvarēšanas operācijas darbības budžetā, paredzot šo maksājumu praktisko kārtību. Šāda vienošanās inter alia ietver noteikumus par:

               a)

               attiecīgo summu;

               b)

               iemaksas maksāšanas kārtību;

               c)

               revīzijas procedūru.

         III IEDAĻA
   NOTEIKUMI PAR LĪDZDALĪBU ES MILITāRAJĀS KRĪZES PĀRVARĒŠANAS OPERĀCIJĀS
   9. pants
   Līdzdalība ES militārajās krīzes pārvarēšanas operācijās
   1.   Rumānija nodrošina to, ka tās bruņotie spēki un personāls, kas piedalās ES militārajā krīzes pārvarēšanas operācijā, veic savus pienākumus atbilstīgi

               —

               Vienotajai rīcībai un tās vēlākajiem grozījumiem, kā minēts šā nolīguma 2. panta 1. punktā,

               —

               operācijas plānam,

               —

               īstenošanas pasākumiem.

         2.   Rumānijas norīkotais personāls veic pienākumus un darbojas vienīgi ES militārās krīzes pārvarēšanas operācijas interesēs.
   3.   Rumānija laikus informē ES operācijas komandieri par jebkurām pārmaiņām attiecībā uz savu līdzdalību operācijā.
   10. pants
   Komandķēde
   1.   Visi bruņotie spēki un personāls, kas piedalās ES militārajā krīzes pārvarēšanas operācijā, paliek pilnīgā savas valsts iestāžu pakļautībā.
   2.   Valsts iestādes nodod savu bruņoto spēku un personāla operatīvo un taktisko vadību un/vai kontroli ES operācijas komandierim. ES operācijas komandierim ir tiesības savas pilnvaras deleģēt.
   3.   Rumānijai ir tādas pašas tiesības un pienākumi attiecībā uz operatīvo ikdienas vadību kā Eiropas Savienības dalībvalstīm, kas piedalās operācijā.
   4.   ES operācijas komandieris pēc apspriešanās ar Rumāniju drīkst jebkurā laikā pieprasīt Rumānijas palīdzības atsaukšanu.
   5.   Rumānija ieceļ vecāko militāro pārstāvi (VMP), kas pārstāv tās nacionālo kontingentu ES militārajā krīzes pārvarēšanas operācijā. VMP apspriežas ar ES spēku komandieri par visiem jautājumiem, kas skar operāciju, un ir atbildīgs par operācijas kontingenta ikdienas disciplīnu.
   11. pants
   Finansiālie aspekti
   1.   Neskarot 12. pantu, Rumānija uzņemas visas izmaksas, kas saistītas ar tās līdzdalību operācijā un kas nav izmaksas, ko sedz no kopīgā finansējuma, kā paredzēts šā nolīguma 2. panta 1. punktā minētajos tiesību instrumentos, kā arī Padomes Lēmumā 2004/197/KĀDP (2004. gada 23. februāris), ar ko izveido mehānismu tādu Eiropas Savienības operāciju kopējo izmaksu finansēšanas pārvaldībai, kas skar militārus vai aizsardzības aspektus (2).
   2.   Ja noticis nāves gadījums, gūti ievainojumi, radīti zaudējumi vai noticis kaitējums fiziskām vai juridiskām personām no valsts(-īm), kurā(-ās) veic operāciju, Rumānija gadījumos, ja konstatēta tās atbildība, izmaksā kompensāciju saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti nolīgumā par bruņoto spēku statusu, ja tas ir pieejams, kā minēts šā nolīguma 3. panta 1. punktā.
   12. pants
   Iemaksa kopējo izmaksu finansējumā
   1.   Rumānija piedalās ES militārās krīzes pārvarēšanas operācijas kopējo izmaksu finansēšanā.
   2.   Rumānijas iemaksa kopējo izmaksu finansējumā ir zemākā no šādām divām summām:

               a)

               kopējo izmaksu bāzes finansējuma daļa, kas atbilst Rumānijas NKI attiecībai pret visu to valstu NKI kopsummu, kuras piedalās operācijas kopējo izmaksu finansējumā;
               vai

               b)

               kopējo izmaksu bāzes finansējuma daļa, kas atbilst to Rumānijas personāla locekļu skaita, kuri piedalās operācijā, attiecībai pret visu to valstu personāla locekļu skaitu, kuras piedalās operācijā.

         Aprēķinot 2. punkta b) apakšpunktā minēto summu, ja Rumānija nosūta personālu tikai uz operācijas vai bruņoto spēku štābu, izmanto tās personāla locekļu skaitu attiecību pret attiecīgā štāba personāla locekļu kopskaitu. Citādi izmanto visu personāla locekļu, kurus nosūta Rumānija, skaita attiecību pret visa operācijas personāla locekļu kopskaitu.
   3.   Neatkarīgi no 1. punkta, Eiropas Savienība trešās valstis principā atbrīvo no iemaksām kopējo izmaksu finansējumā konkrētā ES militārajā krīzes pārvarēšanas operācijā, ja:

               a)

               Eiropas Savienība nolemj, ka trešā valsts, kas piedalās operācijā, nodrošina svarīgu ieguldījumu līdzekļos un/vai spējās, kas ir būtiski faktori operācijas sekmīgai darbībai,
               vai

               b)

               tās trešās valsts NKI uz vienu iedzīvotāju, kas piedalās operācijā, nepārsniedz jebkuras Eiropas Savienības dalībvalsts NKI uz vienu iedzīvotāju.

         4.   Rumānijas kompetentās administratīvās iestādes noslēdz vienošanos ar administratoru, kas paredzēts Lēmumā 2004/197/KĀDP (2004. gada 23. februāris), ar ko izveido mehānismu tādu Eiropas Savienības operāciju kopējo izmaksu finansēšanas pārvaldībai, kas skar militārus vai aizsardzības aspektus. Šī vienošanās inter alia ietver noteikumus par:

               a)

               attiecīgo summu;

               b)

               iemaksas maksāšanas kārtību;

               c)

               revīzijas procedūru.

         IV IEDAĻA
   NOBEIGUMA NOTEIKUMI
   13. pants
   Nolīguma īstenošanas pasākumi
   Neskarot 8. panta 5. punktā un 12. panta 4. punktā minētos noteikumus, Eiropas Savienības Padomes ģenerālsekretārs, Augstais pārstāvis kopējās ārpolitikas un drošības politikas lietās un Rumānijas kompetentās iestādes vienojas par tehniskiem un administratīviem pasākumiem šā nolīguma īstenošanai.
   14. pants
   Noteikumu neievērošana
   Ja kāda no Pusēm neievēro tās saistības, kas noteiktas iepriekš minētajos pantos, otrai Pusei ir tiesības izbeigt šā nolīguma darbību, par to paziņojot vienu mēnesi iepriekš.
   15. pants
   Domstarpību izšķiršana
   Domstarpības par šā nolīguma interpretāciju vai piemērošanu Puses savstarpēji izšķir ar diplomātiskajiem līdzekļiem.
   16. pants
   Spēkā stāšanās
   1.   Šis nolīgums stājas spēkā pirmā mēneša pirmajā dienā pēc tam, kad Puses paziņojušas viena otrai par šim nolūkam vajadzīgo iekšējo procedūru pabeigšanu.
   2.   Šo nolīgumu var grozīt, pamatojoties uz Pušu savstarpēju rakstisku vienošanos.
   3.   Šo nolīgumu jebkāda no Pusēm var denonsēt, rakstiski paziņojot par denonsēšanu otrai Pusei. Šāda denonsēšana stājas spēkā sešus mēnešus pēc tam, kad otra Puse ir saņēmusi paziņojumu par denonsēšanu.

      Sastādīts Briselē, 2004. gada 22. novembrī, angļu valodā četros eksemplāros.

            Eiropas Savienības vārdā –

            Rumānijas vārdā –

      (1)  OV L 101, 11.4.2001., 1. lpp.

      (2)  OV L 63, 28.2.2004., 68. lpp.
   PIELIKUMS
   DEKLARĀCIJU TEKSTS
   ES DALĪBVALSTU DEKLARĀCIJA
   Piemērojot ES Vienoto rīcību par ES krīzes pārvarēšanas operāciju, kurā piedalās Rumānija, ES dalībvalstis centīsies, ciktāl pieļauj to iekšējā tiesību sistēma, cik vien iespējams atteikties no prasībām pret Rumāniju to personāla ievainošanas vai nāves gadījumā vai gadījumā, ja tām ir radīti zaudējumi vai bojāts to īpašums, ko izmanto ES krīzes pārvarēšanas operācijas darbībai, ja šāds ievainojums, nāve, zaudējums vai bojājums:

               —

               radies Rumānijas personāla darbības dēļ, pildot pienākumus saistībā ar ES krīzes pārvarēšanas operāciju, izņemot rupjas nolaidības vai tīša pārkāpuma gadījumā,
               vai

               —

               radies, izmantojot jebkādu īpašumu, kas pieder Rumānijai, ja šis īpašums ir izmantots saistībā ar operāciju, izņemot gadījumus, kad ES krīzes pārvarēšanas operācijas Rumānijas personāls, kas izmanto šo īpašumu, ir vainojams rupjā nolaidībā vai tīšā pārkāpumā.

         RUMĀNIJAS DEKLARĀCIJA
   Piemērojot ES Vienoto rīcību par ES krīzes pārvarēšanas operāciju, Rumānija centīsies, ciktāl pieļauj tās iekšējā tiesību sistēma, cik vien iespējams atteikties no prasībām pret jebkuru citu valsti, kas iesaistīta ES krīzes pārvarēšanas operācijā, Rumānijas personāla ievainošanas vai nāves gadījumā vai gadījumā, ja Rumānijai ir radīti zaudējumi vai bojāts tās īpašums, ko izmanto ES krīzes pārvarēšanas operācijas darbībai, ja šāds ievainojums, nāve, zaudējums vai bojājums:

               —

               radies personāla darbības dēļ, pildot pienākumus saistībā ar ES krīzes pārvarēšanas operāciju, izņemot rupjas nolaidības vai tīša pārkāpuma gadījumā,
               vai

               —

               radies, izmantojot jebkādu īpašumu, kas pieder valstīm, kuras piedalās ES krīzes pārvarēšanas operācijā, ja šis īpašums ir izmantots saistībā ar operāciju, izņemot gadījumus, kad ES krīzes pārvarēšanas operācijas personāls, kas izmanto šo īpašumu, ir vainojams rupjā nolaidībā vai tīšā pārkāpumā.


title: 2012/107/ES: Padomes Lēmums ( 2011. gada 14. decembris ) par to, lai Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Krievijas Federācijas valdību par pašreizējā ES un Krievijas partnerības un sadarbības nolīgumā paredzēto pakalpojumu tirdzniecības saistību saglabāšanu

text:
                  29.2.2012

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 57/43

         PADOMES LĒMUMS
         (2011. gada 14. decembris)
         par to, lai Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Krievijas Federācijas valdību par pašreizējā ES un Krievijas partnerības un sadarbības nolīgumā paredzēto pakalpojumu tirdzniecības saistību saglabāšanu
         (2012/107/ES)
         EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 91. pantu, 100. panta 2. punktu un 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar 218. panta 5. punktu,
         ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
         tā kā:

                     (1)

                     Ņemot vērā Eiropas pakalpojumu sniedzēju piekļuves Krievijas Federācijas tirgum ekonomisko nozīmi Savienībai, Komisija ir risinājusi sarunas ar Krievijas Federāciju par pēdējās plašām saistībām attiecībā uz pakalpojumu tirdzniecību.

                     (2)

                     Šīs saistības, kuras iekļaus Protokolā par Krievijas Federācijas iestāšanos Pasaules Tirdzniecības organizācijā (PTO), neparedz līdzvērtīgu piekļuvi tirgum, kā to nosaka Krievijas Federācijas pašreizējās saistības attiecībā uz Savienību atbilstīgi 1994. gada 24. jūnija Partnerības un sadarbības nolīgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Krievijas Federāciju, no otras puses (“PSN”).

                     (3)

                     Lai saglabātu PSN paredzētās saistības, tās ir jāiekļauj saistošā nolīgumā starp Krievijas Federācijas valdību un Eiropas Savienību.

                     (4)

                     Saistībā ar sarunām par Krievijas Federācijas iestāšanos PTO kontekstā Komisija Eiropas Savienības vārdā ir risinājusi sarunas par Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Krievijas Federācijas valdību par pašreizējā ES un Krievijas partnerības un sadarbības nolīgumā paredzēto pakalpojumu tirdzniecības saistību saglabāšanu (“nolīgums”).

                     (5)

                     Nolīgums būtu jāparaksta.

                     (6)

                     Ņemot vērā vajadzību nodrošināt to, ka PSN paredzētās Krievijas Federācijas saistības tiks piemērotas arī turpmāk no dienas, kad Krievijas Federācija iestājas PTO, nolīgums no minētās dienas būtu jāpiemēro provizoriski, kamēr tiek pabeigtas procedūras tā noslēgšanai,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Ar šo tiek dotas pilnvaras Savienības vārdā parakstīt Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Krievijas Federācijas valdību par pašreizējā ES un Krievijas partnerības un sadarbības nolīgumā paredzēto pakalpojumu tirdzniecības saistību saglabāšanu, ņemot vērā minētā nolīguma noslēgšanu.
            Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.

            2. pants
            Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas Savienības vārdā parakstīt nolīgumu.

            3. pants
            Saskaņā ar nolīguma noteikumiem to provizoriski piemēro no dienas, kad Krievijas Federācija iestājas PTO, kamēr tiek pabeigtas procedūras nolīguma noslēgšanai (1).

            4. pants
            Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

            Ženēvā, 2011. gada 14. decembrī

                  Padomes vārdā –

                  priekšsēdētājs

               M. NOGAJ

            (1)  Dienu, no kuras nolīgumu piemēro provizoriski, Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.


title: Padomes Lēmums (ES) 2017/769 (2017. gada 25. aprīlis) par to, lai dalībvalstis Eiropas Savienības interesēs ratificētu Starptautiskās konvencijas par atbildību un kaitējuma kompensāciju sakarā ar bīstamu un kaitīgu vielu pārvadāšanu pa jūru 2010. gada protokolu un pievienotos tam, izņemot attiecībā uz aspektiem, kas saistīti ar tiesu iestāžu sadarbību civillietās

text:
               4.5.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 115/15

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2017/769
   (2017. gada 25. aprīlis)
   par to, lai dalībvalstis Eiropas Savienības interesēs ratificētu Starptautiskās konvencijas par atbildību un kaitējuma kompensāciju sakarā ar bīstamu un kaitīgu vielu pārvadāšanu pa jūru 2010. gada protokolu un pievienotos tam, izņemot attiecībā uz aspektiem, kas saistīti ar tiesu iestāžu sadarbību civillietās
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 100. panta 2. punktu saistībā ar 218. panta 6. punkta a) apakšpunkta v) punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu (1),
   tā kā:

               (1)

               1996. gada Starptautiskās konvencijas par atbildību un kaitējuma kompensāciju sakarā ar bīstamu un kaitīgu vielu pārvadāšanu pa jūru (“1996. gada HNS konvencija”) mērķis ir nodrošināt atbilstīgu, ātru un efektīvu kompensāciju personām, kas cieš no kaitējuma, ko radījusi bīstamu un kaitīgu vielu noplūde saistībā ar jūras pārvadājumiem. 1996. gada HNS konvencija likvidēja ievērojamu robu starptautiskajā tiesiskajā regulējumā attiecībā uz atbildību jūras transporta kontekstā.

               (2)

               Padome 2002. gadā pieņēma Lēmumu 2002/971/EK (2). Saskaņā ar minēto lēmumu dalībvalstīm bija jāveic vajadzīgie pasākumi, lai saprātīgā termiņā – ja iespējams, pirms 2006. gada 30. jūnija – ratificētu 1996. gada HNS konvenciju vai pievienotos tai. Minēto konvenciju pēc tam ratificēja četras dalībvalstis. 1996. gada HNS konvencija nav stājusies spēkā.

               (3)

               1996. gada HNS konvencija ir grozīta ar 1996. gada HNS konvencijas 2010. gada protokolu (“2010. gada protokols”). Saskaņā ar 2010. gada protokola 2. pantu un 18. panta 1. punktu 1996. gada HNS konvencija un 2010. gada protokols starp 2010. gada protokola pusēm jālasa, jāinterpretē un jāpiemēro kopā kā viens, vienots instruments.

               (4)

               Starptautiskās Jūrniecības organizācijas (SJO) Sekretariāts sagatavoja teksta redakciju, ar ko konsolidē 1996. gada HNS konvenciju un 2010. gada protokolu (“2010. gada HNS konvencija”), un SJO Juridiskā komiteja to apstiprināja savā 98. sanāksmē. 2010. gada HNS konvencija nav instruments, kurš ir atvērts parakstīšanai vai ratifikācijai. 2010. gada HNS konvencija stāsies spēkā, tiklīdz dalībvalstīs stāsies spēkā 2010. gada protokols.

               (5)

               Ja valsts piekrīt uzņemties 2010. gada protokolā paredzētās saistības, tad saskaņā ar 2010. gada protokola 20. panta 8. punktu tiek anulēta attiecīgās valsts iepriekš izteikta piekrišana uzņemties 1996. gada HNS konvencijā paredzētās saistības. Tādējādi valstis, kuras ir 1996. gada HNS konvencijas Līgumslēdzējas puses, vairs nebūs minētās konvencijas Līgumslēdzējas puses no brīža, kad tās piekritīs uzņemties 2010. gada protokolā paredzētās saistības saskaņā ar minētā protokola 20. pantu un jo īpaši tā 2., 3. un 4. punktu.

               (6)

               Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/35/EK (3) mērķis ir novērst un atlīdzināt kaitējumu videi, kas nodarīts dažādu profesionālo darbību rezultātā, ieskaitot bīstamu preču pārvadājumus pa jūru. Tomēr to nepiemēro miesas bojājumu gadījumos, gadījumos, kad kaitējums nodarīts privātīpašumam, vai jebkādu mantisku zaudējumu gadījumā, un tā neskar nekādas tiesības attiecībā uz šāda kaitējumu atlīdzināšanu. Tāpēc minētās direktīvas priekšmets daļēji – taču ne lielā mērā – pārklājas ar 2010. gada HNS konvencijas priekšmetu. Dalībvalstis saglabā kompetenci tajos 2010. gada HNS konvencijas aspektos, kuri neietekmē kopīgos noteikumus.

               (7)

               2010. gada HNS konvencija tāpat kā tās priekštece ir īpaši svarīga Savienības un dalībvalstu interesēm, jo tā paredz labāku aizsardzību personām, kas cietušas no kaitējuma sakarā ar HNS pārvadāšanu pa jūru, tostarp saistībā ar kaitējumu videi, atbilstīgi 1982. gada Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvencijai.

               (8)

               Lai valstis kļūtu par 2010. gada protokola Līgumslēdzējām pusēm un tādējādi arī par 2010. gada HNS konvencijas Līgumslēdzējām pusēm, tām vienlaikus ar piekrišanas instrumentu SJO ģenerālsekretāram jāiesniedz attiecīgie dati par kopējo apjomu kontributīvajām kravām atbilstīgi 2010. gada HNS konvencijai (“HNS kontributīvās kravas”) iepriekšējā kalendārajā gadā saskaņā ar tās 20. panta 4. punktu. Tāpēc valstīm, pirms tās piekrīt uzņemties 2010. gada protokolā paredzētās saistības, jāizveido HNS kontributīvo kravu ziņošanas sistēma.

               (9)

               SJO Juridiskā komiteja 2013. gadā savā 100. sesijā apstiprināja Pamatnostādnes par HNS kontributīvo kravu ziņošanu, kuras tika izstrādātas, lai ratificējošās valstis pirms 2010. gada protokola stāšanās spēkā varētu vieglāk pieņemt tiesību aktus par ziņošanu un lai veicinātu 2010. gada HNS konvencijas attiecīgo prasību globālu, vienādu un efektīvu īstenošanu.

               (10)

               Lai visām attiecīgajām ieinteresētajām personām nodrošinātu juridisko noteiktību, dalībvalstīm būtu vienai otra, Padome un Komisija pienācīgi jāinformē par savām HNS kontributīvo kravu ziņošanas sistēmām. Minēto informāciju varētu darīt pieejamu neformālā veidā, izmantojot esošos kanālus, piemēram, Padomes darba sagatavošanas struktūras.

               (11)

               Dalībvalstu apmaiņa ar paraugpraksi par HNS kontributīvo kravu ziņošanas sistēmas izveidi varētu atvieglot dalībvalstu centienus izstrādāt šādu ziņošanas sistēmu.

               (12)

               Tāpat kā 1996. gada HNS konvencijas gadījumā, tā kā nav paredzēta reģionālās ekonomiskās integrācijas organizācijas (REIO) klauzula, par 2010. gada protokola pusi var būt tikai suverēnas valstis. Tāpēc Savienība nevar ratificēt 2010. gada protokolu un līdz ar to arī 2010. gada HNS konvenciju vai pievienoties šiem dokumentiem.

               (13)

               Tam, ka visas dalībvalstis 2010. gada protokolu ratificē noteiktā termiņā, būtu jānodrošina vienlīdzīgi konkurences apstākļi Savienībā visiem dalībniekiem, uz kuriem attiecas 2010. gada HNS konvencijas piemērošana.

               (14)

               Tā kā HNS režīms pēc būtības ir starptautisks, būtu jācenšas panākt visā pasaulē vienlīdzīgus konkurences apstākļus visiem dalībniekiem, uz kuriem attiecas 2010. gada HNS konvencijas piemērošana. Līdz ar to 2010. gada protokolam ir jāaptver visa pasaule.

               (15)

               Tādēļ dalībvalstīm būtu jāatļauj ratificēt 2010. gada protokolu vai attiecīgā gadījumā tam pievienoties attiecībā uz daļām, kas ietilpst ekskluzīvā Savienības kompetencē, izņemot aspektus, kas saistīti ar tiesu iestāžu sadarbību civillietās. Uz 2010. gada HNS konvencijas noteikumiem, kas ir Savienībai piešķirtajā kompetencē saistībā ar tiesu iestāžu sadarbību civillietās, jāattiecas lēmumam, ko pieņem līdztekus šim lēmumam,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo dalībvalstīm tiek atļauts attiecībā uz tām daļām, kas ietilpst ekskluzīvā Savienības kompetencē, Savienības interesēs ratificēt 2010. gada protokolu vai attiecīgā gadījumā tam pievienoties, izņemot aspektus, kas saistīti ar tiesu iestāžu sadarbību civillietās, un ievērojot šajā lēmumā paredzētos nosacījumus.
   2. pants
   1.   Dalībvalstis cenšas veikt vajadzīgos pasākumus, lai saprātīgā termiņā un, ja iespējams, līdz 2021. gada 6. maijam deponētu 2010. gada protokola ratifikācijas vai pievienošanās instrumentus.
   2.   Kad HNS kontributīvo kravu ziņošanas sistēma ir kļuvusi darbspējīga, dalībvalstis par to pienācīgi informē viena otru, Padomi un Komisiju.
   3.   Dalībvalstis cenšas apmainīties ar paraugpraksi, jo īpaši attiecībā uz HNS kontributīvo kravu ziņošanas sistēmu saskaņā ar 2010. gada protokolu.
   3. pants
   Ratificējot 2010. gada protokolu vai pievienojoties tam, dalībvalstis rakstveidā informē Starptautiskās Jūrniecības organizācijas ģenerālsekretāru par to, ka ratifikācija vai pievienošanās ir notikusi saskaņā ar šo lēmumu un Padomes Lēmumu (ES) 2017/770 (4).
   4. pants
   Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   5. pants
   Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm saskaņā ar Līgumiem.

      Luksemburgā, 2017. gada 25. aprīlī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         I. BORG

      (1)  Piekrišana sniegta 2017. gada 5. aprīlī (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta).

      (2)  Padomes Lēmums 2002/971/EK (2002. gada 18. novembris), ar ko dalībvalstīm Kopienas interesēs atļauj 1996. gada Starptautisko konvenciju par atbildību un zaudējumu atlīdzināšanu saistībā ar bīstamu un kaitīgu vielu jūras pārvadājumiem (HNS konvencija) ratificēt vai pievienoties tai (OV L 337, 13.12.2002., 55. lpp.).

      (3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/35/EK (2004. gada 21. aprīlis) par atbildību vides jomā attiecībā uz videi nodarītā kaitējuma novēršanu un atlīdzināšanu (OV L 143, 30.4.2004., 56. lpp.).

      (4)  Padomes Lēmums (ES) 2017/770 (2017. gada 25. aprīlis) par to, lai dalībvalstis Eiropas Savienības interesēs ratificētu Starptautiskās konvencijas par atbildību un kaitējuma kompensāciju sakarā ar bīstamu un kaitīgu vielu pārvadāšanu pa jūru 2010. gada protokolu un pievienotos tam attiecībā uz aspektiem, kas saistīti ar tiesu iestāžu sadarbību civillietās (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 18. lpp.).


title: Politikas un drošības komitejas Lēmums (KĀDP) 2016/1207 (2016. gada 20. jūlijs) par Eiropas Savienības Tiesiskuma misijas Kosovā (Šis nosaukums neskar nostājas par statusu un atbilst ANO DP Rezolūcijai 1244 (1999) un Starptautiskās Tiesas atzinumam par Kosovas neatkarības deklarāciju.) EULEX KOSOVO vadītāja iecelšanu (EULEX KOSOVO/1/2016)

text:
                  23.7.2016

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 198/49

            POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJAS LĒMUMS (KĀDP) 2016/1207
      (2016. gada 20. jūlijs)
      par Eiropas Savienības Tiesiskuma misijas Kosovā (*)
         EULEX KOSOVO vadītāja iecelšanu (EULEX KOSOVO/1/2016)
      POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJA,
      ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 38. panta trešo daļu,
      ņemot vērā Padomes Vienoto rīcību 2008/124/KĀDP (2008. gada 4. februāris) par Eiropas Savienības Tiesiskuma misiju Kosovā EULEX KOSOVO
          (1) un jo īpaši tās 12. panta 2. punktu,
      tā kā:

                  (1)

                  Ievērojot Vienotās rīcības 2008/124/KĀDP 12. panta 2. punktu, Politikas un drošības komiteja (PDK) ir pilnvarota atbilstīgi Līguma 38. pantam pieņemt attiecīgus lēmumus Eiropas Savienības Tiesiskuma misijas Kosovā (EULEX KOSOVO) politiskās kontroles un stratēģiskās virzības nodrošināšanai, tostarp lēmumu iecelt misijas vadītāju.

                  (2)

                  Padome 2016. gada 14. jūnijā pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2016/947 (2), ar ko groza Vienoto rīcību 2008/124/KĀDP un pagarina EULEX KOSOVO darbību līdz 2018. gada 14. jūnijam.

                  (3)

                  Savienības Augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos 2016. gada 11. jūlijā ierosināja par misijas EULEX KOSOVO vadītāju uz laikposmu no 2016. gada 1. septembra līdz 2017. gada 14. jūnijam iecelt Alexandra PAPADOPOULOU kundzi,

            IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
      1. pants
      Ar šo Alexandra PAPADOPOULOU kundze uz laikposmu no 2016. gada 1. septembra līdz 2017. gada 14. jūnijam tiek iecelta par Eiropas Savienības Tiesiskuma misijas Kosovā EULEX KOSOVO vadītāju.
      2. pants
      Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

         Briselē, 2016. gada 20. jūlijā

               Politikas un drošības komitejas vārdā –

               priekšsēdētājs

            W. STEVENS

         (*)  Šis nosaukums neskar nostājas par statusu un atbilst ANO DP Rezolūcijai 1244 (1999) un Starptautiskās Tiesas atzinumam par Kosovas neatkarības deklarāciju.

         (1)  OV L 42, 16.2.2008., 92. lpp.

         (2)  Padomes Lēmums (KĀDP) 2016/947 (2016. gada 14. jūnijs), ar ko groza Vienoto rīcību 2008/124/KĀDP par Eiropas Savienības Tiesiskuma misiju Kosovā (EULEX KOSOVO) (OV L 157, 15.6.2016., 26. lpp.).