title: 2009/741/EK: Padomes Lēmums ( 2005. gada 8. novembris ), lai parakstītu un provizoriski piemērotu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Azerbaidžānas Republiku par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem

text:
               9.10.2009

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 265/24

         PADOMES LĒMUMS
   (2005. gada 8. novembris),
   lai parakstītu un provizoriski piemērotu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Azerbaidžānas Republiku par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem
   (2009/741/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 80. panta 2. punktu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2003. gada 5. jūnijā pilnvaroja Komisiju sākt sarunas ar trešām valstīm, lai ar Kopienas nolīgumu aizstātu dažus noteikumus pašlaik spēkā esošajos divpusējos nolīgumos.

               (2)

               Komisija Kopienas vārdā ir apspriedusi nolīgumu ar Azerbaidžānas Republiku par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem saskaņā ar mehānismiem un norādījumiem, kas ietverti pielikumā Padomes lēmumam, ar ko Komisija ir pilnvarota sākt sarunas ar trešām valstīm, lai ar Kopienas nolīgumu aizstātu dažus noteikumus pašlaik spēkā esošajos divpusējos nolīgumos.

               (3)

               Ņemot vērā tā iespējamo noslēgšanu vēlāk, Komisijas apspriestais nolīgums būtu jāparaksta un provizoriski jāpiemēro,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Ar šo Kopienas vārdā tiek apstiprināta Nolīguma parakstīšana starp Eiropas Kopienu un Azerbaidžānas Republiku par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem, ņemot vērā Padomes lēmumu par minētā nolīguma noslēgšanu.
   Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kuras ir tiesīgas Kopienas vārdā parakstīt nolīgumu, ņemot vērā tā noslēgšanu vēlāk.
   3. pants
   Līdz tā spēkā stāšanās dienai nolīgumu piemēro provizoriski, sākot no pirmā mēneša pirmās dienas pēc dienas, kad Puses viena otru ir informējušas par to, ka ir pabeigtas šim nolūkam vajadzīgās procedūras.
   4. pants
   Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots sniegt nolīguma 8. panta 2. punktā paredzēto paziņojumu.

      Briselē, 2005. gada 8. novembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         G. BROWN

    ---documentbreak---

               9.10.2009

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 265/25

         NOLĪGUMS
   starp Eiropas Kopienu un Azerbaidžānas Republikas valdību par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem
   EIROPAS KOPIENA,
   no vienas puses, un
   AZERBAIDŽĀNAS REPUBLIKAS VALDĪBA,
   no otras puses,
   (turpmāk “Puses”),
   IEVĒROJOT, ka starp vairākām Eiropas Kopienas dalībvalstīm un Azerbaidžānas Republiku ir noslēgti divpusēji nolīgumi par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem, kuros ietvertie noteikumi ir pretrunā Kopienas tiesību aktiem,
   IEVĒROJOT, ka Eiropas Kopienai ir ekskluzīva kompetence attiecībā uz vairākiem aspektiem, kas var tikt iekļauti divpusējos gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgumos starp Eiropas Kopienas dalībvalstīm un trešām valstīm,
   IEVĒROJOT, ka saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem Kopienas gaisa pārvadātājiem, kas veic uzņēmējdarbību kādā dalībvalstī, ir tiesības uz nediskriminētu piekļuvi lidojuma maršrutiem starp dalībvalstīm un trešām valstīm,
   ŅEMOT VĒRĀ nolīgumus starp Eiropas Kopienu un atsevišķām trešām valstīm, kas nodrošina šo trešo valstu valstspiederīgajiem iespēju kļūt par tādu gaisa pārvadātāju īpašniekiem, kam dalībvalstis piešķīrušas licenci,
   ATZĪSTOT, ka tie noteikumi divpusējos gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgumos starp Eiropas Kopienas dalībvalstīm un Azerbaidžānas Republiku, kuri ir pretrunā Eiropas Kopienas tiesību aktiem, ir jāsaskaņo ar šiem Kopienas tiesību aktiem, tādējādi izveidojot stabilu juridisko pamatu gaisa pārvadājumu pakalpojumiem starp Eiropas Kopienu un Azerbaidžānas Republiku un saglabājot šo gaisa pārvadājumu pakalpojumu nepārtrauktību,
   IEVĒROJOT, ka tie noteikumi divpusējos gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgumos starp Eiropas Kopienas dalībvalstīm un Azerbaidžānas Republiku, kuri nav pretrunā Eiropas Kopienas tiesību aktiem, nav jāgroza vai jāaizstāj,
   IEVĒROJOT, ka Eiropas Kopienas mērķis šajās sarunās nav palielināt kopējo gaisa pārvadājumu pakalpojumu apjomu starp Eiropas Kopienu un Azerbaidžānas Republiku, ietekmēt līdzsvaru starp Kopienas gaisa pārvadātājiem un Azerbaidžānas Republikas gaisa pārvadātājiem vai apspriest grozījumus esošajos divpusējos gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgumos par satiksmes tiesībām,
   IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.
   1. pants
   Vispārēji noteikumi
   1.   Šajā nolīgumā “dalībvalstis” ir Eiropas Kopienas dalībvalstis.
   2.   Šā nolīguma I pielikumā uzskaitītajos nolīgumos esošās atsauces uz tās dalībvalsts valstspiederīgajiem, kas ir attiecīgā nolīguma Puse, uzskata par atsaucēm uz Eiropas Kopienas dalībvalstu valstspiederīgajiem.
   3.   Šā nolīguma I pielikumā uzskaitītajos nolīgumos esošās atsauces uz tās dalībvalsts gaisa pārvadātājiem vai aviosabiedrībām, kas ir attiecīgā nolīguma Puse, uzskata par atsaucēm uz attiecīgās dalībvalsts norādītajiem gaisa pārvadātājiem vai aviosabiedrībām.
   2. pants
   Norādīšana, ko veic dalībvalstis
   1.   Šā panta 2. un 3. punkts aizstāj atbilstīgos noteikumus pantos, kas uzskaitīti, attiecīgi, II pielikuma a) un b) punktā, saistībā ar, attiecīgi, gaisa pārvadātāja norādīšanu, ko veic attiecīgā dalībvalsts, pilnvarām un atļaujām, ko tiem piešķir Azerbaidžānas Republika, un gaisa pārvadātāju atļauju vai pilnvaru atteikumu, atsaukšanu, apturēšanu vai ierobežošanu.
   2.   Saņemot kādas dalībvalsts norādi, Azerbaidžānas Republika ar mazāko iespējamo procedūras kavēšanos piešķir atbilstīgas pilnvaras un atļaujas, ja:

               i)

               gaisa pārvadātājs saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu veic uzņēmējdarbību norādītājas dalībvalsts teritorijā un tam ir derīga darbības licence saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem;

               ii)

               dalībvalsts, kas ir atbildīga par aviācijas uzņēmuma sertifikāta izdošanu, īsteno un nodrošina efektīvu reglamentējošu gaisa pārvadātāja kontroli, un norādē ir skaidri identificēta attiecīgā aeronavigācijas iestāde; un

               iii)

               gaisa pārvadātājs – tieši vai sakarā ar lielākās daļas īpašumtiesībām – pieder un turpina piederēt dalībvalstīm un/vai dalībvalstu valstspiederīgajiem, vai citām valstīm, kas uzskaitītas III pielikumā, un/vai šo citu valstu valstspiederīgajiem, un šīs valstis un/vai šie valstspiederīgie to pastāvīgi faktiski kontrolē.

         3.   Azerbaidžānas Republika var atteikt, atsaukt, apturēt vai ierobežot dalībvalsts norādīta gaisa pārvadātāja pilnvaras vai atļaujas, ja:

               i)

               gaisa pārvadātājs saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu neveic uzņēmējdarbību norādītājas dalībvalsts teritorijā vai arī tam nav derīgas darbības licences saskaņā ar Eiropas Kopienas tiesību aktiem;

               ii)

               dalībvalsts, kas ir atbildīga par aviācijas uzņēmuma sertifikāta izdošanu, neīsteno vai nenodrošina efektīvu reglamentējošu gaisa pārvadātāja kontroli vai arī norādē nav skaidri identificēta attiecīgā aeronavigācijas iestāde; vai

               iii)

               gaisa pārvadātājs – tieši vai sakarā ar lielākās daļas īpašumtiesībām – nepieder dalībvalstīm un/vai dalībvalstu valstspiederīgajiem, vai arī citām valstīm, kas uzskaitītas III pielikumā, un/vai šo citu valstu valstspiederīgajiem, un minētie to faktiski nekontrolē.

         Īstenojot savas tiesības saskaņā ar šo punktu, Azerbaidžānas Republika Kopienas gaisa pārvadātājus nediskriminē valstspiederības dēļ.
   3. pants
   Tiesības attiecībā uz reglamentējošu kontroli
   1.   Šā panta 2. punkts papildina II pielikuma c) punktā uzskaitītos pantus.
   2.   Ja dalībvalsts ir norādījusi gaisa pārvadātāju, kura reglamentējošo kontroli īsteno un nodrošina kāda cita dalībvalsts, tad Azerbaidžānas Republikas tiesības saskaņā ar drošības noteikumiem nolīgumā, kas noslēgts starp dalībvalsti, kura norādījusi gaisa pārvadātāju, un Azerbaidžānas Republiku, tāpat piemēro gan attiecībā uz drošības standartu pieņemšanu, īstenošanu vai uzturēšanu, ko veic šī cita dalībvalsts, gan attiecībā uz šā gaisa pārvadātāja darbības atļauju.
   4. pants
   Nodokļu uzlikšana aviācijas degvielai
   1.   Šā panta 2. punkts papildina atbilstīgos noteikumus pantos, kas uzskaitīti II pielikuma d) punktā.
   2.   Neatkarīgi no citiem noteikumiem par pretējo II pielikuma d) punktā uzskaitītie nolīgumi neliedz dalībvalstij nediskriminējoši uzlikt nodokļus, nodevas, maksu vai atlīdzību par degvielu, ko tās teritorijā piegādā izmantošanai tādu Azerbaidžānas Republikas norādītu gaisa pārvadātāju gaisa kuģos, kuri veic lidojumus maršrutā no kādas vietas šīs dalībvalsts teritorijā uz citu vietu šīs dalībvalsts vai citas dalībvalsts teritorijā.
   3.   Neatkarīgi no jebkuriem citiem noteikumiem par pretējo II pielikuma d) punktā uzskaitītie nolīgumi neliedz Azerbaidžānas Republikai nediskriminējot uzlikt nodokļus, nodevas, maksu vai atlīdzību par degvielu, ko tās teritorijā piegādā izmantošanai tādu dalībvalsts norādītu gaisa pārvadātāju gaisa kuģos, kuri veic lidojumus maršrutā no kādas vietas Azerbaidžānas Republikas teritorijā uz citu vietu Azerbaidžānas Republikas teritorijā.
   5. pants
   Pārvadājumu tarifi Eiropas Kopienā
   1.   Šā panta 2. punkts papildina II pielikuma e) punktā uzskaitītos pantus.
   2.   Uz tarifiem, ko saskaņā ar kādu no I pielikumā uzskaitītajiem nolīgumiem, kurā ir kāds no II pielikuma e) punktā uzskaitītajiem noteikumiem, Azerbaidžānas Republikas norādīti gaisa pārvadātāji piemēro par pārvadājumiem, kas pilnībā veikti Eiropas Kopienas teritorijā, attiecas Eiropas Kopienas tiesību akti.
   6. pants
   Šā nolīguma pielikumi
   Šā nolīguma pielikumi ir tā sastāvdaļa.
   7. pants
   Pārskatīšana vai grozīšana
   Puses, savstarpēji vienojoties, var jebkurā laikā pārskatīt vai grozīt šo nolīgumu.
   8. pants
   Stāšanās spēkā un provizoriska piemērošana
   1.   Šis nolīgums stājas spēkā, kad Puses viena otrai ir rakstiski paziņojušas, ka ir pabeigtas to attiecīgās iekšējās procedūras, kas vajadzīgas, lai nolīgums stātos spēkā.
   2.   Neatkarīgi no 1. punkta Puses piekrīt provizoriski piemērot šo nolīgumu no tā mēneša pirmās dienas, kurš ir pēc datuma, kad Puses viena otrai ir paziņojušas par šim nolūkam vajadzīgo procedūru pabeigšanu.
   3.   Nolīgumi un citi pasākumi starp dalībvalstīm un Azerbaidžānas Republiku, kas šā nolīguma parakstīšanas dienā vēl nav stājušies spēkā un ko vēl nepiemēro provizoriski, ir uzskaitīti I pielikuma b) punktā. Šo nolīgumu piemēro visiem šādiem nolīgumiem un pasākumiem, tiem stājoties spēkā vai tos piemērojot provizoriski.
   9. pants
   Izbeigšana
   1.   Ja tiek izbeigts kāds no I pielikumā uzskaitītajiem nolīgumiem, vienlaikus izbeidzas visi šā nolīguma noteikumi, kas attiecas uz attiecīgo I pielikumā uzskaitīto nolīgumu.
   2.   Ja tiek izbeigti visi I pielikumā uzskaitītie nolīgumi, vienlaikus izbeidzas šis nolīgums.

      TO APLIECINOT, pilnvarotie ir parakstījuši šo nolīgumu.
      Strasbūrā, divos oriģināleksemplāros, 2009. gada 7. jūlijā, angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu, zviedru un azerbaidžāņu valodā.

         За Европейската общност
         Por la Comunidad Europea
         Za Evropské společenství
         For Det Europæiske Fællesskab
         Für die Europäische Gemeinschaft
         Euroopa Ühenduse nimel
         Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα
         For the European Community
         Pour la Communauté européenne
         Per la Comunità europea
         Eiropas Kopienas vārdā
         Europos bendrijos vardu
         Az Európai Közösség részéről
         Għall-Komunitá Ewropea
         Voor de Europese Gemeenschap
         W imieniu Wspólnoty Europejskiej
         Pela Comunidade Europeia
         Pentru Comunitatea Europeană
         Za Európske spoločenstvo
         Za Evropsko skupnost
         Euroopan yhteisön puolesta
         För Europeiska gemenskapen

         За правителството на Република Азербайджан
         Por el Gobierno de la República de Azerbaiyán
         Za vládu Ázerbájdžánskou republiky
         For Republikken Aserbajdsjans regering
         Für die Regierung der Republik Aserbaidschan
         Aserbaidžaani Vabariigi valitsuse nimel
         Για την Κυβέρνηση της Δημοκρατίας του Αζερμπαϊτζάν
         For the Government of the Republic of Azerbaijan
         Pour le gouvernement de la République d'Azerbaïdjan
         Per il governo della Repubblica dell'Azerbaigian
         Azerbaidžānas Republikas valdības vārdā
         Azerbaidžano Vyriausybės Respublikos vardu
         Az Azerbajdzsáni Köztársaság Kormánya részéről
         Għall-Gvern tar-Repubblika tal-Ażerbajġan
         Voor de regering van de Republiek Azerbeidzjan
         W imieniu Rządu Republiki Azerbejdżańskiej
         Pelo Governo da República do Azerbaijão
         Pentru Guvernul Republicii Azerbaidjan
         Za vládu Azerbajdžanskej republiky
         Za vlado Azerbajdžanske republike
         Azerbaidžanin tasavallan hallituksen puolesta
         För Republiken Azerbajdzjans regering

   I PIELIKUMS

      Nolīguma 1. pantā minēto nolīgumu saraksts

               a)

               Gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgumi starp Azerbaidžānas Republiku un Eiropas Kopienas dalībvalstīm, kuri šā nolīguma parakstīšanas dienā ir noslēgti, parakstīti un/vai tiek piemēroti provizoriski:

                           —

                           Austrijas valdības un Azerbaidžānas Republikas valdības nolīgums par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem, parakstīts Vīnē 2000. gada 4. jūlijā, turpmāk II pielikumā “Azerbaidžānas–Austrijas nolīgums”,

                           —

                           Beļģijas Karalistes valdības un Azerbaidžānas Republikas valdības nolīgums par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem, parakstīts Baku 1998. gada 13. aprīlī, turpmāk II pielikumā “Azerbaidžānas–Beļģijas nolīgums”,

                           —

                           Bulgārijas Republikas valdības un Azerbaidžānas Republikas valdības nolīgums par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem starp to attiecīgajām teritorijām un ārpus tām, parakstīts Sofijā 1995. gada 29. jūnijā, turpmāk II pielikumā “Azerbaidžānas–Bulgārijas nolīgums”,

                           —

                           Dānijas Karalistes valdības un Azerbaidžānas Republikas valdības nolīgums par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem, parakstīts Kopenhāgenā 2000. gada 27. aprīlī, turpmāk II pielikumā “Azerbaidžānas–Dānijas nolīgums”.
                           Jaunākie grozījumi izdarīti ar 2004. gada 1. marta un 2004. gada 17. decembra vēstuļu apmaiņu,

                           —

                           Vācijas Federatīvās Republikas valdības un Azerbaidžānas Republikas valdības gaisa transporta nolīgums, parakstīts Baku 1995. gada 28. jūlijā, turpmāk II pielikumā “Azerbaidžānas–Vācijas nolīgums”.
                           Jaunākie grozījumi izdarīti ar Protokolu, ar kuru labo un papildina Vācijas Federatīvās Republikas un Azerbaidžānas Republikas 1995. gada 28. jūlija gaisa transporta nolīgumu, parakstīts Baku 1998. gada 29. jūnijā,

                           —

                           Francijas Republikas valdības un Azerbaidžānas Republikas valdības nolīgums par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem, parakstīts Parīzē 1997. gada 19. jūnijā, turpmāk II pielikumā “Azerbaidžānas–Francijas nolīgums”,

                           —

                           Grieķijas Republikas valdības un Azerbaidžānas Republikas valdības nolīgums par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem, parakstīts Atēnās 1995. gada 5.–6. jūnijā, turpmāk II pielikumā “Azerbaidžānas–Grieķijas nolīgums”,

                           —

                           Itālijas Republikas valdības un Azerbaidžānas Republikas valdības nolīgums par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem, parakstīts Romā 1997. gada 25. septembrī, turpmāk II pielikumā “Azerbaidžānas–Itālijas nolīgums”,

                           —

                           Luksemburgas Lielhercogistes valdības un Azerbaidžānas Republikas valdības nolīgums par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem, parakstīts Baku 2001. gada 3. jūlijā, turpmāk II pielikumā “Azerbaidžānas–Luksemburgas nolīgums”,

                           —

                           Nīderlandes Karalistes un Azerbaidžānas Republikas nolīgums par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem, parakstīts Baku 1996. gada 11. jūlijā, turpmāk II pielikumā “Azerbaidžānas–Nīderlandes nolīgums”,

                           —

                           Polijas Republikas valdības un Azerbaidžānas Republikas valdības nolīgums par civilo gaisa transportu, parakstīts Varšavā 1997. gada 26. augustā, turpmāk II pielikumā “Azerbaidžānas–Polijas nolīgums”,

                           —

                           Rumānijas valdības un Azerbaidžānas Republikas valdības nolīgums par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem, parakstīts Baku 1996. gada 27. martā, turpmāk II pielikumā “Azerbaidžānas–Rumānijas nolīgums”,

                           —

                           Slovākijas Republikas valdības un Azerbaidžānas Republikas valdības nolīgums par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem, parakstīts Baku 2000. gada 27. oktobrī, turpmāk II pielikumā “Azerbaidžānas–Slovākijas nolīgums”,

                           —

                           Spānijas Karalistes un Azerbaidžānas Republikas nolīgums par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem, parakstīts Madridē 2004. gada 18. novembrī, turpmāk II pielikumā “Azerbaidžānas–Spānijas nolīgums”,

                           —

                           Zviedrijas Karalistes valdības un Azerbaidžānas Republikas valdības nolīgums par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem, parakstīts Kopenhāgenā 2000. gada 27. aprīlī, turpmāk II pielikumā “Azerbaidžānas–Zviedrijas nolīgums”.
                           Jaunākie grozījumi izdarīti ar 2004. gada 1. marta un 2004. gada 17. decembra vēstuļu apmaiņu,

                           —

                           Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes valdības un Azerbaidžānas Republikas valdības nolīgums par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem, parakstīts Londonā 1994. gada 23. februārī, turpmāk II pielikumā “Azerbaidžānas–Apvienotās Karalistes nolīgums”.
                           Grozījumi izdarīti ar notu apmaiņu, kas notika Baku 1996. gada 20. jūnijā un 23. decembrī.
                           Jaunākie grozījumi izdarīti ar Baku 2000. gada 3.–4. jūlijā parakstīto Saprašanās memorandu.

               b)

               Gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgumi un citi pasākumi, kas parafēti vai parakstīti starp Azerbaidžānas Republiku un Eiropas Kopienas dalībvalstīm un kas šā nolīguma parakstīšanas dienā vēl nav stājušies spēkā un netiek piemēroti provizoriski:

                           —

                           Čehijas Republikas valdības un Azerbaidžānas Republikas valdības gaisa transporta nolīgums, parakstīts Prāgā 1998. gada 3. decembrī, turpmāk II pielikumā “Azerbaidžānas–Čehijas Republikas nolīgums”,

                           —

                           Igaunijas Republikas valdības un Azerbaidžānas Republikas valdības nolīgums par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem, parakstīts Tallinā 2002. gada 8. novembrī, turpmāk II pielikumā “Azerbaidžānas–Igaunijas nolīgums”,

                           —

                           Somijas Republikas valdības un Azerbaidžānas Republikas valdības nolīgums par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem, parakstīts Baku 2000. gada 29. septembrī, turpmāk II pielikumā “Azerbaidžānas–Somijas nolīgums”.

         II PIELIKUMS

      I pielikumā uzskaitīto nolīgumu pantu saraksts, kas minēti šā nolīguma 2. līdz 5. pantā

               a)

               Dalībvalsts norāde:

                           —

                           Azerbaidžānas–Austrijas nolīguma 3. panta 5. punkts,

                           —

                           Azerbaidžānas–Bulgārijas nolīguma 3. panta 5. punkts,

                           —

                           Azerbaidžānas–Čehijas Republikas nolīguma 3. panta 4. punkts,

                           —

                           Azerbaidžānas–Dānijas nolīguma 3. panta 4. punkts,

                           —

                           Azerbaidžānas–Igaunijas nolīguma 3. panta 4. punkts,

                           —

                           Azerbaidžānas–Vācijas nolīguma 3. panta 4. punkts,

                           —

                           Azerbaidžānas–Grieķijas nolīguma 3. panta 4. punkts,

                           —

                           Azerbaidžānas–Francijas nolīguma 4. panta 3. punkts,

                           —

                           Azerbaidžānas–Itālijas nolīguma 4. panta 4. punkts,

                           —

                           Azerbaidžānas–Luksemburgas nolīguma 3. panta 4. punkts,

                           —

                           Azerbaidžānas–Nīderlandes nolīguma 3. panta 4. punkts,

                           —

                           Azerbaidžānas–Polijas nolīguma 3. panta 4. punkts,

                           —

                           Azerbaidžānas–Rumānijas nolīguma 3. panta 4. punkts,

                           —

                           Azerbaidžānas–Slovākijas Republikas nolīguma 4. panta 4. punkts,

                           —

                           Azerbaidžānas–Zviedrijas nolīguma 3. panta 4. punkts,

                           —

                           Azerbaidžānas–Apvienotās Karalistes nolīguma 4. panta 4. punkts.

               b)

               Pilnvaru vai atļauju atteikums, atsaukšana, apturēšana vai ierobežošana:

                           —

                           Azerbaidžānas–Austrijas nolīguma 4. panta 1. punkta a) apakšpunkts,

                           —

                           Azerbaidžānas–Beļģijas nolīguma 5. panta 1. punkta d) apakšpunkts,

                           —

                           Azerbaidžānas–Bulgārijas nolīguma 4. panta 1. punkta a) apakšpunkts,

                           —

                           Azerbaidžānas–Čehijas Republikas nolīguma 4. panta 1. punkta b) apakšpunkts,

                           —

                           Azerbaidžānas–Dānijas nolīguma 4. panta 1. punkta a) apakšpunkts,

                           —

                           Azerbaidžānas–Igaunijas nolīguma 4. panta 1. punkta a) apakšpunkts,

                           —

                           Azerbaidžānas–Grieķijas Republikas nolīguma 4. panta 1. punkta b) apakšpunkts,

                           —

                           Azerbaidžānas–Francijas nolīguma 5. panta 1. punkts,

                           —

                           Azerbaidžānas–Somijas nolīguma 5. panta 1. punkta a) apakšpunkts,

                           —

                           Azerbaidžānas–Itālijas nolīguma 5. panta 1. punkta a) apakšpunkts,

                           —

                           Azerbaidžānas–Luksemburgas nolīguma 4. panta 1. punkta a) apakšpunkts,

                           —

                           Azerbaidžānas–Nīderlandes nolīguma 4. panta 1. punkta c) apakšpunkts,

                           —

                           Azerbaidžānas–Polijas nolīguma 4. panta 1. punkta a) apakšpunkts,

                           —

                           Azerbaidžānas–Rumānijas nolīguma 4. panta 1. punkta a) apakšpunkts,

                           —

                           Azerbaidžānas–Slovākijas Republikas nolīguma 5. panta 1. punkta a) apakšpunkts,

                           —

                           Azerbaidžānas–Zviedrijas nolīguma 4. panta 1. punkta a) apakšpunkts,

                           —

                           Azerbaidžānas–Apvienotās Karalistes nolīguma 5. panta 1. punkta a) apakšpunkts.

               c)

               Reglamentējošā kontrole:

                           —

                           Azerbaidžānas–Austrijas nolīguma 6. pants,

                           —

                           Azerbaidžānas–Beļģijas nolīguma 7. pants,

                           —

                           Azerbaidžānas–Čehijas Republikas nolīguma 7. pants,

                           —

                           Azerbaidžānas–Dānijas nolīguma 14. pants,

                           —

                           Azerbaidžānas–Igaunijas nolīguma 15. pants,

                           —

                           Azerbaidžānas–Vācijas nolīguma 11.a pants,

                           —

                           Azerbaidžānas–Grieķijas nolīguma 6. pants,

                           —

                           Azerbaidžānas–Francijas nolīguma 8. pants,

                           —

                           Azerbaidžānas–Somijas nolīguma 13. pants,

                           —

                           Azerbaidžānas–Itālijas nolīguma 10. pants,

                           —

                           Azerbaidžānas–Luksemburgas nolīguma 6. pants,

                           —

                           Azerbaidžānas–Nīderlandes nolīguma 13. pants,

                           —

                           Azerbaidžānas–Slovākijas Republikas nolīguma 10. pants,

                           —

                           Azerbaidžānas–Zviedrijas nolīguma 14. pants.

               d)

               Nodokļu uzlikšana aviācijas degvielai:

                           —

                           Azerbaidžānas–Austrijas nolīguma 7. pants,

                           —

                           Azerbaidžānas–Beļģijas nolīguma 10. pants,

                           —

                           Azerbaidžānas–Bulgārijas nolīguma 7. pants,

                           —

                           Azerbaidžānas–Čehijas Republikas nolīguma 8. pants,

                           —

                           Azerbaidžānas–Dānijas nolīguma 6. pants,

                           —

                           Azerbaidžānas–Igaunijas nolīguma 7. pants,

                           —

                           Azerbaidžānas–Vācijas nolīguma 6. pants,

                           —

                           Azerbaidžānas–Grieķijas nolīguma 9. pants,

                           —

                           Azerbaidžānas–Francijas nolīguma 11. pants,

                           —

                           Azerbaidžānas–Somijas nolīguma 6. pants,

                           —

                           Azerbaidžānas–Itālijas nolīguma 6. pants,

                           —

                           Azerbaidžānas–Luksemburgas nolīguma 8. pants,

                           —

                           Azerbaidžānas–Nīderlandes nolīguma 9. pants,

                           —

                           Azerbaidžānas–Polijas nolīguma 6. pants,

                           —

                           Azerbaidžānas–Rumānijas nolīguma 9. pants,

                           —

                           Azerbaidžānas–Spānijas nolīguma 5. pants,

                           —

                           Azerbaidžānas–Slovākijas Republikas nolīguma 9. pants,

                           —

                           Azerbaidžānas–Zviedrijas nolīguma 6. pants,

                           —

                           Azerbaidžānas–Apvienotās Karalistes nolīguma 8. pants.

               e)

               Tarifi pārvadājumiem Eiropas Kopienā:

                           —

                           Azerbaidžānas–Austrijas nolīguma 11. pants,

                           —

                           Azerbaidžānas–Beļģijas nolīguma 13. pants,

                           —

                           Azerbaidžānas–Bulgārijas nolīguma 9. pants,

                           —

                           Azerbaidžānas–Čehijas Republikas nolīguma 12. pants,

                           —

                           Azerbaidžānas–Dānijas nolīguma 10. pants,

                           —

                           Azerbaidžānas–Igaunijas nolīguma 13. pants,

                           —

                           Azerbaidžānas–Vācijas nolīguma 10. pants,

                           —

                           Azerbaidžānas–Grieķijas nolīguma 12. pants,

                           —

                           Azerbaidžānas–Francijas nolīguma 17. pants,

                           —

                           Azerbaidžānas–Somijas nolīguma 10. pants,

                           —

                           Azerbaidžānas–Itālijas nolīguma 8. pants,

                           —

                           Azerbaidžānas–Luksemburgas nolīguma 10. pants,

                           —

                           Azerbaidžānas–Nīderlandes nolīguma 5. pants,

                           —

                           Azerbaidžānas–Polijas nolīguma 10. pants,

                           —

                           Azerbaidžānas–Rumānijas nolīguma 8. pants,

                           —

                           Azerbaidžānas–Slovākijas Republikas nolīguma 8. pants,

                           —

                           Azerbaidžānas–Zviedrijas nolīguma 10. pants,

                           —

                           Azerbaidžānas–Apvienotās Karalistes nolīguma 7. pants.

         III PIELIKUMS

      Nolīguma 2. pantā minēto citu valstu saraksts

               a)

               Islandes Republika (saskaņā ar Eiropas Ekonomikas zonas līgumu);

               b)

               Lihtenšteinas Firstiste (saskaņā ar Eiropas Ekonomikas zonas līgumu);

               c)

               Norvēģijas Karaliste (saskaņā ar Eiropas Ekonomikas zonas līgumu);

               d)

               Šveices Konfederācija (saskaņā ar Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas nolīgumu par gaisa pārvadājumiem).


title: 2007/724/KĀDP Politikas un drošības komitejas Lēmums BiH/10/2007 ( 2007. gada 25. septembris ), ar ko ieceļ ES operācijas komandieri Eiropas Savienības militārajai operācijai Bosnijā un Hercegovinā

text:
               10.11.2007

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 293/8

      POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJAS LĒMUMS BiH/10/2007
   (2007. gada 25. septembris),
   ar ko ieceļ ES operācijas komandieri Eiropas Savienības militārajai operācijai Bosnijā un Hercegovinā
   (2007/724/KĀDP)
   POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 25. panta trešo daļu,
   ņemot vērā Padomes Vienoto rīcību 2004/570/KĀDP (2004. gada 12. jūlijs) par Eiropas Savienības militāro operāciju Bosnijā un Hercegovinā (1) un jo īpaši tās 6. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Padome saskaņā ar Vienotās rīcības 2004/570/KĀDP 6. pantu pilnvaroja Politikas un drošības komiteju (PDK) pieņemt turpmākus lēmumus par ES operācijas komandiera iecelšanu.

               (2)

               Saskaņā ar PDK Lēmumu BiH/9/2004 NATO Eiropas Apvienoto bruņoto spēku komandiera vietnieks (DSACEUR) ģenerālis sers John REITH tika iecelts par ES operācijas komandieri Eiropas Savienības militārajai operācijai Bosnijā un Hercegovinā.

               (3)

               NATO ir nolēmusi iecelt ģenerāli John McCOLL par DSACEUR, lai aizstātu ģenerāli seru John REITH. Ģenerālis John McCOLL stāsies amatā 2007. gada 22. oktobrī.

               (4)

               Saskaņā ar 6. pantu Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, Dānija nepiedalās tādu Eiropas Savienības lēmumu un rīcību izstrādē un īstenošanā, kas saistīti ar aizsardzību.

               (5)

               Eiropadomes Kopenhāgenas sanāksmē 2002. gada 12. un 13. decembrī tika pieņemta deklarācija, kurā paziņoja, ka “Berlīne plus” mehānisms un tā īstenošana attieksies vienīgi uz tām ES dalībvalstīm, kuras ir vai nu NATO dalībvalstis, vai “Partnerattiecības mieram” locekles un kuras attiecīgi noslēgušas divpusējus drošības līgumus ar NATO,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo ģenerālis John McCOLL tiek iecelts par ES operācijas komandieri Eiropas Savienības militārajai operācijai Bosnijā un Hercegovinā.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā 2007. gada 22. oktobrī.

      Briselē, 2007. gada 25. septembrī

            Politikas un drošības komitejas vārdā —

            priekšsēdētājs

         C. DURRANT PAIS

      (1)  OV L 252, 28.7.2004., 10. lpp.


title: Padomes Lēmums (2017. gada 17. februāris), ar ko ieceļ divus Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras valdes locekļus no Čehijas Republikas un Portugāles

text:
               21.2.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 54/2

         PADOMES LĒMUMS
   (2017. gada 17. februāris),
   ar ko ieceļ divus Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras valdes locekļus no Čehijas Republikas un Portugāles
   (2017/C 54/03)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 2062/94 (1994. gada 18. jūlijs), ar ko izveido Eiropas Aģentūru drošībai un veselības aizsardzībai darbā (1), un jo īpaši tās 8. pantu,
   ņemot vērā kandidatūru sarakstus, ko Padomei iesniegušas dalībvalstu valdības un darba ņēmēju organizācijas un darba devēju organizācijas,
   ņemot vērā Darba drošības un veselības aizsardzības padomdevējas komitejas locekļu un locekļu aizstājēju sarakstus,
   tā kā:

               (1)

               Padome ar 2016. gada 17. oktobra (2), 2016. gada 28. novembra (3) un 2017. gada 23. janvāra (4) lēmumu ir iecēlusi Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras valdes locekļus un locekļu aizstājējus laikposmam no 2016. gada 8. novembra līdz 2019. gada 7. novembrim.

               (2)

               Darba ņēmēju organizācija ETUC ir izvirzījusi vienu kandidātu brīvajai amata vietai.

               (3)

               Darba devēju organizācija BUSINESSEUROPE ir izvirzījusi vienu kandidātu brīvajai amata vietai,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Par Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras valdes locekļiem uz laikposmu līdz 2019. gada 7. novembrim tiek ieceltas turpmāk norādītās personas.
   I.   DARBA ŅĒMĒJU ORGANIZĀCIJU PĀRSTĀVJI

               Valsts

               Loceklis

               Locekļa aizstājējs

               Portugāle

                  Fernando José GOMES MACHADO kungs

   II.   DARBA DEVĒJU ORGANIZĀCIJU PĀRSTĀVJI

               Valsts

               Loceklis

               Locekļa aizstājējs

               Čehijas Republika

                  Nora ŠEJDOVÁ kundze

         2. pants
   Vēl neizvirzītos locekļus un locekļu aizstājējus Padome iecels vēlāk.
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2017. gada 17. februārī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         E. BARTOLO

      (1)  OV L 216, 20.8.1994., 1. lpp.

      (2)  Padomes Lēmums (2016. gada 17. oktobris), ar ko ieceļ Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras valdes locekļus un locekļu aizstājējus (OV C 386, 20.10.2016., 3. lpp.).

      (3)  Padomes Lēmums (2016. gada 28. novembris), ar ko ieceļ Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras valdes locekļus un locekļu aizstājējus no Dānijas, Francijas, Itālijas un Maltas (OV C 447, 1.12.2016., 7. lpp.).

      (4)  Padomes Lēmums (2017. gada 23. janvāris), ar ko ieceļ Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras valdes locekli un locekļa aizstājēju no Slovākijas un Apvienotās Karalistes (OV C 27, 27.1.2017., 4. lpp.).


title: Padomes Lēmums (1986. gada 15. septembris) par Eiropas Ekonomikas kopienas un Šveices Konfederācijas Nolīguma Papildprotokola slēgšanu sakarā ar Spānijas Karalistes un Portugāles Republikas pievienošanos Kopienai

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31986D0573

Oficiālais Vēstnesis L 337 , 29/11/1986 Lpp. 0120 - 0120 Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 2 Sējums 4 Lpp. 0157  Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 2 Sējums 4 Lpp. 0157

		Padomes Lēmums(1986. gada 15. septembris)par Eiropas Ekonomikas kopienas un Šveices Konfederācijas Nolīguma Papildprotokola slēgšanu sakarā ar Spānijas Karalistes un Portugāles Republikas pievienošanos Kopienai(86/573/EEK)EIROPAS KOPIENU PADOME,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu, jo īpaši tā 113. pantu,ņemot vērā Komisijas ieteikumu,tā kā ir jāapstiprina Briselē 1973. gada 22. jūlijā parakstītā Eiropas Ekonomikas kopienas un Šveices Konfederācijas nolīguma [1] papildprotokols, lai ņemtu vērā Spānijas Karalistes un Portugāles Republikas pievienošanos Kopienai,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsAr šo Kopienas vārdā apstiprina Eiropas Ekonomikas kopienas un Šveices Konfederācijas nolīguma papildprotokolu sakarā ar Spānijas Karalistes un Portugāles Republikas pievienošanos Kopienai.Protokola teksts ir pievienots šim lēmumam.2. pantsPadomes priekšsēdētājs sniedz protokola 18. pantā noteikto ziņojumu [2].3. pantsŠis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.Briselē, 1986. gada 15. septembrīPadomes vārdā —priekšsēdētājsG. Howe[1] OV L 300, 31.12.1972., 189. lpp.[2] Protokola spēkā stāšanās datumu Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.--------------------------------------------------


title: 2010/670/ES: Komisijas Lēmums ( 2010. gada 3. novembris ), ar ko nosaka kritērijus un pasākumus tādu komerciālu demonstrējumu projektu finansēšanai, kuru mērķis ir CO 2 uztveršana un ģeoloģiska uzglabāšana videi drošā veidā, kā arī inovatīvu atjaunojamās enerģijas tehnoloģiju demonstrējumu projektu finansēšanai atbilstīgi sistēmai par siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecību Kopienā, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK (izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 7499)

text:
               6.11.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 290/39

         KOMISIJAS LĒMUMS
   (2010. gada 3. novembris),
   ar ko nosaka kritērijus un pasākumus tādu komerciālu demonstrējumu projektu finansēšanai, kuru mērķis ir CO2 uztveršana un ģeoloģiska uzglabāšana videi drošā veidā, kā arī inovatīvu atjaunojamās enerģijas tehnoloģiju demonstrējumu projektu finansēšanai atbilstīgi sistēmai par siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecību Kopienā, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK
   (izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 7499)
   (2010/670/ES)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 13. oktobra Direktīvu 2003/87/EK, ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Kopienā un groza Padomes Direktīvu 96/61/EK (1), un jo īpaši tās 10.a panta 8. punkta trešo daļu,
   tā kā:

               (1)

               Eiropadomes 2008. gada jūnija sanāksmē Komisija tika aicināta pēc iespējas ātrāk izveidot mehānismu, kas veicinātu dalībvalstu un privātā sektora ieguldījumus, lai nodrošinātu, ka līdz 2015. gadam ir uzceltas un darbojas līdz pat 12 oglekļa uztveršanas un uzglabāšanas (“CCS”) demonstrējumu iekārtas.

               (2)

               Direktīvas 2003/87/EK 10.a panta 8. punktā ir noteikts mehānisms tādu komerciālo demonstrējumu projektu finansēšanai, kuru mērķis ir CO2 uztveršana un ģeoloģiska uzglabāšana videi drošā veidā (turpmāk – “CCS demonstrējumu projekti”), un inovatīvu atjaunojamās enerģijas tehnoloģiju demonstrējumu projektu finansēšanai (turpmāk – “RES demonstrējumu projekti”). Nolūkā nodrošināt šā mehānisma nevainojamu funkcionēšanu ir jānosaka gan noteikumi, gan kritēriji šādu projektu atlasei un īstenošanai, kā arī pamatprincipi kvotu monetizācijai un ieņēmumu pārvaldībai.

               (3)

               Komisija 2009. gada 7. oktobrī pieņēma paziņojumu ar nosaukumu “Ieguldījumi zemu oglekļa emisiju tehnoloģiju attīstībā” (2), kurā uzsver šajā lēmumā paredzētā finansējuma nozīmi, lai īstenotu Eiropas energotehnoloģiju stratēģisko plānu (SET plānu) attiecībā uz nepieciešamajiem demonstrējumu projektiem.

               (4)

               Finansējuma saņemšanai saskaņā ar šo lēmumu būtu jābūt atkarīgai no tā, vai Komisija apstiprina jebkādu valsts atbalsta komponentu vispārējā finansiālajā ieguldījumā no publiskiem avotiem atbilstīgi Līguma 107. un 108. pantam, lai nodrošinātu, ka finansējums nepārsniedz apjomu, kas nepieciešams projekta īstenošanai un ekspluatācijai, ņemot vērā iespējamo negatīvo ietekmi uz konkurenci. Tāpēc dalībvalstīm jāinformē Komisija par jebkādu finansējumu, kurā ietverts valsts atbalsts atbilstīgi Līguma 108. panta 3. punktam, lai būtu iespējama šajā lēmumā noteiktās atlases procedūras koordinēšana ar valsts atbalsta izvērtēšanu.

               (5)

               Saskaņā ar šo lēmumu nodrošinātais finansējums nav daļa no Eiropas Savienības vispārējā budžeta. Tāpēc to var apvienot ar finansējumu no citiem instrumentiem, tostarp Struktūrfondiem un Kohēzijas fonda un Eiropas enerģētikas programmas ekonomikas atveseļošanai (EEPEA). To var apvienot arī ar aizdevumu finansējumu, kas paredzēts Savienības un Eiropas Investīciju bankas (EIB) izveidotajā Riska dalīšanas finanšu mehānismā (RDFM).

               (6)

               Lai nepieļautu, ka dalībvalstis savstarpēji konkurē par subsīdiju piešķiršanu, saskaņā ar šo lēmumu paredzētais finansējums būtu jānosaka 50 % apmērā no attiecīgajām izmaksām, ja vien finansējuma kopējais apjoms saskaņā ar šo lēmumu nepārsniedz robežvērtību 15 % apmērā no kopējām pieejamajām kvotām, kā norādīts Direktīvā 2003/87/EK, – šādā gadījumā finansējums būtu jāierobežo līdz 15 % no kopējām pieejamajām kvotām. Turklāt šādam finansējumam būtu jāpapildina būtisks operatora nodrošināts līdzfinansējums. Lai nedotu priekšrocības projektiem, kurus finansē EEPEA ietvaros, saskaņā ar šo lēmumu paredzētais finansējums jāsamazina par summu, kas atbilst no EEPEA saņemtajam finansējumam.

               (7)

               ES demonstrējumu programmas izveidošanu, tajā iekļaujot labākos iespējamos dažāda veida tehnoloģiju projektus ģeogrāfiski sabalansētās atrašanās vietās dalībvalstu teritorijā, to ekskluzīvajās ekonomiskajās zonās un kontinentālajos šelfos, nevar pienācīgi nodrošināt, ja projektu atlase notiek dalībvalstu līmenī. Tāpēc projektu atlase jāveic Savienības līmenī. Lai nodrošinātu saskaņotību ar dalībvalstu atlases un finansēšanas procedūrām, dalībvalstīm būtu jābūt atbildīgām par to, lai apkopotu finansējuma pieteikumus no sponsoriem, un par to, lai izvērtētu projektus, pamatojoties uz šajā lēmumā noteiktajiem atbilstības kritērijiem. Tā kā saskaņā ar šo lēmumu finansētos projektus vairumā gadījumu līdzfinansēs dalībvalstis, dalībvalstīm jābūt iespējai izlemt, kurus projektus tās vēlas atbalstīt un kurus pieteikumus tās vēlas iesniegt izskatīšanai Savienības atlases procesā. Šo pieteikumu iesniegšana nav paredzēta paziņojuma par valsts atbalstu aizstāšanai gadījumos, kad finansējumā ietilpst valsts atbalsta elements. Jāpalielina dalībvalstu iesaiste, paredzot vēl vienu dialogu ar dalībvalstīm, lai attiecīgā gadījumā pārliecinātos par kopējā ieguldītā publiskā finansējuma vērtību un struktūru, un pirms piešķiršanas lēmuma pieņemšanas iesniedzot izvēlēto projektu saraksta projektu Klimata pārmaiņu komitejā, tostarp attiecībā uz projektu kvalitāti.

               (8)

               Ņemot vērā EIB speciālās zināšanas saistībā ar projektu atlasi un finansēšanu, Komisija ir vērsusies pie EIB, lai iesaistītu to šā lēmuma īstenošanā. EIB ir piekritusi, darbojoties pēc Komisijas lūguma, tās vārdā un uz tās rēķina veikt noteiktus uzdevumus saistībā ar projektu atlasi, kvotu monetizāciju un ieņēmumu pārvaldību. Sadarbības konkrētie noteikumi un nosacījumi, tostarp atlīdzība EIB, nosakāma nolīgumā starp Komisiju un EIB, kuram būtu jāsaņem apstiprinājums no EIB lēmumu pieņemšanas struktūrām. Par minēto uzdevumu veikšanu EIB ir jāsaņem atlīdzība no ienākumiem, kas gūti, tai pārvaldot ieņēmumus.

               (9)

               Pieejamie ieņēmumi no 300 miljoniem kvotu būtu jāpiešķir, izmantojot divas priekšlikumu iesniegšanas uzaicinājumu kārtas, lai, no vienas puses, ļautu rūpīgi izstrādātiem projektiem saņemt finansējumu jau pirmajā kārtā un, no otras puses, nodrošinātu otrajā kārtā iespēju koriģēt jebkādas tehniskas vai ģeogrāfiskas nelīdzsvarotības. Ja kādā konkrētā projektu apakškategorijā pirmajā kārtā nav pietiekamas konkurences, lēmumi par piešķiršanu šajā apakškategorijā būtu jāatliek līdz otrajai kārtai, lai maksimāli lietderīgi izmantotu saskaņā ar šo lēmumu pieejamo finansējumu.

               (10)

               Finansējums atbilstīgi šim lēmumam būtu jārezervē projektiem, kuros izmantotas tādas tehnoloģijas, kas ir novatoriskas salīdzinājumā ar modernāko pieejamo katras tehnoloģijas galveno apakšvirzienu. Šīs tehnoloģijas vēl nedrīkst būt komerciāli pieejamas, tomēr tām būtu jābūt pietiekami attīstītām, lai tās varētu izmantot demonstrējumiem pirmskomerciālā mērogā. Jābūt pietiekami labām izredzēm, ka šo tehnoloģiju demonstrējumi norisināsies sekmīgi, tomēr ņemot vērā, ka tehnoloģiskie riski ir neizbēgami. Turklāt ierosinātajam demonstrējumu mērogam būtu jābūt tādam, lai nebūtu paredzamas nekādas būtiskas papildu problēmas no tā turpmākas palielināšanas. Tehnoloģijām būtu jābūt arī augstam replikācijas potenciālam un tādējādi būtu jānodrošina ievērojamas izredzes rentablā veidā samazināt CO2 emisijas gan Savienībā, gan pasaulē. Tādējādi finansējuma piešķiršanai būtu jāatbilst tikai tādiem projektiem, kuri ietilpst konkrētās projektu kategorijās un kuri atbilst šajā lēmumā noteiktiem konkrētiem noteikumiem.

               (11)

               Lai nodrošinātu tehnoloģiju dažādību, pirmajā priekšlikumu iesniegšanas uzaicinājumu kārtā būtu jāfinansē 8 CCS demonstrējumu projekti (ne mazāk kā viens un ne vairāk kā trīs projekti katrā projektu kategorijā, vismaz trīs saistībā ar uzglabāšanu ogļūdeņražu atradnēs un vismaz trīs saistībā ar uzglabāšanu sālsūdens nesējslānī) un viens projekts būtu jāfinansē katrā no RES projektu apakškategorijām pirmajā priekšlikumu iesniegšanas uzaicinājumu kārtā. Ja ir pietiekami daudz resursu, vajadzētu būt iespējai finansēt vairāk projektu, saglabājot līdzsvaru starp CCS un RES demonstrējumu projektiem. Turklāt, lai nodrošinātu ģeogrāfisko līdzsvaru, vienā dalībvalstī būtu jāfinansē ne mazāk kā viens un ne vairāk kā trīs projekti. Šis kritērijs neierobežo tos projektus, kurus to būtības dēļ paredzēts īstenot vairāku dalībvalstu teritorijās.

               (12)

               Principā būtu jāatlasa projekti, ar kuriem visrentablākajā veidā var izpildīt prasības par projektu skaitu katrā kategorijā.

               (13)

               Lai nodrošinātu, ka atlasītie projekti tiek īstenoti, kā plānots, un ka finansējums tiek izmantots efektīvi, lēmumi par piešķiršanu būtu jāpieņem ar nosacījumu, ka noteiktā laika periodā pēc lēmumu par piešķiršanu pieņemšanas dalībvalstīs ir saņemtas visas attiecīgās valsts atļaujas saskaņā ar attiecīgajām prasībām atbilstīgi Savienības tiesību aktiem un sponsori ir pieņēmuši galīgos lēmumus par ieguldījumiem.

               (14)

               Dalībvalstīm būtu jāizmaksā ieņēmumi projektiem, pamatojoties uz juridiski saistošiem instrumentiem. Kā noteikts Direktīvā 2003/87/EK, izmaksai jānotiek katru gadu, pamatojoties uz CO2 daudzumu, ko uzglabā CCS demonstrējumu projektu ietvarā, pamatojoties uz ziņojumiem, to monitoringu un pārbaudēm saskaņā ar Direktīvu 2003/87/EK, un pamatojoties uz enerģijas daudzumu, ko saražo RES projektos. Tomēr, ja dalībvalstis garantē, ka jebkāds finansējuma pārpalikums tiks atmaksāts, būtu jābūt iespējai izmaksāt daļu vai visu projekta finansējumu pirms ekspluatācijas uzsākšanas. Ņemot vērā to, ka demonstrējumu programmas kontekstā īpaši svarīga ir zināšanu apmaiņa, finansējums jāizmaksā tikai tad, ja ir ievērotas zināšanu apmaiņas prasības.

               (15)

               Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Klimata pārmaiņu komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Priekšmets
   Šajā lēmumā noteikti šādi noteikumi un kritēriji:

               1)

               Direktīvā 2003/87/EK minēto komerciālo demonstrējumu projektu, kuru mērķis ir CO2 uztveršana un ģeoloģiska uzglabāšana videi drošā veidā, (“CCS demonstrējumu projekti”) un inovatīvu atjaunojamās enerģijas tehnoloģiju demonstrējumu projektu (“RES demonstrējumu projekti”) atlase;

               2)

               Direktīvā 2003/87/EK minēto kvotu monetizācija CCS un RES demonstrējumu projektu atbalstam un saistīto ieņēmumu pārvaldība;

               3)

               ieņēmumu izmaksa un CCS un RES demonstrējumu projektu īstenošana.

         Šis lēmums, tostarp tā noteikumi, kas saistīti ar kvotu monetizāciju, neierobežo citus īstenošanas aktus, kuri pieņemti saskaņā ar Direktīvu 2003/87/EK.
   2. pants
   Principi
   1.   Kvotu daudzums jauno iekārtu rezervei, kas minēts Direktīvas 2003/87/EK 10.a panta 8. punktā, ir 300 miljoni.
   2.   CCS un RES demonstrējumu projektus finansēšanai atbilstīgi šim lēmumam izraugās divās priekšlikumu iesniegšanas uzaicinājumu kārtās, kuras organizē Komisija un kuras paredzētas dalībvalstīm, attiecīgi pirmajā priekšlikumu iesniegšanas uzaicinājuma kārtā aptverot 200 miljonus kvotu un otrajā priekšlikumu iesniegšanas uzaicinājumu kārtā aptverot 100 miljonus kvotu, kas netika izmantotas pirmajā priekšlikumu iesniegšanas uzaicinājumu kārtā.
   3.   Saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 10.a panta 8. punkta ceturtās daļas ceturto teikumu finansējums atbilstoši šim lēmumam ir 50 % no attiecīgajām izmaksām. Ja kopējais publiskā finansējuma pieprasījums ir mazāks par 50 % no attiecīgajām izmaksām, kopējo publiskā finansējuma pieprasījumu finansē saskaņā ar šo lēmumu.
   Tomēr, ja šajā lēmumā paredzēto finansējumu apvieno ar finansējumu no Eiropas enerģētikas programmas ekonomikas atveseļošanai (EEPEA), šajā lēmumā paredzēto finansējumu samazina tādā apjomā, kādā finansējums saņemts no EEPEA.
   3. pants
   Attiecīgās izmaksas
   1.   Šā lēmuma 2. panta 3. punkta vajadzībām piemēro šā panta 2. līdz 5. punktā iekļautos noteikumus.
   2.   CCS demonstrējumu projektu attiecīgās izmaksas ir tās ieguldījumu izmaksas, ko rada CCS izmantošana projektā, atskaitot to ekspluatācijas ieguvumu un izmaksu labāko aplēšu neto pašreizējo vērtību, kuri, izmantojot CCS, rodas pirmo desmit CCS ekspluatācijas gadu laikā.
   3.   RES demonstrējumu projektu attiecīgās izmaksas ir tās papildu ieguldījumu izmaksas, kas rodas projekta realizācijas laikā, izmantojot inovatīvas atjaunojamās enerģijas tehnoloģijas, atskaitot to ekspluatācijas izmaksu un ieguvumu labāko aplēšu neto pašreizējo vērtību, kuri rodas pirmo piecu gadu laikā salīdzinājumā ar tradicionālu tādas pašas jaudas ražošanu enerģijas efektīvas ražošanas izteiksmē.
   4.   Ieguldījumu izmaksas, kas minētas 2. un 3. punktā, aptver ieguldījumus zemes platībā, rūpnīcā un aprīkojumā.
   Ieguldījumu izmaksas var attiekties arī uz ieguldījumiem tehnoloģiju nodošanā un zinātības izmantošanas licencēm (turpmāk “nemateriālie aktīvi”), ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

               a)

               nemateriālos aktīvus var uzskatīt par amortizējamiem aktīviem;

               b)

               nemateriālie aktīvi ir iegādāti atbilstīgi tirgus noteikumiem par zemāko iespējamo cenu;

               c)

               nemateriālie aktīvi atrodas saņēmēja uzņēmumā vismaz turpmākos piecus gadus.

         Ja nemateriālos aktīvus pārdod, pirms ir beidzies otrās daļas c) apakšpunktā minētais piecu gadu termiņš, ieguvumu no pārdošanas atskaita no attiecīgajām izmaksām.
   5.   Neto ekspluatācijas izmaksas un ieguvumus, kas minēti 2. un 3. punktā, pamato uz ekspluatācijas izmaksu labākajām aplēsēm projektam saistībā ar ražošanas izmaksām, un tajos ņem vērā jebkādus papildu ieguvumus no atbalsta shēmām, pat ja tās nav valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē, apietās izmaksas un spēkā esošos nodokļu atvieglojumu pasākumus.
   4. pants
   EIB nozīme
   Eiropas Investīciju banka (EIB) veic savus šajā lēmumā paredzētos uzdevumus pēc Komisijas pieprasījuma, Komisijas vārdā un uz tās rēķina. Komisija ir atbildīga attiecībā pret trešām personām.
   Par minēto uzdevumu izpildi EIB saņem atlīdzību no ienākumiem, kas gūti, tai pārvaldot ieņēmumus.
   Komisija un EIB slēdz nolīgumu, kurā iekļauj konkrētus noteikumus un nosacījumus, saskaņā ar kuriem EIB pilda savus uzdevumus.
   5. pants
   Atlases procedūra
   1.   Priekšlikumu iesniegšanas uzaicinājumus publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   2.   Dalībvalstis apkopo finansējuma iesniegumus projektiem, kurus paredzēts īstenot to teritorijā.
   Tomēr, ja projektu paredzēts īstenot vairāku dalībvalstu teritorijā (turpmāk “pārrobežu projekts”), dalībvalsts, kas saņem finansējuma iesniegumu, par to informē pārējās attiecīgās dalībvalstis un sadarbojas ar pārējām dalībvalstīm nolūkā vienoties, ka projektu iesniedz konkrētā dalībvalsts, kura saņem finansējuma iesniegumu.
   3.   Dalībvalstis novērtē, vai projekts atbilst 6. pantā iekļautajiem atbilstības kritērijiem. Ja projekts tiem atbilst un ja dalībvalsts atbalsta projektu, tā iesniedz priekšlikumu EIB un informē par to Komisiju.
   Iesniedzot priekšlikumus finansējuma saņemšanai, dalībvalsts katram projektam norāda šādu informāciju:

               a)

               2. panta 3. punktā minētās attiecīgās izmaksas (euro);

               b)

               kopējais publiskā finansējuma pieprasījums (euro), ko aprēķina, no attiecīgajām izmaksām atņemot operatora ieguldījumu šo izmaksu segšanā;

               c)

               labākās aplēses par tīro pašreizējo vērtību papildu ieguvumiem no atbalsta shēmām, tās aprēķinot atbilstoši 3. panta 5. punktam;

               d)

                  CCS demonstrējumu projektiem norāda kopējo CO2 daudzumu, kuru paredzēts uzglabāt pirmajos desmit ekspluatācijas gados, vai – RES demonstrējumu projektiem norāda kopējo enerģijas daudzumu, ko paredzēts saražot pirmajos piecos ekspluatācijas gados.

         Dalībvalstis arī informē Komisiju par jebkādu projekta finansējumu, kurā ietverts valsts atbalsts saskaņā ar Līguma 108. panta 3. punktu, lai būtu iespējama atlases procedūras koordinēšana ar valsts atbalsta izvērtējumu.
   4.   Pamatojoties uz saskaņā ar šā panta 3. punktu iesniegtajiem priekšlikumiem, EIB veic projekta finansiālās un tehniskās dzīvotspējas novērtējumu (pienācīgi rūpīgs finansiālais un tehniskais izvērtējums) atbilstīgi 7. pantam.
   Ja novērtējuma rezultāts ir pozitīvs, EIB atbilstīgi 8. pantam sniedz Komisijai ieteikumus par piešķiršanas lēmumu pieņemšanu.
   5.   Pamatojoties uz 4. punktā minētajiem ieteikumiem, pēc vēlreizēja dialoga ar dalībvalstīm, kurā attiecīgā gadījumā tiek apstiprināta kopējā publiskā finansējuma ieguldījuma vērtība un struktūra, kā arī pēc Klimata pārmaiņu komitejas atzinuma saņemšanas saskaņā ar Padomes Lēmuma 1999/468/EK (3) 3. pantu Komisija pieņem lēmumus par piešķiršanu, kas adresēti attiecīgajām dalībvalstīm, norādot attiecīgajiem projektiem piešķirto finansējumu euro.
   6. pants
   Atbilstības kritēriji
   1.   Projektam var piešķirt finansējumu, ja ir izpildīti šādi kritēriji:

               a)

               projektam jāietilpst vienā no I pielikuma A daļā izklāstītajām kategorijām;

               b)

               projektam jāatbilst I pielikuma B daļā izklāstītajām prasībām;

               c)

               I pielikuma A.II daļā uzskaitītajiem projektiem pēc to būtības jābūt inovatīviem; tādām tehnoloģijām, kas jau pastāv un kas jau ir pārbaudītas, finansējumu nepiešķir.

         2.   Ja dalībvalsts nevar saskaņā ar 5. panta 3. punktu iesniegt EIB priekšlikumus projektiem, kas pieder pie kādas no I pielikuma A.II daļā norādītajām apakškategorijām un ievēro attiecīgās robežvērtības, šī dalībvalsts var iesniegt priekšlikumus projektiem jebkurai no attiecīgajām apakškategorijām zem attiecīgajām robežvērtībām, kas tad uzskatāmi par atbilstīgiem finansējuma piešķiršanai, atkāpjoties no 1. punkta.
   7. pants
   Finansiālā un tehniskā pamatotība
   EIB veic iepriekšēju visu ierosināto projektu pamatotības novērtējumu saskaņā ar specifikācijām, kas noteiktas 5. panta 1. punktā minētajos priekšlikumu iesniegšanas uzaicinājumos, un aplūko vismaz turpmākos aspektus:

               1)

               tehnisko piemērošanas jomu;

               2)

               izmaksas;

               3)

               finansējumu;

               4)

               īstenošanu;

               5)

               ekspluatāciju;

               6)

               ietekmi uz vidi;

               7)

               iepirkuma procedūras.

         8. pants
   Projektu atlase
   1.   Finansē astoņus projektus, kas atbilst I pielikuma A.I daļai, un vienu projektu katrā apakškategorijā, kas iekļauta I pielikuma A.II daļā.
   Tomēr, ja resursi to ļauj, var finansēt arī papildu projektus, gādājot par to, lai tiktu saglabāts līdzsvars starp CCS un RES demonstrējumu projektiem.
   Ja konkrētajā apakškategorijā iesniegti ne vairāk kā divi priekšlikumi, Komisija izvērtē priekšlikumu ierobežotā skaita iespējamo ietekmi uz konkurenci attiecībā uz atlases veikšanu saskaņā ar šā lēmuma noteikumiem un attiecīgā gadījumā var nolemt atlikt lēmumus par līgumu piešķiršanu šajā attiecīgajā apakšnozarē uz otro priekšlikumu iesniegšanas uzaicinājumu kārtu.
   2.   Projektus sakārto augošā secībā atbilstoši izmaksām par izpildes vienību. CCS demonstrējumu projektus sakārto kā vienai grupai piederošus. RES demonstrējumu projektus kārto katrā no I pielikuma A.II daļā norādītajām apakškategorijām.
   Pirmās daļas piemērošanas nolūkā izmaksas par izpildes vienību aprēķina, 5. panta 3. punkta b) un c) apakšpunktā norādītās summas dalot ar kopējo CO2 daudzumu, ko plānots uzglabāt pirmajos desmit ekspluatācijas gados attiecībā uz CCS demonstrējumu projektiem, vai kopējo tās enerģijas daudzumu, ko plānots saražot pirmajos piecos ekspluatācijas gados, attiecībā uz RES demonstrējumu projektiem.
   Ja attiecīgā dalībvalsts saskaņā ar 5. panta 5. punktu apstiprina, ka ir nodrošināts pietiekams publiskais finansējums attiecībā uz CCS demonstrējumu projektiem, atlasa projektus, kas ir saraksta augšgalā attiecīgajā sakārtotajā secībā, ar nosacījumu, ka tiek ievēroti visi sekojošie kritēriji:

               a)

               katrā projektu kategorijā atlasa ne mazāk kā vienu un ne vairāk kā trīs projektus;

               b)

               atlasa vismaz trīs projektus, kuros paredzēta uzglabāšana ogļūdeņražu atradnēs;

               c)

               atlasa vismaz trīs projektus, kuros paredzēta uzglabāšana sālsūdens nesējslānī.

         Ja netiek ievēroti minētie kritēriji, attiecīgo projektu atlasē neizvēlas un izskata nākamo augstāko projektu sarakstā atlasei. Minēto procedūru atkārto, līdz ir atlasīti astoņi projekti.
   Ja attiecīgā dalībvalsts saskaņā ar 5. panta 5. punktu apstiprina, ka ir nodrošināts pietiekams publiskais finansējums attiecībā uz RES demonstrējumu projektiem, atlasa projektus, kas ir katras apakškategorijas saraksta augšgalā. Ja nevienā priekšlikumu iesniegšanas uzaicinājumu kārtā vienā vai vairākās projektu apakškategorijās nav saņemti atbilstīgi, finansiāli un tehniski pamatoti projekti, finansē attiecīgu skaitu papildu projektus citās tās pašas projektu kategorijas apakškategorijās. Sīkākus noteikumus norāda priekšlikumu iesniegšanas uzaicinājumā saskaņā ar 5. panta 1. punktu.
   Atlasītie CCS demonstrējumu projekti kopā veido “CCS grupu”, un atlasītie RES demonstrējumu projekti kopā veido “RES grupu”.
   3.   Atkāpjoties no 1. punkta, gadījumā, ja saskaņā ar šo lēmumu pieprasītā finansējuma kopsumma pārsniedz pieejamos līdzekļus, izraudzīto projektu skaitu samazina tā, lai pieprasītais finansējums proporcionāli samazinātos visās 2. punkta trešajā un piektajā daļā minētajās grupās.
   Katrā no šīm grupām vispirms tiek noraidīti tie projekti, kuros ir augstākās izmaksas par izpildes vienību, pēc tam noraida tos, kuriem ir augstākās izmaksas par izpildes vienību citā kategorijā. Minēto procedūru atkārto, līdz pieprasītais finansējums atbilst pieejamajiem līdzekļiem.
   4.   Ja pietiek priekšlikumu, kas iesniegti EIB saskaņā ar 5. panta 3. punktu un ko EIB ieteikusi Komisijai finansējuma piešķiršanai saskaņā ar 5. panta 4. punktu, vienā dalībvalstī finansē ne mazāk kā vienu un ne vairāk kā trīs projektus.
   Tomēr pirmā daļa neattiecas uz pārrobežu projektiem.
   9. pants
   Lēmumi par piešķiršanu
   Lēmumus par piešķiršanu pieņem ar nosacījumu, ka 24 mēnešu laikā no lēmumu par piešķiršanu pieņemšanas izsniedz visas attiecīgās valsts atļaujas saskaņā ar attiecīgajām prasībām, kas noteiktas Savienības tiesību aktos, Komisija apstiprina visus saistībā ar šo projektu piešķirtos valsts atbalstus un sponsori pieņem galīgos lēmumus par ieguldījumiem.
   Attiecībā uz CCS demonstrējumu projektiem, kas paredz uzglabāšanu sālsūdens nesējslānī, lēmumus par piešķiršanu pieņem ar nosacījumu, ka 36 mēnešu laikā no lēmumu par piešķiršanu pieņemšanas izsniedz visas attiecīgās valsts atļaujas saskaņā ar attiecīgajām prasībām, kas noteiktas Savienības tiesību aktos, Komisija apstiprina visus saistībā ar šo projektu piešķirtos valsts atbalstus un sponsori pieņem galīgos lēmumus par ieguldījumiem.
   Ja pirmajā un otrajā daļā minētie nosacījumi nav izpildīti, lēmumi par piešķiršanu zaudē savu juridisko spēku.
   10. pants
   Kvotu monetizācija un ieņēmumu pārvaldība
   1.   Kvotu monetizācijas un ieņēmumu pārvaldības nolūkā Komisija rīkojas dalībvalstu vārdā.
   2.   Dalībvalstis un Komisija nodrošina, ka 300 miljonus kvotu, kas minētas 2. panta 1. punktā, nodod EIB, ieņēmumu monetizācijai un pārvaldībai.
   3.   Pirms Komisija pieņem lēmumus par piešķiršanu attiecībā uz katru no 5. panta 1. punktā minētajām priekšlikumu iesniegšanas uzaicinājumu kārtām, EIB pārdod pirmās priekšlikumu iesniegšanas uzaicinājumu kārtas kvotas.
   EIB šos ieņēmumus pārvalda un pārved dalībvalstīm izmaksai, kā tas paredzēts 11. pantā.
   11. pants
   Ieņēmumu izmaksa un neizmaksāto ieņēmumu izmantojums
   1.   Dalībvalstis izmaksā ieņēmumus projektu sponsoriem, pamatojoties uz tiesiski saistošiem instrumentiem, kas ietver vismaz šādus elementus:

               a)

               projekts un tam piešķirtais finansējums, kas izteikts euro;

               b)

               ekspluatācijas sākuma datums;

               c)

               prasības attiecībā uz zināšanu apmaiņu atbilstīgi 12. pantam;

               d)

               prasības attiecībā uz ieņēmumu izmaksu atbilstīgi šā panta 2. līdz 6. punktam;

               e)

               prasības attiecībā uz ziņošanu atbilstīgi 13. pantam;

               f)

               ziņas par lēmuma piemērošanas nosacījumiem, kas minēti 9. pantā.

         Kas attiecas uz pirmo 5. panta 1. punktā minēto priekšlikumu iesniegšanas uzaicinājumu kārtu, šā punkta pirmās daļas b) apakšpunktā minētais ekspluatācijas sākuma datums ir ne vēlāk par 2015. gada 31. decembri, izņemot gadījumus, ja attiecīgo lēmumu par piešķiršanu pieņem pēc 2011. gada 31. decembra, – šādā gadījumā ekspluatācijas sākuma datums ir ne vēlāk par četriem gadiem no lēmuma par piešķiršanu pieņemšanas datuma.
   2.   Izmaksa notiek ik gadu. CCS demonstrējumu projektu gadījumā izmaksātā summa atbilst attiecīgā gada gaitā uzglabātā CO2 apjomam, ievērojot Direktīvas 2003/87/EK 14. un 15. pantā noteiktās prasības attiecībā uz monitoringu, ziņošanu un pārbaudi, kas reizināts ar finansējuma likmi, bet RES demonstrējumu projektiem – saražotās enerģijas daudzumam, kas reizināts ar finansējuma likmi.
   Finansējuma likmi aprēķina šādi: CCS demonstrējumu projektiem – piešķirtā finansējuma summu dalot ar 75 % no kopējā plānotā pirmajos desmit ekspluatācijas gados uzglabātā CO2 daudzuma, bet RES demonstrējumu projektiem – piešķirtā finansējuma summu dalot ar 75 % no kopējā plānotā pirmajos piecos ekspluatācijas gados saražotās enerģijas apjoma.
   3.   Izmaksa par attiecīgo gadu notiek tikai tad, ja šajā gadā ir ievērotas prasības attiecībā uz zināšanu apmaiņu.
   4.   Izmaksa notiek ierobežotu laiku, proti, CCS demonstrējumu projektiem – desmit gadus no 1. punkta b) apakšpunktā minētā datuma, bet RES demonstrējumu projektu gadījumā – piecus gadus no šā minētā datuma. Izmaksāto līdzekļu kopsumma nepārsniedz 1. punkta a) apakšpunktā minēto piešķirto finansējumu.
   5.   Ja attiecīgā dalībvalsts garantē atmaksāt EIB finansējumu, kas pārsniedz saskaņā ar 2., 3. un 4. punktu noteikto finansējumu, daļu no šim projektam piešķirtā finansējuma vai visu finansējuma summu var izmaksāt pirms minētā projekta nodošanas ekspluatācijā saskaņā ar piešķiršanas lēmumā minētajām specifikācijām.
   6.   Neierobežojot 4. panta otrās daļas piemērošanu, projektiem neizmaksātos ieņēmumus un ieņēmumu pārvaldības rezultātā iegūto peļņu izmanto, lai līdzfinansētu turpmākos demonstrējumu projektus saskaņā ar šo lēmumu līdz 2015. gada 31. decembrim.
   Dalībvalstis nodod atpakaļ ieņēmumus, kas nav izmaksāti EIB.
   Pēc 2015. gada 31. decembra pāri palikušie līdzekļi pienākas dalībvalstīm. Pēc tam, kad izmaksa ir pabeigta, šos līdzekļus nodod dalībvalstīm saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 10.a panta 7. punktā minētajiem principiem.
   12. pants
   Zināšanu apmaiņa
   Dalībvalstis gādā par to, lai visi projektu operatori, konsorciju locekļi, piegādātāji un apakšuzņēmēji, kas sakarā ar tiem piešķirto publisko finansējumu ir guvuši nozīmīgu labumu no to produkta vai pakalpojuma izstrādes, dalās informācijā par II pielikumā izklāstītajiem aspektiem ar citu projektu operatoriem, publiskām iestādēm, pētniecības institūtiem, nevalstiskām organizācijām un sabiedrību saskaņā ar papildu specifikācijām, kas izklāstītas 5. panta 1. punktā minētajos priekšlikumu iesniegšanas uzaicinājumos.
   Informācijas apmaiņa notiek ik gadus un attiecas uz visu konkrētā gada laikā ģenerēto un apstrādāto informāciju.
   13. pants
   Dalībvalstu ziņojumi
   Katrā no 11. panta 4. punktā minētajiem laikposmiem dalībvalstis ne vēlāk kā līdz katra gada 31. decembrim iesniedz Komisijai ziņojumus par projektu īstenošanu.
   Šajos ziņojumos par katru projektu iekļauj vismaz šādas ziņas:

               1)

               uzglabātā CO2 daudzums vai videi nekaitīgā veidā saražotā enerģija;

               2)

               izmaksātās summas;

               3)

               jebkādas būtiskas problēmas ar projektu īstenošanu.

         14. pants
   Komisijas ziņojums
   Pabeidzot pirmo priekšlikumu iesniegšanas uzaicinājumu kārtu, Komisija iesniedz Klimata pārmaiņu komitejai ziņojumu par šīs priekšlikumu iesniegšanas uzaicinājumu kārtas izpildi, norādot, vai ir nepieciešami šā lēmuma grozījumi ģeogrāfiskā un tehniskā līdzsvara nodrošināšanai otrajā priekšlikumu iesniegšanas uzaicinājumu kārtā.
   15. pants
   Adresāti
   Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

      Briselē, 2010. gada 3. novembrī

            Komisijas vārdā –

            Komisijas locekle

         Connie HEDEGAARD

      (1)  OV L 275, 25.10.2003., 32. lpp.

      (2)  COM(2009) 519 galīgā redakcija.

      (3)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

      I PIELIKUMS

         ATBILSTĪBAS KRITĒRIJI

      A.   PROJEKTU KATEGORIJAS
      I.
            CCS demonstrējumu projektu kategorijas (ar minimālajām jaudas robežvērtībām
          (1)
         )

                  —

                  elektroenerģijas ražošana: 250 MW pirmssadedzināšanas tehnoloģija,

                  —

                  elektroenerģijas ražošana: 250 MW pēcsadedzināšanas tehnoloģija,

                  —

                  elektroenerģijas ražošana: 250 MW Oxyfuel tehnoloģija,

                  —

                  industriāli lietojumi izmantošanai a) CCS pārstrādes uzņēmumos, uzglabājot 500 kilotonnas (kt) CO2 gadā no viena vai vairākiem avotiem šajā pārstrādes uzņēmumā; b) CCS lietojumi cementa krāsnīs, uzglabājot 500 kt CO2 gadā; c) CCS lietojumi primārās ražošanas veidos dzelzs un tērauda ražošanā, uzglabājot 500 tūkstošus tonnu CO2 gadā; vai d) CCS lietojumi primārās ražošanas veidos alumīnija ražošanā, uzglabājot 500 kt CO2 gadā.

            II.   Inovatīvu RES demonstrējumu projektu kategorijas (ar minimālajām jaudas robežvērtībām)

                  —

                  Bioenerģijas projektu apakškategorijas:

                              —

                              lignocelulozes pārvēršana cietos, šķidros vai pusšķidros bioenerģijas nesējos (starpproduktos), izmantojot pirolīzi, ar jaudu 40 kt galaprodukta gadā,

                              —

                              lignocelulozes pārvēršana cietos, šķidros vai pusšķidros bioenerģijas nesējos (starpproduktos), izmantojot termisku apstrādi, ar jaudu 40 kt galaprodukta gadā,

                              —

                              lignocelulozes pārvēršana sintētiskā dabasgāzē vai sintētiskajā gāzē un/vai elektroenerģijā, izmantojot gazifikāciju, ar jaudu 40 miljoni standarta kubikmetru (Nm3) galaprodukta gadā vai 100 GWh elektroenerģijas gadā,

                              —

                              lignocelulozes pārvēršana biodegvielās vai bioloģiskos šķidros kurināmajos un/vai elektroenerģijā, tai skaitā izmantojot tiešo termisko gazifikāciju, ar jaudu 15 miljoni litru galaprodukta gadā vai 100 GWh elektroenerģijas gadā. Sintētiskās dabasgāzes ražošana šajā apakškategorijā ir izslēgta,

                              —

                              lignocelulozes izejvielu, piemēram, melnā atsārma un/vai pirolīzes vai termiskas apstrādes produktu, pārvēršana biodegvielā, izmantojot plūsmas gazifikāciju, ar jaudu 40 miljoni litru galaprodukta gadā,

                              —

                              lignocelulozes pārvēršana elektroenerģijā ar lietderības koeficientu 48 %, pamatojoties uz zemāko siltumspēju (pie 50 % mitruma satura), ar elektrisko jaudu 40 MWe vai vairāk,

                              —

                              lignocelulozes pārvēršana etanolā un augstākajos spirtos, izmantojot ķīmiskus un bioloģiskus procesus, ar jaudu 40 miljoni litru galaprodukta gadā,

                              —

                              lignocelulozes un/vai sadzīves atkritumu pārvēršana biogāzē, biodegvielās vai bioloģiskos šķidros kurināmajos, izmantojot ķīmiskus un bioloģiskus procesus, ar jaudu 6 miljoni Nm3 metāna gadā vai 10 miljoni litru galaprodukta gadā,

                              —

                              aļģu un/vai mikroorganismu pārvēršana biodegvielās vai bioloģiskajos šķidrajos kurināmajos, izmantojot ķīmiskus un/vai bioloģiskus procesus, ar jaudu 40 miljoni litru galaprodukta gadā.

                     Piezīme. Attiecībā uz biodegvielu un bioloģiskajiem šķidrajiem kurināmajiem Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/28/EK (2) nozīmē ir jāievēro ilgtspējības kritēriji, kā to paredz minētā direktīva par atjaunojamo energoresursu izmantošanas veicināšanu.

                  —

                  Koncentrētas saules enerģijas projektu apakškategorijas:

                              —

                              cilindriski paraboliskā sistēma vai Fresneļa lēcu sistēma, kurā izmanto kausētus sāļus vai citus videi nekaitīgus siltumnesējus šķidrumus, ar 30 MW nominālo jaudu,

                              —

                              cilindriski paraboliskā sistēma vai Fresneļa lēcu sistēma, kuras pamatā ir tvaika tieša ražošana, ar 30 MW nominālo jaudu. Tieši saražotā tvaika temperatūrai ir jābūt augstākai par 500 °C,

                              —

                              torņu sistēma, kurā izmanto pārkarsēta tvaika ciklu (vai nu sistēma ar vairākiem torņiem, vai arī lineāru kolektoru un torņa kombinācija), ar 50 MW nominālo jaudu,

                              —

                              torņu sistēma, kurā izmanto saspiestu gaisu ar temperatūru, kas pārsniedz 750 °C, un ar saules enerģiju darbināmu hibrīdo gāzturbīnu, ar 30 MW nominālo jaudu,

                              —

                              lielas Stirlinga parabolisko spoguļu (Stirling dish) elektrostacijas ar lietderības koeficientu saules enerģijas pārvēršanai elektroenerģijā virs 20 % un nominālo jaudu vismaz 25 MW.

                     Piezīme. Demonstrējumu iekārtās var iekļaut sausās dzesēšanas, hibridizācijas sistēmas un (progresīvus) siltuma uzglabāšanas risinājumus.

                  —

                  Fotogalvaniskās enerģijas projektu apakškategorijas:

                              —

                              lielas fotogalvaniskās spēkstacijas, kurās izmanto koncentratorus, ar 20 MW nominālo jaudu,

                              —

                              lielas fotogalvaniskās spēkstacijas, kurās izmanto plaša spektra silīcija plānslāņa fotoelementus (multi-junction Si-thin-film), ar 40 MW nominālo jaudu,

                              —

                              lielas fotogalvaniskās spēkstacijas, kurās izmanto vara indija gallija selenīda (CIGS) elementus, ar 40 MW nominālo jaudu.

                  —

                  Ģeotermālās enerģijas projektu apakškategorijas:

                              —

                              uzlabotas ģeotermālās sistēmas stiepes sprieguma laukos ar 5 MWe nominālo jaudu,

                              —

                              uzlabotas ģeotermālās sistēmas spiedes sprieguma laukos ar 5 MWe nominālo jaudu,

                              —

                              uzlabotas ģeotermālās sistēmas apgabalos ar dziļiem, blīviem nogulumiežiem un granīta klintīm, un citiem kristāliskiem veidojumiem ar 5 MWe nominālo jaudu,

                              —

                              uzlabotas ģeotermālās sistēmas dziļos kaļķakmens nogulumos ar 5 MWe nominālo jaudu.

                     Piezīme. Šajā projektu kategorijā ir vienlīdz pieļaujami koģenerācijas (CHP) lietojumi ar tādām pašām elektroenerģijas ražošanas robežvērtībām.

                  —

                  Vēja enerģijas projektu apakškategorijas:

                              —

                              jūras vēja ģeneratori (vismaz ar 6 MW turbīnām) un nominālo jaudu 40 MW,

                              —

                              jūras vēja ģeneratori (vismaz ar 8 MW turbīnām) un nominālo jaudu 40 MW,

                              —

                              jūras vēja ģeneratori (vismaz ar 10 MW turbīnām) un nominālo jaudu 40 MW,

                              —

                              peldošas jūras vēja ģeneratoru sistēmas ar nominālo jaudu 25 MW,

                              —

                              vēja turbīnas, kas izvietotas sauszemē un kas optimizētas topogrāfiski kompleksām teritorijām (piemēram, mežu apgabaliem, kalnainiem apvidiem), ar 25 MW nominālo jaudu,

                              —

                              vēja turbīnas, kas izvietotas sauszemē un kas optimizētas aukstam klimatam (saderīgas ar temperatūru, kas zemāka par – 30 °C, un ārkārtēja apledojuma apstākļiem), ar 25 MW nominālo jaudu.

                  —

                  Okeāna enerģijas projektu apakškategorijas:

                              —

                              viļņu enerģijas iekārtas ar 5 MW nominālo jaudu,

                              —

                              jūras/plūdmaiņu straumju enerģijas iekārtas ar 5 MW nominālo jaudu,

                              —

                              okeāna termālās enerģijas konversija (OTEC) ar 10 MW nominālo jaudu.

                  —

                  Hidroenerģijas projektu apakškategorijas:

                              —

                              enerģijas ražošana, izmantojot augstas temperatūras supervadošus ģeneratorus: 20 MW.

                  —

                  Atjaunojamu enerģijas avotu decentralizēta pārvaldība (viedie tīkli) – projektu apakškategorijas:

                              —

                              atjaunojamu enerģijas avotu pārvaldība un optimizēšana maziem un vidējiem izkliedētiem ražotājiem lauku vidē, kuri galvenokārt ražo saules enerģiju: 20 MW zemsprieguma (ZS) tīklā un 50 MW vidēja sprieguma (VS) tīklā,

                              —

                              atjaunojamu enerģijas avotu pārvaldība un optimizēšana maziem un vidējiem sadalītiem ražotājiem lauku vidē, kuri galvenokārt ražo vēja enerģiju: 20 MW ZS tīklā un 50 MW VS tīklā,

                              —

                              atjaunojamu enerģijas avotu pārvaldība un optimizēšana maziem un vidējiem sadalītiem ražotājiem pilsētvidē: 20 MW ZS tīklā un 50 MW VS tīklā.

                     Piezīme. Aktīvās jaudas izmantošana (elektriskie radiatori/siltumsūkņi u. c.) nav izslēgta.

            B.   PRASĪBAS ATTIECĪBĀ UZ PROJEKTIEM
      I.   Kopējas prasības

                  —

                  ir jāievēro A daļā izklāstītās jaudas robežvērtības,

                  —

                  attiecībā uz pirmo priekšlikumu iesniegšanas uzaicinājumu kārtu projektiem ir jādemonstrē, ka projekta ekspluatācijas uzsākšanai līdz 2015. gada 31. decembrim ir pamatotas izredzes, ņemot vērā attiecīgā lēmuma par piešķiršanu pieņemšanu līdz 2011. gada 31. decembrim,

                  —

                  dalībvalstīs projektam ir jābūt sagādātām visām attiecīgajām atļaujām, un tām jāatbilst visām attiecīgajām Savienības tiesību aktos paredzētajām prasībām, vai arī ir jābūt uzsāktām un jau pietiekamā mērā sekmīgi ievirzītām visām attiecīgajām atļauju izsniegšanas procedūrām, lai garantētu, ka komerciālā ekspluatācija varētu sākties līdz 2015. gada 31. decembrim attiecībā uz pirmo kārtu, ņemot vērā attiecīgā lēmuma par piešķiršanu pieņemšanu līdz 2011. gada 31. decembrim,

                  —

                  projekta operators uzņemas saistības attiecībā uz zināšanu apmaiņu atbilstīgi 12. pantā noteiktajām prasībām,

                  —

                  projekti jāizvieto dalībvalstu teritorijās, šo valstu ekskluzīvajās ekonomikas zonās un kontinentālajos šelfos.

            II.
            CCS demonstrējumu projekti

                  —

                  visos projektos jāīsteno visi darbību posmi (uztveršana, transportēšana, uzglabāšana),

                  —

                  visos demonstrējumu projektos jāīsteno siltuma integrācija procesa uztveršanas komponentam,

                  —

                  uztveršanas efektivitātei jābūt vismaz 85 % CO2 no izplūdes gāzēm, uz ko šo uztveršanu attiecina,

                  —

                  katrā projektā jāparedz neatkarīgs pētniecības bloks uzglabāšanas objektu drošībai un monitoringa tehnoloģiju pilnveidošanai, jo īpaši sālsūdens migrācijas jomā saistībā ar tās iespējamajiem ceļiem un ietekmi.

         (1)  CCS jaudas robežvērtības izsaka kā bruto saražoto elektroenerģiju pirms uztveršanas.

         (2)  OV L 140, 5.6.2009., 16. lpp.

      II PIELIKUMS

         PRASĪBAS ATTIECĪBĀ UZ ZINĀŠANU APMAIŅU

      A.   Tehniskais plāns un efektivitāte

                  —

                  drošums,

                  —

                  uztvertais CO2,

                  —

                  efektivitāte dažādos līmeņos, tostarp atšķirības starp plānotajiem un reālajiem rezultātiem,

                  —

                  kurināmā pieprasījuma pieaugums; elektroenerģijas, siltumenerģijas vai dzesēšanas pieprasījums,

                  —

                  svarīgākais ieguldījums un iegūtie rezultāti, un koncepcija,

                  —

                  turpmākie identificētie pētniecības un izstrādes jomas temati.

            B.   Izmaksu līmenis

                  —

                  kapitāla un ekspluatācijas izmaksas,

                  —

                  kopējās izmaksas un izmaksas par izpildes vienību (uzglabātā CO2 tonnu, videi nekaitīgā veidā saražoto MWh).

            C.   Projekta vadība

                  —

                  tiesību akti/atļaujas,

                  —

                  sakari ar iesaistītajām personām, tostarp sadarbība ar valstu valdībām,

                  —

                  plānošana,

                  —

                  projekta organizācija.

            D.   Ietekme uz vidi

                  —

                  efektivitāte: CO2 emisiju samazinājums uz vienu elektroenerģijas vienību,

                  —

                  cita ietekme uz vidi normālos darbības apstākļos.

            E.   Veselības aizsardzība un drošība

                  —

                  incidenti un gandrīz notikušie negadījumi (darbības traucējumi),

                  —

                  pārraudzības un atrisināšanas sistēmas drošības izsekošanai,

                  —

                  veselības aizsardzības jautājumi normālos darbības apstākļos.

            F.
            CCS uzglabāšanas objekta rādītāji

                  —

                  modeļi un simulācija (CO2 strūkla – spiediena fronte),

                  —

                  vēsturisko datu salīdzinājums un korekcijas (veicamais novērtējums: atbilst normai pieļaujamās novirzes robežās vai būtiskas novirzes, kas jākoriģē),

                  —

                  CO2 ievadīšanas dēļ izspiestā sālsūdens uzvešanās.


title: 2012/517/ES: Padomes Lēmums ( 2012. gada 24. septembris ), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekļa aizstājēju no Itālijas

text:
               26.9.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 258/29

         PADOMES LĒMUMS
   (2012. gada 24. septembris),
   ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekļa aizstājēju no Itālijas
   (2012/517/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 305. pantu,
   ņemot vērā Itālijas valdības priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2009. gada 22. decembrī un 2010. gada 18. janvārī pieņēma Lēmumu 2009/1014/ES (1) un Lēmumu 2010/29/ES (2), ar ko laikposmam no 2010. gada 26. janvāra līdz 2015. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus.

               (2)

               Pēc Angelo ZUBBANI kunga pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa aizstājēja vieta,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2015. gada 25. janvārim, Reģionu komitejā par locekļa aizstājēju tiek iecelts:

               —

                  Leoluca ORLANDO kungs, Sindaco del Comune di Palermo.

         2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2012. gada 24. septembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         A. D. MAVROYIANNIS

      (1)  OV L 348, 29.12.2009., 22. lpp.

      (2)  OV L 12, 19.1.2010., 11. lpp.


title: 2008/777/EK: Padomes Lēmums ( 2008. gada 22. jūlijs ), lai parakstītu un provizoriski piemērotu Protokolu Partnerības un sadarbības nolīgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Kazahstānas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai

text:
               8.10.2008

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 267/23

         PADOMES LĒMUMS
   (2008. gada 22. jūlijs),
   lai parakstītu un provizoriski piemērotu Protokolu Partnerības un sadarbības nolīgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Kazahstānas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai
   (2008/777/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 44. panta 2. punktu, 47. panta 2. punkta trešo teikumu, 55. pantu, 57. panta 2. punktu, 71. pantu, 80. panta 2. punktu, 93., 94., 133. un 181.a pantu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmās daļas otro teikumu,
   ņemot vērā Bulgārijas Republikas un Rumānijas Pievienošanās līgumu un jo īpaši tā 4. panta 3. punktu,
   ņemot vērā Bulgārijas un Rumānijas Pievienošanās aktu un jo īpaši tā 6. panta 2. punktu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2006. gada 23. oktobrī pilnvaroja Komisiju Kopienas un tās dalībvalstu vārdā veikt sarunas ar Kazahstānas Republiku par Protokolu Partnerības un sadarbības nolīgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Kazahstānas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai.

               (2)

               Protokols būtu jāparaksta Eiropas Kopienu un to dalībvalstu vārdā, ņemot vērā tā iespējamo noslēgšanu vēlāk.

               (3)

               Protokols būtu jāpiemēro provizoriski no 2007. gada 1. janvāra, kamēr tiek pabeigtas procedūras tā formālai noslēgšanai,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas Eiropas Kopienu un to dalībvalstu vārdā parakstīt Protokolu Partnerības un sadarbības nolīgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Kazahstānas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai, ņemot vērā tā iespējamo noslēgšanu vēlāk.
   Protokola teksts ir pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   Līdz protokola spēkā stāšanās brīdim to provizoriski piemēro no 2007. gada 1. janvāra.

      Briselē, 2008. gada 22. jūlijā

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         B. KOUCHNER

    ---documentbreak---

               8.10.2008

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 267/25

         PROTOKOLS
   Partnerības un sadarbības nolīgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Kazahstānas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai
   BEĻĢIJAS KARALISTE,
   BULGĀRIJAS REPUBLIKA,
   ČEHIJAS REPUBLIKA,
   DĀNIJAS KARALISTE,
   VĀCIJAS FEDERATĪVĀ REPUBLIKA,
   IGAUNIJAS REPUBLIKA,
   GRIEĶIJAS REPUBLIKA,
   SPĀNIJAS KARALISTE,
   FRANCIJAS REPUBLIKA,
   ĪRIJA,
   ITĀLIJAS REPUBLIKA,
   KIPRAS REPUBLIKA,
   LATVIJAS REPUBLIKA,
   LIETUVAS REPUBLIKA,
   LUKSEMBURGAS LIELHERCOGISTE,
   UNGĀRIJAS REPUBLIKA,
   MALTA,
   NĪDERLANDES KARALISTE,
   AUSTRIJAS REPUBLIKA,
   POLIJAS REPUBLIKA,
   PORTUGĀLES REPUBLIKA,
   RUMĀNIJA,
   SLOVĒNIJAS REPUBLIKA,
   SLOVĀKIJAS REPUBLIKA,
   SOMIJAS REPUBLIKA,
   ZVIEDRIJAS KARALISTE,
   LIELBRITĀNIJAS UN ZIEMEĻĪRIJAS APVIENOTĀ KARALISTE,
   turpmāk “dalībvalstis”, kuras pārstāv Eiropas Savienības Padome, un
   EIROPAS KOPIENA UN EIROPAS ATOMENERĢIJAS KOPIENA,
   turpmāk “Kopienas”, kuras pārstāv Eiropas Savienības Padome un Eiropas Komisija,
   no vienas puses, un
   KAZAHSTĀNAS REPUBLIKA,
   no otras puses,
   turpmāk šajā protokolā “Puses”,
   ŅEMOT VĒRĀ Līgumu starp Beļģijas Karalisti, Čehijas Republiku, Dānijas Karalisti, Vācijas Federatīvo Republiku, Igaunijas Republiku, Grieķijas Republiku, Spānijas Karalisti, Francijas Republiku, Īriju, Itālijas Republiku, Kipras Republiku, Latvijas Republiku, Lietuvas Republiku, Luksemburgas Lielhercogisti, Ungārijas Republiku, Maltu, Nīderlandes Karalisti, Austrijas Republiku, Polijas Republiku, Portugāles Republiku, Slovēnijas Republiku, Slovākijas Republiku, Somijas Republiku, Zviedrijas Republiku, Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti (Eiropas Savienības dalībvalstīm) un Bulgārijas Republiku un Rumāniju par Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai, kas parakstīts 2005. gada 25. aprīlī Luksemburgā un ko piemēro no 2007. gada 1. janvāra,
   ŅEMOT VĒRĀ jauno situāciju attiecībās starp Kazahstānas Republiku un Eiropas Savienību, kas izriet no divu jaunu dalībvalstu pievienošanās ES, paver jaunas iespējas un rada izaicinājumus Kazahstānas Republikas un Eiropas Savienības sadarbībai,
   ŅEMOT VĒRĀ Pušu vēlēšanos nodrošināt PSN mērķu sasniegšanu un principu īstenošanu,
   IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.
   1. pants
   Bulgārijas Republika un Rumānija ir Puses Partnerības un sadarbības nolīgumā, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Kazahstānas Republiku, no otras puses, kas parakstīts 1995. gada 23. janvārī Briselē un stājās spēkā 1999. gada 1. jūlijā (turpmāk “Nolīgums”), un tāpat kā pārējās Kopienas dalībvalstis pieņem un ņem vērā Nolīgumu, kā arī tajā pašā dienā parakstītajam Nobeiguma aktam pievienotās kopīgās deklarācijas, vēstuļu apmaiņu un Kazahstānas Republikas deklarāciju, kā arī Nolīguma 2004. gada 30. aprīļa protokolu, kurš stājās spēkā 2006. gada 1. jūnijā.
   2. pants
   Šis protokols ir Nolīguma neatņemama sastāvdaļa.
   3. pants
   1.   Šo protokolu saskaņā ar savām procedūrām apstiprina Kopienas, Eiropas Savienības Padome dalībvalstu vārdā un Kazahstānas Republika.
   2.   Puses viena otrai paziņo par iepriekšējā punktā minēto attiecīgo procedūru pabeigšanu. Apstiprināšanas instrumentus deponē Eiropas Savienības Padomes Ģenerālsekretariātā.
   4. pants
   1.   Šis protokols stājas spēkā pirmā mēneša pirmajā dienā pēc pēdējā apstiprināšanas instrumenta deponēšanas.
   2.   Līdz protokola spēkā stāšanās brīdim to provizoriski piemēro no 2007. gada 1. janvāra.
   5. pants
   1.   Nolīguma, Nobeiguma akta un visu tam pievienoto dokumentu tekstu, kā arī Nolīguma 2004. gada 30. aprīļa protokola tekstu sagatavo bulgāru un rumāņu valodā.
   2.   Tos pievieno šim protokolam, un tie ir vienlīdz autentiski tekstiem pārējās valodās, kurās ir sagatavots Nolīgums, Nobeiguma akts un tam pievienotie dokumenti, kā arī Nolīguma 2004. gada 30. aprīļa protokols.
   6. pants
   Šis protokols ir sagatavots divos oriģināleksemplāros angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, igauņu, itāļu, maltiešu, latviešu, lietuviešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu, zviedru un kazahu valodā; visi teksti ir vienlīdz autentiski.

      Съставено в Брюксел на шестнадесети ceптeмври две хиляди и осма година.
      Hecho en Bruselas, el dieciseis de septiembre de dos mil ocho.
      V Bruselu dne šestnáctého září dva tisíce osm.
      Udfærdiget i Bruxelles den sekstende september to tusind og otte.
      Geschehen zu Brüssel am sechzehnten September zweitausendacht.
      Kahe tuhande kaheksanda aasta septembrikuu kuueteistkümnendal päeval Brüsselis.
      'Εγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα έξι Σεπτεμβρίου δύο χιλιάδες οκτώ.
      Done at Brussels on the sixteenth day of September in the year two thousand and eight.
      Fait à Bruxelles, le seize septembre deux mille huit.
      Fatto a Bruxelles, addì sedici settembre duemilaotto.
      Briselē, divtūkstoš astotā gada sešpadsmitajā septembrī.
      Priimta du tūkstančiai aštuntų metų rugsėjo šešioliktą dieną Briuselyje.
      Kelt Brüsszelben, a kétezer-nyolcadik év szeptember havának tizenhatodik napján.
      Magħmul fi Brussell, fis-sittax-il jum ta’ Settembru tas-sena elfejn u tmienja.
      Gedaan te Brussel, de zestiende september tweeduizend acht.
      Sporządzono w Brukseli dnia szesnastego września roku dwa tysiące ósmego.
      Feito em Bruxelas, em dezasseis de Setembro de dois mil e oito.
      Întocmit la Bruxelles, la șaisprezece septembrie două mii opt.
      V Bruseli šestnásteho septembra dvetisícosem.
      V Bruslju, dne šestnajstega septembra leta dva tisoč osem.
      Tehty Brysselissä kuudentenatoista päivänä syyskuuta vuonna kaksituhattakahdeksan.
      Som skedde i Bryssel den sextonde september tjugohundraåtta.

      Совершено в городе Брюсселе шестнадцатого сентября две тысячи и восьмого года.

         За дьржавите-членки
         Por los Estados miembros
         Za členské státy
         For medlemsstaterne
         Für die Mitgliedstaaten
         Liikmesriikide nimel
         Για τα κράτη μέλη
         For the Member States
         Pour les États membres
         Per gli Stati membri
         Dalīvalstu vārdā
         Valstybių narių vardu
         A tagállamok részéről
         Għall-Istati Membri
         Voor de lidstaten
         W imieniu Państw Członkowskich
         Pelos Estados-Membros
         Pentru statele membre
         Za členské štáty
         Za države članice
         Jäsenvaltioiden puolesta
         På medlemsstaternas vägnar

         За государства-члены

         За Европейската общност
         Por las Comunidades Europeas
         Za Evropská společenství
         For De Europæiske Fællesskaber
         Für die Europäischen Gemeinschaften
         Euroopa ühenduste nimel
         Για τις Ευρωπαϊκές Κοινότητες
         For the European Communities
         Pour les Communautés européennes
         Per le Comunità europee
         Eiropas Kopienu vārdā
         Europos Bendrijų vardu
         Az Európai Közösségek részéről
         Għall-Komunitajiet Ewropej
         Voor de Europese Gemeenschappen
         W imieniu Wspólnot Europejskich
         Pelas Comunidades Europeias
         Pentru Comunitatea Europenă
         Za Európske spoločenstvá
         Za Evropske skupnosti
         Euroopan yhteisöjen puolesta
         På Europeiska gemenskapernas vägnar

         За Европейские Сообщества

         За Република Казахстан
         Por la República de Kazajstán
         Za Kazašskou republiku
         For Republikken Kasachstan
         Für die Republik Kasachstan
         Kasahstani Vabariigi nimel
         Για τη Δημοκρατία του Καζακστάν
         For the Republic of Kazakhstan
         Pour la République du Kazakhstan
         Per la Repubblica del Kazakistan
         Kazahstānas Republikas vārdā
         Kazachstano Respublikos vardu
         A Kazah Köztársaság részéről
         Għar-Repubblika tal-Każakstan
         Voor de Republiek Kazachstan
         W imieniu Republiki Kazachstanu
         Pela República do Cazaquistão
         Pentru Republica Kazahstan
         Za Kazašskú republiku
         Za Republiko Kazahstan
         Kazakstanin tasavallan puolesta
         På Republiken Kazakstans vägnar

         Зa Република Казахстан


title: Padomes lēmums (1989. gada 3. maijs) par Eiropas Ekonomikas kopienas un Norvēģijas Karalistes nolīguma Trešā papildprotokola slēgšanu sakarā ar Spānijas Karalistes un Portugāles Republikas pievienošanos Kopienai

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31989D0434

Oficiālais Vēstnesis L 206 , 18/07/1989 Lpp. 0010 - 0010

		Padomes lēmums(1989. gada 3. maijs)par Eiropas Ekonomikas kopienas un Norvēģijas Karalistes nolīguma Trešā papildprotokola slēgšanu sakarā ar Spānijas Karalistes un Portugāles Republikas pievienošanos Kopienai(89/434/EEK)EIROPAS KOPIENU PADOME,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu, jo īpaši tā 113. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,tā kā, Norvēģijas Karalistei pilnībā atliekot nodokļus par ievedumu no Spānijas, tiktu veicināta tirdzniecība starp šīm abām valstīm;tā kā 1973. gada 14. maijā Briselē parakstītā Eiropas Ekonomikas kopienas un Norvēģijas Karalistes nolīguma [1] papildprotokols, kas noslēgts sakarā ar Spānijas Karalistes un Portugāles Republikas pievienošanos Kopienai, neparedz, ka Norvēģijas Karaliste atliek muitas nodokļu iekasēšanu par precēm, ko ieved no Spānijas;tā kā tādēļ jāapstiprina iepriekšminētā nolīguma Trešais papildprotokols, lai ar to noteiktu nodokļu iekasēšanas pilnīgu atlikšanu par minētā nolīguma darbības jomā iekļautajiem produktiem, ko Norvēģijā ieved no Spānijas,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsAr šo Kopienas vārdā apstiprina Eiropas Ekonomikas kopienas un Norvēģijas Karalistes nolīguma Trešo papildprotokolu sakarā ar Spānijas Karalistes un Portugāles Republikas pievienošanos Kopienai.Protokola teksts ir pievienots šim lēmumam.2. pantsPadomes priekšsēdētājs sniedz papildprotokola 3. pantā paredzēto paziņojumu [2].3. pantsŠis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.Briselē, 1989. gada 3. maijāPadomes vārdā —priekšsēdētājsP. Solbes[1] OV L 171, 27.6.1973., 2. lpp.[2] Protokola spēkā stāšanās datumu Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.--------------------------------------------------