title: 2007/420/EK: Padomes Lēmums ( 2007. gada 11. jūnijs ), ar ko ieceļ Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes valdes locekli

text:
               19.6.2007

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 157/17

      PADOMES LĒMUMS

   (2007. gada 11. jūnijs),
   ar ko ieceļ Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes valdes locekli
   (2007/420/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 178/2002 (2002. gada 28. janvāris), ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (1), un jo īpaši tās 25. panta 1. punktu,
   ņemot vērā kandidātu sarakstu, ko Padomei iesniegusi Eiropas Kopienu Komisija,
   ņemot vērā viedokļus, ko ir izteicis Eiropas Parlaments,
   tā kā:

               (1)

               Ir ļoti svarīgi nodrošināt Eiropas Pārtikas drošības iestādes (“Iestāde”) neatkarību, augstu zinātnisko kvalitāti, pārskatāmību un efektivitāti. Nepieciešama arī sadarbība ar dalībvalstīm.

               (2)

               Pēc Iestādes valdes, kas iecelta uz laikposmu līdz 2008. gada 30. jūnijam, locekļa atkāpšanās ir atbrīvojusies viena valdes locekļa vieta.

               (3)

               Kandidatūras ir pārbaudītas ar mērķi iecelt jaunu valdes locekli, pamatojoties uz dokumentiem, ko iesniegusi Komisija, un ņemot vērā Eiropas Parlamenta izteiktos viedokļus, lai nodrošinātu augstāko kompetences standartu, plašu attiecīgās pieredzes spektru, piemēram, vadībā un valsts pārvaldē, kā arī pēc iespējas plašāku ģeogrāfisko izplatību Eiropas Savienībā,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo uz laikposmu no 2007. gada 1. jūlija līdz 2008. gada 30. jūnijam par Eiropas pārtikas nekaitīguma iestādes valdes locekli tiek iecelts Milan POGAČNIK kungs.
   2. pants
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Luksemburgā, 2007. gada 11. jūnijā

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         H. SEEHOFER

      (1)  OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 575/2006 (OV L 100, 8.4.2006., 3. lpp.).


title: 2010/535/ES: Eiropas Parlamenta Lēmums ( 2010. gada 5. maijs ) par Eiropas Dzelzceļa aģentūras kontu slēgšanu attiecībā uz 2008. finanšu gadu

text:
               25.9.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 252/181

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS
   (2010. gada 5. maijs)
   par Eiropas Dzelzceļa aģentūras kontu slēgšanu attiecībā uz 2008. finanšu gadu
   (2010/535/ES)
   EIROPAS PARLAMENTS,
   ņemot vērā Eiropas Dzelzceļa aģentūras 2008. finanšu gada galīgos pārskatus,
   ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Dzelzceļa aģentūras 2008. finanšu gada pārskatiem, ar Aģentūras atbildēm (1),
   ņemot vērā Padomes 2010. gada 16. februāra ieteikumu (5827/2010 – C7-0061/2010),
   ņemot vērā EK līguma 276. pantu un Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,
   ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 185. pantu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulu (EK) Nr. 881/2004, ar ko izveido Eiropas Dzelzceļa aģentūru (3), un jo īpaši tās 39. pantu,
   ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (4), un jo īpaši tās 94. pantu,
   ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,
   ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Transporta un tūrisma komitejas atzinumu (A7-0084/2010),

               1.

               apstiprina Eiropas Dzelzceļa aģentūras kontu slēgšanu attiecībā uz 2008. finanšu gadu;

               2.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu nosūtīt Eiropas Dzelzceļa aģentūras izpilddirektoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Jerzy BUZEK

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV C 304, 15.12.2009., 89. lpp.

      (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (3)  OV L 164, 30.4.2004., 1. lpp.

      (4)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.


title: 2006/469/EK: Eiropas Parlamenta Lēmums ( 2006. gada 18. janvāris ) par izmeklēšanas komitejas izveidi saistībā ar sabiedrības  Equitable Life Assurance Society  krīzi

text:
               7.7.2006

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 186/58

      EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS

   (2006. gada 18. janvāris)
   par izmeklēšanas komitejas izveidi saistībā ar sabiedrības “Equitable Life Assurance Society” krīzi
   (2006/469/EK)
   EIROPAS PARLAMENTS,
   Ņemot vērā EK līguma 193. pantu,
   Ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 1995. gada 19. aprīļa Lēmumu 95/167/EK, Euratom, EOTK par sīki izstrādātiem Eiropas Parlamenta izmeklēšanas tiesību izmantošanas noteikumiem (1),
   Ņemot vērā Reglamenta 176. pantu,
   Ņemot vērā, ka šo prasību iesniedza 213 Eiropas Parlamenta deputāti,
   Ņemot vērā Priekšsēdētāju konferences 2005. gada 14. decembra lēmumu, kurā tā principā piekrita izveidot izmeklēšanas komiteju saistībā ar pieņēmumiem, kas izteikti lūgumrakstā Nr. 0611/2004, ko iesniedzis Artūrs Vaits (Arthur White, Lielbritānija), un lūgumrakstā Nr. 0029/2005, ko iesniedzis Pols Braitvaits (Paul Braithwaite, Lielbritānija) “Equitable Members' Action Group” (EMAG) vārdā, kā arī citos lūgumrakstos par to pašu tematu, kurus turpmāk iesniedza personas no Vācijas un Īrijas un kuri visi attiecās uz sabiedrību “Equitable Life Assurance Society” (“Equitable Life”),
   IR NOLĒMIS ŠĀDI.
   1. pants
   Ar šo izveido izmeklēšanas komiteju, lai izmeklētu pieņēmumus par Kopienas tiesību pārkāpumiem vai Kopienas tiesību aktu nepareizu piemērošanu saistībā ar sabiedrības “Equitable Life” krīzi, neskarot valsts vai Kopienas tiesu kompetenci.
   2. pants
   Izmeklēšanas komiteja:

               —

               izmeklē pieņēmumus par Padomes Direktīvas 92/96/EEK (1992. gada 10. novembris) par normatīvo un administratīvo aktu koordinēšanu attiecībā uz tiešo dzīvības apdrošināšanu, un ar ko groza Direktīvas 79/267/EEK un 90/619/EEK (Trešā dzīvības apdrošināšanas direktīva) (2), kas tagad ir kodificēta Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2002/83/EK (2002. gada 5. novembris) par dzīvības apdrošināšanu (3), pārkāpumiem vai tās nepareizu piemērošanu, ko Apvienotās Karalistes kompetentās iestādes ir pieļāvušas saistībā ar sabiedrību “Equitable Life”, īpaši attiecībā uz regulatīvo režīmu un apdrošināšanas uzņēmumu finansiālā stāvokļa, tostarp maksātspējas, pienācīgas uzraudzības nodrošināšanu, pienācīgu tehnisko noteikumu paredzēšanu un šo noteikumu izpildei vajadzīgo aktīvu nodrošināšanu,

               —

               šajā sakarā izvērtē, vai Komisija ir pienācīgi izpildījusi tās pienākumu uzraudzīt pareizu un savlaicīgu Kopienas tiesību aktu transponēšanu, un nosaka, vai radušos situāciju ir sekmējuši sistemātiski trūkumi,

               —

               izvērtē pieņēmumus, ka Lielbritānijas regulatori vairāku gadu garumā – vismaz kopš 1989. gada – visu laiku nav aizsargājuši apdrošinājuma ņēmējus, neveicot stingru sabiedrības “Equitable Life” grāmatvedības, noteikumu paredzēšanas prakses un finanšu stāvokļa pārraudzību,

               —

               izvērtē to patērētāju sūdzību statusu, kuri ir Eiropas pilsoņi, bet nav Apvienotās Karalistes pilsoņi, un Apvienotās Karalistes un/vai tiesību aktos pieejamo līdzekļu atbilstību attiecībā uz apdrošinājuma ņēmējiem no citām dalībvalstīm,

               —

               sniedz priekšlikumus, ko izmeklēšanas komiteja uzskata par nepieciešamiem šajā jautājumā.

         3. pants
   Izmeklēšanas komiteja 4 mēnešu laikā pēc darba uzsākšanas sniedz Parlamentam pagaidu ziņojumu, lai 12 mēnešu laikā pēc šī lēmuma pieņemšanas sniegtu Parlamentam galīgo ziņojumu.
   4. pants
   Izmeklēšanas komiteja sastāvēs no 22 Eiropas Parlamenta deputātiem.

      Strasbūrā, 2006. gada 18. janvārī

            Eiropas Parlamenta vārdā —

            priekšsēdētājs

         J. BORRELL FONTELLES

      (1)  OV L 113, 19.5.1995., 1. lpp.

      (2)  OV L 360, 9.12.1992., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2002/87/EK (OV L 35, 11.2.2003., 1. lpp.).

      (3)  OV L 345, 19.12.2002., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2005/68/EK (OV L 323, 9.12.2005., 1. lpp.).


title: Komisijas Lēmums (1986. gada 12. maijs), ar ko izveido Lauksaimniecības informācijas izplatīšanas padomdevēju komiteju

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31986D0200

Oficiālais Vēstnesis L 149 , 03/06/1986 Lpp. 0046 - 0047 Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 3 Sējums 21 Lpp. 0070  Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 3 Sējums 21 Lpp. 0070

		Komisijas Lēmums(1986. gada 12. maijs),ar ko izveido Lauksaimniecības informācijas izplatīšanas padomdevēju komiteju(86/200/EEK)EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu,tā kā Līguma 41. pantā paredzēto lauksaimniecības informācijas izplatīšanas darbu var koordinēt efektīvāk, Komisijai un attiecīgajiem valstu ekspertiem sadarbojoties ekspertu komitejā;tā kā tālab jāizveido Lauksaimniecības informācijas izplatīšanas padomdevēja komiteja, kurā pārstāvēti dalībvalstu lauksaimniecības informācijas dienesti,IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU.1. pantsAr šo Komisijai pievieno Lauksaimniecības informācijas izplatīšanas padomdevēju komiteju, še turpmāk "Komiteja".2. pants1. Komiteju veido dalībvalstu lauksaimniecības konsultatīvo dienestu vadītāji, kuriem palīdz informācijas pārsūtīšanas nozares speciālists.2. Konsultatīvā dienesta vadītāju reizēm pēc viņa ieskatiem katrā konkrētā sanāksmē var aizstāt viņa vadītā dienesta darbinieks, kas ir konsultants jautājumā, ko izskata minētajā sanāksmē.3. pantsVisas Komitejas sanāksmes vada Komisijas pārstāvis. Sekretariāta pakalpojumus Komitejai sniedz Komisija.4. pantsKomisija var konsultēt Komiteju par visefektīvāko veidu un līdzekļiem, kā:a) uzlabot Kopienas mēroga lauksaimniecības zinātniskās pētniecības saraksta (AGREP) praktisko efektivitāti un FAO un EEK lauksaimniecības datu bāzi (EUR-AGRIS);b) saziņā ar Lauksaimniecības zinātniskās pētniecības pastāvīgo komiteju sniegt visu atbilstošo informāciju par lauksaimniecības un saimniecību problēmām, kuras ir ļoti svarīgi risināt, lai kopīgā lauksaimniecības politika turpinātu attīstīties;c) nosūtīt visus Kopienas zinātniskās pētniecības programmu rezultātus, lai tie būtu saprotami konsultatīvajiem dienestiem un lauksaimniekiem;d) vajadzības gadījumā uzlabot struktūrpolitikas pasākumu saturu, īstenošanas metodes un efektivitāti katrā Kopienas apgabalā vai reģionā;e) paziņot visu attiecīgo informāciju un citus atbilstošus kopīgās lauksaimniecības politikas aspektus personām, kas visā Kopienā nodarbinātas lauksaimniecībā.5. pants1. Komitejas locekļu pilnvaru termiņš ir trīs gadi, un to var atjaunot.2. Beidzoties šim triju gadu termiņam, Komitejas locekļi turpina pildīt savus pienākumus, ja vien viņu vietā nestājas citi locekļi vai viņu pilnvaras neatjauno.3. Komitejas locekļa pilnvaras var tikt pārtrauktas, pirms beidzies triju gadu termiņš, ja viņš atkāpjas no amata vai arī viņa nāves gadījumā. Tās var tikt pārtrauktas arī tad, ja konsultatīvais dienests, kuru attiecīgais loceklis pārstāv, pieprasa to aizstāt. Katrā ziņā personu, kas aizstās šo locekli atlikušajā pilnvaru laikā, izraugās attiecīgais konsultatīvais dienests, attiecīgi apspriedies ar Komisiju.4. Komitejas locekļi par saviem pakalpojumiem nesaņem atalgojumu.5. Komitejas locekļu sarakstu Komisija informatīvā nolūkā publicē Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.6. pantsKomiteja var izveidot darba grupas, kas tai palīdz veikt darbu. Vajadzības gadījumā Komiteju sasauc Komisija. Attiecīgo Komisijas dienestu pārstāvji piedalās Komitejas un darba grupu sanāksmēs.7. pants1. Par jautājumiem, ko izskata Komiteja, nenotiek balsošana.2. Ja Komisija vēlas saņemt Komitejas atzinumu, tad tā var noteikt termiņu, kurā atzinums jāsniedz.3. Viedokļus, ko izteikuši dažādo konsultatīvo dienestu pārstāvji, iekļauj kopsavilkuma pārskatā, kuru nosūta Komisijai.4. Ja Komitejā panākta vienprātīga vienošanās par sniedzamo atzinumu, Komiteja formulē secinājumus, par ko panākta vienošanās, un pievieno tos kopsavilkuma pārskatam.8. pantsNeskarot Līguma 214. panta noteikumus, ja Komisija paziņo, ka pieprasītais atzinums ir konfidenciāls, uz Komitejas locekļiem attiecas pienākums neizpaust informāciju, kas kļuvusi zināma, tiem strādājot Komitejā.Šādos gadījumos sanāksmēs var piedalīties tikai Komitejas locekļi un attiecīgo Komisijas dienestu pārstāvji.9. pantsŠis lēmums stājas spēkā 1986. gada 12. maijā.Briselē, 1986. gada 12. maijāKomisijas vārdā —priekšsēdētāja vietnieksFrans Andriessen--------------------------------------------------


title: Padomes Lēmums (ES) 2015/2169 (2015. gada 1. oktobris) par to, lai noslēgtu Brīvās tirdzniecības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses

text:
               25.11.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 307/2

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2015/2169
   (2015. gada 1. oktobris)
   par to, lai noslēgtu Brīvās tirdzniecības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 91. pantu, 100. panta 2. punktu, 167. panta 3. punktu un 207. pantu saistībā ar 218. panta 6. punkta a) apakšpunkta v) punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2007. gada 23. aprīlī pilnvaroja Komisiju Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā risināt sarunas ar Korejas Republiku, turpmāk “Koreja”, par brīvās tirdzniecības nolīgumu.

               (2)

               Šīs sarunas ir pabeigtas, un 2009. gada 15. oktobrī tika parafēts Brīvās tirdzniecības nolīgums starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses (turpmāk “nolīgums”).

               (3)

               Saskaņā ar Padomes Lēmumu 2011/265/ES (2010. gada 16. septembris) par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Brīvās tirdzniecības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses (1), nolīgumu Savienības vārdā parakstīja 2010. gada 6. oktobrī un provizoriski piemēroja, ievērojot tā noslēgšanu vēlāk.

               (4)

               Nolīgums būtu jāapstiprina.

               (5)

               Nolīgums neietekmē dalībvalstu ieguldītāju tiesības gūt labumu no labvēlīgāka režīma, kas paredzēts jebkurā ar ieguldījumiem saistītā nolīgumā, kurā kāda no dalībvalstīm un Koreja ir Puses.

               (6)

               Padomei saskaņā ar Līguma 218. panta 7. punktu jāpilnvaro Komisija apstiprināt konkrētus ierobežotus grozījumus nolīgumā. Komisijai vajadzētu būt pilnvarotai pārtraukt tiesības uz kopražojumiem, kā paredzēts Protokola par sadarbību kultūras jomā 5. pantā, ja vien Komisija nenosaka, ka šādas tiesības būtu jāsaglabā, un ja vien Padome to neapstiprina, ievērojot īpašu procedūru, kuras izmantošana izriet gan no šā elementa jutīgā rakstura nolīgumā, gan no fakta, ka nolīgums jānoslēdz Savienībai un tās dalībvalstīm. Turklāt Komisijai vajadzētu būt pilnvarotai apstiprināt grozījumus, kurus, ievērojot nolīguma 10.25. pantu, pieņems Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu darba grupa.

               (7)

               Ir jānosaka procedūras, lai aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, kurām aizsardzība noteikta saskaņā ar nolīgumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Savienības vārdā noslēdz Brīvās tirdzniecības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses (2).
   2. pants
   Padomes priekšsēdētājs norīko personu vai personas, kas ir pilnvarotas Savienības vārdā sniegt nolīguma 15.10. panta 2. punktā minēto paziņojumu, lai paustu Savienības piekrišanu uzņemties nolīguma saistības.
   3. pants
   1.   Komisija sniedz Korejai paziņojumu par Savienības nodomu nepagarināt kopražojuma tiesību izmantošanas periodu atbilstīgi Protokola par sadarbību kultūras jomā 5. pantam, ievērojot minētā protokola 5. panta 8. punktā izklāstīto kārtību, ja vien Padome pēc Komisijas priekšlikuma četrus mēnešus pirms šāda tiesību izmantošanas perioda beigām nepiekrīt to turpināt. Ja Padome piekrīt to turpināt, šo noteikumu atkal piemēro pagarinātā tiesību izmantošanas perioda beigās. Lemjot konkrēti par tiesību izmantošanas perioda turpināšanu, Padome pieņem lēmumu vienprātīgi.
   2.   Piemērojot nolīguma 10.25. pantu, Komisija Savienības vārdā apstiprina nolīguma grozījumus, ievērojot Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu darba grupas pieņemtos lēmumus. Ja pēc tam, kad saņemtas iebildes par kādu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, ieinteresētās personas nevar panākt vienošanos, Komisija pieņem šādu nostāju saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 510/2006 (2006. gada 20. marts) par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (3) 15. panta 2. punktā minēto kārtību. Padomes Lēmuma 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (4), 5. panta 6. punktā minētais termiņš ir viens mēnesis.
   4. pants
   1.   Nosaukumu, kas aizsargāts saskaņā ar nolīguma desmitās nodaļas C apakšiedaļu “Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes”, var izmantot uzņēmēji, kas tirgo attiecīgajai specifikācijai atbilstīgus lauksaimniecības produktus, pārtikas produktus, vīnus, aromatizētos vīnus vai stipros alkoholiskos dzērienus.
   2.   Dalībvalstis un Savienības iestādes piemēro nolīguma 10.18. līdz 10.23. pantā paredzēto aizsardzību, tostarp pēc kādas ieinteresētās personas lūguma.
   5. pants
   Nostāju, kas Savienībai attiecībā uz lēmumiem ar juridiskām sekām jāieņem komitejā sadarbībai kultūras jomā, nosaka Padome, lemjot saskaņā ar Līgumu. Savienības pārstāvji komitejā sadarbībai kultūras jomā ir gan Komisijas, gan dalībvalstu valsts pārvaldes augstākās amatpersonas, kurām ir speciālas zināšanas un praktiskā pieredze kultūras jautājumos un kuru uzdevums ir pārstāvēt Savienības nostāju saskaņā ar Līgumu.
   6. pants
   Pieņemot īstenošanas noteikumus, kas vajadzīgi, lai piemērotu nolīguma Protokola par jēdziena “noteiktas izcelsmes ražojumi” definīciju un administratīvās sadarbības metodēm II.a pielikumā ietvertos noteikumus, ir jāievēro Padomes Regulas (EEK) Nr. 2913/92 (1992. gada 12. oktobris) par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (5) 247.a pants.
   7. pants
   Nolīgumu neinterpretē kā tādu, kas piešķir tiesības vai uzliek saistības, uz kurām var tieši atsaukties Eiropas Savienības vai dalībvalstu tiesās.
   8. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Luksemburgā, 2015. gada 1. oktobrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         É. SCHNEIDER

      (1)  OV L 127, 14.5.2011., 1. lpp.

      (2)  Nolīgums ir publicēts OV L 127, 14.5.2011., 1. lpp., kopā ar lēmumu par parakstīšanu.

      (3)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.

      (4)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

      (5)  OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp.


title: 2005/781/EK: Padomes Lēmums (2005. gada 6. jūnijs) par Zinātniskās un tehnoloģiskās sadarbības nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Brazīlijas Federatīvo Republiku

text:
               11.11.2005

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 295/37

         PADOMES LĒMUMS
   (2005. gada 6. jūnijs)
   par Zinātniskās un tehnoloģiskās sadarbības nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Brazīlijas Federatīvo Republiku
   (2005/781/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 170. panta 2. punktu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu un 300. panta 3. punktu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1),
   tā kā:

               (1)

               Komisija Kopienas vārdā ir apspriedusi Zinātniskās un tehnoloģiskās sadarbības nolīgumu ar Brazīlijas Federatīvo Republiku.

               (2)

               Nolīgumu, kas tika parafēts 2002. gada 3. decembrī, parakstīja 2004. gada 19. janvārī, ņemot vērā tā iespējamo noslēgšanu vēlāk.

               (3)

               Nolīgums būtu jāapstiprina,

         IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU.
   1. pants
   Zinātniskās un tehnoloģiskās sadarbības nolīgums starp Eiropas Kopienu un Brazīlijas Federatīvo Republiku ar šo ir apstiprināts Kopienas vārdā.
   Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam (2).
   2. pants
   Padomes priekšsēdētājs, rīkojoties Kopienas vārdā, sniedz paziņojumu, kas paredzēts nolīguma XII pantā.

      Luksemburgā, 2005. gada 6. jūnijā

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         J. KRECKÉ

      (1)  Eiropas Parlamenta 2005. gada 28. aprīļa Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

      (2)  Skatīt šā Oficiālā Vēstneša 38 lpp.
    ---documentbreak---

               11.11.2005

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 295/38

         TULKOJUMS
   NOLĪGUMS
   starp Brazīlijas Federatīvo Republiku un Eiropas Kopienu par sadarbību zinātnes un tehnoloģiju jomā
   EIROPAS KOPIENA (turpmāk “Kopiena”),
   no vienas puses,
   un
   BRAZĪLIJAS FEDERATĪVĀS REPUBLIKAS VALDĪBA (turpmāk “Brazīlija”),
   no otras puses,
   turpmāk “Puses”,
   ŅEMOT VĒRĀ pamatnolīgumu par sadarbību starp Pusēm, kas noslēgts 1992. gada 29. jūnijā un kas stājās spēkā 1995. gada 1. novembrī;
   ŅEMOT VĒRĀ zinātnes un tehnoloģijas nozīmīgumu Pušu ekonomiskajā un sociālajā attīstībā;
   ŅEMOT VĒRĀ pašreizējo sadarbību zinātnes un tehnoloģiju jomā starp Pusēm;
   ŅEMOT VĒRĀ, ka Puses šobrīd veic un atbalsta zinātniskos pasākumus, ietverot demonstrējuma projektus vairākās kopēju interešu jomās, kā noteikts šā nolīguma II panta d) punktā, un ka savstarpējs labums var tikt gūts no kopīgas piedalīšanās pētījumu un attīstības pasākumos, kas balstīti uz savstarpīgumu;
   VĒLOTIES radīt formālu pamatu sadarbībai zinātniskajā un tehnoloģiju izpētē, lai paplašinātu un pastiprinātu sadarbības pasākumu norisi kopējo interešu jomās un veicinātu šādas sadarbības rezultātu izmantošanu abu Pušu ekonomiskajiem un sociālajiem ieguvumiem;
   ŅEMOT VĒRĀ, ka pašreizējais nolīgums par sadarbību zinātnes un tehnoloģiju jomā ir daļa no vispārējās sadarbības starp Brazīliju un Kopienu,
   IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.
   I pants
   Mērķis
   Puses veicina, attīsta un sekmē sadarbības pasākumus kopēju interešu jomās, veicot un atbalstot zinātnisko un tehnoloģiju izpēti un attīstības pasākumus.
   II pants
   Definīcijas
   Šajā nolīgumā:

               a)

               “sadarbības pasākums” ir jebkurš pasākums, ko Puses uzsāk vai atbalsta saskaņā ar šo nolīgumu, ietverot kopīgu zinātnisko izpēti;

               b)

               “informācija” ir zinātniskie vai tehniskie dati un zinātniskā izpētes un attīstības rezultāti vai metodes, kas iegūti, veicot kopīgu izpēti, un jebkuri citi dati, kas nepieciešami pēc sadarbības pasākumu dalībnieku, tostarp vajadzības gadījumā pēc pašu Pušu ieskatiem;

               c)

               “intelektuālais īpašums” definēts 2. pantā Pasaules Intelektuālā īpašuma organizācijas dibināšanas konvencijā, kas parakstīta Stokholmā 1967. gada 14. jūlijā;

               d)

               “kopīga izpēte” ir zinātniskā izpēte, tehnoloģiskās attīstības vai demonstrējumu projekti, kas īstenoti ar vienas vai abu Pušu finansiālu atbalstu vai bez tā un kas ietver gan Brazīlijas, gan Kopienas dalībnieku sadarbību. “Demonstrējumu projekti” ir projekti, kuru mērķis ir demonstrēt tādu jaunu tehnoloģiju dzīvotspēju, kas piedāvā potenciālas ekonomiskas priekšrocības, bet kuras nevar tikt tiešā veidā izmantotas komerciālos nolūkos. Puses regulāri informē viena otru par pasākumiem, kas tiek uzskatīti par kopīgas izpētes pasākumiem saskaņā ar VI pantu;

               e)

               “dalībnieks” vai “zinātniskās izpētes vienības” ir jebkurš cilvēks vai cilvēku grupa, zinātniskās izpētes institūts vai jebkura cita juridiska vienība vai uzņēmums, kuri veic uzņēmējdarbību Brazīlijā vai Kopienā un ir iesaistīti sadarbības pasākumos, tostarp pašas Puses.

         III pants
   Principi
   Sadarbības pasākumus veic, balstoties uz šādiem principiem:

               a)

               savstarpējs izdevīgums, kas balstīts uz vispārēju priekšrocību līdzsvaru;

               b)

               abpusējas iespējas piedalīties zinātniskās izpētes un tehnoloģiju attīstības pasākumos, ko veic katra Puse,

               c)

               savlaicīga informācijas apmaiņa, kas var ietekmēt sadarbības pasākumus,

               d)

               atbilstīga intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzība.

         IV pants
   Sadarbības jomas
   Sadarbība saskaņā ar šo nolīgumu var aptvert visas savstarpējo interešu jomas, kurās abas Puses īsteno vai atbalsta zinātnisko izpēti un tehnoloģiju attīstības pasākumus (turpmāk “ZITA”), saskaņā ar šā nolīguma VI panta 3. punkta b) apakšpunktu. Šādi pasākumi tiek veikti ar nolūku virzīt zinātnes, rūpnieciskās konkurences, ekonomisko un sociālo attīstības progresu, īpaši uzsverot šādas jomas:

               —

               biotehnoloģija,

               —

               informācijas un saziņas tehnoloģijas,

               —

               bioinformātika,

               —

               kosmoss,

               —

               mikro- un nanotehnoloģijas,

               —

               materiālu zinātniskā izpēte,

               —

               tīrās tehnoloģijas,

               —

               vides resursu pārvaldība un droša izmantošana,

               —

               biodrošība,

               —

               veselība un medicīna,

               —

               aeronautika,

               —

               metroloģija, standartizācija un atbilstības izvērtēšana, un

               —

               humanitārās zinātnes.

         V pants
   Sadarbības pasākumi
   1.   Puses veicina:

               a)

               zinātniskās izpētes vienību piedalīšanos sadarbības pasākumos, ko paredz šis nolīgums saskaņā ar Pušu iekšējo politiku un normatīvajiem aktiem, lai nodrošinātu līdzīgas iespējas dalībai viņu zinātniskās izpētes un tehnoloģiju attīstības pasākumos un veicinātu to priekšrocību labu izmantošanu;

               b)

               savstarpēju iespēju piedalīties pasākumos, ko veicina katra Puse saskaņā ar kārtējo valsts programmu vai politiku.

         2.   Sadarbības pasākumiem var būt šādi veidi:

               a)

               kopīgi ZITA projekti;

               b)

               zinātnieku, pētnieku un tehnisko ekspertu vizītes un apmaiņa;

               c)

               kopīga zinātnisko semināru, konferenču, simpoziju un semināru organizēšana, kā arī ekspertu piedalīšanās šādos pasākumos;

               d)

               saskaņoti pasākumi, piemēram, to ZITA projektu apvienošana, kas jau īstenoti saskaņā ar procedūrām, kuras piemēro katras Puses un zinātnisko tīklu ZITA programmām;

               e)

               materiālu un iekārtu apmaiņa un to koplietošana;

               f)

               informācijas apmaiņa par praksēm, normatīvajiem aktiem un programmām attiecībā uz sadarbību saskaņā ar šo nolīgumu, ietverot informāciju par politiku zinātnes un tehnoloģijas jomā;

               g)

               jebkuri citi pasākumi, kurus Uzraudzības komiteja iesaka veikt saskaņā ar VI pantu un kuri tiek uzskatīti par atbilstīgiem abu Pušu piemērotajām politiskajām nostādnēm un procedūrām.

         3.   Kopīgie ZITA projekti tiek veikti tikai pēc tam, kad dalībnieki ir noslēguši Kopīgo tehnoloģiju pārvaldības plānu, kā norādīts šā nolīguma pielikumā.
   VI pants
   Sadarbības pasākumu saskaņošana un īstenošana
   1.   Sadarbības pasākumu paātrināšanu un saskaņošanu saskaņā ar šo nolīgumu Kopienas vārdā veic Eiropas Komisijas dienesti un Brazīlijas vārdā – Ārlietu ministrija, rīkojoties kā izpildītāji.
   2.   Izpildītāji izveido Zinātniskās un tehniskās sadarbības koordinācijas komiteju, kas ir atbildīga par šā nolīguma pārvaldību. Komitejā ir katras Puses oficiālie pārstāvji, un tā izstrādā savu reglamentu.
   3.   Koordinācijas komitejas pienākumos ietilpst:

               a)

               piedāvāt un atbalstīt sadarbības pasākumus saskaņā ar šā nolīguma V pantu;

               b)

               norādīt nākamajam gadam, ievērojot V panta 1. punkta b) apakšpunktu, no iespējamiem ZITA sadarbības sektoriem tos prioritāros savstarpējās intereses sektorus vai apakšsektorus, kuros tiek meklēta sadarbība;

               c)

               piedāvāt pētniekiem abās Pusēs savstarpējas intereses projektu vai papildu projektu apvienošanu;

               d)

               sniegt ieteikumus, ievērojot V panta 2. punkta g) apakšpunktu;

               e)

               sniegt padomus Pusēm par veidiem, kā pastiprināt un uzlabot sadarbību, kas būtu saskaņā ar šajā nolīgumā noteiktajiem principiem;

               f)

               pārbaudīt šā nolīguma efektīvu īstenošanu un funkcionēšanu;

               g)

               nodrošināt Pusēm gada pārskatu par saskaņā ar šo nolīgumu uzsāktās sadarbības statusu, sasniegto līmeni un efektivitāti. Šo pārskatu iesniedz Apvienotajai komitejai, kas izveidota saskaņā ar Sadarbības pamatnolīgumu, kas noslēgts starp Pusēm 1992. gada 29. jūnijā.

         4.   Koordinācijas komiteja, kas ziņo Apvienotajai komitejai, parasti sanāk katru gadu, vēlams pirms Apvienotās komitejas sanāksmes, saskaņā ar iepriekš kopīgi noteiktu grafiku. Sanāksmes pārmaiņus rīko Kopienā un Brazīlijā. Ārkārtas sanāksmes var rīkot pēc jebkuras Puses lūguma.
   5.   Izmaksas, kas radušās pārstāvjiem, apmeklējot Koordinācijas komitejas sanāksmes, sedz tā Puse, ko tie pārstāv.
   VII pants
   Finansējums
   Sadarbības pasākumi ir atkarīgi no atvēlētā finansējuma pieejamības un no Pušu piemērojamiem normatīvajiem aktiem, politiskajām nostādnēm un programmām. Izmaksas, kas rodas sadarbības pasākumu dalībniekiem, parasti netiek atlīdzinātas, pārnesot naudas līdzekļus no vienas Puses otrai.
   VIII pants
   Personāla un iekārtu ievešana
   1.   Katra Puse veic visus vajadzīgos pasākumus un pieliek visas pūles saskaņā ar katras Puses teritorijā piemērojamiem normatīvajiem aktiem, lai atvieglotu ievešanu, uzturēšanos un izvešanu no tās teritorijas attiecībā uz personām, materiāliem, datiem un iekārtām, kas saistīti ar Pušu attīstītajiem sadarbības pasākumiem vai tiek tajos izmantoti saskaņā ar šā nolīguma nosacījumiem, un garantē nodokļu un muitas nodevu atvieglojumus saskaņā ar katras Puses teritorijā piemērojamiem normatīvo aktu noteikumiem.
   2.   Ja konkrēti vienas Puses sadarbības pasākumi ietver to, ka jāsniedz finansiāls atbalsts otras Puses dalībniekiem, tad stipendijām, finansiāliem pabalstiem vai līdzīgam atbalstam, ko viena Puse sniedz otras Puses dalībniekiem, atbalstot šos pasākumus, piešķir nodokļu un muitas atvieglojumus saskaņā ar katras Puses teritorijā spēkā esošajiem tiesību aktiem.
   IX pants
   Intelektuālais īpašums
   Intelektuālā īpašuma jautājumi, kas rodas saskaņā ar šo nolīgumu, tiek risināti saskaņā ar pielikumu, kas ir šā nolīguma sastāvdaļa.
   X pants
   Kopienas pasākumi attīstības valstu atbalstam
   Šis nolīgums neietekmē Brazīlijas kā attīstības valsts piedalīšanos Kopienas pasākumos zinātniskās izpētes jomā, kas veltīta attīstībai.
   XI pants
   Teritoriālā piemērošana
   Šo nolīgumu piemēro, no vienas puses, teritorijās, kurās piemēro Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, saskaņā ar minētajā Līgumā izklāstītajiem nosacījumiem, un, no otras puses, Brazīlijas Federatīvās Republikas teritorijā.
   XII pants
   Stāšanās spēkā, izbeigšana un domstarpību izšķiršana
   1.   Šis nolīgums stājas spēkā dienā, kad abas Puses viena otrai ir rakstiski paziņojušas, ka ir pabeigtas attiecīgās iekšējās procedūras, kas ir nepieciešamas, lai nolīgums stātos spēkā.
   2.   Šis nolīgums sākotnēji ir spēkā piecus gadus, un to var atjaunot ar savstarpēju nolīgumu starp Pusēm pēc novērtēšanas katra sekojošā atjaunošanas laikposma priekšpēdējā gadā.
   3.   Šo nolīgumu var grozīt, Pusēm vienojoties. Grozījumi stājas spēkā saskaņā ar tiem pašiem nosacījumiem, kādi minēti 1. punktā.
   4.   Šo nolīgumu var izbeigt jebkurā laikā jebkura no Pusēm, par to rakstiski informējot otru Pusi sešus mēnešus iepriekš, izmantojot diplomātiskos kanālus. Šā nolīguma termiņa beigšanās vai šā nolīguma izbeigšana neietekmē neviena darbībā esoša kopīga zinātniskās izpētes projekta derīgumu vai norisi saskaņā ar šo nolīgumu, ne arī konkrētas tiesības un pienākumus, kas radušies saskaņā ar pielikumu.
   5.   Visus jautājumus vai strīdus attiecībā uz šā nolīguma interpretāciju vai īstenošanu risina, Pusēm savstarpēji vienojoties.
   Sagatavots Brazīlijā divi tūkstoši ceturtā gada deviņpadsmitajā janvārī divos oriģināleksemplāros angļu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, itāļu, portugāļu, somu, spāņu, vācu un zviedru valodā, visi teksti ir vienlīdz autentiski. Šo tekstu atšķirīgas interpretācijas gadījumā angļu valodas versija vienmēr būs noteicošā.
   PIELIKUMS
   INTELEKTUĀLAIS ĪPAŠUMS
   Saskaņā ar šā nolīguma IX pantu:

               Puses nodrošina, ka intelektuālais īpašums, kas radies saskaņā ar šo nolīgumu, tiek pienācīgi un efektīvi aizsargāts.

               Puses apņemas savlaicīgi informēt viena otru par jebkuriem saskaņā ar šo nolīgumu radītiem izgudrojumiem vai citiem darbiem, kas var radīt intelektuālā īpašuma tiesības.

         I.   DARBĪBAS JOMA

               A.

               Šajā nolīgumā jēdzienam “intelektuālais īpašums” ir tāda nozīme, kāda noteikta 2. pantā Konvencijā, ar kuru nodibina Pasaules Intelektuālā īpašuma organizāciju (PIĪO), kas parakstīta Stokholmā 1967. gada 14. jūlijā.

               B.

               Šis pielikums nekādi nemaina vai nemazina tiesību, interešu un intelektuālā īpašuma sadali starp Pusi un tās valstspiederīgajiem vai dalībniekiem, kuru nosaka katras Puses tiesību akti un prakse.

               C.

               Radušos strīdus intelektuālā īpašuma jomā risina sarunu veidā starp dalības iestādēm, uz ko tie attiecas, vai vajadzības gadījumā Puses un to oficiālie pārstāvji. Ja Puses par to ir savstarpēji vienojušās, strīdi var tikt iesniegti arbitrāžas tiesā saskaņā ar šādos gadījumos piemērojamiem starptautisko tiesību aktiem. Ja nav nolemts citādi un Puses vai to oficiālie pārstāvji nav to rakstiski apstiprinājuši, tiek piemēroti Apvienoto Nāciju Organizācijas Starptautiskās Tirdzniecības tiesību komisijas (UNCITRAL) arbitrāžas standarti.

               D.

               Ja kāda Puse uzskata, ka konkrēts kopīgu pētījumu projekts šā nolīguma izpratnē var izraisīt tāda intelektuālā īpašuma radīšanu vai dāvināšanu, kas nav aizsargāts otras Puses teritorijā spēkā esošajos tiesību aktos, Puses nekavējoties uzsāk sarunas, lai rastu savstarpēji pieņemamu risinājumu saskaņā ar piemērojamiem tiesību aktiem.

         II.   TIESĪBU PIEŠĶIRŠANA

               A.

               Katra Puse saskaņā ar savas valsts tiesību aktiem ar līgumu var iegūt neekskluzīvu, neatsaucamu, bezmaksas atļauju tulkot, reproducēt, adaptēt, nodot un publiski izplatīt rakstus, ziņojumus un tehniskas un zinātniskas grāmatas, kas radušās tieši no sadarbības pasākumiem saskaņā ar šo nolīgumu, nodrošinot, ka tiek ievēroti likumīgie nosacījumi par darba radīšanas īpašumtiesībām un autortiesību nodošanu. Visās darbu kopijās, kas var būt autortiesību priekšmets un kas radītas saskaņā ar šiem noteikumiem un izplatītas publiski, jāmin autoru vārdi, izņemot gadījumus, kad autori ir īpaši atteikušies no šīm tiesībām.

               B.

               Visa veida intelektuālā īpašuma tiesības, kas nav aprakstītas šā pielikuma II nodaļas A punktā, tiek piešķirtas, kā norādīts turpmāk.

                           1)

                           Viespētnieki, piemēram, zinātnieki, kas ierodas galvenokārt savas izglītības veicināšanai, saņem intelektuālā īpašuma tiesības saskaņā ar vienošanos ar viņu uzņēmējām iestādēm saskaņā ar attiecīgajiem to valsts tiesību aktiem. Papildus katram viespētniekam, kas nosaukts par izgudrotāju, ir tiesības, tādā pašā veidā kā uzņēmējas iestādes pētniekiem, uz jebkuru proporcionālu tā honorāra daļu, ko uzņēmēja iestāde saskaņā ar intelektuālā īpašuma izmantošanas atļauju.

                           2)

                           Attiecībā uz intelektuālo īpašumu, kas ir radīts vai var tikt radīts kopīgos pētījumos, dalībnieki izveido kopīgo tehnoloģiju pārvaldības plānu, par ko vienojas ar rakstisku līgumu starp kopīgā pētījumu projekta dalībniekiem, iepriekš nosakot to rezultātu vai jebkuru labumu taisnīgu un līdzsvarotu sadali, kas radušies no sadarbības, ņemot vērā attiecīgo Pušu vai to dalībnieku ieguldījumu, un stingrā saskaņā ar katrā Pusē spēkā esošiem intelektuālā īpašuma tiesību aktiem un starptautiskajiem nolīgumiem par intelektuālo īpašumu, ko parakstījušas Puses.

                                       a)

                                       Ja Puses vai to dalībnieki nepieņem tās Puses, kura zina par intelektuālā īpašuma radīšanu vai iespējamu radīšanu kopīga pētījuma rezultātā, kopīgo tehnoloģiju pārvaldības plānu sadarbības sākuma posmā un ja tās nespēj slēgt nolīgumu saprātīgā laikposmā, kas nav ilgāks par sešiem mēnešiem, Pusēm nekavējoties jāsāk sarunas, lai rastu savstarpēji pieņemamu risinājumu. Kamēr jautājums nav atrisināts, šāds intelektuālais īpašums pieder Pusēm vai to dalībniekiem kopīgi, ja vien kopīgi nevienojas citādi;

                                       b)

                                       ja kopīgo pētījumu projekts, kas veikts saskaņā ar šo nolīgumu, rada tādu intelektuālo īpašumu, kas būtu jāaizsargā ar intelektuālā īpašuma tiesībām, ko neparedz spēkā esošie tiesību akti vienā no Pusēm, Puses nekavējoties sāk sarunas, lai rastu savstarpēji pieņemamu risinājumu saskaņā ar piemērojamiem tiesību aktiem.

         III.   KONFIDENCIĀLA INFORMĀCIJA

               A.

               Katra Puse un tās dalībnieki aizsargā jebkurus komercdarbības un/vai rūpniecības noslēpumus, kas noteikti kā konfidenciāli un kas radīti un piegādāti saskaņā ar šo nolīgumu, ievērojot piemērojamos normatīvos aktus un praksi, par ko Puses vienojušās.

               B.

               Neviena Puse vai dalībnieks nedrīkst bez iepriekšējas atļaujas izpaust informāciju, kas noteikta kā konfidenciāla, izņemot darbiniekiem, kas pieder pie ierēdņu, līgumslēdzēju vai apakšuzņēmēju kategorijas; informācijas publiskošana ir stingri ierobežota, tā atļauta tikai pusēm, kas iesaistītas kopīgo pētījumu projektā, par ko vienojušies dalībnieki, un/vai oficiālajam valdības iestāžu personālam, kas saistīts ar projektu vai šo nolīgumu.

               C.

               Informācija var tikt izpausta vienīgi Pusēm ar rakstisku atļauju, un to nekādā gadījumā nedrīkst izpaust plašāk, nekā tas ir tieši vajadzīgs, lai izpildītu uzdevumus, pienākumus vai līgumus, kas saistīti ar izpausto informāciju.

               D.

               Konfidenciālās informācijas saņēmēji rakstveidā apņemas paturēt šādu informāciju noslēpumā, un Pusēm jānodrošina, lai šīs saistības tiktu izpildītas.

               E.

               Pusei nekavējoties jāpaziņo otrai Pusei, ja tā nespēj vai, iespējams, nespēs garantēt konfidenciālās informācijas neizpaušanu. Puses viena otrai sniegs padomus, lai noteiktu, kādi pasākumi ir piemērojami šādā gadījumā.


title: Komisijas Lēmums (ES) 2016/2078 (2016. gada 4. jūlijs) par valsts atbalstu SA.41617 – 2015/C (ex SA.33584 (2013/C) (ex 2011/NN)), ko īstenojusi Nīderlande par labu Neimegenas profesionālajam futbola klubam NEC (izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 4048) (Dokuments attiecas uz EEZ )

text:
                  26.11.2016

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 320/40

            KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2016/2078
      (2016. gada 4. jūlijs)
      par valsts atbalstu SA.41617 – 2015/C (ex SA.33584 (2013/C) (ex 2011/NN)), ko īstenojusi Nīderlande par labu Neimegenas profesionālajam futbola klubam NEC

            (izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 4048)

      (Autentisks ir tikai teksts nīderlandiešu valodā)
      (Dokuments attiecas uz EEZ)
      EIROPAS KOMISIJA,
      ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,
      ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,
      pēc tam, kad ieinteresētās personas tika aicinātas iesniegt savas piezīmes atbilstoši Līguma 108. panta 2. punktam (1), un ievērojot viņu piezīmes,
      tā kā:
      1.   PROCEDŪRA

                  (1)

                  Komisija 2010. gadā no pilsoņiem saņēma informāciju, ka Nīderlande īstenojusi atbalsta pasākumu Neimegenas profesionālajam futbola klubam NEC. Sūdzības tika reģistrētas ar numuriem SA.31616 un SA.31767. Komisija 2010. un 2011. gadā saņēma sūdzības attiecībā uz pasākumiem par labu arī citiem Nīderlandes profesionālajiem futbola klubiem, proti, Māstrihtas MVV, Tilburgas Willem II, Hertogenbosas FC Den Bosch un Eindhovenas PSV. Nīderlande 2011. gada 2. septembra vēstulē sniedza Komisijai papildu informāciju par pasākumu attiecībā uz NEC.

                  (2)

                  Komisija 2013. gada 6. marta vēstulē informēja Nīderlandi par savu lēmumu sākt Līguma 108. panta 2. punktā noteikto procedūru attiecībā uz pasākumiem par labu Willem II, NEC, MVV, PSV un FC Den Bosch.

                  (3)

                  Komisijas lēmums par procedūras sākšanu (turpmāk “lēmums par procedūras sākšanu”) tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                      (2). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes par attiecīgajiem pasākumiem.

                  (4)

                  Nīderlande saskaņā ar procedūru attiecībā uz pasākumu par labu NEC iesniedza apsvērumus savā 2013. gada 6. jūnija vēstulē, kurā bija ietvertas Neimegenas pašvaldības kā ieinteresētās personas piezīmes (turpmāk “pašvaldība”). Sanāksme ar Nīderlandes puses piedalīšanos notika 2015. gada 27. februārī, tajā piedalījās arī pašvaldība. Papildu informācija no Nīderlandes tika saņemta 2015. gada 10. aprīlī, 2015. gada 11. maijā, 2015. gada 13. maijā un 2015. gada 16. jūlijā. Komisija no citām ieinteresētajām personām piezīmes nesaņēma.

                  (5)

                  Pēc lēmuma par procedūras sākšanu un, vienojoties ar Nīderlandi, par katru no minētajiem klubiem tika veikta atsevišķa izmeklēšana. Izmeklēšana attiecībā uz NEC tika reģistrēta ar lietas numuru SA.41617.

            2.   PASĀKUMA SĪKS APRAKSTS

      2.1.   Pasākums un labuma guvējs

                  (6)

                  Valsts futbola federācija Koninklijke Nederlandse Voetbal Bond (turpmāk “KNVB”) ir profesionālā un amatieru futbola sacensību jumta organizācija. Profesionālais futbols Nīderlandē ir organizēts divlīmeņu sistēmā. 2014./2015. gada sezonā tajā bija 38 klubi, no kuriem 18 klubi piedalījās augstākajā līgā (eredivisie) un 20 – zemākajā līgā (eerste divisie).

                  (7)

                     Nijmegen Eendracht Combinatie (turpmāk “NEC”) tika dibināts 1900. gadā, un kluba vietējās spēles notiek Neimegenā. NEC juridiskā struktūra ir šāda: uzņēmumu Nijmegen Eendracht Combinatie B.V, Exploitatie-Maatschappij De Goffert B.V. un N.E.C. horeca B.V. īpašnieks ir fonds Stichting Administratiekantoor N.E.C.. Uzņēmums Exploitatie-Maatschappij De Goffert B.V. ir šā pasākuma labuma guvējs. Saskaņā ar Nīderlandes iesniegto informāciju NEC ir vidējs uzņēmums, kurā 2015. gadā bija nodarbināti 62,3 pilnslodzes ekvivalenta (FTE) darbinieki (2010. gadā – 69,5 FTE darbinieki). Laika posmā, ko aptver šī izmeklēšana, klubs NEC bija augstākajā līgā. Pēdējoreiz Eiropas līmeņa turnīrā (UEFA kauss) tas piedalījās 2008./2009. gada sezonā.

                  (8)

                  Kopš 2003. gada NEC ir galvenais, bet ne vienīgais, daudzfunkcionālā stadiona Goffert stadion lietotājs; šis stadions atrodas lielajā Neimegenas Goffert parkā. Blakus Goffert parka stadionam pašvaldība 2003. gadā ar Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF) atbalstu uzbūvēja daudzfunkcionālu sporta kompleksu De Eendracht. Komplekss De Eendracht ir izīrēts klubam NEC, un šo kompleksu treniņu nolūkiem izmanto arī citi.

                  (9)

                  Attiecības starp pašvaldību un NEC jautājumā par De Eendracht nosaka divi 2003. gadā noslēgtie līgumi: nodomu nolīgums par De Eendracht apkārtnē esošās teritorijas attīstīšanu saskaņā ar pašvaldības sporta politikas redzējumu plašākā kontekstā un nomas līgums par De Eendracht.

                  (10)

                  2008. un 2009. gadā NEC rakstīja pašvaldības iestādēm par šajos līgumos ietverto klauzulu, kas deva tam De Eendracht iegādes tiesības no pašvaldības. Apzīmējot tās kā “pirkšanas iespēju”, NEC rakstīja, ka nodoms ir bijis iegādāties opstalrecht jeb apbūves tiesības (3) attiecībā uz šo kompleksu. NEC savā pirmajā vēstulē piedāvāja atcelt pirkšanas iespēju apmaiņā pret kompensācijas summu EUR 2,3 miljonu apmērā, ko tas aprēķināja, pamatojoties uz kompleksa norādīto uzskaites vērtību un reālo vērtību saskaņā ar ārēja eksperta vērtējumu. Kā uzskatīja NEC, šo abu vērtību starpība nosaka labumu, ko, īstenojot savu pirkšanas iespēju, saņemtu NEC. Otrajā vēstulē NEC informēja pašvaldību par vēlmi izmantot savu pirkšanas iespēju.

                  (11)

                  2010. gadā pašvaldība par šo jautājumu saņēma juridiskos atzinumus no diviem juridiskajiem birojiem: vienu – 2010. gada janvārī, otru – 2010. gada septembrī. Pirmajā atzinumā bija norādīts uz nomas līguma klauzulu, ar kuru saskaņā līgums attiecas uz laika posmu, līdz nomnieks (NEC) būtu iegādājies De Eendracht, un bija atzīmēts, ka pašvaldības un NEC nodoms ir bijis tāds, ka šo kompleksu iegādātos NEC, ja pret to neiebilstu ERAF. Tajā tika secināts, ka NEC ir stingras tiesības pieprasīt pirkumu. Otrais atzinums attiecībā uz NEC prasības iespējamo pamatotību tika pieprasīts, jo uz to atkārtoti norādīja pašvaldības padome. Šajā atzinumā tika secināts, ka pašvaldības pienākums bija tikai risināt sarunas ar NEC, ņemot vērā, ka attiecīgā klauzula nenosaka cenu vai cenas noteikšanas mehānismu.

                  (12)

                  Pašvaldība 2010. gada septembrī piekrita atpirkt prasījumu par EUR 2,2 miljoniem. Nīderlande pretēji Līguma 108. panta 3. punkta prasībām nepaziņoja par savu nodomu atlīdzināt NEC par atteikšanos no tā pirkšanas iespējas. Oficiālā izmeklēšanas procedūra tika sākta saistībā ar šo darījumu, un pašreizējais lēmums attiecas tieši uz to.

            2.2.   Procedūras sākšanas pamatojums

                  (13)

                  Komisija lēmumā par procedūras sākšanu pauda nostāju, ka atbalsta pasākumi profesionāliem futbola klubiem draud kropļot konkurenci un ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. Komisija turklāt nonāca pie provizoriska secinājuma, ka pašvaldība, izmantojot valsts līdzekļus, bija nodrošinājusi NEC selektīvu priekšrocību un tādējādi sniegusi atbalstu šim futbola klubam.

                  (14)

                  Pirmkārt, attiecībā uz pirkuma iespējas esamību Komisija secināja, ka, pamatojot savu rīcību tikai uz pirmo juridisko atzinumu un neņemot vērā sīkāk izstrādāto otro atzinumu, Nīderlande nav pierādījusi, ka NEC bija pirkšanas iespēja par cenu, kura nebija noteikta līgumā un par kuru nebija arī panākta vienošanās sarunu ceļā.

                  (15)

                  Otrkārt, attiecībā uz to, vai cena, kas tika samaksāta par atteikšanos no iespējamās pirkšanas iespējas, bija saderīga ar tirgu, Komisija atkārtoti norādīja, ka vadlīnijas, kas sniegtas Komisijas Paziņojumā par valsts atbalsta elementiem, publiskajām iestādēm pārdodot zemi (4) (turpmāk “paziņojums par zemes pārdošanu”), uz ko bija atsaukusies Nīderlande, “attiecas vienīgi uz valsts zemes un ēku pārdošanu. Tās neattiecas uz valsts zemes un ēku iegādi vai uz publisko iestāžu veikto zemes un ēku izīrēšanu vai iznomāšanu. Šādi darījumi var arī iekļaut valsts atbalsta elementus”. Turklāt Komisija paziņoja, ka uzņēmēji tirgus ekonomikas apstākļos arī apšaubītu iespējamību, ka nomnieks varētu izmantot savu pirkšanas iespēju, pieņemot, ka tāda pastāv. Viņi, inter alia, apsvērtu nomnieka rīcībā esošos finanšu līdzekļus.

                  (16)

                  Treškārt, Komisija atzīmēja, ka NEC laikā, kad atbalsts tika piešķirts, bija pietiekami nopietnās finanšu grūtībās, lai tiktu apdraudēta tā turpmākā darbība profesionālā futbola kluba statusā. KNVB, pārbaudot NEC uzņēmējdarbības plānu 2010./2011. gadam, bija 2010. gada jūlijā prasījusi klubam NEC ārējo garantiju par summu EUR 1 967 000, bez kuras klubam NEC pastāvētu risks zaudēt licenci. Šī garantija (kuru saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju nodrošināja privāts komerciāls uzņēmums un tātad – bez valsts līdzekļiem) bija vajadzīga papildus šajā lēmumā ietvertajai summai EUR 2,2 miljoni. NEC 2010. gada jūnijā pats norādīja, ka kluba finanšu stāvoklis ir uztraucošs – tam ir negatīvs pašu kapitāls, negatīvs 2009./2010. gada darbības rezultāts un slikta likviditātes pozīcija. NEC 2009. gada septembrī pārtrauca maksāt nomas maksu.

                  (17)

                  Nolūkā novērtēt atbalsta atbilstību pamatnostādnēm par valsts atbalstu, lai glābtu un pārstrukturētu grūtībās nonākušus uzņēmumus (5) (turpmāk “pamatnostādnes”), Komisija pieprasīja informāciju par atbilstību visām pamatnostādnēs noteiktajām prasībām.

                  (18)

                  Komisija jo īpaši nevarēja pārbaudīt, vai bija ievēroti pamatnostādņu 34.–37. punkta nosacījumi attiecībā uz pārstrukturēšanas plāna būtību un izpildi. Komisija arī nevarēja pārbaudīt, vai bija veikti piemēroti kompensācijas pasākumi 38.–42. punkta nozīmē. Turklāt vajadzēja pierādīt, ka atbalsts nepārsniedza nepieciešamo minimumu, ka saņēmējs pats bija veicis atbilstīgu paša ieguldījumu pārstrukturēšanā, ka Nīderlande iesniegs uzraudzības ziņojumus un ka tiks ievērots vienreizēja atbalsta (“vienreiz un pēdējoreiz”) princips.

            3.   NĪDERLANDES PIEZĪMES

                  (19)

                  Nīderlande nepiekrīt, ka šie pasākumi ir valsts atbalsts.

                  (20)

                  Šajā sakarā Nīderlande, pirmkārt, uzsver šī darījuma nozīmīgo kontekstu. Saskaņā ar Nīderlandes viedokli lēmumā par procedūras sākšanu šajā sakarībā bija ietvertas dažas faktu kļūdas. Pretēji tam, kas tika konstatēts lēmumā par procedūras sākšanu, Goffert stadions bija daudzfunkcionāls jau pirms 2003. gada. Pašvaldība uzskata, ka De Eendracht (un Goffert stadiona) izmantošana ar sportu nesaistītos nolūkos ir būtisks kontekstuāls apstāklis.

                  (21)

                  Nīderlande jo īpaši uzsver, ka pašvaldība bija ieinteresēta izveidot augstākā līmeņa sporta un inovācijas parku (turpmāk “TIP”) (6), kurā tiktu integrēts esošais Goffert stadions un De Eendracht. TIP izveides sagatavošanas pasākumi bija jau sākušies, pirms NEC informēja pašvaldību par savu vēlmi izmantot pirkšanas iespēju. De Eendracht kompleksam bija svarīga nozīme pašvaldības iecerētajos plānos attiecībā uz TIP. Nīderlande uzsver, ka TIP sagatavošanas pasākumi turpinājās vēl labu laiku pēc 2010. gada septembrī veiktā darījuma. Tikai 2012. gada martā pašvaldības padome nolēma apturēt TIP sagatavošanas pasākumus. Nīderlande uzskata, ka Komisijai noteikti jāņem vērā tas, ka pašvaldībai attiecīgajā laika posmā bija būtiski pilnībā saglabāt īpašumtiesības attiecībā uz De Eendracht (ietverot gan zemes gabalu, gan ēku, kas uz tā atrodas), lai varētu izveidot TIP.

                  (22)

                  Šajā sakarā Nīderlande atsaucas uz ziņojumu par TIP paredzamajiem ekonomiskajiem ieguvumiem, ko 2009. gada aprīlī publicēja Eiropas un reģionālo lietu konsultanti. Saskaņā ar šo ziņojumu tika paredzēts, ka TIP pozitīvi ietekmēs pašvaldības saimniecisko darbību, kas ietver nodarbinātības pieaugumu un izdevumus, kā arī sniedzot dažādus netiešus, pozitīvus ekonomiskus ieguvumus tādās jomās kā zināšanu attīstība, inovācija, izglītība un vispārējais saimnieciskās darbības līmenis. Pašvaldības un Buck Consultants sagatavotajā ziņojumā “Neimegenas TIP ietekme un iespējas” konkrēti norādīts uz De Eendracht kā parauga nozīmi TIP izveidē.

                  (23)

                  Otrkārt, Nīderlande uzsver NEC prasības pamatotību. Tā ir precizējusi kontekstu, kas noteica pirkšanas iespējas rašanos. Pašvaldība ir uzsvērusi, ka šis jautājums ir saistīts ar to, ka NEC atteicās no apbūves tiesībām uz toreizējo amatieru kompleksu, lai ļautu pašvaldībai aizstāt šo kompleksu, izveidojot jauno De Eendracht kompleksu. 2000. gadā toreizējā amatieru kompleksa apbūves tiesības piederēja NEC, turpretim zeme zem šī kompleksa bija pašvaldības īpašums. Tā kā šis komplekss vairs neatbilda KNVB prasībām, lai varētu turpināt futbola pasākumus konkrētajā vietā, pašvaldība, konsultējoties ar NEC, 2002. gadā nolēma izveidot jaunu daudzfunkcionālu centru – De Eendracht. De Eendracht izveidē tika izmantota valsts nauda; daļa no finansējuma tika iegūta, izmantojot ERAF atbalstu. Lai varētu pieteikties ERAF atbalsta saņemšanai, kompleksa veidotājam bija jābūt pašvaldībai un ēku nedrīkstētu pārdot piecus gadus. Tāpēc NEC atteicās no savām apbūves tiesībām uz šo kompleksu, bet ieguva pirkšanas iespēju attiecībā uz jaunā De Eendracht kompleksa apbūves tiesībām. Saskaņā ar Nīderlandes viedokli bija paredzēts, ka NEC varētu pārņemt De Eendracht kompleksu tad, kad to vairs neaizliegtu ERAF noteikumi, lai gan iegādes cena tajā laikā netika noteikta.

                  (24)

                  Tāpēc Nīderlande noraida to, ka pašvaldība ņēmusi vērā tikai vienu no juridiskajiem atzinumiem (sk. 14. apsvērumu). Turpretim tā uzsver, ka starp pašvaldību un NEC nekad nav bijušas nesaskaņas par NEC prasību, kuru abas puses uzskatīja par pamatotu. Šajā jautājumā Nīderlande atsaucas uz Nīderlandes Civilkodeksa 6:217. pantu, ar kuru saskaņā vienkārša vienprātība līgumslēdzēju pušu starpā ir pietiekama, lai noslēgtu vienošanos.

                  (25)

                  Pirkšanas iespēju var atskaitīt no nodomu līguma un nomas līguma starp pašvaldību un uzņēmumu Exploitatiemaatschappij De Goffert B.V. (sk. 9. apsvērumu). Nīderlandes skatījumā nav būtiski, ka klauzulās par pirkšanas iespēju nav norādīta cena vai cenas noteikšanas mehānisms. Attiecībā uz pirkuma līgumiem, kuros līgumslēdzējas puses nebija noteikušas nekādu cenu, Nīderlandes Civilkodeksa 7:4. pantā paredzēts, ka pircējam jāmaksā “saprātīga cena”.

                  (26)

                  Kopumā ņemot, pašvaldība uzskata, ka lēmums neņemt vērā otro juridisko atzinumu bija pamatots uz stingriem un motivētiem apsvērumiem, jo tā uzskatīja, ka otrajā juridiskajā atzinumā sniegtie argumenti ir nepamatoti. Pirmā juridiskā atzinuma autora reakcija uz otro atzinumu nolūkā aizstāvēt savu padomu nostiprināja šo uzskatu. Pašvaldība norāda, ka, tā kā otro atzinumu pieprasīja pašvaldības padomes opozīcijas partijas, tam bija skaidri izteikta politiskā motivācija. Tas, ka otrais atzinums bija sīkāk izstrādāts (14. apsvērums), vēl neļauj izdarīt secinājumus par tajā ietverto argumentu pamatotību.

                  (27)

                  Pašvaldība šajā sakarībā turklāt atzīmē, ka līgumu starp NEC un pašvaldību reglamentē valsts privāttiesības, un tāpēc ikvienu NEC prasījuma pamatotības novērtējumu veic Nīderlandes tiesnesis.

                  (28)

                  Treškārt, par pirkšanas iespējas vērtības noteikšanu Nīderlande sniegusi arī papildu skaidrojumus. Nīderlande atzīmē, ka nevar pieņemt, ka pastāv priekšrocība (un tādējādi valsts atbalsts) vienkārši tāpēc, ka cena noteikta, pamatojoties uz sarunām. Attiecībā uz NEC pirkšanas iespējas cena tika noteikta, pamatojoties uz neatkarīgu novērtējumu, un tādējādi tā saskaņā ar Nīderlandes iestādēm ir saderīga ar tirgu. Nīderlande patiešām uzskata, ka šis darījums nebija selektīvs un ka tas nenodrošināja NEC priekšrocību.

                  (29)

                  Nīderlande atsaucas uz faktu, ka pasākums nav selektīvs, ja tā pamatā ir vispārējs valsts līmeņa pasākums. Jo īpaši šis pasākums pamatojas uz Civilkodeksu, kam ir vispārēja nozīme un kas tiek piemērots visiem uzņēmumiem. Darījuma vērtība tika noteikta saskaņā ar Civilkodeksa noteikumiem, kuros paredzēts maksāt “saprātīgu cenu”. Nīderlandes skatījumā tas tā bija, jo 2009. gada aprīlī tika veikts neatkarīgs novērtējums. Tajā tika secināts, ka darījums nav selektīvs.

                  (30)

                  Pat ja darījumu uzskatītu par selektīvu, NEC nebūtu saņēmis priekšrocību, jo pašvaldība rīkojās kā tirgus investors un maksāja tirgus cenu. Nīderlande uzsver, ka Komisijas lēmumu pieņemšanas praksē paziņojums par zemes pārdošanu tiek pēc analoģijas piemērots lietām, kas saistītas ar citu aktīvu un īpašumtiesību novērtējumu. Tā kā šajā lietā darījums pamatojas uz novērtējumu, kas noteikts paziņojumā par zemes pārdošanu, to var uzskatīt par saderīgu ar tirgu. Pat tādā gadījumā, ja paziņojums par zemes pārdošanu nebūtu piemērojams, darījums tomēr joprojām būtu saderīgs ar tirgu, jo privāts tirgus investors arī būtu noteicis pirkšanas iespējas vērtību, pamatojoties uz neatkarīgu novērtējumu.

                  (31)

                  Pašvaldība uzsvēra, ka pastāv cieša saistība starp darījuma vērtību un De Eendracht kompleksa vērtību. Neatkarīgajā novērtējuma ziņojumā (datēts ar 2009. gada 7. aprīli) ir galvenokārt aplūkotas divas vērtības. No vienas puses, tajā bija noteikta pārdošanas cena, ko pārdevējs saistībā ar šo kompleksu varētu saņemt par apbūves tiesību pārdošanu (uz 30 gadiem), pamatojoties uz spēkā esošo nomas līgumu starp pašvaldību un NEC […] (*1). No otras puses, tajā bija noteikta pārdošanas cena, ko pārdevējs saistībā ar šo kompleksu varētu saņemt par apbūves tiesību pārdošanu, pamatojoties uz spēkā esošajiem apakšnomas līgumiem starp NEC un tā apakšnomniekiem, ņemot vērā tirgus nomas maksas izmaiņas. Komplekss patiešām bija līguma priekšmets nomas līgumos gan starp NEC un pašvaldību, gan starp NEC un trešām personām (NEC darbojas kā kompleksa operators), sk. arī 8. apsvērumu. Šī otrā vērtība tika noteikta EUR […] apmērā.

                  (32)

                  Citiem vārdiem sakot, šie divi vērtējumi veikti, pieņemot, ka komplekss tiek pārdots iznomātā stāvoklī. Nīderlande apgalvo, ka saskaņā ar Nīderlandes tiesību aktiem pārdošanas darījums nemaina situāciju attiecībā uz nomu. Īpašuma jaunais īpašnieks kļūst par iznomātāju, aizstājot iepriekšējo īpašnieku. Tāpēc ir izplatīta prakse noteikt iznomātā īpašuma pārdošanas vērtību, pamatojoties uz nomas ieņēmumiem.

                  (33)

                  Neatkarīgie novērtējumi parāda, ka pašvaldība varētu pārdot trešai personai De Eendracht kompleksu iznomātā stāvoklī par maksimālo cenu EUR […]. Nīderlandes skatījumā tā atbilst maksimālajai cenai, ko par kompleksu varētu prasīt no NEC. Ja NEC iegādātos apbūves tiesības saistībā ar De Eendracht kompleksu, tas varētu pārdot šīs tiesības par maksimālo cenu EUR […]. Saskaņā ar Nīderlandes viedokli tas nozīmē, ka NEC atteicās no iespējamas priekšrocības par maksimālu […] cenu EUR 2 064 000 apmērā. Sarunās ar NEC pirkšanas iespējas galīgā vērtība tika noteikta […] EUR 2 223 000 apmērā. […]. Komisija atzīmē, ka šajā novērtējumā netika skaidri ņemta vērā konkrētā situācija, t. i., ja NEC iegādātos pašu kompleksu.

                  (34)

                  Nīderlande ir sniegusi papildu situācijas aprakstu par novērtējuma ziņojumā izmantotajām nomas summām, lai izskaidrotu abu novērtējumu būtisko atšķirību. Nīderlande jo īpaši norāda, ka vairāku faktoru ietekmē klubam NEC tika noteikta pazemināta nomas cena.

                              a)

                                 Exploitatiemaatschappij De Goffert B.V. ne tikai nomāja kompleksu, bet arī darbojās kā uzņēmums iznomātājs, kas atsevišķas kompleksa daļas nodod apakšnomā trešām personām. De Eendracht iecerei bija izteikti eksperimentālas īpašības, un pašvaldība šī jaunā kompleksa izveidi izmantoja, lai stiprinātu tā saikni ar sabiedriskiem pasākumiem, saimniecisko vidi un tuvākām apkaimēm. Nebija skaidri zināms, vai šie sociāli ekonomiskie projekti būs veiksmīgi praksē, un nebija izslēgts, ka trešās personas varētu pārtraukt dalību tajos. Tas palielināja uzņēmuma Exploitatiemaatschappij De Goffert B.V. risku.

                              b)

                                 Exploitatiemaatschappij De Goffert B.V. uzņēmās arī uzturēt un atjaunot laukumus, ko iepriekš uzturēja pašvaldība.

                              c)

                                 NEC bija vienīgais iespējamais partneris, kas varētu īstenot pašvaldības sociāli ekonomiskos mērķus.

                              d)

                                 NEC sākotnēji bija piederējušas apbūves tiesības attiecībā uz šo kompleksu, bet NEC no tām atteicās par brīvu (sk. 23. apsvērumu).

                        Saskaņā ar to Nīderlande uzskata, ka NEC maksātā nomas cena, uz ko pamatojas taksācijā aprēķinātā pirmā vērtība, ir atbilstīga tirgum.

                  (35)

                  Nīderlande turklāt ir atzīmējusi, ka nomas līgums starp NEC un pašvaldību jāuzskata par noteikta termiņa nomas līgumu, ko pašvaldība nevarētu pārtraukt pirms termiņa beigu datuma, kas sakrīt ar apbūves tiesību nodošanu NEC. Ar to var izskaidrot, kāpēc taksācijā aprēķinātā pirmā vērtība pamatojas uz nemainīgu nomas maksu, turpretim otrās vērtības aprēķinos tiek ņemtas vērā nomas maksas izmaiņas tirgū.

                  (36)

                  Nīderlande uzsver, ka summa EUR 2,2 miljoni, kas pienākas NEC par pirkšanas iespēju, netika izmaksāta, bet to izmantoja tā, ka daļa no tās sedza nenokārtotos atlīdzības prasījumus attiecībā uz NEC un daļu iemaksāja kā nomas avansa maksājumu (garantētā noma). Tajā pašā laikā nomas līgums tika pagarināts līdz 2043. gada februāra beigām, un tika palielināta nomas maksa […]. Pieņemot, ka sākotnējā nomas maksa bija saderīga ar tirgu, Nīderlande uzskata, ka šī jaunā, palielinātā nomas maksa pārsniedz tirgus līmeni. Nīderlande turklāt uzskata, ka jaunā nomas maksa kvalificējama kā saderīga ar tirgu.

                  (37)

                  Ceturtkārt, Nīderlande apgalvo, ka pašvaldība ņēma vērā NEC finanšu stāvokli darījuma veikšanas laikā. Laikā, kad darījums tika veikts, pašvaldība bija saņēmusi informāciju, kas tai ļāva pieņemt iespējamību, ka NEC, neraugoties uz savām finanšu problēmām, varētu izmantot savu pirkšanas iespēju. Jo sevišķi vienā no savām vēstulēm (sk. 10. apsvērumu) NEC bija skaidri informējis pašvaldību par kādas komercsabiedrības interesi par De Eendracht iegādi, iespējams, izmantojot NEC. Tāpēc jebkādas finanšu problēmas, ar kurām bija saskāries NEC, katrā ziņā neaizliegtu tam iegādāties De Eendracht. Turklāt 2010. gada 3. septembrī pašvaldība tika informēta, ka NEC saņēmis finansējumu no komercsabiedrības: uzņēmējsabiedrība […] iepriekšpārdošanā bija iegādājusies daļu no (sezonas) biļetēm uz 2011./2012., 2012./2013. un 2013./2014. gada sezonu. Šis ir darījums, uz kuru atsaucās Komisija lēmumā par procedūras sākšanu, bet pretēji tam, kas bija paziņots lēmumā par procedūras sākšanu, finansējums nebija noteikts kā garantija, un samaksātā cena bija daudz augstāka nekā lēmumā par procedūras sākšanu minētie EUR 1,9 miljoni (t. i., aptuveni EUR 4 miljoni) (sk. 16. apsvērumu). Šī norāde par komerciāla investora pārliecību par NEC finanšu stāvokli pašvaldībai tajā laikā bija papildu iemesls uzskatīt par iespējamu, ka NEC varētu īstenot savu pirkšanas iespēju attiecībā uz De Eendracht.

                  (38)

                  Noslēgumā jāsaka, ka Nīderlandes skatījumā pašvaldība rīkojās kā tirgus investors, ņemot vērā (šķietamo) NEC finanšu stāvokli tajā laikā.

                  (39)

                  Alternatīvā veidā Nīderlande apgalvo, ka pat tad, ja pasākums uzskatāms par valsts atbalstu, tas ir saderīgs ar iekšējo tirgu. Saskaņā ar Nīderlandes viedokli pamatnostādņu nosacījumi ir izpildīti, un tādējādi pasākumu var uzskatīt par saderīgu saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu. Lai to pamatotu, Nīderlande sniedza informāciju par faktiem.

                  (40)

                  Attiecībā uz NEC finanšu stāvokli darījuma veikšanas laikā Nīderlande iesniedza papildu pierādījumus, kas norāda, ka NEC bija grūtībās nonācis uzņēmums. Pašvaldība bija pieprasījusi ziņojumu par kluba finanšu stāvokli un tā turpmākajām perspektīvām, ko iesniedza grāmatvedības uzņēmums BDO
                      (7) drīz pēc darījuma (2010. gada 29. oktobrī). Tajā ir atsauce uz negatīviem uzņēmuma darbības rezultātiem […], negatīvu pašu kapitālu […] un negatīvu apgrozāmā kapitāla attīstību […]. Ziņojumā konstatēts, ka NEC uzņēmuma darbības rezultāti bijuši negatīvi un samazinājušies triju gadu laikā. Lai arī tajā pašā laika posmā NEC spēja saglabāt pozitīvus neto rezultātus (pateicoties ieņēmumiem no pārcelšanas tiesībām un spēlētāju pārdošanas), ziņojumā skaidri konstatēts ieņēmumu līmeņa samazinājums, ņemot vērā, ka NEC izmaksu modeļi lielākoties palika nemainīgi. Turklāt pēdējos trijos gados pašu kapitāls bija negatīvs, un tajā pašā laika posmā NEC maksātspēja bija samazinājusies.

                  (41)

                  Attiecībā uz pārstrukturēšanas plānu NEC izveidoja uzlabojumu plānu (Plan van Aanpak) (8) nolūkā atrisināt savas finanšu problēmas. 2010. gada augustā šis plāns tika iesniegts KNVB. Tajā ietilpst finanšu stāvokļa apstākļu apraksts, kritēriju salīdzinājums ar līdzīgiem futbola klubiem un plānotie pasākumi, lai sasniegtu 2. kategorijas statusu (kas norāda, ka kluba finanšu stāvoklis ir “pietiekams”, sk. arī 75. apsvērumu).

                  (42)

                  Attiecībā uz kompensācijas pasākumiem Nīderlande norāda, ka pat tad, ja tas ir atbalsts, tam ir ierobežots apjoms un tādējādi negatīvā ietekme uz konkurenci tam ir salīdzinoši maza. Tomēr KNVB pārstrukturēšanas plānā tika iekļauti vairāki kompensējoši pasākumi.

                  (43)

                  Turklāt jebkāds atbalsts tika ierobežots līdz nepieciešamajam minimālajam līmenim. Tā kā aizdevuma atmaksāšanas nosacījumu izmaiņas izraisīja noteikto atmaksāšanas maksājumu samazinājumu par EUR 250 000 gadā, šajā sakarībā tika veikts ievērojams pašu ieguldījums pārstrukturēšanā, īstenojot 16. un 37. apsvērumā minēto pasākumu.

                  (44)

                  Attiecībā uz uzraudzību Nīderlande ir apņēmusies Komisijai iesniegt vajadzīgos ziņojumus.

                  (45)

                  Visbeidzot, Nīderlande apstiprina, ka nekādi citi atbalsta pasākumi attiecībā uz NEC nav veikti un netiks veikti.

            4.   PASĀKUMA NOVĒRTĒJUMS

      4.1.   Valsts atbalsta pastāvēšana saskaņā ar Līguma 107. panta 1. punktu

                  (46)

                  Saskaņā ar Līguma 107. panta 1. punktu valsts atbalsts ir atbalsts, kuru piešķir dalībvalsts vai kuru jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kurš rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm. Līguma 107. panta 1. punkta nosacījumi ir kumulatīvi, tāpēc, lai pasākumu atzītu par valsts atbalstu, tam jāatbilst visiem nosacījumiem.

                  (47)

                  Pašvaldība, par EUR 2,2. miljoniem iegādājoties NEC iespējamās pirkšanas tiesības attiecībā uz De Eendracht, izmantoja valsts līdzekļus, ņemot vērā, ka naudu šim darījumam nodrošināja pašvaldība. Nīderlande to nav apstrīdējusi.

                  (48)

                  Saistībā ar iespējamo ietekmi uz iekšējo tirgu Komisija norāda, ka NEC ir piedalījies Eiropas līmeņa futbola turnīros. Turklāt profesionāli futbola klubi izvērš saimniecisko darbību vairākos tirgos, nevis tikai piedalās futbola sacensībās, piemēram, darbojas profesionālo spēlētāju pārcelšanas tirgū, reklāmas, sponsorēšanas, preču tirdzniecības vai plašsaziņas līdzekļu iesaistes jomā. Atbalsts profesionālam futbola klubam stiprina tā pozīciju katrā no šiem starptautiskajiem tirgiem. Tāpēc, ja valsts līdzekļi tiek izmantoti, lai nodrošinātu selektīvu priekšrocību profesionālam futbola klubam neatkarīgi no līgas, kurā tas piedalās, šāds atbalsts, visticamāk, var radīt konkurences izkropļojumus un iespaidot tirdzniecību starp dalībvalstīm Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē (9).

                  (49)

                  Nevar apšaubīt arī šā pasākuma selektivitāti, ko īpaši apstiprināja pašvaldības padome. Nīderlande ir apgalvojusi, ka pasākums pamatojās uz vispārējiem valsts tiesību aktiem (sk. 29. apsvērumu) un tāpēc tas nebija selektīvs. Tomēr Komisija uzskata, ka pat tad, ja nolīgumu starp NEC un pašvaldību var uzskatīt par nolīgumu, uz kuru attiecas vispārējie Nīderlandes tiesību akti, šā nolīguma konkrētās detaļas nepamatojas tikai uz vispārējiem principiem, bet arī uz konkrētiem NEC un pašvaldības līguma (līgumu) noteikumiem. Tādējādi ir skaidrs, ka pasākums paredzēts konkrētam uzņēmumam, proti, NEC, un tāpēc tas ir selektīvs.

                  (50)

                  Nīderlande uzskata, ka NEC nebija nodrošināta priekšrocība un šis darījums notika saskaņā ar tirgus nosacījumiem. Tā īpaši norāda, ka NEC bija pamatota pirkšanas iespēja attiecībā uz De Eendracht un ka attiecīgo tiesību pirkšanas cena tika noteikta saskaņā ar neatkarīgu novērtējumu.

                  (51)

                  Attiecībā uz prasības pamatotību Nīderlande iesniegusi papildu skaidrojumus par iemesliem, kāpēc tika ņemts vērā pirmais juridiskais atzinums, nevis otrais. Turklāt Nīderlande uzsvēra, ka TIP izveide, visticamāk, nebūtu iespējama, ja De Eendracht tiktu pārdots NEC. Ir skaidrs, ka pašvaldības interesēs bija atlīdzināt NEC par atteikšanos no pirkšanas iespējas.

                  (52)

                  Ir jāatzīmē, ka nav skaidrs, kāda būtu bijusi cena, kas NEC jāmaksā pašvaldībai, ja tas būtu īstenojis pirkšanas iespēju un iegādājies De Eendracht. Nīderlande ir apgalvojusi, ka, pircējam saskaņā ar Nīderlandes Civilkodeksu jāmaksā saprātīga cena, ja nav panākta vienošanās par cenu. Tā kā šāda saprātīga cena ir aptuveni tāda pati kā uz De Eendracht attiecināmo apbūves tiesību tirgus vērtība vai vienāda ar to, pirkšanas iespējai, šķiet, būtu tikai ierobežota saimnieciskā vērtība. Šajā situācijā kompensācija EUR 2,2 miljonu apmērā šķiet nesaprātīgi augsta, un tā nodrošinātu priekšrocību NEC.

                  (53)

                  Neatkarīgi no jautājuma, vai NEC faktiski bija pamatota pirkšanas iespēja, un pārējiem argumentiem attiecībā uz Nīderlandes Civillikuma skaidrojumu Komisija uzskata, ka galvenais izvērtējamais jautājums ir, vai darījums notika saskaņā ar tirgus nosacījumiem un pašvaldība rīkojās kā privāts uzņēmējs.

                  (54)

                  Šajā sakarībā ir nepieciešams, lai Komisija novērtē, vai privāts ieguldītājs būtu iesaistījies šajā darījumā, kas tiek vērtēts, ar tādiem pašiem noteikumiem. Hipotētiskā privātā investora attieksme ir tāda pati kā piesardzīgam ieguldītājam, kura mērķi gūt maksimālu peļņu pazemina piesardzība saistībā ar risku, kas ir pieņemams attiecīgas peļņas gadījumā. TEIP (tirgus ekonomikas investora princips) nebūtu ievērots, ja noteiktā cena par pirkšanas iespēju būtu augstāka nekā tirgus cena. Komisija uzskata, ka vairāki novērtēšanas procesa faktori norāda, ka attiecībā uz šo darījumu TEIP tests nav nokārtots.

                  (55)

                  Pirmkārt, nav skaidrs, kāpēc pirkšanas iespējas vērtība atbilstu starpībai starp kompleksa pārdošanas vērtību, kam pamatā ir nomas nolīgums starp pašvaldību un NEC, no vienas puses, un pārdošanas vērtību, ko nosaka nomas nolīgumi starp NEC un tā apakšīrniekiem, no otras puses, ņemot vērā arī tirgus nomas maksas izmaiņas. Komisija norāda, ka pašvaldība pieprasīja neatkarīgu novērtējumu par šīm divām pārdošanas vērtībām, nevis vērtējumu attiecībā uz pirkšanas iespēju kā tādu. Nav papildus izskaidrots ne konteksts, ne sniegti argumenti par to, kāpēc šo divu vērtību starpība izsaka pirkšanas iespējas vērtību.

                  (56)

                  Otrkārt, šo divu vērtību izmantošana pirkšanas iespējas vērtības noteikšanai, šķiet, pamatota ar pieņēmumu, ka pārdošanu trešai personai veic par cenu, ko izsaka viena, bet ne otra no šīm vērtībām. Pirmā vērtība […] patiešām ir noteikta, pamatojoties uz to, ka pašvaldība pārdod trešai personai tāda īpašuma apbūves tiesības, kas ir iznomāts, t. i., pievienojot nomas līgumu ar NEC kā noteiktu “ierobežojumu” ikvienam pircējam. Pretēji Nīderlandes viedoklim, ka šo nomas līgumu nevarētu pārtraukt pirms apbūves tiesību nodošanas NEC, vienīgi NEC būtu varējis turpināt rīkoties ar kompleksu saistībā ar trešām personām. Tāpēc otro vērtību […] (iespējamā pārdošanas vērtība iznomātā stāvoklī, pamatojoties uz apakšnomas līgumiem) varētu realizēt tikai NEC un nevis kāda trešā persona. Šī “jauktā” pieeja pastiprina viedokli, ka šādu pirkšanas iespējas cenas noteikšanu uzņēmējs tirgus ekonomikas apstākļos nebūtu uzskatījis par saprātīgu.

                  (57)

                  Treškārt un saistībā ar to, ja par sākumpunktu pieņem, ka no pirkšanas iespējas bija jāatsakās nevis kādai no trešām personām, bet NEC, šķiet, ka ar izrietošo cenu, kas jāmaksā apmaiņā pret NEC pirkšanas iespējas atteikšanu, nav pareizi novērtēti NEC“neizmantotie ieguvumi” par atteikšanos no šīs iespējas. Saskaņā ar Nīderlandes viedokli NEC atteicās no iespējamās priekšrocības EUR 2 miljonu apmērā, atsakoties no savas pirkšanas iespējas (33. apsvērums). Tomēr Komisija atzīmē, ka varēja paredzēt, ka NEC paliks kompleksa operators pat pēc atteikšanās no savas pirkšanas iespējas. Tāpēc tas turpinātu saņemt tos pašus nomas ieņēmumus, kas veidoja pamatu darījuma cenas noteikšanā izmantotajai otrajai vērtībai […]. Komisija uzskata, ka faktiskā priekšrocība, no kuras NEC atteicās, atsakoties no savas pirkšanas iespējas, būtu līdzvērtīga tiem nomas maksājumiem pašvaldībai, kurus tam vairs nebūtu jāmaksā kompleksa iegādes gadījumā.

                  (58)

                  Ceturtkārt, katrā gadījumā pašvaldības samaksātā summa bija lielāka nekā summa, ko tā bija noteikusi, pamatojoties uz novērtējuma ziņojumu ([…] sk. 33. apsvērumu). Komisija uzskata, ka vismaz šī starpība starp abām vērtībām ir valsts atbalsts. Saskaņā ar Nīderlandes iestādēm šī starpība radusies sarunās ar NEC, un katrā ziņā summa EUR 2,2 miljoni tiek atlīdzināta pilnā apmērā. Patiešām Nīderlande ir izskaidrojusi, ka nomas termiņa pagarinājums un gada nomas maksas palielinājums pašvaldībai nodrošina, ka darījuma ietekme uz budžetu būs neitrāla (36. apsvērums).

                  (59)

                  Piektkārt, attiecībā uz šo atlīdzināšanu Komisija atzīmē, ka par atlīdzināšanu nevar uzskatīt summu EUR 2,2 miljoni, ko NEC izmantoja, lai segtu nenokārtotos atlīdzības prasījumus un nomas maksājumus, kas tam bija jāmaksā pašvaldībai. Attiecībā uz ikgadējās nomas maksas palielinājumu (36. apsvērums) jāsaka, ka to var uzskatīt par atbalsta atlīdzināšanu vienīgi tad, ja šis palielinājums izveido summu, kas pārsniedz nomas tirgus likmi. Nīderlande nesniedza pierādījumus, kas pamatotu apgalvojumu, ka 2011. gada janvārī noteikto palielināto nomas maksu var uzskatīt par nomas maksu, kas pārsniedz tirgus likmi. Šajā sakarā Komisija norāda, ka nomas maksa, ko NEC maksājis pašvaldībai par visu kompleksu kopumā, ir mazāka par to nomas maksu, ko NEC pašreiz saņem, izīrējot apakšnomā atsevišķas kompleksa daļas, kaut gan novērtējuma ziņojumā ieteikts, ka NEC turpmāk varētu iegūt pat vēl augstāku nomas maksu.

                  (60)

                  Komisija turklāt atzīmē, ka pat tad, ja sākotnējais nomas maksas līmenis bija saderīgs ar tirgu, ņemot vērā tā brīža kontekstu (34. apsvērums), vismaz daži no faktoriem, kuriem bija ietekme uz tajā laikā noteiktās nomas maksas samazināšanu, nešķiet vairs būtiski pēc tam, kad noteikts jaunais nomas maksas līmenis. Jo īpaši var pieņemt, ka šobrīd, kad komplekss ir veiksmīgi darbojies vairāk nekā 5 gadus, ir mainījušies ar kompleksa darbību saistītie riski. Apbūves tiesību iegādes iespējas atteikšanai arī vairs nebija nozīme, jo šis darījums atrisināja turpmāko īpašumtiesību jautājumu. Tādējādi varēja būt paredzams, ka 2011. gada janvārī nomas maksas tirgus līmenis būs augstāks neka 2003. gadā, kad tika noslēgts nomas līgums starp pašvaldību un NEC. Ja tas tā ir, tad nevar uzskatīt, ka palielinātā nomas maksa pilnībā atbilst atbalsta atlīdzināšanai.

                  (61)

                  Ir arī jāatzīmē, ka atmaksāšana tiek veikta 33 gadu laikā un ka turpmākie maksājumi nav samazināti.

                  (62)

                  Turklāt Nīderlande nesniedza nekādus pierādījumus tam, ka pašvaldība pirms nomas maksas palielināšanas veica rūpīgu nomas tirgus līmeņu novērtējumu un aprēķinu. Tā vietā apstāklis, ka darījuma ietekme uz budžetu bija neitrāla, bija sākumpunkts jaunā nomas līmeņa aprēķināšanai.

                  (63)

                  Sestkārt, šajā darījumā nav skaidri pašvaldības ieguvumi un to proporcionalitāte attiecībā uz tiešajām izmaksām EUR 2,2 miljonu apmērā. Šķiet, ka pašvaldība, lai nodrošinātu sev jau piederošas īpašumtiesības, ir samaksājusi daudz vairāk nekā summa, ko tā jebkad būtu varējusi iegūt, kompleksu pārdodot (iznomātā stāvoklī). Pašvaldība ir apgalvojusi, ka TIP izveides ekonomiskās likmes bija ļoti augstas, ņemot vērā paredzamo TIP ietekmi uz pašvaldības saimniecisko darbību. Ar paredzamo pievienoto vērtību tam, ka tiek saglabātas īpašumtiesības attiecībā uz kompleksu, varētu daļēji izskaidrot pašvaldības vēlmi maksāt augstāku cenu. Tomēr pašvaldība nav skaidri veikusi darījuma izmaksu un ieguvumu izvērtējumu, kurā būtu ņemta vērā šī TIP projekta ilgtermiņa vērtība. Komisija uzskata, ka uzņēmējs tirgus ekonomikas apstākļos būtu veicis sīkāk izstrādātu novērtējumu attiecībā uz paredzamo peļņu no ieguldījumiem par pirkšanas iespējas iegādi.

                  (64)

                  Visbeidzot, Komisija paliek pie sava viedokļa, ka, pamatojoties uz tajā laikā pieejamo informāciju, pašvaldība nepietiekami ņēma vērā tās finanšu grūtības, kurās NEC tajā laikā bija nonācis, un šo grūtību ietekmi uz NEC spēju pirkt apbūves tiesības uz De Eendracht. Lai gan trešās personas bija izrādījušas interesi par partnerattiecību veidošanu ar NEC, nevarēja ignorēt vispārējo finanšu situāciju, un bija paredzams, ka tā ietekmēs NEC nostāju sarunās par labu pašvaldībai.

                  (65)

                  Visu šo iemeslu dēļ Komisija uzskata, ka pašvaldība nerīkojās kā uzņēmējs tirgus ekonomikas apstākļos, bet piešķīra NEC atbalstu, atlīdzinot NEC par atteikšanos no savas pirkšanas iespējas par summu EUR 2,2 miljoni. Pamatojoties uz Nīderlandes sniegto informāciju, nevar noteikt precīzu atbalsta summu. Tomēr, tā kā maksimālo summu EUR 2,2 miljonus var uzskatīt par pārstrukturēšanas plāna īstenošanai nepieciešamo summu, atbilstības novērtējumam precīza atbalsta summa nav būtiska.

            4.2.   Novērtējums saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu

                  (66)

                  Komisijai jānovērtē, vai atbalsta pasākumu par labu NEC var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu. Attiecībā uz atkāpēm, kas noteiktas Līguma 107. panta 3. punktā, Komisija norāda, ka nevienam Nīderlandes reģionam nav piemērojama Līguma 107. panta 3. punkta a) apakšpunktā minētā atkāpe. Attiecīgais atbalsta pasākums neveicina kāda svarīga projekta īstenojumu visas Eiropas interesēs, nedz arī tas novērš nopietnus traucējumus Nīderlandes tautsaimniecībā 107. panta 3. punkta b) apakšpunkta nozīmē. Nevar arī teikt, ka šis atbalsta pasākums veicina kultūru un kultūras mantojuma saglabāšanu Līguma 107. panta 3. punkta d) apakšpunkta nozīmē.

            4.2.1.   Piemērojamās pamatnostādnes

                  (67)

                  Attiecībā uz Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktā noteikto atkāpi par labu atbalstam, kas veicina konkrētu saimniecisko darbību attīstību, šāds atbalsts var būt saderīgs, ja tam nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirgus apstākļiem, kas ir pretrunā kopīgām interesēm, Nīderlande paudusi viedokli, ka šo atkāpi varētu piemērot, ja Komisijai, pretēji Nīderlandes atzinumam, būtu jāsecina, ka attiecīgais pasākums ir valsts atbalsts.

                  (68)

                  Novērtējot nodomu par “saimnieciskās darbības attīstību” sporta nozarē, Komisija pilnībā ņem vērā Līguma 165. panta 1. punktu un 165. panta 2. punkta pēdējo ievilkumu, ar kuriem saskaņā Savienība palīdz risināt Eiropas sporta nozares jautājumus, ņemot vērā šīs nozares īpatnības, tās struktūras, kas balstās uz brīvprātīgu darbu, un tās sociālo un audzinošo nozīmi.

                  (69)

                  Lai varētu izvērtēt Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktā minētos atbalsta pasākumus, Komisija ir publicējusi vairākas regulas, stratēģijas, pamatnostādnes, kā arī paziņojumus par atbalsta veidiem un horizontāliem vai nozaru mērķiem, kuriem tiek piešķirts atbalsts.

                  (70)

                  Komisija uzskata, ka būtu jāizvērtē tas, vai pamatnostādnēs noteiktie kritēriji (10) var tikt piemēroti. Šajā sakarā Komisija atzīmē, ka pamatnostādnēs nav izslēgta profesionālā futbola joma. Tātad pamatnostādnes attiecas uz šo saimniecisko darbību.

                  (71)

                  Komisija 2014. gada jūlijā publicēja jaunās Pamatnostādnes par valsts atbalstu grūtībās nonākušu nefinanšu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (11). Tomēr tās nav piemērojamas šim nepaziņotajam atbalstam, ko piešķīra 2010. gadā. Saskaņā ar jauno pamatnostādņu 137. punktu tās būtu piemērojamas ikvienam glābšanas vai pārstrukturēšanas atbalstam, kas piešķirts bez iepriekšējas atļaujas, ja šis atbalsts pilnībā vai daļēji ir piešķirts pēc šo pamatnostādņu publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Saskaņā ar 2014. gadā publicēto pamatnostādņu 138. punktu visos pārējos gadījumos Komisija šo izskatīšanu veic, pamatojoties uz pamatnostādnēm, kas bija piemērojamas atbalsta piešķiršanas laikā, un tādējādi šajā lietā izmanto pamatnostādnes, kas bija piemērojamas pirms 2014. gada.

            4.2.2.   NEC kā grūtībās nonācis uzņēmums

                  (72)

                  Saskaņā ar pamatnostādņu 10. punkta c) apakšpunktu neatkarīgi no attiecīgā uzņēmuma veida uzņēmums tiek uzskatīts par grūtībās nonākušu, ja tas atbilst attiecīgās valsts tiesību aktu kritērijiem, lai tam piemērotu kolektīvās maksātnespējas procedūras. Pamatnostādņu 11. punktā norādīts, ka, nepastāvot nevienam no šiem gadījumiem, uzņēmumu tomēr var uzskatīt par grūtībās nonākušu uzņēmumu, ja novērojamas parastās grūtībās nonākuša uzņēmuma pazīmes, piemēram, zaudējumu pieaugums, parāda pieaugums, naudas plūsmas samazināšanās u. c. Grūtībās nonācis uzņēmums atbilst minētajam jēdzienam tikai tad, ja skaidri redzams, ka tas nespēj atgūties ar saviem resursiem vai ar līdzekļiem, ko tas iegūst no saviem īpašniekiem/akcionāriem vai no tirgus avotiem.

                  (73)

                  Nīderlande sākotnēji bija apgalvojusi, ka NEC 2008./2009. gadā nebija grūtībās nonācis uzņēmums. Tomēr 16. apsvērumā izklāstītie fakti drīzāk norāda, ka NEC saskārās ar finanšu grūtībām, kas bija pietiekami nopietnas, lai apdraudētu tā turpmāko darbību profesionāla futbola kluba statusā. Pēc Komisijas domām ir skaidri redzams, ka NEC tādējādi bija grūtībās nonācis uzņēmums. Reaģējot uz lēmumu par procedūras sākšanu, Nīderlande atzina, ka NEC bija grūtībās nonācis uzņēmums un ir bijis grūtībās arī darījuma veikšanas laikā. Nīderlande šajā sakarībā iesniedza papildu pierādījumus (sk. 40. apsvērumu), kas īpaši parādīja, ka NEC uzņēmuma darbības rezultāti bijuši negatīvi un laika gaitā tie samazinājušies. Tāpēc valsts atbalsta saderība attiecībā uz NEC ir jāizvērtē saskaņā ar pamatnostādnēm.

            4.2.3.   Ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošana

                  (74)

                  Pamatnostādņu 3.2. iedaļā ir noteikta prasība, ka atbalsta piešķiršanai jābūt ar nosacījumu, ka tiks īstenots pārstrukturēšanas plāns (sk. pamatnostādņu 34.–37. punktu), kam jāatjauno uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspēja pieņemamā termiņā. Komisija atzīmē, ka šādi nosacījumi bija izveidoti saistībā ar plānu, ko 2010. gada augustā izstrādāja NEC, lai to iesniegtu KNVB.

                  (75)

                  Šajā sakarā Komisija atgādina, ka ikviens Nīderlandes profesionālais futbola klubs saņem licenci no KNVB, kas klubam nosaka vairāku pienākumu izpildi. Viens no pienākumiem saskaņā ar pašreiz piemērojamo sistēmu attiecas uz kluba finanšu stabilitāti. Trīs reizes sezonā tiek noteikts kluba finanšu reitings, pamatojoties uz finanšu pārskatiem, kas, inter alia, ataino kluba finanšu stāvokli attiecīgajā brīdī, kā arī nākamās sezonas budžetu. Pamatojoties uz šiem ziņojumiem, klubi tiek iedalīti trīs kategorijās (1. – nepietiekams, 2. – pietiekams, 3. – labs). Klubiem, kam piešķirta 1. kategorija, var noteikt pienākumu iesniegt uzlabojumu plānu, lai trīs gadu laikā sasniegtu 2. vai 3. kategoriju. Ja klubs nerīkojas saskaņā ar plānu, KNVB var noteikt sankcijas, tostarp, izteikt oficiālu brīdinājumu, samazināt sacensībās gūto punktu skaitu un galējo sankciju – anulēt licenci. Šajā kontekstā ir arī jāatzīmē, ka Nīderlandē, profesionālam futbola klubam pasludinot bankrotu, tam tiek anulēta licence. Ja tiek atrasts kluba pēctecis, to nevis tiešā veidā uzņem profesionālajā futbola līgā, bet tam ir jāsāk ar dalību otrajā – augstākajā amatieru līgā.

                  (76)

                  Pamatojoties uz 2009./2010. gada finanšu rādītājiem, NEC tika iedalīts 1. kategorijā. NEC pārstrukturēšanas plānā bija noteikti pasākumi, lai tas pēc trīs sezonām (līdz 2012./2013. gadam) varētu kvalificēties 2. kategorijai.

                  (77)

                  Pārstrukturēšanas plānā kā galvenais NEC finanšu problēmu cēlonis bija norādītas apgrozījuma un izmaksu attiecības problēmas. Jo īpaši bija vainojamas augstās darbinieku izmaksas, lai gan ieņēmumu samazināšanās no plašsaziņas līdzekļiem arī veicināja finanšu rezultātu pasliktināšanos. Pārstrukturēšanas plāns ir koncentrēts uz izmaksu samazināšanu, un ietaupījumi galvenokārt tika meklēti spēlētāju izmaksu jomā. Šajos pasākumos bija paredzēts samazināt darbinieku skaitu (arī reģistrēto spēlētāju skaitu), iesaldēt algas un samazināt algas jaunajiem spēlētājiem, kā arī samazināt piemaksas. Trijos gados bija jāpanāk, lai darbinieku izmaksu un apgrozījuma attiecības koeficients būtu zem […] % (salīdzinot ar […] % 2010. gada martā). Bija paredzēts samazināt arī daudz citu izmaksu, piemēram, jauniešu treniņu izmaksas (futbola akadēmija). Par ikvienu ieguldījumu nemateriālos vai materiālos pamatlīdzekļos par summu, kas pārsniedz EUR […], bija jāsaņem KNVB licencēšanas komisijas piekrišana, kas faktiski nozīmēja, ka NEC nevar veikt spēlētāju pārcelšanu.

                  (78)

                  Komisija uzskata, ka pārstrukturēšanas plānā ir pievērsta uzmanība NEC finanšu grūtību cēloņiem, jo īpaši darbinieku un spēlētāju izmaksām algu veidā un spēlētāju pārcelšanas maksājumiem. Nav gaidāms, ka profesionāls futbola klubs paplašinās darbību citos tirgos pamatnostādņu nozīmē; tomēr var paredzēt, ka tas veiks ietaupījumus savā pamatdarbībā, un to NEC ir paveicis. Pārstrukturēšanas plāns nepamatojas uz ārējiem faktoriem, kurus NEC var īstenot, bet ne pilnībā kontrolēt, piemēram, papildu sponsoru atrašanu un skatītāju skaita palielinājumu.

                  (79)

                     NEC 2010./2011. gada sezonas budžetā NEC paredzēja uzlabot uzņēmuma finanšu rezultātus […], samazinot izmaksas […]. Beigu rezultāti bija pat labāki, nekā plānots: tā kā ieņēmumi samazinājās (mazāki ieņēmumi no spēlēm neveiksmīgas kausa izcīņas sezonas dēļ; mazāki ieņēmumi no plašsaziņas līdzekļiem; maiņas ieņēmumu pārdale), izmaksas arī samazinājās […] (darbinieku izmaksu samazināšana, ar futbola akadēmiju saistītie ietaupījumi, komerciālo izmaksu samazināšana). 2011. gada decembrī KNVB piešķīra klubam NEC 2. kategoriju.

                  (80)

                  Komisija secina, ka 2010. gada augusta pārstrukturēšanas plānā bija pietiekami izskatīti NEC finanšu grūtību cēloņi, ņemot vērā kluba ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu.

            4.2.4.   Izvairīšanās no pārmērīgiem konkurences kropļojumiem

                  (81)

                  Pamatnostādņu 38.–42. punktā izvirzīta prasība, ka saņēmējam jāveic kompensācijas pasākumi, lai samazinātu atbalsta kropļojošo ietekmi un tā negatīvo ietekmi uz tirdzniecības apstākļiem. Komisija lēmumā par procedūras sākšanu atzīmēja, ka profesionālā futbola joma šajā ziņā ir īpaša, un ieteica vairākus pasākumus, ko profesionālajā futbolā varētu interpretēt kā kompensācijas pasākumus šo pamatnostādņu nozīmē, piemēram, samazināt kluba reģistrēto spēlētāju skaitu, ievērojot valsts asociācijas atļautos ierobežojumus, noteikt algu maksimālo apmēru, kas ir mazāks par parastajiem šīs nozares standartiem, aizliegt uz noteiktu laika posmu pārcelšanas maksājumus par jauniem spēlētājiem vai paplašināt darbību sabiedrības labā.

                  (82)

                  Kā skaidrots 77. apsvērumā, NEC patiešām ir samazinājis darba ņēmēju skaitu un reģistrēto spēlētāju skaitu, kā arī tiem maksātās algas. Algu maksājumi bija jāsamazina, lai tie būtu zemāki par 60 % no apgrozījuma apmēra. Pārstrukturēšanas periodā nevar veikt pārcelšanas maksājumus par jauniem spēlētājiem. Komisija secina, ka pamatnostādnēs noteiktie kompensācijas pasākumi tika veikti, un šie pasākumi vājināja NEC konkurētspēju profesionālajā futbolā.

            4.2.5.   Līdz minimumam ierobežots atbalsts

                  (83)

                  Pamatnostādņu 43.–45. punktā noteikts, ka atbalsta apjoms un intensitāte jāierobežo līdz stingram minimumam. Atbalsta saņēmējiem jādod ievērojams ieguldījums pārstrukturēšanas plānā no saviem pašu resursiem.

                  (84)

                  Komisija norāda, ka pārstrukturēšanas plāna finansējumā papildus iekšējiem ietaupījumiem saprātīgā apjomā ietverti ārējo privāto uzņēmumu ieguldījumi. […] darījums (37. apsvērums) nodrošināja NEC ārējo finansējumu aptuveni EUR 4 miljonu apmērā. Turklāt 2010. gadā tika mainīti atmaksāšanas nosacījumi attiecībā uz […] aizdevumu. No tā laika obligātais atmaksājamās summas ikgadējais maksājums […] tika aizstāts ar atmaksāšanu, kuras pamatā ir pārcelšanas ieņēmumi, tas pozitīvi ietekmēja NEC likviditāti (sk. 43. apsvērumu). Citiem vārdiem sakot, ārējie un pašu ieguldījumi veido vairāk nekā EUR 4,25 miljonus, un tādējādi atbalsts, kura summa ir maksimāli EUR 2,2 miljoni, jebkurā gadījumā neveido vairāk par aptuveni 35 % no kopējā pārstrukturēšanas finansējuma. Tas atbilst pamatnostādņu 44. punktā noteiktajai prasībai, ka vidējiem uzņēmumiem, kāds ir NEC, vismaz 40 % no pārstrukturēšanas izmaksām jābūt saņēmēja pašu ieguldījumiem, ietverot ārējo finansējumu, kas pierāda pārliecību par saņēmēja dzīvotspēju.

            4.2.6.   Gada pārskata pārraudzība

                  (85)

                  Pamatnostādņu 49. punktā noteikta prasība, ka dalībvalstīm jānosūta regulāri sīki izstrādāti ziņojumi par pārstrukturēšanas plāna pienācīgu īstenošanu. Attiecībā uz maziem un vidējiem uzņēmumiem 51. punktā noteikti mazāk stingri nosacījumi, kurus piemērojot, parasti pietiek ar bilances un peļņas un zaudējumu pārskata ikgadēju nosūtīšanu. Nīderlande ir apņēmusies iesniegt šos ziņojumus.

            4.2.7.   Vienreizēja atbalsta princips

                  (86)

                  Pamatnostādņu 72.–77. punktā ir atsauce uz principu “vienreiz un pēdējoreiz”, kuru piemērojot, pārstrukturēšanas atbalstu piešķir tikai vienreiz desmit gadu posmā.

                  (87)

                  Nīderlande apņēmās ievērot pamatnostādņu prasību par “vienreiz un pēdējoreiz” principu. Nīderlande ir apstiprinājusi, ka turpmākos desmit gadus pēc šā darījuma nepiešķirs nevienu glābšanas vai pārstrukturēšanas atbalstu NEC. Saderība ar tirgu arī būs pamats jebkurām pašreizējām vai turpmākām sarunām ar NEC.

            5.   SECINĀJUMS

                  (88)

                  Komisija uzskata, ka Nīderlande nelikumīgi īstenojusi atbalstu par labu NEC, pārkāpjot Līguma 108. panta 3. punktu. Tomēr šo atbalstu kā pārstrukturēšanas atbalstu pamatnostādņu nozīmē var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu, jo tas atbilst visiem pamatnostādnēs izvirzītajiem nosacījumiem šādam atbalstam,

            IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
      1. pants
      Valsts atbalsts, ko Nīderlande ir īstenojusi par labu Neimegenas futbola klubam NEC, ir saderīgs ar iekšējo tirgu Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 3. punkta c) apakšpunkta nozīmē.
      2. pants
      Šis lēmums ir adresēts Nīderlandes Karalistei.

         Briselē, 2016. gada 4. jūlijā

               Komisijas vārdā –

               Komisijas locekle

            Margrethe VESTAGER

         (1)  Komisijas Lēmums lietā SA.33584 (2013/C) (ex 2011/NN) – Nīderlandes atbalsts konkrētiem Nīderlandes futbola klubiem 2008.–2011. gadā – Uzaicinājums iesniegt piezīmes saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta 2. punktu (OV C 116, 23.4.2013., 19. lpp.).

         (2)  Sk. 1. zemsvītras piezīmi.

         (3)  Saskaņā ar Nīderlandes Civillikuma 5:101. pantu “apbūves tiesības” (latīniski: ius superficiarium) ir nekustamā īpašuma tiesības, kas ļauj to īpašniekam (apbūves tiesību subjektam) turēt vai iegūt savā īpašumā ēkas, celtnes vai augus (augu sega), kas atrodas zemē, uz zemes vai virs tās, kuriem ir cits īpašnieks.

         (4)  OV C 209, 10.7.1997., 3. lpp.

         (5)  Komisijas paziņojums “Kopienas pamatnostādnes par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai” (OV C 244, 1.10.2004., 2. lpp.). Šo pamatnostādņu piemērošana tika pagarināta ar Komisijas paziņojumu par darbības termiņa pagarināšanu 2004. gada 1. oktobra Kopienas pamatnostādnēm par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai, (OV C 296, 2.10.2012., 3. lpp.).

         (6)  Pašvaldība bija paredzējusi izveidot lielu Goffert parka daļu par Topsport- en Innovatie Park (TIP), izmantojot daudznozaru pieeju, kas aptver sportu, izglītību, veselību un zinātni. Šis projekts pēc tam tika atcelts. Lēmumā par procedūras sākšanu nebija ietverta TIP turpmākā finansēšana.

         (*1)  Konfidenciāla informācija.

         (7)  2010. gada 29. oktobra ziņojums Onderzoek naar financiële situatie en financieel toekomstperspectief N.E.C. Nijmegen, ko izstrādāja BDO (Neimegena).

         (8)  Plan van aanpak NEC, 2010. gada augusts.

         (9)  Komisijas 2013. gada 20. marta lēmumi attiecībā uz Vāciju par Multifunktionsarena der Stadt Erfurt (lieta SA.35135 (2012/N)), 12. punkts, un Multifunktionsarena der Stadt Jena (lieta SA.35440 (2012/N)), kopsavilkuma paziņojums OV C 140, 18.5.2013., 1. lpp., un 2013. gada 2. oktobra lēmums par Fußballstadion Chemnitz (lieta SA.36105 (2013/N)), kopsavilkuma paziņojums OV C 50, 21.2.2014., 1. lpp., 12.–14. punkts; Komisijas 2013. gada 18. decembra lēmumi attiecībā uz Spāniju par iespējamo valsts atbalstu četriem Spānijas profesionāliem futbola klubiem (lieta SA.29769 (2013/C)), 28. punkts, par Real Madrid CF (lieta SA.33754 (2013/C)), 20. punkts, un par iespējamo atbalstu trīs Valensijas futbola klubu labā (lieta SA.36387 (2013/C)), 16. punkts, publicēts OV C 69, 7.3.2014., 99. lpp.

         (10)  Sk. 5. zemsvītras piezīmi.

         (11)  Komisijas paziņojums – Pamatnostādnes par valsts atbalstu grūtībās nonākušu nefinanšu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (OV C 249, 31.7.2014., 1. lpp.).