title: Komisijas Lēmums (ES) 2015/1072 (2014. gada 1. oktobris) par pasākumiem, ko īstenojusi Vācija par labu Propapier PM2 GmbH – Valsts atbalsts SA.23827 (2013/C) (ex NN 46/12) (ex N 582/07) (izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 6837) (Autentisks ir tikai teksts vācu valodā)Dokuments attiecas uz EEZ

text:
               8.7.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 179/54

         KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2015/1072
   (2014. gada 1. oktobris)
   par pasākumiem, ko īstenojusi Vācija par labu Propapier PM2 GmbH – Valsts atbalsts SA.23827 (2013/C) (ex NN 46/12) (ex N 582/07)
   (izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 6837)
   (Autentisks ir tikai teksts vācu valodā)
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,
   uzaicinājusi ieinteresētās personas iesniegt piezīmes saskaņā ar iepriekš minētajiem noteikumiem un ņemot vērā minētās piezīmes,
   tā kā:
   1.   PROCEDŪRA

               (1)

               2007. gada 8. oktobra vēstulē, kas reģistrēta Komisijā tajā pašā datumā, Vācijas iestādes atbilstoši LESD 108. panta 3. punktam un saskaņā ar Valstu reģionālā atbalsta pamatnostādnēm 2007.–2013. gadam (1) (turpmāk “RAP”) informēja par savu ieceri piešķirt atbalstu Propapier PM2 GmbH (sk. turpmāk 2.2. iedaļu “Atbalsta saņēmējs”) lielam ieguldījuma projektam Eizenhitenštatē (Eisenhüttenstadt) (Brandenburgas–Ziemeļaustrumu reģionā Vācijā). Plānoto atbalstu reģistrēja ar atsauces numuru N 582/07.

               (2)

               Pēc papildu informācijas un vairāku sūdzību saņemšanas (2) un tikšanās ar Vācijas iestādēm un atbalsta saņēmēja pārstāvjiem Komisija 2008. gada 2. aprīlī pieņēma lēmumu (3) neiebilst pret paziņoto atbalsta pasākumu.

               (3)

               Pēc Komisijas lēmuma pieņemšanas 2008. gada 2. aprīlī Komisija saņēma papildu iesniegumus no sūdzības iesniedzējiem, kas apstrīdēja tās novērtējumu un pieņemto lēmumu neiebilst pret atbalsta pasākumu. Arī Smurfit Kappa Group plc (turpmāk “Smurfit Kappa”) iesniedza informāciju 2008. gada 24. jūnijā, apgalvojot, ka Propapier PM2 GmbH & Co. KG ir piešķirts infrastruktūras papildu atbalsts, un aicināja Komisiju atsaukt tās lēmumu. Lai novērtētu minētos apgalvojumus, Komisija sāka atsevišķu izmeklēšanu, ko reģistrēja kā valsts atbalsta lietu SA.36147 (C 30/10) (4).

               (4)

                  Smurfit Kappa2008. gada 5. augustā iesniedza Vispārējā tiesā prasību atcelt Komisijas 2008. gada 2. aprīļa lēmumu.

               (5)

               Vācija 2008. gada 7. novembra vēstulē informēja Komisiju par atbalstīto ieguldījumu īstenošanu. 2008. gada 22. decembra un 2010. gada 13. janvāra vēstulē tā informēja Komisiju par dažām izmaiņām paziņotajā projektā.

               (6)

               Vispārējā tiesa 2012. gada 10. jūlija spriedumā lietā T-304/08 Smurfit Kappa Group plc/Komisija atcēla iepriekš minēto Komisijas 2008. gada 2. aprīļa lēmumu (turpmāk “atceltais lēmums”). Tāpēc Komisijai bija atkārtoti jānovērtē atbalsta pasākums un jāpieņem jauns lēmums, pamatojoties uz situāciju, kāda bija 2008. gada 2. aprīlī (5).

               (7)

               2012. gada 14. augustā notika tikšanās starp Komisijas dienestiem, Vācijas iestādēm un atbalsta saņēmēja uzņēmuma pārstāvjiem. Vācijas iestādes iesniedza piezīmes 2012. gada 24. augusta un 2013. gada 5. februāra vēstulē.

               (8)

               Jāņem vērā, ka Vācijas piešķirtais atbalsts bija jāapstiprina Komisijai. Vācija sāka izmaksāt atbalstu tikai pēc tam, kad Komisija 2008. gada 2. aprīlī pieņēma atcelto lēmumu. Tomēr pēc Komisijas lēmuma atcelšanas Tiesā jāuzskata, ka tas nekad nav ticis pieņemts un ka Vācija nav bijusi pienācīgi pilnvarota piešķirt plānoto atbalstu. Komisija attiecīgi ir nodevusi lietu nepaziņotā atbalsta reģistram ar atsauces numuru SA.23827 (2012/NN-46).

               (9)

               Komisija 2013. gada 15. maija vēstulē informēja Vāciju par savu lēmumu sākt LESD 108. panta 2. punktā noteikto procedūru (turpmāk “lēmums par procedūras sākšanu”) attiecībā uz reģionālo atbalstu, kas piešķirts Propapier PM2 GmbH. Komisijas lēmums par procedūras sākšanu tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                   (6)2013. gada 8. augustā. Trešās personas tika aicinātas iesniegt piezīmes.

               (10)

               Vācija iesniedza piezīmes 2013. gada 15. jūlija vēstulē (2013/073407).

               (11)

               E-pasta vēstulē, kas datēta ar 2013. gada 20. septembri (2013/092832), un 2013. gada 20. novembra vēstulē (2013/113552) Komisija pieprasīja papildu informāciju, ko Vācija sniedza vēstulēs, kuras datētas ar 2013. gada 16. oktobri (2013/102801), 2013. gada 9. decembri (2013/123872) un 2014. gada 21. janvāri (2014/007118).

               (12)

                  Smurfit Kappa kā ieinteresētā trešā persona iesniedza piezīmes 2013. gada 6. septembra (2013/090228) vēstulē (piezīmes tika pārsūtītas Vācijai 2013. gada 13. septembra vēstulē (2013/091012)), paziņojot, ka varētu tikt iesniegtas papildu piezīmes. Komisija 2013. gada 30. septembra vēstulē (2013/095929) aicināja Smurfit Kappa iesniegt papildu piezīmes līdz 2013. gada 30. oktobrim. E-pasta vēstulē, kas datēta ar 2013. gada 30. oktobri (2013/107610), Smurfit Kappa paziņoja, ka tam nav papildu piezīmju, bet prasīja informāciju par procedūru. Komisija sniedza atbildi 2013. gada 29. novembra vēstulē (2013/119741). Vācija atbildēja uz Smurfit Kappa piezīmēm 2013. gada 14. oktobra vēstulē (2013/101451).

               (13)

               Vēstulēs, kas datētas ar 2013. gada 30. septembri (2013/095932, 2013/095939 2013/095941, 2013/095942), Komisija informēja iepriekš minētos sūdzības iesniedzējus (Zviedrijas Kokrūpniecības federāciju un Somijas Kokrūpniecības federāciju, Koninklijke Vereniging van Nederlandse Papier- en Kartonfabrieken un Procelpac – Groupement français des fabricants de papiers et cartons d’emballage à base de cellulose), kas bija iesaistījušies sākotnējā pārbaudē pirms atceltā lēmuma pieņemšanas (sk. 2. apsvērumu), par oficiālās izmeklēšanas sākšanu un aicināja tos iesniegt piezīmes. Neviens sūdzības iesniedzējs neiesniedza piezīmes.

         2.   SĪKĀKS APRAKSTS

   2.1.   MĒRĶIS

               (14)

               Vācija bija iecerējusi veicināt reģionālo attīstību, nodrošinot reģionālo ieguldījumu atbalstu Propapier PM2 GmbH & Co. KG papīrfabrikas izveidei Eizenhitenštatē. Eizenhitenštate atrodas Brandenburgas–Ziemeļaustrumu reģionā, kas ir atbalstāms apgabals saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunktu un kam reģionālā atbalsta maksimālā robeža ir 30 % dotācijas bruto ekvivalenta (DBE) atbilstoši Vācijas reģionālā atbalsta kartei par laikposmu no 2007. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim (7).

         2.2.   ATBALSTA SAŅĒMĒJS

               (15)

               Atceltajā lēmumā norādītais atbalsta saņēmējs bija Propapier PM2 GmbH & Co. KG – liels uzņēmums, kas pieder pie uzņēmumu grupas, kuru vada Progroup AG (turpmāk Progroup).

               (16)

               Korporatīvās attiecības starp atbalsta saņēmēju un grupu ir šādas: [..] (8) % Propapier PM2 GmbH & Co. KG kapitāla pieder Propapier PM2 Beteiligungs GmbH kā komercsabiedrībai ar neierobežotu atbildību. No Propapier PM2 Beteiligungs GmbH kapitāla [..] % pieder Propapier Papiererzeugung GmbH un [..] % pieder Jürgen Heindl. Propapier Papiererzeugung GmbH vienīgais akcionārs bija Progroup, kurā Jürgen Heindl ar JH-Holding GmbH starpniecību piederēja [..] % akciju. Atlikušie [..] % akciju uzņēmumā Progroup AG bija sadalīti šādi: diviem akcionāriem piederēja pa [..] % katram, un vēl vienam akcionāram piederēja [..] %. Nevienam minētajam akcionāram nebija īpašu balsstiesību.

               (17)

                  Progroup ražo un ar savu meitasuzņēmumu starpniecību pārdod gofrētos iepakojuma materiālus un gofrēto kartonu. Paziņošanas brīdī, proti, 2007. gadā, gofrēto kartonu papīrfabrikās Eiropā ražoja Prowell GmbH & Co. KG un tā meitasuzņēmumi Prowell S.A. Francijā, Prowell s r.o. Čehijas Republikā un – kopš 2008. gada beigām – Prowell Sp. z.o.o. Polijā. Gofrētos iepakojuma materiālus ražoja Propapier Papiererzeugung GmbH. Pārējie uzņēmumi, kas pieder pie Progroup, piedāvā pakalpojumus saistībā ar gofrētā kartona pārdošanu.

               (18)

               Kā sākotnēji paziņots 2007. gadā, ieguldījumu projektā bija paredzēts izveidot spēkstaciju, kas apgādātu ar enerģiju jauno papīrfabriku. Bija paredzēts, ka ieguldījumu projekta pamatdaļu, proti, papīrfabrikas izveidi, īstenos un vadīs Propapier PM2 GmbH & Co. KG. Savukārt spēkstacija, kas nodrošina papīrfabrikai tvaiku un elektroenerģiju ražošanas procesam, bija jāizveido un jāfinansē Propower GmbH (turpmāk “Propower”) – uzņēmumam, kurš pieder pie tās pašas grupas un kura turējumā bija atlikušie [..] % akciju uzņēmumā Propapier PM2 GmbH & Co. KG. Ar nomas līgumu starp pusēm bija plānots nodot spēkstacijas izmantošanas tiesības Propapier PM2 GmbH & Co. KG.

               (19)

               Vācija paskaidroja, ka saskaņā ar Vācijas nodokļu tiesību aktiem uzņēmējdarbības aktīvus (Wirtschaftsgüter), kas ir daļa no komercsabiedrības (šajā gadījumā Propapier PM2 GmbH & Co. KG) dalībnieka (šajā gadījumā Propower) īpašajiem uzņēmējdarbības aktīviem (tā sauktajiem Sonderbetriebsvermögen), nodokļu nolūkos attiecina uz komercsabiedrības aktīviem, nevis uz dalībnieka aktīviem, pat ja komercsabiedrības dalībnieks ir aktīvu īpašnieks civiltiesību izpratnē. Tas nepieciešams, lai nodrošinātu komercsabiedrību nodokļu pārredzamību. Attiecīgi Propapier PM2 GmbH & Co. KG varēja pieprasīt atbalstu par visu ieguldījumu projektu, tostarp par Propower ekspluatējamās spēkstacijas būvniecību.

               (20)

               Pēc atceltā lēmuma pieņemšanas Vācija informēja Komisiju, ka spēkstacija tika izslēgta no atbalstītā ieguldījumu projekta darbības jomas un ka spēkstacijas būvniecībai atbalsts nav nedz pieprasīts, nedz tiks piešķirts. Bija plānots Propower pārdot EnBW Energy Solutions GmbH (ESG) – EnBW Energie Baden-Württemberg AG meitasuzņēmumam.

               (21)

               Tā kā saskaņā ar Vācijas uzņēmējdarbības tiesībām komercsabiedrībai (Kommanditgesellschaft) jāsastāv vismaz no diviem dalībniekiem, no kuriem viens ir ar ierobežotu atbildību, Propapier PM2 GmbH & Co. KG tika likvidēts pēc Propower izstāšanās. Otrs dalībnieks, Propapier PM2 Beteiligungs GmbH, tika pārveidots no ieguldījumu sabiedrības par darbojošos uzņēmumu un pārdēvēts par Propapier PM2 GmbH (turpmāk “Propapier”) un kļuva par atbalsta pasākuma labuma guvēju.

               (22)

               Vācija norādīja, ka pašlaik Propapier Papiererzeugung GmbH darbojas ar nosaukumu Propapier PM1 GmbH un ka tam pieder visas akcijas uzņēmumā Propapier PM2 GmbH.

         2.3.   IEGULDĪJUMU PROJEKTS

   2.3.1.   PRODUKTI UN TEHNOLOĢIJA

               (23)

               Gofrētie iepakojuma materiāli (turpmāk “CCM”), saukti arī par iepakojuma kartonu, ir papīrs, ko izgatavo gofrētā kartona ražošanai. Minētais jēdziens ietver gan aplīmējamo kartonu jeb virsslāni, gan gofrēto slāņpapīru. Virsslānis ir plakans iekšējais vai ārējais slānis, savukārt gofrētais slāņpapīrs ir viļņotais slānis. CCM izgatavo no dabīgajām koka vai otrreizējā pārstrādē iegūtām šķiedrām. Virsslāņus, kas izgatavoti no koka šķiedrām (turpmāk “jaunšķiedra”), sauc par kraftpapīru, savukārt virsslāņus, kas izgatavoti no otrreizējā pārstrādē iegūtām šķiedrām, sauc par testlaineriem. Gofrēto slāņpapīru, kas izgatavots no jaunšķiedras, sauc par gofrēto SC slāņpapīru, savukārt no otrreizējā pārstrādē iegūtām šķiedrām izgatavoto gofrēto slāņpapīru sauc par gofrēto WB slāņpapīru. Otrreizējā pārstrādē iegūti CCM (RCCM) ietver jebkādus CCM, kas izgatavoti no otrreizējā pārstrādē iegūtām šķiedrām, t. i., testlainerus un gofrēto WB slāņpapīru. Turpmāk 1. attēlā ir shematiski atspoguļoti dažādie CCM veidi.

                  1. attēls

               (24)

                  CCM ir bāzes papīrs gofrētā kartona izgatavošanai, un to iegūst, kombinējot aplīmējamā kartona slāņus ar gofrētā slāņpapīra slāņiem. Tad no gofrētā kartona izgatavo gofrētā kartona kastes, ko izmanto iepakošanai.

               (25)

               Bija plānots, ka papīrfabrika ražos divu veidu CCM, proti, testlaineru ar masa līdz 150 g/m2 un gofrēto slāņpapīru, ko izgatavo no otrreizējā pārstrādē iegūtām šķiedrām (gofrēto WB slāņpapīru).

               (26)

               Saskaņā ar uzņēmējdarbības plānu, kas bija spēkā paziņošanas brīdī, lielu daļu (aptuveni 75 %) CCM, ko saražo atbalstītajā fabrikā, bija jāizlieto Progroup iekšienē tās pakārtotā produkta, t. i., gofrētā kartona, ražošanai. Progroup pārdod gofrēto kartonu tirgū kā gatavu produktu. CCM, ko neizlieto iekšēji, bija plānots pārdot trešām personām. Progroup nebija iesaistīts galapatērētājiem paredzēto gofrētā kartona kastu ražošanā.

               (27)

               Papīrfabrikā bija jābūt papīra pārstrādes aprīkojumam, CCM papīra ražošanas iekārtai, ēkai, ko izmanto darbības vajadzībām, rezerves detaļu veikalam, darbnīcām un papīra ruļļu noliktavai.

               (28)

               Spēkstacijā bija plānots ražot papīra ražošanas procesam nepieciešamo tvaiku. Lai efektīvi izmantotu siltuma enerģiju, bija paredzēts, ka spēkstacija ražos arī elektroenerģiju, nodrošinot [< 60] % Propapier nepieciešamās elektroenerģijas.

         2.3.2.   PROJEKTA ĪSTENOŠANA

               (29)

               Ieguldījumu projekts tika sākts 2007. gada decembrī, un tas bija jāīsteno līdz 2010. gada vidum. Pilnu CCM ražošanas jaudu 6 15  000 tonnu gadā bija paredzēts pakāpeniski sasniegt līdz 2015. gadam.

         2.4.   ATTIECINĀMIE IZDEVUMI

               (30)

               Attiecināmās ieguldījumu izmaksas aprēķina, pamatojoties uz izmaksām, kas saistītas ar sākotnējiem ieguldījumiem. Sākotnējā paziņojumā attiecināmie izdevumi, kas aprēķināti saskaņā ar RAP, bija EUR 64 3 8 62  500 nominālvērtībā (EUR 58 6 7 22  900 diskontētajā vērtībā (9)), un tie bija sadalīti atbilstīgi ēkām, iekārtām, aprīkojumam un citām izmaksām.

               (31)

               Kategorijā “citas izmaksas” cita starpā bija iekļauts iekštelpu iekārtojums, informācijas tehnoloģijas un programmatūru licences. Vācija apstiprināja, ka programmatūru licences EUR [..] vērtībā tiks izmantotas tikai iestādē, kas saņem atbalstu; tās ir amortizējami aktīvi, tās tiks nopirktas no trešām personām un piecus gadus paliks iestādē, kas saņem atbalstu.

               (32)

               Pēc atceltā lēmuma pieņemšanas Vācija informēja Komisiju, ka, ņemot vērā spēkstacijas izslēgšanu no subsidētā projekta, attiecināmās izmaksas tika attiecīgi samazinātas. Kopējās attiecināmās izmaksas, kas radušās pārveidotajā projektā, ir EUR 38 5 9 44  683 nominālvērtībā, kas atbilst EUR 35 2 9 74  825 diskontētajā vērtībā.

         2.5.   IEGULDĪJUMU FINANSĒJUMS

               (33)

               Sākotnējā paziņojumā Vācija norādīja, ka aptuveni 73 % no projekta kopējām izmaksām tiks finansēti no bankas aizdevumiem, par kuriem nepiešķir atbalstu (proti, uz aizdevumiem neattieksies valsts garantija). Vēl 14 % plānots finansēt no pašu resursiem, savukārt atlikušās izmaksas tiks finansētas, izmantojot atbalstu.

               (34)

               Vācija apstiprināja, ka pat pēc spēkstacijas ieguldījumu izslēgšanas nosacījums, ka atbalsta saņēmēja pašu ieguldījumam jābūt vairāk nekā 25 % no kopējiem attiecināmajiem izdevumiem, bez jebkāda valsts atbalsta, ir izpildīts.

         2.6.   JURIDISKAIS PAMATS

               (35)

               Sākotnējā paziņojumā norādītais atbalsta juridiskais pamats bija šāds:

                           a)

                              Investitionszulagengesetz 2007 vom 15. Juli 2006 in der Fassung der Bekanntmachung vom 23. Februar 2007 (BGBl. 2007 I S. 282) (grupu atbrīvojuma shēma XR 6/2007 (10));

                           b)

                              Gesetz über die Gemeinschaftsaufgabe “Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur” vom 6. Oktober 1969 (BGBl. I S. 1861), zuletzt geändert durch Art. 102 der Verordnung vom 25. November 2003 (BGBl. I S. 2304), in Verbindung mit dem 36. Rahmenplan der Gemeinschaftsaufgabe “Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur” (GA) für den Zeitraum 2007 bis 2010 (BT-Drs. 16/5215 vom 27. April 2007) (grupu atbrīvojuma shēma XR 31/2007 (11));

                           c)

                              Richtlinie des Ministeriums für Wirtschaft zur Förderung der gewerblichen Wirtschaft im Rahmen der Gemeinschaftsaufgabe “Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur” – GA – (GA-G) vom 7. Dezember 2006 (ABl. für Brandenburg Nr. 51 vom 27. Dezember 2006, S. 798);

                           d)

                              Landeshaushaltsordnung (LHO) vom 21. April 1999 (GVBl. I/99, S. 106) mit den dazugehörigen Verwaltungsvorschriften (VV-LHO).

               (36)

               Pēc atceltā lēmuma pieņemšanas Vācija informēja Komisiju, ka atbalsts tika piešķirts tikai saskaņā ar Investitionszulagengesetz 2007, t. i., saskaņā ar grupu atbrīvojuma shēmu XR 6/2007.

         2.7.   ATBALSTA PASĀKUMS

               (37)

               Pirms 2007. gada decembrī tika sākts darbs saistībā ar projektu, atbalsta saņēmējs 2007. gada 15. maijā bija pieteicies atbalsta saņemšanai un Vācija Investitionsbank des Landes Brandenburg2007. gada 24. maija vēstulē bija apstiprinājusi, ka, ņemot vērā detalizētas pārbaudes galīgo rezultātu, projektā ir izpildīti atbilstības nosacījumi.

               (38)

               Vācija ziņoja par kopējo atbalsta summu EUR 8 2 5 09  500 nominālvērtībā, kas atbilst EUR 7 2 1 45  700 diskontētajā vērtībā. Vācija apstiprināja, ka minētais atbalsts netiks skaitīts kopā ar citu atbalstu par tām pašām attiecināmajām izmaksām.

               (39)

               Vēlāk Vācija informēja Komisiju, ka par samazināto ieguldījumu projektu Propapier ir izmaksāts atbalsts EUR 5 0 5 59  153 nominālvērtībā, kas atbilst EUR 4 4 1 72  973 diskontētajā vērtībā. Vācija arī norādīja, ka izmaksātais atbalsts pārsniedz atceltajā lēmumā apstiprināto atbalsta intensitāti 12,30 % DBE, kas atbilst EUR 4 3 4 15  903 diskontētajā vērtībā, kura aprēķināta, pamatojoties uz samazinātajām attiecināmajām izmaksām.

               (40)

               Saistībā ar sākotnējo paziņojumu Vācija bija apņēmusies ievērot maksimālo atbalsta intensitāti 12,30 % DBE. Attiecīgi 2014. gada 21. janvāra vēstulē Vācija apstiprināja, ka tā ir saņēmusi no Propapier atmaksu par kopējo summu EUR 1 0 99  539, kas atbilst piešķirtā atbalsta pārsniegtajai summai, ieskaitot procentus.

               (41)

               Atbildīgā iestāde, kas piešķīrusi atbalstu, ir Finanzamt Frankfurt (Oder).

         2.8.   IEGULDĪJUMS REĢIONĀLAJĀ ATTĪSTĪBĀ

               (42)

               Brandenburgas–Ziemeļaustrumu reģions bija reģions ar būtiskiem sociālekonomiskiem trūkumiem, kurā IKP uz vienu iedzīvotāju 2004. gadā bija 76,3 % no vidējā rādītāja ES–27 valstīs (12) un bezdarba līmenis 2005. gadā bija 19,8 %, proti, 220 % no vidējā rādītāja ES–27 valstīs un 178 % no vidējā rādītāja Vācijā.

               (43)

               Lai veicinātu reģiona attīstību, Vācija uzskatīja, ka ir jāatbalsta un jāattīsta papīra ražošanas un pārstrādes nozare, kas Brandenburgas–Ziemeļaustrumu reģionā bija jauna potenciāla saimnieciskā darbība. Bija plānots, ka līdz ar papīrfabrikas nodibināšanu, reģionā ieviešot pamattehnoloģiju, tiks iedibināta jauna primārās ražošanas nozare un tiks paplašināta pievienotās vērtības ķēde (gofrēšanas iekārtas, iepakojums utt.). Ieguldot uzlabotā papīrfabrikā, Eizenhitenštate bija arī iecerējusi dažādot savu ekonomisko profilu, paplašinot līdzšinējo vienstruktūras profilu, kas vērsts uz metālrūpniecību. CCM ražošana no otrreizējā pārstrādē iegūtām šķiedrām atbilst Eizenhitenštates plānam izveidot pilsētā otrreizējās pārstrādes nozari.

               (44)

               Bija paredzēts, ka ieguldījumu projekts, kā tas sākotnēji paziņots, radīs 150 tiešo darba vietu (no tām 36 spēkstacijā) un aptuveni 450 netiešo darba vietu (13).

         3.   BAŽAS SAISTĪBĀ AR KONKURENCI UN PAMATOJUMS PROCEDŪRAS SĀKŠANAI

               (45)

               Atceltajā lēmumā Komisija secināja, ka RAP 68. punkta a) un b) apakšpunktā noteiktās robežvērtības nav pārsniegtas. Komisija arī norādīja, ka saskaņā ar RAP 68. punktu tai ir rīcības brīvība sīki pārbaudīt, vai atbalsta radītie ieguvumi ir lielāki nekā konkurences izkropļojumi, tikai tad, ja ir pārsniegta viena no RAP 68. punkta a) vai b) apakšpunktā noteiktajām robežvērtībām. Turklāt Komisija pauda uzskatu, ka tad, ja robežvērtības attiecībā uz tirgus daļu un jaudas palielinājumu nav pārsniegtas un ja maksimālās atbalsta intensitātes koriģēšanai tiek piemērots RAP 67. punktā noteiktais samazināšanas mehānisms, tiek nodrošināts, ka iespējamie konkurences izkropļojumi, ko izraisa atbalsts, joprojām ir proporcionāli attiecībā pret reģionālās attīstības mērķi. Tā arī apgalvoja, ka RAP prasības garantē atbalsta ieguldījumu reģionālajā attīstībā. Pamatojoties uz minēto, Komisija atzina pasākumu par saderīgu ar EK līguma 87. panta 3. punkta a) apakšpunktu.

               (46)

               Vispārējā tiesa spriedumā lietā T-304/08 nosprieda, ka ar to vien, ka pasākums atbilst visiem RAP atbilstības standartkritērijiem, nepietiek, lai pierādītu, ka tam būs pozitīva ietekme uz reģionālo attīstību, un ka no RAP 68. punkta skaidri neizriet, ka oficiālās izmeklēšanas procedūras sākšana ir izslēgta, ja tirgus daļas un jaudas robežvērtības nav pārsniegtas (14). Vispārējā tiesa arī noteica, ka atceltajā lēmumā veiktie vērtējumi nevarēja paši par sevi ļaut Komisijai novērst visas šaubas par atbalsta pasākuma saderību ar kopējo tirgu, ņemot vērā atkāpi, kas paredzēta LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunktā, jo šādas atkāpes piemērošana paredz, ka attiecīgā atbalsta radītie ieguvumi ir lielāki nekā tā nelabvēlīgās sekas, lai cik ierobežotas tās nebūtu. Tādējādi Vispārējā tiesa uzsvēra, ka Komisijai ir pienākums sākt oficiālo izmeklēšanu saskaņā ar LESD 108. panta 2. punktu – pat ja RAP 68. punktā noteiktās robežvērtības nav pārsniegtas –, ja tai ir šaubas par atbalsta pozitīvo ietekmi.

               (47)

               Lēmuma par procedūras sākšanu 118. un 127. apsvērumā Komisija atsaucās uz sūdzības iesniedzēju apgalvojumiem, ka Propapier radītā jauda pārsniedz 5 % konkrētajā tirgū, kas definēts RAP 68. punkta novērtējuma mērķiem, un ka atbalsts Propapier būtiski izkropļo konkurenci nozarē, kurā ir strukturāls jaudas pārpalikums. Kā norādījuši sūdzības iesniedzēji, nozare reaģēja, samazinot jaudu, bet Propapier radītā jauda pastiprinās esošās problēmas nozarē, jo tiks radīta jauna jauda, kas aizstās to papīrfabriku jaudu, kuru ekspluatācija tika pārtraukta, lai atjaunotu konkurences līdzsvaru CCM tirgū.

               (48)

               Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija pauda šaubas, vai nozarē patiešām ir jaudas pārpalikums un vai šāda situācija saglabātos vai pastiprinātos, ja tiktu piešķirts atbalsts Propapier. Komisija arī aicināja trešās personas iesniegt piezīmes par jautājumu, vai jaudas palielinājuma ietekme, kas jāņem vērā, pārsniedz 5 % no acīmredzamā patēriņa konkrētajā tirgū. Komisija norādīja, ka, pamatojoties uz informāciju, kas tai bija pieejama pirms atceltā lēmuma pieņemšanas, tā nevarēja nešaubīgi apliecināt, ka atbalsta pozitīvā ietekme ir lielāka nekā tā negatīvā ietekme (izrietošie konkurences izkropļojumi un ietekme uz tirdzniecību starp dalībvalstīm) vai ka RAP 68. punktā noteiktā jaudas radīšanas robežvērtība nav pārsniegta.

               (49)

               Tāpēc Komisija aicināja attiecīgo dalībvalsti un trešās personas iesniegt piezīmes par RAP 68. punkta b) apakšpunktā noteiktās pārbaudes pareizu piemērošanu. Proti, Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt informāciju, kas ļautu tai secināt, vai konkrētajā tirgū bija strukturāls jaudas pārpalikums attiecīgajā periodā no 2001. gada līdz 2006. gadam, vai paziņotā atbalsta piešķiršanas gadījumā šāda situācija būtu saglabājusies vai pastiprinājusies un vai uzņēmumam Propapier piešķirtā atbalsta pozitīvā ietekme varētu būt lielāka nekā tā negatīvā ietekme, kas izpaužas kā konkurences izkropļojumi vai ietekme uz tirdzniecību starp dalībvalstīm.

         4.   SŪDZĪBAS IESNIEDZĒJA SMURFIT KAPPA PIEZĪMES

   4.1.   IEPRIEKŠĒJAS PIEZĪMES

               (50)

                  Smurfit Kappa uzsver, ka nevis tam, bet gan Vācijai ir galvenais pienākums pierādīt, ka Propapier projekts neizraisa nepieņemamus konkurences izkropļojumus.

               (51)

                  Smurfit Kappa uzstāj, ka Vispārējās tiesas spriedums lietā T-304/08 nosaka Komisijai pienākumu novērtēt, vai atbalsta radītie ieguvumi ir lielāki nekā konkurences izkropļojumi un ietekme uz tirdzniecību starp dalībvalstīm, un piebilst, ka kopš oficiālās izmeklēšanas sākšanas RAP 68. punktā noteiktajām robežvērtībām vairs nav nozīmes.

         4.2.   TIRGUS DEFINĪCIJA

               (52)

                  Smurfit Kappa izsakās par konkrētā produkta tirgus pagaidu definīcijām, ko Komisija noteikusi lēmumā par procedūras sākšanu un kas ir tādas pašas kā atceltajā lēmumā, un atsaucas uz savu 2008. gada 5. augusta prasību Tiesai atcelt sākotnējo valsts atbalsta lēmumu N 582/07 (turpmāk “prasība”), kurā tas apgalvojis, ka minētās definīcijas ir kļūdainas.

               (53)

                  Smurfit Kappa apgalvo, ka testlainera ar masu līdz 150 g/m2 un no otrreizējā pārstrādē iegūta papīra izgatavota gofrētā slāņpapīra tirgus nepastāv un ka jebkurā gadījumā Propapier nekad nav plānojis, izmantojot savu jauno PM2 papīra ražošanas iekārtu, ražot testlaineru ar masu līdz 150 g/m2, bet ir iecerējis ražot “gofrētā kartona iekšslāni un testlaineru III ar masu 70/110 g/m2, kā arī gofrēto slāņpapīru ar masu 70/130 g/m2” (informācija no paziņojumiem presei) – tas netieši norāda uz to, ka būtu jāapsver pat vēl šaurāks tirgus. Tāpēc Smurfit Kappa aicina Komisiju precīzāk definēt konkrētā produkta tirgus.

         4.3.   JAUDAS PALIELINĀJUMA APRĒĶINĀŠANA

               (54)

                  Smurfit Kappa norāda uz intervijās un paziņojumos presei minēto informāciju, ka jaunā papīrfabrika varēs saražot 6 50  000 tonnu gadā un pat līdz 7 50  000 tonnu gadā, kas ir daudz vairāk nekā Vācijas paziņotā jauda. Tas secina, ka Komisijai nevajadzētu paļauties uz Vācijas norādītajiem skaitļiem, bet būtu jāveic sava izmeklēšana.

               (55)

                  Smurfit Kappa savu argumentu pamato galvenokārt ar tā pasūtīto un 2007. gadā veikto London Economics pētījumu (Ekonomiskā analīze par valsts atbalstu, kas piešķirts Progroup AG
                   (15)), kurā norādīts, ka Progroup ražošanas paplašināšanas rezultātā tas kļūs no neto CCM pircēja par neto pārdevēju, sasniedzot 2 50  000 tonnu gadā. Ņemot vērā, ka jaunās PM2 papīrfabrikas kopējā jauda būs 6 50  000 tonnu gadā (šādu skaitli norādīja Smurfit Kappa), uzņēmumam vajadzīgās trešo personu veiktās CCM piegādes samazināsies par 4 00  000 tonnu gadā. Smurfit Kappa secina, ka tādējādi visas 6 50  000 tonnas gadā būtu jāattiecina uz atvērtā tirgus (t. i., tirgus, kurā pārdod tikai trešām personām, neskaitot iekšējās piegādes) datiem.

               (56)

                  Smurfit Kappa apgalvo, ka būtu jāņem vērā tā sauktā “izstumšanas ietekme” (jēdziens, kas paskaidrots London Economics pētījumā) – kā norāda Smurfit Kappa, CCM produkcija, kas jāizmanto grupas iekšienē, galu galā izspiedīs citu ražotāju pārdoto produkciju atvērtajā tirgū, t. i., Progroup vairs nepirks konkrēto CCM produkciju atvērtajā tirgū. Tāpēc reālais jaudas palielinājums ir vienāds ar jauno Propapier pārdoto produkciju atvērtajā tirgū, kam pieskaitīta citu ražotāju “atbrīvotā” pārdotā produkcija. Faktiski tā visa ir kopējā jaunā ražošanas jauda, kā norāda Smurfit Kappa.

               (57)

                  Smurfit Kappa iesniedz ar 2008. gada 30. jūniju datētu Excel tabulu, kura pievienota prasībai kā A.10. pielikums un kurā izmantoti daži skaitļi, kas ņemti no Henry Poole Consulting 2007. gada ziņojuma (16). Minētajā tabulā ir norādīts Progroup pieprasījums 2 40  000 tonnu gadā otrreizējā pārstrādē iegūto CCM tirgū 2008. gadā un ir ietverta pēcieguldījumu prognoze par 2010. gadu, kas paredz, ka Propapier tirgū pārdos 2 85  000 tonnu otrreizējā pārstrādē iegūtas CCM produkcijas gadā. Smurfit Kappa apgalvo, ka summa, ko veido abi minētie lielumi (5 25  000 tonnu gadā, t. i., 2 85  000 tonnu gadā, kas netiks izlietoti grupas iekšienē, plus 2 40  000 tonnu gadā, ko Progroup vairs nepirks atvērtajā tirgū), ir vienāda ar subsidēto ieguldījumu kopējo ietekmi atvērtajā CCM tirgū un būtu jāizmanto jaudas palielinājuma aprēķināšanai saskaņā ar RAP 68. punkta b) apakšpunktu.

               (58)

                  Smurfit Kappa arī nepiekrīt par Propapier norādītajiem 1 50  000 tonnu gadā attiecībā uz CCM jaudas palielinājumu atvērtajā tirgū. Tas apgalvo, ka jaunā gofrētā kartona fabrika, ko Progroup plāno uzbūvēt Strikovā (Stryków) (Polijā), izmantos tikai aptuveni 1 00  000 tonnu otrreizējā pārstrādē iegūta papīra gadā. Pat atskaitot šo papildu pieprasījumu (no 6 50  000 tonnu gadā), kopējā jauda joprojām būtu 5 50  000 tonnu gadā.

               (59)

               Pamatojoties uz minēto, Smurfit Kappa secina, ka subsidēto Propapier ieguldījumu radītais jaudas palielinājums pārsniegs RAP 68. punkta b) apakšpunktā noteikto 5 % robežvērtību (vērtējot pēc 2006. gada skaitļiem attiecībā uz atvērto CCM tirgu).

         4.4.   JAUDAS PĀRPALIKUMS

               (60)

                  Smurfit Kappa apgalvo, ka attiecīgajā periodā no 2001. gada līdz 2006. gadam CCM tirgū bija strukturāls jaudas pārpalikums. Tas norāda, ka tirgum bija raksturīgs atbilstoša pieprasījuma pieauguma trūkums, savukārt jaunu jaudu veicināja galvenokārt valsts atbalsts, kas vēl vairāk palielināja jaudas pārpalikumu. Tādējādi citi papīra ražotāji bija spiesti slēgt papīrfabrikas (Smurfit Kappa pārtrauca 14 papīra ražošanas iekārtu ekspluatāciju laikposmā no 2001. gada līdz 2008. gadam), lai saglabātu konkurētspēju. Smurfit Kappa atsaucas uz London Economics pētījumu, kurā norādīts, ka jauna jauda, jo īpaši valsts atbalstītā, radīs nopietnas kaitējošas sekas attiecībā uz konkurenci. Pētījumā ir pieminētas būtiskas grūtības Eiropas CCM tirgū 2002.–2006. gadā un ir norādīts uz nopietnām jaudas pārpalikuma problēmām attiecīgajā nozarē. Skaitļu pamatā ir Groupement Ondulé un Smurfit Kappa iesniegtie dati, un tie liecina, ka attiecībā uz 2003.–2005. gadu jaudas izmantojuma līmenis ir mazāks par 90 %. Attiecībā uz 2006. un 2007. gadu minētais līmenis pārsniedz 90 %, tomēr pētījumā attiecībā uz šiem gadiem ir arī minēti alternatīvi rādītāji, kas ir zemāki par 90 % un kas “būtu dominējuši, ja nebūtu jaudas samazinājuma”.

         4.5.   IEGULDĪJUMS REĢIONĀLAJĀ ATTĪSTĪBĀ UN POZITĪVĀS UN NEGATĪVĀS IETEKMES SALĪDZINĀJUMS

               (61)

               Attiecībā uz atbalsta pozitīvās un negatīvās ietekmes salīdzinājumu, lai novērtētu konkurences izkropļojumus tirgū, kam raksturīgs strukturāls jaudas pārpalikums, Smurfit Kappa norāda, ka citur uzbūvētas un uz attiecīgo reģionu transportētas papīra ražošanas iekārtas uzstādīšana pati par sevi nesniedz ieguldījumu reģiona tehnoloģiju attīstībā. Tas piebilst, ka, izņemot spēkstaciju un notekūdeņu attīrīšanas iekārtu, kas abas ir Propapier projekta daļa, projekts nepiesaista papildu ieguldījumu reģionam un ka, sagrupējot papīrfabrikas kopās, efektivitātes palielināšanās nav paredzama. Nav paredzama pievienotās vērtības ķēdes paplašināšanās, jo, piemēram, reģionā nav gofrētā kartona pircēju, un tādējādi nav iemesla ierīkot papildu gofrēšanas iekārtu.

               (62)

                  Smurfit Kappa arī piebilst, ka jau 2007. gadā varēja paredzēt, ka neatkarīgi no Propapier ieguldījumu radīto darba vietu skaita un kvalitātes citur zaudēto darba vietu skaits būs lielāks.

               (63)

               Pamatojoties uz skaitļiem, kas norādīti lēmumā par procedūras sākšanu, Smurfit Kappa lēš, ka atbalsta apmērs ir aptuveni EUR 3 50  000 uz katru radīto tiešo darba vietu. Tas apšauba, vai darba vietas reģionā tiek radītas pastāvīgi un vai tās var raksturot kā augstas kvalitātes darba vietas. Tas arī apšauba, vai minētās darba vietas rada reālu ieguvumu reģionam, jo daļa Propapier darbinieku regulāri braukā no/uz citiem reģioniem. Smurfit Kappa nav skaidrs, vai tas, ka daļa galveno ražošanas darbinieku ir no Propapier papīrfabrikas Burgā (Saksijā-Anhaltē), rada tāda veida ieguvumu, kas pamato subsīdijas.

               (64)

               Attiecībā uz 529 netiešajām darba vietām Smurfit Kappa citē Propapier 2010. gada valdes locekli, kurš izteicies, ka tiek radītas tikai 329 netiešās darba vietas un ka (tikai) nedaudz vairāk kā 60 % darbinieku ir no minētā reģiona. Smurfit Kappa uzskata, ka, lai pienācīgi novērtētu reģionālo ietekmi, ir vajadzīga sīkāka informācija (piemēram, vai ir ietvertas tehniskās apkopes darba vietas vai darba vietas infrastruktūras projektos, vai netiešās darba vietas ir pastāvīgas darba vietas), un tas aicina Komisiju rūpīgi izvērtēt šo jautājumu.

         4.6.   INFRASTRUKTŪRAS ATBALSTS PROPAPIER

               (65)

                  Smurfit Kappa atsaucas uz Komisijas atsevišķo lēmumu sākt oficiālu izmeklēšanu par infrastruktūras atbalstu Propapier (valsts atbalsta lieta SA.36147). Tas uzskata, ka finansējums notekūdeņu attīrīšanas iekārtai ir ieguldījumu atbalsts, ko nevar vērtēt atsevišķi no atbalsta, uz kuru attiecas lēmums par procedūras sākšanu lietā SA.23827, un ka Komisijai būtu jānovērtē abi pasākumi atbilstoši vienai un tai pašai procedūrai vai arī jāpaskaidro, kāpēc tos nevar uzskatīt par daļu no viena un tā paša projekta.

         5.   VĀCIJAS PIEZĪMES

   5.1.   IEPRIEKŠĒJAS PIEZĪMES

               (66)

               Vācija uzskata, ka pēc lēmuma N 582/07 atcelšanas Komisijai nevajadzēja sākt oficiālo izmeklēšanas procedūru saskaņā ar LESD 108. panta 2. punktu, bet vajadzēja pieņemt lēmumu pirmstiesas izmeklēšanas procesā saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 659/1999 (17) 4. panta 3. punktu. Tā uzsver, ka Vispārējās tiesas spriedums lietā T-304/08 neparedzēja, ka Komisijai jāsāk oficiālā izmeklēšanas procedūra. Tai nav saprotams, kāpēc Komisija bez jauniem faktiem tagad pauž šaubas par to, vai CCM tirgū bija jaudas pārpalikums pirms 2008. gada, ja tā atceltajā lēmumā ir nepārprotami secinājusi, ka tirgū nebija jaudas pārpalikuma un ka RAP 68. punkta b) apakšpunktā noteiktā 5 % robežvērtība nebija pārsniegta, un ir aizstāvējusi šādu nostāju arī Vispārējā tiesā.

               (67)

               Vācija norāda, ka tas vien, ka ir iesniegta sūdzība, nerada Komisijai “nopietnas grūtības” noteikt, vai atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu, un ka procedūras izvēle nebūtu jānosaka trešai personai. Tā apgalvo, ka šo secinājumu apstiprina fakts, ka pēc ieguldījumiem atbalsta saņēmējam vairs nav tādas ietekmes uz konkurenci (jo tam nav lielākas tirgus daļas) kā pirms ieguldījumiem. Tā piebilst, ka faktiski papīrfabrika bija paredzēta, lai apmierinātu galvenokārt Progroup iekšējo papildu pieprasījumu pēc CCM.

               (68)

               Vācija arī piebilst, ka gadījumā, ja Komisija nolemj veikt padziļinātu novērtējumu, tai kā svarīgs rādītājs, kas apliecina, ka atbalstam ir ierobežota ietekme uz konkurenci, būtu jāņem vērā fakts, ka RAP 68. punktā noteiktās robežvērtības nav pārsniegtas.

               (69)

               Vācija iesniedza dažādus pētījumus:

                           a)

                           2013. gada ekonomisko analīzi par ieguldījumu atbalstu Progroup
                               (18) (turpmāk “ECA ziņojums”), kuras veikšanu pasūtīja Progroup, lai to izmantotu valsts atbalsta lietā SA.23827. Ziņojuma pamatā ir Pöyry Management Consulting Oy (Pöyry) sniegtā informācija;

                           b)

                           2013. gada ziņojumu, ko sagatavoja Roland Berger Strategy Consultants
                               (19) (turpmāk “Roland Berger ziņojums”) pēc Progroup pieprasījuma. Ziņojumā ir ietverts Eizenhitenštates kā izvēlētās ieguldījumu vietas un alternatīvas vietas, proti, [..], ex post salīdzinājums;

                           c)

                              Deutsche Bank Research sagatavotu 2007. gada analītisko ziņojumu par Smurfit Kappa
                               (20) (turpmāk “Deutsche Bank pētījums”).

               (70)

               Vācija arī iesniedza lietas T-304/08 procesa dalībnieku paskaidrojumu un pielikumu kopijas.

         5.2.   TIRGUS DEFINĪCIJA

   5.2.1.   KONKRĒTAIS CCM TIRGUS – ATVĒRTAIS TIRGUS ATTIECĪBĀ PRET VISPĀRĒJO TIRGU

               (71)

               Vācija apstrīd Smurfit Kappa piezīmes, norādot, ka, lai gan PM2 iekārta ir optimizēta, lai ražotu produktus ar masu no 70 g/m2 līdz 130 g/m2, to var viegli pielāgot lielākas vai mazākas masas produktu ražošanai. PM2 iekārta tehniski var ražot produktus ar masu līdz 150 g/m2. Propapier ir arī komerciāli ieinteresēts ražot produktus ar lielāku masu, kad palielināsies to tirgus cena. Vācija piebilst, ka Smurfit Kappa argumentācija ir pretrunā Komisijas iedibinātajai lēmumu pieņemšanas praksei (uz Smurfit Kappa specifikācijām nevar attiecināt pat vismazākos tirgus segmentus, ko Komisija ir izmantojusi tirgus definēšanai līdzīgās lietās).

               (72)

               Savās piezīmēs Vācija arī apgalvo, ka nav būtiski nošķirt atvērto un vispārējo tirgu. Atvērtais tirgus nav konkrētā produkta tirgus, bet ir daļa no vispārējā CCM tirgus. Vācija apgalvo, ka nav neatkarīgu statistikas datu par atvērto tirgu un ka subsidēto ieguldījumu ietekmi uz konkurenci un tirdzniecību var novērtēt, tikai pamatojoties uz vispārējo tirgu.

               (73)

               Vācija arī apgalvo, ka vertikāli integrētās grupās izmantoto CCM nošķiršana no CCM, ko piegādā atvērtajam tirgum, ir mākslīga un patvaļīga. Papīrs, ko ražo vertikāli integrētās grupās, un papīrs, ko piegādā atvērtajā tirgū, ir gandrīz pilnīgi savstarpēji aizvietojami (viens un tas pats pamatmateriāls un vienas un tās pašas produkta īpašības). Vertikāli integrēti ražotāji produktus pārdod gan piedāvājuma, gan pieprasījuma tirgū (tas izraisa cenas un pieprasījuma/piedāvājuma izmaiņas vispārējā tirgū un pievienotās vērtības ķēdē), tāpēc nav neatkarīga atvērtā tirgus. Pastāv zināma saikne starp CCM, ko izmanto uz vietas, un CCM, ko piegādā atvērtajā tirgū, – vertikāli integrēti ražotāji arī piegādā CCM tieši konkurentu gofrētā kartona fabrikām, un tie pērk CCM no citu konkurentu fabrikām, lai optimizētu savu ražošanu un loģistiku. Kā norāda Vācija, šādos optimizācijas darījumos iesaistītie daudzumi būtu jāattiecina uz atvērto CCM tirgu, ja vispār tiek veikts nošķīrums.

               (74)

               Vācija arī apgalvo, ka pastāv vienots CCM tirgus, kas ietver CCM uz otrreizējā pārstrādē iegūtu šķiedru un jaunšķiedras bāzes, neatkarīgi no CCM svara. Testlaineri un gofrētais slāņpapīrs uz otrreizējā pārstrādē iegūta papīra bāzes, no vienas puses, un kraftpapīrs un CCM uz jaunšķiedras bāzes, no otras puses, ir savstarpēji aizvietojami gan piedāvājuma, gan pieprasījuma ziņā. Gandrīz visas papīrfabrikas tehniski var ražot CCM gan no otrreizējā pārstrādē iegūtām šķiedrām, gan no jaunšķiedras, izmantojot vienas un tās pašas iekārtas. Lai Eizenhitenštates fabrika varētu izmantot jaunšķiedru, pietiktu ar vienreizēju ieguldījumu EUR [..] miljonu apmērā, kas ir mazāk nekā [..] % no kopējiem ieguldījumiem.

               (75)

               Ražotāji arī pārorientē ražošanu uz produktiem ar mazāku vai lielāku masu, kad samazinās cenas noteiktas masas produktiem; tādos gadījumos aizvietošanas ķēdēs notiek cenu un daudzuma korekcijas. No pieprasījuma viedokļa, ja ir ievērojamas cenu atšķirības starp smagākiem un vieglākiem CCM, pircēji (iepakojuma ražotāji) var aizvietot papīru, kam ir lielāka masa, ar vairākiem lētāka un vieglāka papīra slāņiem.

               (76)

               Turklāt testlaineri un gofrētais slāņpapīrs ir pilnīgi aizvietojami no piedāvājuma viedokļa – iekārtas var ražot abus un ir ātri pielāgojamas viena vai otra ražošanai.

               (77)

               Attiecībā uz konkrēto ģeogrāfisko tirgu Vācija apgalvo, ka vairākas pazīmes liecina, ka tas pārsniedz EEZ robežas. Lielus CCM daudzumus importē EEZ, piemēram, no Ķīnas, un eksportē no EEZ, piemēram, uz Āfriku, Tuvajiem Austrumiem, Āziju un Turciju (5 85  000 tonnu 2005. gadā). 2007. gadā aptuveni [..] % CCM, ko nopirka Progroup, bija importēti no valstīm ārpus EEZ ([..] tonnu no [..]).

               (78)

               Vācija secina, ka ir tikai viens konkrētais CCM tirgus, kas ir vismaz tikpat liels kā EEZ, ietver pārdošanu grupas iekšienē, testlainerus un gofrēto slāņpapīru, jebkādu masu un CCM, kuri izgatavoti uz otrreizējā pārstrādē iegūtu šķiedru un jaunšķiedras bāzes. Kā norāda Vācija, šo secinājumu pamato ciešā savstarpējā saistība starp jebkādas masas testlaineru cenām un testlaineru un kraftpapīra cenām, pat ja ņem vērā izejvielu resursu izmaksas (21).

         5.2.2.   KONKRĒTAIS GOFRĒTĀ KARTONA TIRGUS

               (79)

               Vācija piekrīt viedoklim, ko Komisija pauda tās lēmumā par procedūras sākšanu, proti, ka gofrētam kartonam ir atsevišķs konkrētā produkta tirgus (gan no piedāvājuma, gan pieprasījuma viedokļa).

               (80)

               Savās piezīmēs Vācija apgalvo, ka konkrētais gofrētā kartona ģeogrāfiskais tirgus ir EEZ mēroga tirgus (kā noteikts RAP 70. punktā) – tajā nav tirdzniecības šķēršļu, nav tehnisku atšķirību un valstisku priekšrocību, minēto produktu ražo pēc vienotiem standartiem, un vidējās cenas EEZ atšķiras tikai nedaudz. Vācija apgalvo, ka vislielākā Progroup fabrika (Burgā) vairāk nekā [..] % savas gofrētā kartona produkcijas apjoma nosūta tālāk par 400 km, vairāk nekā [..] produkcijas – tālāk par 500 km – un aptuveni [..] % produkcijas – pat 700–1  100 km tālu. Ņemot vērā visas Progroup fabrikas, 2007. gadā Progroup piegādāja [..] % savas izlaides pircējiem, kas atrodas tālāk par 400 km no tās fabrikām, parasti šķērsojot vismaz vienas valsts robežu. Lielākā daļa Progroup apgādāto teritoriju pārklājas un aptver lielu daļu EEZ. No [..] līdz [..] % gofrētā kartona sūtījumu no Progroup fabrikām šķērso vismaz vienas valsts robežu, tāpēc pat tad, ja tirgi tiktu noteikti atbilstīgi fabrikām, ģeogrāfiskie tirgi būtu pārvalstiski.

               (81)

               Vidējās gofrētā kartona cenas apgādātajās EEZ valstīs atšķiras mazāk nekā par 10 %. Šī starpība jāuzskata par mazu, ņemot vērā, ka Vācijā var novērot konkrētu gofrētā kartona veidu cenu svārstības līdz pat 20 % apmērā no vidējām cenām.

               (82)

               Attiecībā uz Progroup kopumā gofrētā kartona transportēšanas izmaksas joprojām ir vidēji mazākas nekā [..] % no kopējā apgrozījuma nosūtīšanas attālumam līdz 600 km. Tomēr šis īpatsvars ir ļoti atkarīgs no pārvadāto preču īpašībām.

               (83)

               Vācija apgalvo, ka, ņemot vērā vietējo tirgu pārklāšanos, pastāv aizvietošanas ietekmes ķēde, kas ietekmē cenas un konkurences apstākļus teritorijā, kura ir daudz lielāka par konkrētas vietas pārdošanas rādiusu – ja viena fabrika samazina cenu, tās nosūtīšanas teritorija paplašinās līdz kāda no kaimiņos esošā konkurenta teritorijai, kurš savukārt reaģē uz sava produkta pieprasījuma un jaudas izmantojuma samazināšanos, īsteno agresīvāku cenu politiku, kas ietekmē teritorijas, kuras sākotnējā paplašināšana nesasniedza. Jo pamanāmāka ir nosūtīšanas teritoriju pārklāšanās, jo lielāka ir ietekme uz cenām. Gofrētā kartona tirgū šāda pārklāšanās ir ievērojama.

               (84)

               Tāpēc Vācija apgalvo, ka nav būtiski aplūkot arī šaurāku tirgu (ko Komisija aplūkojusi tās lēmumā par procedūras sākšanu), kas aptver tikai galvenās valstis, kurām piegādā Propapier PM2.

         5.2.3.   TIRGUS DAĻA

               (85)

               Pamatojoties uz Vācijas ierosinātajām tirgus definīcijām, Progroup tirgus daļas konkrētajos tirgos ir daudz mazākas nekā 25 % gan pirms, gan pēc ieguldījumiem. Vācija norāda tādus pašus skaitļus par tirgus daļām, kādi ietverti Komisijas lēmumā par procedūras sākšanu (attiecībā uz CCM un gofrēto kartonu), un tos papildina vēl ar citiem skaitļiem par CCM, pieņemot, ka konkrētais ģeogrāfiskais tirgus aptver EEZ un tās kaimiņvalstis. Minētie papildu skaitļi atspoguļo 2011. gadā esošās tirgus daļas, kas ir nedaudz mazākas nekā Komisijas lēmumā par procedūras sākšanu norādītās.

         5.3.   JAUDAS PALIELINĀJUMA APRĒĶINĀŠANA

               (86)

               Vācija apstrīd Smurfit Kappa norādītos skaitļus attiecībā uz jaudu, saskaņā ar kuriem radītā jauda ir 6 50  000 tonnu gadā vai pat līdz 7 50  000 tonnu gadā. Tā paskaidro, ka Smurfit Kappa norādītā Propapier jauda 6 50  000 tonnu gadā atbilst tehniski iespējamai maksimālajai jaudai un neatspoguļo Propapier PM2 faktisko ražošanas jaudu, kas ir mazāka, jo ar Propapier PM2 papīra ražošanas iekārtu paredzēts ražot galvenokārt CCM ar mazākas masas diapazoniem (kā rezultātā samazinās jauda, palielinoties ražošanas sarežģītībai). Vācija norāda, ka 2012. gadā Propapier PM2 ražošanas apjoms bija [< 6 15  000] tonnu.

               (87)

               Tā arī piebilst, ka pat tad, ja kā pamatu izmantotu 6 50  000 tonnu gadā, jaudas palielinājums nebūtu lielāks par 5 % CCM tirgū. Tā arī norāda, ka Smurfit Kappa minētā jauda 7 50  000 tonnu gadā ir teorētiskā jauda, kas noteikta saistībā ar vides aizsardzības licencēm (Immissionsschutzrichtlinien atļauja).

               (88)

               Vācija uzskata, ka kopējo jaudu 6 15  000 tonnu gadā nedrīkst ņemt vērā, aprēķinot jaudas palielinājumu atvērtajā tirgū, jo no šīs kopējās jaudas [> 3 65  000] tonnu gadā tiks izmantoti iekšēji un tikai [< 2 50  000] tonnu gadā tiks pārdoti atvērtajā tirgū. Tā norāda, ka lēmumā par procedūras sākšanu Komisija pareizi aprēķināja jaudas palielinājumu kā īpatsvaru no kopējā tirgus (22) un ka ir neatbilstoši novērtēt jaudas palielinājumu, pamatojoties uz atvērtā tirgus lielumu.

               (89)

               Vācija apstrīd Smurfit Kappa norādīto jaudas skaitļu pareizību, jo īpaši 2 85  000 tonnu gadā, ko Smurfit Kappa minēja kā lieko otrreizējā pārstrādē iegūto CCM produkciju, kuru Propapier būtu jāpārdod atvērtajā tirgū 2010. gadā. Tā norāda, ka minētā tonnāža ir pamatota ar nezināmu avotu.

               (90)

               Vācija noraida sūdzības iesniedzēja ierosināto metodi, kura izmantojama, lai aprēķinātu jaudas palielinājumu atvērtajā tirgū, un kurā ir ņemta vērā tā sauktā “izstumšanas ietekme”. Tā iebilst, ka gan atvērtajā, gan vispārējā tirgū būtu vienāds jaudas palielinājums neatkarīgi no tā, kādu īpatsvaru Propapier faktiski pārdotu atvērtajā tirgū, un šādi aprēķinātais jaudas palielinājums attiecībā uz atvērto tirgu nemainītos pat tad, ja Propapier nepiedāvātu CCM atvērtajā tirgū, bet izmantotu visu savu jauno produkciju uz vietas. Tā paskaidro, ka Propapier PM2 jauda, kas tiks izmantota iekšēji, nepalielina atvērtajā tirgū pieejamo piedāvājumu, bet tikai samazina pieprasījumu, kas jāapmierina. Tāpēc Vācija uzstāj, ka, aprēķinot jaudas palielinājumu atvērtajā tirgū, skaitītājā jāņem vērā tikai [< 2 50  000] tonnu gadā, kas jāpārdod atvērtajā tirgū, savukārt izstumtais pieprasījums 2 40  000 tonnu gadā jāņem vērā saucējā, lai samazinātu atvērtā tirgus kopējo lielumu.

               (91)

               Vācija apgalvo, ka [< 2 50  000] tonnu gadā, kas jāpārdod ārējiem pircējiem, ir reālistisks skaitlis, ko Komisija atzina sākotnējā lēmuma pieņemšanas brīdī un lēmumā par procedūras sākšanu. Bija paredzēts, ka Progroup jaunā gofrēšanas fabrika Strikovā izmantos aptuveni [1 00  000–2 00  000] tonnu CCM gadā. Turklāt Progroup plānoja uzbūvēt citas fabrikas Austrumeiropā, kas būtu piesaistījušas papildu daļu no Propapier PM2 jaudas iekšējai izmantošanai.

         5.4.   TIRGUS PIEAUGUMS UN JAUDAS PĀRPALIKUMS

               (92)

               Lai veiktu RAP 68. punkta b) apakšpunktā noteikto pārbaudi, attiecīgā produkta acīmredzamā patēriņa gada pieauguma vidējais rādītājs iepriekšējos piecos gados jāsalīdzina ar EEZ IKP gada pieauguma vidējo rādītāju.

               (93)

               Vācija noraida lēmumā par procedūras sākšanu izklāstīto Komisijas secinājumu, ka skaitļi par apjomu un reālā EEZ IKP pieaugumu liecina, ka attiecīgajā periodā no 2001. gada līdz 2006. gadam bija CCM tirgus pieaugums (par 2,15 % attiecībā uz CCM salīdzinājumā ar IKP pieauguma rādītāju 1,97 %), bet vērtības izteiksmē tirgus samazinājās (nominālais CCM tirgus pieauguma rādītājs 0,02 % salīdzinājumā ar nominālo EEZ IKP pieauguma rādītāju 3,98 %).

               (94)

               Vācija apgalvo, ka tikai tirgus apjoma pieaugums atspoguļo faktisko pieprasījuma pieaugumu attiecīgajā tirgū. Tā pieņem, ka tirgū, kurā pieprasījums palielinās ātrāk nekā IKP, papildu jaudu var ātri kompensēt un tādējādi jaudai ir tikai neliela ietekme uz konkurenci.

               (95)

               Vācija arī piebilst, ka Komisijas apgalvojums lēmuma par procedūras sākšanu 106. apsvērumā un turpmākajos apsvērumos, proti, ka IKP palielinājās straujāk nekā vispārējais CCM tirgus, rada maldīgu priekšstatu, jo tirgus pieaugums vērtības izteiksmē tiek salīdzināts ar IKP pieaugumu pašreizējās cenās, t. i., ar skaitļiem, kas nav koriģēti attiecībā uz inflāciju. Vācija uzskata, ka vērtības skaitļi atspoguļo faktorus, kam ir nozīme cenu noteikšanā, bet tiem nav nekādas saistības ar faktisko pieprasījumu (piemēram, resursu izmaksu palielinājums izraisītu pieaugumu, lai gan faktiskais pieprasījums nemainās). RAP 62. zemsvītras piezīme, kurā minēts, ka acīmredzamais patēriņš jāaprēķina, pamatojoties uz “ražošanu”, liecina, ka aprēķini RAP 68. punkta b) apakšpunktā noteiktās pārbaudes nolūkos jāveic, pamatojoties uz izlaides apjomu kā ieguldījumu projekta rezultātu.

               (96)

               Vācija citē Deutsche Bank 2007. gada pētījumu, kurā – ņemot vērā plānotās Propapier PM2 fabrikas jaudu – norādīts, ka “jauna jauda ir nevis drauds, bet vajadzība apmierināt pieprasījumu” (23). Tā apgalvo, ka šāds skaidrs nozares ekspertu izteikums 2007. gadā ir pietiekams pierādījums, kas kliedē bažas par strukturālo jaudas pārpalikumu.

               (97)

               Vācija norāda, ka iemesls jaudas samazināšanai CCM nozarē, uz ko atsaucās Smurfit Kappa, bija nevis vēlme atjaunot tirgū līdzsvaru starp piedāvājumu un pieprasījumu, bet gan galvenokārt vecas un neefektīvas iekārtas. To ietekmēja arī 1) arvien pieaugošā tendence pircējiem izvēlēties vieglākus CCM, ko vecākas iekārtas nevar ražot, 2) zemie vecāku iekārtu apjomradītie ietaupījumi zemākas ražošanas jaudas dēļ un 3) gofrētā kartona iekārtu apcirpšanas platuma arvien biežāka standartizācija līdz 2,5/2,8 m, kas – nestandarta iekārtu gadījumā – rada ievērojamus papīra zudumus, ja tiek piegādāti atšķirīga platuma CCM
                   (24). Turklāt, lai gan Smurfit Kappa slēdza dažas savas fabrikas, tas arī ieguldīja jaunā jaudā EEZ. Šajā saistībā Vācija citē Deutsche Bank pētījumu, kurā Smurfit Kappa konsolidācija (pēc apvienošanās 2005. gadā ar Jefferson Smurfit grupu) atzīta par mēģinājumu uzlabot tā aktīvu kvalitāti (25). Vācija piebilst, ka 8 no 10 gadiem pirms 2007. gada, kā arī visā attiecīgajā periodā Smurfit Kappa faktiski palielināja, nevis samazināja CCM neto jaudu EEZ (26).

               (98)

                  Deutsche Bank pētījumā ir arī norādīts, ka visi trīs plānotie jaudas paplašināšanas pasākumi Eiropā (Progroup, Mondi un SAICA), par kuriem bija zināms 2007. gadā, bija vajadzīgi, lai apmierinātu paredzamo pieprasījumu 2009.–2012. gadā, un ka darbības līmenis joprojām būs augsts neatkarīgi no šā jaudas palielinājuma. Vācija norāda, ka Deutsche Bank pētījumā, kā arī Pöyry datos ir atsauce uz darbības līmeni nozarē, kas ir augstāks nekā 90 % laikposmā no 2006. gada līdz 2008. gadam. Pētījumā ir arī norādīts, ka IKP pieaugums ir nozīmīgs pieprasījumu veicinošs faktors gofrētā kartona un CCM ražošanas nozarei un ka aplēstais IKP pieauguma līmenis 2,2 % un 2 % attiecīgi 2007.–2008. gadā pamato minētās bankas aplēsto pieprasījumu CAGR
                   (27)2,9 % apmērā 2006.–2009. gadā. Pöyry apjoma datos, kas aprēķināti 2007. gadā, ir minēts CCM pieaugums, kas ir 1,5 % gadā Rietumeiropā par laikposmu no 2005. gada līdz 2015. gadam un 6,2 % Austrumeiropā par laikposmu no 2005. gada līdz 2010. gadam un samazinās līdz 3,8 % par laikposmu no 2010. gada līdz 2015. gadam. Vācija uzskata, ka cenu samazināšanās periodi, ilgs jaudas palielināšanas laiks un nepastāvīgs pieprasījums ir raksturīgi šai cikliskajai nozarei un ka tāpēc tos nedrīkst uzskatīt par strukturālā jaudas pārpalikuma rādītājiem.

               (99)

               Vācija secina, ka visi pierādījumi, kas bija pieejami atceltā lēmuma pieņemšanas brīdī, liecina par pozitīvu CCM tirgus attīstību ieguldījumu lēmuma pieņemšanas brīdī un pēc 2007. gada un ka CCM tirgū nebija nelīdzsvarotības pazīmju.

         5.5.   STIMULĒJOŠA IETEKME

               (100)

               Vācija uzskata, ka nav vajadzības sīki izvērtēt, vai atbalstam ir stimulējoša ietekme, jo, spriežot pēc tās datiem, RAP 68. punktā noteiktās tirgus daļas un jaudas robežvērtības nav pārsniegtas. Tā norāda, ka sākotnējā apstiprināšanas lēmuma pieņemšanas brīdī šāda stimulējošā ietekme tika novērtēta, pamatojoties tikai uz formāliem kritērijiem, un ka visi formālie kritēriji bija izpildīti. Tobrīd nebija jāiesniedz pilns komercdarbības plāns, lai pierādītu, ka atbalstam patiešām ir kritiska nozīme, lai pieņemtu lēmumu ieguldīt atbalstāmā apgabalā, tāpēc tobrīd Progroup nebija izstrādājusi šādu sīku plānu. Tomēr Vācija norāda, ka Progroup izpilddirektors un īpašnieks ir apstiprinājuši, ka atbalstam bija būtiska nozīme, Progroup izvēloties Eizenhitenštati par vietu Propapier PM2 ieguldījumu projekta īstenošanai, un ka citā gadījumā viņš būtu ieguldījis [..]. Tāpēc Progroup lūdza Roland Berger Strategy Consultants salīdzināt ekonomisko izdevīgumu, ja tiktu izraudzīta vieta [..], ar ekonomisko izdevīgumu vietai, kas izraudzīta Eizenhitenštatē.

               (101)

                  Roland Berger 2013. gada ziņojumā ir norādīts, ka ieguldījumu mērķis bija uzlabot Progroup [..]. [..] tiek uzskatīta par labāku vietu, jo [..]. Citas [..] vietas priekšrocības ir šādas: lētāk [..], lētāk [..], mazāk [..] un [..] (28). Saskaņā ar ziņojumu, izvēloties Eizenhitenštati, radās papildu izmaksas EUR [..]–[..] miljoni gadā salīdzinājumā ar [..]. Kopējās diskontēto izmaksu priekšrocības bija EUR [..]–[..] miljoni. Daļa šo papildu izmaksu tika kompensēta ar dotāciju un ar paredzamo [..]. Eizenhitenštate arī piedāvāja iespēju nākotnē paplašināties (zemes izmaksas bija mazākas, tika garantēta saldūdens apgāde, un plānotā spēkstacija piegādātu tvaiku).

               (102)

               Vācija apgalvo, ka ieguldījumu atbalsts bija pietiekami liels, lai veiksmīgas vispārējās [..] stratēģijas gadījumā segtu nevēlamās izmaksas, kas rodas vietā, kura atrodas mazāk attīstītajā Brandenburgas–Ziemeļaustrumu reģionā. Tā arī apgalvo, ka, pamatojoties uz minēto, Progroup pieņēma uzņēmējdarbības lēmumu ieguldīt Eizenhitenštatē un tāpēc ieguldījumu atbalsts nodrošināja Progroup nepieciešamo stimulējošo ietekmi, lai Eizenhitenštate, nevis vieta, kas atrodas [..], tiktu izraudzīta par Propapier PM2 atrašanās vietu.

         5.6.   IEGULDĪJUMS REĢIONĀLAJĀ ATTĪSTĪBĀ

               (103)

               Vācija paskaidro, ka Propapier PM2 ieguldījumu projekts ir daļa no stratēģijas, lai atbalstītu specializētas papīra ražošanas nozares attīstību Brandenburgas zemē. Papīra ražošanas nozare ir viena no kompetences jomām, kas norādītas koalīcijas līgumā par 4. vēlēšanu periodu no 2004. gada līdz 2009. gadam attiecībā uz Brandenburgas zemi (29).

               (104)

               Dokumentā, ko 2007. gadā pēc Brandenburgas zemes Ekonomikas ministrijas pasūtījuma sagatavoja Pöyry
                   (30), ir norādīts, ka atceltā lēmuma pieņemšanas brīdī paredzamā papīra ražošanas nozares attīstība bija pozitīva. Lai gan netika minēti konkrēti jauni papīra ražošanas nozares ieguldījumu plāni (izņemot Propapier PM2), bija norādīta acīmredzama iespēja paplašināt izveidoto uzņēmumu jaudu vai dažādot vai paplašināt produktu portfeli.

               (105)

               Vācija uzsver, ka ieguldījumi tika veikti ļoti mazattīstītā reģionā: 2004. gadā Brandenburgas–Ziemeļaustrumu reģionā IKP uz vienu iedzīvotāju bija 76,3 % no vidējā rādītāja ES–27 valstīs, un bezdarba līmenis 2005. gadā bija 19,8 %, kas bija 220 % no vidējā rādītāja ES–27 valstīs un 178 % no vidējā rādītāja Vācijā. Eizenhitenštate ir daļa no Frankfurtes (pie Oderas)/Eizenhitenštates reģionālā izaugsmes apgabala (regionale Wachstumskern – RWK), kurā 2006. gadā salīdzinājumā ar 1998. gadu par 15 % samazinājās to darbinieku skaits, kas veic sociālā nodrošinājuma iemaksas, proti, darbinieku skaits absolūtā izteiksmē samazinājās par 7  573.

               (106)

               Vācija apgalvo, ka bija paredzēts, ka Propapier ieguldījumi būtiski veicinās reģiona vienstruktūras ekonomikas dažādošanu, jo tā ir ļoti atkarīga no tērauda rūpniecības (Arcelor), ko apdraud racionalizācijas iniciatīvas. Tā piebilst, ka kopš 2003. gada Eizenhitenštatē tērauda rūpniecībā zaudētas simtiem darba vietu.

               (107)

               Vācija norāda arī uz iespējamiem Propapier PM2 ieguldījumu radītajiem ieguvumiem pievienotās vērtības ķēdes paplašināšanas ziņā (piemēram, ieguldījumi gofrēšanas fabrikās, iepakojuma rūpniecībā utt.).

               (108)

               Vācija uzskata, ka 150 augstas kvalitātes tiešo darba vietu (no kurām 2012. gadā 82 % atradās reģionā) un aptuveni 450 netiešo darba vietu izveide būtiski sekmē ļoti mazattīstītā Brandenburgas reģiona attīstību. Tā arī norāda uz ievērojamiem vietējo darbinieku apmācības pasākumiem (31), kā arī uz sadarbību ar Tehnisko universitāti Kotbusā (Cottbus). Apmācības pasākumi paaugstina darbinieku vispārējo kvalifikāciju reģionā, kurā trūkst tehniski kvalificēta darbaspēka, un tādējādi var piesaistīt citus ieguldītājus. Vācija piebilst, ka pieprasījums pēc mācīta darbaspēka arī mudina reģionālās izglītības iestādes izstrādāt īpašas apmācības programmas.

               (109)

               Vācija uzsver, ka Propapier PM2 iekārta ir īpaši novatoriska – tā ir pirmā iekārta pasaulē, kas izgatavo ļoti vieglus CCM, tādējādi palīdzot Eizenhitenštatei kļūt par vienu no zinātības centriem attiecīgajā nozarē.

               (110)

               Apstrīdot Smurfit Kappa apgalvojumus, Vācija norāda, ka Progroup nesamazināja savu darbinieku skaitu, kad tika izveidota Propapier PM2 papīrfabrika. Tā arī apgalvo, ka papīra ražošanas iekārtas montāža tika veikta Eizenhitenštatē un ka tikai dažas sastāvdaļas ir ražotas ārpus Vācijas.

               (111)

               Vācija arī uzsver ieguldījumu ilgā termiņa nozīmīgumu ilgtspējīgai reģiona attīstībai. Tā norāda, ka, ņemot vērā Progroup vertikālo integrāciju un Austrumeiropas stratēģiju, tās saistības tika uztvertas kā ilgtermiņa projekts jau sākotnējā plānošanā, tāpēc Propapier PM2 ieguldījumi nodrošinās arī pozitīvu ietekmi ilgākā termiņā.

               (112)

               Vācija piebilst, ka Propapier PM2 ieguldījumi arī veicina dzīves līmeņa uzlabošanos reģionā – Propapier maksātās algas Brandenburgā regulāri bija lielākas nekā vidējās bruto algas un darba samaksa Brandenburgā, kas 2008. gadā bija EUR 22  932. Tas savukārt veicina IKP palielināšanos uz vienu iedzīvotāju un tādējādi sekmē pozitīvu reģiona attīstību. Vācija arī piebilst, ka paredzamais Propapier ieguldījumu apgrozījums un darba vietu radīšana palielina nodokļu ieņēmumus reģionā, ļaujot veikt turpmākus publiskos ieguldījumus, kas veicina arī reģiona sociālekonomisko attīstību.

         5.7.   NEGATĪVĀ IETEKME

               (113)

               Vācija uzsver, ka atbalsts neizraisīja jaudas pārpalikumu nozarē. Pēc atceltā lēmuma pieņemšanas Komisija apstiprināja vairākus citus valsts atbalsta pasākumus papīra ražošanas nozarē (32), attiecībā uz kuriem tai bija jāņem vērā Propapier ieguldījumu radītā jauda, kad tā aprēķināja jaudas palielinājumu konkrētajā tirgū. Vācija apgalvo, ka Komisija nebūtu apstiprinājusi minētos pasākumus, ja nozarē būtu bijis nozīmīgs jaudas pārpalikums.

               (114)

               Vācija norāda, ka bez valsts atbalsta jaunā fabrika tik un tā būtu uzbūvēta, bet citur. Ņemot vērā, ka konkrētajā tirgū (EEZ) ar atbalstu vai bez tā nominālā CCM ražošanas jauda neatšķirtos, tā secina, ka atbalstam nevar būt negatīva ietekme uz konkurenci. Tāpēc atbalstu nevar uzskatīt par darba vietu zaudēšanas cēloni konkurentu ražotnēs, kā to apgalvo Smurfit Kappa, bet to var uzskatīt par darba vietu radīšanas cēloni Brandenburgā.

               (115)

               Vācija piebilst, ka Eiropas CCM tirgum ir raksturīgs dominējošs konkurents, proti, Smurfit Kappa, ar ko jārēķinās vairākiem mazākiem pārdevējiem, tostarp Progroup. Smurfit Kappa ir vislielākais tirgus dalībnieks, kas īsteno agresīvu stratēģiju, pārņemot daudzus konkurentus. Turpretī Progroup ir neliels tirgus dalībnieks, kas koncentrējas uz dabisku izaugsmi, nevis uz konkurentu pārņemšanu. Tāpēc Vācija apgalvo, ka, tā kā Propapier PM2 fabrikas produkti tieši konkurē ar Smurfit Kappa piedāvājumiem, Propapier PM2 ieguldījumi palīdzēs mazināt šā dominējošā tirgus dalībnieka ekskluzīvo stāvokli un palielināt konkurenci visā CCM tirgū kopumā.

         6.   PASĀKUMA NOVĒRTĒJUMs

   6.1.   VALSTS ATBALSTA ESĪBA LESD 107. PANTA 1. PUNKTA IZPRATNĒ

               (116)

               Finansiālo atbalstu atbilstoši pasākumam Vācija piešķīra kā ieguldījumu prēmiju un to finansēja no publiskajiem resursiem. Tādējādi var uzskatīt, ka atbalstu piešķir dalībvalsts un no valsts līdzekļiem LESD 107. panta 1. punkta izpratnē.

               (117)

               Atbalsts tika piešķirts vienai sabiedrībai, proti, Propapier, tāpēc attiecīgais pasākums ir selektīvs.

               (118)

               Sabiedrībai Propapier piešķirtais finansiālais atbalsts atbrīvoja to no izmaksām, kas tai pašai parasti būtu jāsedz, un tādējādi minētā sabiedrība guva ekonomisku priekšrocību pār tās konkurentiem.

               (119)

               Vācijas iestādes piešķīra finansiālo atbalstu ieguldījumiem, kuri tika izmantoti dažādu veidu CCM ražošanai. Tā kā ar minētajiem produktiem notiek tirdzniecība starp dalībvalstīm, piešķirtais atbalsts var ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm un izkropļot konkurenci.

               (120)

               Tādējādi šajā pagaidu novērtējumā Komisija secina, ka pasākums ir valsts atbalsts Propapier LESD 107. panta 1. punkta izpratnē.

         6.2.   ATBALSTA PASĀKUMA LIKUMĪBA

               (121)

               Saskaņā ar LESD 108. panta 3. punktu dalībvalstīm jāpaziņo visi atbalsta pasākumi pirms to īstenošanas, ja vien uz tiem neattiecas grupu atbrīvojums. Lai gan atbalsts piešķirts saistībā ar reģionālo grupu atbrīvojuma atbalsta shēmu XR 6/2007 (sk. 35. un 36. apsvērumu), uz to neattiecas attiecīgā grupu atbrīvojuma regula, proti, Regula (EK) Nr. 1628/2006 (33), jo tas bija lielāks par piemērojamo individuālo paziņošanas robežvērtību (šajā gadījumā – EUR 22,5 miljoni).

               (122)

               Paziņojot atbalsta pasākumu 2007. gadā, Vācija izpildīja prasību par piemērojamo individuālo robežvērtību, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 1628/2006 7. panta e) punktā. Tomēr pēc sākotnējā Komisijas lēmuma atcelšanas un tā kā atbalsts tika izmaksāts, pirms Vispārējā tiesa pieņēma lēmumu par Smurfit Kappa iesniegto atcelšanas prasību, atbalsts jāuzskata par nelikumīgi piešķirtu.

               (123)

               Plānotais atbalsts pārsniedz Regulas (EK) Nr. 1628/2006 7. panta e) punktā noteikto individuālo robežvērtību, tāpēc Komisija pasākumu novērtēs, pamatojoties uz RAP.

         6.3.   ATTIECĪGAIS PERIODS NOVĒRTĒJUMA NOLŪKOS UN PIEMĒROJAMĀ PROCEDŪRA

               (124)

               Kā Komisija paskaidroja lēmuma par procedūras sākšanu 47.–50. apsvērumā, lai stātos spēkā Vispārējās tiesas spriedums lietā T-304/08, Komisijai atkārtotais atbalsta pasākuma pagaidu novērtējums principā jāveic, pamatojoties uz situāciju, kāda bija atceltā lēmuma pieņemšanas brīdī. Tā kā Komisijas uzdevums ir atkārtoti pieņemt lēmumu, kas nezaudē spēku tādas kļūdas dēļ, kādu Vispārējā tiesa norādījusi iepriekš minētajā spriedumā, Komisija var ņemt vērā tikai faktus, ziņojumus un citus datus, kas tai varēja būt pieejami pirms tās sākotnējā lēmuma pieņemšanas par pasākuma saderību (34).

               (125)

               Šajā gadījumā ieguldījumu projekta darbības joma tika samazināta pēc atceltā lēmuma pieņemšanas 2008. gada 2. aprīlī, tādējādi samazinot attiecināmās izmaksas, un attiecīgi tika samazināta galu galā piešķirtā atbalsta summa. Lai gan Komisija pieņems lēmumu par atbalsta pasākumu, kas īstenots, ņemot vērā, ka attiecināmo izmaksu vērtība, kā arī tā atbalsta vērtība, ko Vācija piešķīrusi Propapier, tika samazināta, Komisija tomēr pamatos savu novērtējumu ar informāciju, kas varēja būt pieejama atceltā lēmuma pieņemšanas brīdī, un piemēros tobrīd spēkā esošo oficiālo valsts atbalsta tiesisko regulējumu. Parasti gadījumos, kad piešķir reģionālo atbalstu lieliem ieguldījumu projektiem, Komisijai lēmums jāpieņem pirms faktiskās ieguldījumu veikšanas, pamatojoties uz aplēsēm par tirgus rādītājiem un nākotnes izredzēm. Apstiprināto atbalsta intensitāti vēlāk nepielāgo, ja pēc dažiem gadiem tirgus attīstījies citādi, nekā paredzēts Komisijas lēmuma pieņemšanas brīdī.

               (126)

               Jauna lēmuma pieņemšanas procedūru var atsākt tieši tajā posmā, kurā notikusi nelikumība (35). Saistībā ar valsts atbalsta disciplīnu Tiesa ir nospriedusi, ka tad, ja Komisijas veiktā analīze iepriekšējā lēmumā bijusi nepilnīga, tādējādi padarot attiecīgo lēmumu nelikumīgu, procedūru lēmuma aizstāšanai var atsākt tajā pašā posmā, veicot jaunu jau veiktās pārbaudes analīzi (36).

         6.4.   SADERĪBA AR RAP VISPĀRĒJIEM NOTEIKUMIEM

               (127)

               Atceltā lēmuma pieņemšanas brīdī 2008. gadā Brandenburgas–Ziemeļaustrumu reģions bija tiesīgs saņemt reģionālo atbalstu atbilstoši LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunktam.

               (128)

               Paziņoto atbalstu bija plānots piešķirt par sākotnējiem ieguldījumiem, kā noteikts RAP 4.1. iedaļā, un attiecināmās izmaksas ietver ēku un aprīkojuma/iekārtu izmaksas atbilstoši RAP 4.2. iedaļai (sk. 30. apsvērumu). Vācija apliecināja, ka nemateriālie aktīvi atbildīs RAP 56. punkta nosacījumiem (sk. 31. apsvērumu).

               (129)

               Atbalsta saņēmēja pašu ieguldījums (bez jebkāda atbalstu) attiecināmo izmaksu segšanā pārsniedz 25 % robežvērtību, kas jāsasniedz saskaņā ar RAP 4.1. iedaļu (sk. 34. apsvērumu).

               (130)

               Oficiālie noteikumi par stimulējošo ietekmi, kas paredzēti RAP 38. punktā, bija izpildīti – attiecībā uz sākotnēji paredzēto tiešo dotāciju atbalsta saņēmējs pieteicās atbalsta saņemšanai 2007. gada 15. maijā, un Vācijas iestādes 2007. gada 24. maijā, pirms darba sākšanas projektā 2007. gada decembrī, rakstiski apstiprināja, ka, ņemot vērā sīkas pārbaudes galīgos rezultātus, ir konstatēts, ka projekts atbilst attiecīgajā shēmā noteiktajiem atbilstības nosacījumiem.

               (131)

               Atbalsta kopējā summa galu galā tika piešķirta kā ieguldījumu prēmija, ko maksā automātiski, ja ir izpildīti attiecīgajā juridiskajā pamatā (grupu atbrīvojuma atbalsta shēmā XR 6/2007) noteiktie objektīvie kritēriji. Attiecībā uz šādu ieguldījumu prēmiju nav vajadzīgs iepriekšējs atbalsta pieteikums un rakstisks apstiprinājums, ka projekts principā atbilst atbilstības nosacījumiem. Saskaņā ar RAP 41. zemsvītras piezīmi tāda atbalsta gadījumā, kuru piešķir saskaņā ar apstiprinātām nodokļu atbalsta shēmām, ja atbrīvojums no nodokļa vai tā samazinājums tiek automātiski piemērots attiecināmiem izdevumiem bez jebkādas iestāžu iejaukšanās, dalībvalstīm nav rakstiski jāapstiprina, ka projekts, kuram veicama sīka pārbaude, principā atbilst shēmā noteiktajiem atbilstības nosacījumiem, pirms tiek sākts darbs projektā.

               (132)

               Vācija apliecināja, ka ieguldījumi atbalstāmajā reģionā jāsaglabā vismaz piecus gadus pēc to pabeigšanas (RAP 4.1. iedaļa).

               (133)

               Vācija arī apliecināja, ka ir jāievēro noteikumi par atbalsta summēšanu (RAP 4.4. iedaļa).

               (134)

               Tāpēc Komisija uzskata, ka, pamatojoties uz informāciju, kas tai bija pieejama pirms atceltā lēmuma pieņemšanas, atbalsta pasākums atbilst RAP noteiktajiem saderīguma standartkritērijiem.

         6.5.   SADERĪBA AR RAP NOTEIKUMIEM PAR ATBALSTU LIELIEM IEGULDĪJUMU PROJEKTIEM

               (135)

               Tā kā reģionālais atbalsts tika piešķirts lielam ieguldījumu projektam, Komisijai ir arī jānovērtē tā atbilstība RAP 4.3. iedaļā noteiktajām īpašajām prasībām par reģionālo atbalstu lieliem ieguldījumu projektiem.

         6.5.1.   ATBALSTA INTENSITĀTE (RAP 67. PUNKTS)

               (136)

               Tā kā paziņotie attiecināmie izdevumi diskontētā vērtībā ir EUR 58 6 7 22  900 un Brandenburgas–Ziemeļaustrumu reģionā piemērojamie reģionālā atbalsta standarta griesti ir 30 % DBE, koriģētā maksimālā atbalsta intensitāte, kas atļauta saskaņā ar RAP 67. punktu, ir 12,30 % DBE.

               (137)

               Pēc atceltā lēmuma pieņemšanas Vācija informēja Komisiju, ka attiecināmās izmaksas ir samazinātas, jo ieguldījumi spēkstacijā ir izslēgti no subsidētā projekta. Ja samazinātajām attiecināmajām izmaksām būtu piemērots RAP 67. punktā paredzētais samazināšanas mehānisms, maksimālā atbalsta intensitāte būtu lielāka. Tomēr atbalsta saņēmējs darbu projektā sāka apstākļos, kad Komisijai paziņotā un tās vēlāk apstiprinātā atbalsta intensitāte bija 12,30 % DBE. Tāpēc var secināt, ka sākotnēji apstiprinātā atbalsta intensitāte bija pietiekama, lai pieņemtu lēmumu par ieguldījumu veikšanu, un ka atbalsta intensitātes palielināšana nebūtu radījusi papildu stimulējošu ietekmi (37).

               (138)

               Par samazināto ieguldījumu projektu Propapier tika izmaksāts atbalsts EUR 5 0 5 59  153 nominālvērtībā, kas atbilst EUR 4 4 1 72  973 pašreizējā vērtībā. Tas savukārt atbilst atbalsta intensitātei 12,51 % DBE un tādējādi pārsniedz maksimāli pieļaujamos 12,30 %. Tomēr Vācija ir apliecinājusi, ka Propapier ir atmaksājis pārsniegto atbalstu, tostarp procentus, par kopējo summu EUR 1 0 99  539. Tādējādi atbalsta saņēmēja paturētais atbalsts nepārsniedz EUR 4 3 4 15  903, t. i., 12,30 % DBE no samazinātajām ieguldījumu projekta attiecināmajām izmaksām. Pamatojoties uz minēto, ir secināms, ka piešķirtā atbalsta summa atbilst RAP 67. punktam.

               (139)

               Lēmumā par procedūras sākšanu par valsts atbalsta lietu SA.36147 (C 30/2010) (38) Komisija pauda bažas par iespējamu vienota ieguldījumu projekta esību RAP 60. punkta izpratnē starp ieguldījumiem Propapier papīrfabrikā un vairākiem infrastruktūras pasākumiem, ko veikušas publiskās iestādes rūpniecības rajonā, kurš pārvalda Propapier ieguldījumus. Tāpēc Komisija savā lēmumā par procedūras sākšanu par reģionālo ieguldījumu atbalsta lietu SA.23827 (2013/C) – Vācija – LIP – Propapier PM 2 GmbH – noteica, ka tad, ja pēc tās veiktās oficiālās izmeklēšanas valsts atbalsta lietā SA.36147 (C 30/10) – Vācija – Iespējamais infrastruktūras atbalsts Propapier PM2 – tā secinās, ka citi atbalstītie ieguldījumi ir uzskatāmi par vienotu ieguldījumu projektu ar ieguldījumiem Propapier papīrfabrikā vai ka Propapier tiek piešķirts papildu atbalsts infrastruktūras pasākumu veidā, novērtējums par Propapier piešķirtā reģionālā ieguldījumu atbalsta saderību ar RAP 67. punktu tiks veikts, ņemot vērā apvienoto atbalsta paketi.

               (140)

               Komisija Propapier piešķirto reģionālo atbalstu ņems vērā, novērtējot infrastruktūras atbalsta pasākumu saderību, kad tā pieņems galīgo lēmumu par valsts atbalsta lietu SA.36147 (C 30/10) (39).

         6.5.2.   RAP 68. PUNKTA A) UN B) APAKŠPUNKTĀ PAREDZĒTO PĀRBAUŽU PIEMĒROŠANA

               (141)

               Tā kā no visiem avotiem piešķirtā atbalsta kopsumma pārsniedz individuālo paziņošanas robežvērtību, Komisijai jāveic RAP 68. punkta a) un b) apakšpunktā noteiktās pārbaudes.

               (142)

               Atbalstu lieliem ieguldījumu projektiem, uz kuriem attiecas RAP 68. punkts, ja:

                           —

                           atbalsta saņēmējam ir vairāk nekā 25 % no attiecīgā produkta pārdošanas apjoma pirms vai pēc ieguldījumu veikšanas vai

                           —

                           projekta radītā jauda pārsniedz 5 % no tirgus lieluma, ko aprēķina, izmantojot acīmredzamā patēriņa datus par attiecīgo produktu, ja vien tā acīmredzamā patēriņa gada pieauguma vidējais rādītājs iepriekšējos piecos gados nepārsniedz EEZ IKP gada pieauguma vidējo rādītāju,

                     var apstiprināt tikai pēc sīkas pārbaudes, kad ir sākta LESD 108. panta 2. punktā paredzētā oficiālā izmeklēšanas procedūra, pārliecinoties, ka atbalsts ir nepieciešams, lai radītu ieguldījumus stimulējošu ietekmi un ka atbalsta pasākuma radītie ieguvumi ir lielāki nekā izrietošie konkurences izkropļojumi.

               (143)

               Lai veiktu RAP 68. punkta a) un b) apakšpunktā paredzētās attiecīgās pārbaudes, Komisijai vispirms jānosaka konkrētā produkta tirgus un konkrētais ģeogrāfiskais tirgus.

         6.5.2.1.   Attiecīgie produkti

               (144)

               Komisija uzskata, ka, lai gan Progroup varbūt bija iecerējis Propapier PM2 iekārtu izmantot galvenokārt, lai ražotu testlaineru ar masu 70/110 g/m2 un gofrēto slāņpapīru ar masu 70/130 g/m2 (kā apgalvoja Smurfit Kappa), tirgus nošķiršana jāveic, pamatojoties uz iekārtas faktisko iespējamo ražošanas jaudu. Tāpēc Komisija apstiprina, ka, kā apgalvojusi Vācija un kā aprakstīts 25. apsvērumā, ieguldījumu projekts ir tieši saistīts ar divu veidu CCM, proti, testlaineru ar masu līdz 150 g/m2 un gofrēto slāņpapīru, kas izgatavots no otrreizējā pārstrādē iegūtām šķiedrām.

               (145)

               Tā kā tiek lēsts, ka 75 % atbalstītajā fabrikā saražoto CCM bija plānots izmantot Progroup iekšienē pakārtotā produkta ražošanai, Komisija atbilstoši RAP 69. punktam uzskata, ka pakārtotais produkts, t. i., gofrētais kartons, ir arī attiecīgais produkts ieguldījumu projektā.

         6.5.2.2.   Konkrētā produkta tirgus

               (146)

               Saskaņā ar RAP 69. punktu jēdziens “attiecīgā [konkrētā] produkta tirgus” ietver attiecīgo produktu un tā aizstājējus, ko par tādiem uzskata patērētājs (ņemot vērā produkta iezīmes, cenu un paredzēto lietojumu) vai ražotājs (ņemot vērā ražošanas iekārtu elastību).

         Konkrētā produkta tirgus attiecībā uz CCM

               (147)

               Vācija apgalvoja, ka abu veidu CCM, ko plānots ražot atbalstītajā fabrikā, t. i., testlainers ar masu līdz 150 g/m2 un gofrētais slāņpapīrs, ko izgatavo no otrreizējā pārstrādē iegūtām šķiedrām, pieder vienam un tam pašam vispārējam CCM tirgum, kurš ietver arī kraftpapīru un gofrēto slāņpapīru, kas izgatavots no jaunšķiedras, neatkarīgi no to svara. Lai pamatotu šo apgalvojumu, Vācija atsaucās uz dažādo produktu savstarpējo aizvietojamību.

               (148)

               Komisija tiešām uzskata, ka gofrētais slāņpapīrs, ko izgatavo no otrreizējā pārstrādē iegūtām šķiedrām, un gofrētais slāņpapīrs, ko izgatavo no jaunšķiedras, ir savstarpēji aizvietojami no piedāvājuma viedokļa. Gofrēto slāņpapīru no jaunšķiedras var izgatavot tajā pašā ražošanas līnijā, ko izmanto gofrētā slāņpapīra ražošanai no otrreizējā pārstrādē iegūtām šķiedrām; nepieciešama tikai korekcija attiecībā uz izejvielu sagatavošanu (vienreizējs ieguldījums EUR [..] miljonu apmērā, kas ir mazāk nekā [..] % no kopējām ieguldījumu izmaksām). Turklāt gofrēto slāņpapīru no jaunšķiedras praksē izgatavo no maisījuma, kas satur 40–50 % otrreizējā pārstrādē iegūtu šķiedru.

               (149)

               Gofrētais slāņpapīrs, kas izgatavots uz jaunšķiedras bāzes, ir aptuveni par 15 % dārgāks nekā gofrētais slāņpapīrs, kas izgatavots tikai no otrreizējā pārstrādē iegūtām šķiedrām. Tomēr no patērētāja viedokļa abu veidu produktiem ir vienādas pamatīpašības un vienāds lietojums. Patērētāji var aizvietot smagāku (piemēram, 140 g/m2) no otrreizējā pārstrādē iegūtām šķiedrām izgatavotu gofrēto slāņpapīru ar vieglāku (piemēram, 127 g/m2) slāņpapīru, kas izgatavots no jaunšķiedras. Iespēja izmantot vieglāku gofrēto slāņpapīru, kas izgatavots uz jaunšķiedras bāzes, salīdzinājumā ar gofrēto slāņpapīru no otrreizējā pārstrādē iegūtām šķiedrām kompensē cenu atšķirību. Tāpēc Komisija uzskata, ka abu veidu produkti ir aizvietojami arī no pieprasījuma viedokļa.

               (150)

               Tas pats attiecas uz testlainera, kas izgatavots no otrreizējā pārstrādē iegūtām šķiedrām, un no jaunšķiedras izgatavota kraftpapīra aizvietojamību; tiem ir vienāds lietojums, un kraftpapīra augstāko cenu kompensē iespēja aizvietot smagāku testlaineru ar vieglāku kraftpapīru.

               (151)

               Gofrētais slāņpapīrs (gan no jaunšķiedras, gan no otrreizējā pārstrādē iegūtām šķiedrām), testlainers un kraftpapīrs ir pilnīgi aizvietojami no piedāvājuma viedokļa, jo ikviena mūsdienīga papīra ražošanas iekārta, kāda ir arī atbalsta saņēmējam, var izgatavot abu veidu produktus.

               (152)

               Visbeidzot, CCM, kam ir atšķirīgs svars (piemēram, mazāks un lielāks par 150 g/m2), pieder vienam un tā pašam konkrētajam tirgum, jo patērētājs tos uzskata par aizvietojamiem; patērētājs var aizvietot vienu smagāka CCM slāni ar vairākiem lētāka un vieglāka CCM slāņiem.

               (153)

               Pamatojoties uz iepriekš minēto, var secināt, ka konkrētais CCM tirgus ir vispārējais CCM tirgus. Tomēr agrākos Komisijas pieņemtos apvienošanas lēmumos (40) jautājums par konkrēto tirgu joprojām palika atklāts, jo īpaši attiecībā uz apakšiedalījumu produktos uz jaunšķiedras bāzes un produktos uz otrreizējā pārstrādē iegūtu šķiedru bāzes. Komisija norāda, ka Vācija iesniedza tirgus datus arī par visšaurāko iespējamo konkrēto tirgu, kurā ietverts testlainers ar masu līdz 150 g/m2 un gofrētais slāņpapīrs, kas izgatavots no otrreizējā pārstrādē iegūta papīra.

               (154)

                  Progroup ir vertikāli integrēts papīra ražošanas uzņēmums, kas konkurē vispārējā CCM tirgū, kurā ikviens integrēts ražošanas uzņēmums, pateicoties izdevīgākiem apstākļiem, var nolemt iepirkt konkrētu produktu no Progroup, nevis to ražot pats uz vietas. Vācijas iesniegti sīkas analīzes dati apliecināja, ka pat vertikāli integrētie ražotāji, kas ražo uz vietas tik daudz CCM (izsakot tonnās), cik tiem vajadzīgs savas gofrētā kartona produkcijas ražošanai, pērk CCM no konkurentiem un pārdod to konkurentiem atkarībā no konkrētā pieprasījuma pēc CCM apakšveidiem un no loģistikas prasībām. Ņemot vērā vertikāli integrēto ražotāju dominējošo klātbūtni, lielas tirgus daļas atvērtajā tirgū (t. i., tikai attiecībā uz trešo personu piegādēm) ne vienmēr nozīmē tirgus varu. Pamatojoties uz minēto, Vācija secināja, ka konkrētā produkta tirgus ir vispārējais CCM tirgus, kas aptver gan iekšējās CCM piegādes, gan pārdevumus trešām personām (proti, tas ir pilnīgi viss tirgus). Tomēr Vācija arī iesniedza datus tikai par atvērto tirgu.

               (155)

               Komisija uzskata, ka nav iemesla atkāpties no tās prakses, kas ievērota iepriekšējos valsts atbalsta (41) un apvienošanas lēmumos (42) papīra ražošanas nozarē (kuros Komisija vai nu nošķīra visu CCM un tikai otrreizējā pārstrādē iegūto CCM tirgus, vai arī nesniedza konkrētu to definīciju, un vai nu nošķīra vispārējo/atvērto tirgu, vai arī nesniedza konkrētu definīciju vai definēja tirgu kā vispārējo CCM tirgu, bet aprēķināja abus scenārijus). Tāpēc, pamatojoties uz informāciju, kas tai bija pieejama pirms atceltā lēmuma pieņemšanas, kā arī uz piezīmēm, kas saņemtas pēc lēmuma par procedūras sākšanu un attiecas uz faktisko situāciju pirms atceltā lēmuma pieņemšanas, Komisija nolēma veikt RAP 68. punktā paredzētās pārbaudes visu CCM tirgus līmenī un tā tirgus līmenī, kas aptver testlaineru ar masu līdz 150 g/m2 un gofrēto slāņpapīru, kurš izgatavots no otrreizējā pārstrādē iegūta papīra, gan par vispārējo, gan atvērto tirgu.

         Konkrētā produkta tirgus attiecībā uz gofrēto kartonu

               (156)

               Gofrētais kartons atbalstītajā fabrikā netiks ražots, bet tas ir attiecīgais pakārtotais produkts ieguldījumu projektā.

               (157)

               Vācija apgalvoja, ka gofrētais kartons veido atsevišķu tirgu no piedāvājuma viedokļa, jo gofrētā kartona ražošanai paredzētās iekārtas nevar pārveidot – pat ar ievērojamām papildu izmaksām – citu produktu ražošanai.

               (158)

               No pieprasījuma viedokļa gofrētā kartona iepakojums visvairāk atbilst kartona kastēm, lai gan gofrētā kartona iepakojums ir vieglāks, stabilāks un lētāks. Tāpēc arī gofrētā kartona patērētāji, t. i., gofrēto kastu ražotāji, nevar to aizvietot ar citiem produktiem attiecībā uz lielāko daļu vajadzīgā iepakojuma.

               (159)

               Tā kā netika saņemtas piezīmes par šo jautājumu, Komisija neatkāpjas no savas iepriekšējās prakses, kas ievērota iepriekš minētajos apvienošanas lēmumos, un apstiprina savu viedokli, kas izteikts arī atceltajā lēmumā un lēmumā par procedūras sākšanu, proti, ka gofrētais kartons veido atsevišķu konkrētā produkta tirgu.

         6.5.2.3.   Konkrētais ģeogrāfiskais tirgus

               (160)

               RAP 70. punktā ir noteikts, ka RAP 68. punkta a) un b) apakšpunktā paredzēto pārbaužu piemērošanas nolūkā “noietu un acīmredzamo patēriņu definē saskaņā ar attiecīgo līmeni Prodcom klasifikācijā, parasti EEZ, vai, ja šāda informācija nav pieejama vai izmantojama, pamatojoties uz jebkādiem citiem vispārpieņemtiem tirgus segmentiem, par kuriem ir viegli pieejami statistikas dati”.

      CCM konkrētais ģeogrāfiskais tirgus

               (161)

               Vācija apgalvo, ka CCM konkrētais ģeogrāfiskais tirgus aptver vismaz EEZ un pat pārsniedz EEZ robežas (t. i., ietver arī EEZ blakusesošās teritorijas). Tomēr Komisija uzskata, ka nav iemesla atkāpties no tās prakses, kas ievērota agrākos valsts atbalsta un apvienošanas lēmumos, kuros uzskatīts, ka EEZ ir CCM konkrētais ģeogrāfiskais tirgus, un tāpēc tā piemēros RAP 68. punktā paredzēto tirgus pārbaudi, pamatojoties uz vispārpieņemtajiem CCM un otrreizējā pārstrādē iegūto CCM ģeogrāfiskā tirgus segmentiem, par kuriem ir viegli pieejami dati un kuri aptver EEZ.

         Gofrētā kartona konkrētais ģeogrāfiskais tirgus

               (162)

               Gofrēto kartonu Progroup ražos citās vietās, izmantojot Eizenhitenštates fabrikā saražotos CCM. Paziņošanas brīdī bija plānots, ka Propapier piegādās CCM Propapier fabrikām, kas atrodas Vācijā, kā arī Francijā, Čehijas Republikā, un nākotnē arī fabrikai Strikovā (Polijā) pēc tās uzbūvēšanas 2008. gadā. Šīs fabrikas savukārt ražos pakārtoto produktu, t. i., gofrēto kartonu.

               (163)

               Vācija apgalvo, ka konkrētais gofrētā kartona ģeogrāfiskais tirgus ir šaurāks nekā EEZ, tomēr tā arī iesniedza datus par teritoriju, kas aptver galvenās valstis, kurām piegādā Progroup (t. i., Čehijas Republiku, Franciju, Vāciju, Apvienoto Karalisti, Nīderlandi un Poliju). Ņemot vērā sliktāko scenāriju un pamatojoties uz saviem konstatējumiem agrākos apvienošanas lēmumos (43), kuros norādīts, ka gofrētā kartona loksnes var ekonomiski transportēt līdz 400 km attālumā no gofrēšanas fabrikas, Komisija atstāj atklātu jautājumu par gofrētā kartona konkrētā ģeogrāfiskā tirgus definēšanu un aprēķinās tirgus daļas gan EEZ līmenī, gan par teritoriju, kas aptver tikai galvenās valstis, kurām piegādā Progroup.

         6.5.2.4.   Tirgus daļas

               (164)

               Lai izvērtētu, vai nav pārsniegta RAP 68. punkta a) apakšpunktā noteiktā robežvērtība, Komisijai atbalsta saņēmēja tirgus daļa jāanalizē grupas līmenī pirms un pēc ieguldījumiem. Ieguldījumu projekts tika sākts 2007. gadā un pabeigts 2010. gada vidū, savukārt pilnu jaudu bija plānots sasniegt tikai 2015. gadā. Paziņošanas brīdī Vācija norādīja, ka neatkarīgi dati par acīmredzamo patēriņu konkrētajos tirgos nav pieejami par nākamo gadu pēc pilnas jaudas sasniegšanas, t. i., 2016. gadu. Tāpēc Komisija nolēma izvērtēt tirgus daļas par nākamo gadu pēc ieguldījumu pabeigšanas, par kuru jau bija pieejamas neatkarīgas prognozes, t. i., par 2011. gadu. Tas ir pieņemams tuvinājums, jo bija plānots, ka līdz tam brīdim jau būs pieejami 92 % no kopējās jaudas, kas jārada projektam.

               (165)

               Lai noteiktu Progroup tirgus daļu grupas līmenī, Komisija salīdzināja tā kopējās piegādes (ieskaitot pārdevumus trešām personām, kā arī pārdevumus grupas iekšienē) apjoma un vērtības izteiksmē konkrētajā gadā ar acīmredzamo patēriņu konkrētajos tirgos. Tika arī atsevišķi aprēķinātas tirgus daļas par atvērto CCM tirgu, t. i., ņemot vērā tikai Progroup ārējos pārdevumus (44) un tirgus kopējo lielumu attiecībā uz trešo personu piegādēm.

               (166)

               Skaitļus par kopējo acīmredzamo patēriņu EEZ mērogā apjoma un vērtības izteiksmē tirgos, kas aptver CCM, testlaineru ar masu līdz 150 g/m2 un gofrēto slāņpapīru, kurš izgatavots no otrreizējā pārstrādē iegūta papīra, kā arī gofrēto kartonu, paziņošanas mērķiem pēc atbalsta saņēmēja lūguma apkopoja Pöyry – globāls konsultāciju un inženierpakalpojumu uzņēmums, kura darbība vērsta uz enerģētikas, mežrūpniecības, kā arī infrastruktūras un vides nozarēm. Pöyry sagatavoja datus, izmantojot savu datubāzi, kā arī datus, kas pieejami publiskajā telpā, piemēram, tirdzniecības žurnālos, un ko sniegušas nozaru apvienības.

               (167)

               Tā kā nebija neatkarīgu skaitļu par atvērtā tirgus lielumu, Vācija šo tirgus apjomu noteica, pamatojoties uz Pöyry jaudas datiem par 2006. gadu. Izmantotā metode bija CCM un gofrētā kartona ražošanas jaudas salīdzināšana par katru integrēto ražotāju. Ja gofrētā kartona ražošanas jauda ir lielāka, teorētiski tas rada atbilstošu pieprasījumu pēc izejvielas, t. i., CCM, atvērtajā tirgū. Šim integrēto ražotāju papildu pieprasījumam pēc CCM pieskaita neintegrēto gofrētā kartona ražotāju pieprasījumu pēc CCM atvērtajā tirgū. Ja aprēķina šādi, atvērtā CCM tirgus kopējais lielums ir aptuveni 37 % no kopējā CCM tirgus. Šis īpatsvars tika arī izmantots, lai aprēķinātu atvērtā tirgus lielumu 2011. gadā (45).

               (168)

               Šī metode nesniedz iespēju novērtēt atvērtā tirgus lielumu attiecībā uz testlaineru un gofrēto slāņpapīru, kas izgatavots no otrreizējā pārstrādē iegūta papīra, jo nav pieejami atsevišķi dati, kuros ir nošķirta uz otrreizējā pārstrādē iegūta papīra bāzes un uz jaunšķiedras bāzes izgatavotu CCM ražošanas jauda. Tomēr, tā kā uz otrreizējā pārstrādē iegūta papīra bāzes ražotie CCM veido aptuveni 70–80 % no vispārējā CCM tirgus, ļoti iespējams, ka šis lielais īpatsvars ir attiecināms arī uz atvērto tirgu; tas nozīmē, ka Progroup tirgus daļas uz otrreizējā pārstrādē iegūtu šķiedru bāzes izgatavoto CCM atvērtajā tirgū ir tikai mazliet lielākas nekā visu veidu CCM atvērtajā tirgū.

               (169)

               Dati par gofrētā kartona tirgus lielumu ģeogrāfiskajā apgabalā, kurā atrodas galvenās valstis, kurām piegādā Progroup (t. i., Čehijas Republika, Francija, Vācija, Apvienotā Karaliste, Nīderlande un Polija), tika noskaidroti, pamatojoties uz FEFCO
                   (46) statistikas datiem, kas iesniegti pirms atceltā lēmuma pieņemšanas un kas liecina, ka minētais apgabals aizņem 58 % no kopējā EEZ tirgus.

               (170)

                  Progoup tirgus daļas konkrētajos tirgos iepriekšējā gadā pirms ieguldījumiem un nākamajā gadā pēc ieguldījumiem ir aprēķinātas, pamatojoties uz Vācijas iesniegtajiem tirgus datiem (kuru pamatā ir Pöyry un FEFCO dati), un norādītas 1. tabulā.

                  1. tabula

                     Progroup tirgus daļas grupas līmenī konkrētajos tirgos

                           Tirgus daļas (%)

                           2006

                           2011

                           apjoms

                           vērtība

                           apjoms

                           vērtība

                              CCM (vispārējais tirgus – EEZ)

                           [0–10]

                           [0–10]

                           [0–10]

                           [0–10]

                           Tikai otrreizējā pārstrādē iegūti CCM (testlainers ar masu līdz 150 g/m2 un gofrētais slāņpapīrs, kas izgatavots no otrreizējā pārstrādē iegūta papīra) (vispārējais tirgus – EEZ)

                           [0–10]

                           [0–10]

                           [0–10]

                           [0–10]

                              CCM (atvērtais tirgus – EEZ)

                           [0–10]

                           [0–10]

                           [0–10]

                           [0–10]

                           Gofrētais kartons (EEZ)

                           [0–10]

                           [0–10]

                           [0–10]

                           [0–10]

                           Gofrētais kartons (galvenās valstis, kurām piegādā)

                           [0–10]

                           [0–10]

                           [0–10]

                           [0–10]

               (171)

               Attiecībā uz visām vērā ņemtajām tirgus definīcijām Progroup tirgus daļa joprojām ir ievērojami mazāka par 25 % robežvērtību, kas noteikta RAP 68. punkta a) apakšpunktā. Papildu segmentācija, pamatojoties uz masu līdz 130 g/m2, nepalielinās konkrētā tirgus daļu līdz līmenim, kas pārsniedz kritisko 25 % robežvērtību.

               (172)

               Tāpēc Komisija uzskata, ka izvērtējamais atbalsta pasākums nepārsniedz RAP 68. punkta a) apakšpunktā noteikto robežvērtību.

         6.5.2.5.   Jaudas palielinājums un tirgus darbība

               (173)

               Komisijai ir jāveic arī RAP 68. punkta b) apakšpunktā paredzētā pārbaude. Tai jāpārliecinās, vai projekta radītā jauda ir mazāka nekā 5 % no tirgus lieluma, un šajā nolūkā jāizmanto acīmredzamā patēriņa dati par attiecīgo produktu, ja vien tā acīmredzamā patēriņa gada pieauguma vidējais rādītājs iepriekšējos piecos gados nepārsniedz EEZ IKP gada pieauguma vidējo rādītāju.

               (174)

               Komisijai vispirms jānovērtē, vai CCM tirgus darbība EEZ ir nepietiekama, pamatojoties uz acīmredzamā CCM patēriņa gada pieauguma vidējo rādītāju minētajā tirgū (47).

               (175)

               Paziņošanas brīdī pieejamie jaunākie dati attiecās uz 2001.–2006. gadu. Pamatojoties uz minētajiem datiem, acīmredzamā patēriņa saliktais gada vidējā pieauguma rādītājs (CAGR) vispārējā CCM tirgū EEZ valstīs bija 2,15 % apjoma izteiksmē un 0,02 % vērtības izteiksmē laikposmā no 2001. gada līdz 2006. gadam. Testlainera ar masu līdz 150 g/m2 un no otrreizējā pārstrādē iegūta papīra izgatavotā gofrētā slāņpapīra acīmredzamā patēriņa CAGR EEZ valstīs bija 3,25 % apjoma izteiksmē un 1,22 % vērtības izteiksmē minētajā laikposmā.

               (176)

               Tā kā Eiropas Ekonomikas zona IKP (48)
                  CAGR no 2001. gada līdz 2006. gada bija 1,97 % nemainīgās cenās (t. i., apjoma izteiksmē) un 3,98 % pašreizējās cenās (t. i., vērtības izteiksmē), CCM, kā arī testlainera ar masu līdz 150 g/m2 un no otrreizējā pārstrādē iegūta papīra izgatavotā gofrētā slāņpapīra patēriņa CAGR pārsniedza robežvērtību, ja rēķina apjoma izteiksmē, bet bija mazāks par robežvērtību vērtības izteiksmē.

         Apjoms un/vai vērtība

               (177)

               Komisija nepiekrīt Vācijas apsvērumam, ka CAGR būtu jāaprēķina tikai apjoma izteiksmē, nevis vērtības izteiksmē (sk. 93. un 94. apsvērumu). Ir tiesa, ka šajā gadījumā tikai vērtības aprēķins rada vajadzību aprēķināt, vai ir pārsniegta RAP 68. punkta b) apakšpunktā noteiktā 5 % robežvērtība, tomēr vērtības aprēķinu noraidīšana parasti būtu pretrunā iepriekšējai Komisijas praksei un vājinātu spēju pārbaudē noteikt jaudas pārpalikuma gadījumus, piemēram, ja piegādes pieaugums ievērojami pārsniedz jau tā augsto pieprasījuma pieaugumu un ja vidējās mainīgās izmaksas ir salīdzinoši zemas. Attiecīgi Komisija pārbaudīs, vai ieguldījumu projekta radītā jauda pārsniedz 5 % no konkrētā tirgus lieluma.

         Jaudas pārbaude un jaudas palielinājuma aprēķins

               (178)

               Saskaņā ar RAP 68. punkta b) apakšpunktu jaudas palielinājumu aprēķina kā īpatsvaru no attiecīgā produkta acīmredzamā patēriņa, kas parasti ietver piegādes trešām personām, kā arī CCM iekšējās piegādes.

               (179)

               RAP 68. punkta b) apakšpunktā noteiktās jaudas pārbaudes mērķis ir novērst, ka ievērojams jaudas palielinājums (t. i., lielāks par 5 %), kura pamatā nav attiecīga pieprasījuma pieauguma (t. i., pieprasījuma pieaugums ir mazāks par EEZ IKP pieaugumu), rada kaitējošu ietekmi konkurentiem, jo īpaši ietekmi uz cenām. To, vai jaudas palielinājums ir ievērojams, nosaka pēc tās īpatsvara attiecībā pret tirgus lielumu. Attiecībā uz CCM tirgus lielumu galu galā atvasina no pakārtotā produkta tirgus lieluma neatkarīgi no tā, vai pakārtoto produktu ražo uz vietas vai trešās personas. Tāpēc nav atbilstoši noteikt radīto jaudu, pamatojoties tikai uz atvērtā CCM tirgus lielumu. Turklāt, kā apliecināts iepriekš, tā kā vispārējais un atvērtais tirgus ir savstarpēji atkarīgi, cenu samazinājums atvērtajā tirgū ietekmētu integrēto ražotāju “izgatavot vai pirkt” lēmumu un tūlītēji palielinātu pieprasījumu atvērtajā tirgū. Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija parasti nosaka jaudas palielinājumu vispārējā tirgū (49).

               (180)

               Vācija norādīja, ka kopējā jauda, kas jārada projektā, ir 6 15  000 tonnu CCM (testlainers un gofrētais slāņpapīrs, kas izgatavots no otrreizējā pārstrādē iegūta papīra) gadā, kas atbilst EUR [..] miljoniem vērtības izteiksmē. Vienlaikus Vācija norādīja, ka acīmredzamais CCM patēriņš EEZ valstīs 2006. gadā bija 23,363 miljoni tonnu (EUR 9  409,76 miljoni vērtības izteiksmē). Testlainera ar masu līdz 150 g/m2 un no otrreizējā pārstrādē iegūta papīra izgatavotā gofrētā slāņpapīra acīmredzamais patēriņš EEZ bija 18,281 miljons tonnu 2006. gadā (EUR 6  752,698 miljoni vērtības izteiksmē).

               (181)

               Pamatojoties uz minētajiem skaitļiem, var secināt, ka Propapier projekta radītā jauda Eizenhitenštatē ir 2,6 % no kopējā CCM tirgus ([< 3] % vērtības izteiksmē) un 3,4 % no testlainera ar masu līdz 150 g/m2 un no otrreizējā pārstrādē iegūta papīra izgatavotā gofrētā slāņpapīra tirgus ([< 5] % vērtības izteiksmē). No tā izriet, ka projekta radītā jauda ir mazāka par 5 % no attiecīgā acīmredzamā patēriņa (EEZ līmenī).

               (182)

               Pat sliktākā scenārija gadījumā, piemērojot Smurfit Kappa norādītos datus par radīto jaudu (6 50  000 tonnu gadā un 7 50  000 tonnu gadā), 5 % robežvērtība netiktu pārsniegta vispārējā CCM tirgū (sk. 2. tabulu).

                  2. tabula

                  Jaudas palielinājums vispārējā CCM tirgū (EEZ)

                           Konkrētais tirgus
                           (EEZ)

                           Vispārējais CCM tirgus

                           Otrreizējā pārstrādē iegūtu CCM vispārējais tirgus (testlainers ar masu līdz 150 g/m2 un no otrreizējā pārstrādē iegūta papīra izgatavots gofrētais slāņpapīrs)

                              Apjoms 2006. gadā (tūkst. tonnu)

                              23  363

                              18  281

                              Vērtība 2006. gadā (tūkst. EUR)

                              9 4 09  760

                              6 7 52  698

                           Jaudas palielinājums apjoma izteiksmē (piemērojot 6 15  000 tonnu gadā)

                           2,6 %

                           3,4 %

                           Jaudas palielinājums vērtības izteiksmē (piemērojot 6 15  000 tonnu gadā)

                           [< 3] %

                           [< 5] %

                           Jaudas palielinājums apjoma izteiksmē (piemērojot 6 50  000 tonnu gadā)

                           2,8 %

                           3,6 %

                           Jaudas palielinājums vērtības izteiksmē (piemērojot 6 50  000 tonnu gadā)

                           [< 3] %

                           [< 5] %

                           Jaudas palielinājums apjoma izteiksmē (piemērojot 7 50  000 tonnu gadā)

                           3,2 %

                           4,1 %

                           Jaudas palielinājums vērtības izteiksmē (piemērojot 7 50  000 tonnu gadā)

                           [< 3] %

                           [< 5] %

               (183)

               Lai ņemtu vērā sliktākā scenārija pieeju, Komisija arī aprēķināja jaudas palielinājumu kā īpatsvaru attiecībā pret CCM pārdošanas apjomu atvērtajā tirgū. Šajā gadījumā būtu jāņem vērā tikai tā kopējās jaudas daļa, ko radījuši ieguldījumi, kuri vērsti uz ražošanu pārdošanai atvērtajā tirgū. Kā norādījusi Vācija, minētā daļa ir [< 2 50  000] tonnu gadā. Atlikusī daļa no jaudas, kas jārada, t. i., [> 3 65  000] tonnu gadā (kas, ja nebūtu ieguldījumu, Progroup būtu jāpērk no trešām personām, tādējādi veidojot faktisku pieprasījumu atvērtajā tirgū), tiktu izmantota grupas iekšienē turpmākai pārstrādei gofrētajā kartonā, un tāpēc tā būtu jāatskaita no atvērtā tirgus lieluma.

               (184)

               Tā kā aplēstais atvērtā CCM tirgus lielums EEZ bija 8,644 miljoni tonnu 2006. gadā (50), projekta radītās jaudas īpatsvars attiecībā pret atvērtā CCM tirgus lielumu būtu tikai [< 3] % apjoma izteiksmē (51) (sk. 3. tabulu).

               (185)

               Sākotnējā paziņojuma brīdī Vācija nevarēja iesniegt aplēsi tikai par otrreizējā pārstrādē iegūtu CCM (t. i., testlainera un no otrreizējā pārstrādē iegūta papīra izgatavotā gofrētā slāņpapīra) atvērto tirgu. Savās piezīmēs attiecībā uz lēmumu par procedūras sākšanu Vācija norādīja, ka, pamatojoties uz Pöyry iesniegto vēsturisko datu sīkāku analīzi, jāsecina, ka aplēstais minētā tirgus apjoms varētu būt 6,5 miljoni tonnu 2006. gadā. Tādējādi jaudas palielinājums uz otrreizējā pārstrādē iegūtu šķiedru bāzes izgatavoto CCM atvērtajā tirgū būtu [< 3] % apjoma izteiksmē (sk. 3. tabulu).

               (186)

               Komisija arī veica vērtības aprēķinus, jo īpaši pieņemot, ka Propapier PM2 radītā papildu jauda atvērtajā tirgū būtu 2 85  000 tonnu gadā (skaitlis, ko norādīja Smurfit Kappa) sliktākā scenārija gadījumā. Visos scenārijos 5 % robežvērtība atvērtajā CCM tirgū netiktu pārsniegta (sk. 3. tabulu).

                  3. tabula

                  Jaudas palielinājums atvērtajā CCM tirgū (EEZ)

                           Konkrētais tirgus
                           (EEZ)

                           Atvērtais CCM tirgus

                           Otrreizējā pārstrādē iegūtu CCM atvērtais tirgus (testlainers ar masu līdz 150 g/m2 un no otrreizējā pārstrādē iegūta papīra izgatavots gofrētais slāņpapīrs)

                              Apjoms 2006. gadā (tūkst. tonnu)

                              8  644

                              6  500

                              Vērtība 2006. gadā (tūkst. EUR)

                              3 4 81  611

                              2 4 00  990

                           Jaudas palielinājums apjoma izteiksmē (piemērojot 1 50  000 tonnu gadā)

                           [< 3] %

                           [< 3] %

                           Jaudas palielinājums vērtības izteiksmē (piemērojot 1 50  000 tonnu gadā)

                           [< 3] %

                           [< 3] %

                           Jaudas palielinājums apjoma izteiksmē (piemērojot 2 85  000 tonnu gadā)

                           [< 5] %

                           [< 5] %

                           Jaudas palielinājums vērtības izteiksmē (piemērojot 2 85  000 tonnu gadā)

                           [< 3] %

                           [< 5] %

               (187)

               Komisija noraida sūdzības iesniedzēja minēto “izstumšanas ietekmes” teoriju (sk. 56. un 57. apsvērumu), saskaņā ar kuru “atbrīvotā jauda”, t. i., jauda, ko Progroup vairs nepērk atvērtajā tirgū, jāpieskaita pie atvērtajā tirgū pārdotās Progroup CCM produkcijas, lai aprēķinātu jaudu, ko Propapier ieguldījumi rada atvērtajā tirgū. Šādā scenārijā (piemērojot jaudas palielinājumu, kas ir 5 25  000 tonnu gadā) jaudas palielinājums pārsniegtu 5 %, tomēr, kā to apgalvoja arī Vācija, šāda pieeja liktu secināt, ka jaudas palielinājums ir vienāds gan atvērtajā tirgū, gan vispārējā tirgū. Tas būtu vienāds pat tad, ja Propapier nepiedāvātu CCM atvērtajā tirgū un izmantotu visu savu jauno produkciju uz vietas. Pēdējā minētajā gadījumā, tā kā tirgū netiek pārdota CCM produkcija, bet tiek pārdots tikai pakārtotais produkts, t. i., gofrētais kartons, CCM tirgus pat nebūtu jāņem vērā RAP 68. punktā noteikto pārbaužu nolūkos.

               (188)

               Turklāt Smurfit Kappa iesniegtā Excel lapa ir datējama ar 2008. gada jūniju, savukārt Komisija var ņemt vērā tikai faktus, ziņojumus un citus datus, kas tai varēja būt pieejami pirms atceltā lēmuma apstiprināšanas dienas, t. i., 2008 gada 2. aprīļa. Pat ja minētajā dokumentā ir izmantoti daži dati, kas izriet no 2007. gada pētījuma (Henry Poole Consulting, sk.15. zemsvītras piezīmi), aprēķini veikti, pamatojoties uz pieņēmumiem un citiem datiem, kas nav tieši izrietoši no minētā pētījuma.

               (189)

               Attiecībā uz pakārtoto produktu, t. i., gofrēto kartonu, projekts, kura mērķis ir ražot tikai CCM, nerada ražošanas jaudu (jaudas palielinājums attiecībā uz gofrēto kartonu ir 0 %). Tas nozīmē, ka RAP 68. punkta b) apakšpunktā noteiktā 5 % robežvērtība nav pārsniegta attiecībā uz gofrēto kartonu.

               (190)

               Vispārīgi secinot, Komisija, pamatojoties uz iepriekš minēto, uzskata, ka Propapier PM2 projekta radītā jauda ir mazāka par 5 % konkrētajiem tirgiem un tādējādi izvērtējamais atbalsta pasākums nerada situāciju, kurā RAP 68. punkta b) apakšpunktā noteiktā robežvērtība tiek pārsniegta attiecībā uz attiecīgajiem produktiem.

         Strukturālais jaudas pārpalikums

               (191)

               Kā izklāstīts 60. apsvērumā, Smurfit Kappa apgalvoja, ka CCM tirgū no 2001. gada līdz 2006. gadam bija strukturāls jaudas pārpalikums un ka valsts atbalsts jauniem ieguldījumiem vēl vairāk palielināja minēto jaudas pārpalikumu. Komisija izvērtēs minētos argumentus, pat ja RAP 68. punkta b) apakšpunktā minētās pārbaudes rezultāti liecinās, ka netiek radīts ievērojams jaudas palielinājums tirgū, kurā ir strukturāls jaudas pārpalikums.

               (192)

                  Smurfit Kappa savu argumentu pamatoja ar London Economics 2007. gada pētījumu, kurā norādīts, ka no 2003. gada līdz 2005. gadam jaudas izmantojuma līmenis bija zemāks par 90 % un ka tas būtu bijis zemāks par 90 % arī no 2006. gada līdz 2007. gadam, ja nozare nebūtu samazinājusi jaudu. Tomēr Vācija apgalvo, ka jaudas samazināšana bija saistīta galvenokārt ar vecām un neefektīvām iekārtām (52). ECA ziņojumā ir norādīts, ka jaudas samazināšanu lielā mērā veicināja dabiskas pieprasījuma un tehnisko standartu izmaiņas un tiekšanās uz apjomradītiem ietaupījumiem un ka vajadzību aizvietot iekārtas var saistīt ar 1) ražošanas tehnoloģiju izmaiņām, 2) standartizācijas procesa attīstīšanos nozarē un 3) iespējamiem izmaksu ietaupījumiem, ko sniedz lielāku iekārtu nodrošinātie apjomradītie ietaupījumi. Tāpēc Vācija noraidīja Smurfit Kappa apgalvojumu, ka jaudas samazināšana bija nozares apzināta izvēle, lai tirgū atjaunotu līdzsvaru starp piedāvājumu un pieprasījumu.

               (193)

               Komisija ņem vērā, ka neatkarīgā 2007. gada pētījumā (Deutsche Bank pētījumā) Smurfit Kappa CCM ražošanas fabriku slēgšana patiešām ir raksturota kā mēģinājums uzlabot minētā uzņēmuma aktīvu bāzes kvalitāti. Pētījumā ir arī norādīts, ka ir vajadzīga jauna jauda, lai apmierinātu pieprasījumu laikposmā no 2009. gada līdz 2012. gadam (atsaucoties uz Mondi, Progroup un SAICA jauniem ieguldījumiem), un ka darbības līmenis joprojām būs dzīvotspējīgs neatkarīgi no jaunas jaudas ieviešanas 2009. gadā (53).

               (194)

               Tāpēc Komisija uzskata, ka nav pārliecinošu pierādījumu, ka atbalsta piešķiršana Propapier pastiprinās esošo strukturālo jaudas pārpalikumu CCM tirgū. Smurfit Kappa norādītie skaitļi par jaudas pārpalikumu attiecas galvenokārt uz laikposmu pirms ieguldījumiem, savukārt prognozes, kas bija pieejamas atceltā lēmuma pieņemšanas brīdī, tostarp neatkarīgs pētījums (Deutsche Bank), norāda uz pieprasījuma pieaugumu, sākot no 2007. gada. Jebkurā gadījumā Komisija ir ņēmusi vērā pieprasījuma relatīvo samazinājumu – vērtības izteiksmē – laikposmā no 2001. gada līdz 2006. gadam, aprēķinot konkrētajā tirgū radītās jaunās jaudas īpatsvaru, kā paredzēts RAP 68. punkta b) apakšpunktā.

         6.5.3.   SECINĀJUMS PAR TO, VAI IR VAJADZĪGA SĪKA PĀRBAUDE, PIEMĒROJOT IDAC

               (195)

               RAP ir noteikts, ka gadījumos, kad ir pārsniegtas RAP 68. punkta a) un b) noteiktās robežvērtības, Komisija apstiprina reģionālo ieguldījumu atbalstu tikai tad, kad tā pēc EK līguma 88. panta 2. punktā paredzētās procedūras sākšanas ir sīki pārbaudījusi, ka atbalsts ir vajadzīgs, lai radītu ieguldījumus stimulējošu ietekmi, un ka atbalsta pasākuma radītie ieguvumi ir lielāki nekā izrietošie konkurences izkropļojumi un ietekme uz tirdzniecību starp dalībvalstīm. Komisija norāda, ka šajā gadījumā RAP 68. punktā noteiktās robežvērtības nav pārsniegtas un tas nozīmē, ka sīka pārbaude, piemērojot Komisijas paziņojumu attiecībā uz kritērijiem reģionālā atbalsta lieliem ieguldījumu projektiem padziļinātam novērtējumam (54) (turpmāk tekstā “IDAC”), nav vajadzīga. Tomēr Komisijai ir jānosaka, vai reģionālajiem ieguldījumiem piešķirtā atbalsta radītais ieguvums ir lielāks nekā tā iespējamā negatīvā ietekme uz tirdzniecību un konkurenci.

         6.5.4.   ATBALSTA POZITĪVĀS UN NEGATĪVĀS IETEKMES SALĪDZINĀJUMS

               (196)

               Komisija norāda, ka RAP 38. punktā noteiktās prasības par stimulējošu ietekmi ir izpildītas. Tā arī norāda, ka Tiesa ir apstiprinājusi, ka Komisija savu novērtējumu par stimulējošu ietekmi var veikt, atsaucoties uz hronoloģiskas kārtības apstākli (55). Tāpēc Komisija uzskata, ka atbalstam ir bijusi stimulējoša ietekme uz ieguldījumiem un ka tas ir pozitīvi veicinājis attiecīgā atbalstāmā reģiona attīstību.

               (197)

               RAP ir noteikts, ka reģionālais atbalsts var būt efektīvs tikai tad, ja to izmanto ierobežotā apjomā un samērīgi un ja tas ir vērsts uz Eiropas Savienības vismazāk attīstītajiem reģioniem. Proti, pieļaujamiem atbalsta griestiem jāatspoguļo attiecīgo reģionu attīstību ietekmējošo problēmu relatīvais smagums. Turklāt atbalsta radītajiem ieguvumiem no mazāk attīstīta reģiona attīstīšanas viedokļa jābūt lielākiem nekā izrietošiem konkurences izkropļojumiem.

               (198)

               LESD ir atļauts Komisijai pieņemt konkurences izkropļojumus un ietekmi uz tirdzniecību, lai sekmētu to reģionu attīstību, kuri ir tiesīgi saņemt reģionālo atbalstu atbilstoši LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunktam. Atbalstīto ieguldījumu radītās pozitīvās ietekmes nozīmīgums ir lielāks to vismazāk attīstīto reģionu gadījumā, uz kuriem attiecas LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunkts, nekā to reģionu gadījumā, uz kuriem attiecas LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunkts.

               (199)

               Maksimālajai atbalsta intensitātei 12,30 % DBE, kas piemērojama ieguldījumu projektam, piemēroja reģionālā atbalsta standarta griestu samazināšanu atbilstoši RAP 67. punktam, un tā nepārsniedz piemērojamos reģionālā atbalsta griestus. Tāpēc to var uzskatīt par proporcionālu trūkumiem, kas jānovērš Brandenburgas reģionā, kuru attiecīgajā laikā uzskatīja par tiesīgu saņemt reģionālo atbalstu atbilstoši LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunktam.

               (200)

               Kad ir konstatēts, ka atbalsts rada stimulu veikt ieguldījumus attiecīgajā reģionā un ka tas ir proporcionāls, ir jāsalīdzina atbalsta pozitīvā un negatīvā ietekme.

               (201)

               Tā kā tika radīts 150 tiešu un 450 netiešu darba vietu un paplašināta attiecīgā reģiona rūpniecisko bāze, atbalstītie ieguldījumi veicina attīstību reģionā, kas atzīts par tiesīgu saņemt reģionālo atbalstu atbilstoši LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunktam. Komisija ņem vērā, ka atbalsts uz katru radīto darba vietu (aptuveni EUR 3 00  000 uz katru radīto tiešo darba vietu, bet tikai EUR 75  000 uz katru radīto tiešo un netiešo darba vietu) nav pārmērīgs, ja salīdzina ar līdzīgiem gadījumiem, kad reģionālais atbalsts piešķirts kapitālietilpīgiem ieguldījumiem papīra ražošanas nozarē, kuros bija piemērojami tādi paši reģionālā atbalsta standarta griesti, proti, 30 % (56).

               (202)

               Atbalsts nerada un nenostiprina atbalsta saņēmējam dominējošu stāvokli tirgū, un ietekme, ko izraisa ieguldījumu radītā jauda konkrētā produkta tirgos, ir ierobežota. Kad tika pieņemti lēmumi par ieguldījumiem un par atbalsta piešķiršanu, nevarēja uzskatīt vai paredzēt, ka ieguldījumu pabeigšanas dienā minētajos tirgos būs strukturāls jaudas pārpalikums.

               (203)

               Tā kā atbalsts atbilst maksimālajiem samazinātajiem atbalsta intensitātes griestiem, kas piemērojami lieliem ieguldījumu projektiem saskaņā ar RAP un reģionālā atbalsta karti, kura apstiprināta attiecībā uz Vāciju 2007.–2013. gadam, Komisija uzskata, ka atbalstam nav ar iekšējo tirgu nesaderīgas pārmērīgas negatīvas ietekmes uz tirdzniecību. Tā norāda, ka, pamatojoties uz piezīmēm, kas saņemtas saistībā ar oficiālo izmeklēšanas procedūru, nekas neliecina, ka tad, ja nebūtu atbalsta, ieguldījumu projekts būtu īstenots citā Eiropas Savienības reģionā, kurā būtu piemērojami augstāki vai tādi paši atbalsta intensitātes griesti. Nekas arī neliecina, ka atbalsta dēļ Propapier bija jāpārdala savas darbības un ka tas vēlāk ir izraisījis darba vietu zaudēšanu citos reģionos, kuros sociālekonomiskais stāvoklis ir līdzīgs kā atbalstāmajā reģionā, kur Propapier īstenoja savus ieguldījumus, vai sliktāks.

               (204)

               Komisija secina, ka Vācija ir pierādījusi, ka Propapier PM2 projekts palīdz sasniegt kohēzijas mērķi, kas ir kopīgo interešu mērķis, un tika īstenots kā daļa no saskaņotas reģionālās attīstības stratēģijas. Atbalstītie ieguldījumi būtiski veicina sociālekonomiskā stāvokļa uzlabošanos un attiecīgā reģiona attīstību, jo īpaši ņemot vērā to ietekmi uz nodarbinātību, ieņēmumu gūšanu un rūpnieciskās bāzes paplašināšanu. Ņemot vērā projekta veidu un apjomu, Komisija uzskata, ka atbalsts neizraisa nepieņemamus konkurences izkropļojumus un ietekmi uz tirdzniecību.

               (205)

               Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secina, ka atbalsta pasākuma radītie ieguvumi ir lielāki nekā izrietošie konkurences izkropļojumi un negatīvā ietekme uz tirdzniecību starp dalībvalstīm.

         7.   SECINĀJUMS

   Komisija secina, ka Vācija ir nelikumīgi sniegusi atbalstu uzņēmumam Propapier PM2 GmbH, pārkāpjot LESD 108. panta 3. punktu. Tomēr tā arī secina, ka atbalsta pasākums atbilst RAP kritērijiem, nerada situāciju, kurā tiek pārsniegtas RAP 68. punkta a) un b) apakšpunktā noteiktās robežvērtības attiecībā uz attiecīgajiem produktiem, ka atbalstam ir stimulējoša ietekme un ka tas ir proporcionāls reģiona trūkumiem, kuru mazināšanai tas paredzēts. Komisija arī secina, ka atbalsta pasākuma radītie ieguvumi ir lielāki nekā izrietošie konkurences izkropļojumi un negatīvā ietekme uz tirdzniecību starp dalībvalstīm. Tāpēc tā uzskata, ka atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunkta izpratnē,
   IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Valsts atbalsts, ko Vācija sniegusi uzņēmumam Propapier PM2 GmbH, EUR 4 3 4 15  903 apmērā diskontētajā vērtībā, ir saderīgs ar iekšējo tirgu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 3. punkta a) apakšpunktu.
   2. pants
   Šis lēmums ir adresēts Vācijas Federatīvajai Republikai.

      Briselē, 2014. gada 1. oktobrī

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētāja vietnieks

         Joaquín ALMUNIA

      (1)  OV C 54, 4.3.2006., 13. lpp.

      (2)  Starp minētajām sūdzībām bija oficiālas sūdzības, ko iesniedza Zviedrijas Kokrūpniecības federācija un Somijas Kokrūpniecības federācija 2007. gada 20. decembrī (reģistrēta ar atsauces numuru CP 365/07); Koninklijke Vereniging van Nederlandse Papier- en Kartonfabrieken2008. gada 3. janvārī (reģistrēta ar atsauces numuru CP 3/08) un Procelpac – Groupement français des fabricants de papiers et cartons d’emballage à base de cellulose2008. gada 22. februārī (reģistrēta ar atsauces numuru CP 47/08).

      (3)  OV C 131, 29.5.2008., 6. lpp.

      (4)  OV C 7, 12.1.2011., 10. lpp.

      (5)  Sal. ar Komisijas 2011. gada 23. marta lēmumu par valsts atbalstu lietā C 28/05 Glunz AG (OV L 228, 3.9.2011., 22. lpp.) un Komisijas 2012. gada 11. maija lēmumu par valsts atbalstu lietā SA.28855 (N 373/09) (ex C 10/09, ex N 528/08) ING pārstrukturēšanas atbalsts (OV C 260, 29.8.2012., 1. lpp.).

      (6)  OV C 230, 8.8.2013., 39. lpp.

      (7)  Valsts atbalsts N 459/06 (OV C 295, 5.12.2006., 6. lpp.).

      (8)  Piemērojams pienākums ievērot dienesta noslēpumu.

      (9)  Šajā lēmumā attiecināmās izmaksas un atbalsta summas ir diskontētas līdz sākotnējā paziņojuma gadam, izmantojot diskonta likmi, kas bija piemērojama paziņojuma brīdī, t. i., 5,42 % (sal. ar RAP 41. punktu).

      (10)  Publicēts OV C 41, 24.2.2007., 9. lpp. Shēma, ko īsteno saskaņā ar Komisijas 2006. gada 24. oktobra Regulu (EK) Nr. 1628/2006 par Līguma 87. un 88. panta piemērošanu valstu reģionālajam ieguldījumu atbalstam (reģionālā atbalsta grupu atbrīvojuma regula) (OV L 302, 1.11.2006., 29. lpp.).

      (11)  Publicēts OV C 102, 5.5.2007., 11. lpp. Shēma, ko īsteno saskaņā ar reģionālā atbalsta grupu atbrīvojuma regulu (sk. 9. zemsvītras piezīmi).

      (12)  Mērot pēc pirktspējas līmeņa.

      (13)  Pēc atceltā lēmuma pieņemšanas Vācija informēja Komisiju, ka projekta rezultātā reģionā ir izveidotas kopumā 675 darba vietas (no tām 36 spēkstacijā). Propapier nodarbina 123 strādniekus un 23 algotus darbiniekus. Turklāt Propapier ir izveidojis 11 mācekļu vietas.

      (14)  Sk. sprieduma lietā T-304/08 88. punktu.

      (15)  Ekonomiskā analīze par valsts atbalstu, kas piešķirts Progroup AG, London Economics, 2007. gada 9. novembris.

      (16)  Henry Poole Consulting: Strategic Planning Aid for Corrugated Europe (03/07).

      (17)  Grozītā Padomes 1999. gada 22. marta Regula (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta piemērošanai (OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp.).

      (18)  Ekonomiskā analīze par ieguldījumu atbalstu Progroup, ziņojums Vācijas Federatīvajai Republikai, 2013. gada 11. jūlijs.

      (19)  Propapier PM2 Investitionszulage, Diskussionsunterlage, Roland Berger Strategy Consultants, 2013. gada 15. jūlijs.

      (20)  Deutsche Bank AG Globālo tirgu pētniecības nodaļa, Smurfit Kappa analīzes ziņojums, 2007. gada 24. aprīlis.

      (21)  ECA ziņojums, 19. lpp.

      (22)  Komisija to šādi aprēķināja arī valsts atbalsta lietā N 203/08 LIP – DE – Atbalsts Papierfabrik Hamburger Spremberg GmbH & Co KG un lietā SA.32063 (2011/NN) Polija – LIP – Mondi Świecie.

      (23)  Deutsche Bank pētījums, 21. lpp.

      (24)  ECA ziņojums, 9. lpp.

      (25)  Deutsche Bank pētījums, 12. lpp.

      (26)  ECA ziņojums, 10. lpp.

      (27)  Saliktais gada pieauguma rādītājs.

      (28)  Darba samaksas atšķirība, ko izraisa apmācības izmaksas un papildu maksas, piemēram, nomas maksa un svārstmigrācijas izdevumi, pamatojoties uz salīdzinājumu starp esošajām Prowell vietām, kas atrodas [..].

      (29)  SPD Landesverband Brandenburg und CDU Landesverband Brandenburg, Vereinbarung zur Zusammenarbeit in einer Regierungskoalition für die 4. Wahlperiode des Brandenburger Landtages 2004 bis 2009, Potsdama, 2004. gada oktobris.

      (30)  Pöyry, Branchenstrategie Papier Brandenburg (Zusammenfassung) im Auftrag des Ministeriums für Wirtschaft des Landes Brandenburg, 2007. gada novembris.

      (31)  Piemēram, semināri un praktiskās mācības Vācijā un ārvalstīs, tehniskā apmācība par hidrauliku un pneimatiku, īpaša apmācība Propapier PM2 iekārtas operatoriem.

      (32)  Valsts atbalsta lietas N 203/08 LIP – DE – Atbalsts Papierfabrik Hamburger Spremberg GmbH & Co KG, N 865/2006 LIP – DE – Atbalsts Projektgesellschaft Papierfabrik Adolf Jass Schwarza GmbH, un SA.32063 (2011/NN) Polija – LIP – Mondi Świecie.

      (33)  Reģionālā atbalsta grupu atbrīvojuma regula (sk. 9. zemsvītras piezīmi).

      (34)  Sal. ar valsts atbalsta lietām C 28/05 Glunz AG; C 54/1996 Alitalia (Komisijas Lēmums 2001/723/EK (OV L 271, 12.10.2001., 28. lpp.)), SA.23839 (C 44/2007) FagorBrandt (Komisijas Lēmums 2013/283/ES (OV L 166, 18.6.2013., 1. lpp.)) un SA.28855 (2012/C) ING pārstrukturēšanas atbalsts.

      (35)  Spriedums lietā 34/86 Padome/Parlaments (Recueil 1986, 2155. lpp., 47. punkts); spriedums lietā C-415/96 Spānija/Komisija (Recueil 1998, I-6993. lpp., 31. punkts) un spriedums lietā C-458/98 P Industrie des poudres sphériques/Padome (Recueil 2000, I-8147. lpp., 82. punkts).

      (36)  Spriedums lietā C-415/96 Spānija/Komisija (Recueil 1998, I-6993. lpp., 34. punkts).

      (37)  Sal. ar Komisijas 2005. gada 21. septembra Lēmumu 2006/262/EK par valsts atbalstu Nr. C 5/2004 (ex N 609/2003), ko Vācija gatavojas piešķirt Kronoply (OV L 94, 1.4.2006., 50. lpp.).

      (38)  Sk. 4. zemsvītras piezīmi.

      (39)  Sk. 3. apsvērumu.

      (40)  Cita starpā COMP/M.3935 – Jefferson Smurfit/Kappa (2005. gada 10. novembris); COMP/M.2391 – CVC/Cinven/AssiDomän (2001. gada 10. maijs); COMP/M.2243 – Stora Enso/AssiDomän/JV (2000. gada 22. decembris); COMP/M.2020 – Metsä–Serla/MODO (2000. gada 4. augusts).

      (41)  Valsts atbalsta lietas N 203/08 LIP – DE – Atbalsts Papierfabrik Hamburger Spremberg GmbH & Co KG, N 865/06 LIP – DE – Atbalsts Projektgesellschaft Papierfabrik Adolf Jass Schwarza GmbH un SA.32063 (2011/NN) Polija – LIP – Mondi Świecie.

      (42)  Sk. 38. zemsvītras piezīmi.

      (43)  Piemēram, COMP/M.3935 – Jefferson Smurfit/Kappa; COMP/M.2391 – CVC/Cinven/AssiDomän.

      (44)  Šajā ziņā jānorāda, ka Progroup pārdod atvērtajā tirgū tikai CCM, kas izgatavots uz otrreizējā pārstrādē iegūta papīra bāzes, t. i., testlaineru ar masu līdz 150 g/m2 un gofrēto slāņpapīru, kas izgatavots no otrreizējā pārstrādē iegūta papīra.

      (45)  Ņemot vērā, ka, kā norādīts iepriekš, integrētie ražotāji aktīvi iesaistās atvērtā tirgus darījumos ne tikai tāpēc, ka to jauda ir nepietiekama, bet arī loģistikas vajadzību dēļ un atkarībā no to konkrētā pieprasījuma pēc dažādiem CCM apakšveidiem, ja izmanto šo metodi, faktiski tiek aprēķināts pārāk mazs atvērtā tirgus lielums, un tāpēc šī ir sliktākā scenārija pieeja.

      (46)  FEFCO ir Eiropas gofrētā kartona ražotāju jumta organizācija.

      (47)  RAP 62. zemsvītras piezīmē “attiecīgā produkta acīmredzamais patēriņš” ir definēts kā “saražotais apjoms plus imports mīnus eksports”. Acīmredzamā patēriņa datus apkopoja Pöyry paziņošanas nolūkos.

      (48)  Kā aizstājējvērtība tika izmantoti ES 27 valstu dati.

      (49)  Tādu pašu argumentāciju, pamatojoties uz kuru tika izdarīts tāds pats secinājums, Komisija izklāstīja savos lēmumos par atbalstu citiem ieguldījumiem papīra ražošanas nozarē, kuri veikti tajā paša laikposmā – valsts atbalsta lietās N 203/08 LIP – DE – Atbalsts Papierfabrik Hamburger Spremberg GmbH & Co KG un SA.32063 (2011/NN) Polija – LIP – Mondi Świecie.

      (50)  Pamatojoties uz šā lēmuma 167. apsvērumā izklāstīto sliktākā scenārija pieeju.

      (51)  Aprēķināts kā [< 2 50  000] tonnu gadā/(8 6 00  000 tonnu gadā – [> 3 65  000] tonnu gadā).

      (52)  ECA ziņojumā ir norādīts, ka no 2000. gada līdz 2007. gadam Eiropā slēgto papīra ražošanas iekārtu vidējais vecums bija 51 gads (55. lpp. un 2. pielikums).

      (53)  “Nozares darbības līmenis ir svarīgs kritērijs, kas norāda, cik dzīvotspējīgi ir tirgus apstākļi, un tas sniedz norādes produktu cenu virzībai. Iepriekšējā gadā darbības līmenis Eiropā bija 92 %, un ir paredzams, ka nākamajos divos gados tas paaugstināsies (..). Dzīvotspējīgs pieprasījuma pieaugums apvienojumā ar ierobežotu jaunu piedāvājumu vēl vairāk sašaurinās tirgu.” (Deutsche Bank pētījums, 19. lpp.)

      (54)  OV C 223, 16.9.2009., 3. lpp.

      (55)  Pirmās instances spriedums lietā T-162/06 Kronoply/Komisija (Krājums 2009, II-1. lpp., 80. punkts).

      (56)  Sal. ar valsts atbalsta lietām N 203/08 LIP – DE – Atbalsts Papierfabrik Hamburger Spremberg GmbH & Co KG (atbalsta summa aptuveni EUR 1 83  000 uz katru radīto tiešo darba vietu; 200 tiešo darba vietu un nenoteikts skaits netiešo darba vietu) un N 865/06 LIP – DE – Atbalsts Projektgesellschaft Papierfabrik Adolf Jass Schwarza GmbH (atbalsta summa aptuveni EUR 3 67  000 uz katru radīto tiešo darba vietu; 100 tiešo un 100 netiešo darba vietu).