title: 2010/260/: Komisijas Lēmums ( 2010. gada 4. maijs ) par drošības plānu Vīzu informācijas sistēmas darbībai

text:
               5.5.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 112/25

         KOMISIJAS LĒMUMS
   (2010. gada 4. maijs)
   par drošības plānu Vīzu informācijas sistēmas darbībai
   (2010/260/ES)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 9. jūlija Regulu (EK) Nr. 767/2008 par Vīzu informācijas sistēmu (VIS) un datu apmaiņu starp dalībvalstīm saistībā ar īstermiņa vīzām (VIS regula) (1) un jo īpaši tās 32. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Regulas (EK) Nr. 767/2008 32. panta 3. punktā noteikts, ka vadības iestāde veic vajadzīgos pasākumus, lai sasniegtu 32. panta 2. punktā izklāstītos mērķus drošības jomā attiecībā uz VIS darbību, tostarp pieņem drošības plānu.

               (2)

               Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 767/2008 26. panta 4. punktu pārejas laikposmā, pirms vadības iestāde sāk pildīt savus pienākumus, par VIS darbības pārvaldību atbild Komisija.

               (3)

               Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 45/2001 (2) attiecas uz personas datu apstrādi, ko veic Komisija, pildot pienākumus VIS darbības pārvaldības jomā.

               (4)

               Ar Regulas (EK) Nr. 767/2008 26. panta 7. punktu paredzēts, ka, ja Komisija deleģē savu atbildību pārejas laikposmā, pirms vadības iestāde sāk pildīt savus pienākumus, tā nodrošina, ka ar šo deleģēšanu nelabvēlīgi neietekmē nevienu ar Eiropas Savienības tiesību aktiem izveidotu spēkā esošu kontroles mehānismu, ko īsteno Tiesa, Revīzijas palāta vai Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs.

               (5)

               Tiklīdz vadības iestāde sāk pildīt savus pienākumus, tai jāizveido drošības plāns attiecībā uz VIS.

               (6)

               Komisijas 2008. gada 17. jūnija Lēmumā 2008/602/EK par valsts saskarņu un komunikācijas infrastruktūras starp centrālo VIS un valsts saskarnēm uzbūvi un tām piemērojamām prasībām izveides posmā (3) aprakstīti nepieciešamie drošības pakalpojumi, kuri jāpiemēro VIS tīklam.

               (7)

               Regulas (EK) Nr. 767/2008 27. pantā noteikts, ka galvenā Centrālā VIS, ar ko veic tehniskās pārraudzības un administrācijas funkcijas, atrodas Strasbūrā (Francijā) un Centrālās VIS dublējums, kas spēj nodrošināt visas galvenās Centrālās VIS funkcijas šīs sistēmas avārijas gadījumā, atrodas Sankt Johann im Pongau (Austrijā).

               (8)

               Jānosaka drošības inspektoru pienākumi, lai nodrošinātu efektīvu un tūlītēju reakciju uz drošības incidentiem un sniegtu par tiem ziņojumus.

               (9)

               Jāizstrādā drošības politika, kurā saskaņā ar šā lēmuma noteikumiem sīki izklāsta visus tehniskos un organizatoriskos jautājumus.

               (10)

               Jādefinē pasākumi, lai nodrošinātu pienācīgu drošības līmeni VIS darbībai,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   I   NODAĻA

      VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

   1. pants
   Temats
   Šajā lēmumā paredzēta drošības organizācija un pasākumi (drošības plāns) Regulas (EK) Nr. 767/2008 32. panta 3. punkta nozīmē.
   II   NODAĻA

      ORGANIZĀCIJA, PIENĀKUMI UN INCIDENTU PĀRVALDĪBA

   2. pants
   Komisijas uzdevumi
   1.   Komisija īsteno un uzrauga Centrālās VIS, kā arī šajā lēmumā minētās sakaru infrastruktūras drošības pasākumu efektivitāti.
   2.   Komisija ieceļ sistēmas drošības inspektoru, izraugoties to no savu ierēdņu vidus. Sistēmas drošības inspektoru ieceļ Komisijas Tiesiskuma, brīvības un drošības ģenerāldirektorāta ģenerāldirektors. Sistēmas drošības inspektora pienākumos ietilpst jo īpaši:

               a)

               sagatavot, atjaunināt un pārskatīt drošības politiku, kā aprakstīts šā lēmuma 7. pantā;

               b)

               uzraudzīt Centrālās VIS un sakaru infrastruktūras drošības procedūru īstenošanas efektivitāti;

               c)

               piedalīties ar drošību saistīto ziņojumu sagatavošanā, kā minēts Regulas (EK) Nr. 767/2008 50. panta 3. un 4. punktā;

               d)

               veikt koordinēšanas un palīdzības uzdevumus, piedaloties pārbaudēs un revīzijās, ko veic Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs, kā norādīts Regulas (EK) Nr. 767/2008 42. pantā;

               e)

               uzraudzīt, lai šo lēmumu un drošības politiku pareizi un pilnībā piemēro visi līgumslēdzēji, tostarp apakšuzņēmēji, kuri jebkādā veidā iesaistīti VIS pārvaldībā un darbībā;

               f)

               uzturēt VIS drošības valsts vienoto kontaktpunktu sarakstu, kā arī darīt to pieejamu vietējiem drošības inspektoriem, kuri ir atbildīgi par Centrālo VIS un sakaru infrastruktūru.

         3. pants
   Par Centrālo VIS atbildīgais vietējais drošības inspektors
   1.   Neskarot 8. pantu, Komisija ieceļ par Centrālo VIS atbildīgu vietējo drošības inspektoru, izraugoties to no savu ierēdņu vidus. Novērš interešu konfliktus starp vietējā drošības inspektora pienākumiem un jebkādiem citiem oficiālajiem pienākumiem. Par Centrālo VIS atbildīgo vietējo drošības inspektoru ieceļ Komisijas Tiesiskuma, brīvības un drošības ģenerāldirektorāta ģenerāldirektors.
   2.   Par Centrālo VIS atbildīgais vietējais drošības inspektors nodrošina, ka tiek īstenoti šajā lēmumā minētie drošības pasākumi un galvenajā Centrālajā VIS tiek ievērotas drošības procedūras. Attiecībā uz Centrālās VIS dublējumu par Centrālo VIS atbildīgais vietējais drošības inspektors nodrošina, ka tiek īstenoti šajā lēmumā minētie drošības pasākumi, izņemot 10. pantā minētos pasākumus, un tiek ievērotas attiecīgās drošības procedūras.
   3.   Par Centrālo VIS atbildīgais vietējais drošības inspektors var deleģēt savus uzdevumus padotajam personālam. Novērš interešu konfliktus starp pienākumu veikt minētos uzdevumus un jebkādiem citiem oficiālajiem pienākumiem. Izmantojot atsevišķu kontakttālruņa numuru un adresi, ar vietējo drošības inspektoru vai tā pienākumu izpildītāju var sazināties jebkurā laikā.
   4.   Par Centrālo VIS atbildīgais vietējais drošības inspektors veic uzdevumus drošības pasākumu ietvaros galvenās VIS un VIS dublējuma vietās, nepārsniedzot 1. punktā noteiktās robežas, jo īpaši:

               a)

               veic vietējos operatīvos drošības uzdevumus, tostarp ugunsmūra revīziju, regulāru drošības pārbaudi, revīziju un ziņošanu;

               b)

               uzrauga darbības nepārtrauktības plāna efektivitāti un nodrošina, ka notiek regulāras mācības;

               c)

               nodrošina pierādījumus par visiem incidentiem, kas var ietekmēt Centrālās VIS vai sakaru infrastruktūras drošību, un ziņo par tiem sistēmas drošības inspektoram;

               d)

               informē sistēmas drošības inspektoru, ja jāveic grozījumi drošības politikā;

               e)

               uzrauga, lai šo lēmumu un drošības politiku pareizi un pilnībā piemēro visi līgumslēdzēji, tostarp apakšuzņēmēji, kuri jebkādā veidā iesaistīti Centrālās VIS pārvaldībā un darbībā;

               f)

               nodrošina, ka darbiniekus informē par to pienākumiem, un uzrauga drošības politikas piemērošanu;

               g)

               uzrauga jaunākās attīstības tendences IT drošības jomā un nodrošina, ka darbiniekus attiecīgi apmāca;

               h)

               sagatavo pamatinformāciju un iespējas drošības politikas izveidei, atjaunināšanai un pārskatīšanai saskaņā ar 7. pantu.

         4. pants
   Par sakaru infrastruktūru atbildīgais vietējais drošības inspektors
   1.   Neskarot 8. pantu, Komisija ieceļ par sakaru infrastruktūru atbildīgo vietējo drošības inspektoru, izraugoties to no savu ierēdņu vidus. Novērš interešu konfliktus starp vietējā drošības inspektora pienākumiem un jebkādiem citiem oficiālajiem pienākumiem. Par sakaru infrastruktūru atbildīgo vietējo drošības inspektoru ieceļ Komisijas Tiesiskuma, brīvības un drošības ģenerāldirektorāta ģenerāldirektors.
   2.   Par sakaru infrastruktūru atbildīgais vietējais drošības inspektors uzrauga tās darbību un nodrošina, ka tiek īstenoti drošības pasākumi un tiek ievērotas drošības procedūras.
   3.   Par sakaru infrastruktūru atbildīgais vietējais drošības inspektors var deleģēt savus uzdevumus padotajam personālam. Novērš interešu konfliktus starp pienākumu veikt minētos uzdevumus un jebkādiem citiem oficiālajiem pienākumiem. Izmantojot atsevišķu kontakttālruņa numuru un adresi, ar vietējo drošības inspektoru vai tā pienākumu izpildītāju var sazināties jebkurā laikā.
   4.   Par sakaru infrastruktūru atbildīgais vietējais drošības inspektors veic ar drošības pasākumiem saistītos uzdevumus, kuri attiecas uz sakaru infrastruktūru, jo īpaši:

               a)

               veic visus operatīvos drošības uzdevumus, kuri attiecas uz sakaru infrastruktūru, piemēram, ugunsmūra revīziju, regulāras drošības pārbaudes, revīziju, ziņošanu;

               b)

               uzrauga darbības nepārtrauktības plāna efektivitāti un nodrošina, ka notiek regulāras mācības;

               c)

               nodrošina pierādījumus par visiem incidentiem, kas var ietekmēt sakaru infrastruktūras vai Centrālās VIS, vai valstu sistēmu drošību, un ziņo par tiem sistēmas drošības inspektoram;

               d)

               informē sistēmas drošības inspektoru, ja jāveic grozījumi drošības politikā;

               e)

               uzrauga, lai šo lēmumu un drošības politiku pareizi un pilnībā piemēro visi līgumslēdzēji, tostarp apakšuzņēmēji, kuri jebkādā veidā iesaistīti sakaru infrastruktūras pārvaldībā;

               f)

               nodrošina, ka darbiniekus informē par to pienākumiem, un uzrauga drošības politikas piemērošanu;

               g)

               uzrauga jaunākās attīstības tendences IT drošības jomā un nodrošina, ka darbiniekus attiecīgi apmāca;

               h)

               sagatavo pamatinformāciju un iespējas drošības politikas izveidei, atjaunināšanai un pārskatīšanai saskaņā ar 7. pantu.

         5. pants
   Drošības incidenti
   1.   Jebkurš notikums, kurš ietekmē vai var ietekmēt VIS darbības drošību un var kaitēt vai radīt zaudējumus VIS, ir uzskatāms par drošības incidentu, jo īpaši, ja ir radusies piekļuve datiem vai ir apdraudēta vai var tikt apdraudēta datu pieejamība, integritāte un konfidencialitāte.
   2.   Drošības politikā nosaka procedūras, kuras veic, lai atgūtos no incidenta. Drošības incidentus pārvalda, lai nodrošinātu ātru, efektīvu un pareizu reakciju atbilstīgi drošības politikai.
   3.   Attiecīgajai dalībvalstij sniedz informāciju par drošības incidentu, kas ietekmē vai var ietekmēt VIS darbību dalībvalstī vai dalībvalstī reģistrēto VIS datu pieejamību, integritāti un konfidencialitāti. Par drošības incidentiem paziņo Komisijas datu aizsardzības inspektoram.
   6. pants
   Incidentu pārvaldība
   1.   Visiem darbiniekiem un līgumslēdzējiem, kas iesaistīti VIS attīstībā, pārvaldībā vai darbībā, jāņem vērā visas novērotās vai iespējamās drošības nepilnības VIS darbībā un jāziņo par tām sistēmas drošības inspektoram vai par Centrālo VIS atbildīgajam vietējam drošības inspektoram vai, attiecīgā gadījumā, par sakaru infrastruktūru atbildīgajam vietējam drošības inspektoram.
   2.   Ja konstatēts incidents, kas ietekmē vai var ietekmēt VIS darbības drošību, par Centrālo VIS atbildīgais vietējais drošības inspektors vai par sakaru infrastruktūru atbildīgais vietējais drošības inspektors pēc iespējas drīzāk rakstiski, vai ārkārtas gadījumā izmantojot citus saziņas līdzekļus, informē sistēmas drošības inspektoru un, ja vajadzīgs, VIS drošības vienoto valsts kontaktpunktu, ja attiecīgajā dalībvalstī šāds kontaktpunkts darbojas. Ziņojumā ietver drošības incidenta aprakstu, riska līmeni, iespējamās sekas un pasākumus, kuri būtu jāveic vai kurus būtu bijis jāveic, lai mazinātu risku.
   3.   Visus ar drošības incidentu saistītos pierādījumus nekavējoties saglabā attiecīgi par Centrālo VIS atbildīgais vietējais drošības inspektors vai par sakaru infrastruktūru atbildīgais vietējais drošības inspektors. Saskaņā ar piemērojamajiem noteikumiem par datu aizsardzību šādus pierādījumus pēc iespējas lielākā mērā dara pieejamus sistēmas drošības inspektoram pēc tā pieprasījuma.
   4.   Īsteno atgriezeniskās saiknes procesus, lai nodrošinātu, ka tiek nodota informācija par rezultātiem, tiklīdz incidents ir atrisināts un beidzies.
   III   NODAĻA

      DROŠĪBAS PASĀKUMI

   7. pants
   Drošības politika
   1.   Tiesiskuma, brīvības un drošības ģenerāldirektorāta ģenerāldirektors saskaņā ar šo lēmumu izveido, atjaunina un regulāri pārskata saistošu drošības politiku. Drošības politikā paredz detalizētas procedūras un pasākumus, lai aizsargātu pret VIS pieejamības, integritātes un konfidencialitātes apdraudējumiem, tostarp tajā ietver ārkārtas situāciju plānošanu, lai nodrošinātu pienācīgu drošības līmeni, kā paredzēts šajā lēmumā. Drošības politika atbilst šā lēmuma noteikumiem.
   2.   Drošības politikas pamatā ir riska novērtējums. Drošības politikā aprakstītie pasākumi ir proporcionāli identificētajiem riskiem.
   3.   Riska novērtējumu un drošības politiku atjaunina, ja to pieprasa tehnoloģiskas pārmaiņas, jauni identificēti apdraudējumi vai citi apstākļi. Drošības politiku jebkurā gadījumā pārskata katru gadu, lai nodrošinātu, ka tā aizvien atbilst jaunākajam riska novērtējumam vai jebkādām citām nesen identificētām tehnoloģiskajām pārmaiņām, apdraudējumiem vai citiem būtiskiem apstākļiem.
   4.   Drošības politiku izstrādā sistēmas drošības inspektors sadarbībā ar VIS vietējo drošības inspektoru un par sakaru infrastruktūru atbildīgo vietējo drošības inspektoru.
   8. pants
   Drošības pasākumu īstenošana
   1.   Šajā lēmumā un drošības politikā noteikto uzdevumu un prasību īstenošanai, tostarp vietējā drošības inspektora iecelšanai, var noslēgt līgumus vai to uzticēt privātām vai valsts iestādēm.
   2.   Šajā gadījumā Komisija, noslēdzot juridiski saistošu nolīgumu, nodrošina, ka tiek pilnībā izpildītas šajā lēmumā un drošības politikā izklāstītās prasības. Ja Komisija deleģē uzdevumu iecelt vietējo drošības inspektoru vai noslēdz par to līgumu ar apakšuzņēmēju, tā, noslēdzot juridiski saistošu nolīgumu, nodrošina, ka ar Komisiju konsultēsies par cilvēku, ko paredzēts iecelt par vietējo drošības inspektoru.
   9. pants
   Iekārtu piekļuves kontrole
   1.   Lai aizsargātu zonas, kurās atrodas datu apstrādes iekārtas, izmanto drošības robežas, uzstādot atbilstīgas barjeras, un veic iebraukšanas kontroli.
   2.   Drošības robežu ietvaros atdala drošas zonas, lai aizsargātu fiziskās daļas (pamatlīdzekļus), tostarp aparatūru, datu nesējus un konsoles, plānus un citus dokumentus par VIS, kā arī birojus un citas VIS darbībā iesaistītā personāla darba vietas. Šādas drošās zonas aizsargā, veicot pienācīgas iebraukšanas kontroles, lai nodrošinātu, ka piekļuve atļauta tikai pilnvarotam personālam. Darbu drošajās zonās var veikt, tikai ievērojot drošības politikā izklāstītos precīzos drošības noteikumus.
   3.   Tiks paredzēti un uzstādīti fiziskās drošības elementi birojos, telpās un iekārtās. Piekļuves vietas, piemēram, piegādes un izkraušanas zonas un citas telpas, kurās var ienākt nepilnvarotas personas, tiek kontrolētas un, ja iespējams, izolētas no datu apstrādes iekārtām, lai novērstu neatļautu piekļuvi.
   4.   Proporcionāli riskam izstrādā un piemēro drošības perimetru fizisku aizsardzību pret dabas vai cilvēku izraisītu katastrofu rezultātā radītiem bojājumiem.
   5.   Aprīkojumu aizsargā pret fiziskiem un vides apdraudējumiem, kā arī pret neatļautas piekļuves mēģinājumiem.
   6.   Ja šāda informācija nonāk Komisijas rīcībā, tā 2. panta 2. punkta f) apakšpunktā minētajā sarakstā pievieno atsevišķu kontaktpunktu šajā pantā paredzēto noteikumu īstenošanas uzraudzībai vietās, kur atrodas VIS dublējums.
   10. pants
   Datu nesēju un pamatlīdzekļu kontrole
   1.   Pārnēsājamos datu nesējus, kuros ievadīti dati, aizsargā pret neatļautu piekļuvi, ļaunprātīgu izmantošanu vai uzlaušanu, un nodrošina, ka datus var nolasīt visu to dzīves laiku.
   2.   Ja datu nesēji vairs nav vajadzīgi, no tiem atbrīvojas drošā veidā saskaņā ar sīki izstrādātām procedūrām, kuras jāietver drošības politikā.
   3.   Veicot inventarizāciju, nodrošina, ka ir pieejama informācija par datu glabāšanas vietu, piemērojamo datu uzglabāšanas periodu un piekļuves pilnvarām.
   4.   Tiek identificēti visi būtiskie Centrālās VIS un sakaru infrastruktūras pamatlīdzekļi, lai tos varētu aizsargāt atbilstīgi to nozīmei. Tiek glabāts atjaunināts attiecīgā IT aprīkojuma reģistrs.
   5.   Ir pieejama atjaunināta dokumentācija par Centrālo VIS un sakaru infrastruktūru. Šāda dokumentācija jāaizsargā pret neatļautu piekļuvi.
   11. pants
   Uzglabāšanas kontrole
   1.   Veic piemērotus pasākumus, lai nodrošinātu pareizu informācijas uzglabāšanu un novērstu neatļautu piekļuvi tai.
   2.   Visas aprīkojuma vienības, kuras ietver datu uzglabāšanas nesējus, pārbauda, lai nodrošinātu, ka konfidenciāli dati pirms aprīkojuma vienību izņemšanas no lietošanas ir izdzēsti vai pilnībā pārrakstīti, vai tās drošā veidā iznīcina.
   12. pants
   Paroles kontrole
   1.   Visas paroles uzglabā drošā veidā, un tās ir uzskatāmas par konfidenciālām. Ja rodas aizdomas, ka parole ir atklāta, tā nekavējoties jānomaina vai jāanulē lietotāja konts. Izmanto unikālas un individuālas lietotāju identitātes.
   2.   Lai novērstu neatļautu piekļuvi, drošības politikā nosaka procedūras, ar kurām pieslēdzas kontam un no tā atslēdzas.
   13. pants
   Piekļuves kontrole
   1.   Drošības politikā paredz darbinieku oficiālu reģistrēšanas procedūru attiecīgajā vietā un reģistrēšanas anulēšanas procedūru, lai darbības pārvaldības nolūkos Centrālajā VIS piešķirtu piekļuves atļauju VIS aparatūrai un programmatūrai un to anulētu. Atbilstīgu piekļuves pilnvaru (paroļu vai citu piemērotu instrumentu) piešķiršanu un izmantošanu kontrolē, izmantojot oficiālu pārvaldības procesu, kā noteikts drošības politikā.
   2.   Piekļuve VIS aparatūrai un programmatūrai Centrālajā VIS:

               i)

               ir atļauta tikai pilnvarotajām personām;

               ii)

               ir atļauta tikai gadījumos, kad var identificēt likumīgu nolūku saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 767/2008 42. pantu un 50. panta 2. punktu;

               iii)

               nepārsniedz piekļuves nolūkam vajadzīgo apmeklējuma ilgumu un darbības jomu; kā arī

               iv)

               tiek īstenota tikai saskaņā ar piekļuves kontroles politiku, kas jānosaka drošības politikā.

         3.   Centrālajā VIS izmanto tikai tās konsoles un programmatūru, ko pilnvarojis par Centrālo VIS atbildīgais vietējais drošības inspektors. Tādu sistēmas iekārtu izmantošana, kuras spēj ignorēt sistēmas un lietojumprogrammu kontroli, ir ierobežota un kontrolēta. Tiek ieviestas procedūras, lai kontrolētu programmatūras uzstādīšanu.
   14. pants
   Sakaru kontrole
   Sakaru struktūru uzrauga, lai nodrošinātu informācijas apmaiņas pieejamību, integritāti un konfidencialitāti. Lai aizsargātu sakaru infrastruktūras ietvaros pārsūtītos datus, izmanto kriptogrāfiskos līdzekļus.
   15. pants
   Datu reģistrēšanas kontrole
   To personu kontus, kuriem piešķirtas pilnvaras piekļuvei VIS programmatūrai no Centrālās VIS, uzrauga par Centrālo VIS atbildīgais vietējais drošības inspektors. Tiek reģistrēta minēto kontu izmantošana, tostarp izmantošanas laiks un lietotāja identitāte.
   16. pants
   Pārraides kontrole
   1.   Drošības politikā nosaka piemērotus pasākumus, lai novērstu personas datu neatļautu lasīšanu, kopēšanu, izmainīšanu vai dzēšanu laikā, kad datus pārsūta uz VIS vai no tās vai transportē datu nesējus. Drošības politikā paredz noteikumus attiecībā uz pieļaujamajiem nosūtīšanas vai transportēšanas veidiem, kā arī attiecībā uz vienību transportēšanas un to galamērķa sasniegšanas pārskata procedūrām. Datu nesējā ietver tikai tos datus, kuri paredzēti nosūtīšanai.
   2.   Attiecībā uz pakalpojumiem, kurus sniedz trešās personas un kuros iesaistīta piekļuve datiem, to apstrāde, nosūtīšana un datu apstrādes iekārtu pārvaldība vai produktu vai pakalpojumu pievienošana datu apstrādes iekārtām, attiecīgi veic integrētas drošības kontroles.
   17. pants
   Sakaru infrastruktūras drošība
   1.   Sakaru infrastruktūru atbilstoši pārvalda un kontrolē, lai aizsargātu to pret apdraudējumiem un nodrošinātu pašas sakaru infrastruktūras un centrālās VIS, tostarp tās ietvaros veiktās datu apmaiņas drošību.
   2.   Visi tīkla pakalpojumu drošības elementi, drošības līmeņi un pārvaldības prasības ir identificētas tīkla pakalpojumu nolīgumā, kas noslēgts ar attiecīgo pakalpojumu sniedzēju.
   3.   Papildus VIS piekļuves punktu aizsardzībai aizsargā arī visus pārējos pakalpojumus, kurus izmanto sakaru infrastruktūras ietvaros. Drošības politikā nosaka attiecīgus pasākumus.
   18. pants
   Uzraudzība
   1.   Ierakstus ar Regulas (EK) Nr. 767/2008 34. panta 1. punktā minēto informāciju, kas attiecas uz katru piekļuvi datiem un visām datu apstrādes darbībām Centrālajā VIS, drošā veidā uzglabā telpās, kurās atrodas Centrālā VIS un VIS dublējums, un tiem var piekļūt uz laikposmu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 767/2008 34. panta 2. punktā.
   2.   Informācijas apstrādes iekārtu izmantošanas vai kļūdu novēršanas uzraudzības procedūras izklāsta drošības politikā, un uzraudzības darbību rezultāti tiek regulāri pārskatīti. Nepieciešamības gadījumā seko piemērota rīcība.
   3.   Reģistrācijas iekārtas un ierakstus aizsargā pret krāpnieciskām darbībām un neatļautu piekļuvi, lai izpildītu datu apkopošanas un uzglabāšanas prasības pierādījumu uzglabāšanas periodā.
   19. pants
   Kriptogrāfiskie pasākumi
   Vajadzības gadījumā informācijas aizsardzības nolūkā izmanto kriptogrāfiskus pasākumus. Šādu pasākumu izmantošanai, tostarp precizējot konkrētus nolūkus un apstākļus, jāsaņem iepriekšējs apstiprinājums no sistēmas drošības inspektora.
   IV   NODAĻA

      CILVĒKRESURSU DROŠĪBA

   20. pants
   Darbinieku apraksti
   1.   Drošības politikā definē to personu funkcijas un pienākumus, kuriem sniegta atļauja piekļūt VIS, kā arī sakaru infrastruktūrai.
   2.   Informāciju par Komisijas darbinieku, līgumslēdzēju un darbības pārvaldībā iesaistīto darbinieku uzdevumiem un pienākumiem drošības jomā definē, dokumentē un dara zināmu attiecīgajām personām. Komisijas darbinieku un līgumslēdzēju uzdevumus un pienākumus izklāsta darba aprakstā un tā mērķos, attiecībā uz līgumslēdzējiem – pakalpojumu līmeņa nolīgumos.
   3.   Ar visām personām, uz kurām neattiecas Eiropas Savienības vai dalībvalstu civildienesta noteikumi, noslēdz konfidencialitātes un dienesta noslēpumu glabāšanas nolīgumus. Darbiniekiem, kuriem jāstrādā ar VIS datiem, veic vajadzīgo drošības pārbaudi vai sertifikāciju saskaņā ar precīzām procedūrām, kuras jāietver drošības politikā.
   21. pants
   Informācija personālam
   1.   Visi darbinieki un vajadzības gadījumā līgumslēdzēji saņem atbilstošu apmācību par drošības izpratnes, juridisko prasību, politikas virzienu un procedūru jautājumiem tādā apjomā, kādā tas ir nepieciešams pienākumu izpildei.
   2.   Attiecībā uz darba līguma vai līgumsaistību termiņa beigām drošības politikā nosaka ar darba maiņu vai darba attiecību izbeigšanu saistītos pienākumus darbiniekiem vai līgumslēdzējiem, un tajā arī izklāsta procedūras, lai pārvaldītu līdzekļu atgriešanu un piekļuves tiesību anulēšanu.
   V   NODAĻA

      NOBEIGUMA NOTEIKUMI

   22. pants
   Piemērojamība
   1.   Šo lēmumu sāk piemērot dienā, ko Komisija nosaka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 767/2008 48. panta 1. punktu.
   2.   Lēmuma darbības termiņš beidzas dienā, kad vadības iestāde sāk pildīt savus pienākumus.

      Briselē, 2010. gada 4. maijā

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         José Manuel BARROSO

      (1)  OV L 218, 13.8.2008., 60. lpp.

      (2)  OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.

      (3)  OV L 194, 23.7.2008., 3. lpp.


title: 2008/326/EK: Komisijas Lēmums ( 2008. gada 11. aprīlis ), ar ko pielāgo korekcijas koeficientus, kurus no 2007. gada 1. februāra , 2007. gada 1. marta , 2007. gada 1. aprīļa , 2007. gada 1. maija un 2007. gada 1. jūnija piemēro trešās valstīs strādājošo Eiropas Kopienu ierēdņu, pagaidu darbinieku un līgumdarbinieku atalgojumam

text:
               24.4.2008

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 112/26

      KOMISIJAS LĒMUMS

   (2008. gada 11. aprīlis),
   ar ko pielāgo korekcijas koeficientus, kurus no 2007. gada 1. februāra, 2007. gada 1. marta, 2007. gada 1. aprīļa, 2007. gada 1. maija un 2007. gada 1. jūnija piemēro trešās valstīs strādājošo Eiropas Kopienu ierēdņu, pagaidu darbinieku un līgumdarbinieku atalgojumam
   (2008/326/EK)
   EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumus un Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību, ko nosaka Padomes Regula (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 259/68 (1), un jo īpaši to X pielikuma 13. panta otro daļu,
   tā kā:

               (1)

               Piemērojot Civildienesta noteikumu X pielikuma 13. panta pirmo daļu, Padomes Regulā (EK) Nr. 453/2007 (2) no 2006. gada 1. jūlija ir noteikti korekcijas koeficienti atalgojumam, ko izmaksā darbavietas valsts valūtā Eiropas Kopienu ierēdņiem, pagaidu darbiniekiem un līgumdarbiniekiem, kuri strādā trešās valstīs.

               (2)

               Saskaņā ar Civildienesta noteikumu X pielikuma 13. panta otro daļu no 2007. gada 1. februāra, 2007. gada 1. marta, 2007. gada 1. aprīļa, 2007. gada 1. maija un 2007. gada 1. jūnija ir jāpielāgo daži korekcijas koeficienti tiem gadījumiem, kuros, pēc Komisijas rīcībā esošajiem statistikas datiem, dzīves dārdzība, ko aprēķina pēc attiecīga korekcijas koeficienta un valūtas maiņas kursa, dažās trešās valstīs ir izrādījusies par 5 % augstāka nekā iepriekšējā koeficientu noteikšanas vai pielāgošanas reizē,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   Vienīgais pants
   Korekcijas koeficienti, kurus no 2007. gada 1. februāra, 2007. gada 1. marta, 2007. gada 1. aprīļa, 2007. gada 1. maija un 2007. gada 1. jūnija piemēro trešās valstīs strādājošo Eiropas Kopienu ierēdņu, pagaidu darbinieku un līgumdarbinieku darbavietas valsts valūtā izmaksātam atalgojumam, ir norādīti šā lēmuma pielikumā.
   Atalgojuma aprēķināšanā izmantoto valūtas maiņas kursu nosaka saskaņā ar Finanšu regulas īstenošanas noteikumiem, un tas atbilst maiņas kursam, kas ir spēkā pirmajā daļā minētajā datumā.

      Briselē, 2008. gada 11. aprīlī

            Komisijas vārdā —

            Komisijas locekle

         Benita FERRERO-WALDNER

      (1)  OV L 56, 4.3.1968., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 337/2007 (OV L 90, 30.3.2007., 1. lpp.).

      (2)  OV L 109, 26.4.2007., 22. lpp.

      PIELIKUMS

                  Darbavieta

                  Korekcijas koeficienti, 2007. gada februāris

                  Angola

                  117,3

                  Barbadosa

                  127,5

                  Bulgārija

                  80,4

                  Kaboverde

                  82,3

                  Dienvidkoreja

                  117,3

                  Kostarika

                  70,8

                  Gvineja (Konakri)

                  57,7

                  Haiti

                  114,8

                  Libāna

                  92,3

                  Nepāla

                  78,8

                  Uganda

                  65,1

                  Paragvaja

                  78,8

                  Kongo Demokrātiskā Republika (Kinšasa)

                  137,6

                  Sjerraleone

                  76,6

                  Sudāna

                  61,6

                  Sīrija

                  70,6

                  Darbavieta

                  Korekcijas koeficienti, 2007. gada marts

                  Argentīna

                  53,5

                  Kamerūna

                  103,5

                  Kotdivuāra

                  98,7

                  Gajāna

                  61,3

                  Indija

                  47,6

                  Jordānija

                  75,9

                  Kazahstāna (Almati)

                  121,6

                  Kirgizstāna

                  84,3

                  Madagaskara

                  84,7

                  Uganda

                  69,4

                  Šrilanka

                  53,2

                  Venecuēla

                  64,1

                  Darbavieta

                  Korekcijas koeficienti, 2007. gada aprīlis

                  Angola

                  121,8

                  Botsvāna

                  58,1

                  Gvineja (Konakri)

                  49,2

                  Mali

                  86,3

                  Sudāna

                  55,1

                  Tadžikistāna

                  66,5

                  Zambija

                  56,3

                  Darbavieta

                  Korekcijas koeficienti, 2007. gada maijs

                  Argentīna

                  54,9

                  Kostarika

                  70,8

                  Etiopija

                  87,1

                  Gana

                  69,2

                  Indonēzija (Džakarta)

                  79,5

                  Kongo Demokrātiskā Republika (Kinšasa)

                  131,6

                  Trinidāda un Tobāgo

                  68,6

                  Turcija

                  85,9

                  Jemena

                  76,0

                  Darbavieta

                  Korekcijas koeficienti, 2007. gada jūnijs

                  Kanāda

                  92,7

                  Salvadora

                  76,6

                  ASV (Ņujorka)

                  103,1

                  Gvatemala

                  79,0

                  Malāvija

                  73,1

                  Moldova

                  58,5

                  Nikaragva

                  57,3

                  Ruanda

                  90,9

                  Tanzānija

                  61,7


title: Padomes Lēmums (2000. gada 17. oktobris) ar ko izveido sekretariātu apvienotajām datu aizsardzības uzraudzības iestādēm, kuras izveidotas ar Konvenciju par Eiropas Policijas biroja izveidi (Eiropola Konvenciju), Konvenciju par informācijas tehnoloģijas izmantošanu muitas vajadzībām un Konvenciju, ar ko īsteno Šengenas Līgumu par kontroles pakāpenisku atcelšanu pie kopīgajām robežām (Šengenas Konvenciju)

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

32000D0641

Oficiālais Vēstnesis L 271 , 24/10/2000 Lpp. 0001 - 0003

		Padomes Lēmums(2000. gada 17. oktobris),ar ko izveido sekretariātu apvienotajām datu aizsardzības uzraudzības iestādēm, kuras izveidotas ar Konvenciju par Eiropas Policijas biroja izveidi (Eiropola Konvenciju), Konvenciju par informācijas tehnoloģijas izmantošanu muitas vajadzībām un Konvenciju, ar ko īsteno Šengenas Līgumu par kontroles pakāpenisku atcelšanu pie kopīgajām robežām (Šengenas Konvenciju)(2000/641/TI)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 30. pantu un 34. panta 2. punkta c) apakšpunktu,ņemot vērā 2. pantu Protokolā par Šengenas acquis iekļaušanu Eiropas Savienības sistēmā,ņemot vērā Portugāles Republikas iniciatīvu [1],ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu [2],tā kā:(1) Ar Konvenciju par Eiropas Policijas biroja izveidi (Eiropola Konvenciju) [3], Konvenciju par informācijas tehnoloģijas izmantošanu muitas vajadzībām [4] un Konvenciju, ar ko īsteno Šengenas Līgumu par kontroles pakāpenisku atcelšanu pie kopīgajām robežām (Šengenas Konvenciju) [5], izveidotas apvienotas uzraudzības iestādes, lai uzraudzītu datu aizsardzības noteikumu pareizu piemērošanu, kuri ietverti minētajos tiesību aktos.(2) Lai tādas apvienotās uzraudzības iestādes darbotos efektīvi un lai samazinātu izmaksas, tās būtu jāatbalsta vienam neatkarīgam datu aizsardzības sekretariātam, kuram, pildot savus uzdevumus, saistoši būtu tikai minēto iestāžu norādījumi.(3) Praktisku apsvērumu dēļ datu aizsardzības sekretariātam vajadzētu būt cieši saistītam ar Padomes Ģenerālsekretariātu, vienlaikus nodrošinot sev neatkarību uzdevumu izpildē.(4) Lai nodrošinātu tādu neatkarību, lēmumi par datu aizsardzības sekretariāta vadītāja iecelšanu amatā un atbrīvošanu no amata būtu jāpieņem Padomes ģenerālsekretāra vietniekam pēc apvienoto uzraudzības iestāžu priekšlikuma, bet pārējiem ierēdņiem, kas norīkoti darbam datu aizsardzības sekretariātā, vajadzētu būt pakļautiem tikai datu aizsardzības sekretariāta vadītāja norādījumiem.(5) Datu aizsardzības sekretariāta administratīvie izdevumi būtu jāparedz Eiropas Savienības vispārējā budžetā. Eiropolam būtu jādod ieguldījums noteiktu izmaksu finansēšanā attiecībā uz sanāksmēm, kuras saistītas uz Eiropola Konvencijas īstenošanas jautājumiem.(6) Tā kā Padomes Lēmums 1999/438/EK (1999. gada 20. maijs) par apvienoto uzraudzības iestādi, kura izveidota saskaņā ar 115. pantu Konvencijā, ar ko īsteno 1985. gada 14. jūnija Šengenas Līgumu par kontroles pakāpenisku atcelšanu pie kopīgajām robežām un kas parakstīta 1990. gada 19. jūnijā [6], tiek aizstāts ar šo lēmumu, tas būtu jāatceļ no dienas, kad jāpiemēro šis lēmums.(7) Esošās apvienotās uzraudzības iestādes no savas puses paziņojušas, ka apstiprina šajā lēmumā izklāstītos principus,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsDatu aizsardzības sekretariāta izveide un uzdevumi1. Ar šo izveido sekretariātu apvienotajām uzraudzības iestādēm (še turpmāk — "datu aizsardzības sekretariāts"), kuras izveidotas ar Konvenciju par Eiropas Policijas biroja izveidi (Eiropola Konvenciju), Konvenciju par informācijas tehnoloģijas izmantošanu muitas vajadzībām un Konvenciju, ar ko īsteno Šengenas Līgumu par kontroles pakāpenisku atcelšanu pie kopīgajām robežām (Šengenas Konvenciju).2. Datu aizsardzības sekretariāts pilda uzdevumus, kas paredzēti apvienoto uzraudzības iestāžu sekretariātiem, kā noteikts attiecīgajos šo iestāžu reglamentos.2. pantsDatu aizsardzības sekretārs1. Datu aizsardzības sekretariātu vada datu aizsardzības sekretārs, kuram nodrošina neatkarību uzdevumu izpildē, attiecinot uz viņu tikai apvienoto uzraudzības iestāžu un to priekšsēdētāju norādījumus. Padomes ģenerālsekretāra vietnieks, pieņemot lēmumu pēc apvienoto uzraudzības iestāžu priekšlikuma, ieceļ datu aizsardzības sekretāru amatā uz trim gadiem. Datu aizsardzības sekretāru var iecelt amatā atkārtoti.2. Datu aizsardzības sekretāru izvēlas no personām, kas ir Eiropas Savienības pilsoņi, kam ir visas civilās un politiskās tiesības, kam ir vajadzīgā pieredze un spējas, lai pildītu attiecīgās funkcijas, un kas var garantēt pilnīgu neatkarību. Minētā persona atturas no jebkuras darbības, kas nav savienojama ar viņa pienākumiem, un savu pilnvaru laikā neveic nekādu citu darbu, ne algotu, ne bez algas. Pēc savu pilnvaru termiņa beigām minētā persona godīgi un apdomīgi izturas pret amatu un priekšrocību pieņemšanu.3. Padomes ģenerālsekretāra vietnieks, pieņemot lēmumu pēc apvienoto uzraudzības iestāžu priekšlikuma, atbrīvo datu aizsardzības sekretāru no amata, ja viņš vairs neatbilst nosacījumiem, kas izvirzīti viņa pienākumu izpildei, vai ja viņš ir vainīgs smaga pārkāpuma izdarīšanā.4. Neatkarīgi no parastās nomaiņas gadījumos, kad beidzas viņa pilnvaru laiks, viņa nāves gadījumā vai pēc atbrīvošanas no amata saskaņā ar 3. punktu, datu aizsardzības sekretāra amata pilnvaras beidzas, kad stājas spēkā viņa atkāpšanās no amata. Gadījumos, kad beidzas pilnvaru laiks vai viņš atkāpjas no amata, viņš pēc apvienoto uzraudzības iestāžu lūguma paliek amatā līdz viņu tajā nomaina.5. Datu aizsardzības sekretāram gan pilnvaru laikā, gan pēc tā beigām jāievēro dienesta noslēpums attiecībā uz konfidenciālo informāciju, kas viņam kļuvusi zināma savu pienākumu izpildes gaitā.6. Pilnvaru laikā uz datu aizsardzības sekretāru, izņemot gadījumus, kad šajā lēmumā noteikts citādi, attiecas normas, ko piemēro personām ar pagaidu darbinieka statusu Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības [7] 2. panta a) punkta nozīmē, tostarp 12. līdz 15. un 18. pants Protokolā par privilēģijām un imunitāti Eiropas Kopienās. Datu aizsardzības sekretārs ir A kategorijā, bet pakāpi un līmeni, kurā viņš nodarbināts, nosaka pēc kritērijiem, kas piemērojami Kopienu ierēdņiem un pārējiem darbiniekiem. Ja ieceltā persona jau ir Kopienu ierēdnis, tad viņu deleģē uz viņa pilnvaru laiku dienesta interesēs, atbilstīgi Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumu (Civildienesta noteikumu) [8] 37. panta a) punkta pirmajam ievilkumam. Civildienesta noteikumu 37. panta pēdējās daļas pirmo teikumu piemēro, neskarot šā panta 1. punktu.3. pantsPersonāls1. Datu aizsardzības sekretariātu nodrošina ar personālu, kas vajadzīgs tā uzdevumu izpildei. Personāla locekļi, kuri norīkoti darbā datu aizsardzības sekretariātā, ieņem amatus, kas iekļauti amatu sarakstā, kurš pievienots Eiropas Savienības kopbudžeta iedaļai, kas attiecas uz Padomi.2. Pildot savus pienākumus, 1. punktā minētais personāls ir pakļauts tikai datu aizsardzības sekretāra, apvienoto uzraudzības iestāžu un to priekšsēdētāju norādījumiem. Šajā sakarā viņi nedrīkst ne lūgt, ne pieņemt norādījumus ne no vienas valdības, iestādes, organizācijas vai personas, kā vien no datu aizsardzības sekretāra un apvienotajām uzraudzības iestādēm un to priekšsēdētājiem.3. Neatkarīgi no 2. punkta, uz personālu, kas norīkots darbam datu aizsardzības sekretariātā, attiecas noteikumi un normas, kas piemērojamas Eiropas Kopienu ierēdņiem un pārējiem darbiniekiem. Attiecībā uz tādu pilnvaru īstenošanu, kuras iestādei, kas kompetenta iecelt amatā, piešķirtas ar Civildienesta noteikumiem vai atbilstīgi Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtībai, uz personālu attiecas tās pašas normas, kas attiecas uz Eiropas Kopienu ierēdņiem un pārējiem darbiniekiem.4. pantsAdministratīvais atbalsts1. Padomes ģenerālsekretariāts nodrošina biroja telpas un aprīkojumu, kas vajadzīgs datu aizsardzības sekretariāta pienākumu izpildei. Tas nodrošina iekārtas un pakalpojumus apvienoto uzraudzības iestāžu sanāksmēm Padomes telpās, to skaitā tulku dienesta pakalpojumus.2. Attiecībā uz sanāksmēm, kas notiek Padomes telpās, apvienoto uzraudzības iestāžu priekšsēdētājs nosaka datumus, iepriekš vienojoties ar Padomes priekšsēdētāju.5. pantsFinansējums1. Datu aizsardzības sekretariāta pieskaitāmās administrācijas izmaksas (jo īpaši aprīkojuma, atalgojuma, pabalstu un citas personāla izmaksas) ietver Eiropas Savienības kopbudžeta iedaļā, kas attiecas uz Padomi.2. Izmaksas, kas tieši saistītas ar sanāksmēm, sedz- Padome, attiecībā uz sanāksmēm, kas notiek Padomes telpās un saistītas ar Šengenas Konvencijas noteikumu īstenošanas jautājumiem, kā arī ceļa izdevumus par kontroļu veikšanu Centrālajā Šengenas informācijas sistēmā un attiecībā uz sanāksmēm, kas saistītas ar Konvencijas par informācijas tehnoloģijas izmantošanu muitas vajadzībām izpildes jautājumiem,- Eiropols, attiecībā uz sanāksmēm, kas saistītas ar jautājumiem par Eiropola Konvencijas izpildi.6. pantsNobeiguma noteikumi1. Šis lēmums stājas spēkā dienu pēc tā pieņemšanas Padomē.To piemēro no 2001. gada 1. septembra.2. No šā lēmuma spēkā stāšanās dienas var pieņemt lēmumus un aktus, kas vajadzīgi šā lēmuma izpildei. Tie nestājas spēkā pirms dienas, kad jāsāk piemērot šis lēmums.3. Dienā, kad jāsāk piemērot šis lēmums, atceļ Lēmumu 1999/438/EK. To tomēr turpina piemērot izdevumiem, kuri rodas sakarā ar notikumiem pirms minētā datuma.Luksemburgā, 2000. gada 17. oktobrīPadomes vārdā —priekšsēdētājaÉ. Guigou[1] OV C 141, 19.5.2000., 20. lpp.[2] Atzinums sniegts 2000. gada 21. septembrī (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).[3] OV C 316, 27.11.1995., 2. lpp.[4] OV C 316, 27.11.1995., 33. lpp.[5] OV L 239, 22.9.2000., 19. lpp.[6] OV L 176, 10.7.1999., 34. lpp.[7] OV L 56, 4.3.1968., 1. lpp. Regula, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas paziņojumu (OV C 60, 2.3.1999., 11. lpp.).[8] OV L 56, 4.3.1968., 1. lpp. Regula, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas paziņojumu (OV C 60, 2.3.1999., 11. lpp.).--------------------------------------------------


title: Padomes Lēmums (ES) 2016/783 (2016. gada 12. maijs) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības (budžeta pozīcija 12 02 01)

text:
                  20.5.2016

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 131/66

            PADOMES LĒMUMS (ES) 2016/783
      (2016. gada 12. maijs)
      par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības (budžeta pozīcija 12 02 01)
      EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
      ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. pantu saistībā ar 218. panta 9. punktu,
      ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 2894/94 (1994. gada 28. novembris) par Eiropas Ekonomikas zonas līguma īstenošanas kārtību (1) un jo īpaši tās 1. panta 3. punktu,
      ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
      tā kā:

                  (1)

                  Līgums par Eiropas Ekonomikas zonu (2) (turpmāk “EEZ līgums”) stājās spēkā 1994. gada 1. janvārī.

                  (2)

                  Saskaņā ar EEZ līguma 98. pantu EEZ Apvienotā komiteja citstarp var lemt par EEZ līguma 31. protokola (“31. protokols”) grozīšanu.

                  (3)

                  31. protokolā ietverti noteikumi par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības.

                  (4)

                  Ir lietderīgi turpināt EEZ līguma Līgumslēdzēju pušu sadarbību Savienības darbībās, ko finansē no Eiropas Savienības vispārējā budžeta, attiecībā uz finanšu pakalpojumu vienotā tirgus īstenošanu un attīstību.

                  (5)

                  Tādēļ 31. protokols būtu jāgroza, lai šī paplašinātā sadarbība varētu turpināties pēc 2015. gada 31. decembra.

                  (6)

                  Tādēļ Savienības nostājas EEZ Apvienotajā komitejā pamatā vajadzētu būt pievienotajam lēmuma projektam,

            IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
      1. pants
      Nostājas, kas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz ierosināto grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības, pamatā ir EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projekts, kas pievienots šim lēmumam.
      2. pants
      Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

         Briselē, 2016. gada 12. maijā

               Padomes vārdā –

               priekšsēdētāja

            F. MOGHERINI

         (1)  OV L 305, 30.11.1994., 6. lpp.

         (2)  OV L 1, 3.1.1994., 3. lpp.

         PROJEKTS
         EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS Nr. …/2016
         (… gada …),
         ar ko groza EEZ līguma 31. protokolu par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības
         EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”) un jo īpaši tā 86. un 98. pantu,
         tā kā:

                     (1)

                     Ir lietderīgi turpināt EEZ līguma Līgumslēdzēju pušu sadarbību Savienības darbībās, ko finansē no Eiropas Savienības vispārējā budžeta, attiecībā uz finanšu pakalpojumu vienotā tirgus īstenošanu un attīstību.

                     (2)

                     Tādēļ EEZ līguma 31. protokols būtu jāgroza, lai īstenotu šo paplašināto sadarbību no 2016. gada 1. janvāra,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
         1. pants
         EEZ līguma 31. protokola 7. pantu groza šādi:

                     1)

                     panta 3. un 4. punktā vārdus “5. līdz [11.] punktā” aizstāj ar vārdiem “šajā pantā”;

                     2)

                     pievieno šādu punktu:

                                 “12.

                                 No 2016. gada 1. janvāra EBTA valstis piedalās Savienības darbībās, kuras saistītas ar šādu budžeta pozīciju, kas 2016. finanšu gadam ir iekļautas Eiropas Savienības vispārējā budžetā:

                                             —

                                                12 02 01. budžeta pozīcija: “Finanšu pakalpojumu vienotā tirgus īstenošana un attīstība”.”

               2. pants
         Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc pēdējā paziņojuma iesniegšanas saskaņā ar EEZ līguma 103. panta 1. punktu (*).
         To piemēro no 2016. gada 1. janvāra.
         3. pants
         Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

            Briselē,

                  EEZ Apvienotās komitejas vārdā –

                  priekšsēdētājs

                  EEZ Apvienotās komitejas

                  sekretāri

            (*)  [Konstitucionālās prasības nav norādītas.] [Konstitucionālās prasības ir norādītas.]


title: Padomes lēmums (2002. gada 13. jūnijs) par Eiropas sakaru punktu tīklu izveidošanu attiecībā uz personām, kas atbildīgas par genocīdu, noziegumiem pret cilvēci un kara noziegumiem

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

32002D0494

Oficiālais Vēstnesis L 167 , 26/06/2002 Lpp. 0001 - 0002

		Padomes lēmums(2002. gada 13. jūnijs)par Eiropas sakaru punktu tīklu izveidošanu attiecībā uz personām, kas atbildīgas par genocīdu, noziegumiem pret cilvēci un kara noziegumiem(2002/494/TI)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību VI sadaļu, un īpaši tā 30. pantu un 34. panta 2. punkta c) apakšpunktu,ņemot vērā Nīderlandes Karalistes iniciatīvu,ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu [1],tā kā:(1) Starptautiskie bijušās Dienvidslāvijas un Ruandas kriminālie tribunāli kopš 1995. gada veica izmeklēšanu, kriminālvajāšanu un tiesāja par kara likumu un paražu pārkāpumiem, genocīdu un noziegumiem pret cilvēci.(2) Starptautiskās krimināltiesas 1998. gada 17. jūlija Romas Statūti apliecina, ka vissmagākie noziegumi, kas skar starptautisko sabiedrību kopumā, īpaši genocīds, noziegumi pret cilvēci un kara noziegumi, nedrīkst palikt nesodīti un ka efektīva kriminālvajāšana jānodrošina, veicot pasākumus valsts līmenī un pastiprinot starptautisku sadarbību.(3) Romas Statūti atgādina, ka katras valsts pienākums ir īstenot kriminālo jurisdikciju attiecībā uz personām, kas atbildīgas par šādiem starptautiskiem noziegumiem.(4) Romas Statūti uzsver to, ka atbilstīgi tiem izveidotā Starptautiskā krimināltiesa papildina valsts kriminālo jurisdikciju.(5) Visas Eiropas Savienības dalībvalstis ir parakstījušas vai ratificējušas Romas Statūtus.(6) Valstu tiesu iestāžu piekritībā paliek izmeklēt, sākt kriminālvajāšanu un apmainīties ar informāciju par genocīda, noziegumu pret cilvēci un kara noziegumu izdarīšanu, ja starptautiskie tiesību akti nenosaka citādi.(7) Dalībvalstis saskaras ar šādos noziegumos iesaistītām personām, kas Eiropas Savienības teritorijā meklē patvērumu.(8) Šādu noziegumu izmeklēšanas un kriminālvajāšanas veiksmīgs iznākums valsts līmenī lielā mērā ir atkarīgs no dažādo iesaistīto iestāžu ciešas sadarbības to apkarošanā.(9) Ir būtiski, ka Romas Statūtu līgumslēdzēju valstu attiecīgās iestādes, tostarp Eiropas Savienības dalībvalstu iestādes, cieši sadarbojas šajā jautājumā.(10) Cieša sadarbība tiks pastiprināta, ja dalībvalstis izstrādās noteikumus par tiešu sazināšanos starp centralizētiem un specializētiem sakaru punktiem.(11) Cieša sadarbība starp šādiem sakaru punktiem var nodrošināt pilnīgāku pārskatu par šādos noziegumos iesaistītām personām, kā arī par to, kurā dalībvalstī pret šīm personām uzsākta izmeklēšana.(12) Padomes Kopējā nostājā 2001/443/KĀDP (2001. gada 11. jūnijs) par Starptautisko krimināltiesu [2] dalībvalstis paudušas viedokli, ka Starptautiskās krimināltiesas piekritībā esošie noziegumi attiecas uz dalībvalstīm, kuras apņēmušās sadarboties, lai novērstu šādus noziegumus un izbeigtu atbildīgo personu nesodīšanu.(13) Šis lēmums neietekmē nevienu konvenciju, nolīgumu vai noteikumu, kas attiecas uz tiesu iestāžu savstarpēju palīdzību krimināllietās,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsKontaktpunktu noteikšana un paziņošana1. Katra dalībvalsts nosaka kontaktpunktu informācijas apmaiņai par genocīda, noziegumu pret cilvēci un kara noziegumu izmeklēšanu, kā minēts Starptautiskās krimināltiesas 1998. gada 17. jūlija Romas Statūtu 6., 7. un 8. pantā.2. Katra dalībvalsts rakstiski informē Padomes ģenerālsekretariātu par savu kontaktpunktu šī lēmuma nozīmē. Ģenerālsekretariāts nodrošina paziņojumu nosūtīšanu dalībvalstīm un dalībvalstu informēšanu par jebkurām izmaiņām tajos.2. pantsInformācijas vākšana un apmaiņa1. Saskaņā ar attiecīgiem noteikumiem starp dalībvalstīm un piemērojamiem valstu tiesību aktiem katra kontaktpunkta uzdevums ir pēc pieprasījuma nodrošināt visu pieejamo informāciju, kas var būt noderīga saistībā ar genocīda, noziegumu pret cilvēci un kara noziegumu izmeklēšanu, kā tas minēts 1. panta 1. punktā, vai veicināt sadarbību ar kompetentām valstu iestādēm.2. Saskaņā ar piemērojamiem valsts tiesību aktiem starp kontaktpunktiem var notikt informācijas apmaiņa bez pieprasījuma.3. pantsInformācijas sniegšana Eiropas ParlamentamSaskaņā ar Līguma 39. pantu Eiropas Parlamenta rīkotajās gadskārtējās debatēs Padome informē Eiropas Parlamentu par Eiropas kontaktpunktu sistēmas darbību un efektivitāti.4. pantsĪstenošanaDalībvalstis nodrošina to, ka ne vēlāk kā gadu pēc šī lēmuma stāšanās spēkā tās ir spējīgas pilnībā sadarboties saskaņā ar šī lēmuma noteikumiem.5. pantsStāšanās spēkāŠis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.Luksemburgā, 2002. gada 13. jūnijāPadomes vārdā —priekšsēdētājsM. Rajoy Brey[1] OV C 295, 20.10.2001., 7. lpp.[2] Atzinums sniegts 2002. gada 9. aprīlī (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).--------------------------------------------------


title: Padomes Lēmums 2009/902/TI ( 2009. gada 30. novembris ), ar ko izveido Eiropas Noziedzības novēršanas tīklu ( EUCPN ) un atceļ Lēmumu 2001/427/TI

text:
               8.12.2009

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 321/44

      PADOMES LĒMUMS 2009/902/TI
   (2009. gada 30. novembris),
   ar ko izveido Eiropas Noziedzības novēršanas tīklu (EUCPN) un atceļ Lēmumu 2001/427/TI
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 30. panta 1. punktu, 31. pantu un 34. panta 2. punkta c) apakšpunktu,
   ņemot vērā Beļģijas Karalistes, Čehijas Republikas, Vācijas Federatīvās Republikas, Spānijas Karalistes, Francijas Republikas, Ungārijas Republikas, Nīderlandes Karalistes, Slovākijas Republikas, Somijas Republikas, Zviedrijas Karalistes un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes iniciatīvu (1),
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu,
   tā kā:

               (1)

               Eiropadomes Tamperes sanāksmē 1999. gada 15. un 16. oktobrī tika secināts, ka ir vajadzība izstrādāt noziedzības novēršanas pasākumus, apmainīties ar paraugpraksi un stiprināt valstu kompetento iestāžu tīklu noziedzības novēršanai, kā arī sadarbību starp valstu organizācijām, kas specializējas šajā jomā, nosakot, ka šīs sadarbības galvenās prioritātes varētu būt mazgadīgo, pilsētas un ar narkotikām saistīti noziedzīgi nodarījumi. Tālab tika prasīts veikt pētījumu par iespējām programmu finansēt Kopienai.

               (2)

               Eiropas Savienības stratēģijas jaunās tūkstošgades sākumam par organizētās noziedzības novēršanu un kontroli (2) 6. ieteikumā prasīts, lai Padomei palīdz eksperti, kas ir atbilstīgi kvalificēti noziedzības novēršanā, piemēram, valstu koordinācijas centri, vai lai palīdzība tai tiktu sniegta, izveidojot ekspertu tīklu, kurā būtu noziedzīgu nodarījumu novēršanas valstu organizācijas.

               (3)

               Ar Padomes Lēmumu 2001/427/TI izveidoja Eiropas Noziedzības novēršanas tīklu (3).

               (4)

               Eiropas Noziedzības novēršanas tīkla ārējā novērtējumā, ko veica 2008. un 2009. gadā, noteica tīkla stiprināšanas iespējas, kuras apstiprināja EUCPN valde un kuru dēļ Lēmums 2001/427/TI ir jāatceļ un jāaizstāj ar jaunu Padomes lēmumu par tīklu.

               (5)

               Novērtējumā tika konstatēts, ka valstu pārstāvjiem ir vairāk jāiesaistās tīkla darbībās.

               (6)

               Lai stiprinātu tīklu, jāievieš vairākas izmaiņas, kas ietver grozījumus noteikumos par kontaktpunktiem, sekretariātu, valdes struktūru un tās uzdevumiem, tostarp priekšsēdētāja iecelšanu.

               (7)

               Izmaiņām tīkla sastāvā vajadzētu būt efektīvām un rentablām, balstoties uz dalībvalstu iepriekš gūtu pieredzi saistībā ar finansējumu un veicot sekretariāta un citus tīkla uzdevumus. Valdei būtu jāvairo sadarbības centieni, lai izmeklētu un pilnībā izmantotu finansējuma iespējas, ko var saņemt no Eiropas Savienības vispārējā budžeta. To varētu veikt, pamatojoties vai nu uz sadarbības pamatnolīgumiem, vai iekļaujot tīklu atzītu monopolstruktūru sarakstā attiecīgajās finansējuma programmās.

               (8)

               Citu noteikumu pamatā vajadzētu būt Lēmumam 2001/427/TI,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Izveide
   Ar šo tiek izveidots Eiropas Noziedzības novēršanas tīkls (turpmāk “tīkls”). To uzskata par Eiropas Noziedzības novēršanas tīkla, kurš izveidots ar Lēmumu 2001/427/TI, pēcteci.
   2. pants
   Mērķis
   1.   Tīkls sekmē noziedzības novēršanas dažādo aspektu attīstību Eiropas Savienības līmenī, ņemot vērā Eiropas Savienības noziedzības novēršanas stratēģiju, un atbalsta noziedzības novēršanas darbības valsts un vietējā mērogā.
   2.   Noziedzīgu nodarījumu novēršana attiecas uz visiem pasākumiem, kuru mērķis ir kvalitatīvi vai kvantitatīvi samazināt vai citādi sekmēt to, ka mazinās noziedzība un iedzīvotāju nedrošības sajūta, vai nu tieši atturot no noziedzīgām darbībām, vai arī izmantojot politiku un pasākumus, lai samazinātu noziedzības potenciālu un noziedzības iemeslus. Minētais ietver valdības, kompetento iestāžu, krimināltiesvedības dienestu, vietējo iestāžu un to Eiropā izveidoto specializēto asociāciju, privātā un brīvprātīgo dienestu sektora, pētnieku un sabiedrības darbu, ko atbalsta plašsaziņas līdzekļi.
   3. pants
   Uzbūve un sastāvs
   1.   Tīklu veido valde un sekretariāts, kā arī kontaktpunkti, kurus var nozīmēt katra dalībvalsts.
   2.   Valdi veido valstu pārstāvji, tai ir priekšsēdētājs un izpildkomiteja.
   3.   Katra dalībvalsts ieceļ valsts pārstāvi un var iecelt aizstājēju.
   4.   Priekšsēdētāju ieceļ no valstu pārstāvju vidus.
   5.   Izpildkomiteju vada priekšsēdētājs, un tajā ir ne vairāk kā seši valdes locekļi un Komisijas iecelts pārstāvis.
   4. pants
   Tīkla uzdevumi
   Tīkls jo īpaši:

               a)

               sekmē sadarbību, kontaktus, kā arī informācijas un pieredzes apmaiņu starp dalībniekiem noziedzības novēršanas jomā;

               b)

               apkopo, novērtē un nosūta novērtēto informāciju, tostarp labu praksi par esošām noziedzības novēršanas darbībām;

               c)

               organizē konferences, jo īpaši ikgadēju konferenci par paraugpraksi, un citas darbības, tostarp Eiropas Gada balvas par noziedzības novēršanu piešķiršanu, kas paredzētas, lai sasniegtu tīkla mērķus un plaši iepazīstinātu ar tā rezultātiem;

               d)

               vajadzības gadījumā sniedz savas speciālās zināšanas Padomei un Komisijai;

               e)

               katru gadu ar valdes un kompetento darba struktūru starpniecību ziņo Padomei par savām darbībām. Padomi aicina apstiprināt ziņojumu un nosūtīt to Eiropas Parlamentam;

               f)

               izstrādā un īsteno darba programmu, kā pamatā ir skaidri definēta stratēģija, kurā ņemta vērā attiecīgu noziedzības draudu noteikšana un reakcija uz tiem.

         5. pants
   Informācijas apmaiņa
   Lai izpildītu savus uzdevumus, tīkls:

               a)

               dod priekšroku daudznozaru pieejai;

               b)

               izmantojot valstu pārstāvjus un kontaktpunktus, ir ciešā saskarsmē ar noziedzības novēršanas struktūrām, vietējām iestādēm, vietējiem sadarbības partneriem un pilsonisko sabiedrību, kā arī ar pētniecības iestādēm un nevalstiskām organizācijām dalībvalstīs;

               c)

               izveido un uztur savu tīmekļa vietni, kurā ietver parastus ziņojumus un jebkuru citu lietderīgu informāciju, jo īpaši paraugprakses apkopojumu;

               d)

               cenšas izmantot un sekmēt ar Savienības programmu starpniecību finansēto projektu rezultātus, kas ir būtiski saistībā ar noziedzības novēršanu.

         6. pants
   Pienākumi
   1.   Izpildu komiteja sniedz atbalstu priekšsēdētājam, lai, inter alia, nodrošinātu:

               a)

               tīkla stratēģijas attīstību, kas valdei jāapstiprina;

               b)

               efektīvu valdes darbību, un

               c)

               darba programmas izstrādi un īstenošanu.

         2.   Valdes uzdevumi ir šādi:

               a)

               saskaņā ar šo lēmumu nodrošināt tīkla pienācīgu darbību, tostarp lemt par praktisku sekretariāta funkciju organizēšanu;

               b)

               izstrādāt un pieņemt finanšu noteikumus;

               c)

               apstiprināt tīkla stratēģiju, kas palīdz pilnveidot noziedzības novēršanu Savienības mērogā;

               d)

               pieņemt un nodrošināt tīkla darba programmas īstenošanu;

               e)

               pieņemt gada ziņojumu par tīkla darbībām.

         3.   Valde ar vienprātīgu lēmumu pieņem savu reglamentu, kas ietver, inter alia, noteikumus par priekšsēdētāja un izpildkomitejas locekļu iecelšanu un pilnvaru termiņu, valdes lēmumu pieņemšanas kārtību, sekretariāta valodas lietojumu, pienākumus, izkārtojumu un resursus un administratīvu kārtību sadarbībai ar citām struktūrām, kā minēts 8. pantā.
   4.   Sekretariāts palīdz valdei. Tas darbojas pastāvīgi, pilnībā atbalstot tīklu, vienlaikus, kā noteikts, ievērojot konfidencialitāti. Sekretariāta uzdevumi ir šādi:

               a)

               sniegt administratīvu un vispārēju atbalstu sanāksmju, semināru un konferenču sagatavošanā; izstrādāt gada pārskatu un darba programmu, atbalstīt darba programmas īstenošanu un nodrošināt koordinācijas centru saziņai ar tīkla locekļiem;

               b)

               nodrošināt analītisku un atbalsta funkciju, lai apzinātu notiekošās pētniecības darbības noziedzības novēršanas jomā un ar to saistītu informāciju, kas tīklam būtu noderīga;

               c)

               uzņemties vispārēju atbildību vadīt, izstrādāt un uzturēt tīkla tīmekļa vietni.

         5.   Katrs valsts pārstāvis sekmē tīkla darbības valsts un vietējā mērogā un palīdz nodrošināt un uzturēt materiālus par noziedzības novēršanu un veikt apmaiņu ar tiem starp savu dalībvalsti un tīklu.
   6.   Kontaktpunkti atbalsta valstu pārstāvjus, tiem tīklā apmainoties ar informāciju par noziedzības novēršanu valstu mērogā un speciālajām zināšanām.
   7.   Sekretariāts sniedz pārskatu priekšsēdētājam un izpildkomitejai, kuri pārrauga sekretariāta darbību.
   8.   Dalībvalstis ir atbildīgas par tīkla un tā darbību finansēšanu. Dalībvalstis sadarbojas ar valdes palīdzību, lai nodrošinātu rentablu tīkla un tā darbību finansējumu.
   9.   Šā panta 8. punkts neskar iespējas meklēt un rast finansiālu atbalstu no Eiropas Savienības vispārējā budžeta.
   7. pants
   Valdes sanāksmes
   Valde tiekas vismaz reizi pusgadā pēc priekšsēdētāja uzaicinājuma.
   8. pants
   Sadarbība ar citām struktūrām
   Ja tas ir būtiski mērķu sasniegšanai, tīkls var sadarboties ar citām vienībām, kuras ir kompetentas noziedzības novēršanas jomā.
   9. pants
   Novērtējums
   Komisija līdz 2012. gada 30. novembrim iesniedz Padomei izvērtējuma ziņojumu par tīkla darbībām, īpašu uzmanību pievēršot tīkla un tā sekretariāta darba efektivitātei, attiecīgi ņemot vērā saikni starp tīklu un citām ieinteresētajām personām. Balstoties uz šā izvērtējuma rezultātiem, tiek veikts novērtējums, lai noteiktu iespējamos ieguvumus, ko varētu panākt, piemēram, pārvietojot sekretariātu uz jau pastāvošu biroju.
   10. pants
   Atcelšana
   Ar šo Lēmums 2001/427/TI tiek atcelts.
   11. pants
   Stāšanās spēkā
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2009. gada 30. novembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         B. ASK

      (1)  OV C 222, 15.9.2009., 2. lpp.

      (2)  OV C 124, 3.5.2000., 1. lpp.

      (3)  OV L 153, 8.6.2001., 1. lpp.


title: Padomes Lēmums 2010/576/KĀDP ( 2010. gada 23. septembris ) par Eiropas Savienības policijas misiju saistībā ar drošības sektora reformu (DSR) un tās saikni ar tiesiskuma jomu Kongo Demokrātiskajā Republikā ( EUPOL RD Congo )

text:
               29.9.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 254/33

         PADOMES LĒMUMS 2010/576/KĀDP
   (2010. gada 23. septembris)
   par Eiropas Savienības policijas misiju saistībā ar drošības sektora reformu (DSR) un tās saikni ar tiesiskuma jomu Kongo Demokrātiskajā Republikā (EUPOL RD Congo)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 28. pantu un 43. panta 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2007. gada 12. jūnijā pieņēma Vienoto rīcību 2007/405/KĀDP (1) par Eiropas Savienības policijas misiju, ko veic saistībā ar drošības sektora reformu (DSR) un tās saikni ar tiesiskuma jomu Kongo Demokrātiskajā Republikā (EUPOL RD Congo) (turpmāk “EUPOL RD Congo” jeb “misija”).

               (2)

               Padome 2008. gada 23. jūnijā pieņēma Vienoto rīcību 2008/485/KĀDP (2), ar ko groza Vienoto rīcību 2007/405/KĀDP un pagarina to līdz 2009. gada 30. jūnijam.

               (3)

               Padome 2009. gada 15. jūnijā pieņēma Vienoto rīcību 2009/466/KĀDP (3), ar ko groza Vienoto rīcību 2007/405/KĀDP un pagarina to līdz 2010. gada 30. jūnijam.

               (4)

               Padome 2010. gada 14. jūnijā pieņēma Lēmumu 2010/329/KĀDP (4), ar ko groza Vienoto rīcību 2007/405/KĀDP un pagarina to līdz 2010. gada 30. septembrim.

               (5)

                  EUPOL RD Congo būtu jāturpina vēl gadu līdz 2011. gada 30. septembrim.

               (6)

               Misijas vadības un kontroles struktūra nedrīkstētu skart misijas vadītāja līgumisko atbildību pret Komisiju attiecībā uz misijas budžeta īstenošanu.

               (7)

               Misijas vajadzībām būtu jāaktivizē Padomes Ģenerālsekretariātā izveidotais Informācijas analīzes un sakaru centrs.

               (8)

               Misiju īstenos situācijā, kas var pasliktināties un varētu kaitēt Līguma 21. pantā izklāstītajiem kopējās ārpolitikas un drošības politikas (KĀDP) mērķiem,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Misija
   1.   Eiropas Savienības policijas misiju, ko veic saistībā ar drošības sektora reformu (DSR) un tās saikni ar tiesiskuma jomu Kongo Demokrātiskajā Republikā (turpmāk “EUPOL RD Congo” jeb “misija”) un kas izveidota ar Vienoto rīcību 2007/405/KĀDP, pagarina uz laikposmu no 2010. gada 1. oktobra līdz 2011. gada 30. septembrim.
   2.   EUPOL RD Congo darbojas saskaņā ar 2. pantā izklāstītajām misijas pilnvarām un veic 3. pantā izklāstītos uzdevumus. Tā darbojas, neskarot KDR pirmtiesības saistībā ar DSR.
   2. pants
   Misijas pilnvaras
   1.   Lai nostiprinātu Kongo Nacionālās policijas (KNP) attīstību un atbalstītu tās reformu procesa noturību, EUPOL RD Congo sniedz palīdzību Kongo iestādēm, īstenojot policijas rīcības plānu, kurā ir ietvertas policijas reformu procesa 2010.–2012. gada prioritātes un kura pamatā ir stratēģiskajā pamatdokumentā formulētās pamatnostādnes. EUPOL RD Congo galveno uzmanību pievērš konkrētai rīcībai un projektiem, kas ļautu nostiprināt KNP reformu procesa stratēģiskā līmeņa darbības, stiprinātu spējas un sekmētu KNP un plašākas krimināltiesību sistēmas struktūru savstarpēju mijiedarbību, lai efektīvāk atbalstītu seksuālas vardarbības un nesodāmības apkarošanu. EUPOL RD Congo savu darbību cieši saskaņo ar citiem Savienības, starptautiskiem un divpusējiem līdzekļu devējiem un cieši sadarbojas ar tiem, lai izvairītos no dubultiem centieniem.
   2.   Misijai ir šādi konkrēti mērķi:

               a)

               stratēģiskā līmenī atbalstīt DSR procesu kopumā, īpaši pievēršoties KNP reformai un KNP sadarbībai ar tiesu iestādēm;

               b)

               atbalstīt policijas reformas īstenošanu un KNP operatīvās spējas un atbildības uzlabošanu, veicot darbaudzināšanas, uzraudzības un konsultatīvas (MMA) darbības;

               c)

               paaugstināt KNP vecāko amatpersonu, apmācību personāla un apmācību sistēmas zināšanas un spēju, nodrošinot stratēģiskus apmācību kursus;

               d)

               atbalstīt cīņu pret nesodāmību cilvēktiesību un seksuālas vardarbības jomā.

         3.   Misijai ir Projektu vienība, lai apzinātu un īstenotu projektus. Misija konsultē dalībvalstis un trešās valstis, kā arī to pārziņā koordinē un atvieglina šo valstu projektu īstenošanu jomās, kas ir misijas interešu lokā un veicina tās mērķu sasniegšanu.
   3. pants
   Misijas uzdevumi
   Lai sasniegtu misijas mērķus, EUPOL RD Congo uzdevumi ir šādi:

               1)

               stratēģiskā līmenī atbalstīt DSR procesu kopumā, īpaši pievēršoties KNP reformai un KNP sadarbībai ar tiesu iestādēm:

                           —

                           atbalstot Policijas reformas uzraudzības komitejas (PRUK) darbu un attīstību, tostarp palīdzot sagatavot attiecīgu policijas reformas juridisko aspektu un no tiem izrietošu aspektu sistēmu, lai sekmētu konceptuālā darba pabeigšanu,

                           —

                           dodot ieguldījumu un padomus attiecībā uz tādu struktūru izveidi un attīstību, kuras paredzēts veidot policijas reformas nolūkā, atbalstot to darbību ar ekspertu zināšanām jomās, kas ir visvairāk vajadzīgas policijas reformas īstenošanā,

                           —

                           palīdzot stiprināt saiknes starp Iekšlietu ministriju un Tieslietu ministriju, lai paplašinātu sadarbību un savstarpējo izpratni,

                           —

                           piedaloties Apvienotās tiesiskuma komitejas (Comité Mixte de Suivi du Programme Cadre de la Justice) darbā un palīdzot attiecīgi pārskatīt krimināltiesisko sistēmu, vienlaikus attiecīgi atbalstot Apvienoto aizsardzības komiteju, lai atbalstītu dažādo DSR pīlāru darbību saskaņotību un konsekvenci,

                           —

                           apvienojot plašākus Savienības centienus un darbības, lai atbalstītu ministriju darba savstarpēju koordināciju un saskaņotību;

               2)

               atbalstīt policijas reformas īstenošanu un KNP operatīvās spējas un atbildības uzlabošanu, veicot MMA darbības:

                           —

                           sniedzot konsultācijas attiecībā uz attiecīgas organizatoriskās struktūras izstrādāšanu un īstenošanu KNP un atbalstu datu vākšanas darbā, lai izveidotu policijas darbinieku pilnīgu uzskaiti,

                           —

                           veicot darbaudzināšanu, uzraugot un konsultējot personālu, tostarp – attiecīgos gadījumos – izvietojot to KNP Inspektorāta tehniskajos direktorātos un galvenajā mītnē (GM), lai konsultētu un palīdzētu īstenot reformu procesu un integrēt visus policijas spēkus vienotā iestādē. Šis uzdevums būtu cieši jāsaskaņo ar ANO MONUSCO operāciju, ņemot vērā tās izvietojumu visā Kongo teritorijā,

                           —

                           atbalstot kriminālpolicijas (Police Judiciaire des Parquets) integrāciju KNP, lai palīdzētu izveidot efektīvu saikni starp kriminālpoliciju un prokuratūras dienestu. Misija darbosies šā mērķa sasniegšanā, pēc vajadzības dodot padomus galvenajiem krimināltiesību sistēmas dalībniekiem, šīs darbības cieši koordinējot ar Komisiju un partneru programmām,

                           —

                           atbalstot jaunizveidoto policijas revīzijas dienestu (Inspection Générale d'Audit), pieliekot pūles, lai stiprinātu tā institucionālo un darbības spēju nolūkā nodrošināt pilsoņiem un iestādēm galveno instrumentu, ar ko īstenot policijas spēku demokrātisku kontroli,

                           —

                           veicot darbaudzināšanu un konsultējot Kinšasas kriminālpoliciju, jo īpaši ar Police de Recherche et d’Intervention palīdzību, nolūkā uzlabot tās standartus un spēju efektīvi novērst un izmeklēt noziegumus,

                           —

                           atbalstot Policijas rīcības plāna īstenošanu, lai KNP pēc iespējas efektīvāk varētu izmantot instrumentus, lēmumu pieņemšanas procesus un līdzekļus, ar ko nodrošināt pienācīgu sabiedrisko kārtību, vienlaikus pilnībā ievērojot konstitūcijā paredzētās pamatbrīvības, kā arī starptautiskos cilvēktiesību standartus,

                           —

                           palīdzot KNP izkopt tās lēmumu pieņemšanas procesa koordināciju, saskaņotību un elastīgumu, ciešā sadarbībā ar citiem šajā jomā jau iesaistītajiem partneriem atbalstot Vadības un kontroles centra un Kinšasas Operāciju centra stiprināšanu,

                           —

                           palīdzot līdz galam izstrādāt vietēja mēroga sabiedriskās kārtības nodrošināšanas (police de proximité) koncepciju un līdzdarbojoties Commissariat de Référence izmēģinājuma projektā, lai stiprinātu iedzīvotāju un policijas savstarpēju uzticēšanos un paaugstinātu gan objektīvo drošību, gan veicinātu iedzīvotāju drošības izjūtu;

               3)

               paaugstināt KNP vecāko amatpersonu, apmācību personāla un apmācību sistēmas zināšanas un spēju, nodrošinot stratēģiskus apmācību kursus:

                           —

                           Kinšasas kriminālpolicijas darbinieku skolā palīdzot nostiprināt apmācības resursus,

                           —

                           atbalstot policijas akadēmijas Kasapā, Lubumbaši, izveidi un darbību, tostarp nodrošinot loģistiku un ekipējumu,

                           —

                           atbalstot KNP augstāko amatpersonu profesionālo izaugsmi, lai uzlabotu vadības un pārvaldības prasmes,

                           —

                           izvērtējot KNP pašreizējās apmācību vajadzības un resursus,

                           —

                           palīdzot izstrādāt regulatīvo un izglītības sistēmu, lai nodrošinātu policijas akadēmijas darba sākšanu un darbību,

                           —

                           izstrādājot un ieviešot KNP rokasgrāmatas pamatapmācībai un specializētai apmācībai,

                           —

                           ar apmācību palīdzību dodot ieguldījumu vietēja mēroga sabiedriskās kārtības nodrošināšanas (police de proximité) koncepcijas iedzīvināšanā,

                           —

                           piedaloties policijas instruktoru atlasē un apmācībā,

                           —

                           nodrošinot speciālistu apmācību jomās, kas atbalsta misijas mērķu sasniegšanu;

               4)

               atbalstīt cīņu pret nesodāmību cilvēktiesību un seksuālās vardarbības jomā:

                           —

                           sniedzot palīdzību attiecīgajām PRUK grupām un policijas reformas īstenošanas struktūrām,

                           —

                           palīdzot KNP un Inspection Générale d'Audit izstrādāt saskaņotu politiku seksuālās vardarbības apkarošanai,

                           —

                           palīdzot izveidot, kā arī uzraugot un darbaudzinot īpašas policijas vienības, kas apkarotu seksuālo vardarbību un ar bērniem saistītus noziegumus, kā arī nesodāmību, un ar MMA darbību palīdzību paaugstināt to operatīvās darbības spēju,

                           —

                           atbalstot darbības, lai vairotu policistu informētību par seksuālās vardarbības un nesodāmības problēmu,

                           —

                           pārraugot KNP un tiesu iestāžu šajā jomā veiktās darbības un sekojot tām līdzi, vajadzības gadījumā dodot padomus attiecīgiem prokuratūras dienestu, militāro tiesu un kriminālpolicijas pārstāvjiem, šīs darbības koordinējot ar pārējiem galvenajiem valsts un starptautiskajiem dalībniekiem;

               5)

               citi uzdevumi/Projektu vienība:

                           —

                           pēc vajadzības atbalstīt Komisiju, jo īpaši tās projektus, kuru mērķis ir izveidot integrētu sistēmu cilvēkresursu pārvaldībai un policijas darbinieku uzskaitei,

                           —

                           izmantojot Projektu vienību, apzināt un īstenot projektus, lai nodrošinātu pienācīgu KĀDP budžetā paredzēto līdzekļu izmantojumu projektu īstenošanā. Ņemot vērā misijai pieejamo līdzekļu un spēju apjomu, Projektu vienības darbinieki var arī atbalstīt dalībvalstis un trešās valstis pēc šo valstu pieprasījuma, to atbildībā esošiem projektiem sniedzot koordinācijas un tehnisko atbalstu. Visas Projektu vienības darbības veic saskaņā ar misijas pamatuzdevumu, un tās papildina EUPOL RD Congo veiktās darbības.

         4. pants
   Misijas struktūra
   1.   EUPOL RD Congo struktūra ir šāda:

               a)

               GM Kinšasā. GM atrodas misijas vadītāja un GM darbinieku birojs, kas stratēģiskā un operatīvā līmenī pilda visas nepieciešamās padomdevēja funkcijas, nodrošina vadību un kontroli, kā arī misijas un administratīvo atbalstu;

               b)

               vietējais birojs. Vietējo biroju izveido Gomā. Misijas pamatuzdevuma ietekme uz visas valsts attīstību var radīt situāciju, ka valstī jāizvērš rīcība un, iespējams, jānodrošina (arī ilgtermiņā) ekspertu pagaidu atrašanās klātbūtne, ja to ļauj drošības apsvērumi.

         2.   Uz 1. punktā minētajiem elementiem attiecas papildu sīki izstrādāti pasākumi operācijas plānā (OPLAN).
   5. pants
   Civilais operācijas komandieris
   1.   EUPOL RD Congo civilais operācijas komandieris ir Civilās plānošanas un īstenošanas centra (CPĪC) direktors.
   2.   Civilais operācijas komandieris īsteno stratēģisku EUPOL RD Congo vadību un kontroli Politikas un drošības komitejas (PDK) politiskā kontrolē saskaņā ar tās stratēģiskām norādēm un Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos (AP) vispārējā vadībā.
   3.   Civilais operācijas komandieris nodrošina Padomes un Politikas un drošības komitejas lēmumu pienācīgu un efektīvu īstenošanu, vajadzības gadījumā arī dodot stratēģiskas norādes misijas vadītājam, sniedzot viņam padomus un nodrošinot tehnisku atbalstu.
   4.   Norīkotais personāls turpina darboties attiecīgās norīkotājas valsts vai Savienības iestādes pilnīgā pakļautībā. Valstu iestādes dod tiesības civilajam operācijas komandierim veikt to personāla darbības kontroli (OPCON).
   5.   Civilajam operācijas komandierim ir vispārēja atbildība nodrošināt, lai Savienība pienācīgi pildītu pienākumu rūpēties par personālu.
   6.   Civilais operācijas komandieris un ES īpašais pārstāvis (ESĪP) vajadzības gadījumā savstarpēji apspriežas par DSR jautājumiem un reģiona līmeņa atbalstu.
   6. pants
   Misijas vadītājs
   1.   Misijas vadītājs operācijas vietā uzņemas atbildību par misiju un īsteno tās vadību un kontroli.
   2.   Misijas vadītājs saskaņā ar civilā operācijas komandiera norādījumiem īsteno atbalstītāju valstu personāla darbības kontroli (OPCON), kā arī uzņemas atbildību par administratīviem un loģistikas jautājumiem, tostarp par misijas rīcībā nodotiem līdzekļiem, resursiem un informāciju.
   3.   Misijas vadītājs dod norādījumus visam misijas personālam, lai uz vietas efektīvi īstenotu EUPOL RD Congo, uzņemoties koordinācijas un ikdienas jautājumu risināšanu saskaņā ar civilā operācijas komandiera stratēģiskiem norādījumiem.
   4.   Misijas vadītājs ir atbildīgs par misijas budžeta izpildi. Šajā nolūkā misijas vadītājs noslēdz līgumu ar Komisiju.
   5.   Misijas vadītājs ir atbildīgs par personāla disciplināru kontroli. Norīkotā personāla disciplināru uzraudzību īsteno attiecīgā valsts vai Savienības iestāde.
   6.   Misijas vadītājs pārstāv EUPOL RD Congo operācijas vietā un nodrošina pienācīgu misijas atpazīstamību.
   7.   Vajadzības gadījumā misijas vadītājs EUPOL RD Congo darbības saskaņo ar citiem Savienības darbību veicējiem, kas darbojas uz vietas. Neietekmējot komandķēdi, misijas vadītājs no ESĪP uz vietas saņem vietējas politiskas norādes par DSR jautājumiem un reģiona līmeņa atbalstu.
   7. pants
   Personāls
   1.   EUPOL RD Congo sastāvā galvenokārt ir personāls, ko norīkojušas dalībvalstis vai Savienības iestādes. Katra dalībvalsts vai Savienības iestāde sedz ar tās norīkotajiem personāla locekļiem saistītās izmaksas, tostarp ceļa izdevumus, kas rodas, ceļojot uz dislokācijas vietu un no tās, algas, medicīniskās aprūpes izdevumus un pabalstus, izņemot attiecīgas dienasnaudas, kā arī piemaksas par grūtībām un risku.
   2.   Misija uz līguma pamata pieņem darbā starptautisku civilu personālu un vietēju personālu, ja dalībvalstu norīkotais personāls nenodrošina vajadzīgās funkcijas. Pienācīgi pamatotos izņēmuma gadījumos, kad no dalībvalstīm nav pieteikušies kvalificēti darbinieki, pēc vajadzības var uz līguma pamata pieņemt darbā iesaistītu trešo valstu valstspiederīgos.
   3.   Personāls ievēro īpašus misijai paredzētus obligātos operatīvos drošības standartus un misijas drošības plānu, kas atbilst Savienības drošības politikai uz vietas. Attiecībā uz klasificētu ES informāciju, kas viņiem ir uzticēta, pildot pienākumus, visi personāla locekļi ievēro drošības principus un obligātos standartus, kas paredzēti Padomes drošības reglamentā (5).
   8. pants
   Misijas un tās personāla statuss
   1.   Par misijas un tās personāla statusu, attiecīgā gadījumā ietverot privilēģijas, imunitāti un papildu garantijas, kas ir vajadzīgas misijas pabeigšanai un stabilai darbībai, vienojas saskaņā ar Līguma 37. pantā noteikto procedūru.
   2.   Attiecīgā valsts vai Savienības iestāde, kas ir norīkojusi darbinieku, ir atbildīga par sūdzību izskatīšanu saistībā ar šo norīkojumu gan tad, ja sūdzību iesniedzis attiecīgais darbinieks, gan tad, ja sūdzība ir saņemta par darbinieku. Attiecīgā valsts vai Savienības iestāde ir atbildīga par lietas ierosināšanu pret norīkoto personu.
   3.   Nodarbināšanas kārtību un starptautiskā un vietējā civilā personāla tiesības un pienākumus nosaka līgumos, ko misijas vadītājs noslēdz ar personāla locekļiem.
   9. pants
   Komandķēde
   1.   EUPOL RD Congo kā krīzes pārvarēšanas operācijai ir vienota komandķēde.
   2.   Padomes un AP pārraudzībā PDK veic EUPOL RD Congo politisku kontroli un dod tai stratēģiskus norādījumus.
   3.   Civilais operācijas komandieris, kas atrodas PDK politiskā kontrolē, rīkojas saskaņā ar tās stratēģiskām norādēm un darbojas AP vispārējā pakļautībā, stratēģiskā līmenī ir EUPOL RD Congo civilais komandieris, un šajā statusā viņš dod norādījumus misijas vadītājam, kā arī sniedz tam padomus un tehnisku atbalstu.
   4.   Civilais operācijas komandieris ar AP starpniecību sniedz ziņojumus Padomei.
   5.   Misijas vadītājs operatīvajā līmenī īsteno EUPOL RD Congo vadību un kontroli un darbojas civilā operācijas komandiera tiešā pakļautībā.
   10. pants
   Politiska kontrole un stratēģiska vadība
   1.   Padomes un AP pārraudzībā PDK īsteno misijas politisko kontroli un stratēģisko vadību. Ar šo Padome pilnvaro PDK pieņemt attiecīgus lēmumus saskaņā ar Līguma 38. panta trešo daļu. Šis pilnvarojums paredz tiesības pēc AP priekšlikuma iecelt amatā misijas vadītāju un izdarīt CONOPS un OPLAN grozījumus. Padome saglabā tiesības pieņemt lēmumus par misijas mērķiem un izbeigšanu.
   2.   PDK regulāri sniedz ziņojumus Padomei.
   3.   PDK regulāri un pēc vajadzības saņem civilā operācijas komandiera un misijas vadītāja ziņojumus par jautājumiem, kas ir viņu kompetencē.
   11. pants
   Trešo valstu dalība
   1.   Neskarot Savienības lēmumu pieņemšanas autonomiju un tās vienoto iestāžu sistēmu, var uzaicināt trešās valstis piedalīties misijā, ja tās sedz ar savu norīkoto personālu saistītās izmaksas, tostarp algas, visu risku apdrošināšanu, dienasnaudu un ceļa izdevumus uz KDR un no tās, un vajadzības gadījumā piedalās misijas darbības izmaksu segšanā.
   2.   Trešām valstīm, kas atbalsta misiju, attiecībā uz misijas ikdienas vadību ir tādas pašas tiesības un pienākumi kā dalībvalstīm.
   3.   Ar šo Padome pilnvaro PDK pieņemt attiecīgus lēmumus, lai pieņemtu atbalsta piedāvājumus un izveidotu Atbalstītāju komiteju.
   4.   Sīki izstrādātus noteikumus par trešo valstu dalību paredz nolīgumos, ko noslēdz saskaņā ar Līguma 37. pantu, un vajadzības gadījumā papildu tehniskos noteikumos. Ja Savienība ar kādu trešo valsti noslēdz nolīgumu, kurā paredz sistēmu attiecīgās trešās valsts dalībai Savienības krīžu pārvarēšanas operācijās, tādu nolīgumu piemēro misijas kontekstā.
   12. pants
   Drošība
   1.   Civilais operācijas komandieris saziņā ar Padomes Drošības biroju vada misijas vadītāja veikto EUPOL RD Congo drošības pasākumu plānošanu un nodrošina to pienācīgu un efektīvu īstenošanu saskaņā ar 5. un 9. pantu.
   2.   Misijas vadītājs ir atbildīgs par misijas drošību un par to, ka tiek nodrošināta atbilstība obligātajām drošības prasībām, ko piemēro misijai, atbilstīgi Savienības politikai attiecībā uz tā personāla drošību, kuru izvieto ārpus Savienības, lai veiktu operācijas saskaņā ar Līguma V sadaļu, un to papildinošiem instrumentiem.
   3.   Misijas vadītājam palīdz vecākā misijas drošības amatpersona (SMSO), kas ir pakļauta misijas vadītajam un kam ir ciešas darba attiecības ar Padomes Drošības biroju.
   4.   EUPOL RD Congo personāls pirms darbības sākšanas saskaņā ar OPLAN pabeidz obligātas drošības apmācības. Tāpat personālam nodrošina regulāras prasmes nostiprinošas mācības uz vietas, kuras organizē SMSO.
   5.   Misijas vadītājs nodrošina klasificētas ES informācijas aizsardzību saskaņā ar Padomes drošības reglamentu.
   13. pants
   Informācijas analīzes un sakaru centrs

      EUPOL RD Congo vajadzībām aktivizē Informācijas analīzes un sakaru centru.
   14. pants
   Finanšu noteikumi
   1.   Ar misijas īstenošanu saistīto izdevumu segšanai paredzētā finanšu atsauces summa laikposmam no 2010. gada 1. oktobra līdz 2011. gada 30. septembrim ir EUR 6 430 000.
   2.   Visus izdevumus pārvalda saskaņā ar procedūrām un noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam.
   3.   Misijas vadītājs ir Komisijas pārraudzībā un ziņo tai par pilnīgi visiem pasākumiem, kas veikti saistībā ar viņa līgumu.
   4.   Trešo valstu valstspiederīgie var piedalīties piedāvājumu konkursos. Pēc tam, kad Komisija to apstiprina, misijas vadītājs var noslēgt tehniskus nolīgumus ar dalībvalstīm, iesaistītām trešām valstīm un citiem iesaistītiem starptautiskiem dalībniekiem par iekārtu, pakalpojumu un telpu nodrošināšanu EUPOL RD Congo vajadzībām.
   5.   Finanšu noteikumos ņem vērā misijas operatīvās vajadzības, tostarp ierīču savietojamību un misijas grupu sadarbspēju.
   6.   Izdevumi ir atbilstīgi no šā lēmuma pieņemšanas dienas.
   15. pants
   Koordinācija
   1.   Neskarot komandķēdi, misijas vadītājs cieši koordinē darbības ar Savienības delegāciju un EUSEC RD Congo, lai nodrošinātu konsekventu Savienības rīcību, atbalstot KDR.
   2.   Misijas vadītājs cieši koordinē darbības ar dalībvalstu diplomātisko pārstāvniecību vadītājiem.
   3.   Misijas vadītājs sadarbojas ar citiem starptautiskiem dalībniekiem, kas atrodas valstī, un darbojas ciešā koordinācijā ar UN MONUSCO.
   16. pants
   Klasificētas informācijas izpaušana
   1.   AP ir pilnvarots attiecīgos gadījumos un atbilstīgi misijas vajadzībām saskaņā ar Padomes drošības reglamentu nodot ar šo lēmumu saistītām trešām valstīm klasificētu ES informāciju un misijas vajadzībām izstrādātus dokumentus ar slepenības pakāpi līdz “CONFIDENTIEL UE”.
   2.   AP ir pilnvarots saskaņā ar Padomes drošības reglamentu atbilstīgi misijas operatīvajām vajadzībām nodot ANO un EDSO klasificētu ES informāciju un misijas vajadzībām izstrādātus dokumentus ar slepenības pakāpi līdz “RESTREINT UE”. Šim nolūkam paredz pasākumus uz vietas.
   3.   Ja rodas īpaša un steidzama operatīva vajadzība, AP ir pilnvarots saskaņā ar Padomes drošības reglamentu nodot uzņēmējvalstij klasificētu ES informāciju un misijas vajadzībām izstrādātus dokumentus ar slepenības pakāpi līdz “RESTREINT UE”. Visos pārējos gadījumos tādu informāciju un dokumentus uzņēmējvalstij nodod saskaņā ar procedūrām, kas atbilst līmenim, kādā uzņēmējvalsts sadarbojas ar Savienību.
   4.   AP ir pilnvarots nodot 1., 2. un 3. punktā minētajām trešām valstīm un starptautiskajām organizācijām neklasificētus ES dokumentus, kas ir saistīti ar Padomes apspriedēm attiecībā uz misiju un uz ko atbilstīgi Padomes reglamenta (6) 6. panta 1. punktam attiecas pienākums glabāt dienesta noslēpumu.
   17. pants
   Misijas pārskatīšana
   Ik pēc sešiem mēnešiem PDK tiek iesniegts misijas pārskats, kura pamatā ir misijas vadītāja ziņojums.
   18. pants
   Stāšanās spēkā un ilgums
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
   To piemēro no 2010. gada 1. oktobra līdz 2011. gada 30. septembrim.

      Briselē, 2010. gada 23. septembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         S. VANACKERE

      (1)  OV L 151, 13.6.2007., 46. lpp.

      (2)  OV L 164, 25.6.2008., 44. lpp.

      (3)  OV L 151, 16.6.2009., 40. lpp.

      (4)  OV L 149, 15.6.2010., 11. lpp.

      (5)  Padomes Lēmums 2001/264/EK (2001. gada 19. marts), ar ko pieņem Padomes drošības reglamentu (OV L 101, 11.4.2001., 1. lpp.).

      (6)  Padomes Lēmums 2009/937/ES (2009. gada 1. decembris), ar ko pieņem Padomes reglamentu (OV L 325, 11.12.2009., 35. lpp.).


title: 2011/434/ES: Padomes Lēmums ( 2011. gada 19. jūlijs ) par to, lai Čehijas Republika sāktu daktiloskopijas datu automatizētu apmaiņu

text:
               21.7.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 190/72

         PADOMES LĒMUMS
   (2011. gada 19. jūlijs)
   par to, lai Čehijas Republika sāktu daktiloskopijas datu automatizētu apmaiņu
   (2011/434/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Padomes Lēmumu 2008/615/TI (2008. gada 23. jūnijs) par pārrobežu sadarbības pastiprināšanu, jo īpaši apkarojot terorismu un pārrobežu noziedzību (1), un jo īpaši tā 25. pantu,
   ņemot vērā Padomes Lēmumu 2008/616/TI (2008. gada 23. jūnijs) par to, kā īstenot Lēmumu 2008/615/TI (2), un jo īpaši tā 20. pantu un pielikuma 4. nodaļu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Protokolu par pārejas noteikumiem, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību, Līgumam par Eiropas Savienības darbību un Eiropas Atomenerģijas Kopienas dibināšanas līgumam, tādu aktu tiesiskās sekas, kurus Savienības iestādes un struktūras pieņēmušas, pirms stājās spēkā Lisabonas līgums, paliek nemainīgas tiktāl, ciktāl minētie akti netiks atcelti, anulēti vai grozīti, piemērojot Līgumus.

               (2)

               Tādējādi Lēmuma 2008/615/TI 25. pants ir piemērojams un Padomei ir jāpieņem vienprātīgs lēmums par to, vai dalībvalstis ir īstenojušas minētā lēmuma 6. nodaļas noteikumus.

               (3)

               Lēmuma 2008/616/TI 20. pantā ir noteikts, ka Lēmuma 2008/615/TI 25. panta 2. punktā minētos lēmumus pieņem, pamatojoties uz izvērtējuma ziņojumiem, ko izstrādā ar anketas palīdzību. Attiecībā uz datu automatizētu apmaiņu saskaņā ar Lēmuma 2008/615/TI 2. nodaļu izvērtējuma ziņojuma pamatā ir izvērtējuma inspekcija un izmēģinājuma darbības.

               (4)

               Saskaņā ar Lēmuma 2008/616/TI pielikuma 4. nodaļas 1.1. punktu Padomes attiecīgās darba grupas izstrādātā anketa attiecas uz katru no automatizētās datu apmaiņas paņēmieniem un dalībvalstij tā ir jāaizpilda, tiklīdz dalībvalsts uzskata, ka tā izpilda priekšnosacījumus, lai veiktu attiecīgās kategorijas datu apmaiņu.

               (5)

               Čehijas Republika ir aizpildījusi anketu par datu aizsardzību un anketu par daktiloskopijas datu apmaiņu.

               (6)

               Čehijas Republika ir veikusi veiksmīgas izmēģinājuma darbības ar Slovākiju un Austriju.

               (7)

               Čehijas Republikā ir notikusi izvērtējuma inspekcija, un Slovākijas/Austrijas izvērtējuma grupa ir sagatavojusi ziņojumu par izvērtējuma inspekciju un nosūtījusi to Padomes attiecīgajai darba grupai.

               (8)

               Padomei ir iesniegts vispārējs izvērtējuma ziņojums, kurā apkopoti anketas, izvērtējuma inspekcijas un izmēģinājuma darbību rezultāti attiecībā uz daktiloskopijas datu apmaiņu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Attiecībā uz daktiloskopijas datu automatizētu meklēšanu Čehijas Republika ir pilnībā īstenojusi Lēmuma 2008/615/TI 6. nodaļā paredzētos vispārējos datu aizsardzības noteikumus un no šā lēmuma spēkā stāšanās dienas ir tiesīga saņemt un sniegt personas datus atbilstīgi minētā lēmuma 9. pantam.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2011. gada 19. jūlijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         M. SAWICKI

      (1)  OV L 210, 6.8.2008., 1. lpp.

      (2)  OV L 210, 6.8.2008., 12. lpp.


title: 2007/266/EK,Euratom: Dalībvalstu valdību pārstāvju Lēmums ( 2007. gada 25. aprīlis ), ar ko ieceļ Eiropas Kopienu Pirmās instances tiesas tiesnesi

text:
               1.5.2007

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 114/26

      DALĪBVALSTU VALDĪBU PĀRSTĀVJU LĒMUMS

   (2007. gada 25. aprīlis),
   ar ko ieceļ Eiropas Kopienu Pirmās instances tiesas tiesnesi
   (2007/266/EK, Euratom)
   EIROPAS KOPIENU DALĪBVALSTU VALDĪBU PĀRSTĀVJI,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 224. pantu,
   ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 140. pantu,
   tā kā:
   Saskaņā ar Protokola par Tiesas statūtiem 5. un 7. pantu saistībā ar tā 47. pantu un sakarā ar Bo Vesterdorf kunga atkāpšanos no amata būtu jāieceļ Eiropas Kopienu Pirmās instances tiesas tiesnesis uz atlikušo pilnvaru laiku līdz 2010. gada 31. augustam,
   IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Sten Frimodt Nielsen kungs tiek iecelts par Eiropas Kopienu Pirmās instances tiesas tiesnesi laikposmam no 2007. gada 17. septembra līdz 2010. gada 31. augustam.
   2. pants
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2007. gada 25. aprīlī

            Priekšsēdētājs —
         W. SCHÖNFELDER


title: Padomes Lēmums (ES) 2015/2194 (2015. gada 23. novembris) par to, lai Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā noslēgtu Protokolu Partnerības un sadarbības nolīgumam, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Krievijas Federāciju, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai

text:
               28.11.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 313/20

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2015/2194
   (2015. gada 23. novembris)
   par to, lai Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā noslēgtu Protokolu Partnerības un sadarbības nolīgumam, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Krievijas Federāciju, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 91. pantu, 100. panta 2. punktu, 207. pantu un 212. pantu saistībā ar 218. panta 6. punkta a) apakšpunktu,
   ņemot vērā Aktu par Horvātijas Republikas pievienošanos un jo īpaši tā 6. panta 2. punkta otro daļu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Padomes Lēmumu 2014/956/ES (1) Protokols Partnerības un sadarbības nolīgumam, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Krievijas Federāciju, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (“protokols”), ir parakstīts, ņemot vērā tā noslēgšanu vēlāk.

               (2)

               Par jautājumiem, kas ir Eiropas Atomenerģijas kopienas kompetencē, protokola noslēgšanai ir paredzēta atsevišķa procedūra.

               (3)

               Protokols būtu jāapstiprina,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā apstiprina Protokolu Partnerības un sadarbības nolīgumam, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Krievijas Federāciju, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (2).
   2. pants
   Ar šo Padomes priekšsēdētājs ir pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas Savienības un tās dalībvalstu vārdā deponēt protokola 4. panta 1. punktā paredzēto apstiprināšanas instrumentu.
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2015. gada 23. novembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         C. MEISCH

      (1)  Padomes Lēmums 2014/956/ES (2014. gada 23. jūlijs) par to, lai Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Protokolu Partnerības un sadarbības nolīgumam, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Krievijas Federāciju, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (OV L 373, 31.12.2014., 1. lpp.).

      (2)  Protokola teksts ir publicēts OV L 373, 31.12.2014., 3. lpp., kopā ar lēmumu par parakstīšanu.