title: 2012/163/ES: Komisijas Lēmums ( 2012. gada 22. marts ), ar ko izbeidz antidempinga procedūru attiecībā uz konkrētu Indijas izcelsmes nerūsējošā tērauda savienotājelementu un to daļu importu

text:
               23.3.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 84/36

         KOMISIJAS LĒMUMS
   (2012. gada 22. marts),
   ar ko izbeidz antidempinga procedūru attiecībā uz konkrētu Indijas izcelsmes nerūsējošā tērauda savienotājelementu un to daļu importu
   (2012/163/ES)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (turpmāk “pamatregula”), un jo īpaši tās 9. pantu,
   pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju,
   tā kā:
   1.   PROCEDŪRA

   1.1.   Procedūras sākšana

               (1)

               Eiropas Komisija (turpmāk “Komisija”) 2011. gada 13. maijā, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                   (2) (turpmāk “paziņojums par procedūras sākšanu”), paziņoja par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz konkrētu Indijas izcelsmes nerūsējošā tērauda savienotājelementu un to daļu (turpmāk “attiecīgais ražojums”) importu Savienībā.

               (2)

               Tajā pašā dienā Komisija, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                   (3), paziņoja par antisubsidēšanas procedūras sākšanu attiecībā uz konkrētu Indijas izcelsmes nerūsējošā tērauda savienotājelementu un to daļu importu Savienībā un sāka atsevišķu izmeklēšanu.

               (3)

               Antidempinga procedūra tika sākta pēc tam, kad Eiropas Rūpniecisko savienotājelementu institūts EiFi (turpmāk “sūdzības iesniedzējs”) 2011. gada 31. martā iesniedza sūdzību to ražotāju vārdā, kuri pārstāv vairāk nekā 25 % no konkrētu nerūsējošā tērauda savienotājelementu un to daļu ražošanas apjoma Savienībā. Sūdzībā bija ietverti pirmšķietami pierādījumi par minētā ražojuma dempingu un no tā izrietošu būtisku kaitējumu, kas tika uzskatīti par pietiekamiem, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu.

         1.2.   Procedūrā iesaistītās personas

               (4)

               Par procedūras sākšanu Komisija oficiāli informēja sūdzības iesniedzēju, citus zināmos Savienības ražotājus, zināmos ražotājus eksportētājus, zināmos importētājus, lietotājus, kurus tas skar, un Indijas iestādes. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu.

               (5)

               Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa.

         1.2.1.   Indijas ražotāju eksportētāju atlase

               (6)

               Ņemot vērā Indijas ražotāju eksportētāju acīmredzami lielo skaitu, paziņojumā par procedūras sākšanu dempinga noteikšanai tika paredzēta atlase saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu.

               (7)

               Lai Komisija varētu lemt, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, ražotāji eksportētāji Indijā tika lūgti pieteikties 15 dienu laikā no izmeklēšanas sākšanas un sniegt pamatinformāciju par savu eksportu un pārdošanas apjomiem iekšzemes tirgū, par precīzu to darbību saistībā ar attiecīgā ražojuma ražošanu un pārdošanu un visu ar tiem saistīto attiecīgā ražojuma ražošanā un pārdošanā iesaistīto uzņēmumu nosaukumus un darbības veidus laika posmā no 2010. gada 1. aprīļa līdz 2011. gada 31. martam (turpmāk “izmeklēšanas periods” jeb “IP”).

               (8)

               Paziņojumā par procedūras sākšanu norādītajā termiņā pieprasīto informāciju sniedza un iekļaušanai izlasē piekrita pavisam pieci Indijas ražotāji eksportētāji, tostarp saistītu uzņēmumu grupa. Šie uzņēmumi, kuri sadarbojās, ziņoja par attiecīgā ražojuma eksportu uz Savienību izmeklēšanas periodā. Salīdzinot Eurostat importa datus un to attiecīgā ražojuma eksporta apjomu uz Savienību, par ko ziņoja pieci uzņēmumi, kuri sadarbojās, tika atklāts, ka Indijas ražotāju eksportētāju sadarbības līmenis ir tuvu 100 %. Tādējādi izlase tika izveidota, pamatojoties uz informāciju, ko iesniedza šie pieci ražotāji eksportētāji.

               (9)

               Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu izlase tika veidota, pamatojoties uz vislielāko reprezentatīvo attiecīgā ražojuma eksporta apjomu uz Savienību, ko noteiktajā laikā bija iespējams pienācīgi pārbaudīt. Balstoties uz ražotāju eksportētāju sniegto informāciju, Komisija izveidoja izlasi no trim ražotājiem eksportētājiem ar vislielāko eksporta apjomu uz Savienību. Saskaņā ar atlasē iegūto informāciju izraudzītie uzņēmumi vai grupas IP saražoja 99 % no attiecīgā ražojuma eksporta kopapjoma uz Savienību, par ko ziņoja ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās. Tāpēc tika uzskatīts, ka šāda izlase ļautu ierobežot izmeklēšanu, attiecinot to vienīgi uz pienācīgu skaitu ražotāju eksportētāju, ko noteiktajā laikā varētu paspēt pārbaudīt, vienlaikus nodrošinot augstu reprezentativitāti.

         1.2.2.   Indijas ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, atlase

               (10)

               Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu par atlasi notika apspriešanās ar attiecīgajām personām un Indijas iestādēm. Uz iekļaušanu izlasē uzstāja arī divi neatlasītie ražotāji eksportētāji. Tomēr, ņemot vērā ierosinātās 8. apsvērumā minētās izlases reprezentativitāti, tika secināts, ka izlase nav jāmaina vai jāpaplašina.

         1.2.3.   Izlasē neiekļauto uzņēmumu individuāla pārbaude

               (11)

               Divi ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās un kas netika atlasīti, pieprasīja individuālu pārbaudi un noteiktajā termiņā atbildēja uz antidempinga anketas jautājumiem.

               (12)

               Tika secināts, ka šī antidempinga procedūra turpmāk izklāstīto iemeslu dēļ būtu jāizbeidz, tāpēc individuālās pārbaudes pieprasījumi netika izskatīti.

         1.2.4.   Savienības ražotāju atlase

               (13)

               Ņemot vērā Savienības ražotāju acīmredzami lielo skaitu, paziņojumā par procedūras sākšanu kaitējuma noteikšanai tika paredzēta atlase saskaņā ar pamatregulas 17. pantu.

               (14)

               Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā ir provizoriski veikusi Savienības ražotāju atlasi. Izlasē ietilpa pieci uzņēmumi no 15 Savienības ražotājiem, kuri bija zināmi pirms izmeklēšanas sākšanas, atlasīti pēc pārdošanas apjoma, lieluma un ģeogrāfiskās atrašanās vietas Savienībā. Izmeklēšanas periodā tie pārstāvēja 37 % no kopējā lēstā ražošanas apjoma Savienībā. Ieinteresētās personas tika aicinātas 15 dienu laikā pēc paziņojuma par procedūras sākšanu publicēšanas iepazīties ar šo informāciju un sniegt piezīmes par izvēles piemērotību. Neviena ieinteresētā persona neiebilda pret ierosināto piecu uzņēmumu izlasi.

               (15)

               Viens no pieciem atlasītajiem Savienības ražotājiem vēlāk pārtrauca sadarbību. Pārējie četri atlasītie uzņēmumi izmeklēšanas periodā pārstāvēja 31 % no kopējā lēstā ražošanas apjoma Savienībā. Tādējādi izlase bija uzskatāma par Savienības ražošanas nozares reprezentatīvu izlasi.

         1.2.5.   Nesaistīto importētāju atlase

               (16)

               Ņemot vērā procedūrā iesaistīto importētāju iespējamo lielo skaitu, paziņojumā par procedūras sākšanu tika paredzēta importētāju atlase saskaņā ar pamatregulas 17. pantu. Paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā divi importētāji sniedza prasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Ņemot vērā pieteikušos importētāju nelielo skaitu, tika nolemts atlasi neveikt.

         1.3.   Atbildes uz anketas jautājumiem un pārbaudes

               (17)

               Komisija nosūtīja anketas visām tai zināmajām ieinteresētajām personām un visiem pārējiem, kas pieteicās paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā. Tādējādi anketas tika nosūtītas atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem Indijā, atlasītajiem Savienības ražotājiem, importētājiem Savienībā, kuri sadarbojās, un visiem lietotājiem, par ko bija zināms, ka uz tiem attiecas izmeklēšana.

               (18)

               Tika saņemtas atbildes no atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem un no četriem atlasītajiem Savienības ražotājiem. Neviens importētājs un neviens lietotājs uz anketas jautājumiem neatbildēja.

               (19)

               Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko bija sniegušas ieinteresētās personas un ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempingu, tā radīto kaitējumu un Savienības intereses.

               (20)

               Kāda persona norādīja, ka viens no ražotājiem eksportētājiem ir uzstādījis pārāk daudz konfidencialitātes prasību un nav iesniedzis pietiekami saprotamu savu atbilžu uz anketas jautājumiem publiski pieejamo versiju. Tādēļ šā uzņēmuma sniegtā informācija nebūtu jāņem vērā, un tas būtu jāuzskata par personu, kas izmeklēšanā nesadarbojās.

               (21)

               Tomēr šā ražotāja eksportētāja atbilžu nekonfidenciālā versija, kas ietver sākotnējo atbildi un papildinātu versiju atbilstīgi vēstulei par trūkstošo informāciju, ir vēlreiz novērtēta un atzīta par pietiekami pilnīgu, lai to varētu uzskatīt par saprotamu publiski pieejamo versiju. Tādēļ šis apgalvojums tika noraidīts.

               (22)

               Pārbaudes apmeklējumi tika veikti šādu personu telpās.

                           Ražotāji Savienībā:

                                       —

                                          Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c., Grumello del Monte, Itālija,

                                       —

                                          Bontempi Vibo S.p.A., Rodengo Saiano, Itālija,

                                       —

                                          Ugivis S.A., Belley, Francija.

                           Ražotāji eksportētāji Indijā:

                                       —

                                          Viraj Profiles Limited, Boisar, Dist. Thane, Maharashtra,

                                       —

                                          Agarwal Fastners Pvt. Ltd., Vasai (East), Dist. Thane, Maharashtra,

                                       —

                                          Raajratna Ventures Ltd., Ahmedabad, Gujarat.

         1.4.   Izmeklēšanas periods

               (23)

               Dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laika posmu no 2010. gada 1. aprīļa līdz 2011. gada 31. martam. Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laika posmu no 2008. gada janvāra līdz IP beigām (turpmāk “attiecīgais periods”).

         2.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

   2.1.   Attiecīgais ražojums

               (24)

               Attiecīgais ražojums ir Indijas izcelsmes nerūsējošā tērauda savienotājelementi un to daļas (NTSS), ko patlaban klasificē ar KN kodiem 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 un 7318 15 70.

         2.2.   Līdzīgais ražojums

               (25)

               Tika konstatēts, ka attiecīgajam ražojumam, Indijā ražotajam un iekšzemes tirgū pārdotajam ražojumam, kā arī ražojumam, ko ražo un Savienības tirgū pārdod Savienības ražošanas nozare, ir vienādas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības un tos izmanto vienam un tam pašam mērķim. Tāpēc tie uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

         3.   DEMPINGS

   3.1.   Normālā vērtība

               (26)

               Lai noteiktu normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu, Komisija vispirms noteica, vai atlasītie Indijas ražotāji eksportētāji līdzīgo ražojumu neatkarīgiem pircējiem iekšzemes tirgū pārdevuši reprezentatīvā apjomā, proti, vai šādas pārdošanas apjoms izmeklēšanas periodā bijis vismaz 5 % no viņu pārdotā kopējā apjoma eksportam uz Savienību.

               (27)

               Tika konstatēts, ka vienam atlasītajam ražotājam eksportētājam līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū nebija reprezentatīvs. Normālā vērtība attiecībā uz šo ražotāju eksportētāju bija jānosaka, pamatojoties uz pamatregulas 2. panta 3. punktu.

         3.1.1.   Atlasītie ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās un kam kopumā bija reprezentatīvi pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū

               (28)

               Pēc tam attiecībā uz atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem, kuriem kopumā bija reprezentatīvi pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū, Komisija noteica tos ražojuma veidus, ko ražotāji eksportētāji pārdevuši iekšzemes tirgū un kas bija vienādi vai tieši salīdzināmi ar eksportam uz Savienību pārdotajiem ražojuma veidiem.

               (29)

               Konkrēta ražojuma veida pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū tika uzskatīti par pietiekami reprezentatīviem, ja šā ražojuma veida apjoms, kas izmeklēšanas periodā iekšzemes tirgū pārdots neatkarīgiem pircējiem, bija 5 % vai vairāk no salīdzināmā un eksportam uz Savienību pārdotā ražojuma veida kopējā apjoma.

               (30)

               Pēc tam Komisija pārbaudīja, vai var uzskatīt, ka attiecīgo uzņēmumu veiktā pārdošana iekšzemes tirgū ir veikta parastā tirdzniecības apritē atbilstoši pamatregulas 2. panta 4. punktam. Tas tika darīts, katram ražojuma veidam nosakot neatkarīgiem pircējiem veikto rentablas pārdošanas apjoma īpatsvaru iekšzemes tirgū izmeklēšanas periodā.

               (31)

               Ja pārdošanas apjoms kādam ražojuma veidam, ko pārdeva par neto pārdošanas cenu, kura vienāda ar aprēķinātajām ražošanas izmaksām vai lielāka par tām, pārsniedza 80 % no šā ražojuma veida pārdošanas kopējā apjoma un ja šā ražojuma veida vidējā svērtā cena bija vienāda ar ražošanas izmaksām vai lielāka par tām, normālo vērtību noteica, pamatojoties uz faktisko cenu iekšzemes tirgū. Šo cenu aprēķināja kā vidējo svērto cenu visiem šā ražojuma veida pārdošanas apjomiem iekšzemes tirgū izmeklēšanas periodā neatkarīgi no tā, vai šī pārdošana bija rentabla.

               (32)

               Ja kāda ražojuma veida rentablās pārdošanas apjoms bija līdz 80 % no šā veida pārdošanas kopējā apjoma vai ja šā ražojuma veida vidējā svērtā cena bija zemāka par ražošanas izmaksām, normālo vērtību noteica, balstoties uz faktisko cenu iekšzemes tirgū, ko aprēķināja kā attiecīgā ražojuma veida rentablo pārdošanas apjomu vidējo svērto cenu.

               (33)

               Ražojuma veidiem, kas iekšzemes tirgū netika pārdoti reprezentatīvos daudzumos, normālā vērtība bija jānosaka saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu. Tālab vidējām izmaksām, kas eksportētājam radušās, izmeklēšanas periodā ražojot katru ražojuma veidu, pieskaitīja pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas un samērīgu peļņas normu. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punktu pārdošanas, vispārējo un administratīvo izmaksu un peļņas normas procentuālo apjomu noteica, izmantojot katra ražojuma veida pārdošanas, vispārējo un administratīvo izmaksu un peļņas normas vidējo svērto vērtību, attiecīgajam ražotājam eksportētājam pārdodot ražojumus parastā tirdzniecības apritē.

         3.1.2.   Atlasītais ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās un kam kopumā nebija reprezentatīvu pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū

               (34)

               Ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās un kam nebija reprezentatīvu pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū, normālo vērtību noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu, līdzīgā ražojuma ražošanas izmaksām, kuras uzņēmumam radušās, pieskaitot pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas un saprātīgu peļņas normu katram ražojuma veidam izmeklēšanas periodā. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punktu pārdošanas, vispārējo un administratīvo izmaksu un peļņas normas procentuālo apjomu noteica, izmantojot katra ražojuma veida pārdošanas, vispārējo un administratīvo izmaksu un peļņas normas vidējo svērto rādītāju, ražotājam eksportētājam pārdodot ražojumus parastā tirdzniecības apritē.

         3.2.   Eksporta cena

               (35)

               Eksporta pārdošanas cenas noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, izmantojot faktiski samaksāto vai maksājamo cenu par attiecīgo ražojumu.

         3.3.   Salīdzinājums

               (36)

               Normālo vērtību un eksporta cenu salīdzināja EXW līmenī.

               (37)

               Lai nodrošinātu godīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika izdarītas pienācīgas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību.

               (38)

               Tādējādi attiecīgos un pamatotos gadījumos tika izdarītas korekcijas saistībā ar transporta izmaksām, jūras pārvadājumu un apdrošināšanas izmaksām, pārkraušanas, iekraušanas un papildu izmaksām, iepakošanas izmaksām, kredīta izmaksām, rēķinā neminētām atlaidēm un komisijas maksām.

         3.4.   Dempinga starpības

   3.4.1.   Atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās

               (39)

               Atlasītajiem uzņēmumiem saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu katra uz Savienību eksportētā attiecīgā ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību salīdzināja ar attiecīgā ražojuma atbilstošā veida vidējo svērto eksporta cenu.

               (40)

               Saskaņā ar šo metodiku dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, ir šādas.

                           Uzņēmums

                           Dempinga starpība

                              Viraj Profiles Ltd.

                           0 %

                              Agarwal Fasteners Pvt. Ltd.

                           37,6 %

                              Raajratna Ventures Ltd.

                           12,0 %

               (41)

               Tomēr jānorāda, ka Indijas ražotājs eksportētājs, kuram dempings netika konstatēts, veica 87 % no Indijas eksporta uz Savienību.

               (42)

               Analizējot Komisijas informācijas izpaušanas dokumentu, sūdzības iesniedzējs aprēķināja, ka starpība starp normālo vērtību atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem, kas nodarbojās ar dempingu, un uzņēmumu, kuram dempings netika konstatēts, ir 25 %. Sūdzības iesniedzējs uzskatīja, ka tirgū, kur pastāv konkurence, nevar būt šādas starpības un ka tā NTSS ražošanas nozarei nav reāla. Sūdzības iesniedzējs arī apgalvoja, ka ražotājs eksportētājs, kuram dempings netika konstatēts, iepirka nerūsējošā tērauda metāllūžņus no saistītiem uzņēmumiem Savienībā un ka tādēļ šā izejmateriāla iepirkuma cenas nav uzticams rādītājs, nosakot ražošanas izmaksas.

               (43)

               Normālā vērtība eksportētājam, kurš sadarbojās un kuram dempings netika konstatēts, tika balstīta uz tā ražošanas izmaksām katram ražojuma veidam, un tā ir zemāka nekā pārējiem atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem. Tas ir galvenokārt tādēļ, ka šis uzņēmums pats ražo nerūsējošo tēraudu no nerūsējošā tērauda metāllūžņiem un tādējādi ir pilnīgi integrēts un gūst labumu no apjomradītiem ietaupījumiem, kamēr pārējie minētie uzņēmumi pērk nerūsējošā tērauda stieples, kas ir galvenais izejmateriāls NTSS ražošanā, atklātā tirgū, tostarp arī no eksportētāja, kurš sadarbojās un kuram dempings netika konstatēts.

               (44)

               Normālā vērtība ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās un kas nodarbojās ar dempingu, tika noteikta galvenokārt pēc katra ražojuma veida pārdošanas cenām iekšzemes tirgū. Indijas iekšzemes tirgū konkurence ir neliela, un eksportētājs, kurš sadarbojās un kuram dempings netika konstatēts, IP iekšzemes tirgū pārdeva tikai nereprezentatīvus daudzumus.

               (45)

               Par nerūsējošā tērauda metāllūžņu iepirkšanu, ko veica ražotājs eksportētājs, kuram dempings netika konstatēts, izmeklēšanā atklājās, ka šis uzņēmums ieguva metāllūžņus gan no saistītiem, gan nesaistītiem piegādātājiem – no pēdējiem tika iegādāti vairāk nekā 70 % visa materiāla. Iepirkuma cenu līmeņi abiem iegādes veidiem bija salīdzināmi, arī ņemot vērā metāllūžņu tērauda kategoriju.

               (46)

               Tādējādi normālās vērtības noteikšana atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem tiek apstiprināta un sūdzības iesniedzēja argumenti tiek noraidīti.

         3.4.2.   Pārējiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās

               (47)

               Vidējo svērto dempinga starpību neatlasītajiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, aprēķināja saskaņā ar pamatregulas 9. panta 6. punktu, pamatojoties uz tām starpībām, kuras tika noteiktas atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem, kuri bija īstenojuši dempingu. Tādējādi dempinga starpība izlasē neiekļautajiem uzņēmumiem, kas sadarbojās, tika noteikta 24,6 % apmērā no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas.

               (48)

               Viens Indijas ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, pēc paziņojuma par Komisijas nodomu izbeigt procedūru apgalvoja, ka tā individuālās pārbaudes pieprasījums būtu jāpieņem, jo paziņotā dempinga starpība neatlasītajiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, neatspoguļo tā stāvokli.

               (49)

               Komisija neizskatīja individuālās pārbaudes pieprasījumu, jo procedūras izbeigšanas gadījumā dempinga starpības noteikšana vairs nav vajadzīga.

         3.4.3.   Ražotājiem eksportētājiem, kas nesadarbojās

               (50)

               Komisija vispirms noteica visu pārējo Indijas eksportētāju sadarbības līmeni. Tika salīdzināti eksporta kopējie apjomi, kurus atbildēs uz anketas jautājumiem bija norādījuši visi ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, ar importa kopējo apjomu, kurš iegūts no Eurostat statistikas. Tika konstatēts, ka sadarbības līmenis ir 97 %. Tādējādi tika uzskatīts, ka sadarbības līmenis ir augsts. Tāpēc tika uzskatīts par piemērotu ražotājiem eksportētājiem, kuri nesadarbojās, noteikt dempinga starpību, kas atbilst atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās, noteiktajai vidējai dempinga starpībai. Pieejamā informācija liecina, ka Indijas ražotāju eksportētāju, kas nesadarbojās, vidējās eksporta cenas izmeklēšanas periodā atbilda to ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās, eksporta cenām. Turklāt nekas neliecina par atšķirīgām normālajām vērtībām ražotājiem eksportētājiem, kas nesadarbojās.

               (51)

               Tādējādi valsts mēroga dempinga līmenis tika noteikts 24,6 % apmērā no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas.

         4.   SAVIENĪBAS RAŽOŠANAS NOZARE

   4.1.   Ražošana Savienībā

               (52)

               Lai noteiktu Savienības ražošanas kopējo apjomu, tika izmantota visa pieejamā informācija par Savienības ražotājiem, tostarp sūdzībā sniegtā informācija, dati no Savienības ražotājiem pirms un pēc izmeklēšanas sākšanas, kā arī pārbaudītās atlasīto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

               (53)

               Šādi tika aplēsts, ka kopējais ražošanas apjoms izmeklēšanas periodā Savienībā bija apmēram 52 000 tonnu. Šajā apjomā ir iekļauta visu to Savienības ražotāju produkcija, kuri pieteicās, kā arī to ražotāju aplēstais ražošanas apjoms, kuri procedūrā neatsaucās.

               (54)

               Kā norādīts 13. apsvērumā, Savienības ražotāju izmeklēšanā tika izmantota atlase. No 15 Savienības ražotājiem, kas sniedza informāciju pirms procedūras sākšanas, tika atlasīti pieci uzņēmumi. Pēc tam, kā paskaidrots 15. apsvērumā, viens uzņēmums nolēma izmeklēšanā nesadarboties. Pārējie atlasītie uzņēmumi, kas sadarbojās, pārstāvēja apmēram 32 % no kopējā lēstā ražošanas apjoma Savienībā izmeklēšanas periodā, un tika uzskatīts, ka tā ir Savienības ražošanas nozares reprezentatīva izlase.

         4.2.   Savienības ražošanas nozare

               (55)

               Tiek uzskatīts, ka Savienības ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē veido visi zināmie Savienības ražotāji, kas minēti 52. apsvērumā, un tie turpmāk tiks saukti par “Savienības ražošanas nozari”.

         5.   KAITĒJUMS

   5.1.   Iepriekšējas piezīmes

               (56)

               Lai novērtētu būtiskos kaitējuma faktorus, tika izmantota attiecīgā Eurostat importa statistika, sūdzībā sniegtā informācija, dati no Savienības ražotājiem pirms un pēc izmeklēšanas sākšanas un pārbaudītās atlasīto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

               (57)

               Kaitējuma analīzē attiecībā uz tādiem makroekonomikas rādītājiem kā ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība un ražīgums ir izmantoti dati par Savienības ražošanas nozari kopumā.

               (58)

               Kaitējuma analīzē attiecībā uz tādiem mikroekonomikas rādītājiem kā darījumu cenas, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem, spēja piesaistīt kapitālu, krājumi un algas ir izmantoti atlasīto Savienības ražotāju dati.

               (59)

               Četri atlasītie Savienības ražotāji tika iekļauti izlasē arī 2012. gada 7. janvārī pabeigtajā termiņbeigu pārskatīšanā, kas attiecās uz antidempinga pasākumiem, ko piemēro Ķīnas un Taivānas izcelsmes NTSS importam (4). Minētajā pārskatīšanā izlasē tika iekļauts vēl viens uzņēmums, kurš netika atlasīts šajā izmeklēšanā. Ņemot vērā, ka kaitējuma analīzes periods pārklājas ar termiņbeigu pārskatīšanas periodu, dati par 2008. un 2009. gadu ir identiski, izņemot šo vienu uzņēmumu. Publiskojot skaitļus par 2008. un 2009. gadu, būtu iespējams izsecināt skaitļus par to uzņēmumu, kurš šajā izmeklēšanā netika iekļauts izlasē. Tādēļ tādi mikrorādītāji kā krājumi, algas, ieguldījumi, naudas plūsma, ienākums no ieguldījumiem un rentabilitāte tika indeksēti.

         5.2.   Patēriņš Savienībā

               (60)

               Patēriņš Savienībā tika noteikts, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu Savienībā, kas norādīts sūdzībā un pārbaudīts salīdzinājumā ar atbildēm uz anketas jautājumiem un no atlasītajiem ražotājiem iegūtajiem pārbaudītajiem datiem. Turklāt tika ņemts vērā arī importa apjoms attiecīgajā periodā saskaņā ar Eurostat datiem.

               (61)

               Pamatojoties uz šo informāciju, patēriņš Savienībā attīstījās šādi.

                  1.   tabula

                           2008

                           2009

                           2010

                           IP

                           Patēriņš Savienībā (tonnas)

                           120 598

                           101 143

                           122 345

                           131 457

                              Indekss (2008. gads = 100)

                           100

                           84

                           101

                           109

                              Avots: Eurostat dati, sūdzībā norādītie dati un atbildes uz anketas jautājumiem.

               (62)

               Attiecīgajā periodā kopējais patēriņš ES tirgū palielinājās par 9 %. No 2008. līdz 2009. gadam patēriņš strauji saruka par 16 %, iespējams, sakarā ar ekonomikas krīzes vispārējo negatīvo ietekmi uz tirgu, taču pēc tam no 2009. līdz 2010. gadam tas atkal pieauga par 21 % un no 2010. gada līdz IP – vēl par 7 %.

         5.3.   Imports no Indijas

               (63)

               Imports no Indijas Savienībā attiecīgajā periodā mainījās šādi.

                  2.   tabula

                           2008

                           2009

                           2010

                           IP

                           Importa apjoms no Indijas (tonnas)

                           14 546

                           18 883

                           21 914

                           24 072

                              Indekss (2008. gads = 100)

                           100

                           130

                           151

                           165

                           Tirgus daļa

                           12,1 %

                           18,7 %

                           17,9 %

                           18,3 %

                              Indekss (2008. gads = 100)

                           100

                           155

                           149

                           152

                              Avots: Eurostat dati un ražotāju eksportētāju atbildes uz anketas jautājumiem.

               (64)

               Imports no Indijas attiecīgajā periodā ievērojami palielinājās – par 65 %. Šis pieaugums bija visizteiktākais no 2008. līdz 2009. gadam, kad imports palielinājās par 30 %, bet patēriņš saruka par 16 %. Gadskārtējā salīdzinājumā Indijas imports turpināja pieaugt gan 2010. gadā (+16 %), gan izmeklēšanas periodā (+10 %).

         5.4.   Importa cenas un to samazinājums

      3.   tabula

               2008

               2009

               2010

               IP

               Vidējā importa cena EUR par tonnu

               3 531

               2 774

               2 994

               3 216

                  Indekss (2008. gads = 100)

               100

               79

               85

               91

                  Avots: Eurostat dati un atlasīto ES ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

               (65)

               Kopumā vidējās importa cenas no Indijas attiecīgajā periodā samazinājās par 9 %. Tas izskaidro Indijas tirgus daļas pieaugumu no 12,1 % līdz 18,3 % tajā pašā laika posmā. Lielākais pieaugums notika laikposmā no 2008. līdz 2009. gadam, kad Indijas eksportētāji palielināja savu tirgus daļu par vairāk nekā 6 procentpunktiem.

               (66)

               Lai noteiktu cenu samazinājumu izmeklēšanas periodā, atlasīto Savienības ražotāju vidējās svērtās pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū pa ražojuma veidiem, koriģējot tās EXW līmenī, salīdzināja ar importa no Indijas atbilstīgajām vidējām svērtajām CIF cenām pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienības tirgū, veicot atbilstīgas korekcijas saistībā ar spēkā esošajiem muitas nodokļiem un pēcimportēšanas izmaksām.

               (67)

               Šāds cenu salīdzinājums tika veikts darījumiem pa ražojuma veidiem vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī, vajadzības gadījumā veicot atbilstīgas korekcijas un atskaitot rabatus un atlaides. Izsakot procentos no atlasīto Savienības ražotāju apgrozījuma izmeklēšanas periodā, salīdzinājums liecināja par cenu samazinājumu no 3 % līdz 13 %. Šajā sakarā būtu jānorāda, ka vislielākā cenu samazinājuma starpība bija tam Indijas ražotājam eksportētājam, kuram dempings netika konstatēts.

         5.5.   Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

               (68)

               Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu pārbaudot, kā Savienības ražošanas nozari ietekmē imports par dempinga cenām, tika izvērtēti visi pārbaudāmajā periodā Savienības ražošanas nozarē noteiktie ekonomiskie rādītāji.

         5.5.1.   Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un tās izmantojums

      4.   tabula

               2008

               2009

               2010

               IP

               Ražošanas apjoms (tonnas)

               69 514

               56 396

               62 213

               51 800

                  Indekss (2008. gads = 100)

               100

               81

               89

               75

               Ražošanas jauda (tonnas)

               140 743

               127 200

               128 796

               111 455

                  Indekss (2008. gads = 100)

               100

               90

               92

               79

               Jaudas izmantojums

               49 %

               44 %

               48 %

               46 %

                  Indekss (2008. gads = 100)

               100

               90

               98

               94

                  Avots: visa Savienības ražošanas nozare.

               (69)

               Iepriekšējā tabula liecina, ka attiecīgajā periodā ražošana ievērojami samazinājās – par 25 %. Kopā ar pieprasījuma samazināšanos 2009. gadā ražošana strauji samazinājās par 19 %, bet pēc tam 2010. gadā nedaudz pieauga par apmēram 10 %. Lai gan patēriņš Savienībā izmeklēšanas periodā pieauga par 7 %, ražošanas apjoms Savienībā salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu atkal samazinājās par apmēram 17 %.

               (70)

               Savienības ražošanas nozares ražošanas jauda attiecīgajā periodā samazinājās par aptuveni 21 %. Attiecīgajā periodā samazinājās arī jaudas izmantojums, kas pastāvīgi bija zem 50 %.

         5.5.2.   Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

      5.   tabula

               2008

               2009

               2010

               IP

               Pārdošanas apjoms (tonnas)

               56 042

               44 627

               45 976

               48 129

                  Indekss (2008. gads = 100)

               100

               80

               82

               86

               Tirgus daļa

               46,5 %

               44,1 %

               37,6 %

               36,6 %

                  Indekss (2008. gads = 100)

               100

               95

               81

               79

                  Avots: visa Savienības ražošanas nozare.

               (71)

               Paralēli pieaugošam patēriņam (+9 %) līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoms pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienībā attiecīgajā periodā samazinājās par 14 %. Tirgus daļa no 46,5 % 2008. gadā samazinājās līdz 36,6 % izmeklēšanas periodā. Pēc pārdošanas apjoma strauja krituma 2009. gadā (–20 %) tas 2010. gadā un izmeklēšanas periodā atkal mazliet pieauga.

         5.5.3.   Izaugsme

               (72)

               Patēriņš Savienībā no 2008. gada līdz izmeklēšanas periodam palielinājās par 9 %. Tomēr Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms un tirgus daļa šajā pašā periodā samazinājās attiecīgi par 14 % un 21 %. Vienlaikus imports no Indijas palielinājās ievērojami – par 65 %.

         5.5.4.   Nodarbinātība

      6.   tabula

               2008

               2009

               2010

               IP

               Nodarbināto skaits

               1 007

               863

               821

               761

                  Indekss (2008. gads = 100)

               100

               86

               82

               76

               Ražīgums (vienība/darbinieks)

                  Indekss (2008. gads = 100)

               100

               95

               110

               99

                  Avots: visa Savienības ražošanas nozare.

               (73)

               Savienības ražošanas nozares apjoma samazināšanas pasākumu dēļ attiecīgajā periodā tika atbilstīgi samazināts darbinieku skaits – par 24 %. No 2008. gada līdz izmeklēšanas periodam darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku palielinājās par 6 %.

               (74)

               Savienības ražošanas nozares darbaspēka ražīgums, ko mēra kā produkcijas izlaidi uz vienu darbinieku gadā, attiecīgajā periodā mazliet samazinājās (par 1 %). Viszemāko līmeni tas sasniedza 2009. gadā, bet pēc tam līdz izmeklēšanas periodam atkal pieauga.

         5.5.5.   Vidējās vienības cenas Savienībā

      7.   tabula

               2008

               2009

               2010

               IP

               Vienības cena ES nesaistītiem pircējiem (EUR par tonnu)

               4 336

               2 792

               3 914

               4 244

                  Indekss (2008. gads = 100)

               100

               64

               90

               98

                  Avots: atlasīto ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

               (75)

               Vidējās pārdošanas cenas attiecīgajā periodā samazinājās par 2 %. Saistībā ar ekonomikas lejupslīdi un no Indijas importēto ražojumu cenu strauju samazināšanos (–21 %) Savienības ražošanas nozare 2009. gadā bija spiesta samazināt savas pārdošanas cenas par 36 %. Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas atkal palielinājās 2010. gadā un izmeklēšanas periodā.

               (76)

               Izmeklēšana liecināja, ka pārdošanas cenu samazinājums 2009. gadā atspoguļoja izmaksu samazinājumu, kas salīdzinājumā ar 2008. gada līmeni bija sarukušas par 18 %. Šis izmaksu samazinājums bija galvenokārt saistīts ar izejmateriālu cenu (īpaši niķeļa, kam ir nestabila cenu dinamika) samazināšanos. Tomēr, ņemot vērā no Indijas par zemām cenām veiktā importa palielināšanos 2009. gadā, Savienības ražošanas nozare bija spiesta samazināt savas pārdošanas cenas vairāk nekā par izmaksu samazinājumu.

         5.5.6.   Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu

      8.   tabula

               2008

               2009

               2010

               IP

               ES pārdošanas rentabilitāte (% no neto pārdošanas apjomiem)

                  Indekss (2008. gads = 100)

               – 100

               – 442

               –74

               –24

               Naudas plūsma

                  Indekss (2008. gads = 100)

               – 100

               –1 827

               –40

               – 171

               Ieguldījumi (EUR)

                  Indekss (2008. gads = 100)

               100

               29

               59

               6

               Ienākums no ieguldījumiem

                  Indekss (2008. gads = 100)

               – 100

               – 284

               –59

               –28

                  Avots: atlasīto ES ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

               (77)

               Izmeklēšana liecina – pat ja pārdošanas cenu samazinājums daļēji atspoguļoja izmaksu samazinājumu, NTSS imports no Indijas izdarīja spiedienu uz Savienības ražošanas nozares cenām. Savienības ražošanas nozares rentabilitāte bija negatīva no attiecīgā perioda sākuma. Sevišķi 2009. gadā Savienības ražošanas nozare bija spiesta samazināt savas pārdošanas cenas vairāk nekā par izmaksu samazinājumu, ņemot vērā, ka imports par zemām cenām no Indijas palielinājās. Tādējādi 2009. gadā ievērojami samazinājās rentabilitāte. Lai gan 2010. gadā un izmeklēšanas periodā rentabilitāte pieauga, tā tomēr saglabājās negatīva.

               (78)

               Naudas plūsmai, kas ir ražošanas nozares spēja pašai finansēt savu darbību, bija tāda pati tendence kā rentabilitātei. Viszemāko līmeni tā sasniedza 2009. gadā, bet pēc tam palielinājās un izmeklēšanas periodā kļuva pozitīva.

               (79)

               Pēc ieguldījumu veikšanas NTSS ražošanā 2008. gadā ieguldījumi attiecīgajā periodā samazinājās par apmēram 94 %. Arī ienākums no ieguldījumiem sekoja negatīvajai tendencei, kas bija līdzīga Savienības ražošanas nozares sasniegtajiem negatīvajiem rezultātiem attiecīgajā periodā, un pastāvīgi saglabājās negatīvs.

               (80)

               Rentabilitātes un naudas plūsmas tendences un zemie ieguldījumi liecina, ka atlasītajiem ES ražotājiem varēja būt bijušas grūtības piesaistīt kapitālu.

         5.5.7.   Krājumi

      9.   tabula

               2008

               2009

               2010

               IP

               Savienības ražošanas nozares krājumi perioda beigās
               Indekss (2008. gads = 100)

               100

               92

               100

               103

                  Avots: atlasīto ES ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

               (81)

               Atlasīto Savienības ražošanas nozares pārstāvju krājumi attiecīgajā periodā palielinājās par 3 %. Krājumi perioda beigās 2009. gadā samazinājās par 8 %, bet pēc tam, 2010. gadā un IP, tie pieauga attiecīgi par 8 % un 3 %.

         5.5.8.   Faktiskās dempinga starpības apjoms un atgūšanās no iepriekšējā dempinga

               (82)

               Tiek atgādināts – tika konstatēts, ka lielākajam Indijas ražotājam eksportētājam, kas izmeklēšanas periodā veica 87 % no visa Indijas eksporta uz Savienību, eksports nebija par dempinga cenām. Tādējādi imports par dempinga cenām aptvēra 13 % no kopējā no Indijas uz Savienību eksportētā NTSS apjoma. Ņemot vērā no Indijas par dempinga cenām veiktā importa apjomu, tirgus daļu un cenas, faktisko dempinga starpību ietekmi uz Savienības ražošanas nozari var uzskatīt par nenozīmīgu.

         5.6.   Secinājums par kaitējumu

               (83)

               Izmeklēšana liecināja, ka lielākā daļa kaitējuma rādītāju, piemēram, ražošana (–25 %), jaudas izmantojums (–6 %), pārdošanas apjoms (–14 %), tirgus daļa (–21 %) un nodarbinātība (–24 %), attiecīgajā periodā ir pasliktinājusies. Paralēli patēriņa pieaugumam samazinājās gan pārdošanas apjoms, gan tirgus daļa. Salīdzinājumā ar 2009. gadu pārdošanas apjoms mazliet pieauga 2010. gadā un IP, tomēr Savienības ražošanas nozare nespēja atgūt zaudēto tirgus daļu, ņemot vērā Indijas izcelsmes importa paplašināšanos, kas attiecīgajā periodā nepārtraukti pieauga un kā cenas pastāvīgi bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām.

               (84)

               Turklāt tika ievērojami ietekmēti tie kaitējuma rādītāji, kas saistīti ar Savienības ražošanas nozares finansiālo sniegumu, tas ir, naudas plūsma un rentabilitāte. Tas nozīmē, ka tika apdraudēta Savienības ražošanas nozares spēja piesaistīt kapitālu.

               (85)

               Ņemot vērā iepriekš minēto, tika secināts, ka Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē.

         6.   CĒLOŅSAKARĪBA

   6.1.   Ievads

               (86)

               Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. un 7. punktu tika pārbaudīts, vai Indijas izcelsmes imports par dempinga cenām ir radījis kaitējumu Savienības ražošanas nozarei tādā mērā, lai to varētu uzskatīt par būtisku. Lai uz importu par dempinga cenām neattiecinātu tādu faktoru izraisītu iespējamu kaitējumu, kas nav saistīti ar importu par dempinga cenām, tomēr Savienības ražošanas nozarei vienlaikus var nodarīt kaitējumu, tika izvērtēti arī citi zināmie faktori.

               (87)

               Tiek atgādināts – tika konstatēts, ka 40. un 41. apsvērumā minētais lielākais Indijas ražotājs eksportētājs, kas izmeklēšanas periodā veica 87 % no visa Indijas eksporta uz Savienību, neeksportēja par dempinga cenām. Tādējādi izmeklēšanas periodā par dempinga cenām tika eksportēti tikai 13 % no Indijas attiecīgā ražojuma eksporta uz Savienību. Šā importa par dempinga cenām tirgus daļa izmeklēšanas periodā bija 2 %.

         6.2.   Importa par dempinga cenām radītā ietekme

               (88)

               Izmeklēšana liecināja, ka attiecīgajā periodā patēriņš Savienībā palielinājies par 9 %, kamēr Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms samazinājās par 14 % un tirgus daļa – par 21 %.

               (89)

               Analizējot cenas, tika konstatēts, ka importa par dempinga cenām vidējās cenas ir zemākas par Savienības ražošanas nozares vidējām pārdošanas cenām Savienības tirgū. Tomēr tās bija par apmēram 12 % augstākas nekā tā Indijas uzņēmuma cenas, par kuru tika secināts, ka tas ar dempingu nenodarbojas.

               (90)

               Tādējādi tiek secināts, ka ierobežotais apjoms par dempinga cenām importētajiem Indijas izcelsmes ražojumiem, ko pārdeva par augstākām cenām nekā tos ražojumus, kurus neimportēja par dempinga cenām, varēja tikai nedaudz ietekmēt vai nemaz neietekmēt Savienības ražošanas nozares stāvokļa pasliktināšanos.

         6.3.   Citu faktoru ietekme

   6.3.1.   Imports no Indijas, kas nenotika par dempinga cenām

               (91)

               Attiecīgajā periodā kopējais importa apjoms no Indijas palielinājās ievērojami (par 65 %), palielinot arī tā tirgus daļu no 12,1 % līdz 18,3 %. Tomēr, kā skaidrots iepriekš, imports, kas netika veikts par dempinga cenām, izmeklēšanas periodā bija 87 % no Indijas eksporta kopējā apjoma, un tā tirgus daļa bija 15 %, savukārt tirgus daļa importam no Indijas par dempinga cenām tajā pašā laika posmā bija 2 %.

               (92)

               Attiecīgajā periodā Indijas importa cenas kopumā samazinājās par 9 %, un tās vienmēr bija zemākas nekā importa cenas ražotājiem citur pasaulē un Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas. Tomēr tiek norādīts – kā paskaidrots 89. apsvērumā, vidējās cenas importētajiem ražojumiem, ko nepārdeva par dempinga cenām, bija vēl zemākas salīdzinājumā ar Savienības ražošanas nozares cenām nekā par dempinga cenām importēto ražojumu cenas.

         6.3.2.   Imports no citām trešām valstīm

      10.   tabula

               2008

               2009

               2010

               IP

               Importa apjoms no citām trešām valstīm (tonnas)

               50 010

               37 633

               54 454

               59 255

                  Indekss (2008. gads = 100)

               100

               75

               109

               118

               Importa no citām trešām valstīm tirgus daļa

               41,5 %

               37,2 %

               44,5 %

               45,1 %

                  Indekss (2008. gads = 100)

               100

               90

               107

               109

               Vidējā cena importam no citām trešām valstīm (EUR par tonnu)

               5 380

               5 236

               5 094

               5 234

                  Indekss (2008. gads = 100)

               100

               97

               95

               97

               Importa apjoms no Malaizijas (tonnas)

               13 712

               9 810

               9 611

               9 966

               Importa no Malaizijas tirgus daļa

               11,4 %

               9,7 %

               7,9 %

               7,6 %

               Importa no Malaizijas vidējā cena (EUR par tonnu)

               4 203

               2 963

               3 324

               3 633

               Importa apjoms no Filipīnām (tonnas)

               7 046

               5 406

               15 576

               18 149

               Importa no Filipīnām tirgus daļa

               5,8 %

               5,3 %

               12,7 %

               13,8 %

               Importa no Filipīnām vidējā cena (EUR par tonnu)

               4 645

               3 474

               3 714

               3 912

               Importa apjoms no Ķīnas Tautas Republikas (tonnas)

               2 332

               2 452

               3 217

               3 288

               Importa no Ķīnas Tautas Republikas tirgus daļa (tonnas)

               1,9 %

               2,4 %

               2,6 %

               2,5 %

               Importa no Ķīnas Tautas Republikas vidējā cena (EUR par tonnu)

               4 004

               4 561

               5 272

               5 648

               Importa apjoms no Taivānas (tonnas)

               4 304

               3 703

               6 451

               6 640

               Importa no Taivānas tirgus daļa

               3,6 %

               3,7 %

               5,3 %

               5,1 %

               Importa no Taivānas vidējā cena (EUR par tonnu)

               5 092

               4 719

               4 755

               4 943

                  Avots: Eurostat.

               (93)

               Saskaņā ar Eurostat datiem citu trešo valstu izcelsmes NTSS importa apjoms Savienībā attiecīgajā periodā palielinājās par 18 %. Vienlaikus attiecīgajā periodā vidējās importa cenas samazinājās par aptuveni 3 %, bet to tirgus daļa palielinājās par aptuveni 9 %.

               (94)

               Kopš 2005. gada 19. novembra ir spēkā antidempinga pasākumi attiecībā uz NTSS importu no Ķīnas Tautas Republikas un Taivānas. Neraugoties uz šiem pasākumiem, imports no abām šīm valstīm attiecīgajā periodā ievērojami palielinājās, lai gan to tirgus daļa IP saglabājās diezgan neliela – attiecīgi 2,5 % un 5,1 %. Citi galvenie importa avoti ir Filipīnas un Malaizija. Imports no Filipīnām attiecīgajā periodā pieauga ievērojami, tā tirgus daļai palielinoties no 5,8 % 2008. gadā līdz 13,8 % izmeklēšanas periodā.

               (95)

               Importam no Malaizijas attiecīgajā periodā bija lejupejoša tendence, tomēr izmeklēšanas periodā šā importa tirgus daļa joprojām bija 7,6 %. Importa apjoms no Filipīnām attiecīgajā periodā ievērojami palielinājās. Tomēr izmeklēšanā tika konstatēts, ka vidējā importa cena no Filipīnām bija ievērojami (par apmēram 20 %) augstāka nekā Indijas NTSS vidējā cena.

               (96)

               Vidējās cenas importam no citām trešām valstīm attiecīgajā periodā saglabājās salīdzinoši nemainīgas un vienmēr pārsniedza gan Savienības ražošanas nozares vidējās pārdošanas cenas, gan arī Indijas importa vidējās cenas.

               (97)

               Tādējādi tika secināts, ka imports no citām trešām valstīm neizraisīja Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu.

         6.3.3.   Ekonomikas krīze

               (98)

               Patēriņa samazināšanās Savienībā 2009. gadā ir daļēji skaidrojama ar ekonomikas krīzi. Tomēr jānorāda – neraugoties uz patēriņa samazinājumu 2009. gadā par 16 %, Indijas importa apjoms palielinājās par 30 %.

               (99)

               Patēriņš Savienībā 2010. gadā un IP pieauga kopā ar vispārējo ekonomikas atveseļošanos. Tomēr Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms palielinājās tikai nedaudz – par 3 % 2010. gadā un par 4,7 % izmeklēšanas periodā. Tas jāsalīdzina ar Indijas importa gada pieaugumu attiecīgi par 16 % un 10 %.

               (100)

               Normālos ekonomikas apstākļos un ja nebūtu spēcīga spiediena uz cenām un lielāka importa apjoma no Indijas, Savienības ražošanas nozarei, iespējams, būtu bijušas zināmas grūtības pārvarēt patēriņa kritumu un fiksēto vienības izmaksu kāpumu samazinātā jaudas izmantojuma dēļ. Tomēr imports no Indijas par zemām cenām, kura lielākā daļa nebija par dempinga cenām, pastiprināja ekonomikas lejupslīdes ietekmi, un pat vispārējās ekonomikas atveseļošanās laikā Savienības ražošanas nozare nespēja atveseļoties un atgūt tirgus daļu, ko tai bija atņēmis imports no Indijas.

               (101)

               Tādēļ, lai gan 2008. un 2009. gada ekonomikas krīze varēja veicināt Savienības ražošanas nozares rādītāju pasliktināšanos, nevar uzskatīt, ka tā būtu būtiski ietekmējusi Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.

         6.3.4.   Atlasīto Savienības ražošanas nozares pārstāvju eksporta darbība

      12.   tabula

               2008

               2009

               2010

               IP

               Eksporta pārdošana (tonnas)

               967

               689

               933

               884

                  Indekss (2008. gads = 100)

               100

               71

               97

               91

               Vienas vienības pārdošanas cena euro

               4 770

               3 060

               4 020

               4 313

                  Indekss (2008. gads = 100)

               100

               64

               84

               90

                  Avots: atlasīto ES ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

               (102)

               Attiecīgajā periodā atlasīto Savienības ražošanas nozares pārstāvju eksporta pārdošanas apjoms samazinājās par 9 %, bet vidējās eksporta cenas – par 10 %. Lai gan nevar izslēgt, ka eksporta darbības negatīvā tendence varēja atstāt turpmāku ietekmi uz Savienības ražošanas nozari, tiek uzskatīts, ka, ņemot vērā nelielo eksporta apjomu salīdzinājumā ar pārdošanas apjomu Savienības tirgū, šī ietekme attiecībā pret konstatēto kaitējumu nebija būtiska.

         6.4.   Secinājums par cēloņsakarību

               (103)

               Iepriekš minētā analīze liecina, ka Indijas izcelsmes importa par zemām cenām apjoms un tirgus daļa attiecīgajā periodā ievērojami pieauga. Tāpat tika konstatēts, ka šis imports pastāvīgi notika par zemākām cenām nekā Savienības ražošanas nozares prasītās cenas Savienības tirgū.

               (104)

               Tomēr, ņemot vērā konstatējumu, ka lielākais Indijas ražotājs eksportētājs, kurš IP veica 87 % no Indijas eksporta uz Savienību, neeksportēja NTSS uz Savienību par dempinga cenām, tiek uzskatīts, ka nav pietiekamas cēloņsakarības starp importu par dempinga cenām, kas bija tikai 13 % no Indijas eksportētā kopējā apjoma, un Savienības ražošanas nozarei radīto kaitējumu. Nevar apgalvot, ka kaitējumu Savienības ražošanas nozarei nodarītu Indijas eksports par dempinga cenām, kas bija neliels pēc apjoma un ļoti neliels pēc tirgus daļas (2 %), un tas, ka šā importa cenas bija vidēji par 12 % augstākas nekā importam, kuru neveica par dempinga cenām.

               (105)

               Analizējot citus zināmos faktorus, kas varētu būt nodarījuši kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, ieskaitot importu, kurš nebija par dempinga cenām, importu no citām trešām valstīm, ekonomikas krīzi un atlasīto Savienības ražošanas nozares pārstāvju eksporta darbību, tika konstatēts, ka Savienības ražošanas nozarei kaitējumu, visticamāk, ir nodarījusi importa, kas nebija par dempinga cenām, ietekme – šis imports izmeklēšanas periodā aptvēra 87 % no Indijas eksporta kopējā apjoma uz Savienību un tika veikts par ievērojami zemākām cenām nekā imports par dempinga cenām.

         7.   ANTIDEMPINGA PROCEDŪRAS IZBEIGŠANA

               (106)

               Tā kā nav būtiskas cēloņsakarības starp importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, tiek uzskatīts, ka antidempinga pasākumi nav nepieciešami, un tādēļ saskaņā ar pamatregulas 9. panta 2. punktu šī antidempinga procedūra būtu jāizbeidz.

               (107)

               Sūdzības iesniedzējs un visas pārējās ieinteresētās personas tika attiecīgi informētas, un tām tika dota iespēja sniegt piezīmes. Saņemtās piezīmes nemainīja secinājumu, ka šī antidempinga procedūra būtu jābeidz,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo tiek izbeigta antidempinga procedūra attiecībā uz tādu konkrētu Indijas izcelsmes nerūsējošā tērauda savienotājelementu un to daļu importu, ko patlaban klasificē ar KN kodiem 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 un 7318 15 70.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2012. gada 22. martā

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         José Manuel BARROSO

      (1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

      (2)  OV C 142, 13.5.2011., 30. lpp.

      (3)  OV C 142, 13.5.2011., 36. lpp.

      (4)  OV L 5, 7.1.2012., 1. lpp.


title: Padomes lēmums (1993. gada 15. marts), par vienošanos vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Ekonomikas kopienu, no vienas puses, un Austrijas Republiku, Islandes Republiku, Norvēģijas Karalisti, Somijas Republiku un Zviedrijas Karalisti, no otras puses, par minēto pušu 1992. gada 2. maijā Portu parakstīto nolīgumu par dažiem pasākumiem lauksaimniecības jomā pagaidu piemērošanu

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31993D0239

Oficiālais Vēstnesis L 109 , 01/05/1993 Lpp. 0001 - 0001

		Padomes lēmums(1993. gada 15. marts),par vienošanos vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Ekonomikas kopienu, no vienas puses, un Austrijas Republiku, Islandes Republiku, Norvēģijas Karalisti, Somijas Republiku un Zviedrijas Karalisti, no otras puses, par minēto pušu 1992. gada 2. maijā Portu parakstīto nolīgumu par dažiem pasākumiem lauksaimniecības jomā pagaidu piemērošanu(93/239/EEK)EIROPAS KOPIENU PADOME,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu, jo īpaši 113. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,tā kā, apspriežot Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) līguma pārlabojumus pēc Šveices konfederācijas lēmuma minēto lēmumu neratificēt, izrādījies iespējams risināt sarunas par vienošanos vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Ekonomikas kopienu, no vienas puses, un Austrijas Republiku, Islandes Republiku, Norvēģijas Karalisti, Somijas Republiku un Zviedrijas Karalisti, no otras puses, par minēto pušu 1992. gada 2. maijā Portu parakstīto divpusējo nolīgumu par dažiem pasākumiem lauksaimniecības jomā pagaidu piemērošanu no 1993. gada 15. aprīļa;tā kā vienošanās vēstuļu apmaiņas veidā atsaucas uz 15. pantu Eiropas Ekonomikas kopienas un katras šās valsts brīvās tirdzniecības līgumos;tā kā konkrētās vienošanās ir jāapstiprina,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsAr šo Komisija apstiprina vienošanās vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Ekonomikas kopienu, no vienas puses, un Austrijas Republiku, Islandes Republiku, Norvēģijas Karalisti, Somijas Republiku un Zviedrijas Karalisti, no otras puses, par 1992. gada 2. maijā Portu parakstīto divpusējo nolīgumu par dažiem pasākumiem lauksaimniecības jomā pagaidu piemērošanu no 1993. gada 15. aprīļa [1].Vienošanos teksti pievienoti šim lēmumam.2. pantsAr šo Padomes priekšsēdētājam tiek dotas tiesības izraudzīties personu, kas ir pilnvarota parakstīt vienošanās, lai tās kļūtu saistošas Kopienai.Briselē, 1993. gada 15. martāPadomes vārdā —priekšsēdētājsM. Jelved[1] OV L 109, 1.5.1993., 2., 18., 32., 43. un 59. lpp.--------------------------------------------------


title: Padomes Lēmums ( 2014. gada 12. jūnijs ), ar ko ieceļ Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras valdes locekļus un viņu vietniekus no Lietuvas un Maltas

text:
               14.6.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 182/14

         PADOMES LĒMUMS
   (2014. gada 12. jūnijs),
   ar ko ieceļ Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras valdes locekļus un viņu vietniekus no Lietuvas un Maltas
   2014/C 182/03
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 2062/94 (1994. gada 18. jūlijs), ar ko izveido Eiropas Aģentūru drošībai un veselības aizsardzībai darbā (1), un jo īpaši tās 8. pantu,
   ņemot vērā kandidatūru sarakstus, ko Padomei iesniegušas dalībvalstu valdības un darba ņēmēju organizācijas un darba devēju organizācijas,
   ņemot vērā Darba drošības un veselības aizsardzības padomdevējas komitejas locekļu un viņu vietnieku sarakstus,
   tā kā:

               (1)

               Padome ar 2013. gada 2. decembra lēmumu (2) ir iecēlusi Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras valdes locekļus un viņu vietniekus uz laiku, kas beidzas 2016. gada 7. novembrī.

               (2)

               Darba ņēmēju organizācija – Eiropas Arodbiedrību konfederācija (EAK) – un darba devēju organizācija BUSINESSEUROPE ir iesniegušas kandidatūras vairākām brīvajām amata vietām,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Par Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras valdes locekļiem un viņu vietniekiem uz laiku līdz 2016. gada 7. novembrim tiek ieceltas turpmāk norādītās personas.
   II.   DARBA ŅĒMĒJU ORGANIZĀCIJU PĀRSTĀVJI

               Valsts

               Locekļi

               Vietnieki

               Lietuva

                  Inga RUGINIENĖ kundze

                  Petras GRĖBLIAUSKAS kungs

   III.   DARBA DEVĒJU ORGANIZĀCIJU PĀRSTĀVJI

               Valsts

               Locekļi

               Vietnieki

               Lietuva

                  Vaidotas LEVICKIS kungs

                  Jonas GUZAVIČIUS kungs

               Malta

                  Andrew Agius MUSCAT kungs

                  John SCICLUNA kungs

         2. pants
   Vēl neizvirzītos locekļus un viņu vietniekus Padome iecels vēlāk.
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Luksemburgā, 2014. gada 12. jūnijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         Y. MANIATIS

      (1)  OV L 216, 20.8.1994., 1. lpp.

      (2)  Padomes Lēmums (2013. gada 2. decembris), ar ko ieceļ Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras valdes locekļus un locekļu aizstājējus (OV C 360, 10.12.2013., 8. lpp.).


title: 2005/507/: Padomes Lēmums (2005. gada 12. jūlijs), ar ko ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļa aizstājēju no Apvienotās Karalistes

text:
               16.7.2005

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 185/30

      PADOMES LĒMUMS

   (2005. gada 12. jūlijs),
   ar ko ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļa aizstājēju no Apvienotās Karalistes
   (2005/507/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 263. pantu,
   ņemot vērā Apvienotās Karalistes valdības priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2002. gada 22. janvārī pieņēma Lēmumu 2002/60/EK (1), ar ko laikposmam no 2002. gada 26. janvāra līdz 2006. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un aizstājējus.

               (2)

               Pēc William SPEECHLEY kunga amata pilnvaru termiņa izbeigšanās ir atbrīvojusies viena Reģionu komitejas locekļa aizstājēja vieta,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo uz atlikušo pilnvaru laiku līdz 2006. gada 25. janvārim Reģionu komitejas locekļa aizstājēja amatā tiek iecelts:

                  David PARSONS kungs,

                  Councillor

                  Leicestershire County Council,

         aizstājot William SPEECHLEY kungu.
   2. pants
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   Tas stājas spēkā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2005. gada 12. jūlijā

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         G. BROWN

      (1)  OV L 24, 26.1.2002., 38. lpp.


Svarīgs juridisks paziņojums

|

2013/361/ES: Eiropas Centrālās bankas Lēmums ( 2013. gada 21. jūnijs ) par to, kā dalībvalstu, kuru valūta ir euro, nacionālās centrālās bankas apmaksā Eiropas Centrālās bankas kapitālu (ECB/2013/19)

Oficiālais Vēstnesis L 187 , 06/07/2013 Lpp. 0023 - 0024

		Eiropas Centrālās bankas Lēmums( 2013. gada 21. jūnijs)par to, kā dalībvalstu, kuru valūta ir euro, nacionālās centrālās bankas apmaksā Eiropas Centrālās bankas kapitālu(ECB/2013/19)(2013/361/ES)EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus (tālāk tekstā – "ECBS Statūti") un jo īpaši to 28.3. pantu,tā kā:(1) 2008. gada 12. decembra Lēmums ECB/2008/24, ar ko nosaka pasākumus, kas vajadzīgi Eiropas Centrālās bankas kapitāla apmaksai, kuru veic iesaistītās nacionālās centrālās bankas [1], noteica, kādā veidā un kādā apmērā to dalībvalstu nacionālajām centrālajām bankām, kuru valūta ir euro (tālāk tekstā –"eurozonas NCB"), ir pienākums 2009. gada 1. janvārī apmaksāt Eiropas Centrālās bankas (ECB) kapitālu. Lēmums ECB/2008/24 tika papildināts ar 2010. gada 13. decembra Lēmumu ECB/2010/27 par to, kā dalībvalstu, kuru valūta ir euro, nacionālās centrālās bankas apmaksā Eiropas Centrālās bankas kapitāla palielināšanu [2].(2) Ņemot vērā, ka 2013. gada 1. jūlijā Horvātija pievienojas Eiropas Savienībai un tās nacionālā centrālā banka (NCB) – Hrvatska narodna banka – iestājas Eiropas Centrālo banku sistēmā (ECBS), 2013. gada 21. jūnija Lēmums ECB/2013/17 par nacionālo centrālo banku procentuālo daļu Eiropas Centrālās bankas kapitāla parakstīšanas atslēgā [3] paredz Eiropas Centrālās bankas (ECB) kapitāla parakstīšanas atslēgas (tālāk tekstā – "kapitāla atslēga") paplašināšanu atbilstoši ECBS Statūtu 29.1. pantam, kā arī jaunus NCB piešķirtos (paplašinātās) kapitāla atslēgas svērumus (tālāk tekstā – "kapitāla atslēgas svērumi"), kas stājas spēkā 2013. gada 1. jūlijā.(3) No 2013. gada 1. jūlija ECB parakstītais kapitāls būs 10825007069,61 euro.(4) ECB kapitāla atslēgas paplašināšanas dēļ ir jāpieņem jauns ECB lēmums, ar kuru 2013. gada 1. jūlijā atceļ Lēmumu ECB/2008/24 un Lēmumu ECB/2010/27 un nosaka, kādā veidā un kādā apmērā eurozonas NCB 2013. gada 1. jūlijā apmaksā ECB kapitālu.IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsParakstītā un apmaksātā kapitāla apmērs un veidsIkviena eurozonas NCB 2013. gada 1. jūlijā pilnā apmērā apmaksā tās parakstīto ECB kapitālu.Ņemot vērā Lēmuma ECB/2013/17 2. pantā noteiktos kapitāla atslēgas svērumus, ikvienas eurozonas NCB kopējais parakstītais un apmaksātais kapitāls atbilst attiecīgajai summai, kas norādīta šajā tabulā, iepretim tās nosaukumam:Eurozonas NCB | EUR |Nationale Bank van België / Banque Nationale de Belgique | 261705370,91 |Deutsche Bundesbank | 2030803801,28 |Eesti Pank | 19268512,58 |Banc Ceannais na hÉireann / Central Bank of Ireland | 120276653,55 |Bank of Greece | 210903612,74 |Banco de España | 893420308,48 |Banque de France | 1530028149,23 |Banca d’Italia | 1348471130,66 |Central Bank of Cyprus | 14429734,42 |Banque centrale du Luxembourg | 18824687,29 |Bank Ċentrali ta’ Malta / Central Bank of Malta | 6873879,49 |De Nederlandsche Bank | 429352255,40 |Oesterreichische Nationalbank | 209680386,94 |Banco de Portugal | 190909824,68 |Banka Slovenije | 35397773,12 |Národná banka Slovenska | 74486873,65 |Suomen Pankki | 134836288,06 |2. pantsApmaksātā kapitāla korekcija1. Ņemot vērā, ka ikviena eurozonas NCB jau ir pilnā apmērā apmaksājusi savu daļu ECB parakstītajā kapitālā, kas saskaņā ar Lēmumu ECB/2008/24 un Lēmumu ECB/2010/27 ir spēkā līdz 2013. gada 30. jūnijam, ikviena eurozonas NCB papildus pārskaita uz ECB tādu summu vai attiecīgi saņem atpakaļ no ECB tādu summu, lai rezultāts atbilstu 1. panta tabulā norādītajām summām.2. Šajā pantā paredzētos pārskaitījumus veic saskaņā ar 2013. gada 21. jūnija Lēmumu ECB/2013/18, ar ko nosaka noteikumus un nosacījumus Eiropas Centrālas bankas kapitāla daļu nodošanai starp nacionālajām centrālajām bankām un apmaksātā kapitāla koriģēšanai [4].3. pantsStāšanās spēkā un atcelšana1. Šis lēmums stājas spēkā 2013. gada 1. jūlijā.2. Lēmums ECB/2008/24 un Lēmums ECB/2010/27 tiek atcelts no 2013. gada 1. jūlija.3. Atsauces uz Lēmumu ECB/2008/24 vai Lēmumu ECB/2010/27 uzskata par atsaucēm uz šo lēmumu.Frankfurtē pie Mainas, 2013. gada 21. jūnijāECB prezidentsMario Draghi[1] OV L 21, 24.1.2009., 69. lpp.[2] OV L 11, 15.1.2011., 54. lpp.[3] Skatīt šā Oficiālā Vēstneša 15. lpp..[4] Skatīt šā Oficiālā Vēstneša 17. lpp.--------------------------------------------------


title: Lēmums Nr. U3 ( 2009. gada 12. jūnijs ) par jēdziena daļējs bezdarbs piemērošanas jomu attiecībā uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 883/2004 65. panta 1. punktā minētajiem bezdarbniekiem (Dokuments attiecas uz EEZ un uz EK un Šveices nolīgumu)

text:
               24.4.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 106/45

         LĒMUMS Nr. U3
   (2009. gada 12. jūnijs)
   par jēdziena “daļējs bezdarbs” piemērošanas jomu attiecībā uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 883/2004 65. panta 1. punktā minētajiem bezdarbniekiem
   (Dokuments attiecas uz EEZ un uz EK un Šveices nolīgumu)
   2010/C 106/13
   ADMINISTRATĪVĀ KOMISIJA SOCIĀLĀS NODROŠINĀŠANAS SISTĒMU KOORDINĀCIJAI,
   ņemot vērā 72. panta a) punktu Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulā (EK) Nr. 883/2004 par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu (1), kurā paredzēts, ka Administratīvā komisija nodarbojas ar visiem administratīviem jautājumiem vai interpretācijas jautājumiem, kas izriet no Regulas (EK) Nr. 883/2004 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 987/2009, ar ko nosaka īstenošanas kārtību Regulai (EK) Nr. 883/2004 par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu (2),
   ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 883/2004 65. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Regulas (EK) Nr. 883/2004 65. panta 2. punktā ir noteikums, kas paredz atbrīvojumu no minētās regulas 11. panta 3. punkta a) apakšpunktā izklāstītā vispārējā lex loci laboris principa personām, kas ir pilnīgi bezdarbnieki.

               (2)

               Lai minētās regulas 65. panta 1. un 2. punkta nozīmē noteiktu, vai persona uzskatāma par pilnīgu vai daļēju bezdarbnieku, jāpiemēro vienoti Kopienas kritēriji. Šādu vērtējumu nedrīkst veikt, pamatojoties uz valsts tiesību aktos paredzētiem kritērijiem.

               (3)

               Dažādu dalībvalstu sociālā nodrošinājuma iestāžu prakse liecina par interpretācijas atšķirībām bezdarba veida noteikšanā, tāpēc ir svarīgi precizēt minētā panta darbības jomu, lai pieņemtu vienotus un līdzsvarotus kritērijus, kurus minētās iestādes var izmantot, piemērojot attiecīgo pantu.

               (4)

               Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 883/2004 65. panta 2. punktu pilnīgs bezdarbnieks, kuram vairs nav saiknes ar kompetento dalībvalsti, saņem bezdarbnieka pabalstus no iestādes savā dzīvesvietā.

               (5)

               Vērtējumu par to, vai darba attiecības pastāv vai turpinās, pamato tikai ar nodarbinātības valsts tiesību aktiem.

               (6)

               Regulas 65. pantā paredzētais bezdarbnieku aizsardzības mērķis netiktu sasniegts, ja persona, kas ir nodarbināta tajā pašā uzņēmumā citā dalībvalstī, nevis tajā, kuras teritorijā šī persona dzīvo, un kas pārtraukusi darbību, tomēr tiktu uzskatīta par pilnīgu bezdarbnieku un bezdarbnieka pabalstu saņemšanai šai personai būtu jāvēršas savas dzīvesvietas iestādē,
               rīkojoties saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 883/2004 71. panta 2. punktā izklāstītajiem nosacījumiem,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

               1.

               Attiecībā uz Regulas (EK) Nr. 883/2004 65. panta 1. punkta piemērošanu bezdarba veida (proti, daļējs vai pilnīgs bezdarbs) noteikšana ir atkarīga no tā, vai starp pusēm pastāv vai turpinās darba līgumattiecības, nevis no tā, uz cik ilgu laiku pārtraukta darba ņēmēja darbība.

               2.

               Ja persona joprojām ir nodarbināta uzņēmumā citā dalībvalstī, nevis tajā, kuras teritorijā šī persona dzīvo, bet ir pārtraukusi darbību, lai gan jebkurā laikā var atgriezties savā iepriekšējā amatā, minēto darba ņēmēju uzskata par daļēju bezdarbnieku, un attiecīgos pabalstus nodrošina nodarbinātības dalībvalsts kompetentā iestāde saskaņā ar minētās regulas 65. panta 1. punktu.

               3.

               Ja personai, kam nav nekādu darba attiecību, nav arī vairs nekādas saiknes ar nodarbinātības dalībvalsti (piemēram, darba attiecību pārtraukšanas vai termiņa beigšanās gadījumā), šo personu uzskata par pilnīgu bezdarbnieku saskaņā ar minētās regulas 65. panta 2. punktu, un bezdarbnieka pabalstus nodrošina dzīvesvietas iestāde.

               4.

               Ja pašnodarbināta persona neveic nekādu profesionālo vai aroda darbību nodarbinātības dalībvalstī, šo personu uzskata par pilnīgu bezdarbnieku saskaņā ar minētās regulas 65. panta 2. punktu, un pabalstus nodrošina dzīvesvietas iestāde.

               5.

               Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. To piemēro no Regulas (EK) Nr. 987/2009 spēkā stāšanās dienas.

            Administratīvās komisijas priekšsēdētāja

         Gabriela PIKOROVÁ

      (1)  OV L 166, 30.4.2004., 1. lpp.

      (2)  OV L 284, 30.10.2009., 1. lpp.


title: 2008/936/EK: Padomes Lēmums ( 2008. gada 15. septembris ) par protokola parakstīšanu un noslēgšanu Pagaidu nolīgumam par tirdzniecību un ar tirdzniecību saistītiem jautājumiem starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Albānijas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai

text:
                  19.12.2008

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 341/1

         PADOMES LĒMUMS
         (2008. gada 15. septembris)
         par protokola parakstīšanu un noslēgšanu Pagaidu nolīgumam par tirdzniecību un ar tirdzniecību saistītiem jautājumiem starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Albānijas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai
         (2008/936/EK)
         EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
         ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 133. pantu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu un tā 300. panta 3. punkta pirmo daļu,
         ņemot vērā Bulgārijas un Rumānijas Pievienošanās aktu un jo īpaši tā 6. panta 2. punktu,
         ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
         tā kā:

                     (1)

                     Padome 2006. gada 23. oktobrī pilnvaroja Komisiju Eiropas Kopienas un tās dalībvalstu vārdā sākt sarunas ar Albānijas Republiku par protokolu Pagaidu nolīgumam par tirdzniecību un ar tirdzniecību saistītiem jautājumiem starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Albānijas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai.

                     (2)

                     Šīs sarunas ir sekmīgi pabeigtas, un protokols tika parafēts 2008. gada 7. janvārī. Protokols būtu jānoslēdz Kopienas vārdā,

               IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

            1. pants
            Ar šo Kopienas vārdā tiek apstiprināts protokols Pagaidu nolīgumam par tirdzniecību un ar tirdzniecību saistītiem jautājumiem starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Albānijas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai.
            Protokola teksts ir pievienots šim lēmumam.

            2. pants
            Padomes priekšsēdētājs ar šo tiek pilnvarots iecelt personu (personas), kam ir tiesības Eiropas Kopienas vārdā parakstīt Protokolu.

            3. pants
            Padomes priekšsēdētājs Eiropas Kopienas vārdā iesniedz protokola 11. pantā paredzētos apstiprināšanas instrumentus.

            4. pants
            Protokolu piemēro provizoriski no 2007. gada 1. janvāra.

            Briselē, 2008. gada 15. septembrī

                  Padomes vārdā –

                  priekšsēdētājs

               B. KOUCHNER


title: Padomes Lēmums ( 2011. gada 14. februāris ), ar ko ieceļ un nomaina Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra valdes locekļus

text:
               22.2.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 56/8

         PADOMES LĒMUMS
   (2011. gada 14. februāris),
   ar ko ieceļ un nomaina Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra valdes locekļus
   2011/C 56/04
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Padomes Regulu (EEK) Nr. 337/75 (1975. gada 10. februāris), ar ko izveido Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centru, un jo īpaši tās 4. pantu (1),
   ņemot vērā Padomei iesniegtās Komisijas izvirzītās kandidatūras valdes locekļu darba ņēmēju organizāciju pārstāvju kategorijā,
   tā kā:

               (1)

               Ar 2009. gada 14. septembra Lēmumu (2) Padome iecēla Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra valdes locekļus uz laikposmu no 2009. gada 18. septembra līdz 2012. gada 17. septembrim.

               (2)

               Pēc Petri LEMPINEN kunga atkāpšanās no amata centra valdē ir atbrīvojusies locekļa vieta darba ņēmēju pārstāvju kategorijā,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   Vienīgais pants
   Ar šo turpmāk minētā persona ir iecelta par Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra valdes locekli uz atlikušo pilnvaru laiku līdz 2012. gada 17. septembrim.

      DARBA ŅĒMĒJU ORGANIZĀCIJU PĀRSTĀVJI:

               SOMIJA

               :

                  Aleksi KALENIUS kungs
               Somijas Profesionālo darbinieku konfederācija, STTK

      Briselē, 2011. gada 14. februārī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         HOFFMANN R.

      (1)  OV L 39, 13.2.1975., 1. lpp.

      (2)  OV C 226, 19.9.2009., 2. lpp.


title: Padomes Lēmums 2008/101/KĀDP ( 2008. gada 28. janvāris ) par Eiropas Savienības militārās operācijas sākšanu Čadas Republikā un Centrālāfrikas Republikā ( EUFOR Tchad/RCA )

text:
               8.2.2008

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 34/39

      PADOMES LĒMUMS 2008/101/KĀDP
   (2008. gada 28. janvāris)
   par Eiropas Savienības militārās operācijas sākšanu Čadas Republikā un Centrālāfrikas Republikā (EUFOR Tchad/RCA)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 17. panta 2. punktu,
   ņemot vērā Padomes Vienoto rīcību 2007/677/KĀDP (2007. gada 15. oktobris) par Eiropas Savienības militāro operāciju Čadas Republikā un Centrālāfrikas Republikā (1) (EUFOR Tchad/RCA) un jo īpaši tās 5. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padome 2007. gada 25. septembrī vienbalsīgi pieņēma Rezolūciju 1778 (2007), ar ko apstiprina ANO misijas izveidi Centrālāfrikas Republikā un Čadā (MINURCAT) un pilnvaro ES vadīt operāciju minētajās valstīs uz 12 mēnešiem no sākotnējās operatīvās spējas pasludināšanas.

               (2)

               Čadas Republikas un Centrālāfrikas Republikas iestādes attiecīgi 2007. gada 25. oktobra un 2007. gada 16. oktobra paziņojumā ir paudušas gandarījumu par iespējamu ES militāru klātbūtni attiecīgajās valstīs.

               (3)

               Saskaņā ar 6. pantu Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, Dānija nepiedalās ar aizsardzību saistītu Eiropas Savienības lēmumu un rīcību izstrādē un īstenošanā un tāpēc nepiedalās minētās operācijas finansēšanā,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Operācijas plāns tiek apstiprināts.
   2. pants
   Noteikumi par spēka pielietošanu tiek apstiprināti.
   3. pants
   ES militāro operāciju Čadas Republikā un Centrālāfrikas Republikā (EUFOR Tchad/RCA) sāk 2008. gada 28. janvārī.
   4. pants
   Ar šo ES operācijas komandierim ir piešķirtas pilnvaras tūlīt izdot aktivizēšanas pavēli (ACTORD), lai izvietotu bruņotos spēkus un sāktu misijas izpildi.
   5. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
   6. pants
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2008. gada 28. janvārī

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         D. RUPEL

      (1)  OV L 279, 23.10.2007., 21. lpp.


title: 2008/506/EK: Eiropas Parlamenta 2007. gada 24. aprīļa Lēmums par Eiropas Savienības 2005. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu: VIII B iedaļa - Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs

text:
               15.7.2008

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 187/75

         EIROPAS PARLAMENTA
   2007. gada 24. aprīļa Lēmums
   par Eiropas Savienības 2005. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu: VIII B iedaļa – Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs
   (2008/506/EK)
   EIROPAS PARLAMENTS,
   ņemot vērā Eiropas Savienības 2005. finanšu gada vispārējo budžetu (1),
   ņemot vērā Eiropas Kopienu 2005. finanšu gada galīgos pārskatus – I sējums (C6-0472/2006) (2),
   ņemot vērā Revīzijas palātas gada ziņojumu par 2005. finanšu gada budžeta izpildi un Revīzijas palātas īpašos ziņojumus kopā ar pārbaudīto iestāžu atbildēm (3),
   ņemot vērā deklarāciju par pārskatu ticamību, kā arī par notikušo darījumu likumību un pareizību (4), ko Revīzijas palāta ir iesniegusi saskaņā ar EK līguma 248. pantu,
   ņemot vērā EK līguma 272. panta 10. punktu, kā arī 274., 275. un 276. pantu,
   ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), un it īpaši tās 50., 86., 145., 146. un 147. pantu,
   ņemot vērā Reglamenta 71. pantu un V pielikumu,
   ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A6-0111/2007),

               1.

               sniedz Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam apstiprinājumu par 2005. finanšu gada budžeta izpildi;

               2.

               izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, nosūtīt Padomei, Komisijai, Tiesai, Revīzijas palātai, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, Reģionu komitejai, Eiropas ombudam un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam, kā arī nodrošināt šo dokumentu publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijas izdevumā).

            Priekšsēdētājs

         Hans-Gert PÖTTERING

            Ģenerālsekretārs

         Harald RØMER

      (1)  OV L 60, 8.3.2005.

      (2)  OV C 264, 31.10.2006., 1. lpp.

      (3)  OV C 263, 31.10.2006., 1. lpp.

      (4)  OV C 263, 31.10.2006., 10. lpp.

      (5)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1995/2006 (OV L 390, 30.12.2006., 1. lpp.).
    ---documentbreak---

               15.7.2008

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 187/76

         EIROPAS PARLAMENTA
   2007. gada 24. aprīļa Rezolūcija
   ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no lēmuma par Eiropas Savienības 2005. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu: VIII B iedaļa – Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs
   EIROPAS PARLAMENTS,
   ņemot vērā Eiropas Savienības 2005. finanšu gada vispārējo budžetu (1),
   ņemot vērā Eiropas Kopienu 2005. finanšu gada galīgos pārskatus – I sējums (C6-0472/2006) (2),
   ņemot vērā Revīzijas palātas gada ziņojumu par 2005. finanšu gada budžeta izpildi un Revīzijas palātas īpašos ziņojumus kopā ar pārbaudīto iestāžu atbildēm (3),
   ņemot vērā deklarāciju par pārskatu ticamību, kā arī par notikušo darījumu likumību un pareizību (4), ko Revīzijas palāta ir iesniegusi saskaņā ar EK līguma 248. pantu,
   ņemot vērā EK līguma 272. panta 10. punktu, kā arī 274., 275. un 276. pantu,
   ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), un it īpaši tās 50., 86., 145., 146. un 147. pantu,
   ņemot vērā Reglamenta 71. pantu un V pielikumu,
   ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A6-0111/2007),

               1.

               atzīmē, ka 2005. gadā Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja (EDAU) rīcībā bija saistību apropriācijas EUR 2 840 733 apmērā un to izlietojuma līmenis bija 82,77 %;

               2.

               atzīmē, ka Revīzijas palātas veiktā EDAU revīzija nedeva pamatu būtisku apsvērumu formulēšanai; atzīmē, ka pēc tam, kad 2005. gada 1. janvārī tika ieviesta uzkrājumu principa grāmatvedība, EDAU 2005. gada finanšu pārskati uzrāda negatīvus gada saimnieciskos rezultātus (EUR 211 631) un pasīvi pārsniedz aktīvus par EUR 202 504;

               3.

               atzīmē, ka 2005. gads bija pirmais gads, kad EDAU pildīja savus pienākumus pilnā apjomā; atgādina, ka 2005. finanšu gada budžets bija par 48,8 % lielāks nekā 2004. finanšu gada budžets;

               4.

               atzīmē, ka EDAU iesniedza budžeta tāmi 2007. finanšu gadam EUR 5 080 699 apmērā, kas ir par 23 % lielāka nekā 2006. finanšu gada galīgais budžets (EUR 4 147 378) un kurā pieprasīts finansējums piecu jaunu amata vietu izveidei, biroja telpu paplašināšanai un tulkošanas izmaksu pieaugumam;

               5.

               atgādina, ka 2004. gada 24. jūnijā Komisijas, Eiropas Parlamenta un Padomes ģenerālsekretāri kopīgi ar EDAU parakstīja administratīvās sadarbības nolīgumu, lai palīdzētu EDAU darbības trīs gadu sākumposmā, un saskaņā ar šo nolīgumu:

                           —

                           Komisijas grāmatvedis un iekšējais revidents ir iecelti par EDAU grāmatvedi un revidentu,

                           —

                           Komisijas dienesti palīdz veikt visus uzdevumus saistībā ar to personu vadību, kas ir saistītas ar attiecīgo iestādi (tiesību noteikšana, algu izmaksa, medicīniskās aprūpes izdevumu atlīdzināšana, komandējumu maksājumi u. c.),

                           —

                           Komisijas dienesti turklāt palīdz EDAU sagatavot un pildīt budžetu,

                           —

                           EDAU birojs atrodas Eiropas Parlamenta telpās; Eiropas Parlamenta struktūrvienības sniedz EDAU palīdzību materiāli tehniskā nodrošinājuma un tehnoloģiskās informācijas jomā saistībā ar biroja ierīkošanu (ēku drošība, pasts, datori, telefoni, biroji un piegādes),

                           —

                           Padome nodrošina tulkošanas iespējas;

               6.

               atzīmē, ka 2006. gada 7. decembrī administratīvās sadarbības nolīgums tika pagarināts vēl uz triju gadu laikposmu, sākot ar 2007. gada 16. janvāri;

               7.

               atzīmē, ka 2006. gada 7. novembrī EDAU pieņēma lēmumu izveidot iestādes darbībai un vajadzībām atbilstošu iekšējās kontroles sistēmu;

               8.

               atzinīgi vērtē EDAU un viņa vietnieka lēmumu katru gadu publicēt savu mantisko un finansiālo interešu deklarāciju, tiklīdz 2007. gada sākumā būs izveidota EDAU jaunā tīmekļa vietne; atzīmē, ka pa šo laiku EDAU un viņa vietnieks ir iesnieguši rakstiskus paziņojumus attiecībā uz finansiālajām interesēm par 2005. un 2006. gadu, kā paraugu izmantojot veidlapu, ko katru gadu aizpilda Eiropas Parlamenta deputāti, un kuri neatklāj informāciju par jebkādu deklarējamu profesionālo darbību veikšanu, citu algotu pienākumu veikšanu vai darbībām, kā arī citu būtisku informāciju;

               9.

               atzinīgi vērtē EDAU gatavību pievienoties iestāžu nolīgumam ar OLAF un mudina viņu iespējami drīz īstenot visus nepieciešamos pasākumus.

      (1)  OV L 60, 8.3.2005.

      (2)  OV C 264, 31.10.2006., 1. lpp.

      (3)  OV C 263, 31.10.2006., 1. lpp.

      (4)  OV C 263, 31.10.2006., 10. lpp.

      (5)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1995/2006 (OV L 390, 30.12.2006., 1. lpp.).


title: 2008/645/EK: Padomes Lēmums ( 2008. gada 15. jūlijs ), ar ko groza Lēmumu 97/126/EK par noslēgto nolīgumu starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Dānijas valdību un Farēru salu autonomijas valdību, no otras puses

text:
               7.8.2008

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 212/3

      PADOMES LĒMUMS

   (2008. gada 15. jūlijs),
   ar ko groza Lēmumu 97/126/EK par noslēgto nolīgumu starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Dānijas valdību un Farēru salu autonomijas valdību, no otras puses
   (2008/645/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 133. pantu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmo teikumu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padomes 1996. gada 6. decembra Lēmums 97/126/EK (1) attiecas uz nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Dānijas valdību un Farēru salu autonomijas valdību, no otras puses (turpmāk “Nolīgums”).

               (2)

               Saskaņā ar Nolīguma 31. pantu ir izveidota apvienotā komiteja, kas ir atbildīga par nolīguma pārvaldību un nodrošina tā pareizu īstenošanu. Šajā nolūkā Komiteja sniedz ieteikumus un pieņem lēmumus, kurus līgumslēdzējas puses īsteno saskaņā ar saviem noteikumiem. Tāpēc Lēmumā 97/126/EK būtu skaidri jānosaka, ka Komisija ir pilnvarota vajadzības gadījumā pieņemt šādus sīki izstrādātus īstenošanas noteikumus.

               (3)

               Pasākumi, kas vajadzīgi, lai īstenotu ieteikumus un lēmumus, kurus pieņem ar Nolīguma 31. pantu izveidotā apvienotā komiteja, būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (2).

               (4)

               Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Lēmums 97/126/EK,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Lēmumam 97/126/EK pievieno šādus pantus:

      “3. pants
      Vajadzības gadījumā Komisija saskaņā ar 4. panta 2. punktā minēto procedūru pieņem sīki izstrādātus noteikumus, lai īstenotu ieteikumus un lēmumus, kurus pieņem ar Nolīguma 31. pantu izveidotā apvienotā komiteja.
      4. pants
      1.   Komisijai palīdz Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komiteja, kas izveidota ar 195. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 1234/2007 (2007. gada 22. oktobris), ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (3).
      2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro 4. un 7. pantu Padomes Lēmumā 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (4).
      Lēmuma 1999/468/EK 4. panta 3. punktā paredzētais termiņš ir viens mēnesis.

   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2008. gada 15. jūlijā

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         M. BARNIER

      (1)  OV L 53, 22.2.1997., 1. lpp.

      (2)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2006/512/EK (OV L 200, 22.7.2006., 11. lpp.).

      (3)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 510/2008 (OV L 149, 7.6.2008., 61. lpp.).

      (4)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2006/512/EK (OV L 200, 22.7.2006., 11. lpp.).”


title: Padomes Lēmums (ES) 2015/1174 (2015. gada 14. jūlijs), ar ko attiecībā uz bankas Banka Slovenije ārējo revidentu groza Lēmumu 1999/70/EK par dalībvalstu centrālo banku ārējiem revidentiem

text:
               17.7.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 189/38

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2015/1174
   (2015. gada 14. jūlijs),
   ar ko attiecībā uz bankas Banka Slovenije ārējo revidentu groza Lēmumu 1999/70/EK par dalībvalstu centrālo banku ārējiem revidentiem
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā 4. protokolu par Eiropas Centrālo banku sistēmas statūtiem un Eiropas Centrālās bankas statūtiem, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, un jo īpaši tā 27. panta 1. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas Ieteikumu (2015. gada 10. jūnijs) Eiropas Savienības Padomei par Banka Slovenije ārējo revidentu (ECB/2015/23) (1),
   tā kā:

               (1)

               Eiropas Centrālās bankas (ECB) un dalībvalstu, kuru valūta ir euro, nacionālo centrālo banku pārskati jārevidē neatkarīgiem ārējiem revidentiem, kurus ieteikusi ECB Padome un apstiprinājusi Padome.

               (2)

                  Banka Slovenije pašreizējā ārējā revidenta Deloitte Revizija d.o.o. pilnvaras beidzās pēc 2014. finanšu gada revīzijas. Tādēļ ir jāieceļ jauns ārējais revidents, sākot no 2015. finanšu gada.

               (3)

                  Banka Slovenije par ārējo revidentu laikposmam no 2015. līdz 2017. finanšu gadam ir izvēlējusies Ernst & Young d.o.o.

               (4)

               ECB Padome ieteica Ernst & Young d.o.o. apstiprināt par Banka Slovenje ārējo revidentu no 2015. līdz 2017. finanšu gadam.

               (5)

               Ņemot vērā ECB Padomes ieteikumu, būtu attiecīgi jāgroza Padomes Lēmums 1999/70/EK (2),

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Lēmuma 1999/70/EK 1. panta 13. punktu aizstāj ar šādu:

                  “13.

                  Ar šo par Banka Slovenije ārējo revidentu laikposmam no 2015. līdz 2017. finanšu gadam ieceļ Ernst & Young d.o.o.”

   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā paziņošanas dienā.
   3. pants
   Šis lēmums ir adresēts Eiropas Centrālajai bankai.

      Briselē, 2015. gada 14. jūlijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         P. GRAMEGNA

      (1)  OV C 201, 18.6.2015., 1. lpp.

      (2)  Padomes Lēmums 1999/70/EK (1999. gada 25. janvāris) par dalībvalstu centrālo banku ārējiem revidentiem (OV L 22, 29.1.1999., 69. lpp.).


title: 2009/899/EK: Padomes Lēmums ( 2009. gada 30. novembris ) par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Maurīcijas Republiku par īstermiņa vīzu atcelšanu

text:
               8.12.2009

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 321/41

         PADOMES LĒMUMS
   (2009. gada 30. novembris)
   par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Maurīcijas Republiku par īstermiņa vīzu atcelšanu
   (2009/899/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 62. panta 2. punkta b) apakšpunkta i) punktu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu un 300. panta 3. punkta pirmo daļu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1),
   tā kā:

               (1)

               Komisija Eiropas Kopienas vārdā ir veikusi sarunas par nolīgumu ar Maurīcijas Republiku par īstermiņa vīzu atcelšanu (turpmāk “nolīgums”).

               (2)

               Ņemot vērā tā noslēgšanu, šis nolīgums Kopienas vārdā tika parakstīts 2009. gada 28. maijā un to provizoriski piemēro no minētā datuma saskaņā ar Padomes Lēmumu 2009/480/EK (2).

               (3)

               Nolīgums būtu jāapstiprina.

               (4)

               Nolīguma pārvaldei ar šo nolīgumu izveido Apvienoto komiteju, kurai būtu jāpieņem savs reglaments. Šā reglamenta pieņemšanai ir lietderīgi paredzēt vienkāršotu procedūru Kopienas nostājas izstrādāšanai.

               (5)

               Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, un neskarot minētā protokola 4. pantu, šīs dalībvalstis nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un tā noteikumi tām nav saistoši un nav jāpiemēro,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Kopienas vārdā tiek apstiprināts Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Maurīcijas Republiku par īstermiņa vīzu atcelšanu (3).
   2. pants
   Padomes priekšsēdētājs sniedz nolīguma 8. panta 1. punktā minēto paziņojumu (4).
   3. pants
   Komisija, kam palīdz dalībvalstu eksperti, pārstāv Kopienu Apvienotajā ekspertu komitejā, kas izveidota ar nolīguma 6. pantu.
   4. pants
   Kopienas nostāju Apvienotajā ekspertu komitejā attiecībā uz tās reglamenta pieņemšanu, kā to prasa nolīguma 6. panta 4. punkts, pieņem Komisija pēc apspriešanās ar īpašu komiteju, ko izraudzījusies Padome.
   5. pants
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2009. gada 30. novembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         B. ASK

      (1)  2009. gada 20. oktobra Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

      (2)  OV L 169, 30.6.2009., 16. lpp.

      (3)  Nolīguma tekstu skatīt OV L 169, 30.6.2009., 17. lpp.

      (4)  Šā nolīguma spēkā stāšanās datumu Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.