title: Komisijas Lēmums (2016. gada 21. aprīlis) par trešās valsts informēšanu par iespējamību, ka tai var noteikt nesadarbīgas trešās valsts statusu cīņā pret nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju

text:
               23.4.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 144/4

         KOMISIJAS LĒMUMS
   (2016. gada 21. aprīlis)
   par trešās valsts informēšanu par iespējamību, ka tai var noteikt nesadarbīgas trešās valsts statusu cīņā pret nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju
   (2016/C 144/05)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2008. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1005/2008, ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju, un ar ko groza Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1936/2001 un (EK) Nr. 601/2004, un ar ko atceļ Regulas (EK) Nr. 1093/94 un (EK) Nr. 1447/1999 (1), un jo īpaši tās 32. pantu,
   tā kā:
   1.   IEVADS

               (1)

               Ar Regulu (EK) Nr. 1005/2008 (NNN zvejas regula) ir izveidota Savienības sistēma, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu (NNN) zveju.

               (2)

               NNN zvejas regulas VI nodaļā paredzēta procedūra attiecībā uz nesadarbīgu trešo valstu noteikšanu, pasākumiem attiecībā uz šādām valstīm, šādu valstu saraksta izveidošanu, svītrošanu no šāda saraksta, šāda saraksta publiskošanu un jebkādiem ārkārtas pasākumiem.

               (3)

               Saskaņā ar NNN zvejas regulas 32. pantu Komisijai jāpaziņo trešām valstīm par iespējamību, ka tām var tikt noteikts nesadarbīgas trešās valsts statuss. Šādam paziņojumam ir pagaidu raksturs. Paziņojums jāpamato ar NNN zvejas regulas 31. pantā noteiktajiem kritērijiem. Turklāt Komisijai attiecībā uz paziņojumu saņēmušajām trešām valstīm ir jāveic visi minētās regulas 32. pantā noteiktie pasākumi. Konkrētāk, Komisijai paziņojumā jāiekļauj informācija par galvenajiem faktiem un apsvērumiem, kas ir šāda statusa noteikšanas pamatā, jānodrošina iespēja minētajām valstīm atbildēt un sniegt pierādījumus, kas atspēko statusa noteikšanu, vai – vajadzības gadījumā – jāiekļauj rīcības plāns situācijas labošanai un šajā nolūkā veiktie pasākumi. Komisijai jādod paziņojumu saņēmušajām trešām valstīm pietiekami daudz laika atbildēt uz paziņojumu un piemērots laikposms situācijas labošanai.

               (4)

               Saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. pantu Komisijai jānosaka tās trešās valstis, kuras tā uzskata par nesadarbīgām trešām valstīm NNN zvejas apkarošanā. Trešai valstij jānosaka nesadarbīgas trešās valsts statuss, ja tā nav izpildījusi pienākumus, kas saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem tai uzlikti kā karoga, ostas, piekrastes vai tirgus valstij, proti, veikt pasākumus, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu NNN zveju.

               (5)

               Nesadarbīgas trešās valsts statusa noteikšana jāpamato ar visas tās informācijas pārbaudi, kas norādīta NNN zvejas regulas 31. panta 2. punktā.

               (6)

               Saskaņā ar NNN zvejas regulas 33. pantu Padomei jāizveido nesadarbīgu trešo valstu saraksts. Šīm valstīm piemēro pasākumus, kas cita starpā izklāstīti NNN zvejas regulas 38. pantā.

               (7)

               Saskaņā ar NNN zvejas regulas 20. panta 1. punktu nozvejas sertifikātus, kurus apstiprinājušas trešo valstu karoga valstis, pieņem ar nosacījumu, ka Komisija no attiecīgās karoga valsts ir saņēmusi paziņojumu par to, ka tā ir ieviesusi pasākumus attiecīgo trešo valstu zvejas kuģiem piemērojamo normatīvo aktu un saglabāšanas un pārvaldības pasākumu ieviešanai, kontrolei un izpildei.

               (8)

               Saskaņā ar NNN zvejas regulas 20. panta 4. punktu Komisijai administratīvi jāsadarbojas ar trešām valstīm jomās, kas attiecas uz minētās regulas īstenošanu.

         2.   PROCEDŪRA ATTIECĪBĀ UZ KIRIBATI REPUBLIKU

               (9)

               Kiribati Republika (turpmāk “Kiribati”) nav iesniegusi Komisijai savu kā karoga valsts paziņojumu saskaņā ar NNN zvejas regulas 20. pantu.

               (10)

               No 2010. līdz 2016. gadam Komisija administratīvi sadarbojās ar Kiribati iestādēm. Šī sadarbība aptvēra jautājumus par to, kā Kiribati īsteno, kontrolē un izpilda normatīvos aktus un saglabāšanas un pārvaldības pasākumus. Sadarbība ietvēra apmaiņu ar mutiskām un rakstiskām piezīmēm, kā arī apmeklējumu uz vietas. Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, kuru uzskatīja par vajadzīgu attiecībā uz pasākumiem, ko Kiribati ieviesusi, lai īstenotu, kontrolētu un izpildītu normatīvos aktus un saglabāšanas un pārvaldības pasākumus, kas jāievēro tās zvejas kuģiem, un informāciju par pasākumiem, kurus Kiribati veikusi, lai izpildītu savus pienākumus NNN zvejas apkarošanā.

               (11)

               Kiribati ir Klusā okeāna rietumu un centrālās daļas zvejniecības komisijas (WCPFC) un Amerikas Tropisko tunzivju komisijas (IATTC) locekle. Kiribati ir ratificējusi Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada Jūras tiesību konvenciju (UNCLOS) un Apvienoto Nāciju Organizācijas 1995. gada Nolīgumu par 1982. gada 10. decembra Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvencijas īstenošanu attiecībā uz transzonālo zivju krājumu un tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību (UNFSA). Tā ir parakstījusi Klusā okeāna dienvidu daļas foruma Zivsaimniecības aģentūras (FFA) konvenciju (FFA konvencija) (2) un Nauru nolīgumu (PNA) par sadarbību kopīgu interešu zvejniecības pārvaldībā (3).

               (12)

               Lai novērtētu, kā Kiribati karoga, ostas, piekrastes vai tirgus valsts statusā pilda starptautiskos pienākumus, ko paredz (11). apsvērumā minētie starptautiskie nolīgumi un ko noteikušas attiecīgās reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (RZPO), kas minētas tajā pašā apsvērumā, Komisija pieprasīja, apkopoja un analizēja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu minētā uzdevuma veikšanai.

         3.   IESPĒJAMĪBA, KA KIRIBATI REPUBLIKU VAR NOTEIKT PAR NESADARBĪGU TREŠO VALSTI

               (13)

               Saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 3. punktu Komisija analizēja Kiribati kā karoga, ostas, piekrastes vai tirgus valstij noteiktos pienākumus. Minētajā analīzē Komisija ņēma vērā kritērijus, kas minēti NNN zvejas regulas 31. panta 4.–7. punktā.

         3.1.   NNN zvejas darbību un NNN zvejas produktu tirdzniecības plūsmu regulāra konstatēšana (NNN zvejas regulas 31. panta 4. punkts)

               (14)

               Pamatojoties uz informāciju, ko Komisija ieguvusi apmeklējumā uz vietas, un uz publiski pieejamo informāciju, ir skaidras norādes, ka Kiribati nevar sniegt informāciju par tās zvejas flotes nozvejoto tālu migrējošo sugu zivju raksturlielumiem vai zvejas produktiem, kas tās ostās izkrauti vai pārkrauti citā kuģī, un minēto produktu tirdzniecības plūsmām. Kontrole Kiribati ostās, šķiet, ietver tikai dokumentu (licences statusa, kuģu satelītnovērošanas sistēmas datu, novērotāju pārskatu, norādes uz labu reputāciju FFA reģistrā) pārbaudes, ko veic, pirms zvejas kuģim tiek atļauts ieiet ostā. Tāpat šķiet, ka, pirms izdot atļauju kuģa iziešanai no ostas un citā kuģī pārkraušanas deklarāciju, tiek veiktas dokumentu kontrolpārbaudes, kurās zvejas kuģa kravas manifestā norādītos daudzumus salīdzina ar daudzumiem, kas norādīti kvītī par kravas uzņemšanu pārvadāšanai. Tomēr nav citu norādījumu par izkraušanas vai citā kuģī pārkraušanas darbību fizisku kontroli.

               (15)

               Kiribati atzina, ka tai nav izsekojamības sistēmas, kas ļautu izsekot tās karoga kuģu nozvejotos zvejas produktus vai trešo valstu kuģus, kuri zvejo tās ūdeņos vai veic pārkraušanu tās ostās. Pēc tam, kad zivis ir izkrautas vai pārkrautas citā kuģī Kiribati ostās, nav mehānisma, kas ļautu produktus izsekot nākamajos aprites ķēdes posmos. Turklāt produktu izsekojamību kavē arī kompetento iestāžu īstenotā vājā kontrole attiecībā uz izkrāvumiem un pārkrāvumiem Kiribati ostās, kā aprakstīts (14). apsvērumā. Tādēļ Kiribati nevar garantēt savu tirgu pārredzamību un zivju un zivju produktu izsekojamību saskaņā ar FAO Starptautiskā nelegālās, nereģistrētās un neregulētās zvejas aizkavēšanas, novēršanas un izskaušanas rīcības plāna (IPOA IUU) 71. punktu, kurā valstis aicinātas veikt pasākumus, kas vajadzīgi, lai tirgū nodrošinātu pārredzamību.

               (16)

               Ņemot vērā acīmredzamo izsekojamības trūkumu un to, ka Kiribati iestādēm nav informācijas par Kiribati ostās izkrautajām vai citā kuģī pārkrautajām zivīm, ir maz ticams, ka minētā valsts var nodrošināt, ka valstī tirgotie zvejas produkti nav iegūti NNN zvejā. Šajā sakarā šķiet, ka Kiribati nav izpildījusi UNFSA 23. pantā ostas valstīm noteikto pienākumu veikt pasākumus, lai veicinātu starptautisko saglabāšanas un pārvaldības pasākumu efektivitāti, tostarp ostā pārbaudīt dokumentus, zvejas rīkus un nozvejas un aizliegt izkraušanu un pārkraušanu citā kuģī, ja atklāts, ka nozveja ir gūta tādā veidā, kas apdraud minētos starptautiskos saglabāšanas un pārvaldības pasākumus. Turklāt Kiribati nav ņēmusi vērā IPOA IUU 24. punkta ieteikumus, kuros karoga valstis aicinātas nodrošināt visaptverošu un efektīvu zvejas uzraudzību, kontroli un pārraudzību no tās uzsākšanas brīža līdz izkraušanas vietai un galamērķim.

               (17)

               Ņemot vērā šajā iedaļā izklāstīto situāciju un pamatojoties uz visiem Komisijas apkopotajiem faktiem, kā arī uz visiem Kiribati paziņojumiem, varētu secināt, ka saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 3. punktu un 31. panta 4. punkta a) un b) apakšpunktu ir skaidras norādes, ka Kiribati nav izpildījusi savus pienākumus, kas tai kā karoga un tirgus valstij uzlikti ar starptautiskajiem tiesību aktiem, novērst NNN zvejā iegūtu zvejas produktu nokļūšanu tās tirgū.

         3.2.   Nesadarbošanās un noteikumu neizpilde (NNN zvejas regulas 31. panta 5. punkts)

               (18)

               Efektīvas sadarbības mehānismi ir jo īpaši svarīgi tāpēc, ka Kiribati jurisdikcijā esošajos ūdeņos atrodas daudz ārvalstu karoga kuģu. Saskaņā ar informāciju, ko Kiribati iestādes sniedza Komisijas apmeklējuma laikā 2015. gada novembrī, pašlaik ar zvejniecības apvienībām ir noslēgti kopumā 13 divpusēji nolīgumi. Šajā saistībā floti, kurai ir atļauja darboties Kiribati ūdeņos, veido 178 kuģi zvejai ar riņķvadu un 195 kuģi zvejai ar āķu jedām, no kuriem tikai 13 kuģiem zvejai ar riņķvadu ir Kiribati karogs.

               (19)

               Licence darboties Kiribati ūdeņos ir piešķirta 13 dažādu valstu karoga zvejas kuģiem, tomēr kompetentās iestādes ir atzinušas, ka ar attiecīgajām karoga valstīm nav izveidoti sadarbības kanāli, kas ļautu nodrošināt, ka Kiribati izpilda savus pienākumus sadarboties ar karoga valstīm, kā aprakstīts (21). apsvērumā.

               (20)

               Līdz šim Kiribati ir izvairījusies sadarboties ar Komisiju centienos uzlabot kuģu dienu sistēmas (VDS) pārredzamību, kas vajadzīga, lai pārvaldītu zveju ar riņķvadu Klusā okeāna rietumu un centrālajā daļā. Komisija attiecīgajām piekrastes un karoga valstīm nosūtīja vairākas vēstules ar lūgumu nodrošināt karoga valstīm piekļuvi informācijai par zvejas piepūli, ko attiecīgo valstu zvejas kuģi īstenojuši atbilstīgi VDS. Šādā nolūkā Kiribati iestādēm tika nosūtītas trīs vēstules, proti, 2014. gada 18. novembrī, 2014. gada 19. decembrī un 2015. gada 27. aprīlī. Pirms došanās uz Kiribati Komisija nebija saņēmusi atbildi uz nevienu no lūgumiem. Apmeklējuma laikā 2015. gada novembrī Kiribati iestādes norādīja, ka tās piekrīt dalīties VDS informācijā, taču līdz šim iestādes nav sniegušas pierādījumus par pasākumiem, ar kuriem attiecīgo karoga valstu iestādēm šo piekļuvi nodrošina.

               (21)

               Šā lēmuma (20). apsvērumā aprakstītās rīcības dēļ Kiribati nevar izpildīt UNCLOS 63. un 64. pantā noteiktos pienākumus, kas paredz, ka piekrastes un karoga valstīm ir jāsadarbojas attiecībā uz transzonālo un tālu migrējošo zivju sugām. UNFSA 7. un 20. pantā turklāt ir paredzēts pienākums sadarboties, lai noteiktu atbilstošus saglabāšanas un pārvaldības pasākumus un nodrošinātu atbilstību šādiem pasākumiem un to izpildi. Turklāt FAO Rīcības kodeksa (4) 7. panta 1. punkta 3. apakšpunktā ir ieteikts valstīm, kuras izmanto transzonālo zivju un tālu migrējošo zivju krājumus, noslēgt divpusējus nolīgumus, lai garantētu reālu sadarbību, nodrošinot resursu efektīvu saglabāšanu un pārvaldību. Tas ir papildus precizēts IPOA IUU 28. un 51. punktā, kuros sīkāk aprakstīta valstu tiešas sadarbības prakse, tostarp piekrastes valstīm pieejamo datu vai informācijas apmaiņa.

               (22)

               Tiesiskais regulējums, kas izveidots ar 2010. gada Zivsaimniecības likumu, kurš grozīts ar 2015. gada Zivsaimniecības (grozījumu) likumu (5), ir nepilnīgs, jo īpaši attiecībā uz sankciju sistēmu. Konkrētāk, spēkā esošajā tiesiskajā regulējumā NNN zveja nav definēta atbilstoši IPOA IUU. Likumā nav skaidri noteiktas sankcijas par RZPO noteikumu pārkāpšanu, jūrā veiktu pārkraušanu citā kuģī un zveju krājumā, uz kuru attiecas moratorijs vai kurā aizliegts zvejot.

               (23)

                  UNFSA 19. panta 2. punktā minētais jēdziens “smagi pārkāpumi”, kas pieņemts WCPFC saglabāšanas un pārvaldības pasākumā (CMM) 2006-8 (6) par uzkāpšanas uz kuģa un inspekcijas kārtību, nostiprina sankciju sistēmas preventīvo ietekmi, sankciju apmēru pielāgojot nelikumīgās darbības nopietnībai, lai likumpārkāpējiem atņemtu gūto ekonomisko labumu. Tomēr pašreiz spēkā esošais tiesiskais regulējums neietver nedz jēdzienu “smagi pārkāpumi”, nedz citus kritērijus, pēc kuriem nosaka minimālo un maksimālo sankciju apmēru, lai novērstu ekonomisko labumu, kas rodas no nelikumīgas darbības.

               (24)

               Turklāt šķiet, ka Zivsaimniecības likums neaptver recidīvismu. Lai nodrošinātu, ka sankciju sistēma ir atturoša, ir būtiski risināt arī atkārtotu pārkāpumu gadījumus. Tas, ka par atkārtotiem pārkāpumiem nav skaidri paredzēti augstāki sodi, mazina Kiribati sankciju sistēmas samērīgumu un atturošo ietekmi. Labumu gūšana atkārtotā nelikumīgā darbībā netiek novērsta ar pastiprinātām sankcijām, un tādējādi potenciālie likumpārkāpēji nav atturēti no NNN zvejas darbību turpināšanas.

               (25)

               Tādēļ šķiet, ka sankciju sistēma tās pašreizējā veidā, kā aprakstīts (22).–(24). apsvērumā, nav visaptveroša un pietiekami barga, lai nodrošinātu to preventīvo funkciju. Šajā sakarā šķiet, ka netiek piemērotas pienācīgas sankcijas par smagiem pārkāpumiem, lai nodrošinātu atbilstību, atturētu no pārkāpumiem jebkurā vietā un atņemtu likumpārkāpējiem ekonomisko labumu, kas rodas no nelikumīgajām darbībām, kā noteikts UNFSA 19. panta 2. punktā un WCPFC konvencijas 25. panta 7. punktā.

               (26)

               Ņemot vērā šajā iedaļā izklāstīto situāciju un pamatojoties uz visiem Komisijas apkopotajiem faktiem, kā arī uz visiem Kiribati paziņojumiem, varētu secināt, ka saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 3. un 5. punktu ir skaidras norādes, ka sadarbošanās un noteikumu izpildes ziņā Kiribati nav izpildījusi savus pienākumus saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem.

         3.3.   Starptautisko noteikumu neīstenošana (NNN zvejas regulas 31. panta 6. punkts)

               (27)

               Komisija analizēja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu attiecībā uz Kiribati kā UNCLOS, UNFSA, WCPFC un IATTC līgumslēdzējas puses statusu.

               (28)

               Saskaņā ar informāciju, ko Kiribati sniedza apmeklējuma laikā 2015. gada novembrī, tunzivju nozvejas Kiribati ekskluzīvajā ekonomikas zonā (EEZ) 2014. gadā bija aptuveni 600 000 tonnas (t).

               (29)

               Pēc (28). apsvērumā sniegtajiem skaitļiem šķiet, ka Kiribati pārvalda būtiskus pasaules tunzivju resursus un tāpēc kā piekrastes valsts ir atbildīga par to, lai nodrošinātu atbildīgu un ilgtspējīgu šā resursa pārvaldību. UNCLOS 61. līdz 64. pantā un UNFSA 7. un 8. pantā reglamentēts tas, kā dzīvos resursus izmanto piekrastes valsts, kurai būtu jāveicina mērķis optimāli izmantot dzīvos resursus tās EEZ un jānodrošina, lai citu tās EEZ zvejojošu valstu valstspiederīgie ņemtu vērā saglabāšanas un pārvaldības pasākumus, kā arī jāsadarbojas ar attiecīgajām valstīm un reģionālajām organizācijām, kas iesaistītas konkrētajā zvejniecībā.

               (30)

               Šajā sakarā šķiet, ka Kiribati tiesiskais regulējums nespēj nodrošināt to kuģu efektīvu un lietderīgu pārvaldību, kuri darbojas tās jurisdikcijā esošajos ūdeņos; tas ir acīmredzami pretrunā ar (29). apsvērumā izklāstītajiem pienākumiem un ieteikumiem. Turklāt šķiet, ka tiesiskais regulējums neparedz skaidrus un pārredzamus saglabāšanas un pārvaldības pasākumus, kas piemērojami visu veidu ūdeņos Kiribati jurisdikcijā. 2014. gadā atjauninātajā tunzivju pārvaldības plānā ir sniegts visaptverošs pārskats par tunzivju zvejniecībām šajā valstī, bet nav ierosināti konkrēti pārvaldības pasākumi ar skaidri noteiktiem kritērijiem un mērķiem.

               (31)

               Vispārīgie principi, kas piekrastes valstīm jāievēro, pārvaldot transzonālo zivju krājumus un tālu migrējošo zivju krājumus, ir noteikti UNFSA 5. pantā. Šajā sakarā Kiribati Zivsaimniecības likumā ir izvirzīti mērķi veicināt zvejniecību ilgtspējīgu pārvaldību un aizsargāt zivju krājumus un jūras vidi. Tomēr šķiet, ka citi UNFSA noteiktie principi, piemēram, piesardzīga pieeja, maksimālais ilgtspējīgas ieguves apjoms vai izvairīšanās no pārlieku lielas zvejas kapacitātes un pārzvejas, tiesiskajā regulējumā nav ietverti.

               (32)

               Kiribati jurisdikcijā esošie ūdeņi ir teritoriālā jūra, arhipelāga ūdeņi un EEZ. Saskaņā ar WCPFC konvencijas 3. pantu WCPFC kompetences joma būtībā ietver visus Klusā okeāna ūdeņus, tostarp Kiribati jurisdikcijā esošos ūdeņus. Tomēr šķiet, ka Kiribati izslēdz savus teritoriālos un arhipelāga ūdeņus no sistēmas VDS, kas ierobežo ar riņķvadu zvejojošo kuģu zvejas piepūli, iedalot zvejas dienas. Tādēļ galvenais juridiskais instruments Kiribati ūdeņu zvejas resursu saglabāšanai, šķiet, nav piemērojams ievērojamai daļai no tās jurisdikcijā esošajiem ūdeņiem.

               (33)

               Trūkumi attiecībā uz skaidrību un pārredzamību (30). līdz (32). apsvērumā aprakstītajos piemērojamajos saglabāšanas un pārvaldības noteikumos, tostarp attiecībā uz zvejas piepūles kontroli atbilstīgi VDS, kā arī 360 ārvalstu zvejas kuģu piekļuve, kā sīkāk aprakstīts (18). apsvērumā, mazina iespēju efektīvi īstenot saglabāšanas un pārvaldības pasākumus un apdraud UNCLOS 61. panta 2.–5. punktā, 62. panta 1. punktā un 64. pantā izklāstīto pienākumu izpildi attiecībā uz resursu optimālu izmantošanu, īstenojot atbilstošus saglabāšanas un pārvaldības pasākumus.

               (34)

               Turklāt saskaņā ar internetā publiski pieejamo informāciju šķiet, ka Kiribati tur starptautisku kuģu reģistru (7), kas atbild par to kuģu reģistrēšanu, kuri atrodas ārpus Kiribati. Ņemot vērā to, ka kompetentās iestādes reģistrēšanas procesu kontrolē acīmredzami zemā līmenī un nav izpildītas attiecīgās prasības, piemēram, FAO Karoga valsts darbības vadlīniju 14. punktā noteiktās prasības, Kiribati būtu grūti nodrošināt, ka kuģiem, kuri peld ar Kiribati karogu, ir patiesa saikne ar valsti. Šādas patiesas saiknes trūkums starp valsti un kuģiem, kas reģistrēti tās reģistrā, būtu pretrunā ar UNCLOS 91. panta noteikumiem par kuģu valstspiederību.

               (35)

               Ņemot vērā šajā iedaļā izklāstīto situāciju un pamatojoties uz visiem Komisijas apkopotajiem faktiem, kā arī uz visiem Kiribati paziņojumiem, varētu secināt, ka saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 3. un 6. punktu ir skaidras norādes, ka Kiribati nav izpildījusi pienākumus, kas saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem tai uzlikti attiecībā uz starptautiskajiem noteikumiem, regulējumiem un saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem.

         3.4.   Jaunattīstības valstu īpašie ierobežojumi

               (36)

               Saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas tautas attīstības indeksu (ANO TAI) (8) Kiribati 2015. gadā bija valsts ar vidēju tautas attīstības indeksu (137. no 188 valstīm).

               (37)

               Lai gan vispār varētu būt konkrēti iespēju ierobežojumi attiecībā uz kontroli un uzraudzību, Kiribati īpašie ierobežojumi, kas izriet no tās attīstības līmeņa, nevar attaisnot konkrētu noteikumu trūkumu valsts tiesiskajā regulējumā, atsaucoties uz starptautiskiem instrumentiem, kas paredzēti, lai apkarotu, novērstu un izskaustu NNN zvejas darbības. Turklāt šķiet, ka uzraudzības, kontroles un pārraudzības sistēmas trūkumus izraisa neatbilstība starp Kiribati ierobežotajām iespējām kontrolēt zvejas darbības tās EEZ un lielo ārvalstu floti, kurai ir piekļuve tās ūdeņiem.

               (38)

               Ņemot vērā šajā iedaļā izklāstīto situāciju un pamatojoties uz visiem Komisijas apkopotajiem faktiem, kā arī uz visiem Kiribati paziņojumiem, saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 7. punktu varētu secināt, ka Kiribati attīstības līmenis var negatīvi ietekmēt tās attīstības stāvokli zvejniecības pārvaldības jomā. Tomēr, ņemot vērā konstatēto Kiribati trūkumu būtību un pasākumus, kas veikti, lai labotu situāciju, Kiribati attīstības līmenis nevar pilnībā attaisnot vai citādi pamatot Kiribati kā karoga, piekrastes vai ostas valsts vispārējo sniegumu un pasākumu nepietiekamību, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu NNN zveju.

         4.   SECINĀJUMS PAR NESADARBĪGAS TREŠĀS VALSTS STATUSA NOTEIKŠANAS IESPĒJAMĪBU

               (39)

               Ņemot vērā izdarītos secinājumus attiecībā uz to, ka Kiribati kā karoga, ostas, piekrastes vai tirgus valsts nav izpildījusi savus starptautiskajos tiesību aktos noteiktos pienākumus un nav veikusi pasākumus, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu NNN zveju, saskaņā ar NNN zvejas regulas 32. pantu būtu jāpaziņo Kiribati par iespējamību, ka Komisija var tai noteikt nesadarbīgas trešās valsts statusu NNN zvejas apkarošanā.

               (40)

               Saskaņā ar NNN zvejas regulas 32. panta 1. punktu Komisijai būtu jāpaziņo Kiribati par iespējamību, ka tai var tikt noteikts nesadarbīgas trešās valsts statuss. Turklāt Komisijai attiecībā uz Kiribati būtu jāveic visi NNN zvejas regulas 32. pantā minētie pasākumi. Lai nodrošinātu pareizu pārvaldību, būtu jānosaka termiņš, kurā minētā valsts var sniegt rakstisku atbildi uz šo paziņojumu un labot situāciju.

               (41)

               Turklāt būtu jānorāda, ka paziņošana Kiribati par iespējamību, ka tā var tikt noteikta par valsti, kuru Komisija uzskata par nesadarbīgu valsti šā lēmuma īstenošanas nolūkā, nedz kavē Komisiju vai Padomi veikt turpmākus pasākumus, nedz arī automātiski nozīmē, ka tādi tiks veikti nesadarbīgo valstu noteikšanas un šādu valstu saraksta izveides nolūkā,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   Vienīgais pants
   Kiribati Republikai paziņo par iespējamību, ka Komisija var to noteikt par nesadarbīgu trešo valsti cīņā pret nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju.

      Briselē, 2016. gada 21. aprīlī

            Komisijas vārdā –

            Komisijas loceklis

         Karmenu VELLA

      (1)  OV L 286, 29.10.2008., 1. lpp.

      (2)  http://www.ffa.int/.

      (3)  Nauru nolīgums (http://www.ffa.int/node/93#attachments).

      (4)  Atbildīgas zivsaimniecības rīcības kodekss, Apvienoto Nāciju Organizācijas Pārtikas un lauksaimniecības organizācija, 1995. gads.

      (5)  Kiribati Republikas 2010. gada Likums Nr. 6 par Kiribati zvejniecības saglabāšanu, pārvaldību un attīstību un ārvalstu kuģu zvejas un saistīto darbību kontroli, grozīts ar Kiribati Republikas 2015. gada Likumu Nr. 1, ar kuru groza 2010. gada Zivsaimniecības likumu.

      (6)  https://www.wcpfc.int/system/files/Conservation%20and%20Management%20Measure-2006-08%20%5BHSB%26I%20Procedures%5D.pdf.

      (7)  Kiribati kuģu reģistrs, http://www.kiribaship.com/EN/Default.aspx.

      (8)  Informācija iegūta no http://hdr.undp.org/en/statistics.


title: Komisijas Lēmums ( 2014. gada 3. jūnijs ), ar ko izveido Komisijas ekspertu grupu vēža apkarošanai un ar ko atceļ Lēmumu 96/469/EK

text:
               4.6.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 167/4

         KOMISIJAS LĒMUMS
   (2014. gada 3. jūnijs),
   ar ko izveido Komisijas ekspertu grupu vēža apkarošanai un ar ko atceļ Lēmumu 96/469/EK
   2014/C 167/05
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 168. panta 2. punktu dalībvalstis saziņā ar Komisiju savstarpēji koordinē politiku un programmas jomās, kas minētas attiecīgā panta 1. punktā. Komisija, uzturot ciešus sakarus ar dalībvalstīm, var nākt klajā ar dažādiem lietišķiem ierosinājumiem, lai veicinātu šādu koordināciju, jo īpaši iniciatīvas, kuru mērķis ir pamatnostādņu un rādītāju izstrāde, paraugprakses apmaiņas organizēšana un nepieciešamo faktoru nodrošināšana periodiskai apsekošanai un izvērtēšanai.

               (2)

               Komisijas Baltajā grāmatā “Kopā par veselību. ES stratēģiskā pieeja 2008.–2013. gadam” (1), ko Komisija pieņēma 2007. gada 23. oktobrī un kurā izstrādāta ES stratēģija veselības jomā, vēža apkarošana tika noteikta kā rīcības prioritāte.

               (3)

               Padome 2003. gada 2. decembrī pieņēma ieteikumu par vēža skrīningu (2).

               (4)

               Padome 2008. gada 10. jūnijā pieņēma secinājumus par vēža slimības radītā sloga samazināšanu (3) un 2010. gada 13. septembrī – secinājumus par rīcību vēža apkarošanā (4).

               (5)

               Eiropas Komisija 2009. gada 24. jūnijā pieņēma paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Par vēža apkarošanu: Eiropas Partnerība” (5).

               (6)

               Priekšsēdētāja 2010. gada 10. novembra paziņojumā Komisijai Framework for Commission Expert Groups: Horizontal rules and public register
                   (6) (turpmāk “Komisijas ekspertu grupu regulējums”) ir izklāstīts pārskatīto noteikumu kopums visām Komisijas ekspertu grupām.

               (7)

               Lai sagatavotu un īstenotu darbības vēža apkarošanas jomā, ir vajadzīga cieša sadarbība ar dalībvalstu specializētajām organizācijām un ar ieinteresētajām personām. Tā būtu atbilde uz dalībvalstu pārstāvju un ieinteresēto personu izteiktajām prasībām uzlabot koordināciju, ņemot vērā pieaugošo darbību vēža apkarošanas jomā. Turklāt zināšanu un informācijas apmaiņa var palīdzēt atrisināt dažas problēmas, ar kurām dalībvalstis saskaras vēža apkarošanas jomā, un tā veicinās sadarbību ar citiem nozīmīgiem dalībniekiem, piemēram, pacientu organizācijām.

               (8)

               Augsta līmeņa Eiropas ekspertu sniegtajām konsultācijām vēža apkarošanas jomā būtu jābūt pastāvīgi pieejamām ar Komisijas izveidotās ekspertu grupas starpniecību. Pēc Komisijas lūguma ekspertu grupai vēža apkarošanas jomā būtu jāsniedz Komisijai konsultācijas un speciālās zināšanas, lai tā varētu sagatavot un īstenot Savienības darbības vēža apkarošanas jomā, un ekspertu grupai būtu jāsekmē attiecīgās pieredzes, politikas un prakses apmaiņa starp dalībvalstīm un dažādajām iesaistītajām personām.

               (9)

               Šajā grupā būtu jāietilpst dalībvalstu pārstāvjiem, pārstāvjiem no pacientu organizācijām vēža apkarošanas jomā, pārstāvjiem no Eiropas apvienībām, kas darbojas vēža profilakses jomā, Eiropas profesionālajām apvienībām vai zinātniskajām biedrībām, kas darbojas vēža apkarošanas jomā, vienam produktu ražotāju vai pakalpojumu sniedzēju pārstāvim vēža apkarošanas jomā un vienam Starptautiskās Vēža izpētes aģentūras pārstāvim, lai nodrošinātu plašu vēža apkarošanas jomas ieinteresēto personu un ekspertu pārstāvību.

               (10)

               Ekspertu grupai vēža apkarošanas jomā nebūtu jādarbojas kā komitejai saskaņā ar nozīmi Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulā (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (7).

               (11)

               Personas dati būtu jāapstrādā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (8).

               (12)

               Tādējādi būtu jāatceļ Komisijas 1996. gada 30. jūlija Lēmums 96/469/EK (9), ar ko izveido vēža profilakses padomdevēju komiteju,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ekspertu grupas izveide
   Ar šo izveido Komisijas ekspertu grupu vēža apkarošanas jomā (turpmāk “ekspertu grupa”).
   2. pants
   Ekspertu grupas uzdevumi
   1.   Ekspertu grupa pēc Komisijas vai Komisijas dienestu lūguma veic šādus uzdevumus vēža apkarošanas jomā:

               a)

               palīdz Komisijai sagatavot tiesību aktus un politikas dokumentus, pamatnostādnes un ieteikumus vēža apkarošanas jomā, kā arī datus par vēzi, tostarp attiecībā uz epidemioloģiju, agrīnu vēža diagnosticēšanu un vēža skrīningu, sabiedrības informēšanu par vēža profilaksi, vēža pārvaldības jautājumu kvalitātes nodrošināšanas procedūru un vēža profilakses aspektiem, ko var izstrādāt, pamatojoties uz fundamentāliem, lietišķiem un klīniskiem vēža pētījumiem, kas veikti ES pētniecības programmu un citu starptautisku vai valstu pētniecības iniciatīvu ietvaros, kā arī attiecībā uz starpnozaru tematiem saistībā ar vēzi;

               b)

               konsultē Komisiju par Savienības darbību īstenošanu un ierosina uzlabojumus attiecībā uz veiktajiem pasākumiem;

               c)

               konsultē Komisiju par Savienības un valstu līmenī veikto pasākumu rezultātu uzraudzību, novērtēšanu un izplatīšanu;

               d)

               konsultē Komisiju par starptautisko sadarbību;

               e)

               veicina koordināciju un informācijas apmaiņu starp dalībvalstīm;

               f)

               sniedz Komisijai pārskatu par Savienības un valstu politiku;

               g)

               vāc informāciju par dalībvalstu un dažādu iesaistīto personu noderīgu pieredzi, politiku un praksi.

         2.   Lai veiktu 1. punktā minētos uzdevumus, ekspertu grupa pēc Komisijas dienestu lūguma var sniegt atzinumus, ieteikumus un ziņojumus.
   3.   Ekspertu grupas uzdevumi nedrīkst pārklāties ar jautājumiem, kurus risina Darba drošības un veselības aizsardzības padomdevēja komiteja (ACSH), kas izveidota ar Padomes Lēmumu 2003/C 218/01 (10), Zinātniskā komiteja jautājumos par ķīmisko vielu iedarbības robežlielumiem darbavietā, kas izveidota ar Komisijas Lēmumu 2014/113/ES (11), vai jautājumiem, uz ko attiecas Direktīva 2004/37/EK par darba ņēmēju aizsardzību pret risku, kas saistīts ar kancerogēnu vai mutagēnu iedarbību darbā (12), nedz arī jautājumiem, kas ietilpst Farmācijas komitejas uzdevumos, kura izveidota ar Padomes Lēmumu 75/320/EEK (13).
   3. pants
   Apspriešanās
   Komisija var apspriesties ar ekspertu grupu visos jautājumos, kas attiecas uz vēzi.
   4. pants
   Dalībnieki un to iecelšana
   1.   Ekspertu grupā ir šādi dalībnieki:

               a)

               dalībvalstu kompetentās iestādes;

               b)

               trīs pārstāvji no pacientu organizācijām vēža apkarošanas jomā;

               c)

               divi pārstāvji no Eiropas apvienībām, kuras darbojas vēža profilakses jomā;

               d)

               trīs pārstāvji no Eiropas profesionālajām apvienībām vai zinātniskajām biedrībām, kas darbojas vēža apkarošanas jomā;

               e)

               viens produktu ražotāju vai pakalpojumu sniedzēju pārstāvis vēža apkarošanas jomā;

               f)

               viens pārstāvis no Starptautiskās Vēža izpētes aģentūras.

         2.   Grupas dalībnieces pēc attiecīgo EBTA valstu lūguma var būt arī to EBTA valstu kompetentās iestādes, kas ir Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu līgumslēdzējas.
   3.   Grupas dalībnieces pēc attiecīgo valstu lūguma var būt arī Eiropas Savienības kandidātvalstu kompetentās iestādes.
   4.   Dalībniekus ieceļ Veselības un patērētāju ģenerāldirektorāta ģenerāldirektors.
   5.   Šā panta 1. punkta b), c), d) un e) apakšpunktā minētos dalībniekus ieceļ, izvēloties no piemēroto kandidātu saraksta, kas izveidots atbilstoši publicētajam uzaicinājumam izteikt ieinteresētību. Uzaicinājumā izteikt ieinteresētību norāda kvalifikāciju un nosacījumus, kas nepieciešami, lai kļūtu par ekspertu grupas dalībnieku.
   6.   Šā panta 1. punkta a) līdz f) apakšpunktā un 2. un 3. punktā minētie dalībnieki ieceļ pārstāvjus un aizstājējus, kas aizstāj pārstāvi viņa prombūtnes vai slimības laikā. Aizstājējus ieceļ atbilstoši tādiem pašiem nosacījumiem kā pārstāvjus. Aizstājēji automātiski aizstāj ikvienu dalībnieku viņa prombūtnes vai slimības laikā.
   7.   Veselības un patērētāju ģenerāldirektorāta ģenerāldirektors var noraidīt kādas organizācijas izvirzīto pārstāvi vai aizstājēju, ja tas neatbilst 5. punktā minētajā uzaicinājumā izteikt ieinteresētību norādītajam aprakstam. Tādos gadījumos attiecīgajai organizācijai lūdz izvirzīt citu pārstāvi vai aizstājēju.
   8.   Ekspertu grupas dalībnieku pilnvaru termiņš ir trīs gadi, un to var atjaunot, atsaucoties uz nākamo uzaicinājumu izteikt ieinteresētību.
   9.   Dalībnieka pilnvaru termiņš beidzas pirms triju gadu termiņa, ja viņš atkāpjas no amata.
   10.   Dalībniekus, kas minēti 1. punkta b) līdz f) apakšpunktā, vai viņu pārstāvjus var izslēgt un aizstāt līdz pilnvaru termiņa beigām jebkurā no šādiem gadījumiem:

               a)

               tiem ilgstoši nav iespējas piedalīties sanāksmēs;

               b)

               tiem nav iespējas aktīvi piedalīties grupas apspriedēs;

               c)

               tie neatbilst Līguma par Eiropas Savienības darbību 339. pantā paredzētajiem nosacījumiem;

               d)

               tie neatbilst kvalifikācijai un nosacījumiem, kas noteikti 5. punktā minētajā uzaicinājumā izteikt ieinteresētību.

         11.   Veselības un patērētāju ģenerāldirektorāta ģenerāldirektors var lūgt 1. punkta b) līdz f) apakšpunktā minēto dalībnieku iecelt citu pārstāvi vai citu aizstājēju 10. punktā minētajos gadījumos.
   12.   Dalībniekus, kuru pilnvaru termiņš beidzas pirms trīs gadu termiņa atbilstoši 8. un 9. punkta noteikumiem, līdz pilnvaru termiņa beigām var aizstāt.
   13.   Dalībnieku un to pārstāvju nosaukumus vai vārdu un uzvārdu publicē Komisijas ekspertu grupu un citu līdzīgu struktūru reģistrā (turpmāk “reģistrs”) (14). Dalībvalstu iestāžu nosaukumus var publicēt reģistrā.
   14.   Personas datus apkopo, apstrādā un publicē saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 45/2001.
   5. pants
   Darbība
   1.   Ekspertu grupu vada direktors, kurš Komisijas Veselības un patērētāju ģenerāldirektorātā atbild par sabiedrības veselības politiku. Direktors var deleģēt priekšsēdētāja amatu citam Komisijas ierēdnim.
   2.   Vienojoties ar Komisiju, ekspertu grupa var izveidot apakšgrupas īpašu jautājumu izskatīšanai atbilstoši grupas izstrādātajam darba uzdevumam. Tiklīdz šādu apakšgrupu uzdevums izpildīts, to darbību pārtrauc.
   3.   Komisija grupas darbā var lūgt piedalīties ekspertus, kuri nav ekspertu grupas dalībnieki un kuri ir īpaši kompetenti kādā konkrētā darba kārtības jautājumā. Turklāt Komisija var piešķirt novērotāja statusu personām vai organizācijām, kā noteikts Komisijas ekspertu grupu regulējuma 8. noteikuma 3. punktā, un ES kandidātvalstīm.
   4.   Uz ekspertu grupu dalībniekiem, to pārstāvjiem un aizstājējiem, kā arī pieaicinātajiem ekspertiem un novērotājiem attiecas dienesta noslēpuma neizpaušanas saistības, kas paredzētas Līgumos un to īstenošanas noteikumos, kā arī Komisijas drošības noteikumi par ES klasificētās informācijas aizsardzību, kā paredzēts Komisijas Lēmuma 2001/844/EK, EOTK, Euratom (15) pielikumā. Ja viņi neievēro šīs saistības, Komisija var veikt visus attiecīgos pasākumus.
   5.   Ekspertu grupas un apakšgrupu sanāksmes notiek Komisijas telpās, ja vien atsevišķas sanāksmes netiek organizētas citur pienācīgi pamatotu iemeslu dēļ. Sekretariāta pakalpojumus nodrošina Komisija. Komisija sagatavo ekspertu grupas sanāksmju darba kārtību un protokolus. Ekspertu grupas un tās apakšgrupu sanāksmēs var piedalīties citi sanāksmes darbā ieinteresētie Komisijas ierēdņi.
   6.   Ekspertu grupa pieņem savu reglamentu, pamatojoties uz Komisijas ekspertu grupu standarta reglamentu.
   7.   Komisija dara pieejamus visus attiecīgos dokumentus (piemēram, darba kārtības, protokolus un dalībnieku iesniegumus) par ekspertu grupas veiktajām darbībām, vai nu iekļaujot tos reģistrā, vai izmantojot saiti no reģistra uz īpaši šim nolūkam paredzētu tīmekļa vietni, kurā var atrast informāciju. Dokumentu nepublicē, ja tā nodošana atklātībai varētu kaitēt sabiedrības vai privāto interešu aizsardzībai, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1049/2001 4. pantā (16).
   6. pants
   Sanāksmju izdevumi
   1.   Ekspertu grupā iesaistītajiem dalībniekiem netiek maksāta atlīdzība par sniegtajiem pakalpojumiem.
   2.   Ceļa izdevumus un uzturēšanās izdevumus, kas radušies grupas darbā iesaistītajiem dalībniekiem, Komisija atlīdzina saskaņā ar Komisijā spēkā esošajiem noteikumiem.
   3.   Šā panta 2. punktā minētos izdevumus atlīdzina pieejamo apropriāciju robežās, kuras piešķirtas saskaņā ar ikgadējo resursu sadalījuma procedūru.
   7. pants
   Atcelšana
   Lēmumu 96/469/EK atceļ.
   8. pants
   Šo lēmumu piemēro no tā pieņemšanas dienas.

      Briselē, 2014. gada 3. jūnijā

            Komisijas vārdā –

            Komisijas loceklis

         Tonio BORG

      (1)  COM(2007) 630 galīgā redakcija, 23.10.2007.

      (2)  OV L 327, 16.12.2003., 34. lpp.

      (3)  Nodarbinātības, sociālās politikas, veselības un patērētāju tiesību aizsardzības padomes 2876. sanāksme, 10.6.2008.

      (4)  Vispārējo lietu padomes 3032. sanāksme, 13.9.2010.

      (5)  COM(2009) 291 galīgā redakcija, 24.6.2009.

      (6)  C(2010) 7649 final, 10.11.2010.

      (7)  OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.

      (8)  OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.

      (9)  OV L 192, 2.8.1996., 31. lpp., un OV L 204, 14.8.1996., 20. lpp.

      (10)  OV C 218, 13.9.2003., 1. lpp.

      (11)  OV L 62, 4.3.2014., 18. lpp.

      (12)  OV L 229, 29.6.2004., 23. lpp.

      (13)  OV L 147, 9.6.1975., 23. lpp.

      (14)  Grupas dalībnieki, kuri nevēlas atklāt savu vārdu un uzvārdu, var lūgt atkāpties no šā noteikuma. Lūgumu neizpaust ekspertu grupas dalībnieku vārdu un uzvārdu uzskata par pamatotu, ja publicēšana varētu apdraudēt viņu drošību vai integritāti vai nevajadzīgi ietekmēt privāto dzīvi.

      (15)  Komisijas 2001. gada 29. novembra Lēmums 2001/844/EK, EOTK, Euratom, ar ko groza tās iekšējo reglamentu (OV L 317, 3.12.2001., 1. lpp.).

      (16)  Šādi izņēmumi tiek paredzēti, lai aizsargātu sabiedrisko kārtību, militārās lietas, starptautiskās attiecības, finanšu, monetāro jautājumu un ekonomikas politiku, personas privāto dzīvi un neaizskaramību, komercintereses, tiesvedību un juridiskās konsultācijas, inspekcijas/izmeklēšanas/revīzijas darbības un iestāžu lēmumu pieņemšanas procesu.


title: Padomes Lēmums 2008/974/KĀDP ( 2008. gada 18. decembris ), atbalstot Hāgas rīcības kodeksu pret ballistisko raķešu izplatīšanu saistībā ar ES Masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanas stratēģijas īstenošanu

text:
               23.12.2008

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 345/91

      PADOMES LĒMUMS 2008/974/KĀDP
   (2008. gada 18. decembris),
   atbalstot Hāgas rīcības kodeksu pret ballistisko raķešu izplatīšanu saistībā ar ES Masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanas stratēģijas īstenošanu
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 13. panta 3. punktu un 23. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Eiropadome 2003. gada 12. decembrī pieņēma ES Stratēģiju masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai, kuras III nodaļā iekļauts saraksts ar pasākumiem, kas ir jāveic gan Eiropas Savienībā (ES), gan trešās valstīs, lai apkarotu šādu ieroču izplatīšanu.

               (2)

               ES aktīvi īsteno šo stratēģiju un veic pasākumus, kas uzskaitīti tās II un III nodaļā, piemēram, paredz finanšu līdzekļus konkrētu projektu atbalstam, ar kuriem uzlabo daudzpusēju neizplatīšanas sistēmu un daudzpusēju uzticēšanos veicinošus pasākumus. Hāgas rīcības kodekss pret ballistisko raķešu izplatīšanu (turpmāk “Kodekss” jeb “HCoC”) ir būtiska šīs sistēmas daļa, tā mērķis ir novērst un apslāpēt ballistisko raķešu sistēmu izplatīšanu, ar ko var nogādāt masu iznīcināšanas ieročus vai ar tiem saistītu tehniku.

               (3)

               Padome 2003. gada 17. novembrī pieņēma Kopējo nostāju 2003/805/KĀDP (1) par daudzpusēju nolīgumu masveida iznīcināšanas ieroču neizplatīšanas un ieroču nogādes līdzekļu jomā vispārināšanu un pastiprināšanu. Šajā kopējā nostājā, inter alia, ir aicināts veicināt to, ka pēc iespējas vairāk valstu pievienojas Kodeksam, īpaši tās valstis, kurām ir ballistisko raķešu spēki, kā arī turpināt izstrādāt un īstenot Kodeksu, īpaši tā uzticēšanos veicinošus pasākumus, un veicināt ciešāku saikni starp Kodeksu ar ANO daudzpusējo neizplatīšanas sistēmu.

               (4)

               Padome 2007. gada 23. maijā nolēma rīkoties, lai veicinātu Kodeksa universālumu un atbilstību principiem. Tādēļ 2007. gada iesaistīto valstu gadskārtējās sanāksmes laikā tika rīkots seminārs, kas pulcēja valstis, kurām ir lielākie ballistisko raķešu spēki, tostarp tās valstis, kas nav pievienojušās Kodeksam. ES prioritāte ir turpināt šo dialogu starp valstīm, kas ir pievienojušās un kas nav pievienojušās Kodeksam, ai turpmāk veicinātu Kodeksa universālumu, kā arī pilnveidotu tā īstenošanu un uzlabošanu. Ar lēmumu būtu jāveicina šis process.

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   1.   Lai nodrošinātu nepārtrauktu un praktisku dažu elementu īstenošanu, kurus paredz ES Stratēģija masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai, Eiropas Savienība atbalsta to valstu darbības, kas ir pievienojušās Kodeksam, lai censtos sasniegt šādus mērķus:

               a)

               veicināt Kodeksa universālumu, īpaši to, lai Kodeksam pievienojas visas valstis ar ballistisko raķešu spēkiem,

               b)

               atbalstīt Kodeksa īstenošanu,

               c)

               veicināt turpmāku Kodeksa uzlabošanu.

         2.   Šajā sakarā projekti, ko Eiropas Savienība atbalsta, aptver šādus konkrētus mērķus:

               a)

               nodrošināt līdzekļus, lai organizētu mērķtiecīgu pieeju, piemēram, semināru veidā, kuru mērķis būtu veicināt to, ka jaunas valstis pievienojas Kodeksam, un kas notiktu reģionā, kurā ir vismazākais skaits valstu, kuras ir pievienojušās Kodeksam;

               b)

               nodrošināt finanšu un tehniskus līdzekļus, veicināt informācijas apmaiņu starp valstīm, kuras pievienojušās Kodeksam, no vienas puses, un starptautisku novērotāju apmeklējumu kosmisko nesējraķešu (SLV) palaišanas izmēģinājuma vietās, kuras Kodeksam pievienojušās valstis ir nolēmušas izskatīt brīvprātīgi saskaņā ar Kodeksa 4.a panta ii) apakšpunktu, no otras puses;

               c)

               nodrošināt līdzekļus, lai veicinātu valstu, kuras pievienojušās Kodeksam, pārrunas par to, kā saglabāt Kodeksa nozīmīgumu un dzīvotspēju. Pārrunās īpaši ņem vērā jaunākos notikumus ballistisko raķešu izplatīšanas jomā un norises starptautisko iestāžu un tiesību sistēmās attiecībā uz ballistiskajām raķetēm.

         Šos projektus veic gan to valstu labā, kas ir pievienojušās Kodeksam, gan arī to valstu labā, kas Kodeksam nav pievienojušās.
   Projektu sīks apraksts ir izklāstīts pielikumā.
   2. pants
   1.   Prezidentvalsts, kam palīdz Padomes ģenerālsekretārs/Augstais pārstāvis kopējās ārpolitikas un drošības politikas jomā (ĢS/AP), ir atbildīga par šā lēmuma īstenošanu. Komisija ir pilnībā iesaistīta.
   2.   Lēmuma 1. panta 2. punktā minēto projektu tehnisko īstenošanu veic Stratēģiskās pētniecības fonds (FRS) Parīzē.

      FRS savus uzdevumus veic ĢS/AP uzraudzībā, atbalstot prezidentvalsti un bieži apspriežoties ar Kodeksam pievienojušos valstu gadskārtējo sanāksmju priekšsēdētāju, kā arī ar Austriju, kas pilda Kodeksa Centrālā kontaktpunkta (Immediate Central Contact – ICC) un izpildsekretariāta pienākumus. Šim nolūkam ĢS/AP ar FRS vienojas par vajadzīgo kārtību.
   3.   Prezidentvalsts, ĢS/AP un Komisija cits citu regulāri informē par šā lēmuma īstenošanu saskaņā ar savām attiecīgajām pilnvarām.
   3. pants
   1.   Finanšu atsauces summa 1. panta 2. punktā minēto projektu īstenošanai ir EUR 1 015 000.
   2.   Izdevumus, kurus finansē ar 1. punktā noteikto summu, pārvalda saskaņā ar procedūrām un noteikumiem, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam.
   3.   Komisija uzrauga 2. punktā minēto izdevumu pareizu pārvaldību; šī finansēšana notiek ar dotācijām. Šim nolūkam tā ar FRS noslēdz finansēšanas līgumu. Finansēšanas līgumā paredz, ka FRS nodrošina ES ieguldījuma publiskumu atbilstīgi tā apjomam.
   4.   Komisija cenšas noslēgt 3. punktā paredzēto finansēšanas līgumu iespējami drīz pēc šā lēmuma stāšanās spēkā. Komisija informē Padomi, ja rodas kādas grūtības šajā procesā, un par datumu, kurā finansēšanas līgums noslēgts.
   4. pants
   Prezidentvalsts, kurai palīdz ĢS/AP, ziņo Padomei par šā lēmuma īstenošanu, pamatojoties uz FRS sagatavotiem regulāriem ziņojumiem. Padomes veiktie izvērtējumi balstās uz minētajiem ziņojumiem. Komisija ir pilnībā iesaistīta. Tā ziņo par šā lēmuma īstenošanas finanšu aspektiem.
   5. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
   Tas zaudē spēku 6 mēnešus pēc tā stāšanās spēkā, izņemot gadījumu, kad Komisija noslēdz finansēšanas līgumu ar FRS pirms šā termiņa beigām - tad šis lēmums zaudē spēku 24 mēnešus pēc finansēšanas līguma noslēgšanas.
   6. pants
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2008. gada 18. decembrī.

            Padomes vārdā

            priekšsēdētājs

         M. BARNIER

      (1)  OV L 302, 20.11.2003., 34. lpp.

      PIELIKUMS
      ES atbalsts Hāgas rīcības kodeksam pret ballistisko raķešu izplatīšanu saistībā ar ES Masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanas stratēģijas īstenošanu
      1.   Mērķi
      Eiropas Savienība stingri atbalsta Kodeksu no tā sākšanas brīža. Eiropas Savienības uzskata, ka Kodekss ir svarīgs daudzpusējs instruments, kura mērķis ir mazināt ballistisko raķešu sistēmu un ar tām saistītas tehnikas izplatīšanu, veicinot pārskatāmību un veicot uzticēšanos veicinošus pasākumus. Visas Eiropas Savienības dalībvalstis ir pievienojušās Kodeksam un godprātīgi to īsteno.
      Agrāk Eiropas Savienība ir centusies pārvarēt atlikušās nepilnības Kodeksa īstenošanā un tā universālumā, 2007. gada gadskārtējās sanāksmes laikā rīkojot semināru valstīm, kas Kodeksam ir pievienojušās, un valstīm, kas nav tam pievienojušās. Semināra rezultātu iedvesmota Eiropas Savienība vēlas šo iniciatīvu turpināt un atbalstīt Kodeksu attiecībā uz šādiem trim aspektiem:

                  —

                  Kodeksa universālumu,

                  —

                  Kodeksa īstenošanu,

                  —

                  Kodeksa uzlabošanu un tā darbību.

            2.   Projektu apraksts
      2.1.   Pirmais projekts: Kodeksa universāluma veicināšana
      2.1.1.   Projekta mērķis
      Tā kā to valstu skaits, kuras pievienojušās Kodeksam, ir sasniedzis divas trešdaļas no visām ANO dalībvalstīm, ir jādara vairāk, lai sasniegtu Kodeksa universālumu. Gadskārtējās sanāksmēs Kodeksam pievienojušās valstis atzīmēja, ka cēloņi to valstu, kuras vēl nav pievienojušās Kodeksam, pretestībai parakstīt Kodeksu ir ļoti atšķirīgi – tie sniedzas no informācijas un Kodeksa izpratnes trūkuma līdz drīzāk politiskiem iemesliem.
      2.1.2.   Projekta rezultāti

                  —

                  uzlabot informētību par Kodeksu, tā sapratni un atbalstu tam,

                  —

                  uzlabot sadarbību starp valstīm, kas pievienojušās Kodeksam, un valstīm, kas nav tam pievienojušās,

                  —

                  palielināt to valstu skaitu, kuras pievienojušās Kodeksam.

            2.1.3.   Projekta apraksts
      Projektā paredzēta divu semināru sarīkošana:

                  —

                  informatīvs seminārs reģionam, kur ir lielākais tādu valstu skaits, kas nav pievienojušās Kodeksam.
                  Āfrikā Kodeksam nav pievienojušās šādas valstis: Alžīrija, Angola, Botsvāna, Centrālāfrikas Republika, Kotdivuāra, Kongo Demokrātiskā Republika, Ēģipte, Lesoto, Namībija, Kongo Republika, Somālija, Svazilenda, Togo un Zimbabve.

                  —

                  vispārējs seminārs pēc tā semināra parauga, kuru rīkoja Kodeksam pievienojušos valstu 2007. gada ikgadējās sanāksmes laikā un kurā koncentrēti un strukturēti apmainījās ar tehniskiem un politiskiem un drošības apsvērumiem, kas saistīti ar ballistisko raķešu izplatīšanu un Kodeksa nozīmi.

            2.2.   Otrais projekts: Atbalsts kodeksa īstenošanai valstīs, kuras pievienojušās Kodeksam
      2.2.1.   Projekta mērķis
      Lai gan kodekss, izmantojot uzticības veicināšanas un pārskatāmības pasākumus, ir svarīgs instruments ballistisko raķešu un saistītu tehnoloģiju izplatīšanas mazināšanai, jāpaveic vairāk, lai veicinātu labāku apmaiņu starp valstīm, kuras pievienojušās Kodeksam. Projektā galvenā uzmanība tiks vērsta apmaiņas aspektiem, kuros var panākt jūtamus rezultātus.
      2.2.2.   Projekta rezultāti

                  —

                  izveidot droša, uz internetu balstīta informācijas un komunikācijas mehānisma (e-ICC) prototipu; šāds mehānisms ļautu ātrāk, vienkāršāk un drošāk valstīm, kuras pievienojušās Kodeksam, apmainīties ar informāciju un nodrošinātu iespēju dokumentu izplatīt elektroniski;

                  —

                  gadījumā, ja Kodeksam pievienojušās valstis ikgadējā sanāksmē pieņem lēmumu izveidot e-ICC, šādu prototipu varēs ieviest;

                  —

                  lielāks atbalsts kosmisko nesējraķešu (SLV) palaišanas izmēģinājuma bāžu novērotāju apmeklējumam.

            2.2.3.   Projekta apraksts
      Projektā ietverti divi pasākumu veidi:

                  a)

                  veicināt informācijas un saziņas apmaiņu starp valstīm, kuras pievienojušās Kodeksam, izveidojot drošu e-ICC. Šajā projektā īpaši nozīmīga ir Francijas pieredze Raķešu tehnoloģiju kontroles režīms (MTCR) e-POC sistēmas darbā.
                  Tā kā lēmumu izveidot šādu sistēmu pieņem ikgadējā sanāksmē valstis, kuras pievienojušās Kodeksam, projektu īstenos divos posmos. Otro posmu īstenos pēc Kodeksam pievienojušos valstu pārrunām ikgadējā sanāksmē par e-ICC.
                  1. posms: ES ierosinājums valstīm, kuras pievienojušās Kodeksam, izveidot e-ICC.

                     e-ICC prototipu sagatavos, lai to varētu 2009. gadā iesniegt valstīm, kuras pievienojušās Kodeksam un lai saņemtu to atsauksmes par tā darbību.
                  2. posms: e-ICC prototipa ieviešana
                  Gadījumā, ja Kodeksam pievienojušās valstis ikgadējā sanāksmē pieņem lēmumu izveidot e-ICC, šādu prototipu varētu īstenot. Lai to panāktu, prototipa sniegtās zināšanas un materiālie aspekti būtu jānodod ICC/ pārvaldes izpildsekretariātam un būtu jāapmāca ICC un Kodeksam pievienojušās valstis.

                  b)

                  nodrošināt finanšu līdzekļus starptautisko novērotāju apmeklējumam kosmisko nesējraķešu (SLV) palaišanas izmēģinājuma bāzēs.

            2.3.   Trešais projekts: Veicināt turpmāku Kodeksa uzlabošanu un labāku darbību
      2.3.1.   Projekta mērķis
      Drošības vide nemitīgi mainās, tostarp tādu līdzekļu izplatīšanas jomā, ar kuriem var piegādāt masu iznīcināšanas ieročus. Kodeksam pievienojušās valstis katru gadu satiekas un izvērtē Kodeksa īstenošanu, kā arī jaunās tendences ballistisko raķešu un saistīto tehnoloģiju izplatīšanā.
      Projekts veicina padziļinātu diskusiju starp valstīm, kuras pievienojušās Kodeksam un attiecīgā gadījumā ietver valstis, kuras tam nav pievienojušās neformālākā gaisotnē un ārpus valdības loka nodrošinās piekļuvi tehniskajai ekspertīzei attiecībā uz ballistisko raķešu izplatīšanu. Projekta rezultātus kā vielu pārdomām var iesniegt ārpus Kodeksam pievienojušos valstu ikgadējā sanāksmē.
      2.3.2.   Projekta rezultāti

                  —

                  labāka izpratne par ballistisko raķešu izplatīšanas un SLV programmu jaunākajām tendencēm ar ieteikumiem valstīm, kuras pievienojušās Kodeksam;

                  —

                  analizēta iespēja, kā motivēt valstis, kuras pievienojušās Kodeksam, iesaistīties ballistisko raķešu un kosmisko nesējraķešu programmās;

                  —

                  labāka izpratne par saskarni starp Kodeksu, MTCR un divpusējiem un reģionāliem uzticības veicināšanas pasākumiem, lai panāktu mērķi – raķešu neizplatīšanu un politikas ieteikumu definēšanu;

                  —

                  darba dokumenti vai cita veida dokumenti no semināriem, ko ES varētu iesniegt HCoC ikgadējai sanāksmei.

            2.3.3.   Projekta apraksts
      Projektā ietvers divus darbību veidus:

                  a)

                  finansējums pētījumam par pašreizējām tendencēm ballistisko raķešu jomā un par to izplatīšanas dinamiku, kā arī SLV programmas, un to varētu iesniegt kā dokumentu pārdomām Kodeksam pievienojušos valstu ikgadējā sanāksmē. Veicot šo pētījumu, SPF nodrošinās, ka tā darbs nepārklājas ar ANO Valdību ekspertu darbu;

                  b)

                  finansējums semināriem, kuros piedalās eksperti no valsts un nevalstiskā sektora no valstīm, kuras ir pievienojušās Kodeksam, un valstīm, kuras tam nav pievienojušās. Seminārus varētu rīkot kā ikgadējo sanāksmju daļu. Rezultātus Kodeksam pievienojušos valstu ikgadējai sanāksmei varētu iesniegt kā darba dokumentu. Darba grupas izskatīs šādus jautājumus:

                              —

                              Saikne starp Kodeksu, MTCR, divpusējiem un reģionāliem uzticības veicināšanas pasākumiem, lai panāktu mērķi – raķešu neizplatīšanu, kā arī starp Kodeksu un ANO sistēmu (UNGA).

                              —

                              Kā motivēt Kodeksam pievienojušās valstis iekļauties ballistisko raķešu un SLV programmās.

            3.   Ilgums
      Kopējais paredzētais projektu īstenošanas ilgums ir 24 mēneši.
      4.   Saņēmēji
      Šajā lēmumā projektu saņēmējas ir gan valstis, kuras Kodeksam ir pievienojušās, gan valstis, kuras tam nav pievienojušās.
      Saņēmēju valstu galīgo izvēli veiks, konsultācijās starp īstenotāju struktūrvienību un prezidentvalsti, kam palīdz ĢS/AP, kompetentajā Padomes darba grupā cieši sadarbojoties ar dalībvalstīm un Komisiju. Galīgais lēmums pamatosies uz priekšlikumiem, kurus iesniedz īstenotāja struktūrvienība atbilstīgi šā lēmuma 2. panta 2. punktam.
      5.   Īstenotāja struktūrvienība

         FRS uzticēs projektu tehnisku īstenošanu. Projektus īstenos tieši FRS vai tā sadarbības partneri, Miera pētniecības un drošības politikas institūts, Hamburgas Universitāte un Polijas Kosmosa pētniecības centrs Varšavā.
      Īstenotāja struktūrvienība sagatavos:

                  a)

                  ceturkšņa pārskatus par projektu īstenošanu;

                  b)

                  nobeiguma ziņojumu ne vēlāk kā vienu mēnesi pēc projektu īstenošanas.

            Ziņojumus nosūtīs prezidentvalstij, kam palīdz ĢS/AP.

         FRS nodrošinās ES ieguldījuma redzamību atbilstīgi tā apjomam.
      6.   Iesaistītās trešās personas
      Šos projektus pilnībā finansē ar lēmumu. Kodeksam pievienojušos valstu vai valstu, kuras nav tam pievienojušās, ekspertus var uzskatīt par iesaistītām trešām personām Tie strādās saskaņā ar standarta noteikumiem, ko noteicis FRS.


title: Padomes lēmums (1972. gada 20. jūlijs), ar ko noslēdz Papildu nolīgumu Eiropas Ekonomikas kopienas, tās dalībvalstu un Šveices Nolīgumam par pulksteņu nozares produktiem

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31974D0215

Oficiālais Vēstnesis L 118 , 30/04/1974 Lpp. 0011 - 0011 Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 11 Sējums 2 Lpp. 0003  Speciālizdevums spāņu valodā: Nodaļa 11 Sējums 5 Lpp. 0109  Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 11 Sējums 2 Lpp. 0003  Speciālizdevums portugāļu valodā Nodaļa 11 Sējums 5 Lpp. 0109

		Padomes lēmums(1972. gada 20. jūlijs),ar ko noslēdz Papildu nolīgumu Eiropas Ekonomikas kopienas, tās dalībvalstu un Šveices Nolīgumam par pulksteņu nozares produktiem(74/215/EEK)EIROPAS KOPIENU PADOME,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 113. pantu,ņemot vērā Komisijas ieteikumu,tā kā, lai 1967. gada 30. jūnijā Ženēvā parakstītais Eiropas Ekonomikas kopienas, tās dalībvalstu un Šveices Konfederācijas Nolīgums par pulksteņu nozares produktiem darbotos pareizi, ir jāpieņem papildu noteikumi,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsAr šo Kopienas vārdā noslēdz Papildu nolīgumu Eiropas Ekonomikas kopienas, tās dalībvalstu un Šveices Konfederācijas Nolīgumam par pulksteņu nozares produktiem, un tā teksts ir pielikumā.2. pantsAr šo Eiropas Kopienu Komisijas ārējās tirdzniecības ģenerāldirektora vietas izpildītājs T. C. Hijcena kungs (Th. C. Hijzen) ir pilnvarots Padomes vārdā parakstīt 1. pantā minēto nolīgumu. Šis nolīgums ir saistošs Kopienai.Briselē, 1972. gada 20. jūlijāPadomes vārdā —priekšsēdētājsTh. E. Westerterp--------------------------------------------------


title: Padomes lēmums (2002. gada 19. decembris) , par atsevišķu tērauda ražojumu tirdzniecību starp Eiropas Kopienu un Ukrainu

text:
11/45. sēj.         LV                            Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                                               119
32002D1001
L 349/100                                     EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS                                              24.12.2002.
                                                          PADOMES LĒMUMS
                                                      (2002. gada 19. decembris),
                          par atsevišķu tērauda ražojumu tirdzniecību starp Eiropas Kopienu un Ukrainu
                                                            (2002/1001/EK)
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,                                              IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā
133. pantu,                                                                                1. pants
ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,                                      Tā perioda laikā, kas minēts I pielikumā, licencē to tērauda
                                                                        ražojumu ievedumu Kopienā, kas minēts II pielikumā un kura
tā kā                                                                   izcelsmes valsts ir Ukraina. Licences noformē tikai 2. pantā
                                                                        noteiktajā termiņā.
(1)   Eiropas Kopieu un to dalībvalstu, no vienas puses, un
      Ukrainas, no otas puses (1), Partnerattiecību un sadarbības
      nolīguma 22. panta 1. punktā ir paredzēts, ka dažu tērauda                                      2. pants
      ražojumu tirdzniecība ir pakļauta īpašam nolīgumam;               Ievedums ir atļauts attiecībā uz katru produktu grupu un visā
(2)   iepriekšējais EOTK un Ukrainas valdības Divpusējais nolī-         Kopienā, līdz pat I pielikumā norādītajam daudzuma limitam.
      gums par atsevišķiem tērauda ražojumiem izbeidzās                 Ar šo tiek noteikts importa licences derīguma termiņš, kas ir četri
      2001. gada 31. decembrī;                                          mēneši. Neizmantotas vai daļēji izmantotas importa licences var
(3)   puses vienojās slēgt jaunu nolīgumu un sarunas par šo             pagarināt uz diviem mēnešiem.
      jauno nolīgumu vēl nav pabeigtas;
                                                                                3. pants
(4)   Eiropas Kopiena (EK) pārņēma EOTK starptautiskās saistī-
      bas, kad izbeidzās Eiropas Ogļu un tērauda kopienas               Dalībvalstis izdod licences saskaņā ar noteikumiem, kas pieņemti
      (EOTK) dibināšanas līguma derīguma termiņš, kā arī pasā-          Tērauda sadarbības komitejā, un par to nekavējoties informē
      kumi, kas saistīti ar tērauda ražojumu tirdzniecību ar tre-       Komisiju. Komisija regulāri informē dalībvalstis par izmantoto
      šām valstīm, tagad ir EK kompetencē tirdzniecības politi-         daudzumu apjomu.
      kas jomā;                                                         Dalībvalstis un Komisija apspriežas, lai pārliecinātos, ka daudzumi
(5)   daudzuma limits 2002. gadam ir noteikts ar to dalībvalstu         nav pārsniegti.
      valdību pārstāvju Lēmumu 2001/933/EOTK, kas tikās
      Padomē 2001. gada 19. decembrī (2);                                                             4. pants
(6)   iekams tiks parakstīts un stāsies spēkā jaunais nolīgums, ir      Nolīguma noteikumi par atsevišķu tērauda ražojumu tirdzniecību,
      jānosaka daudzuma limits 2003. gadam;                             kā arī visi tā īstenošanas pasākumi, no nolīguma spēkā stāšanās
                                                                        dienas aizstāj šā lēmuma noteikumus.
(7)   Ukrainas Parlaments pieņēma likumu, kas uzliek nodokli
      melno metāllūžņu izvedumam EUR 30 par tonnu, un tas
                                                                                5. pants
      piemērojams no 2003. gada 1. janvāra; šis paredzētais
      nodoklis radīs šķērsli melno metāllūžņu brīvai tirdzniecī-        Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas
      bai un ievērojami ierobežos, vai pat bloķēs melno                 Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.
      metāllūžņu izvedumu, tādējādi nodarot kaitējumu Kopie-
      nas metalurģijas rūpniecības nozarei un nelabvēlīgi ietek-        Briselē, 2002. gada 19. decembrī.
      mējot Kopienas melno metāllūžņu tirgu. Tādēļ, iekams tiks
      rasts piemērots risinājums šim jautājumam un iekams tiks                                            Padomes vārdā —
      noslēgtas sarunas par jauno nolīgumu, ir lietderīgi samazi-
                                                                                priekšsēdētājs
      nāt daudzuma limitu 2003. gadam par 30 %, salīdzinot ar
      2002. gadam noteikto daudzuma limitu,                                                                  L. ESPERSEN
(1) OV L 49, 19.2.1998., 3. lpp.
(2) OV L 345, 29.12.2001., 75. lpp. Lēmums grozīts ar Lēmumu
    2002/476/EOTK (OV L 164, 22.6.2002., 37. lpp.).
 ---pagebreak--- 120 LV                        Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                 11/45. sēj.
                                            I PIELIKUMS
     DAUDZUMA LIMITS, KAS NOTEIKTS ATTIECĪBĀ UZ PERIODU NO 1.1.2002. LĪDZ 31.12.2003.
                                  Ražojumi                             Tonnas
              SA Plakani velmējumi
                  SA1. Ruļļi                                           46 604
                  SA2. Bieza plāksne                                  178 364
                  SA3. Citi plakanie velmējumi                         14 391
              SB. Gari velmējumi
                  SB1. Baļķi                                            6 273
                  SB2. Stieples stienīši                               89 624
                  SB 3. Citi garie velmējumi                          112 926
 ---pagebreak--- 11/45. sēj.          LV                   Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                     121
                                                       II PIELIKUMS
   SA plakani velmējumi        7209 17 90                        7219 33 90                7214 99 10
                               7209 18 10                        7219 34 10                7214 99 31
   SA1.Coils                                                     7219 34 90
                               7209 18 91                                                  7214 99 39
                               7209 18 99                        7219 35 10                7214 99 50
   7208 10 00
                               7209 25 00                        7219 35 90                7214 99 61
   7208 25 00
                               7209 26 10                        7225 40 80                7214 99 69
   7208 26 00
   7208 27 00                  7209 26 90                        SB garie
                               7209 27 10                                                  7214 99 80
   7208 36 00                                                    SB1. Baļķi                7214 99 90
   7208 37 10                  7209 27 90
                               7209 28 10                        7207 19 31                7215 90 10
   7208 37 90
                               7209 28 90                        7207 20 71
   7208 38 10
   7208 38 90                  7209 90 10                                                  7216 10 00
                                                                 7216 31 11                7216 21 00
   7208 39 10                  7210 11 10
                                                                 7216 31 19                7216 22 00
   7208 39 90                  7210 12 11                        7216 31 91                7216 40 10
                               7210 12 19                        7216 31 99
   7211 14 10                                                                              7216 40 90
                               7210 20 10                        7216 32 11
   7211 19 20                                                                              7216 50 10
                               7210 30 10                        7216 32 19                7216 50 91
                               7210 41 10                        7216 32 91                7216 50 99
   7219 11 00                  7210 49 10
   7219 12 10                                                    7216 32 99                7216 99 10
                               7210 50 10                        7216 33 10
   7219 12 90
                               7210 61 10                        7216 33 90                7218 99 20
   7219 13 10
                               7210 69 10                                                  7222 11 11
   7219 13 90                                                    SB2. Stieples stienīši
   7219 14 10                  7210 70 31                                                  7222 11 19
   7219 14 90                  7210 70 39                                                  7222 11 21
                               7210 90 31                        7213 10 00
                                                                                7222 11 29
                               7210 90 33                        7213 20 00
   7225 20 20                                                                              7222 11 91
                                                                 7213 91 10
   7225 30 00                  7210 90 38                                                  7222 11 99
                                                                 7213 91 20                7222 19 10
   SA2.Bieza plāksne           7211 14 90                                                  7222 19 90
                                                                 7213 91 41
                               7211 19 90                                                  7222 30 10
   7208 40 10                                                    7213 91 49
                               7211 23 10                        7213 91 70                7222 40 10
   7208 51 10                  7211 23 51                        7213 91 90                7222 40 30
   7208 51 30
                               7211 29 20                        7213 99 10
   7208 51 50
                               7211 90 11                        7213 99 90                7224 90 31
   7208 51 91
   7208 51 99                                                                              7224 90 39
                               7212 10 10                        7221 00 10
   7208 52 10
   7208 52 91                  7212 10 91                        7221 00 90                7228 10 10
   7208 52 99                  7212 20 11                                                  7228 10 30
   7208 53 10                  7212 30 11                        7227 10 00                7228 20 11
                               7212 40 10                        7227 20 00                7228 20 19
   7211 13 00                  7212 40 91                        7227 90 10                7228 20 30
   7225 40 20                  7212 50 31                        7227 90 50                7228 30 20
   7225 40 50                  7212 50 51                        7227 90 95
   7225 99 10                  7212 60 11                                                  7228 30 41
                                                                 SB 3 citi garie velmējumi 7228 30 49
                               7212 60 91
   SA3.Citi plakanie velmējumi                                                             7228 30 61
                                                                 7207 19 11                7228 30 69
                               7219 21 10
   7208 40 90                                                    7207 19 14                7228 30 70
                               7219 21 90
   7208 53 90                                                    7207 19 16                7228 30 89
   7208 54 10                  7219 22 10                        7207 20 51
                               7219 22 90                                                  7228 60 10
   7208 54 90                                                    7207 20 55                7228 70 10
   7208 90 10                  7219 23 00                        7207 20 57
                               7219 24 00                                                  7228 70 31
                               7219 31 00                                                  7228 80 10
   7209 15 00                                                    7214 20 00
                               7219 32 10                                                  7228 80 90
   7209 16 10                                                    7214 30 00
   7209 16 90                  7219 32 90                        7214 91 10
                                                                                7301 10 00
   7209 17 10                  7219 33 10                        7214 91 90


title: Padomes lēmums (1989. gada 3. maijs) par Eiropas Ekonomikas kopienas un Šveices Konfederācijas nolīguma Trešā papildprotokola slēgšanu sakarā ar Spānijas Karalistes un Portugāles Republikas pievienošanos Kopienai

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31989D0436

Oficiālais Vēstnesis L 206 , 18/07/1989 Lpp. 0016 - 0016 Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 2 Sējums 7 Lpp. 0077  Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 2 Sējums 7 Lpp. 0077

		Padomes lēmums(1989. gada 3. maijs)par Eiropas Ekonomikas kopienas un Šveices Konfederācijas nolīguma Trešā papildprotokola slēgšanu sakarā ar Spānijas Karalistes un Portugāles Republikas pievienošanos Kopienai(89/436/EEK)EIROPAS KOPIENU PADOME,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu, jo īpaši tā 113. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,tā kā Šveices Konfederācijas ievedmuitas nodokļu pilnīga atlikšana attiecībā uz importu no Spānijas atvieglos tirdzniecību starp šīm divām valstīm;tā kā Briselē 1972. gada 22. jūlijā parakstītais Eiropas Ekonomikas kopienas un Šveices Konfederācijas nolīguma papildprotokols [1] sakarā ar Spānijas Karalistes un Portugāles Republikas pievienošanos Kopienai neparedz, ka Šveices Konfederācijai jāatliek ievedmuitas nodokļi attiecībā uz precēm, ko ieved no Spānijas;tā kā tādēļ ir jāapstiprina iepriekšminētā nolīguma Trešais papildprotokols, lai nodrošinātu pilnīgu nodokļu atlikšanu par ražojumiem, uz ko attiecas nolīgums un ko Šveicē ieved no Spānijas,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsAr šo Kopienas vārdā apstiprina Eiropas Ekonomikas kopienas un Šveices Konfederācijas nolīguma Trešo papildprotokolu sakarā ar Spānijas Karalistes un Portugāles Republikas pievienošanos Kopienai.Protokola teksts ir pievienots šim lēmumam.2. pantsPadomes priekšsēdētājs sniedz protokola 3. pantā paredzēto paziņojumu [2].3. pantsŠis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.Briselē, 1989. gada 3. maijāPadomes vārdā —priekšsēdētājsP. Solbes[1] OV L 300, 31.12.1971., 189. lpp.[2] Protokola spēkā stāšanās datumu Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.--------------------------------------------------


title: 2012/244/ES: Dalībvalstu valdību pārstāvju Lēmums ( 2012. gada 25. aprīlis ) par Tiesas tiesnešu un ģenerāladvokātu iecelšanu

text:
               8.5.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 121/21

         DALĪBVALSTU VALDĪBU PĀRSTĀVJU LĒMUMS
   (2012. gada 25. aprīlis)
   par Tiesas tiesnešu un ģenerāladvokātu iecelšanu
   (2012/244/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS DALĪBVALSTU VALDĪBU PĀRSTĀVJI,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 19. pantu,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 253. un 255. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Tiesas tiesnešu Alexander ARABADJIEV kunga, George ARESTIS kunga, Maria BERGER kundzes, Jean-Claude BONICHOT kunga, Anthony BORG BARTHET kunga, José Narciso CUNHA RODRIGUES kunga, Carl Gustav FERNLUND kunga, Egidijus JARAŠIŪNAS kunga, Egila LEVITA kunga, Jiří MALENOVSKÝ kunga, Alexandra PRECHAL kundzes, Konrad SCHIEMANN kunga, Antonio TIZZANO kunga un Thomas VON DANWITZ kunga, kā arī Tiesas ģenerāladvokātu Yves BOT kunga, Ján MAZÁK kunga, Paolo MENGOZZI kunga un Verica TRSTENJAK kundzes pilnvaru termiņš beidzas 2012. gada 6. oktobrī.

               (2)

               Dalībvalstu valdības ir ierosinājušas atjaunināt Tiesas tiesnešu Alexander ARABADJIEV kunga, George ARESTIS kunga, Maria BERGER kundzes, Jean-Claude BONICHOT kunga, Carl Gustav FERNLUND kunga, Egidijus JARAŠIŪNAS kunga, Egila LEVITA kunga, Jiří MALENOVSKÝ kunga, Alexandra PRECHAL kundzes un Thomas VON DANWITZ kunga, kā arī Tiesas ģenerāladvokāta Yves BOT kunga pilnvaras. Turklāt dalībvalstu valdības ierosināja par Tiesas tiesnesi iecelt José Luís DA CRUZ VILAÇA kungu, kā arī par Tiesas ģenerāladvokātiem iecelt Nils WAHL kungu un Melchior WATHELET kungu. Komiteja, kas izveidota saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 255. pantu, ir sniegusi atzinumu par minēto četrpadsmit kandidātu atbilstību Tiesas tiesneša un ģenerāladvokāta pienākumu veikšanai.

               (3)

               Attiecīgi būtu jāieceļ amatā vienpadsmit Tiesas tiesneši un trīs ģenerāladvokāti laikposmam no 2012. gada 7. oktobra līdz 2018. gada 6. oktobrim. Vēlāk tiks iecelti trīs Tiesas tiesneši un viens ģenerāladvokāts amata vietās, kuras joprojām ir brīvas,

         IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   1.   Ar šo par Tiesas tiesnešiem laikposmam no 2012. gada 7. oktobra līdz 2018. gada 6. oktobrim tiek iecelti:

                  Alexander ARABADJIEV kungs,

                  George ARESTIS kungs,

                  Maria BERGER kundze,

                  Jean-Claude BONICHOT kungs,

                  José Luís DA CRUZ VILAÇA kungs,

                  Carl Gustav FERNLUND kungs,

                  Egidijus JARAŠIŪNAS kungs,

               Egils LEVITA kungs,

                  Jiří MALENOVSKÝ kungs,

                  Alexandra PRECHAL kundze,

                  Thomas VON DANWITZ kungs.

         2.   Ar šo par Tiesas ģenerāladvokātiem laikposmam no 2012. gada 7. oktobra līdz 2018. gada 6. oktobrim tiek iecelti:

                  Yves BOT kungs,

                  Nils WAHL kungs,

                  Melchior WATHELET kungs.

         2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2012. gada 25. aprīlī

            Priekšsēdētājs

         J. TRANHOLM-MIKKELSEN


title: Eiropas Parlamenta Lēmums (ES) 2017/1672 (2017. gada 27. aprīlis) par Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta 2015. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu

text:
               29.9.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 252/232

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS (ES) 2017/1672
   (2017. gada 27. aprīlis)
   par Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta 2015. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta 2015. finanšu gada galīgos pārskatus,

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta 2015. finanšu gada pārskatiem ar Institūta atbildi (1),

               —

               ņemot vērā deklarāciju par pārskatu ticamību (2), kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību, kuru Revīzijas palāta sniegusi par 2015. finanšu gadu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 287. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2017. gada 21. februāra ieteikumu par apstiprinājumu, ko sniedz Institūtam par 2015. finanšu gada budžeta izpildi (05873/2017 – C8-0071/2017),

               —

               ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (3) un jo īpaši tās 208. pantu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1922/2006 par Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta izveidi (4) un jo īpaši tās 15. pantu,

               —

               ņemot vērā Komisijas 2013. gada 30. septembra Deleģēto regulu (ES) Nr. 1271/2013 par finanšu pamatregulu struktūrām, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 208. pantā (5), un jo īpaši tās 108. pantu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 94. pantu un IV pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumu (A8-0106/2017),

               1.

               sniedz Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta direktoram apstiprinājumu par Institūta 2015. finanšu gada budžeta izpildi;

               2.

               izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, nosūtīt Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta direktoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai un nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Antonio TAJANI

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV C 449, 1.12.2016., 102. lpp.

      (2)  Skatīt 1. zemsvītras piezīmi.

      (3)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

      (4)  OV L 403, 30.12.2006., 9. lpp.

      (5)  OV L 328, 7.12.2013., 42. lpp.


title: Padomes Lēmums ( 2012. gada 21. jūnijs ), ar ko ieceļ Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras valdes locekļus un locekļu aizstājējus no Luksemburgas

text:
               27.6.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 187/2

         PADOMES LĒMUMS
   (2012. gada 21. jūnijs),
   ar ko ieceļ Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras valdes locekļus un locekļu aizstājējus no Luksemburgas
   2012/C 187/03
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 2062/94 (1994. gada 18. jūlijs), ar ko izveido Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūru (1), un jo īpaši tās 8. pantu,
   ņemot vērā kandidātu sarakstu, ko Padomei iesniegušas dalībvalstu valdības, darba devēju organizācijas un darbinieku organizācijas,
   ņemot vērā Darba drošības un veselības aizsardzības padomdevējas komitejas locekļu un locekļu aizstājēju sarakstus,
   tā kā:

               (1)

               Padome ar lēmumiem, ko tā pieņēma 2010. gada 22. novembrī (2), 2011. gada 7. martā (3), 2011. gada 21. martā (4) un 2011. gada 18. jūlijā (5), iecēla Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras valdes locekļus un locekļu aizstājējus uz laikposmu no 2010. gada 8. novembra līdz 2013. gada 7. novembrim.

               (2)

               Luksemburgas valdība ir izvirzījusi kandidātus vairākām brīvajām amata vietām,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Par Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras valdes locekļiem un locekļu aizstājējiem uz laikposmu līdz 2013. gada 7. novembrim tiek ieceltas turpmāk norādītās personas:
   VALDĪBAS PĀRSTĀVJI

               Valsts

               Loceklis

               Locekļa aizstājējs

               Luksemburga

                  Paul WEBER kungs

                  Robert HUBERTY kungs

         2. pants
   Vēl neizvirzītos locekļus un locekļu aizstājējus Padome iecels amatos vēlāk.
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Luksemburgā, 2012. gada 21. jūnijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         M. FREDERIKSEN

      (1)  OV L 216, 20.8.1994., 1. lpp.

      (2)  OV C 322, 27.11.2010., 3. lpp.

      (3)  OV C 83, 17.3.2011., 2. lpp.

      (4)  OV C 92, 24.3.2011., 8. lpp.

      (5)  OV C 217, 23.7.2011., 27. lpp.


title: Padomes Lēmums 2004/792/KĀDP (2004. gada 22. novembris), ar ko pagarina un groza Lēmumu 1999/730/KĀDP par Vienotās rīcības 1999/34/KĀDP īstenošanu saistībā ar Eiropas Savienības ieguldījumu kājnieku ieroču un vieglo ieroču destabilizējošas uzkrāšanas un izplatīšanas apkarošanā Kambodžā

text:
               24.11.2004

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 348/47

      PADOMES LĒMUMS 2004/792/KĀDP
   (2004. gada 22. novembris),
   ar ko pagarina un groza Lēmumu 1999/730/KĀDP par Vienotās rīcības 1999/34/KĀDP īstenošanu saistībā ar Eiropas Savienības ieguldījumu kājnieku ieroču un vieglo ieroču destabilizējošas uzkrāšanas un izplatīšanas apkarošanā Kambodžā
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 23. panta 2. punktu,
   ņemot vērā Padomes Vienoto rīcību 1999/34/KĀDP (1998. gada 17. decembris) par Eiropas Savienības ieguldījumu kājnieku ieroču un vieglo ieroču destabilizējošas uzkrāšanas un izplatīšanas apkarošanā (1) un jo īpaši tās 6. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 1999. gada 15. novembrī pieņēma Lēmumu 1999/730/KĀDP par Vienotās rīcības 1999/34/KĀDP īstenošanu saistībā ar Eiropas Savienības ieguldījumu kājnieku ieroču un vieglo ieroču destabilizējošas uzkrāšanas un izplatīšanas apkarošanā Kambodžā (2).

               (2)

               Daži mērķi netika sasniegti līdz 2004. gada 15. novembrim, kad beidzās Lēmuma 1999/730/KĀDP darbības termiņš, un citi mērķi būtu jāapvieno un jāpaplašina pēc minētās dienas. Šis projekts ir daudzgadu projekts.

               (3)

               Attiecīgi būtu jāgroza Lēmums 1999/730/KĀDP un jāpagarina tā darbības termiņš,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Lēmumu 1999/730/KĀDP ar šo groza šādi:

               1)

               Lēmuma 3. panta 1. punktā bāzes finansējuma summu “EUR 1 436 953” aizstāj ar summu “EUR 1 375 565”;

               2)

               Lēmuma 4. panta otrajā daļā vārdus “2004. gada 15. novembrī” aizstāj ar vārdiem “2005. gada 15. novembrī”.

         2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā 2004. gada 16. novembrī.
   3. pants
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2004. gada 22. novembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         B. R. BOT

      (1)  OV L 9, 15.1.1999., 1. lpp.

      (2)  OV L 294, 16.11.1999., 5. lpp.


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52007BP0115(01)

1. Eiropas Parlamenta 2007. gada 24. aprīļa lēmums par Eiropas Rasisma un ksenofobijas uzraudzības centra 2005. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu (C6-0389/2006 - 2006/2156(DEC))

Oficiālais Vēstnesis 074 E , 20/03/2008 Lpp. 0196 - 0197

		1.Eiropas Parlamenta 2007. gada 24. aprīļa lēmums par Eiropas Rasisma un ksenofobijas uzraudzības centra 2005. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu (C6-0389/2006 — 2006/2156(DEC))Eiropas Parlaments,- ņemot vērā Eiropas Rasisma un ksenofobijas uzraudzības centra 2005. finanšu gada galīgos pārskatus [1],- ņemot vērā Revīzijas palātas Ziņojumu par Eiropas Rasisma un ksenofobijas uzraudzības centra 2005. finanšu gada pārskatiem, ar Centra atbildēm [2],- ņemot vērā Padomes 2007. gada 27. februāra ieteikumu (5711/2007 — C6-0080/2007),- ņemot vērā EK līgumu un it īpaši tā 276. pantu,- ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam [3], un it īpaši tās 185. pantu,- ņemot vērā Padomes 1997. gada 2. jūnija Regulu (EK) Nr. 1035/97 par Eiropas Novērošanas centra izveidi rasisma un ksenofobijas jautājumos [4] un it īpaši tās 12.a pantu,- ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam [5], un it īpaši tās 94. pantu,- ņemot vērā Reglamenta 71. pantu un V pielikumu,- ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumu (A6-0118/2007),1. sniedz Eiropas Rasisma un ksenofobijas uzraudzības centra direktoram apstiprinājumu par centra 2005. finanšu gada budžeta izpildi;2. izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā;3. uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, Rasisma un ksenofobijas uzraudzības centra direktoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).[1] OV C 266, 31.10.2006., 46. lpp.[2] OV C 312, 19.12.2006., 93. lpp.[3] OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp. Regula grozīta ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1995/2006 (OV L 390, 30.12.2006., 1. lpp.).[4] OV L 151, 10.6.1997., 1. lpp. Regula grozīta ar Regulu (EK) Nr. 1652/2003 (OV L 245, 29.9.2003., 33. lpp.).[5] OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.--------------------------------------------------


title: Padomes Lēmums (ES) 2017/799 (2017. gada 5. maijs), ar ko ieceļ trīs Reģionu komitejas locekļus un divus locekļu aizstājējus, ko izvirzījusi Kipras Republika

text:
               11.5.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 120/20

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2017/799
   (2017. gada 5. maijs),
   ar ko ieceļ trīs Reģionu komitejas locekļus un divus locekļu aizstājējus, ko izvirzījusi Kipras Republika
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 305. pantu,
   ņemot vērā Kipras Republikas valdības priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2015. gada 26. janvārī, 2015. gada 5. februārī un 2015. gada 23. jūnijā pieņēma Lēmumus (ES) 2015/116 (1), (ES) 2015/190 (2) un (ES) 2015/994 (3), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus. 2016. gada 26. jūlijā ar Padomes Lēmumu (ES) 2016/1233 (4)
                  Georgios GEORGIOU kungu locekļa amatā aizstāja Kyriakos CHATZITTOFIS kungs un Kyriakos CHATZITTOFIS kungu locekļa aizstājēja amatā aizstāja Stavros YEROLATSITES kungs.

               (2)

               Pēc Kyriakos CHATZITTOFIS kunga, Louisa MAVROMMATI kundzes un Charalambos PITTAS kunga pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojušās trīs Reģionu komitejas locekļu vietas.

               (3)

               Pēc Stavros YEROLATSITES kunga pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa aizstājēja vieta.

               (4)

               Pēc Stavros STAVRINIDES kunga iecelšanas Reģionu komitejas locekļa amatā ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa aizstājēja vieta,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo uz atlikušo pilnvaru laiku Reģionu komitejā tiek iecelti:

               a)

               par locekļiem:

                           —

                              Nikos ANASTASIOU kungs, Mayor of Kato Polemidia Municipality,

                           —

                              Andros KARAYIANNIS kungs, Mayor of Deryneia Municipality,

                           —

                              Stavros STAVRINIDES kungs, Municipal Councillor of Strovolos Municipality,

                     un

               b)

               par locekļu aizstājējiem:

                           —

                              Kyprianos ANDRONIKOU kungs, Mayor of Dromolaxia – Meneou Municipality, un

                           —

                              Theodoros ANTONIOU AVVAS kungs, Mayor of Mesa Yitonia Municipality.

         2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2017. gada 5. maijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         L. GRECH

      (1)  Padomes Lēmums (ES) 2015/116 (2015. gada 26. janvāris), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus (OV L 20, 27.1.2015., 42. lpp.).

      (2)  Padomes Lēmums (ES) 2015/190 (2015. gada 5. februāris), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus (OV L 31, 7.2.2015., 25. lpp.).

      (3)  Padomes Lēmums (ES) 2015/994 (2015. gada 23. jūnijs), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus (OV L 159, 25.6.2015., 70. lpp.).

      (4)  Padomes Lēmums (ES) 2016/1233 (2016. gada 26. jūlijs), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli un locekļa aizstājēju, ko izvirzījusi Kipras Republika (OV L 202, 28.7.2016., 41. lpp.).


title: 2012/245/ES: Padomes Lēmums ( 2012. gada 26. aprīlis ) par Ekonomikas un finanšu komitejas statūtu pārskatīšanu

text:
               8.5.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 121/22

         PADOMES LĒMUMS
   (2012. gada 26. aprīlis)
   par Ekonomikas un finanšu komitejas statūtu pārskatīšanu
   (2012/245/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 242. pantu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas atzinumu,
   tā kā:

               (1)

               Ekonomikas un finanšu komiteju (“Komiteja”) izveidoja 1999. gada 1. janvārī saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 114. panta 2. punktu.

               (2)

               Padome 1998. gada 21. decembrī pieņēma Lēmumu 98/743/EK par sīki izstrādātiem noteikumiem attiecībā uz Ekonomikas un finanšu komitejas sastāvu (1).

               (3)

               Padome 1998. gada 31. decembrī pieņēma Lēmumu 1999/8/EK, ar ko pieņem Ekonomikas un finanšu komitejas Statūtus (2); šie statūti tika pārskatīti ar Padomes Lēmumu 2003/476/EK (2003. gada 18. jūnijs) (3), lai nodrošinātu turpmāku komitejas efektīvu darbību pēc desmit dalībvalstu pievienošanās 2004. gada 1. maijā.

               (4)

               To dalībvalstu, kuru naudas vienība ir euro, valstu vai valdību vadītāji 2011. gada 26. oktobrī paziņoja, ka darba sagatavošanas struktūru, kura minēta 14. protokola par Eurogrupu 1. pantā un kuras sastāvā ir par finansēm atbildīgo ministru pārstāvji no dalībvalstīm, kuru naudas vienība ir euro, un Komisijas pārstāvji (Eurogrupas jautājumu darba grupa), vadīs pastāvīgs priekšsēdētājs. Tādējādi šim amatam izvirzītā persona vairs nebūs valsts pārvaldes amatpersona, un to nodarbinās Eiropas Savienības iestādes.

               (5)

               Tajā pašā dienā, to dalībvalstu, kuru naudas vienība ir euro, valstu vai valdību vadītāji paziņoja, ka esošās pārvaldes struktūras, kas nodrošina palīdzību Padomei un Komitejai, proti, Padomes Ģenerālsekretariāts un Ekonomikas un finanšu komitejas sekretariāts, Komitejas/Eurogrupas jautājumu darba grupas priekšsēdētāja vadībā sniegs pienācīgu atbalstu Eurosamita priekšsēdētājam un Eurogrupas priekšsēdētājam.

               (6)

               Komitejai vajadzētu būt iespējai izvēlēties savu priekšsēdētāju no vislabāk kvalificēto kandidātu vidus, tostarp Eurogrupas jautājumu darba grupas priekšsēdētāju.

               (7)

               Tādēļ būtu jāpārskata Komitejas statūti,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ekonomikas un finanšu komitejas statūtus, kas izklāstīti Lēmuma 1999/8/EK pielikumā, kurā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2003/476/EK, aizstāj ar šā lēmuma pielikumā izklāstīto tekstu.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Luksemburgā, 2012. gada 26. aprīlī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         M. BØDSKOV

      (1)  OV L 358, 31.12.1998., 109. lpp.

      (2)  OV L 5, 9.1.1999., 71. lpp.

      (3)  OV L 158, 27.6.2003., 58. lpp.

      PIELIKUMS

            “EKONOMIKAS UN FINANŠU KOMITEJAS STATŪTI
            1. pants
            Ekonomikas un finanšu komiteja (“Komiteja”) veic uzdevumus, kas aprakstīti Līguma par Eiropas Savienības darbību 134. panta 2. un 4. punktā.
            2. pants
            Komiteja inter alia var:

                        —

                        sniegt konsultācijas saistībā ar procedūru, kurā pieņem lēmumus attiecībā uz valūtas maiņas mehānismu ekonomiskās un monetārās savienības trešajā posmā,

                        —

                        neskarot Līguma 240. pantu, sagatavot Padomes pārskatus attiecībā uz euro valūtas maiņas attīstību,

                        —

                        izstrādāt shēmu, kurā var sagatavot un turpināt Padomes un Eiropas Centrālās bankas (ECB) dialogu, ministriju, valstu centrālo banku, Komisijas un ECB augstu amatpersonu līmenī.

                  3. pants
            Komitejas locekļi un viņu aizstājēji savus pienākumus pilda, balstoties uz Savienības vispārējām interesēm.
            4. pants
            Komiteja priekšsēdētāja vadībā tiekas divos sastāvos: ar locekļiem, kas ir izvēlēti no valsts pārvaldes, valstu centrālajām bankām, Komisijas un ECB, vai ar locekļiem no valsts pārvaldes, Komisijas un ECB. Komiteja pilnā sastāvā regulāri pārskata to jautājumu sarakstu, kuru izskatīšanā ir paredzēta valstu centrālo banku locekļu piedalīšanās sanāksmēs.
            5. pants
            Atzinumus, ziņojumus un paziņojumus pieņem ar locekļu balsu vairākumu, ja balsojums tiek pieprasīts. Katram Komitejas loceklim ir viena balss. Tomēr tad, kad tiek sniegti ieteikumi vai atzinumi par jautājumiem, attiecībā uz kuriem Padome pēc tam var pieņemt lēmumu, centrālo banku locekļi, ja tie ir ieradušies, kā arī locekļi no Komisijas var pilnībā piedalīties apspriedēs, bet nepiedalās balsošanā. Komiteja ziņo arī par mazākuma vai atšķirīgiem viedokļiem, kas izteikti apspriedē.
            6. pants
            Komiteja ar locekļu balsu vairākumu ievēl priekšsēdētāju uz divu gadu termiņu, kuru var pagarināt. Par priekšsēdētāju var ievēlēt jebkuru Komitejas locekli, kas ir augsta līmeņa valsts pārvaldes amatpersona, kā arī priekšsēdētāju, kas vada 14. protokola par Eurogrupu 1. pantā minēto darba sagatavošanas struktūru, kuras sastāvā ir par finansēm atbildīgo ministru pārstāvji no dalībvalstīm, kuru naudas vienība ir euro, un Komisijas pārstāvji (“Eurogrupas jautājumu darba grupa”).
            Ja Komitejas priekšsēdētājs ir Komitejas loceklis no valsts pārvaldes, tas deleģē savas balsstiesības savam aizstājējam.
            7. pants
            Ja Komitejas priekšsēdētājs nevar pildīt savus pienākumus, to aizvieto Komitejas priekšsēdētāja vietnieks. Priekšsēdētāja vietnieku ievēl ar Komitejas locekļu balsu vairākumu uz divu gadu termiņu. Par priekšsēdētāja vietnieku var ievēlēt jebkuru Komitejas locekli, kas ir augsta līmeņa valsts pārvaldes amatpersona, kā arī Eurogrupas jautājumu darba grupas priekšsēdētāju, ja vien pēdējais nav ievēlēts par Komitejas priekšsēdētāju.
            8. pants
            Ja Eurogupas jautājumu darba grupas priekšsēdētājs nav Komitejas priekšsēdētājs, viņš var apmeklēt Komitejas sanāksmes un piedalīties apspriedēs, ja vien Komiteja nelemj citādi.
            Ja vien Komiteja nelemj citādi, aizstājēji var piedalīties Komitejas sanāksmēs. Aizstājēji nebalso. Viņi nepiedalās apspriedēs, ja vien Komiteja nelemj citādi.
            Loceklis, kas nevar piedalīties Komitejas sanāksmē, var deleģēt savas funkcijas vienam no aizstājējiem vai citam loceklim. Par to pirms sanāksmes būtu rakstiski jāinformē Komitejas priekšsēdētājs un sekretārs. Ārkārtējos apstākļos priekšsēdētājs var piekrist alternatīviem noteikumiem.
            9. pants
            Komiteja konkrētu jautājumu izskatīšanu var uzticēt tās locekļu aizstājējiem, apakškomitejām vai darba grupām. Šajos gadījumos priekšsēdētāja amatu uzņemas veikt Komitejas iecelts Komitejas loceklis vai tā aizvietotājs. Komitejas locekļi, tās locekļu aizstājēji un tās apakškomitejas vai darba grupas var lūgt ekspertu palīdzību.
            10. pants
            Komiteju sasauc priekšsēdētājs vai nu pēc savas ierosmes, vai arī pēc Padomes vai Komisijas, vai vismaz pēc četru Komitejas locekļu pieprasījuma.
            11. pants
            Parasti Komiteju pārstāv priekšsēdētājs, jo īpaši Komiteja priekšsēdētāju var pilnvarot ziņot par apspriedēm un sniegt mutiskas piezīmes par Komitejas sagatavotiem atzinumiem un paziņojumiem. Priekšsēdētājs ir atbildīgs par attiecību uzturēšanu starp Komiteju un Eiropas Parlamentu.
            12. pants
            Komitejas sanāksmes ir konfidenciālas. Šo pašu normu piemēro attiecībā uz tās locekļu aizstājēju, apakškomiteju un darba grupu sanāksmēm.
            13. pants
            Komitejai palīdz sekretariāts, ko vada sekretārs. Sekretāru un sekretariāta personālu nodrošina Komisija. Sekretāru ieceļ Komisija pēc apspriešanas ar Komiteju. Sekretārs un tā personāls, pildot savus pienākumus attiecībā pret Komiteju, rīkojas pēc Komitejas norādījumiem.
            Komitejas izdevumus iekļauj Komisijas tāmēs.
            14. pants
            Komiteja apstiprina savu reglamentu.”