title: Komisijas Lēmums (ES) 2018/517 (2018. gada 21. marts) par ierosināto pilsoņu iniciatīvu “Britu draugi, palieciet pie mums ES!” (izziņots ar dokumenta numuru C(2018) 1730)

text:
               28.3.2018

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 84/25

         KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2018/517
   (2018. gada 21. marts)
   par ierosināto pilsoņu iniciatīvu “Britu draugi, palieciet pie mums ES!”

         (izziņots ar dokumenta numuru C(2018) 1730)

   (Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulu (ES) Nr. 211/2011 par pilsoņu iniciatīvu (1) un jo īpaši tās 4. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Iniciatīvas priekšlikuma “Britu draugi, palieciet pie mums ES!” temats paziņots šādi: “2016. gada plebiscīts par Apvienotās Karalistes izstāšanos nebija saistošs, tā bija tikai tautas nobalsošana, kas Lielbritānijas parlamentam ļāva spriest par Lielbritānijas iedzīvotāju tābrīža uzskatiem.”

               (2)

               Ierosinātajā pilsoņu iniciatīvā ir noteikti šādi mērķi: “Mūsu mērķis ir izveidot platformu, kas dotu iespēju visiem ES pilsoņiem piedalīties šajā iniciatīvā un uzrunātu Lielbritānijas pilsoņu vairākumu (ieskaitot ES dzīvojošos, kam faktiski tika liegts piedalīties sākotnējā referendumā), tādējādi dodot visiem Lielbritānijas pilsoņiem iespēju paust savu viedokli.”

               (3)

               Līgums par Eiropas Savienību (LES) nostiprina Savienības pilsonību un turpina nostiprināt Savienības demokrātisko darbību, cita starpā nosakot, ka katram pilsonim ir tiesības piedalīties Savienības demokrātiskajā dzīvē, izmantojot Eiropas pilsoņu iniciatīvu.

               (4)

               Tālab pilsoņu iniciatīvai vajadzīgajām procedūrām un nosacījumiem jābūt skaidriem, vienkāršiem, viegli īstenojamiem un samērā ar pilsoņu iniciatīvas būtību, lai tiktu veicināta pilsoņu dalība un Savienība tiktu padarīta viņiem pieejamāka.

               (5)

               Katras dalībvalsts tiesības izstāties no Eiropas Savienības ir ietvertas LES 50. panta 1. punktā, uz kura pamata ikviena dalībvalsts var nolemt izstāties no Savienības saskaņā ar savām konstitucionālajām prasībām.

               (6)

               Kaut arī Komisija nožēlo Apvienotās Karalistes lēmumu izstāties no Eiropas Savienības, un to 2016. gada 24. jūnijā (2) pauduši Eiropas Komisijas priekšsēdētājs Jean-Claude Juncker kopā ar Eiropas Parlamenta priekšsēdētāju Martin Schulz, Eiropadomes priekšsēdētāju Donald Tusk un Eiropas Savienības Padomes prezidentūras vadītāju Mark Rutte, Līgumos nav juridiska pamata, kas ļautu pieņemt tiesību aktu, kurš attiektos uz lēmumu pieņemšanas procesu dalībvalstī sakarā ar dalībvalsts paziņojumu par nodomu izstāties no Eiropas Savienības uz LES 50. panta pamata.

               (7)

               Šo iemeslu dēļ ierosinātā pilsoņu iniciatīva “Britu draugi, palieciet pie mums ES!” acīmredzami neietilpst Komisijas pilnvarās Līgumu īstenošanas nolūkā iesniegt Savienības tiesību akta priekšlikumu regulas 4. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē kopsakarā ar tās 2. panta 1. punktu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo tiek atteikts reģistrēt iniciatīvas “Britu draugi, palieciet pie mums ES!” priekšlikumu.
   2. pants
   Šis lēmums ir adresēts ierosinātās pilsoņu iniciatīvas “Britu draugi, palieciet pie mums ES!” organizētājiem (pilsoņu komitejas locekļiem), kurus kontaktpersonu statusā pārstāv [pēc apspriešanās ar organizētājiem personas dati dzēsti].

      Briselē, 2018. gada 21. martā

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētāja pirmais vietnieks

         Frans TIMMERMANS

      (1)  OV L 65, 11.3.2011., 1. lpp.

      (2)  http://europa.eu/rapid/press-release_STATEMENT-16-2329_en.htm


title: Politikas un drošības komitejas Lēmums (KĀDP) 2018/522 (2018. gada 27. marts), ar ko ieceļ ES spēku komandieri Eiropas Savienības militārajai operācijai ar mērķi palīdzēt Somālijas piekrastē novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas un atturēt no šādiem nodarījumiem (Atalanta) un atceļ Lēmumu (KĀDP) 2017/1356 (ATALANTA/1/2018)

text:
               3.4.2018

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 87/14

         POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJAS LĒMUMS (KĀDP) 2018/522
   (2018. gada 27. marts),
   ar ko ieceļ ES spēku komandieri Eiropas Savienības militārajai operācijai ar mērķi palīdzēt Somālijas piekrastē novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas un atturēt no šādiem nodarījumiem (Atalanta) un atceļ Lēmumu (KĀDP) 2017/1356 (ATALANTA/1/2018)
   POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 38. pantu,
   ņemot vērā Padomes Vienoto rīcību 2008/851/KĀDP (2008. gada 10. novembris) par Eiropas Savienības militāro operāciju ar mērķi palīdzēt Somālijas piekrastē novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas un atturēt no šādiem nodarījumiem (1) un jo īpaši tās 6. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Ievērojot Vienotās rīcības 2008/851/KĀDP 6. panta 1. punktu, Padome pilnvaroja Politikas un drošības komiteju (PDK) pieņemt attiecīgus lēmumus par ES spēku komandiera iecelšanu Eiropas Savienības militārajai operācijai ar mērķi palīdzēt Somālijas piekrastē novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas un atturēt no šādiem nodarījumiem (“ES spēku komandieris”).

               (2)

               2017. gada 18. jūlijā PDK pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2017/1356 (2), ar ko par ES spēku komandieri iecēla kontradmirāli Fabio GREGORI.

               (3)

               ES operācijas komandieris ir ieteicis par jauno ES spēku komandieri iecelt kontradmirāli Simone MALVAGNA, kurš no 2018. gada 5. aprīļa nomainītu kontradmirāli Fabio GREGORI.

               (4)

               ES Militārā komiteja 2018. gada 5. martā atbalstīja šo ieteikumu.

               (5)

               Tādēļ Lēmums (KĀDP) 2017/1356 būtu jāatceļ.

               (6)

               Saskaņā ar 5. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās ar aizsardzību saistītu Savienības lēmumu un rīcību izstrādē un īstenošanā,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo kontradmirālis Simone MALVAGNA no 2018. gada 5. aprīļa tiek iecelts par ES spēku komandieri Eiropas Savienības militārajai operācijai ar mērķi palīdzēt Somālijas piekrastē novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas un atturēt no šādiem nodarījumiem (Atalanta).
   2. pants
   Lēmumu (KĀDP) 2017/1356 atceļ.
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā 2018. gada 5. aprīlī.

      Briselē, 2018. gada 27. martā

            Politikas un drošības komitejas vārdā –

            priekšsēdētājs

         W. STEVENS

      (1)  OV L 301, 12.11.2008., 33. lpp.

      (2)  Politikas un drošības komitejas Lēmums (KĀDP) 2017/1356 (2017. gada 18. jūlijs), ar ko ieceļ ES spēku komandieri Eiropas Savienības militārajai operācijai ar mērķi palīdzēt Somālijas piekrastē novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas un atturēt no šādiem nodarījumiem (Atalanta) un atceļ Lēmumu (KĀDP) 2017/321 (ATALANTA/2/2017) (OV L 190, 21.7.2017., 12. lpp.).


title: Padomes Lēmums (KĀDP) 2018/654 (2018. gada 26. aprīlis), ar ko groza Lēmumu (KĀDP) 2017/1869 par Eiropas Savienības padomdevēju misiju drošības sektora reformas atbalstam Irākā (EUAM Iraq)

text:
               27.4.2018

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 108/28

         PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2018/654
   (2018. gada 26. aprīlis),
   ar ko groza Lēmumu (KĀDP) 2017/1869 par Eiropas Savienības padomdevēju misiju drošības sektora reformas atbalstam Irākā (EUAM Iraq)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 28. pantu, 42. panta 4. punktu un 43. panta 2. punktu,
   ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2017. gada 16. oktobrī pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2017/1869 (1) par Eiropas Savienības padomdevēju misiju drošības sektora reformas atbalstam Irākā (EUAM Iraq).

               (2)

               Lai segtu izdevumus par misijai nepieciešamajiem drošības pakalpojumiem līdz tās pašreizējo pilnvaru beigām, būtu jāpārskata finanšu atsauces summa un būtu attiecīgi jāgroza Lēmums (KĀDP) 2017/1869.

               (3)

                  EUAM Iraq tiek īstenota situācijā, kas var pasliktināties un kas varētu kavēt Līguma 21. pantā izklāstīto Savienības ārējās darbības mērķu sasniegšanu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Grozījums Lēmumā (KĀDP) 2017/1869
   Lēmuma (KĀDP) 2017/1869 14. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

      “1.   Finanšu atsauces summa, kas paredzēta, lai ar EUAM Iraq saistītos izdevumus segtu no 2017. gada 16. oktobra līdz 2018. gada 17. oktobrim, ir EUR 17 300 000. Par finanšu atsauces summu jebkuram turpmākam laikposmam lēmumu pieņem Padome.”

   2. pants
   Stāšanās spēkā
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2018. gada 26. aprīlī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         E. ZAHARIEVA

      (1)  Padomes Lēmums (KĀDP) 2017/1869 (2017. gada 16. oktobris) par Eiropas Savienības padomdevēju misiju drošības sektora reformas atbalstam Irākā (EUAM Iraq) (OV L 266, 17.10.2017., 12. lpp.).


title: Komisijas Lēmums (ES) 2018/672 (2016. gada 15. decembris) par ilgtermiņā darbojošos valsts lauksaimnieciskā atbalsta shēmu, kas paredzēta Somijas ziemeļu reģioniem (izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 8419)

text:
               3.5.2018

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 113/10

         KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2018/672
   (2016. gada 15. decembris)
   par ilgtermiņā darbojošos valsts lauksaimnieciskā atbalsta shēmu, kas paredzēta Somijas ziemeļu reģioniem

         (izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 8419)

   (Autentisks ir tikai teksts somu un zviedru valodā)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Aktu par Austrijas, Somijas un Zviedrijas pievienošanos Eiropas Savienībai un jo īpaši tā 142. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Komisija ar Lēmumu 95/196/EK (1) ir apstiprinājusi ilgtermiņā darbojošos valsts lauksaimnieciskā atbalsta shēmu, kas paredzēta Somijas ziemeļu reģioniem (“ziemeļu reģioniem paredzētā atbalsta shēma”) un ko Somija saskaņā ar Pievienošanās akta 143. pantu paziņojusi, lai saņemtu Pievienošanās akta 142. pantā paredzēto atļauju. Lēmums 95/196/EK ir aizstāts ar Komisijas 2009. gada 30. aprīļa Lēmumu C(2009) 3067 (2). Aizstājošajā lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas 2015. gada 30. aprīļa Lēmumu C(2015) 2790.

               (2)

               Somija ar 2015. gada 12. oktobra vēstuli ierosināja Komisijai grozīt Lēmumu C(2009) 3067, lai tādējādi vienkāršotu shēmas pārvaldību un ņemtu vērā kopējās lauksaimniecības politikas izmaiņas, kā arī Somijas ziemeļu reģionu lauksaimniecībā notiekošās ekonomiskās pārmaiņas. Somija ar 2016. gada 8. jūnija vēstuli grozīja savu priekšlikumu un nosūtīja papildu informāciju par lauksaimniecisko ražošanu ziemeļu reģionos.

               (3)

               Ievērojot no ierosinājuma izrietošos Lēmuma C(2009) 3067 grozījumus un līdzšinējo grozījumu lielo skaitu, minēto lēmumu ir lietderīgi aizstāt ar jaunu lēmumu.

               (4)

               Pievienošanās akta 142. pantā minētais valsts ilgtermiņa atbalsts ir paredzēts, lai nodrošinātu lauksaimnieciskās darbības turpināšanos Komisijas noteiktajos ziemeļu reģionos.

               (5)

               Ievērojot Pievienošanās akta 142. panta 1. un 2. punktā minētos faktorus, valsts atbalsts, ko sniedz saskaņā ar minēto pantu, būtu jāattiecina tikai uz apgabaliem, kuri atrodas uz ziemeļiem no 62. paralēles vai ir minētajai paralēlei pieguloši un turklāt ir pakļauti tādu salīdzināmu klimatisko apstākļu ietekmei, kas lauksaimniecisko darbību padara īpaši grūtu. Par attiecīgo administratīvi teritoriālo vienību būtu jāizraugās komūna (kunta), ietverot arī kuntas, ko iepriekš minētajos apgabalos ieskauj citas šādas kuntas, pat ja tās neatbilst tādām pašām prasībām.

               (6)

               Lai atvieglotu shēmas pārvaldību un koordinētu to ar atbalstu, kas paredzēts ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulām (ES) Nr. 1305/2013 (3) un (ES) Nr. 1307/2013 (4), kā arī ar valsts atbalsta shēmām, ir lietderīgi apgabalos, kuri saņem atbalstu saskaņā ar šo lēmumu, iekļaut tās pašas kuntas, kas pieder pie apgabala, kurš saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1305/2013 32. panta 2. punkta otro daļu noteikts kontinentālās Somijas lauku attīstības programmā 2014.–2020. gadam.

               (7)

               Par atsauces periodu, attiecībā uz kuru, pamatojoties uz pieejamo valsts statistiku, vērtējama lauksaimnieciskās ražošanas attīstība un vispārējais atbalsta līmenis, būtu jāizraugās tas pats, kas ir Lēmumā C(2009) 3067, un attiecībā uz lauksaimniecisko ražošanu jāaptver 1991., 1992. un 1993. gads.

               (8)

               Saskaņā ar Pievienošanās akta 142. pantu kopējai piešķirtā atbalsta summai jābūt pietiekamai, lai saglabātu lauksaimniecisko darbību Somijas ziemeļu reģionos, bet vispārējais atbalsta līmenis nedrīkst pārsniegt līmeni, kāds bijis pirmspievienošanās laika atsauces periodā. Tādēļ, nosakot saskaņā ar šo pantu maksimālo pieļaujamo atbalsta līmeni, ir nepieciešams ņemt vērā kopējās lauksaimniecības politikas satvarā izmaksāto ienākumu atbalstu. Pamatojoties uz 2016. gada datiem, atbalsta ikgadējā maksimālā summa, kas aprēķināta kā 5 gadu vidējais rādītājs laikposmam no 2017. gada 1. janvāra līdz 2021. gada 31. decembrim, būtu jānosaka EUR 563,9 miljonu apmērā.

               (9)

               Lai ziemeļu reģioniem paredzētā atbalsta shēmu padarītu vienkāršāku un ļautu Somijai rīkoties elastīgi attiecībā uz atbalsta novirzīšanu dažādiem ražošanas sektoriem, vienlaikus nodrošinot atbalsta līdzsvarotu sadali pa sektoriem, atbalsta ikgadējā vidējā maksimālā summa būtu jāsadala pa atbalsta kategorijām: lopkopībai, augkopībai un cita veida atbalstam ziemeļu apgabaliem. Par govs piena ražošanu ir lietderīgi noteikt atsevišķu atbalsta ikgadējo vidējo maksimālo summu, kas ir pietiekama, lai saglabātu ražošanu Somijas ziemeļu reģionos.

               (10)

               Atbalsts būtu jāpiešķir reizi gadā, pamatojoties uz ražošanas faktoriem (nosacītās liellopu vienības un platība hektāros) un ievērojot šajā lēmumā noteiktos kopējos ierobežojumus.

               (11)

               Atbalsts par ziemeļbriežiem būtu jāpiešķir par dzīvnieku un ar attiecīgu ierobežojumu, kas atbilst tradicionālajam ziemeļbriežu skaitam Somijas ziemeļu reģionos. Attiecībā uz savvaļas ogu un sēņu glabāšanu būtu jāatļauj atbalstu izmaksāt par kilogramu, bet no atbalsta piena un gaļas transportēšanai un lopkopībai nepieciešamajiem pakalpojumiem saskaņā ar faktiskajām izmaksām būtu jāatskaita jebkuri citi valsts maksājumi, kas sedz tādas pašas izmaksas.

               (12)

               Lai turpinātu stimulēt ražošanas efektivitāti, attiecībā uz govs pienu būtu jāatļauj atbalstu izmaksāt par piena kilogramu.

               (13)

               No Somijas saņemtie dati par lauku saimniecību ienākumiem liecina, ka ziemeļu reģionos lauku saimniecību ienākumi gadu no gada ir stipri svārstīgi, jo īpaši kopš 2008. gada. Lai spētu ātri reaģēt uz svārstībām un saglabātu lauksaimniecisko darbību Somijas ziemeļu reģionos, ir lietderīgi atļaut Somijai par katru kalendāro gadu noteikt, kāds atbalsta apjoms katram sektoram izmaksājams katrā atbalsta kategorijā un par katru ražošanas vienību.

               (14)

               Šādā sakarā Somijai būtu jādiferencē ziemeļu reģioniem piešķiramais atbalsts un ikgadējais atbalsta apjoms jānosaka saskaņā ar dabas apstākļu nelabvēlīguma pakāpi un citiem objektīviem, pārredzamiem un pamatotiem kritērijiem, kas saistīti ar Pievienošanās akta 142. panta 3. punkta trešajā daļā izklāstītajiem mērķiem, proti, saglabāt tradicionālo primāro ražošanu un pārstrādi, kas ir īpaši piemērota attiecīgo reģionu klimatiskajiem apstākļiem, uzlabot lauksaimniecības produktu ražošanas, tirgošanas un pārstrādes struktūras, veicināt minēto produktu realizāciju un nodrošināt vides aizsardzību un lauku ainavas saglabāšanu.

               (15)

               Lai nodrošinātu regulārus maksājumus par kalendāro gadu, būtu jāatļauj Somijai atbalstu izmaksāt par attiecīgu gadu, izmantojot avansa maksājumus, kuru pamatā ir sākotnējās aplēses par ražošanas faktoru un ražošanas vienību skaitu, un atbalstu piena ražošanai izmaksāt ikmēneša maksājumu veidā, pamatojoties uz faktisko ražošanas apjomu.

               (16)

               Pārmērīga ražotāju kompensēšana būtu jānovērš, nepamatotos maksājumus atgūstot līdz nākamā gada 1. jūnijam (neieskaitot).

               (17)

               Kā paredzēts Pievienošanās akta 142. panta 2. punktā, saskaņā ar šo lēmumu piešķirtajam atbalstam nevajadzētu kopējo ražošanas apjomu palielināt tiktāl, ka tiek pārsniegts tradicionālais ražošanas līmenis apgabalā, uz kuru attiecas ziemeļu reģioniem paredzētā atbalsta shēma.

               (18)

               Tādēļ ikgadēja maksimālā atbalsttiesīgo ražošanas faktoru skaitliskā vērtība katrā atbalsta kategorijā, ieskaitot atsevišķi noteiktu maksimālo summu par slaucamo govju skaitu, ir jānosaka līmenī, kas ir vienāds ar vai zemāks par atsauces periodam atbilstošo līmeni.

               (19)

               Attiecībā uz slaucamo govju skaitu būtu jāņem vērā saražotā apjoma izmaiņas par katru ražošanas faktoru kopš atsauces periodiem. Tātad maksimālais atbalsttiesīgo slaucamo govju skaits būtu jānosaka, pamatojoties uz vidējo vienas govs saražoto apjomu laikposmā no 2004. gada līdz 2013. gadam.

               (20)

               Atbalsts ziemeļbriežu audzēšanai, to produkcijas apstrādei un tirdzniecībai būtu jāpiešķir, nepieļaujot pārmērīgu kompensēšanu sasaistē ar atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 (5) 213. pantu.

               (21)

               Augkopībā, lai atļautu elastīgumu attiecībā uz lauksaimniecības zemes izmantošanu vienlaikus dažādiem ražošanas sektoriem, maksimālā pieļaujamā platība – kā noteikts II pielikumā Lēmumam C(2009) 3067, kas grozīts ar Lēmumu C(2015) 2790, – būtu 944 300 ha, kurā drīkst iekļaut ne vairāk kā 481 200 ha zālāju platības.

               (22)

               Siltumnīcu kultūrām būtu jāparedz atsevišķa 203 ha liela maksimālā pieļaujamā platība, kas atbilst tradicionālajai tādas ražošanas platībai Somijas ziemeļu apgabalos.

               (23)

               Ja kādā kategorijā ražošanas faktoru skaits pārsniedz maksimālo skaitu attiecīgajā gadā, nākamajā kalendārajā gadā pēc gada, kurā maksimālais skaits ticis pārsniegts, atbalsttiesīgo ražošanas faktoru skaits būtu jāsamazina par atbilstīgo ražošanas faktoru skaitu.

               (24)

               Saskaņā ar Pievienošanās akta 143. panta 2. punktu Somijai jāsniedz Komisijai informācija par atbalsta īstenošanu un ietekmi. Lai labāk novērtētu atbalsta ilgtermiņa ietekmi un varētu atbalsta līmeni izteikt ar piecgades vidējo vērtību, ir lietderīgi reizi piecos gados ziņot par atbalsta sociālekonomisko ietekmi un sniegt gada ziņojumus, kuros ietverta finansiālā un cita īstenošanas informācija, kas vajadzīga, lai nodrošinātu šajā lēmumā paredzēto nosacījumu ievērošanu.

               (25)

               Somijai būtu jānodrošina, lai attiecībā uz atbalsta saņēmējiem tiktu veikti atbilstīgi kontroles pasākumi. Lai nodrošinātu minēto pasākumu efektivitāti un pārredzamību atbalsta shēmas īstenošanā, minētie kontroles pasākumi būtu pēc iespējas jāsaskaņo ar tiem, kas tiek veikti saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku.

               (26)

               Tādēļ Lēmums C(2009) 3067 būtu jāatceļ,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Atļautais atbalsts
   1.   No 2017. gada 1. janvāra līdz 2021. gada 31. decembrim Somijai ir atļauts īstenot ilgtermiņa lauksaimnieciskā atbalsta shēmu valsts ziemeļu reģionos, kuros ietilpst administratīvi teritoriālās vienības (kuntas), kas uzskaitītas I pielikumā.
   2.   Piešķirtā atbalsta kopējā summa vienā kalendārajā gadā nedrīkst pārsniegt EUR 563,9 miljonus, no kuriem ne vairāk kā EUR 216,9 miljoni ir paredzēti govs piena ražošanai. Šīs maksimālās summas uzskata par šā lēmuma aptverto piecu kalendāro gadu laikā piešķirtā atbalsta vidējo gada vērtību.
   3.   Atbalsta kategorijas un katrai kategorijai atbilstošie ražošanas sektori, ikgadējā vidējā maksimālā summa, kas atļauta katrai atbalsta kategorijai un aprēķināta, kā norādīts šā panta 2. punktā, kā arī ikgadējā maksimālā atbalsttiesīgo ražošanas faktoru skaitliskā vērtība katrā atbalsta kategorijā ir noteikta II pielikumā.
   4.   Atbalstu, pamatojoties uz atbalsttiesīgajiem ražošanas faktoriem, piešķir:

               a)

               par nosacīto liellopu vienību lopkopībā;

               b)

               par augkopības kultūras hektāru;

               c)

               par siltumnīcu kultūras kvadrātmetru;

               d)

               par glabājamo dārzkopības produktu kubikmetru;

               e)

               kā kompensāciju par piena un gaļas produkcijas transportēšanas faktiskajām izmaksām un lopkopībai vajadzīgajiem pakalpojumiem, atskaitot jebkuru citu valsts atbalstu par tādām pašām izmaksām.

         Atbalstu govs piena ražošanai un atbalstu par meža ogu un savvaļas sēņu glabāšanu var piešķirt par faktiskās produkcijas kilogramu.
   Atbalsts ziemeļbriežu audzēšanai nedrīkst būt par iemeslu pārmērīgai kompensēšanai sasaistē ar atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 213. pantu.
   Koeficienti, kas izmantojami dažādo lauksaimniecības dzīvnieku pārrēķinam nosacītajās liellopu vienībās (NLV), ir norādīti III pielikumā.
   5.   Saskaņā ar 3. punktu un II pielikumā noteiktajās robežās Somijas ziemeļu reģioniem piešķiramo atbalstu diferencē un ikgadējo atbalsta apjomu nosaka katram ražošanas faktoram, izmaksu veidam vai ražošanas vienībai atsevišķi, šajā darbā pamatojoties uz objektīviem, ar dabas apstākļu nelabvēlīguma pakāpi saistītiem kritērijiem un citiem faktoriem, kuri palīdz sasniegt Pievienošanās akta 142. panta 3. punkta trešajā daļā izvirzītos mērķus.
   2. pants
   Atsauces periodi un ražošanas faktoru maksimālais skaits
   1.   Atsauces periods, kas minēts Pievienošanās akta 142. panta 3. punkta pirmās daļas otrajā ievilkumā, ir šāds:

               a)

               attiecībā uz produkciju: par govs pienu un liellopiem – 1992. gads, par dārzkopības produkciju – 1993. gads, par cita veida produkciju – vidējā vērtība 1991., 1992. un 1993. gada periodam;

               b)

               attiecībā uz vispārējo atbalsta līmeni – 1993. gads.

         2.   Maksimālais atbalsttiesīgo slaucamo govju skaits ir 227 200.
   3.   Maksimālais atbalsttiesīgo hektāru skaits augkopības produkcijas ražošanai ir 944 300 ha, no kuriem 481 200 ha zālājiem, un atsevišķi 203 ha siltumnīcu kultūrām.
   3. pants
   Atbalsta piešķiršanas nosacījumi
   1.   Somija šajā lēmumā noteiktajās robežās nosaka atbalsta piešķiršanas nosacījumus dažādām saņēmēju kategorijām. Šādi nosacījumi ietver piemērojamos atbalsttiesīguma un atlases kritērijus un nodrošina vienlīdzīgu attieksmi pret saņēmējiem.
   2.   Somija katru gadu izmaksā saņēmējiem atbalsta maksājumus, pamatojoties uz faktiskajiem ražošanas faktoriem vai ražošanas vienībām, kas minētas 1. panta 3. punktā. Atbalsta avansu var izmaksāt, pamatojoties uz sākotnējām aplēsēm konkrētam gadam.
   3.   Attiecībā uz govs pienu atbalstu var izmaksāt ikmēneša maksājumos, pamatojoties uz faktisko ražošanas apjomu.
   4.   Ja II pielikumā norādītā ikgadējā maksimālā atbalsttiesīgo ražošanas faktoru skaitliskā vērtība tiek pārsniegta, to koriģē, nākamajā gadā atbilstoši samazinot atbalsttiesīgo ražošanas faktoru skaitlisko vērtību.
   5.   Pārmaksājumus vai nepamatotus maksājumus no saņēmēja atgūst, atbilstošās summas atskaitot no atbalsta, ko saņēmējam izmaksā nākamajā gadā, vai kā citādi atgūstot tajā pašā nākamajā gadā, ja saņēmējam nekādas atbalsta summas nav izmaksātas.
   4. pants
   Informācijas un kontroles pasākumi
   1.   Somija Pievienošanās akta 143. panta 2. punktā paredzētās informācijas satvarā katru gadu līdz 1. jūnijam (neieskaitot) iesniedz Komisijai informāciju par tā atbalsta īstenošanu, kas iepriekšējā kalendārajā gadā piešķirts saskaņā ar šo lēmumu.
   Minētā informācija ietver konkrēti šādus elementus:

               a)

               kuntas, kurās atbalsts ir izmaksāts; šīs ziņas papildina ar detalizētām kartēm un – vajadzības gadījumā – ar citiem datiem;

               b)

               pārskata gada kopprodukcijas apjoms katrā no reģioniem, kas ir atbalsttiesīgi saskaņā ar šo lēmumu; norāda katra II pielikumā norādītā produkta skaitlisko daudzumu;

               c)

               ražošanas faktoru kopējais skaits, atbalsttiesīgo ražošanas faktoru skaits un atbalstīto ražošanas faktoru skaits katrā II pielikumā norādītajā ražošanas sektorā atsevišķi par katru produktu; pievieno norādes par jebkādu ikgadējā maksimālā ražošanas faktoru skaita pārsniegumu;

               d)

               kopējais izmaksātais atbalsts, kopējā atbalsta summa katrā atbalsta kategorijā un par katru produkcijas veidu, saņēmējiem izmaksātās summas par katru ražošanas faktoru vai citu vienību, kā arī kritēriji atbalsta summu diferencēšanai pa apakšreģioniem un lauku saimniecību veidiem vai pēc citiem apsvērumiem;

               e)

               piemērotā maksājumu sistēma un sīkākas ziņas par avansa maksājumiem, kuru pamatā ir aplēses, galīgajiem maksājumiem un par konstatētajiem pārmaksājumiem un to atgūšanu;

               f)

               atbalsta summas, kuras kuntās, uz kurām attiecas šis lēmums, samaksātas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1305/2013 32. pantu, Regulu (ES) Nr. 1307/2013 un Regulas (ES) Nr. 1308/2013 213. pantu; kā arī

               g)

               atsauces uz valsts tiesību aktiem, saskaņā ar kuriem atbalsts tiek īstenots.

         2.   Līdz 2022. gada 1. jūnijam (neieskaitot) Somija papildus 2021. gada ziņojumam iesniedz Komisijai piecgades ziņojumu par laikposmu no 2017. gada 1. janvāra līdz 2021. gada 31. decembrim.
   Ziņojumā sniedz konkrēti šādu informāciju:

               a)

               piecu gadu laikā izmaksātā atbalsta kopapjoms un tā sadalījums pa atbalsta kategorijām, ražošanas veidiem un apakšreģioniem;

               b)

               kopprodukcijas apjoms, ražošanas faktoru skaits un lauksaimnieku ienākumu līmenis atbalsttiesīgajos reģionos;

               c)

               lauksaimnieciskās ražošanas, pārstrādes un tirdzniecības attīstība ziemeļu reģionu sociālekonomiskajā kontekstā;

               d)

               atbalsta ietekme uz vides aizsardzību un lauku ainavas saglabāšanu; kā arī

               e)

               priekšlikumi par atbalsta shēmas attīstību, pamatojoties uz ziņojumā redzamajiem datiem, valsts un Savienības lauksaimnieciskās ražošanas kontekstu, kā arī citiem būtiskiem faktoriem.

         3.   Somija datus iesniedz tādā formā, kas ir saderīga ar Savienības izmantotajiem statistiskajiem standartiem.
   4.   Somija attiecīgi rīkojas, lai atbalsta saņēmējiem piemērotu šo lēmumu un atbilstošus kontroles pasākumus.
   5.   Kontroles pasākumus pēc iespējas saskaņo ar kontroles sistēmām, kuras piemēro saskaņā ar Savienības atbalsta shēmām.
   5. pants
   Grozījumu piemērošana
   Ja Komisija nolemj šo lēmumu grozīt, jo īpaši pamatojoties uz kopējās tirgus organizācijas vai tiešā atbalsta shēmas izmaiņām vai uz atļautā lauksaimnieciskā valsts atbalsta likmes izmaiņām, visus ar šo lēmumu atļautā atbalsta grozījumus sāk piemērot tikai no nākamā gada pēc grozījumu pieņemšanas.
   6. pants
   Atcelšana
   Lēmums C(2009) 3067 tiek atcelts.
   7. pants
   Adresāts
   Šis lēmums ir adresēts Somijas Republikai.

      Briselē, 2016. gada 15. decembrī

            Komisijas vārdā –

            Komisijas loceklis

         Phil HOGAN

      (1)  Komisijas 1995. gada 4. maija Lēmums 95/196/EK par ilgtermiņā darbojošos valsts atbalsta shēmu, kas vajadzīga, lai palīdzētu Somijas ziemeļu apgabalu lauksaimniekiem (OV L 126, 9.6.1995., 35. lpp.).

      (2)  Komisijas 2009. gada 30. aprīļa Lēmums C(2009) 3067 par ilgtermiņā darbojošos valsts lauksaimnieciskā atbalsta shēmu, kas paredzēta Somijas ziemeļu reģioniem.

      (3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regula (ES) Nr. 1305/2013 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1698/2005 (OV L 347, 20.12.2013., 487. lpp.).

      (4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regula (ES) Nr. 1307/2013, ar ko izveido noteikumus par lauksaimniekiem paredzētiem tiešajiem maksājumiem, kurus veic saskaņā ar kopējās lauksaimniecības politikas atbalsta shēmām, un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 637/2008 un Padomes Regulu (EK) Nr. 73/2009 (OV L 347, 20.12.2013., 608. lpp.).

      (5)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regula (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.).

      I PIELIKUMS

         KUNTAS, KAS MINĒTAS 1. PANTA 1. PUNKTĀ

         Enonkoski, Hankasalmi, Heinävesi, Ilmajoki, Isokyrö, Joensuu, Joroinen, Juva, Jyväskylä, Jämsä
          (1), Kaskinen, Kauhajoki, Kauhava, Kitee, Korsnäs, Kristiinankaupunki, Kuopio, Kuortane, Kurikka, Laihia, Lapua, Laukaa, Leppävirta, Liperi, Maalahti, Mikkeli, Mustasaari, Muurame, Mänttä-Vilppula, Närpiö, Outokumpu, Parikkala, Pieksämäki, Puumala, Rantasalmi, Rautjärvi, Ruokolahti, Ruovesi, Rääkkylä, Savitaipale, Savonlinna, Seinäjoki, Siilinjärvi, Sulkava, Suonenjoki, Taipalsaari, Teuva, Tuusniemi, Uusikaarlepyy, Vaasa, Varkaus, Vöyri, Alajärvi, Alavieska, Alavus, Evijärvi, Haapajärvi, Haapavesi, Halsua, Hirvensalmi, Honkajoki, Iisalmi, Isojoki, Joutsa, Juankoski, Kaavi, Kalajoki, Kangasniemi, Kannonkoski, Kannus, Karijoki, Karstula, Karvia, Kaustinen, Keitele, Kempele, Keuruu, Kihniö, Kinnula, Kiuruvesi, Kivijärvi, Kokkola, Konnevesi, Kontiolahti, Kruunupyy, Kyyjärvi, Kärsämäki, Lapinlahti, Lappajärvi, Lestijärvi, Liminka, Luhanka, Lumijoki, Luoto, Merijärvi, Merikarvia, Muhos, Multia, Nivala, Oulainen, Parkano, Pedersören kunta, Perho, Pertunmaa, Petäjävesi, Pielavesi, Pietarsaari, Pihtipudas, Polvijärvi, Pyhäjoki, Pyhäjärvi, Pyhäntä, Raahe, Rautalampi, Reisjärvi, Saarijärvi, Sievi, Siikainen, Siikajoki, Siikalatva, Soini, Sonkajärvi, Tervo, Tohmajärvi, Toholampi, Toivakka, Tyrnävä, Uurainen, Vesanto, Veteli, Vieremä, Viitasaari, Vimpeli, Virrat, Ylivieska, Ylöjärvi
          (2), Ähtäri, Äänekoski, Ilomantsi, Juuka, Kajaani, Lieksa, Nurmes, Paltamo, Rautavaara, Ristijärvi, Sotkamo, Vaala, Valtimo, Oulu, Utajärvi, Hailuoto, Hyrynsalmi, Ii, Kemi, Keminmaa, Kuhmo, Simo, Tervola, Tornio, Kemijärvi, Pello, Pudasjärvi, Puolanka, Ranua, Rovaniemi, Suomussalmi, Taivalkoski, Ylitornio, Kuusamo, Posio, Kittilä, Kolari, Pelkosenniemi, Salla, Savukoski, Sodankylä, Enontekiö, Inari, Muonio, Utsjoki.

         (1)  Tikai bijušo komunālo vienību Jämsänkoski un Kuorevesi teritorija.

         (2)  Tikai bijušās komunālās vienības Kuru teritorija.

      II PIELIKUMS

         1. PANTA 3. PUNKTĀ MINĒTĀ INFORMĀCIJA PAR ATBALSTU

                  Atbalsta kategorija

                  Ražošanas sektors

                  Atbalsta ikgadējā vidējā maksimālā summa periodā no 2017. gada 1. janvāra līdz 2021. gada 31. decembrim
                  (EUR milj.) (1)

                  Ikgadējais maksimālais atbalsttiesīgo ražošanas faktoru skaits

                              1.

                              Lopkopība

                  Govs piens, liellopi, aitas un kazas, zirgi, cūkas un mājputni,

                  433,7,
                  no kuriem govs pienam
                  216,9

                  227 200  slaucamo govju, 181 000  NLV citu dzīvnieku, 139 200  NLV cūku un mājputnu (1)

                              2.

                              Augkopība

                  Laukkopības un siltumnīcu kultūru audzēšana, dārzkopības produktu glabāšana

                  110,5

                  944 300  ha laukkopības kultūru, no kuriem 481 200  ha zālāju kultūru;
                  203 ha siltumnīcu kultūru

                              3.

                              Atbalsts citam sektoram

                  Ziemeļbrieži, piena un gaļas produkcijas transportēšana, lopkopībai vajadzīgie pakalpojumi, savvaļas ogu un sēņu glabāšana

                  19,7

                  171 100  ziemeļbriežu

                  Atbalsts, kopā

                  563,9

         (1)  References daudzums attiecībā uz atsaistīto atbalstu par cūkām un mājputniem.

      III PIELIKUMS

         KOEFICIENTI PĀRRĒĶINAM 1. PANTA 4. PUNKTĀ PAREDZĒTAJĀS NLV

      Še turpmāk sniegtā tabula ir jāizmanto, nosakot nosacīto liellopu vienību (NLV) vidējo skaitu.

         Maksimālais nosacīto liellopu vienību skaits

                  NLV

                  Liellopi, kas vecāki par diviem gadiem, un slaucamās govis

                  1,0

                  Zīdītājgovju teles vecumā no astoņiem mēnešiem līdz diviem gadiem

                  0,6

                  Citi liellopi vecumā no sešiem mēnešiem līdz diviem gadiem

                  0,6

                  Aitas

                  0,2

                  Kazas

                  0,2

                  Zirgi (vecāki par 6 mēnešiem):

                              —

                              vaislas ķēves, ieskaitot poniju ķēves

                  1,0

                              —

                              somu zirgi

                  1,0

                              —

                              citi zigi un poniji vecumā no 1 gada līdz 3 gadiem

                  0,6


title: Komisijas Lēmums (ES) 2018/680 (2018. gada 2. maijs), ar ko nosaka kritērijus ES ekomarķējuma piešķiršanai telpu uzkopšanas pakalpojumiem (izziņots ar dokumenta numuru C(2018) 2503) (Dokuments attiecas uz EEZ. )

text:
               4.5.2018

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 114/22

         KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2018/680
   (2018. gada 2. maijs),
   ar ko nosaka kritērijus ES ekomarķējuma piešķiršanai telpu uzkopšanas pakalpojumiem

         (izziņots ar dokumenta numuru C(2018) 2503)

   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 25. novembra Regulu (EK) Nr. 66/2010 par ES ekomarķējumu (1) un jo īpaši tās 8. panta 2. punktu,
   apspriedusies ar Eiropas Savienības Ekomarķējuma komiteju,
   tā kā:

               (1)

               Regulā (EK) Nr. 66/2010 paredzēti noteikumi, kā izveidot brīvprātīgo ES ekomarķējuma shēmu un tajā piedalīties nolūkā popularizēt preces un pakalpojumus ar ļoti labiem ekoloģiskajiem raksturlielumiem.

               (2)

               Regula (EK) Nr. 66/2010 paredz, ka ir jānosaka konkrēti ES ekomarķējuma kritēriji katrai produktu grupai.

               (3)

               Priekšlikumu izstrādāt ES ekomarķējuma kritērijus telpu uzkopšanas pakalpojumiem iesniedza profesionālo uzkopšanas pakalpojumu nozares pārstāvji. Tāpēc Komisija uzsāka un vadīja šādu kritēriju izstrādi.

               (4)

               Ir lietderīgi noteikt ES ekomarķējuma kritērijus telpu uzkopšanas pakalpojumiem nolūkā veicināt vidi mazietekmējošu tīrīšanas līdzekļu un piederumu izmantošanu un apmācīt personālu par vidiskajiem jautājumiem, vidiskās pārvaldības sistēmas pamatiem un atkritumu pareizu šķirošanu.

               (5)

               ES ekomarķējuma kritērijiem telpu uzkopšanas pakalpojumiem un ar tiem saistītajām novērtēšanas un verifikācijas prasībām vajadzētu būt spēkā piecus gadus no šā lēmuma paziņošanas dienas, ņemot vērā šai produktu grupai raksturīgo inovācijas ciklu.

               (6)

               Neatņemama ES ekomarķējuma reģistrācijas numuru daļa ir produktu grupai atbilstošais kods. Lai kompetentās iestādes varētu piešķirt ES ekomarķējuma reģistrācijas numuru telpu uzkopšanas pakalpojumiem, kas atbilst ES ekomarķējuma kritērijiem, šai produktu grupa ir jāpiešķir kods.

               (7)

               Šā lēmuma noteikumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 66/2010 16. pantu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   1.   Produktu grupā “telpu uzkopšanas pakalpojumi” ietilpst regulāri, profesionāli komerciālu, institucionālu un citu publiski pieejamu ēku un privātu mājokļu iekštelpu uzkopšanas pakalpojumi. Uzkopšanas pakalpojumus var sniegt šādās zonās (bet ne tikai): biroju telpas, sanitārās telpas, publiski pieejamas slimnīcu telpas, piemēram, gaiteņi, uzgaidāmās telpas un atpūtas telpas.
   2.   Te ietilpst arī tādu stikla virsmu tīrīšana, kuras var aizsniegt bez īpaša aprīkojuma vai mašīnām.
   3.   Produktu grupā neietilpst dezinfekcija, uzkopšana ražošanas objektos vai uzkopšana, kuras vajadzībām tīrīšanas līdzekļus nodrošina klients.
   2. pants
   Šajā lēmumā izmanto šādas definīcijas:

               1)

               “regulāri profesionāli uzkopšanas pakalpojumi” ir profesionāli uzkopšanas pakalpojumi, ko sniedz vismaz reizi mēnesī, izņemot stiklu tīrīšanu, ko uzskata par regulāru, ja to veic vismaz reizi trijos mēnešos;

               2)

               “neatšķaidīti tīrīšanas līdzekļi” ir līdzekļi, kuri pirms lietošanas ir jāatšķaida un kuru atšķaidījuma attiecība ir vismaz 1:100;

               3)

               “tīrīšanas piederumi” ir atkārtoti izmantojami tīrīšanas piederumi, piemēram, lupatas, vīkšķi (mopi) un ūdens spaiņi;

               4)

               “mikrošķiedra” ir sintētiska šķiedra, kuras pavediens ir smalkāks par vienu DEN vai deciteksu;

               5)

               “pieteikuma iesniedzēja telpas” ir vieta, kur pieteikuma iesniedzējs veic administratīvos un organizatoriskos uzdevumus saistībā ar savu darbību;

               6)

               “telpu uzkopšanas darbi, kam piešķirts ES ekomarķējums” ir darbi, ko personāls veic, sniedzot regulārus, profesionālus telpu uzkopšanas pakalpojumus.

         3. pants
   1.   Lai pakalpojumam saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 66/2010 piešķirtu ES ekomarķējumu, tam jāietilpst produktu grupā “telpu uzkopšanas pakalpojumi”, kas definēta šā lēmuma 1. pantā, un jāatbilst šā lēmuma pielikumā izklāstītajām saistītajām novērtēšanas un verifikācijas prasībām, kā arī šādiem nosacījumiem:

               a)

               tas atbilst visiem šā lēmuma pielikumā izklāstītajiem obligātajiem kritērijiem;

               b)

               tas atbilst tik daudziem šā lēmuma pielikumā izklāstītajiem neobligātajiem kritērijiem, lai savāktu vismaz 14 punktu;

               c)

               uzskaiti attiecībā uz šiem pakalpojumiem kārto atsevišķi no citiem pakalpojumiem, ko sniedz tas pats operators, bet kas neietilpst šā lēmuma darbības jomā, tostarp citiem telpu uzkopšanas pakalpojumiem, kas neatbilst šajā lēmumā izklāstītajām prasībām.

         2.   Operators, kam piešķirts ES ekomarķējums telpu uzkopšanas pakalpojumiem, nesniedz citus pakalpojumus, ko neaptver ES ekomarķējums, izņemot gadījumus, kad ES ekomarķējuma aptvertos telpu uzkopšanas pakalpojumus sniedz operatora iecirknis, meitasuzņēmums, filiāle vai nodaļa, kas ir skaidri nodalīta un ved atsevišķu uzskaiti.
   Telpu uzkopšanas pakalpojumiem izdotā ES ekomarķējuma licence neattiecas ne uz kādiem citiem šā operatora sniegtiem pakalpojumiem, kas neietilpst šā lēmuma darbības jomā, tostarp citiem telpu uzkopšanas pakalpojumiem, kas neatbilst šajā lēmumā izklāstītajām prasībām, un šādus citus pakalpojumus nedrīkst tirgot kā tādus, kam šāda licence ir.
   3.   Ja operators, kam piešķirts ES ekomarķējums telpu uzkopšanas pakalpojumiem, šādu pakalpojumu sniegšanā izmanto apakšuzņēmumus, arī tiem ir jābūt saņēmušiem ES ekomarķējuma licenci telpu uzkopšanas pakalpojumiem.
   4. pants
   Produktu grupas “telpu uzkopšanas pakalpojumi” kritēriji un ar tiem saistītās novērtēšanas un verifikācijas prasības ir spēkā piecus gadus no šā lēmuma paziņošanas dienas.
   5. pants
   Administratīviem mērķiem produktu grupai “telpu uzkopšanas pakalpojumi” piešķir kodu “052”.
   6. pants
   Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

      Briselē, 2018. gada 2. maijā

            Komisijas vārdā –

            Komisijas loceklis

         Karmenu VELLA

      (1)  OV L 27, 30.1.2010., 1. lpp.

      PIELIKUMS

         ES EKOMARĶĒJUMA KRITĒRIJI UN NOVĒRTĒŠANAS UN VERIFIKĀCIJAS PRASĪBAS PRODUKTU GRUPAI “TELPU UZKOPŠANAS PAKALPOJUMI”

      PAMATINFORMĀCIJA
      KRITĒRIJI
      Kritēriji ES ekomarķējuma piešķiršanai produktu grupai “Telpu uzkopšanas pakalpojumi”

         Obligātie kritēriji

                  M1 kritērijs.

                  Vidi mazietekmējošu tīrīšanas līdzekļu izmantošana

                  M2 kritērijs.

                  Tīrīšanas līdzekļu dozēšana

                  M3 kritērijs.

                  Mikrošķiedras izstrādājumu izmantošana

                  M4 kritērijs.

                  Personāla apmācība

                  M5 kritērijs.

                  Vidiskās pārvaldības sistēmas pamati

                  M6 kritērijs.

                  Cieto atkritumu šķirošana pieteikuma iesniedzēja telpās

                  M7 kritērijs.

                  Informācija ES ekomarķējumā

         Izvēles kritēriji

                  O1 kritērijs.

                  Vidi mazietekmējošu tīrīšanas līdzekļu plaša izmantošana (līdz 3 punktiem)

                  O2 kritērijs.

                  Koncentrētu, neatšķaidītu tīrīšanas līdzekļu izmantošana (līdz 3 punktiem)

                  O3 kritērijs.

                  Mikrošķiedras izstrādājumu plaša izmantošana (līdz 3 punktiem)

                  O4 kritērijs.

                  Vidi mazietekmējošu tīrīšanas līdzekļu izmantošana (līdz 4 punktiem)

                  O5 kritērijs.

                  Putekļsūcēju energoefektivitāte (3 punkti)

                  O6 kritērijs.

                  Pakalpojumu sniedzēja EMAS reģistrācija vai ISO 14001 sertifikācija (līdz 5 punktiem)

                  O7 kritērijs.

                  Cieto atkritumu apsaimniekošana uzkopjamos objektos (2 punkti)

                  O8 kritērijs.

                  Pakalpojumu kvalitāte (līdz 3 punktiem)

                  O9 kritērijs.

                  Pieteikuma iesniedzējam piederošie vai tā nomātie transportlīdzekļi (līdz 5 punktiem)

                  O10 kritērijs.

                  Pieteikuma iesniedzējam piederošo vai tā nomāto veļas mazgāšanas mašīnu efektivitāte (līdz 4 punktiem)

                  O11 kritērijs.

                  Ekomarķēti pakalpojumi un citi ekomarķēti produkti (līdz 5 punktiem)

                  O12 kritērijs.

                  Klientam piegādātās patēriņa preces un elektriskie roku žāvētāji (līdz 3 punktiem)

            NOVĒRTĒŠANA UN VERIFIKĀCIJA
      Konkrētas novērtēšanas un verifikācijas prasības ir norādītas pie katra kritērija atsevišķi.
      Gadījumos, kad pieteikuma iesniedzējam jāiesniedz deklarācijas, dokumentācija, analīžu rezultāti, testēšanas protokoli vai citi pierādījumi par atbilstību kritērijiem, tos atkarībā no situācijas var sagatavot pieteikuma iesniedzējs un/vai tā piegādātājs(-i), un/vai to apakšuzņēmējs(-i).
      Kompetentās iestādes priekšroku dod apliecinājumiem, ko izdevušas iestādes, kuras ir akreditētas atbilstoši attiecīgajam testēšanas un kalibrēšanas laboratoriju saskaņotajam standartam, un pārbaudījušas iestādes, kuras ir akreditētas atbilstoši attiecīgajam izstrādājumus, procesus un pakalpojumus sertificējošo iestāžu saskaņotajam standartam. Akreditāciju veic saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 765/2008 (1).
      Informāciju, kas izgūta no vidiskajām deklarācijām, kuras iesniegtas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1221/2009 (2), uzskata par iepriekšējā punktā minētajiem apliecinājumiem līdzvērtīgu pierādījumu.
      Attiecīgos gadījumos drīkst izmantot citas testēšanas metodes, nevis tās, kuras ir norādītas attiecībā uz katru kritēriju, ja kompetentā iestāde, kas novērtē pieteikumu, atzīst šādas metodes par līdzvērtīgām.
      Attiecīgos gadījumos kompetentās iestādes drīkst pieprasīt iesniegt apliecinošus dokumentus un drīkst veikt neatkarīgas pārbaudes.
      Kompetentās iestādes apmeklē pieteikuma iesniedzēja telpas un vismaz vienu reizi pirms ekomarķējuma piešķiršanas apseko kādu uzkopjamo objektu, kur tobrīd tiek sniegti uzkopšanas pakalpojumi.
      Pēc ES ekomarķējuma licences saņemšanas pieteikuma iesniedzējs kompetentajām iestādēm periodiski iesniedz to uzkopjamo objektu sarakstu, kuros tas sniedz uzkopšanas pakalpojumus ar ES ekomarķējumu, un norāda pirmo un pēdējo darba dienu katrā objektā. Starplaiki starp paziņojumiem par jauniem uzkopjamiem objektiem nav ilgāki par četriem mēnešiem, izņemot gadījumus, kad pieteikuma iesniedzējs nav uzņēmies jaunus līgumus. Periodā, uz kuru ir piešķirts ES ekomarķējums, kompetentā iestāde var periodiski apsekot pieteikuma iesniedzēja telpas vai uzkopjamo objektu.
      Priekšnoteikums ir tāds, ka pakalpojumiem jāatbilst visām tās valsts (valstu) juridiskajām prasībām, kur tiek sniegti “telpu uzkopšanas pakalpojumi”. Konkrētāk, uzņēmumam jādarbojas un jābūt reģistrētam atbilstoši valsts vai vietējiem normatīvajiem aktiem, un tā darbiniekiem jābūt legāli nodarbinātiem un apdrošinātiem. Tas nozīmē, ka darbiniekiem ir valsts normatīvajiem aktiem atbilstošs un derīgs rakstisks līgums, viņi saņem vismaz valstī vai reģionā ar koplīgumiem noteikto minimālo algu (ja koplīgumu nav, darbinieki saņem vismaz valstī vai reģionā noteikto minimālo algu), un viņu darba stundas atbilst valsts tiesību aktiem.
      Pieteikuma iesniedzējs pakalpojumu atbilstību šīm prasībām deklarē un pierāda (neskarot valsts tiesību aktus par datu aizsardzību) ar neatkarīgu verifikāciju vai dokumentāliem pierādījumiem (tādi ir, piemēram, rakstiskas sociālās politikas eksemplārs, līgumu kopijas, izziņas par darba ņēmēju reģistrāciju valsts sociālās apdrošināšanas sistēmā, pašvaldības nodarbinātības iestādes vai aģentūras oficiāla dokumentācija/reģistrs, kur reģistrēts darba ņēmēju skaits un vārdi).
      Objektu apsekojuma laikā var pēc nejaušības principa iztaujāt darbiniekus.
      OBLIGĀTIE KRITĒRIJI

         M1 kritērijs.   Vidi mazietekmējošu tīrīšanas līdzekļu izmantošana

      Šis kritērijs attiecas tikai uz tiem produktiem, ko tieši izmanto, sniedzot telpu uzkopšanas pakalpojumus, kam piešķirts ES ekomarķējums. Pieteikuma iesniedzējam jāizpilda gan M1 (a), gan M1 (b) kritērijs.

         M1 (a).   Produkti ar ES ekomarķējumu un citu ISO I tipa marķējumu

      Vismaz 50 % (pēc pirkuma apjoma) no visiem gadā izmantotajiem tīrīšanas līdzekļiem (izņemot mitrās salvetes, citus iepriekš samitrinātus produktus un līdzekļus, ko veļas mazgāšanas laikā izmanto grīdas mazgāšanas vīkšķu (mopu) impregnēšanai un kopšanai) ir piešķirts vai nu ES ekomarķējums cietā seguma tīrīšanas līdzekļiem saskaņā ar Komisijas Lēmumu (ES) 2017/1217 (3), vai cits dalībvalstīs nacionālā vai reģionālā līmenī oficiāli atzīts EN ISO 14024 I tipa ekomarķējums.

         Novērtēšana un verifikācija

      Pieteikuma iesniedzējs iesniedz gada datus (produktu komercnosaukumus un apjomu) un dokumentāciju (ieskaitot attiecīgus rēķinus vai objekta inventarizācijas aktus), kur norādīts, kādus tīrīšanas līdzekļus izmanto, sniedzot telpu uzkopšanas pakalpojumus, kam piešķirts ES ekomarķējums. Ja izmanto produktus ar ES ekomarķējumu, pieteikuma iesniedzējs iesniedz ES ekomarķējuma sertifikāta kopiju un/vai uz iepakojuma izvietotā marķējuma kopiju, kas apliecina tā piešķiršanu saskaņā ar Komisijas Lēmumu (ES) 2017/1217.
      Ja izmanto produktus ar citu ISO I tipa marķējumu, pieteikuma iesniedzējs iesniedz ISO I tipa marķējuma sertifikāta kopiju vai uz iepakojuma izvietotā marķējuma kopiju.

         M1 (b).   Bīstamas vielas

                  i)

                  Produkti, kam nav piešķirts ne ES ekomarķējums cietā seguma tīrīšanas līdzekļiem, ne cits dalībvalstīs nacionālā vai reģionālā līmenī oficiāli atzīts EN ISO 14024 I tipa ekomarķējums, nekādā koncentrācijā nesatur vielas, kas uzskaitītas pie cietā seguma tīrīšanas līdzekļiem paredzētā ES ekomarķējuma kritērija 4(a)(i).

                  ii)

                  Produkti, kam nav piešķirts ne ES ekomarķējums cietā seguma tīrīšanas līdzekļiem, ne cits dalībvalstīs nacionālā vai reģionālā līmenī oficiāli atzīts EN ISO 14024 I tipa ekomarķējums, nekādā koncentrācijā nesatur vielas, kas uzskaitītas pie cietā seguma tīrīšanas līdzekļiem paredzētā ES ekomarķējuma kritērija 4(a)(ii), tādos daudzumos, kas pārsniedz pie šī kritērija norādītos limitus.

                  iii)

                  Produkti, kam nav piešķirts ne ES ekomarķējums cietā seguma tīrīšanas līdzekļiem, ne cits dalībvalstīs nacionālā vai reģionālā līmenī oficiāli atzīts EN ISO 14024 I tipa ekomarķējums, nedrīkst būt klasificēti kā akūti toksiski, kā tādi, kam ir toksiska ietekme uz īpašu mērķorgānu, kā elpceļu vai ādas sensibilizatori vai kā tādi, kam ir kancerogēna, mutagēna vai toksiska ietekme uz reproduktīvo funkciju, vai kā bīstami ūdens videi atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1272/2008 (4) un atbilstīgi interpretācijai saskaņā ar tabulā norādītajiem bīstamības apzīmējumiem.
                  Mitrās salvetes un citi iepriekš samitrināti produkti atbilst šai prasībai.

         Bīstamības klases, uz kurām attiecas ierobežojumi, un to kategorizācija

                  Akūts toksiskums

                  1. un 2. kategorija

                  3. kategorija

                  H300 Norijot iestājas nāve

                  H301 Toksisks, ja norīts

                  H310 Nonākot saskarē ar ādu, iestājas nāve

                  H311 Toksisks, ja nonāk saskarē ar ādu

                  H330 Ieelpojot iestājas nāve

                  H331 Toksisks ieelpojot

                  H304 Var izraisīt nāvi, ja norīts vai iekļūst elpceļos

                  EUH070 Toksisks saskarē ar acīm

                  Toksiska ietekme uz konkrētu mērķorgānu

                  1. kategorija

                  2. kategorija

                  H370 Izraisa orgānu bojājumus

                  H371 Var izraisīt orgānu bojājumus

                  H372 Izraisa orgānu bojājumus ilgstošas vai atkārtotas iedarbības rezultātā

                  H373 Var izraisīt orgānu bojājumus ilgstošas vai atkārtotas iedarbības rezultātā

                  Elpceļu un ādas sensibilizācija

                  1.A kategorija

                  1.B kategorija

                  H317 Var izraisīt alerģisku ādas reakciju

                  H317 Var izraisīt alerģisku ādas reakciju

                  H334 Ja ieelpo, var izraisīt alerģiju vai astmas simptomus, vai apgrūtinātu elpošanu

                  H334 Ja ieelpo, var izraisīt alerģiju vai astmas simptomus, vai apgrūtinātu elpošanu

                  Kancerogēna, mutagēna vai toksiska ietekme uz reproduktīvo funkciju

                  1.A un 1.B kategorija

                  2. kategorija

                  H340 Var izraisīt ģenētiskus bojājumus

                  H341 Ir aizdomas, ka var izraisīt ģenētiskus bojājumus

                  H350 Var izraisīt vēzi

                  H351 Ir aizdomas, ka izraisa vēzi

                  H350i Ieelpojot var izraisīt vēzi

                  H360F Var kaitēt auglībai

                  H361f Ir aizdomas, ka var kaitēt auglībai

                  H360D Var nodarīt kaitējumu nedzimušam bērnam

                  H361d Ir aizdomas, ka var nodarīt kaitējumu nedzimušam bērnam

                  H360FD Var negatīvi ietekmēt auglību. Var nodarīt kaitējumu nedzimušam bērnam

                  H361fd Ir aizdomas, ka kaitē auglībai. Ir aizdomas, ka var nodarīt kaitējumu nedzimušam bērnam

                  H360Fd Var negatīvi ietekmēt auglību. Ir aizdomas, ka var nodarīt kaitējumu nedzimušam bērnam

                  H362 Var radīt kaitējumu ar krūti barotam bērnam

                  H360Df Var kaitēt nedzimušam bērnam. Ir aizdomas, ka negatīvi ietekmē auglību

                  Bīstams ūdens videi

                  1. un 2. kategorija

                  3. un 4. kategorija

                  H400 Ļoti toksisks ūdens organismiem

                  H412 Kaitīgs ūdens organismiem ar ilglaicīgām sekām

                  H410 Ļoti toksisks ūdens organismiem ar ilglaicīgām sekām

                  H413 Var radīt ilglaicīgas kaitīgas sekas ūdens organismiem

                  H411 Toksisks ūdens organismiem ar ilglaicīgām sekām

                  Bīstams ozona slānim

                  H420 Bīstams ozona slānim

         Novērtēšana un verifikācija

      Apakškritērija i) un ii) punkts: pieteikuma iesniedzējs iesniedz parakstītu atbilstības deklarāciju, ko papildina ar piegādātāju deklarācijām, kurās apstiprināts, ka produkta sastāvā uzskaitīto vielu vai nu nav vispār nekādā koncentrācijā, vai tās ir koncentrācijā, kas nepārsniedz noteiktos limitus.
      Apakškritērija iii) punkts: pieteikuma iesniedzējs iesniedz atbilstības deklarāciju, ko papildina ar drošības datu lapām par visiem produktiem, kam nav piešķirts ne ES ekomarķējums cietā seguma tīrīšanas līdzekļiem, ne cits ISO I tipa marķējums.

         M2 kritērijs.   Tīrīšanas līdzekļu dozēšana

      Personālam, kas veic telpu uzkopšanas darbus, kam piešķirts ES ekomarķējums, vai nu uzkopjamā objektā, vai pieteikuma iesniedzēja telpās ir pieejamas izmantotajiem tīrīšanas līdzekļiem piemērotas dozēšanas un atšķaidīšanas ierīces (piem., automatizēti dozatori, mērkrūzes/mērvāciņi, manuāli dozatori, izsmidzinātāji). Viņiem ir pieejamas arī attiecīgas instrukcijas par pareizajām dozām un atšķaidīšanu.

         Novērtēšana un verifikācija

      Pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju par atbilstību šim kritērijam, ko papildina ar pieejamo ierīču sarakstu un pienācīgu dokumentāciju, kur redzami norādījumi, kas uzkopējiem sniegti par pareizu dozēšanu un atšķaidīšanu.

         M3 kritērijs.   Mikrošķiedras izstrādājumu izmantošana

      Šis kritērijs attiecas tikai uz tiem atkārtoti izmantojamiem tīrīšanas piederumiem no tekstilmateriāliem, ko tieši izmanto, sniedzot telpu uzkopšanas pakalpojumus, kam piešķirts ES ekomarķējums.
      Vismaz 50 % no gadā izmantotajiem tīrīšanas tekstilpiederumiem (piem., drānas, mazgāšanas vīkšķi (mopi)) ir izgatavoti no mikrošķiedras.

         Novērtēšana un verifikācija

      Pieteikuma iesniedzējs iesniedz gada datus (izstrādājumu veidu un daudzumu) un dokumentāciju (ieskaitot attiecīgus rēķinus vai objekta inventarizācijas aktus), kur norādīts, kādus tīrīšanas tekstilpiederumus izmanto un kuri tīrīšanas tekstilpiederumi ir izgatavoti no mikrošķiedras.

         M4 kritērijs.   Darbinieku apmācība

      Pieteikuma iesniedzējs nodrošina, ka uzkopējiem, kas veic telpu uzkopšanas darbus, kam piešķirts ES ekomarķējums, un darba pārraugiem ir pieejama informācija (t. sk. rakstiskas procedūras vai rokasgrāmatas) un apmācība. Apmācība aptver šādus jautājumus (ja tie skar darbiniekam uzticētos pienākumus).

                  —

                  Darbiniekiem izskaidro, kas ir ES ekomarķējums un kā tas ietekmē uzkopšanas pakalpojumus.

                  Tīrīšanas līdzekļi

                              —

                              Darbiniekus apmāca, kā katrā uzkopšanas darbā pareizi dozēt tīrīšanas līdzekļus.

                              —

                              Darbiniekus apmāca, kāda ir pareiza atšķaidījuma attiecība (ja izmanto koncentrētus tīrīšanas līdzekļus) un kā izmantot piemērotu dozatoru.

                              —

                              Darbiniekus apmāca, kā pienācīgi glabāt tīrīšanas līdzekļus.

                              —

                              Apmācība ietver arī to, kā sašaurināt tīrīšanas līdzekļu klāstu, jo tas ļauj mazināt risku, ka tīrīšanas līdzekļi tiktu izmantoti pārlieku lielos daudzumos vai nepareizi.

                  Energotaupība

                              —

                              Darbiniekus apmāca līdzekļu atšķaidīšanai izmantot aukstu ūdeni, izņemot gadījumus, kad ražotājs ir norādījis citādi.

                              —

                              Vajadzības gadījumā darbiniekus apmāca, kā izvēlēties piemērotāko ciklu un temperatūru, darbojoties gan ar industriālajām, gan ar sadzīves veļas mazgājamām mašīnām.

                              —

                              Vajadzības gadījumā darbiniekus apmāca pēc darbu pabeigšanas izslēgt apgaismojumu.

                  Ūdenstaupība

                              —

                              Darbiniekus apmāca pēc vajadzības izmantot mikrošķiedras izstrādājumus, lai tā samazinātu ūdens un tīrīšanas līdzekļu patēriņu.

                  Atkritumi

                              —

                              Darbiniekus apmāca izmantot izturīgus un atkārtoti izmantojamus tīrīšanas piederumus un mazāk izmantot vienreizlietojamus tīrīšanas piederumus (piem., cimdus), ja tas nekaitē personāla drošībai un nav pretrunā ar higiēnas prasībām.

                              —

                              Darbiniekus apmāca pareizi izliet notekūdeņus.

                              —

                              Darbiniekus īpaši apmāca atkritumu apsaimniekošanā, lai palīdzētu tiem izpildīt attiecīgi M6 un O7 kritērija prasības. Apmācība aptver cieto atkritumu apsaimniekošanu gan paša uzņēmuma telpās, gan uzkopjamos objektos.

                  Veselības aizsardzība un drošība

                              —

                              Darbiniekus informē par veselības, drošības un vides jautājumiem, kas saistīti ar uzkopšanas darbiem, un aicina pārņemt labo praksi. Te ietilpst šāda informācija:

                                          —

                                          drošības datu lapas un apiešanās ar ķimikālijām,

                                          —

                                          ergonomika un piemērojamie valsts tiesību akti par arodveselību un drošību,

                                          —

                                          atkārtoti lietojamu cimdu novilkšana, tīrīšana un glabāšana (attiecīgā gadījumā) un

                                          —

                                          ceļu satiksmes drošība un ekobraukšana (attiecas uz tiem pieteikuma iesniedzējiem, kam ir pašiem savi darbinieki, kuru pienākumos saistībā ar uzkopšanas pakalpojumiem ietilpst arī transportlīdzekļu vadīšana).

                                    Visi jaunie pastāvīgie un pagaidu darbinieki pienācīgu apmācību saņem sešu nedēļu laikā kopš darba attiecību sākuma. Vismaz reizi gadā darbiniekiem sniedz atjauninātu informāciju par visiem pie šī kritērija minētajiem aspektiem. Lai gan šādai informēšanai nav jāatkārto visiem darbiniekiem sniegtā sākotnējā apmācība, tai jāaptver visi uzskaitītie vidiskie jautājumi un jānodrošina, ka attiecīgajiem darbiniekiem ir pilnīga skaidrība par saviem pienākumiem.

         Novērtēšana un verifikācija

      Pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju par atbilstību šim kritērijam, kam pievieno informāciju par gada apmācības programmu (datums un veids (sākotnējā vai atkārtotā apmācība)) un tās saturu, kā arī norāda, kuri darbinieki ir apmeklējuši mācības. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz arī kopijas no visām ar mācībām saistītajām procedūrām un darbiniekiem sniegtās informācijas. Darbinieku apmācības datumu un veidu reģistrē: tas ir pierādījums, ka šāda apmācība par jaunumiem ir notikusi.
      Ja apmācības kursu organizē iekšējās apmācības shēmas ietvaros, dokumentāciju (piem., apmācības sertifikātu) un apmācības kursa saturu var iesniegt kā atbilstības pierādījumu ar nosacījumu, ka apmācībā ir iztirzāti pie šā kritērija minētie temati.
      Ja uzņēmums pastāvīgi vai uz laiku pārņem darbiniekus no cita uzkopšanas pakalpojumu sniedzēja un ja šie darbinieki iepriekšējā gadā tikuši apmācīti, nav vajadzīgs rīkot jaunu apmācību, ja ir iespējams uzrādīt dokumentāciju, kas apliecina dalību apmācības programmā (piem., apmācības sertifikāts) un iztirzātos tematus.

         M5 kritērijs.   Vidiskās pārvaldības sistēmas pamati

      Pieteikuma iesniedzējs ir ieviesis vidiskās pārvaldības sistēmas minimālās prasības, proti, tam ir

                  —

                     vides politika, kurā apzināti visbūtiskākie tiešie un netiešie vides ietekmējumi un organizācijas politika attiecībā uz šiem ietekmējumiem,

                  —

                  rūpīgi izstrādāta rīcības programma, kas nodrošina, ka uzņēmuma vides politika tiek piemērota sniegtajiem pakalpojumiem. Rīcības programmā nosaka vidiskā veikuma mērķrādītājus attiecībā uz resursu izmantošanu (piem., izmantot mazāk tīrīšanas līdzekļu) un pasākumus, kā samazināt ietekmi uz vidi. Mērķrādītāju un pasākumu nospraušanā balstās uz ievāktajiem datiem par resursu izmantošanu un citiem vidiskajiem aspektiem (piem., atkritumu radīšanu),

                  —

                     iekšējais izvērtēšanas process, kurš noris katru gadu un kurā izvērtē, kā organizācijai sokas ar rīcības programmā izvirzīto mērķrādītāju sasniegšanu. Izvērtēšanas rezultātus organizācijas vadība izmanto, lai pastāvīgi uzlabotu veikumu, resp., atjauninātu vides politiku un rīcības programmu.

            Ar organizācijas vides politiku un to, kā tai veicies ar mērķrādītāju sasniegšanu, sabiedrība var iepazīties pieteikuma iesniedzēja telpās.
      Tiek ņemti vērā klientu komentāri un atsauksmes, kuras apkopo, izmantojot anketas vai kontrolsarakstus.

         Novērtēšana un verifikācija

      Pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju par atbilstību šim kritērijam, kam pievieno kopijas no vides politikas dokumenta, rīcības programmas, izvērtēšanas ziņojuma un procedūrām, kas ieviestas, lai ņemtu vērā klientu komentārus un atsauksmes. Izvērtēšanas ziņojumā iekļauj sarakstu ar visām veicamajām korektīvajām darbībām, un to dara pieejamu kompetentajai iestādei cik iespējams drīz pēc brīža, kad iesniegts pieteikums ES ekomarķējuma saņemšanai. Pēc kompetentās iestādes pieprasījuma iesniedz atjauninātu dokumentāciju, lai tā pierādītu atbilstību periodā, uz kuru piešķirts marķējums.
      Pieteikuma iesniedzējus, kas reģistrējušies EMAS un/vai ir sertificēti saskaņā ar ISO 14001, un pieteikuma iesniedzējus, kas ir daļa no organizācijas, kura reģistrējusies EMAS un/vai ir sertificēta saskaņā ar ISO 14001, uzskata par tādiem, kas ir izpildījuši šo kritēriju, ja tiek kā atbilstības pierādījumu iesniedz EMAS reģistrāciju un/vai ISO 14001 sertifikātu.

         M6 kritērijs.   Cieto atkritumu šķirošana pieteikuma iesniedzēja telpās

      Šis kritērijs attiecas tikai uz cietajiem atkritumiem, kas rodas pieteikuma iesniedzēja telpās.
      Pieteikuma iesniedzējs nodrošina iespējas tā telpās radušos cietos atkritumus sašķirot pienācīgās atkritumu plūsmās (kategorijās), lai atkritumus pēc tam nosūtītu apstrādei (piem., pārstrādei, sadedzināšanai) vai likvidēšanai atbilstīgi vietējai vai valsts atkritumu apsaimniekošanas praksei un iespējām.

         Novērtēšana un verifikācija

      Pieteikuma iesniedzējs iesniedz atbilstības deklarāciju, ko papildina apraksts par dažādajām cieto atkritumu kategorijām, ko vāc un šķiro pieteikuma iesniedzēja telpās. Sniedz arī norādes par dažādajām cieto atkritumu plūsmām, ko tālākai apstrādei vai likvidēšanai pieņem pašvaldības un/vai privātās aģentūras (saskaņā ar attiecīgiem līgumiem).

         M7 kritērijs.   Informācija ES ekomarķējumā

      Komisijas norādījumi par to, kā izmantojams neobligātais marķējums ar tekstlodziņu, atrodami: http://ec.europa.eu/environment/ecolabel/documents/logo_guidelines.pdf
      Neobligātajā marķējumā ar tekstlodziņu ir šāds teksts:
      “[operators 3. panta 2. punkta nozīmē] aktīvi cenšas sniegt vidi saudzējošus telpu uzkopšanas pakalpojumus, proti:

                  —

                  tiek izmantoti tīrīšanas līdzekļi ar ekomarķējumu,

                  —

                  darbinieki ir īpaši apmācīti,

                  —

                  ir ieviesta vidiskās pārvaldības sistēma.”

         Novērtēšana un verifikācija

      Nolūkā izpildīt šo kritēriju pieteikuma iesniedzējs iesniedz atbilstības deklarāciju, kurā norādīts, kādā veidā logotipu iecerēts izvietot.
      IZVĒLES KRITĒRIJI

         O1 kritērijs.   Vidi mazietekmējošu tīrīšanas līdzekļu plaša izmantošana (līdz 3 punktiem)

      Šis kritērijs attiecas tikai uz tiem produktiem, ko tieši izmanto, sniedzot telpu uzkopšanas pakalpojumus, kam piešķirts ES ekomarķējums.
      Pieteikuma iesniedzējam punktus piešķir, pamatojoties uz to, cik lielam procentuālajam apjomam no iepirktajiem, gadā izmantotajiem tīrīšanas līdzekļiem (izņemot mitrās salvetes un citus iepriekš samitrinātus produktus) ir piešķirts ES ekomarķējums cietā seguma tīrīšanas līdzekļiem vai cits dalībvalstīs nacionālā vai reģionālā līmenī oficiāli atzīts EN ISO 14024 I tipa ekomarķējums, proti:

                  —

                  vismaz 65 %: 1 punkts,

                  —

                  vismaz 75 %: 2 punkti,

                  —

                  vismaz 95 %: 3 punkti.

         Novērtēšana un verifikācija

      Pieteikuma iesniedzējs iesniedz gada datus (produktu komercnosaukumus un apjomu) un dokumentāciju (ieskaitot attiecīgus rēķinus vai objekta inventarizācijas aktus), kur norādīts, kādus tīrīšanas līdzekļus izmanto, sniedzot telpu uzkopšanas pakalpojumus, kam piešķirts ES ekomarķējums. Ja izmanto produktus ar ES ekomarķējumu, pieteikuma iesniedzējs iesniedz ES ekomarķējuma sertifikāta kopiju un/vai uz iepakojuma izvietotā marķējuma kopiju, kas apliecina piešķiršanu saskaņā ar Komisijas Lēmumu (ES) 2017/1217. Ja izmanto produktus ar citu ISO I tipa marķējumu, pieteikuma iesniedzējs iesniedz ISO I tipa marķējuma sertifikāta kopiju vai uz iepakojuma izvietotā marķējuma kopiju.

         O2 kritērijs.   Koncentrētu, neatšķaidītu tīrīšanas līdzekļu izmantošana (līdz 3 punktiem)

      Šis kritērijs attiecas tikai uz tiem produktiem, ko tieši izmanto, sniedzot telpu uzkopšanas pakalpojumus, kam piešķirts ES ekomarķējums.
      Pieteikuma iesniedzējam punktus piešķir, pamatojoties uz to, cik lielam procentuālajam apjomam no iepirktajiem, gadā izmantotajiem tīrīšanas līdzekļiem (izņemot mitrās salvetes, citus iepriekš samitrinātus produktus un līdzekļus, ko veļas mazgāšanas laikā izmanto grīdas mazgāšanas vīkšķu (mopu) impregnēšanai un kopšanai) minimālais atšķaidījums ir 1:100, proti:

                  —

                  vismaz 15 %: 1 punkts,

                  —

                  vismaz 30 %: 2 punkti,

                  —

                  vismaz 50 %: 3 punkti.

         Novērtēšana un verifikācija

      Pieteikuma iesniedzējs iesniedz gada datus (līdzekļu komercnosaukumus un apjomu) un dokumentāciju (ieskaitot attiecīgus rēķinus vai objekta inventarizācijas aktus), kur norādīts, kādus tīrīšanas līdzekļus izmanto, sniedzot telpu uzkopšanas pakalpojumus. Par katru produktu iesniedz dokumentāciju, kur norādīts atšķaidījums (drošības datu lapas, lietošanas pamācības vai tamlīdzīgi dokumenti). Ja produktu var izmantot dažādos atšķaidījumos, norāda visbiežāk izmantoto atšķaidījumu (to, kas norādīts iekšējās instrukcijās darbiniekiem). Lietošanai gatavu produktu atšķaidījumu skaita kā 1.

         O3 kritērijs.   Mikrošķiedras izstrādājumu plaša izmantošana (līdz 3 punktiem)

      Šis kritērijs attiecas tikai uz tiem atkārtoti lietojamiem tīrīšanas piederumiem no tekstilmateriāliem, ko tieši izmanto, sniedzot telpu uzkopšanas pakalpojumus, kam piešķirts ES ekomarķējums.
      Pieteikuma iesniedzējam punktus piešķir, pamatojoties uz to, cik liels procentuālais apjoms no gadā izmantotajiem tīrīšanas tekstilpiederumiem (piem., lupatas, vīkšķi (mopi)) ir izgatavoti no mikrošķiedras, proti:

                  —

                  vismaz 65 %: 1 punkts,

                  —

                  vismaz 75 %: 2 punkti,

                  —

                  vismaz 95 %: 3 punkti.

         Novērtēšana un verifikācija

      Pieteikuma iesniedzējs iesniedz gada datus (izstrādājumu veidu un daudzumu) un dokumentāciju (ieskaitot attiecīgus rēķinus vai objekta inventarizācijas aktus), kur norādīts, kādus tīrīšanas tekstilpiederumus izmanto un kuri tīrīšanas tekstilpiederumi ir izgatavoti no mikrošķiedras.

         O4 kritērijs.   Vidi mazietekmējošu tīrīšanas piederumu izmantošana (līdz 4 punktiem)

      Šis kritērijs attiecas tikai uz tiem tīrīšanas piederumiem, ko tieši izmanto, sniedzot telpu uzkopšanas pakalpojumus, kam piešķirts ES ekomarķējums.

         O4 (a).   Grīdas mazgāšanas vīkšķi (mopi) (līdz 2 punktiem)

      Pieteikuma iesniedzējam punktus piešķir, pamatojoties uz to, cik lielam procentuālajam apjomam no gadā izmantotajiem vīkšķiem (mopiem) ir piešķirts ES ekomarķējums tekstilmateriāliem vai cits dalībvalstīs nacionālā vai reģionālā līmenī oficiāli atzīts EN ISO 14024 I tipa ekomarķējums, proti:

                  —

                  vismaz 20 %: 1 punkts,

                  —

                  vismaz 50 %: 2 punkti.

         O4 (a).   Lupatas (līdz 2 punktiem)

      Pieteikuma iesniedzējam punktus piešķir, pamatojoties uz to, cik lielam procentuālajam apjomam no gadā izmantotajām lupatām ir piešķirts ES ekomarķējums tekstilmateriāliem vai cits dalībvalstīs nacionālā vai reģionālā līmenī oficiāli atzīts EN ISO 14024 I tipa ekomarķējums, proti:

                  —

                  vismaz 20 %: 1 punkts,

                  —

                  vismaz 50 %: 2 punkti.

         Novērtēšana un verifikācija

      Pieteikuma iesniedzējs iesniedz gada datus (izstrādājumu veidu un daudzumu) un dokumentāciju (ieskaitot attiecīgus rēķinus vai objekta inventarizācijas aktus), kur norādīts, kādus tīrīšanas piederumus izmanto, sniedzot telpu uzkopšanas pakalpojumus, kam piešķirts ES ekomarķējums. Ja izmanto piederumus ar ES ekomarķējumu, pieteikuma iesniedzējs iesniedz ES ekomarķējuma sertifikāta kopiju un/vai uz iepakojuma izvietotā marķējuma kopiju, kas apliecina piešķiršanu saskaņā ar Komisijas Lēmumu 2014/350/ES (5). Ja izmanto līdzekļus ar citu ISO I tipa marķējumu, pieteikuma iesniedzējs iesniedz ISO I tipa marķējuma sertifikāta kopiju vai uz iepakojuma izvietotā marķējuma kopiju.

         O5 kritērijs.   Putekļsūcēju energoefektivitāte (3 punkti)

      Šis kritērijs attiecas tikai uz putekļsūcējiem, kas ietilpst Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 665/2013 (6) darbības jomā. Minētās regulas darbības jomā neietilpst slapjtīres, slapjtīres un saustīres, ar akumulatoru darbināmi, robotizēti, rūpniecības un iebūvēti putekļsūcēji, grīdvirsmu spodrinātāji un āra putekļsūcēji.
      Vismaz 40 % (noapaļojot uz augšu līdz veselam skaitlim) no pieteikuma iesniedzējam piederošajiem vai nomātajiem putekļsūcējiem, ko izmanto, sniedzot telpu uzkopšanas pakalpojumus, kam piešķirts ES ekomarķējums, iegādes brīdī atbilst vismaz šādām Deleģētajā regulā (ES) Nr. 665/2013 noteiktajām energoefektivitātes klasēm:

                  —

                  pirms 2017. gada 1. septembra iegādāti putekļsūcēji – A klase,

                  —

                  pēc 2017. gada 1. septembra iegādāti putekļsūcēji – A+ klase.

         Novērtēšana un verifikācija

      Pieteikuma iesniedzējs iesniedz dokumentāciju, kas apliecina, ka ir izpildītas prasības par energoefektivitātes klasi (piemēram, rēķinu par putekļsūcēja iegādi un saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) Nr. 665/2013 III pielikumu sagatavoto datu lapu, kā arī saraksts ar visiem putekļsūcējiem, ko izmanto, sniedzot pakalpojumus, kam piešķirts ES ekomarķējums.

         O6 kritērijs.   Pakalpojumu sniedzēja EMAS reģistrācija vai ISO 14001 sertifikācija (līdz 5 punktiem)

      Pieteikuma iesniedzējs ir reģistrēts Savienības vides vadības un audita sistēmā (EMAS) (5 punkti) vai sertificēts atbilstoši ISO 14001 (3 punkti).

         Novērtēšana un verifikācija

      Pieteikuma iesniedzējs kā pierādījumu par atbilstību šim kritērijam iesniedz EMAS reģistrāciju vai ISO 14001 sertifikātu.

         O7 kritērijs.   Cieto atkritumu apsaimniekošana uzkopjamos objektos (2 punkti)

      Šis kritērijs ir piemērojams tikai tādos gadījumos, kad pieteikuma iesniedzēja klienti nodrošina uzkopējiem iespējas sašķirot atkritumus attiecīgās cieto atkritumu plūsmās, un tikai tādiem atkritumiem, kas uzkopjamos objektos rodas, sniedzot telpu uzkopšanas pakalpojumus, kam piešķirts ES ekomarķējums (piem., tīrīšanas līdzekļu vienreizlietojams iepakojums, patēriņa preču iepakojums), un priekššķirotiem cietajiem atkritumiem (piem., atkritumus iepriekš šķiro klienta darbinieki).
      Uzkopēji šķiro pakalpojuma sniegšanas gaitā radušos cietos atkritumus un sašķirotos un priekššķirotos atkritumus nogādā piemērotās tvertnēs uzkopjamā objektā vai tā tuvumā. Tā rīkojas allaž, ja klients ir nodrošinājis līdzekļus (piem., atkritumu tvertnes atšķirīgām cieto atkritumu plūsmām), kā sašķirotās atkritumu plūsmās nosūtīt apstrādei (piem., pārstrādei, sadedzināšanai) vai likvidēšanai atbilstīgi vietējai vai valsts atkritumu apsaimniekošanas praksei un iespējām un/vai noslēgtajiem līgumiem ar atkritumu pārstrādātājiem.

         Novērtēšana un verifikācija

      Pieteikuma iesniedzējs iesniedz atbilstības deklarāciju, kā arī aprakstu par pašvaldības akceptētajām dažādajām cieto atkritumu plūsmām un/vai attiecīgos līgumus ar pārstrādes uzņēmumiem attiecībā uz katru uzkopjamo objektu.

         O8 kritērijs.   Pakalpojumu kvalitāte (līdz 3 punktiem)

      Ja pieteikuma iesniedzējs ir izpildījis tālāk izklāstītās prasības, tam piešķir 2 punktus, bet, ja tam ir ISO 9001 vai Nordic INSTA 800 sertifikācija – 3 punktus.
      Pieteikuma iesniedzējs ir iecēlis pakalpojumu pārzini un ieviesis tālāk minētās procedūras, kā uzraudzīt, novērtēt un uzlabot uzkopšanas kvalitāti. Pārzinis var būt infrastruktūras pārzinis, priekšstrādnieks vai koordinators, kam uzticēts organizēt un pārraudzīt tīrīšanu.
      Pieteikuma iesniedzējs ir ieviesis:

                  —

                  procedūras, kā uzraudzīt, novērtēt un uzlabot pieteikuma iesniedzēja veiktās uzkopšanas kvalitāti (sīkāks izklāsts seko),

                  —

                  pasākumus, kā uzlabot uzkopšanas kvalitāti, piemēram, pamatojoties uz klientu apmierinātības apsekojumiem.

            Bez tam pieteikuma iesniedzējs sagatavo vadības parakstītas rakstiskas instrukcijas, kurās iztirzāti veicamie darbi. Šīs rakstiskās instrukcijas nodod uzkopējiem un ar tām var iepazīties pieteikuma iesniedzēja telpās un/vai uzkopjamos objektos.
      Rakstiskās instrukcijas satur vismaz šādu informāciju:

                  —

                  darba uzdevuma apraksts (piem., biroju, sanitāro telpu, logu tīrīšana),

                  —

                  kvalitāte (piem., vajadzīgā tīrības pakāpe, standartizēts kontrolsaraksts),

                  —

                  biežums (piem., reizi nedēļā),

                  —

                  tīrāmie priekšmeti (piem., galds, krēsls, izlietne),

                  —

                  izmantojamie paņēmieni (piem., dažādu zonu vai priekšmetu tīrīšanai izmantojamais aprīkojums un paņēmieni).

         Novērtēšana un verifikācija

      Pieteikuma iesniedzējs ISO 9001 vai INSTA 800 sertifikātu vai atbilstības deklarāciju, kam pievieno:

                  —

                  dokumentu, kurā norādīts, kurš vadītājs atbildīgs par šī kritērija izpildi (var izmantot struktūrshēmu, kurā redzama pieteikuma iesniedzēja organizācijas struktūra un norādīts vadītājs),

                  —

                  uzņēmuma dokumentāciju, kur atspoguļotas ar tīrīšanas kvalitāti saistītās procedūras. Piezīme: ja šīs procedūras atbilst prasībām standartā EN 13549 (Tīrīšanas pakalpojumi – Pamatprasības un rekomendācijas kvalitātes noteikšanas sistēmām) un/vai kādā reģionālā kvalitātes vadības standartā (piem., INSTA800: Uzkopšanas kvalitāte – mērīšanas sistēma uzkopšanas kvalitātes novērtēšanai un ranžēšanai), pieteikuma iesniedzējs var iesniegt atbilstības sertifikātu,

                  —

                  rakstiskas darba instrukcijas, kuras parakstījusi pieteikuma iesniedzēja vadība un kurās iztirzāti pakalpojumā ietilpstošie darba uzdevumi.

         O9 kritērijs.   Pieteikuma iesniedzējam piederošie vai tā nomātie transportlīdzekļi (līdz 5 punktiem)

      Šis kritērijs attiecas tikai uz tiem pieteikuma iesniedzējam piederošiem un/vai tā nomātiem transportlīdzekļiem, ko izmanto, sniedzot telpu uzkopšanas pakalpojumus, kam piešķirts ES ekomarķējums. Pie šiem transportlīdzekļiem pieder ar cilvēka muskuļu spēku darbināmi transportlīdzekļi (kravas velosipēdi), hibrīdvelosipēdi, ko darbina cilvēka muskuļu spēks kombinācijā ar elektroenerģiju (elektriskie kravas velosipēdi), vieglie pasažieru vai komerciālie transportlīdzekļi, ko izmanto vadītāji, pārraugi, uzkopēji, inspektori un visas citas personas, kas kādā ziņā iesaistītas uzkopšanas pakalpojumu sniegšanā.
      Apakškritērijs O9 (a) attiecas arī uz hibrīdtransportlīdzekļiem, bet ne uz elektrotransportlīdzekļiem.
      Apakškritērijs O9 (b) attiecas uz nulles emisiju transportlīdzekļiem.
      Šis kritērijs neattiecas uz privātiem transportlīdzekļiem, ko izmanto pakalpojumu sniegšanā.

         O9 (a).   Transportlīdzekļi, kas atbilst Eiropas emisiju standartam Euro 6 (1 punkts)

      Vismaz 50 % (noapaļojot uz augšu līdz veselam skaitlim) no pieteikuma iesniedzējam piederošajiem vai nomātajiem transportlīdzekļiem, ko izmanto, sniedzot telpu uzkopšanas pakalpojumus, kam piešķirts ES ekomarķējums, atbilst Eiropas emisiju standartam Euro 6 vieglajiem pasažieru un komerciālajiem transportlīdzekļiem.

         Novērtēšana un verifikācija

      Pieteikuma iesniedzējs iesniedz attiecīgu dokumentāciju, kurā redzams, kādus transportlīdzekļus izmanto uzkopšanas pakalpojumu sniegšanā, tas, vai tie ir pieteikuma iesniedzēja īpašumā vai tiek nomāti, un tas, kuri transportlīdzekļi atbilst standartam Euro 6. Par atbilstības pierādījumu var izmantot transportlīdzekļu reģistrācijas apliecības kopā ar atbilstības deklarācijām.

         O9 (b).   Nulles emisiju transportlīdzekļi (2 punkti)

      Vismaz 10 % (noapaļojot uz augšu līdz veselam skaitlim) no pieteikuma iesniedzējam piederošajiem vai nomātajiem transportlīdzekļiem, ko izmanto, sniedzot telpu uzkopšanas pakalpojumus, kam piešķirts ES ekomarķējums, ir nulles emisiju transportlīdzekļi (tas noteikts Eiropas Jaunā braukšanas cikla (NEDC) testos, kuri aprakstīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 715/2007 (7)), ar cilvēka muskuļu spēku darbināmi transportlīdzekļi (kravas velosipēdi) vai hibrīdvelosipēdi, ko darbina cilvēka muskuļu spēks kombinācijā ar elektroenerģiju (elektriskie kravas velosipēdi).

         Novērtēšana un verifikācija

      Pieteikuma iesniedzējs iesniedz attiecīgu dokumentāciju, kurā redzams, kādus transportlīdzekļus izmanto, sniedzot telpu uzkopšanas pakalpojumus, kam piešķirts ES ekomarķējums, tas, vai tie ir pieteikuma iesniedzēja īpašumā vai tiek nomāti, un tas, kuri transportlīdzekļi ir nulles emisiju transportlīdzekļi. Par atbilstības pierādījumu var izmantot transportlīdzekļu reģistrācijas apliecības kopā ar ražotāja dokumentāciju, kur redzami NEDC testu rezultāti.

         O9 (c).   Uzņēmuma transporta plāns (2 punkti)

      Pakalpojumu sniedzējs sagatavo uzņēmuma transporta plānu nolūkā līdz minimumam samazināt degvielas patēriņu, izvirzīt degvielas patēriņa samazināšanas mērķrādītāju (katram uzkopjamam objektam) un kārtot transportlīdzekļu parka ikgadējās apkopes uzskaiti.

         Novērtēšana un verifikācija

      Pieteikuma iesniedzējs iesniedz uzņēmuma transporta plāna kopiju, jaunāko degvielas patēriņa samazināšanas mērķrādītāju un ziņas par gada degvielas patēriņa dinamiku atkarībā no uzkopjamo objektu skaita. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz transportlīdzekļu parka apkopes plāna kopiju. Par atbilstības pierādījumu var izmantot transportlīdzekļu apkopes grāmatiņas.

         O10 kritērijs.   Pieteikuma iesniedzējam piederošo vai tā nomāto veļas mazgāšanas mašīnu efektivitāte (līdz 4 punktiem)

      Šis kritērijs attiecas tikai uz pieteikuma iesniedzējam piederošām vai tā nomātām veļas mazgāšanas mašīnām, kuras atrodas vai nu pieteikuma iesniedzēja telpās, vai uzkopjamos objektos un kurās mazgā lupatas, vīkšķus (mopus) un darbinieku formas, ko izmanto, sniedzot telpu uzkopšanas pakalpojumus, kam piešķirts ES ekomarķējums.
      Apakškritērijs O10 (a) ir piemērojams tikai tad, ja izmanto tādas sadzīves veļas mazgāšanas mašīnas, uz ko attiecas Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 1061/2010 (8) un Komisijas Regula (ES) Nr. 1015/2010 (9).

         O10 (a).   Energomarķējums (līdz 2 punktiem)

      Pieteikuma iesniedzējam punktus piešķir, pamatojoties uz to, kāds sadzīves veļas mazgājamo mašīnu procentuālais apjoms (noapaļojot uz augšu līdz veselam skaitlim) ir ar ES energoefektivitātes klasi A++ vai A+++, kas noteikta saskaņā ar Deleģēto regulu (ES) Nr. 1061/2010:

                  —

                  vismaz 50 % ir A++ klases veļas mazgājamās mašīnas: 1 punkts,

                  —

                  vismaz 90 % ir A++ klases veļas mazgājamās mašīnas: 2 punkti,

                  —

                  vismaz 50 % ir A+++ klases veļas mazgājamās mašīnas: 2 punkti.

         O10 (b).   Ūdens lietošanas efektivitāte (2 punkti)

         Sadzīves veļas mazgājamās mašīnas: pieteikuma iesniedzējam piederošo vai tā nomāto sadzīves veļas mazgājamo mašīnu ūdens patēriņš ir vienāds ar vai zemāks par ūdens patēriņa kritērijiem, kas izklāstīti Regulas (ES) Nr. 1015/2010 IV pielikumā. Atbilstību kritērijiem mēra saskaņā ar standartu EN 60456, izmantojot standarta mazgāšanas ciklu (60 °C, kokvilnas programma).

                  Ražojuma apakšgrupa

                  Ūdens patēriņš [litri/ciklā]

                  Sadzīves veļas mazgājamās mašīnas ar nominālo ietilpību 3 kg

                  39

                  Sadzīves veļas mazgājamās mašīnas ar nominālo ietilpību 3,5 kg

                  39

                  Sadzīves veļas mazgājamās mašīnas ar nominālo ietilpību 4,5 kg

                  40

                  Sadzīves veļas mazgājamās mašīnas ar nominālo ietilpību 5 kg

                  39

                  Sadzīves veļas mazgājamās mašīnas ar nominālo ietilpību 6 kg

                  37

                  Sadzīves veļas mazgājamās mašīnas ar nominālo ietilpību 7 kg

                  43

                  Sadzīves veļas mazgājamās mašīnas ar nominālo ietilpību 8 kg

                  56

            UN

         Komerciālām vajadzībām izmantojamas veļas mazgājamās mašīnas: pieteikuma iesniedzējam piederošo vai tā nomāto komerciālo veļas mazgājamo mašīnu ūdens patēriņš ir ≤ 7 l uz 1 kg mazgājamās veļas.

         Novērtēšana un verifikācija

      Pieteikuma iesniedzējs iesniedz gada datus (saraksts ar visām tam piederošām sadzīves veļas mazgājamām mašīnām, kurās mazgā mazgā lupatas, vīkšķus (mopus) un darbinieku formas, ko izmanto, sniedzot telpu uzkopšanas pakalpojumus, kam piešķirts ES ekomarķējums) un dokumentāciju, kur norādīta esošo sadzīves veļas mazgājamo mašīnu energoefektivitātes klase.
      Kā pierādījumu par atbilstību šai prasībai var izmantot datu lapu, kas sagatavota saskaņā ar Deleģētas regulas (ES) Nr. 1061/2010 II pielikumu.
      Ja iepriekš minētā dokumentācija nav pieejama, atbilstību kritērijam O10(b) var pierādīt, iesniedzot dokumentāciju par gada kopējo ūdens patēriņu. Tādā gadījumā pieņem, ka gadā ir pavisam 220 standarta mazgāšanas cikli.

         O11 kritērijs.   Ekomarķēti pakalpojumi un citi ekomarķēti produkti (līdz 5 punktiem)

      Šis kritērijs attiecas uz ekomarķētu pakalpojumu un/vai produktu izmantošanu; tie ir pakalpojumi un/vai produkti, ko tieši neizmanto, sniedzot telpu uzkopšanas pakalpojumus, kam piešķirts ES ekomarķējums, bet ko pieteikuma iesniedzējs izmanto ikdienas darbā, kas saistīts ar telpu uzkopšanas pakalpojumiem, kam piešķirts ES ekomarķējums. Te ietilpst (bet ne tikai) ārpakalpojumi (piem., veļas mazgāšana, automobiļu mazgāšana), ko pieteikuma iesniedzējs uzticējis trešai pusei. Tas var attiekties uz tādiem produktiem kā veļas mazgāšanas līdzekļi, trauku mazgāšanas līdzekļi vai biroja papīrs.

         O11 (a) kritērijs.   Ekomarķēti pakalpojumi (līdz 2 punktiem)

      100 % no ārpakalpojuma tiek uzticēti pakalpojumu sniedzējam, kura sniegtajiem pakalpojumiem ir piešķirts ES ekomarķējums vai cits dalībvalstīs nacionālā vai reģionālā līmenī oficiāli atzīts EN ISO 14024 I tipa ekomarķējums (1 punkts par katru pakalpojumu, kopā ne vairāk kā 2 punkti).

         O11 (b) kritērijs.   Ekomarķēti produkti (līdz 3 punktiem)

      100 % no kādas produkta grupas vienībām ir piešķirts ES ekomarķējums vai cits dalībvalstīs nacionālā vai reģionālā līmenī oficiāli atzīts EN ISO 14024 I tipa ekomarķējums (0,5 punkti par katru produktu grupu, kopā ne vairāk kā 3 punkti).

         Piezīme. Šis kritērijs neattiecas uz tādiem ekomarķētiem produktiem kā lupatas un vīkšķi (mopi), kā arī uz patēriņa precēm, ko saskaņā ar līgumu piegādā klientiem. Šajā apakškritērijā ar “produktu grupu” saprot produktus, kā tie definēti ES ekomarķējuma kritērijos vai cita ISO I tipa marķējuma kritērijos (piem., “papīra produkti”, “veļas mazgāšanas līdzekļi”, “tekstilmateriāli”).

         Novērtēšana un verifikācija

                     O11 (a).

                  Pieteikuma iesniedzējs iesniedz atbilstošus pierādījumus par to, ka ārpakalpojumam ir piešķirts ISO I tipa sertifikāts, kā arī attiecīgos rēķinus.

                     O11 (b).

                  Pieteikuma iesniedzējs iesniedz datus un dokumentāciju (tostarp attiecīgos rēķinus), kuros norādīti šo izmantoto produktu daudzumi, un attiecīgā ES ekomarķējuma vai ISO I tipa marķējuma sertifikātu kopijas un/vai iepakojuma etiķetes.

         O12 kritērijs.   Klientam piegādātās patēriņa preces un elektriskie roku žāvētāji (līdz 3 punktiem)

      Šo kritēriju piemēro tikai tad, ja pieteikuma iesniedzējs ir atbildīgs par uzkopjamos objektos izmantojamo patēriņu preču piegādi saskaņā ar vismaz vienu līgumu par uzkopšanas pakalpojumiem, kam piešķirts ES ekomarķējums. Šis kritērijs attiecas tikai uz patēriņa precēm un elektriskajiem roku žāvētājiem, ko piegādā saskaņā ar šādiem līgumiem:

         O12 (a).   Roku ziepes (1 punkts)
      Vismaz 70 % no gadā piegādātajām roku ziepēm (pēc tilpuma) ir piešķirts ES ekomarķējums noskalojamiem kosmētikas līdzekļiem saskaņā ar Komisijas Lēmumu 2014/893/ES (10) vai cits dalībvalstīs nacionālā vai reģionālā līmenī oficiāli atzīts EN ISO 14024 I tipa ekomarķējums.

         O12 (b).   Papīra preces (1 punkts)
      Vismaz 90 % (pēc masas vai tilpuma) no gadā piegādātajām papīra precēm (personīgajai higiēnai un uzsūkšanai domāts papīrs) ir piešķirts ES ekomarķējums salvešpapīram saskaņā ar Komisijas Lēmumu 2009/568/EK (11) vai cits dalībvalstīs nacionālā vai reģionālā līmenī oficiāli atzīts EN ISO 14024 I tipa ekomarķējums.

         O12 (c).   Auduma dvieļi ruļļos (1 punkts)
      Vismaz 50 % no gadā piegādātajiem auduma dvieļiem ruļļos (pēc skaita) ir piešķirts ES ekomarķējums tekstilizstrādājumiem saskaņā ar Komisijas Lēmumu 2014/350/ES vai cits dalībvalstīs nacionālā vai reģionālā līmenī oficiāli atzīts EN ISO 14024 I tipa ekomarķējums tekstilizstrādājumiem vai auduma dvieļiem, ko piegādā dvieļu turētājos.

         O12 (d).   Elektriskie roku žāvētāji (1 punkts)
      Visi pieteikuma iesniedzēja piegādātie un uzturētie elektriskie roku žāvētāji ir aprīkoti ar tuvinājuma sensoriem vai tiem ir piešķirts dalībvalstīs nacionālā vai reģionālā līmenī oficiāli atzīts EN ISO 14024 I tipa ekomarķējums.

         Novērtēšana un verifikācija

      Pieteikuma iesniedzējs par katru līgumu, kas noslēgts par tādu pakalpojumu sniegšanu, kam piešķirts ES ekomarķējums, norāda, vai līgumā paredzēta patēriņa preču piegāde, iesniedz gada datus (līdzekļu komercnosaukumus un priekšmetu masu, tilpumu vai skaitu) un dokumentāciju (ieskaitot attiecīgus rēķinus vai objekta inventarizācijas aktus), kur norādīts, kādas patēriņa preces ir piegādātas. Ja izmanto produktus ar ES ekomarķējumu, pieteikuma iesniedzējs iesniedz ES ekomarķējuma sertifikāta kopiju un/vai uz iepakojuma izvietotā marķējuma kopiju, kas apliecina tā piešķiršanu saskaņā ar:

                  —

                  Lēmumu 2014/893/ES,

                  —

                  Lēmumu 2009/568/EK,

                  —

                  Lēmumu 2014/350/ES.

            Ja izmanto produktus ar citu ISO I tipa marķējumu, pieteikuma iesniedzējs iesniedz I tipa marķējuma sertifikāta kopiju vai uz iepakojuma izvietotā marķējuma kopiju.
      Attiecībā uz elektriskajiem roku žāvētājiem pieteikuma iesniedzējs iesniedz dokumentāciju, no kuras redzams, kā tiek pildītas prasības (piem., uz iepakojuma izvietots marķējums vai tehniskā informācija, kas liecina, ka ir saņemts ISO I tipa marķējums vai žāvētājs ir aprīkots ar tuvinājuma sensoriem.

         (1)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 9. jūlija Regula (EK) Nr. 765/2008, ar ko nosaka akreditācijas un tirgus uzraudzības prasības attiecībā uz produktu tirdzniecību un atceļ Regulu (EEK) Nr. 339/93 (OV L 218, 13.8.2008., 30. lpp.).

         (2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 25. novembra Regula (EK) Nr. 1221/2009 par organizāciju brīvprātīgu dalību Kopienas vides vadības un audita sistēmā (EMAS), kā arī par Regulas (EK) Nr. 761/2001 un Komisijas Lēmumu 2001/681/EK un 2006/193/EK atcelšanu (OV L 342, 22.12.2009., 1. lpp.).

         (3)  Komisijas 2017. gada 23. jūnija Lēmums (ES) 2017/1217, ar ko nosaka ES ekomarķējuma kritērijus cietā seguma tīrīšanas līdzekļiem (OV L 180, 12.7.2017., 45. lpp.).

         (4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 16. decembra Regula (EK) Nr. 1272/2008 par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu un ar ko groza un atceļ Direktīvas 67/548/EEK un 1999/45/EK un groza Regulu (EK) Nr. 1907/2006 (OV L 353, 31.12.2008., 1. lpp.).

         (5)  Komisijas 2014. gada 5. jūnija Lēmums 2014/350/ES par ekoloģisko kritēriju noteikšanu ES ekomarķējuma piešķiršanai tekstilizstrādājumiem (OV L 174, 13.6.2014., 45. lpp.).

         (6)  Komisijas 2013. gada 3. maija Deleģētā regula (ES) Nr. 665/2013, ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/30/ES papildina attiecībā uz putekļsūcēju energomarķējumu (OV L 192, 13.7.2013., 1. lpp.).

         (7)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 20. jūnija Regula (EK) Nr. 715/2007 par tipa apstiprinājumu mehāniskiem transportlīdzekļiem attiecībā uz emisijām no vieglajiem pasažieru un komerciālajiem transportlīdzekļiem (“Euro 5” un “Euro 6”) un par piekļuvi transportlīdzekļa remonta un tehniskās apkopes informācijai (OV L 171, 29.6.2007., 1. lpp.).

         (8)  Komisijas 2010. gada 28. septembra Deleģētā regula (ES) Nr. 1061/2010, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/30/ES attiecībā uz sadzīves veļas mazgāšanas mašīnu energomarķējumu (OV L 314, 30.11.2010., 47. lpp.).

         (9)  Komisijas 2010. gada 10. novembra Regula (ES) Nr. 1015/2010, ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/125/EK īsteno attiecībā uz ekodizaina prasībām sadzīves veļas mazgāšanas mašīnām (OV L 293, 11.11.2010., 21. lpp.).

         (10)  Komisijas 2014. gada 9. decembra Lēmums 2014/893/ES, ar ko nosaka ekoloģiskos kritērijus ES ekomarķējuma piešķiršanai noskalojamiem kosmētikas līdzekļiem (OV L 354, 11.12.2014., 47. lpp.).

         (11)  Komisijas 2009. gada 9. jūlija Lēmums 2009/568/EK par ekoloģiskajiem kritērijiem Kopienas ekomarķējuma piešķiršanai salvešpapīram (OV L 197, 29.7.2009., 87. lpp.).


title: Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (ES) 2018/845 (2018. gada 30. maijs) par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu (EGF/2018/000 TA 2018 – tehniskā palīdzība pēc Komisijas iniciatīvas)

text:
               8.6.2018

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 144/1

         EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS (ES) 2018/845
   (2018. gada 30. maijs)
   par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu (EGF/2018/000 TA 2018 – tehniskā palīdzība pēc Komisijas iniciatīvas)
   EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1309/2013 (2013. gada 17. decembris) par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu (2014–2020) un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1927/2006 (1), un jo īpaši tās 11. panta 2. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (2) un jo īpaši tā 13. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda (EGF) mērķis ir sniegt atbalstu darba ņēmējiem, kas atlaisti no darba, un pašnodarbinātām personām, kuru darbība ir beigusies tādēļ, ka globalizācijas dēļ ir notikušas lielas strukturālas pārmaiņas pasaules tirdzniecības modeļos, turpinās globālā finanšu un ekonomikas krīze vai ir sākusies jauna globāla finanšu un ekonomikas krīze, un lai palīdzētu viņiem no jauna iekļauties darba tirgū.

               (2)

               EGF nepārsniedz maksimālo gada apjomu EUR 150 miljonu apmērā (2011. gada cenās), kā noteikts Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 1311/2013 (3) 12. pantā.

               (3)

               Regulā (ES) Nr. 1309/2013 ir paredzēts, ka katru gadu ne vairāk kā 0,5 % no EGF gada maksimālās summas pēc Komisijas iniciatīvas var izmantot tehniskajai palīdzībai.

               (4)

               Tādēļ EGF būtu jāizmanto, lai tehniskajai palīdzībai pēc Komisijas iniciatīvas nodrošinātu EUR 345 000,

         IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Eiropas Savienības 2018. finanšu gada vispārējā budžetā izmanto Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu, lai piešķirtu EUR 345 000 saistību un maksājumu apropriācijās.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā trešajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Strasbūrā, 2018. gada 30. maijā

            Eiropas Parlamenta vārdā –

            priekšsēdētājs

         A. TAJANI

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         L. PAVLOVA

      (1)  OV L 347, 20.12.2013., 855. lpp.

      (2)  OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

      (3)  Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 1311/2013 (2013. gada 2. decembris), ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.).


title: Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (ES) 2018/846 (2018. gada 30. maijs) par Eiropas Savienības Solidaritātes fonda izmantošanu atbalsta sniegšanā Grieķijai, Spānijai, Francijai un Portugālei

text:
               8.6.2018

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 144/3

         EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS (ES) 2018/846
   (2018. gada 30. maijs)
   par Eiropas Savienības Solidaritātes fonda izmantošanu atbalsta sniegšanā Grieķijai, Spānijai, Francijai un Portugālei
   EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 2012/2002 (2002. gada 11. novembris), ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu (1), un jo īpaši tās 4. panta 3. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (2) un jo īpaši tā 11. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Eiropas Savienības Solidaritātes fonda (“Fonds”) mērķis ir ļaut Savienībai ātri, efektīvi un elastīgi reaģēt uz ārkārtas situācijām, lai demonstrētu solidaritāti ar to reģionu iedzīvotājiem, kurus ir piemeklējušas dabas katastrofas.

               (2)

               Fondam pieejamo līdzekļu apjoms nepārsniedz EUR 500 000 000 gadā (2011. gada cenās), kā noteikts Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 1311/2013 (3) 10. pantā.

               (3)

               Grieķija 2017. gada 1. septembrī iesniedza pieteikumu par Fonda izmantošanu pēc zemestrīces, kas 2017. gada 12. jūnijā skāra Lesbas salu Egejas jūras ziemeļu daļā.

               (4)

               Spānija 2017. gada 22. decembrī iesniedza pieteikumu par Fonda izmantošanu pēc mežu ugunsgrēkiem, kas laikā no 2017. gada 10. līdz 17. oktobrim izcēlās Galisijas reģionā Spānijas ziemeļrietumos.

               (5)

               Francija 2017. gada 27. novembrī iesniedza pieteikumu par Fonda izmantošanu pēc viesuļvētras Irma, kas 2017. gada 5. un 6. septembrī šķērsoja Senmartēnas salu, un pēc viesuļvētras Marija, kura 2017. gada 18. un 19. septembrī skāra Gvadelupu.

               (6)

               Portugāle 2017. gada 17. jūlijā iesniedza savu sākotnējo pieteikumu Fonda ieguldījuma saņemšanai pēc lieliem ugunsgrēkiem, kas izcēlās 2017. gada 17. jūnijā. Tomēr pēc jauniem ugunsgrēkiem, kas skāra Portugāli laikā no 2017. gada jūnija līdz oktobrim, Portugāle 2017. gada 13. oktobrī un vēlreiz 2017. gada 14. decembrī iesniedza sava pieteikuma atjauninājumus, tostarp pārskatītu aplēsi par to zaudējumu kumulēto summu, kurus ugunsgrēki bija radījuši no 2017. gada jūnija līdz oktobrim.

               (7)

               Grieķijas, Spānijas, Francijas un Portugāles pieteikumi atbilst Regulas (EK) Nr. 2012/2002 4. pantā izklāstītajiem nosacījumiem finansiālā ieguldījuma sniegšanai no Fonda.

               (8)

               Tāpēc Fonds būtu jāizmanto, lai sniegtu finansiālu atbalstu Grieķijai, Francijai, Portugālei un Spānijai.

               (9)

               Lai pēc iespējas saīsinātu laiku, kas vajadzīgs Fonda izmantošanai, šis lēmums būtu jāpiemēro no tā pieņemšanas dienas,

         IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Savienības 2018. finanšu gada vispārējā budžeta ietvaros Eiropas Savienības Solidaritātes fondu izmanto, lai sniegtu Grieķijai summu EUR 1 359 119 apmērā, Spānijai – EUR 3 228 675, Francijai – EUR 48 906 025 un Portugālei – EUR 50 673 132 saistību un maksājumu apropriācijās.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   To piemēro no 2018. gada 30. maija.

      Strasbūrā, 2018. gada 30. maijā

            Eiropas Parlamenta vārdā –

            priekšsēdētājs

         A. TAJANI

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         L. PAVLOVA

      (1)  OV L 311, 14.11.2002., 3. lpp.

      (2)  OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

      (3)  Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 1311/2013 (2013. gada 2. decembris), ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.).