title: 2010/461/CFSP: Padomes Lēmums 2010/461/KĀDP ( 2010. gada 26. jūlijs ) par atbalstu Līguma par kodolizmēģinājumu vispārējo aizliegumu organizācijas ( CTBTO ) sagatavošanas komisijas darbībām, lai nostiprinātu tās uzraudzības un pārbaudes spējas, kā arī īstenojot ES Stratēģiju masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai

text:
               20.8.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 219/7

         PADOMES LĒMUMS 2010/461/KĀDP
   (2010. gada 26. jūlijs)
   par atbalstu Līguma par kodolizmēģinājumu vispārējo aizliegumu organizācijas (CTBTO) sagatavošanas komisijas darbībām, lai nostiprinātu tās uzraudzības un pārbaudes spējas, kā arī īstenojot ES Stratēģiju masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 26. panta 2. punktu un 31. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Eiropadome 2003. gada 12. decembrī pieņēma ES Stratēģiju masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai (stratēģija), kuras III nodaļā iekļauts saraksts ar pasākumiem, kas ir jāveic gan Savienībā, gan trešās valstīs, lai apkarotu šādu ieroču izplatīšanu.

               (2)

               Savienība aktīvi īsteno stratēģiju un veic pasākumus, kas uzskaitīti tās III nodaļā, jo īpaši nodrošinot finanšu līdzekļus tādu konkrētu projektu atbalstam, kurus īsteno daudzpusējas struktūras, piemēram, Līguma par kodolizmēģinājumu vispārējo aizliegumu organizācijas (CTBTO) pagaidu tehniskais sekretariāts.

               (3)

               Padome 2003. gada 17. novembrī pieņēma Kopējo nostāju 2003/805/KĀDP par daudzpusēju nolīgumu masveida iznīcināšanas ieroču neizplatīšanas un ieroču nogādes līdzekļu jomā vispārināšanu un pastiprināšanu (1). Viens no minētās kopējās nostājas mērķiem ir, inter alia, veicināt Līguma par kodolizmēģinājumu vispārējo aizliegumu (“CTBT”) parakstīšanu un ratifikāciju.

               (4)

               Lai īstenotu CTBT, kamēr nav izveidota CTBTO, CTBT parakstītājvalstis ir nolēmušas izveidot sagatavošanas komisiju, kura ir tiesību subjekts un kuras statuss ir kā starptautiskai organizācijai.

               (5)

               Stratēģijā svarīgi mērķi ir CTBT ātra stāšanās spēkā un vispārināšana, kā arī CTBTO sagatavošanas komisijas uzraudzības un pārbaudes sistēmas nostiprināšana. Šajā sakarā Korejas Tautas Demokrātiskās Republikas 2006. gada oktobrī un 2009. gada maijā izdarītie kodolizmēģinājumi vēl vairāk parādīja, cik svarīgi ir, lai CTBT drīz stātos spēkā, un cik ļoti nepieciešams ātrāk izveidot un nostiprināt CTBT uzraudzības un pārbaudes sistēmu.

               (6)

                  CTBTO sagatavošanas komisija ir sākusi noteikt, kā vislabāk varētu nostiprināt tās pārbaudes sistēmu, tostarp – attīstot spējas cēlgāzu uzraudzībai un īstenojot pasākumus, ar ko cenšas pilnībā iesaistīt parakstītājvalstis pārbaudes režīma ieviešanā.

               (7)

               Īstenojot stratēģiju, Padome pieņēma trīs vienotās rīcības par atbalstu CTBTO sagatavošanas komisijas veiktajām darbībām: Vienoto rīcību 2006/243/KĀDP (2) attiecībā uz apmācībām un pārbaudes sistēmas spējas veidošanu, kā arī Vienoto rīcību 2007/468/KĀDP (3) un Vienoto rīcību 2008/588/KĀDP (4) nolūkā stiprināt sagatavošanas komisijas uzraudzības un pārbaudes spēju.

               (8)

               Šis Savienības atbalsts būtu jāturpina.

               (9)

               Šā lēmuma tehniskā īstenošana būtu jāuztic CTBTO sagatavošanas komisijai,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   1.   Lai nepārtraukti un praktiski īstenotu dažus elementus, ko paredz ES Stratēģija masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai (stratēģija), Savienība atbalsta Līguma par kodolizmēģinājumu vispārējo aizliegumu organizācijas (CTBTO) sagatavošanas komisijas darbības, lai veicinātu šādu mērķu sasniegšanu:

               —

               nostiprināt CTBT uzraudzības un pārbaudes sistēmas spējas, tostarp radionuklīdu noteikšanas jomā,

               —

               stiprināt CTBT parakstītājvalstu spējas veikt CTBT noteiktos pārbaudes pienākumus un ļaut tām pilnībā gūt labumu no dalības CTBT režīmā.

         2.   Savienības atbalstītajiem projektiem ir šādi konkrēti mērķi:

               a)

               uzlabot CTBTO sagatavošanas komisijas uzraudzības un pārbaudes sistēmas darbību un ilgtspēju;

               b)

               stiprināt CTBTO sagatavošanas komisijas spēju tādās jomās kā uz vietas veiktas pārbaudes un cēlgāzu uzraudzība un pārbaude, lai noteiktu un identificētu iespējamus kodolsprādzienus;

               c)

               nodrošināt tehnisku palīdzību Āfrikas, Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstīm, lai pilnībā integrētu parakstītājvalstis CTBTO uzraudzības un pārbaudes sistēmā.

         Šos projektus īsteno, lai ieguvējas būtu visas CTBT parakstītājvalstis.
   Projektu sīks apraksts ir izklāstīts pielikumā.
   2. pants
   1.   Par šā lēmuma īstenošanu atbild Savienības Augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos (AP).
   2.   Šā lēmuma 1. panta 2. punktā minēto projektu tehnisko īstenošanu veic CTBTO sagatavošanas komisija.
   3.   CTBTO sagatavošanas komisija savus uzdevumus veic AP atbildībā. Šajā nolūkā AP ar CTBTO sagatavošanas komisiju panāk vajadzīgās vienošanās.
   3. pants
   1.   Finanšu atsauces summa 1. panta 2. punktā minēto projektu īstenošanai ir EUR 5 280 000.
   2.   Izdevumus, ko finansē no 1. punktā minētās summas, pārvalda saskaņā ar procedūrām un noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam.
   3.   Eiropas Komisija pārrauga 1. punktā minētā Savienības ieguldījuma pienācīgu pārvaldību. Šajā nolūkā tā ar CTBTO sagatavošanas komisiju noslēdz finansējuma nolīgumu. Finansējuma nolīgumā paredz, ka CTBTO sagatavošanas komisijai jānodrošina Savienības ieguldījuma publiskums, kas atbilst tā apjomam.
   4.   Šā panta 3. punktā paredzēto finansējuma nolīgumu Eiropas Komisija cenšas noslēgt cik drīz vien iespējams pēc šā lēmuma stāšanās spēkā. Tā ziņo Padomei par jebkādām grūtībām šajā procesā, kā arī par finansējuma nolīguma noslēgšanas dienu.
   4. pants
   AP ziņo Padomei par šā lēmuma īstenošanu, pamatojoties uz CTBTO sagatavošanas komisijas sagatavotiem regulāriem ziņojumiem. Padome veic izvērtēšanu, pamatojoties uz minētajiem ziņojumiem. Eiropas Komisija ziņo par projektu finanšu aspektiem, kā minēts 3. panta 3. punktā.
   5. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
   Tas zaudē spēku 18 mēnešus pēc 3. panta 3. punktā minētā finansējuma nolīguma noslēgšanas vai sešus mēnešus pēc tā pieņemšanas, ja šajā laikposmā minēto finansējuma nolīgumu nenoslēdz.

      Briselē, 2010. gada 26. jūlijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         S. VANACKERE

      (1)  OV L 302, 20.11.2003., 34. lpp.

      (2)  OV L 88, 25.3.2006., 68. lpp.

      (3)  OV L 176, 6.7.2007., 31. lpp.

      (4)  OV L 189, 17.7.2008., 28. lpp.

      PIELIKUMS

         Eiropas Savienības atbalsts CTBTO sagatavošanas komisijas darbībām, lai nostiprinātu tās uzraudzības un pārbaudes spējas un saistībā ar ES Stratēģijas masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai īstenošanu

      I.   IEVADS
      Izveidot labi funkcionējošu CTBTO sagatavošanas komisijas uzraudzības un pārbaudes sistēmu ir būtisks elements, lai sagatavotu CTBT īstenošanu, kad tas būs stājies spēkā. CTBTO sagatavošanas komisijas darbība, attīstot spējas cēlgāzu uzraudzības jomā, ir svarīgs līdzeklis, lai varētu spriest, vai novērots sprādziens ir kodolizmēģinājums vai ne. Turklāt CTBT uzraudzības un pārbaudes sistēmas spēja darboties un tās sniegums ir atkarīgs no visu CTBT parakstītājvalstu ieguldījuma. Tādēļ ir svarīgi radīt iespēju parakstītājvalstīm pilnībā piedalīties un dot ieguldījumu CTBT uzraudzības un pārbaudes sistēmā.
      Savienība atbalstīs četrus projektus, kuru mērķi ir šādi:

                  a)

                     CTBT Starptautiskās uzraudzības sistēmas (IMS) papildu seismisko staciju (ASS) tīkla darbības un ilgtspējas uzlabošana;

                  b)

                     CTBT pārbaudes sistēmas uzlabošana, izmantojot pastiprinātu sadarbību ar zinātnisko kopienu;

                  c)

                  tehniskās palīdzības sniegšana Āfrikas, Latīņamerikas un Karību jūras reģiona parakstītājvalstīm, lai tās varētu pilnībā piedalīties un dot ieguldījumu CTBT pārbaudes sistēmas īstenošanā;

                  d)

                  tādas sistēmas izstrāde, kas cēlgāzes ļauj noteikt pārbaudē uz vietas.

            Pateicoties labvēlīgākai politiskajai videi, CTBT spēkā stāšanās izredzes ir uzlabojušās. Ņemot vērā šo jauno notikumu attīstību, turpmākajos gados steidzami jākoncentrējas gan uz CTBT pārbaudes režīma attīstības pabeigšanu, gan tā gatavības un darbības spēju nodrošināšanu. Korejas Tautas Demokrātiskās Republikas 2006. gada oktobrī un 2009. gada maijā izsludinātie kodolizmēģinājumi ne tikai parādīja to, cik svarīgs ir vispārējs kodolizmēģinājumu aizliegums, bet tie arī uzsvēra, ka ir nepieciešams efektīvs pārbaudes režīms, lai kontrolētu šā aizlieguma ievērošanu. Pilnībā darboties spējīgs un uzticams CTBT pārbaudes režīms starptautiskajai sabiedrībai sniegs drošu, neatkarīgu līdzekli, lai nodrošinātu to, ka šī norma tiek ievērota.
      Vienotajās rīcībās 2006/243/KĀDP, 2007/468/KĀDP un 2008/588/KĀDP Savienība ir koncentrējusies uz CTBT pārbaudes spēju galveno elementu stiprināšanu tādās jomās kā cēlgāzu noteikšana, pārbaudes uz vietas, kā arī mācības un tehniskā palīdzība. Kamēr šā priekšlikuma pamatā ir iepriekšējie Vienotās rīcības projekti, īpaša uzmanība ir pievērsta tiem elementiem, kas ilgtspējīgā veidā stiprina CTBT pārbaudes spējas. Īpaša nozīme tam ir saistībā ar Līguma spēkā stāšanās izredzēm; šajā brīdī pārbaudes režīmam jābūt pilnīgā darbības gatavībā.
      Saglabāt IMS pārbaudes datu pieejamības visaugstāko pakāpi būs svarīgs kritērijs, novērtējot pārbaudes sistēmas darbības gatavību spēkā stāšanās brīdī. Tādēļ ar I projektu sistēmiskā veidā risina IMS ASS tīkla darbības un ilgtspējas jautājumu.
      Ar II projektu risina CTBT pārbaudes režīma zinātniskās un tehnoloģiskās ilgtermiņa uzticamības saglabāšanas galveno jautājumu. Tā mērķis ir nodrošināt to, ka zinātniskais un tehnoloģiskais progress dažās ar CTBT pārbaudi saistītās noteiktās jomās tiktu piemērots CTBT pārbaudes prasībām un iestrādāts tajās. III projekts ir tiešs turpinājums apmācību un tehniskās palīdzības projektiem, kas izriet no Vienotās rīcības 2008/588/KĀDP Āfrikā, un to attiecinās arī uz dažām Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstīm. IV projekta uzmanības centrā ir CTBT uz vietas veikto pārbaužu (OSI) spēju stiprināšana, veicot OSI cēlgāzu (radioaktīvā ksenona) noteikšanas sistēmas turpmāku attīstību.
      Visus četrus iepriekšminētos projektus Līguma par kodolizmēģinājumu vispārējo aizliegumu organizācijas (CTBTO) sagatavošanas komisijas darbību atbalstam īstenos un vadīs tās pagaidu tehniskais sekretariāts (PTS).
      II.   PROJEKTU APRAKSTS

         I projekts:   uzlabot CTBT IMS ASS tīkla darbību un ilgtspēju

      Vispārīga informācija

                  1.

                  Ņemot vērā nepieciešamību vairot centienus saistībā ar CTBT pārbaudes režīma gatavību brīdī, kad CTBT stāsies spēkā, ir ārkārtīgi svarīgi nodrošināt ASS tīkla darbības un ilgtspējas augstāko iespējamo līmeni. Tādēļ šā projekta mērķis ir apkopot nepieciešamos faktus un ilgtspējas nosacījumus attiecībā uz katru no šīm ASS tīkla iekārtām, lai uzlabotu to ilgtspējas līmeni līdz norādītajam tehnisko un darbības prasību līmenim.

                  2.

                     CTBT protokola I daļas 8. punktā noteikts, ka: “Lai papildinātu pamattīklu, papildus tīkls, kas sastāv no 120 stacijām, tieši vai ar valstu datu centru starpniecību pēc Starptautiskā datu centra pieprasījuma sniedz nepieciešamo informāciju. (..) Papildu stacijas atbilst tehniskām un ekspluatācijas prasībām, kas noteiktas Seismoloģiskās novērošanas un Starptautiskā seismoloģisko datu apmaiņas darba instrukcijā. Starptautiskais datu centrs var jebkurā laikā pieprasīt informāciju no papildu stacijām, un tā nekavējoties jādara pieejama, izmantojot tiešsaistes datoru savienojumu.”ASS būtībā jāatbilst tām pašām tehniskajām un ekspluatācijas prasībām, kas attiecas uz primārajām seismiskajām stacijām.

                  3.

                  Regulāras izmaksas, kas saistītas ar ASS darbību un uzturēšanu, tostarp iekārtu fizisku drošību, nodrošina valsts, kura ir atbildīga par šīm iekārtām. Tas nerada problēmas attiecībā uz ASS, kuras atrodas attīstītās valstīs un/vai kuras darbina attīstītas valstis. Tomēr tas rada būtisku problēmu attiecībā uz 36 sertificētām IMS ASS, kas atrodas jaunattīstības valstīs. Daudzas no šīm stacijām ir darbojušās vairākus gadus, un tajās uzstādītais aprīkojums pamazām nonāk nolietotā statusā.

            Projekta darbības joma

                  4.

                  Šā projekta galvenā darbības joma ir palīdzēt valstu iestādēm uzlabot IMS ASS tīkla darbību un ilgtspēju. Tas ir arī:

                              —

                              pašreizējā sertificēto ASS stāvokļa novērtējums,

                              —

                              staciju apmeklējumi, kuru laikā veiks sistēmas kalibrēšanu,

                              —

                              ja iespējams, vietējo staciju operatoru papildu mācības uz vietas,

                              —

                              vajadzības gadījumā infrastruktūras un drošības uzlabojumi,

                              —

                              vajadzības gadījumā rezerves energoapgādes sistēmu nomaiņa,

                              —

                              novecojuša aprīkojuma nomaiņa/jaunu līdzekļu piešķiršana.

            Ar šo projektu nesegs staciju darbības izmaksas.

                  5.

                  Izvēloties ASS šim projektam prioritāras būs:

                              —

                              pašreiz sertificētas IMS ASS, kas atrodas jaunattīstības valstī vai valstī, kura ir pārejas posmā,

                              —

                                 ASS, kuras šobrīd nav iespējams izmantot paredzētajiem uzdevumiem,

                              —

                                 ASS, kas tuvojas stāvoklim, kurā tās nebūs iespējams izmantot paredzētajiem uzdevumiem, un

                              —

                                 ASS, kuras ir noteiktas kā IMS primāro seismisko staciju iespējamās aizstājējas.

                  6.

                  Projekta I posmu veido staciju apmeklējumi, lai izvērtētu ASS pašreizējo stāvokli un vajadzības to atbalstam, kā arī veikt sagaidāmās aprīkojuma un infrastruktūras uzturēšanas darbības. To staciju galīgais saraksts, attiecībā uz kurām jāveic turpmāks darbs, būs pieejams tikai tad, kad būs notikuši minētie apmeklējumi. Turklāt aprīkojuma, rezerves energoapgādes sistēmu, drošības un infrastruktūras aizstāšanu veiks I posmā gadījumos, kad iespējams nodrošināt to, ka novecojošās ASS ir gatavībā CTBT spēkā stāšanās brīdī.

                  7.

                  Pēc sākotnējiem to ASS apmeklējumiem, kam uzmanību nepieciešams pievērst nekavējoties, II posmā noteiks sīki izstrādātu sarakstu, tajā iekļaujot stacijas, kurās jāveic turpmāks darbs. Šis saraksts būs I posma devums, un tajā ietvers informāciju par nepieciešamo aprīkojuma aizstāšanu, enerģijas sistēmu dublējumu, drošību un infrastruktūru, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu to, ka novecojušas ASS ir darbības gatavībā CTBT spēkā stāšanās brīdī. Šajā posmā veiks vairākus mērķtiecīgus vietējo iestāžu apmeklējumus tajās valstīs, kurās atrodas ASS, lai vairotu šo iestāžu zināšanas par Līgumā noteiktiem pienākumiem attiecībā uz ASS darbību un uzturēšanu, kā arī lai mudinātu veidot nepieciešanās valstu atbalsta struktūras un resursus.

                  8.

                  Organizēs divas ASS operatoriem paredzētas apmācības/seminārus. Ir paredzēts vienas apmācības organizēt Dienvidamerikā, otras – Āfrikā vai Āzijā.

                  9.

                  Šā projekta rezultāts un sagaidāmais ieguvums no tā izpaudīsies kā IMS uzlabotas spējas, uzticamība un ilgtermiņa stabilitāte.

            Ieguvumi un rezultāts

                  10.

                  Sagaidāmie ieguvumi ietver stacijas ar modernu, labi funkcionējošu aprīkojumu, kuru uztur augstākā iespējamā datu pieejamības līmenī, lai ilgtermiņā garantētu pārbaudes režīma zinātnisku un tehnoloģisku uzticamību. Palīdzība saistībā ar iekārtām un apmācībām nodrošinās to, ka staciju operatori spēj uzturēt un ekspluatēt savas stacijas, ievērojot IMS standartus, paturot prātā ilgtermiņa stabilitāti un datu kvalitāti.

                  11.

                  Tiks izstrādāts noslēguma ziņojums AP, kurā ietvers šādu informāciju:

                              —

                              apmeklētās ASS un veiktā darbība,

                              —

                              katrā stacijā iztērētie līdzekļi,

                              —

                              visu apmeklēto vietējo iestāžu saraksts un kopsavilkums attiecībā uz vienošanos par turpmākajām darbībām,

                              —

                              saraksts ar visiem ziņojumiem par problēmām un ziņojumiem par braucieniem (ietverti kā noslēguma ziņojuma pielikumi).

         II projekts:   CTBT pārbaudes sistēmas uzlabošana, izmantojot pastiprinātu sadarbību ar zinātnisko kopienu

      Vispārīga informācija

                  12.

                  Ņemot vērā zinātnes un tehnikas progresa straujo tempu, CTBTO sagatavošanas komisijas galvenais izaicinājums ir sekot jaunākajiem notikumiem zinātnes nozarēs, kas ir CTBT pamatā, un saistībā ar savām pārbaudes pilnvarām tos regulāri novērtēt. Lai uzturētu CTBT pārbaudes režīma uzticamību, ir svarīgi pārbaužu centienu jomā saglabātu vietu priekšplānā CTBT spēkā stāšanās brīdī (un pēc tam).

                  13.

                     CTBT vairāk nekā jebkurš cits starptautisks ieroču kontroles līgums balstās uz jaunākajiem zinātnes un tehnikas sasniegumiem. Visas CTBT unikālās pārbaudes sistēmas sastāvdaļas – IMS ar globālu 337 uzraudzības iekārtu tīklu, Starptautiskais datu centrs (IDC) liela datu apjoma analīzēm un OSI režīms, kurā ietverta virkne komplicētu tehnoloģiju, – ir atkarīgas no nepārtrauktas zinātnes un tehnoloģijas attīstības, kā arī no ciešas saiknes un mijiedarbības ar zinātnisko kopienu.

                  14.

                  Ar CTBT un tā protokolu CTBTO dod skaidras pilnvaras uzlabot tās pārbaudes spējas, katru līgumslēdzēju pusi aicinot “..sadarboties ar organizāciju un citām līgumslēdzējām pusēm, veicot pārbaudes režīma uzlabojumu..” (CTBT IV panta 11. punkts), kā arī aicinot IDC“..pakāpeniski vairot tā tehniskās spējas..” (CTBT protokola I daļas 18. punkta b) apakšpunkts).

                  15.

                  PTS 2008. gada agrā pavasarī aizsāka Starptautisko zinātnes pētījumu (ISS) projektu ar mērķi novērtēt CTBT pārbaudes sistēmas spēju un gatavību noteikt zinātniskus un tehnoloģiskus jaunumus, kas varētu vairot spējas, kā arī uzlabot PTS procesu lietderību un efektivitāti. Plašā tehniskās un zinātniskās kopienas iesaiste 2009. gada jūnija Starptautisko zinātnes pētījumu konferences (ISS09) procesā sniedza daudzus ieteikumus attiecībā uz pārbaudes spēju uzlabošanu, izmantojot novatoriskas tehnoloģijas un metodes.

                  16.

                  Turpinot ar ISS09 sākto darbu, PTS strādā, lai izmantotu šīs idejas un ieteikumus, veicot konkrētus uzlabojumus savos procesos un pētot jauno metožu pārbaudes potenciālu. Ar mērķi virzīt uz priekšu dažās no ISS09 gūtās daudzsološās idejas PTS vadībā norit koncentrēti semināri, kuros ir iesaistīta vispārējā zinātniskā kopiena. Semināros noteikto jauno un novatorisko procesu izstrādei noslēdz līgumus un izveido Virtuālo datu izmantojuma centru (Virtual Data Exploitation Centre (vDEC)), lai radītu platformu šo procesu attīstībai un testēšanai. Apsvēršanai CTBTO sagatavošanas komisijas politikas veidošanas struktūrās (PMO) iesniegs iespējamus ar pārbaudēm saistītus uzlabojumus un jauninājumus, kuru ierosme radusies saskaņā arī līgumu veiktā darba gaitā.

            Mērķi

                  17.

                  Šā projekta mērķi ir uzlabot CTBT pārbaudes sistēmu, atbalstot ārējas zinātniskās un tehniskās kopienas plašākajā tās nozīmē iesaisti:

                              —

                              pašreizējo CTBT pārbaudes sistēmas spēju novērtējumā,

                              —

                              ieguldījumu sniegšanā to tehnoloģiju attīstībā, kas šajā sakarā vēl nav pilnībā izpētītas, un

                              —

                              stabila zinātniska un tehniska pamata nodrošināšanā ilgtermiņa vajadzību izvērtējumam, lai nodrošinātu CTBT pārbaudes spējas.

            Darbības joma

                  18.

                  Šā projekta darbības joma aptver šādus trīs uzdevumus:

                              —

                              strukturētas sadarbības sistēmas veidošana ar ārēju tehnisko un zinātnisko kopienu, lai atbalstītu jaunus projektus un inovācijas, kas dotu labumu attiecībā uz CTBT pārbaudes spējām,

                              —

                              to jomu noteikšana, kurās ir būtiska koncentrētu pētījumu un attīstības darbību potenciālā ietekme, lai vairotu pārbaudes sistēmas efektivitāti un lietderību, kā arī

                              —

                              tādu metožu izstrāde, kuras iesniegs PMO apsvēršanai.

                  19.

                  Šos uzdevumus izpildīs ar konkrētiem semināriem, lai apspriestu un noteiktu tās jomas, kurās pastāv vislielākais CTBT pārbaudes potenciāls, un, otrkārt, finansējot šo metožu izstrādi un testēšanu iespējamai lietošanai pārbaudes sistēmā. vDEC veicinās zinātniskās un tehniskās kopienas dalību un šo projektu atbalstam sniegs piekļuvi datiem un datoru resursiem.

                  20.

                     ISS09 pārskatīja CTBT pārbaudes sistēmas spējas. Pašreiz un šā projekta pamatā notiek ISS09 iesniegtās informācijas un pētījumu rezultātu apkopošana un pārbaude PTS. Attiecīgi, pamatojoties uz šiem konstatējumiem:

                              —

                              projekta I posms sastāvēs no vairākiem mērķtiecīgiem semināriem un zinātnes un tehnikas ekspertu tehniskām sanāksmēm. Šie semināri, kas kā daļa no parastā CTBTO sagatavošanas komisijas pasākumu kalendāra sāksies 2010. gada otrajā pusē un 2011. gada sākumā, vai tādi, kuri finansēti no šā projekta līdzekļiem, ietvers prezentācijas par metodēm un procesiem, kuriem ir vislielākais potenciāls uzlabot pārbaudes sistēmas efektivitāti un lietderību, kā arī šo metožu un procesu pārbaudi,

                              —

                              II posmā notiks līgumu slēgšana ar zinātniskām pētniecības iestādēm par I posmā noteikto visdaudzsološāko risinājumu izstrādi un testēšanu ar mērķi pārbaudīt un apkopot šos daudzsološos pētījumus, izveidojot programmatūru, ar kuru var strādāt. Ar šo programmatūru iepazīstinās PMO, kas apsvērs tās iekļaušanu CTBT pārbaudes sistēmas provizoriskajā darba vidē.

                  21.

                  Papildus darbībām I un II posmā CTBT pārbaudes sistēmai būtisku jauno zinātņu un tehnoloģiju pārbaudē iesaistīs plašāku zinātnisko kopienu, izmantojot tehnoloģiju prognozi. Šīs paralēlās darbības pamatā būs arī ISS09 pētījumu apkopojums un analīze, un to 2010. un 2011. gada gaitā turpinās semināros un ar bibliometrisku analīzi. Šīs tehnoloģiju prognozes mērķis ir sniegt informāciju un analīzi, kas nepieciešama, lai paredzamā nākotnē saglabātu vietu pārbaudes zinātnes priekšplānā.

            Vadība

                  22.

                  Visus šā projekta aspektus vadīs PTS ar iespējamu ārēju dalību. PMO regulāri informēs par darbībām un to potenciālajiem ieguvumiem. Tas ietvers apkopotu informāciju par notiekošiem projektiem, kā arī pēc vajadzības uz īpašiem projektiem koncentrētas prezentācijas.

                  23.

                  Gūstot labumu no ISS09 virzītājspēka, dažādu ar pārbaudi saistītu jomu koordinatori un integratori, kas bija iesaistīti ISS09 procesā, kļūs par iespējamiem kandidātiem, kas sniegtu ieguldījumu koncentrēto semināru organizēšanas un vadības procesā. Šie izcilie zinātnieki strādās ar PTS vadību, lai nodrošinātu plašu zinātniskās kopienas dalību un lai palīdzētu organizēt un kopīgi vadīt šo sanāksmju un semināru sesijas.

                  24.

                  PTS pārskatīs specializētajos semināros ģenerētās idejas un ieteiktos potenciālos projektus. PTS vadība nodrošinās to, ka projekta darbības ir vērstas uz galīgo mērķi – pārbaudes sistēmas spēju uzlabojumu.

            vDEC

                  25.

                     vDEC īstenošana virzās uz priekšu, jo tas ir galvenais PTS centienu realizācijas rīks, lai pakāpeniski uzlabotu savas spējas. Sākotnējais impulss attiecībā uz vDEC radās no datormācīšanās/datizraces (novatoriskas apstrādes metodes) centieniem, ko realizēja ISS09 projektā, un to lielā mērā motivēja jūtama vajadzība pēc datu apmaiņas un komunikācijas platformām, dodot piekļuvi datiem un PTS programmatūrai.

                  26.

                  Balstoties uz šīm vajadzībām, kā arī lai sniegtu piekļuvi datiem un apstrādes rīkiem, vDEC izstrādes platforma (tehniskais nodrošinājums un programmatūra):

                              —

                              organizēs zinātnisku apmaiņu,

                              —

                              pētniekiem, kas strādā ar apstrādes uzlabošanu, piedāvās plašu parametrisku, viļņu datu un radionuklīdu datu arhīvu,

                              —

                              sniegs piekļuvi programmatūrai,

                              —

                              sniegs piekļuvi konveijerapstrādes testa versijām, lai varētu iekļaut un testēt alternatīvus moduļus,

                              —

                              integrēs papildu datus un IMS datus, lai pētītu no šā papildinājuma gūtos uzlabojumus.

            Uzraudzība un OSI tehnoloģijas

                  27.

                  Uzraudzība un OSI tehnoloģijas ir CTBT pārbaudes režīma pamats. ISS09 sniedza ārēju zinātnisku pārskatu attiecībā uz šīm tehnoloģijām, kā arī aplūkoja daudzus jaunākos sasniegumus šajās jomās. Ir svarīgi gan uztvert sniegtās informācijas būtību, gan darboties tajās jomās, kurās pārbaudes spējām varētu sniegt konkrētus uzlabojumus.

                  28.

                  Tiek apkopota informācija un pētījumu rezultāti no ISS09 zinātniskiem dokumentiem un prezentācijām, ko darīs pieejamu reģistrētiem lietotājiem un zinātniekiem. Tas veidos organizēto mērķtiecīgo semināru un sanāksmju pamatu (I posms) konkrētajās tematiskajās nozarēs, lai turpinātu apkopot ISS09 devumu, kā arī pētītu un atklātu citas daudzsološas idejas, kuras ir vērts attīstīt CTBT pārbaudes sistēmas ieguvumam. Finansēs (II posms) izvēlētos projektus, kuru mērķis būs izstrādāt un testēt visdaudzsološākās idejas. Šo projektu rezultātus iesniegs PMO apsvēršanai, kad būs pierādīti uzlabojumi. Ieguvumi no šā projekta elementa ir uzlabota CTBT pārbaudes sistēmas procesa efektivitāte un lietderība.

                  29.

                  To specifisko tematu starpā, kurus varētu pētīt projekta II posmā, ir:

                              —

                              datu sintēze,

                              —

                              viļņu fāzes noteikšana,

                              —

                                 OSI pārbaudes tehnikas un

                              —

                              uzlabota datu apstrāde un pasākumu kategorizēšana radionuklīdu analīžu vajadzībām.

                        Sistēmas snieguma uzraudzība un novērtēšana šajās specifiskajās jomās būs prioritāra darbība, lai skaitliski izteiktu nesen izstrādāto procesu rezultātus.

                  30.

                  Viļņu datu sintēze bija nesenās tehniskās sanāksmes datizraces (novatoriskas apstrādes metodes) temats, un līdz 2010. gada beigām iesniegtās idejas būs gatavas saņemt finansējumu. Sagaidāms, ka divus datu sintēzes apakšprojektus finansēs līgumslēdzēji: piemēram, viļņu (seismisko, hidroakustisko un infraskaņas) datu sintēze; kā arī viļņu un radionuklīdu produktu/datu sintēze, lai izveidotu sintezēto pasākumu ziņojumu (Fused Event Bulletin).

                  31.

                  Fāzes noteikšanu PTS ir identificējis kā jomu, kurā būtisku ieguldījumu varētu sniegt zinātniskā kopiena. Datizraces semināri ir risinājuši un turpinās risināt šo jautājumu, un fāzes noteikšana būs viens no tematiem seminārā par infraskaņu 2010. gada nogalē. Lai izstrādātu daudzsološas metodes un pārbaudītu tās ar vDEC apstrādes infrastruktūru, 2011. gadā lūgs izstrādāt līgumu.

                  32.

                  Saskaņā ar noteikumiem un ierobežojumiem attiecībā uz paraugu un mērījumu vākšanu, darbībām ar tiem un to analīzi CTBT atļauj OSI laikā izmantot dažādu metožu kopumu. Kopumā ir atļautas deviņas metožu grupas, no kurām daudzas ir pielāgotas izmantošanai OSI vidē. Trīs no šīm metodēm, proti, multispektrālā attēlu veidošana, aktīvs seismiskais process un urbšana, vēl nav pietiekami pielāgotas izmantošanai OSI sistēmā, neskatoties uz to, ka tās ir labi izstrādātas no ģeofizikālās izlūkošanas, komerciālā un pētniecības vides viedokļa. Tādēļ ir nepieciešams ar ekspertiem diskutēt par to, kā iespējams šīs tehnikas piemērot tām īpatnībām un ierobežojumiem, ar kuriem jāsaskaras, veicot OSI: laika un resursu ierobežojumi, loģistikas īpatnības, pārbaudes valsts puses uzlikti iespējami ierobežojumi utt.

                  33.

                  Temati trīs ekspertu sanāksmēs, tajās piedaloties pētījumu uzņēmumu un zinātnisku iestāžu pārstāvjiem, pētniekiem, kā arī kodolizmēģinājumu ekspertiem, kas notiks laikā no 2010. gada otrās puses līdz 2011. gada pirmajai pusei, būs šādi:

                              —

                              multispektrālā attēlu veidošana (tostarp infrasarkano viļņu garumu) — ir atļauta OSI sākotnējā posmā. Apvienojumā ar gaisā iegūtiem radiometriskiem mērījumiem varētu raksturot virsmas anomālijas, kas, iespējams, varētu būt saistītas ar kodolizmēģinājuma redzamajiem elementiem,

                              —

                              aktīvs seismiskais process — varētu tikt izmantots, lai noteiktu dobumu esamību vai vismaz noteiktu izmaiņas akmens īpašībās ap pazemes kodoleksplozijas sprādziena punktu,

                              —

                              urbšana — dotu paraugus no tuvu dobumam esošas vietas, novedot pie atbildes slēdziena jautājumā par to, vai noticis kodolizmēģinājums.

                  34.

                  Tā kā šīs ir parastas nozares tehnoloģijas, I posma semināriem nesekos turpmāka attīstība II posmā; šo ekspertu sanāksmju ieteikumus apkopos ziņojumā par šo tehnoloģiju izmantošanu OSI vajadzībām, kuru iesniegs apsvēršanai PMO.

                  35.

                  Uzsverot cēlgāzes tehnoloģiju iekļaušanu pārbaudes sistēmā, ir nepieciešama uzlabota datu apstrāde un pasākumu kategorizēšana radionuklīda analīžu veikšanai. Zinātniskā kopiena 2010. gada otrajā pusē tiks mudināta piedalīties starptautiskā cēlgāzu eksperimenta seminārā, kurā apkopos un apspriedīs zinātniskās kopienas idejas šajā jautājumā. Lai izstrādātu daudzsološas tehnikas un pārbaudītu tās ar vDEC apstrādes infrastruktūru, 2011. gadā lūgs izstrādāt līgumu.

                  36.

                  Lai ar vDEC resursiem novērtētu sistēmas sniegumu, 2011. gadā noslēgs attiecīgus līgumus par šā darba veikšanu. Ārēja dalība sistēmas snieguma vērtēšanā ir būtiska, lai saglabātu zinātnisko uzticamību vispasaules sabiedrības acīs, un tā uzlabos līgumslēdzēju pušu pārliecību brīdī, kad tās apsver pārbaudes sistēmas validēšanu un tās dažādu elementu nodošanu ekspluatācijā. Ir sagaidāms, ka ar šo finansējumu izstrādātie snieguma pasākumi dos jaunus un uzlabotus sistēmas snieguma izvērtējuma pasākumus, kurus kā ierosinātus uzlabojumus var iesniegt PMO.

            Tehnoloģiju prognozes

                  37.

                  Kamēr topošo CTBT pārbaudes sistēmu gatavo darbībai, uzmanība arī jāpievērš turpmākajam darbam, lai ilgtermiņā saglabātu tās pārbaudes spēju zinātnisko un tehnoloģisko uzticamību. Tehnoloģiju prognoze palīdzēs CTBTO sagatavošanas komisijai šajā jomā saglabāt vietu priekšgalā, izskatot zinātnes un tehnoloģijas jaunumus, kas ilgtermiņā varētu sniegt ieguldījumu šo spēju attīstībā. ISS09 zinātnisko un pētniecisko ieguldījumu bagātība sniedza vērtīgu devumu un pamatu visaptverošai tehnoloģiju prognožu pieejai. Apzinoties tehnoloģiju jaunumus, var izstrādāt ceļvedi, lai šīs tehnoloģijas ietvertu pārbaudes sistēmā un nāktu klajā ar ieteikumiem PMO attiecībā uz šo tehnoloģiju, kas varētu uzlabot uzraudzības procesus, īstenošanas plāniem.

                  38.

                  PTS 2009. gadā ieguldīja līdzekļus tehnoloģiju prognožu konsultāciju pakalpojumos, galvenokārt, lai diviem tehnoloģisko prognožu tematiem izstrādātu un piemērotu bibliometrisku analīzi. Balstoties uz šo pieredzi, ar šo projektu 2010. gada otrajā pusē ir paredzēts piemērot šīs pārbaudītās metodes četriem papildu tematiem, kas ir svarīgi CTBT sistēmu tehnoloģiju attīstībai, proti:

                              —

                              informācijas tehnoloģijas un komunikācijas,

                              —

                              enerģijas avoti,

                              —

                              sensori un attēlu veidošana,

                              —

                              automatizācija un cilvēka un sistēmas saskarnes.

                  39.

                  Papildus analīzēm 2011. gadā notiks četru mērķtiecīgu, konkretizētu semināru virkne, kurā iesaistīs dalībniekus no zinātniskās un tehnoloģiskās kopienas, lai turpinātu pētīt un attīstīt šos tematus un attiecīgi nodrošinātu informētību par jaunāko tehnoloģiju attīstību un CTBT sistēmu augsto līmeni.

                  40.

                  Finansējumu izmantos, lai nodrošinātu licences tehnoloģiju prognožu programmatūras līdzekļiem uz 18 mēnešu ilgu laika posmu un noslēgtu līgumus ar ekspertiem, kas vairotu un uzlabotu pašreizējo tehnoloģiju prognožu komunikācijas sistēmas (TFCS) pieejamību un efektivitāti, padarot to par efektīvāku rīku un forumu sadarbībai ar zinātnisko kopienu.

                  41.

                  Jaunu enerģijas avotu, ģeofizisko sensoru, automatizācijas un displeju turpmāka attīstība sniegs labumu CTBTO sagatavošanas komisijai, iespējami pazeminot staciju darbības izmaksas, palielinot staciju uzticamību un automātisku apstrādi, kā arī palielinot analīžu efektivitāti un lietderību – šeit nosaukti tikai nedaudzi no ieguvumiem.

            Nobeigums

                  42.

                  Plašā tehniskās un zinātniskās kopienas iesaiste ISS09 sniedza daudzus ieteikumus attiecībā uz CTBT pārbaudes spēju uzlabošanu, izmantojot novatoriskas tehnoloģijas un metodes. PTS strādā, uztverot visdaudzsološākās idejas un ierosinājumus, lai veiktu konkrētus uzlabojumus procesos un pētītu jauno metožu pārbaužu potenciālu.

                  43.

                  Šajā projektā ierosinātajās darbībās specifisku tehnisku jautājumu izskatīšanā un novatorisku procesu izstrādē iesaistīs zinātnisko un tehnisko kopienu, tādā veidā uzlabojot pašreizējo CTBT sniegumu un tā vērtējumu, pirmkārt, ar mērķtiecīgu semināru kopumu, kas paredzēti jaunu ideju izpētei, un, otrkārt, pārbaudot daudzsološas metodes un attīstot tās par praktiski izmantojamiem procesiem. Ar šiem pētījumiem iepazīstinās PMO, kas apsvērs to iekļaušanu CTBT provizoriskajā darba vidē.

                  44.

                  Turklāt iesaistīs plašāku zinātnisko kopienu, lai pārbaudītu jaunu zinātņu un tehnoloģiju derīgumu CTBT pārbaudes sistēmai. Šīs darbības pamatā būs arī ISS09 pētījumu apkopojums un analīze, un to 2010. un 2011. gada gaitā turpinās semināros un ar bibliometrisku analīzi. Tehnoloģiju prognozes mērķis ir sniegt informāciju un analīzi, kas nepieciešama, lai paredzamā nākotnē saglabātu vietu pārbaudes zinātnes priekšplānā.

                  45.

                  Sākotnējais finansējums segs izmaksas, kas saistītas ar ISS09 labāko ideju un tehnoloģijas prognožu attīstību un atbalstu tām. Projekta gaitā PTS izstrādās un noslīpēs procesus un rīkus, lai iesaistītu zinātnisko kopienu un parādītu šīs partnerības kā mehānisma vērtību, veicot pārbaudes sistēmas uzlabojumu attīstību, pārbaudi un īstenošanu. Ir paredzēts (pēc šā projekta īstenošanas) paplašināt saiknes ar vispasaules zinātnisko kopienu, tādējādi vairojot pozitīvu vērtējumu par kopīgajiem centieniem un to potenciālo dalībnieku skaitu, lai pārbaudes sistēma gūtu maksimālu labumu no jaunākajiem pētījumiem.

         III projekts:   tehniskā palīdzība Āfrikas, Latīņamerikas un Karību jūras reģiona parakstītājvalstīm, lai tās varētu pilnībā piedalīties un dot ieguldījumu CTBT pārbaudes sistēmas īstenošanā

      Vispārīga informācija

                  46.

                  Viena no CTBT pārbaudes sistēmas iezīmēm, ar ko tā izceļas starp citiem ieroču kontroles režīmiem, ir informācijas par atbilstību sniegšana reāllaikā tieši parakstītājām valstīm. Papildus sākotnējam CTBT pārbaudes sistēmas nolūkam IMS datiem un tehnoloģijām ir vērā ņemams izmantojums civilo un valdības aģentūru vajadzībām, veicot analīzes attiecībā uz tādiem procesiem kā, piemēram, zemestrīces, vulkāna izvirdumi, zemūdens sprādzieni, klimata pārmaiņas un cunami.

                  47.

                  Lai gan pēdējo gadu laikā ir ievērojami pastiprinājusies jaunattīstības valstu ieinteresētība izveidot valsts datu centrus (VDC) – VDC abonentu skaits pieaudzis par aptuveni 20 % –, daudzām jaunattīstības valstīm joprojām nav pilnas piekļuves CTBT sistēmai.
                  Tādēļ PTS pieliek papildu pūles, lai vairotu izveidoto VDC skaitu, drošu parakstītāju profilu un autorizēto lietotāju skaitu. Tas attiecināts jo īpaši uz 70 atlikušajām parakstītājvalstīm, kurām vēl nav piekļuves IMS datiem un IDC produktiem (29 – Āfrikā, 8 – Latīņamerikā, 10 – Tuvajos Austrumos un Dienvidāzijā, 12 – Dienvidaustrumāzijā, Klusā okeāna reģionā un Tālajos Austrumos, 3 – Austrumeiropā un 8 – Ziemeļamerikā un Rietumeiropā). Šos centienus vērš uz tām valstīm, kurām vajadzīgs PTS tehnisks atbalsts, lai palielinātu šo datu un produktu izmantojumu.

                  48.

                  Saskaņā ar Vienoto rīcību 2008/588/KĀDP uzsāka tehniskas palīdzības projektu ar mērķi atvieglot uzlabotu Āfrikas valstu dalību CTBT pārbaudes sistēmā un tās civilos un zinātniskos ieguvumos. Kopumā izvēlējās 19 Āfrikas valstis kā minētā projekta palīdzības saņēmējas. Turklāt, lai Āfrikā, kā arī citos reģionos risinātu noteiktās vajadzības, ir nepieciešami papildu līdzekļi.

                  49.

                  Ierosinātais jaunais tehniskās palīdzības projekts ir kā turpmāki pasākumi pēc projekta, kas tika sākts atbilstīgi Vienotajai rīcībai 2008/588/KĀDP. Ar to tehnisko atbalstu piešķirs arī tām Āfrikas valstīm, kuras nevarēja iekļaut pirmajā projektā, kā arī izvēlētām valstīm Latīņamerikā un Karību jūras reģionā. Atlasot ierosinātās saņēmējvalstis, prioritāras būs:

                              —

                              parakstītājvalstis bez droša profila (37 valstis divos reģionos) un

                              —

                              parakstītājvalstis ar drošu profilu, kurās ir vajadzīgs stiprināt tehnisko infrastruktūru, lai vairotu IMS datu un IDC produktu lietojumu to efektīvai dalībai pārbaudes režīmā, kā arī civilam un zinātniskam pielietojumam.

                  50.

                  Lai atbalstītu VDC darbības, saņēmējvalstīm ir jāsniedz iekārtu darbībai vajadzīgie līdzekļi. Saņēmējvalstu apņemšanās tiek uzskatīta par projekta veiksmes priekšnosacījumu.

                  51.

                  Tāpat kā saistībā ar projektu, kas tika sākts atbilstīgi Vienotajai rīcībai 2008/588/KĀDP, šajā projektā būs iekļautas grupu apmācības reģionā par IMS datu apstrādi un par Starptautiskā datu centra (IDC) produktu analīzi, kā arī vajadzības gadījumā – sniegts pamata aprīkojuma nodrošinājums. Ja iespējams, mērķtiecīgas apmācības un cita veida palīdzības darbības tiks izstrādātas saņēmējām valstīm, kurās būs apzinātas un izvērtētas īpašas vajadzības attiecībā uz valsts datu centru un SSA izveidi, kā arī attiecībā uz civiliem un zinātniskiem ieguvumiem. Visas darbības saņēmējās valstīs veiks, cieši koordinējot tās ar PTS un saņemot tā atbalstu, – lai nodrošinātu šajā projektā uzsākto apmācības un palīdzības pasākumu efektivitāti un ilgtspēju, kā arī pienācīgu saskaņotību ar Vienotajā rīcībā 2006/243/KĀDP paredzētajām darbībām.

                  52.

                  Pamatojoties uz 47. punktā minētajiem atlases kritērijiem, PTS, ievērojot tā iepriekš veiktu iespējamības izvērtējumu, kurā ņemti vērā vietējie apstākļi attiecīgajā laikā, paredz darbības pēc iespējas vairākās valstīs no turpmāk minētajām:

                              —

                              Āfrikā, uzskaitītās valstis, kas nav atlasītas kā daļa no projekta, kas tika sākts atbilstīgi Vienotajai rīcībai 2008/588/KĀDP: Angola, Benina, Ekvatoriālā Gvineja, Gvineja, Gvineja-Bisava, Komoru salas, Ruanda, Svazilenda un Togo, kā arī šīs valstis: Botsvāna, Burkinafaso, Kamerūna, Kaboverde, Centrālāfrikas Republika, Kotdivuāra, Kongo (Brazavila), Džibutija, Libērija, Madagaskara, Mali, Namībija, Nigēra, Nigērija un Senegāla,

                              —

                              Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstīs: Antigva un Barbuda, Barbadosa, Bahamu salas, Beliza, Bolīvija, Kostarika, Dominikānas Republika, Ekvadora, Salvadora, Grenāda, Gvatemala, Gajāna, Haiti, Hondurasa, Jamaika, Panama, Paragvaja, Surinama un Urugvaja.

            Ieguvumi

                  53.

                  Projekta mērķis ir sniegt vairākus svarīgus ieguvumus CTBTO un saņēmējām valstīm, proti, ļaut valsts datu centriem saņēmējās valstīs iegūt augstākas kvalitātes tehnisko lietpratību, lai:

                              —

                              veiktu IMS staciju apkopi un uzturēšanu,

                              —

                              veiktu datu un datu produktu analīzi un pārvaldību. Papildus CTBT pārbaudēm tam būs arī pozitīva ietekme saistībā ar risku izvērtējumu un dabas katastrofu seku samazinājumu, izmantojot katastrofu trauksmes procedūras, gatavību un seku mazināšanu.

                  54.

                  Tas dos iespēju tām valstīm, kas izveido valsts datu centrus, saņemt un analizēt IDC reāllaikā piegādātus neapstrādātus datus. Valstis, kas izveido valsts datu centrus, saņems no PTS tehnoloģisku un cilvēkresursu atbalstu, un šāds atbalsts palīdzēs saņēmējām valstīm izveidot un uzturēt nepieciešamās tehniskās spējas, lai pilnībā piedalītos CTBT pārbaudes sistēmā. Turklāt tiks panākta lielāka saņēmēju valstu izpratne par to, kā valsts datu centru izveide var palīdzēt bagātināt vietējo zinātnes pamatu un kā IMS datus var izmantot, lai analizētu reģiona notikumus.

            Apraksts

                  55.

                  PTS izraudzīsies divus tehniskos ekspertus un nodrošinās viņu dalību šajā projektā konsultantu statusā, nosakot viņu mītnes vietu vai nu tieši divos minētajos reģionos, vai Vīnē; viņi koordinēs visas darbības, konsultējoties ar PTS vadību un saņemot tās apstiprinājumu.

            1. posms.   Tehniskā novērtējuma apmeklējumi

                  56.

                  Iespējamās saņēmējas valstis, kā minēts iepriekš, apmeklēs, lai izvērtētu, kāda ir informētība par IMS datiem un SDC produktiem un to izmantojums. Eksperti sadarbosies ar valsts iestādēm (ko attiecīgās valstis norīkojušas vai izveidojušas saskaņā ar CTBT III pantu), lai iepazītu esošās vajadzības un izpratni un veicinātu informētību par IMS datiem un SDC produktiem, tostarp to iespējamo pielietojumu civiliem un zinātniskiem mērķiem. Turklāt tiks nodibināti kontakti ar citām katras valsts attiecīgajām iestādēm, kas var gūt labumu no IMS datu un SDC produktu lietojuma. Pēc vajadzības sekmēs tīklu veidošanu starp valsts iestādēm un citām attiecīgām iestādēm. Vietās, kur ir izveidoti valsts datu centri (VDC), tiks izvērtēts katra centra personāls un infrastruktūra (tostarp datoru un interneta infrastruktūra), lai varētu noteikt prioritāros pasākumus.

            2. posms.   Apmācības

                  57.

                  Notiks reģionālas apmācību nodarbības, kurās aicinās piedalīties dalībniekus no iestādēm, kas izvēlētas 1. posmā. Šajās mācībās veiks tehniskas apmācības par IMS datiem un SDC produktiem. Minēto mācību laikā dalībnieki strādās ar PTS programmatūru, kas izstrādāta VDC vajadzībām, ko var izmantot, lai piekļūtu IMS datiem un SDC produktiem un analizētu tos. Šīs nodarbības dos iespēju arī sekmēt sadarbību starp reģiona iestāžu tehnisko personālu.

                  58.

                  Pēc tam izvēlētiem VDC piešķirs plašāku tehnisko palīdzību, lai tie reģionālajās mācībās gūto pieredzi palīdzētu piemērot to konkrētajiem apstākļiem. Šīs apmācības tiks īpaši pielāgotas, pamatojoties uz katra VDC vajadzībām un katra VDC personāla prasmēm, kā arī ņemot vērā saņēmēju valstu valsts valodas. Ar tehnisko ekspertu palīdzību dalībnieki uzstādīs un konfigurēs VDC programmatūru un saskaņā ar katras valsts iestādes vajadzībām izveidos datu ieguves, apstrādes, analīzes un ziņošanas ikdienas režīmu. Turklāt dažām valstīm sniegs VDC pamata aprīkojumu, tostarp datoraprīkojumu un perifērās iekārtas, pamatojoties uz to vajadzību izvērtējumu. Ja piešķirs aprīkojumu, tad tehniskie eksperti arī vadīs apmācības par šā aprīkojuma uzstādīšanu, uzturēšanu un darbību.

            3. posms.   Turpmākie pasākumi

                  59.

                  Lai nostiprinātu iegūtās prasmes un/vai aizpildītu atlikušos robus zināšanās pēc 1. posma, organizēs atkārtotus apmeklējumus saņēmējās valstīs un izvērtēs, kā dalībnieki liek lietā 1. posma mācību nodarbībās apgūto.

                  60.

                  Šo īso kontroles apmeklējumu mērķis ir panākt to, lai vietējie tehniskie darbinieki varētu regulāri izmantot IMS datus un SDC produktus. Šie pasākumi tiks īpaši pielāgoti, pamatojoties uz vietējām prasmēm un vajadzībām, rūpējoties arī par ilgtspēju – tā, lai darbības varētu turpināties arī pēc šā projekta noslēguma. Visaptverošs noslēguma ziņojums par katru saņēmēju valsti veidos pamatu nākotnes turpmākām darbībām attiecīgajā valstī.

            Projekta ilgums

                  61.

                  Atkarībā no saņēmējas valsts izvērtētajām vajadzībām ir paredzams, ka tehniskie eksperti katrā saņēmējā valstī uzturēsies no trim līdz sešām nedēļām. Kopējais klātbūtnes ilgums saņēmējās valstīs ir paredzams no 12 līdz 15 mēnešiem. Kopējais paredzētais projekta īstenošanas ilgums ir 18 mēneši.

         IV projekts:   CTBT OSI spēju stiprināšana, izveidojot OSI radioaktīvā ksenona lauka noteikšanas sistēmu (OSI XeFDS)

      Vispārīga informācija

                  62.

                  Cēlgāzu noteikšanas nozīme pēdējos gados ir kļuvusi acīm redzama, ne mazāk būtiska saistībā ar diviem Korejas Tautas Demokrātiskās Republikas 2006. gadā un 2009. gadā izsludinātiem kodolizmēģinājumiem. Tādēļ šo spēju vairošana, jo īpaši uz vietas veiktu pārbaužu (OSI) nolūkiem, ir galvenais elements, lai nodrošinātu turpmākas pārbaudes attiecībā uz CTBT ievērošanu. Nesen veiktie OSI izmēģinājumi, kā, piemēram, integrētais lauka izmēģinājums 2008. gadā (IFE08) Kazahstānā, radioaktīvā ksenona aprīkojuma sākotnējā vispārīgā pārbaude 2006. gadā, kā arī cēlgāzu eksperimenta (NG09) izmēģinājums Slovākijā 2009. gada rudenī, ir snieguši vērtīgu darbības pieredzi attiecībā uz prasībām, kas jāizvirza OSI XeFDS. Pamatojoties uz veikto izmēģinājumu analīzi, kļuvis skaidrs, ka pašreizējās cēlgāzes sistēmas neatbilst tādiem tipiskiem lauka un darbības nosacījumiem, ar ko jāsaskaras reālā OSI
                      (1). Šajā sakarā ir noteikti trīs galvenie tehniskie iemesli:

                              —

                              saistībā ar paraugu daudzuma noteikšanu augsnes gāzes paraugu ņemšanas stratēģijas ļāva konstatēt, ka katrā uz vietas veiktā darba dienā jāapstrādā 10 līdz 30 paraugi. Viena analītiskā vienība tikai ar diviem sensoriem nav pietiekams daudzums, ja paraugu ņemšanas vietā atrodas līdz četrām paraugu ņemšanas vienībām, kas uz vietas veiktās pārbaudes (OSI) laikā vāc kopējus un zemes gāzes paraugus. Tā ir visas cēlgāzu metodikas vājā vieta,

                              —

                                 IFE08 procesa pieredze rādīja, ka īpašās OSI darbības vajadzības balstās uz ciešu un noslēgtu uzraudzības ķēdi,

                              —

                              ņemot vērā loģistikas grūtības un paredzamo darbību attālās vietās, bargos klimatiskos apstākļos, kā arī sarežģījumus ierobežotas enerģijas padeves dēļ, ir vajadzīga OSI cēlgāzu sistēmas kopējā svara un tilpuma samazināšana. Īpašs uzsvars jāliek uz ļoti izturīgas konstrukcijas izveidi, lai nodrošinātu darbības spējas paraugu ņemšanas vietās.

            Mērķis

                  63.

                  Šā projekta mērķis ir atkārtota tāda modulārās OSI XeFDS prototipa konstruēšana un piegāde, kas atbilst īpašajām uz vietas veikto pārbaužu (OSI) prasībām, jo īpaši attiecībā uz cēlgāzes paraugu caurlaidspēju un uz transportējamību. Mērķis ir saņemt sistēmu savlaicīgi, lai varētu gatavoties nākamajam integrētajam lauka izmēģinājumam 2013. gadā (IFE13).

            Darbības joma

                  64.

                  Lai apmierinātu cēlgāzu noteikšanas sistēmai minētās OSI vajadzības, potenciālos piegādātājus aicinās iesniegt priekšlikumus, kuri atbilst šādām tehniskām prasībām:

                              —

                              Modulāra sistēma. Ir jāzstrādā modulārs OSI specifisku radioaktīvā ksenona aprīkojums, kurš sastāv no vienas centrālās apstrādes vienības un ar kuru vienlaikus un vienādi būs jākontrolē vairākas analītiskās kameras. Šā projekta priekšlikuma mērķis ir tikai aptvert vienas bāzes vienības un divu tādu pievienojamu vienību piegādi PTS, kurām katrai ir divas analīzes kameras (kopumā četras). Tomēr sākotnējais modulāro analītisko vienību pāris sniegs tehnisku iespēju to vēlāk paplašināt ar papildu pievienojamiem sensoru pāriem, piemēram, pievienojot līdz pat 16 analīzes kameru pāriem tikai vienai bāzes vienībai.

                              —

                              Ģeometriski inženiertehniski pārveidojumi. Ar šo priekšlikumu aptver ne tikai tehniskus/funkcionālus konstrukcijas pārveidojumus, bet arī ģeometriskus inženiertehniskus pārveidojumus, lai risinātu OSI atklātos īpašos darbības ierobežojumus. Projektēšanas grūtības un šā projekta papildu vērtība ir pašreizējo sistēmu būtiska lejupēšana, nezaudējot sākotnējās noteikšanas spējas – aptuveni 1 mBq/m3. Tādēļ visiem cēlgāzes detektoriem to modulārajā korpusā būtu vai nu jāspēj darboties dažādos apkārtējās vides klimata apstākļos, neizmantojot šķidro slāpekli, kas rada tik daudz problēmu, vai jāizmanto elektroenerģija termoelektriskai dzesēšanai (ja tas ir nepieciešams).

                              —

                                 OSI XeFDS sistēmas elektriskajai uzbūvei vajadzētu būt cik vien iespējams energoefektīvai, lai samazinātu elektroenerģijas patēriņu, sistēmu izmantojot laukā.

                              —

                              Lai sašaurinātu uzraudzības ķēdi, sistēmai vajadzēs spēt uzraudzīt visus darbības posmus reāllaikā, reģistrācijas aprīkojuma rādījumu, parauga numura, darbības posmu utt., reģistrēšanai izmantojot datu reģistrētāju. To panāks, atbilstīgi pārprojektējot pašreiz darbojošos programmatūru.

                  65.

                  Pēc modulārās sistēmas prototipa izstrādes ir paredzēts apstiprināšanas, pārbaudes un apmācību posms, lai līdz IFE13 sistēma būtu darbības gatavībā.

                  66.

                  Papildus minētajām vispārējām tehniskām prasībām turpmākas attīstības specifikācijas un konkrētas sistēmas tehniskās prasības vēlāk pamatos ar detalizētiem konstatējumiem no NG09 un paredzētām tehniskām diskusijām, kas notiks plānotajā cēlgāzu ekspertu sanāksmē 2010. gada otrajā ceturksnī. Tomēr NG09 laikā veikto ekspertu diskusiju galvenie konstatējumi un secinājumi ir izmantoti šā priekšlikuma sagatavošanā un nav sagaidāms, ka tie mainīsies ne ziņojumā, ne projektā noteiktajās prasībās.

            Ieguvumi

                  67.

                  Cēlgāzu noteikšanas spēju stiprināšana ir galvenais nosacījums OSI darbības gatavībai un tādējādi arī CTBT pārbaudes režīma efektivitātei un uzticamībai. Ir sagaidāms, ka šā projekta rezultātā pirms iecerētā IFE13 tiks izstrādāta viena pilnībā darboties spējīga un viegli transportējama bāzes vienība ar diviem modulāru pievienojamu sensoru pāriem. Tas dos iespēju gūt būtisku darbības progresu cēlgāzu noteikšanas procesā OSI laikā, nezaudējot noteikšanas spējas – aptuveni 1 mBq/m3.

                  68.

                  Iecerētā modulārā sistēma arī viegli atļaus veikt esošās aparatūras uzlabojumus pirms konkrētas OSI misijas uzsākšanas, tajā vienkārši integrējot papildu sensoru moduļus kā robustus pievienojamus papildinājumus pamata sistēmai. Turklāt lielā mērā būs atvieglota rezerves daļu tehniskā apkope un uzstādīšana OSI laikā lauka apstākļos.

            Projekta ilgums

                  69.

                  Pamatojoties uz līdzīgiem atkārtotas tehniskās projektēšanas projektiem, ir sagaidāms, ka divu cilvēku veidota inženieru grupa strādās divus gadus bez pārtraukumiem; ir noteikts, ka maksimālais visa projekta ilgums ir divi gadi.

                  70.

                  Paredzams, ka projektu uzsāks 2010. gada trešajā ceturksnī un tas ilgs līdz 2012. gadam. Zemāk sniegts posmu un termiņu uzskaitījums.

                              —

                              I posms. Koncepcijas un rasējuma izstrāde 2010. gada marts – 2010. gada jūnijs

                              —

                              II posms. Viena OSI XeFDS prototipa izveide 2011. gada janvāris – 2011. gada februāris

                              —

                              III posms. Prototipa izmēģinājums un koncepcijas uzlabošana 2011. gada marts

                              —

                              IV posms. Uzlabotais prototips izmēģinājumā 2011. gada aprīlis

                              —

                              V posms. Vienas uzlabotas OSI XeFDS vienības izgatavošana 2012. gada janvāris – 2012. gada marts (viena bāzes vienība, četri sensori/divi sensoru pāri)

                              —

                              VI posms. Piegāde un sākotnējās apmācības, lai iepazītos ar aprīkojumu 2012. gada aprīlis

                  71.

                  Uz minētajiem termiņiem attiecina iekšēju elastību. Tomēr aizstājēju inspektoru apmācība darbam ar OSI XeFDS ir obligāts nosacījums sistēmas darbībai plānotā IFE13 laikā. Tādēļ 2012. gada 31. decembris ir noteikts kā realizācijas termiņš pārbaudītai OSI sistēmai, kas sastāvēs no vienas bāzes vienības un diviem modulāriem analīzes kameru pāriem. Ņemot vērā ievērojamos laika ierobežojumus, tiks pieliktas pūles, lai šā projekta pieteikuma posmu (0. posms) uzsāktu un veiktu vienlaicīgi ar koncepcijas un sākotnējā rasējuma izstrādes posmu (1. posms).

            III.   TERMIŅŠ
      Kopējais paredzētais projektu īstenošanas ilgums ir 18 mēneši.
      IV.   SAŅĒMĒJI
      Saņēmēji saistībā ar projektiem, ko atbalsta saskaņā ar šo lēmumu, ir visas CTBT parakstītājvalstis, kā arī CTBTO sagatavošanas komisija.
      Projekta komponenta “Tehniskā palīdzība” saņēmējvalstu galīgā atlase tiks izdarīta, kompetentajā Padomes darba grupā konsultējoties īstenošanas struktūrai un AP. Galīgais lēmums tiks pamatots uz priekšlikumiem, ar ko nāks klajā īstenotāja struktūrvienība atbilstīgi šā lēmuma 2. panta 2. punktam.
      V.   ĪSTENOTĀJA STRUKTŪRVIENĪBA
      Projektu tehnisko īstenošanu uzticēs CTBTO sagatavošanas komisijai. Projektus tieši īstenos CTBTO sagatavošanas komisijas darbinieki, CTBT parakstītājvalstu eksperti un darbuzņēmēji. Ja projektu īstenošanu uztic darbuzņēmējiem, jebkuru preču, būvdarbu vai pakalpojumu nodrošināšana, ko CTBTO sagatavošanas komisija veic atbilstīgi šim lēmumam, notiek saskaņā ar finansēšanas līgumu, ko Eiropas Komisija noslēdz ar CTBTO sagatavošanas komisiju.
      Īstenotāja struktūrvienība sagatavos:

                  —

                  starpposma ziņojumu pēc pirmajiem sešiem projektu īstenošanas mēnešiem,

                  —

                  beigu ziņojumu ne vēlāk kā vienu mēnesi pēc projektu īstenošanas.

            Ziņojumus nosūtīs AP.
      VI.   IESAISTĪTĀS TREŠĀS PERSONAS
      Projektus pilnībā finansē saskaņā ar šo lēmumu. CTBTO sagatavošanas komisijas un CTBT parakstītājvalstu ekspertus var uzskatīt par iesaistītajām trešām personām. Viņi strādās saskaņā ar CTBTO sagatavošanas komisijas ekspertu darbības standarta noteikumiem.

         (1)  Cēlgāzes sistēmas, kuras iepirktas saskaņā ar Vienoto rīcību 2008/588/KĀDP, ir transportējams aprīkojums, kas atbilst prasībām, lai to izmantotu kā “mobilu bāzes staciju” globāliem, nepārtrauktiem radioaktīvā ksenona fona mērījumiem, bet tās nav izstrādātas nolūkā veikt lauka pārbaudes uz vietas. Šīs sistēmas atradīsies PTS uzraudzībā un kalpos kā OSI apmācību vienības un kā IMS mobilas rezerves sistēmas.


title: Padomes Lēmums (ES) 2015/1894 (2015. gada 5. oktobris) par to, lai noslēgtu protokolu starp Eiropas Savienību un Kaboverdes Republiku, ar ko nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kuri paredzēti Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Kaboverdes Republiku

text:
               22.10.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 277/4

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2015/1894
   (2015. gada 5. oktobris)
   par to, lai noslēgtu protokolu starp Eiropas Savienību un Kaboverdes Republiku, ar ko nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kuri paredzēti Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Kaboverdes Republiku
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. pantu saistībā ar 218. panta 6. punkta a) apakšpunktu un 7. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2006. gada 19. decembrī, pieņemot Regulu (EK) Nr. 2027/2006 (1), apstiprināja Partnerattiecību nolīguma zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Kaboverdes Republiku (turpmāk “nolīgums”) noslēgšanu. Eiropas Savienības un Kaboverdes Republikas saskaņotā protokola, kurā noteiktas zvejas iespējas un finansiālais ieguldījums, kas paredzēts starp abām pusēm spēkā esošajā Partnerattiecību nolīgumā (2), termiņš beidzās 2014. gada 31. augustā.

               (2)

               Savienība un Kaboverdes Republika ir vienojušās par jaunu nolīguma protokolu (turpmāk “protokols”), ar ko Savienības kuģiem piešķir zvejas iespējas zvejas zonā, kurā Kaboverdes Republika īsteno suverenitāti un jurisdikciju zvejas jomā.

               (3)

               Ar Lēmumu 2014/948/ES (3) Padome ir atļāvusi protokola parakstīšanu un provizorisku piemērošanu, neskarot tā vēlāku noslēgšanu.

               (4)

               Ar nolīgumu ir izveidota Apvienotā komisija, kuras uzdevums ir uzraudzīt tā izpildi. Turklāt saskaņā ar protokolu Apvienotā komisija var apstiprināt noteiktus tā grozījumus. Lai atvieglotu minēto grozījumu apstiprināšanu, Eiropas Komisija būtu jāpilnvaro, ievērojot konkrētus nosacījumus, tos apstiprināt vienkāršotā procedūrā.

               (5)

               Protokols būtu jāapstiprina,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Savienības vārdā tiek apstiprināts protokols starp Eiropas Savienību un Kaboverdes Republiku, ar ko nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kuri paredzēti Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Savienību un Kaboverdes Republiku.
   2. pants
   Padomes priekšsēdētājs Savienības vārdā sniedz protokola 16. pantā paredzēto paziņojumu.
   3. pants
   Saskaņā ar šā lēmuma pielikuma noteikumiem un nosacījumiem un saskaņā ar nolīguma 9. pantu Komisija ir pilnvarota Savienības vārdā apstiprināt Apvienotajā komisijā veiktos minētā protokola grozījumus.
   4. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Luksemburgā, 2015. gada 5. oktobrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         N. SCHMIT

      (1)  Padomes Regula (EK) Nr. 2027/2006 (2006. gada 19. decembris), lai noslēgtu Partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Kaboverdes Republiku (OV L 414, 30.12.2006., 1. lpp.).

      (2)  OV L 181, 9.7.2011., 2. lpp.

      (3)  Padomes Lēmums 2014/948/ES (2014. gada 15. decembris) par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu protokolu starp Eiropas Savienību un Kaboverdes Republiku, ar ko nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kuri paredzēti Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Kaboverdes Republiku (OV L 369, 24.12.2014., 1. lpp.).

      PIELIKUMS

         Piešķirto pilnvaru apmērs un procedūra, ar ko nosaka Savienības nostāju Apvienotajā komisijā

                  1.

                  Komisija tiek pilnvarota risināt sarunas ar Kaboverdes Republiku un – vajadzības gadījumā un ja ir ievērots šā pielikuma 3. punkts – vienoties par protokola grozījumiem attiecībā uz šādiem jautājumiem:

                              a)

                              zvejas iespēju pārskatīšana, finansiālā ieguldījuma samērīga pielāgošana un vajadzīgo grozījumu izdarīšana saskaņā ar protokola 5. pantu;

                              b)

                              lēmums par nozares atbalsta īstenošanas kārtību saskaņā ar protokola 3. pantu;

                              c)

                              zvejas darbību veikšanas nosacījumu, kā arī protokola un tā pielikumu piemērošanas kārtības pielāgošana saskaņā ar protokola 5. panta 2. punktu;

                              d)

                              tādu pasākumu veikšana, kuru mērķis ir ilglaicīga zvejas resursu pārvaldība un kas ietekmē Savienības kuģu darbības saskaņā ar protokola 4. panta 4. un 6. pantu.

                  2.

                  Apvienotajā komisijā, kas izveidota ar nolīguma 9. pantu, Savienība:

                              a)

                              rīkojas atbilstīgi mērķiem, kurus Savienība tiecas sasniegt ar kopējo zivsaimniecības politiku;

                              b)

                              ievēro Padomes 2012. gada 19. marta secinājumus attiecībā uz paziņojumu par kopējās zivsaimniecības politikas ārējo dimensiju;

                              c)

                              iedrošina nostājas, kas atbilst attiecīgajiem noteikumiem, ko pieņēmušas reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas.

                  3.

                  Ja Apvienotajai komisijai paredzēts sanāksmē pieņemt lēmumu par 1. punktā minētajiem protokola grozījumiem, veic vajadzīgos pasākumus, lai nostājā, ko paredzēts paust Savienības vārdā, tiktu ņemti vērā jaunākie statistikas un bioloģijas dati un cita Komisijai nodotā informācija.
                  Tālab un pamatojoties uz minēto informāciju, Komisijas dienesti pietiekošā laikā pirms attiecīgās Apvienotās komisijas sanāksmes Padomei vai tās darba sagatavošanas struktūrām izskatīšanai un apstiprināšanai nosūta dokumentu ar sīku un konkrētu informāciju par sagatavoto Savienības nostājas priekšlikumu.
                  Jautājumos, kas nosaukti 1. punkta a) apakšpunktā, paredzēto Savienības nostāju pieņem Padome ar kvalificētu balsu vairākumu. Pārējos gadījumos sagatavošanas dokumentā paredzēto Savienības nostāju uzskata par pieņemtu, ja vien dalībvalstis – atkarībā no tā, kurš no šiem notikumiem ir pirmais,– bloķējošajam mazākumam atbilstošā skaitā neiebilst Padomes darba sagatavošanas struktūras sanāksmes laikā vai divdesmit dienu laikā pēc sagatavošanas dokumenta saņemšanas. Ja ir iebildumi, jautājumu nodod Padomei.
                  Ja turpmāko sanāksmju laikā, tostarp klātienē, nav iespējams panākt vienošanos, lai Savienības nostājā iekļautu jaunos elementus, šo jautājumu nodod Padomei vai tās darba sagatavošanas struktūrām.
                  Komisija tiek aicināta laikus veikt Apvienotās komisijas lēmuma turpinājumā vajadzīgos pasākumus, nepieciešamības gadījumā ietverot attiecīgā lēmuma publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un visu to priekšlikumu paziņošanu, kas vajadzīgi minētā lēmuma izpildei.


title: Komisijas lēmums (2002. gada 29. oktobris) par Eiropas Kopienas nostāju attiecībā uz ANO Eiropas Ekonomikas komisijas Regulu 3, 7, 14, 16, 23, 34, 37, 38, 43, 48, 50, 67, 75, 77, 87, 91, 105 un 113 pielāgošanu tehnikas attīstībai

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

32002D0853

Oficiālais Vēstnesis L 299 , 01/11/2002 Lpp. 0053 - 0054

		Komisijas Lēmums(2002. gada 29. oktobris)par Eiropas Kopienas nostāju attiecībā uz ANO Eiropas Ekonomikas komisijas Regulu 3, 7, 14, 16, 23, 34, 37, 38, 43, 48, 50, 67, 75, 77, 87, 91, 105 un 113 pielāgošanu tehnikas attīstībai(2002/853/EK)EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Padomes 1997. gada 27. novembra Lēmumu 97/836/EK par Eiropas Kopienas pievienošanos ANO Eiropas Ekonomikas komisijas Nolīgumam par vienotu tehnisko priekšrakstu apstiprināšanu transportlīdzekļiem ar riteņiem, aprīkojumam un detaļām, ko var uzmontēt un/vai izmantot transportlīdzekļos ar riteņiem, kā arī par to atļauju savstarpēju atzīšanu, kas piešķirtas, pamatojoties uz šiem priekšrakstiem [1], un jo īpaši tā 4. panta 2. punkta pirmo ievilkumu,tā kā:(1) Ja priekšlikumu pieņemt ANO Eiropas Ekonomikas komisijas Regulu, kas pievienota pārskatītā 1958. gada Nolīguma pielikumā un kas ir saistoša Kopienai atbilstīgi Lēmuma 97/836/EK II pielikuma noteikumiem, izvirza balsošanai administratīvajā komitejā, kura izveidota saskaņā ar minētā nolīguma 1. panta 2. punktu, tad Komisijas balsojumu var noteikt saskaņā ar procedūru, kāda piemērojama to direktīvu tehniskiem pielāgojumiem, kuras saistītas ar mehānisko transportlīdzekļu tipa apstiprinājumu.(2) Ievērojot pieredzi un tehnisko attīstību, jāpieņem prasības attiecībā uz dažiem elementiem vai rādītājiem, uz kuriem attiecas ANO/EEK 3, 7, 14, 16, 23, 34, 37, 38, 43, 48, 50, 67, 75, 77, 87, 91, 105 un 113.(3) Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Komiteja pielāgošanai tehnikas sasniegumiem, kura izveidota saskaņā ar Padomes 1970. gada 6. februāra Direktīvu 70/156/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju tipa apstiprināšanu [2], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/116/EK [3],IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.Vienīgais pantsEiropas Kopiena balso par labu dokumentiem, kas uzskaitīti pielikumā, balsošanā, ko administratīvā komiteja rīko 2002. gada 12. novembrī ANO Eiropas Ekonomikas komisijas 128. sanāksmē "Pasaules forums par transportlīdzekļu noteikumu saskaņošanu" vai attiecīgā gadījumā tad, kad tos izvirza balsošanai kādā vēlāk rīkotā sanāksmē.Briselē, 2002. gada 29. oktobrīKomisijas vārdā —Komisijas loceklisErkki Liikanen[1] OV L 346, 21.12.1997., 78. lpp.[2] OV L 42, 23.2.1970., 1. lpp.[3] OV L 18, 21.1.2002., 1. lpp.--------------------------------------------------PIELIKUMSEiropas Kopienas balsojums attiecas uz šādiem dokumentiem:Regula Nr. 3 | TRANS/WP.29/2002/51 |Regula Nr. 7 | TRANS/WP.29/2002/52 |Regula Nr. 14 | TRANS/WP.29/2002/69 |Regula Nr. 16 | TRANS/WP.29/2002/70 |Regula Nr. 23 | TRANS/WP.29/2002/53 |Regula Nr. 34 | TRANS/WP.29/2002/14 TRANS/WP.29/2002/14/Add.1 |Regula Nr. 37 | TRANS/WP.29/2002/54 |Regula Nr. 38 | TRANS/WP.29/2002/55 |Regula Nr. 43 | TRANS/WP.29/2002/64 TRANS/WP.29/2002/64/Corr.1 |Regula Nr. 48 | TRANS/WP.29/2002/56 |Regula Nr. 50 | TRANS/WP.29/2002/57 |Regula Nr. 67 | TRANS/WP.29/2002/72 |Regula Nr. 75 | TRANS/WP.29/2002/45/Rev.1 |Regula Nr. 77 | TRANS/WP.29/2002/58 |Regula Nr. 87 | TRANS/WP.29/2002/59 |Regula Nr. 91 | TRANS/WP.29/2002/60 |Regula Nr. 105 | TRANS/WP.29/2002/75 |Regula Nr. 113 | TRANS/WP.29/2002/61 |--------------------------------------------------


title: 2009/301/EK: Komisijas Lēmums ( 2009. gada 25. marts ), ar ko izveido augsta līmeņa ekspertu grupu jautājumos par digitālām bibliotēkām

text:
               28.3.2009

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 82/9

      KOMISIJAS LĒMUMS

   (2009. gada 25. marts),
   ar ko izveido augsta līmeņa ekspertu grupu jautājumos par digitālām bibliotēkām
   (2009/301/EK)
   EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   tā kā:

               (1)

               Ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 157. pantu Kopienai un dalībvalstīm ir uzticēts uzdevums nodrošināt Kopienas ražošanas nozares konkurētspējai nepieciešamo priekšnoteikumu pastāvēšanu. Ar 151. pantu paredz, ka Kopiena veicina dalībvalstu kultūru uzplaukumu, respektējot to nacionālās un reģionālās atšķirības un vienlaikus pievēršot uzmanību kopīgajam kultūras mantojumam.

               (2)

               Komisijas paziņojumā “i2010 – Eiropas informācijas sabiedrība izaugsmei un nodarbinātībai” (1) paziņoja par iniciatīvu saistībā ar digitālām bibliotēkām.

               (3)

               Komisijas paziņojumā “i2010: digitālās bibliotēkas” (2) paziņoja par tādas augsta līmeņa ekspertu grupas jautājumos par digitālām bibliotēkām izveidi, kas sniegs ieteikumus Komisijai par to, kā vislabāk Eiropas līmenī risināt organizatoriskas, juridiskas un tehniskas problēmas.

               (4)

               Minēto ekspertu grupu izveidoja ar Komisijas Lēmumu 2006/178/EK (3), kura termiņš beidzās 2008. gada 31. decembrī. Ņemot vērā turpmākās vajadzības, saskaņā ar šo lēmumu grupa varēs turpināt darbu 2009. gadā.

               (5)

               Grupai ir jāpiedalās kopīga stratēģiska redzējuma izveidē par Eiropas digitālajām bibliotēkām.

               (6)

               Grupā ir jābūt privātpersonas statusā ieceltiem augsti kvalificētiem ekspertiem, kuri ir kompetenti digitālo bibliotēku jautājumos.

               (7)

               Grupai 2009. gadā ir jārisina jautājumi par autortiesībām un saglabāšanu saistībā ar digitālām bibliotēkām un par piekļuvi zinātniskai informācijai. Šie jautājumi jo īpaši aptver izņēmumus un ierobežojumus, brīvprātīgus nolīgumus, lai uzlabotu piekļuvi tiešsaistē saturam, uz kuru attiecas autortiesības, lietotāju radīto saturu, brīvu piekļuvi zinātniskai informācijai un piekļuvi pētījumu datiem, kā arī šo datu saglabāšanu.

               (8)

               Grupai arī jāuzrauga, lai tiktu īstenoti risinājumi, kas ierosināti iepriekš apstiprinātajos ziņojumos, jo īpaši nezināmu autoru darbu un vairs neizdodamu darbu jomā.

               (9)

               Neskarot Komisijas drošības noteikumus, kas izklāstīti Komisijas Lēmuma 2001/844/EK, EOTK, Euratom
                   (4) pielikumā, ir jāparedz noteikumi par to, kā grupas dalībnieki drīkst izpaust informāciju.

               (10)

               Personas dati par grupas dalībniekiem ir jāapstrādā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (5).

               (11)

               Ir lietderīgi noteikt šā lēmuma piemērošanas termiņu,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Augsta līmeņa ekspertu grupa jautājumos par digitālām bibliotēkām
   Ar šo izveido ekspertu grupu “Augsta līmeņa ekspertu grupa jautājumos par digitālām bibliotēkām”, turpmāk tekstā “grupa”.
   2. pants
   Uzdevums
   Grupas uzdevumi ir:

               a)

               sniegt Komisijai ieteikumus par to, kā vislabāk Eiropas līmenī risināt organizatoriskas, juridiskas un tehniskas problēmas;

               b)

               piedalīties kopīga stratēģiska redzējuma izveidē par Eiropas digitālajām bibliotēkām.

         3. pants
   Apspriešanās
   Komisija var apspriest ar ekspertu grupu jebkurus jautājumus, kas attiecas uz digitālo bibliotēku iniciatīvas īstenošanu.
   4. pants
   Dalībnieki un to iecelšana
   1.   Grupā ir ne vairāk kā 20 dalībnieku.
   2.   Informācijas sabiedrības un saziņas līdzekļu ģenerāldirektorāta ģenerāldirektors ieceļ grupas dalībniekus no tādu speciālistu vidus, kuri ir kompetenti 2. un 3. pantā minētajās jomās.
   3.   Grupas dalībniekus ieceļ amatā privātpersonas statusā par augsta līmeņa ekspertiem, kuri ir kompetenti digitālo bibliotēku jautājumos, un tie Komisijai sniedz ieteikumus neatkarīgi no ārējas ietekmes.
   4.   Grupas dalībniekus ieceļ, pēc iespējas nodrošinot pienācīgu līdzsvaru attiecībā uz dalībnieku kvalifikāciju, ģeogrāfisko izcelsmi un dzimumu.
   5.   Grupā jābūt šādu kategoriju ekspertiem:

               —

               organizācijas, kas veic vēsturiskā mantojuma saglabāšanu (bibliotēkas, arhīvi, muzeji),

               —

               autori, izdevēji un satura sniedzēji,

               —

               informācijas un saziņas tehnoloģiju nozares pārstāvji (piemēram, meklētājprogrammu un tehnoloģiju nodrošinātāji),

               —

               zinātnes un izpētes organizācijas, augstskolas.

         6.   Grupas dalībnieki nevar nozīmēt savā vietā aizstājējus.
   7.   Dalībniekus ieceļ uz pilnvaru termiņu, kas beigsies 2009. gada 31. decembrī.
   8.   Dalībniekus, kuri vairs nespēj efektīvi piedalīties grupas apspriedēs, kuri atkāpjas vai neatbilst noteikumiem, kas izklāstīti šā panta 3. punktā vai Līguma 287. pantā, var aizstāt ar citiem dalībniekiem līdz pilnvaru termiņa beigām.
   9.   Dalībnieki katru gadu paraksta apņemšanos darboties sabiedrības interesēs un paraksta arī deklarāciju, ka tiem nav interešu/ir intereses, kas varētu apdraudēt viņu objektivitāti.
   10.   Datus par grupas dalībnieku vārdiem iegūst, apstrādā un publicē saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 45/2001. Dalībnieku vārdus publicē “i2010: digitālās bibliotēkas” tīmekļa vietnē.
   5. pants
   Darbība
   1.   Grupu vada Komisija.
   2.   Lai izskatītu specifiskus jautājumus atbilstoši grupas noteiktajai kompetencei, vienojoties ar Komisiju, var izveidot apakšgrupas. Šādas apakšgrupas izformē, tiklīdz to uzdevums ir izpildīts.
   3.   Ja tas ir lietderīgi un/vai nepieciešami, Komisijas pārstāvis var lūgt piedalīties darba grupas vai apakšgrupas darbā novērotājus vai ekspertus, kuriem ir īpaša kompetence kādā darba kārtībā izskatāmā jautājumā.
   4.   Ja Komisija uzskata, ka informācija, kas iegūta, piedaloties grupas vai apakšgrupas darbā, ir saistīta ar konfidenciāliem jautājumiem, šo informāciju nedrīkst izpaust.
   5.   Grupas un tās apakšgrupu sanāksmes parasti notiek Komisijas telpās saskaņā ar Komisijas noteiktām procedūrām un grafiku. Sekretariāta pakalpojumus nodrošina Komisija. Darba grupas un tās apakšgrupu sanāksmēs var piedalīties procesos ieinteresēti Komisijas ierēdņi.
   6.   Grupa pieņem reglamentu, pamatojoties uz Komisijas pieņemto standarta reglamentu.
   7.   Komisija var publicēt grupas kopsavilkumu, secinājumu, secinājuma daļu vai darba dokumentu attiecīgā dokumenta oriģinālvalodā.
   6. pants
   Sanāksmju izdevumi
   Komisija grupas dalībniekiem, ekspertiem un novērotājiem atlīdzina ceļa izdevumus un vajadzības gadījumā uzturēšanās izdevumus, kas saistīti ar grupas darbu, atbilstīgi Komisijas noteikumiem par kompensācijām pieaicinātiem ekspertiem.
   Darba grupas dalībniekiem, ekspertiem un novērotājiem netiek maksāta atlīdzība par veiktajiem uzdevumiem.
   Sanāksmju izdevumus atbildīgie Komisijas dienesti darba grupai atlīdzina piešķirtā gada budžeta robežās.
   7. pants
   Termiņš
   Šis lēmums ir spēkā līdz 2009. gada 31. decembrim.

      Briselē, 2009. gada 25. martā

            Komisijas vārdā —

            Komisijas locekle

         Viviane REDING

      (1)  COM(2005) 229, galīgā redakcija.

      (2)  COM(2005) 465, galīgā redakcija.

      (3)  OV L 63, 4.3.2006., 25. lpp.

      (4)  OV L 317, 3.12.2001., 1. lpp.

      (5)  OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.


title: Padomes Lēmums (1962. gada 18. decembris), ar ko nosaka iestādi, kura tiesīga iecelt personas darbam Revīzijas padomē

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31963D0032

Oficiālais Vēstnesis 012 , 25/01/1963 Lpp. 0139 - 0139 Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 1 Sējums 1 Lpp. 0024  Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 1 Sējums 1 Lpp. 0024

		Padomes lēmums(1962. gada 18. decembris),ar ko nosaka iestādi, kura tiesīga iecelt personas darbam Revīzijas padomē(63/32/EEK)EIROPAS EKONOMIKAS KOPIENAS PADOME,ņemot vērā 2. pantu Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumos un 6. pantu Eiropas Kopienu Pārējo darbinieku nodarbinātības kārtībā,ņemot vērā 10. panta pirmo daļu Revīzijas padomes 1959. gada 15. maija Statūtos,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.Vienīgais pantsPilnvaras, kas Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumos paredzētas iestādei, kurai ir tiesības iecelt amatā, un Eiropas Kopienu Pārējo darbinieku nodarbinātības kārtībā — iestādei, kam attiecībā uz Revīzijas padomei pakļautu izpildpersonālu ir tiesības slēgt darba līgumus, īsteno:a) Padome pēc Revīzijas padomes priekšlikuma un saskaņā ar Revīzijas padomes viedokli — attiecībā uz Civildienesta noteikumu 1. panta, 30. panta 2. punkta, 31. panta un 50. panta piemērojumu;b) Revīzijas padome — pārējos gadījumos.Briselē, 1962. gada 18. decembrīPadomes vārdā —priekšsēdētājsE. Colombo--------------------------------------------------


title: 2010/109/CFSP: Padomes Lēmums 2010/109/KĀDP ( 2010. gada 22. februāris ), ar ko pagarina pilnvaras Eiropas Savienības īpašajam pārstāvim Dienvidkaukāzā

text:
               23.2.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 46/16

         PADOMES LĒMUMS 2010/109/KĀDP
   (2010. gada 22. februāris),
   ar ko pagarina pilnvaras Eiropas Savienības īpašajam pārstāvim Dienvidkaukāzā
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 28. pantu, 31. panta 2. punktu un 33. pantu,
   ņemot vērā priekšlikumu, ar ko nākusi klajā Savienības Augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2006. gada 20. februārī pieņēma Vienoto rīcību 2006/121/KĀDP (1), ar ko Peter SEMNEBY kungu iecēla par Eiropas Savienības īpašo pārstāvi (ESĪP) Dienvidkaukāzā.

               (2)

               Padome 2009. gada 16. februārī pieņēma Vienoto rīcību 2009/133/KĀDP (2), izdarot grozījumus ESĪP pilnvarās un pagarinot tās līdz 2010. gada 28. februārim.

               (3)

               ESĪP pilnvaras būtu jāpagarina līdz 2010. gada 31. augustam. Tomēr ESĪP pilnvaras var beigties ātrāk, ja Padome pieņemtu tādu lēmumu pēc Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos (AP) ieteikuma, kad būtu stājies spēkā lēmums, ar ko izveido Eiropas Ārējās darbības dienestu.

               (4)

               ESĪP īstenos pilnvaras situācijā, kas var pasliktināties un varētu kaitēt Līguma 21. pantā izklāstītajiem kopējās ārpolitikas un drošības politikas mērķiem,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Eiropas Savienības īpašais pārstāvis
   Ar šo Eiropas Savienības īpašā pārstāvja Dienvidkaukāzā Peter SEMNEBY kunga pilnvaras tiek pagarinātas līdz 2010. gada 31. augustam. ESĪP pilnvaras var beigties ātrāk, ja Padome pieņemtu tādu lēmumu pēc AP ieteikuma, kad būtu stājies spēkā lēmums, ar ko izveido Eiropas Ārējās darbības dienestu.
   2. pants
   Politikas mērķi
   1.   ESĪP pilnvaru pamatā ir Eiropas Savienības politikas mērķi Dienvidkaukāzā. Šie mērķi ietver:

               a)

               palīdzēt Armēnijai, Azerbaidžānai un Gruzijai īstenot politiskas un saimnieciskas reformas, īpaši tiesiskuma, demokratizācijas, cilvēktiesību, labas pārvaldības, attīstības un nabadzības mazināšanas jomā;

               b)

               saskaņā ar pastāvošiem mehānismiem novērst konfliktus reģionā, sekmēt konfliktu noregulējumu miera līdzekļiem, arī veicinot bēgļu un attiecīgo valstu robežās pārvietotu personu atgriešanos;

               c)

               lietišķi sadarboties ar galvenajiem ieinteresētajiem darbību veicējiem reģionā;

               d)

               veicināt un atbalstīt reģiona valstu, jo īpaši Dienvidkaukāza valstu, turpmāku savstarpēju sadarbību, tostarp saimniecības, enerģijas un transporta jautājumos;

               e)

               stiprināt Savienības efektivitāti un pamanāmību reģionā.

         2.   ESĪP atbalsta darbu, ko reģionā veic AP.
   3. pants
   Pilnvaras
   Lai sasniegtu politikas mērķus, ESĪP ir pilnvarots:

               a)

               attīstīt kontaktus ar reģiona valdībām, parlamentiem, tiesu iestādēm un pilsonisko sabiedrību;

               b)

               mudināt Armēniju, Azerbaidžānu un Gruziju sadarboties, risinot reģiona jautājumus, kas rada kopīgu ieinteresētību, piemēram, kopīgus drošības apdraudējumus, terorisma un organizētas noziedzības apkarošanu;

               c)

               veicināt konfliktu novēršanu un palīdzēt radīt apstākļus, kas veicinātu pakāpenisku konfliktu noregulējumu, tostarp ierosinot darbības saistībā ar pilsonisko sabiedrību un teritoriju atjaunošanu, neskarot Līgumu par Eiropas Savienības darbību;

               d)

               veicināt konfliktu noregulējumu un atvieglināt noregulējumu īstenošanu ciešā sadarbībā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāru un ANO Mobilo grupu, Eiropas Drošības un sadarbības organizāciju un tās Minskas grupu;

               e)

               nodrošināt vietēju politisku vadību Gruzijā dislocētās Eiropas Savienības Pārraudzības misijas (EUMM Georgia) vadītājam;

               f)

               intensificēt Savienības dialogu ar galvenajiem ieinteresētajiem darbību veicējiem reģionā;

               g)

               palīdzēt Padomei nākotnē izstrādāt vispārēju Dienvidkaukāza politiku;

               h)

               izmantojot atbalsta grupu:

                           —

                           ziņot un regulāri sniegt izvērtējumus Savienībai par stāvokli uz robežām,

                           —

                           palīdzēt Gruzijai un Krievijas Federācijai vairot savstarpēju uzticību, tādējādi nodrošinot visu attiecīgo pušu efektīvu sadarbību un koordināciju,

                           —

                           konfliktu reģionos nodibināt attiecīgus kontaktus, tādējādi ļaujot atbalsta grupai minētajos reģionos sekmēt uzticības veidošanu un izvērtēt robežu jautājumus, kad ar Gruzijas valdību būs panākta vienošanās par kompetenci un būs notikušas konsultācijas ar visām ieinteresētajām pusēm (tas neattiecas uz lokālām operatīvām darbībām Abhāzijā un Dienvidosetijā),

                           —

                           palīdzēt Gruzijas robežpolicijai un citām attiecīgām valsts iestādēm, kas atrodas Tbilisi, īstenot vispārēju integrētas robežsardzes stratēģiju,

                           —

                           sadarboties ar Gruzijas iestādēm, lai uzlabotu Tbilisi saziņu ar robežu, tostarp izvēršot darbaudzināšanu. To dara, visos komandķēdes posmos cieši sadarbojoties starp Tbilisi un robežām (tas neattiecas uz operatīvām teritoriālajām darbībām Abhāzijā un Dienvidosetijā);

               i)

               sekmēt ES politikas cilvēktiesību jomā un ES pamatnostādņu cilvēktiesību jomā īstenošanu, konkrēti, attiecībā uz bērniem un sievietēm konfliktu skartās zonās, īpaši pārraugot jaunākos notikumus minētajā jomā un risinot ar tiem saistītas problēmas.

         4. pants
   Pilnvaru īstenošana
   1.   ESĪP ir atbildīgs par pilnvaru īstenošanu AP pakļautībā.
   2.   Politikas un drošības komiteja (PDK) uztur privileģētus sakarus ar ESĪP un ir galvenais kontaktpunkts sakariem ar Padomi. PDK saskaņā ar pilnvarām, neskarot AP pilnvaras, dod ESĪP stratēģiskas norādes un politisku virzību.
   5. pants
   Finansējums
   1.   ESĪP pilnvaru īstenošanas izdevumiem paredzētā finanšu atsauces summa laikposmam no 2010. gada 1. marta līdz 2010. gada 31. augustam ir EUR 1 855 000.
   2.   Izdevumus, ko finansē no 1. punktā paredzētās summas, var veikt no 2010. gada 1. marta. Izdevumus pārvalda saskaņā ar procedūrām un noteikumiem, kurus piemēro Savienības vispārējam budžetam.
   3.   Izdevumu pārvaldību veic, pamatojoties uz līgumu starp ESĪP un Komisiju. ESĪP sniedz Komisijai pārskatu par visiem izdevumiem.
   6. pants
   Komandas izveide un sastāvs
   1.   ESĪP saskaņā ar savām pilnvarām un atbilstīgajiem pieejamajiem finanšu līdzekļiem ir atbildīgs par savas komandas izveidi. Komandā iekļauj personas, kam, kā pilnvarās paredzēts, ir īpašas zināšanas konkrētos politikas jautājumos. ESĪP operatīvi informē Padomi un Komisiju par komandas sastāvu.
   2.   Dalībvalstis un Savienības iestādes var ierosināt personāla norīkošanu darbā pie ESĪP. Atalgojumu personālam, ko kāda dalībvalsts vai Savienības iestāde norīko darbā pie ESĪP, maksā attiecīgā dalībvalsts vai Savienības iestāde. Darbā pie ESĪP var nosūtīt arī ekspertus, ko dalībvalstis ir norīkojušas darbā uz Padomes Ģenerālsekretariātu. Starptautiskajiem personāla līgumdarbiniekiem ir kādas dalībvalsts valstspiederība.
   3.   Norīkotais personāls turpina būt nosūtītājas valsts vai Savienības nosūtītājas iestādes administratīvā pakļautībā, un tas veic savus pienākumus un darbojas ESĪP pilnvaru interesēs.
   7. pants
   ESĪP un viņa personāla privilēģijas un imunitāte
   Par privilēģijām, imunitāti un citām garantijām, kas ir vajadzīgas ESĪP un viņa personāla locekļu misijas veikšanai un sekmīgai norisei, attiecīgi vienojas ar uzņēmēju pusi/uzņēmējām pusēm. Šajā nolūkā dalībvalstis un Komisija sniedz visu vajadzīgo atbalstu.
   8. pants
   Klasificētas ES informācijas drošība
   ESĪP un viņa komandas locekļi ievēro drošības principus un minimālos standartus, kas ir noteikti Padomes Lēmumā 2001/264/EK (2001. gada 19. marts), ar ko pieņem Padomes drošības reglamentu (3), jo īpaši – rīkojoties ar klasificētu ES informāciju.
   9. pants
   Piekļuve informācijai un materiāli tehniskais atbalsts
   1.   Dalībvalstis, Komisija un Padomes Ģenerālsekretariāts nodrošina, ka ESĪP var piekļūt jebkurai atbilstīgai informācijai.
   2.   Savienības delegācijas un/vai dalībvalstis attiecīgā gadījumā nodrošina materiāli tehnisko atbalstu reģionā.
   10. pants
   Drošība
   Saskaņā ar Savienības politiku par tāda Savienības personāla drošību, kas izvietots ārpus tās, lai veiktu operatīvas darbības saskaņā ar Līguma V sadaļu, ESĪP saskaņā ar savām pilnvarām un drošības situāciju ģeogrāfiskajā teritorijā, par ko viņš ir atbildīgs, veic visus praktiski iespējamos pasākumus visa viņa tiešā pakļautībā esošā personāla drošībai, īpaši:

               a)

               izstrādājot konkrētai misijai drošības plānu, kura pamatā ir Padomes Ģenerālsekretariāta norādes, ietverot tai pielāgotus fiziskus, organizatoriskus un procesuālus drošības pasākumus, reglamentējot personāla drošu pārvietošanos uz misijas teritoriju un drošu pārvietošanos tajā, kā arī drošības pārkāpumu novēršanu un plānus ārkārtas situācijām un misijas evakuācijai;

               b)

               nodrošinot, ka visam personālam, kas izvietots ārpus ES, ir augsta riska apdrošināšana atbilstīgi apstākļiem misijas teritorijā;

               c)

               nodrošinot, ka visi komandas locekļi, ko izvieto ārpus ES, tostarp vietējie līgumdarbinieki, pirms vai pēc ierašanās misijas teritorijā ir piedalījušies atbilstīgās drošības apmācībās, kuru pamatā ir riska klasifikācija, ko misijas teritorijai piešķīris Padomes Ģenerālsekretariāts;

               d)

               nodrošinot, ka tiek īstenoti visi saskaņotie ieteikumi, kas sniegti pēc regulāra drošības izvērtējuma, un – saistībā ar vidusposma ziņojumiem un pārskata ziņojumu par pilnvaru īstenošanu – rakstiski ziņojot AP, Padomei un Komisijai par šo ieteikumu īstenošanu un citiem drošības jautājumiem.

         11. pants
   Ziņošana
   ESĪP regulāri sniedz mutiskus un rakstiskus ziņojumus AP un PDK. Vajadzības gadījumā ESĪP ziņojumus sniedz arī Padomes darba grupām. Rakstiskus ziņojumus regulāri izsūta, izmantojot COREU tīklu. Pēc AP vai PDK ieteikuma ESĪP var sniegt ziņojumus arī Ārlietu padomei.
   12. pants
   Koordinācija
   1.   ESĪP veicina vispārēju Savienības politisko koordināciju. Viņš palīdz nodrošināt, lai visi Savienības instrumenti misijas norises vietā būtu saskaņoti Savienības politisko mērķu sasniegšanas nolūkā. ESĪP darbības koordinē ar Komisijas darbībām, kā arī ar darbībām, ko reģionā veic citi ESĪP, un jo īpaši – ar darbībām, ko veic Gruzijas krīzes situācijas atrisinājumam ieceltais ESĪP, vienlaikus ņemot vērā konkrētus pēdējā pilnvaru mērķus. ESĪP regulāri sniedz informatīvus ziņojumus dalībvalstu pārstāvniecībām un Savienības delegācijām.
   2.   Misijas norises vietā ESĪP uztur ciešu saikni ar Savienības delegācijas vadītājiem un dalībvalstu pārstāvniecību vadītājiem. Viņi dara visu iespējamo, lai palīdzētu ESĪP īstenot pilnvaras. ESĪP sniedz vietējas politiskas norādes EUMM Georgia vadītājam. ESĪP un civilās operācijas komandieris vajadzības gadījumā savstarpēji apspriežas. ESĪP uztur saikni arī ar citām starptautiskajām un reģionālajām struktūrām attiecīgajā teritorijā.
   13. pants
   Pārskatīšana
   Šā lēmuma īstenošanu un tā saderību ar citām Savienības darbībām reģionā regulāri pārskata. ESĪP pilnvaru termiņa beigās iesniedz pilnvaru īstenošanas pārskata ziņojumu AP, Padomei un Komisijai.
   14. pants
   Stāšanās spēkā
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
   To piemēro no 2010. gada 1. marta.
   15. pants
   Publikācija
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2010. gada 22. februārī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         C. ASHTON

      (1)  OV L 49, 21.2.2006., 14. lpp.

      (2)  OV L 46, 17.2.2009., 53. lpp.

      (3)  OV L 101, 11.4.2001., 1. lpp.


title: 2014/445/ES: Padomes Lēmums ( 2014. gada 8. jūlijs ), ar ko ieceļ divus Reģionu komitejas locekļus no Dānijas un sešus locekļu aizstājējus no Dānijas

text:
               10.7.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 201/25

         PADOMES LĒMUMS
   (2014. gada 8. jūlijs),
   ar ko ieceļ divus Reģionu komitejas locekļus no Dānijas un sešus locekļu aizstājējus no Dānijas

      (2014/445/ES)

   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 305. pantu,
   ņemot vērā Dānijas valdības priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2009. gada 22. decembrī un 2010. gada 18. janvārī pieņēma Lēmumus 2009/1014/ES (1) un 2010/29/ES (2), ar ko laikposmam no 2010. gada 26. janvāra līdz 2015. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus. 2010. gada 27. septembrī ar Padomes Lēmumu 2010/590/ES (3)
                  Kirstine Helene BILLE kundze tika iecelta par locekli un Steen Ole DAHLSTRØM kungs un Carsten KISSMEYER-NIELSEN kungs tika iecelti par locekļu aizstājējiem līdz 2015. gada 25. janvārim. 2014. gada 11. februārī ar Padomes Lēmumu 2014/79/ES (4)
                  Simon Mønsted STRANGE kungs tika iecelts par locekli un Anker BOYE kungs, Jane FINDAHL kundze, Lars KRARUP kungs un Michael ZIEGLER kungs tika iecelti par locekļu aizstājējiem līdz 2015. gada 25. janvārim.

               (2)

               Pēc Kirstine BILLE kundzes un Simon Mønsted STRANGE kunga pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojušās divas Reģionu komitejas locekļu vietas.

               (3)

               Pēc Anker BOYE kunga, Steen Ole DAHLSTRØM kunga, Jane FINDAHL kundzes, Carsten KISSMEYER-NIELSEN kunga, Lars KRARUP kunga un Michael ZIEGLER kunga pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojušās sešas locekļu aizstājēju vietas,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2015. gada 25. janvārim, Reģionu komitejā tiek iecelti:

               a)

               par locekļiem:

                           —

                              Jens Bo IVE kungs, Mayor of Rudersdal Municipality,

                           —

                              Thomas Strecker Lerbak ADELSKOV kungs, Mayor of Odsherred City Council;

                     un

               b)

               par locekļu aizstājējiem:

                           —

                              Kirstine BILLE kundze, Deputy Mayor of Syddjurs Municipality,

                           —

                              Henrik BRADE JOHANSEN kungs, Member of Lyngby-Taarbaek City Council,

                           —

                              Lotte CEDERSKJOLD ENGSIG-KARUP kundze, Member of Aarhus City Council un Member of the Aarhus Municipal Authority,

                           —

                              Per NØRHAVE kungs, Member of Ringsted City Council,

                           —

                              Marc PERERA CHRISTENSEN kungs, Deputy Mayor of Aarhus City Council, Member of Aarhus Municipal Corporation un Member of Aarhus City Council,

                           —

                              John SCHMIDT ANDERSEN kungs, Mayor of Frederikssund Municipality.

         2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2014. gada 8. jūlijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         P. C. PADOAN

      (1)  OV L 348, 29.12.2009., 22. lpp.

      (2)  OV L 12, 19.1.2010., 11. lpp.

      (3)  OV L 260, 2.10.2010., 20. lpp.

      (4)  OV L 44, 14.2.2014., 48. lpp.