title: 2011/153/ES: Padomes Lēmums ( 2011. gada 28. februāris ) par nostāju, kas Eiropas Savienībai jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz EEZ līguma XX pielikumu (Vide)

text:
               10.3.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 63/17

         PADOMES LĒMUMS
   (2011. gada 28. februāris)
   par nostāju, kas Eiropas Savienībai jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz EEZ līguma XX pielikumu (Vide)
   (2011/153/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 192. panta 1. punktu un 218. panta 9. punktu,
   ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 2894/94 (1994. gada 28. novembris) par Eiropas Ekonomikas zonas līguma īstenošanas kārtību (1) un jo īpaši tās 1. panta 3. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Eiropas Ekonomikas zonas līguma (turpmāk tekstā “EEZ līgums”) XX pielikumā ir paredzēti īpaši nosacījumi un noteikumi vides jomā.

               (2)

               Ir lietderīgi EEZ līgumā iekļaut Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/101/EK (2008. gada 19. novembris), ar ko groza Direktīvu 2003/87/EK, lai aviācijas darbības iekļautu Kopienas siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā (2).

               (3)

               Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza EEZ līguma XX pielikums,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   Vienīgais pants
   Nostāja, kas Savienībai jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā par paredzēto grozījumu EEZ līguma XX pielikumā, ir izklāstīta šā lēmuma pielikumā.

      Briselē, 2011. gada 28. februāri

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         FELLEGI T.

      (1)  OV L 305, 30.11.1994., 6. lpp.

      (2)  OV L 8, 13.1.2009., 3. lpp.

      PIELIKUMS

         Projekts
         EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS Nr. …/2011
         (… gada …),
         ar ko groza EEZ līguma XX pielikumu (Vide)
         EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, kurā grozījumi izdarīti ar Protokolu, ar ko pielāgo Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (turpmāk “EEZ līgums”), un jo īpaši tā 98. pantu,
         tā kā:

                     (1)

                     EEZ līguma XX pielikums ir grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2007. gada 26. oktobra Lēmumu Nr. 146/2007 (1) ar nolūku iekļaut minētajā līgumā inter alia Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK (2003. gada 13. oktobris), ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Kopienā (2).

                     (2)

                     EEZ līgumā jāiekļauj Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/101/EK (2008. gada 19. novembris), ar ko groza Direktīvu 2003/87/EK, lai aviācijas darbības iekļautu Kopienas siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā (3).

                     (3)

                     Lēmumu pieņemšanas process, kas vērsts uz šīs direktīvas īstenošanu, noritēs ciešā sadarbībā starp Eiropas Komisiju, EBTA Uzraudzības iestādi un EBTA valstīm.

                     (4)

                     Līgumslēdzējas puses ir sagatavojušas kopīgu deklarāciju, kurā inter alia uzsvērts, ka tās veiks visu nepieciešamo, lai nodrošinātu visu EEZ Apvienotās komitejas lēmumu ātru pieņemšanu un spēkā stāšanos, kas vajadzīgi, lai EBTA valstīm piemērotu attiecīgos īstenošanas lēmumus, ko pieņems Eiropas Komisija, un jo īpaši tos, kas paredzēti 3.e panta 3. punktā un 3.f panta 5. punktā Direktīvā 2003/87/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2008/101/EK,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
         1. pants
         EEZ līguma XX pielikuma 21.al punktu groza šādi.

                     1.

                     Pievieno šādu ievilkumu:

                                 “—

                                    32008 L 0101: Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/101/EK (2008. gada 19. novembris) (OV L 8, 13.1.2009., 3. lpp.).”

                     2.

                     Aiz b) pielāgojuma iekļauj šādus pielāgojumus:

                                 “ba)

                                 direktīvas iekļaušanas brīdī Lihtenšteinas teritorijā netiek veikta neviena no direktīvā definētajām aviācijas darbībām. Lihtenšteina ievēros minētās direktīvas noteikumus, ja tās teritorijā tiks veiktas attiecīgas aviācijas darbības;

                                 bb)

                                 līguma 3.c panta 4. punktam pievieno šādu daļu:
                                 “Komisijas lēmumu iekļaujot EEZ līgumā, EEZ Apvienotā komiteja saskaņā ar Līgumā noteiktajām procedūrām un pamatojoties uz datiem, ko sniegusi EBTA Uzraudzības iestāde sadarbībā ar Eurocontrol, lemj par EEZ aviācijas vēsturiskām emisijām, Komisijas lēmumā sniegtajiem skaitļiem pieskaitot attiecīgos skaitļus par lidojumiem EBTA valstu teritorijās un starp šo valstu teritorijām un par lidojumiem starp EBTA valstīm un trešām valstīm.”;

                                 bc)

                                 līguma 3.d panta 4. punktā svītro otro daļu;

                                 bd)

                                 līguma 3.e panta 2. punktam un 3.f panta 4. punktam pievieno šādu daļu:
                                 “Šajā pašā termiņā EBTA valstis saņemtos pieteikumus iesniedz EBTA Uzraudzības iestādei, kura tos nekavējoties nosūta Komisijai.”;

                                 be)

                                 līguma 3.e panta 3. punktam pievieno šādas daļas:
                                 “Komisijas lēmumu iekļaujot EEZ līgumā, EEZ Apvienotā komiteja saskaņā ar Līgumā noteiktajām procedūrām un pamatojoties uz datiem, ko sniegusi EBTA Uzraudzības iestāde sadarbībā ar Eurocontrol, lemj par EEZ kopējo kvotu daudzumu, izsolāmo kvotu skaitu, kvotu skaitu īpašajā rezervē un bezmaksas kvotu skatu, Komisijas lēmumā sniegtajiem skaitļiem pieskaitot attiecīgos skaitļus par lidojumiem EBTA valstu teritorijās un starp šo valstu teritorijām un par lidojumiem starp EBTA valstīm un trešām valstīm.
                                 Komisija lemj par EEZ līmeņatzīmi. Lēmuma pieņemšanas procesā Komisija cieši sadarbojas ar EBTA Uzraudzības iestādi. Saskaņā ar 3.e panta 4. punktu EBTA valstis aprēķina un publicē datus pēc tam, kad pieņemts EEZ Apvienotās komitejas lēmums, ar ko Komisijas lēmumu iekļauj EEZ līgumā.”;

                                 bf)

                                 līguma 3.f panta 5. punktam pievieno šādu daļu:
                                 “Komisija lemj par EEZ līmeņatzīmi. Lēmuma pieņemšanas procesā Komisija cieši sadarbojas ar EBTA Uzraudzības iestādi. Saskaņā ar 3.f panta 7. punktu EBTA valstis aprēķina un publicē datus pēc tad, kad pieņemts EEZ Apvienotās komitejas lēmums, ar ko Komisijas lēmumu iekļauj EEZ līgumā.” ”

                     3.

                     Aiz i) pielāgojuma iekļauj šādus pielāgojumus:

                                 “ia)

                                 aiz 16. panta 12. punkta iekļauj šādu punktu:
                                 “13.   Saskaņā ar 16. panta 5. un 10. punktu EBTA valstis visus lūgumus iesniedz EBTA Uzraudzības iestādei, kura tos nekavējoties nosūta Komisijai.”;

                                 ib)

                                 līguma 18.a panta 1. punktam pievieno šādu daļu:
                                 “Gaisakuģu operatoru jaunam sadalījumam EBTA valstīm būtu jānotiek 2011. gadā pēc tam, kad katrs operators ir izpildījis savus 2010. gada pienākumus. Pēc nepārprotami izteikta lūguma, ko operators iesniedzis sešos mēnešos no brīža, kad Komisija pieņēmusi EEZ operatoru sarakstu, kas paredzēts 18.a panta 3. punkta b) apakšpunktā, sākotnējā administrējošā dalībvalsts var piekrist citam termiņam to gaisakuģu operatoru jaunam sadalījumam, kas sākotnēji bija iedalīti kādai dalībvalstij, pamatojoties uz b) apakšpunktā minētajiem kritērijiem var notikt. Šajā gadījumā attiecībā uz tirdzniecības periodu, kas sākas 2021. gadā, sadalījums tiek veikts ne vēlāk kā 2020. gadā.”;

                                 ic)

                                 līguma 18.a panta 3. punkta b) apakšpunktā aiz vārdiem “gaisakuģu operatorus” iekļauj vārdus “visā EEZ”;

                                 id)

                                 līguma 18.b pantam pievieno šādu daļu:
                                 “Lai EBTA valstis un EBTA Uzraudzības iestāde varētu veikt direktīvā noteiktos pienākumus, tās var lūgt Eurocontrol vai citas atbilstīgas organizācijas atbalstu un šajā nolūkā noslēgt attiecīgus nolīgumus ar minētajām organizācijām.” ”

               2. pants
         Direktīvas 2008/101/EK teksts īslandiešu un norvēģu valodā, kas jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ papildinājumā, ir autentisks.
         3. pants
         Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc pēdējā paziņojuma iesniegšanas EEZ Apvienotajai komitejai saskaņā ar EEZ līguma 103. panta 1. punktu (4).
         4. pants
         Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

            …, …

                  EEZ Apvienotās komitejas vārdā –

                  priekšsēdētājs

                  EEZ Apvienotās komitejas

                  sekretāri –

         Līgumslēdzēju pušu Kopīgā deklarācija par Lēmumu Nr. …/2011, ar ko EEZ līgumā iekļauj Direktīvu 2008/101/EK

            “Ar Direktīvu 2008/101/EK nosaka, ka ieņēmumi, kas gūti no aviācijai piešķirto kvotu izsoles, būtu jāizmanto klimata pārmaiņu apkarošanai. EBTA valstīm piemērojot šo noteikumu, netiek skarta EEZ līguma darbības joma.
            Attiecībā uz lēmumiem par līmeņatzīmēm saskaņā ar 3.e panta 3. punktu un 3.f panta 5. punktu Direktīvā 2003/87/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2008/101/EK, līgumslēdzējas puses veiks visu nepieciešamo, lai nodrošinātu, ka tiek ātri pieņemti un stājas spēkā visi EEZ Apvienotās komitejas lēmumi, ar ko iekļauj visus Eiropas Komisijas lēmumus. Lai nodrošinātu EEZ un tās kopīgās ETS viendabīgumu, līgumslēdzēju pušu kopīgs un paralēls darbs ļaus pieņemt Eiropas Komisijas lēmumus, kas tiks iekļauti EEZ līgumā, ja nepieciešams, izmantojot rakstisko procedūru.
            Lai EEZ visiem attiecīgajiem gaisakuģu operatoriem nodrošinātu pārredzamu ETS, Eiropas Komisija savos lēmumos, ar ko īsteno Direktīvu 2008/101/EK, iekļaus īpašus noteikumus, norādot tajos, ka šos lēmumus ar EEZ Apvienotās komitejas lēmumiem attiecina uz EEZ EBTA valstīm.”

         (1)  OV L 100, 10.4.2008., 92. lpp.

         (2)  OV L 275, 25.10.2003., 32. lpp.

         (3)  OV L 8, 13.1.2009., 3. lpp.

         (4)  [Konstitucionālas prasības nav norādītas.] [Norādītas konstitucionālas prasības.]


title: 2005/8/EK: Komisijas Lēmums (2004. gada 24. jūnijs) par EK dibināšanas līguma 81. panta piemērošanu lietā COMP/A.38549 – Beļģijas Arhitektu asociācija (izziņots ar dokumenta numuru K(2004) 2180)

text:
               6.1.2005

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 4/10

      KOMISIJAS LĒMUMS

   (2004. gada 24. jūnijs)
   par EK dibināšanas līguma 81. panta piemērošanu lietā COMP/A.38549 – Beļģijas Arhitektu asociācija
   (izziņots ar dokumenta numuru K(2004) 2180)
   (Autentisks ir vienīgi teksts holandiešu valodā)
   (2005/8/EK)

         2004. gada 24. jūnijā Komisija pieņēma lēmumu piemērot Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 81. pantu. Saskaņā ar Regulas Nr. 1/2003 30. panta noteikumiem Komisija šajā kopsavilkumā publicē iesaistīto pušu vārdus un svarīgāko šā lēmuma saturu, tostarp piemērotās sankcijas. Tādējādi tā ņem vērā uzņēmumu pamatoto vēlēšanos neizpaust savus darījumu noslēpumus. Pilns lēmuma teksts nekonfidenciālā versijā ir pieejams Konkurences ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē http://europa.eu.int/comm/competition/index_en.html oriģinālvalodā (NL) un Komisijas darba valodās (FR, EN, DE).

   KONTEKSTS

               (1)

               Eiropadome, tiekoties Lisabonā 2000. gada martā, pieņēma ekonomiskās reformas programmu, lai Eiropas Savienībā līdz 2010. gadam izveidotu uz zināšanām balstītu ekonomiku, kas būtu konkurētspējīgākā un dinamiskākā pasaulē. Brīvajām profesijām tiek piešķirta nozīmīga loma Eiropas ekonomikas konkurētspējas uzlabošanā.

               (2)

               Lēmums par Beļģijas Arhitektu asociācijas minimālā atalgojuma shēmu ietilpst vispārējā Komisijas politikā par pakalpojumiem kopumā un jo īpaši par brīvo profesiju sniegtajiem pakalpojumiem. Tas atspoguļojas direktīvu priekšlikumos par pakalpojumiem (1) un par profesionālo kvalifikāciju (2), un Komisijas paziņojumā par konkurenci brīvo profesiju sektorā (3). Šajā paziņojumā Komisija atzīst, ka daļa piemēroto likumu brīvo profesiju sektorā attaisnojas, piemēram, lai mazinātu informētības pakāpes atšķirības starp patērētājiem un pakalpojumu sniedzējiem. Tomēr tā izsaka viedokli, ka dažos gadījumos varētu un pat vajadzētu piemērot mehānismus, kas konkurencei būtu labvēlīgāki nekā noteikumi, kuri ir spēkā šobrīd.

               (3)

               Vislabāk brīvo profesiju sektoru raksturo lielais to noteikumu skaits, kurus piemēro valsts vai profesionālās organizācijas. Eiropas Savienības brīvo profesiju sektorā pastāvošie noteikumi, kas var būt ierobežojoši, iedalās piecās galvenajās kategorijās: i) noteiktās cenas, ii) ieteicamās cenas, iii) noteikumi reklāmas jomā, iv) piekļuves nosacījumi un garantētās tiesības un v) uzņēmumu struktūras pārvaldības un daudzdisciplīnu prakses noteikumi.

               (4)

               Tāpat kā noteiktajām cenām, arī ieteicamajām cenām ir izteikti negatīva ietekme uz konkurenci. Vispirms tās var vienkāršot cenu koordinēšanu starp pakalpojumu sniedzējiem. Turklāt tās var maldināt patērētāju par to, kādu cenu līmeni var uzskatīt par samērīgu. Vismaz teorētiski pastāv uzskats, ka ieteicamās cenas nodrošina patērētājiem noderīgu informāciju par pakalpojumu vidējo cenu, tomēr pastāv arī citi risinājumi, kā sniegt šādu informāciju par cenām. Piemēram, informācija, ko publicē neatkarīgas puses (piemēram, patērētāju sabiedrības), par vispārēji piemērotām cenām vai aptaujās iegūta informācija var veidot patērētājiem uzticamāku norādi un izraisīt mazākus konkurences traucējumus.

               (5)

               Pateicoties valsts konkurences institūciju iniciatīvai, cenas, kuras iesaka ar arhitektūru saistīto pakalpojumu sniedzēji, jau ir atceltas Somijā, Francijā un Apvienotajā Karalistē.

         KOPSAVILKUMS

               (6)

               Minimālā atalgojuma shēmu Beļģu Arhitektu asociācijas Nacionālā Padome pieņēma 1967. gadā, un šajā sakarā vairākkārt tika izdarīti grozījumi, no kuriem pēdējais, 2002. gada jūnijā, šo shēmu raksturo kā “orientējošu” (indicatif/leidraad). Shēma nosaka minimālo apjomu atalgojumam, kas pienākas arhitektam par pakalpojumu, ko tas sniedzis Beļģijā kā brīvās profesijas pārstāvis.

               (7)

               2003. gada 3. novembrī Komisija nosūtīja Asociācijai iebildumu izklāstu. Asociācija iesniedza savus apsvērumus atbilstoši termiņam, un 2004. gada 9. februārī lieta tika izskatīta tiesas sēdē.

               (8)

               Komisija savā lēmumā izklāsta iemeslus, kādēļ tika lemts par šādu atalgojuma shēmu, juridisko pamatojumu, saskaņā ar ko šāds lēmums tika pieņemts, un Asociācijas rīcību, uz kā pamata Komisija secina, ka šāda uzņēmumu asociācijas lēmuma nolūks ir bijis ierobežot konkurenci. Pie šādiem secinājumiem Komisija ir nonākusi, neskatoties uz to, ka Asociācija šo shēmu ir nosaukusi par “orientējošu” un ka ne visi arhitekti šo shēmu ir uzskatījuši par obligātu.

               (9)

               To, ka šīs shēmas nolūks bija ierobežot konkurenci, cita starpā pierāda fakts, ka nosaukums un preambulas apsvērumi šiem noteikumiem tīši piešķīra obligātas piemērojamības konotāciju, kā arī tas, ka astoņpadsmit gadus Asociācija bija sagatavojusi un izplatījusi tipveida līgumu, kurā nebija noteikta cita alternatīva atalgojuma noteikšanai, kā tikai atsauce uz atalgojumu shēmu.

               (10)

               Lai konstatētu Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 81. panta 1. punkta pārkāpumu, pietiek ar Komisija pierādījumu, ka nolūks lēmumam, ar kuru tika noteikta atalgojumu shēma, bija ierobežot konkurenci, bet Komisija ir arī secinājusi, ka šo shēmu piemēroja vismaz daļēji.

               (11)

               Saskaņā ar Eiropas Kopienu Tiesas praksi Wouters lietā (4) uzņēmēju asociācijas lēmums nepārkāpj Līguma 81. panta 1. punktu, ja, neskatoties uz konkurences ierobežojumiem, kas izriet no šāda lēmuma, šāds lēmums ir vajadzīgs, lai nodrošinātu pareizu profesionālās darbības veikšanu tā, kā to organizē attiecīgajā dalībvalstī. Komisijas viedoklis ir, ka (ieteicamā) minimālā atalgojuma shēmu, kuru ieviesa Asociācija, nevar uzskatīt par priekšnoteikumu pareizai arhitekta profesijas veikšanai.

               (12)

               Pēc iebildumu izklāsta saņemšanas Asociācija ir anulējusi šo shēmu un veikusi nepieciešamos pasākumus, lai par to attiecīgi informētu. Komisija secina, ka pārkāpums tādējādi ir beidzies. Tā arī izklāsta iemeslus, kādēļ, pēc tās domām, ir jāpiemēro sodanauda EUR 100 000 apmērā.

               (13)

               2004. gada 14. jūnijā Padomdevēja komiteja vienprātīgi piekrita lēmumprojektam. 21. jūnijā Padomdevēja komiteja ar vienprātīgu lēmumu vienojās par piemērojamo sodanaudu. Uzklausīšanas amatpersonas novērojumus par procedūras gaitu nosūtīja Padomdevējai komitejai.

      (1)  Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai par pakalpojumiem iekšējā tirgū, KOM(2004) 2.

      (2)  Grozīts priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu (iesniegusi Komisija saskaņā ar EK Līguma 250. panta 2. punktu), KOM(2004) 317.

      (3)  Ziņojums par konkurenci brīvo profesiju sektorā, KOM(2004) 83.

      (4)  Lieta C-309/99 Wouters [2002.] ECR I-1577.


title: 2011/51/ES: Padomes Lēmums ( 2011. gada 18. janvāris ) par to, lai parakstītu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu cilmes vietu nosaukumu un ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību, ar kuru groza Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par lauksaimniecības produktu tirdzniecību

text:
               28.1.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 25/3

         PADOMES LĒMUMS
   (2011. gada 18. janvāris)
   par to, lai parakstītu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu cilmes vietu nosaukumu un ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību, ar kuru groza Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par lauksaimniecības produktu tirdzniecību
   (2011/51/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar tā 218. panta 5. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par lauksaimniecības produktu tirdzniecību (1) (turpmāk “Lauksaimniecības nolīgums”) stājās spēkā 2002. gada 1. jūnijā.

               (2)

               Lauksaimniecības nolīguma 12. pantā paredzēts, ka Lauksaimniecības nolīgumu var pārskatīt pēc vienas vai otras Puses pieprasījuma.

               (3)

               Lauksaimniecības nolīguma Nobeiguma aktam pievienota kopēja deklarācija par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību.

               (4)

               Komisija Savienības vārdā risināja sarunas par Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu cilmes vietu nosaukumu un ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību (turpmāk “nolīgums”), ar kuru groza Lauksaimniecības nolīgumu, iekļaujot tajā jaunu 12. pielikumu.

               (5)

               Padomes un attiecībā uz Nolīgumu par zinātnisku un tehnoloģisku sadarbību arī Komisijas Lēmums 2002/309/EK, Euratom (2002. gada 4. aprīlis) par septiņu nolīgumu noslēgšanu ar Šveices Konfederāciju (2) nosaka iekšējo procedūru attiecībā uz Savienības nostājas pieņemšanu jautājumos, par kuriem lemj Apvienotā komiteja, kas paredzēta Lauksaimniecības nolīguma 6. panta 3. punktā. Būtu jānosaka arī iekšējā procedūra attiecībā uz Savienības nostājas pieņemšanu par jautājumiem saistībā ar Lauksaimniecības nolīguma 12. pielikumu.

               (6)

               Nolīgums būtu jāparaksta Savienības vārdā, ņemot vērā tā noslēgšanu vēlāk.

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Savienības vārdā tiek apstiprināta Nolīguma parakstīšana starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu cilmes vietu nosaukumu un ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību, ar kuru groza Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par lauksaimniecības produktu tirdzniecību, ņemot vērā minētā nolīguma noslēgšanu (3).
   2. pants
   Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas ir tiesīgas Savienības vārdā parakstīt nolīgumu, ņemot vērā tā noslēgšanu.
   3. pants
   Attiecībā uz jautājumiem saistībā ar Lauksaimniecības nolīguma 12. pielikumu un tā papildinājumiem Eiropas Savienības nostāju jautājumos, par kuriem lemj Apvienotā lauksaimniecības komiteja, kā paredzēts Lauksaimniecības nolīguma 6. panta 3. punktā, pieņem Komisija saskaņā ar procedūru, kas noteikta Padomes Regulas (EK) Nr. 510/2006 (4) 15. pantā.
   4. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2011. gada 18. janvārī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         MATOLCSY Gy.

      (1)  OV L 114, 30.4.2002., 132. lpp.

      (2)  OV L 114, 30.4.2002., 1. lpp.

      (3)  Nolīguma tekstu publicēs kopā ar lēmumu par tā noslēgšanu.

      (4)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.


title: Eiropas Parlamenta Lēmums ( 2009. gada 25. novembris ) par Eiropas Savienības 2007. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, II iedaļa – Padome

text:
               23.1.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 19/7

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS
   (2009. gada 25. novembris)
   par Eiropas Savienības 2007. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, II iedaļa – Padome
   (2010/40/EK)
   EIROPAS PARLAMENTS,
   ņemot vērā Eiropas Savienības 2007. finanšu gada vispārējo budžetu (1),
   ņemot vērā Eiropas Kopienu galīgos gada pārskatus par 2007. finanšu gadu – I sējums (C6-0417/2008) (2),
   ņemot vērā Padomes gada ziņojumu par 2007. gadā veiktajām iekšējām revīzijām, ko tā iesniegusi budžeta izpildes apstiprinātājiestādei,
   ņemot vērā Revīzijas palātas gada pārskatu par 2007. finanšu gada budžeta izpildi, kuram pievienotas pārbaudīto iestāžu atbildes (3),
   ņemot vērā deklarāciju par pārskatu ticamību, kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību (4), ko Revīzijas palāta iesniegusi saskaņā ar EK līguma 248. pantu,
   ņemot vērā 2009. gada 23. aprīļa lēmumu (5), ar ko atliek lēmumu par 2007. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu, kā arī tajā iekļauto rezolūciju,
   ņemot vērā EK līguma 272. panta 10. punktu, kā arī 274., 275. un 276. pantu,
   ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (6), un it īpaši tās 50., 60., 86., 145., 146. un 147. pantu,
   ņemot vērā Padomes ģenerālsekretāra/augstā pārstāvja kopējās ārpolitikas un drošības politikas jomā Lēmumu Nr. 190/2003 par Padomes locekļu delegātu ceļa izdevumu atlīdzināšanu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (7),
   ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,
   ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas pirmo ziņojumu (A6-0150/2009),
   ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas otro ziņojumu (A7-0047/2009),

               1.

               sniedz Padomes ģenerālsekretāram apstiprinājumu par Padomes 2007. finanšu gada budžeta izpildi;

               2.

               izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, nosūtīt Padomei, Komisijai, Tiesai, Revīzijas palātai, Eiropas Ombudam un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam, kā arī nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Jerzy BUZEK

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV L 77, 16.3.2007.

      (2)  OV C 287, 10.11.2008., 1. lpp.

      (3)  OV C 286, 10.11.2008., 1. lpp.

      (4)  OV C 287, 10.11.2008., 111. lpp.

      (5)  OV L 255, 26.9.2009., 18. lpp.

      (6)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (7)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.
    ---documentbreak---

               23.1.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 19/9

         EIROPAS PARLAMENTA REZOLŪCIJA
   (2009. gada 25. novembris)
   ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no lēmuma par Eiropas Savienības 2007. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, II iedaļa – Padome
   EIROPAS PARLAMENTS,
   ņemot vērā Eiropas Savienības 2007. finanšu gada vispārējo budžetu (1),
   ņemot vērā Eiropas Kopienu galīgos gada pārskatus par 2007. finanšu gadu – I sējums (C6-0417/2008) (2),
   ņemot vērā Padomes gada ziņojumu par 2007. gadā veiktajām iekšējām revīzijām, ko tā iesniegusi budžeta izpildes apstiprinātājiestādei,
   ņemot vērā Revīzijas palātas gada pārskatu par 2007. finanšu gada budžeta izpildi, kuram pievienotas pārbaudīto iestāžu atbildes (3),
   ņemot vērā deklarāciju par pārskatu ticamību, kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību (4), ko Revīzijas palāta iesniegusi saskaņā ar EK līguma 248. pantu,
   ņemot vērā 2009. gada 23. aprīļa lēmumu (5), ar ko atliek lēmumu par 2007. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu, kā arī tajā iekļauto rezolūciju,
   ņemot vērā EK līguma 272. panta 10. punktu, kā arī 274., 275. un 276. pantu,
   ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (6), un it īpaši tās 50., 60., 86., 145., 146. un 147. pantu,
   ņemot vērā Padomes ģenerālsekretāra/augstā pārstāvja kopējās ārpolitikas un drošības politikas jomā Lēmumu Nr. 190/2003 par Padomes locekļu delegātu ceļa izdevumu atlīdzināšanu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (7),
   ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,
   ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas pirmo ziņojumu (A6-0150/2009),
   ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas otro ziņojumu (A7-0047/2009),

               1.

               uzsver, ka Padome ir pienācīgi izpildījusi trīs svarīgākās prasības, kas iekļautas Parlamenta 2009. gada 23. aprīļa rezolūcijā (8), proti:

                           a)

                           Parlamenta kompetentās komitejas priekšsēdētāja, referenta un koordinatoru 2009. gada 24. septembra tikšanās ar Zviedrijas prezidentūras un Padomes Ģenerālsekretariāta pārstāvjiem, lai apspriestu Padomes 2007. gada budžeta izpildi (rezolūcijas 21. punkta a) apakšpunkts);

                           b)

                           rakstiskas atbildes uz Parlamenta jautājumiem par Padomes 2007. gada budžeta izpildi (rezolūcijas 22. punkts);

                           c)

                           ar Padomes budžeta izpildi saistīto attiecīgo dokumentu, tostarp atbilžu uz Parlamenta konkrētajiem jautājumiem, publicēšana Padomes tīmekļa vietnē (rezolūcijas 4. punkts);

               2.

               uzskata, ka Parlaments ir izpildījis pienākumu nodrošināt maksimālu pārredzamību un pārskatatbildību attiecībā uz nodokļu maksātāju naudas izlietojumu;

               3.

               aicina Padomi arī turpmāk uzlabot sadarbību ar Parlamenta kompetentajām komitejām, ņemot vērā neseno praksi;

               4.

               aicina iestādes izstrādāt un iekļaut Iestāžu nolīgumā pielikumu, kas attiektos tieši uz Padomes budžeta izpildes apstiprinājuma procedūru;

               5.

               tādēļ aicina kompetento komiteju nākamajā Padomes budžeta izpildes apstiprinājuma procedūrā pārliecināties par sasniegto šādos jautājumos:

                           —

                           visu Padomes ārpusbudžeta kontu slēgšana saskaņā ar Padomes iekšējā revidenta ieteikumiem,

                           —

                           rēķinu pārbaudes uzlabošana saskaņā ar Padomes iekšējā revidenta ieteikumiem,

                           —

                           visu administratīvo lēmumu publiskošana, ja tos izmanto par juridisko pamatu budžeta pozīcijās,

                           —

                           Padomes gada darbības pārskata, kurš jāsagatavo saskaņā ar Finanšu regulas 60. panta 7. punktu, nosūtīšana Parlamentam un tā kompetentajai komitejai saskaņā ar praksi, ko tagad ievēro visas pārējās iestādes,

                           —

                           pilnīga pamatojuma sniegšana par nepieciešamību Padomes budžetā pārvietot līdzekļus no vienas pozīcijas uz citu,

                           —

                           rakstisku atbilžu sniegšana uz attiecīgajiem Parlamenta kompetentās komitejas un tās referenta jautājumiem,

                           —

                           Padomes gatavība un vēlēšanās mutiski sniegt paskaidrojumus Parlamenta kompetentajai komitejai, pamatojoties uz iepriekšminētajām rakstiskajām atbildēm, ja tām būtu vajadzīgi turpmāki precizējumi;

               6.

               atkārto 2009. gada 23. aprīļa rezolūcijā ietverto prasību, lai turpmākajos gada pārskatos Eiropas Revīzijas palāta īpašu uzmanību pievērstu Padomes budžeta izpildei.

      (1)  OV L 77, 16.3.2007.

      (2)  OV C 287, 10.11.2008., 1. lpp.

      (3)  OV C 286, 10.11.2008., 1. lpp.

      (4)  OV C 287, 10.11.2008., 111. lpp.

      (5)  OV L 255, 26.9.2009., 18. lpp.

      (6)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (7)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

      (8)  OV L 255, 26.9.2009., 19. lpp.


title: 2013/589/ES: Eiropas Parlamenta Lēmums ( 2013. gada 17. aprīlis ) par Eiropas Jūras drošības aģentūras kontu slēgšanu attiecībā uz 2011. finanšu gadu

text:
               16.11.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 308/271

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS
   (2013. gada 17. aprīlis)
   par Eiropas Jūras drošības aģentūras kontu slēgšanu attiecībā uz 2011. finanšu gadu
   (2013/589/ES)
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Eiropas Jūras drošības aģentūras 2011. finanšu gada galīgos pārskatus,

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Jūras drošības aģentūras 2011. finanšu gada pārskatiem ar Aģentūras atbildēm (1),

               —

               ņemot vērā Padomes 2013. gada 12. februāra ieteikumu (05753/2013 – C7-0041/2013),

               —

               ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 185. pantu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (3) un jo īpaši tās 208. pantu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 27. jūnija Regulu (EK) Nr. 1406/2002 par Eiropas Jūras drošības aģentūras izveidošanu (4) un jo īpaši tās 19. pantu,

               —

               ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), un jo īpaši tās 94. pantu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Transporta un tūrisma komitejas atzinumu (A7-0078/2013),

               1.

               apstiprina Eiropas Jūras drošības aģentūras kontu slēgšanu attiecībā uz 2011. finanšu gadu;

               2.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu nosūtīt Eiropas Jūras drošības aģentūras izpilddirektoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Martin SCHULZ

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV C 388, 15.12.2012., 129. lpp.

      (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (3)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

      (4)  OV L 208, 5.8.2002., 1. lpp.

      (5)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.


title: Padomes Lēmums 2013/517/KĀDP ( 2013. gada 21. oktobris ) par Savienības atbalstu Starptautiskās Atomenerģijas aģentūras darbībām, ko veic kodoldrošības un pārbaudes jomās, kā arī īstenojot ES Stratēģiju masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai

text:
               23.10.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 281/6

         PADOMES LĒMUMS 2013/517/KĀDP
   (2013. gada 21. oktobris)
   par Savienības atbalstu Starptautiskās Atomenerģijas aģentūras darbībām, ko veic kodoldrošības un pārbaudes jomās, kā arī īstenojot ES Stratēģiju masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 26. panta 2. punktu un 31. panta 1. punktu,
   ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Eiropadome 2003. gada 12. decembrī pieņēma ES Stratēģiju masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai (“stratēģija”), kuras III nodaļā iekļauts saraksts ar pasākumiem, kas jāveic gan Savienībā, gan trešās valstīs, lai apkarotu šādu ieroču izplatīšanu.

               (2)

               Savienība aktīvi īsteno stratēģiju un veic pasākumus, kas uzskaitīti tās III nodaļā, jo īpaši nodrošinot finanšu līdzekļus tādu konkrētu projektu atbalstam, kurus īsteno daudzpusējas iestādes, piemēram, Starptautiskā Atomenerģijas aģentūra (SAEA).

               (3)

               Padome 2003. gada 17. novembrī pieņēma Kopējo nostāju 2003/805/KĀDP par daudzpusēju nolīgumu masu iznīcināšanas ieroču neizplatīšanas un ieroču nogādes līdzekļu jomā vispārināšanu un pastiprināšanu (1). Minētajā kopējā nostājā inter alia tika pausts aicinājums veicināt SAEA vispusīgu garantiju nolīgumu un papildprotokolu noslēgšanu, un Savienība apņēmās tiekties uz to, lai SAEA vispusīgos garantiju nolīgumus un papildprotokolus padarītu par SAEA pārbaudes sistēmas standartu.

               (4)

               Padome 2004. gada 17. maijā pieņēma Vienoto rīcību 2004/495/KĀDP par atbalstu SAEA darbībām, ko veic atbilstīgi tās Kodoldrošības programmai, kā arī īstenojot ES Stratēģiju masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai (2).

               (5)

               Padome 2005. gada 18. jūlijā pieņēma Vienoto rīcību 2005/574/KĀDP par atbalstu SAEA darbībām, ko veic kodoldrošības un pārbaudes jomās, kā arī īstenojot ES Stratēģiju masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai (3).

               (6)

               Padome 2006. gada 12. jūnijā pieņēma Vienoto rīcību 2006/418/KĀDP par atbalstu SAEA darbībām, ko veic kodoldrošības un pārbaudes jomās, kā arī īstenojot ES Stratēģiju masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai (4).

               (7)

               Padome 2008. gada 14. aprīlī pieņēma Vienoto rīcību 2008/314/KĀDP par atbalstu SAEA darbībām, ko veic kodoldrošības un pārbaudes jomās, kā arī īstenojot ES Stratēģiju masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai (5).

               (8)

               Padome 2010. gada 27. septembrī pieņēma Lēmumu 2010/585/KĀDP par atbalstu SAEA darbībām, ko veic kodoldrošības un pārbaudes jomās, kā arī īstenojot ES Stratēģiju masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai (6).

               (9)

               Spēcīgas iedarbības radioaktīvo avotu kontroles stiprināšana saskaņā ar G8 paziņojumu un Rīcības plānu attiecībā uz radioaktīvu avotu drošības stiprināšanu, kas pieņemts 2003. gada Eviānas samitā, joprojām ir svarīgs Savienības mērķis, kuru tā tieksies sasniegt, iesaistot trešās valstis.

               (10)

               Līgumslēdzējas valstis un Eiropas Atomenerģijas kopiena 2005. gada 8. jūlijā panāca konsensu par grozījumiem Kodolmateriālu fiziskās aizsardzības konvencijā (CPPNM), lai paplašinātu tās darbības jomu, ietverot kodolmateriālu un kodoliekārtu miermīlīgu izmantošanu un glabāšanu valstī, kā arī pārvadāšanu, un lai līgumslēdzējām valstīm noteiktu par pienākumu paredzēt kriminālsodus par pārkāpumiem.

               (11)

               2007. gada 7. jūlijā stājās spēkā Starptautiskā konvencija par kodolterorisma apkarošanu. Tajā līgumslēdzējām valstīm izvirzīta prasība ieviest tiesību aktus, ar ko par konvencijā noteiktajiem nodarījumiem tiek paredzēta kriminālatbildība.

               (12)

               SAEA tiecas sasniegt tos pašus mērķus kā tie, kas izklāstīti šā lēmuma 3. līdz 11. apsvērumā. SAEA to dara, īstenojot savu Kodoldrošības plānu, ko pilnībā finansē no brīvprātīgām iemaksām SAEA Kodoldrošības fondā.

               (13)

               Savienība piedalās kodoldrošības samita procesā, un tā ir apņēmības pilna turpināt izvērst centienus, lai stiprinātu kodoldrošību un šajā ziņā atbalstītu trešās valstis. Savienība pauž gandarījumu par nesenajiem pasākumiem, ar ko stiprina SAEA Kodoldrošības programmu, kā arī par Starptautisko kodoldrošības konferenci, ko SAEA rīkoja 2013. gada 1. līdz 5. jūlijā. Savienības mērķis ir turpināt noturīgi un efektīvi īstenot iepriekšējās vienotās rīcības un Padomes lēmumus, ar kuriem atbalsta SAEA kodoldrošības plānus, un tā, ņemot vērā SAEA Kodoldrošības plāna (2014–2017) pieņemšanu, ir apņēmības pilna sniegt papildu atbalstu. Lai izvairītos no centienu dublēšanās, panāktu maksimālu izmaksu lietderību un turpinātu mazināt riskus, tiks izvērsta cieša koordinācija attiecībā uz ES ķīmisko, bioloģisko, radioloģisko un kodolmateriālu risku mazināšanas izcilības centru (CBRN) ierosmi, kā arī attiecībā uz citām ierosmēm un programmām.

               (14)

               Šā lēmuma tehniska īstenošana būtu jāuztic SAEA, kura, pamatojoties uz tās ilgā laikā uzkrātajām un plaši atzītajām speciālām zināšanām kodoldrošības jomā, varētu būtiski stiprināt attiecīgās spējas valstīs, kurās tiek veiktas darbības. Savienības atbalstītos projektus var finansēt tikai ar brīvprātīgām iemaksām SAEA Kodoldrošības fondā. Šādas Savienības veiktas iemaksas būs nozīmīgas, lai SAEA dotu iespēju spēlēt izšķirošu lomu kodoldrošības jomā, atbalstot valstu centienus izpildīt pienākumus, ko tās uzņēmušās kodoldrošības jomā, kā tas arī atzīts saistībā ar kodoldrošības samita procesu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   1.   Lai nekavējoties un praktiski īstenotu konkrētus elementus, kas paredzēti ES Stratēģijā masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai, Savienība atbalsta SAEA kodoldrošības un pārbaudes jomās veiktās darbības nolūkā veicināt šādu mērķu sasniegšanu:

               a)

               panākt progresu, tiecoties sasniegt starptautisko kodolieroču neizplatīšanas un kodoldrošības instrumentu vispārēju piemērošanu, ietverot SAEA vispusīgu garantiju nolīgumus un papildprotokolus;

               b)

               stiprināt izplatīšanas riska apdraudētu materiālu un iekārtu, kā arī attiecīgu tehnoloģiju aizsardzību, sniedzot palīdzību kodoldrošības un garantiju pasākumu jomas likumdošanā un reglamentācijā;

               c)

               stiprināt kodolmateriālu un citu radioaktīvo materiālu nelikumīgas tirdzniecības atklāšanu un novēršanu.

         2.   Mērķis SAEA projektiem, kas atbilst stratēģijā paredzētajiem pasākumiem, ir:

               —

               nodrošināt tā atbalsta noturību un efektivitāti, kuru sniedza ar iepriekšējām vienotajām rīcībām un Padomes lēmumiem,

               —

               stiprināt valstu vietējo kodoldrošības atbalsta infrastruktūru,

               —

               uzlabot valstu leģislatīvo un regulatīvo sistēmu,

               —

               stiprināt kodolmateriālu un citu radioaktīvu materiālu kodoldrošības sistēmas un pasākumus,

               —

               uzlabot valstu institucionālās infrastruktūras un spējas, ar ko pievērsties tiem kodolmateriāliem un radioaktīviem materiāliem, kas nav regulatīvā kontrolē,

               —

               stiprināt valstu reakcijas un pretestības spējas attiecībā uz kibernoziedzību, kas ietekmē kodoldrošību, un atbalstīt zinātību par to,

               —

               attīstīt papildu laboratoriju spējas, lai atbalstītu tādu nozares kontroles tehnoloģiju un elektroniskās sistēmas līmeņa tehnoloģiju izvērtēšanu, kuras lieto, lai apzinātu ar kodolmateriāliem saistītu kibernoziegumu izmantotos trūkumus, un izpētīt un sekmēt informētību par šādiem jautājumiem, tostarp piedaloties reģionālā informācijas apmaiņā un izmantojot kompensācijas vai trūkumu labošanas pasākumus.

         Saņēmējvalstis un projektus izvēlas Padome, pamatojoties uz vispusīgu SAEA veiktu vajadzību izvērtējumu un vairākiem citiem apsvērumiem, lai nodrošinātu darbības maksimālu ietekmi.
   Sīki izstrādāts projektu apraksts ir izklāstīts pielikumā.
   2. pants
   1.   Par šā lēmuma īstenošanu atbild Savienības Augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos (“AP”).
   2.   Šā lēmuma 1. panta 2. punktā minēto projektu īstenotāja struktūra ir SAEA. Tā šo uzdevumu veic AP kontrolē. Šajā nolūkā AP ar SAEA noslēdz vajadzīgās vienošanās.
   3. pants
   1.   Lēmuma 1. panta 2. punktā minēto projektu īstenošanai paredzētā finanšu atsauces summa ir EUR 8 050 000.
   2.   Izdevumus, ko finansē no 1. punktā norādītās summas, pārvalda saskaņā ar procedūrām un noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam.
   3.   Komisija uzrauga 1. punktā minēto izdevumu pienācīgu pārvaldību. Šajā nolūkā tā ar SAEA noslēdz finansēšanas nolīgumu. Finansēšanas nolīgumā paredz, ka SAEA jānodrošina Savienības ieguldījuma publicitāte, kas atbilst tā apjomam.
   4.   Šā panta 3. punktā minēto finansēšanas nolīgumu Komisija cenšas noslēgt cik drīz vien iespējams pēc šā lēmuma stāšanās spēkā. Tā ziņo Padomei par jebkādām grūtībām šajā procesā, kā arī par finansēšanas nolīguma noslēgšanas dienu.
   4. pants
   1.   AP ziņo Padomei par šā lēmuma īstenošanu, pamatojoties uz SAEA sagatavotiem regulāriem ziņojumiem. Šie ziņojumi ir Padomes veiktā izvērtējuma pamatā.
   2.   Komisija sniedz informāciju par 1. panta 2. punktā minēto projektu īstenošanas finanšu aspektiem.
   5. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
   Tas zaudē spēku 36 mēnešus pēc dienas, kad Komisija un SAEA noslēdz finansēšanas nolīgumu, vai 12 mēnešus pēc tā pieņemšanas dienas, ja šajā laikposmā minēto finansējuma nolīgumu nenoslēdz.

      Luksemburgā, 2013. gada 21. oktobrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         C. ASHTON

      (1)  OV L 302, 20.11.2003., 34. lpp.

      (2)  OV L 182, 19.5.2004., 46. lpp.

      (3)  OV L 193, 23.7.2005., 44. lpp.

      (4)  OV L 165, 17.6.2006., 20. lpp.

      (5)  OV L 107, 17.4.2008., 62. lpp., labots ar OV L 212, 7.8.2008., 6. lpp.

      (6)  OV L 259, 1.10.2010., 10. lpp.

      PIELIKUMS

         Eiropas Savienības atbalsts SAEA darbībām, ko veic kodoldrošības un pārbaudes jomās, un īstenojot ES Stratēģiju masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai

         Saņēmējvalstu atbilstība un to izvēle

      Valstis, kas ir tiesīgas saņemt atbalstu saskaņā ar šo lēmumu, ir visas SAEA dalībvalstis un citas valstis, kurām kodoldrošības jomā ir vajadzīgs atbalsts, ja Savienība, pamatojoties uz SAEA priekšlikumu, par to pieņem attiecīgu lēmumu veikt prioritāru darbību.
      Lai nodrošinātu maksimālu darbības ietekmi, attiecīgās ES Padomes struktūras saņēmējvalstis un tajās īstenojamos projektus izvēlēsies, pamatojoties uz vispusīgu SAEA veiktu vajadzību izvērtējumu un citiem atbilstīgiem apsvērumiem (izvērtēšanas un lēmumu izstrādes stadija). Lai izvairītos no centienu dublēšanās, panāktu maksimālu izmaksu lietderību un turpinātu mazināt riskus, tiks izvērsta cieša koordinācija attiecībā uz ES CBRN risku mazināšanas izcilības centru ierosmi, kā arī attiecībā uz citām ierosmēm un programmām. Līdzekļus īpašām darbībām izmantos atbilstīgi Savienības prioritātēm un ņemot vērā regulāru iepriekšēju apspriešanos.
      Projektus īstenos izvēlētajās saņēmējvalstīs, un tie var aptvert darbības, ko veic šādās septiņās jomās:

                  1)

                  ar iepriekšējām vienotām rīcībām un Padomes lēmumiem sniegtā atbalsta noturība un efektivitāte;

                  2)

                  valstu vietējo kodoldrošības atbalsta infrastruktūru stiprināšana;

                  3)

                  valstu leģislatīvo un regulatīvo sistēmu uzlabošana;

                  4)

                  kodolmateriālu un citu radioaktīvu materiālu kodoldrošības sistēmu un pasākumu stiprināšana;

                  5)

                  valstu institucionālo infrastruktūru un spēju, ar ko pievērsties tiem kodolmateriāliem un radioaktīviem materiāliem, kas nav regulatīvā kontrolē, uzlabošana;

                  6)

                  valstu reakcijas un pretestības spēju attiecībā uz kibernoziedzību, kam ir ietekme uz kodoldrošību, stiprināšana un zinātības par to atbalstīšana,

                  7)

                  laboratoriju spējas, vēršoties pret kibernoziegumiem, kas saistīti ar kodolmateriāliem

            I.   IZVĒRTĒŠANAS UN LĒMUMA IZSTRĀDES STADIJA
      Mērķis

                  —

                  Izvērtēšana, ko veic SAEA, izmantojot Lēmumā Nr. 2010/585/KĀDP izstrādāto metodoloģiju un kritērijus, attiecībā uz saņēmējvalstu kodoldrošības uzlabojumu vajadzībām. Šādā izvērtējumā izskatīs visu septiņu minēto jomu attiecīgos kritērijus.

                  —

                  Izmantot vispārējā izvērtējuma rezultātus un citus atbilstīgus apsvērumus, lai izvēlētos valstis, kurās īstenos projektus.

            Rezultāti

                  —

                  Tiek nodrošināts pārskats par rezultātiem, ko devis izvērtējums par kodoldrošības atbalstu saņēmējvalstīs, gan attiecībā uz valsts līmeni, gan atsevišķām iekārtām, vietām un transportu vai citām pielietojuma vietām, kurās izmanto vai glabā kodolmateriālus un radioaktīvus materiālus, tostarp attiecībā uz infrastruktūru, kas paredzēta materiāliem, kuri nav regulatīvā kontrolē.

                  —

                  Attiecībā uz visām septiņām minētajām jomām tiks apzinātas saņēmējvalstis un projekti un izstrādāts ierosināto saņēmējvalstu un saņēmēju rezerves (otrā prioritāte) saraksts, lai atbilstīgi šim lēmumam saņemtu atbalstu.

            SAEA, pamatojoties uz līdzfinansējumu, veiks daļu šā darba, sedzot aptuveni 1 % no kopējām projekta atbilstīgajām izmaksām. Šo darbu veiks, pamatojoties uz SAEA speciālām zināšanām šajā jautājumā.
      II.   PAR PRIORITĀRIEM ATZĪTO PROJEKTU ĪSTENOŠANAS STADIJA
      1. joma.   Ar iepriekšējām vienotām rīcībām un Padomes lēmumiem sniegtā atbalsta noturība un efektivitāte
      Stratēģiskais mērķis
      Turpināt noturīgi un efektīvi īstenot iepriekšējās vienotās rīcības un Padomes lēmumus, kuru pamatā ir SAEA kodoldrošības plāni, kas izstrādāti, lai:

                  —

                  sekmētu pasaules mēroga centienus sasniegt globālu un efektīvu drošību kodolmateriālu vai citu radioaktīvu materiālu izmantošanā, glabāšanā un/vai pārvadāšanā, kā arī ar tiem saistītās iekārtās, pēc attiecīga lūguma atbalstot valstu centienus izveidot un uzturēt efektīvu kodoldrošību, sniedzot palīdzību spēju veidošanā, vadībā, cilvēkresursu attīstībā, noturīguma nodrošināšanā un riska mazināšanā,

                  —

                  palīdzētu ievērot un īstenot ar kodoldrošību saistītus starptautiskus juridiskus instrumentus un stiprinātu starptautisku sadarbību un tādas palīdzības koordināciju, kuru sniedz ar divpusējām programmām un citām starptautiskām ierosmēm, tā, lai vienlaikus veicinātu droša un miermīlīga kodolenerģijas un radioaktīvu vielu izmantojuma iespējas,

                  —

                  apkopojot izvērtējuma misiju rezultātus un SAEA rīcībā esošo informāciju un izmantojot pārrunas starp attiecīgo valsti un SAEA, apzinātu saņēmējvalstis.

            Mērķis

                  —

                  Nodrošināt noturību, turpmāku efektivitāti un ietekmi, kas paredzēta saskaņā ar iepriekšējām vienotām rīcībām un Padomes lēmumiem, tostarp ar tehniskām sistēmām, cilvēkresursu spējām un konsolidācijas vai repatriācijas darbībām.

                  —

                  Vairot ieguvumus, ko dod starptautisks, reģionāls un valsts atbalsts un darbības, ar ko nodrošina kvalitatīvus cilvēkresursus un tehnisku un zinātnisku atbalstu, pamatojoties uz resursu efektīvu izmantošanu.

            Rezultāti

                  —

                  To uzdevumu noturības, efektivitātes un ietekmes izvērtēšana, kurus īstenoja ar iepriekšējām vienotām rīcībām un Padomes lēmumiem.

                  —

                  Kvalitātes nodrošinājuma sistēmas izstrādāšana un sagatavošana ieviešanai, tostarp valstīs, kas ir saņēmušas kodoldrošības atbalstu, īstenojot tās pārbaudi un izmēģinājumus.

                  —

                  Tādas turpmākas palīdzības apzināšana, kas būtu vajadzīga, lai nodrošinātu vai garantētu iecerēto kodoldrošības uzlabojumu noturību.

                  —

                  Atbalsta sniegšana, lai turpinātu nodrošināt funkcionējošas iekārtas un kompetentu personālu, izmantojot turpmāku palīdzību, lai izveidotu pastāvīgas vietējās spējas iekārtu apkopei, nefunkcionējošu iekārtu remontam vai bojātu detaļu nomaiņai, kā arī lai pēc iespējas sekmētu valstu iesaistīšanos reģionālu spēju veidošanas centienos.

                  —

                  Kompetentu darbinieku pieejamības nodrošināšana, izmantojot apmācību un izglītību.

            2. joma.   Valstu vietējo kodoldrošības atbalsta infrastruktūru stiprināšana
      Stratēģiskais mērķis
      SAEA programmas palīdz valstīm integrēt daudzās darbības, kas nodrošina kodoldrošības uzlabojumu noturību. Lai pievērstos valsts un reģionālo pienākumu klāstam, tiek sniegts cilvēkresursu attīstības atbalsts, kas ir vērsts gan uz apmācību, gan akadēmiskām izglītības programmām. SAEA arī sniedz atbalstu valstīm, kuras vēlas attīstīt kodoldrošības atbalsta centrus (NSSC), kas veidoti, lai valsts un reģionu līmenī sekmētu cilvēkresursu attīstību un sniegtu tehniskā atbalsta pakalpojumus (piemēram, ierīču nodrošināšanu un apkopes veikšanu).
      Mērķis

                  —

                  Sadarbojoties un koordinējot darbības ar attiecīgajām valsts iestādēm un citām ES ierosmēm, izstrādāt un pārskatīt valsts integrēto kodoldrošības atbalsta plānu (INSSP) un īstenot konsultāciju misijas, kas būs pamats attiecīgās valsts kodoldrošības uzlabojumiem.

                  —

                  Palīdzēt valstīm nodrošināt tāda vietēja tehniska un zinātniska atbalsta pieejamību, kā arī tādu cilvēkresursu attīstību, kuri vajadzīgi efektīvai un noturīgai kodoldrošībai.

            Rezultāti

                  —

                  Tiek attīstīti un pārskatīti valsts INSSP, kuri ir pielāgoti konkrētai valstij specifiskām vispusīgām vajadzībām un kuros ir apzināti secinājumi un ieteikumi, lai nostiprinātu attiecīgās valsts drošību.

                  —

                  Ar pašreizējiem un turpmākiem ES CBRN risku mazināšanas izcilības centriem un citām attiecīgām darbībām atbilstīgajos reģionos tiek koordinētas darbības, kas saistītas ar valsts NSSC izveidi.

                  —

                  Tiek nodrošinātas iekārtas un ekspertu pakalpojumi, ar ko atbalsta valstu NSSC izveidi, sekmē attiecīgas kodoldrošības kultūras ieviešanu un veicina gūtās pieredzes un paraugprakses izmantošanu, lai panāktu turpmākus uzlabojumus un pielietojumu plašākā CBRN perspektīvā.

            3. joma.   Valstu leģislatīvo un regulatīvo sistēmu uzlabošana
      Stratēģiskais mērķis
      SAEA sniedz vispusīgus kodoldrošības ieteikumus un norādījumus, lai atbalstītu globālo kodoldrošības sistēmu. Pamatojoties uz minētajiem norādījumiem, SAEA pēc valstu lūguma uz valstīm nosūta dažādas ekspertu konsultāciju misijas, kas sniedz mērķtiecīgu leģislatīvu palīdzību, lai stiprinātu valstu leģislatīvo un regulatīvo sistēmu, un sekmē ar kodoldrošību saistītu starptautisku juridisku instrumentu ievērošanu un īstenošanu.
      Mērķis

                  —

                  Stiprināt valstu leģislatīvo un regulatīvo sistēmu, kā arī valstu spējas reģionālā līmenī apmainīties ar paraugpraksēm, jo tās attiecas uz jebkuru iestādi, kas saistīta ar kodolmateriālu un radioaktīvu materiālu drošību, neatkarīgi no tā, vai šādi materiāli ir regulatīvā kontrolē vai ne.

                  —

                  Piedāvāt valstīm rentablus veidus, ar ko tām palīdzētu izpildīt pienākumus, kurus tās uzņēmušās valsts, reģiona vai starptautiskā līmenī, ieviest saistošus starptautiskus juridiskus instrumentus (tostarp garantiju nolīgumus un papildprotokolus) un ievērot apņemšanās attiecībā uz nesaistošiem juridiskiem instrumentiem.

            Rezultāti

                  —

                  Tiek vairots tādu valstu skaits, kas valsts līmenī ir sākušas attīstīt un pieņemt vispārējus un saskaņotus tiesību aktus, kuri attiecas uz kodoldrošību, garantiju pasākumiem, drošumu un atbildību par kodolkaitējuma nodarīšanu, tostarp pamatojoties uz sinerģijām ar darbībām, ko Savienība īstenojusi ar citiem instrumentiem (piemēram, Kodoldrošības sadarbības instruments un Pirmspievienošanās instruments), un valstis, kas izrāda interesi sākt kodolenerģijas programmu, tiek mudinātas kodoldrošību uzskatīt par galveno apsvērumu.

                  —

                  Tiek sniegti ekspertu padomi, izmantojot SAEA izvērtējuma dienestus (piemēram, Starptautiskais Kodoldrošības dienests (INSServ), Starptautiskais Fiziskās aizsardzības padomdevējs dienests (IPPAS), Integrētā kodolmateriālu infrastruktūras pārskata misija (INIR), Integrētais regulatīvā pārskata dienests (IRRS), Starptautiskais SSAC padomdevējs dienests (ISSAS)) un citus konsultatīvus dienestus, kā arī iekārtas un apmācību, kas norādīti dokumentos izklāstītajos rezultātos.

                  —

                  Ir palielināts tādu valstu skaits, kas ir pievienojušās CPPNM un tās grozījumam un/vai paziņojušas par savu nodomu īstenot starptautiskos juridiskos instrumentus, ar kuriem atbalsta kodoldrošības sistēmu.

                  —

                  Atbilstīgi Radioaktīvo avotu drošuma un drošības rīcības kodeksam un Radioaktivitātes avotu importa un eksporta norādījumiem ir uzlabota radiācijas drošuma un radioaktīvu materiālu drošības valsts regulatīvā infrastruktūra.

                  —

                  Ir stiprinātas valstu tiesību aktu sistēmas, lai īstenotu garantiju nolīgumus un papildprotokolus, ko valstis noslēgušas ar SAEA, jo īpaši attiecībā uz vispusīgas valsts kodolmateriālu uzskaites un kontroles sistēmas (SSAC) īstenošanu.

            4. joma.   Kodolmateriālu un citu radioaktīvu materiālu kodoldrošības sistēmu un pasākumu stiprināšana
      Stratēģiskais mērķis
      SAEA turpinās sekmēt globālās un valsts kodoldrošības uzlabojumus, izmantojot darbības, ar ko pēc attiecīga lūguma atbalstīs valstu centienus mazināt iespējamību, ka izmantošanā esošos, uzglabātos vai pārvadātos kodolmateriālus vai citus radioaktīvus materiālus varētu izmantot ļaunprātīgās darbībās. Valsts kodoldrošības sistēmas ir jāatbalsta, izmantojot valsts kodoldrošības atbalsta centru izveidi, lai nodrošinātu resursu bāzi, sistemātiski sekmētu valsts īstenotu apmācību un nodrošinātu īpašu tehnisko atbalstu, kas ir vajadzīgs, lai efektīvi izmantotu atklāšanas instrumentus un citas kodoldrošības tehniskās sistēmas un lai veiktu to tehnisko apkopi.
      Mērķis

                  —

                  Stiprināt valsts primāro aizsardzību, kas ir kodolmateriālu un citu radioloģisku materiālu un ar tiem saistītu iekārtu un transporta sistēmu drošība.

                  —

                  Lokalizēt un apzināt radioaktīvus avotus, kas atrodas apstākļos, kuri liecina par vajadzību veikt šo avotu kondicionēšanu un nogādāt tos drošās glabāšanas vietās izvēlētajās valstīs, cita starpā atgriezt tos izcelsmes vai piegādātājā valstī.

                  —

                  Stiprināt tehniskas un administratīvas sistēmas, kas ieviestas kodolmateriālu uzskaitei un kontrolei, tostarp stiprināt pastāvošās SSAC, kas izveidotas garantiju nolīgumu un papildprotokolu īstenošanai, tostarp valstīs, kurās ir ierobežotas kodolprogrammas un kurām ir mazāk pienākumu iesniegt ziņojumus saskaņā ar to garantiju nolīgumiem pievienotajiem t. s. “mazu apjomu protokoliem”.

                  —

                  Izvēlētajās valstīs stiprināt radioaktīvu vielu, materiālu un avotu valsts reģistrus vai, attiecīgā gadījumā, izveidot tos.

            Rezultāti

                  —

                  Tiek īstenoti fiziskās aizsardzības pasākumi attiecībā uz kodolmateriālu izvēlētajās kodoliekārtās un vietās, kā arī tādu radioaktīvu avotu aizsardzība, kurus izmanto ārpus kodolnozares (piemēram, medicīnā vai rūpniecībā, vai radioaktīvu atkritumu jomā), tostarp attiecīgā gadījumā plašāk izmantojot reģionālu paraugprakšu apmaiņu.

                  —

                  Ir samazināts risks, ko rada radioaktīvi avoti neaizsargātos apstākļos, jo tiem nodrošināta efektīvāka fiziskā aizsardzība vai attiecīgā gadījumā tie ir demontēti un pārvietoti uz drošām glabāšanas vietām attiecīgajā valstī vai citās izvēlētās valstīs.

                  —

                  Izvēlētajās valstīs sniedzot atbalstu valsts meklēšanas un nodrošināšanas pasākumiem, ir samazināts tādu radioaktīvu avotu skaits, kas atrodas nekontrolētos un neaizsargātos apstākļos.

                  —

                  Ir izveidotas un tiek uzturētas efektīvas tehniskas un administratīvas sistēmas, lai veiktu kodolmateriālu drošības uzskaiti un kontroli, tostarp izveidojot jaunas un/vai stiprinot pastāvošās SSAC, sistēmas, kas atbilst garantiju nolīgumiem un papildprotokoliem, tostarp valstīs, uz kurām attiecas “mazu apjomu protokoli”.

                  —

                  Valstīs, kas ir tiesīgas saņemt atbalstu, ir veikta darbinieku apmācība, kas palielina iespēju, ka tiks īstenots un uzturēts efektīvs fiziskās aizsardzības režīms.

            5. joma.   Valstu institucionālo infrastruktūru un spēju, ar ko pievērsties tiem kodolmateriāliem un radioaktīviem materiāliem, kuri nav regulatīvā kontrolē, uzlabošana
      Stratēģiskais mērķis
      SAEA turpina nodrošināt atbalstu valstīm, lai pastiprinātu valsts kodoldrošības spējas, ar ko iedzīvotājus, īpašumu un vidi aizsargā no kodoldrošības incidentiem, kas saistīti ar tādu kodolmateriālu vai citu radioaktīvu materiālu izmantošanu, kas nav regulatīvā kontrolē. SAEA ir būtiska nozīme, atklājot šādus materiālus un reaģējot uz šādiem incidentiem, turklāt par prioritāti tiek izvirzīta tādu valsts spēju attīstība, ar kurām izveido efektīvas robežkontroles un nodrošina aizsardzību un reakciju attiecībā uz risku, ka lielos sabiedriskos pasākumos tiek veiktas ļaunprātīgas darbības.
      Mērķis
      Stiprināt valsts novēršanas, atklāšanas, reaģēšanas un aizsardzības spējas, lai iedzīvotājus, īpašumu, vidi un sabiedrību pasargātu no tādām kriminālām darbībām vai tīšiem neatļautiem nodarījumiem, kas ir saistīti ar kodolmateriāliem vai citiem radioaktīviem materiāliem, kuri nav regulatīvā kontrolē, tostarp izmantojot reģionālus spēju veidošanas centienus, ja tādi ir pieejami.
      Rezultāti

                  —

                  Ir ieviesta institucionāla infrastruktūra, ar ko pārvalda materiālus, kas nav regulatīvā kontrolē.

                  —

                  Ir izveidota un īstenota valsts kodoldrošības atklāšanas sistēma.

                  —

                  Ir izveidotas efektīvas vietējās spējas, ar ko veic tādu nozieguma vietu pārvaldību, kurās izdarīti radioloģiskie pārkāpumi, un ir apzinātas efektīvas un rentablas kodolpārkāpumu kriminālistiskās ekspertīzes iespējas (ja lietderīgi, šie secinājumi būtu jādara pieejami arī citām attiecīgā reģiona valstīm).

            6. joma.   Valstu reakcijas un pretestības spēju attiecībā uz kibernoziedzību, kas ietekmē kodoldrošību, stiprināšana un zinātības par to atbalstīšana
      Stratēģiskais mērķis
      SAEA tiecas nodrošināt valstis ar vajadzīgajiem resursiem un ārēju ekspertu zināšanām, kas tām vajadzīgas, lai attīstītu un īstenotu datordrošību un informācijas aizsardzības programmas, ar ko stiprināt vispārējo kodoldrošību. Sniedzot atbalstu, koncentrējas uz tādu datorincidentu novēršanu, kas varētu tieši vai netieši būt par iemeslu kodolmateriālu vai citu radioaktīvu materiālu neatļautai pārvietošanai, sabotāžām, kuras vērstas pret kodolmateriāliem vai citiem radioaktīviem materiāliem vai ar tiem saistītām iekārtām, un konfidenciālas kodoldrošības informācijas zādzībām.
      Mērķis

                  —

                  Nodrošināt, ka valstu rīcībā ir nepieciešamās tehniskā atbalsta un cilvēkresursu spējas, ar ko valstu kiberdrošības programmas stiprina pret jauniem apdraudējumiem, kuriem var būt ietekme uz valsts kodoldrošību, izmantojot vislabākās praksē pieejamās tehnoloģijas, ar kurām attiecībā uz kibernoziegumiem īsteno novēršanas, atklāšanas un pārvarēšanas darbības.

                  —

                  Uzlabot tehniskās un administratīvās sistēmas, lai aizsargātos pret kibernoziedzības darbībām, kas vērstas pret kritiskās infrastruktūras mērķiem, tostarp pret kodolmateriāliem un citiem radioaktīviem materiāliem un ar tiem saistītām iekārtām un pārvadājumu darbībām.

                  —

                  Attīstīt valsts mēroga tīklus, ar kuriem pārrobežu jautājumos, kas saistīti ar kiberdrošību, sekmē informācijas apmaiņu un palīdzības sniegšanu reakcijas jautājumos.

            Rezultāti

                  —

                  Efektīvas valsts tehniskā un administratīvā tīkla sistēmas izveidošana, ar ko novērst un atklāt kiberuzbrukumus un reaģēt uz tiem.

                  —

                  Uzlabojumu veikšana reģionālā un starptautiskā informācijas sistēmā, lai apmainītos ar informāciju par pašreizējiem un gaidāmiem kibernoziedzības apdraudējumiem.

                  —

                  Uzlabojumu panākšana valstu sadarbībā, lai saistībā ar kibernoziedzības incidentiem veiktu aizturēšanas un īstenotu kriminālvajāšanu.

                  —

                  Instrumentu ieviešana, lai valstīs mazinātu izdevumus, kas radušies kibernoziedzības rezultātā, proti, tiešās un netiešās izmaksas kuras radušās intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumu, reaģēšanas izmaksu un pārvarēšanas izmaksu dēļ.

                  —

                  Ierobežojot kibernoziedznieku darbības un mazinot to radītos apdraudējumus, ir nostiprināti valsts kodoldrošības režīmi.

                  —

                  Ir uzlabota partnerība ar nozares partneriem un to starpā, lai attīstītu tehnoloģijas un pakalpojumus, kas pret kibernoziedzību nodrošina augstāka līmeņa aizsardzību un pretestības spējas.

            7. joma.   Laboratoriju spējas, vēršoties pret kibernoziegumiem, kas saistīti ar kodolmateriāliem
      Mērķis
      Attīstīt papildu laboratoriju spējas, lai atbalstītu tādu nozares kontroles tehnoloģiju un elektroniskās sistēmas līmeņa tehnoloģiju izvērtēšanu, kuras lieto, lai apzinātu ar kodolmateriāliem saistītu kibernoziegumu izmantotos trūkumus, un sekmēt informētību par šādiem jautājumiem, tostarp piedaloties reģionālā informācijas apmaiņā un izmantojot kompensācijas vai trūkumu labošanas pasākumus.
      Rezultāts
      Ir attīstītas laboratoriju spējas, lai izglītojošos un apmācības nolūkos izvērtētu nozares kontroles un elektroniskās sistēmas līmeņa tehnoloģijas, ar kurām apzina neaizsargātību pret kibernoziegumiem.