title: Eiropas Centrālās bankas Lēmums (2003. gada 18. decembris) par valstu centrālo banku procentuālo daļu Eiropas Centrālās bankas kapitāla parakstīšanas atslēgā (ECB/2003/17)

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

32003D0017(01)

Oficiālais Vēstnesis L 009 , 15/01/2004 Lpp. 0027 - 0028

		Eiropas Centrālās bankas Lēmums(2003. gada 18. decembris)par valstu centrālo banku procentuālo daļu Eiropas Centrālās bankas kapitāla parakstīšanas atslēgā(ECB/2003/17)(2004/43/EK)EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas statūtus, un jo īpaši to 29.3. un 29.4. pantu,ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas (ECB) Ģenerālpadomes palīdzību saskaņā ar Statūtu 47.2. panta ceturto ievilkumu,tā kā:(1) 1998. gada 1. decembra Lēmums ECB/1998/13 par valstu centrālo banku procentuālo daļu Eiropas Centrālās bankas kapitāla atslēgā [1] noteica no 1998. gada 1. jūnija valstu centrālajām bankām (VCB) piemērojamo īpatsvaru ECB kapitāla parakstīšanas atslēgā (turpmāk tekstā attiecīgi - "kapitāla atslēgas īpatsvars" un "kapitāla atslēga").(2) Statūtu 29.3. pantā ir noteikts, ka pēc analoģijas ar Statūtu 29.1. pantā paredzētajiem noteikumiem kapitāla atslēgas īpatsvars jākoriģē katru piekto gadu pēc Eiropas Centrālo banku sistēmas izveidošanas. Koriģētā kapitāla atslēga tiek piemērota, sākot no tā gada pirmās dienas, kas seko gadam, kurā notikusi koriģēšana.(3) Saskaņā ar Padomes 2003. gada 15. jūlija Lēmumu 2003/517/EK par statistikas datiem, kas jāizmanto Eiropas Centrālās bankas kapitāla parakstīšanas atslēgas koriģēšanai [2], Eiropas Komisija ECB iesniedza statistikas datus, kurus izmantos, nosakot koriģēto kapitāla atslēgu.(4) ECB 2003. finanšu gada tīrā peļņa vai zaudējumi (ja tādi būs) jāsadala saskaņā ar Statūtu 33.1. panta b) apakšpunktu un 33.2. pantu, kā arī atbilstoši 2003. gada 31. decembrī piemērotajam kapitāla atslēgas īpatsvaram. Tas pats attiecas arī uz VCB monetāro ienākumu sadali saskaņā ar Statūtu 32.1. pantu, ECB monetāro ienākumu sadali, ieņēmumiem no VCB prasījumiem, kas atbilst ārvalstu valūtas rezervju aktīviem, kuri pārskaitīti ECB, kā arī ienākumiem no Eurosistēmas iekšējā atlikuma, kas saistīts ar apgrozībā esošajām euro banknotēm,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsNoapaļošanaJa Eiropas Komisija sniedz kapitāla atslēgas koriģēšanai izmantojamos pārskatītos statistikas datus un skaitļi kopā neveido 100 %, starpību kompensē šādi: i) ja summa ir mazāka par 100 %, tad pieaugošā secībā mazākajai daļai(-ām) pieskaita 0,0001 procenta punktu tikmēr, kamēr sasniedz precīzi 100 %, vai ii) ja kopējā summa ir lielāka par 100 %, tad dilstošā secībā lielākajai daļai(-ām) atņem 0,0001 procenta punktu tikmēr, kamēr sasniedz precīzi 100 %.2. pantsKapitāla atslēgas īpatsvarsKatrai VCB noteiktais īpatsvars Statūtu 29. pantā paredzētajā kapitāla atslēgā no 2004. gada 1. janvāra ir šāds:Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique | 2,8297 % |Danmarks Nationalbank | 1,7216 % |Deutsche Bundesbank | 23,4040 % |Bank of Greece | 2,1614 % |Banco de España | 8,7801 % |Banque de France | 16,5175 % |Central Bank and Financial Services Authority of Ireland | 1,0254 % |Banca d'Italia | 14,5726 % |Banque centrale du Luxembourg | 0,1708 % |De Nederlandsche Bank | 4,4323 % |Oesterreichische Nationalbank | 2,3019 % |Banco de Portugal | 2,0129 % |Suomen Pankki | 1,4298 % |Sveriges Riksbank | 2,6636 % |Bank of England | 15,9764 % |3. pantsNobeiguma un pārejas noteikumi1. Ar šo no 2004. gada 1. janvāra tiek atcelts Lēmums ECB/1998/13.2. 2003. finanšu gada ECB tīro peļņu vai zaudējumus (ja tādi būs), VCB monetāros ienākumus, ECB monetāros ienākumus, ienākumus no VCB prasījumiem, kas atbilst ECB pārskaitītajiem valūtas rezervju aktīviem, kā arī ienākumus no Eurosistēmas iekšējā atlikuma, kas saistīts ar apgrozībā esošajām euro banknotēm, sadala atbilstoši 2003. gada 31. decembrī piemērojamam kapitāla atslēgas īpatsvaram.3. Šis lēmums stājas spēkā 2003. gada 19. decembrī.4. Šo lēmumu publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.Frankfurtē pie Mainas, 2003. gada 18. decembrīECB Padomes vārdāJean-Claude Trichet[1] OV L 125, 19.5.1999., 33. lpp.[2] OV L 181, 19.7.2003., 43. lpp.--------------------------------------------------


title: Komisijas Lēmums ( 2014. gada 27. marts ), ar kuru organizāciju Bureau Veritas Certification Holding SAS atzīst par pārraudzības organizāciju atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) Nr. 995/2010, ar ko nosaka pienākumus tirgus dalībniekiem, kas laiž tirgū kokmateriālus un koka izstrādājumus

text:
               8.4.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 103/9

         KOMISIJAS LĒMUMS
   (2014. gada 27. marts),
   ar kuru organizāciju Bureau Veritas Certification Holding SAS atzīst par pārraudzības organizāciju atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) Nr. 995/2010, ar ko nosaka pienākumus tirgus dalībniekiem, kas laiž tirgū kokmateriālus un koka izstrādājumus
   (2014/C 103/06)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 20. oktobra Regulu (ES) Nr. 995/2010, ar ko nosaka pienākumus tirgus dalībniekiem, kas laiž tirgū kokmateriālus un koka izstrādājumus (1), un jo īpaši tās 8. panta 3. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Eiropas Komisija 2012. gada 21. decembrī saņēma pieteikumu, kurā organizācija Bureau Veritas Certification Holding SAS lūdza atzīšanu un paziņoja, ka tā plāno darboties kā pārraudzības organizācija visās dalībvalstīs.

               (2)

               Pieteikuma iesniedzējs 2013. gada 22. janvārī iesniedza atjauninātu pieteikumu.

               (3)

               Saskaņā ar 2. panta 5. punktu Komisijas 2012. gada 23. februāra Deleģētajā regulā (ES) Nr. 363/2012 par pārraudzības organizāciju atzīšanas un atzīšanas atsaukšanas procedūras noteikumiem, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 995/2010, ar ko nosaka pienākumus tirgus dalībniekiem, kas laiž tirgū kokmateriālus un koka izstrādājumus (2), Eiropas Komisija 2013. gada 9. jūlijā nosūtīja šo pieteikumu apspriešanai attiecīgajām dalībvalstīm. Noteiktajā termiņā (viens mēnesis) netika saņemts neviens komentārs.

               (4)

               2013. gada 12. septembrī Briselē notika sanāksme, kuru organizēja Komisijas vadības grupa, kas īpaši izveidota, lai izvērtētu pieteikumus attiecībā uz pārraudzības organizācijām, un kurā pieteikuma iesniedzējs personiski iesniedza savu pieteikumu.

               (5)

               Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 363/2012 3. pantu pieteikuma iesniedzējam ar 2013. gada 19. oktobra e-pasta vēstuli tika lūgts sniegt papildu informāciju.

               (6)

               Pieteikuma iesniedzējs prasīto papildu informāciju un skaidrojumu sniedza 2013. gada 25. oktobrī.

               (7)

               Pamatojoties uz pieteikuma iesniedzēja iesniegtajiem dokumentiem, vadības grupa 2013. gada 19. decembrī secināja, ka pieteikums atbilst Regulas (ES) Nr. 995/2010 8. panta 2. punkta prasībām un ka Komisija pieteikuma iesniedzēju var atzīt par pārraudzības organizāciju.

               (8)

               Eiropas Komisija, pamatojoties uz visiem iesniegtajiem dokumentārajiem pierādījumiem, ir izvērtējusi pieteikuma iesniedzēja atbilstību Regulas (ES) Nr. 995/2010 8. panta 2. punkta prasībām un uzskata, ka organizācija Bureau Veritas Certification Holding SAS(Francija), 67-71 Boulevard du Château 92200 Neuilly-sur-Seine, identifikācijas Nr. 775 690 621R.C.S. Nanterre, atbilst Regulas (ES) Nr. 995/2010 8. panta 2. punkta prasībām,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Organizācija Bureau Veritas Certification Holding SAS(Francija), 67-71 Boulevard du Château 92200 Neuilly-sur-Seine, identifikācijas Nr. 775 690 621R.C.S. Nanterre, ir atzīta par pārraudzības organizāciju saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 995/2010 8. panta 3. punktu.
   2. pants
   Vides ģenerāldirektorāta ģenerāldirektoram ir dots rīkojums nodrošināt, lai šis lēmums tiktu paziņots pieteikuma iesniedzējam un kompetentajām iestādēm visās dalībvalstīs un lai tas nekavējoties tiktu publicēts Komisijas tīmekļa vietnē.

      Briselē, 2014. gada 27. martā

            Komisijas vārdā –

            Komisijas loceklis

         Janez POTOČNIK

      (1)  OV L 295, 12.11.2010., 23. lpp.

      (2)  OV L 115, 27.4.2012., 12. lpp.


title: 2005/116/EK: Komisijas Lēmums (2005. gada 8. februāris) par 2004. gadā sākto Hosta Tratt. pavairošanas materiāla salīdzinošo izmēģinājumu un pārbaužu turpināšanu Kopienā 2005. gadā saskaņā ar Padomes Direktīvu 98/56/EK

text:
               9.2.2005

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 36/10

      KOMISIJAS LĒMUMS

   (2005. gada 8. februāris)
   par 2004. gadā sākto Hosta Tratt. pavairošanas materiāla salīdzinošo izmēģinājumu un pārbaužu turpināšanu Kopienā 2005. gadā saskaņā ar Padomes Direktīvu 98/56/EK
   (2005/116/EK)
   EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā Padomes 1998. gada 20. jūlija Direktīvu 98/56/EK par dekoratīvo augu pavairošanas materiāla tirdzniecību (1),
   ņemot vērā Komisijas 2003. gada 11. decembra Lēmumu 2003/865/EK par salīdzinošo izmēģinājumu un pārbaužu pasākumiem, ko piemēro Pelargonium l'Hérit. un Hosta Tratt., Euphorbia pulcherrima Willd. ex Klotzsch un Rosa L. pavairošanas materiālam Kopienā saskaņā ar Padomes Direktīvu 98/56/EK (2), un jo īpaši tā 3. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Lēmumā 2003/865/EK nosaka salīdzinošo izmēģinājumu un pārbaužu pasākumus, kas 2004. un 2005. gadā veicami saskaņā ar Direktīvu 98/56/EK attiecībā uz Hosta Tratt.

               (2)

               Izmēģinājumi un pārbaudes, kas sāktas 2004. gadā, jāturpina arī 2005. gadā,

         IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU.
   Vienīgais pants
   Kopienas 2004. gadā sāktos Hosta Tratt. pavairošanas materiāla salīdzinošos izmēģinājumus un pārbaudes turpina 2005. gadā saskaņā ar Lēmumu 2003/865/EK.

      Briselē, 2005. gada 8. februārī

            Komisijas vārdā —

            Komisijas loceklis

         Markos KYPRIANOU

      (1)  OV L 226, 13.8.1998., 16. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2003/61/EK (OV L 165, 3.7.2003., 23. lpp.).

      (2)  OV L 325, 12.12.2003., 62. lpp.


title: 2006/188/EK: Padomes Lēmums ( 2006. gada 21. februāris ), lai noslēgtu nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Dānijas Karalisti un attiecinātu Padomes Regulas (EK) Nr. 343/2003, ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts pilsoņa patvēruma pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm, un Padomes Regulas (EK) Nr. 2725/2000 par pirkstu nospiedumu salīdzināšanas sistēmas Eurodac izveidi, lai efektīvi piemērotu Dublinas Konvenciju, noteikumus arī uz Dāniju

text:
               8.3.2006

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 66/37

         PADOMES LĒMUMS
   (2006. gada 21. februāris),
   lai noslēgtu nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Dānijas Karalisti un attiecinātu Padomes Regulas (EK) Nr. 343/2003, ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts pilsoņa patvēruma pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm, un Padomes Regulas (EK) Nr. 2725/2000 par pirkstu nospiedumu salīdzināšanas sistēmas Eurodac izveidi, lai efektīvi piemērotu Dublinas Konvenciju, noteikumus arī uz Dāniju
   (2006/188/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 63. panta pirmās daļas 1. punkta a) apakšpunktu, saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu un jo īpaši ar 300. panta 3. punkta pirmo daļu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1),
   tā kā:

               (1)

               Komisija Eiropas Kopienas vārdā apspriedusi Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Dānijas Karalisti par Padomes Regulas (EK) Nr. 343/2003 (2) un Regulas (EK) Nr. 2725/2000 (3) noteikumu attiecināšanu arī uz Dāniju.

               (2)

               Šis nolīgums tika parakstīts Eiropas Kopienas vārdā 2005. gada 13. martā, ņemot vērā tā iespējamo noslēgšanu vēlāk saskaņā ar Padomes 2005. gada 13. jūnija Lēmumu.

               (3)

               Saskaņā ar 3. pantu Protokolā par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, Apvienotā Karaliste un Īrija piedalās šā lēmuma pieņemšanā un piemērošanā.

               (4)

               Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, Dānija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un to nepiemēro Dānijā.

               (5)

               Šis nolīgums būtu jāapstiprina,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Ar šo Kopienas vārdā ir apstiprināts Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Dānijas Karalisti par Padomes Regulas (EK) Nr. 343/2003, ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts pilsoņa patvēruma pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm, un Padomes Regulas (EK) Nr. 2725/2000 par pirkstu nospiedumu salīdzināšanas sistēmas Eurodac izveidi, lai efektīvi piemērotu Dublinas Konvenciju, noteikumu attiecināšanu arī uz Dāniju.
   2. pants
   Padomes priekšsēdētājam sniedz paziņojumu, kā to paredz nolīguma (4) 10. panta 2. punkts.
   3. pants
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2006. gada 21. februārī

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētāja

         K. GASTINGER

      (1)  Atzinums iesniegts 2005. gada 13. decembrī (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

      (2)  OV L 50, 25.2.2003., 1. lpp.

      (3)  OV L 316, 15.12.2000., 1. lpp.

      (4)  Nolīgums stājas spēkā otrā mēneša pirmajā dienā pēc tā paziņošanas Līgumslēdzējām pusēm.
    ---documentbreak---

               8.3.2006

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 66/38

         NOLĪGUMS
   starp Eiropas Kopienu un Dānijas Karalisti par kritērijiem un mehānismiem, lai noteiktu valsti, kas ir atbildīga par to patvēruma pieteikumu izskatīšanu, kuri iesniegti Dānijā vai kādā citā Eiropas Savienības dalībvalstī, un par Eurodac sistēmu pirkstu nospiedumu salīdzināšanai, lai efektīvi piemērotu Dublinas Konvenciju
   EIROPAS KOPIENA, turpmāk “Kopiena”,
   no vienas puses, un
   DĀNIJAS KARALISTE, turpmāk “Dānija”,
   no otras puses,
   ATSAUCOTIES uz Dānijas dalību 1990. gada 15. jūnijā Dublinā parakstītajā Konvencijā par tās valsts noteikšanu, kas ir atbildīga par to, lai tiktu izskatīti patvēruma pieteikumi, kas iesniegti kādā no Eiropas Kopienu dalībvalstīm, turpmāk “Dublinas Konvencija”;
   ATSAUCOTIES uz 12. pantu Eiropas Kopienas un Islandes Republikas, un Norvēģijas Karalistes Nolīgumā par kritērijiem un mehānismiem tās valsts noteikšanai, kas ir atbildīga par to patvēruma pieteikumu izskatīšanu, kuri iesniegti kādā dalībvalstī vai Islandē, vai Norvēģijā;
   ŅEMOT VĒRĀ to, ka Padomes Regula (EK) Nr. 343/2003 (2003. gada 18. februāris), ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts pilsoņa patvēruma pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm, turpmāk “Dublinas II Regula”, aizstāj Dublinas Konvenciju;
   NORĀDOT, ka 2003. gada 2. septembrī tika pieņemta Komisijas Regula (EK) Nr. 1560/2003, ar kuru paredz sīki izstrādātus noteikumus, lai piemērotu Padomes Regulu (EK) Nr. 343/2003, ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts pilsoņa patvēruma pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm;
   ŅEMOT VĒRĀ nozīmi, kāda ir Padomes Regulai (EK) Nr. 2725/2000 (2000. gada 11. decembris) par pirkstu nospiedumu salīdzināšanas sistēmas Eurodac izveidi, lai efektīvi piemērotu Dublinas Konvenciju, turpmāk “Eurodac Regula”. Eurodac Regula un Dublinas II Regula ir turpmāk abas kopā “Regulas”;
   NORĀDOT, ka Padome 2002. gada 28. februārī pieņēma Regulu (EK) Nr. 407/2002 par dažiem noteikumiem Eurodac Regulas īstenošanai;
   ATSAUCOTIES uz Protokolu par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam (“Protokols par Dānijas nostāju”), saskaņā ar kuru Dublinas II Regula un Eurodac Regula nav saistoša Dānijai, un Dānija tās nepiemēro;
   VĒLĒDAMĀS, lai Regulu noteikumi, to turpmākie grozījumi un ar tām saistītie īstenošanas pasākumi saskaņā ar starptautisko tiesību aktiem būtu piemērojami attiecībām starp Kopienu un Dāniju, kas ir dalībvalsts ar īpašu nostāju attiecībā uz Eiropas Kopienas dibināšanas līguma IV sadaļu;
   UZSVEROT nozīmi, kāda ir atbilstīgai koordinācijai starp Kopienu un Dāniju attiecībā uz sarunām par tādu starptautisko nolīgumu apspriešanu un noslēgšanu, kas var ietekmēt vai mainīt Regulu darbības jomu;
   UZSVEROT, ka Dānijai būtu jātiecas pievienoties Kopienas noslēgtajiem starptautiskajiem nolīgumiem, ja Dānijas dalība šādos nolīgumos ir svarīga Regulu un šā nolīguma konsekventai piemērošanai;
   PAZIŅOJOT, ka Eiropas Kopienu Tiesai būtu vajadzīga jurisdikcija, lai nodrošinātu šā nolīguma vienotu piemērošanu un interpretēšanu, tostarp attiecībā uz Regulu noteikumiem un Kopienas īstenošanas pasākumiem, kas ir šā nolīguma daļa;
   ATSAUCOTIES uz saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 68. panta 1. punktu Eiropas Kopienu Tiesai piešķirto jurisdikciju pieņemt nolēmumus par prejudiciāliem jautājumiem saistībā ar Kopienas iestāžu to aktu spēkā esamību un interpretēšanu, kuru pamatā ir Līguma IV sadaļa, tostarp saistībā ar šā nolīguma spēkā esamību un interpretēšanu, kā arī atsaucoties uz faktu, ka minētais noteikums nav saistošs vai piemērojams Dānijā, kā tas izriet no Protokola par Dānijas nostāju;
   ŅEMOT VĒRĀ, ka ar tādiem pašiem nosacījumiem Eiropas Kopienu Tiesas jurisdikcijā vajadzētu būt prejudiciālu nolēmumu pieņemšanai tādos jautājumos saistībā ar šā nolīguma spēkā esamību un interpretēšanu, kurus ir izvirzījušas Dānijas tiesas, un ka saistībā ar Regulu interpretēšanu un to īstenošanas pasākumiem Dānijas tiesām vajadzētu lūgt prejudiciālus nolēmumus saskaņā ar tādiem pašiem nosacījumiem kā pārējo dalībvalstu tiesām;
   ATSAUCOTIES uz noteikumu, ka saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 68. panta 3. punktu Eiropas Savienības Padome, Eiropas Komisija un dalībvalstis var lūgt Eiropas Kopienu Tiesu pieņemt nolēmumu par Kopienas iestāžu to aktu interpretēšanu, kuru pamatā ir Līguma IV sadaļa, tostarp šā nolīguma interpretēšanu, un faktu, ka saskaņā ar Protokolu par Dānijas nostāju šis noteikums nav saistošs vai piemērojams Dānijā;
   ŅEMOT VĒRĀ to, ka attiecībā uz Regulām un to īstenošanas pasākumiem Dānijai atbilstīgi tādiem pašiem nosacījumiem kā citām dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai lūgt Eiropas Kopienu Tiesu pieņemt nolēmumus jautājumos saistībā ar šā nolīguma interpretēšanu;
   UZSVEROT to, ka saskaņā ar Dānijas tiesību aktiem Dānijas tiesām vajadzētu – interpretējot šo nolīgumu, tostarp Regulu noteikumus un jebkādus Kopienas īstenošanas pasākumus, kas ir šā nolīguma daļa, – atbilstīgi ņemt vērā nolēmumus, kas attiecībā uz Regulu noteikumiem un jebkādiem Kopienas īstenošanas pasākumiem ietverti Eiropas Kopienu Tiesas un Eiropas Kopienas dalībvalstu tiesu judikatūrā;
   ŅEMOT VĒRĀ to, ka vajadzētu būt iespējai lūgt Eiropas Kopienu Tiesu saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma noteikumiem par lietu izskatīšanu Tiesā izlemt jautājumus saistībā ar šajā nolīgumā paredzēto saistību ievērošanu;
   TĀ KĀ saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 300. panta 7. punktu šis nolīgums ir saistošs dalībvalstīm; tādējādi ir lietderīgi, lai gadījumā, kad kāda dalībvalsts neievēro nolīgumu, Dānijai būtu iespēja iesniegt sūdzību Komisijai kā Līguma pārraudzītājai;
   ŅEMOT VĒRĀ to, ka saskaņā ar 3. pantu Protokolā par Dānijas nostāju Dānijai nav saistošas to pasākumu finansiālās sekas, kuri nav saistoši vai piemērojami Dānijā, izņemot administratīvās izmaksas, un ka tādēļ būtu jānosaka Dānijas ieguldījums darbības izmaksās, kas saistītas ar Centrālās vienības izveidi, kā paredzēts Eurodac Regulas 3. pantā;
   UZSVEROT to, ka – saskaņā ar 12. pantu Eiropas Kopienas, Islandes un Norvēģijas Nolīgumā par kritērijiem un mehānismiem tās valsts noteikšanai, kas ir atbildīga par to patvēruma pieteikumu izskatīšanu, kuri iesniegti kādā dalībvalstī vai Islandē vai Norvēģijā, – attiecībā uz Dublinas II Regulas un Eurodac Regulas noteikumiem attiecības starp Islandi un Norvēģiju, no vienas puses, un Dāniju, no otras puses, nodrošina protokols;
   VĒLĒDAMĀS, lai minētā protokola saturu Eiropas Kopiena, Islande un Norvēģija noteiktu vienlaikus ar šo nolīgumu, darbojoties ar Dānijas piekrišanu,
   IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀK IZKLĀSTĪTO.
   1. pants
   Mērķis
   1.   Šā nolīguma mērķis ir attiecībās starp Kopienu un Dāniju saskaņā ar 2. panta 1. un 2. punktu piemērot Padomes Regulu (EK) Nr. 343/2003 (2003. gada 18. februāris), ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts pilsoņa patvēruma pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts Dānijā vai kādā citā Eiropas Savienības dalībvalstī (“Dublinas II Regula”), Padomes Regulu (EK) Nr. 2725/2000 (2000. gada 11. decembris) par pirkstu nospiedumu salīdzināšanas sistēmas “Eurodac” izveidi, lai efektīvi piemērotu Dublinas Konvenciju, (Eurodac regula) un to īstenošanas pasākumus.
   2.   Līgumslēdzēju pušu mērķis ir panākt Regulu un to īstenošanas pasākumu vienveidīgu piemērošanu un interpretēšanu visās dalībvalstīs.
   3.   Šā nolīguma 3. panta 1. punkta, 4. panta 1. punkta un 5. panta 1. punkta noteikumi izriet no Protokola par Dānijas nostāju.
   2. pants
   Dublinas II Regula un Eurodac Regula
   1.   Saskaņā ar starptautisko tiesību aktiem attiecībās starp Kopienu un Dāniju piemēro Dublinas II Regulu, kas pievienota šim nolīgumam un ir tā daļa, kā arī īstenošanas pasākumus, kuri pieņemti saskaņā ar Dublinas II Regulas 27. panta 2. punktu un – attiecībā uz īstenošanas pasākumiem, kas pieņemti pēc šā nolīguma stāšanās spēkā, – kurus Dānija īsteno saskaņā ar šā nolīguma 4. pantu.
   2.   Saskaņā ar starptautisko tiesību aktiem attiecībās starp Kopienu un Dāniju piemēro Eurodac Regulu, kas pievienota šim nolīgumam un ir tā daļa, kā arī īstenošanas pasākumus, kuri pieņemti saskaņā ar Eurodac Regulas 22. pantu vai 23. panta 2. punktu un – attiecībā uz īstenošanas pasākumiem, kas pieņemti pēc šā nolīguma stāšanās spēkā, – kurus Dānija īsteno saskaņā ar šā nolīguma 4. pantu.
   3.   Šā nolīguma spēkā stāšanās datumu piemēro tā datuma vietā, kas minēts Dublinas II Regulas 29. pantā un Eurodac Regulas 27. pantā.
   3. pants
   Dublinas II Regulas un Eurodac Regulas grozījumi
   1.   Dānija nepiedalās Eurodac Regulas un Dublinas II Regulas grozījumu pieņemšanā, un šādi grozījumi nav saistoši un piemērojami Dānijā.
   2.   Gadījumos, kad pieņem grozījumus Regulās, Dānija paziņo Komisijai savu lēmumu īstenot vai neīstenot šos grozījumus. Paziņojumu sniedz, pieņemot grozījumus vai 30 dienās pēc to pieņemšanas.
   3.   Ja Dānija nolemj īstenot grozījumus, paziņojumā norāda, vai īstenošanu var veikt administratīvi vai arī tai ir vajadzīgs parlamenta apstiprinājums.
   4.   Ja paziņojumā norāda, ka īstenošanu var veikt administratīvi, paziņojumā norāda arī to, ka visi vajadzīgie administratīvie pasākumi stājas spēkā dienā, kad stājas spēkā Regulu grozījumi, vai ka tie stājušies spēkā paziņojuma dienā, atkarībā no tā, kura diena ir vēlāk.
   5.   Ja paziņojumā norāda, ka īstenošanai Dānijā ir vajadzīgs parlamenta apstiprinājums, piemēro šādus noteikumus:

               a)

               tiesību akti Dānijā stājas spēkā dienā, kad stājas spēkā Regulu grozījumi, vai sešos mēnešos pēc paziņojuma, atkarībā no tā, kura diena ir vēlāk;

               b)

               ja tiesību akti Dānijā nav stājušies spēkā dienā, kad stājas spēkā Regulu grozījumi, Dānija – tiktāl, ciktāl to atļauj tās tiesību akti, – provizoriski piemēro grozījumus;

               c)

               Dānija paziņo Komisijai par dienu, kad stājas spēkā īstenošanas tiesību akti, un par jebkādiem konkrētiem pasākumiem saistībā ar provizorisku piemērošanu.

         6.   Dānijas paziņojums par to, ka saskaņā ar 4. vai 5. punktu grozījumi tiek īstenoti Dānijā, saskaņā ar starptautisko tiesību aktiem rada savstarpējas saistības starp Dāniju un Kopienu. Regulu grozījumi tādā gadījumā ir šā nolīguma grozījumi, un tos uzskata par pievienotiem šim nolīgumam.
   7.   Ja:

               a)

               Dānija paziņo par lēmumu neīstenot grozījumus vai

               b)

               Dānija neiesniedz paziņojumu 30 dienu termiņā, kas noteikts 2. punktā; vai

               c)

               Dānijas tiesību akti nestājas spēkā 5. punktā noteiktajos termiņos,

         šo nolīgumu uzskata par izbeigtu, ja vien Līgumslēdzējas puses 90 dienās nenolemj citādi vai – c) apakšpunktā minētajā gadījumā – Dānijas tiesību akti nestājas spēkā tajā pašā periodā. Nolīguma izbeigšanās stājas spēkā trīs mēnešus pēc 90 dienu termiņa beigām.
   8.   Tas neietekmē pieteikumus, kas saskaņā ar Dublinas II Regulu nosūtīti pirms šā nolīguma izbeigšanās dienas, kā noteikts 7. punktā.
   4. pants
   Īstenošanas pasākumi
   1.   Dānija nepiedalās to atzinumu pieņemšanā, ko pieņem komiteja, kas minēta Dublinas II Regulas 27. panta 2. punktā un Eurodac Regulas 23. panta 2. punktā, vai to īstenošanas pasākumu pieņemšanā, ko pieņem saskaņā ar Eurodac Regulas 22. pantu. Īstenošanas pasākumi, ko pieņem saskaņā ar Dublinas II Regulas 27. panta 2. punktu vai Eurodac Regulas 23. panta 2. punktu, un ieviešanas pasākumi, ko pieņem saskaņā ar Eurodac Regulas 22. pantu, nav saistoši un piemērojami Dānijā.
   2.   Ja īstenošanas pasākumus pieņem saskaņā ar Dublinas II Regulas 27. panta 2. apakšpunktu un Eurodac Regulas 22. pantu vai 23. panta 2. punktu, tad īstenošanas pasākumus paziņo Dānijai. Dānija paziņo Komisijai savu lēmumu īstenot vai neīstenot attiecīgos īstenošanas pasākumus. Paziņojumu sniedz, saņemot īstenošanas pasākumus vai 30 dienās pēc to saņemšanas.
   3.   Paziņojumā norāda, ka visi vajadzīgie administratīvie pasākumi Dānijā stājas spēkā dienā, kad stājās spēkā īstenošanas pasākumi, vai ka tie stājušies spēkā paziņojuma saņemšanas dienā, atkarībā no tā, kura diena ir vēlāk.
   4.   Dānijas paziņojums par to, ka īstenošanas pasākumi tiek īstenoti Dānijā, saskaņā ar starptautisko tiesību aktiem rada savstarpējas saistības starp Dāniju un Kopienu. Īstenošanas pasākumi tādā gadījumā ir šā nolīguma daļa.
   5.   Ja:

               a)

               Dānija paziņo par lēmumu neīstenot attiecīgos īstenošanas pasākumus vai

               b)

               Dānija neiesniedz paziņojumu 30 dienu termiņā, kas noteikts 2. punktā,

         šo nolīgumu uzskata par izbeigtu, ja vien Līgumslēdzējas puses 90 dienās nenolemj citādi. Nolīguma izbeigšanās stājas spēkā trīs mēnešus pēc 90 dienu termiņa beigām.
   6.   Tas neietekmē pieteikumus, kas saskaņā ar Dublinas II Regulu nosūtīti pirms šā nolīguma izbeigšanās dienas, kā noteikts 5. punktā.
   7.   Ja izņēmuma gadījumos īstenošanai Dānijā ir vajadzīgs parlamenta apstiprinājums, to norāda 2. punktā paredzētajā Dānijas paziņojumā, un tādā gadījumā piemēro 3. panta 5. līdz 8. punktu.
   5. pants
   Starptautiskie nolīgumi, kas ietekmē Dublinas II Regulu un Eurodac Regulu
   1.   Starptautiskie nolīgumi, ko Kopiena noslēdz, pamatojoties uz Dublinas II Regulu un Eurodac Regulu, nav saistoši un piemērojami Dānijā.
   2.   Dānija atturēsies no tādu starptautisku nolīgumu slēgšanas, kuri varētu ietekmēt vai mainīt Regulu darbības jomu, kā tās pievienotas šim nolīgumam, un kuri attiecas uz atbildības noteikšanu patvēruma pieteikumu izskatīšanā vai uz pasākumiem pirkstu nospiedumu salīdzināšanai trešo valstu pilsoņiem, uz ko attiecas Eurodac Regula, izņemot gadījumus, ja to dara ar Kopienas piekrišanu un ja ir panāktas apmierinošas vienošanās par attiecībām starp šo nolīgumu un attiecīgo starptautisko nolīgumu.
   3.   Apspriežot starptautiskus līgumus, kuri varētu ietekmēt vai mainīt Regulu darbības jomu, kā tās pievienotas šim nolīgumam, Dānija saskaņos savu nostāju ar Kopienu un atturēsies no jebkādām darbībām, kas šādās sarunās varētu apdraudēt Kopienas nostājas mērķus tās kompetences jomā.
   6. pants
   Eiropas Kopienu Tiesas jurisdikcija saistībā ar nolīguma interpretēšanu
   1.   Ja lietā, ko izskata Dānijas tiesa, tiek izvirzīts jautājums par šā nolīguma spēkā esamību vai interpretēšanu, tad attiecīgā tiesa lūdz Tiesai pieņemt par to nolēmumu, ja tādos pašos apstākļos attiecībā uz Dublinas II Regulu un Eurodac Regulu, un to īstenošanas pasākumiem, kas minēti 2. panta 1. un 2. punktā, tāpat būtu jārīkojas citas Eiropas Savienības dalībvalsts tiesai.
   2.   Saskaņā ar Dānijas tiesību aktiem Dānijas tiesas, interpretējot šo nolīgumu, ņem vērā nolēmumus, kas attiecībā uz Dublinas II Regulas un Eurodac Regulas noteikumiem un jebkādiem Kopienas īstenošanas pasākumiem ietverti Tiesas judikatūrā.
   3.   Tāpat kā Padome, Komisija vai jebkura dalībvalsts, Dānija var lūgt Tiesu pieņemt nolēmumu par šā nolīguma interpretēšanas jautājumiem. Tiesas nolēmums, ko pieņem atbilstīgi šādam lūgumam, neattiecas uz dalībvalstu tiesu spriedumiem, kam jau ir res judicata spēks.
   4.   Dānijai ir tiesības iesniegt Tiesai apsvērumus lietās, kad kādas dalībvalsts tiesa prejudiciāla nolēmuma pieņemšanai Tiesai nodevusi jautājumu saistībā ar kādu no 2. panta 1. un 2. punktā minētajiem noteikumiem.
   5.   Piemēro Protokolu par Eiropas Kopienu Tiesas statūtiem un Tiesas Reglamentu.
   6.   Ja Eiropas Kopienas dibināšanas līguma noteikumi par Tiesas nolēmumiem tiek grozīti tā, ka tas ietekmē nolēmumus par Dublinas II Regulu un Eurodac Regulu, Dānija var paziņot Komisijai par tās lēmumu nepiemērot grozījumus attiecībā uz šo nolīgumu. Paziņojumu sniedz, grozījumiem stājoties spēkā vai 60 dienās pēc spēkā stāšanās.
   Tādā gadījumā šo nolīgumu uzskata par izbeigtu. Izbeigšanās stājas spēkā trīs mēnešus pēc paziņojuma.
   7.   Tas neietekmē pieteikumus, kas saskaņā ar Dublinas II Regulu nosūtīti pirms šā nolīguma izbeigšanās dienas, kā noteikts 6. punktā.
   7. pants
   Eiropas Kopienu Tiesas jurisdikcija saistībā ar nolīguma izpildi
   1.   Komisija var ierosināt Tiesā lietas pret Dāniju saistībā ar šā nolīguma saistību nepildīšanu.
   2.   Dānija var iesniegt Komisijai sūdzību par to, ka kāda no dalībvalstīm nepilda šā nolīguma saistības.
   3.   Piemēro Eiropas Kopienas dibināšanas līguma attiecīgos noteikumus par lietu izskatīšanu Tiesā, kā arī Protokolu par Eiropas Kopienu Tiesas statūtiem un Tiesas Reglamentu.
   8. pants
   Teritoriālā piemērošana
   Šo nolīgumu piemēro teritorijās, kas minētas Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 299. pantā, un saskaņā ar Eurodac Regulas 26. pantu un Dublinas II Regulas 26. pantu.
   9. pants
   Finanšu iemaksas attiecībā uz Eurodac

   Tiktāl, ciktāl tas attiecas uz administratīvajām un darbības izmaksām, kas saistītas ar Eurodac Centrālās vienības izveidi un darbību, Dānija katru gadu veic iemaksu ES gada budžetā, kas aprēķināta, pamatojoties uz šim nolūkam paredzētajām budžeta apropriācijām, atbilstīgi Dānijas nacionālā kopprodukta procentuālajai daļai visu dalībvalstu nacionālā kopprodukta kopapjomā.
   Šo noteikumu piemēro no gada, kad izveido Dānijas piesaisti Centrālajai vienībai.
   Dānijas ieguldījums Centrālās vienības sākotnējā izveidē būs vienreizējs maksājums, kas ekvivalents summai, kuru no Dānijas iemaksas Eiropas Savienības vispārējā budžetā atmaksā sakarā ar tās sākotnējo nepiedalīšanos Eurodac Regulas īstenošanā.
   10. pants
   Nolīguma izbeigšana
   1.   Šis nolīgums tiek izbeigts, ja Dānija saskaņā ar 7. pantu Protokolā par Dānijas nostāju informē pārējās dalībvalstis par to, ka tā turpmāk nevēlas izmantot minētā protokola I daļas noteikumus.
   2.   Ikviena no Līgumslēdzējām pusēm var izbeigt šo nolīgumu, par to paziņojot otrai Līgumslēdzējai pusei. Nolīguma izbeigšana stājas spēkā sešus mēnešus pēc šāda paziņojuma dienas.
   3.   Tas neietekmē pieteikumus, kas nosūtīti pirms šā nolīguma izbeigšanās dienas, kā noteikts 1. vai 2. punktā.
   11. pants
   Stāšanās spēkā
   1.   Līgumslēdzējas puses pieņem šo nolīgumu saskaņā ar savām atbilstošajām procedūrām.
   2.   Nolīgums stājas spēkā otrā mēneša pirmajā dienā pēc Līgumslēdzēju pušu paziņojuma par to, ka ir pabeigtas šim nolūkam nepieciešamās procedūras.
   12. pants
   Tekstu autentiskums
   Šis nolīgums ir sagatavots divos eksemplāros angļu, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru valodā; visi teksti ir vienlīdz autentiski.
   PIELIKUMS
   PADOMES REGULA (EK) Nr. 343/2003 (2003. gada 18. februāris), ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts pilsoņa patvēruma pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm.
   PADOMES REGULA (EK) Nr. 2725/2000 (2000. gada 11. decembris) par pirkstu nospiedumu salīdzināšanas sistēmas Eurodac izveidi, lai efektīvi piemērotu Dublinas Konvenciju.


title: EBTA Uzraudzības iestādes Lēmums Nr. 39/04/KOL (2004. gada 17. marts), ar ko četrdesmit otro reizi tiek izdarīti grozījumi procedūras un materiālo tiesību noteikumos valsts atbalsta jomā, ieviešot jaunu 25. A nodaļu: valsts reģionālā atbalsta pamatnostādņu pārskatīšana laika posmam pēc 2007. gada 1. janvāra

text:
               1.9.2005

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 226/12

         EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDES LĒMUMS

   Nr. 39/04/KOL
   (2004. gada 17. marts),
   ar ko četrdesmit otro reizi tiek izdarīti grozījumi procedūras un materiālo tiesību noteikumos valsts atbalsta jomā, ieviešot jaunu 25. A nodaļu: valsts reģionālā atbalsta pamatnostādņu pārskatīšana laika posmam pēc 2007. gada 1. janvāra
   EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDE,
   ŅEMOT VĒRĀ Eiropas Ekonomikas zonas līgumu (1), un jo īpaši tā 61. līdz 63. pantu un 26. protokolu,
   ŅEMOT VĒRĀ EBTA valstu starpā noslēgto līgumu par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidošanu (2), jo īpaši tā 24. pantu, 5. panta 2. punkta b) apakšpunktu un 3. protokola I daļas 1. pantu (3),
   TĀ KĀ saskaņā ar Uzraudzības iestādes un Tiesas līguma 24. pantu EBTA Uzraudzības iestāde īsteno EEZ līguma noteikumus par valsts atbalstu,
   TĀ KĀ saskaņā ar Uzraudzības iestādes un Tiesas līguma 5. panta 2. punkta b) apakšpunktu EBTA Uzraudzības iestāde izsniedz paziņojumus vai pamatnostādnes par jautājumiem, kas minēti EEZ līgumā, ja šis līgums vai Uzraudzības iestādes un Tiesas līgums to noteikti paredz vai ja EBTA Uzraudzības iestāde uzskata to par vajadzīgu,
   ATSAUCOTIES uz Procedūras un materiālo tiesību noteikumiem valsts atbalsta jomā (4), ko 1994. gada 19. janvārī pieņēma EBTA Uzraudzības iestāde (5),
   TĀ KĀ 2003. gada 8. maijā Eiropas Kopienu Komisija (turpmāk tekstā – EK Komisija) publicēja paziņojumu par valsts reģionālā atbalsta pamatnostādņu pārskatīšanu laika posmam pēc 2007. gada 1. janvāra (6),
   TĀ KĀ šis paziņojums ir svarīgs arī Eiropas ekonomikas zonai,
   TĀ KĀ visā Eiropas ekonomikas zonā jānodrošina EEZ valsts atbalsta noteikumu vienveidīga izmantošana,
   TĀ KĀ saskaņā ar EEZ līguma XV pielikuma beigu daļas pozīcijas “VISPĀRĪGI” II punktu EBTA Uzraudzības iestādei pēc konsultācijām ar EK Komisiju jāpieņem tiesību akti saskaņā ar EK Komisijas pieņemtajiem tiesību aktiem,
   PĒC konsultācijām ar EK Komisiju,
   ATSAUCOTIES UZ TO, ka EBTA Uzraudzības iestāde par šo tematu ir apspriedusies ar EBTA valstīm daudzpusējā sanāksmē 2004. gada 3. februārī,
   IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1)

               Valsts atbalsta pamatnostādnēs tiek izdarīti grozījumi, papildinot ar jaunu 25. A nodaļu “Valsts reģionālā atbalsta pamatnostādņu pārskatīšana laika posmam pēc 2007. gada 1. janvāra”. Jaunā 25. A nodaļa ir pieejama šā lēmuma pielikumā.

               2)

               EBTA valstis tiek informētas, nosūtot vēstuli, kurai pievienota šā lēmuma kopija un pielikums.

               3)

               EK Komisija tiek informēta atbilstoši EEZ līguma 27. protokola d punktam, nosūtot šā lēmuma kopiju, ieskaitot pielikumu.

               4)

               Lēmumu, ieskaitot pielikumu, publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ pielikuma EEZ daļā.

               5)

               Šis lēmums ir autentisks angļu valodā.

      Briselē, 2004. gada 17. martā

            EBTA Uzraudzības iestādes vārdā —

            priekšsēdētājs

         Hannes HAFSTEIN

            Kolēģijas loceklis

         Einar M. BULL

      (1)  Tālāk tekstā – EEZ līgums.

      (2)  Tālāk tekstā – Uzraudzības iestādes un Tiesas līgums.

      (3)  Uzraudzības iestādes un Tiesas līguma 3. protokols, kurā EBTA valstis izdarījušas grozījumus 2001. gada 10. decembrī. Šie grozījumi stājās spēkā 2003. gada 28. augustā.

      (4)  Tālāk tekstā – valsts atbalsta pamatnostādnes.

      (5)  Sākotnēji publicēts OV L 231, 3.9.1994., 1. lpp., un tā EEZ pielikumā Nr. 32 tajā pašā datumā, kurā grozījumi pēdējo reizi izdarīti ar Kolēģijas 2004. gada 18. februāra Lēmumu Nr. 15/04/KOL (vēl nav publicēts).

      (6)  Komisijas paziņojums – Valsts reģionālā atbalsta pamatnostādņu pārskatīšana laika posmam pēc 2007. gada 1. janvāra (OV C 110, 8.5.2003., 24. lpp.).

      PIELIKUMS

         “25A.   VALSTS REĢIONĀLĀ ATBALSTA PAMATNOSTĀDŅU PĀRSKATĪŠANA LAIKA POSMAM PĒC 2007. GADA 1. JANVĀRA

                     1)

                     EBTA Uzraudzības iestāde (tālāk tekstā – Iestāde) valsts reģionālā atbalsta pamatnostādnes publicēja 1999. gada aprīlī (1).

                     2)

                     Pamatojoties uz šīm pamatnostādnēm, Iestāde apstiprināja EBTA valstu reģionālā atbalsta kartes laika posmam no 2000. gada līdz 2006. gadam un vairākas reģionālā atbalsta shēmas, kuru termiņš beidzas šā laika posma beigās.

                     3)

                     Šīs pamatnostādnes tika pieņemtas neierobežotam laika posmam. Tomēr ir atrunāts, ka Iestāde tās pārskatīs piecu gadu laikā pēc to piemērošanas.

                     4)

                     Iestāde ir veikusi šādu pārskatu un secinājusi, ka pamatnostādņu pārskatīšana šķietami nav nepieciešama.

                     5)

                     Tomēr Iestāde ir nolēmusi veikt šādu pārskatīšanu pienācīgā veidā, lai dotu EBTA valstīm un institūcijām laiku pirms 2006. gada beigām izstrādāt, reģistrēt un apstiprināt reģionālās kartes laika posmam pēc 2007. gada 1. janvāra.

         (1)  Kolēģijas 1998. gada 4. novembra Lēmums Nr. 316/98/KOL (OV L 111, 29.4.1999., 46. lpp.) un EEZ pielikums Nr. 18.”


title: 2012/309/ES: Padomes Lēmums ( 2012. gada 10. maijs ), ar ko izraugās Eiropas kultūras galvaspilsētu 2016. gadā Spānijā un Polijā

text:
               15.6.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 154/11

         PADOMES LĒMUMS
   (2012. gada 10. maijs),
   ar ko izraugās Eiropas kultūras galvaspilsētu 2016. gadā Spānijā un Polijā
   (2012/309/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1622/2006/EK (2006. gada 24. oktobris), ar ko nosaka Kopienas rīcību pasākumam “Eiropas Kultūras galvaspilsēta” no 2007. līdz 2019. gadam (1), un jo īpaši tā 9. panta 3. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,
   ņemot vērā žūrijas 2011. gada jūnija ziņojumu par Eiropas kultūras galvaspilsētas atlases procesu attiecīgi Spānijā un Polijā,
   tā kā:
   ņemot vērā, ka Lēmuma Nr. 1622/2006/EK 4. pantā minētie kritēriji ir pilnīgi izpildīti,
   IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Par Eiropas kultūras galvaspilsētām 2016. gadā Spānijā un Polijā tiek izraudzītas Donostija-Sansebastjana (Donostia-San Sebastián) un Vroclava (Wrocław).
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2012. gada 10. maijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         U. ELBÆK

      (1)  OV L 304, 3.11.2006., 1. lpp.


title: Padomes Lēmums ( 2014. gada 15. decembris ), ar ko ieceļ Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras valdes locekli no Vācijas

text:
               17.12.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 453/2

         PADOMES LĒMUMS
   (2014. gada 15. decembris),
   ar ko ieceļ Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras valdes locekli no Vācijas
   (2014/C 453/02)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 2062/94 (1994. gada 18. jūlijs), ar ko izveido Eiropas Aģentūru drošībai un veselības aizsardzībai darbā (1), un jo īpaši tās 8. pantu,
   ņemot vērā kandidatūru sarakstus, ko Padomei iesniegušas dalībvalstu valdības un darba ņēmēju organizācijas un darba devēju organizācijas,
   ņemot vērā Darba drošības un veselības aizsardzības padomdevējas komitejas locekļu un locekļu aizstājēju sarakstus,
   tā kā:

               (1)

               Padome ar 2013. gada 2. decembra (2) un 2014. gada 12. jūnija (3) lēmumiem ir iecēlusi Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras valdes locekļus un locekļu aizstājējus uz laiku, kas beidzas 2016. gada 7. novembrī.

               (2)

               Darba ņēmēju organizācija Eiropas Arodbiedrību konfederācija (ETUC) ir iesniegusi kandidatūru brīvajai amata vietai,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Par Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras valdes locekli uz laiku līdz 2016. gada 7. novembrim tiek iecelta turpmāk norādītā persona.
   II.   DARBA ŅĒMĒJU ORGANIZĀCIJU PĀRSTĀVJI

               Valsts

               Loceklis

               Vācija

                  Sonja KÖNIG kundze

         2. pants
   Vēl neizvirzītos locekļus un locekļu aizstājējus Padome iecels vēlāk.
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2014. gada 15. decembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         M. MARTINA

      (1)  OV L 216, 20.8.1994., 1. lpp.

      (2)  Padomes Lēmums (2013. gada 2. decembris), ar ko ieceļ Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras valdes locekļus un locekļu aizstājējus (OV C 360, 10.12.2013., 8. lpp.).

      (3)  Padomes Lēmums (2014. gada 12. jūnijs), ar ko ieceļ Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras valdes locekļus un viņu vietniekus no Lietuvas un Maltas (OV C 182, 14.6.2014., 14. lpp.); Padomes Lēmums (2014. gada 12. jūnijs), ar ko ieceļ Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras valdes locekļus un locekļu aizstājējus no Francijas (OV C 186, 18.6.2014., 5. lpp.).


title: EBTA Uzraudzības iestādes Lēmums Nr. 357/15/COL (2015. gada 23. septembris) izbeigt formālo izmeklēšanu par valsts atbalstu futbola klubam Sandefjord Fotball AS (Norvēģija) [2016/906]

text:
               9.6.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 152/59

         EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDES LĒMUMS
   Nr. 357/15/COL
   (2015. gada 23. septembris)
   izbeigt formālo izmeklēšanu par valsts atbalstu futbola klubam Sandefjord Fotball AS (Norvēģija) [2016/906]
   EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDE (TURPMĀK TEKSTĀ – “UZRAUDZĪBAS IESTĀDE”),
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (turpmāk tekstā – “EEZ līgums”), jo īpaši tā 61. pantu un 26. protokolu,
   ņemot vērā Nolīgumu starp EBTA valstīm par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidi (turpmāk tekstā – “Uzraudzības iestādes un Tiesas nolīgums”), jo īpaši tā 24. pantu,
   ņemot vērā Uzraudzības iestādes un Tiesas nolīguma 3. protokolu (turpmāk tekstā – “3. protokols”), jo īpaši tā II daļas 7. panta 3. punktu,
   tā kā:
   I.   FAKTI

   1.   Procedūra

               (1)

               Pamatojoties uz saņemtajām sūdzībām un tirgus informāciju, Uzraudzības iestāde 2013. gada 31. oktobrī informēja Norvēģijas iestādes par iespējamu valsts atbalstu attiecībā uz finansējumu jaunam futbola stadionam Sandefjordā (Sandefjord) (dokuments Nr. 686574). Tajā pašā sarakstē Uzraudzības iestāde pieprasīja informāciju par iespējamo atbalsta pasākumu, un Norvēģijas iestādes minēto informāciju sniedza 2013. gada 29. novembrī (dokumenti Nr. 691773 un 691774).

               (2)

               Uzraudzības iestāde 2014. gada 16. janvārī pieprasīja Norvēģijas iestādēm papildu informāciju (dokuments Nr. 694963), kas tika sniegta 2014. gada 14. februārī (dokuments Nr. 699518).

               (3)

               Pamatojoties uz Uzraudzības iestādes rīcībā esošo informāciju, 2014. gada 22. oktobrī tā nolēma pieņemt Lēmumu Nr. 444/14/COL sākt formālu izmeklēšanas procedūru par atbalstu futbola klubam Sandefjord Fotball AS un aicināja Norvēģijas iestādes sniegt piezīmes. Lēmums 2015. gada 15. janvārī tika publicēts Oficiālajā Vēstnesī, aicinot trešās personas iesniegt piezīmes viena mēneša laikā no tā publicēšanas dienas.

               (4)

               Norvēģijas iestādēm piešķīra piezīmju iesniegšanas termiņa pagarinājumu līdz 2014. gada 23. decembrim, un tās minētajā dienā iesniedza piezīmes (dokumenti Nr. 733899–733901). Nekādas citas piezīmes Uzraudzības iestāde nesaņēma.

         2.   Labuma guvējs – Sandefjord Fotball AS

               (5)

               Futbola klubs Sandefjord Fotball ir apvienība, kas dibināta 1998. gadā, pamatojoties uz sadarbības nolīgumu starp diviem lielākajiem Sandefjordas rajona futbola klubiem, proti, Sandefjord Ballklubb un IL Runar. Sadarbības mērķis bija izveidot Sandefjordā profesionālu futbola komandu, kas varētu iekļūt Norvēģijas augstākajā divīzijā.

               (6)

                  Sandefjord Fotball AS, sabiedrība ar ierobežotu atbildību, vada profesionālo (“elites”) komandu (1). Sadarbības pamatā starp futbola klubu Sandefjord Fotball un Sandefjord Fotball AS ir Norvēģijas Futbola asociācijas prasības. Klubs pārvalda arī amatieru komandu un junioru futbola komandu. Tas vada arī futbola vasaras nometnes un organizē reģionālās futbola sacensības gados jauniem amatieriem.

         3.   Pasākuma apraksts

   3.1.
         Vispārīga informācija

               (7)

               Līdz 2007. gadam futbola kluba Sandefjord Fotball elites komanda treniņu vajadzībām un sacīkstēm izmantoja pašvaldības stadionu, kas atrodas Bugårdsparken. Tomēr šis stadions neatbilda Norvēģijas futbola federācijas prasībām attiecībā uz klubiem, kas spēlē augstākajā divīzijā. Tika aplēsts, ka esošā stadiona modernizācija izmaksātu aptuveni NOK 40 miljonus, ko Sandefjordas pašvaldība nevēlējas ieguldīt.

         3.2.
         Jauna stadiona būvniecība

               (8)

               Sandefjordas pašvaldība un Sandefjord Fotball AS 2005. gadā apsprieda iespēju būvēt jaunu stadionu. Pašvaldība piekrita nodrošināt nepieciešamo zemi, un Sandefjord Fotball AS – finansēt un pārvaldīt stadionu.

               (9)

               Pašvaldība iegādājās vairākus zemes gabalus Pindsles (Pindsle) rajonā kopumā par aptuveni NOK 3,7 miljoniem. Šī zeme tolaik skaitījās lauksaimniecības zeme. Pašvaldības 2005. gada 6. septembra lēmumā, ar ko atļāva veikt iegādi, tika paredzēta zemes zonējuma maiņa uz izmantojumu komercdarbības vajadzībām un pieprasīta stadiona būvniecība. Jaunajā zonējuma plānā zeme tika sadalīta divās daļās: zemes gabals 152/96 bija paredzēts jauktam izmantojumam stadiona un komercdarbības vajadzībām, un zemes gabals 152/97 – komercdarbības vajadzībām. Ar 2006. gada 28. novembra nolīgumu abi zemes gabali tika nodoti diviem Sandefjord Fotball AS pilnībā piederošiem meitasuzņēmumiem: zemes gabals 152/96 – Sandefjord Fotball Stadion AS un zemes gabals 152/97 – Sandefjord Fotball Næring AS.

               (10)

               Saskaņā ar nolīgumu Sandefjord Fotball AS atbildēja par nepieciešamā finansējuma organizēšanu stadiona būvniecībai. Projekta būvniecības izmaksas tika aplēstas NOK 110 miljonu apmērā. Sandefjord Fotball AS ieguldītu NOK 70 miljonus no pašu kapitāla, no ārējiem ieguldītājiem, no tiesību uz nosaukumu pārdošanas utt. un atlikušos NOK 40 miljonus ņemtu kredītā. Sandefjord Fotball AS ieguldījumu daļēji piesaistītu, pārdodot zemi, kas pēc zonējuma paredzēta komercdarbības vajadzībām (zemes gabals 152/97), uzņēmumam Pindsle Property AS.

               (11)

               Bez stadiona būvniecības nolīgumā bija paredzētas vairākas citas saistības. Konkrētāk, Sandefjord Fotball AS uzņēmās stadionam paredzētajā zemes gabalā veikt ceļa būvdarbus un segt izmaksas saistībā ar vecā stadiona pārtraukto izmantošanu, tostarp remontdarbiem.

               (12)

               Drīz pēc nolīguma parakstīšanas uzņēmuma Sandefjord Fotball Næring AS, kam piederēja zemes gabals 152/97, akcijas par NOK 40 miljoniem iegādājās Pindsle Property AS. Pirms pārdošanas netika veikts uzņēmuma novērtējums.

               (13)

               Jaunā stadiona būvniecība tika pabeigta 2007. gada jūlijā, un kopējās būvniecības izmaksas bija NOK 110 miljoni (2). Papildus futbola laukumam un tribīnēm stadionā tika ierīkota arī cita infrastruktūra, tostarp vieglatlētikas laukums, fitnesa centrs un sanāksmju telpas. Šī infrastruktūra tiek bez maksas iznomāta citām organizācijām (galvenokārt amatieru sporta organizācijām).

         3.3.
         Stadiona pārdošana, kas sekoja vēlāk

               (14)

                  Sandefjord Fotball AS 2009. gadā saskārās ar finansiālajām grūtībām. Klubs nolēma piesaistīt līdzekļus, pārdodot Sandefjord Fotball Stadion AS (uzņēmumu, kam piederēja stadions un ar to saistītā infrastruktūra uz zemes gabala 152/96) uzņēmumam Pindsle Property AS. Šoreiz saskaņā ar Norvēģijas tiesību aktiem bija nepieciešams trešās personas uzņēmuma veikts novērtējums, jo vairākām personām bija amati valdē un akciju paketes gan uzņēmumā, gan Pindsle Property AS.

               (15)

               Ekspertu 2009. gada 6. aprīlī sniegtajā ziņojumā Sandefjord Fotball Stadion AS novērtēts no NOK 14 miljoniem līdz NOK 16 miljoniem. Uzņēmums tika pārdots par NOK 15 miljoniem 2009. gada 9. jūnijā.

         4.   Lēmums par procedūras sākšanu

               (16)

               Uzraudzības iestāde 2014. gada 22. oktobrī pieņēma Lēmumu Nr. 444/14/COL sākt formālu izmeklēšanas procedūru par atbalstu futbola klubam Sandefjord Fotball AS.

               (17)

               Savā lēmumā Uzraudzības iestāde pieņēma sākotnējo secinājumu, ka zemes nodošana futbola klubam Sandefjord Fotball AS ir valsts atbalsts EEZ līguma 61. panta 1. punkta nozīmē. Konkrētāk, Uzraudzības iestāde uzskatīja, ka nodošana tika veikta zem tirgus vērtības gan zemes gabala 152/96 (pēc zonējuma paredzēts jauktam izmantojumam stadiona un komercdarbības vajadzībām), gan zemes gabala 152/97 (pēc zonējuma paredzēts komercdarbības vajadzībām) gadījumā.

               (18)

               Tā kā Norvēģijas iestādes nesniedza nekādus iebildumus par saderības novērtējumu, Uzraudzības iestādei bija šaubas, vai pasākumu varētu atzīt par saderīgu ar EEZ līguma darbību.

         5.   Norvēģijas iestāžu sniegtās piezīmes

               (19)

               Norvēģijas iestādes sniedza piezīmes saistībā ar lēmumu par procedūras sākšanu 2014. gada 23. decembra vēstulē (dokumenti Nr. 733899–733901).

         5.1.
         Darījums neietver valsts atbalstu

               (20)

               Norvēģijas iestādes savās piezīmēs norāda, ka Sandefjordas pašvaldības veiktā zemes nodošana futbola klubam Sandefjord Fotball AS nebija saistīta ar valsts atbalstu, jo iespējamajam labuma guvējam nebija piešķirtas nekādas priekšrocības.

               (21)

               Norvēģijas iestādes jo īpaši norāda, ka konkrētās zemes tirgus vērtība darījuma laikā bija negatīva, un šajā saistībā iesniedza ekspertu novērtējumu, kas sniegts 2014. gada 5. februārī. Galvenais iemesls zemes iespējamajai negatīvajai vērtībai ir tāds, ka Sandefjord Fotball AS darījuma ietvaros bija pienākums (saskaņā ar zemes nodošanas nosacījumiem, kā arī atbilstoši zonējuma noteikumiem) būvēt futbola stadionu un ka stadiona būvniecības izmaksas pārsniedza zemes vērtību.

               (22)

               Atbilstoši Norvēģijas iestāžu informācijai pienākumu būvēt stadionu likumīgi varēja noteikt kā “īpašu pienākumu” saskaņā ar V daļas 2.2. punkta c) apakšpunktu Uzraudzības iestādes Pamatnostādnēs par valsts atbalsta elementiem, publiskām iestādēm pārdodot zemi un ēkas (turpmāk tekstā – “Zemes pārdošanas pamatnostādnes”) (3).

         5.2.
         Jebkāds atbalsta apjoms būtu ļoti ierobežots

               (23)

               Kas attiecas uz iespējamā valsts atbalsta apjomu, Norvēģijas iestādes norāda, ka gadījumā, ja Uzraudzības iestāde konstatētu, ka konkrētajai zemei bija pozitīva tirgus vērtība, šī vērtība būtu ļoti ierobežota.

               (24)

               Norvēģijas iestādes paskaidro, ka lauksaimniecības zeme Norvēģijā tiek īpaši aizsargāta. Uz tās pārdošanu un/vai izmantojuma maiņu citām vajadzībām attiecas stingras kontroles, ko īsteno reģionālās lauksaimniecības pārvaldes. Konkrētās zemes gadījumā kompetentā lauksaimniecības pārvalde akceptēja zonējuma priekšlikumu, tikai pamatojoties uz sabiedriskās intereses mērķi būvēt stadionu. Attīstītājam nebūtu bijis iespējams iegādāties zemi tikai komercdarbības vajadzībām. Tādējādi uz zemes nodošanu nevar attiecināt tirgus ieguldītāja principu. Norvēģijas iestādes drīzāk uzskata, ka jebkāda tirgus novērtējuma pamatā jābūt lauksaimniecības zemes cenai, kas bija vienīgais reālais alternatīvais izmantojums.

               (25)

               Alternatīvā variantā, kas attiecas uz tās zemes vērtību, kura pēc zonējuma paredzēta komercdarbības vajadzībām (zemes gabals 152/97), Norvēģijas iestādes norāda, ka Pindsle Property AS, uzņēmums, kas iegādājās Sandefjord Fotball Næring AS par NOK 40 miljoniem, samaksāja vairāk par tirgus cenu. Pamatojot šo argumentu, tās atsaucas uz novērtējuma ziņojumu (dokumenta Nr. 699518 11. pielikums), kurā secināts, ka zemes gabala 152/97 tirgus vērtība bija aptuveni NOK 15 miljoni (4). Novērtējuma pamatā ir vidējā cena par zemi, kas pēc zonējuma paredzēta komercdarbības vajadzībām Pindsles rajonā darījuma laikā.

               (26)

               Turklāt Norvēģijas iestādes norāda, ka jebkurā gadījumā atbalsta apjoma aprēķināšanas nolūkā jāveic vairāki atskaitījumi. Šie atskaitījumi izriet no konkrētām Sandefjord Fotball AS saistībām pašvaldības labā atbilstoši 2006. gada 28. novembra nolīgumam: i) NOK 2,6 miljoni vecā stadiona rekonstrukcijai; ii) NOK 400 000 prožektoru nomaiņai vecajā stadionā; iii) NOK 1,5 miljoni publisko celiņu būvniecībai un iv) NOK 5 miljoni apkārtceļa būvniecībai un gājēju pārejai. Tādējādi nolīgums paredzēja, ka Sandefjord Fotball AS jāsedz izmaksas NOK 9,5 miljonu apmērā (atbilstoši tā laika aplēsēm), sniedzot pakalpojumus pašvaldībai (5).

         5.3.
         Jebkāds iespējams valsts atbalsts būtu jāatzīst par saderīgu

               (27)

               Norvēģijas iestādes norāda, ka gadījumā, ja Uzraudzības iestāde konkrētajā darījumā konstatētu valsts atbalsta elementu, jebkāds šāds atbalsts būtu jāatzīst par saderīgu ar EEZ līguma darbību atbilstoši tā 61. panta 3. punkta c) apakšpunktam.

               (28)

               Norvēģijas iestādes uzsver, ka sporta veicināšana, tostarp sporta infrastruktūras būvniecība, ir mērķis kopīgās interesēs. Tās arī norāda, ka konkrētajā gadījumā valsts atbalsts ir vajadzīgs un ka tas ir atbilstošs instruments.

               (29)

               Konkrētāk, Norvēģijas iestādes paskaidro, ka Sandefjordā bija nepieciešams jauns stadions. Tās norāda uz esošā pašvaldības stadiona lielo izmantošanas noslogojumu, jo to tajā laikā izmantoja Sandefjord Fotball un citas komandas. Turklāt bija vajadzīgs modernāks stadions, kas atbilstu Norvēģijas Futbola asociācijas licencēšanas prasībām, lai ļautu Sandefjord Fotball elites komandai – kura darbojās atbilstoši pagaidu atbrīvojumam – saglabāt vietu Norvēģijas augstākajā līgā.

               (30)

               Sandefjordas pašvaldība pārbaudīja iespēju modernizēt esošo stadionu, tomēr modernizācija nenovērstu kapacitātes trūkumu. Turpretī jauna stadiona būvniecība atrisinātu gan kapacitātes, gan licencēšanas problēmas un turklāt radītu futbola sacensību norises vietu Vestfoldas (Vestfold) novadā. Kā redzams turpmāk norādītajā tabulā, jauno stadionu izmanto dažādi klubi. Turklāt vecais pašvaldības stadions ir rekonstruēts (Sandefjord Fotball AS finansējums), un tagad to pilnībā izmanto vietējie sporta klubi (vieglatlētikas un futbola), skolas un plaša sabiedrība. Tas arī apliecina, ka Sandefjordā bija vajadzīgs jauns stadions un ka jebkāds valsts atbalsts bija atbilstošs. Turklāt esošā stadiona modernizācijai būtu bijis vajadzīgs pašvaldības ieguldījums aptuveni NOK 40 miljonu apmērā, bez jebkādām izredzēm piesaistīt privātu finansējumu.

               (31)

               Norvēģijas iestādes arī norāda, ka jebkāds atbalsts būtu samērīgs. Vispirms tās norāda uz to, ka lielāko daļu jaunā stadiona ieguldījumu izmaksu finansēja Sandefjord Fotball AS, kas sedza maksimālo iespējamo būvniecības izmaksu summu no pašu resursiem un bankas aizdevumiem. Šis pašu ieguldījums nodrošināja, ka atbalsta apjoms tika samazināts līdz minimumam.

               (32)

               Norvēģijas iestādes arī izceļ nekomerciālos sociālos un amatieru sporta pasākumus, kuri ir kļuvuši iespējami, pateicoties stadiona būvniecībai. Esošais pašvaldības stadions tagad ir pilnībā pieejams amatieru sporta vajadzībām. Turklāt daudzi amatieru sporta un sociālie pasākumi, tostarp skolu pasākumi, regulāri norisinās jaunajā stadionā.

               (33)

               Lai uzskatāmi parādītu šo punktu, Norvēģijas iestādes ir iesniegušas šādu tabulu, kurā apkopotas aplēses par to, kā dažādi lietotāji gada laikā noslogojuši stadionu laikposmā no 2007. līdz 2014. gadam:

                           Klubs

                           Pasākumi

                           Stundas gadā

                           Maksājums

                              Sandefjord Fotball elites komanda

                           20 sacīkstes (aprīlis–oktobris/novembris) 100 h
                           Treniņi no aprīļa līdz oktobrim/novembrim, 2 h × 5 × 16 = 160 h (6)

                           260

                           jā

                              Sandefjord Fotball junioru un iesācēju komandas

                           Treniņi un sacīkstes no maija līdz septembrim

                           60

                           jā

                           Sadarbības klubi

                           Treniņi un sacīkstes no maija līdz septembrim

                           30

                           nē

                           Sadarbības klubi

                           Telpas kursiem un konferencēm, svinībām, treneru un menedžeru forumiem, lekcijām

                           30

                           nē

                              Sandar IL (sporta klubs)

                              Sandar kausa finālspēles 14–19 gadus veciem jauniešiem, tostarp atklāšanas ceremonija (un ģērbtuvju izmantošana)

                           25

                           nē

                              Vestfold Fotballkrets (novada futbola asociācija)

                           Sandefjordas un pārējo novada komandu pulcēšanās 14–16 gadu vecuma grupā, tostarp treniņi un sacīkstes, kursi un treneru apmācības

                           30

                           nē

                              Sandefjord Fotball Bredde (bērnu un jauniešu sports), amatieru turnīri

                           Kluba administrācija izmanto telpas kursiem un konferencēm. Futbola nometne vasaras, rudens un Lieldienu brīvlaikā 6–12 gadu vecuma grupā futbola laukumā. Amatieru turnīri “Uzņēmuma kausi”

                           90

                           nē

               (34)

               Turklāt tuvējās skolas un vairāki sporta klubi darbdienās izmanto vieglatlētikas laukumu. Stadionā norisinās arī skolu organizētas aktivitāšu dienas.

               (35)

               Tādējādi stadions vairāk nekā 50 % apjomā tiek izmantots neprofesionāliem mērķiem. Galvenais ierobežojums neprofesionālā izmantojuma turpmākam palielinājumam ir dabīgās zāles seguma laukuma izturība (7). Profesionālajai komandai ir nodrošināta priviliģēta stadiona pieejamība, rezervējot futbola laukumu mājas sacīkstēm, kā arī priviliģēta futbola laukuma pieejamība treniņu vajadzībām. Iekštelpas (piemēram, ģērbtuves un biroju telpas) visu gadu var izmantot ikviena organizācija.

               (36)

               Kā redzams iepriekšējā tabulā, lielākā daļa stadiona neprofesionālo izmantotāju nemaksā nekādu nomas maksu. Turpretī elites komanda par stadiona izmantošanu maksā gada nomas maksu NOK 3 miljonu apmērā plus 20 % no pārdoto biļešu apjoma. Norvēģijas iestādes uzskata, ka šī summa atbilst tirgus nomas maksai: līdzīgas komandas maksā nomu par stundu diapazonā no NOK 2 000 līdz NOK 5 000, kas rezultātā dod kopējo nomas maksu, kura ir zemāka par NOK 3 miljoniem gadā. Tāpēc Norvēģijas iestādes uzskata, ka Sandefjord Fotball elites komanda negūst labumu no jebkādām priekšrocībām, salīdzinot ar tās konkurentiem, saistībā ar nomas maksu, kuru tā maksā par stadiona izmantošanu.

               (37)

               Turklāt Norvēģijas iestādes uzsver, ka jebkāda ietekme uz tirdzniecību un konkurenci būtu ļoti ierobežota, jo šis klubs ir vietējas nozīmes klubs. Biļetes uz mājas sacīkstēm parasti pārdod tikai uz vietas un Norvēģijas vieskomandu atbalstītājiem. Ieņēmumi no tirdzniecības kioskiem sacīkšu laikā mainās no NOK 600 000 līdz NOK 1 miljonam gadā. Kas attiecas uz firmas precēm, tirgus lielākoties ir ierobežots uz Vestfoldas novada atbalstītājiem. Starp klubiem nav konkurences attiecībā uz šiem izstrādājumiem. Arēnas nosaukums ir pārdots Komplett.no, kas ir Sandefjordā reģistrēts elektronikas interneta veikals. Arēnā reklamējas tikai vietējie uzņēmumi.

               (38)

               Arī attiecībā uz spēlētāju tirgu ietekme uz tirdzniecību un konkurenci ir ierobežota. Sandefjord Fotball AS apmainās ar spēlētājiem tikai ļoti ierobežotā apjomā un tikai ar citiem Norvēģijas klubiem. Piemēram, laikposmā no 2011. līdz 2013. gadam apmaiņa ar spēlētājiem rezultātā deva tikai NOK 1,35 miljonus ieņēmumos un NOK 860 000 izdevumos.

               (39)

               Kas attiecas uz televīzijas apraides tiesībām, Norvēģijas iestādes paskaidro, ka šīs tiesības centralizēti pārvalda Norvēģijas Futbola asociācija. Kluba ieņēmumu daļa ir atkarīga no tā vietas divās augstākajās Norvēģijas līgās. Tā kā ārpus Norvēģijas nav faktiskas intereses par Norvēģijas līgu, šīs televīzijas apraides tiesības reāli nekādi neietekmē tirdzniecību un konkurenci.

         II.   NOVĒRTĒJUMS

   1.   Valsts atbalsta esība

               (40)

               EEZ līguma 61. panta 1. punktā ir noteikts: “Ja vien šis līgums neparedz ko citu, ar līgumu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir EK dalībvalsts vai EBTA valsts vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem, un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp Līgumslēdzējām pusēm.”

               (41)

               Tas nozīmē, ka pasākums ir valsts atbalsts EEZ līguma 61. panta 1. punkta nozīmē, ja kumulatīvi ir izpildīti šādi nosacījumi: pasākumu ir atļāvusi valsts vai tajā ir izmantoti valsts līdzekļi, tas piešķir selektīvu ekonomisko priekšrocību kādam uzņēmumam un tas var ietekmēt tirdzniecību starp līgumslēdzējām pusēm un izkropļot konkurenci.

         1.1.
         Valsts līdzekļi

               (42)

               Lai būtu valsts atbalsts, pasākums ir jāatļauj valstij vai tajā jāizmanto valsts līdzekļi. Valsts jēdziens attiecas ne tikai uz centralizēto valdību, bet aptver arī visus valsts pārvaldes līmeņus (tostarp pašvaldības), kā arī publiskos uzņēmumus (8).

               (43)

               Konkrēto zemi iegādājās Sandefjordas pašvaldība un tad to nodeva diviem Sandefjord Fotball AS meitasuzņēmumiem. Tāpēc Uzraudzības iestāde secina, ka zemes nodošanā ir iesaistīti valsts līdzekļi.

         1.2.
         Uzņēmums

               (44)

               Atbilstoši vispāratzītai tiesu praksei uzņēmumi ir saimnieciskās darbībās iesaistīti subjekti neatkarīgi no to juridiskā statusa un veida, kādā tie tiek finansēti (9). Saimnieciskās darbības ir darbības, kurās ietilpst preču vai pakalpojumu piedāvāšana tirgū (10).

               (45)

                  Sandefjord Fotball AS ir profesionāls futbola klubs, kuru vada kā privātu uzņēmumu. Tas darbojas vairākos tirgos, tostarp futbolistu pārvietošanas jeb transfēra tirgū, kā arī biļešu tirdzniecības, televīzijas apraides tiesību, kluba suvenīru pārdošanas un sponsorēšanas jomā.

               (46)

               Tādējādi Uzraudzības iestāde secina, ka Sandefjord Fotball AS ir uzņēmums EEZ līguma 61. panta nozīmē.

         1.3.
         Ekonomiskā priekšrocība

               (47)

               Zemes nodošana uzņēmumam var radīt ekonomisku priekšrocību, jo īpaši, ja tā tiek veikta par cenu, kas ir zem tirgus cenas.

               (48)

               Darījums, kurā tiek veikta valsts līdzekļu nodošana, nav valsts atbalsts, ja to veic saskaņā ar parastiem tirgus apstākļiem, nepiešķirot priekšrocību kādam uzņēmumam (11). To sauc par tirgus ekonomikas dalībnieka principu.

         1.3.1.   Zemes gabala 152/96 nodošana

               (49)

               Laikā, kad zemes gabals 152/96 tika nodots Sandefjord Fotball AS, tas pēc zonējuma bija paredzēts futbola stadiona būvniecībai un komercdarbības vajadzībām. Tādējādi, lai saņemtu plānošanas atļauju, jebkādos būvdarbos uz šā zemes gabala jāietilpst stadionam. Ņemot vērā to, ka stadiona būvniecības izmaksas pārsniedza jebkādu potenciālo zemes vērtību, Norvēģijas iestādes norāda, ka zemes gabala 152/96 tirgus cena bija nulle vai pat negatīva.

               (50)

               Uzraudzības iestāde atzīmē, ka zonēšanas saistības var ietekmēt zemes tirgus cenu. Tomēr saistības būvēt futbola stadionu nevar samazināt tirgus cenu līdz nullei, jo īpaši tāda darījuma gadījumā, kura mērķis ir palīdzēt futbola klubam būvēt jaunu stadionu (12).

               (51)

               Turklāt Uzraudzības iestāde atsaucas uz savu Zemes pārdošanas pamatnostādņu 2.2. iedaļas d) punktu, kurā norādīts, ka parasti “tirgus vērtību nevajadzētu noteikt zem sākotnējām (13) izmaksām vismaz trīs gadu laikposmā pēc iegādes, ja vien neatkarīgs novērtētājs skaidri nekonstatē zemes un ēku tirgus cenu vispārēju samazinājumu attiecīgajā tirgū”. Konkrētajā gadījumā Sandefjordas pašvaldība iegādājās zemi, kas vēlāk tika sadalīta zemes gabalos 152/96 un 152/97 par NOK 3,7 miljoniem. Uzraudzības iestāde atzīmē, ka zemes nodošana Sandefjord Fotball AS notika par cenu, kas zemāka par iegādes izmaksām, kuras bija pašvaldībai.

               (52)

               Pamatojoties uz iepriekšminēto, Uzraudzības iestāde secina, ka zemes gabala 152/96 nodošana radīja ekonomisko priekšrocību futbola klubam Sandefjord Fotball AS.

         1.3.2.   Zemes gabala 152/97 nodošana

               (53)

               Laikā, kad zemes gabals 152/97 tika nodots futbola klubam Sandefjord Fotball AS, tas pēc zonējuma bija paredzēts komercdarbības vajadzībām. Norvēģijas iestādes norāda, ka zemes gabala 152/97 nodošana būtu jānovērtē, ņemot vērā 2006. gada 28. novembra nolīgumu, kas jo īpaši uzliek saistības futbola klubam apmaiņā pret zemi būvēt stadionu. Ņemot vērā to, ka stadiona aplēstās būvniecības izmaksas pārsniedza zemes vērtību, nodošana nevarēja izraisīt ekonomiskās priekšrocības piešķiršanu.

               (54)

               Uzraudzības iestāde atzīmē, ka zemes gabals 152/97 pēc zonējuma ir paredzēts komercdarbības vajadzībām. Saskaņā ar plānošanas noteikumiem attiecībā uz šo zemes gabalu tādējādi neattiecas saistības būvēt stadionu. Tāpat nebija nekāda saistoša ierobežojuma, pamatojoties uz zemes gabala agrāko zonējumu lauksaimniecības zemes vajadzībām, kas bija laikā, kad zeme tika nodota Sandefjord Fotball AS. Tikai 2006. gada 28. novembra nolīgums uzliek saistības futbola klubam Sandefjord Fotball AS organizēt un finansēt stadiona būvniecību. Tas ir vienīgais juridiskais instruments, kas paredz, ka zemes gabals 152/97 tiek pārdots, lai finansētu daļu no būvniecības.

               (55)

               Uzraudzības iestāde uzskata, ka tirgus ekonomikas dalībnieks, kas pārdod zemi, nenoteiktu šādas prasības attiecībā uz stadiona būvniecību vai finansējumu. Tāpēc Uzraudzības iestāde nevar pieņemt argumentu, ka līgumiskā saikne starp zemes gabala 152/97 nodošanu futbola klubam Sandefjord Fotball AS un stadiona būvniecību būtu jāņem vērā, novērtējot, vai ir ekonomiskā priekšrocība.

               (56)

               Turklāt Uzraudzības iestāde atzīmē, ka drīz pēc nodošanas Sandefjord Fotball AS pārdeva uzņēmuma Sandefjord Fotball Næring AS – uzņēmuma, kam piederēja zemes gabals 152/97, – akcijas uzņēmumam Pindsle Property AS par NOK 40 miljoniem. Šī pārdošana liecina, ka konkrētajai zemei bija ekonomiskā vērtība.

               (57)

               Pamatojoties uz iepriekšminēto, Uzraudzības iestāde secina, ka zemes gabala 152/97 nodošana radīja ekonomisko priekšrocību futbola klubam Sandefjord Fotball AS.

         1.4.
         Selektivitāte

               (58)

               Iespējamais valsts atbalsts izriet no darījuma starp Sandefjordas pašvaldību un Sandefjord Fotball AS. Tas ir selektīvs pasākums EEZ līguma 61. panta nozīmē tādā ziņā, ka tas attiecas tikai uz vienu konkrētu uzņēmumu.

         1.5.
         Konkurences izkropļošana un ietekme uz tirdzniecību starp līgumslēdzējām pusēm

               (59)

               Atbilstoši tiesu praksei par ietekmi uz tirdzniecību un konkurences izkropļošanu Uzraudzības iestādei “ir pienākums nevis noteikt, ka šāds atbalsts faktiski ietekmē tirdzniecību […] un ka konkurence faktiski tiek izkropļota, bet tikai pārbaudīt, vai šāds atbalsts var ietekmēt šādu tirdzniecību un izkropļot konkurenci” (14).

               (60)

               Pietiek tikai ar faktu, ka atbalsts stiprina kāda uzņēmuma pozīciju salīdzinājumā ar citu tādu uzņēmumu pozīciju, kas konkurē EEZ iekšējā tirdzniecībā, lai secinātu, ka pasākums var izkropļot konkurenci un ietekmēt tirdzniecību starp EEZ līguma līgumslēdzējām pusēm (15).

               (61)

               Futbola kluba Sandefjord Fotball elites komanda 2006. gadā spēlēja Norvēģijas augstākajā divīzijā ar iespēju kvalificēties Eiropas čempionātam. Turklāt profesionāli futbola klubi izvērš saimniecisko darbību vairākos tirgos, nevis tikai piedalās futbola sacensībās, piemēram, darbojas profesionālo spēlētāju pārvietošanas tirgū, reklāmas, sponsorēšanas, preču tirdzniecības vai plašsaziņas līdzekļu tiesību jomā. Atbalsts profesionālam futbola klubam tādējādi, iespējams, stiprina tā pozīciju katrā no šiem tirgiem, no kuriem lielākā daļa var aptvert vairākas EEZ valstis. Kas attiecas uz spēlētāju pārvietošanas tirgu, Sandefjord Fotball AS tolaik darbojās – un vēl joprojām darbojas – pārvietošanas jeb transfēra tirgū, potenciāli vervējot spēlētājus no citām EEZ valstīm.

               (62)

               Tāpēc Uzraudzības iestāde secina, ka šis pasākums var izkropļot konkurenci un ietekmēt tirdzniecību starp EEZ līguma līgumslēdzējām pusēm.

         1.6.
         Secinājums par atbalsta esību

               (63)

               Pamatojoties uz iepriekšminētajiem konstatējumiem, Uzraudzības iestāde secina, ka šis pasākums ir valsts atbalsts EEZ līguma 61. panta 1. punkta nozīmē.

         1.7.
         Atbalsta apjoms

               (64)

               Kas attiecas uz zemes gabalu 152/96, Uzraudzības iestāde atzīst, ka zonējuma saistības, tostarp stadiona būvniecība, samazina zemes tirgus vērtību (16). Tomēr, kā paskaidrots iepriekš 50. apsvērumā, konkrētajā gadījumā nevar attaisnot tirgus cenu nulles vērtībā. Pamatojoties uz Uzraudzības iestādes Zemes pārdošanas pamatnostādņu 2.2. iedaļas d) punktu, Sandefjordas pašvaldībai būtu jāpārdod zeme vismaz par tādu cenu, kas sedza tās iegādes izmaksas. Pamatojoties uz to, Uzraudzības iestāde uzskata, ka atbalsta apjoms attiecībā uz šo zemes gabalu ir NOK 1,9 miljoni (17).

               (65)

               Kas attiecas uz zemes gabalu 152/97, Uzraudzības iestāde atzīmē, ka Sandefjord Fotball AS pārdeva uzņēmuma Sandefjord Fotball Næring AS – uzņēmuma, kam piederēja zemes gabals 152/97, – akcijas uzņēmumam Pindsle Property AS par NOK 40 miljoniem. Pindsle Property AS ir privāts uzņēmums, un darījuma laikā tas neietilpa vienā grupā ar Sandefjord Fotball AS. Tādējādi pārdošanas darījums tika veikts starp diviem neatkarīgiem uzņēmumiem (18). Uzraudzības iestāde nesaņēma nevienu pārliecinošu pierādījumu tam, ka šis darījums nenotika par tirgus cenu. Attiecīgi Uzraudzības iestāde uzskata, ka tas ir vislabākais pieejamais norādījums uz zemes gabala 152/97 tirgus vērtību.

               (66)

               Pamatojoties uz iepriekšminēto, Uzraudzības iestāde secina, ka futbola klubam Sandefjord Fotball AS nodotās zemes kopējā tirgus vērtība darījuma laikā bija NOK 41,9 miljoni. Tomēr atbilstoši 2006. gada 28. novembra nolīgumam Sandefjord Fotball AS uzņēmās arī vairākas saistības veikt darbus Sandefjordas pašvaldības vārdā. Kā norādīts iepriekš 26. apsvērumā, minēto saistību kopējās aplēstās izmaksas nolīguma parakstīšanas laikā bija NOK 9,5 miljoni. Norvēģijas iestādes paskaidroja, ka, ja nebūtu nolīguma noteikumu, šos darbus būtu veikusi pašvaldība. Attiecīgi Uzraudzības iestāde piekrīt, ka to kopējās izmaksas – kā paredzēts nolīguma parakstīšanas laikā – tiktu atskaitītas no atbalsta apjoma.

               (67)

               Tāpēc Uzraudzības iestāde secina, ka Sandefjord Fotball AS piešķirtā kopējā atbalsta apjoms bija NOK 32,4 miljoni.

         2.   Procedūras noteikumi

               (68)

               Saskaņā ar 3. protokola I daļas 1. panta 3. punktu “EBTA Uzraudzības iestādi pietiekamu laiku iepriekš, lai ļautu tai iesniegt savas piezīmes, informē par jebkādiem plāniem piešķirt vai pārveidot atbalstu [..]. Attiecīgā valsts neīsteno tās ierosinātos pasākumus, līdz procedūrā nav pieņemts galīgais lēmums”.

               (69)

               Par konkrēto zemes nodošanu Uzraudzības iestāde iepriekš netika informēta. Tāpēc Uzraudzības iestāde secina, ka Norvēģijas iestādes nav ievērojušas savas saistības, kas izriet no 3. protokola I daļas 1. panta 3. punkta.

         3.   Saderība

               (70)

               Saskaņā ar EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunktu atbalstu, kas veicina konkrētu saimniecisko darbību vai konkrētu tautsaimniecības jomu attīstību, var uzskatīt par saderīgu ar EEZ līguma darbību, ja šādam atbalstam nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas būtu pretrunā kopīgām interesēm.

               (71)

               Uzraudzības iestāde atzīmē, ka tā vēl nav izdevusi pamatnostādnes, kas attiecas uz valsts atbalstu sporta infrastruktūras būvniecībai. Tāpēc konkrēto pasākumu novērtēs tieši saskaņā ar EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunktu.

               (72)

               Atbilstoši atbalsta piešķiršanas laikā atzītajai praksei Uzraudzības iestādes novērtējuma pamatā ir šādi apsvērumi:

                           —

                           Vai atbalsta pasākums ir vērsts uz skaidri noteiktu mērķi kopīgās interesēs?

                           —

                           Vai atbalsts ir labi izstrādāts, lai sasniegtu kopīgo interešu mērķi, t. i., vai ierosinātais atbalsts ir vērsts uz tirgus nepilnības novēršanu vai citu mērķi? Konkrētāk:

                                       —

                                       Vai valsts atbalsts ir atbilstošs instruments?

                                       —

                                       Vai ir stimulējoša ietekme, t. i., vai atbalsts maina uzņēmumu rīcību?

                                       —

                                       Vai atbalsta pasākums ir samērīgs, t. i., vai tādas pašas izmaiņas rīcībā varētu panākt ar mazāku atbalstu?

                           —

                           Vai konkurences izkropļojumi un ietekme uz tirdzniecību ir ierobežota tā, lai kopējā ietekme būtu pozitīva?

               (73)

               Iepriekšminētie jautājumi tiks aplūkoti turpmākajos punktos.

         3.1.
         Mērķis kopīgās interesēs

               (74)

               Uzraudzības iestāde vispirms atzīmē, ka sporta veicināšana EEZ līgumā nav tieši norādīta kā kopīgs mērķis. Tomēr sporta veicināšanu var uzskatīt par daļu no izglītības, apmācību un jaunatnes, kā arī sociālās politikas veicināšanas. Ciešāku sadarbību šajās jomās uzskata par EEZ mērķi, kā noteikts EEZ līguma 1. un 78. pantā. Šīs ciešākās sadarbības aspekti sīkāk definēti EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības. Minētā protokola 4. panta nosaukums ir “Izglītība, apmācība, jaunatne un sports”, un tajā paredzēta, piemēram, līgumslēdzēju pušu līdzdalība “Eiropas Izglītības sporta gadā 2004”. Tas uzskatāmi parāda ciešo saikni starp sporta veicināšanu un EEZ līgumā noteiktajiem mērķiem.

               (75)

               Šī interpretācija ir saderīga ar Eiropas Komisijas (turpmāk tekstā – “Komisija”) pieeju. Eiropas Savienībā sporta veicināšana īpaši ir norādīta LESD 165. pantā, kas tika ieviests ar Lisabonas līgumu. Tomēr arī pirms Lisabonas līguma Komisija atzina tās nozīmes specifiku, kāda ir sportam Eiropas sabiedrībā, pamatojoties uz brīvprātīgo personu vadītām struktūrām, attiecībā uz veselību, izglītību, sociālo integrāciju un kultūru. Kopš Lisabonas līguma stāšanās spēkā sporta veicināšana ir atzīta arī kā ieguldījums stratēģijas “Eiropa 2020” vispārējos mērķos, uzlabojot nodarbinātību un mobilitāti, jo īpaši īstenojot darbības, kas veicina sociālo iekļaušanu sportā, izglītībā un apmācībā, kā arī ar šo jomu palīdzību.

               (76)

               Ņemot vērā iepriekšminēto, Uzraudzības iestāde secina, ka izglītības, apmācības un jaunatnes attīstības veicināšana ar sporta palīdzību ir mērķis kopīgās interesēs. Uzraudzības iestāde arī atzīmē, ka sporta infrastruktūras finansējums var gūt labumu arī no Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas, ja ir ievēroti konkrēti nosacījumi. Arī tas uzskatāmi parāda, ka sporta veicināšana, tostarp sporta infrastruktūras būvniecība, ir mērķis kopīgās interesēs.

         3.2.
         Atbilstošais instruments

               (77)

               Lai novērtētu, vai valsts atbalsts ir efektīvs, lai sasniegtu noteikto kopīgo interešu mērķi, Uzraudzības iestādei vispirms ir jānosaka un jādefinē risināmā problēma. Valsts atbalstu vajadzētu izmantot situācijās, kurās atbalsts var nodrošināt tādu materiālo uzlabojumu, kādu tirgus viens pats nevar sniegt. Turklāt ierosinātajam atbalsta pasākumam jābūt atbilstošam instrumentam, ar ko sasniegt noteikto kopīgo interešu mērķi.

               (78)

               Ir atzīts, ka Norvēģijā ir tirgus nepilnība saistībā ar futbola stadionu nodrošināšanu, jo trūkst komercieguldījumu stadionos, kas strukturāli nes zaudējumus, jo to ieņēmumi ir nepietiekami, lai segtu ieguldījumu izmaksas (19).

               (79)

               Turklāt Norvēģijas iestādes ir uzskatāmi parādījušas, ka Sandefjordā patiesi bija vajadzīgs jauns stadions. To apliecināja kapacitātes problēmas esošajā pašvaldības stadionā pasākuma īstenošanas laikā un tas, ka vecais stadions vairs neatbilda Norvēģijas Futbola asociācijas licencēšanas prasībām. Visbeidzot, ņemot vērā to, ka stadiona infrastruktūra bija nerentabla, ieguldījumu piesaistīšanai bija vajadzīgs valsts atbalsts.

               (80)

               Ņemot vērā šo pamatojumu, Uzraudzības iestāde secina, ka valsts atbalsts bija atbilstošs instruments.

         3.3.
         Stimulējoša ietekme

               (81)

               Uzraudzības iestāde var atzīt valsts atbalstu par saderīgu ar EEZ līguma darbību tikai tad, ja tam ir stimulējoša ietekme. Stimulējoša ietekme rodas, ja atbalsts pamudina labuma guvēju mainīt savu rīcību, veicinot noteikto kopīgo interešu mērķi, izmaiņas rīcībā, ko tas neveiktu bez atbalsta palīdzības.

               (82)

               Uzraudzības iestāde vispirms atzīmē, ka stadiona būvniecība netiktu uzsākta pirms konkrētās zemes nodošanas.

               (83)

               Turklāt Norvēģijas iestāžu sniegtā informācija liecina, ka Sandefjord Fotball AS nevarētu finansēt stadiona būvniecību bez valsts atbalsta, jo futbola klubam nebija ne finansiālo līdzekļu, ne iespēju aizņemties pietiekami daudz līdzekļu, lai segtu trūkstošo summu. Futbola kluba paša finansiālais ieguldījums stadiona būvniecībā jau bija maksimālais iespējamais ieguldījums (20).

               (84)

               Pamatojoties uz iepriekšminēto, Uzraudzības iestāde secina, ka atbalsta pasākumam bija stimulējoša ietekme.

         3.4.
         Proporcionalitāte

               (85)

               Valsts atbalstu uzskata par samērīgu, ja atbalsta apjoms ir ierobežots uz minimumu, kas nepieciešams, lai sasniegtu noteikto kopīgu interešu mērķi. Uzraudzības iestāde savā proporcionalitātes novērtējumā parasti pamatojas uz attaisnoto izmaksu un atbalsta maksimālās intensitātes jēdzieniem.

               (86)

               Kā norādīts iepriekš 67. apsvērumā, futbola klubam Sandefjord Fotball AS piešķirtā atbalsta kopsumma ir NOK 32,4 miljoni. Lai novērtētu atbalsta intensitāti, šis rādītājs ir jāaplūko attiecībā pret attaisnotajām ieguldījumu izmaksām. Uzraudzības iestāde uzskata, ka futbola klubam Sandefjord Fotball AS Sandefjordas pašvaldības vārdā radītie izdevumi, kas tika atņemti no atbalsta summas – sk. iepriekš 66. apsvērumu –, nevar veidot daļu no attaisnotajām izmaksām. Tāpēc kopējās ieguldījumu izmaksas NOK 110 miljonu apmērā ir jāsamazina par NOK 9,5 miljoniem. Līdz ar to attaisnotās ieguldījumu izmaksas ir NOK 100,5 miljoni, un attiecīgā atbalsta intensitāte ir 32 %. Uzraudzības iestāde atzīmē, ka šāda atbalsta intensitāte drīzāk ir zema un ka pārējo ieguldījumu finansēja labuma guvējs – Sandefjord Fotball AS.

               (87)

               Tomēr atbalsta intensitāti var novērtēt arī, ņemot vērā sociālos ieguvumus, kas saistīti ar stadiona infrastruktūru. Kā norādīts iepriekš I iedaļas 5.3. punktā, stadionu dažādām neprofesionālām vajadzībām izmanto daudzi lietotāji, tostarp amatieru sporta komandas un skolas. Kopumā šie nekomerciālie izmantošanas veidi atbilst vairāk nekā 50 % no stadiona kopējā izmantojuma.

               (88)

               Turklāt Uzraudzības iestāde atzīmē, ka stadiona infrastruktūra zināmā mērā ir daudzfunkcionāla, apvienojot futbola stadionu ar vieglatlētikas laukumu, fitnesa centru un vairākām citām iekštelpām. Tas palielina iespējas izmantot stadionu nekomerciālām vajadzībām. Visbeidzot, Uzraudzības iestāde atzīmē, ka elites komanda maksā tirgus nomas maksu par stadiona izmantošanu (sk. arī II iedaļas 3.5. punktu), turpretī amatieru klubiem un citiem nekomerciāliem lietotājiem stadions ir pieejams bez maksas. Tas papildus uzsver sociālo ieguldījumu, ko stadions sniedz sabiedrībai.

               (89)

               Pamatojoties uz iepriekšminēto, Uzraudzības iestāde secina, ka atbalsta pasākums ir samērīgs.

         3.5.
         Nav pārmērīgu konkurences un tirdzniecības izkropļojumu

               (90)

               Lai atbalsts būtu saderīgs ar EEZ līguma darbību, jāierobežo atbalsta pasākuma negatīvā ietekme saistībā ar konkurences izkropļojumiem un ietekmi uz tirdzniecību starp līgumslēdzējām pusēm, kā arī pozitīvajai ietekmei jābūt lielākai attiecībā uz ieguldījumu kopīgu interešu mērķa sasniegšanā.

               (91)

               Sākumā Uzraudzības iestāde atzīmē, ka ar konkrēto valsts atbalstu finansētais stadions galvenokārt paredzēts vietējiem un reģionāliem pasākumiem. Infrastruktūra nav vērsta uz starptautisku pasākumu piesaistīšanu, nav arī paredzēts, ka to intensīvi izmantos jebkādi komerclietotāji, izņemot Sandefjord Fotball elites komandu.

               (92)

               Elites komanda maksā nomas maksu par stadiona izmantošanu. Pašreizējie nomas nosacījumi pamatojas uz vienošanos ar stadiona privātīpašniekiem. Tādējādi var pieņemt, ka nomas maksa atbilst tirgus nosacījumiem. To apstiprina arī raksturīgo stadiona nomas maksu (ko maksā citi klubi) salīdzinājums, kuru iesniedza Norvēģijas iestādes (sk. iepriekš 36. apsvērumu).

               (93)

               Uzraudzības iestāde arī atzīmē, ka atbalsta intensitāte ir zema, un attiecīgais Sandefjord Fotball AS devums ieguldījumu izmaksās papildus samazina izkropļojumu risku.

               (94)

               Visbeidzot, Sandefjord Fotball AS veiktās saimnieciskās darbības tikai ļoti ierobežoti ietekmē tirdzniecību un konkurenci EEZ, jo klubs ir vietējas nozīmes klubs. Tā biļešu tirdzniecības, preču tirdzniecības, sponsorēšanas un reklāmas darbības galvenokārt ir vērstas uz vietējo sabiedrību un Vestfoldas novadu. Arī tā darbības spēlētāju tirgū ir ļoti ierobežotas un koncentrētas uz Norvēģiju. Visbeidzot, Sandefjord Fotball AS nekādi tieši neietekmē televīzijas apraides tiesību komercializāciju, ko centralizēti pārvalda Norvēģijas Futbola asociācija, un jebkurā gadījumā saņem no tām tikai ļoti ierobežotus ieņēmumus.

               (95)

               Tāpēc Uzraudzības iestāde secina, ka jebkādi konkurences un tirdzniecības izkropļojumi, ko rada atbalsta pasākums, ir ierobežoti.

         3.6.
         Rezumējums un secinājums

               (96)

               Pamatojoties uz iepriekš izklāstīto novērtējumu, Uzraudzības iestāde ir rezumējusi paziņotā pasākuma pozitīvo un negatīvo ietekmi. Uzraudzības iestāde secina, ka izkropļojumiem, kas izriet no atbalsta pasākuma, nav nelabvēlīgas ietekmes uz tirdzniecības apstākļiem tādā apjomā, kas būtu pretrunā kopīgām interesēm.

         4.   Secinājums

               (97)

               Pamatojoties uz Norvēģijas iestāžu sniegto informāciju, Uzraudzības iestāde secina, ka zemes nodošana ir valsts atbalsts EEZ līguma 61. panta 1. punkta nozīmē. Uzraudzības iestāde secina, ka šis atbalsts ir saderīgs ar EEZ līguma darbību,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Futbola klubam Sandefjord Fotball AS piešķirtais valsts atbalsts ir saderīgs ar EEZ līguma darbību atbilstoši tā 61. panta 3. punkta c) apakšpunktam.
   2. pants
   Šis lēmums ir adresēts Norvēģijas Karalistei.
   3. pants
   Autentisks ir tikai lēmuma teksts angļu valodā.

      Briselē, 2015. gada 23. septembrī

            EBTA Uzraudzības iestādes vārdā –

            priekšsēdētājs

         Sven Erik SVEDMAN

            Kolēģijas locekle

         Helga JÓNSDÓTTIR

      (1)  Sīkāka informācija par labuma guvēju pieejama Lēmumā Nr. 444/14/COL.

      (2)  Norvēģijas iestādes apstiprināja, ka sākotnējais ieguldījums bija NOK 110 miljoni. Tomēr klubs pēc tam ieguldīja vēl NOK 17 miljonus aprīkojumā un iekārtās, galvenokārt kluba biedru veiktā darba veidā (dugnadsarbeid).

      (3)  Uzraudzības iestādes Pamatnostādnes par valsts atbalsta elementiem, publiskām iestādēm pārdodot zemi un ēkas, pieņemtas 1999. gada 17. novembrī. Pieejamas tīmekļa vietnē: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/.

      (4)  Novērtējuma ziņojumā zemes gabalu 152/96 un 152/97 kopējā vērtība aplēsta NOK 31 miljona apmērā. NOK 15 miljoni izriet no šīs aplēses sadalījuma atbilstoši abu zemes gabalu attiecīgajiem izmēriem.

      (5)  Galīgo izmaksu summa sasniedza NOK 12 miljonus, un papildu izmaksas sedza Pindsle Property AS.

      (6)  Ziemā elites komanda trenējas uz mākslīgās zāles seguma laukuma, bet izmanto ģērbtuves un citas stadiona iekštelpas.

      (7)  Ir plāni ierīkot mākslīgās zāles seguma laukumu, kas ļautu palielināt izmantojumu.

      (8)  Komisijas 2006. gada 16. novembra Direktīvas 2006/111/EK par dalībvalstu un publisku uzņēmumu finansiālo attiecību pārredzamību, kā arī par dažu uzņēmumu finanšu pārredzamību (OV L 318, 17.11.2006., 17. lpp.) 2. pants ir iestrādāts EEZ līguma XV pielikuma 1.a punktā.

      (9)  Spriedums lietā Höfner un Elser/Macroton, C-41/90, EU:C:1991:161, 21.–22. punkts; spriedums lietā Pavlov un citi, apvienotās lietas C-180/98 līdz C-184/98, EU:C:2000:428; un spriedums lietā Private Barnehagers Landsforbund/EBTA Uzraudzības iestāde, E-5/07, EBTA Tiesas ziņojums (2008), 61. lpp., 78. punkts.

      (10)  Spriedums lietā Ministero dell'Economica e delle Finanze/Cassa di Risparmio di Firenze SpA, C-222/04, EU:C:2006:8, 108. punkts.

      (11)  Spriedums lietā SFEI un citi, C-39/94, EU:C:1996:285, 60.–61. punkts.

      (12)  Šajā saistībā Uzraudzības iestāde atsaucas arī uz savu Zemes pārdošanas pamatnostādņu 2.2. iedaļas c) punktu, kurā norādīts, ka, veicot novērtējumu, “… saistības, kuru izpilde vismaz daļēji ir pircēja paša interesēs, būtu jānovērtē, ievērojot šo faktu”.

      (13)  T. i., iegādes izmaksas, kas radušās attiecīgajai publiskajai iestādei.

      (14)  Spriedums lietā Itālija/Komisija, C-372/97, EU:C:2004:234, 44. punkts.

      (15)  Spriedums lietā Philip Morris Holland BV/Komisija, C-730/79, EU:C:1980:209, 11.–12. punkts; spriedums lietā Fesil ASA un Finnfjord Smelteverk AS/EBTA Uzraudzības iestāde, apvienotās lietas E-5/04, E-6/04, E-7/04, EBTA Tiesas ziņojums (2005), 117. lpp., 94. punkts, un spriedums lietā Libert un citi, apvienotās lietas C-197/11 un C-203/11, EU:C:2013:288, 76.–78. punkts.

      (16)  Sk. arī 2015. gada 10. jūnija Lēmuma Nr. 225/15/COL par iebildumu necelšanu attiecībā uz atbalstu, kas saistīts ar zemes nodošanu futbola klubam Vålerenga Fotball, 31. punktu.

      (17)  Sandefjordas pašvaldība iegādājās zemi, kas vēlāk tika sadalīta zemes gabalos 152/96 un 152/97 par NOK 3,7 miljoniem. Vērtība NOK 1,9 miljoni izriet no šīs summas sadalījuma atbilstoši abu zemes gabalu attiecīgajiem izmēriem.

      (18)  To apliecina arī neatkarīga eksperta novērtējuma trūkums. Saskaņā ar Norvēģijas uzņēmējdarbības tiesībām tas ir nepieciešams attiecībā uz darījumiem starp vienas grupas uzņēmumiem.

      (19)  Sk. arī 2015. gada 10. jūnija Lēmuma Nr. 225/15/COL par iebildumu necelšanu attiecībā uz atbalstu, kas saistīts ar zemes nodošanu futbola klubam Vålerenga Fotball, 65. apsvērumu.

      (20)  Sk. jo īpaši informāciju, kas sniegta dokumenta Nr. 699518 29. lpp.


title: 2014/16/KĀDP: Politikas un drošības komitejas Lēmums EUBAM Libya /1/2014 ( 2014. gada 14. janvāris ), ar ko izveido Palīdzības sniedzēju komiteju Eiropas Savienības Integrētas robežu pārvaldības palīdzības misijai Lībijā ( EUBAM Libya )

text:
               18.1.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 14/13

         POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJAS LĒMUMSEUBAM LIBYA/1/2014
   (2014. gada 14. janvāris),
   ar ko izveido Palīdzības sniedzēju komiteju Eiropas Savienības Integrētas robežu pārvaldības palīdzības misijai Lībijā (EUBAM Libya)
   (2014/16/KĀDP)
   POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 38. panta trešo daļu,
   ņemot vērā Padomes Lēmumu 2013/233/KĀDP (2013. gada 22. maijs) par Eiropas Savienības Integrētas robežu pārvaldības palīdzības misiju Lībijā (EUBAM Libya) (1) un jo īpaši tās 10. panta 3. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Padomes Lēmuma 2013/233/KĀDP 10. panta 3. punktu Padome ir pilnvarojusi Politikas un drošības komiteju (PDK) pieņemt attiecīgus lēmumus, lai izveidotu Palīdzības sniedzēju komiteju (PSK) Eiropas Savienības Integrētas robežu pārvaldības palīdzības misijai Lībijā (EUBAM Libya).

               (2)

               Eiropadomes 2001. gada 15. un 16. jūnija Gēteborgas sanāksmes secinājumos ir noteikti pamatprincipi un kārtība trešo valstu ieguldījumiem policijas misijās. Padome 2002. gada 10. decembrī apstiprināja dokumentu “Apspriedes un nosacījumi ārpus ES esošo valstu ieguldījumam ES krīžu civilas pārvarēšanas operācijās”, ar ko papildus tiek pilnveidota kārtība trešo valstu dalībai krīžu civilas pārvarēšanas operācijās, tostarp attiecībā uz PSK izveidi.

               (3)

               Palīdzības sniedzēju komitejai (PSK) vajadzētu būt forumam, kurā ar EUBAM Libya pārvaldību saistītās problēmas apspriež ar trešām valstīm, kas sniedz palīdzību. PDK, kas īsteno EUBAM Libya politisko kontroli un stratēģisko vadību, būtu jāņem vērā PSK paustie viedokļi,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Izveide un pilnvaras
   1.   Ar šo tiek izveidota Palīdzības sniedzēju komiteja (PSK) Eiropas Savienības Integrētas robežu pārvaldības palīdzības misijai Lībijā (EUBAM Libya).
   2.   PSK pilnvaras ir noteiktas dokumentā “Apspriedes un nosacījumi ārpus ES esošo valstu ieguldījumam ES krīžu civilas pārvarēšanas operācijās”.
   2. pants
   Sastāvs
   1.   Palīdzības sniedzēju komitejas (PSK) locekļi ir:

               —

               visu dalībvalstu pārstāvji un

               —

               to trešo valstu pārstāvji, kuras piedalās EUBAM Libya un sniedz ieguldījumu.

         2.   PSK sanāksmēs var piedalīties arī Komisijas pārstāvis.
   3. pants
   Misijas vadītāja sniegta informācija
   Misijas vadītājs regulāri nosūta informāciju PSK.
   4. pants
   Priekšsēdētājs
   PSK vada Savienības Augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos vai viņa pārstāvis.
   5. pants
   Sanāksmes
   1.   PSK sanāksmes regulāri sasauc tās priekšsēdētājs. Ja to prasa apstākļi, pēc priekšsēdētāja iniciatīvas vai kāda locekļa pieprasījuma var sasaukt ārkārtas sanāksmes.
   2.   Priekšsēdētājs iepriekš izsūta sanāksmes pagaidu darba kārtību un ar sanāksmi saistītos dokumentus. Priekšsēdētājs ir atbildīgs par to, lai informācija par PSK diskusiju iznākumu tiktu nosūtīta PDK.
   6. pants
   Konfidencialitāte
   1.   Saskaņā ar Padomes Lēmumu 2013/488/ES (2013. gada 23. septembris) (2) uz PSK sanāksmēm un darbu attiecas Padomes drošības noteikumi. Konkrētāk, PSK pārstāvjiem ir attiecīgas drošības pielaides.
   2.   Ja vien PSK vienprātīgi nepieņem citu lēmumu, uz tās apspriedēm attiecas dienesta noslēpuma pienākums.
   7. pants
   Stāšanās spēkā
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2014. gada 14. janvārī

            Politikas un drošības komitejas vārdā –

            priekšsēdētājs

         W. STEVENS

      (1)  OV L 138, 24.5.2013., 15. lpp.

      (2)  Padomes Lēmums 2013/488/ES (2013. gada 23. septembris) par drošības noteikumiem ES klasificētas informācijas aizsardzībai (OV L 274, 15.10.2013., 1. lpp.).


title: Padomes Lēmums (ES) 2015/2025 (2015. gada 26. oktobris) par to, lai noslēgtu Protokolu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Tunisijas Republiku, no otras puses, par Pamatnolīgumu starp Eiropas Savienību un Tunisijas Republiku par vispārējiem principiem Tunisijas Republikas līdzdalībai Savienības programmās

text:
               13.11.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 297/1

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2015/2025
   (2015. gada 26. oktobris)
   par to, lai noslēgtu Protokolu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Tunisijas Republiku, no otras puses, par Pamatnolīgumu starp Eiropas Savienību un Tunisijas Republiku par vispārējiem principiem Tunisijas Republikas līdzdalībai Savienības programmās
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 212. pantu saistībā ar 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu un 218. panta 7. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Padomes Lēmumu (ES) 2015/575 (1) Protokols Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Tunisijas Republiku, no otras puses (2), par Pamatnolīgumu starp Eiropas Savienību un Tunisijas Republiku par vispārējiem principiem Tunisijas Republikas līdzdalībai Savienības programmās (“protokols”) Savienības vārdā tika parakstīts 2015. gada 17. martā.

               (2)

               Protokola mērķis ir izklāstīt finanšu un tehniskos noteikumus, kas ļautu Tunisijas Republikai piedalīties konkrētās Savienības programmās. Horizontālie principi, ko nosaka protokols, veido ekonomisku, finanšu un tehnisku sadarbības pasākumu, kas sniedz piekļuvi palīdzībai, jo īpaši finansiālai palīdzībai, ko saskaņā ar minētajām Savienības programmām sniegtu Savienība. Minētie principi ir piemērojami tikai tām Savienības programmām, kurās Tunisijas Republikas iespēju piedalīties paredz attiecīgie izveides tiesību akti. Tāpēc protokola noslēgšana neietver tādu pilnvaru īstenošanu, ko paredz programmās realizētā dažādu nozaru politika un kas tiek īstenotas, izveidojot programmas.

               (3)

               Protokols ir jāapstiprina,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Savienības vārdā tiek apstiprināts Protokols Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Tunisijas Republiku, no otras puses, par Pamatnolīgumu starp Eiropas Savienību un Tunisijas Republiku par vispārējiem principiem Tunisijas Republikas līdzdalībai Savienības programmās (3).
   2. pants
   Padomes priekšsēdētājs Savienības vārdā sniedz Protokola 10. pantā paredzēto paziņojumu (4).
   3. pants
   Komisija ir tiesīga Savienības vārdā paredzēt konkrētus noteikumus un nosacījumus, kas attiecas uz Tunisijas Republikas līdzdalību jebkurā konkrētā Savienības programmā, tostarp veicamo finansiālo ieguldījumu. Komisija pastāvīgi informē attiecīgo Padomes darba grupu.
   4. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2015. gada 26. oktobrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         F. MOGHERINI

      (1)  Padomes Lēmums (ES) 2015/575 (2014. gada 17. decembris) par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Protokolu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Tunisijas Republiku, no otras puses, par Pamatnolīgumu starp Eiropas Savienību un Tunisijas Republiku par vispārējiem principiem Tunisijas Republikas līdzdalībai Savienības programmās (OV L 96, 11.4.2015., 1. lpp.).

      (2)  OV L 97, 30.3.1998., 2. lpp.

      (3)  Protokols ir publicēts OV L 96, 11.4.2015., 3. lpp. kopā ar lēmumu par parakstrīšanu.

      (4)  Protokola spēkā stāšanās dienu Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.