               19.6.2018

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 215/241

         P8_TA(2016)0364
   Pieprasījums atcelt Giorgos Grammatikakis imunitāti
   Eiropas Parlamenta 2016. gada 4. oktobra lēmums par pieprasījumu atcelt Giorgos Grammatikakis imunitāti (2016/2084(IMM))
   (2018/C 215/35)

      Eiropas Parlaments,

               —

               ņemot vērā pieprasījumu atcelt Giorgos Grammatikakis imunitāti, kuru Grieķijas Republikas Augstākās tiesas prokurora vietnieks nosūtījis 2016. gada 1. aprīlī saistībā ar tiesvedību, ko ierosinājis Retimnas prokurors par uzticības pārkāpumu grupā attiecībā uz viņa pienākumu veikšanu Retimnā, Krētā, laikposmā 2000.-2002. gads (ats. dok. AB05/1956) un par kuru paziņots 2016. gada 27. aprīļa plenārsēdē,

               —

               ņemot vērā, ka Giorgos Grammatikakis atteicās no uzklausīšanas saskaņā ar Reglamenta 9. panta 5. punktu,

               —

               ņemot vērā 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 8. un 9. pantu, kā arī 1976. gada 20. septembra Akta par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās 6. panta 2. punktu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 1964. gada 12. maija, 1986. gada 10. jūlija, 2008. gada 15. un 21. oktobra, 2010. gada 19. marta, 2011. gada 6. septembra un 2013. gada 17. janvāra spriedumu (1),

               —

               ņemot vērā Grieķijas Republikas Konstitūcijas 62. pantu, Grieķijas Republikas Civilprocesa kodeksa 54. pantu un Grieķijas parlamenta Reglamenta 83. pantu,

               —

               ņemot vērā Krētas Apelācijas tiesas prokurora pavēli Nr. 5181/18.11.2015,

               —

               ņemot vērā 2015. gada 7. aprīļa ziņojumu par Eiropas Parlamenta deputāta Giorgos Grammatikakis dalību tiesas sēdē un paskaidrojumu rakstu, un pierādošajiem dokumentiem,

               —

               ņemot vērā Krētas Apelācijas tiesas nolēmumu Nr. 104/2015,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 5. panta 2. punktu, 6. panta 1. punktu un 9. pantu,

               —

               ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A8-0279/2016),

               A.

               tā kā Grieķijas Republikas Augstākās tiesas prokurora vietnieks ir pieprasījis atcelt Eiropas Parlamenta deputāta Giorgos Grammatikakis parlamentāro imunitāti saistībā ar kriminālprocesu par iespējamu pārkāpumu;

               B.

               tā kā saskaņā ar 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 9. pantu Eiropas Parlamenta locekļiem savā valstī ir imunitāte, ko piešķir attiecīgās valsts parlamenta locekļiem;

               C.

               tā kā saskaņā ar Grieķijas Republikas Konstitūcijas 62. pantu parlamentārā sasaukuma laikā nevienu deputātu nedrīkst nedz saukt pie atbildības, nedz viņu aizturēt, nedz apcietināt, nedz kā citādi ierobežot viņa brīvību, ja iepriekš nav saņemta parlamenta piekrišana;

               D.

               tā kā Grieķijas varas iestādes ierosina saukt Giorgos Grammatikakis un viņa līdzzinātājus pie atbildības par to, ka minētās personas pārkāpa zināmus pienākumus;

               E.

               tā kā ierosinātā tiesvedība attiecas uz 1996. gada 8. martā notikušu diskusiju par iespēju noslēgt jaunu privāto kolektīvo apdrošināšanas polisi — papildus obligātajai apdrošināšanas polisei — visiem Krētas Universitātes darbiniekiem un iespējamiem nelikumīgiem maksājumiem, kas esot veikti pa daļām laikposmā 2000.–2002. gads;

               F.

               tā kā agrāk ierosinātā tiesvedība šajā pašā lietā attiecās uz periodu, sākot ar 2000. gadu, un noslēdzās ar visu apsūdzēto personu atzīšanu par nevainīgiem;

               G.

               tā kā paredzētajai tiesvedībai acīmredzami nav nekāda sakara ar Giorgos Grammatikakis darbību Eiropas Parlamenta deputāta amatā, bet drīzāk tā ir saistīta ar viņa agrāko darbību Krētas Universitātes Senāta rektora amatā;

               H.

               tā kā paredzētā tiesvedība neskar nevienu viedokli, ko attiecīgā persona ir paudusi, vai balsojumu, ko viņa ir veikusi, pildot Eiropas Parlamenta deputāta pienākumus, kā tas ir noteikts 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 8. pantā;

               I.

               tā kā ierosinātās tiesvedības prasījums ir paplašināts, lai aptvertu laikposmu 1996.–2000. gads un aptvertu pēdējo Krētas Universitātes Senāta sanāksmi, kurā Giorgos Grammatikakis piedalījās kā rektors un kurā šis jautājums tika apspriests, bet netika pieņemts neviens lēmums; tā nekas neliek domāt par nolūku tiesvedību ierosināt, lai attiecīgajam deputātam nodarītu politisku kaitējumu;

               J.

               tā kā ierosinātā tiesvedība pastāvīgi tiek noraidīta attiecībā uz daudziem Krētas Universitātes Senāta un ELKE komitejas locekļiem, kuriem ir izvirzīta tāda pati apsūdzība, jo ir iestājies 15 gadu noilgums, kas ir paredzēts par noziedzīgajiem nodarījumiem, kurus it kā ir izdarījušas minētās personas, savukārt citas personas tiesa ir pilnībā attaisnojusi, 2016.gada maijā pieņemot galīgu spriedumu;

               K.

               pauž izbrīnu par to, ka pieprasījums atcelt imunitāti tiek iesniegts apmēram 20 gadus pēc notikušajiem notikumiem, un par to, ka Grieķijas tiesu sistēma nespēja ierosināt tiesvedību pret Giorgos Grammatikakis šajā laikposmā un vēlas to darīt tagad, kad viņš ir Eiropas Parlamenta deputāts;

               L.

               tā kā tiesu sistēma, kas darbojas lēnām, nekad nebūs pilnībā tiesiska, jo personas, pret kurām ir ierosināta tiesvedība, vairs nav tās pašas, kas viņas bija pirms 20 gadiem; lai nodrošinātu tiesiskuma šā vārda īstajā nozīmē, tas ir jādara savlaicīgi,

               1.

               nolemj atcelt Giorgos Grammatikakis imunitāti, kā to prasa viņš pats, lai izbeigtu viņa ilgo tiesu procesu;

               2.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un Eiropas Parlamenta atbildīgās komitejas ziņojumu nekavējoties nosūtīt Grieķijas iestādēm un Giorgos Grammatikakis.

      (1)  Tiesas 1964. gada 12. maija spriedums, Wagner/Fohrmann un Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; Tiesas 1986. gada 10. jūlija spriedums, Wybot/Faure u. c., 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; Vispārējās tiesas 2008. gada 15. oktobra spriedums, Mote/Parlaments, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; Tiesas 2008. gada 21. oktobra spriedums, Marra/De Gregorio un Clemente, C-200/07 un C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; Vispārējās tiesas 2010. gada 19. marta spriedums, Gollnisch/Parlaments, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; Tiesas 2011. gada 6. septembra spriedums, Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543; Vispārējās tiesas 2013. gada 17. janvāra spriedums, Gollnisch/Parlaments, T-346/11 un T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.


title: Padomes Lēmums (KĀDP) 2018/903 (2018. gada 25. jūnijs), ar ko pagarina pilnvaru termiņu Eiropas Savienības īpašajam pārstāvim Kosovā (Šis nosaukums neskar nostājas par statusu un atbilst ANO DP Rezolūcijai 1244 (1999) un Starptautiskās Tiesas atzinumam par Kosovas neatkarības deklarāciju.)

text:
                  26.6.2018

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 161/7

            PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2018/903
      (2018. gada 25. jūnijs),
      ar ko pagarina pilnvaru termiņu Eiropas Savienības īpašajam pārstāvim Kosovā (*1)

      EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
      ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 33. pantu un 31. panta 2. punktu,
      ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,
      tā kā:

                  (1)

                  Padome 2016. gada 4. augustā pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2016/1338 (1), ar kuru pagarināja pilnvaru termiņu Eiropas Savienības īpašajam pārstāvim (ESĪP) Kosovā un par ESĪP Kosovā iecēla Nataliya APOSTOLOVA kundzi. ESĪP pilnvaru termiņš beigsies 2018. gada 30. jūnijā.

                  (2)

                  ESĪP pilnvaru termiņš būtu jāpagarina par vēl 20 mēnešiem.

                  (3)

                  ESĪP savas pilnvaras īstenos situācijā, kas var pasliktināties un varētu kavēt Līguma 21. pantā izklāstīto Savienības ārējās darbības mērķu sasniegšanu,

            IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
      1. pants
      Eiropas Savienības īpašais pārstāvis
      ESĪP Kosovā Nataliya APOSTOLOVA kundzes pilnvaru termiņš tiek pagarināts līdz 2020. gada 29. februārim. Padome, pamatojoties uz Politikas un drošības komitejas (PDK) izvērtējumu un Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos (AP) iesniegtu priekšlikumu, var nolemt, ka ESĪP pilnvaras beidzas agrāk.
      2. pants
      Politikas mērķi
      ESĪP pilnvaru pamatā ir Savienības politikas mērķi Kosovā. Tie ietver uzņemties vadošu lomu stabilas, dzīvotspējīgas, mierīgas, demokrātiskas un etniski daudzveidīgas Kosovas izveides veicināšanā; nostiprināt stabilitāti reģionā un sekmēt reģionālu sadarbību un labas kaimiņattiecības Rietumbalkānos; mudināt Kosovu iestāties par tiesiskumu un minoritāšu un kultūras un reliģiskā mantojuma aizsargāšanu; atbalstīt Kosovas Eiropas perspektīvu un tuvināšanos Savienībai atbilstoši reģiona perspektīvai un saskaņā ar Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Kosovu, no otras puses (2) (turpmāk “Stabilizācijas un asociācijas nolīgums”), un Padomes Lēmumu (ES) 2015/1988 (3) un atbilstoši attiecīgajiem Padomes secinājumiem.
      3. pants
      Pilnvaras
      Lai sasniegtu politikas mērķus, ESĪP ir pilnvarots:

                  a)

                  piedāvāt Savienības konsultācijas un atbalstu politiskajā procesā;

                  b)

                  veicināt vispārēju Savienības politikas koordināciju Kosovā;

                  c)

                  pastiprināt Savienības klātbūtni Kosovā un nodrošināt tās saskaņotību un efektivitāti;

                  d)

                  Eiropas Savienības tiesiskuma misijas Kosovā (EULEX KOSOVO) vadītājam sniegt norādījumus par vietējiem politiskiem jautājumiem, tostarp par politiskajiem aspektiem jautājumos, kas saistīti ar izpildes pienākumiem;

                  e)

                  nodrošināt konsekvenci un saskaņotību Savienības darbībā Kosovā, tostarp uz vietas vadot EULEX KOSOVO pārejas procesu plānotajai darbību nodošanai attiecīgi ESĪP vai ES birojam Kosovā un/vai vietējām iestādēm;

                  f)

                  atbalstīt Kosovas Eiropas perspektīvu un tuvināšanos Savienībai atbilstīgi reģiona perspektīvai un saskaņā ar Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu un Lēmumu (ES) 2015/1988, un atbilstīgi attiecīgajiem Padomes secinājumiem, mērķtiecīgi veidojot saziņu ar sabiedrību un īstenojot Savienības informēšanas pasākumus, lai Kosovas sabiedrībā nodrošinātu plašāku izpratni un atbalstu ar Savienību saistītos jautājumos, tostarp attiecībā uz EULEX KOSOVO darbu;

                  g)

                  ar visiem ESĪP pieejamajiem līdzekļiem un instrumentiem un ar ES biroja Kosovā atbalstu pārraudzīt, atbalstīt un veicināt politisku, ekonomisku un Eiropas prioritāšu īstenošanu saskaņā ar attiecīgo iestāžu kompetenci un atbildību un atbalstīt Stabilizācijas un asociācijas nolīguma īstenošanu, tostarp ar Eiropas reformu programmu;

                  h)

                  saskaņā ar Savienības cilvēktiesību politiku un Savienības Pamatnostādnēm cilvēktiesību jomā palīdzēt attīstīt un nostiprināt cilvēktiesību un pamatbrīvību respektēšanu Kosovā, tostarp attiecībā uz sievietēm un bērniem, kā arī minoritāšu aizsardzību;

                  i)

                  palīdzēt īstenot Savienības sekmēto Belgradas un Prištinas dialogu, tostarp operatīvā atbalsta uzdevumus, kas pārceļami no EULEX KOSOVO;

                  j)

                  attiecīgā gadījumā atbalstīt specializēto palātu un Specializētās prokuratūras pilnvaras, tostarp izmantojot saziņu un izpratnes veicināšanas pasākumus.

            4. pants
      Pilnvaru īstenošana
      1.   ESĪP atbild par pilnvaru īstenošanu, rīkojoties AP pakļautībā.
      2.   PDK uztur privileģētus sakarus ar ESĪP un ir galvenais ESĪP kontaktpunkts saziņā ar Padomi. Neskarot AP pilnvaras, PDK saskaņā ar savām pilnvarām ESĪP sniedz stratēģiskas norādes un politisku virzību.
      3.   ESĪP savu rīcību cieši koordinē ar Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD) un tā attiecīgajām nodaļām.
      5. pants
      Finansējums
      1.   Finanšu atsauces summa, kas paredzēta, lai segtu izdevumus saistībā ar ESĪP pilnvarām, laikposmam no 2018. gada 1. jūlija līdz 2020. gada 29. februārim ir EUR 5 150 000.
      2.   Izdevumus pārvalda saskaņā ar procedūrām un noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam. Fizisku un juridisku personu dalība procedūrās, ar ko ESĪP piešķir iepirkuma līgumu slēgšanas tiesības, ir bez ierobežojumiem. Turklāt ESĪP iegādātajām precēm netiek piemēroti izcelsmes noteikumi.
      3.   Izdevumus pārvalda saskaņā ar līgumu starp ESĪP un Komisiju. Par visiem izdevumiem ESĪP atskaitās Komisijai.
      6. pants
      Komandas izveide un sastāvs
      1.   ESĪP pilnvaru un atbilstīgo finanšu līdzekļu ietvaros ESĪP atbild par komandas izveidi. Komandā iekļauj personas, kam ir īpašas zināšanas konkrētos politikas jautājumos, kuras vajadzīgas pilnvaru īstenošanai. ESĪP laikus informē Padomi un Komisiju par komandas sastāvu.
      2.   Dalībvalstis, Savienības iestādes un EĀDD var ierosināt norīkot personālu darbā pie ESĪP. Šādam norīkotajam personālam atalgojumu attiecīgi maksā vai nu dalībvalsts, vai attiecīgā Savienības iestāde, vai arī EĀDD. Darbā pie ESĪP var norīkot arī ekspertus, ko dalībvalstis ir norīkojušas darbā Savienības iestādēs vai EĀDD. Starptautiskiem līgumdarbiniekiem ir kādas dalībvalsts valstspiederība.
      3.   Viss norīkotais personāls turpina būt nosūtījušās dalībvalsts, nosūtījušās Savienības iestādes vai EĀDD administratīvā pakļautībā un veic savus pienākumus un rīkojas ESĪP pilnvaru interesēs.
      7. pants
      ESĪP un ESĪP personāla privilēģijas un imunitāte
      Par privilēģijām, imunitāti un citām garantijām, kas vajadzīgas ESĪP misijas īstenošanai un sekmīgai darbībai un ESĪP personāla locekļiem, attiecīgā gadījumā vienojas ar uzņēmējpusēm. Šajā nolūkā dalībvalstis un EĀDD sniedz visu vajadzīgo atbalstu.
      8. pants
      ES klasificētas informācijas drošība
      1.   ESĪP un ESĪP komandas locekļi ievēro drošības principus un minimālos standartus, kas ir noteikti ar Padomes Lēmumu 2013/488/ES (4).
      2.   Saskaņā ar drošības noteikumiem ES klasificētās informācijas aizsardzībai AP ir pilnvarots nodot NATO/KFOR to klasificēto ES informāciju un dokumentus, kuri izstrādāti minētās darbības veikšanai un kuru klasifikācija nav augstāka par CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL.
      3.   Saskaņā ar drošības noteikumiem ES klasificētās informācijas aizsardzībai un ESĪP darbības vajadzībām AP ir pilnvarots nodot Apvienoto Nāciju Organizācijai un Eiropas Drošības un sadarbības organizācijai to klasificēto ES informāciju un dokumentus, kuri ir izstrādāti minētās darbības veikšanai un kuru klasifikācija nav augstāka par RESTREINT UE/EU RESTRICTED. Šajā nolūkā sagatavo vietējus noteikumus.
      4.   AP ir pilnvarots ar šo lēmumu saistītām trešām personām nodot neklasificētus ES dokumentus, kuri ir saistīti ar Padomes apspriedēm par minēto darbību, uz kurām saskaņā ar Padomes reglamenta (5) 6. panta 1. punktu attiecas pienākums ievērot dienesta noslēpumu.
      9. pants
      Piekļuve informācijai un apgādes atbalsts
      1.   Dalībvalstis, Komisija un Padomes Ģenerālsekretariāts ESĪP nodrošina piekļuvi visai vajadzīgajai informācijai.
      2.   Savienības delegācija un/vai dalībvalstis attiecīgā gadījumā nodrošina apgādes atbalstu reģionā.
      10. pants
      Drošība
      Saskaņā ar Savienības politiku par tāda personāla drošību, kas izvietots ārpus Savienības, lai veiktu operatīvas darbības saskaņā ar Līguma V sadaļu, ESĪP saskaņā ar savām pilnvarām un atkarībā no drošības situācijas teritorijā, par ko ESĪP atbild, veic visus praktiski iespējamos pasākumus visa ESĪP tiešā pakļautībā esošā personāla drošībai, jo īpaši:

                  a)

                  izstrādājot konkrētu drošības plānu, kura pamatā ir EĀDD norādījumi, ietverot konkrētus fiziskos, organizatoriskos un procesuālos drošības pasākumus, ar kuru noteikta personāla droša pārvietošanās uz teritoriju, par kuru viņš ir atbildīgs, un minētajā teritorijā, kā arī aprakstīta rīcība drošības negadījumos un izklāstīts ārkārtas situāciju un evakuācijas plāns;

                  b)

                  visam personālam, kas izvietots ārpus Savienības, nodrošinot augsta riska apdrošināšanu, kas atbilst apstākļiem teritorijā, par ko ESĪP atbild;

                  c)

                  nodrošinot, lai visi ESĪP komandas locekļi, ko izvieto ārpus Savienības, tostarp uz vietas nolīgtie darbinieki, pirms vai tūlīt pēc ierašanās teritorijā, par ko ESĪP atbild, būtu piedalījušies atbilstīgā drošības apmācībā, kuras pamatā ir EĀDD minētajai teritorijai piešķirtā riska izvērtējuma pakāpe;

                  d)

                  nodrošinot, ka tiek īstenoti visi saskaņotie ieteikumi, kas sniegti pēc regulāriem drošības izvērtējumiem, un – saistībā ar progresa ziņojumu un pārskata ziņojumu par pilnvaru īstenošanu – rakstiski ziņojot Padomei, AP un Komisijai par šo ieteikumu īstenošanu un citiem drošības jautājumiem.

            11. pants
      Ziņojumi
      ESĪP regulāri sniedz mutiskus un rakstiskus ziņojumus AP un PDK. Vajadzības gadījumā ESĪP ziņojumus sniedz arī Padomes darba grupām. Regulāros ziņojumus izsūta, izmantojot COREU tīklu. ESĪP var sniegt ziņojumus Ārlietu padomei. Saskaņā ar Līguma 36. pantu ESĪP var tikt iesaistīts Eiropas Parlamenta informēšanā.
      12. pants
      Koordinācija
      1.   Lai sasniegtu Savienības politiskos mērķus, ESĪP veicina Savienības darbību vienotību, konsekvenci un efektivitāti un palīdz nodrošināt to, lai visus Savienības instrumentus un dalībvalstu darbības veiktu konsekventi. Attiecīgos gadījumos cenšas veidot kontaktus ar dalībvalstīm. ESĪP darbības saskaņo ar Komisijas darbībām, kā arī vajadzības gadījumā ar darbībām, ko reģionā veic citi ESĪP. ESĪP regulāri sniedz informāciju dalībvalstu misijām un Savienības delegācijām.
      2.   Uz vietas tiek uzturēta cieša saikne ar Savienības delegāciju vadītājiem reģionā un dalībvalstu misiju vadītājiem. Viņi dara visu iespējamo, lai palīdzētu ESĪP īstenot pilnvaras. ESĪP sniedz norādījumus EULEX KOSOVO vadītājam par vietējiem politiskiem jautājumiem, tostarp par politiskajiem aspektiem tādos jautājumos, kas saistīti ar izpildes pienākumiem. ESĪP un civilo operāciju komandieris vajadzības gadījumā viens ar otru apspriežas. ESĪP uztur sakarus arī ar attiecīgām vietējām struktūrām un citiem starptautiskiem un reģionāliem rīcībspēkiem, kas darbojas uz vietas.
      3.   ESĪP kopā ar citiem uz vietas esošajiem Savienības rīcībspēkiem nodrošina informācijas izplatīšanu un apmaiņu starp Savienības rīcībspēkiem uz vietas, lai sasniegtu augstu situācijas kopīgas izpratnes un izvērtēšanas pakāpi.
      13. pants
      Palīdzība saistībā ar prasībām
      ESĪP un ESĪP personāls palīdz nodrošināt elementus reaģēšanai uz jebkādām prasībām un pienākumiem, kas izriet no iepriekšējo ESĪP Kosovā pilnvarām, un šai nolūkā sniedz administratīvu palīdzību un piekļuvi attiecīgajiem dokumentiem.
      14. pants
      Pārskatīšana
      Šā lēmuma īstenošanu un tā saskaņotību ar citām Savienības darbībām reģionā regulāri pārskata. ESĪP līdz 2018. gada 31. oktobrim Padomei, AP un Komisijai iesniedz progresa ziņojumu un līdz 2019. gada 30. novembrim – visaptverošu pilnvaru īstenošanas pārskata ziņojumu.
      15. pants
      Stāšanās spēkā
      Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

         Luksemburgā, 2018. gada 25. jūnijā

               Padomes vārdā –

               priekšsēdētāja

            F. MOGHERINI

         (*1)  Šis nosaukums neskar nostājas par statusu un atbilst ANO DP Rezolūcijai 1244 (1999) un Starptautiskās Tiesas atzinumam par Kosovas neatkarības deklarāciju.

         (1)  Padomes Lēmums (KĀDP) 2016/1338 (2016. gada 4. augusts), ar kuru groza Lēmumu (KĀDP) 2015/2052, ar ko pagarina pilnvaru termiņu Eiropas Savienības īpašajam pārstāvim Kosovā (Šis nosaukums neskar nostājas par statusu un atbilst ANO DP Rezolūcijai 1244 (1999) un Starptautiskās Tiesas atzinumam par Kosovas neatkarības deklarāciju.) (OV L 212, 5.8.2016., 109. lpp.).

         (2)  OV L 71, 16.3.2016., 3. lpp.

         (3)  Padomes Lēmums (ES) 2015/1988 (2015. gada 22. oktobris) par to, lai Savienības vārdā parakstītu Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Kosovu, no otras puses (OV L 290, 6.11.2015., 4. lpp.).

         (4)  Padomes Lēmums 2013/488/ES (2013. gada 23. septembris) par drošības noteikumiem ES klasificētas informācijas aizsardzībai (OV L 274, 15.10.2013., 1. lpp.).

         (5)  Padomes Lēmums 2009/937/ES (2009. gada 1. decembris), ar ko pieņem Padomes reglamentu (OV L 325, 11.12.2009., 35. lpp.).


title: Padomes Lēmums (KĀDP) 2018/907 (2018. gada 25. jūnijs), ar ko pagarina pilnvaru termiņu Eiropas Savienības īpašajam pārstāvim Dienvidkaukāzā un saistībā ar krīzi Gruzijā

text:
               26.6.2018

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 161/27

         PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2018/907
   (2018. gada 25. jūnijs),
   ar ko pagarina pilnvaru termiņu Eiropas Savienības īpašajam pārstāvim Dienvidkaukāzā un saistībā ar krīzi Gruzijā
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 33. pantu un 31. panta 2. punktu,
   ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2017. gada 13. novembrī pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2017/2071 (1), ar ko Toivo KLAAR kungs tika iecelts par Eiropas Savienības īpašo pārstāvi (ESĪP) Dienvidkaukāzā un saistībā ar krīzi Gruzijā. ESĪP pilnvaru termiņš beigsies 2018. gada 30. jūnijā.

               (2)

               ESĪP pilnvaru termiņš būtu jāpagarina par vēl 20 mēnešiem.

               (3)

               ESĪP savas pilnvaras īstenos situācijā, kas var pasliktināties un varētu kavēt Līguma 21. pantā izklāstīto Savienības ārējās darbības mērķu sasniegšanu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Eiropas Savienības īpašais pārstāvis
   ESĪP Dienvidkaukāzā un saistībā ar krīzi Gruzijā Toivo KLAAR kunga pilnvaru termiņš tiek pagarināts līdz 2020. gada 29. februārim. Padome, pamatojoties uz Politikas un drošības komitejas (PDK) novērtējumu un Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos (AP) iesniegtu priekšlikumu, var nolemt, ka ESĪP pilnvaras beidzas agrāk
   2. pants
   Politikas mērķi
   ESĪP pilnvaru pamatā ir Savienības politikas mērķi attiecībā uz Dienvidkaukāzu, tie ietver mērķus, kas noteikti 2008. gada 1. septembrī Briselē notikušās Eiropadomes ārkārtas sanāksmes secinājumos un 2008. gada 15. septembra, kā arī 2012. gada 27. februāra Padomes secinājumos. Minētie mērķi ietver:

               a)

               saskaņā ar pastāvošajiem mehānismiem, tostarp Eiropas Drošības un sadarbības organizāciju (EDSO) un tās Minskas grupu, novērst konfliktus reģionā, sekmēt reģiona konfliktu (tostarp krīzes Gruzijā un Kalnu Karabahā) noregulējumu miermīlīgiem līdzekļiem (veicinot bēgļu un iekšzemē pārvietotu personu atgriešanos un ar citiem piemērotiem līdzekļiem) un atbalstīt šāda noregulējuma īstenošanu atbilstīgi starptautisko tiesību principiem;

               b)

               konstruktīvi sadarboties ar galvenajiem reģionā ieinteresētajiem rīcībspēkiem;

               c)

               mudināt un atbalstīt turpmāku sadarbību starp Armēniju, Azerbaidžānu un Gruziju, un attiecīgā gadījumā to kaimiņvalstīm;

               d)

               stiprināt Savienības darbību efektivitāti un pamanāmību reģionā.

         3. pants
   Pilnvaras
   Lai sasniegtu politikas mērķus, ESĪP ir pilnvarots:

               a)

               izvērst kontaktus ar reģiona valstu valdībām, parlamentiem, citiem svarīgiem politiskiem rīcībspēkiem, tiesu iestādēm un pilsonisko sabiedrību;

               b)

               mudināt reģiona valstis sadarboties reģionālos kopīgu interešu jautājumos, piemēram, kopīgi drošības apdraudējumi, terorisma, nelegālas tirdzniecības un organizētas noziedzības apkarošana;

               c)

               sekmēt konfliktu noregulējumu miermīlīgā ceļā saskaņā ar starptautisko tiesību principiem un veicināt šāda noregulējuma īstenošanu ciešā sadarbībā ar Apvienoto Nāciju Organizāciju, EDSO un tās Minskas grupu;

               d)

               attiecībā uz krīzi Gruzijā:

                           i)

                           palīdzēt sagatavoties starptautiskajām apspriedēm, kas notiek saskaņā ar 2008. gada 12. augusta noregulējuma plāna 6. punktu, Ženēvas starptautiskajām apspriedēm, un tā 2008. gada 8. septembra īstenošanas pasākumiem, tostarp par reģiona drošības un stabilitātes pasākumiem, bēgļu un iekšzemē pārvietoto personu jautājumiem, pamatojoties uz starptautiski atzītiem principiem, un jebkādiem citiem jautājumiem pēc pušu savstarpējas vienošanās;

                           ii)

                           palīdzēt noteikt Savienības nostāju un ESĪP līmenī pārstāvēt to i) apakšpunktā minētajās apspriedēs; un

                           iii)

                           veicināt 2008. gada 12. augusta noregulējuma plāna un tā 2008 gada 8. septembra īstenošanas pasākumu īstenošanu;

               e)

               veicināt uzticības veicināšanas pasākumu izstrādi un īstenošanu, sadarbojoties ar dalībvalstu ekspertiem, ja tie ir pieejami un tas ir atbilstīgi;

               f)

               vajadzības gadījumā palīdzēt sagatavot Savienības ieguldījumu konflikta iespējama noregulējuma īstenošanā;

               g)

               izvērst Savienības dialogu ar galvenajiem reģionā ieinteresētajiem rīcībspēkiem;

               h)

               palīdzēt Savienībai turpināt izstrādāt vispusīgu politiku attiecībā uz Dienvidkaukāzu;

               i)

               saistībā ar šajā pantā minētajām darbībām sekmēt Savienības cilvēktiesību politikas un cilvēktiesību jomā izstrādāto Savienības pamatnostādņu īstenošanu, jo īpaši attiecībā uz bērniem un sievietēm konfliktu skartās zonās, tostarp pārraugot norises šajā jomā un risinot konstatētās problēmas.

         4. pants
   Pilnvaru īstenošana
   1.   ESĪP atbild par pilnvaru īstenošanu, rīkojoties AP pakļautībā.
   2.   PDK uztur privileģētus sakarus ar ESĪP un ir galvenais ESĪP kontaktpunkts saziņā ar Padomi. Neskarot AP pilnvaras, PDK saskaņā ar savām pilnvarām ESĪP sniedz stratēģiskas norādes un politisku virzību.
   3.   ESĪP savu rīcību cieši koordinē ar Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD) un tā attiecīgajām nodaļām.
   5. pants
   Finansējums
   1.   Finanšu atsauces summa, kas paredzēta, lai segtu izdevumus saistībā ar ESĪP pilnvarām, laikposmam no 2018. gada 1. jūlija līdz 2020. gada 29. februārim ir EUR 4 340 000.
   2.   Izdevumus pārvalda saskaņā ar procedūrām un noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam.
   3.   Izdevumus pārvalda saskaņā ar līgumu starp ESĪP un Komisiju. Par visiem izdevumiem ESĪP atskaitās Komisijai.
   6. pants
   Komandas izveide un tās sastāvs
   1.   ESĪP pilnvaru un atbilstīgo finanšu līdzekļu ietvaros ESĪP atbild par komandas izveidi. Komandā iekļauj personas, kam ir īpašas zināšanas konkrētos politikas jautājumos, kuras vajadzīgas pilnvaru īstenošanai. ESĪP laikus informē Padomi un Komisiju par komandas sastāvu.
   2.   Dalībvalstis, Savienības iestādes un EĀDD var ierosināt norīkot personālu darbā pie ESĪP. Šādam norīkotajam personālam atalgojumu attiecīgi maksā vai nu dalībvalsts, vai attiecīgā Savienības iestāde, vai arī EĀDD. Darbā pie ESĪP var norīkot arī ekspertus, ko dalībvalstis ir norīkojušas darbā Savienības iestādēs vai EĀDD. Starptautiskiem līgumdarbiniekiem ir kādas dalībvalsts valstspiederība.
   3.   Viss norīkotais personāls turpina būt nosūtījušās dalībvalsts, nosūtījušās Savienības iestādes vai EĀDD administratīvā pakļautībā un veic savus pienākumus un rīkojas ESĪP pilnvaru interesēs.
   4.   Lai nodrošinātu viņu attiecīgo darbību saskaņotību un konsekvenci, ESĪP darbiniekus izvieto kopā ar attiecīgajām EĀDD nodaļām vai Savienības delegācijām.
   7. pants
   ESĪP un ESĪP personāla privilēģijas un imunitāte
   Par privilēģijām, imunitāti un citām garantijām, kas vajadzīgas ESĪP misijas īstenošanai un sekmīgai darbībai un ESĪP personāla locekļiem, attiecīgā gadījumā vienojas ar uzņēmējvalstīm. Šajā nolūkā dalībvalstis un EĀDD sniedz visu vajadzīgo atbalstu.
   8. pants
   ES klasificētās informācijas drošība
   ESĪP un ESĪP komandas locekļi ievēro drošības principus un minimālos standartus, kas ir noteikti ar Padomes Lēmumu 2013/488/ES (2).
   9. pants
   Piekļuve informācijai un apgādes atbalsts
   1.   Dalībvalstis, Komisija un Padomes Ģenerālsekretariāts ESĪP nodrošina piekļuvi visai vajadzīgajai informācijai.
   2.   Savienības delegācijas reģionā un/vai dalībvalstis attiecīgā gadījumā nodrošina apgādes atbalstu reģionā.
   10. pants
   Drošība
   Saskaņā ar Savienības politiku par tāda personāla drošību, kas izvietots ārpus Savienības, lai veiktu operatīvas darbības saskaņā ar Līguma V sadaļu, ESĪP saskaņā ar savām pilnvarām un atkarībā no drošības situācijas teritorijā, par ko ESĪP atbild, veic visus praktiski iespējamos pasākumus visa ESĪP tiešā pakļautībā esošā personāla drošībai, jo īpaši:

               a)

               izstrādājot konkrētu drošības plānu, kura pamatā ir EĀDD norādījumi, ietverot konkrētus fiziskos, organizatoriskos un procesuālos drošības pasākumus, ar kuru noteikta personāla droša pārvietošanās uz teritoriju, par ko ESĪP atbild, un minētajā teritorijā, kā arī aprakstīta rīcība drošības negadījumos un izklāstīts ārkārtas situāciju un evakuācijas plāns;

               b)

               visam personālam, kas izvietots ārpus Savienības, nodrošinot augsta riska apdrošināšanu, kas atbilst apstākļiem teritorijā, par ko ESĪP atbild;

               c)

               nodrošinot, lai visi ESĪP komandas locekļi, ko izvieto ārpus Savienības, tostarp uz vietas nolīgtie darbinieki, pirms vai tūlīt pēc ierašanās teritorijā, par ko ESĪP atbild, būtu piedalījušies atbilstīgā drošības apmācībā, kuras pamatā ir EĀDD minētajai teritorijai piešķirtā riska izvērtējuma pakāpe;

               d)

               nodrošinot, ka tiek īstenoti visi saskaņotie ieteikumi, kas sniegti pēc regulāriem drošības izvērtējumiem, un – saistībā ar progresa ziņojumu un pārskata ziņojumu par pilnvaru īstenošanu – rakstiski ziņojot Padomei, AP un Komisijai par šo ieteikumu īstenošanu un citiem drošības jautājumiem.

         11. pants
   Ziņojumi
   ESĪP regulāri sniedz mutiskus un rakstiskus ziņojumus AP un PDK. Vajadzības gadījumā ESĪP ziņojumus sniedz arī Padomes darba grupām. Regulāros ziņojumus izsūta, izmantojot COREU tīklu. ESĪP var sniegt ziņojumus Ārlietu padomei. Saskaņā ar Līguma 36. pantu ESĪP var tikt iesaistīts Eiropas Parlamenta informēšanā.
   12. pants
   Koordinācija
   1.   Lai sasniegtu Savienības politiskos mērķus, ESĪP veicina Savienības darbību vienotību, konsekvenci un efektivitāti un palīdz nodrošināt to, lai visus Savienības instrumentus un dalībvalstu darbības veiktu konsekventi. Attiecīgos gadījumos cenšas veidot kontaktus ar dalībvalstīm. ESĪP darbības saskaņo ar Komisijas darbībām. ESĪP regulāri sniedz informāciju dalībvalstu misijām un Savienības delegācijām.
   2.   Uz vietas tiek uzturēta cieša saikne ar Savienības delegāciju vadītājiem un dalībvalstu pārstāvniecību vadītājiem. Viņi dara visu iespējamo, lai palīdzētu ESĪP īstenot pilnvaras. ESĪP ciešā sadarbībā ar Savienības delegācijas Gruzijā vadītāju sniedz norādes par vietējo politisko situāciju Eiropas Savienības Pārraudzības misijas Gruzijā (EUMM Georgia) vadītājam. ESĪP un EUMM Georgia civilās operācijas komandieris vajadzības gadījumos viens ar otru apspriežas. ESĪP uztur sakarus arī ar citiem starptautiskiem un reģionāliem rīcībspēkiem, kas darbojas uz vietas.
   13. pants
   Palīdzība saistībā ar prasībām
   ESĪP un ESĪP personāls palīdz nodrošināt elementus reaģēšanai uz jebkādām prasībām un pienākumiem, kas izriet no iepriekšējo ESĪP Dienvidkaukāzā un saistībā ar krīzi Gruzijā pilnvarām, un šai nolūkā sniedz administratīvu palīdzību un piekļuvi attiecīgajiem dokumentiem.
   14. pants
   Pārskatīšana
   Šā lēmuma īstenošanu un tā saskaņotību ar citām Savienības darbībām reģionā regulāri pārskata. ESĪP līdz 2018. gada 31. oktobrim Padomei, AP un Komisijai iesniedz progresa ziņojumu un līdz 2019. gada 30. novembrim – visaptverošu pilnvaru īstenošanas pārskata ziņojumu.
   15. pants
   Stāšanās spēkā
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Luksemburgā, 2018. gada 25. jūnijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         F. MOGHERINI

      (1)  Padomes Lēmums (KĀDP) 2017/2071 (2017. gada 13. novembris), ar ko ieceļ Eiropas Savienības Īpašo pārstāvi Dienvidkaukāzā un saistībā ar krīzi Gruzijā (OV L 295, 14.11.2017., 55. lpp.).

      (2)  Padomes Lēmums 2013/488/ES (2013. gada 23. septembris) par drošības noteikumiem ES klasificētas informācijas aizsardzībai (OV L 274, 15.10.2013., 1. lpp.).


title: Padomes Lēmums (KĀDP) 2018/909 (2018. gada 25. jūnijs), ar ko nosaka kopēju pārvaldes noteikumu kopumu PESCO projektiem

text:
               26.6.2018

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 161/37

         PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2018/909
   (2018. gada 25. jūnijs),
   ar ko nosaka kopēju pārvaldes noteikumu kopumu PESCO projektiem
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, jo īpaši tā 46. panta 6. punktu,
   ņemot vērā Padomes Lēmumu (KĀDP) 2017/2315 (2017. gada 11. decembris), ar ko izveido pastāvīgo strukturēto sadarbību (PESCO) un nosaka iesaistīto dalībvalstu sarakstu (1),
   ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos (Augstā pārstāve) priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2017. gada 11. decembrī pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2017/2315.

               (2)

               Minētā lēmuma 4. panta 2. punkta f) apakšpunktā ir paredzēts, ka Padome izstrādā kopēju pārvaldes noteikumu kopumu, ko iesaistītās dalībvalstis, kas piedalās atsevišķā projektā, vajadzības gadījumā varētu pielāgot minētajam projektam.

               (3)

               Kā precizēts Padomes Lēmuma (KĀDP) 2018/340 (2) 5. apsvērumā – lai nodrošinātu konsekvenci, visu PESCO projektu īstenošana balstīsies uz kopēju pārvaldes noteikumu kopumu projektiem, ieskaitot inter alia noteikumus par novērotāju lomu attiecīgā gadījumā.

               (4)

               Saskaņā ar 12. punktu Padomes 2018. gada 6. marta Ieteikumā par ceļvedi PESCO īstenošanai (3) Padomei būtu jāpieņem kopējais projektu pārvaldes noteikumu kopums līdz 2018. gada jūnijam. Šim kopumam būtu jānodrošina satvars, kas garantēs PESCO projektu saskaņotu un konsekventu īstenošanu un kurā būs iekļauta kārtība tam, kā regulāri informēt Padomi par atsevišķu projektu norisi saskaņā ar Lēmuma (KĀDP) 2017/2315 5. panta 3. punktu un kā nodrošināt vajadzīgo pārraudzību no Padomes puses. Šajā sakarā būtu arī sīkāk jāprecizē iesaistīto dalībvalstu, tostarp inter alia valstu novērotāju loma attiecīgā gadījumā, kā arī PESCO sekretariāta, ko kopīgi nodrošina Eiropas Ārējās darbības dienests (EĀDD), tostarp arī ES Militārais štābs (ESMŠ), un Eiropas Aizsardzības aģentūra (EAA), loma un atbildība. Šim satvaram būtu arī jāsniedz vispārējas norādes dalībniekiem par piemērota režīma plānošanu katra projekta pārvaldībai saskaņā ar Lēmuma (KĀDP) 2017/2315 5. panta 3. punktu. Šajā ziņā Padome līdz 2018. gada jūnijam atgriezīsies arī pie jautājuma par iesaistīto dalībvalstu koordinēšanas funkcijām projektos.

               (5)

               Lēmuma (KĀDP) 2017/2315 7. pantā ir paredzēts, ka EĀDD, tostarp arī ESMŠ, un EAA kopīgi nodrošina PESCO nepieciešamās sekretariāta funkcijas, un sīkāk precizēta minēto vienību loma un atbildība PESCO darbības, tostarp PESCO projektu, atbalstā.

               (6)

               Atbilstīgi Lēmuma (KĀDP) 2017/2315 4. panta 2. punkta g) apakšpunktam Padomei būtu pieņem lēmums, ar kuru savlaicīgi nosaka – saskaņā ar minētā lēmuma 9. pantu un jo īpaši 9. panta 1. punktu un Padomes 2018. gada 6. marta Ieteikuma 13. punktu – vispārējos nosacījumus, saskaņā ar kuriem trešās valstis varētu izņēmuma kārtā uzaicināt piedalīties atsevišķos projektos.

               (7)

               Padomei attiecīgi būtu jāpieņem lēmums, ar ko nosaka kopēju pārvaldes noteikumu kopumu PESCO projektiem,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Definīcija
   Šajā lēmumā “projekta dalībnieki” nozīmē iesaistītās dalībvalstis, kas piedalās PESCO projektā.
   2. pants
   Padomes informēšana un pārraudzība no Padomes puses
   1.   Katru gadu līdz novembrim Padome pārskata un vajadzības gadījumā atjauno Lēmumu (KĀDP) 2018/340. Atjaunoto katra projekta projekta dalībnieku sarakstu, kurā ir ietverti tie, kas ir iesnieguši projekta pieteikumu, kā arī tie, kuriem ir ļauts pievienoties projektam saskaņā ar Lēmuma (KĀDP) 2017/2315 5. panta 2. punktu, publicē kopā ar šādu atjaunotu Padomes lēmumu.
   2.   Attiecīgā gadījumā projekta dalībnieki reizi gadā pienācīgi informē Padomi par attiecīgo PESCO projektu norisi. Šādā nolūkā projekta dalībnieki ar projektu koordinatoru starpniecību ziņo PESCO sekretariātam par gūto progresu attiecīgajos PESCO projektos, izmantojot Padomes 2018. gada 6. marta Ieteikuma 11. punktā minēto PESCO projekta apraksta paraugu vienotā elektroniskā darba vidē. Šādi ziņojumi ietver konsolidētu informāciju par progresu, kas panākts virzībā uz projekta, tā ceļveža, mērķu un rādītāju sasniegšanu un tā ieguldījumu attiecīgu ciešāku saistību izpildē. Atbilstīgi Padomes Lēmumam (KĀDP) 2013/488/ES (4) projekta dalībnieki var vienoties par sniedzamās informācijas attiecīgo daļu klasifikāciju.

      PESCO sekretariāts nāk klajā ar paziņojumu, kurā aicina projektu koordinatorus sniegt ziņojumus un dod viņiem sešas nedēļas laika to izdarīt, un apkopo konsolidēto informāciju par PESCO projektiem, lai to nosūtītu Padomei. Nosūtīšana Padomei principā notiek pirms gada ziņojuma par PESCO, ko Augstā pārstāve iesniedz, ņemot vērā Padomes 2018. gada 6. marta Ieteikuma 14., 15. un 16. punktu.
   3.   Pēc Padomes pieprasījuma projekta dalībnieki ar projektu koordinatoru starpniecību papildus 2. punktā minētajai regulārajai informācijai sniedz papildu informāciju par noteiktiem konkrētiem projektiem.
   4.   Iesaistītās dalībvalstis sniedz informāciju arī par savu individuālo ieguldījumu PESCO projektos, kuros tās piedalās, šim nolūkam izmantojot savus valsts īstenošanas plānus, kas katru gadu attiecīgi jāpārskata un jāatjaunina saskaņā ar Lēmuma (KĀDP) 2017/2315 3. panta 2. punktu.
   5.   Projektu koordinatori izmanto vienoto elektronisko darba vidi, lai ziņotu par citu attiecīgu progresu un izmaiņām saistībā ar projektu, tostarp jaunu projekta dalībnieku un novērotāju pievienošanos un viņu pievienošanās datumu. Vienoto elektronisko darba vidi izmanto tā, lai nodrošinātu sniegtās informācijas pārredzamību visām iesaistītajām dalībvalstīm.
   3. pants

      PESCO sekretariāts
   Saskaņā ar Lēmuma (KĀDP) 2017/2315 7. pantu un lai izpildītu savus pienākumus, PESCO sekretariāts:

               a)

               nodrošina vienotu kontaktpunktu Savienībā attiecībā uz visiem PESCO jautājumiem;

               b)

               nodrošina vienotu kontaktpunktu arī visām iesaistītajām dalībvalstīm, lai dalītos ar attiecīgu informāciju, izmantojot funkcionālu e-pasta adresi un vienoto elektronisko darba vidi. PESCO sekretariāts, izmantojot vienoto elektronisko darba vidi, izplata arī savus dokumentus;

               c)

               nodrošina atbalsta un koordinēšanas funkcijas saistībā ar PESCO projektu priekšlikumu novērtēšanu un palīdz strukturētā veidā ieviest to, kā iesaistītās dalībvalstis iesniedz informāciju, kas vajadzīga projektu izvērtēšanai un ziņošanai Padomei;

               d)

               pēc to lūguma sniedz atbalstu iesaistītajām dalībvalstīm, kas ir iecerējušas ierosināt kādu projektu, kad tās informē pārējās iesaistītās dalībvalstis. Saskaņā ar Lēmuma (KĀDP) 2017/2315 5. panta 2. punktu šādu informāciju izplata laikus, lai iegūtu atbalstu un dotu ieinteresētajām iesaistītajām dalībvalstīm iespēju pievienoties kolektīvai priekšlikuma ierosināšanai;

               e)

               atbalsta projekta dalībnieces, kad tās attiecīgajās Padomes sagatavošanas struktūrās un EĀDD satvarā sniedz jaunāko informāciju par saviem attiecīgajiem projektiem;

               f)

               pārsūta attiecīgajiem EĀDD dienestiem, tostarp ESMŠ, un EAA lūgumus no projekta dalībniekiem, lai atbalstītu attiecīgos projektus un to īstenošanu.

         4. pants
   Projekta dalībnieki
   1.   Saskaņā ar Lēmuma (KĀDP) 2017/2315 5. panta 3. punktu projekta dalībnieki savā starpā vienprātīgi vienojas par sadarbības režīmu, sadarbības jomu un par projekta pārvaldību.
   2.   Šāds režīms var ietvert nepieciešamos ieguldījumus, kas vajadzīgi, lai piedalītos projektā, un tā prasības, lēmumu pieņemšanas procesu saistībā ar projektu, nosacījumus projekta atstāšanai vai nosacījumus citām iesaistītajām dalībvalstīm, lai pievienotos projektam, un noteikumus attiecībā uz novērotāja statusu. Šāds režīms var arī aptvert 7. pantā minētos jautājumus.
   3.   Saskaņā ar Lēmuma (KĀDP) 2017/2315 5. panta 2. punktu projekta dalībnieki var savā starpā vienprātīgi vienoties ļaut pievienoties projektam citām iesaistītajām dalībvalstīm, pēc to pieprasījuma. Tie informē Padomi par jaunu dalībnieku pievienošanos.
   4.   Projekta dalībnieki var savā starpā vienprātīgi vienoties, ka konkrētus lēmumus, piemēram saistībā ar administratīviem jautājumiem, pieņems saskaņā ar citiem balsošanas noteikumiem.
   5.   Projekta dalībnieki dod ieguldījumu projektā ar saviem resursiem un īpašām zināšanām. Atkarībā no projekta jomas, katrs projekta dalībnieks nosaka sava ieguldījuma, kas var ietver cilvēkresursus, finanšu resursus, zinātību, aprīkojumu vai ieguldījumu natūrā. Šādi ieguldījumi vai īpašās zināšanas sekmē projekta mērķa sasniegšanu un tiem ir ietekme uz projektu.
   6.   Projekta dalībnieki cenšas izstrādāt katru projektu tā, lai nodrošinātu rezultātu un termiņu saskaņotību ar citiem PESCO projektiem un lai projekts būtu saskaņots ar iniciatīvām, kas izstrādātas citās attiecīgās institucionālajās sistēmās, vienlaikus nodrošinot pārredzamību un iekļautību un izvairoties no nevajadzīgas dublēšanās.
   7.   Saskaņā ar ciešākām saistībām, ko iesaistītās dalībvalstis ir uzņēmušās, projekta dalībnieki cenšas ieguldīt izmantojamus spēkus un spējas, jo īpaši tādus, kas ir labi aprīkoti, apmācīti un sadarbspējīgi, ar nepieciešamajām struktūrām, aprīkojumu un rezerves daļām, ko var nosūtīt uz operācijām un kas var veikt un turpināt operācijas.
   8.   Katrs projekta dalībnieks izraugās valsts kontaktpunktu katram PESCO projektam, kurā tas piedalās.
   5. pants
   Projektu koordinatori
   1.   Katra PESCO projekta projekta dalībnieki nosaka un izraugās no sava vidus vienu vai vairākus projekta koordinatorus, kas veic koordinēšanas funkcijas. Principā projekta ierosinātāji var uzņemties koordinatora lomu.
   2.   Projektu koordinatori jo īpaši:

               a)

               vismaz reizi gadā PESCO sekretariāta izveidotajā vienotajā elektroniskajā darba vidē, pamatojoties uz PESCO projekta apraksta paraugu, atjauno informāciju par projektu;

               b)

               veicina sadarbību starp projekta dalībniekiem, kā arī attiecīgā gadījumā ar citu attiecīgu PESCO projektu koordinatoriem, un darbojas kā kontaktpunkts jautājumos, kas saistīti ar projektu;

               c)

               var palīdzēt izstrādāt 4. pantā minēto projekta pārvaldības režīmu, kā arī projektam nepieciešamo dokumentāciju, tostarp ziņošanu. Šim nolūkam projektu koordinatori var izmantot projekta pārvaldības atbalsta instrumentus, kas iesaistītajām dalībvalstīm tiek piedāvāti EAA satvarā;

               d)

               attiecīgā gadījumā veicina centienus, lai projektā attīstītās spējas būtu vērstas uz to spēju nepilnību novēršanu, kas ir apzinātas Spēju attīstības plānā un Saskaņotajā ikgadējā pārskatā par aizsardzību, un palīdzētu izpildīt ciešākās saistības, tostarp attiecībā uz vissarežģītākajām misijām, un palīdzētu sasniegt Savienības mērķu vērienīgumu.

         3.   Projekta dalībnieki var savā starpā vienoties par papildu kārtību attiecībā uz projekta koordinatora funkcijām un pienākumiem, kas atspoguļo projekta specifiku. Jo īpaši gadījumos, kad projekta dalībnieki nolemj projekta koordinatora lomu uzticēt vairākiem no sava vidus, attiecībā uz PESCO sekretariātu tiek saglabāts vienots kontaktpunkts.
   6. pants
   Novērotāji
   1.   Projekta dalībnieki var savā starpā vienoties ļaut citām iesaistītajām dalībvalstīm kļūt par projekta novērotājām.
   2.   Iesaistītās dalībvalstis principā var kļūt par novērotājām tikai saskaņā ar nosacījumiem, tostarp attiecībā uz laiku, ko projekta dalībnieki nosaka saskaņā ar attiecīgā projekta īpatnībām. Šādus nosacījumus pēc pieprasījuma nodrošina projekta koordinatori.
   3.   Projekta dalībnieki var savā starpā vienoties par īpašu režīmu attiecībā uz novērotāja statusu, kas atspoguļo projekta specifiku un tā attīstības dažādos posmus.
   4.   Novērotājiem nav pienākuma dot ieguldījumu projektā ar saviem resursiem un īpašām zināšanām. Tie var vēlēties kļūt par projekta dalībniekiem vēlākā projekta posmā, nekavējot progresu projekta īstenošanā.
   7. pants
   Projekta režīma citi jautājumi
   1.   Režīms, par kuru katrā PESCO projektā projekta dalībnieki var savā starpā vienoties, attiecīgā gadījumā rakstiski, lai īstenotu Lēmuma (KĀDP) 2017/2315 5. panta 3. punktu, ietver inter alia visas vai dažas no šādām jomām:

               —

               projekta dalībnieku sanāksmju sagatavošana, vadīšana un koordinēšana,

               —

               uzdevumu un pienākumu sadale starp projekta dalībniekiem,

               —

               attiecīgā gadījumā uzaicinājums Komisijai iesaistīties projekta procedūrās,

               —

               noteikumi par budžetu un finansēm,

               —

               novērotāju klātbūtne projekta procedūrās,

               —

               noteikumi, kas jāpiemēro gadījumā, ja projekta dalībnieks nolemj izstāties no projekta, tostarp juridiskie un finansiālie aspekti, vai ja iesaistītā dalībvalsts vēlas pievienoties projektam,

               —

               to gadījumu noteikšana, kad projekta dalībnieki var lūgt EĀDD, tostarp ESMŠ, un EAA atbalstu,

               —

               specifikācijas, iegādes stratēģija, projekta pārvaldības atbalsta struktūras izvēle un rūpniecības uzņēmumu izvēle. Šajā ziņā projekta dalībnieki var savā starpā vienoties piemērot EAA izmantotos projekta pārvaldības rīkus, piemēram, vienošanās par projektu, projekta kopīgos militāro vajadzību mērķus, kopīgas štāba prasības vai ekonomiskos apsvērumus.

         2.   Projekta dalībnieki var savā starpā vienprātīgi vienoties pieņemt lēmumus par augstāk minētajiem jautājumiem saskaņā ar 4. panta 4. punktu.
   8. pants
   Attīstīto spēku un spēju izmantošana

      PESCO projektā attīstītos spēkus un spējas projekta dalībnieki var attiecīgā gadījumā izmantot atsevišķi vai kopā saistībā ar darbībām, ko veic Eiropas Savienība, kā arī ANO, NATO vai citas sistēmas.
   9. pants
   Pārskatīšana
   Šo lēmumu pārskata līdz 2020. gada 31. decembrim.
   Šo lēmumu pēc vajadzības pielāgo, lai ņemtu vērā vispārējos nosacījumus par trešo valstu piedalīšanos atsevišķos projektos, par kuriem Padomei ir jālemj saskaņā ar Lēmuma (KĀDP) 2017/2315 4. panta 2. punkta g) apakšpunktu un 9. panta 1. punktu.
   10. pants
   Stāšanās spēkā
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Luksemburgā, 2018. gada 25. jūnijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         F. MOGHERINI

      (1)  OV L 331, 14.12.2017., 57. lpp.

      (2)  Padomes Lēmums (KĀDP) 2018/340 (2018. gada 6. marts), ar ko izveido sarakstu ar projektiem, kurus attīstīs PESCO satvarā (OV L 65, 8.3.2018., 24. lpp.).

      (3)  OV C 88, 8.3.2018., 1. lpp.

      (4)  Padomes Lēmums 2013/488/ES (2013. gada 23. septembris) par drošības noteikumiem ES klasificētas informācijas aizsardzībai (OV L 274, 15.10.2013., 1. lpp.).


title: Padomes Lēmums (KĀDP) 2018/905 (2018. gada 25. jūnijs), ar ko pagarina pilnvaru termiņu Eiropas Savienības īpašajam pārstāvim Āfrikas ragā

text:
               26.6.2018

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 161/16

         PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2018/905
   (2018. gada 25. jūnijs),
   ar ko pagarina pilnvaru termiņu Eiropas Savienības īpašajam pārstāvim Āfrikas ragā
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 33. pantu un 31. panta 2. punktu,
   ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2011. gada 8. decembrī pieņēma Lēmumu 2011/819/KĀDP (1), ar ko Alexander RONDOS kungs tika iecelts par Eiropas Savienības īpašo pārstāvi (ESĪP) Āfrikas ragā. ESĪP pilnvaru termiņš beigsies 2018. gada 20. jūnijā.

               (2)

               ESĪP pilnvaru termiņš būtu jāpagarina par vēl 20 mēnešiem.

               (3)

               ESĪP savas pilnvaras īstenos situācijā, kas var pasliktināties un varētu kavēt Līguma 21. pantā izklāstīto Savienības ārējās darbības mērķu sasniegšanu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Eiropas Savienības īpašais pārstāvis
   1.   ESĪP Āfrikas ragā Alexander RONDOS kunga pilnvaru termiņš tiek pagarināts līdz 2020. gada 29. februārim. Padome, pamatojoties uz Politikas un drošības komitejas (PDK) novērtējumu un Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos (AP) iesniegtu priekšlikumu, var nolemt, ka ESĪP pilnvaras beidzas agrāk
   2.   ESĪP pilnvaru īstenošanas nolūkā Āfrikas rags tiek definēts kā reģions, kurā ietilpst Dienvidsudānas Republika, Džibutijas Republika, Eritrejas Valsts, Etiopijas Federatīvā Demokrātiskā Republika, Kenijas Republika, Somālijas Federatīvā Republika, Sudānas Republika un Ugandas Republika. Jautājumos, kuriem ir plašākas sekas reģionā, ESĪP attiecīgā gadījumā sadarbojas ar valstīm un reģionālām vienībām ārpus Āfrikas raga.
   2. pants
   Politikas mērķi
   1.   ESĪP pilnvaru pamatā ir Savienības politikas mērķi attiecībā uz Āfrikas ragu, kuri izklāstīti 2016. gada jūnija ES globālajā stratēģijā, 2011. gada 14. novembrī pieņemtajā stratēģiskajā sistēmā Āfrikas ragam, 2015. gada 26. oktobrī pieņemtajā Āfrikas raga reģiona rīcības plānā 2015.–2020. gadam un attiecīgajos Padomes secinājumos, proti, aktīvi veicināt reģionālus un starptautiskus centienus panākt mierīgu līdzāspastāvēšanu un ilgstošu mieru, drošību un attīstību reģiona valstīs un starp tām. ESĪP turklāt palīdz panākt to, lai Savienības daudzpusīgā iesaiste Āfrikas ragā būtu kvalitatīvāka, intensīvāka, ar lielāku ietekmi un pamanāmāka.
   2.   Politikas mērķi, kurus ESĪP palīdz sasniegt, inter alia, ir:

               a)

               turpināt Āfrikas raga reģiona stabilizāciju, ņemot vērā plašāku dinamiku reģionā;

               b)

               atrisināt konfliktus, īpaši Somālijā, Dienvidsudānā un Sudānā, un novērst iespējamos konfliktus starp reģiona valstīm vai to iekšienē un savlaicīgi brīdināt par tiem;

               c)

               atbalstīt sadarbību reģionā politikas, drošības un ekonomikas jomā, īpaši saistībā ar atjaunināto politisko iesaisti starp Savienību un Starpvaldību attīstības iestādi (IGAD);

               d)

               uzlabot pārvaldību pār jauktajām migrācijas plūsmām Āfrikas raga reģionā un no tā, pievēršoties arī šādu plūsmu pamatcēloņiem un to humanitārajiem aspektiem;

               e)

               drošība ap Sarkano jūru.

         3. pants
   Pilnvaras
   1.   Lai sasniegtu Savienības politikas mērķus attiecībā uz Āfrikas ragu, ESĪP ir pilnvarots:

               a)

               pamatojoties uz stratēģisko sistēmas dokumentu un reģiona rīcības plānu, sadarboties ar visiem attiecīgajiem ieinteresētajiem rīcībspēkiem reģionā, ar valdībām, reģionālajām iestādēm, starptautiskām un reģionālām organizācijām, pilsonisko sabiedrību un diasporām, lai veicinātu Savienības mērķu sasniegšanu un palīdzētu veidot labāku izpratni par Savienības lomu reģionā;

               b)

               sadarboties ar svarīgākajiem ārpusreģiona rīcībspēkiem ar ietekmi Āfrikas ragā, lai risinātu plašākas reģionālās stabilitātes jautājumus, tostarp attiecībā uz Sarkano jūru, Indijas okeāna rietumiem un Āfrikas Savienības misijas Somālijā (AMISOM) finansējumu. Minētie sakari aptver divpusēju sadarbību ar Amerikas Savienotajām Valstīm, Persijas līča valstīm, Ēģipti, Turciju un Ķīnu, reģionālos sakarus ar Persijas līča sadarbības padomi un sadarbību ar citiem būtiskiem rīcībspēkiem, tiklīdz tādi rodas;

               c)

               vajadzības gadījumā pārstāvēt Savienību attiecīgos starptautiskajos forumos un nodrošināt, lai Savienības atbalsts krīzes pārvarēšanā, kā arī konfliktu risināšanā un novēršanā būtu pamanāms;

               d)

               sekmēt un atbalstīt efektīvu sadarbību politikas un drošības jomā, kā arī ekonomikas integrāciju reģionā, izmantojot Savienības partnerattiecības ar Āfrikas Savienību (ĀS) un reģionālām organizācijām, jo īpaši ar IGAD; sniegt ieguldījumu pasākumos pēc ES un IGAD ministru sanāksmēm un neformālajām ES ministru sanāksmēm ar valstīm, kas ir IGAD locekles;

               e)

               sekot politiskajām norisēm reģionā un sniegt ieguldījumu Savienības politikas izstrādē attiecībā uz reģionu nolūkā formulēt konkrētus priekšlikumus rīcībai, tostarp attiecībā uz Eritreju, Etiopiju, Somāliju, Sudānu, Dienvidsudānu, Džibutijas un Eritrejas domstarpībām robežjautājumā, Etiopijas un Eritrejas domstarpībām robežjautājumā, Alžīras nolīguma īstenošanu, domstarpībām par Nīlu un citiem reģiona problēmjautājumiem, kas ietekmē tā drošību, stabilitāti un labklājību;

               f)

               attiecībā uz Somāliju: darbības cieši koordinējot ar Savienības delegācijas Somālijā vadītāju un attiecīgiem reģionāliem un starptautiskiem partneriem, tostarp ANO ģenerālsekretāra īpašo pārstāvi Somālijā, ĀS un IGAD, turpināt aktīvi sniegt ieguldījumu darbībās un iniciatīvās, kuru mērķis ir panākt turpmāku stabilizāciju Somālijā, un, proti, pabeigt federālas valsts izveides procesu un pārejas plāna īstenošanu, lai ievadītu pakāpenisku pāreju un pienākumu nodošanu no AMISOM Somālijas valdībai un iestādēm. Papildus tam ESĪP turpina atbalstīt Somālijas drošības sektora attīstību, tostarp, izmantojot reģionā izvietotās Savienības Kopējās drošības un aizsardzības politikas misijas, un ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm strādāt pie tā, lai pastiprinātu starptautisko donoru koordināciju drošības sektora atbalstam Somālijā;

               g)

               attiecībā uz Sudānu: ciešā sadarbībā ar Savienības delegāciju Hartūmā un ĀS (Adisabebā) vadītājiem sekmēt Savienības politikas saskaņotību un efektivitāti attiecībā uz Sudānu un atbalstīt politiskus risinājumus situācijai Dārfūrā, Dienvidkordofānā un Zilajā Nīlā un holistiskā politikas procesā panāktu nacionālu izlīgumu, tostarp attiecībā uz 2020. gadā plānotajām vēlēšanām; šajā ziņā ESĪP sekmē saskanīgu starptautisko pieeju ar ĀS un īpaši ĀS Augsta līmeņa īstenošanas darba grupu Sudānai un Dienvidsudānai, ANO un ar citiem vadošajiem reģionālajiem un starptautiskajiem ieinteresētajiem rīcībspēkiem, paturot prātā arī vajadzību atbalstīt Sudānas un Dienvidsudānas mierīgu līdzāspastāvēšanu, to konkrēti panākot ar Adisabebas nolīgumu īstenošanu un to jautājumu atrisināšanu, kas vēl atlikuši pēc Vispārējā miera nolīguma;

               h)

               attiecībā uz Dienvidsudānu: pamatojoties uz Nolīgumu par konflikta risinājumu Dienvidsudānā un Augsta līmeņa revitalizācijas foruma procesu – turpināt iesaistīties reģiona līmenī, jo īpaši ar ANO, ĀS, IGAD, Dienvidsudānas kaimiņvalstīm un citiem vadošajiem starptautiskajiem partneriem, lai nodrošinātu turpmāku konfliktu novēršanu un panāktu jebkāda ticama nolīguma īstenošanu; šajā ziņā ESĪP strādā ciešā sadarbībā ar Savienības delegāciju Džūbā un ĀS (Adisabebā) vadītājiem;

               i)

               izskatīt pārrobežu problēmas, jo īpaši attiecībā uz migrāciju, un pēc pieprasījuma iesaistīties dialogos par migrāciju ar attiecīgajiem ieinteresētajiem rīcībspēkiem un vispārīgāk sekmēt Savienības politiku migrācijas un bēgļu jomā saistībā ar šo reģionu – saskaņā ar Savienības politiskajām prioritātēm –, lai palielinātu sadarbību, tostarp saistībā ar atgriešanu un atpakaļuzņemšanu;

               j)

               vērīgi sekot citām pārrobežu problēmām, kas skar Āfrikas ragu, īpašu uzmanību veltot radikalizācijai un terorismam, tomēr izskatot arī jūras drošību un pirātismu, organizēto noziedzību, ieroču, savvaļas produktu, narkotiku kontrabandu un tirdzniecību un citus kontrabandas veidus, kā arī jebkādas humanitāro krīžu izraisītās sekas politikas un drošības jomā;

               k)

               veicināt humānās palīdzības piekļuvi visā reģionā;

               l)

               sekmēt to, lai tiktu īstenots Padomes Lēmums 2011/168/KĀDP (2) un, sadarbojoties ar ESĪP cilvēktiesību jautājumos, – Savienības cilvēktiesību politika, tostarp ES Cilvēktiesību pamatnostādnes, jo īpaši ES Pamatnostādnes par bērniem un bruņotiem konfliktiem, kā arī ES Pamatnostādnes par vardarbību pret sievietēm un meitenēm un par jebkādas pret viņām vērstas diskriminācijas apkarošanu, un Savienības politika attiecībā uz ANO Drošības padomes Rezolūciju 1325 (2000), tostarp, novērojot norises un ziņojot par tām, kā arī izstrādājot ieteikumus šajā ziņā.

         2.   Savu pilnvaru īstenošanas nolūkā ESĪP inter alia:

               a)

               attiecīgos gadījumos konsultē un ziņo par Savienības nostāju noteikšanu starptautiskos forumos, lai proaktīvi veicinātu Savienības visaptverošo politisko pieeju Āfrikas ragam;

               b)

               uztur kopskatu par visām Savienības darbībām.

         4. pants
   Pilnvaru īstenošana
   1.   ESĪP atbild par pilnvaru īstenošanu, rīkojoties AP pakļautībā.
   2.   PDK uztur privileģētus sakarus ar ESĪP un ir galvenais ESĪP kontaktpunkts saziņā ar Padomi. Neskarot AP pilnvaras, PDK saskaņā ar savām pilnvarām ESĪP sniedz stratēģiskas norādes un politisku virzību.
   3.   ESĪP savu rīcību cieši koordinē ar Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD) un tā attiecīgajām nodaļām.
   4.   ESĪP darbojas galvenokārt reģionā, vienlaikus nodrošinot regulāru klātbūtni EĀDD galvenajā mītnē.
   5. pants
   Finansējums
   1.   Finanšu atsauces summa, kas paredzēta, lai segtu izdevumus saistībā ar ESĪP pilnvarām, laikposmam no 2018. gada 1. jūlija līdz 2020. gada 29. februārim ir EUR 4 295 000.
   2.   Izdevumus pārvalda saskaņā ar procedūrām un noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam.
   3.   Izdevumus pārvalda saskaņā ar līgumu starp ESĪP un Komisiju. Par visiem izdevumiem ESĪP atskaitās Komisijai.
   6. pants
   Komandas izveide un tās sastāvs
   1.   ESĪP pilnvaru un atbilstīgo finanšu līdzekļu ietvaros ESĪP atbild par komandas izveidi. Komandā iekļauj personas, kam ir īpašas zināšanas konkrētos politikas un drošības jautājumos, kuras vajadzīgas pilnvaru īstenošanai, ieskaitot dzimumu. ESĪP laikus un regulāri informē Padomi un Komisiju par komandas sastāvu.
   2.   Dalībvalstis, Savienības iestādes un EĀDD var ierosināt norīkot personālu darbā pie ESĪP. Šādam norīkotajam personālam atalgojumu attiecīgi maksā vai nu dalībvalsts, vai attiecīgā Savienības iestāde, vai arī EĀDD. Darbā pie ESĪP var norīkot arī ekspertus, ko dalībvalstis ir norīkojušas darbā Savienības iestādēs vai EĀDD. Starptautiskiem līgumdarbiniekiem ir kādas dalībvalsts valstspiederība.
   3.   Viss norīkotais personāls turpina būt nosūtījušās dalībvalsts, nosūtījušās Savienības iestādes vai EĀDD administratīvā pakļautībā un veic savus pienākumus un rīkojas ESĪP pilnvaru interesēs.
   4.   Lai nodrošinātu viņu attiecīgo darbību saskaņotību un konsekvenci, ESĪP personālu izvieto kopā ar attiecīgajām EĀDD nodaļām vai Savienības delegācijām.
   7. pants
   ESĪP un ESĪP personāla privilēģijas un imunitāte
   Par privilēģijām, imunitāti un citām garantijām, kas vajadzīgas ESĪP misijas īstenošanai un sekmīgai darbībai un ESĪP personāla locekļiem, attiecīgā gadījumā vienojas ar uzņēmējvalstīm. Šajā nolūkā dalībvalstis un EĀDD sniedz visu vajadzīgo atbalstu.
   8. pants
   ES klasificētās informācijas drošība
   ESĪP un ESĪP komandas locekļi ievēro drošības principus un minimālos standartus, kas ir noteikti ar Padomes Lēmumu 2013/488/ES (3).
   9. pants
   Piekļuve informācijai un apgādes atbalsts
   1.   Dalībvalstis, Komisija, EĀDD un Padomes Ģenerālsekretariāts ESĪP nodrošina piekļuvi visai vajadzīgajai informācijai.
   2.   Savienības delegācijas reģionā un dalībvalstis attiecīgā gadījumā nodrošina apgādes atbalstu reģionā.
   10. pants
   Drošība
   Saskaņā ar Savienības politiku par tāda personāla drošību, kas izvietots ārpus Savienības, lai veiktu operatīvas darbības saskaņā ar Līguma V sadaļu, ESĪP saskaņā ar savām pilnvarām un atkarībā no drošības situācijas teritorijā, par ko ESĪP ir atbildīgs, veic visus praktiski iespējamos pasākumus visa ESĪP tiešā pakļautībā esošā personāla drošībai, jo īpaši:

               a)

               izstrādājot konkrētu drošības plānu, kura pamatā ir EĀDD norādījumi, ietverot konkrētus fiziskos, organizatoriskos un procesuālos drošības pasākumus, ar kuru noteikta personāla droša pārvietošanās uz teritoriju, par kuru ESĪP ir atbildīgs, un minētajā teritorijā, kā arī aprakstīta rīcība drošības negadījumos un izklāstīts ārkārtas situāciju un evakuācijas plāns;

               b)

               visam personālam, kas izvietots ārpus Savienības, nodrošinot augsta riska apdrošināšanu, kas atbilst apstākļiem teritorijā, par ko ESĪP atbild;

               c)

               nodrošinot, lai visi ESĪP komandas locekļi, ko izvieto ārpus Savienības, tostarp uz vietas nolīgtie darbinieki, pirms vai tūlīt pēc ierašanās teritorijā, par ko ESĪP atbild, būtu piedalījušies atbilstīgā drošības apmācībā, kuras pamatā ir EĀDD minētajai teritorijai piešķirtā riska izvērtējuma pakāpe;

               d)

               nodrošinot, ka tiek īstenoti visi saskaņotie ieteikumi, kas sniegti pēc regulāriem drošības izvērtējumiem, un – saistībā ar progresa ziņojumu un pārskata ziņojumu par pilnvaru īstenošanu – rakstiski ziņojot Padomei, AP un Komisijai par šo ieteikumu īstenošanu un citiem drošības jautājumiem.

         11. pants
   Ziņojumi
   ESĪP regulāri sniedz mutiskus un rakstiskus ziņojumus AP un PDK. Vajadzības gadījumā ESĪP ziņojumus sniedz arī Padomes darba grupām. Regulāros ziņojumus izsūta, izmantojot COREU tīklu. ESĪP var sniegt ziņojumus Ārlietu padomei. Saskaņā ar Līguma 36. pantu ESĪP var tikt iesaistīts Eiropas Parlamenta informēšanā.
   12. pants
   Koordinācija
   1.   Lai sasniegtu Savienības politiskos mērķus, ESĪP veicina Savienības darbību vienotību, konsekvenci un efektivitāti un palīdz nodrošināt to, lai visus Savienības instrumentus un dalībvalstu darbības veiktu konsekventi. Attiecīgos gadījumos cenšas veidot kontaktus ar dalībvalstīm. ESĪP darbības saskaņo ar Savienības delegāciju un Komisijas darbībām. ESĪP regulāri sniedz informāciju dalībvalstu misijām un Savienības delegācijām reģionā.
   2.   Uz vietas tiek uzturēta cieša saikne ar attiecīgajiem dalībvalstu misiju vadītājiem un Savienības delegāciju vadītājiem. Viņi dara visu iespējamo, lai palīdzētu ESĪP īstenot pilnvaras. ESĪP ciešā koordinācijā ar attiecīgajām Savienības delegācijām sniedz EUNAVFOR Atalanta spēku komandierim, EUTM Somalia misijas komandierim un EUCAP Somalia misijas vadītājam norādījumus par vietējiem politiskiem jautājumiem. ESĪP, ES operāciju komandieri un civilās operācijas komandieris vajadzības gadījumos savstarpēji apspriežas.
   3.   ESĪP cieši sadarbojas ar iesaistīto valstu iestādēm, ANO, ĀS, IGAD, ar citiem valstu, reģionāliem un starptautiskiem rīcībspēkiem, kā arī ar pilsonisko sabiedrību reģionā.
   13. pants
   Palīdzība saistībā ar prasībām
   ESĪP un ESĪP personāls palīdz nodrošināt elementus reaģēšanai uz jebkādām prasībām un pienākumiem, kas izriet no iepriekšējo ESĪP Sudānā (un Dienvidsudānā) pilnvarām, un šai nolūkā sniedz administratīvu palīdzību un piekļuvi attiecīgajiem dokumentiem.
   14. pants
   Pārskatīšana
   Šā lēmuma īstenošanu un tā saskaņotību ar citām Savienības darbībām reģionā regulāri pārskata. ESĪP līdz 2018. gada 31. oktobrim Padomei, AP un Komisijai iesniedz progresa ziņojumu un līdz 2019. gada 30. novembrim – visaptverošu pilnvaru īstenošanas pārskata ziņojumu.
   15. pants
   Stāšanās spēkā
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Luksemburgā, 2018. gada 25. jūnijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         F. MOGHERINI

      (1)  Padomes Lēmums 2011/819/KĀDP (2011. gada 8. decembris), ar ko ieceļ Eiropas Savienības īpašo pārstāvi Āfrikas ragā (OV L 327, 9.12.2011., 62. lpp.).

      (2)  Padomes Lēmums 2011/168/KĀDP (2011. gada 21. marts) par Starptautisko Krimināltiesu un par Kopējās nostājas 2003/444/KĀDP atcelšanu (OV L 76, 22.3.2011., 56. lpp.).

      (3)  Padomes Lēmums 2013/488/ES (2013. gada 23. septembris) par drošības noteikumiem ES klasificētas informācijas aizsardzībai (OV L 274, 15.10.2013., 1. lpp.).


title: Padomes Lēmums (KĀDP) 2018/908 (2018. gada 25. jūnijs), ar ko pagarina pilnvaru termiņu Eiropas Savienības īpašajam pārstāvim Bosnijā un Hercegovinā

text:
               26.6.2018

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 161/32

         PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2018/908
   (2018. gada 25. jūnijs),
   ar ko pagarina pilnvaru termiņu Eiropas Savienības īpašajam pārstāvim Bosnijā un Hercegovinā
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 33. pantu un 31. panta 2. punktu,
   ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2015. gada 19. janvārī pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2015/77 (1), ar ko Lars-Gunnar WIGEMARK kungu iecēla par Eiropas Savienības īpašo pārstāvi (ESĪP) Bosnijā un Hercegovinā. ESĪP pilnvaru termiņš beigsies 2018. gada 30. jūnijā.

               (2)

               ESĪP pilnvaru termiņš būtu jāpagarina par vēl 14 mēnešiem.

               (3)

               ESĪP savas pilnvaras īstenos situācijā, kas var pasliktināties un varētu kavēt Līguma 21. pantā izklāstīto Savienības ārējās darbības mērķu sasniegšanu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Eiropas Savienības īpašais pārstāvis
   ESĪP Bosnijā un Hercegovinā Lars-Gunnar WIGEMARK kunga pilnvaru termiņš tiek pagarināts līdz 2019. gada 31. augustam. Padome, pamatojoties uz Politikas un drošības komitejas (PDK) izvērtējumu un Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos (AP) iesniegtu priekšlikumu, var nolemt, ka ESĪP pilnvaras beidzas agrāk.
   2. pants
   Politikas mērķi
   1.   ESĪP pilnvaru pamatā ir šādi Savienības politikas mērķi Bosnijā un Hercegovinā:

               a)

               turpināt stabilizācijas un asociācijas procesa virzību;

               b)

               nodrošināt stabilu, dzīvotspējīgu, miermīlīgu, etniski daudzveidīgu un vienotu Bosniju un Hercegovinu, kas miermīlīgi sadarbojas ar kaimiņvalstīm; un

               c)

               nodrošināt, ka Bosnija un Hercegovina neatgriezeniski virzās uz dalību Savienībā.

         2.   Savienība arī turpinās atbalstīt to, ka Bosnijā un Hercegovinā tiek īstenots Vispārējais pamatlīgums par mieru.
   3. pants
   Pilnvaras
   Lai sasniegtu politikas mērķus, ESĪP ir pilnvarots:

               a)

               piedāvāt Savienības konsultācijas un veicināt politisko procesu, jo īpaši, sekmējot dialogu starp dažādiem pārvaldes līmeņiem;

               b)

               nodrošināt Savienības darbību saskaņotību un konsekvenci;

               c)

               veicināt politisko, ekonomisko un Savienības prioritāšu virzību, jo īpaši, sekmējot turpmāku darbu pie koordinācijas mehānisma Savienības jautājumos un Reformu programmas turpmāku īstenošanu;

               d)

               atbalstīt vietējos centienus atbilstīgi Eiropas standartiem nodrošināt to, ka ir iespējams īstenot vēlēšanu rezultātus;

               e)

               pārraudzīt un konsultēt Bosnijas un Hercegovinas izpildiestādes un likumdošanas iestādes visos pārvaldes līmeņos un nodrošināt saziņu ar Bosnijas un Hercegovinas iestādēm un politiskajām partijām;

               f)

               nodrošināt Savienības centienu īstenošanu visās darbībās tiesiskuma jomā un drošības sektora reformas jomā, veicināt vispārēju Savienības koordināciju Savienības centieniem apkarot organizēto noziedzību, korupciju un terorismu un nodrošināt šiem centieniem vietēju politisku virzību, kā arī šajā saistībā pēc vajadzības sniegt AP un Komisijai izvērtējumu un konsultācijas;

               g)

               atbalstīt stiprāku un efektīvāku Bosnijas un Hercegovinas krimināljustīcijas sistēmas un policijas saskarsmi, kā arī atbalstīt iniciatīvas, kuru mērķis ir stiprināt tiesu iestāžu efektivitāti un neatkarību, jo īpaši strukturēto dialogu par tiesiskumu;

               h)

               neskarot militāro komandķēdi, sniegt ES spēku komandierim politiskas konsultācijas par militāriem jautājumiem, kas saistīti ar vietējo politisko situāciju, jo īpaši attiecībā uz sensitīvām operācijām, un par attiecībām ar vietējām iestādēm un ar vietējiem plašsaziņas līdzekļiem; apspriesties ar ES spēku komandieri pirms tādu politisku darbību veikšanas, kas varētu ietekmēt drošības situāciju, un koordinēt rīcību attiecībā uz saskaņotiem vēstījumiem vietējām iestādēm un citām starptautiskām organizācijām; sniegt ieguldījumu konsultācijās par EUFOR/ALTHEA stratēģisko pārskatīšanu;

               i)

               koordinēt un īstenot Savienības centienus sniegt Bosnijas un Hercegovinas sabiedrībai informāciju par Savienības jautājumiem;

               j)

               veicināt Savienības integrācijas procesu, īstenojot mērķtiecīgu publisko diplomātiju un Savienības informācijas izplatīšanas pasākumus, kas paredzēti, lai nodrošinātu, ka Bosnijas un Hercegovinas sabiedrība labāk izprot un atbalsta ar Savienību saistītus jautājumus, tostarp iesaistot vietējos pilsoniskās sabiedrības pārstāvjus;

               k)

               veicināt to, ka Bosnijā un Hercegovinā attīstās un nostiprinās cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošana saskaņā ar ES cilvēktiesību politiku un ES pamatnostādnēm cilvēktiesību jautājumos;

               l)

               sadarboties ar attiecīgām Bosnijas un Hercegovinas iestādēm attiecībā uz to pilnīgu sadarbošanos ar Starptautisko kara noziegumu tribunālu atlikušās jurisdikcijas mehānismu;

               m)

               saskaņā ar Savienības integrācijas procesu sniegt konsultācijas un palīdzību politiskam dialogam par nepieciešamajām konstitucionālajām un atbilstīgām likumdošanas izmaiņām, veicināt un pārraudzīt to;

               n)

               uzturēt ciešu saziņu un rūpīgi apspriesties ar Augsto pārstāvi Bosnijā un Hercegovinā un ar citām attiecīgām starptautiskām organizācijām, kas darbojas valstī; šajā ziņā informēt Padomi par diskusijām uz vietas attiecībā uz starptautiskās sabiedrības, tostarp Augstā pārstāvja biroja, klātbūtni valstī;

               o)

               pēc vajadzības sniegt AP konsultācijas par fiziskām vai juridiskām personām, kam varētu piemērot ierobežojošus pasākumus saistībā ar situāciju Bosnijā un Hercegovinā;

               p)

               neskarot piemērojamās komandķēdes, palīdzēt nodrošināt, ka visi Savienības instrumenti uz vietas tiek izmantoti saskaņoti, lai sasniegtu Savienības politikas mērķus.

         4. pants
   Pilnvaru īstenošana
   1.   ESĪP atbild par pilnvaru īstenošanu, rīkojoties AP pakļautībā.
   2.   PDK uztur privileģētus sakarus ar ESĪP un ir galvenais ESĪP kontaktpunkts saziņā ar Padomi. Neskarot AP pilnvaras, PDK saskaņā ar savām pilnvarām ESĪP sniedz stratēģiskas norādes un politisku virzību.
   3.   ESĪP savu rīcību cieši koordinē ar Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD) un tā attiecīgajām nodaļām.
   5. pants
   Finansējums
   1.   Finanšu atsauces summa, kas paredzēta, lai segtu izdevumus saistībā ar ESĪP pilnvarām, laikposmam no 2018. gada 1. jūlija līdz 2019. gada 31. augustam ir EUR 7 521 937.
   2.   Izdevumus pārvalda saskaņā ar procedūrām un noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam. Fizisku un juridisku personu dalība procedūrās, ar ko ESĪP piešķir iepirkuma līgumu slēgšanas tiesības, ir bez ierobežojumiem. Turklāt ESĪP iegādātajām precēm netiek piemēroti izcelsmes noteikumi.
   3.   Izdevumus pārvalda saskaņā ar līgumu starp ESĪP un Komisiju. Par visiem izdevumiem ESĪP atskaitās Komisijai.
   6. pants
   Komandas izveide un sastāvs
   1.   ESĪP pilnvaru un atbilstīgo finanšu līdzekļu ietvaros ESĪP atbild par komandas izveidi. Komandā iekļauj personas, kam ir īpašas zināšanas konkrētos politikas jautājumos, kuras vajadzīgas pilnvaru īstenošanai. ESĪP laikus informē Padomi un Komisiju par komandas sastāvu.
   2.   Dalībvalstis, Savienības iestādes un EĀDD var ierosināt norīkot personālu darbā pie ESĪP. Šādam norīkotajam personālam atalgojumu attiecīgi maksā vai nu dalībvalsts, vai attiecīgā Savienības iestāde, vai arī EĀDD. Darbā pie ESĪP var norīkot arī ekspertus, ko dalībvalstis ir norīkojušas darbā Savienības iestādēs vai EĀDD. Starptautiskiem līgumdarbiniekiem ir kādas dalībvalsts valstspiederība.
   3.   Viss norīkotais personāls turpina būt nosūtījušās dalībvalsts, nosūtījušās Savienības iestādes vai EĀDD administratīvā pakļautībā un veic savus pienākumus un rīkojas ESĪP pilnvaru interesēs.
   7. pants
   ESĪP un ESĪP personāla privilēģijas un imunitāte
   Par privilēģijām, imunitāti un citām garantijām, kas vajadzīgas ESĪP misijas īstenošanai un sekmīgai darbībai un ESĪP personāla locekļiem, attiecīgā gadījumā vienojas ar uzņēmējvalstīm. Šajā nolūkā dalībvalstis un EĀDD sniedz visu vajadzīgo atbalstu.
   8. pants
   ES klasificētas informācijas drošība
   ESĪP un ESĪP komandas locekļi ievēro drošības principus un minimālos standartus, kas ir noteikti ar Padomes Lēmumu 2013/488/ES (2).
   9. pants
   Piekļuve informācijai un apgādes atbalsts
   1.   Dalībvalstis, Komisija un Padomes Ģenerālsekretariāts ESĪP nodrošina piekļuvi visai vajadzīgajai informācijai.
   2.   Savienības delegācija un/vai dalībvalstis attiecīgā gadījumā nodrošina apgādes atbalstu reģionā.
   10. pants
   Drošība
   Saskaņā ar Savienības politiku par tāda personāla drošību, kas izvietots ārpus Savienības, lai veiktu operatīvas darbības saskaņā ar Līguma V sadaļu, ESĪP saskaņā ar savām pilnvarām un atkarībā no drošības situācijas teritorijā, par ko ESĪP atbild, veic visus praktiski iespējamos pasākumus visa ESĪP tiešā pakļautībā esošā personāla drošībai, jo īpaši:

               a)

               izstrādājot konkrētu drošības plānu, kura pamatā ir EĀDD norādījumi, ietverot konkrētus fiziskos, organizatoriskos un procesuālos drošības pasākumus, ar kuru noteikta personāla droša pārvietošanās uz teritoriju, par ko atbild ESĪP, un minētajā teritorijā, kā arī aprakstīta rīcība drošības negadījumos un izklāstīts ārkārtas situāciju un evakuācijas plāns;

               b)

               visam personālam, kas izvietots ārpus Savienības, nodrošinot augsta riska apdrošināšanu, kas atbilst apstākļiem teritorijā, par ko ESĪP atbild;

               c)

               nodrošinot, lai visi ESĪP komandas locekļi, ko izvieto ārpus Savienības, tostarp uz vietas nolīgtie darbinieki, pirms vai tūlīt pēc ierašanās teritorijā, par ko ESĪP atbild, būtu piedalījušies atbilstīgā drošības apmācībā, kuras pamatā ir EĀDD minētajai teritorijai piešķirtā riska izvērtējuma pakāpe;

               d)

               nodrošinot, ka tiek īstenoti visi saskaņotie ieteikumi, kas sniegti pēc regulāriem drošības izvērtējumiem, un – saistībā ar progresa ziņojumu un pārskata ziņojumu par pilnvaru īstenošanu – rakstiski ziņojot Padomei, AP un Komisijai par šo ieteikumu īstenošanu un citiem drošības jautājumiem.

         11. pants
   Ziņojumi
   ESĪP regulāri sniedz ziņojumus AP un PDK. Vajadzības gadījumā ESĪP ziņojumus sniedz arī Padomes darba grupām. Regulāros ziņojumus izsūta, izmantojot COREU tīklu. ESĪP var sniegt ziņojumus Ārlietu padomei. Saskaņā ar Līguma 36. pantu ESĪP var tikt iesaistīts Eiropas Parlamenta informēšanā.
   12. pants
   Koordinācija
   1.   Lai sasniegtu Savienības politiskos mērķus, ESĪP veicina Savienības darbību vienotību, konsekvenci un efektivitāti un palīdz nodrošināt to, lai visus Savienības instrumentus un dalībvalstu darbības veiktu konsekventi. Attiecīgos gadījumos cenšas veidot kontaktus ar dalībvalstīm. ESĪP darbības saskaņo ar Komisijas darbībām, kā arī vajadzības gadījumā ar darbībām, ko reģionā veic citi ESĪP. ESĪP regulāri sniedz informāciju dalībvalstu misijām un Savienības delegācijām.
   2.   Uz vietas tiek uzturēta cieša saikne ar Savienības delegāciju vadītājiem reģionā un dalībvalstu misiju vadītājiem. Viņi dara visu iespējamo, lai palīdzētu ESĪP īstenot pilnvaras. ESĪP uztur sakarus arī ar uz vietas esošajiem starptautiskiem un reģionāliem rīcībspēkiem un jo īpaši cieši sadarbojas ar Augsto pārstāvi Bosnijā un Hercegovinā.
   3.   Atbalstot Savienības krīzes pārvarēšanas operācijas, ESĪP kopā ar citiem uz vietas esošajiem Savienības rīcībspēkiem uzlabo veidu, kādā minētie Savienības rīcībspēki izplata informāciju un apmainās ar to, lai panāktu lielā mērā vienotu situācijas izpratni un izvērtējumu.
   13. pants
   Palīdzība saistībā ar prasībām
   ESĪP un ESĪP personāls palīdz nodrošināt elementus reaģēšanai uz jebkādām prasībām un pienākumiem, kas izriet no iepriekšējo ESĪP Bosnijā un Hercegovinā pilnvarām, un šai nolūkā sniedz administratīvu palīdzību un piekļuvi attiecīgajiem dokumentiem.
   14. pants
   Pārskatīšana
   Šā lēmuma īstenošanu un tā saskaņotību ar citām Savienības darbībām reģionā regulāri pārskata. ESĪP līdz 2018. gada 31. oktobrim Padomei, AP un Komisijai iesniedz progresa ziņojumu un līdz 2019. gada 31. maijam – visaptverošu pilnvaru īstenošanas pārskata ziņojumu.
   15. pants
   Stāšanās spēkā
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Luksemburgā, 2018. gada 25. jūnijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         F. MOGHERINI

      (1)  Padomes Lēmums (KĀDP) 2015/77 (2015. gada 19. janvāris), ar ko ieceļ Eiropas Savienības īpašo pārstāvi Bosnijā un Hercegovinā (OV L 13, 20.1.2015., 7. lpp.).

      (2)  Padomes Lēmums 2013/488/ES (2013. gada 23. septembris) par drošības noteikumiem ES klasificētas informācijas aizsardzībai (OV L 274, 15.10.2013., 1. lpp.).


title: Padomes Lēmums (KĀDP) 2018/904 (2018. gada 25. jūnijs), ar ko pagarina pilnvaru termiņu Eiropas Savienības īpašajam pārstāvim Vidusāzijā

text:
               26.6.2018

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 161/12

         PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2018/904
   (2018. gada 25. jūnijs),
   ar ko pagarina pilnvaru termiņu Eiropas Savienības īpašajam pārstāvim Vidusāzijā
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 33. pantu un 31. panta 2. punktu,
   ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2015. gada 15. aprīlī pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2015/598 (1), ar ko Peter BURIAN kungu iecēla par Eiropas Savienības īpašo pārstāvi (ESĪP) Vidusāzijā. ESĪP pilnvaru termiņš beigsies 2018. gada 30. jūnijā.

               (2)

               ESĪP pilnvaru termiņš būtu jāpagarina par vēl 20 mēnešiem.

               (3)

               ESĪP savas pilnvaras īstenos situācijā, kas var pasliktināties un varētu kavēt Līguma 21. pantā izklāstīto Savienības ārējās darbības mērķu sasniegšanu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Eiropas Savienības īpašais pārstāvis
   ESĪP Vidusāzijā Peter BURIAN kunga pilnvaru termiņš tiek pagarināts līdz 2020. gada 29. februārim. Padome, pamatojoties uz Politikas un drošības komitejas (PDK) izvērtējumu un Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos (AP) iesniegtu priekšlikumu, var nolemt, ka ESĪP pilnvaras beidzas agrāk.
   2. pants
   Politikas mērķi
   ESĪP pilnvaru pamatā ir Savienības politikas mērķi Vidusāzijā. Minētie mērķi ietver:

               a)

               veicināt labas un ciešas attiecības starp Savienību un Vidusāzijas valstīm, pamatojoties uz kopīgām vērtībām un interesēm, kā izklāstīts attiecīgos nolīgumos;

               b)

               palīdzēt stiprināt stabilitāti un valstu sadarbību minētajā reģionā;

               c)

               palīdzēt stiprināt demokrātiju, tiesiskumu, labu pārvaldību, kā arī cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanu Vidusāzijā;

               d)

               pievērsties galveno draudu novēršanai, jo īpaši risināt konkrētas problēmas, kas varētu tieši skart Savienību;

               e)

               stiprināt Savienības darbību efektivitāti un pamanāmību reģionā, tostarp izvēršot ciešāku koordināciju ar citiem attiecīgiem partneriem un starptautiskajām organizācijām, piemēram, ar Eiropas Drošības un sadarbības organizāciju (EDSO) un ANO.

         3. pants
   Pilnvaras
   1.   Lai sasniegtu politikas mērķus, ESĪP ir pilnvarots:

               a)

               veicināt vispārēju Savienības politikas koordināciju Vidusāzijā un palīdzēt nodrošināt Savienības ārējo darbību konsekvenci minētajā reģionā;

               b)

               AP vārdā kopā ar Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD) un Komisiju pārraudzīt, kā tiek īstenota Savienības stratēģija jaunām partnerattiecībām ar Vidusāziju, kas papildināta ar attiecīgiem Padomes secinājumiem un turpmākiem progresa ziņojumiem par to, kā tiek īstenota Savienības stratēģija Vidusāzijai, sniegt ieteikumus un regulārus pārskatus attiecīgām Padomes struktūrām;

               c)

               palīdzēt Padomei turpināt attīstīt visaptverošu politiku attiecībā uz Vidusāziju;

               d)

               rūpīgi novērot Vidusāzijas politiskos notikumus, attīstot un uzturot ciešus kontaktus ar valdībām, parlamentiem, tiesu iestādēm, pilsonisko sabiedrību un plašsaziņas līdzekļiem;

               e)

               mudināt Kazahstānu, Kirgizstānu, Tadžikistānu, Turkmenistānu un Uzbekistānu sadarboties attiecībā uz reģionāliem kopīgu interešu jautājumiem;

               f)

               attīstīt attiecīgus kontaktus un sadarbību ar galvenajiem ieinteresētajiem dalībniekiem reģionā un ar visām attiecīgām reģionālām un starptautiskām organizācijām;

               g)

               sadarbībā ar ESĪP cilvēktiesību jautājumos sekmēt to, lai reģionā tiktu īstenota Savienības cilvēktiesību politika, tostarp Savienības pamatnostādnes cilvēktiesību jomā, jo īpaši Savienības pamatnostādnes par bērniem un bruņotiem konfliktiem, kā arī par vardarbību pret sievietēm un meitenēm un par visa veida pret viņām vērstas diskriminācijas apkarošanu, un Savienības politika attiecībā uz ANO Drošības padomes Rezolūciju 1325 (2000) par sievietēm, mieru un drošību, tostarp veicot uzraudzību un ziņojot par norisēm, kā arī formulējot ieteikumus šajā ziņā;

               h)

               cieši sadarbojoties ar ANO un EDSO, veicināt konfliktu novēršanu un atrisināšanu, attīstot kontaktus ar iestādēm un citiem vietējiem rīcībspēkiem, piemēram, nevalstiskām organizācijām, politiskām partijām, minoritātēm, reliģiskām grupām un to vadītājiem;

               i)

               dot ieguldījumu tādu kopējās ārpolitikas un drošības politikas aspektu formulēšanā attiecībā uz Vidusāziju, kas saistīti ar energodrošību, robežu drošību, smagiem noziegumiem, tostarp narkotiku un cilvēku tirdzniecības apkarošanu, kā arī ar ūdens resursu apsaimniekošanu, vidi un klimata pārmaiņām;

               j)

               veicināt reģionālo drošību Vidusāzijas robežās saistībā ar starptautisko spēku klātbūtnes samazināšanu Afganistānā.

         2.   ESĪP atbalsta AP darbu un saglabā kopskatu par visām Savienības darbībām reģionā.
   4. pants
   Pilnvaru īstenošana
   1.   ESĪP atbild par pilnvaru īstenošanu, rīkojoties AP pakļautībā.
   2.   PDK uztur privileģētus sakarus ar ESĪP un ir galvenais ESĪP kontaktpunkts saziņā ar Padomi. Neskarot AP pilnvaras, PDK saskaņā ar savām pilnvarām ESĪP sniedz stratēģiskas norādes un politisku virzību.
   3.   ESĪP savu rīcību cieši koordinē ar EĀDD un tā attiecīgajām nodaļām.
   5. pants
   Finansējums
   1.   Finanšu atsauces summa, kas paredzēta, lai segtu izdevumus saistībā ar ESĪP pilnvarām, laikposmam no 2018. gada 1. jūlija līdz 2020. gada 29. februārim ir EUR 1 660 000.
   2.   Izdevumus pārvalda saskaņā ar procedūrām un noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam.
   3.   Izdevumus pārvalda saskaņā ar līgumu starp ESĪP un Komisiju. Par visiem izdevumiem ESĪP atskaitās Komisijai.
   6. pants
   Komandas izveide un tās sastāvs
   1.   ESĪP pilnvaru un atbilstīgo finanšu līdzekļu ietvaros ESĪP atbild par komandas izveidi. Komandā iekļauj personas, kam ir īpašas zināšanas konkrētos politikas jautājumos, kuras vajadzīgas pilnvaru īstenošanai. ESĪP laikus informē Padomi un Komisiju par komandas sastāvu.
   2.   Dalībvalstis, Savienības iestādes un EĀDD var ierosināt norīkot personālu darbā pie ESĪP. Šādam norīkotajam personālam atalgojumu attiecīgi maksā vai nu dalībvalsts, vai attiecīgā Savienības iestāde, vai arī EĀDD. Darbā pie ESĪP var norīkot arī ekspertus, ko dalībvalstis ir norīkojušas darbā Savienības iestādēs vai EĀDD. Starptautiskiem līgumdarbiniekiem ir kādas dalībvalsts valstspiederība.
   3.   Viss norīkotais personāls turpina būt nosūtījušās dalībvalsts, nosūtījušās Savienības iestādes vai EĀDD administratīvā pakļautībā un veic savus pienākumus un rīkojas ESĪP pilnvaru interesēs.
   4.   Lai nodrošinātu viņu attiecīgo darbību saskaņotību un konsekvenci, ESĪP darbiniekus izvieto kopā ar attiecīgajām EĀDD nodaļām vai Savienības delegācijām.
   7. pants
   ESĪP un ESĪP personāla privilēģijas un imunitāte
   Par privilēģijām, imunitāti un citām garantijām, kas vajadzīgas ESĪP misijas īstenošanai un sekmīgai darbībai un ESĪP personāla locekļiem, attiecīgā gadījumā vienojas ar uzņēmējvalstīm. Šajā nolūkā dalībvalstis un EĀDD sniedz visu vajadzīgo atbalstu.
   8. pants
   ES klasificētās informācijas drošība
   ESĪP un ESĪP komandas locekļi ievēro drošības principus un minimālos standartus, kas ir noteikti ar Padomes Lēmumu 2013/488/ES (2).
   9. pants
   Piekļuve informācijai un apgādes atbalsts
   1.   Dalībvalstis, Komisija, EĀDD un Padomes Ģenerālsekretariāts ESĪP nodrošina piekļuvi visai vajadzīgajai informācijai.
   2.   Savienības delegācijas reģionā un/vai dalībvalstis attiecīgā gadījumā nodrošina apgādes atbalstu reģionā.
   10. pants
   Drošība
   Saskaņā ar Savienības politiku par tāda personāla drošību, kas izvietots ārpus Savienības, lai veiktu operatīvas darbības saskaņā ar Līguma V sadaļu, ESĪP saskaņā ar ESĪP pilnvarām un atkarībā no drošības situācijas teritorijā, par ko ESĪP ir atbildīgs, veic visus praktiski iespējamos pasākumus visa ESĪP tiešā pakļautībā esošā personāla drošībai, jo īpaši:

               a)

               izstrādājot konkrētu drošības plānu, kura pamatā ir EĀDD norādījumi, ietverot konkrētus fiziskos, organizatoriskos un procesuālos drošības pasākumus, ar kuru noteikta personāla droša pārvietošanās uz teritoriju, par kuru viņš ir atbildīgs, un minētajā teritorijā, kā arī aprakstīta rīcība drošības negadījumos un izklāstīts ārkārtas situāciju un evakuācijas plāns;

               b)

               visam personālam, kas izvietots ārpus Savienības, nodrošinot augsta riska apdrošināšanu, kas atbilst apstākļiem teritorijā, par ko ESĪP atbild;

               c)

               nodrošinot, lai visi ESĪP komandas locekļi, ko izvieto ārpus Savienības, tostarp uz vietas nolīgtie darbinieki, pirms vai tūlīt pēc ierašanās teritorijā, par ko ESĪP atbild, būtu piedalījušies atbilstīgā drošības apmācībā, kuras pamatā ir EĀDD minētajai teritorijai piešķirtā riska izvērtējuma pakāpe;

               d)

               nodrošinot, ka tiek īstenoti visi saskaņotie ieteikumi, kas sniegti pēc regulāriem drošības izvērtējumiem, un – saistībā ar progresa ziņojumu un pārskata ziņojumu par pilnvaru īstenošanu – rakstiski ziņojot Padomei, AP un Komisijai par šo ieteikumu īstenošanu un citiem drošības jautājumiem.

         11. pants
   Ziņojumi
   ESĪP regulāri sniedz mutiskus un rakstiskus ziņojumus AP un PDK. Vajadzības gadījumā ESĪP ziņojumus sniedz arī Padomes darba grupām. Regulāros ziņojumus izsūta, izmantojot COREU tīklu. ESĪP var sniegt ziņojumus Ārlietu padomei. Saskaņā ar Līguma 36. pantu ESĪP var tikt iesaistīts Eiropas Parlamenta informēšanā.
   12. pants
   Koordinācija
   1.   Lai sasniegtu Savienības politiskos mērķus, ESĪP veicina Savienības darbību vienotību, konsekvenci un efektivitāti un palīdz nodrošināt to, lai visus Savienības instrumentus un dalībvalstu darbības veiktu konsekventi. Attiecīgos gadījumos cenšas veidot kontaktus ar dalībvalstīm. ESĪP darbības saskaņo ar attiecīgo EĀDD ģeogrāfisko nodaļu, kā arī ar Komisiju. ESĪP regulāri sniedz informāciju dalībvalstu misijām un Savienības delegācijām.
   2.   Uz vietas tiek uzturēta cieša saikne ar attiecīgajiem dalībvalstu misiju vadītājiem un Savienības delegāciju vadītājiem. Viņi dara visu iespējamo, lai palīdzētu ESĪP īstenot pilnvaras. ESĪP uztur sakarus arī ar citiem starptautiskiem un reģionāliem rīcībspēkiem, kas darbojas uz vietas.
   13. pants
   Palīdzība saistībā ar prasībām
   ESĪP un ESĪP personāls palīdz nodrošināt elementus reaģēšanai uz jebkādām prasībām un pienākumiem, kas izriet no iepriekšējo ESĪP Vidusāzijā pilnvarām, un šai nolūkā sniedz administratīvu palīdzību un piekļuvi attiecīgajiem dokumentiem.
   14. pants
   Pārskatīšana
   Šā lēmuma īstenošanu un tā saskaņotību ar citām Savienības darbībām reģionā regulāri pārskata. ESĪP līdz 2018. gada 31. oktobrim Padomei, AP un Komisijai iesniedz progresa ziņojumu un līdz 2019. gada 30. novembrim – visaptverošu pilnvaru īstenošanas pārskata ziņojumu.
   15. pants
   Stāšanās spēkā
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Luksemburgā, 2018. gada 25. jūnijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         F. MOGHERINI

      (1)  Padomes Lēmums (KĀDP) 2015/598 (2015. gada 15. aprīlis), ar ko ieceļ Eiropas Savienības īpašo pārstāvi Vidusāzijā (OV L 99, 16.4.2015., 25. lpp.).

      (2)  Padomes Lēmums 2013/488/ES (2013. gada 23. septembris) par drošības noteikumiem ES klasificētas informācijas aizsardzībai (OV L 274, 15.10.2013., 1. lpp.).


title: Padomes Lēmums (ES) 2018/902 (2016. gada 21. aprīlis) par to, lai Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu protokolu Pamatnolīgumam starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai

text:
               26.6.2018

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 161/1

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2018/902
   (2016. gada 21. aprīlis)
   par to, lai Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu protokolu Pamatnolīgumam starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. pantu un 212. pantu saistībā ar 218. panta 5. punktu,
   ņemot vērā Horvātijas Republikas Pievienošanās aktu un jo īpaši tā 6. panta 2. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Pamatnolīgums starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses (1) (“nolīgums”), tika parakstīts Briselē 2010. gada 10. maijā.

               (2)

               Horvātijas Republika kļuva par Eiropas Savienības dalībvalsti 2013. gada 1. jūlijā.

               (3)

               Saskaņā ar Pievienošanās akta 6. panta 2. punkta noteikumiem par Horvātijas pievienošanos nolīgumam ir jāvienojas ar nolīguma protokola palīdzību. Piemēro vienkāršotu procedūru, saskaņā ar kuru protokolu noslēdz Padome, pieņemot vienprātīgu lēmumu dalībvalstu vārdā, un attiecīgās trešās valstis.

               (4)

               Padome 2012. gada 14. septembrī pilnvaroja Komisiju sākt sarunas ar attiecīgajām trešām valstīm. Sarunas ar Korejas Republiku tika sekmīgi pabeigtas, parafējot protokolu.

               (5)

               Protokola 4. panta 3. punkts paredz tā provizorisku piemērošanu līdz tā spēkā stāšanās dienai.

               (6)

               Protokols būtu jāparaksta un jāpiemēro provizoriski, kamēr tiek pabeigtas procedūras tā noslēgšanai,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo atļauj Savienības un tās dalībvalstu vārdā parakstīt protokolu Pamatnolīgumam starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses, ņemot vērā minētā protokola noslēgšanu.
   Protokola teksts ir pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas ir tiesīgas Savienības un tās dalībvalstu vārdā parakstīt protokolu.
   3. pants
   Protokolu piemēro provizoriski, kamēr tiek pabeigtas procedūras tā noslēgšanai.
   4. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Luksemburgā, 2016. gada 21. aprīlī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         A. VAN DER STEUR

      (1)  OV L 20, 23.1.2013., 2. lpp.