title: EBTA Uzraudzības iestādes Lēmums Nr. 260/15/COL (2015. gada 30. jūnijs) par iespējamu valsts atbalstu, kas piešķirts uzņēmumam Síminn platjoslas pakalpojumu izvēršanai Islandes lauku apvidos (Islande) [2016/2101]

text:
                  1.12.2016

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 326/18

            EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDES LĒMUMS
      Nr. 260/15/COL
      (2015. gada 30. jūnijs)
      par iespējamu valsts atbalstu, kas piešķirts uzņēmumam Síminn platjoslas pakalpojumu izvēršanai Islandes lauku apvidos (Islande) [2016/2101]
      Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas (EBTA) Uzraudzības iestāde (“Uzraudzības iestāde”),
      ŅEMOT VĒRĀ Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”), jo īpaši tā 61. panta 3. punkta c) apakšpunktu un 26. protokolu,
      ŅEMOT VĒRĀ Nolīgumu starp EBTA valstīm par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidi (“Uzraudzības un Tiesas nolīgums”) un jo īpaši tā 24. pantu,
      ŅEMOT VĒRĀ Uzraudzības un Tiesas nolīguma 3. protokolu (“3. protokols”), jo īpaši tā II daļas 7. panta 3. punktu,
      PĒC TAM, kad ieinteresētās personas tika aicinātas iesniegt piezīmes atbilstoši minētajiem nosacījumiem (1), un ņemot vērā to iesniegtās piezīmes,
      tā kā:
      I.   FAKTI

      1.   PROCEDŪRA

                  (1)

                  Uzņēmums Og fjarskipti ehf. (turpmāk “Vodafone” vai “sūdzības iesniedzējs”) 2011. gada 2. februāra vēstulē (2) iesniedza Uzraudzības iestādei sūdzību par iespējamu nelikumīgu valsts atbalstu, kas piešķirts uzņēmumam Síminn un paredzēts platjoslas tīklu izvēršanai Islandes lauku apvidos.

                  (2)

                  Pēc visas saistītās informācijas saņemšanas no Islandes iestādēm, kā arī būtiskas informācijas saņemšanas no sūdzības iesniedzēja un ieinteresētajām personām (3) Uzraudzības iestāde ar Lēmumu Nr. 302/13/COL (2013. gada 10. jūlijs) nolēma sākt oficiālu izmeklēšanas procedūru par iespējamu valsts atbalstu, kas piešķirts uzņēmumam Síminn un paredzēts platjoslas tīklu izvēršanai Islandes lauku apvidos (“Lēmums Nr. 302/13/COL” vai “lēmums sākt procedūru”).

                  (3)

                  Islandes iestādes 2013. gada 15. oktobra vēstulē (4) iesniedza piezīmes par Uzraudzības iestādes lēmumu sākt procedūru. Uzraudzības iestāde saņēma arī vienas ieinteresētās personas (Hringiðan ehf.) piezīmes, kas tika paustas 2013. gada 18. jūlija vēstulē (5).

                  (4)

                  Lēmums Nr. 302/13/COL 2013. gada 28. novembrī tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un tā EEZ papildinājumā. Ieinteresētajām personām tika dots viens mēnesis laika piezīmju iesniegšanai par Uzraudzības iestādes lēmumu sākt procedūru.

                  (5)

                  Uzraudzības iestāde saņēma ieinteresētās personas – uzņēmuma Nova ehf. – piezīmes un dokumentus, kas tika iesniegti 2013. gada 18. decembra vēstulē (6). Uzraudzības iestāde saņēma uzņēmuma Síminn piezīmes un papildu dokumentus, kas tika iesniegti 2013. gada 20. decembra vēstulē (7). Uzņēmums Síminn iesniedza arī eksperta ziņojumu, kas bija datēts ar 2013. gada 24. septembri un kuru uzņēmums bija lūdzis sagatavot uzņēmumam Analysis Mason – konsultāciju uzņēmumam, kas ir specializējies telekomunikāciju un plašsaziņas līdzekļu jomā – (“AM ziņojums”) (8). Uzraudzības iestāde saņēma sūdzības iesniedzēja piezīmes un papildu dokumentus 2013. gada 23. decembra vēstulē (9).

                  (6)

                  Uzraudzības iestāde 2014. gada 8. janvārī saskaņā ar 3. protokola II daļas 6. panta 2. punktu pārsūtīja saņemtās piezīmes Islandes iestādēm un lūdza tām iesniegt savas piezīmes (10). Islandes iestādes iesniedza savas piezīmes un apsvērumus 2014. gada 28. februāra vēstulē (11).

                  (7)

                  Pēc saņemtās informācijas, ziņojumu un piezīmju izvērtēšanas Uzraudzības iestāde 2014. gada 2. septembra vēstulē (12) pieprasīja Islandes iestādēm papildu informāciju un skaidrojumus. Islandes iestādes atbildēja 2014. gada 17. oktobra vēstulē (13) un iesniedza Uzraudzības iestādei pieprasīto informāciju.

                  (8)

                  Visbeidzot, Uzraudzības iestāde 2014. gada 20. novembrī pēc uzņēmuma Síminn lūguma piedalījās tikšanās pasākumā ar Síminn tehniskajiem ekspertiem un ārējiem juristiem, kas tika organizēts Briselē.

            2.   PASĀKUMA APRAKSTS
      2.1.   Pamatojums

      2.1.1.   Telekomunikāciju fonda uzdevums

                  (9)

                  Telekomunikāciju fonds (“fonds”) tika izveidots ar Likumu Nr. 132/2005, un, kā norādīts tā statūtos, tā uzdevums ir veicināt telekomunikāciju jomas attīstību Islandē saskaņā ar Islandes parlamenta – Altinga – apstiprināto oficiālo Telekomunikāciju stratēģiju (“stratēģija”) (14). Šā likuma 2. pantā ir noteikts, ka fonds ir izveidots, lai uzraudzītu līdzekļu piešķiršanu ar elektronisko sakaru infrastruktūras izvēršanu saistītiem projektiem, tādējādi uzlabojot sabiedrības drošību un konkurētspēju elektronisko sakaru jomā, kā arī citiem stratēģijā iekļautiem projektiem, ja šādus projektus, visticamāk, nevarētu īstenot saskaņā ar tirgus nosacījumiem.

                  (10)

                  Fonds saņem finansējumu no Islandes Valsts kases obligāto maksājumu līdzekļiem. Fondu pārvalda Iekšlietu ministrija, kas uz pieciem gadiem ieceļ fonda valdi.

                  (11)

                  Fonda darbības pamatā ir četras galvenās prioritātes, kas noteiktas stratēģijā, un pēdējā īstenojamā no tām bija platjoslas pakalpojumu izvēršana. Kā norāda Islandes iestādes, visos šajos projektos tika izmantota atklāta konkursa procedūra.

            2.1.2.   Kartografēšana un pārklājuma analīze

                  (12)

                  Fonds 2007. gada sākumā piešķīra finansējumu Lauksaimnieku asociācijas filiālei, lai tā pārbaudītu uzskaites informāciju lauku apvidos, īpaši visattālākajās teritorijās (15). Šā darba rezultātā tika iegūts visaptverošs pārskats par pašreizējo situāciju attiecībā uz ēkām, kuras, iespējams, varētu iekļaut projektā par platjoslas pakalpojumu izvēršanu lauku apvidos Islandē (pilnīgāku aprakstu skatīt 16. apsvērumu).

                  (13)

                  Fonds 2007. gada februārī aicināja platjoslas pakalpojumu sniedzējus sniegt informāciju par aktuālajām tirgus jomām (16), un tas bija pirmais solis esošā un nākotnes platjoslas pārklājuma kartografēšanā. Šā uzdevuma mērķis bija noteikt tirgus vājās vietas, iedalot Islandes attālos reģionus “pelēkajās”, “melnajās” un “baltajās” zonās (17). Laikrakstā Morgunblaðið ievietotajā publiskajā sludinājumā tika aicināts sniegt informāciju par visām izveidotajām platjoslas pakalpojumu zonām (t. i., zonām, kurās ir pastāvīga (ne iezvanpieejas) interneta piekļuve ar ātrumu vismaz 512 kb/s par saprātīgu, noteiktu mēneša maksu), kā arī par plānotajām zonām, kurās pakalpojums vēl nav pieejams, bet tas varētu tikt ieviests līdz 2008. gada jūnijam.

                  (14)

                  Fonds saņēma informāciju par tirgus zonām dažādos veidos – no vairākiem platjoslas pakalpojumu sniedzējiem un atsevišķām personām (18). Kad pārklājuma zonas bija noskaidrotas, nākamais uzdevums bija noteikt globālās pozicionēšanas sistēmas (GPS) koordinātas visām dzīvesvietām, kas atrodas ārpus zināmajām zonām, kurā ir nodrošināts asimetrisko ciparu abonentlīniju (ADSL) pārklājums. Rezultātā iegūtā daudzslāņainā karte, kurā atzīmētas dzīvesvietas, kas atrodas ārpus visām esošajām un plānotajām (kopumā) platjoslas pārklājuma zonām, tika nosūtīta pasākumā iesaistītajiem platjoslas pakalpojumu sniedzējiem turpmākai sīkai izskatīšanai. Tā rezultātā karte tika ievērojami atjaunināta, pamatojoties uz to, ka pakalpojumu sniedzēji salīdzināja to ar savām klientu datubāzēm. Kad šis darbs bija pabeigts, fonds nosūtīja katrai no 78 Islandes pašvaldībām to ēku sarakstu, kas atrodas ārpus apkalpojamajām zonām, kā arī attiecīgās pašvaldības atjauninātas pārklājuma kartes izdruku. Pēc tam katra pašvaldība pārskatīja kartes “baltās” zonas, lai konstatētu, vai tajās ir iezīmētas visas ēkas un vai nav iezīmētas tādas ēkas, kas neatbilst projekta prasībām. Lai ēka atbilstu projekta prasībām, tai bija jābūt oficiālai, pastāvīgai dzīvesvietai, ko izmanto visa gada garumā, un/vai vismaz vienas personas darbavietai.

                  (15)

                  Fonda veiktās kartografēšanas un pārklājuma analīzes rezultātā tika iegūts precīzs projektā iekļaujamo ēku saraksts. Sākotnēji projekts ietvēra 1 118 “baltas” ēkas, kas individuāli tika identificētas pēc to GPS koordinātām.

            2.1.3.   Konkursa procedūra un uzvarējušā pretendenta atlase

                  (16)

                     Ríkiskaup, Valsts tirdzniecības centrs (“VTC”), fonda vārdā 2008. gada februārī publicēja uzaicinājumu iesniegt piedāvājumus projektam Háhraðanettengingar til allra landsmanna. Šis projekts paredzēja platjoslas pakalpojumu izvēršanu lauku apvidos, kuros Islandes iestādes bija konstatējušas, ka tirgus dalībnieki šādu pakalpojumu nenodrošina, pamatojoties uz atzinumu, ka privātie operatori saskaņā ar tirgus nosacījumiem, visticamāk, tuvākajā nākotnē šādus pakalpojumus arī neizvērsīs. Projekts aptvēra 1 118 “baltas” ēkas, ko fonds identificēja savā pētījumā (19).

                  (17)

                  Pēc paziņojuma publicēšanas par konkursu VTC iesaistījās vairākās pārrunās ar ieinteresētajiem pretendentiem, kā rezultātā piedāvājumu iesniegšanas termiņš tika pagarināts līdz 2008. gada 4. septembrim. VTC saņēma piecus piedāvājumus, kuri bija atšķirīgi gan cenu ziņā, gan attiecībā uz piedāvātajiem tehniskajiem risinājumiem. Uzņēmums Síminn iesniedza divus konkursa piedāvājumus – piedāvājums ar zemāko cenu bija par summu 379 miljoni Islandes kronu (ISK), bet piedāvājums ar augstāko cenu (kurā tika piedāvāts augstākais vidējais lejupielādes ātrums) – par summu 5 miljardi Islandes kronu.

                  (18)

                  Saskaņā ar iepirkuma procedūras aprakstu līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas kritēriji bija definēti tā, lai noteiktu ekonomiski visizdevīgāko piedāvājumu. Tika izmantoti četri vērtēšanas kritēriji: i) kopējā cena (50 %); ii) izvēršanas ātrums (15 %); iii) lejupielādes ātrums (25 %) un iv) 2G GSM (izvēles) (10 %) (20). Līdz 2008. gada 4. septembrim VTC saņēma piecus konkursa prasībām atbilstošus piedāvājumus (un vienu neatbilstošu piedāvājumu no Hringiðan ehf., kas neiesniedza derīgu bankas garantiju). Saņemtie konkursa prasībām atbilstošie piedāvājumi ir apkopoti turpmāk tabulā (21).

                              Konkursa pretendenti, konkurss – 14121

                              ISK

                              Projekta laiks

                              Vid. Mb/s

                              GSM

                              Kopējā cena (kr.)

                              Mēneši

                              Lejupielādes ātrums

                              Pēc izvēles

                              Punkti

                              Síminn hf.

                              379 000 000

                              12

                              6,0

                              Jā

                              95

                              Nordisk Mobile Island ehf

                              974 864 503

                              12

                              3,0

                              Jā

                              n.p.

                              Vodafone

                              1 858 339 001

                              15

                              6,2

                              Jā

                              52

                              Vodafone

                              2 256 549 333

                              17

                              6,5

                              Jā

                              49

                              Síminn hf.

                              5 000 000 000

                              22

                              12,0

                              Jā

                              39

                  (19)

                  Tā kā pirmais Síminn piedāvājums saskaņā ar iepriekš minētajiem kritērijiem saņēma visaugstāko punktu skaitu (95 punktus), VTC sāka pārrunas ar Síminn
                      (22). Turklāt VTC lūdza uzņēmumu Síminn piedalīties vairākās izskaidrošanas sanāksmēs – šādas sanāksmes ir standarta procedūra pēc piedāvājumu atvēršanas.

            2.1.4.   Pakalpojumu izvēršanas teritorijas paplašināšana

                  (20)

                     Póst- og fjarskiptastofnun, Islandes Pasta un telekomunikāciju administrācija (“PTA”), 2008. gada decembra sākumā saņēma pakalpojumu sniedzēja Wireless Broadband Systems (WBS) iesniegumu ar lūgumu anulēt tā kā telekomunikāciju pakalpojumu sniedzēja reģistrāciju Islandē. WBS iepriekš iesaistījās fonda organizētajā kartografēšanā un pārklājuma analīzē un informēja VTC par saviem pārklājuma plāniem, kurus bija paredzēts īstenot laikā līdz VTC uzaicinājumam iesniegt piedāvājumus. WBS aiziešana no tirgus un tātad arī tā pārklājuma plānu atsaukšana būtiski mainīja to ēku sarakstu, kurām nav platjoslas pārklājuma un kuras arī tuvākajā nākotnē nesaņems šādu pakalpojumu saskaņā ar tirgus nosacījumiem. Kad pakalpojumu sniedzēja plānotā pārklājuma teritorija tika izņemta no kopējās kumulatīvās pārklājuma kartes, izrādījās, ka visā valstī ir vēl 670 papildu “baltās” ēkas. Fonds uzskatīja, ka šīs ēkas ir jāiekļauj jaunās telekomunikāciju politikas tvērumā.

                  (21)

                  Fonds lūdza VTC informāciju par to, vai noritošās līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūras ietvaros ir iespējams paplašināt projekta apjomu. Kā norāda Islandes iestādes, VTC atbildēja 2009. gada 7. janvārī, paužot viedokli, ka noteiktu paplašinājuma apjomu varētu iekļaut konkursā un ka šāds paplašinājums atbilst noteikumiem, ar kuriem reglamentē publisko iepirkumu.

                  (22)

                  Lai pārliecinātos, ka esošie vai jauni pakalpojumu sniedzēji neplāno paplašināt savu sniegto pakalpojumu teritorijas, ietverot kādas no 670 papildu “baltajām ēkām”, fonds atkārtoti lūdza VTC vēlreiz izsludināt pieteikšanos saistībā ar plāniem piedāvāt pakalpojumus šīm 670 ēkām. VTC 2009. gada 23. janvārī publicēja laikrakstā Morgunblaðið aicinājumu tirgus dalībniekiem sniegt informāciju par platjoslas pakalpojumu izvēršanu papildu teritorijās, kas iepriekš iepirkumā nebija iekļautas (23). Kā norāda Islandes iestādes, šāda rīcība bija saskaņā ar VTC iepriekš izmantoto metodi, kad sākotnēji tika aicināts sniegt informāciju par pakalpojumu teritorijām. Tā kā aicinājums sniegt informāciju tika pausts sludinājumā, tātad minētais informācijas pieprasījums neattiecās tikai uz tiem pakalpojumu sniedzējiem, kas iesniedza savus konkursa piedāvājumus iepriekš, bet gan bija paredzēts visiem pakalpojumu sniedzējiem.

                  (23)

                  VTC nesaņēma nekādus papildu vai jaunus plānus par norādīto 670 ēku apkalpošanu. Rezultātā VTC pieņēma lēmumu atzīt, ka šīs papildu ēkas ir iekļaujamas projekta darbības jomā. Tādēļ VTC vēlējās pārskatīt ar uzņēmumu Síminn saskaņotās līgumsaistības, lai iekļautu minētās papildu ēkas.

            2.2.   Līgums starp Telekomunikāciju fondu un uzņēmumu Síminn

      2.2.1.   Vispārīga informācija

                  (24)

                  Fonds (pircējs) un Síminn (pārdevējs) 2009. gada 25. februārī noslēdza līgumu par platjoslas pakalpojumu izvēršanu Islandes lauku apvidos (“Līgums”). Saskaņā ar Līgumu pārdevējam bija jāuzbūvē ātrdarbīgs tīkls un jāsniedz platjoslas pakalpojumi teritorijās, kurās iepriekš šādi pakalpojumi nebija pieejami. Tīkls un pakalpojums bija jāpaplašina līdz visām ēkām, kurās bija reģistrēta vismaz viena persona un kuras kā dzīvesvietu izmantoja visa gada garumā, kā arī līdz uzņēmumiem, kuri darbojas visu gadu. Līgums kopā aptvēra 1 788 ēkas – 1 118 ēkas bija sākotnēji norādītas iepirkuma procedūras dokumentos, un šim skaitam pārrunu rezultātā tika pieskaitītas vēl 670 ēkas. Līgumā bija noteikts, ka pēc tīkla izvēršanas darbu pabeigšanas tā īpašnieks būs pārdevējs.

            2.2.2.   Līguma darbības laiks un līguma summa

                  (25)

                  Saskaņā ar Līguma 4. punktu līguma darbības laiks tika pagarināts no tā parakstīšanas dienas līdz 2014. gada 1. martam. Ar abu pušu piekrišanu līguma darbības laiku varētu pagarināt maksimāli vēl par diviem gadiem. Taču saskaņā ar Līguma 10. punktu tīkla izbūves periods oficiāli sākās 2009. gada 1. martā un ilga līdz 2011. gada 1. martam. Fonds atļāva pagarināt pakalpojuma izvēršanas periodu (par 18 mēnešiem) projekta apjoma palielinājuma dēļ. Fonds piekrita tam ar nosacījumu, ka pakalpojuma izvēršana vismaz 1 118 ēkām tiks pabeigta pirmajos 12 mēnešos saskaņā ar Síminn piedāvājumu konkursā.

                  (26)

                  Par tīkla un pakalpojuma izvēršanu pircējam bija jāmaksā kopējā summa ISK 606 128 801. Cena par darba apjoma pieaugumu par 670 ēkām tika saskaņota, pamatojoties uz Síminn sākotnēji piedāvāto vidējo vienības cenu, reizinot to ar jauno ēku skaitu. Tādējādi maksājums uzņēmumam Síminn tika palielināts no 379 miljoniem Islandes kronu līdz 606 miljoniem Islandes kronu. Pircējam 70 % no kopējās summas bija jāsamaksā pārdevējam Līguma noslēgšanas laikā, nākamie 20 % – pēc tīkla nodošanas ekspluatācijā, bet atlikušie 10 % – pēc triju mēnešu pārbaudes perioda (24).

                  (27)

                  Maksājumi tika indeksēti, pamatojoties uz ārvalstu valūtas maiņas kursu, nevis vispārējo patēriņa cenu indeksu, kā sākotnēji bija paredzēts. Islandes iestādes norāda, ka šāda indeksācija tika izvēlēta neparasto ekonomisko apstākļu un finanšu krīzes izraisītās nenoteiktības dēļ (25). Izmantotā ārvalstu valūta bija Dānijas krona (DKK) saskaņā ar valūtas kursu 2008. gada 3. septembrī (1 DKK = 16,513 ISK).

            2.2.3.   Tehniskās prasības

                  (28)

                  Iepirkuma procedūras apraksta 2.1. punkts noteica, ka projekts ir tehnoloģiski neitrāls, un nebija noteiktu specifikāciju par to, kā tīkls būtu jābūvē vai kāds tehnoloģiskais risinājums būtu jāizmanto (26).

                  (29)

                  Turklāt papildus ātrgaitas interneta piekļuves nodrošinājumam ēkām pretendenti tika rosināti piedāvāt arī mobilo balss sakaru pakalpojumus (2G GSM) (27). Šiem pakalpojumiem bija jāatbilst kritērijiem, kuri noteikti PTA telekomunikāciju plānā (i. fjarskiptaáætlun) periodam no 2005. gada līdz 2010. gadam un ietvēra balss sakaru pakalpojumus, viesabonēšanas iespējas un lietotāja iekārtu nodrošināšanu par izdevīgām cenām. Ar mobilo 2G GSM pakalpojumu nodrošinājumu bija saistīti 10 % no iepirkuma procedūras kritērijiem.

                  (30)

                     Síminn piedāvātā tehniskā risinājuma pamatā bija 4 dažādas tehnoloģijas – ADSL
                      (28), UMTS
                      (29), Wi-Fi
                      (30) un satelīts. Kad tīkla izbūve bija pabeigta, izrādījās, ka 55 % ēku bija pievienotas UMTS (3G fiksētai bezvadu) sistēmai, 41 % – ADSL sistēmai, bet 4 % – satelītam / Wi-Fi tīklam.

            2.2.4.   Piekļuves prasības

                  (31)

                  Saskaņā ar Līguma I pielikuma 2.2.13. punktu tīkls bija jāizbūvē tā, lai nodrošinātu citiem interneta pakalpojumu sniedzējiem (“IPS”) piekļuvi uz vairumtirdzniecības nosacījumiem. Šiem interneta pakalpojumu sniedzējiem bija jāspēj pēc pieprasījuma nopirkt pamatpakalpojumu no Síminn par vairumtirdzniecības cenām un bija jāsaņem atļauja piegādāt pakalpojumus saviem mazumtirdzniecības klientiem, izmantojot tīklu. Piekļuve bija jāpiešķir, izmantojot ērtus līdzekļus (piem., izmantojot piekļuvi platjoslas attālas piekļuves serverim (BRAS)). Visiem IPS bija jāļauj saņemt vienādu pakalpojumu un jānodrošina vienlīdzīga piekļuve tīklam neatkarīgi no to saistības ar pārdevēju.

                  (32)

                  Līguma II pielikumā ar nosaukumu “Jautājumi un atbildes (1.–22.) iepirkuma procedūras laikā, jauni atrašanās vietu saraksti, skaidrojumi par iepirkuma procedūras dokumentiem un piedāvājumu izklāsta protokoli” ir sniegts pilnīgāks skaidrojums par piekļuves prasībām. Attiecībā uz vairumtirdzniecības piekļuvi tika norādītas četras iespējas. Tās uzskaitītas turpmāk (31).

                              1. iespēja.

                              Pārdevējs (Síminn) izveido xDSL savienojumu lietotājiem un piegādā bitu plūsmu pircējiem aiz DSLAM iekārtas. Pircēji (IPS) nodrošina maģistrālās līnijas savienojumu no DSLAM, izmantojot ATM un/vai IP tīklu, līdz pakalpojumu centram. Tas ļauj pircējiem labāk kontrolēt viņu pārdotā pakalpojuma kvalitāti, taču viņiem ir jāveic būtiski ieguldījumi.

                              2. iespēja.

                              Pārdevējs nodrošina xDSL savienojumu no ATM/IP tīkla, izmantojot maģistrālās līnijas savienojumu no DSLAM. Šajā gadījumā pircējs zināmā mērā var kontrolēt pārraides no ATM tīkla kvalitāti. Pircēji izmanto savu BRAS, tādēļ var noteikt iekārtas tehnoloģiskos mainīgos lielumus un uzturēt informāciju par lietotājiem.

                              3. iespēja.

                              Šajā gadījumā bitu plūsma tiek nogādāta pircējam, izmantojot pārdevēja pārvaldītu IP tīklu, un pārdevējs pārvalda arī DSLAM un atbild par pakalpojuma kvalitāti. Iespējams, ka pircējs var pārrunāt dažādus kvalitātes nosacījumus attiecībā uz saviem klientiem.

                              4. iespēja.

                              Šis ir tipisks interneta abonēšanas tālākpārdošanas piemērs. Interneta savienojums, ko pārdevējs pārdod pircējam, ir tas pats savienojums, ko tas pārdod saviem mazumtirdzniecības klientiem. Pircējs neizmanto nevienu tīkla daļu un atbild tikai par nemainīta pakalpojuma pārdošanu. Tomēr tam ir iespēja nosūtīt saviem klientiem atsevišķu rēķinu par visiem pakalpojumiem, kas sniegti, izmantojot ātrgaitas savienojumu.

                  (33)

                  Saskaņā ar Līguma II pielikumu uzņēmums Síminn var brīvi piedāvāt kādu no 4 minētajām iespējām, taču tam noteikti ir jāpiedāvā vismaz 3. iespēja visos gadījumos, kad projektā ir izmantota ADSL tehnoloģija (32). Turklāt ir skaidri noteikts, ka Síminn ir jāievēro šai sakarā PTA lēmumi un noteikumi (33).

                  (34)

                  Ja projektā tiek izmantota UMTS tehnoloģija, uzņēmumam Síminn ir jāizmanto vienīgi 4. iespēja (34). Šī iespēja nosaka, ka uzņēmumam Síminn ir jānodrošina lietotāja iekārtu piegāde un uzstādīšana jebkurā gadījumā, turklāt neatkarīgi no tā, kas ir mazumtirgotājs. Síminn pienākums ir arī nodrošināt klientu apkalpošanu un pakalpojumu uzturēšanu. Kā norāda Islandes iestādes, galvenais iemesls šādai kārtībai ir Síminn apgalvojums, ka tam ir nepieciešama pilnīga piekļuve UMTS tīklam un iespēja īstenot tā pilnīgu pārvaldību, ietverot arī visas lietotāja iekārtas, lai garantētu kvalitātes un pakalpojuma līmeņa atbilstību iepirkuma procedūras dokumentiem. Un pretēji – fonds atļāva izslēgt atvērtas piekļuves iespēju attiecībā uz satelīta un Wi-Fi savienojumiem, pamatojoties uz to, ka būtu ļoti grūti un nepraktiski īstenot šādu piekļuvi (35).

                  (35)

                  Līguma 10. pielikumā ir doti standarta tālākpārdošanas līgumi (endursölusamningar), kas tika noslēgti starp Síminn un IPS tālākpārdevējiem UMTS ātrgaitas un ADSL pakalpojumu tālākpārdošanai. Attiecībā uz 4. iespēju šie standarta līgumi ietver šādas standarta minimālās atlaides atkarībā no ātruma (36):

                                 UMTS 1 Mb/s = 10 %

                                 UMTS 2 Mb/s = 7,5 %

                                 UMTS > 2 Mb/s = 5 %

                  (36)

                  Izmantojot ADSL, attiecībā uz 4. iespēju piekļuvei tiek piemērotas šādas minimālās atlaides:

                                 ADSL 1 000 = 5 %

                                 ADSL 2 000 = 5 %

                                 ADSL 4 000/8 000 = 7,5 %

                                 ADSL 6 000/12 000 = 10 %

                        Attiecībā uz vairumtirdzniecības piekļuvi ADSL saskaņā ar 1., 2. un 3. iespēju IPS tālākpārdevējs/mazumtirgotājs saņemtu minimālo atlaidi 35 % apmērā no Síminn mazumtirdzniecības cenas. Islandes iestādes norāda, ka šī atlaide tika noteikta saskaņā ar PTA 2008. gada 18. aprīļa Lēmumu Nr. 8/2008 (37).

                  (37)

                  Saskaņā ar fonda 2009. gada 14. augusta piezīmi (38) attiecībā uz piekļuves iespēju organizēšanu Līgumā tālākpārdošanas piekļuve ir iespējama vienīgi attiecībā uz UMTS savienojumiem. Šie savienojumi nav izdevīgāki par tām vairumtirdzniecības piekļuves iespējām, kas vairāk ir saistītas ar infrastruktūru. Tādēļ fonds uzskata, ka iepriekš minētās atlaides ir jāpiemēro, ja cits IPS vēlas tālākpārdot piekļuvi Síminn tīklam.

                  (38)

                  Lai iegūtu sīkāku pasākuma aprakstu, skatīt atsauci uz Uzraudzības iestādes Lēmumu Nr. 302/13/COL (39).

            3.   OFICIĀLAS IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRAS SĀKŠANAS PAMATOJUMS

                  (39)

                  Lēmumā Nr. 302/13/COL Uzraudzības iestāde sākotnēji vērtēja, vai Līgums starp Telekomunikāciju fondu un Síminn par platjoslas tīklu izvēršanu Islandes lauku apvidos varētu veidot valsts atbalstu un, ja tā, vai valsts atbalsts varētu būt uzskatāms par saderīgu ar spēkā esošo EEZ līgumu.

                  (40)

                  Islandes iestādes uzskata, ka pasākums neveido valsts atbalstu, jo nav izpildīti EEZ līguma 61. panta 1. punkta nosacījumi. Turklāt Islandes iestādes uzskata, ka ieguldījumu var raksturot kā sabiedriskā pakalpojuma finansējumu un ka ir izpildīti “Altmark testa” kritēriji. Ja Uzraudzības iestāde uzskatītu, ka pasākums veido valsts atbalstu, Islandes iestādes iebilst, ka šāds atbalsts būtu uzskatāms par saderīgu ar EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunktu, ņemot vērā šā pasākuma mērķus, tostarp mērķi palielināt plašas sabiedrības piekļuvi platjoslas pakalpojumiem atbalstītajās teritorijās.

                  (41)

                  Tomēr sākotnēji Uzraudzības iestāde pauda viedokli, ka var uzskatīt, ka Līgums starp fondu un Síminn ietver valsts atbalstu EEZ līguma 61. panta 1. punkta nozīmē. Lēmumā Nr. 302/13/COL tika aplūkoti šādi aspekti:

                              i)

                              Uzraudzības iestāde norādīja, ka fonds ir izveidots ar tiesību aktu un pieder Islandes valstij, kas piešķir fondam līdzekļus no valsts gada budžeta, tāpēc šķiet, ka pasākums tiek īstenots, izmantojot valsts līdzekļu piešķiršanu. Tā kā Síminn ir Islandes lielākais telekomunikāciju operators, jebkurš Līgumā ietverts iespējams atbalsts ir attiecināms uz uzņēmumu;

                              ii)

                              Uzraudzības iestāde arī secināja, ka valsts finansējums projektam nodrošināja uzņēmumam Síminn ekonomiskas priekšrocības, kas parastos apstākļos tam būtu jāfinansē no saviem līdzekļiem. Lai gan konkursa procedūras rezultātā nepieciešamā finansiālā atbalsta apjoms parasti samazinās, nav skaidrs, vai kompensācija par papildu ēkām tika noteikta konkursa procedūras ietvaros, vai arī faktiski pēc tam, kad tika izraudzīts uzņēmuma Síminn piedāvājums. Tādēļ Uzraudzības iestādes sākotnējais novērtējums liecināja, ka ekonomiskās priekšrocības nevar izslēgt;

                              iii)

                              turklāt, tā kā Síminn bija vienīgais valsts līdzekļu saņēmējs, Uzraudzības iestāde sākotnēji uzskatīja, ka pasākums šķiet selektīvs;

                              iv)

                              visbeidzot, Uzraudzības iestāde secināja, ka iesaistīšanās infrastruktūras izvēršanā, lai nodrošinātu elektronisko sakaru pakalpojumus, pastiprina izraudzītā tīkla piegādātāja stāvokli salīdzinājumā ar tā konkurentiem. Kopumā elektronisko komunikāciju pakalpojumu tirgi ir atvērti tirdzniecībai un konkurencei starp operatoriem un pakalpojumu sniedzējiem visā EEZ. Tāpēc sākotnējais Uzraudzības iestādes viedoklis bija, ka pasākums uzskatāms par tādu, kas rada konkurences kropļošanas draudus un ietekmē EEZ iekšējo tirgu.

                  (42)

                  Uzraudzības iestāde atzīmēja, ka atbalsts platjoslas tīkla izvēršanai Islandes lauku apgabalos un nepietiekami apkalpotajos apgabalos, šķiet, ir vērsts uz skaidri definētu kopējo interešu mērķu sasniegšanu, ir piemērots instruments izraudzīto mērķu sasniegšanai un rada izraudzītajam pakalpojumu sniedzējam stimulu veikt ieguldījumus. Taču, tā kā Līgumā tika veiktas būtiskas izmaiņas, Uzraudzības iestāde sākotnēji secināja, ka iepirkuma process, iespējams, nav uzskatāms par atklātu un nediskriminējošu iepirkuma procedūru Uzraudzības iestādes 2013. gada pamatnostādņu par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu attiecībā uz platjoslas tīklu ātru izvēršanu (“Platjoslas pamatnostādnes”) izpratnē (40). Uzraudzības iestāde arī pauda šaubas par to, vai uzņēmumam Síminn bija noteikts pienākums nodrošināt pietiekamu vairumtirdzniecības piekļuvi gan UMTS, gan ADSL tīkla daļām. Ja Síminn nebija pienākuma nodrošināt pietiekamu vairumtirdzniecības piekļuvi, uzņēmumam būtu piešķirtas ekonomiskas un konkurences priekšrocības. Tādēļ pasākums, šķiet, neatbilst proporcionalitātes un konkurences traucējumu ierobežošanas principam saskaņā ar līdzsvara testu.

                  (43)

                  Tādējādi pēc sākotnējā novērtējuma Uzraudzības iestāde pauda šaubas, vai platjoslas pakalpojumu izvēršanas finansēšanu Islandes lauku apvidos var atzīt par saderīgu ar EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunktu.

            4.   ISLANDES IESTĀŽU PIEZĪMES
      4.1.   Valsts atbalsta esamība

                  (44)

                  Kā minēts iepriekš, Islandes iestādes 2013. gada 15. oktobra vēstulē iesniedza piezīmes par Uzraudzības iestādes lēmumu sākt procedūru (41). Islandes iestādes neuzskata, ka uzņēmumam Síminn saskaņā ar Līguma noteikumiem veiktie maksājumi ietver valsts atbalstu, un pauž pārliecību, ka EEZ līguma 61. panta 1. punkta nosacījumi nav izpildīti, jo iestādes rīkojās saskaņā ar tirgus ekonomikas ieguldītāja principu (“TEIP”). Turklāt Islandes iestādes ir pārliecinātas, ka šos maksājumus var raksturot kā sabiedriskā pakalpojuma finansējumu, ka “Altmark testa” četri kumulatīvie kritēriji ir izpildīti un šā iemesla dēļ pasākums nav valsts atbalsts.

                  (45)

                  Islandes iestādes uzskata, ka konkrētā Līguma piešķiršana nerada uzņēmumam Síminn tādas ekonomiskas priekšrocības, kas pārsniedz tirgus nosacījumus. Islandes iestādes norāda, ka ir uzskatāms, ka publiskā iepirkuma procedūras izmantošana saskaņā ar noteikumiem par publisko iepirkumu ir pietiekams pierādījums, lai pieņemtu, ka procedūrā izraudzītajam komersantam valsts atbalsts netika sniegts, jo tika garantēta tirgus cena (42). Tādēļ saskaņā ar Islandes iestāžu norādīto taisnīga tirgus cena ir pamats pieņēmumam, ka uzņēmumam Síminn netika sniegts valsts atbalsts (43).

                  (46)

                  Attiecībā uz Līgumā ar Síminn veiktajām izmaiņām izvēršamās teritorijas paplašināšanas dēļ Islandes iestādes uzskata, ka saskaņā ar Eiropas Komisijas atziņām valsts atbalsts nav iesaistīts izmaiņu veikšanā līgumā, ja izmaiņu vispārējie nosacījumi pakalpojuma sniedzējam nav labvēlīgāki par sākotnējā līguma nosacījumiem. Turklāt, pat ja izmaiņu rezultātā noteiktie nosacījumi būtu uzskatāmi par labvēlīgākiem, valsts atbalsts nepastāv, ja iepirkuma iestāde rīkojas tā, kā rīkotos privāts līgumslēdzējs savās komerciālās interesēs. Kā norāda Islandes iestādes, ikviens, kurš vēlējās piedalīties iepirkuma procedūrā, brīvi varēja iesniegt savu piedāvājumu, jo piedāvājumus varēja iesniegt visas ieinteresētās personas un visiem par to arī tika paziņots, ievietojot sludinājumu. Tādēļ fakts, ka uzņēmums Síminn, kas piedāvāja viszemāko cenu un vislielākās ekonomiskās priekšrocības, galu galā tika izraudzīts projekta īstenošanai, nevar automātiski tikt saistīts ar priekšrocību piešķiršanu kādam noteiktam uzņēmumam.

                  (47)

                  Turklāt Islandes iestādes uzsver, ka platjoslas pakalpojumi kopumā ir vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumi (“VTNP”) (44). Islandes iestādes arī norāda, ka tās sazinājās ar privātiem operatoriem un publicēja sludinājumu, lai noskaidrotu, vai kāds ieguldītājs tirgū vēlas veikt ieguldījumu infrastruktūrā. Tā kā neviens nepauda interesi par pakalpojumu sniegšanu, Islandes iestādes secināja, ka šajās teritorijās patiesi trūkst tirgus dalībnieku, kas nodrošina šādus pakalpojumus, un ka bez fonda palīdzības minētajās teritorijās ātrgaitas interneta savienojumi netiks ieviesti. Islandes iestādes norāda, ka piemērota platjoslas pārklājuma nodrošināšana tajos Islandes lauku apgabalos, kuros citi operatori nedarbojas un nav ieinteresēti veikt ieguldījumus, ir raksturojama kā VTNP, jo platjoslas pakalpojumu izvēršana līdz projektā iekļautajām ēkām patiesi ir ļoti nozīmīgs pasākums gan attiecīgajiem apgabaliem, gan sabiedrībai kopumā.

                  (48)

                  Islandes iestādes uzskata, ka pakalpojuma raksturs un vēriens bija skaidri definēti iepirkuma procesā un pēc tam ar uzņēmumu Síminn noslēgtajā Līgumā (proti, izveidot infrastruktūru, lai noteiktām ēkām dotu iespēju piekļūt ātrgaitas interneta savienojumam). Islandes iestādes uzskata, ka uzņēmums Síminn šajā gadījumā, noslēdzot Līgumu, oficiāli tika pilnvarots nodrošināt pakalpojumus un izpildīt savu pienākumu.

                  (49)

                  Islandes iestādes atzīmē, ka iepriekš minētais Līgums noteica kompensācijas parametrus, pamatojoties uz iepirkuma procedūras dokumentiem. Līgumā pārredzamā veidā ir skaidri noteikta kompensācija, ko uzņēmums Síminn saņems par pakalpojuma izpildi. Līgumā noteiktā kompensācija nav mainīta, un nav arī atļauts veikt nekādus grozījumus uzņēmuma Síminn labā.

                  (50)

                  Turklāt Islandes iestādes uzsver, ka faktiskais ieguldījums ir būtiski mazāks par fonda un tā konsultantu aplēstajām izmaksām un nav samaksāts vairāk par summu, kāda nepieciešama projekta pabeigšanai. Fakts, ka projekta faktiskās izmaksas ir būtiski zemākas par aplēstajām izmaksām līdzīga tīkla risinājumam, liecina, ka Islandes iestādes veica pasākumus, lai novērstu kompensācijas pārmaksu.

                  (51)

                  Islandes iestādes norāda, ka pēc uzņēmuma Síminn izraudzīšanās veikto sarunu pamatā bija tieši iepirkuma procedūra un šīs sarunas bija procedūras turpinājums. Maksājumi uzņēmumam Síminn tika veikti saskaņā ar iepriekš noteiktu maksājumu grafiku, kas bija saistīts ar projekta izpildes gaitu, tādējādi izvairoties no iespējas, ka tiks samaksāta pārmērīga kompensācija. Saskaņā ar Līguma 19. punktu Síminn iesniedza bankas New Kaupþing bank2009. gada 17. februārī izsniegtu bankas garantiju, kas ietver uzraudzības un atgūšanas mehānismu, lai novērstu pārmērīgu kompensāciju (45). Turklāt Līgumā ir noteikta stingra maksājumu kārtība saskaņā ar projekta izpildes gaitu, kas nosaka, ka kārtējais veicamais maksājums ir jāsaskaņo ar faktisko sistēmas izbūves gaitu un to, kā notiek sistēmas nodošana klientam, kā noteikts Līguma 16. punktā. Visbeidzot, Līguma 11. punktā ir ietverts noteikums par soda naudām, kas paredz, ka uzņēmumam Síminn ir jāmaksā kompensācija darbu kavēšanas gadījumā, un nosacījums, ka prasību neizpildes gadījumā ir jāievēro Līguma 13. punktā noteiktais.

                  (52)

                  Visbeidzot, Islandes iestādes uzskata, ka pat gadījumā, ja Uzraudzības iestāde atzītu, ka projekta apjoma paplašināšana un kompensācija pilnībā tomēr neatbilst iepirkuma noteikumiem, atvērtā iepirkuma procedūra un neatkarīgu konsultantu veiktā novērtēšana būtu jāuzskata par piemērotu kritēriju kompensācijas noteikšanai. Kopā tie būtu jāuzskata vismaz par spēcīgu norādi uz izmaksām, kādas attiecīgajā tirgū rastos tipiskam, labi vadītam uzņēmumam. Tā kā uzņēmumam Síminn samaksātā kompensācija bija zemāka par minēto aplēsto summu, būtu jāuzskata, ka Altmark testa pēdējais kritērijs ir izpildīts. Islandes iestādes atkārtoti uzsver, ka pat ar veiktajām izmaiņām Síminn piedāvājums joprojām ir ekonomiski izdevīgākais piedāvājums – daudz labāks par konkurentu piedāvājumiem.

            4.2.   Publiskā iepirkuma procedūra

                  (53)

                  Islandes iestādes norāda, ka iepirkuma procedūra atbilda EEZ valsts atbalsta noteikumiem un pilnībā nodrošināja vienlīdzīgu attieksmi pret visiem komersantiem tirgū. Islandes iestādes arī piebilst, ka pielāgojumi, kas saistībā ar projektu tika veikti sarunās ar Síminn, neapdraudēja vienlīdzīgas attieksmes un pārredzamības pamatnoteikumus, īpaši ņemot vērā to, ka jau iepriekš tika definēts, ka projekta darbības jomā ir iespējamas izmaiņas.

                  (54)

                  Pēc uzņēmuma WBS plānotās pārklājuma teritorijas izņemšanas no kopējās pārklājuma kartes papildus parādījās 670 “baltās” ēkas. Pēc tam, kad fonds lūdza VTC vēlreiz noskaidrot plānus attiecībā uz pakalpojumu piedāvāšanu šīm 670 ēkām, tas tika darīts, publicējot sludinājumu, nevis tieši sazinoties vienīgi ar tiem dažiem pakalpojumu sniedzējiem, kuri iesniedza savus konkursa piedāvājumus iepriekš. Šī metode tika izmantota arī sākotnēji, aicinot iesniegt informāciju par pakalpojumu sniegšanas teritorijām. Islandes iestādes uzsver, ka tika uzskatīts, ka divpusēja saziņa vienīgi ar personām, kas iepriekš iesniedza konkursa piedāvājumus, neatbilstu prasībām.

                  (55)

                  Islandes iestādes norāda, ka izmaiņas, kas tika veiktas attiecībā uz Līguma darbības jomu un kompensāciju, bija nepieciešamas, lai varētu iekļaut Līgumā 670 papildu “baltās” ēkas un ar tām saistīto kompensāciju. Cena par papildu ēkām bija vidējā vienības cena Síminn sākotnēji iesniegtajā piedāvājumā, kas atklātā procedūrā tika izraudzīts kā ekonomiski visizdevīgākais piedāvājums. Tādējādi var uzskatīt, ka kompensācijas piešķiršana par papildu ēkām ir sākotnējā piedāvājuma paplašināšana, turklāt arī saskaņā ar tirgus nosacījumiem. Islandes iestādes uzskata, ka tas norāda uz procedūras nepārtrauktību, nevis liecina, ka notika jauna vienošanās par būtisku Līguma nosacījumu.

                  (56)

                  Kā minēts iepriekš, sākotnējā projekta darbības jomā bija iekļautas vismaz 1 119 ēkas. Islandes iestādes norāda, ka šādiem projektiem ir raksturīgi, ka projekta īstenošanas laikā tā objektu saraksts bieži mainās. Kā redzams iepriekš dotajā diagrammā, laikā no 2008. gada līdz 2011. gadam vērojamas pastāvīgas izmaiņas (46). Līdz 2011. gadam nav redzams, ka projektā notiktu stabilizācija, turklāt saraksta izmaiņas turpinās pat līdz šodienai. Islandes iestādes uzskata, ka, ņemot vērā šos neizbēgamo mainību, vienīgais veids, kā nodrošināt atlīdzības pārskatāmību, bija izmantot vidējo vienības cenu.

                  (57)

                  Arī fonds uzskatīja, ka jaunas iepirkuma procedūras sākšana radītu nevajadzīgas ekonomiskas neērtības Islandes iestādēm ar ļoti lielu varbūtību, ka rezultāts būtu tāds pats vai pat sliktāks, bez tam platjoslas pakalpojumu izvēršana tiktu aizkavēta par vairākiem mēnešiem vai pat gadiem. Fonds arī uzskatīja, ka kompensācija par papildu ēkām un projektu kopumā ir atzīstama par ļoti izdevīgu Islandes iestādēm, jo tā bija tāda pati kā sākotnējā piedāvājumā.

                  (58)

                  Fonds 2008. gada septembrī lūdza konsultantiem (Mannvit hf.) veikt izmaksu aplēses attiecībā uz ēkām, kurām pakalpojumu plānoja sniegt tikai WBS. Šīs izmaksu aplēses, kas tika sagatavotas 2008. gada 8. oktobrī (47), liecina, ka iespējamā piedāvājuma cena ir no ISK 410 000 000 līdz ISK 820 000 000 par aptuveni 750 “WBS ēkām” (aplēses vēlāk tika koriģētas līdz 670 ēkām, kas tika atzītas par “baltām”). Tādējādi aplēstā vidējā cena par vienu ēku ir no ISK 546 667 (par vienkāršu sistēmu) līdz ISK 1 093 333 (par uzlabotu sistēmu).

                  (59)

                  Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, vidējā cena par papildu 670 ēkām, par kuru vienojās fonds un Síminn, tika aprēķināta, izmantojot to pašu vidējo vienības cenu, ko Síminn piedāvāja sākotnēji, t. i., ISK 338 998 par ēku, kas tika reizināta ar jauno ēku skaitu. Ņemot vērā saskaņotās summas indeksāciju, vidējā vienības cena visām 1 788 ēkām ir ISK 470 191. Islandes iestādes uzskata, ka tas ir izdevīgs rezultāts, ņemot vērā ārkārtējos ekonomiskos apstākļus tajā laikā un neatkarīga konsultanta iepriekš aplēstās izmaksas.

                  (60)

                  Islandes iestādes norāda uz uzņēmuma Síminn pausto viedokli, ka kopumā uzņēmums projekta apjoma paplašināšanas rezultātā negūst apjomradītus ietaupījumus. Lai gan uz atsevišķām teritorijām to varētu attiecināt, tomēr visbiežāk “balto” ēku izkliedētais izvietojums un vietējie apstākļi nozīmēja to, ka kopumā nekādu apjomradītu ietaupījumu nav. Lai gan dažas no papildu ēkām atradās tajos pašos apvidos, kur bija arī sākotnējā piedāvājuma ēkas, saistībā ar lielāko paplašinājuma daļu uzņēmumam Síminn nācās pārveidot lielas projekta daļas, proti, pārvietot raidītājus un antenas.

                  (61)

                  Attiecībā uz maksājumu indeksāciju, galvenokārt saistībā ar DKK un daļēji arī ar patēriņa cenu indeksu izmaiņām, Islandes iestādes norāda uz ārkārtējo situāciju 2008. gada rudenī un grūtībām, ar ko sastapās Islandes ekonomika. Laikā, kad noritēja Síminn un Islandes iestāžu sarunas, ekonomiskā vide Islandē krasi mainījās. Kā norāda Islandes iestādes, Līguma summas indeksācija, izmantojot Dānijas kronu, bija jāveic šo ārkārtas un neparedzamo notikumu dēļ, īpaši ņemot vērā faktu, ka projekts paredzēja ievērojama apjoma iekārtu pirkšanu ārvalstu valūtā. Tajā laikā bija skaidrs, ka Islandes kronas svārstības var anulēt visus Síminn priekšnosacījumus līguma slēgšanai. Kā liecina uzņēmuma Síminn Islandes iestādēm iesniegtā informācija, 80 % no Līguma kopsummas bija paredzēti iekārtu pirkšanai Dānijas kronās (48). Ņemot vērā šo faktu, Islandes iestādes piekrita indeksēt cenu atbilstīgi Dānijas kronas kursam, kāds tas bija 2008. gada 3. septembrī.

                  (62)

                  Turklāt Islandes iestādes norāda, ka kļuva skaidrs – tā kā notika ievērojama Islandes kronas devalvācija, nebūtu attaisnojami slēgt Līgumu, līdz iestādes nav pārliecinātas, ka uzņēmums nenonāks smagās grūtībās Islandes kronas (kas bija kļuvusi ļoti nestabila) valūtas kursa brīvā kritiena dēļ. Ir nepārprotami skaidrs, ka nebūtu pamatoti likt uzņēmumam Síminn uzņemties visu risku, kas izriet no šiem ārkārtējiem un neparedzamajiem apstākļiem. Islandes un starptautiskajās līgumtiesībās ir atzīts, ka tādu neparedzamu apstākļu gadījumos, kas iestājas un būtiski maina līguma līdzsvaru, kā rezultātā viena no iesaistītajām līgumslēdzējām pusēm ir pakļauta ārkārtējam slogam, proti, “grūtībām”, līgumslēdzēja puse, kas šādam slogam ir pakļauta, var pieprasīt mainīt līgumu vai pilnīgi atteikties no šāda līguma izpildes. Tomēr Islandes iestādes uzsver, ka tas nenozīmē, ka visus riskus uzņēmās tikai iestādes, jo Síminn arī nācās segt lielākas izmaksas saistībā ar citiem projekta aspektiem, kas nebija piesaistīti DKK valūtas maiņas kursam, piemēram, darbaspēka izmaksas, izmaksas par naftas produktiem u. c.

                  (63)

                  Islandes iestādes norāda, ka to pieeja attiecībā uz projekta apjoma paplašināšanu atbilst Eiropas Komisijas lēmumam lietā London Underground
                      (49), kurā Komisija atzina, ka ir piemēroti izvērtēt, vai izmaiņu rezultātā līgumslēdzēja piedāvājums joprojām būtu vislabākais. Šādos gadījumos pilnīgi jaunas iepirkuma procedūras sākšana ietvertu neproporcionāli lielas izmaksas.

                  (64)

                  Tādējādi Islandes iestādes nolēma veikt izmaiņas Līgumā, nevis sākt jaunu iepirkuma procedūru, un piebilst, ka tām ir jābūt ievērojamai rīcības brīvībai šajā ziņā, īpaši tādēļ, ka Līgums bija ilgtermiņa un sarežģīts, turklāt ir jāņem vērā tā laika ekonomiskā situācija Islandē. Pirmkārt, Islandes iestādes norāda, ka, lai gan apstākļi bija neparedzami, veiktās izmaiņas tika pielāgotas atbilstoši sākotnējam piedāvājumam. Otrkārt, jauna iepirkuma procedūra aizkavētu projekta īstenošanu par vairākiem mēnešiem vai pat gadiem. Treškārt, Islandes iestādes atzina, ka piedāvājums ir izdevīgs un nodrošina attiecīgos pakalpojumus sabiedrībai par viszemāko maksu. Tika uzskatīts, ka ir maz ticams vai pat neiespējami, ka šādā procedūrā tiktu iesniegts labāks piedāvājums, ņemot vērā situāciju Islandes ekonomikā un sākotnējā konkursa rezultātus. Izmaiņas, ko Islandes iestādes veica Līgumā, nebija paredzētas tādēļ, lai dotu uzņēmumam Síminn kādas priekšrocības, bet tikai tādas, lai nodrošinātu, ka projekts tiks īstenots par zemākajām iespējamajām izmaksām, ņemot vērā (neparedzamos) apstākļus. Visbeidzot, Islandes iestādes uzsver, ka Síminn piedāvājums, ietverot papildu 670 ēkas, kā arī kompensācijas palielinājumu un DKK indeksāciju, joprojām bija labākais piedāvājums ekonomiskā ziņā.

            4.3.   Iespējamā valsts atbalsta saderība

                  (65)

                  Ja Uzraudzības iestāde secinātu, ka pasākums ir valsts atbalsts, Islandes iestādes uzskata, ka šāds atbalsts būtu atzīstams par saderīgu ar EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunktu, ņemot vērā minētā pasākuma mērķus, tostarp mērķi palielināt iespējas sabiedrībai piekļūt platjoslas pakalpojumiem atbalstītajās teritorijās.

                  (66)

                  Islandes iestādes norāda, ka pasākums jau ir kompensējis un kompensēs arī turpmāk ģeogrāfiskos un komerciālos trūkumus un ka tas ir objektīvi pamatots, lai risinātu problēmu saistībā ar platjoslas pakalpojumu pieejamības neesamību, ko rada iespējamo un esošo abonentu nepietiekamā koncentrācija, kas neļauj padarīt platjoslas pakalpojumu piegādi ekonomiski dzīvotspējīgu vienīgi uz tirgus nosacījumu pamatiem. Islandes iestādes uzskata, ka tās ir izstrādājušas pasākumu tā, lai līdz minimumam samazinātu iespējamā valsts atbalsta iesaistīšanu un konkurences kropļošanu.

                  (67)

                  Islandes iestādes piebilst arī, ka brīvpieejas nosacījumi bija pieejami trešām personām vairākus mēnešus pirms pārdošanas sākuma projekta ietvaros. Tās paziņo, ka laikā, kad pārdošana katrā sadaļā sākās, fonds informēja iedzīvotājus, ka Síminn nav vienīgais mazumtirgotājs un ka visi pārējie mazumtirgotāji var pārdot interneta pakalpojumus cilvēkiem, kuri dzīvo/strādā attiecīgajā teritorijā. Turklāt, kā liecina Islandes iestādes, Síminn piedāvā trešās personas (viesabonēšanas) piekļuvi saviem 2G GSM balss sakaru pakalpojumiem, taču netiek nodrošināta vairumtirdzniecības piekļuve 3G balss sakaru pakalpojumiem saskaņā ar iepirkuma procedūras dokumentiem vai Līgumu, jo konkrētais projekts neparedz 3G balss sakaru pakalpojumu nodrošināšanu.

                  (68)

                  Islandes iestādes arī piebilst, ka uzņēmums Síminn uzņēmumam Vodafone piedāvāja 3G viesabonēšanas piekļuvi saskaņā ar tirgus nosacījumiem, bet, kā liecināja Síminn, Vodafone nevēlējās slēgt līgumu, jo pašlaik minētajam uzņēmumam ir līgums ar Nova par viesabonēšanas 3G piekļuvi. Islandes iestādes uzskata, ka sūdzības iesniedzējs nepareizi apgalvo, ka Līgums starp Síminn un fondu tika ierobežots līdz tālākpārdošanas piekļuvei, neietverot iepirkuma procedūras dokumentos noteikto vairumtirdzniecības piekļuvi. Tieši pretēji – Síminn piedāvā vairumtirdzniecības piekļuvi savam ADSL tīklam visiem konkurentiem saskaņā ar PTA Lēmumu Nr. 8/2008. Turklāt Islandes iestādes uzsver, ka saskaņā ar AM ziņojumu ir būtiskas atšķirības starp vairumtirdzniecības piekļuvi DSL tīklam un 3G datu tīklam. Islandes iestādes arī atsaucas uz AM viedokli, ka esošā bezvadu vairumtirdzniecības starpsavienojumu izvēle Islandē atbilst Islandes īpašā platjoslas pārklājuma projekta pasākuma mērķiem.

                  (69)

                  Turklāt Islandes iestādes apgalvo, ka šim projektam un Līgumam ar Síminn nav nekādas ietekmes (vai ir minimāla ietekme) uz konkurenci un tirdzniecību. Islandes iestādes uzskata, ka nekas šajā gadījumā neliecina, ka uzņēmums Síminn ir ieguvis nepamatotas ekonomiskas priekšrocības vai ka pasākums ir kaitīgi ietekmējis tirgus struktūru.

                  (70)

                  Kā liecina Islandes iestāžu sniegtā informācija, tirgus daļu attīstībā starp trim lielākajiem mobilo sakaru tirgus uzņēmumiem pēdējos gados ir vērojama izlīdzināšanās tendence. Proti, Síminn tirgus daļa samazinājās no 62 % 2005. gadā uz 40 % 2011. gadā, bet Nova tirgus daļa palielinājās no 0 % 2007. gadā līdz 24 % 2011. gadā. Vodafone tirgus daļa samazinājās no 38 % 2005. gadā uz 30 % 2011. gadā. Šī tendence turpinājās arī 2012. gadā, un šo triju uzņēmumu tirgus daļas arvien vairāk tuvinājās, kā liecina PTA Statistikas ziņojums par 2010.–2012. gadu (50). Kā redzams ziņojumā, 2012. gada beigās, kad tika aprēķināts kopējais abonentu skaits, Síminn tirgus daļa bija 37,4 %, Vodafone tirgus daļa – 28,9 %, bet Nova tirgus daļa bija pieaugusi līdz 28,3 %.

                  (71)

                  Islandes iestādes arī atzīmē, ka uzņēmums Síminn ir un arī attiecīgajā laikā bija pakļauts stingrai Islandes Konkurences iestādes (“IKI”) un PTA uzraudzībai. Islandes iestādes piebilst, ka Síminn mātesuzņēmums Skipti2013. gada 26. martā noslēdza līgumu ar IKI, kas nodrošina, ka Síminn konkurentiem ir tāda pati piekļuve Skipti telekomunikāciju pamatsistēmai. Jebkādas norādes par konkurences kropļošanu liktu iepriekš minētajām iestādēm veikt oficiālu izmeklēšanu. Šāda kropļošana varētu būt iemesls, lai uzņēmumam Síminn piemērotu sodu. Islandes iestādes norāda, ka IKI vai PTA nav sākušas nekādas izmeklēšanas procedūras attiecībā uz minēto projektu.

                  (72)

                  Islandes iestādes arī piebilst, ka projekts ir paplašinājis tirgu visiem tirgus dalībniekiem. Síminn konkurentiem tiek piedāvāta vairumtirdzniecības piekļuve tīklam uz vienlīdzīgiem noteikumiem. Tādēļ visiem ieinteresētajiem operatoriem jau no paša sākuma, kad pakalpojums tika darīts pieejams, ir iespēja piedāvāt pakalpojumus galapatērētājiem, pamatojoties uz vienādiem nosacījumiem, un, kā liecina Síminn sniegtā informācija, vairākiem konkurentiem ir vairumtirdzniecības piekļuve, lai mazumtirdzniecības līmenī piedāvātu ADSL vai UMTS pakalpojumu. Islandes iestādes arī norāda uz iespējamiem nepatiesiem apgalvojumiem lēmumā par procedūras sākšanu attiecībā uz sūdzības iesniedzēja Vodafone vairumtirdzniecības piekļuves pieprasījumiem un it kā uzņēmuma Síminn paustu atteikumu šādu piekļuvi piešķirt. Islandes iestādes norāda uz faktu, ka pieprasītā piekļuve Síminn 3G raidītājiem – tā sauktā viesabonēšanas piekļuve – neveido konkrētā projekta daļu. Uzņēmums Síminn bija gatavs piešķirt uzņēmumam Vodafone piekļuvi 3G raidītājiem, taču noliedza, ka šāda piekļuve veidoja projekta daļu.

                  (73)

                  Visbeidzot, Islandes iestādes uzsver, ka projekta tālejošais mērķis bija ieviest platjoslas pakalpojumus īpašos Islandes lauku apvidos. Mērķis tika sasniegts. Islande ir viena no valstīm, kas ir sasniegušas augstus rezultātus un var pašapzinīgi apgalvot, ka visās tās pastāvīgajās dzīvesvietās ir pieejami platjoslas pakalpojumi. Taču Islandes iestādes atgādina, ka ir jāņem vērā fakts, ka projekts aptvēra 1 788 ēkas, kas atradās savrupi plašā Islandes lauku teritorijā, un ka projekts tika sākts tikai dažus mēnešus pēc tam, kad Islandi skāra lielākā ekonomiskā krīze tās vēsturē. Islandes iestādes pilnībā apzinās savus pienākumus saskaņā ar EEZ līguma noteikumiem par valsts atbalstu un atbilstoši lēmumu pieņemšanas praksei šajā jomā (kas vēlāk tika iekļauta Platjoslas pamatnostādnēs) un aicina izpētīt ikvienu projekta posmu.

                  (74)

                  Attiecībā uz samērīgumu Islandes iestādes secina, ka pasākuma kopējā ietekme ir uzskatāma par pozitīvu. Islandes iestādes uzskata, ka pasākums nepārprotami atbilst EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunkta mērķiem, jo veicina noteiktu tautsaimniecības pasākumu attīstību (mazumtirdzniecības un vairumtirdzniecības platjoslas pakalpojumi) attālos un lauku apvidos Islandē.

                  (75)

                  Ņemot vērā visu iepriekš minēto, Islandes iestādes uzskata, ka šajā pasākumā ietvertais iespējamais valsts atbalsts ir saderīgs ar EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunktu.

            5.   UZŅĒMUMA SÍMINN PIEZĪMES
      5.1.   Valsts atbalsta esamība

                  (76)

                     Síminn2013. gada 20. decembra vēstulē iesniedza savas piezīmes par lēmumu sākt procedūru, kā arī papildu dokumentus (51). Síminn uzskata, ka konkrēto platjoslas pakalpojumu izvēršanas finansējums neietver valsts atbalstu. Saskaņā ar EEZ līguma 61. panta 1. punktu pasākumam ir jāatbilst noteiktiem nosacījumiem, lai tas ietvertu valsts atbalsta elementus. Síminn neuzskata, ka visi šie nosacījumi ir izpildīti, īpaši ņemot vērā to, ka uzņēmumam Síminn netika nodrošinātas nekādas ekonomiskās priekšrocības.

                  (77)

                     Síminn norāda, ka Eiropas Savienības Tiesa savā spriedumā lietā Altmark sniedza skaidrojumu par apstākļiem, kādos kompensācija par sabiedrisku pakalpojumu neveido valsts atbalstu jebkādu priekšrocību neesamības dēļ (52). Síminn arī uzskata, ka konkrētais pasākums ietver sabiedriska pakalpojuma finansējumu un ka četri kumulatīvie Altmark testa kritēriji ir izpildīti.

                  (78)

                     Síminn uzskata, ka konkrētais Līgums neradīja uzņēmumam Síminn tādas ekonomiskas priekšrocības, kas pārsniedz tirgus nosacījumus. Konkurenci ietverošu, pārskatāmu un nediskriminējošu publiskā iepirkuma konkursu izmantošana ir uzskatāma par pietiekamu pierādījumu, lai pieņemtu, ka šajā procedūrā izraudzītajam komersantam valsts atbalsts netiek sniegts, jo tiek garantēta tirgus cena (53). Konkursa procedūrā bija noteikti četri objektīvi vērtēšanas kritēriji. Kritērijiem atbilstošs piedāvājums, kas saņem visvairāk punktu, uzvar iepirkuma konkursā. Savu piedāvājumu brīvi varēja iesniegt ikviens, kas vēlējās piedalīties iepirkuma procedūrā. Iepirkuma konkurss bija tehnoloģiski neitrāls, proti, tas bija atvērts visiem tehniskajiem risinājumiem, lai neviens tirgus operators negūtu priekšrocības. Uzņēmums Síminn saņēma visvairāk punktu un uzvarēja minētajā iepirkuma konkursā. Tādējādi uz konkurences principiem balstīta atlases procesa un visekonomiskākā un izdevīgākā piedāvājuma izvēles kritērijs bija izpildīts. Turklāt Síminn bija arī tas iepirkuma konkursa pretendents, kurš piedāvāja nodrošināt sabiedrībai pakalpojumus par viszemākajām izmaksām.

                  (79)

                     Síminn norāda, ka izmaiņas, kas tika veiktas attiecībā uz Līguma darbības jomu un kompensāciju, bija nepieciešamas, lai varētu iekļaut Līgumā 670 papildu “baltās” ēkas un ar tām saistīto kompensāciju. Kompensācija par papildu ēkām tika noteikta atbilstīgi vidējai vienības cenai, kāda tika apstiprināta Síminn sākotnējā konkursa piedāvājumā. Tādējādi kompensācijas piešķiršana par papildu ēkām ir uzskatāma par sākotnējā piedāvājuma paplašināšanu, turklāt arī saskaņā ar tirgus nosacījumiem. Tādēļ Síminn uzsver, ka šajā pasākumā nav iesaistīts valsts atbalsts, jo kopumā uzņēmumam Síminn piemērotie noteikumi nebija tam labvēlīgāki par sākotnējā piedāvājuma nosacījumiem (54). Turklāt uzņēmums Síminn uzskata, ka tas vien, ka uzņēmums, kura piedāvājums bija ar viszemāko cenu un ekonomiski visizdevīgākais, tika izraudzīts projekta īstenošanai, nevar automātiski ietvert priekšrocību piešķiršanu kādam noteiktam uzņēmumam.

                  (80)

                  Uzņēmums Síminn norāda, ka faktiskā vidējā vienības cena uzņēmumam Síminn (izmaksas uz vienu ēku) ir ISK […] (*1), bet Síminn saņemtā vidējā vienības cena ir ISK 470 191. Kā minēts lēmumā par procedūras sākšanu, uzņēmumam Síminn pēc projekta apjoma paplašināšanas samaksātā cena joprojām bija ievērojami zemāka par citu pretendentu piedāvāto cenu un cenu, ko iepriekš tika aplēsuši fonda konsultanti (55). Síminn līdz šim ir saņēmis samaksu ISK 836 457 351 apmērā, kas ietver kompensāciju par 670 papildu ēkām un DKK indeksāciju. No visiem piedāvājumiem, kas atbilda nosacījumiem, uzņēmums Vodafone iepirkuma konkursā piedāvāja otru zemāko cenu, proti, ISK 1 858 339 001, kas ir vairāk nekā divas reizes lielāka par samaksu, ko saņēma uzņēmums Síminn, neraugoties uz to, ka Síminn saņemtajā summā tika iekļauta arī samaksa par papildu ēkām un DKK indeksācija.

                  (81)

                  Uzņēmums Síminn apgalvo, ka uzņēmums projekta apjoma paplašināšanas rezultātā kopumā neguva apjomradītus ietaupījumus. Lai gan uz atsevišķām teritorijām to varētu attiecināt, tomēr visbiežāk “balto” ēku izkliedētais izvietojums un vietējie apstākļi nozīmēja to, ka kopumā nekādu apjomradītu ietaupījumu nav. Lai gan dažas no papildu ēkām atradās tajos pašos apvidos, kur bija arī sākotnējā piedāvājuma ēkas, saistībā ar lielāko paplašinājuma daļu uzņēmumam Síminn nācās pārveidot lielas projekta daļas, proti, pārvietot raidītājus un antenas. Tādējādi saskaņā ar uzņēmuma Síminn norādīto uzņēmums neguva reālas finansiālas priekšrocības, pateicoties kurām tas nonāktu labvēlīgākā stāvoklī nekā tā konkurenti (56).

                  (82)

                  Turklāt, kā norāda Síminn, fakts, ka projekta faktiskās izmaksas ir zemākas par aplēstajām izmaksām, kā arī kompensācija ir gan pārredzama, gan ir pamatota ar izmaksām, liecina, ka Islandes iestādes izmantoja mehānismu kompensācijas pārmaksas novēršanai.

                  (83)

                  Ņemot vērā gan iepriekš minētos argumentus, gan argumentus, ko sniedza Islandes iestādes, Síminn uzskata, ka pasākumā nav iesaistīts valsts atbalsts.

            5.2.   Iespējamā valsts atbalsta saderība

                  (84)

                  Ja Uzraudzības iestāde uzskatītu, ka projekts ir klasificējams kā valsts atbalsts, Síminn uzskata, ka pasākumi būtu jākvalificē kā atbalsts, kas ir saderīgs ar EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunktu.

                  (85)

                     Síminn uzskata, ka projekts bija izstrādāts tā, lai ierobežotu konkurences kropļošanu, inter alia nodrošinot vairumtirdzniecības piekļuvi jebkurai trešai personai. Minētā vairumtirdzniecības piekļuve ļauj trešās puses pakalpojumu sniedzējiem aktīvi konkurēt tirgū, tādējādi sekmējot izvēli un konkurenci attiecīgajās pasākuma īstenošanas teritorijās, vienlaikus neļaujot veidot reģionālus pakalpojumu monopolus. Platjoslas tīkls tika veidots tā, lai tas būtu neitrāls, atvērts un pieejams visiem ieinteresētajiem operatoriem vairumtirdzniecības piekļuvei ar vienlīdzīgiem nosacījumiem.

                  (86)

                  Kā norāda Síminn, Līgumā uzņēmumam ir noteikts skaidrs pienākums, ka tā konkurentiem ir jāgūst piekļuve infrastruktūrai, un tādējādi vairumtirdzniecības piekļuve ir jānodrošina jau no projekta sākuma (57). Síminn arī atzīst, ka ADSL vairumtirdzniecības piekļuvei tika nolemts izmantot ADSL piekļuves modeli, kas ir “bitu plūsmas piekļuve fiksētos tīklos”, un arī atsauci uz 3G piekļuves modeli, jo tajā laikā nebija zināms neviens 3G paraugmodelis. Síminn uzskata, ka PTA pamatnostādnes attiecībā uz ADSL piekļuvi ir ievērotas. Lai pilnīgāk izskaidrotu ar vairumtirdzniecības piekļuvi saistītos tehniskos jautājumus, Síminn iesniedza iepriekš minēto AM ziņojumu (58). Saskaņā ar AM ziņojumu ir būtiskas atšķirības starp vairumtirdzniecības piekļuvi DSL tīklam un 3G datu tīklam. Turklāt saskaņā ar AM ziņojumu esošā bezvadu vairumtirdzniecības starpsavienojumu izvēle Islandē atbilst īpašā Islandes platjoslas pārklājuma projekta pasākuma mērķiem. AM ziņojumā ir dota arī atsauce uz faktu, ka tāds pats tehniskais risinājums tika izmantots 3G vairumtirdzniecības piekļuvei līdzīgā un laiksakritīgā Īrijas platjoslas projektā, ko apstiprināja Eiropas Komisija (59).

                  (87)

                  Uzņēmums Síminn uzskata, ka sūdzības iesniedzējs nepatiesi apgalvo, ka ir atkārtoti nesekmīgi pieprasījis vairumtirdzniecības piekļuvi tīklam un ka šis apstāklis ir nodrošinājis uzņēmumam Síminn ievērojamas pirmā iniciatora tiesības. Síminn uzsver, ka Vodafone pieprasīja tikai viesabonēšanas piekļuvi uzņēmuma Síminn 3G raidītājiem, lai nodrošinātu 3G mobilos sakarus, kam nav saistības ar konkrēto projektu. Kā norāda Síminn, uzņēmums Síminn piedāvāja uzņēmumam Vodafone 3G viesabonēšanas piekļuvi saskaņā ar tirgus nosacījumiem, taču Vodafone nevēlējās slēgt līgumu. Taču, kā norāda Síminn, Vodafone nepieprasīja vairumtirdzniecības vai tālākpārdošanas piekļuvi ātrgaitas interneta pakalpojumiem, izmantojot UMTS, ADSL un satelītu, attiecībā uz projektā iekļautajām teritorijām.

                  (88)

                     Síminn uzskata, ka konkrētais projekts nemaz neietekmēja (vai ļoti minimāli ietekmēja) konkurenci un tirdzniecību. Síminn uzskata, ka nekas šajā gadījumā neliecina, ka uzņēmums ir ieguvis nepamatotas ekonomiskas priekšrocības vai ka Līgums ir kaitīgi ietekmējis tirgus struktūru.

                  (89)

                     Síminn piebilst, ka projekts attiecas vienīgi uz tiem uzņēmumiem/personām, kas atrodas/dzīvo attiecīgajās teritorijās. Ēkas atrodas savrupi plašā valsts teritorijā, un tās nav uzskatāmas par īpašu tirgu. Drīzāk tās veido daļu no visa Islandes platjoslas tirgus. Islandē ir vairāk nekā 109 000 ātrgaitas interneta savienojumu. Projekts attiecas uz platjoslas pakalpojumu izvēršanu Islandes lauku apvidos kopā attiecībā uz 1 788 ēkām. No šīm 1 788 ēkām 1 050 ēkām ir platjoslas pakalpojumu abonements, turklāt 559 ēkas šo pakalpojumu saņem, izmantojot UMTS. Tādējādi projekts ietekmē tikai 0,96 % no attiecīgā tirgus un 559 ēkas, kas izmanto UMTS savienojumu, ir tikai 0,51 % no tirgus.

                  (90)

                  Turklāt Síminn atgādina, ka gan projekta īstenošanas laikā, gan tagad uzņēmums joprojām ir pakļauts stingrai IKI un PTA uzraudzībai. Uzņēmums Síminn, tā mātesuzņēmums Skipti, kā arī uzņēmums Míla, kas arī ir Skipti meitasuzņēmums, 2013. gada 8. martā pēc IKI Lēmuma Nr. 6/2013 (kas tika publicēts 2013. gada 26. martā) pieņemšanas panāca vienošanos ar IKI, kas nodrošina, ka Síminn un Míla konkurentiem ir vienlīdzīga piekļuve Skipti meitasuzņēmumu fiksētajiem telekomunikāciju pamattīkliem. Tāpēc jebkādas norādes par konkurences kropļošanu, ko rada Síminn, liktu iepriekš minētajām iestādēm veikt oficiālu izmeklēšanu.

                  (91)

                  Ņemot vērā iepriekš minēto, Síminn secina, ka pasākuma kopējā ietekme ir uzskatāma par pozitīvu. Pasākums nepārprotami atbilst EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunkta mērķiem, jo veicina noteiktu tautsaimniecības pasākumu attīstību (mazumtirdzniecības un vairumtirdzniecības platjoslas pakalpojumus) attālos un lauku apvidos Islandē. Síminn uzskata, ka projekts bija izstrādāts tā, lai līdz minimumam samazinātu jebkādu varbūtēju iesaistītu valsts atbalstu un konkurences kropļošanu. Tādēļ gadījumā, ja Uzraudzības iestāde atzītu, ka pasākums ietver valsts atbalstu, Síminn pauž pārliecību, ka iespējamais atbalsts ir saderīgs ar EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunktu.

            6.   SŪDZĪBAS IESNIEDZĒJA (VODAFONE) PIEZĪMES

                  (92)

                  Uzņēmums Vodafone nosūtīja Uzraudzības iestādei piezīmes un papildu dokumentus 2013. gada 23. decembra vēstulē (60). Saskaņā ar sūdzības iesniedzēja sniegto informāciju fonds piešķīra uzņēmumam Síminn nelikumīgu valsts atbalstu, izmantojot starp abām pusēm noslēgto Līgumu. Sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka iepirkuma konkursa procedūra bija nepilnīga, jo starp Síminn un fondu noslēgtā Līguma galīgo variantu ietekmēja būtiskas izmaiņas, kas tika veiktas Síminn labā un bija šim uzņēmumam ļoti labvēlīgas.

                  (93)

                  Sūdzības iesniedzējs uzskata, ka šajā lietā nevar izslēgt valsts atbalstu, atsaucoties uz faktu, ka Síminn piedāvājums bija ar ievērojami zemāku cenu nekā pārējo pretendentu iesniegtie piedāvājumi. Pirmkārt, ir skaidrs, ka citiem pretendentiem nebija iespēju iesniegt jaunus piedāvājumus pēc projekta pārskatīšanas. Otrkārt, ir skaidrs, ka veikto izmaiņu rezultātā būtiski pieaugušo maksājumu dēļ nevar izslēgt varbūtību, ka konkurējošie uzņēmumi būtu iesnieguši mainītajam projektam piedāvājumus ar zemāku cenu.

                  (94)

                  Sūdzības iesniedzējs pauž viedokli, ka ar galīgo Līgumu noteiktā piekļuve bija ierobežota līdz tālākpārdošanas piekļuvei atšķirībā no sākotnēji iepirkuma procedūras dokumentā noteiktās vairumtirdzniecības piekļuves (61). Sūdzības iesniedzējs norāda, ka vairākkārt ir nesekmīgi pieprasījis vairumtirdzniecības piekļuvi tīklam (62). Turklāt sūdzības iesniedzējs piebilst, ka no fonda saņemtās atbildes attiecībā uz piekļuves prasību bija neatbilstošas. Sūdzības iesniedzējs uzskata, ka tas nepieņemami kropļoja konkurenci un piešķīra uzņēmumam Síminn ievērojamas pirmā iniciatora priekšrocības attiecīgajā tirgū.

                  (95)

                  Sūdzības iesniedzējs uzskata, ka uzņēmumam Síminn nebija nekādu šķēršļu, lai piedāvātu viesabonēšanas piekļuvi UMTS tīklam. Ir iespējamas trīs galvenās izvēles, kā var piedāvāt vairumtirdzniecības piekļuvi, pamatojoties uz GSM un vēlāk UMTS/3G tīkla standartiem, proti, mazumtirdzniecības piekļuve, vairumtirdzniecības viesabonēšanas piekļuve un virtuālā tīkla piekļuve.

                  (96)

                  Sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka Síminn neizskaidroja, kā pakalpojums tiktu apdraudēts, ja uzņēmums nodrošinātu viesabonēšanas piekļuvi saviem UMTS/3G tīkliem. Sūdzības iesniedzējs norāda, ka Síminn neražo savas galaiekārtas, proti, tās ir izgatavojuši vairāki ražotāji visā pasaulē, un tās var izmantot un pirkt visi tirgus dalībnieki. Pakalpojuma kvalitāte nav atkarīga no tā, vai tas ietver Síminn vai Vodafone, vai jebkura cita telekomunikāciju uzņēmuma SIM karti. Sūdzības iesniedzējs uzskata, ka kvalitāte ir līdzvērtīga.

                  (97)

                     Vodafone norāda, ka ir iesniedzis uzņēmumam Síminn vairākus pieprasījumus, lai piekļūtu UMTS tīklam, ko finansē Telekomunikāciju fonds. Tikai 2010. gada septembrī, kad bija notikušas vairākas tikšanās un nosūtītas oficiālas vēstules, uzņēmums Síminn piedāvāja Vodafone viesabonēšanas piekļuvi UMTS tīklam. Taču piekļuve tika piedāvāta ar tādiem nosacījumiem, ka uzņēmumam Vodafone izdevīgāk būtu būvēt pašam savu tīklu programmas aptvertajā teritorijā. Piedāvājumā uzņēmumam Vodafone tika piedāvāts maksāt gada maksu ISK 1 500 000 par katru raidītāju, kuram tas lūdza piekļuvi.

                  (98)

                  Turklāt, kā norāda sūdzības iesniedzējs, nav skaidrs, vai papildu atrašanās vietas radītu būtisku darbaspēka izmaksu pieaugumu. Tādējādi paaugstināta maksājuma pamatojums nevar balstīties tikai uz atrašanās vietu skaita palielinājumu. Šai ziņā nedrīkst aizmirst, ka izmaiņas Līgumā noteica ilgāku tīkla izvēršanas periodu, proti, tas tika pagarināts no 12 mēnešiem līdz 18 mēnešiem. Tīkla izvēršanas perioda izmaiņas pašas par sevi ietvertu iespēju racionāli izmantot projekta personālu, kas savukārt, kā norāda sūdzības iesniedzējs, samazina darbaspēka izmaksas. Turklāt sūdzības iesniedzējs uzskata, ka soda nosacījumu izmaiņas liecina par to, ka tika samazināti uzņēmumam parasti sedzamie maksājumi.

                  (99)

                  Sūdzības iesniedzējs arī norāda, ka iepirkuma procedūras dokumentu 12. punktā ir nosacījums par bankas garantijas nodrošināšanu atbildības prasībām neatkarīgi no pārkāpuma pierādījuma. Tomēr Līguma 13. punktā nav noteikta šāda garantija, vienīgi iekļauta atsauce uz Síminn atbildību saskaņā ar deliktu tiesību vispārīgajiem noteikumiem. Šīs izmaiņas arī varētu liecināt, ka tiek samazināti maksājumi, kas uzņēmumam parasti būtu jāveic. Tādējādi ir jāizvērtē iepriekš minētās bankas garantijas radītie ieguvumi, proti, šādas garantijas nodrošinājuma izmaksas 2008. gada rudenī.

                  (100)

                  Sūdzības iesniedzējs uzsver, ka Līguma rezultātā tirgū ir radies būtisks, pastāvīgs un ilgstošs konkurences izkropļojums. Sūdzības iesniedzējs uzskata, ka pasākums ietekmē konkurenci ne tikai Islandes lauku apgabalos, bet tam ir ietekme uz visu tirgu, jo viens no kritērijiem, ko klienti izmanto, izvēloties telekomunikāciju uzņēmumu, ir tas, cik plašs ir tīkla un pakalpojumu pārklājums. Šajā sakarā būtu jāatgādina, ka Síminn reklamēja uzņēmumu kā tādu, kuram ir visplašākais Islandē pieejamais tīkla savienojumu pārklājums.

                  (101)

                  Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, sūdzības iesniedzējs uzskata, ka visi nosacījumi attiecībā uz valsts atbalsta iesaisti pasākumā saskaņā ar EEZ līguma 61. pantu ir izpildīti. Turklāt sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka iespējamais valsts atbalsts neatbilst nekādiem saistītiem izņēmumiem un tādēļ ir uzskatāms par nesaderīgu ar EEZ līgumu.

            7.   IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMES
      7.1.   Hringiðan ehf.

                  (102)

                  Uzņēmums Hringiðan savas piezīmes par lēmumu sākt procedūru iesniedza 2013. gada 18. jūlija vēstulē (63). Savās piezīmēs Hringiðan uzsver, ka starp Síminn un fondu noslēgtā līguma nosacījumi pēc veiktajām izmaiņām atšķiras no nosacījumiem, kas tika formulēti VTC 2008. gada februārī publicētajos iepirkuma procedūras dokumentos. Piemēram, Hringiðan norāda, ka iepirkuma procedūras dokumentos bija noteikts, ka ir jānodrošina piekļuves ātrums 2 Mb/s vai lielāks, bet Līgumā nebija definēts, kas ir ātrdarbīga interneta piekļuve. Hringiðan min arī citas izmaiņas Līgumā, piemēram, ilgāks īstenošanas periods, izvēršanas teritorijas paplašināšana, maksājuma palielinājums un maksājumu valūtas indeksācija tā vietā, lai izmantotu patēriņa cenu indeksu.

                  (103)

                  Turklāt Hringiðan apgalvo, ka Síminn nebija jāiesniedz bankas garantija saistībā ar atbildības prasībām, lai gan iepirkuma procedūras dokumentu 12. punktā šāds pienākums bija skaidri noteikts (64). Kā norāda Hringiðan, pēc ekonomiskās lejupslīdes Islandē neviena banka nespēja privātiem uzņēmumiem sniegt pietiekamas bankas garantijas, kas atbilstu VTC noteiktajiem iepirkuma konkursa kritērijiem. Tādēļ Hringiðan uzskata, ka ir maz ticams, ka Síminn spēja iesniegt saistošu bankas garantiju iepirkuma procedūras laikā un ka tā iesniegtā garantija rezultātā bija to izsniegušajai bankai saistoša.

                  (104)

                     Hringiðan uzskata, ka visas iepriekš minētās izmaiņas ir uzņēmumam Síminn labvēlīgas un tātad Līgums veido valsts atbalstu, kas nav saderīgs ar EEZ līguma darbību.

            7.2.   Nova ehf.

                  (105)

                  Uzņēmums Nova iesniedza piezīmes Uzraudzības iestādei 2013. gada 18. decembra vēstulē (65). Nova norāda, ka konkrētais pasākums neiztur samērīguma pārbaudi tādā ziņā, ka nav formulēts skaidrs un reāls pienākums nodrošināt vairumtirdzniecības piekļuvi, kas nepārprotami definētu cenu veidošanas principus. Nova uzskata, ka šis trūkums rada uzņēmumam Síminn nesamērīgu priekšrocību, kas kropļo konkurenci.

                  (106)

                     Nova uzsver, ka trešām personām piešķirtas reālas vairumtirdzniecības piekļuves nodrošināšana subsidētai platjoslas infrastruktūrai ir nepieciešams elements ikvienā valsts atbalsta pasākumā, kura ietvaros tiek finansēta jaunas platjoslas infrastruktūras būvniecība. Lai izvairītos no konkurences kropļošanas telekomunikāciju tirgos gadījumos, kad ir iesaistīts valsts atbalsts, trešās puses operatoriem būtu jāpiešķir reāla vairumtirdzniecības piekļuve tehnoloģiski neitrālā un to piekļuves vajadzībām pamatoti pielāgotā veidā.

                  (107)

                     Nova norāda, ka Līguma nosacījumi salīdzinājumā ar iepirkuma procedūras dokumentos minētajiem tika mainīti un ka Síminn pienākums bija nodrošināt tikai ierobežotu vairumtirdzniecības piekļuvi ADSL tīklam, bet UMTS/3G tīklam atļautā piekļuve bija ierobežota tikai līdz tālākpārdošanas piekļuvei. Nova norāda arī, ka ne Islandes iestādes, ne Síminn nesniedza skaidrojumu par to, kādēļ ir tehniski nepieciešams, ka uzņēmumam Síminn ir pilnīga piekļuve UMTS tīklam un ka tas veic minētā tīkla pārvaldību, lai nodrošinātu noteiktu kvalitāti un pakalpojumu līmeni, tādējādi piedāvājot tikai tālākpārdošanas piekļuvi.

                  (108)

                     Nova uzskata, ka tas, ka nebija skaidri noteikta pienākuma nodrošināt efektīvu vairumtirdzniecības piekļuvi, dod uzņēmumam Síminn konkurences priekšrocības attiecībā uz to 3G tīkla daļu, kas bija būvēta saskaņā ar Līgumu. Tas dod uzņēmumam Síminn konkurences priekšrocības arī mazumtirdzniecības tirgū kopumā, pateicoties tam, ka palielinājās Síminn mobilo sakaru tīklu kopējais pārklājums. Tādējādi uzņēmums Síminn var veidot galalietotāju klientu bāzi un palielināt tirgus daļas bez reālas trešās puses operatoru konkurences. Turklāt, pat ja Nova iegūtu tālākpārdošanas piekļuvi UMTS/3G tīklam, Nova nevarētu diferencēt savus mazumtirdzniecības pakalpojumus cenas vai pakalpojumu raksturojuma ziņā no Síminn nodrošinātajiem pakalpojumiem.

                  (109)

                  Uzņēmums Nova norāda, ka tas atkārtoti nesekmīgi ir prasījis vairumtirdzniecības piekļuvi Síminn 3G tīklam. Uzņēmums Nova uzskata, ka Síminn nekad nav paudis vēlmi nodrošināt uzņēmumam Nova pieņemamu piekļuvi tīklam.

                  (110)

                  Turklāt Nova arī piebilst, ka nekas tā sarunās ar Síminn neliecināja, ka nodrošināt vairumtirdzniecības piekļuvi tīklam būtu tehniski sarežģīti vai neiespējami. Nova uzskata to par iespējamu norādi, ka iepriekš minētajai tehniskajai nepieciešamībai, proti, ka uzņēmumam Síminn ir pilnīga piekļuve UMTS tīklam un tas īsteno tā pārvaldību, lai nodrošinātu noteiktu kvalitāti un pakalpojumu līmeni, nav racionāla pamatojuma.

                  (111)

                  Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, Nova uzskata, uzņēmumam Síminn tika nodrošinātas negodīgas priekšrocības, kas kropļo konkurenci un ir pretrunā EEZ līguma 61. panta 1. punktam.

            8.   ISLANDES IESTĀŽU ATBILDES UZ SŪDZĪBAS IESNIEDZĒJA UN IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMĒM
      8.1.   Atbildes uz sūdzības iesniedzēja (Vodafone) piezīmēm

                  (112)

                  Islandes iestādes iesniedza savas piezīmes un apsvērumus par sūdzības iesniedzēja un ieinteresēto personu piezīmēm 2014. gada 28. februāra vēstulē (66). Islandes iestādes uzskata, ka ir ļoti maz ticams, ka tīkla izvēršanas apjoma pieaugums varētu rosināt uzņēmumu Vodafone vai citu šajā iepirkumā konkurējošu uzņēmumu iesniegt piedāvājumu ar zemāku cenu. Kā redzams 18. apsvērumā iepriekš, Vodafone iesniedza divus piedāvājumus par sākotnēji iepirkuma procedūras dokumentos ietverto 1 118 ēku iekļaušanu tīklā. Vodafone pirmā piedāvājuma summa bija aptuveni 2,2 miljardi Islandes kronu, bet otrā – aptuveni 1,8 miljardi Islandes kronu. Savukārt uzņēmuma Síminn sākotnējā piedāvājuma summa bija 379 miljoni Islandes kronu, bet rezultātā iegūtā koriģētā cena bija aptuveni 606 miljoni Islandes kronu par galīgo ēku skaitu (1 788), proti, ietverot 670 papildu ēkas. Islandes iestādes norāda, ka ir tikai loģiski pieņemt, ka Vodafone koriģētais piedāvājums būtu bijis par būtiski augstāku cenu nekā sākotnējais piedāvājums, ņemot vērā apjoma pieaugumu un iekārtu izmaksas.

                  (113)

                  Islandes iestādes norāda, ka sūdzības iesniedzēja iebildums, ka papildu atrašanās vietas nebūt noteikti neietver izrietošu izmaksu pieaugumu, ir nepamatots. Síminn apstiprināja Islandes iestādēm, ka papildu atrašanās vietas palielināja projekta izmaksas. Izmaksu pieaugumu pamato fakts, ka papildu atrašanās vietas ģeogrāfiski atradās citos apvidos nekā sākotnējās atrašanās vietas, turklāt bija izvietotas plašās Islandes teritorijās.

                  (114)

                  Islandes iestādes atkārtoti uzsver, ka konkrētā projekta nolūks nebija nodrošināt mobilo datu vai mobilo balss sakaru pakalpojumus, piemēram, “3G viesabonēšanas” pakalpojumus, kas nekad nebija plānoti kā projekta daļa. No iepriekš minētā izriet, ka iepirkuma procedūras dokumentos netika prasīts nodrošināt nekāda veida viesabonēšanas piekļuvi kā daļu no nodrošinātā risinājuma. Ar uzņēmumu Síminn noslēgtā Līguma nosacījumi šajā aspektā neparedzēja nekādas izmaiņas. Tādējādi ar viesabonēšanas pakalpojuma piedāvājumu saistītās tehniskās problēmas neattiecas uz šo konkrēto projektu, jo šajā projektā nekad nav bijusi noteikta prasība nodrošināt mobilās viesabonēšanas piekļuvi. Islandes iestādes uzsver, ka “skaidri noteikts vairumtirdzniecības piekļuves kritērijs no iepirkuma procedūras” netika svītrots un ir atspoguļots ar uzņēmumu Síminn noslēgtajā Līgumā. Taču vairumtirdzniecības piekļuves īstenošanā tiek izmantotas dažādas metodes atkarībā no projektā izmantotās tehnoloģijas, t. i., ADSL vai UMTS/3G. Tādēļ Islandes iestādes uzskata, ka ar vairumtirdzniecības piekļuvi saistītā problēma, šķiet, izriet no pamata pārpratuma, ka viesabonēšanas piekļuves nodrošināšanai bija jābūt projekta daļai.

                  (115)

                  Attiecībā uz vidējās vienības cenas metodi Islandes iestādes norāda, ka tā pamatojas uz iepirkuma procedūras dokumentu 2.3.4. nodaļas “Jauni savienojumi un savienojuma izveides saistības” nosacījumiem. Nodaļā īpaši noteikta vidējās cenas metodes izmantošana, novērtējot projektam pievienoto jauno vietu izmaksas. Islandes iestādes norāda, ka šāda pieeja atbilst arī Islandes līgumtiesību vispāratzītai praksei.

                  (116)

                  Visbeidzot, Islandes iestādes norāda, ka fonds saņēma pilnīgi spēkā esošu New Kaupþing bank (tagad Arion bank hf.) 2009. gada 17. februārī izsniegtu bankas garantiju, kas ir iekļauta galīgajā līgumā kā pielikums.

            8.2.   Atbildes uz Hringiðan ehf. iesniegtajām piezīmēm

                  (117)

                  Islandes iestādes noraida Hringiðan paustos argumentus attiecībā uz valsts atbalsta esamību un iespējamo valsts atbalstu kā nesaderīgu ar EEZ līguma darbību. Turklāt Islandes iestādes Hringiðan iesniegtajās piezīmēs ir konstatējušas vairākas faktu kļūdas un uzskata par nepieciešamu atbildēt uz tām.

                  (118)

                  Attiecībā uz bankas garantiju Islandes iestādes uzskata, ka Islandes iestādēm iesniegtais Glitnir bank bankas paziņojums uzņēmuma Hringiðan vārdā bija nepietiekams, jo tajā bija tikai norādīts, ka Glitnir bank bija “gatava apsvērt bankas garantijas izsniegšanu,” bet konkursā uzvarējušais pretendents uzņēmums Síminn spēja iegūt spēkā esošu bankas New Kaupþing bank garantiju. Uzņēmuma Síminn saņemtajā bankas New Kaupþing Bank garantijā bija izteikta apņemšanās “sniegt bankas garantiju projektam”. Islandes iestādes arī piebilst, ka uzņēmuma Hringiðan dokuments tika iesniegts ilgi pēc pagarinātā termiņa beigām.

                  (119)

                  Islandes iestādes uzsver, ka Hringiðan iesniegtā iepirkuma konkursa piedāvājuma cena sākotnējam projekta apjomam ar 1 119 ēkām bija ievērojami augstāku nekā izraudzītā uzvarējušā konkursa piedāvājuma cena, proti, ISK 1 297 257 098 pretstatā uzņēmuma Síminn piedāvājumam par summu ISK 379 000 000. Turklāt Islandes iestādes piebilst, ka summa, par kuru Islandes iestādes un uzņēmums Síminn galu galā vienojās pēc projekta apjoma palielināšanas, joprojām ir zemāka par uzņēmuma Hringiðan konkursā iesniegtā piedāvājuma summu.

            8.3.   Atbildes uz Nova ehf. iesniegtajām piezīmēm

                  (120)

                  Islandes iestādes norāda, ka Līgumā skaidri ir noteikta minimālā vairumtirdzniecības procentuālā atlaide, kas uzņēmumam Síminn ir jāpiedāvā citiem pakalpojumu sniedzējiem. Tomēr Síminn brīvi var pārrunāt augstākas atlaides likmes. Islandes iestādes vēlreiz uzsver, ka viesabonēšanas piekļuve UMTS/3G tīkla daļai nav iekļauta projektā un līdz ar to vairumtirdzniecības piekļuve projektam neietver viesabonēšanas piekļuvi. Tādējādi uzņēmumu Síminn un Nova iepriekšējo pārrunu rezultāti par viesabonēšanas piekļuvi ir ārpus projekta darbības jomas.

                  (121)

                  Turklāt Islandes iestādes noteikti nepiekrīt uzņēmuma Nova apgalvojumam, ka fonda 2009. gada 23. jūlija atbilde bija neatbilstoša un vienkārši pauda nevēlēšanos risināt attiecīgos jautājumus. Islandes iestādes norāda, ka fonda atbilde ir diezgan skaidra un attiecas uz 3G mobilo sakaru viesabonēšanu, kas šķiet galvenā sūdzības pamatproblēma, un turpmākām tirgus operatoru atbildēm. Atbildē teikts: “Šis līgums neietver 3G mobilos balss sakarus vai mobilos platjoslas pakalpojumus attiecībā uz norādītajām ēkām vai to apkārtējo teritoriju. Līgumā iekļautais pakalpojums būtībā tiek piegādāts no maršrutētāja porta ēku vai darbavietu sienās. Citi pakalpojumi, kurus 3G raidītāju pārdevēji piedāvā vai, iespējams, piedāvās, ir ārpus šā līguma darbības jomas.”

            II.   NOVĒRTĒJUMS

      1.   VALSTS ATBALSTA ESAMĪBA

                  (122)

                  EEZ līguma 61. panta 1. punktā ir teikts:
                  “Ja vien šis līgums neparedz ko citu, ar līgumu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir EK dalībvalsts vai EBTA valsts vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem, un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp līgumslēdzējām pusēm.”

                  (123)

                  Tas nozīmē, ka pasākums veido valsts atbalstu EK līguma 61. panta 1. punkta izpratnē, ja kumulatīvi ir izpildīti turpmāk norādītie nosacījumi, proti, ja: i) pasākumu ir piešķīrusi valsts vai tas darīts, izmantojot valsts līdzekļus; ii) pasākums rada selektīvas ekonomiskas priekšrocības atbalsta saņēmējam; iii) pasākums rada ietekmi uz tirdzniecību starp līgumslēdzējām pusēm un kropļo konkurenci.

                  (124)

                  Turpmākajās nodaļās iepriekš minētā projekta valsts finansējuma daļa tiks novērtēta attiecībā uz šiem kritērijiem.

            1.1.   Valsts līdzekļu esamība

                  (125)

                  Saskaņā ar EEZ līguma 61. panta 1. punktu, lai pasākumu uzskatītu par valsts atbalstu, tas ir jānodrošina valstij vai no valsts līdzekļiem.

                  (126)

                  Valsts jēdziens 61. panta 1. punkta nozīmē attiecas uz visām valsts pārvaldes struktūrām no centrālās valdības līdz pilsētas līmenim vai līdz zemākajam administratīvajam līmenim, kā arī uz valsts uzņēmumiem un iestādēm (67).

                  (127)

                  Fonds, kā aprakstīts iepriekš, ir dibināts saskaņā ar tiesību aktiem un pieder Islandes valstij, kas piešķir fondam līdzekļus no ikgadējā valsts budžeta. Tādējādi EEZ līguma 61. panta 1. punktā noteiktais pirmais kritērijs ir izpildīts.

            1.2.   Uzņēmums

                  (128)

                  Lai pasākums būtu valsts atbalsts EEZ līguma 61. panta 1. punkta izpratnē, tam ir jānodrošina uzņēmumam priekšrocība. Uzņēmumi ir saimnieciskā darbībā iesaistījušās juridiskas personas neatkarīgi no to juridiskā statusa un finansējuma veida (68). Saimnieciskā darbība ir tāda darbība, ko veido preču vai pakalpojumu piedāvājums tirgū (69).

                  (129)

                     Síminn ir Islandes lielākais telekomunikāciju operators, kas piedāvā Islandes tirgū tādus pakalpojumus kā mobilā un fiksētā tālruņa sakari, kā arī interneta un TV pakalpojumi. Tādējādi ir skaidrs, ka jebkurš atbalsts, kas saistīts ar Līgumu, kas noslēgts starp uzņēmumu Síminn un fondu, ir attiecināms uz uzņēmumu.

            1.3.   Atbalsts konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai

                  (130)

                  Pirmkārt, atbalsta pasākumam ir jāsniedz tā saņēmējam uzņēmumam ekonomiskas priekšrocības, kādas tas neiegūtu parastos tirgus apstākļos (70). Valsts atbalstu var īstenot dažādās formās, un tas ir jāvērtē attiecībā uz tā ietekmi (71). Visbiežāk sastopamā šādu priekšrocību forma ir subsīdija, proti, maksājumi naudā vai natūrā, radot atbalstu uzņēmumam, kas nav pircēja vai patērētāja maksājums par uzņēmuma piedāvātajām precēm vai pakalpojumiem (72).

                  (131)

                  Šajā gadījumā valsts iestādes, finansējot projektu, ir radījušas tādas ekonomiskas priekšrocības izraudzītajam tīkla piegādātājam, kas parasti tam būtu jāsedz no sava budžeta, turklāt ļaujot izraudzītajam operatoram nodrošināt platjoslas tīklu uz nosacījumiem, kas citādi tirgū nebūtu pieejami. Nevar arī izslēgt, ka uzņēmumam Síminn sniegtais finansiālais atbalsts ļāva tam kā uzvarējušajam pretendentam vadīt savu ar tīkla nodrošināšanu saistīto uzņēmējdarbību saskaņā ar nosacījumiem, kuru pasākuma neesamības gadījumā nebūtu (73).

                  (132)

                  Lai gan konkursa procedūras nolūks ir samazināt nepieciešamā finansiālā atbalsta summu un novērst pārmērīgu peļņu, atbalsts palīdzēs operatoram piedāvāt pilnīgus pakalpojumus prima facie par zemākām cenām nekā gadījumā, ja uzņēmumam pašam būtu jāsedz visas izmaksas, un tādējādi piesaistīt vairāk klientu nekā parastos tirgos apstākļos. Izmantojot valsts līdzekļus (piem., iekārtām, sadarbībai ar klientiem), izraudzītais operators arī iegūs īpašumtiesības uz tīklu, kā arī citus materiālus un nemateriālus ieguvumus – arī pēc projekta īstenošanas. Ņemot vērā iepriekš minēto, ir skaidrs, ka izraudzītajam operatoram bija piešķirtas ekonomiskas priekšrocības (74).

                  (133)

                  Turklāt Uzraudzības iestāde norāda, ka pasākuma mērķis ir uzlabot esošo platjoslas pakalpojumu piedāvājumu lietotājiem attiecīgajās teritorijās – privātpersonām, kā arī uzņēmējdarbībā iesaistītajām personām. Tā kā uz lietotājiem privātpersonām nav attiecināmi valsts atbalsta noteikumi, galu galā uzņēmēji mērķa teritorijās būs ieguvēji no uzlabotajiem platjoslas pakalpojumiem un pakalpojuma pārklājuma salīdzinājumā ar iespējām, kuras tie varētu iegūt, pamatojoties tikai uz komerciālu piedāvājumu.

                  (134)

                  Otrkārt, atbalsta pasākumam ir jābūt selektīvam tādā ziņā, ka tas ir labvēlīgs “noteiktam uzņēmumam vai noteiktu preču ražošanai”. Valsts finansējums platjoslas tīkla ieviešanai Islandes lauku apgabalos tika piešķirts uzņēmumam Síminn kā uzvarējušajam pretendentam. Tā kā Síminn ir vienīgais valsts līdzekļu saņēmējs, Uzraudzības iestāde secina, ka pasākums ir selektīvs.

            1.4.   Konkurences kropļojumi un ietekme uz tirdzniecību starp līgumslēdzējām pusēm

                  (135)

                  Lai pasākumu varētu uzskatīt par valsts atbalstu EEZ līguma 61. panta 1. punkta nozīmē, tam ir jābūt tādam, kas kropļo konkurenci un ietekmē tirdzniecību starp EEZ līguma līgumslēdzējām pusēm.

                  (136)

                  Saskaņā ar judikatūru nav jānosaka, ka atbalstam ir reāla ietekme uz tirdzniecību starp EEZ līguma līgumslēdzējām pusēm un ka konkurence tiek faktiski kropļota, bet ir tikai jāpārbauda, vai atbalsts tiešām ietekmē šādu tirdzniecību un kropļo konkurenci (75). Turklāt nav nepieciešams, lai atbalsta saņēmēji paši būtu iesaistīti iekšējā EEZ tirdzniecībā. Pat ja valsts subsīdija tiek piešķirta uzņēmumam, kas sniedz vienīgi vietējus vai reģionālus pakalpojumus un nesniedz nekādus pakalpojumus ārpus tā izcelsmes valsts, tas tomēr var radīt ietekmi uz tirdzniecību, ja šāda iekšēja darbība var tikt uzlabota vai uzturēta, pateicoties atbalstam, kā rezultātā to uzņēmumu iespējas, kas ir citas līgumslēdzējas puses, tiek samazinātas (76).

                  (137)

                  Valsts iesaistīšana infrastruktūras izveidē, lai nodrošinātu elektronisko sakaru pakalpojumus, maina esošos tirgus apstākļus, pastiprinot izraudzītā tīkla piegādātāja stāvokli salīdzinājumā ar tā konkurentiem.

                  (138)

                  Pasākuma atbalsta saņēmējs aktīvi darbosies, lai īstenotu platjoslas tīkla infrastruktūru tirgū, kurā var ienākt gan tieši, gan izmantojot citu EEZ valstu dalībnieku finansiālo līdzdalību. Kopumā elektronisko komunikāciju pakalpojumu tirgi (tostarp vairumtirdzniecības un mazumtirdzniecības platjoslas tirgi) ir atvērti tirdzniecībai un konkurencei starp operatoriem un pakalpojumu sniedzējiem visā EEZ.

                  (139)

                  Tāpēc Uzraudzības iestāde uzskata, ka pasākums var kropļot konkurenci un ietekmēt EEZ tirgu.

            1.5.   Sabiedrisko pakalpojumu finansēšana un Altmark tests

                  (140)

                  Islandes iestādes un uzņēmums Síminn uzskata, ka šo ieguldījumu var raksturot kā sabiedriskā pakalpojuma finansējumu, ka “Altmark testa” četri kumulatīvie kritēriji ir izpildīti un ka šā iemesla dēļ pasākums neveido valsts atbalstu.

                  (141)

                  Tiesas spriedums lietā Altmark sniedza skaidrojumu attiecībā uz apstākļiem, kādos kompensācija par sabiedrisku pakalpojumu neveido valsts atbalstu, jo trūkst jebkādu priekšrocību (77). Tomēr, lai šāda kompensācija netiktu atzīta par valsts atbalstu konkrētajā gadījumā, ir jābūt izpildītiem četriem nosacījumiem, kurus parasti dēvē par Altmark kritērijiem (78).

                  (142)

                     Altmark testa četri kumulatīvie kritēriji ir šādi: i) uzņēmumam, kas saņem atbalstu no valsts finansēšanas mehānisma VTNP sniegšanai, ir oficiāli jāuztic VTNP sniegšana un izpilde, un šīm saistībām ir jābūt skaidri definētām; ii) kompensācijas aprēķināšanas parametriem ir jābūt iepriekš objektīvi un pārredzamā veidā noteiktiem, lai izvairītos no ekonomisku priekšrocību piešķiršanas saņēmējuzņēmumam salīdzinājumā ar konkurējošajiem uzņēmumiem; iii) kompensācija nedrīkst pārsniegt summu, kas nepieciešama, lai segtu visus izdevumus vai to daļu, kas radušies, izpildot VTNP, ņemot vērā atbilstošos rēķinus un saprātīgu peļņu saistībā ar šo saistību izpildi; un iv) ja saņēmējuzņēmums nav izraudzīts sabiedrisko iepirkumu procedūras rezultātā, kompensācijas apjoms nosakāms, pamatojoties uz to izdevumu analīzi, kādi, pildot šīs saistības, rastos tipiskam, labi pārvaldītam uzņēmumam, ņemot vērā atbilstošos rēķinus un paredzot saprātīgu peļņu par šo saistību izpildi.

                  (143)

                  EEZ EBTA valstīm kopumā ir plaša rīcības brīvība attiecībā uz to, lai noteiktu, ka pakalpojums ir VTNP, ievērojot attiecīgo judikatūru, kas nosaka vispārējos principus, kuri ir jāņem vērā (79). Atbilstoša platjoslas pārklājuma nodrošināšana visiem iedzīvotājiem teritorijās, kurās pakalpojumu nesniedz vai tuvākajā nākotnē nesniegs citi operatori, varētu būt raksturojama kā VTNP (80). Tādējādi principā kompensāciju par sabiedriska pakalpojuma nodrošināšanu var piešķirt uzņēmumam, kuram ir uzticēta platjoslas tīkla būvniecība un darbības nodrošināšana. Saskaņā ar Platjoslas pamatnostādņu 16. punktu šis var būt gadījums, kad var apliecināt, ka privātie ieguldītāji var nespēt tuvākajā nākotnē (nākamajos trijos gados) nodrošināt piemērotu platjoslas pārklājumu visiem iedzīvotājiem vai lietotājiem, tādējādi atstājot ievērojamu daļu iedzīvotāju bez šāda savienojuma. Tātad valsts finansēta tīkla izveidi “baltajās” zonās visiem potenciālajiem lietotājiem – uzņēmējiem vai privātpersonām – var finansēt ar kompensāciju par sabiedriska pakalpojuma sniegšanu. Tomēr ir jābūt izpildītiem vairākiem nosacījumiem, īpaši tiem, kas noteikti Platjoslas pamatnostādņu 17.–23. punktā.

                  (144)

                  Islandes iestādes ir aprakstījušas iemeslus, kādēļ platjoslas tīkla izvēršana lauku teritorijās, kuras neapkalpo privātie ieguldītāji, vispārējās tautsaimniecības interesēs būtu jāfinansē valstij. Pēc konsultēšanās ar ieinteresētajām personām, kartografēšanas un pārklājuma analīzes tika secināts, ka konkrētajām ēkām nākamajos trijos gados netiktu nodrošināta ātrdarbīga interneta infrastruktūra saskaņā ar tirgus nosacījumiem. Islandes iestādes uzsvēra, kāpēc tās uzskata, ka ir svarīgi novērst “digitālo plaisu” starp pilsētas un lauku apvidiem.

                  (145)

                  Platjoslas pakalpojumu sniegšanas ekonomiskie aspekti ir tādi, ka tirgus dalībnieki ne vienmēr uzskatīs, ka ir izdevīgi ieguldīt šajā nozarē visās teritorijās. Iedzīvotāju blīvuma radīto ietaupījumu dēļ platjoslas tīklu izvēršana parasti ir daudz rentablāka tur, kur potenciālais pieprasījums ir lielāks un koncentrētāks, t. i., blīvi apdzīvotās teritorijās. Ieguldījumu lielo pastāvīgo izmaksu dēļ vienības pašizmaksa strauji pieaug, samazinoties iedzīvotāju blīvumam. Līdz ar to platjoslas tīklu rentabilitāte parasti attiecas tikai uz daļu iedzīvotāju. Tālums, piemēram, lielāki attālumi no esošās telekomunikāciju infrastruktūras, arī varētu būtiski palielināt ieguldījumu izmaksas, kas nepieciešamas piemērotu platjoslas tīklu izvēršanai (81).

                  (146)

                  Parasti šie reģioni, kas netiek apkalpoti, ir tādas lauku teritorijas ar zemu iedzīvotāju blīvumu, kurās komerciālo pakalpojumu sniedzējiem nav ekonomisku stimulu veikt ieguldījumus elektronisko sakaru tīklos, lai nodrošinātu atbilstošus platjoslas pakalpojumus. Šāda attieksme var sekmēt “digitālu plaisu” rašanos starp teritorijām, kurās ir pieejami atbilstoši platjoslas pakalpojumi, un tām teritorijām, kurās šādu pakalpojumu nav. Tādēļ tas, ka EEZ valstis var izmantot valsts līdzekļus, lai sekmētu savienojamību teritorijās, kurās citādi ne pašlaik, ne tuvākajā nākotnē ātrdarbīgs internets netiktu ieviests, ir paziņotās vispārējās tautsaimniecības interesēs (82).

                  (147)

                  Islandes iestādes ir apliecinājušas valsts intervences nepieciešamību. Kā aprakstīts I daļas 2.1.2. nodaļā iepriekš, iestādes ir apstiprinājušas, ka attiecīgajās teritorijās patiešām nebija pietiekami nodrošināts ātrdarbīgs platjoslas pārklājums. Turklāt kartografēšana un pārklājuma analīze atklāja, ka nav paredzēti nekādi ieguldījumu plāni attiecīgo ēku pievienošanai tuvākajā nākotnē, ņemot vērā to zemo komerciālo pievilcīgumu privāto ieguldītāju skatījumā, proti, tā kā visas šīs ēkas atrodas reti apdzīvotās teritorijās.

                  (148)

                  Bez tam uzņēmums Síminn, šķiet, ir saņēmis nepārprotamas pilnvaras, kas piešķirtas Līguma veidā, kuru saskaņā ar Uzraudzības iestādes Vadlīnijām par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu kompensācijai, kas piešķirta par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu sniegšanu, (“Uzraudzības iestādes VTNP vadlīnijas”) var uzskatīt par pilnvarojuma aktu (83). Saskaņā ar uzņēmumam Síminn piešķirtajām pilnvarām platjoslas infrastruktūrai, kas ir jāizvērš, būtu jānodrošina vispārēja savienojamība visiem lietotājiem attiecīgajā teritorijā. Tīkls un pakalpojums bija jāpaplašina līdz visām ēkām, kurās bija reģistrēta vismaz viena persona un kuras kā dzīvesvietu izmantoja visa gada garumā, kā arī līdz uzņēmumiem, kuri darbojas visu gadu.

                  (149)

                  Turklāt saskaņā ar Platjoslas pamatnostādņu 19. un 20. punktu valsts finansētam tīklam ir jābūt būvētam tā, lai citi IPS varētu saņemt piekļuvi uz vairumtirdzniecības bāzes. Šiem interneta pakalpojumu sniedzējiem bija jāspēj pēc pieprasījuma nopirkt pamatpakalpojumu no Síminn par vairumtirdzniecības cenām un bija jāsaņem atļauja piegādāt pakalpojumus saviem mazumtirdzniecības klientiem, izmantojot tīklu. Izmantojot ērtus līdzekļus, piekļuve bija jānodrošina visiem IPS, un visiem bija jāsaņem vienāds pakalpojums un vienlīdzīga piekļuve tīklam neatkarīgi no to saistības ar pārdevēju. Tādējādi Síminn nevar atteikt piekļuvi infrastruktūrai pēc saviem ieskatiem un/vai diskriminējošā veidā. Turklāt pilnvarojums un atbalsts attiecas tikai uz tīkla izvēršanu un saistīto vairumtirdzniecības pakalpojumu nodrošinājumu, neietverot mazumtirdzniecības sakaru pakalpojumus.

                  (150)

                  Tomēr fakts, ka jautājums par kompensāciju attiecībā uz 670 ēkām, kas tika pievienotas pēc WBS aiziešanas no tirgus, tika izlemts pēc tam, kad uzņēmuma Síminn piedāvājums bija uzvarējis iepirkuma procedūrā, rada problēmas attiecībā uz pārējo Altmark kritēriju izpildi. Nosacījumi kompensācijas aprēķinam par papildu vienībām netika definēti objektīvā un pārskatāmā veidā iepriekš, bet gan, kā apstiprināja Islandes iestādes, tika noteikti pēc publiskā iepirkuma procedūras pabeigšanas, ņemot vērā Síminn sākotnējā piedāvājuma vidējo vienības cenu.

                  (151)

                  Tādējādi, lai gan Síminn tika izraudzīts par pakalpojuma sniedzēju saskaņā ar publisko iepirkumu, tikai kompensācija par pirmajām 1 118 ēkām pamatojās uz publiskā iepirkuma procesu. Kompensācija par papildu 670 ēkām tika noteikta pēc tam, kad Síminn bija uzvarējis publiskajā iepirkumā. Uzraudzības iestāde arī nesaņēma nekādu informāciju, kas norādītu, ka Islandes iestādes būtu veikušas salīdzinošo novērtēšanu ar tipisku, labi pārvaldītu un atbilstoši nodrošinātu uzņēmumu attiecībā uz izmaksām, kādas varētu rasties, izbūvējot un apkalpojot platjoslas tīklu papildu ēkām.

                  (152)

                  Ņemot vērā iepriekš minēto, Uzraudzības iestāde secina, ka attiecībā uz konkrēto pasākumu visi Altmark kritēriji nav izpildīti.

            1.6.   Secinājums attiecībā uz valsts atbalsta esamību

                  (153)

                  Atsaucoties uz iepriekš minētajiem apsvērumiem, Uzraudzības iestāde secina, ka novērtējamais pasākums ietver valsts atbalsta elementus EEZ līguma 61. panta 1. punkta nozīmē. Saskaņā ar iepriekš minētajiem nosacījumiem tāpēc ir jāizvērtē, vai var uzskatīt, ka pasākums ir saderīgs ar EEZ līguma darbību.

            2.   PROCESUĀLĀS PRASĪBAS

                  (154)

                  Saskaņā ar 3. protokola I daļas 1. panta 3. punktu: “EBTA Uzraudzības iestāde ir pietiekami savlaicīgi jāinformē, lai tā varētu iesniegt savus komentārus par jebkādiem plāniem piešķirt vai mainīt atbalstu. […] Attiecīgā valsts nedrīkst īstenot savus ierosinātos pasākumus, kamēr šī procedūra nav beigusies ar kādu galīgu lēmumu.”

                  (155)

                  Islandes iestādes neinformēja Uzraudzības iestādi par atbalsta pasākumu. Turklāt Islandes iestādes, organizējot iepirkuma procedūru un finansējot platjoslas pakalpojumu izvēršanu lauku apgabalos, īstenoja šos pasākumus pirms tam, kad Uzraudzības iestāde pieņēma galīgo lēmumu. Tādēļ Uzraudzības iestāde secina, ka Islandes iestādes nav pildījušas savus pienākumus saskaņā ar 3. protokola I daļas 1. panta 3. punktu. Tāpēc jebkāda iesaistītā atbalsta sniegšana ir uzskatāma par nelikumīgu.

            3.   ATBALSTA SADERĪBA
      3.1.   Ievads

                  (156)

                  Atbalsta pasākumi, uz kuriem ir attiecināms EEZ līguma 61. panta 1. punkts, parasti nav saderīgi ar EEZ līguma darbību, izņemot gadījumus, kad attiecībā uz tiem var piemērot atkāpi saskaņā ar EEZ līguma 61. panta 2. vai 3. punktu vai EEZ līguma 59. panta 2. punktu un kad tie ir nepieciešami, samērīgi un nerada nepamatotu konkurences kropļojumu. Islandes iestādes iebilst, ka jebkurš atbalsts, kas ir saistīts ar Līgumu starp fondu un Síminn, ir saderīgs ar EEZ līguma 61. panta 3. punktu.

                  (157)

                  Pamatojoties uz EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunktu “atbalstu, kas veicina konkrētu saimniecisko darbību vai konkrētu tautsaimniecības jomu attīstību,” var uzskatīt par saderīgu ar EEZ līguma darbību, ja šāds atbalsts nelabvēlīgi neiespaido tirdzniecības apstākļus un konkurenci EEZ tā, ka tas ir pretrunā kopējām interesēm.

                  (158)

                  Uzraudzības iestādes pašlaik piemērojamajās Platjoslas pamatnostādnēs ir dots sīks skaidrojums par EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunkta piemērošanu attiecībā uz šo jomu (84). Iepriekšējās Pamatnostādnes par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu attiecībā uz platjoslas tīklu ātru izvēršanu (“2010. gada Platjoslas pamatnostādnes”) pirmo reizi tika pieņemtas 2010. gada 3. februārī, tādēļ nebija spēkā laikā, kad Síminn un fonds slēdza Līgumu. Taču Platjoslas pamatnostādnes pamatojas uz esošo judikatūru un Eiropas Komisijas lēmumu pieņemšanas praksi (85). Tādēļ Uzraudzības iestāde nepiemēros Platjoslas pamatnostādnes tieši, bet izvērtēs Līgumu, ņemot vērā tos pamatprincipus attiecībā uz valsts atbalstu platjoslas infrastruktūrai, kas ir izklāstīti iepriekš minētajās pamatnostādnēs, un judikatūru un lēmumu pieņemšanas praksi, kāda tā bija Līguma slēgšanas laikā un kādu turpināja izmantot arī jaunākās lietās.

            3.2.   Balto, pelēko un melno zonu nošķīrums attiecībā uz platjoslas pamata tīkliem

                  (159)

                  Kā norādīts Platjoslas pamatnostādnēs, lai veiktu platjoslas projektu valsts finansējuma saderīguma novērtējumu, reģions, kurā jaunais platjoslas tīkls tiks izvērsts, ir jādefinē kā balta, pelēka vai melna zona (86).

                  (160)

                  “Baltā zona” ir zona, kurā nav platjoslas infrastruktūras un ir maz ticams, ka šāda infrastruktūra tiks izveidota tuvākajā nākotnē. Tādējādi Uzraudzības iestāde atzīst, ka, piešķirot finansiālu atbalstu platjoslas pakalpojumu sniegšanai teritorijās, kur platjosla šobrīd nav pieejama, EBTA valstis īsteno patiesus kohēzijas un ekonomiskās attīstības mērķus un attiecīgi to iesaistīšanās, visticamāk, atbilst kopējām interesēm, ja ir izpildīti turpmāk 3.3. iedaļā paredzētie nosacījumi.

                  (161)

                  “Pelēkā zona” ir zona, kurā darbojas viens tīkla operators un ir maz ticams, ka tuvākajā nākotnē tiks izvērsts vēl kāds tīkls. Viena tīkla operatora klātbūtne pati par sevi nenozīmē, ka nav nekādu tirgus nepilnību vai kohēzijas problēmu. Ja šim operatoram ir tirgus vara (monopols), iedzīvotājiem piedāvāto pakalpojumu kvalitātes un cenu kombinācija var nebūt optimāla. Iespējams, ka atsevišķas lietotāju kategorijas tiek apkalpotas nepietiekami vai, ja vairumtirdzniecības piekļuves tarifi netiek regulēti, pakalpojumu mazumtirdzniecības cenas var būt augstākas salīdzinājumā ar tādu pašu pakalpojumu cenām, kas tiek piedāvāti konkurētspējīgākās, bet citādi salīdzināmās valsts teritorijās vai reģionos. Ja turklāt ir maz ticams, ka tirgū varētu ienākt citi operatori, alternatīvas infrastruktūras finansēšana varētu būt piemērots pasākums.

                  (162)

                  “Melnā zona” ir tāda zona konkrētajā ģeogrāfiskajā zonā, kurā ir vai tuvākajā nākotnē būs vismaz divi dažādu operatoru platjoslas pamata tīkli un platjoslas pakalpojumi tiek sniegti konkurences apstākļos (uz infrastruktūru balstīta konkurence), kā arī attiecībā uz kuru var pieņemt, ka nekādu tirgus nepilnību nav. Tādēļ šajā gadījumā ir ļoti niecīga iespēja, ka ar valsts iejaukšanos varētu panākt kādus turpmākus uzlabojumus (87).

                  (163)

                  Islandes iestādes norāda, ka projekta teritorijā pirms tīkla izbūves nebija nekāda platjoslas tīkla pārklājuma. Fonds veica rūpīgu kartografēšanu, aicinot sniegt informāciju par visām pašreiz sniegto platjoslas pakalpojumu zonām (proti, zonām, kurās ir pastāvīgi pieejama (ne iezvanpieejas) interneta piekļuve ar ātrumu vismaz 512 kb/s un par saprātīgu fiksētu mēneša maksu), kā arī par plānotajām zonām (kurās pakalpojums vēl netiek sniegts), kas būtu nodotas ekspluatācijā līdz 2008. gada jūnijam. Fonds saņēma informāciju par tirgus zonām dažādi un no vairākiem platjoslas pakalpojumu sniedzējiem, kā arī privātpersonām. Šīs analīzes mērķis bija noteikt tirgus nepilnības, sadalot Islandes attālos reģionus “pelēkās”, “melnās” un “baltās” zonās. Fonda veiktās kartografēšanas un pārklājuma analīzes rezultātā tika iegūts precīzs to ēku saraksts, kuras vēlāk tika iekļautas projektā.

                  (164)

                  Tādējādi, ņemot vērā iepriekš minēto, Uzraudzības iestāde projekta aptvertās teritorijas uzskata par “baltajām zonām” Platjoslas pamatnostādņu piemērošanas nolūkā.

            3.3.   Samērīguma pārbaude un Platjoslas pamatnostādņu īstenošanas / lēmumu pieņemšanas prakse

                  (165)

                  Novērtējot, vai atbalsta pasākumu var uzskatīt par saderīgu ar EEZ līguma darbību, Uzraudzības iestāde izvērtē samērīgumu starp atbalsta pasākuma pozitīvo iedarbību, sasniedzot kopēju interešu mērķi, un tā iespējami negatīvo blakusiedarbību, piemēram, tirdzniecības un konkurences kropļošanu (tā saucamā “samērīguma pārbaude”).

                  (166)

                  Piemērojot šo samērīguma pārbaudi, Uzraudzības iestāde izvērtēs šādus jautājumus (88):

                              a)

                              Vai atbalsta pasākums ir vērsts uz skaidri definētu kopēju interešu mērķi, t. i., vai ierosinātais atbalsts ir paredzēts tirgus nepilnību novēršanai vai citam mērķim?

                              b)

                              Vai pasākums ir labi piemērots kopēju interešu mērķa sasniegšanai? Jo īpaši:

                                          i)

                                          Vai valsts atbalsts ir piemērots politikas instruments, t. i., vai nav citu, labāk piemērotu instrumentu?

                                          ii)

                                          Vai tam piemīt stimulējoša iedarbība, t. i., vai atbalsts maina uzņēmumu rīcību?

                                          iii)

                                          Vai atbalsta pasākums ir samērīgs, proti, vai tādas pašas rīcības pārmaiņas varētu panākt ar mazāku atbalstu?

                              c)

                              Vai konkurences kropļojumi un ietekme uz tirdzniecību ir pietiekami ierobežota, lai kopējā ietekme būtu labvēlīga?

                  (167)

                  Saskaņā ar Platjoslas pamatnostādnēm (89), piemērojot samērīguma pārbaudi, Uzraudzības iestāde izvērtēs pasākuma mērķi, tā izstrādi un nepieciešamību ierobežot konkurences kropļojumus.

            3.3.1.   Pasākuma mērķis

      3.3.1.1.   Valsts atbalsts “baltajās zonās”

                  (168)

                  Platjoslas savienojamība ir galvenais elements, kas nepieciešams informācijas un komunikāciju tehnoloģiju izstrādei, ieviešanai un izmantošanai ekonomikas un sabiedrības vajadzībām. Projekts ir saistīts vienīgi ar “baltajām zonām” un attiecas tikai uz tām (90).

                  (169)

                  Uzraudzības iestāde uzskata, ka saskaņā ar Platjoslas pamatnostādnēm šīs zonas principā ir atbilstīgas valsts atbalsta saņemšanai, jo projekts veicina teritoriālu, sociālu un ekonomisku saliedētību un novērš tirgū konstatētos trūkumus (91). Taču, lai tiktu atzīts, ka pasākums ir saderīgs ar EEZ līgumu, ir jābūt izpildītiem noteiktiem nosacījumiem. Šie nosacījumi tiks izvērtēti turpmākajās apakšiedaļās.

            3.3.1.2.   Precīzi definēts kopējo interešu mērķis

                  (170)

                  Platjoslas savienojamība ir galvenais elements, kas nepieciešams informācijas un komunikāciju tehnoloģiju izstrādei, ieviešanai un izmantošanai ekonomikas un sabiedrības vajadzībām. Eiropas Komisija 2010. gada 3. marta stratēģijā “Eiropa 2020” – “Digitālā programma Eiropai” – noteica, ka tās “mērķis ir nodrošināt ilgtspējīgas ekonomiskas un sociālas priekšrocības, ko piedāvā vienotais digitālais tirgus, kura pamatā ir ātrgaitas internets un sadarbspējīgas lietojumprogrammas ar platjoslas piekļuvi visiem līdz 2013. gadam, piekļuvi visiem daudz ātrākam internetam (30 Mb/s vai ātrākam) līdz 2020. gadam un 50 % vai vairāk Eiropas mājsaimniecību, kas abonē interneta savienojumus ar ātrumu virs 100 Mb/s” (92).

                  (171)

                  Stratēģijā “Eiropa 2020” tiek atzīta platjoslas projektu nozīme, lai paātrinātu platjoslas tehnoloģiju ieguldījumu visu tautsaimniecības jomu izaugsmē un inovācijās, kā arī sociālajā un reģionālajā saliedētībā. Jaunu pamata un/vai nākamās paaudzes piekļuves (NGA) platjoslas tīklu izveide veicina darbavietu radīšanu, kā arī veselības un izglītības pakalpojumu uzlabošanu mērķa zonās.

                  (172)

                  Turklāt platjoslas tīkla izvēršana mazina “digitālo plaisu”, kas nošķir valstī tādas teritorijas vai reģionus, kur pieejami un konkurētspējīgi platjoslas pakalpojumi tiek piedāvāti, no tādiem, kur šie pakalpojumi nav pieejami. Uzraudzības iestāde uzskata, ka bez valsts iesaistīšanās šā jautājuma risināšanā pastāv reāls risks veidoties “digitālajai plaisai” starp dažādiem Islandes reģioniem, galvenokārt starp pilsētu un lauku teritorijām. Tas varētu sekmēt vietējo iedzīvotāju un uzņēmumu ekonomisku un sociālu atstumtību, kā arī veicināt turpmāku apdzīvotības sarukšanu jau tā reti apdzīvotajās teritorijās. Lai arī šai “digitālajai plaisai” ir vairāki iemesli, viens no svarīgākajiem ir piemērotas platjoslas infrastruktūras trūkums.

                  (173)

                  Turklāt Uzraudzības iestāde atgādina, ka nodrošināt platjoslas pakalpojumus visiem Eiropas iedzīvotājiem līdz 2013. gadam bija viens no galvenajiem Digitālās programmas Eiropai mērķiem (93). Tādējādi projekts atbilst gan stratēģijai “Eiropa 2020”, gan Digitālajai programmai Eiropai.

                  (174)

                  Islandes iestādes norāda, ka ātrdarbīgas platjoslas infrastruktūras pieejamība ir galvenais faktors, ko vietējās kopienas var izmantot, lai piesaistītu uzņēmējdarbību, uzlabotu vietējos dzīves apstākļus, kā arī veicinātu izaugsmi un inovāciju visās vietējās tautsaimniecības jomās. Šis plāns dod iespēju mājsaimniecībām un uzņēmējiem mērķa teritorijā piekļūt platjoslas pakalpojumiem par saprātīgu cenu. Tas ir arī kopēju interešu mērķis, jo platjoslas pakalpojumiem ir jābūt pieejamiem par saprātīgu cenu, lai nodrošinātu, ka ieguvēji no valsts atbalsta ir iespējami lielāks skaits iedzīvotāju (94). Bez atbalsta nepieciešamās platjoslas infrastruktūras izvēršana privātajiem operatoriem reti apdzīvotās teritorijās būtu ļoti dārga, kā rezultātā veidotos augstas mazumtirdzniecības cenas, ko visi iedzīvotāji nevarētu atļauties. Tādēļ valsts finansējums platjoslas infrastruktūrai nodrošina ne tikai platjoslas pieejamību, bet nodrošinās arī to, ka pakalpojumi tiks sniegti par saprātīgām cenām, kā noteikts Digitālajā programmā. Citiem vārdiem – projekts nodrošina piekļuvi mazumtirdzniecības platjoslas pakalpojumiem mērķa zonās (t. i., mazapdzīvotās teritorijās, kas galvenokārt ir lauku apgabali) par cenām, kas līdzinās vairāk apdzīvotās teritorijās (t. i., pilsētās) piemērotajām cenām.

                  (175)

                  Uzraudzības iestāde uzskata, ka atbalsts platjoslas tīkla izvēršanai lauku apvidos un vāji attīstītās baltajās zonās, kur platjosla pašlaik nav pieejama, veicina teritorijas sociālo un ekonomisko kohēziju un novērš tirgus nepilnības (95). Platjoslas tīkla izvēršana arī veicina “digitālās plaisas” novēršanu starp tādām teritorijām un reģioniem valstī, kur konkurētspējīgi platjoslas pakalpojumi par saprātīgu cenu ir pieejami, un teritorijām, kur šādu pakalpojumu nav (96).

                  (176)

                  Ņemot vērā iepriekš minēto, Uzraudzības iestāde secina, ka atbalsts patiesi atbilst kohēzijas un tautsaimniecības attīstības mērķiem, kas ir uzskatāmi par kopīgu interešu labi definētiem mērķiem.

            3.3.1.3.   Vai šis pasākums novērš tirgus nepilnības?

                  (177)

                  Kā jau minēts, tā kā valsts atbalsts ir piemērojams tikai baltajām zonām, Uzraudzības iestāde pieņem, ka šajās teritorijās ir tirgus nepilnības. Citiem vārdiem, ja tirgus attīstībai ļautu ritēt bez papildu iejaukšanās, tas nespētu sabiedrībai dot efektīvu rezultātu (97).

            3.3.2.   Pasākuma struktūra un vajadzība ierobežot konkurences kropļojumus

      3.3.2.1.   Vai atbalsts ir piemērots instruments?

                  (178)

                  Saskaņā ar Platjoslas pamatnostādņu 40. punktā norādīto Uzraudzības iestāde atzīst, ka ex ante regulējums varētu veicināt platjoslas tīklu attīstību pilsētas un blīvāk apdzīvotajās teritorijās, bet ar to nepietiek, lai novērstu tirgus nepilnības, kas izriet no privāto infrastruktūru ieguldījumu trūkuma noteiktās teritorijās.

                  (179)

                  Uzraudzības iestāde nav saņēmusi informāciju par to, vai Islandes iestādes izvērtēja kādas platjoslas tīkla valsts finansējuma alternatīvas, lai novērstu tirgus nepilnības. Tomēr gan Uzraudzības iestāde, gan Komisija iepriekš ir analizējušas piešķīrumu vai nodokļu atvieglojumu piemērošanu galalietotājiem, kā arī iespēju izmantot ex ante regulējumu (98). Tika atzīts, ka ir maz ticams, ka šie pasākumi sekmētu ieguldījumus platjoslas pakalpojumu nodrošināšanā nepietiekami apkalpotajās teritorijās.

                  (180)

                  Kā minēts iepriekš, konkrētajā teritorijā bija pieejami tikai ierobežoti maza ātruma interneta savienojumi un pārklājuma kartes analīze liecināja, ka privātie operatori šajā teritorijā neplāno atjaunināt savu platjoslas infrastruktūru. Turklāt Islandes iestādes norādīja, ka lielie interneta pakalpojumu sniedzēji Islandē nav izrādījuši interesi uzlabot interneta savienojumus konkrētajā teritorijā vai ieguldīt līdzekļus platjoslas infrastruktūrā tuvākajā nākotnē (99). Situācijās, kāda ir arī šajā gadījumā, kad ir iegūts apstiprinājums par platjoslas infrastruktūras nepietiekamu attīstību un pakalpojumu trūkumu konkrētajā reģionā, šķiet, nav alternatīvu valsts finansējuma piešķiršanai, lai novērstu platjoslas savienojumu trūkumu.

                  (181)

                  Tādēļ Uzraudzības iestāde secina, ka valsts finansējums platjoslas pakalpojumu nodrošināšanai ir piemērots instruments noteikto mērķu sasniegšanai.

            3.3.2.2.   Vai atbalstam ir stimulējoša ietekme?

                  (182)

                  Kā norādīts Platjoslas pamatnostādnēs (100), lai novērtētu stimulējošas ietekmes esamību, ir jānoskaidro, vai attiecīgos platjoslas ieguldījumus varētu veikt bez valsts finansējuma.

                  (183)

                  Islandes iestāžu organizētā sabiedriskā apspriešana liecināja, ka ir maz ticams, ka tirgus tuvākajā nākotnē varētu nodrošināt, ka ēkām, kas nesaņem pakalpojumus, tiktu piedāvāts platjoslas tīkla pārklājums. Saņemot finansiālu atbalstu tīkla izvēršanai, publiskā iepirkuma konkursa pretendenti mainīja savus ieguldījumu lēmumus. Tādēļ Uzraudzības iestāde secina, ka atbalsts nodrošināja ieguldījuma stimulu izraudzītajam platjoslas infrastruktūras izvēršanas piedāvātājam teritorijās, kurās citādi tas ieguldījumus neveiktu.

            3.3.2.3.   Atbalsta samērīgums, konkurences kropļojuma ierobežojums un ietekme uz tirdzniecību

         Sīka kartografēšana un pārklājuma analīze

                  (184)

                  Islandes iestādes 2007. gadā veica sīku kartografēšanu un pārklājuma analīzi. Tika analizēti noteicošie konkurences apstākļi un struktūra konkrētajā teritorijā, un notika konsultācijas ar visām ieinteresētajām personām, kuras ietekmētu attiecīgais pasākums. Ņemot vērā minēto, Uzraudzības iestāde secina, ka kartografēšana un pārklājuma analīze sekmēja iespējamas konkurences kropļošanas samazināšanu līdz minimumam.

                  (185)

                     WBS aiziešana no tirgus veicināja būtiskas izmaiņas to ēku sarakstā, kurām nebija platjoslas pārklājuma un kuras tuvākajā laikā arī nesaņemtu šādu pakalpojumu saskaņā ar tirgus nosacījumiem. Tādēļ Islandes iestādes vēlreiz aicināja pakalpojumu sniedzējus informēt par plāniem piedāvāt pakalpojumus ēkām, kuras sākotnēji bija iekļautas WBS plānos. Aicinājums sniegt informāciju tika izteikts, ievietojot laikrakstā sludinājumu, kas, kā norāda Islandes iestādes, atbilda iepriekšējai saziņai tirgū. Šī saziņas metode ļāva visiem pakalpojumu sniedzējiem informēt Islandes iestādes par pakalpojuma izvēršanas plāniem teritorijā. Tādēļ Uzraudzības iestāde secina, ka sludinājums laikrakstā bija piemērots saziņas veids šajā situācijā.

         Sabiedriskā apspriešana

                  (186)

                  Platjoslas pamatnostādnes nosaka pienākumu sākt sabiedrisku apspriešanu ar esošajiem operatoriem, izmantojot atklātu un pārskatāmu procedūru, lai papildus nodrošinātu, ka valsts līdzekļi tiek izmantoti vienīgi platjoslas pamatpakalpojuma nodrošinājuma baltajās zonās un NGA baltajās zonās (101).

                  (187)

                  Kā minēts iepriekš, fonds veica tirgus konkurences apstākļu un nākotnes tīklu izveides plānu analīzi, konsultējoties ar ieinteresētajām personām, izmantojot publisku sludinājumu, ko ievietoja valsts laikrakstā Morgunblaðið, lai nodrošinātu pilnīgu pārskatāmību. Tādējādi fonds nodrošināja, ka līdz minimumam tika samazināti iespējamie konkurences kropļojumi.

         Atvērta iepirkuma procedūra / ekonomiski visizdevīgākais piedāvājums

                  (188)

                  Uzraudzības iestāde vēlas uzsvērt, ka, lai gan Publisko iepirkumu direktīva neattiecas uz platjoslas tīklu un pakalpojumu iepirkumu (102), saistībā ar iepirkumu tomēr joprojām ir jāievēro vienlīdzīgas un nediskriminējošas attieksmes pamatprincipi (103). Turklāt Platjoslas pamatnostādnes nosaka, ka jebkurā gadījumā, piešķirot pilnvaras lemt par trešās puses operatora izvēli subsidētu infrastruktūru īstenošanai un ekspluatācijai, atlases process ir jāorganizē saskaņā ar Publisko iepirkumu direktīvas ideju un principiem (104). Atklāta publiskā iepirkuma konkursa pieeja nodrošina vienlīdzīgu un nediskriminējošu attieksmi pret visiem pretendentiem, samazina budžeta izdevumus, iespējami mazina varbūtēju valsts atbalsta iesaistīšanu un samazina pasākuma selektīvo raksturu. Komisija savā lēmumu pieņemšanas praksē pirms izvērtējamā Līguma slēgšanas ir atzinusi, ka atklātu iepirkuma konkursu izmantošanu platjoslas tīklu īstenošanas mērķu veicināšanai ir pieļaujama (105).

                  (189)

                  Saistībā ar taisnīgu konkursa procedūru Platjoslas pamatnostādnēs ir uzsvērts, ka atbalstu sniedzošā iestāde izstrādā kvalitatīvus atbalsta piešķiršanas kritērijus, saskaņā ar kuriem ir jāizvērtē iesniegtie piedāvājumi (106). Platjoslas pamatnostādnēs arī ir izskaidrots, ka, lai samazinātu piešķiramā atbalsta summu, līdzīgos (ja ne identiska rakstura) apstākļos pretendentam ar zemāko prasīto atbalsta summu principā ir jāsaņem vairāk prioritātes punktu kopējā tā piedāvājuma novērtējumā (107). Iestāde, kas piešķir līdzekļus, vienmēr arī iepriekš norāda punktu relatīvo nozīmīgumu, ko tā piešķirs par katru izraudzīto (kvalitatīvo) kritēriju.

                  (190)

                  Šajā gadījumā VTC (fonda vārdā) 2008. gada februārī publicēja iepirkuma konkursa aprakstu savā tīmekļa vietnē un valsts laikrakstos. Saskaņā ar Platjoslas pamatnostādņu 74. punkta c) apakšpunktu informācija par iepirkuma konkursa procedūru bija publicēta centrālajā tīmekļa vietnē valsts līmenī, proti, STC tīmekļa vietnē (108), un par konkursu bija paziņots arī Iekšlietu ministrijas tīmekļa vietnē (109). Konkursa apraksts ietvēra skaidrus pretendenta izvēles kritērijus, un tā nolūks bija noteikt ekonomiski visizdevīgāko piedāvājumu. Tika izmantoti četri vērtēšanas kritēriji: i) kopējā cena (50 %), ii) izbūves ātrums (15 %), iii) lejupielādes ātrums (25 %) un iv) 2G GSM (izvēles) (10 %). Pēc konkursa paziņojuma publicēšanas VTC iesaistījās pārrunās ar ieinteresētajiem pretendentiem, kā rezultātā konkursa piedāvājumu iesniegšanas termiņš tika pagarināts līdz 2008. gada 4. septembrim. VTC saņēma piecus prasībām atbilstošus piedāvājumus, no kuriem vēlāk tika izraudzīts viens piedāvājums, kas saskaņā ar konkursa kritērijiem saņēma visaugstāko punktu skaitu (110).

                  (191)

                  Pamatojoties uz iepriekš minēto, Uzraudzības iestāde secina, ka VTC (fonda vārdā) noorganizēja atklātu un pārredzamu publiskā iepirkuma procedūru, lai izraudzītos platjoslas tīkla nodrošinātāju. Turklāt ir skaidrs, ka tika garantēts vienlīdzīgas attieksmes princips, jo visiem ieinteresētajiem pretendentiem bija nepārprotami skaidrs, ka pats svarīgākais konkursa kritērijs bija cena, tādēļ ka tā veidoja 50 % no konkursā piešķirtajiem punktiem.

                  (192)

                  Pēc iepirkuma procedūras pabeigšanas WBS aizgāja no tirgus. Tādēļ pieauga to ēku skaits, kurām ir nepieciešami platjoslas pakalpojumi. Rezultātā Līgumā ar izraudzīto pakalpojumu sniedzēju tika veiktas izmaiņas attiecībā uz darbu apjomu, kompensāciju un izvēršanas periodu. Ārkārtēju un neparedzamu apstākļu dēļ Islandes tautsaimniecībā izmaiņas tika veiktas arī attiecībā uz kopējo maksājumu indeksāciju (111).

                  (193)

                  Sūdzības iesniedzējs iebilst, ka citiem pretendentiem nebija iespējas iesniegt piedāvājumu attiecībā uz papildu ēkām un ka atrašanās vietu skaita pieaugums nebūt obligāti neietver attiecīgo izmaksu un izvēršanas laika pieaugumu.

                  (194)

                  Uzraudzības iestāde atzīst, ka iepirkuma procedūras dokumentos ietvertajā līguma projektā veiktās izmaiņas ir nozīmīgas un ka, lai gan EEZ publiskā iepirkuma noteikumi sarunu rezultātā pēc piegādātāja izraudzīšanās ļauj veikt nelielas izmaiņas līgumā, veiktās izmaiņas pārsniedz ierobežojumu, kāds ir noteikts Publisko iepirkumu direktīvā (112). Kā minēts iepriekš, Publisko iepirkumu direktīva neattiecas uz šo konkrēto procedūru, jo telekomunikāciju tīklu būves publiskie iepirkumi ir izņēmums šajā jomā (113). Tomēr Platjoslas pamatnostādnēs ir formulēts nosacījums, ka atlases process ir jāvada saskaņā ar Publisko iepirkumu direktīvā noteikto ideju un principiem (114).

                  (195)

                  Ir skaidrs, ka uzņēmumam Síminn pēc projekta apjoma palielināšanas samaksātā summa joprojām bija būtiski zemāka par citu pretendentu piedāvāto (115) un fonda iepriekš aplēsto cenu. Tādēļ veiktās izmaiņas ir attaisnojamas cenu atšķirību dēļ. Konkursa apraksta 2.3.4. nodaļā “Jauni savienojumi un savienojuma izveides saistības” ir skaidri norādīts, ka sākotnējā piedāvājuma vidējā vienības cena tiks izmantota kā kritērijs gadījumā, ja būs jāveic neparedzēts projekta apjoma palielinājums. Iepriekš minētā nodaļa patiesībā īpaši atļauj izmantot vidējās cenas metodi, novērtējot projektā papildus iekļauto jauno vietu izmaksas.

                  (196)

                  Turklāt saskaņā ar iedibināto judikatūru Uzraudzības iestāde uzskata, ka vismaz ārkārtas apstākļos var būt pieņemams, ka valstis neskaidru iznākumu aizstāj ar noteiktu un šādā saistībā neprognozējama iznākuma vietā iegūst noteiktu un apmierinošu rezultātu (116). Tādēļ, ņemot vērā iepirkuma procesa organizēšanas nolūku iegūt sabiedrībai zemāko cenu, uzsvaru uz cenu konkursa kritērijos un vidējās cenas metodes iekļaušanu iepirkuma procedūras dokumentos, kā arī iesniegto piedāvājumu lielās atšķirības, Uzraudzības iestāde secina, ka vienlīdzīga un nediskriminējoša attieksme pret visiem konkursa dalībniekiem šajā gadījumā bija nodrošināta un ka atlases process un projekta apjoma palielināšana atbilda Publisko iepirkumu direktīvas idejai un principiem.

                  (197)

                  Visbeidzot, attiecībā uz pāreju no patēriņa cenu indeksācijas uz ārvalstu valūtas indeksāciju sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka šādas rīcības rezultātā maksājums uzņēmumam Síminn vēl vairāk palielinājās ISK devalvācijas rezultātā pēc finanšu krīzes. Islandes iestādes ir apstiprinājušas, ka šīs izmaiņas nenozīmē to, ka tās uzņēmās visu risku, jo arī uzņēmums Síminn piedzīvoja izmaksu pieaugumu citu, ar DKK valūtas maiņas kursu nesaistītu šā projekta aspektu dēļ, piemēram, darbaspēka izmaksu, degvielas cenu un citu ieguldījumu palielināšanās dēļ (117). Tās arī ir apliecinājušas, ka, pat iekļaujot šīs izmaiņas vēlāk Līgumā, nepieciešamā atbalsta summa joprojām bija ievērojami zemāka par otru izdevīgāko atbilstīgo piedāvājumu, kā arī fonda veiktajām izmaksu aplēsēm.

                  (198)

                  Ņemot vērā iepriekš minēto, Uzraudzības iestāde secina, ka kopumā publiskā iepirkuma konkurss un atlases process atbilda Publisko iepirkumu direktīvas idejai un principiem un ka Islandes iestādes izraudzījās ekonomiski visizdevīgāko piedāvājumu.

         Tehnoloģiskā neitralitāte

                  (199)

                  Saskaņā ar Platjoslas pamatnostādņu 74. punkta e) apakšpunktu konkursam nevajadzētu atbalstīt vai izslēgt kādu noteiktu tehnoloģiju vai tīkla platformu. Tādējādi pretendentiem ir jābūt tiesīgiem piedāvāt nepieciešamo platjoslas pakalpojumu sniegšanu, izmantojot vai kombinējot jebkuras tehnoloģijas, kas tiem šķiet piemērotākās. Attiecīgi atbalsta piešķīrējai iestādei, pamatojoties uz objektīviem konkursa kritērijiem, ir jābūt iespējai izvēlēties piemērotāko tehnoloģisko risinājumu vai to kombināciju.

                  (200)

                  Iepirkuma procedūras apraksta 2.1. punktā bija noteikts, ka projekts ir tehnoloģiski neitrāls, un nebija paredzētas detalizētas specifikācijas par to, kā tīkls būtu jābūvē vai kāds tehnoloģiskais risinājums būtu jāizmanto. Konkurss neatbalstīja kādu noteiktu tehnoloģiju vai tīkla platformu, ļaujot pretendentiem izraudzīties vispiemērotākos tehnoloģiskos risinājumus to ēku pievienošanai, kuras tika noteiktas kartografēšanā. Tādējādi konkurss bija atvērts visiem tehniskajiem risinājumiem un līdz ar to tehnoloģiski neitrāls, kā to nosaka Platjoslas pamatnostādnes. Uzraudzības iestāde secina, ka, piemērojot tehnoloģiskās neitralitātes principu, tika izraudzītas vispiemērotākās tehnoloģijas vai to kombinācija (118).

         Esošās infrastruktūras izmantošana

                  (201)

                  Saskaņā ar Platjoslas pamatnostādnēm EBTA valstīm ir jārosina konkursa dalībnieki izmantot jebkuras pieejamās esošās infrastruktūras, lai izvairītos no nevajadzīgas un izšķērdīgas resursu dublēšanas un samazinātu valsts finansējuma summu (119). Kā iepriekš minēts, šā projekta ēkas pirms tīkla izbūves nebija ietvertas nevienā platjoslas tīkla pārklājumā. Turklāt šajā lietā Uzraudzības iestāde nesaņēma nekādas norādes no tīkla operatoriem vai ieinteresētajām personām par izšķērdīgu resursu dublēšanu.

                  (202)

                  Ņemot vērā iepriekš minēto, esošo infrastruktūru izmantošana, šķiet, nav būtisks faktors subsidētā tīkla izveidē.

         Vairumtirdzniecības piekļuve

                  (203)

                  Efektīvas vairumtirdzniecības piekļuves subsidētai platjoslas infrastruktūrai nodrošināšana trešām personām ir obligāts elements ikvienā valsts atbalsta pasākumā, kas paredz jaunas platjoslas infrastruktūras būvniecības finansēšanu. Proti, vairumtirdzniecības piekļuve ļauj trešās puses operatoriem konkurēt ar izraudzīto pakalpojuma piedāvātāju (piem., kad tas darbojas arī mazumtirdzniecības līmenī), tādējādi uzlabojot izvēli un konkurenci pasākuma ietvertajās jomās, vienlaikus neļaujot radīt reģionālus pakalpojumu monopolus (120). Turklāt efektīvas vairumtirdzniecības piekļuves piešķiršana konkurentiem samazina konkurences kropļojumus, kas ir saistīti ar jebkuru valsts atbalsta pasākumu.

                  (204)

                  Komisijas praktiskajā darbībā pirms šā izvērtējamā Līguma noslēgšanas ir uzsvērta nozīme, kāda ir efektīvas trešās puses vairumtirdzniecības piekļuves piešķiršanai attiecībā uz subsidētu tīklu izmantošanu (121).

                  (205)

                  Platjoslas pamatnostādnēs ir uzsvērts arī tas, ka vairumtirdzniecības piekļuves nodrošināšanas saistības, kas noteiktas attiecībā uz subsidētu tīklu, ir jāsaskaņo ar piekļuves noteikumu kopu, ko nosaka nozares regulējuma noteikumi. Tomēr principā subsidētiem uzņēmumiem būtu jāpiedāvā plašāks vairumtirdzniecības piekļuves produktu klāsts salīdzinājumā ar valsts regulatīvo iestāžu (“VRI”) saskaņā ar nozares regulējumu izvirzītajām prasībām, jo atbalsta saņēmējs savas infrastruktūras izvēršanai izmanto ne tikai paša līdzekļus, bet arī nodokļu maksātāju naudu. Šī vairumtirdzniecības piekļuve būtu jānodrošina iespējami agrīnā posmā pirms tīkla ekspluatācijas uzsākšanas (122).

                  (206)

                  Pēc Islandes VRI veiktās 2008. gada tirgus analīzes attiecībā uz vairumtirdzniecības piekļuvi Islandes VRI – PTA – pieprasīja, lai Síminn (kā uzņēmums ar ievērojamu ietekmi tirgū) izpilda visus godīgos un pamatotos citu elektronisko sakaru uzņēmumu pieprasījumus par atklātu piekļuvi specializētai tādai tīkla infrastruktūrai vairumtirdzniecības līmenī, kas ir saistīta ar vara vadu līnijām, ietverot iespēju bitu plūsmas pakalpojumus nogādāt dažādās tīkla vietās (123). Turklāt tika norādīts, ka inter alia uzņēmumam Síminn ir jāatbild uz pamatotiem un piemērotiem pieprasījumiem par piekļuvi 1., 2., 3. un 4. iespējai, kā norādīts 32. apsvērumā iepriekš. PTA Lēmums bija citēts konkursa aprakstā.

                  (207)

                  Patiesi, ES reglamentējošie noteikumi attiecībā uz elektroniskajiem sakariem tiecas veicināt konkurenci, jaunajiem ienācējiem tirgū laika gaitā arvien vairāk izmantojot savu infrastruktūru, ja viņiem tas ir izdevīgi (124). Regulējums, kas atbalsta efektīvu ieguldījumu uzņēmuma paša infrastruktūrā, tiek uzskatīts par efektīvu un par tādu, kas vairāk sekmē pašuzturošu konkurenci. Tas veicināja elektronisko sakaru tirgū regulatīvu pieeju, tādēļ alternatīvajiem operatoriem uzņēmuma ar ievērojamu tirgus ietekmi klātbūtnē vienlaikus ir pieejami vairāki piekļuves produkti tīkla hierarhijas dažādos līmeņos. Šādas diferencētas piekļuves iespējas nodrošina alternatīvu pakalpojumu sniedzēju dažāda līmeņa tīklu izvēršanu. Kā norādīja Eiropas Regulatoru grupa (“ERG”, tagad zināma kā Eiropas Elektronisko komunikāciju regulatoru iestāde BEREC), šāda “ieguldījumu līmeņu” pieeja regulējumam ir labi nostiprināts princips pašreizējos reglamentējošos noteikumos attiecībā uz elektronisko sakaru tīkliem un pakalpojumiem (125).

                  (208)

                  Papildus vispāratzītai reglamentējošajai praksei par efektīvu vairumtirdzniecības piekļuvi platjoslas pakalpojumiem lēmumi par valsts atbalstu ir ietvēruši arī dinamisku pieeju attiecībā uz virkni piekļuves iespēju, kas bija nepieciešamas. Piemēram, 2006. un 2007. gada lēmumos par Amsterdamas pilsētas ieguldījumiem optiskajā platjoslas tīklā (126) tika noteikts, ka vairumtirdzniecības piekļuve ir jāpiešķir gan tīkla pasīvajā (127), gan aktīvajā (128) slānī. Savukārt 2010. gada lēmumā par īpaši ātrdarbīgu tīklu izveidi Francijā (129) bija noteikts, ka vairumtirdzniecības piekļuves nodrošināšana ir nepieciešama visos subsidētās infrastruktūras līmeņos. Tā kā 2010. gadā atbalsts tika piešķirts tīkla pasīvajai infrastruktūrai (piem., cauruļvadiem un tumšajiem optiskajiem kabeļiem), piekļuve tīkla pasīvajam līmenim bija jāatbalsta, jo tas jau bija paredzēts Francijas PAT – ARCEP – pieņemtajā lēmumā (130). Tomēr arī aktīvās piekļuves produkts bija jānodrošina jebkurai trešai personai pēc pamatota šāda produkta pieprasījuma (131). Pieprasījums tika atzīts par pamatotu, ja bija izpildīti šādi trīs nosacījumi: i) piekļuves pieprasītājs iesniedz saistītu uzņēmējdarbības plānu, kas pamato tīkla aktivizēšanu; ii) piekļuves pieprasītājs apliecina, ka tam nav finanšu līdzekļu, lai uzstādītu savas aktīvās iekārtas; iii) tajā pašā ģeogrāfiskajā teritorijā nav privātu operatoru jau piedāvāta aktīvas piekļuves produkta par cenām, kas ir līdzvērtīgas cenām blīvāk apdzīvotās teritorijās (132).

                  (209)

                  Lai gan iepriekš minētie piemēri galvenokārt attiecas uz vairumtirdzniecības līmeņa interneta piekļuvi fiksēto līniju tīkliem, Uzraudzības iestādei nav skaidrs, kādēļ līdzīga dinamiskas piekļuves pieeja nebūtu piemērojama arī vairumtirdzniecības līmeņa interneta piekļuvei tīkliem, izmantojot mobilās piekļuves tehnoloģijas. Piemēram, gadījumos, kad VRI ir konstatējušas ievērojamu tirgus jaudu vairumtirdzniecības tirgū mobilai piekļuvei un zvanu ierosināšanas pakalpojumiem reglamentējošā kontekstā, ir sekmēti vairāki dažādi piekļuves līdzekļi, atzīstot tirgus dalībnieku tīklu izvēršanas dažādus līmeņus. PTA 2007. gadā, konstatējot dominējošo stāvokli vairumtirdzniecības mobilās piekļuves un zvanu ierosināšanas tirgū Islandē, secināja, ka, ņemot vērā mobilo tālruņu tirgus daudzveidību un to pušu dažādās vajadzības, kuras, iespējams, var prasīt piekļuvi, visām tādas vairumtirdzniecības piekļuves formām, kuras pamatoti var piešķirt un kuras var veicināt konkurenci mazumtirdzniecības tirgū, ir jābūt vienā piekļuves nosacījuma jomā (133). Šādā saistībā uzņēmumam Síminn bija jāizpilda visi pamatotie un piemērotie pieprasījumi par piekļuvi: i) valsts viesabonēšanai (134); ii) līdzizvietošanai un kopīgai izmantošanai (135); iii) mobilo sakaru virtuālo tīklu operatora (“MVNO”) piekļuvei (136); iv) tālākpārdošanai (137).

                  (210)

                  No iepirkuma procedūras apraksta, kas Līgumam ir pievienots kā I pielikums, 2.1. punkta izriet, ka vērtējamais projekts bija tehnoloģiski neitrāls. Saskaņā ar šo principu uzņēmums Síminn izvērsa valsts finansētu tīklu, izmantojot ADSL, UMTS, satelīta un Wi-Fi tehnoloģiju (138). Tādējādi, lai novērstu iespējamus konkurences kropļojumus elektronisko sakaru tirgos, kuros ir iesaistīts valsts atbalsts, šķiet atbilstoši, ka trešās puses operatoriem vispārīgi ir jāsaņem efektīva vairumtirdzniecības piekļuve tehnoloģiski neitrālā veidā un tai ir jābūt pamatoti pielāgotai operatoru attiecīgajām piekļuves vajadzībām.

                  (211)

                  Islandes iestādes apliecināja, ka katras projekta daļas tirgvedība un pārdošana fonda tīmekļa vietnē publiski tika paziņota laikā no 2009. gada augusta līdz 2010. gada augustam. Turklāt, lai neradītu priekšrocības nevienam pakalpojumu sniedzējam, projektā iesaistīto mājokļu iedzīvotāji un uzņēmumi saņēma fonda vēstuli, kurā bija paskaidrots projekta raksturs un sniegta informācija, ka attiecīgās personas pēc noteikta datuma var sākt pasūtīt pakalpojumu no jebkura interneta pakalpojumu sniedzēja, kas vēlas tām sniegt pakalpojumu. Vēstulē bija īpaši norādīts, ka projekts ir atvērts visiem pakalpojumu sniedzējiem. Turklāt fonds nosūtīja paziņojumu visiem PTA tajā laikā reģistrētajiem telekomunikāciju uzņēmumiem, tostarp visiem IPS, informējot, ka izmantošanai ir pieejamas jaunas infrastruktūras. Rezultātā visiem IPS tirgū bija iespēja piedāvāt konkurējošus mazumtirdzniecības līmeņa pakalpojumus vienlaikus ar uzņēmumu Síminn.

                  (212)

                  Kā norādīts Līguma II pielikumā, pārdevējs var brīvi piedāvāt 1.–4. iespēju, bet 3. iespēja tam noteikti ir jāpiedāvā visos gadījumos, kad projektā tiek izmantota ADSL platjoslas tehnoloģija (sk. 33. apsvērumu iepriekš) (139). Tomēr vienlaikus Līguma II pielikumā ir noteikts, ka vairumtirdzniecības piekļuve ADSL bāzes pakalpojumiem ir jāpiešķir uz tādiem pašiem nosacījumiem, kā noteikts PTA 2008. gada Lēmumā Nr. 8/2008 par vairumtirdzniecības platjoslas piekļuvi, kā rezultātā uzņēmumam Síminn bija jānodrošina 1., 2., 3. un 4. iespēja (140).

                  (213)

                  Turklāt gadījumos, kad platjoslas pakalpojumu nodrošināšanai kā projekta daļa ir izmantota UMTS tehnoloģija, pārdevējam ir jāievēro vienīgi nosacījumi par piekļuvi 4. iespējai. Islandes iestādes norāda, ka galvenais iemesls šādai kārtībai ir tas, ka pārdevējam ir nepieciešama pilnīga piekļuve UMTS tīklam un iespēja īstenot pilnīgu tā pārvaldību. Minētā 4. iespēja pamatojas uz iepirkuma procedūras dokumentu 2.2.9. nodaļā iekļauto pamata pakalpojumu definīciju, kas apraksta tradicionālu interneta tālākpārdošanas pakalpojumu, kad tālākpārdevējs nepārvalda nevienu tīkla daļu. Turklāt saskaņā ar šo aprakstu Síminn nodrošina lietotāja iekārtas un uzstādīšanu visos gadījumos neatkarīgi no tā, kas ir mazumtirgotājs, kā arī sniedz klientu apkalpošanas un infrastruktūras uzturēšanas pakalpojumus.

                  (214)

                  Islandes iestādes apstiprināja, ka, pamatojoties uz iepriekš minēto Līgumā noteikto pienākumu, uzņēmumam Síminn bija jānodrošina saviem konkurentiem efektīva vairumtirdzniecības piekļuve jau no paša projekta sākuma. Turklāt uzņēmumam Síminn saskaņā ar PTA Lēmumu Nr. 8/2008 bija jāpiedāvā vairumtirdzniecības piekļuve savam ADSL tīklam visiem tirgū esošajiem IPS, tostarp uzņēmumam Vodafone. Tādējādi vairumtirdzniecības piekļuvei saskaņā ar nediskriminējošiem noteikumiem bija jābūt pieejamai ikvienam piekļuves pieprasītājam tirgū neatkarīgi no tā tehniskajām iespējām vai atrašanās vietas. Saskaņā ar Uzraudzības iestādei sniegto informāciju uzņēmums Síminn faktiski līdz šim ir noslēdzis 11 vairumtirdzniecības piekļuves līgumus ar konkurentiem par ADSL pakalpojumiem, 2 vairumtirdzniecības līgumus par UMTS/3G pakalpojumu nodrošināšanu un 2 līgumus par 2G pakalpojumu sniegšanu (141). Islandes iestādes ir norādījušas, ka tās nav saņēmušas informāciju par to, ka uzņēmums Síminn būtu noraidījis pamatotus vairumtirdzniecības piekļuves pieprasījumus. Tieši pretēji – vairumtirdzniecības piekļuve tika nodrošināta jau kopš projekta sākuma un Síminn publicēja vairumtirdzniecības UMTS piekļuves piedāvājumu savā tīmekļa vietnē (142).

                  (215)

                  Saskaņā ar Islandes iestāžu sniegto informāciju uzņēmums Vodafone pieprasīja tikai viesabonēšanas piekļuvi uzņēmuma Síminn 3G raidītājiem, lai nodrošinātu 3G mobilos sakarus. Taču Vodafone nepieprasīja vairumtirdzniecības vai tālākpārdošanas piekļuvi ātrgaitas interneta pakalpojumiem projektā iekļautajām teritorijām, izmantojot UMTS, ADSL vai satelītu. Ne uzņēmums Síminn, ne Islandes iestādes nav saņēmušas no Vodafone šādu pieprasījumu. Kā norāda Islandes iestādes, uzņēmums Síminn uzņēmumam Vodafone piedāvāja 3G viesabonēšanas piekļuvi saskaņā ar tirgus nosacījumiem, taču, kā norāda Síminn, Vodafone nevēlējās slēgt līgumu. Uzņēmums Síminn informē, ka uzņēmumam Vodafone pašlaik ir noslēgts līgums ar Nova par viesabonēšanas 3G piekļuvi (143).

                  (216)

                  Islandes iestādes ir apliecinājušas, ka ir vērojama būtiska līdzība starp šo projektu un Īrijas Valsts platjoslas datu pārraides sistēmu (“NBS”). Projekti tika īstenoti aptuveni vienā laikā, abos projektos bija nosacījums, ka tīkla nodrošinātājam ir jāpiedāvā līdzīga vairumtirdzniecības piekļuve, abos projektos tīklu nodrošinātāji izmantoja tehnoloģiju kombināciju (tostarp bezvadu tehnoloģiju), turklāt nevienā no projektiem nebija noteiktas prasības attiecībā uz obligātiem UMTS/3G balss sakaru pakalpojumiem. NBS projektā tika izmantots tāds pats tehniskais risinājums 3G vairumtirdzniecības piekļuvei kā Islandes projektā. Komisija pēc NBS projekta novērtēšanas atzina, ka obligāti piekļuves nosacījumi ļautu trešās puses operatoriem konkurēt ar izraudzīto tīkla piegādātāju, tādējādi sekmējot izvēli un konkurenci pasākuma aptvertajās teritorijās (144).

                  (217)

                  Ņemot vērā iepriekš minēto, Uzraudzības iestāde secina, ka Islandes iestādes, pamatojoties uz Līgumu ar uzņēmumu Síminn un tajā definētajiem pienākumiem, ir nodrošinājušas efektīvu trešās puses vairumtirdzniecības piekļuvi subsidētajai platjoslas infrastruktūrai.

         Vairumtirdzniecības piekļuves cenas

                  (218)

                  Saskaņā ar Platjoslas pamatnostādņu 74. punkta h) apakšpunktu vairumtirdzniecības piekļuves cenas ir jāpamato ar VRI noteiktajiem cenu veidošanas principiem, ņemot vērā arī tīkla operatora saņemto atbalstu. Taču Islandes PTA neiekļāva platjoslas pakalpojumus, kas tika piegādāti, izmantojot optisko infrastruktūru, savā lēmumā par vairumtirdzniecības platjoslas tirgu, proti, tirgu Nr. 5 Uzraudzības iestādes Ieteikumā par attiecīgajiem tirgiem (145). Optiskā infrastruktūra ir izslēgta no tirgus vairumtirdzniecības (fiziskai) tīkla infrastruktūras piekļuvei (tostarp koplietojamā vai pilnīgi atsaistītā piekļuvē) fiksētā atrašanās vietā (tirgus Nr. 4). Tādēļ Islandes PTA līdz šim nav piemērojusi vairumtirdzniecības piekļuves cenu veidošanas nosacījumus optiskajiem tīkliem.

                  (219)

                  Tomēr attiecībā uz šīs lietas īpatnībām ir jāatgādina, ka, lai gan PTA nepiemēroja vairumtirdzniecības piekļuves cenas veidošanas saistības, standartizēti tālākpārdošanas līgumi, tostarp standarta tālākpārdošanas atlaides gan ADSL, gan UMTS tehnoloģijai, tika iekļauti Līguma 10. pielikumā. Turklāt fakts, ka vairumtirdzniecības piekļuves piedāvājumi jaunuzbūvētajā tīklā tika ievērojami izmantoti (146), norāda, ka Síminn piedāvātās cenas ir konkurētspējīgas un tirgus situācijai atbilstošas (147).

         Uzraudzība un atgūšanas mehānisms

                  (220)

                  Parasti atbalsta piešķīrējām iestādēm ir jāievieš uzraudzības mehānismi, lai novērstu kompensācijas pārmaksas risku. Tomēr saskaņā ar Platjoslas pamatnostādnēm atbalsta piešķīrējām iestādēm atgūšanas mehānisms ir jāievieš vienīgi tad, ja projekta atbalsta summa pārsniedz 10 miljonus euro (t. i., aptuveni 1,5 miljardus Islandes kronu) (148).

                  (221)

                  Šajā konkrētajā gadījumā Islandes iestādes apstiprināja, ka projekta kopējās izmaksas bija ievērojami zem 10 miljonu euro robežas. Tādēļ Uzraudzības iestāde atzīst, ka šajā gadījumā nav jāievieš uzraudzības un atgūšanas mehānismi.

                  (222)

                  Tomēr Islandes iestādes apstiprināja, ka maksājumi uzņēmumam Síminn tika veikti saskaņā ar iepriekš noteiktu maksājumu grafiku, kas bija saistīts ar projekta izpildes gaitu, tādējādi izvairoties no iespējamas kompensācijas pārmaksas. Saskaņā ar Līguma 19. punktu uzņēmums Síminn iesniedza bankas New Kaupþing bank2009. gada 17. februārī izsniegtu bankas garantiju, kas uzskatāma par atgūšanas mehānismu, lai novērstu kompensācijas pārmaksu. Arī Līgums paredz stingru maksājumu kārtību atbilstoši projekta īstenošanas gaitai, kurā ir definēts arī nosacījums, ka maksājumi veicami atbilstoši faktiskajai sistēmas izbūves gaitai un tās nodošanai klienta rīcībā, kā noteikts Līguma 16. punktā. Visbeidzot, Līguma 11. punktā ir ietverts soda nosacījums par to, ka uzņēmumam Síminn ir jāmaksā kompensācija darbu izpildes kavēšanas gadījumā, kā arī saistību neizpildes gadījumā ir jāievēro Līguma 13. punkta prasības.

         Ziņojumi

                  (223)

                  Saskaņā ar Platjoslas pamatnostādņu 74. punkta k) apakšpunktu atbalsta piešķīrējām iestādēm reizi divos gados ir jāpaziņo Uzraudzības iestādei pamata informācija par atbalstīto projektu (sākot no datuma, kad tīkls ir nodots ekspluatācijā) (149). Lai gan par šo konkrēto projektu Uzraudzības iestādei oficiāli nebija ziņots, Islandes iestādes atbildē uz Uzraudzības iestādes informācijas pieprasījumiem tagad ir sniegušas attiecīgo vai pamata informāciju. Tagad šī informācija Uzraudzības iestādei Islandes ikgadējo ziņojumu par valsts atbalsta pasākumiem sniegšanas saistību ietvaros ir jāiesniedz reizi divos gados.

            3.4.   Vispārējā samēra pārbaude

                  (224)

                  Pēc pasākuma novērtēšanas saskaņā ar attiecīgajiem samēra pārbaudes kritērijiem un platjoslas infrastruktūrai piešķirtam valsts atbalstam piemērojamiem pamatprincipiem, kas izklāstīti Platjoslas pamatnostādnēs, Uzraudzības iestāde secina, ka attiecībā uz samērīgumu pasākums sniedz lielu ieguldījumu, novēršot ģeogrāfiskas un komerciālas nepilnības šajos lauku apvidos, kas nebūtu citādi risināmas tuvākajā laikā, izmantojot tirgū pieejamos risinājumus. Pasākuma mērķis ir sekmēt uz konkurenci balstītu inovatīvu augstas kvalitātes platjoslas pakalpojumu piedāvājumu projektā iekļautajām ēkām. Pasākuma mērķis bija nodrošināt pozitīvu kopējo tā ietekmes samēru.

                  (225)

                  Turklāt projekta koncepcija un efektīvākas vairumtirdzniecības piekļuves iespējas (ietverot inter alia atvērtu un nediskriminējošu tīkla struktūru un tikai vairumtirdzniecībai paredzētu atbalsta saņēmēja uzņēmējdarbības modeli, ko papildina skaidrs nosacījums piešķirt taisnīgu un nediskriminējošu piekļuvi visiem pakalpojumu sniedzējiem) nodrošina, ka jebkurš valsts atbalsta izraisīts konkurences kropļojums tiek saglabāts iespējami mazākajā līmenī.

                  (226)

                  Tādēļ, pamatojoties uz iepriekš minētajiem apsvērumiem, šās vispārējās samēra pārbaudes rezultāts ir pozitīvs un finansējums platjoslas pakalpojumu izvēršanai lauku apvidos Islandē veido valsts atbalstu, kas ir atzīstams par saderīgu ar EEZ līguma darbību EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunkta izpratnē.

            4.   SECINĀJUMS

                  (227)

                  Pamatojoties uz iepriekš minētajiem apsvērumiem, Uzraudzības iestāde atzīst, ka 2009. gada 25. februārī noslēgtais Līgums starp uzņēmumu Síminn un Telekomunikāciju fondu par platjoslas pakalpojumu izvēršanu lauku apvidos Islandē veido valsts atbalstu, kas ir saderīgs ar EEZ līguma darbību EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunkta izpratnē.

                  (228)

                  Islandes iestādēm arī tika atgādināts, ka par visiem plāniem grozīt piešķiramo individuālo atbalstu, tostarp par subsīdiju palielināšanu, ir jāpaziņo Uzraudzības iestādei,

            IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
      1. pants
      EBTA Uzraudzības iestāde atzīst, ka 2009. gada 25. februārī starp uzņēmumu Síminn un Telekomunikāciju fondu noslēgtais Līgums par platjoslas pakalpojumu izvēršanu lauku apvidos Islandē veido atbalsta pasākumu, kas ir saderīgs ar EEZ līguma darbību tā 61. panta 3. punkta c) apakšpunkta izpratnē.
      2. pants
      Šis lēmums ir adresēts Islandei.
      3. pants
      Autentisks ir tikai šā lēmuma teksts angļu valodā.

         Briselē, 2015. gada 30. jūnijā

               EBTA Uzraudzības iestādes vārdā –

               Priekšsēdētāja

            Oda Helen SLETNES

               Kolēģijas loceklis

            Frank BÜCHEL

         (1)  EBTA Uzraudzības iestādes Lēmums Nr. 302/13/COL (2013. gada 10. jūlijs) sākt oficiālu izmeklēšanas procedūru par iespējamu valsts atbalstu, kas piešķirts uzņēmumam Síminn un paredzēts platjoslas tīklu izvēršanai Islandes lauku apvidos (OV C 347, 28.11.2013., 11. lpp., un EEZ papildinājums Nr. 66, 28.11.2013., 8. lpp.). Pieejams tiešsaistē: http://www.eftasurv.int/media/state-aid-notifications/State-aid-siminn.pdf

         (2)  Dokuments Nr. 585458.

         (3)  Atsauces pamatā ir Islandes iestāžu 2011. gada 28. aprīļa vēstule (Dokuments Nr. 596157), 2011. gada 17. maija vēstule (Dokuments Nr. 598419), 2011. gada 22. jūnija vēstule (Dokuments Nr. 601861) un 2013. gada 11. marta vēstule (Dokuments Nr. 665601), kā arī sūdzības iesniedzēja 2012. gada 23. maija vēstule (Dokuments Nr. 657203) un 2013. gada 10. maija vēstule (Dokuments Nr. 672303) un ieinteresēto personu 2011. gada 2. oktobra e-pasta vēstule (Dokuments Nr. 614576) un 2011. gada 19. novembra e-pasta vēstules (Dokumenti Nr. 615746 un Nr. 615747).

         (4)  Dokuments Nr. 687314.

         (5)  Dokuments Nr. 679306.

         (6)  Dokuments Nr. 694292.

         (7)  Dokuments Nr. 694234.

         (8)  Dokuments Nr. 694237.

         (9)  Dokuments Nr. 694646.

         (10)  Dokuments Nr. 694762.

         (11)  Dokuments Nr. 701089.

         (12)  Dokuments Nr. 720418.

         (13)  Dokuments Nr. 729141.

         (14)  Sk. 2005. gada 20. decembra Likumu Nr. 132/2005 par Telekomunikāciju fondu.

         (15)  Filiāles darbinieki šo uzdevumu veica, salīdzinot informāciju par oficiālajām juridiskajām dzīvesvietām ar pašvaldību rīcībā esošo informāciju un savām lauksaimnieku datubāzēm, kā arī lūdzot vietējos iedzīvotājus sniegt jaunāko informāciju, bet dažos gadījumos, kad bija šaubas, pat zvanot uz atsevišķām mājām vai kaimiņu mājām.

         (16)  Šajā dokumentā dēvēti arī par “pakalpojumu sniedzējiem”, “interneta pakalpojumu sniedzējiem” vai “IPS”.

         (17)  Melnās zonas ir tādi apvidi, kuros ir vai tuvākajā nākotnē būs vismaz divi dažādu operatoru platjoslas pamattīkli un kuros platjoslas pakalpojumi tiek sniegti konkurences apstākļos. Pelēkās zonas ir apvidi, kuros darbojas viens tīkla operators un ir maz ticams, ka tuvākajā nākotnē tiks izvērsts vēl kāds tīkls. Baltās zonas ir apvidi, kuros nav platjoslas infrastruktūras un ir maz ticams, ka tuvākajā nākotnē šāda infrastruktūra tiks izvērsta. Papildu skaidrojumu skatīt Uzraudzības iestādes pamatnostādnēs par strauju platjoslas tīklu izvēršanu, kas ir pieejamas tiešsaistē vietnē http://www.eftasurv.int/media/state-aid-guidelines/Part-IV---Application-of-state-aid-rules-in-relation-to-rapid-deployment-of-broadband-networks.pdf, un 159.–164. apsvērumā.

         (18)  Fonds nodrošināja bezmaksas tehnisko palīdzību visiem pakalpojumu sniedzējiem, kuriem nebija tehnisku iespēju sagatavot precīzus un atbilstošas formas failus, ko var izmantot lietojumprogrammās ARCis-GIS.

         (19)  Dokuments Nr. 665605.

         (20)  Noteikums par piekļuvi balss sakaru pakalpojumiem bija izvēles iespēja iespējamajiem pretendentiem attiecībā uz ēkām, kas nesaņemtu šo pakalpojumu saskaņā ar tirgus nosacījumiem, un bija ierobežots tikai līdz 2G GSM balss sakaru pakalpojumu nodrošināšanai; 2G apzīmē otrās paaudzes mobilo tehnoloģiju, bet GSM (globālā mobilo sakaru sistēma) – tās bāzes standartu.

         (21)  Sk. Islandes iestāžu 2011. gada 22. jūnija vēstuli Uzraudzības iestādei (Dokuments Nr. 601861).

         (22)  Turpat.

         (23)  Islandes iestādes norāda, ka, publicējot sludinājumu, tika ņemti vērā arī Likuma Nr. 84/2007 par publisko iepirkumu noteikumi, lai publiskā iepirkuma laikā nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret visiem uzņēmumiem. Ar minēto likumu Islandes tiesību aktos tiek īstenots tiesību akts, kas norādīts EEZ līguma XVI pielikuma 2. punktā, proti, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/18/EK (2004. gada 31. marts) par to, kā koordinēt būvdarbu valsts līgumu, piegādes valsts līgumu un pakalpojumu valsts līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūru (OV L 134, 30.4.2004., 114. lpp.) (“Publisko iepirkumu direktīva” jeb “Direktīva 2004/18/EK”), iekļauta EEZ līgumā ar EEZ Apvienotās komitejas Lēmumu Nr. 68/2006 (2006. gada 2. jūnijs), ar ko groza EEZ Līguma XVI pielikumu (Iepirkums) (OV L 245, 7.9.2006., 22. lpp., un EEZ papildinājums Nr. 44, 7.9.2006., 18. lpp.). VTC šajā konkrētajā attiecīgā laikraksta sadaļā ievieto sludinājumus par visiem saviem projektiem / uzaicinājumiem iesniegt piedāvājumus.

         (24)  Skatīt Līguma 16. punktu.

         (25)  Dokuments Nr. 687314.

         (26)  Projekta tehnisko prasību apraksts ir iekļauts iepirkuma procedūras aprakstā, kas ir pievienots Līgumam kā I pielikums. Pielikumi veido Līguma daļu un pusēm ir saistoši.

         (27)  Sk. Līguma I pielikuma 1.2.3.1. punktu un šā lēmuma 20. zemsvītras piezīmi.

         (28)  ADSL ir asimetriskā ciparu abonentlīnija. Ciparu abonentlīnijas (DSL) tehnoloģijas izmanto tradicionālos (fiksētos) vara vadu telefonsakaru tīklus, lai nosūtītu ciparu platjoslas signālus.

         (29)  UMTS ir universālā mobilo telesakaru sistēma, kas attiecas uz trešās paaudzes (3G) mobilo tehnoloģiju un var nodrošināt augstākas jaudas datu/platjoslas pakalpojumus nekā otrās paaudzes (2G) mobilā tehnoloģija. 3G var izmantot tādām lietojumprogrammām kā balss telefonsakaru, SMS un mobilā interneta piekļuves pakalpojumi, kā arī fiksēta bezvadu interneta piekļuvei.

         (30)  Wi-Fi nozīmē vietējo radiolīniju izmantošanu balss un datu sakaru pārraidei uz atsevišķām ēkām vai uzņēmumu telpām.

         (31)  Iegūts no PTA analīzes par tirgu Nr. 12, versija angļu valodā, pieejama tiešsaistē: http://www.pfs.is/upload/files/Market%2012%20-%20Annex%20A%20-%20Analysis%20of%20market.Public.pdf

         (32)  Tas atbilst 41 % no visa projekta.

         (33)  Līguma II pielikumā ir dota atsauce uz PTA 2008. gada 18. aprīļa Lēmumu Nr. 8/2008 par tādu uzņēmumu izraudzīšanos, kuru ietekme tirgū ir ievērojama, un par saistību noteikšanu tirgū attiecībā uz vairumtirdzniecības piekļuvi platjoslai (tirgus Nr. 12) (sk. arī 123. zemsvītras piezīmi turpmāk). Turklāt saskaņā ar PTA Lēmumu Nr. 26/2007 ar uzņēmumu Síminn saistītajam uzņēmumam Míla tika piešķirta ievērojama ietekme tirgū attiecībā uz vairumtirdzniecības piekļuvi atsaistītas piekļuves (tostarp kopējas piekļuves) metāla vadu līnijām un apakšlīnijām saistībā ar platjoslas un balss sakaru pakalpojumu nodrošināšanu. Uzņēmumam Míla tā rezultātā ir jāievēro virkne pienākumu saistībā ar vairumtirdzniecības piekļuvi, piemēram, pienākums izpildīt pamatotus pieprasījumus par atsaistītu vairumtirdzniecības piekļuvi vietējām metāla vadu līnijām, tostarp vara vadu līnijām un saistītajiem pakalpojumiem. Tomēr, tā kā inter alia platjoslas pakalpojumu sniegšana, izmantojot atsaistītas vietējās līnijas, attālos lauku apvidos nav ekonomiski izdevīga, būtisks pieprasījums pēc šā vairumtirdzniecības piekļuves pakalpojuma ir maz ticams.

         (34)  Tas veido 55 % no visa projekta.

         (35)  Tas veido 4 % no visa projekta.

         (36)  Šīs ir Síminn mazumtirdzniecības cenas atlaides.

         (37)  Pieejams tiešsaistē: http://www.pfs.is/library/Skrar/akv.-og-urskurdir/akvardanir-PFS/Akv_nr.8_2008_M%2012.pdf

         (38)  Dokuments Nr. 615746.

         (39)  EBTA Uzraudzības iestādes Lēmums Nr. 302/13/COL (2013. gada 10. jūlijs) sākt oficiālu izmeklēšanas procedūru par iespējamu valsts atbalstu, kas piešķirts uzņēmumam Síminn un paredzēts platjoslas pakalpojumu izvēršanai Islandes lauku apvidos (OV C 347, 28.11.2013., 11. lpp., un EEZ papildinājums Nr. 66, 28.11.2013., 8. lpp.). Pieejams tiešsaistē: http://www.eftasurv.int/media/state-aid-notifications/State-aid-siminn.pdf

         (40)  Pieejams tiešsaistē: http://www.eftasurv.int/media/state-aid-guidelines/Part-IV---Application-of-state-aid-rules-in-relation-to-rapid-deployment-of-broadband-networks.pdf

         (41)  Dokuments Nr. 687314.

         (42)  Šai sakarā tās atsaucas uz Komisijas Lēmumu Nr. 264/2002 London Underground (OV C 309, 12.12.2002., 14. lpp.), 79. apsvērums, un Komisijas Lēmumu 2013/435/ES (2013. gada 2. maijs) par Francijas īstenotu valsts atbalstu SA.22843 (2012/C) (ex 2012/NN) par labu Société Nationale Maritime Corse-Méditerranée (OV L 220, 17.8.2013., 20. lpp.).

         (43)  Šai sakarā tās atsaucas uz Komisijas Lēmumu Nr. 46/2007 Welsh Public Sector Network Scheme (OV C 157, 10.7.2007., 2. lpp.).

         (44)  Šai sakarā tās atsaucas uz Komisijas Lēmumu Nr. 196/2010 Tādas ilgtspējīgas infrastruktūras izveide, kas nodrošina Igaunijas mēroga platjoslas interneta savienojumu (EstWin projekts) (OV C 60, 25.2.2011., 3. lpp.).

         (45)  Dokuments Nr. 665602.

         (46)  Islandes iestāžu iesniegtā diagramma (Dokuments Nr. 687314).

         (47)  Dokuments Nr. 687320.

         (48)  Uzņēmuma Síminn aplēses un dati liecina, ka izmaksas par iekārtu pirkšanu ārvalsts valūtā galu galā sasniedza 85 % no maksājumiem, kas tika saņemti par projekta īstenošanu (Dokuments Nr. 694234).

         (49)  Komisijas lēmums lietā Nr. 264/2002 London Underground Public Private Partnership (OV C 309, 12.12.2002., 14. lpp.).

         (50)  Sk.: http://www.pfs.is/upload/files/Tolfraediskyrsla_PFS_Isl.fjarskiptamarkadur_2010_til_2012.pdf

         (51)  Dokumenti Nr. 694234, Nr. 694235, Nr. 694236, Nr. 694237 un Nr. 694238.

         (52)  Spriedums lietā Altmark Trans GmbH and Regierungspräsidium Magdeburg, C-280/00, EU:C:2003:415.

         (53)  Komisijas lēmums lietā Nr. 264/2002 London Underground Public Private Partnership (OV C 309, 12.12.2002., 14. lpp.), 79. apsvērums.

         (54)  Turpat, 120. un 125. apsvērums.

         (*1)  Nekonfidenciāla versija. Uz kvadrātiekavās ietverto informāciju attiecas dienesta noslēpuma ievērošanas pienākums.

         (55)  Saskaņā ar Islandes iestāžu sniegto informāciju (Dokuments Nr. 687320) fonda konsultanti aplēsa, ka iespējamā piedāvājuma cena par aptuveni 750 papildu ēkām varētu būt no ISK 410 000 000 līdz ISK 820 000 000 (šīs aplēses vēlāk tika koriģētas atbilstīgi 670 noteiktajām “baltajām” ēkām), proti, vidējā cena attiecībā uz vienu ēku ir no ISK 546 667 (par vienkāršu sistēmu) līdz ISK 1 093 333 (par uzlabotu sistēmu).

         (56)  Spriedums lietā Eiropas Komisija / Deutsche Post AG, C-399/08 P, EU:C:2010:481, 41. punkts.

         (57)  Jau kopš projekta sākuma Síminn publicēja vairumtirdzniecības UMTS piekļuves piedāvājumu savā tīmekļa vietnē. Piemēram, telekomunikāciju uzņēmums Tal noslēdza šādu līgumu ar Síminn. Sīkāka informācija ir pieejama tiešsaistē: https://heildsala.siminn.is/

         (58)  Dokuments Nr. 694646.

         (59)  Sk. Komisijas Lēmumu N 475/2007, Ireland National Broadband Scheme (NBS) (OV C 18, 24.1.2009., 1. lpp.).

         (60)  Dokuments Nr. 694646.

         (61)  Kā pilnīgāk aprakstīts 32. apsvērumā iepriekš, iepirkuma procedūras dokumenti sākotnēji norādīja varbūtējo piekļuves iespēju diapazonu, ja attiecīgo platjoslas pakalpojumu nodrošinājumam tiek izmantota ADSL infrastruktūra (šīs tehnoloģijas definīciju sk. 28. zemsvītras piezīmē). Šis diapazons ietvēra risinājumus, sākot no vairāk ar tālākpārdošanu saistītām iespējām (kad persona, kas vēlas iegūt piekļuvi, ievērojami balstās uz tīkla nodrošinātāja sistēmām/infrastruktūru) līdz vairāk uz infrastruktūru balstītām iespējām (kad persona, kas vēlas iegūt piekļuvi, dažādā mērā balstās uz savām sistēmām/infrastruktūru), skaidri nepiešķirot visas šīs piekļuves iespējas, kā būs aprakstīts turpmāk. Gadījumā, ja jebkādi pakalpojumi tiek piegādāti, izmantojot UMTS (šīs tehnoloģijas definīciju sk. 29. zemsvītras piezīmē), iepirkuma procedūras dokumenti piedāvāja vienīgi uz tālākpārdošanu balstītas piekļuves iespēju.

         (62)  Līdzīgus apgalvojumus Uzraudzības iestāde saņēma no kādas ieinteresētās personas, kas arī apgalvo, ka ir nesekmīgi mēģinājusi iegūt vairumtirdzniecības piekļuvi Síminn tīklam (Dokuments Nr. 614576).

         (63)  Dokuments Nr. 679306.

         (64)  Kā norāda Hringiðan, viens no galvenajiem iemesliem, kādēļ VTCnoraidīja tā piedāvājumu, bija pietiekamas bankas garantijas trūkums.

         (65)  Dokuments Nr. 694292.

         (66)  Dokuments Nr. 701089.

         (67)  Sk. EBTA Uzraudzības iestādes Lēmumu Nr. 55/05/COL (2005. gada 11. marts) par Uzraudzības un Tiesas nolīguma 3. protokola I daļas 1. panta 2. punktā paredzētās oficiālās izmeklēšanas procedūras izbeigšanu attiecībā uz 1744 īres dzīvokļu pārdošanu Oslo (Norvēģija) (OV L 324, 23.11.2006., 11. lpp., un EEZ papildinājums Nr. 56, 23.11.2006., 1. lpp.), II.3. iedaļa, 19. lpp., ar turpmākām atsaucēm.

         (68)  Spriedums lietā Höfner un Elser / Macroton, C-41/90, EU:C:1991:161, 21., 22. un 23. punkts, un lietā E-5/07 Private Barnehagers Landsforbund / EBTA Uzraudzības iestāde [2008] EFTA Ct. Rep. 61, 78. punkts.

         (69)  Spriedums lietā Ministero dell'Economica e delle Finanze / Cassa di Risparmio di Firenze SpA, C-222/04, EU:C:2006:8, 108. punkts.

         (70)  Spriedums lietā Francija/Komisija, C-301/87, EU:C:1990:67, 41. punkts, spriedums lietā De Gezamenlijke Steenkolenmijnen / Eiropas Ogļu un tērauda kopienas Augstā iestāde, 30/59, EU:C:1961:2, 19. punkts, spriedums lietā Francija/Komisija (Kimberly Clark), C-241/94, EU:C:1996:353, 34. punkts, un spriedums lietā Fleuren Compost, T-109/01, EU:T:2004:4, 53. punkts.

         (71)  Spriedums lietā Komisija / EDF un citi, C-124/10 P, EU:C:2012:318, 77. punkts, un tajā minētā judikatūra. Sk. arī spriedumu Bouygues/Komisija, lietas C-399/10 un C-401/10 P, EU:C:2013:175, 102. punkts.

         (72)  Spriedums lietā De Gezamenlijke Steenkolenmijnen /Eiropas Ogļu un tērauda kopienas Augstā iestāde, 30/59, 9. punkts un turpmākie punkti.

         (73)  Sk. EBTA Uzraudzības iestādes Lēmumu Nr. 231/11/COL (2011. gada 13. jūlijs) par ātru nākamās paaudzes piekļuves tīkla izvēršanu Tromsø pašvaldības lauku apvidos (OV C 10, 12.1.2012., 5. lpp., un EEZ papildinājums Nr. 2, 12.1.2012., 3. lpp.), II.1.2. iedaļa, un Komisijas Lēmumu SA.33063, Italy Trentino NGA (OV C 323, 24.10.2012., 6. lpp.), 77. apsvērums.

         (74)  Komisijas Lēmums Nr. 14/2008 – Apvienotā Karaliste, Platjosla Skotijā – platjoslas pieejamības paplašināšana (OV C 150, 17.6.2008., 3. lpp.), 37. apsvērums.

         (75)  Spriedums lietā E-6/98 Norvēģijas valdība / EBTA Uzraudzības iestāde [1999], EFTA Ct. Rep. 76.

         (76)  Spriedums lietā Libert and Others, apvienotās lietas C-197/11 un C-203/11, EU:C:2013:288, 76., 77. un 78. punkts.

         (77)  Spriedums lietā Altmark Trans GmbH and Regierungspräsidium Magdeburg, C-280/00.

         (78)  Spriedums lietā Altmark Trans GmbH and Regierungspräsidium Magdeburg, C-280/00, 87.–93. punkts.

         (79)  Sk. Uzraudzības iestādes Vadlīnijas par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu kompensācijai, kas piešķirta par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu sniegšanu (“Uzraudzības iestādes VTNP vadlīnijas”), kas ir pieejamas tiešsaistē: http://www.eftasurv.int/media/state-aid-guidelines/Part-VI---Compensation-granted-for-the-provision-of-services-of-general-economic-interest.pdf

         (80)  Kā Komisija norādījusi iepriekš attiecībā uz piekļuvi platjoslas pakalpojumiem, piemēram, Komisijas Lēmumā N 381/04, Pyrénées-Atlantiques (OV C 162, 2.7.2005., 5. lpp.). Sk. arī Uzraudzības iestādes VTNP vadlīniju 49. punktu un Uzraudzības iestādes 2010. gada Pamatnostādņu par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu attiecībā uz platjoslas tīklu ātru izvēršanu 22. punktu. Uzraudzības iestāde analizēs šo pamatnostādņu atbilstību šā lēmuma II.3.1. iedaļā.

         (81)  Sk. EBTA Uzraudzības iestādes Lēmumu Nr. 444/13/COL (2013. gada 13. novembris) par nākamās paaudzes piekļuves tīkla izvēršanu Skeiða un Gnúpverjahreppur pašvaldībā (OV C 66, 6.3.2014., 6. lpp., un EEZ papildinājums Nr. 14, 6.3.2014., 1. lpp.), 72. apsvērums.

         (82)  Sk. EBTA Uzraudzības iestādes Lēmumu Nr. 444/13/COL (2013. gada 13. novembris) par nākamās paaudzes piekļuves tīkla izvēršanu Skeiða un Gnúpverjahreppur pašvaldībā (OV C 66, 6.3.2014., 6. lpp., un EEZ papildinājums Nr. 14, 6.3.2014., 1. lpp.), 73. apsvērums.

         (83)  Sk. Uzraudzības iestādes VTNP vadlīniju 52. punktu.

         (84)  EBTA Uzraudzības iestādes Pamatnostādnes par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu attiecībā uz platjoslas tīklu ātru izvēršanu (“Platjoslas pamatnostādnes”) ir pieejamas tiešsaistē: http://www.eftasurv.int/media/state-aid-guidelines/Part-IV---Application-of-state-aid-rules-in-relation-to-rapid-deployment-of-broadband-networks.pdf

         (85)  Visu to Komisijas lēmumu sarakstu, kas ir pieņemti saistībā ar valsts atbalsta noteikumiem platjoslas tīklu jomā, sk.: http://ec.europa.eu/competition/sectors/telecommunications/broadband_decisions.pdf

         (86)  Sk. Platjoslas pamatnostādņu 57. punktu un 17. zemsvītras piezīmi iepriekš.

         (87)  Sk. Platjoslas pamatnostādņu 68. punktu.

         (88)  Sk., piem., Komisijas Lēmumu 2007/175/EK (2006. gada 19. jūlijs) par pasākumu C 35/2005, ko Nīderlande gatavojas īstenot attiecībā uz platjoslas tīkla ierīkošanu Apingedamā (OV L 86, 27.3.2007., 1. lpp.), un Komisijas Lēmumu N 14/2008, Platjosla Skotijā – platjoslas pieejamības paplašināšana (OV C 150, 17.6.2008., 3. lpp.).

         (89)  Sk. Platjoslas pamatnostādņu 28. punktu.

         (90)  Sk. definīciju 17. zemsvītras piezīmē un 160. apsvērumā iepriekš.

         (91)  Sk. EBTA Uzraudzības iestādes Lēmumu Nr. 219/14/COL (2014. gada 11. jūnijs) par valsts atbalsta shēmu platjoslas izvēršanā (OV C 344, 2.10.2014., 13. lpp., un EEZ papildinājums Nr. 55, 2.10.2014., 4. lpp.), 3.2.1.2. iedaļu.

         (92)  EIROPA 2020 – stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei, COM(2010) 2020, 12. lpp.

         (93)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komisijai un Reģionu komitejai (COM (2010) 245) Digitālā programma Eiropai, kā atzīts EEZ Apvienotās parlamentārās komitejas 37. sanāksmē 2011. gada 26. oktobrī. Dokuments ir pieejams tiešsaistē: http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/ALL/;jsessionid=Y4vLTX8KtHt58G2x4R1h26h1l1zYRJcHnMBhTTx3cKhqvYf4R8m0!-1629905942?uri=CELEX:52010DC0245R(01). Digitālajā programmā tika noteikts mērķis līdz 2013. gadam izvērst visiem Eiropas iedzīvotājiem pieejamu pamata platjoslu, kā arī nodrošināt, ka līdz 2020. gadam piekļuve NGA pakalpojumiem tiks ievērojami palielināta (visiem Eiropas iedzīvotājiem ir jābūt pieejamam interneta ātrumam virs 30 Mb/s, un 50 % vai vairāk Eiropas mājsaimniecību jābūt pieejamai tādu interneta savienojumu abonēšanai, kuru ātrums pārsniedz 100 Mb/s).

         (94)  Platjoslas pakalpojumi par saprātīgu cenu ir arī viens no Digitālās programmas mērķiem, sk.: https://ec.europa.eu/digital-agenda/en/about-broadband

         (95)  Sk. Platjoslas pamatnostādņu 62. punktu.

         (96)  Sk., piem., EBTA Uzraudzības iestādes Lēmumu Nr. 231/11/COL, pieminēts iepriekš 73. zemsvītras piezīmē.

         (97)  Sk. Platjoslas pamatnostādņu 33., 34. un 35. punktu.

         (98)  Sk., piem., EBTA Uzraudzības iestādes Lēmumu Nr. 231/11/COL, pieminēts iepriekš 73. zemsvītras piezīmē, un Komisijas Lēmumu N 14/2008, Platjosla Skotijā – platjoslas pieejamības paplašināšana (OV C 150, 17.6.2008., 3. lpp.), 54. un 55. apsvērums.

         (99)  Islandes iestādes sazinājās ar privātajiem operatoriem, lai noskaidrotu, vai kāds tirgus ieguldītājs vēlētos nodrošināt platjoslas pakalpojumu konkrētajām ēkām. Pēc tam, kad Islandes iestādes noskaidroja, ka intereses par šāda pakalpojuma sniegšanu nav, tās atzina, ka šajās teritorijās patiesi ir tirgus nepilnības un ka bez valsts iejaukšanās tuvākajā nākotnē ātrdarbīga interneta pakalpojumi tur netiks piedāvāti.

         (100)  Sk. Platjoslas pamatnostādņu 41. punktu.

         (101)  Sk. Platjoslas pamatnostādņu 74. punkta b) apakšpunktu.

         (102)  Sk. Direktīvas 2004/18/EK 13. pantu.

         (103)  Eiropas Savienības Tiesa savā judikatūrā ir apstiprinājusi, ka Līguma iekšējā tirgus noteikumi attiecas arī uz līgumiem ārpus Publisko iepirkumu direktīvas darbības jomas, ciktāl līgums ir saistošs citu dalībvalstu komersantiem. Sk., piem., spriedumu lietā Telaustria, C-324/98, EU:C:2000:669, 60. punkts, spriedumu lietā Coname, C-231/03, EU:C:2005:487, 16. punkts, un spriedumu lietā Parking Brixen, C-458/03, EU:C:2005:605, 46. punkts. Sk. arī Komisijas skaidrojošo paziņojumu par Kopienas tiesību aktiem, ko piemēro līguma slēgšanas tiesību piešķiršanā, uz ko neattiecas vai tikai daļēji attiecas Publisko iepirkumu direktīvas noteikumi (OV C 179, 28.11.2001., 2. lpp.).

         (104)  Sk. Platjoslas pamatnostādņu 74. punkta c) apakšpunktu.

         (105)  Sk., piem., Komisijas Lēmumu N 508/08 United Kingdom, Provision of Remote Broadband Services in Northern Ireland (OV C 18, 24.1.2009., 1. lpp.), Komisijas Lēmumu N 475/2007 Ireland, National Broadband Scheme (NBS) (OV C 282, 24.11.2007., 1. lpp.) un Komisijas Lēmumu N 157/06 United Kingdom, South Yorkshire Digital region Broadband Project (OV C 80, 13.4.2007., 1. lpp.).

         (106)  Sk. Platjoslas pamatnostādņu 74. punkta d) apakšpunktu.

         (107)  Turpat.

         (108)  http://www.rikiskaup.is/

         (109)  http://www.innanrikisraduneyti.is/sam/frettir/nr/22547

         (110)  Sk. tabulu 18. apsvērumā.

         (111)  Izmaiņas sīkāk ir izskaidrotas šā lēmuma I.3.1.4. iedaļā. Sk. arī 27. un 61. apsvērumu iepriekš.

         (112)  Skatīt, piemēram, Direktīvas 2004/18/EK 31. panta 4. punkta a) apakšpunktu, kurā noteikts: “[…] par papildu būvdarbiem vai pakalpojumiem, kas nav iekļauti sākotnēji paredzētajā projektā vai sākotnēji noslēgtajā līgumā, bet kas neparedzētu apstākļu dēļ kļūst vajadzīgi, lai veiktu būvdarbus vai sniegtu pakalpojumus, kuri paredzēti līgumā, ar noteikumu, ka līguma slēgšanas tiesības piešķir komersantam, kas nodrošina līgumā paredzētos būvdarbus vai pakalpojumus:

                  —

                  ja šādus papildu būvdarbus vai pakalpojumus tehniski vai ekonomiski nav iespējams nošķirt no sākotnējā līguma, neradot lielas neērtības līgumslēdzējām iestādēm
                  vai

                  —

                  ja šādi būvdarbi vai pakalpojumi, lai arī tos ir iespējams nošķirt no sākotnējā līguma izpildes, ir noteikti vajadzīgi minētā līguma izpildes pabeigšanai.

            Tomēr līgumu, kuru slēgšanas tiesības piešķirtas, lai veiktu papildu būvdarbus vai sniegtu papildu pakalpojumus, kopējā pasūtījumu vērtība nedrīkst pārsniegt 50 % no sākotnējā līguma summas;”.

         (113)  Turpat, 13. pants.

         (114)  Skatīt Platjoslas pamatnostādņu 74. punkta c) apakšpunktu.

         (115)  Skatīt tabulu I.2.1.3. iedaļā.

         (116)  Skatīt, piemēram, spriedumu lietā Nīderlande un ING Groep / Komisija, T-29/10, EU:T:2012:98, 123. punkts.

         (117)  Dokuments Nr. 687314.

         (118)  Sk. EBTA Uzraudzības iestādes Lēmumu Nr. 219/14/COL (2014. gada 11. jūnijs) par valsts atbalsta shēmu platjoslas izvēršanā (OV C 344, 2.10.2014., 13. lpp., un EEZ papildinājums Nr. 55, 2.10.2014., 4. lpp.), 125. apsvēruma e) apakšpunktu.

         (119)  Sk. Platjoslas pamatnostādņu 74. punkta f) apakšpunktu.

         (120)  Sk. Platjoslas pamatnostādņu 74. punkta g) apakšpunktu.

         (121)  Sk. Komisijas Lēmumu 2008/729/EK (2007. gada 11. decembris) par valsts atbalstu C 53/06 (ex N 262/05, ex CP 127/04) Amsterdamas optiskajam tīklam, ko Amsterdamas pašvaldība piešķīrusi ieguldījumam optiskajā tīklā līdz mājām [fibre-to-the-home] (OV L 247, 16.9.2008., 27. lpp.), 96. apsvērumu, un Komisijas Lēmumu N 14/2008 “Apvienotā Karaliste, Platjosla Skotijā – platjoslas pieejamības paplašināšana” (OV C 150, 17.6.2008., 3. lpp.), 57. apsvēruma c) apakšpunktu, un Komisijas Lēmumu N 475/2007 “Īrija, Valsts platjoslas shēma” (“NBS”) (OV C 282, 24.11.2007., 1. lpp.), 45. apsvēruma e) apakšpunktu.

         (122)  Sk. Platjoslas pamatnostādņu 74. punkta g) apakšpunktu.

         (123)  PTA Lēmums Nr. 8/2008 (sk. 33 zemsvītras piezīmi iepriekš).

         (124)  Sk., piem., EEZ līguma XI pielikuma 5.cl punktā norādīto atsauci uz tiesību akta 8. panta 5. punkta c) apakšpunktu (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/21/EK (2002. gada 7. marts) par kopējiem reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem (“Pamatdirektīva”) (OV L 108, 24.4.2002., 33. lpp.)), kas ietverts EEZ līgumā ar EEZ Apvienotās komitejas Lēmumu Nr. 11/2004 (2004. gada 6. februāris), ar ko groza EEZ līguma II pielikumu (Tehniskie noteikumi, standarti, testēšana un sertifikācija), X pielikumu (Audiovizuālie pakalpojumi) un XI pielikumu (Sakaru pakalpojumi) (OV L 116, 22.4.2004., 60. lpp., un EEZ papildinājums Nr. 20, 22.4.2004., 14. lpp.), kas grozīts ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/140/EK (2009. gada 25. novembris), ar ko groza Direktīvu 2002/21/EK par kopējiem reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem, Direktīvu 2002/19/EK par piekļuvi elektronisko komunikāciju tīkliem un ar tiem saistītām iekārtām un to savstarpēju savienojumu, un Direktīvu 2002/20/EK par elektronisko komunikāciju tīklu un pakalpojumu atļaušanu (OV L 337, 18.12.2009., 37. lpp.) (“Labāku regulējumu direktīva”, vēl nav iekļauta EEZ līgumā), un tiesību aktu, kas norādīts EEZ līguma XI pielikuma 5.cl punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 544/2009 (2009. gada 18. jūnijs), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 717/2007 par viesabonēšanu publiskajos mobilo telefonsakaru tīklos Kopienā un Direktīvu 2002/21/EK par kopējiem reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem (OV L 167, 29.6.2009., 12. lpp.)) un ir iekļauts EEZ līgumā ar EEZ Apvienotās komitejas Lēmumu Nr. 107/2009 (2009. gada 22. oktobris), ar ko groza EEZ līguma XI pielikumu (Telekomunikāciju pakalpojumi) (OV L 334, 17.12.2009., 4. lpp., un EEZ papildinājums Nr. 68, 17.12.2009., 4. lpp.), kas kā vienu no reglamentējošo noteikumu mērķiem norāda mērķi attiecīgā gadījumā veicināt uz infrastruktūru pamatotu konkurenci.

         (125)  ERG, 06(33), Pārskatīta ERG kopējā nostāja par pieeju piemērotiem līdzekļiem ECNS reglamentējošajos noteikumos, 2006. gada maijs.

         (126)  Sk. 121. zemsvītras piezīmi iepriekš un Lēmumu 2008/729/EK.

         (127)  Piekļuve pasīvam tīklam ir piekļuve pasīvam tīklam bez jebkādām elektroniskām iekārtām (proti, tādiem fiziskiem tīkla elementiem kā cauruļvadi, optiskie kabeļi, sadales skapji u. c.).

         (128)  Piekļuve aktīvam tīklam ir piekļuve aktivizētam tīklam (proti, lai izmantotu esošo tīklu, ir vajadzīgas sistēmas vai tehniskas sastāvdaļas, piem., slēdži, maršrutētāji vai sadalītāji).

         (129)  Komisijas Lēmums N 330/2010 Francija – Programme national “Très Haut Débit” – Volet B (OV C 364, 14.12.2011., 1. lpp.).

         (130)  Tas ietvēra tāda piedāvājuma pieejamību, lai pieslēgtu piekļuves prasītāju pašu tīklus, dažādas tīkla daļas un galapatērētājus.

         (131)  Šādā saistībā šo tīkla darbības veidu programma nefinansēja, tomēr nodrošināt piekļuvi aktīviem vairumtirdzniecības līmeņa produktiem bija vajadzīgs, ja bija pamatots šādu produktu pieprasījums.

         (132)  Sk. Uzraudzības iestādes Lēmumu Nr. 231/11/COL, uz kuru ir dota atsauce 73. zemsvītras piezīmē iepriekš un 24. apsvērumā.

         (133)  Sk. PTA Lēmumu Nr. 4/2007 par uzņēmumu ar ievērojamu ietekmi tirgū izraudzīšanos un pienākumu noteikšanu tirgū piekļuvei un zvanu ierosināšanai publiskajos mobilo sakaru tīklos (tirgus Nr. 15) un dokumentu “Vairumtirdzniecības tirgus analīze attiecībā uz piekļuvi un zvanu ierosināšanu publiskajos mobilo sakaru tīklos (tirgus Nr. 15)”, 2007. gada 5. februāris.

         (134)  “Valsts viesabonēšana” attiecas uz līgumu starp mobilo sakaru tīklu infrastruktūras operatoriem par savstarpēju cita operatora tīkla izmantošanu pakalpojumu nodrošināšanai ģeogrāfiskās teritorijās, kur tiem vēl nav pārklājuma.

         (135)  Tas attiecas uz uzņēmuma Síminn pienākumu piedāvāt citiem mobilo sakaru tīklu operatoriem iespēju fiziski izvietot savas iekārtas vai kopīgi izmantot esošo zemes vai mobilo infrastruktūru (piem., cauruļvadus, ēkas un struktūras vai torņus).

         (136)  “Mobilo sakaru virtuālā tīkla operators” (MVNO) ir tāds mobilo sakaru pakalpojumu sniedzējs, kuram nav savu mobilo sakaru frekvenču spektra resursu un kuram var būt (vai nebūt) sava mobilo sakaru tīkla infrastruktūra atkarībā no konkrētā uzņēmējdarbības modeļa un apjoma, kādā tas balstās uz vietējā mobilo sakaru tīkla nodrošinātajām iespējām. Saskaņā ar PTA definīciju Lēmumā Nr. 4/2007 gadījumos, kas attiecas vienīgi uz virtuālā tīkla piekļuvi, virtuālā tīkla operators pārvalda sistēmu, kas ir nepieciešama starpsavienojumiem un viesabonēšanai citu operatoru tīklos, bet tam nepieder sava sadales sistēma (proti, mobilo tālruņu tīkla bezvadu daļa).

         (137)  Tālākpārdevējam parasti nav ne mobilo sakaru frekvenču spektra, ne tīkla infrastruktūras, bet ir tiešas attiecības ar klientu, un tas inter alia var pārvaldīt klientu rēķinus un galalietotājiem piedāvātā pakalpojuma tirgvedību un pārdošanu, izmantojot neatkarīgu zīmolu. Saskaņā ar PTA definīciju Lēmumā Nr. 4/2007 tālākpārdevējam nepieder neatkarīga mobilo sakaru tīkla infrastruktūra un būtībā visus atbalsta pakalpojumus tas pērk vairumtirdzniecības līmenī.

         (138)  Kā iepriekš norādīts 30. apsvērumā, 55 % ēku bija pievienotas UMTS (3G fiksētai bezvadu) sistēmai, 41 % – ADSL, bet 4 % – satelītam / Wi-Fi tīklam.

         (139)  Kā liecina Islandes iestāžu sniegtā informācija, vairumtirdzniecības piekļuve bija jāīsteno laikā no 2008. gada līdz 2014. gadam un līgumslēdzējas puses var pagarināt termiņu vēl maksimāli par 2 gadiem atkarībā no tirgus attīstības un citiem faktoriem.

         (140)  Atsauce uz I iedaļas 2.2.4. nodaļu iepriekš attiecībā uz 1.–4. iespējas aprakstu.

         (141)  Dokuments Nr. 687322.

         (142)  Telekomunikāciju uzņēmums Tal noslēdza inte alia vairumtirdzniecības līgumu ar uzņēmumu Síminn, skatīt arī 86. apsvērumu.

         (143)  Dokuments Nr. 687314.

         (144)  Sk. Komisijas Lēmumu N 475/2007 “Īrijas Valsts datu pārraides platjoslas sistēma (NBS)” (OV C 18, 24.1.2009., 1. lpp.), 45. apsvērumu.

         (145)  Sk. EBTA Uzraudzības iestādes 2008. gada 5. novembra Ieteikumu par attiecīgajiem produktu un pakalpojumu tirgiem elektronisko sakaru nozarē, kuros var būt nepieciešams ex ante regulējums saskaņā ar pamatdirektīvu (OV C 156, 9.7.2009., 18. lpp.).

         (146)  Uzraudzības iestādes saņemtā informācija liecina, ka vairāki pakalpojumu sniedzēji ir nopirkuši Síminn piedāvāto vairumtirdzniecības piekļuvi un sākuši pārdot savus pakalpojumus, izmantojot tīklu.

         (147)  Sk. EBTA Uzraudzības iestādes Lēmumu Nr. 444/13/COL (2013. gada 13. novembris) par nākamās paaudzes piekļuves tīkla izvēršanu Skeiða un Gnúpverjahreppur pašvaldībā (OV C 66, 6.3.2014., 6. lpp., un EEZ papildinājums Nr. 14, 6.3.2014., 1. lpp.), 114. apsvērumu.

         (148)  Sk. Platjoslas pamatnostādņu 74. punkta 1) apakšpunktu.

         (149)  Šajā informācijā papildus Platjoslas pamatnostādņu 74. punkta j) apakšpunktā norādītajai publiskotajai informācijai ir jāietver vismaz informācija par tīkla izmantošanas sākuma datumu, vairumtirdzniecības piekļuves līdzekļiem, par tīkla piekļuves prasītāju, pakalpojumu sniedzēju un apkalpoto mājokļu skaitu, kā arī tīkla apguves rādītāji.