title: Komisijas Lēmums (ES) 2015/1582 (2013. gada 17. jūlijs) par pasākumiem SA.30704 – 12/C (ex NN 53/10), kurus Latvija īstenojusi par labu AS Latvijas Hipotēku un zemes banka – “komerciālā daļa” (izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 4406) (Dokuments attiecas uz EEZ)

text:
               25.9.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 250/1

         KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2015/1582
   (2013. gada 17. jūlijs)
   par pasākumiem SA.30704 – 12/C (ex NN 53/10), kurus Latvija īstenojusi par labu AS Latvijas Hipotēku un zemes banka – “komerciālā daļa”

         (izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 4406)

   (Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,
   aicinājusi ieinteresētās personas iesniegt piezīmes saskaņā ar minētajiem noteikumiem (1),
   tā kā:
   1.   PROCEDŪRA

               (1)

               Komisija 2009. gada 19. novembrī apstiprināja divus rekapitalizācijas pasākumus par labu Latvijas Hipotēku un zemes bankai
                   (2) (“LHZB” jeb “banka”) kopsummā LVL 72,79 miljonu (EUR [102,5–103,6] miljonu) apmērā, ko bankai piešķīra attiecīgi 2009. gada janvārī un novembrī (3) (“2009. gada novembra lēmums”).

               (2)

               Latvijas iestādes 2010. gada 1. aprīlī paziņoja par papildu rekapitalizāciju LVL 70,2 miljonu (EUR 100 miljonu) apmērā, kas bija īstenota 2010. gada 23. martā. Paziņojums reģistrēts 2010. gada 6. aprīlī. Latvijas iestādes laikā no 2010. gada maija līdz 2012. gada janvārim iesniedza Komisijai papildu informāciju (4).

               (3)

               Komisija 2012. gada 26. janvārī nolēma (5) pagaidu kārtā apstiprināt 2010. gada 23. marta rekapitalizācijas pasākumu LVL 70,2 miljonu apmērā, 2011. gada beigu rekapitalizācijas pasākumu LVL 50 miljonu apmērā (likviditātes atbalsts, kas konvertējams kapitālā), rezerves likviditātes nodrošinājumu bankai maksimums LVL 250 miljonu apmērā, galvojumus LHZB komerciālās daļas starptautiskajiem kreditoriem maksimums LVL 32 miljonu apmērā un likviditātes atbalstu maksimums LVL 60 miljonu apmērā Hiponia (LHZB piederoša un tās finansēta aktīvu pārvaldības sabiedrība) slikto aktīvu likvidācijai, neietekmējot maksātspēju, un nolēma attiecībā uz šiem pasākumiem, ciktāl tie bija nepieciešami LHZB komerciālās daļas pārstrukturēšanai (“pārstrukturēšanas pasākumi”) un nāca par labu bankas attīstības daļai, un attiecībā uz LHZB pārveides plānu (6) sākt Līguma par Eiropas Savienības darbību (“Līgums”) 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru (“procedūras sākšanas lēmums”). Komisija apšaubīja pārstrukturēšanas pasākumu saderību ar iekšējo tirgu, ņemot vērā “Komisijas paziņojumu par finanšu nozares dzīvotspējas atjaunošanu un tās pārstrukturēšanas pasākumu novērtējumu pašreizējās krīzes apstākļos atbilstīgi valsts atbalsta noteikumiem” (7) (“pārstrukturēšanas paziņojums”).

               (4)

               Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes par pārstrukturēšanas pasākumiem. Tā nesaņēma nekādas ieinteresēto personu piezīmes.

               (5)

               2012. gada 22. martā notika Latvijas iestāžu un Komisijas sanāksme.

               (6)

               2012. gada 5. aprīlī Latvija iesniedza savas piezīmes par procedūras sākšanas lēmumu.

               (7)

               Laikā no 2012. gada maija līdz 2013. gada jūnijam Latvija un Komisija regulāri apmainījās ar informāciju. Latvija vairākkārt sniedza informāciju, informējot Komisiju par bankas komerciālās daļas privatizācijas procesa virzību.

               (8)

               Komisija 2013. gada 23. maijā pieprasīja papildu informāciju. Latvija ar 2013. gada 3. jūnija vēstuli atbildēja uz šo informācijas pieprasījumu, izņemot attiecībā uz jautājumiem par bankas attīstības daļu. Līdztekus Latvija iesniedza vairākus pamatojuma dokumentus, tostarp jaunāko informāciju par LHZB komerciālās daļas pārdošanu.

               (9)

               2013. gada 21. jūnijā Latvijas iestādes informēja Komisiju, ka tās izņēmuma kārtā piekrīt šā lēmuma pieņemšanai angļu valodā.

               (10)

               2013. gada 28. jūnijā Latvija informēja Komisiju, ka galu galā tās aizdevums Hiponia bija LVL 70,98 miljoni euro, un tādējādi tā ir par aptuveni LVL 11 miljoniem pārsniegusi summu, kas šim pasākumam bija pagaidu kārtā atļauta ar procedūras sākšanas lēmumu.

         2.   FAKTI

   2.1.   Atbalsta saņēmējs – LHZB

               (11)

               Latvijas valdība dibināja LHZB kā valsts banku 1993. gada 19. martā. Bankas akcijas pilnībā pieder Latvijas Republikas Finanšu ministrijai.

               (12)

                  LHZB Latvijas tirgū ir vidēja izmēra banka, kas piedāvā bankas pakalpojumus privātpersonām un MVU. LHZB funkcijas ir divējādas, kas nozīmē, ka tā darbojas gan kā attīstības banka, gan kā universāla komercbanka (8).

               (13)

                  LHZB grupu veido LHZB un tās meitassabiedrības. Visas bankas meitassabiedrības veic komerciāla rakstura darbību. Galvenās meitassabiedrības ir:

                           —

                           SIA “Riska investīciju sabiedrība”, īpašam nolūkam dibināta sabiedrība (“RIS”),

                           —

                           SIA “Hipolīzings” (“Hipolīzings”), kas sniedz līzinga pakalpojumus (galvenokārt attiecībā uz automobiļiem) un kuras tirgus daļa 2011. gada 30. jūnijā bija 5 %. To pilnībā finansē LHZB ar aizdevumu līniju LVL 49 miljonu apmērā,

                           —

                           IPS “Hipo Fondi” (9) (“Hipo Fondi”) ir bankas meitassabiedrībai RIS 51 % apmērā piederoša aktīvu pārvaldības sabiedrība, kura pārvalda valsts obligāto fondēto pensiju shēmas (2. līmeņa) fondu – tās pārvaldībā ir LVL 34 miljoni (tirgus daļa – aptuveni 4 %). Hipo Fondi darbojas kā autonoma sabiedrība, taču izmanto LHZB filiāļu tīklu, pārdošanas darbiniekus un IT atbalstu,

                           —

                           SIA “Hipotēku bankas nekustamā īpašuma aģentūra” (“Hiponia”), kas ir LHZB pilnībā finansēta ienākumus nenesošo aktīvu (10) portfeļa pārvaldības sabiedrība.

               (14)

               Saskaņā ar procedūras sākšanas lēmuma 45.–95. apsvērumā aprakstīto pārveides plānu LHZB tiek pārveidota par pilna spektra attīstības banku (t. i., banku, kas atbilstoši valsts publiskajām funkcijām tās vārdā atbalsta strukturālo, ekonomikas un sociālo politiku). Lai to panāktu, tiek nodalītas bankas komercdarbības.

               (15)

               Latvija uzdeva neatkarīgam ārējam konsultantam sagatavot Latvijas attīstības iestāžu koncepciju. 2011. gada 11. februārī Komisijai un Starptautiskajam Valūtas fondam (SVF) tika iesniegts “Ziņojuma par Latvijas attīstības finanšu iestāžu sistēmas optimizāciju” pirmais projekts.

               (16)

               Ziņojuma projektā cita starpā ieteikts izveidot vienotu attīstības iestādi (“VAI”) un uzsvērts, ka ir jānodrošina tās neatkarība, tāpēc tā jādibina ar īpašu likumu un jāizveido neatkarīgas lēmumu pieņemšanas struktūras. Šajā kontekstā ziņojuma projektā norādīts, ka VAI funkcionālā struktūra jāveido no nulles, balstoties uz esošo programmu un attiecīgo funkcionālo un personāla vajadzību vispusīgu izvērtējumu, jo īpaši attiecībā uz riska novērtējuma un pārvaldības funkcijām.

               (17)

               Turklāt uzsvērts, ka valsts iejaukšanās jāorganizē ar netiešu instrumentu palīdzību (individuāli un portfeļa galvojumi, riska kapitāls, mezonīna finansējums utt.), atsakoties no apjomīgiem tiešajiem aizdevumiem un atstājot tiešu iejaukšanos vienīgi kā iespēju retos īpašos gadījumos, kad tam ir attiecīgs pamats (mikroaizdevumi, instrumenti lauksaimniekiem utt.).

               (18)

               Ziņojuma projektā pausts uzskats, ka valsts atbalstītu aizdevumu netieša sniegšana palielinātu šādu programmu iespējas sasniegt potenciālos saņēmējus un uzlabotu gan sadales izmaksu efektivitāti, gan sadarbību ar komercbanku sektoru.

         2.2.   Pārstrukturēšanas stratēģija – LHZB komercdarbības daļas pārdošana

               (19)

               Saskaņā ar 2010. gada jūlija saprašanās memoranda papildinājumu bija paredzēts, ka LHZB pārveides plānu sagatavo neatkarīgs konsultants. Konsultantam tika dots uzdevums sagatavot tādus bankas pārveides scenārijus, kas ļautu vai nu nodalīt ar attīstības finansēšanu saistītos aktīvus un saistības un privatizēt banku, kurā atstāta tās komercdarbības daļa, vai arī banku pārveidot tā, ka tās komercdarbības daļa tiek pārdota, paturot attīstības daļu.

               (20)

               Izanalizējis bankas finansiālo stāvokli, neatkarīgais konsultants 2011. gada aprīlī iesniegtajā pārveides plānā (“2011. gada aprīļa pārveides plāns”) secināja, ka vēlamākais scenārijs būtu LHZB komercaktīvu raita pārdošana pa paketēm.

               (21)

               Latvijas valdība 2011. gada 1. novembrī apstiprināja 2011. gada aprīļa pārveides plānā ieteikto pārdošanas stratēģiju un, konkrētāk, LHZB komerciālās daļas pārdošanu sešās paketēs.

               (22)

               1. diagrammā ir redzamas LHZB grupā ietilpstošās sabiedrības, kuras bija paredzēts kā juridiskas personas pārdot kapitāldaļu pārdošanas darījumā.

                  1. diagramma

                     LHZB grupā ietilpstošās juridiskās personas
                   (11)

                  Avots: Latvijas iestādes.

               (23)

                  LHZB pārdodamās komerciālās daļas aktīvi un saistības 2011. gada 31. augustā ietvēra:

                           —

                           komercaizdevumu portfeli un kapitāldaļas meitassabiedrībās (Hiponia, Hipolīzings un Hipo Fondi) LVL 283,8 miljonu apmērā,

                           —

                           noguldījumus LVL 356,1 miljona apmērā.

               (24)

               Pārdošanas procesu īstenoja ar respektabla ārējā konsultanta palīdzību. Sākotnēji tika uzrunāts 121 potenciālais pircējs. No tiem 98 saņēma prospektu, un attiecīgi 18 parakstīja vienošanos par informācijas neizpaušanu, 51 nebija ieinteresēts un 29 nesniedza nekādu atbildi. Līdz 2011. gada 16. decembrim, kad noslēdzās pārdošanas procesa pirmais posms, bija iesniegti deviņi sākotnējie piedāvājumi. Pārdošanas procesa otrajā posmā līdz 2012. gada 11. janvārim trīs potenciālie pircēji iesniedza uzlabotu piedāvājumu, seši atstāja spēkā savu sākotnējo piedāvājumu un tika saņemts viens jauns piedāvājums. Visiem šiem potenciālajiem investoriem tika dota piekļuve datu telpai. Šajā procesa posmā trīs potenciālie pircēji izstājās no procesa un viens bija ieinteresēts tikai divu pakešu (2. un 3. paketes) atsevišķās daļās, bet neiesniedza konkrētu piedāvājumu. Rezultātā līdz 2012. gada 16. martam galīgie piedāvājumi bija saņemti no četriem potenciālajiem investoriem, galvenokārt par vienu no paketēm, bet viens potenciālais pircējs bija iesniedzis piedāvājumu par trim paketēm.

      Paketes

               (25)

               Pārdošanas stratēģija, ko Latvijas iestādes apstiprināja 2011. gada 1. novembrī, paredzēja sākotnēji sadalīt LHZB aktīvus un saistības sešās paketēs atbilstoši pārbaudītai tirgus ieinteresētībai. Pārdošanas procesā 3. paketi sadalīja divās paketēs: 3A un 3B. Paketes pārdeva dažādiem pircējiem, un LHZB atlikušos aktīvus un saistības nodeva attīstības daļai. Process ir pabeigts: līdz 2013. gada 30. jūnijam bija atsavinātas visas paketes. Pakešu sastāvs ir šāds:

                           1)

                           1. paketi (12) un 2. paketi (13) veido komerciālo aizdevumu un noguldījumu lielākā daļa. Šīs paketes ir pārdotas – process principā noslēdzās 2012. gada 24. novembrī. Atlikušie komerciālie noteikumi tiks precizēti līdz 2013. gada beigām (atlīdzība no pircēja [..] (14) (LVL [..]) un [..] saskaņā ar pārdošanas līguma noteikumiem (LVL[..]) ar [..];

                           2)

                           5. pakete, kurā ietilpst LHZB līzinga meitassabiedrība Hipolīzings un kura pārdota 2012. gada 1. augustā, un 6. pakete, kura sastāv no Hipo Fondi pārvaldītajiem 2. līmeņa pensiju plāniem un pārdota 2012. gada novembrī. No Hipo Fondi pāri palikušās čaulas sabiedrības pārdošana notiks līdz 2013. gada beigām;

                           3)

                           3. pakete sastāv no ienākumus nesošiem aizdevumiem uzņēmumiem saistībā ar nekustamā īpašuma attīstīšanu un būvniecību. Tā sadalīta 3A paketē un 3B paketē, lai tādējādi sekmētu atsavināšanas procesu, jo tā neradīja pietiekamu tirgus interesi. 3A paketi 2013. gada 18. jūnijā pārdeva privātam investoram un 3B paketi 2013. gada 28. jūnijā pārdeva Latvijas Privatizācijas aģentūrai (“LPA”);

                           4)

                           4. paketi (15), kurā ietilpst Hiponia, 2013. gada 28. jūnijā pārdeva LPA.

               (26)

               Attiecībā uz 3B un 4. paketes dažādajiem pārdošanas variantiem Latvijas iestādes uzskatīja, ka investoru iesniegtie piedāvājumi ir neadekvāti un neatspoguļo paketēs iekļauto aktīvu reālo iekšējo vērtību (ko bija novērtējis neatkarīgs respektabls eksperts). Lai pēc iespējas samazinātu zaudējumus, valsts nolēma 3B un 4. paketi pārdot LPA.

               (27)

               Attiecībā uz Hipo Fondi, ņemot vērā investoru iesniegtos piedāvājumus, to varēja pārdot vai nu kā juridisku personu, kas turpina darbību, kopā ar visiem tās pārvaldītajiem aktīviem, vai arī aktīvu pārdošanas formā. Latvija norāda, ka izvēle bija par labu otrajam variantam, jo, papildus citiem iemesliem, par aktīvu darījumu tikai piedāvāta labāka cena. Līdz ar to tika pārdots gandrīz viss Hipo Fondi saimnieciskās darbības kopums, t. i., trīs pensiju plāni: “Rivjera”, “Safari” un “Jūrmala”. Papildus šiem pensiju plāniem Hipo Fondi pārvaldīja arī vairākus privātos portfeļus un slēgtos fondus. Vairāki no tiem jau ir izbeigti, bet pārējie ir izbeigšanas procesā. No Hipo Fondi palika pāri tikai čaula bez jebkādām faktiskām pārvaldāmām saimnieciskajām darbībām. Šo čaulu varēja likvidēt vai pārdot. Tika organizēts minētās juridiskās personas pārdošanas process, un Hipo Fondi mazākuma akcionārs (16) pauda ieinteresētību iegādāties akcijas [..]. Latvijas iestādes nolēma tās pārdot mazākuma akcionāram, jo salīdzinājumā ar likvidāciju tas bija ātrāks risinājums ar labāku finansiālo rezultātu. Hipo Fondi pārdošana ir gandrīz pabeigta. Pārdošanas līgums ir parakstīts, bet vēl nav īstenots, jo iegādes darījumu izskata Latvijas uzraudzības iestāde – Finanšu un kapitāla tirgus komisija (“FKTK”). Hipo Fondi īpašumā nav nekādu reģistrētu intelektuālā īpašuma tiesību – reģistrētā preču zīme “hipo” un saistītās tiesības pieder LHZB. LHZB ar šo pircēju vienojās, ka neiebilst pret “hipo” izmantošanu Hipo Fondi nosaukumā.

               (28)

               Saistībā ar Hiponia pārdošanu LHZB2013. gada 20. jūnijā sabiedrībai Hiponia pārveda kapitālu LVL [..] apmērā. Rekapitalizācija bija nepieciešama, jo Hiponia nodošana no LHZB LPA notika, bilances vērtībai [..], un attiecīgā starpība bija LVL [..]. Šo starpību [..] LHZB, jo tas bija priekšnosacījums tam, lai Valsts Kase piešķirtu aizdevumu Hiponia un lai LPA iegādātos Hiponia kapitāldaļas. LHZB neto [..] no šā darījuma kopsummā ir LVL [..] (t. i., [..] salīdzinājumā ar neto bilances vērtību pēc uzkrājumu ņemšanas vērā darījuma sākšanas brīdī).

                  1. tabula

                  Pārskats par paketēm un to pārdošanas noteikumiem

                           Tūkstošos latu

                           Saturs

                           Pašreizējais statuss

                           Investors

                           Bruto bilances vērtība

                           Neto bilances vērtība

                           Galīgā cena/ekonomiskā vērtība ilgtermiņā

                           Bruto atlaide

                           Neto atlaide

                           Bruto zaudējumi

                           Neto zaudējumi

                           1. pakete

                           Ienākumus nesoši aizdevumi privātpersonām un mazajiem uzņēmumiem

                           Pārdota

                           SwedBank

                           [..]

                           [..]

                           [..]

                           [..]

                           [..]

                           [..]

                           [..]

                           2. pakete

                           Ienākumus nesoši aizdevumi lielajiem uzņēmumiem

                           Pārdota

                           SwedBank

                           [..]

                           —

                           —

                           [..]

                           —

                           [..]

                           —

                           3A pakete

                           Ienākumus nesoši aizdevumi uzņēmumiem saistībā ar nekustamā īpašuma attīstīšanu un būvniecību

                           Pārdota

                           2. investors

                           [..]

                           [..]

                           [..]

                           [..]

                           [..]

                           [..]

                           [..]

                           3B pakete

                           Procesā

                           Privatizācijas aģentūra

                           [..]

                           [..]

                           [..]

                           [..]

                           [..]

                           [..]

                           [..]

                           4. pakete

                              Hiponia – ienākumus nenesošo aktīvu pārvaldības sabiedrība

                           Procesā

                           Privatizācijas aģentūra

                           [..]

                           [..]

                           [..]

                           [..]

                           [..]

                           [..]

                           [..]

                           5. pakete

                              Hipolīzings – līzinga sabiedrība (automobiļi utt.)

                           Pārdota

                           SwedBank

                           [..]

                           —

                           [..]

                           [..]

                           [..]

                           —

                           6. pakete

                              Hipo Fondi – valsts obligātā pensiju fonda aktīvu pārvaldība

                           Pārdota

                           SEB Banka

                           —

                           —

                           [..]

                           —

                           —

                           [..]

                           [..]

                              Avots: Latvijas iestādes.

               (29)

               Kopējā summa, kas iegūta pārdošanas procesā, ir nedaudz lielāka, nekā bija paredzēts bāzes scenārijā ar bāzes atlaidēm atbilstoši pārdošanas stratēģijai, ja bruto bilances vērtībām piemēro pārdošanas stratēģijā paredzētās bruto atlaides. Zaudējumi ir LVL 53,1 miljons, bet bija paredzēts, ka tie būs LVL 56,8 miljoni.

      Vērtspapīru darījumu izbeigšana

               (30)

                  LHZB strādā pie tā, lai izbeigtu ar klientiem noslēgtos turētājbankas pakalpojumu līgumus. Tā izbeigs attiecīgās IT infrastruktūras darbību un pārcels vai atlaidīs attiecīgos darbiniekus.

               (31)

                  LHZB turklāt faktiski izbeigs savus vērtspapīru darījumus. Tā paturēs kontus tikai attiecībā uz aptuveni 100 klientiem, ar kuriem nav iespējams sazināties (galvenokārt tāpēc, ka lielākā daļa šo klientu ir miruši). Tā kā banka nevar likumīgi uzreiz pārdot šo neaktīvo klientu vērtspapīrus, tā plāno: 1) iegūt licenci darbībām ar šo klientu vērtspapīru kontiem un 2) atsaukt pilno bankas licenci, kas attiecās arī uz turētājbankas pakalpojumiem.

         2.3.   Pārstrukturēšanas stratēģija – VAI izveide

               (32)

               Paredzēts, ka tās komercdarbības, kuras būs palikušas pēc pārdošanas procesa, nodos attīstības daļai. Tās cita starpā ir: likvīdie aktīvi LVL 20,3 miljonu apmērā; citi aktīvi LVL 7,6 miljonu apmērā; beztermiņa noguldījumi LVL 5,9 miljonu apmērā un termiņnoguldījumi LVL 1 miljona apmērā; citas saistības LVL 1,7 miljonu apmērā; apgrozībā esošie pašu kapitāla vērtspapīri LVL 19,2 miljonu apmērā.

               (33)

               Pēc komercdarbību pārdošanas, t. i., no 2013. gada 30. jūnija, paredzams, ka LHZB būs vairs tikai attīstības darbības. Tās aktīvu kopapjoms būs aptuveni LVL 222,3 miljoni.

               (34)

               Saprašanās memoranda papildinājumā Latvijas iestādes piedāvāja Savienībai un SVF šādas saistības:

                           a)

                           pēc LHZB komercaktīvu atsavināšanas Latvija apvienos LHZB attīstības daļu ar citām valsts iestādēm, izveidojot VAI. VAI īstenotu valsts atbalsta programmas, izmantojot finanšu instrumentus, kurus pašlaik pārvalda LHZB, Latvijas Garantiju aģentūra, Lauku attīstības fonds un Vides investīciju fonds
                               (17);

                           b)

                           VAI nedrīkstēs piesaistīt privātus noguldījumus. Tā nepiešķirs tiešus aizdevumus, izņemot gadījumos, kad priekšrocību programmas jau ir apstiprinātas, vai gadījumos, kad aizdevumi: i) attiecas uz tādu produktu nodrošināšanu, kurus ne komercbankas, ne nebanku finanšu iestādes nepiedāvā; ii) ir atkarīgi no īpašām speciālistu zināšanām, kādu komercbankām un nebanku finanšu iestādēm nav; vai iii) ir pārāk mazi vai pārāk riskanti, lai tie būtu interesanti komercbankām un nebanku finanšu iestādēm;

                           c)

                              LHZB nesāks nekādas tiešo aizdevumu programmas, līdz nebūs apstiprināts VAI rīcības plāns. Viss finansējums, kas LHZB iedalīts valsts finansēšanas vadības instrumentu īstenošanai, ir jāsaglabā un pilnībā jānodod VAI, kolīdz tā ir izveidota. Lai pēc VAI izveides uzlabotu profesionālo uzraudzību un pārredzamību, tiks izveidota konsultatīvā padome, kuru vadīs Finanšu ministrija un kuras sastāvā būs galveno ministriju, sociālo partneru, Komercbanku asociācijas un atzītu starptautisko finanšu iestāžu pārstāvji, kam ir speciālās zināšanas attīstības darbību jomā;

                           d)

                           pēc tam, kad LHZB komerciālā daļa būs pārdota vai nodota LPA, banka nedrīkstēs piesaistīt jaunus privātos noguldījumus. FKTK uzraudzīs šo saistību īstenošanu.

         2.4.   Šajā lēmumā izskatīto pasākumu apraksts

               (35)

               Attiecībā uz LHZB attīstības darbībām Komisija pieņem zināšanai, ka Latvija plāno optimizēt attīstības finanšu iestāžu sistēmu, attiecīgās iestādes apvienojot VAI. Procedūras sākšanas lēmuma pieņemšanas laikā bija paredzēts, ka LHZB turpinās attīstības darbības tikai līdz VAI izveidei, kam bija jānotiek līdz 2012. gada 31. decembrim. Tomēr šis process ir aizkavējies un joprojām turpinās. Tā kā Latvijas iestādes nav pabeigušas VAI projektu, šis lēmums attiecas vienīgi uz LHZB komerciālo daļu. Tas nozīmē, ka LHZB attīstības daļa tiks novērtēta atsevišķā galīgajā lēmumā.

               (36)

               Procedūras sākšanas lēmumā kā pagaidu glābšanas atbalsts bija apstiprināti šādi Latvijas pasākumi par labu LHZB komerciālajai daļai:

                           a)

                           2010. gada 23. marta rekapitalizācijas pasākums LVL 70,2 miljonu apmērā;

                           b)

                           2011. gada beigu rekapitalizācijas pasākums LVL 50 miljonu apmērā (likviditātes atbalsts, kas konvertējams kapitālā);

                           c)

                           rezerves likviditātes nodrošinājums maksimums LVL 250 miljonu apmērā;

                           d)

                           galvojumi LHZB komerciālās daļas starptautiskajiem kreditoriem maksimums LVL 32 miljonu apmērā;

                           e)

                           likviditātes atbalsts maksimums LVL 60 miljonu apmērā Hiponia slikto aktīvu likvidācijai, neietekmējot maksātspēju.

               (37)

               Latvija iesniedza informāciju par minētā valsts atbalsta izmantojumu LHZB komerciālās daļas likvidēšanai, ievērojot grozījumus saistībā ar pārdošanas stratēģijas īstenošanu.

               (38)

               Kopējais kapitāla apjoms, kas bija nepieciešams 36. apsvēruma b) apakšpunktā minētajam pasākumam, bija mazāks, nekā sākotnēji plānots, t. i., LVL 25 miljoni LVL 50 miljonu vietā, jo Latvijas iestādes nolēma, ka LHZB strādās bez bankas licences, un tādējādi samazinājās nepieciešamā kapitāla apjoms. Kapitāla palielināšana par LVL 25 miljoniem notika 2012. gada jūnijā (18).

               (39)

               Pagaidu kārtā apstiprināto rezerves likviditātes nodrošinājumu maksimums LVL 250 miljonu apmērā, kas minēts 36. apsvēruma c) apakšpunktā, darīja pieejamu LHZB no 2012. gada 1. janvāra līdz pārdošanas procesa pabeigšanai, un tas bija pieejams likviditāti ietekmējošu ārkārtas notikumu gadījumā. Līdz 2013. gada 30. maijam izmantotais likviditātes atbalsts (LVL 50 miljoni) bija ievērojami mazāks nekā paredzētā maksimālā summa, jo noguldījumu masveida izņemšana nenotika un pārveides process noritēja mierīgi. Pašlaik nesamaksātā summa ir LVL 25 miljoni, kura, kā paredzams, tiks samaksāta līdz 2013. gada 31. decembrim.

               (40)

               Galvojumus maksimums LVL 32 miljonu apmērā, kas minēti 36. apsvēruma d) apakšpunktā, bija paredzēts sniegt LHZB komerciālās daļas starptautiskajiem kreditoriem. Tā kā atbilstoši ar šiem kreditoriem noslēgtajiem līgumiem komerciālās daļas pārdošana un LHZB pārveide par attīstības banku varēja tikt uzskatīta par saistību nepildīšanu, šis pasākums bija nepieciešams saistību nodrošināšanai gadījumā, ja starptautiskie kreditori pieprasītu savu LHZB sniegto aizdevumu pirmstermiņa apmaksu. Tomēr attiecībā uz komerciālo daļu pieprasīto galvojumu summa ir bijusi mazāka nekā paredzētie LVL 32 miljoni, jo papildu drošības pasākumus pieprasīja tikai daži starptautiskie kreditori. 2013. gada 30. maijā nepieciešamo galvojumu prognozētā summa bija LVL 12,4 miljoni.

               (41)

               Likviditātes atbalsts Hiponia, kas minēts 36. apsvēruma d) apakšpunktā, faktiski bija lielāks nekā Komisijas pagaidu kārtā apstiprinātā summa, t. i., nevis LVL 60 miljoni, bet LVL 71 miljons. Šis palielinājums bija nepieciešams, jo daļu 3. paketes nevis pārdeva tirgū, bet nodeva Hiponia, un tādējādi pieauga nepieciešamā finansējuma summa. Paredzēts, ka minēto likviditātes atbalstu atmaksās līdz 2018. gada 31. decembrim.

               (42)

               Attiecīgi Latvija ir lūgusi Komisijai apstiprināt likviditātes atbalsta palielināšanu par LVL 11 miljoniem. Saistībā ar šo Latvija norādīja, ka LHZB komerciālās daļas izbeigšanai nepieciešamā atbalsta kopsumma ir mazāka nekā pagaidu kārtā apstiprinātā atbalsta summa.

                  2. tabula

                  Pārskats par attiecīgi apstiprināto un piešķirto valsts atbalstu

               (situācija 2013. gada maijā)

                              Likviditātes atbalsts LHZB

                           Komisijas 2012. gada 26. janvārī provizoriski apstiprinātā summa

                              LVL 250,0 miljoni

                           2011. gada decembrī piešķirtā summa

                              LVL 50,0 miljoni

                              Likviditātes atbalsts Hiponia

                           Komisijas 2012. gada 26. janvārī provizoriski apstiprinātā summa

                              LVL 60,0 miljoni

                           2013. gada jūnijā piešķirtā summa

                              LVL 71,0 miljons

                              Galvojumi

                           Komisijas 2012. gada 26. janvārī provizoriski apstiprinātā summa

                              LVL 32,0 miljoni

                           2012. gada jūnijā piešķirtā summa

                              LVL 12,4 miljoni

                              Kapitāls

                           Komisijas 2012. gada 26. janvārī provizoriski apstiprinātā summa

                              LVL 70,2 + 50,0 miljoni

                           2012. gada jūnijā piešķirtā summa

                              LVL 70,2 + 25,0 miljoni

                              Valsts atbalsta kopsumma

                              Komisijas 2012. gada 26. janvārī provizoriski apstiprinātā summa

                              LVL 462,2 miljoni

                              Atbalsta pasākumu kopsummas pašreizējā aplēse

                              LVL 228,6 miljoni

         2.5.   Procedūras sākšanas pamatojums

               (43)

               Valsts atbalsta noteikumi, kas piemērojami finanšu iestāžu pārstrukturēšanai pašreizējās krīzes apstākļos, ir noteikti pārstrukturēšanas paziņojumā (19). Saskaņā ar pārstrukturēšanas paziņojumu finanšu iestādes pārstrukturēšanai pašreizējās finanšu krīzes apstākļos ir jāatbilst šādiem nosacījumiem, lai tā būtu saderīga ar Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu:

                           —

                           ir paredzēts pietiekams atbalsta saņēmēja paša ieguldījums (sloga sadale),

                           —

                           ir paredzēti pietiekami pasākumi, kas ierobežo konkurences kropļojumus,

                           —

                           rezultātā tiek atjaunota bankas dzīvotspēja vai arī banka tiek pienācīgā kārtībā likvidēta.

               (44)

               Komisija ar procedūras sākšanas lēmumu pagaidu kārtā apstiprināja konkrēto glābšanas atbalstu, jo uzskatīja, ka 36. apsvērumā minētie pasākumi ir piemēroti, ņemot vērā, ka to mērķis bija novērst draudus, ko Latvijas tautsaimniecībai radīja LHZB problēmas. Komisija arī uzskatīja, ka minētie pasākumi ir nepieciešami un ka tie ir labākie varianti, kā Latvijas valdībai izbeigt bankas komercdarbības. Tomēr Komisijai bija šaubas par atbalsta samērīgumu, tāpēc tā pieprasīja papildu informāciju šajā jautājumā.

      Aizsardzības pasākumi pret pārmērīgiem konkurences kropļojumiem – komercdarbības pārtraukšana

               (45)

               Pārdošanas stratēģija paredzēja, ka lielāko daļu LHZB komerciālās daļas saimniecisko darbību pārtrauks un pārdos pa paketēm un ka meitassabiedrības Hipolīzings un Hipo Fondi pārdos atsevišķi no bankas, ko Komisija vērtēja pozitīvi.

               (46)

               Attiecībā uz darbības izbeigšanas pienācīgu organizēšanu Komisija secināja, ka, lai novērtētu LHZB komercdarbību pārtraukšanai paredzētā atbalsta saderību, vajadzīgs vairāk informācijas. Konkrētāk, Komisija prasīja Latvijas iestādēm sniegt precīzu informāciju par atskaites punktiem, kas paredzēti darbību pārdošanai, kā arī papildu informāciju par darbībām, kuras neizdodas pārdot.

               (47)

               Attiecībā uz saimnieciskajām darbībām, kuras bija paredzēts turpināt, tikai divas sabiedrības, t. i., Hipolīzings un Hipo Fondi, bija paredzēts pārdot kā autonomas juridiskās personas. Neraugoties uz to, Komisija, ņemot vērā šo sabiedrību ierobežoto klātbūtni tirgū (20) un raito pārdošanu, provizoriski secināja, ka atbalsta pasākumi ir atbilstīgi.

      LHZB grupas saimniecisko darbību ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošana

               (48)

               Procedūras sākšanas lēmumā Komisija Latvijas iestādēm prasīja sniegt papildu informāciju, kas ļautu pārliecināties, ka tās sabiedrības, kuras paliks autonomas (Hipolīzings un Hipo Fondi), pēc pārdošanas būs dzīvotspējīgas. Konkrētāk, Komisija vēlējās noskaidrot, kurš LHZB vietā pēc pārdošanas darījuma nodrošinās tām nepieciešamo infrastruktūru vai finansējumu.

      Nepārdoto komercdarbību pienācīga izbeigšana

               (49)

               Kaut arī pārdošanas stratēģijā ir sniegta informācija par komercdarbību pienācīgas izbeigšanas kārtību, Komisija procedūras sākšanas lēmumā šaubījās par to, vai ir paredzēti pietiekami aizsardzības pasākumi pret pārmērīgiem konkurences kropļojumiem.

               (50)

               Komisija aicināja Latvijas iestādes laicīgi pabeigt pārdošanas darījumus un paredzēt papildu pasākumus, kas nodrošinātu, ka banka saviem komercproduktiem nosaka nepievilcīgas cenas un ierobežo līdzekļu izmaksu atbilstoši esošajiem aizdevumiem.

         3.   IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMES

               (51)

               Komisija nesaņēma nekādas ieinteresēto personu piezīmes.

         4.   LATVIJAS PIEZĪMES PAR PROCEDŪRAS SĀKŠANAS LĒMUMU

               (52)

               Latvija 2012. gada 5. aprīlī iesniedza piezīmes par procedūras sākšanas lēmumu un pēc tam līdz 2013. gada jūnijam regulāri sniedza informāciju, ar ko papildināja savu nostāju (21).

               (53)

               Kopumā Latvija uzskata, ka ir izpildīti visi kritēriji, lai valsts atbalstu LHZB uzskatītu par saderīgu, jo: i) komerciālā daļa ir likvidēta, ii) atlikusī attīstības daļa strādā tikai ar stingri ierobežotu produktu klāstu (atbilstoši konkrētiem uzdevumiem) un iii) rezultātā pāri palikušās iestādes licence tiks anulēta, tādējādi tā nekonkurēs ar citām komercbankām finansējuma nodrošināšanas jomā.

               (54)

               Attiecībā uz LHZB attīstības daļu Latvija iesniedza plašu informāciju (22). Tomēr Latvija norādīja, ka par VAI (kura pārņems LHZB attīstības daļu) izveidi galīgā vienošanās vēl nav panākta. Latvija informēja, ka attiecīgo ministriju un ārējā eksperta kopīgais rīcības plāns par VAI izveidi jāiesniedz 2013. gada 2. augustā un ka darbs turpināsies 2013. gada atlikušajā daļā. Tomēr VAI izveides datums joprojām nav zināms.

               (55)

               Šā iemesla dēļ Latvija lūdza VAI izveides novērtējumu no valsts atbalsta viedokļa veikt atsevišķā procedūrā, nevis kopā ar LHZB komerciālo daļu.

               (56)

               Attiecībā uz aizsardzības pasākumiem pret pārmērīgiem konkurences kropļojumiem Latvija uzskata, ka veiktie pasākumi nodrošina to, ka nav tiešas konkurences starp LHZB komerciālo daļu un citām komercbankām. LHZB pārstāja izsniegt jaunus aizdevumus 2009. gada novembrī. Attiecībā uz noguldījumiem jāatzīmē, ka noguldījumu bāzes aktīva pārvaldība sākotnēji bija nepieciešama, lai līdz pārdošanas pabeigšanai nebūtu nepieciešams papildu valsts atbalsts likviditātes atbalsta veidā. LHZB komerciālajā daļā ietilpstošos noguldījumus galu galā pārdeva 1. un 2. paketes ietvaros, savukārt maksājumu karšu operācijas tika izbeigtas, bet bankomāti tika demontēti.

               (57)

                  Hiponia, kas ieguva LHZB aizdevumu portfeļus, vairs klientiem neizsniedz nekādu papildu finansējumu. Ņemot vērā šo aizdevumu statusu (gandrīz visiem maksājumi ir nokavēti par vairāk nekā 90 dienām un jau ir mēģināts veikt pārstrukturēšanu), Hiponia gandrīz visos gadījumos nākas pārņemt attiecīgos īpašumus.

               (58)

               Attiecībā uz komerciālo daļu Latvija iesniedza izsmeļošu grafiku par aktīvu pārdošanu vai likvidēšanu, norādīja galvenos atskaites punktus šajā procesā un informēja Komisiju par procesa virzību un faktiskajiem datumiem, kuros noslēgti pārdošanas līgumi. Latvija informēja, ka visas ar komerciālo daļu saistītās bilances pozīcijas būs likvidētas līdz 2014. gada janvārim.

               (59)

               Latvija sniedza sīku pārskatu par LHZB komerciālajai daļai faktiski piešķirtajām valsts atbalsta summām (t. i., likviditātes atbalsts LHZB LVL 50 miljonu apmērā, valsts galvojumi LVL 12,4 miljonu apmērā, kapitāla pasākumi LVL 95,2 miljonu apmērā un likviditātes atbalsts Hiponia LVL 71 miljona apmērā). Latvija uzsvēra, ka LHZB komerciālajai daļai nepieciešamā atbalsta kopsumma ir mazāka nekā sākotnēji lēstā summa (kura bija pagaidu kārtā apstiprināta ar procedūras sākšanas lēmumu).

               (60)

               Latvija uzskata, ka neviens no atbalsta pasākumiem tiešā veidā nenāk par labu komercdarbībām, kuras Hipolīzings un Hipo Fondi turpinās pēc to pārdošanas. LHZB galvenās pamatdarbības tika sadalītas trijās paketēs un atsavinātas aktīvu pārdošanas formā. Neviena no šīm paketēm nav uzskatāma par uzņēmumu Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē, tāpēc Latvija uzskata, ka pēc pārdošanas darījumiem saimnieciskā darbība netiek turpināta un ka attiecībā uz konkrētajām paketēm nav arī gūts nekāds labums no valsts atbalsta, kas saņemts pirms pārdošanas darījumiem.

               (61)

               Latvijas skatījumā tikai 4. paketes (Hipolīzings) pārdošanu varētu uzskatīt par saimnieciskās darbības turpināšanu. Tomēr Hipolīzings darbības atbildīs ļoti nelielai daļai grupā, kurai pieder šīs sabiedrības pircējs (mazāk nekā 0,1 %), un [..]. [..]. Pārdošanas darījums nodrošinās šīs sabiedrības ilgtermiņa dzīvotspēju, neapdraudot pircēja dzīvotspēju. Turklāt Hipolīzings tirgus daļa ir ļoti maza: 5 %. Bez tam Hipolīzings ieguvumi no LHZB piešķirtā atbalsta bija ierobežoti un netieši: nebija nepieciešama attiecīgo līgumsaistību negaidīta izbeigšana, un – tāpat kā attiecībā uz pārējām bankai piederošajām sabiedrībām – tās pārdošana nebija jākārto grūtībās nonākušam īpašniekam. Ņemot vērā ļoti nelielo Hipolīzings atbalsta summu, Latvija uzskata, ka pēc pārdošanas un pilnīgas integrācijas pircējā Hipolīzings vairs negūs nekādu labumu no atbalsta.

               (62)

               Attiecībā uz Hipo Fondi čaulu, kas pārdota privātam investoram, Latvija apņemas, ka [..].

               (63)

               Attiecībā uz LHZB aktīvu nodošanu Hiponia un tās pēcāku pārdošanu Latvija piekrīt procedūras sākšanas lēmumā paustajam Komisijas sākotnējam konstatējumam, ka šī nodošana neietver valsts atbalstu.

               (64)

               Attiecībā uz komerciālās daļas kapitāla palielināšanu 2012. gadā Latvija precizēja, ka šis palielinājums notika divās daļās: pirmā bija saistīta ar 1., 2., 3., 5. un 6. paketes pārdošanu, savukārt otrā – ar 4. paketes pārdošanu. Kapitāla apjoms bija ierobežots līdz minimumam un aprēķināts tā, lai pēc pārdošanas radītajiem zaudējumiem nodrošinātu komerciālās daļas atbilstību regulējumā noteiktajām kapitāla pietiekamības prasībām.

               (65)

               Attiecībā uz rezerves likviditātes nodrošinājumu, kas bija paredzēts pārstrukturēšanas kontekstā, Latvija norādīja, ka atbalsts komerciālajai daļai bija pagaidu rakstura un tā mērķis bija nodrošināt, ka pārdošana notiek pienācīgā kārtībā. Latvija uzskata, ka tā nelielais apjoms un pagaidu raksturs līdz minimumam samazināja iespējamos konkurences kropļojumus.

               (66)

               Visbeidzot, Latvija apņēmās iesniegt uzraudzības ziņojumus par LHZB pārstrukturēšanu, tostarp par nepārdoto komercdarbību izbeigšanu, un ex post novērtējumu par likvidāciju.

         5.   PASĀKUMU NOVĒRTĒJUMS

   5.1.   Atbalsta esība Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē

               (67)

               Kā noteikts Līguma 107. panta 1. punktā, ja vien citos noteikumos nav paredzēts citādi, ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm.

      Atbalsta saņēmēji

               (68)

               Kā minēts procedūras sākšanas lēmuma 145. apsvērumā, vērtējumā par to, vai attiecīgie pasākumi ir valsts atbalsts, ir jānodala LHZB pašreizējās un turpmākās attīstības bankas darbības, no vienas puses, un atlikušās komercdarbības, ko LHZB veic pārejas (darbības pakāpeniskas izbeigšanas) periodā, no otras puses. Latvijas iestādes ir iesniegušas datus, kas parāda, kā pasākumi nāca par labu vienai vai otrai darbības daļai.

               (69)

               Šā lēmuma darbības jomā ietilpst vienīgi pasākumi par labu LHZB komerciālajai daļai. Tas, kā tiek izmantota LHZB attīstības daļa, ko paredzēts turpināt jaunveidojamai attīstības iestādei, tiks novērtēts atsevišķā galīgajā lēmumā.

               (70)

               Līdz ar to šajā lēmumā novērtēti vienīgi tie Latvijas veiktie pasākumi, kas nāca par labu LHZB komerciālajai daļai, ciktāl tie nepieciešami LHZB komerciālās daļas pārstrukturēšanai.

               (71)

               Jāatgādina, ka, novērtējot pasākumus, kas nāk par labu bankas komerciālajai daļai, ir svarīgi noskaidrot, vai un kādā apmērā saimnieciskā darbība pēc komerciālo aktīvu un saistību pārdošanas tiek turpināta vai attiecīgi izbeigta (23). Saistībā ar šo Komisija konstatē, ka līdz ar 3A paketes pārdošanu (privātam investoram) un 3B un 4. paketes pārdošanu (LPA, ar mērķi pakāpeniski izbeigt attiecīgo aktīvu pārvaldību) līdz 2013. gada 30. jūnijam šīs LHZB kādreizējā komerciālajā daļā ietilpušās saimnieciskās darbības ir izbeigtas. Jāatzīmē, ka lielu daļu no Hipo Fondi iepriekš pārvaldītajiem aktīviem pārdeva atsevišķi no šīs sabiedrības, izmantojot aktīvu pārdošanas darījumu. Komisija uzskata, ka pārdošana pa paketēm, kas deva iespēju piedāvājumus par LHZB aktīvu un saistību atsevišķām daļām izteikt dažādiem pircējiem, reāli sekmēja LHZB komercdarbību likvidāciju. Jāatzīmē, ka banka vairākas reizes mēģināja pārdot nepārdotos aktīvus, kuri galu galā tiks nodoti LPA, – tā mainīja pakešu sastāvu un no jauna risināja sarunas ar potenciālajiem investoriem par viņu piedāvājumiem. Tādējādi šķiet, ka LHZB izmēģināja visas iespējas pārdot šos sliktākās kvalitātes aktīvus tirgū par pieņemamu cenu, t. i., par cenu, kas ir augstāka nekā aktīvu ilgtermiņa ekonomiskā vērtība, kuru noteica respektabls ārējais konsultants.

               (72)

               Attiecībā uz LHZB komerciālā rakstura palīgdarbībām Latvija ir iesniegusi pietiekamu informāciju par to, ka tās jau ir vai drīzumā tiks izbeigtas. Pēc Hipo Fondi pārvaldīto aktīvu pārdošanas palikušās čaulas sabiedrības pārdošana tiks pabeigta tuvākajos mēnešos, vērtspapīru darījumi tiks izbeigti, un tiks likvidēta RIS, kas ir tīra pārvaldītājsabiedrība, kurai pašlaik ir kapitāldaļas sabiedrībā Hipo Fondi un divās maksātnespējas procesā esošās sabiedrībās. Plānots, ka LHZB bankas licence tiks anulēta 2013. gada 31. decembrī.

               (73)

                  Hipolīzings tika kā juridiska persona pārdota kapitāldaļu pārdošanas darījumā. Latvija apgalvoja, ka Hipolīzings tiešā veidā neguva nekādu labumu no mātessabiedrībai LHZB piešķirtā atbalsta (24). Attiecībā uz iespējamo aktīvu glābšanas pasākumu, kas aprakstīts procedūras sākšanas lēmuma 165.–170. apsvērumā, jāatgādina, ka pirms sabiedrības Hipolīzings pārdošanas LHZB sliktākās kvalitātes aktīvi tika grupas ietvaros nodoti Hiponia. Procedūras sākšanas lēmumā Komisija secināja, ka šāda aktīvu nodošana grupas ietvaros varētu būt uzskatāma par aktīvu glābšanas pasākumu par labu Hipolīzings un Hipo Fondi vienīgi tad, ja šīs sabiedrības guva labumu no minētās nodošanas, un vienīgi attiecīgajā apmērā. Tā kā Latvija apliecināja, ka Hipolīzings nenodeva nekādus aktīvus Hiponia, var secināt, ka attiecībā uz Hipolīzings nebija nekādas aktīvu glābšanas, kas būtu tiešā veidā nākusi par labu šīs sabiedrības darbībai. Tomēr, kā Latvija atzinusi, nevar izslēgt iespēju, ka Hipolīzings ierobežotā apjomā guva labumu no LHZB piešķirtā atbalsta, jo nebija nepieciešama Hipolīzings esošo līgumsaistību negaidīta izbeigšana, un sabiedrības pārdošana nebija jākārto grūtībās nonākušam īpašniekam. Tāpēc Komisija secina, ka Hipolīzings guva labumu no LHZB piešķirtā atbalsta, kaut arī tas notika netieši un ļoti nelielā apmērā.

               (74)

               Attiecībā uz Hipo Fondi Komisija atzīmē, ka laikā, kad to pārdeva mazākuma akcionāram, no tās bija palikusi tikai čaula. Latvija apliecināja, ka Hipo Fondi pārvaldītie privātie portfeļi un slēgtie fondi jau ir izbeigti, ir izbeigšanas procesā vai tiks likvidēti. Turklāt Latvija ir apņēmusies, ka [..].

               (75)

               Ņemot vērā iepriekš minēto, var secināt, ka Hipo Fondi vismaz kādu laiku palika tikai kā čaula bez jebkādām faktiskām pārvaldāmām saimnieciskajām darbībām. Tā kā šī čaulas sabiedrība ir beigusi darbības, kuras Hipo Fondi kādreiz veica kā LHZB meitassabiedrība, un nav uzreiz uzsākusi jaunu saimniecisko darbību, var secināt, ka nav nekādas turpinātības starp Hipo Fondi kā sabiedrību, kas ietilpa LHZB grupā, un jauno subjektu, t. i., Hipo Fondi, kas pieder jaunajam(-iem) īpašniekam(-iem) un veic (ja vispār veic) jaunu saimniecisko darbību. Tāpēc nevar uzskatīt, ka Hipo Fondi čaulas sabiedrība būtu guvusi kādu labumu no LHZB iepriekš piešķirtā atbalsta.

               (76)

                  Hiponia turēs noteiktus LHZB kādreizējā komerciālajā daļā ietilpstošos aktīvus darbības izbeigšanas režīmā un darbosies tikai ierobežotu laiku. Tomēr saskaņā ar valsts atbalsta lietās iedibināto praksi pasākumi, kas vērsti uz komercdarbības izbeigšanu, tik un tā var būt valsts atbalsts (25).

               (77)

               Attiecībā uz tiem uzņēmumiem, kuri ir pakešu pircēji, Komisija atzīmē, ka, balstoties uz Latvijas iesniegto informāciju, pārdošanas process notika atklāti, bez diskriminācijas, atbilstoši tirgus nosacījumiem un ar mērķi panākt maksimāli augstu cenu par attiecīgajām paketēm.

               (78)

               Attiecībā uz Hiponia nodošanu par cenu, kas ir zem tirgus vērtības, Komisija apstiprina procedūras sākšanas lēmumā izdarīto sākotnējo secinājumu, ka šīs sabiedrības pircēju LPA nevar uzskatīt par atbalsta saņēmēju, jo tā neveic saimniecisko darbību un darbojas kā Latvijas valsts aģentūra (26).

               (79)

               Balstoties uz to, Komisija uzskata, ka uzņēmumiem, kuri iegādājās LHZB komerciālos aktīvus un saistības, atbalsts netika piešķirts.

               (80)

               Jāsecina, ka pēc visu LHZB kādreizējo komercdarbību pakešu pārdošanas, kas tagad ir noslēgusies, atbalsta pasākumi nāk par labu vienīgi tām LHZB komercdarbībām, kuras pēc pārdošanas turpina Hiponia un Hipolīzings.

      Atbalsta pasākumi

               (81)

               Kā minēts 73. apsvērumā, Hipolīzings guva labumu (kaut arī ierobežotā apmērā) no LHZB piešķirtā atbalsta. Kā minēts iepriekš, nebija nepieciešama Hipolīzings esošo līgumsaistību negaidīta izbeigšana, un sabiedrības pārdošana nebija jākārto grūtībās nonākušam īpašniekam, kas, iespējams, būtu nozīmējis ārkārtas pārdošanu. Komisijas vērtējumu nemaina ne tas, ka priekšrocības apmērs bija ierobežots, ne tas, ka to nevar novērtēt kvantitatīvi.

               (82)

               Tā kā Hipolīzings darbojas finanšu sektorā, valsts līdzekļu radītas priekšrocības, kas nāk par labu šīs sabiedrības darbībai, var ietekmēt tirdzniecību Savienībā un izkropļot konkurenci. Tāpēc pasākumi, kas nāk par labu tās darbībai, ir vērtējami kā tādi, kas var izkropļot konkurenci un ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. Priekšrocība tika radīta ar valsts līdzekļu starpniecību un ir selektīva, jo tā dod labumu tikai vienai finanšu grupai.

               (83)

               Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka netiešā priekšrocība, kas sabiedrībai Hipolīzings piešķirta saistībā ar LHZB atbalsta pasākumiem, ir uzskatāma par valsts atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē.

               (84)

               Attiecībā uz likviditātes pasākumu par labu Hiponia, kurš ir spēkā visā pārstrukturēšanas periodā, tikai lielākā apmērā, jau procedūras sākšanas lēmumā bija konstatēts, ka šis pasākums ir valsts atbalsts. Komisijai nav nekāda iemesla mainīt tās iepriekšējo vērtējumu, ņemot vērā likviditātes atbalsta apmēra palielināšanos. Tas, ka pasākuma apmērs ir mainījies, neietekmē tā kvalificēšanu par atbalstu. Tāpēc Komisija secina, ka sabiedrībai Hiponia piešķirtais likviditātes atbalsts LVL 71 miljona apmērā ir uzskatāms par valsts atbalstu.

               (85)

               Priekšrocības, kas rodas no pārējiem atbalsta pasākumiem par labu Hiponia mātessabiedrībai LHZB, nedod nekādu labumu Hiponia. Visu šo pārējo LHZB atbalsta pasākumu mērķis un ietekme bija uzturēt LHZB darbības ilgāku laiku, nekā būtu bijis iespējams tūlītējas maksātnespējas un likvidācijas gadījumā. Kad šis atbalsts tika piešķirts LHZB, Hiponia šīs bankas grupā darbojās kā slikto aktīvu pārvaldības sabiedrība. Tā kā Hiponia darbības joma aprobežojās ar aktīvu iespējami ātru likvidēšanu bez jebkādas līdzekļu izmaksāšanas klientiem, šis bija neatņemams likvidācijas procesa elements. Tāpēc attiecībā uz Hiponia var izslēgt netieša atbalsta pastāvēšanu saistībā ar pārējiem LHZB komerciālās daļas atbalsta pasākumiem.

         5.2.   Atbalsta saderība ar iekšējo tirgu

               (86)

               Tā kā 5.1. iedaļā ir konstatēts, ka likviditātes pasākums par labu sabiedrībai Hiponia un netiešā priekšrocība, kas sabiedrībai Hipolīzings piešķirta saistībā ar LHZB atbalsta pasākumiem, ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē, ir jānovērtē tā saderība ar iekšējo tirgu.

         5.2.1.   Juridiskais pamats saderības novērtējumam

               (87)

               Procedūras sākšanas lēmuma 177.–180. apsvērumā jau bija noteikts, ka pasākumi, kas nāk par labu LHZB komercdarbībām, ir jānovērtē saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu un jo īpaši saskaņā ar Komisijas pieņemto pārstrukturēšanas paziņojumu.

         5.2.2.   Atbalsta pasākumu saderība saskaņā ar pārstrukturēšanas paziņojumu

      LHZB saimniecisko darbību, kuras Hipolīzings turpināja pēc pārdošanas, ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošana

               (88)

               Pārstrukturēšanas paziņojuma 17. punktā ir norādīts, ka finanšu iestādes (vai tās daļas) pārdošana trešai personai var palīdzēt atjaunot tās ilgtermiņa dzīvotspēju.

               (89)

               Sabiedrību Hipolīzings pārdeva sabiedrībai Swedbank Līzings, kas ir lielākā līzinga sabiedrība Latvijā (tirgus daļa: 22 %). Tā ir dziļi integrēta Swedbank vispārīgajās bankas operācijās. Moody's2013. gada 4. jūnijā palielināja Swedbank reitingu uz A1. Grupas operācijas ir bijušas ar pietiekamu ienesīgumu (pašu kapitāla ienesīgums 2012. gada beigās bija 16,9 % un 2013. gada pirmajā ceturksnī – 13,8 % (27)), un pirmā līmeņa pamata kapitāla rādītājs pārsniedz 15 %. Hipolīzings darbības apjoms atbilst ļoti nelielai Swedbank grupas aktīvu daļai (aptuveni 0,05 %).

               (90)

               Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka LHZB saimnieciskās darbības, kuras Hipolīzings turpināja pēc tās pārdošanas Swedbank grupā integrētajai sabiedrībai Swedbank Līzings, ir dzīvotspējīgas.

      Nepārdoto komercdarbību pienācīga izbeigšana

               (91)

               Latvija apliecināja, ka Hiponia, kas ieguva LHZB aizdevumu portfeļus, vairs klientiem neizsniedz nekādu papildu finansējumu. Tā turklāt apņēmās iesniegt uzraudzības ziņojumus par nepārdoto komercdarbību izbeigšanu un ex post novērtējumu par likvidāciju.

               (92)

               Komisija pozitīvi vērtē Latvijas un LHZB paveikto darbu ar mērķi pārdot visas komercdarbības, kuras iespējams pārdot, izņemot tās, kuru pārdošana respektabla ārējā konsultanta vērtējumā būtu ekonomiski neizdevīgāka nekā to pakāpeniska izbeigšana.

               (93)

               Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka procedūras sākšanas lēmumā paustās šaubas ir kliedētas un ka šajā gadījumā attiecībā uz darbības pienācīgu izbeigšanu ir izpildītas pārstrukturēšanas paziņojuma prasības.

      Atbalsta ierobežošana līdz nepieciešamajam minimumam/pašu ieguldījums

               (94)

               Procedūras sākšanas lēmumā jau bija secināts, ka bāzes scenārijs atbilstoši pārdošanas stratēģijai nodrošina, ka LHZB komercdarbību pakāpeniskai izbeigšanai nepieciešamais atbalsts tiek ierobežots līdz minimumam (28). Plāna faktiskā īstenošana nekādā veidā neietekmē šo secinājumu.

               (95)

               Turklāt procedūras sākšanas lēmumā secināts arī, ka LHZB komercdarbības tiek pārtrauktas, tās pārdodot, kas nodrošina, ka banka pārstrukturēšanas procesā no saviem līdzekļiem dod lielāko iespējamo ieguldījumu (29).

      Izvairīšanās no pārmērīgiem konkurences kropļojumiem

               (96)

               Kā jau minēts procedūras sākšanas lēmumā, LHZB meitassabiedrību raita atsavināšana atsevišķi no bankas, kā arī bankas darbību sadalīšana vairākās paketēs pirms to pārdošanas mazina atbalsta radītos konkurences kropļojumus. Tāpēc šie pasākumi tiek vērtēti pozitīvi (30).

               (97)

               Tā kā pārdošana ir noslēgusies, procedūras sākšanas lēmumā paustās bažas par pārdošanas ātrumu ir kliedētas.

               (98)

               Tā kā Latvija apliecināja, ka Hiponia neveiks nekādu līdzekļu izmaksu atbilstoši esošajiem aizdevumiem, ir kliedētas arī bažas, kas procedūras sākšanas lēmumā bija paustas šajā jautājumā.

               (99)

               Attiecībā uz sabiedrību Hipolīzings Komisija procedūras sākšanas lēmumā bija provizoriski secinājusi, ka pasākumi nolūkā ierobežot konkurences kropļojumus, ko rada šai sabiedrībai piešķirtais atbalsts, ir pietiekami. Ņemot vērā Latvijas apliecinājumu, ka Hipolīzings nav saņēmusi nekādu tiešu atbalstu, šis Komisijas sākotnējais secinājums paliek spēkā. Turklāt Hipolīzings [..]. [..]. Ņemot vērā Hipolīzings ierobežoto klātbūtni tirgū (tirgus daļa: 5 %) un ierobežoto atbalstu, kurš turklāt bija tikai netiešs, ir uzskatāms, ka konkurences kropļojumu ierobežošanas pasākumi – galvenokārt LHZB raita pārdošana – ir pietiekami.

         5.2.3.   Secinājums par atbalsta saderību

               (100)

               Ņemot vērā visu iepriekš minēto, Komisija konstatē, ka LHZB pārveides plāns un tā līdzšinējā īstenošana attiecībā uz LHZB komercdarbībām atbilst visiem pārstrukturēšanas paziņojumā paredzētajiem nosacījumiem.

         6.   SECINĀJUMI

               (101)

               Komisija konstatē, ka likviditātes atbalsts LVL 71 miljona apmērā, kuru Latvija piešķīra LHZB (konkrētā juridiskā persona: Hiponia) 2013. gada jūnijā, un netiešā priekšrocība, kas sabiedrībai Hipolīzings piešķirta saistībā ar LHZB pārstrukturēšanas pasākumiem, ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē.

               (102)

               Komisija konstatē, ka papildu likviditātes atbalstu LVL 11 miljonu apmērā Latvija ir īstenojusi nelikumīgi – tā pārkāpusi Līguma 108. panta 3. punktu. Tomēr Komisija konstatē, ka šis pasākums kopā ar sākotnējo Hiponia likviditātes atbalstu LVL 60 miljonu apmērā ir saderīgs ar iekšējo tirgu saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu.

               (103)

               Komisija konstatē, ka arī netiešā priekšrocība, kas sabiedrībai Hipolīzings piešķirta saistībā ar LHZB pārstrukturēšanas pasākumiem, ir saderīga ar iekšējo tirgu saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Valsts atbalsts, kuru Latvija piešķīra sabiedrībai LHZB un kurš izpaudās kā likviditātes atbalsts sabiedrībai Hiponia LVL 71 miljona apmērā un kā netieša priekšrocība, kas sabiedrībai Hipolīzings piešķirta saistībā ar LHZB pārstrukturēšanas pasākumiem, ir saderīgs ar iekšējo tirgu.
   2. pants
   Šis lēmums ir adresēts Latvijas Republikai.

      Briselē, 2013. gada 17. jūlijā

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētāja vietnieks

         Joaquín ALMUNIA

      (1)  OV C 130, 4.5.2012., 42. lpp.

      (2)  Lēmuma tekstā angļu valodā: Latvian Mortgage and Land Bank.

      (3)  Komisijas 2009. gada 19. novembra lēmums valsts atbalsta lietā NN 60/09 “Latvijas Hipotēku un zemes bankas rekapitalizācija” (OV C 323, 31.12.2009., 5. lpp.).

      (4)  Sīkāku informāciju skatīt procedūras sākšanas lēmuma 3.–21. apsvērumā.

      (5)  Komisijas 2012. gada 26. janvāra lēmums valsts atbalsta lietā SA.30704 (12/C) (ex NN 53/10) “Papildu atbalsta pasākumi Latvijas Hipotēku un zemes bankai” (OV C 130, 4.5.2012., 42. lpp.).

      (6)  Konkrēti, Komisijas šaubas attiecās uz atlīdzību par atbalsta instrumentiem, LHZB komercdarbības pārtraukšanu, LHZB grupas saimnieciskās darbības ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu, nepārdoto komercdarbības daļu pienācīgu izbeigšanu un kompensācijas pasākumiem.

      (7)  OV C 195, 19.8.2009., 9. lpp.

      (8)  Sīkāku informāciju par LHZB skatīt procedūras sākšanas lēmuma 22.–42. apsvērumā.

      (9)  Hipo Fondi ir autonoma aktīvu pārvaldības sabiedrība, kurai ir sava neatkarīga grāmatvedības uzskaite un vadība. Sabiedrības akciju ievērojama daļa ([42–43] %) pieder aktīviem akcionāriem.

      (10)  Attiecīgie aktīvi pārsvarā ir aizdevumi un nekustamais īpašums.

      (11)  Ir uzrādītas vienīgi meitassabiedrības, kurās pieder vairāk nekā 50 % kapitāldaļu.

      (12)  1. pakete sastāv no ienākumus nesošiem aizdevumiem privātpersonām un mazajiem uzņēmumiem (izņemot riska darījumus attiecībā uz nekustamā īpašuma attīstīšanu un būvniecību) ar aptuveno neto bilances vērtību LVL 94,6 miljonu apmērā, ņemot vērā visus privātpersonu un mazo uzņēmumu termiņa un beztermiņa noguldījumus LVL 244 miljonu apmērā.

      (13)  2. pakete sastāv no ienākumus nesošiem aizdevumiem lielajiem uzņēmumiem (izņemot riska darījumus attiecībā uz nekustamā īpašuma attīstīšanu un būvniecību) ar aptuveno neto bilances vērtību LVL 27,4 miljonu apmērā, ņemot vērā visus lielo uzņēmumu termiņa un beztermiņa noguldījumus LVL 103 miljonu apmērā.

      (14)  Konfidenciāla informācija; izlaidumi apzīmēti šādi: [..].

      (15)  4. pakete sastāv no Hiponia kapitāldaļām un LHZB grupas iekšējā aizdevuma Hiponia 41,3 miljonu apmērā; pēc pārdošanas Hiponia aktīvus galvenokārt veidos ienākumus nenesoši aizdevumi.

      (16)  Hipo Fondi mazākuma akcionārs, kas iegādājas čaulas sabiedrību, nav nekādi saistīts ar pircēju, kurš iegādājās Hipo Fondi savulaik pārvaldītos aktīvus.

      (17)  Saskaņā ar saprašanās memoranda papildinājumu Latvijas iestādēm rīcības plāns attiecībā uz šo apvienošanos bija jāiesniedz līdz 2013. gada 30. jūnijam. Tomēr virzība šajā jomā ir bijusi gausa, īpaši tāpēc, ka Ekonomikas ministrija un Finanšu ministrija nav spējušas vienoties par to, kura iestāde atbildētu par VAI pārraudzību.

      (18)  Tādējādi 2010. un 2012. gadā īstenotās rekapitalizācijas kopsumma ir LVL 95,2 miljoni (LVL 70,2 miljoni + LVL 25 miljoni).

      (19)  Komisijas paziņojums par finanšu nozares dzīvotspējas atjaunošanu un tās pārstrukturēšanas pasākumu novērtējumu pašreizējās krīzes apstākļos atbilstīgi valsts atbalsta noteikumiem (OV C 195, 19.8.2009., 9. lpp.).

      (20)  Hipolīzings tirgus daļa līzinga tirgū ir 5 %, un Hipo Fondi tirgus daļa 2. līmeņa pensiju plānu pārvaldības tirgū ir 4 %.

      (21)  Galvenā informācija saņemta 2013. gada 15. aprīlī un 3. jūnijā.

      (22)  Sīkāka informācija par attīstības daļu šeit nav sniegta, jo šis lēmums uz to neattiecas.

      (23)  Skatīt procedūras sākšanas lēmuma 153. apsvērumu.

      (24)  Skatīt 60. apsvērumu.

      (25)  Skatīt, piemēram, Komisijas 2010. gada 25. oktobra lēmumu lietā N 560/09 Aid for the liquidation of Fionia Bank (OV C 76, 10.3.2011., 3. lpp.), 2010. gada 23. aprīļa lēmumu lietā N 194/09 Liquidation aid to Bradford & Bingley (OV C 143, 2.6.2010., 22. lpp.), un 2008. gada 5. novembra lēmumu lietā NN 39/2008 Liquidation aid to Roskilde bank (OV C 12, 17.1.2009., 3. lpp.).

      (26)  Skatīt procedūras sākšanas lēmuma 158. apsvērumu.

      (27)  Avots: http://www.swedbank.com/idc/groups/public/@i/@sbg/@gs/@ir/documents/financial/cid_900555.pdf.

      (28)  Skatīt procedūras sākšanas lēmuma 210. apsvērumu.

      (29)  Skatīt procedūras sākšanas lēmuma 211.–212. apsvērumu.

      (30)  Skatīt procedūras sākšanas lēmuma 219. apsvērumu.


title: Padomes Lēmums 2011/625/KĀDP ( 2011. gada 22. septembris ), ar ko groza Lēmumu 2011/137/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Lībijā

text:
               23.9.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 246/30

         PADOMES LĒMUMS 2011/625/KĀDP
   (2011. gada 22. septembris),
   ar ko groza Lēmumu 2011/137/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Lībijā
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 29. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2011. gada 28. februārī pieņēma Lēmumu 2011/137/KĀDP (1), īstenojot Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Rezolūciju (ANO DPR) 1970 (2011).

               (2)

               Padome 2011. gada 23. martā pieņēma Lēmumu 2011/178/KĀDP, ar ko groza Lēmumu 2011/137/KĀDP (2) un īsteno ANO DPR 1973 (2011).

               (3)

               Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padome 2011. gada 16 septembrī pieņēma ANO DPR 2009 (2011), ar kuru cita starpā tika grozīti arī ierobežojošie pasākumi, kas noteikti ar ANO DPR 1970 (2011) un ANO DPR 1973 (2011).

               (4)

               Attiecīgi būtu jāgroza Lēmums 2011/137/KĀDP,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Lēmumu 2011/137/KĀDP groza šādi:

               1)

               lēmuma 2. pantā pievieno šādu punktu:
               “3.   Lēmuma 1. pantu nepiemēro darbībām, kuru mērķis ir piegādāt, pārdot vai nodot:

                           a)

                           jebkāda veida ieročus un ar tiem saistītus materiālus, tostarp tehnisko palīdzību, mācību, finansiālo vai citu palīdzību, kas paredzēti vienīgi tam, lai Lībijas iestādēm sniegtu palīdzību drošības vai atbruņošanās jomā;

                           b)

                           kājnieku ieročus, vieglos ieročus un ar tiem saistītus materiālus, kas uz laiku tiek eksportēti uz Lībiju un kas paredzēti vienīgi Apvienoto Nāciju Organizācijas personāla, plašsaziņas līdzekļu pārstāvju, humānās palīdzības un attīstības programmu darbinieku un ar to saistītā personāla vajadzībām,

                     par ko iepriekš paziņo Komitejai, un ja piecu darbdienu laikā pēc šāda paziņojuma Komiteja nav pieņēmusi nelabvēlīgu lēmumu.”;

               2)

               svītro lēmuma 4.a panta 1. punktu;

               3)

               lēmuma 6. pantā:

                           a)

                           iekļauj šādu punktu:
                           “1.a   Visi līdzekļi, citi finanšu aktīvi un saimnieciskie resursi, kuri tieši vai netieši pieder vai kurus tieši vai netieši kontrolē:

                                       a)

                                       Lībijas Centrālā banka (Central Bank of Libya);

                                       b)

                                       Lībijas Arābu ārzemju banka (Libyan Arab Foreign Bank);

                                       c)

                                       Lībijas Ieguldījumu iestāde (Libyan Investment Authority); un

                                       d)

                                       Lībijas Āfrikas ieguldījumu portfelis (Libya Africa Investment Portfolio)

                                 un kas ir iesaldēti kopš 2011. gada 16. septembra, paliek iesaldēti.”;

                           b)

                           iekļauj šādu punktu:
                           “4.b   Attiecībā uz lēmuma 1.a punktā minēto vienību līdzekļiem, finanšu aktīviem un saimnieciskajiem resursiem var noteikt izņēmumus, ja:

                                       a)

                                       attiecīgā dalībvalsts ir informējusi Komiteju par nodomu ļaut piekļūt līdzekļiem, citiem finanšu aktīviem vai saimnieciskajiem resursiem un piecu darbdienu laikā pēc šāda paziņojuma Komiteja nav pieņēmusi nelabvēlīgu lēmumu un ja tos paredzēts izmantot vienam vai vairākiem šādiem nolūkiem:

                                                   i)

                                                   humānām vajadzībām;

                                                   ii)

                                                   degvielas, elektrības un ūdens izmantojumam tikai civilos nolūkos;

                                                   iii)

                                                   lai Lībija varētu atsākt ogļūdeņražu ieguvi un pārdošanu;

                                                   iv)

                                                   civilas valdības iestāžu un civilas sabiedriskās infrastruktūras izveidei, darbības nodrošināšanai un nostiprināšanai; vai

                                                   v)

                                                   lai veicinātu darbības atjaunošanu banku nozarē, tostarp atbalstītu vai veicinātu starptautisko tirdzniecību ar Lībiju;

                                       b)

                                       attiecīgā dalībvalsts ir informējusi Komiteju, ka šie līdzekļi, citi finanšu aktīvi vai saimnieciskie resursi nebūs pieejami personām, kas minētas 1. punktā, vai tos nevarēs izmantot šo personu interesēs;

                                       c)

                                       attiecīgā dalībvalsts ir iepriekš konsultējusies ar Lībijas iestādēm par šo līdzekļu, citu finanšu aktīvu vai saimniecisko resursu izmantošanu; un

                                       d)

                                       attiecīgā dalībvalsts ir informējusi Lībijas iestādes par paziņojumu, kas sniegts saskaņā ar šo punktu, un Lībijas iestādes piecu darbdienu laikā nav iebildušas pret to, ka tiek atbrīvoti šādi līdzekļi, citi finanšu aktīvi vai saimnieciskie resursi.”;

                           c)

                           iekļauj šādu punktu:
                           “5.a   Panta 1.a punkts neliedz šeit minētajām vienībām veikt obligātus maksājumus saskaņā ar līgumiem, kas stājušies spēkā pirms šo vienību iekļaušanas sarakstā saskaņā ar šo lēmumu, ja attiecīgā dalībvalsts ir secinājusi, ka maksājumu tieši vai netieši nesaņem šā panta 1. un 1.a punktā minēta persona vai vienība, un pēc tam, kad attiecīgā dalībvalsts ir informējusi Komiteju par nodomu veikt vai saņemt šādus maksājumus vai šādā nolūkā atļaut atcelt līdzekļu vai citu finanšu aktīvu vai saimniecisko resursu iesaldēšanu, to darot desmit darbdienas pirms šādas atļaujas sniegšanas.”

         2. pants
   Šā lēmuma pielikumā minētās vienības svītro no sarakstiem Lēmuma 2011/137/KĀDP III un IV pielikumā.
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2011. gada 22. septembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         M. DOWGIELEWICZ

      (1)  OV L 58, 3.3.2011., 53. lpp.

      (2)  OV L 78, 24.3.2011., 24. lpp.

      PIELIKUMS

         LĒMUMA 2. PANTĀ MINĒTĀS VIENĪBAS

      No saraksta Lēmuma 2011/137/KĀDP III pielikumā svītro šādus ierakstus:

                  1.

                  Lībijas Centrālā banka (Central Bank of Libya).

                  2.

                  Lībijas Ieguldījumu pārvalde (Libyan Investment Authority).

                  3.

                  Lībijas Ārzemju banka (Libyan Foreign Bank).

                  4.

                  Lībijas Āfrikas ieguldījumu portfelis (Libya Africa Investment Portfolio).

                  5.

                  Lībijas Nacionālā naftas korporācija (Libyan National Oil Corporation).

            No saraksta Lēmuma 2011/137/KĀDP IV pielikumā svītro šādu ierakstu:

         Zuietina Oil Company (Zuietina naftas uzņēmums).