title: 2012/608/ES: Eiropas Parlamenta Lēmums ( 2012. gada 10. maijs ) par ENIAC kopuzņēmuma 2010. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu

text:
               17.10.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 286/320

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS
   (2012. gada 10. maijs)
   par ENIAC kopuzņēmuma 2010. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
   (2012/608/ES)
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā ENIAC kopuzņēmuma 2010. finanšu gada galīgos pārskatus,

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par ENIAC kopuzņēmuma 2010. finanšu gada pārskatiem, ar Kopuzņēmuma atbildēm (1),

               —

               ņemot vērā Padomes 2012. gada 21. februāra ieteikumu (06086/2012 – C7-0050/2012),

               —

               ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 185. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2007. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 72/2008, ar ko izveido ENIAC kopuzņēmumu (3),

               —

               ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (4), un jo īpaši tās 94. pantu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A7-0112/2012),

               1.

               sniedz ENIAC kopuzņēmuma izpilddirektoram apstiprinājumu par kopuzņēmuma 2010. finanšu gada budžeta izpildi;

               2.

               izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, nosūtīt ENIAC kopuzņēmuma izpilddirektoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Martin SCHULZ

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV C 368, 16.12.2011., 48. lpp.

      (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (3)  OV L 30, 4.2.2008., 21. lpp.

      (4)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.
    ---documentbreak---

               17.10.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 286/321

         EIROPAS PARLAMENTA REZOLŪCIJA
   (2012. gada 10. maijs)
   ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no lēmuma par ENIAC kopuzņēmuma 2010. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā ENIAC kopuzņēmuma 2010. finanšu gada galīgos pārskatus,

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par ENIAC kopuzņēmuma 2010. finanšu gada pārskatiem, ar Kopuzņēmuma atbildēm (1),

               —

               ņemot vērā Padomes 2012. gada 21. februāra ieteikumu (06086/2012 – C7-0050/2012),

               —

               ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 185. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2007. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 72/2008, ar ko izveido ENIAC kopuzņēmumu (3),

               —

               ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (4), un jo īpaši tās 94. pantu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A7-0112/2012),

               A.

               tā kā ENIAC kopuzņēmums (Kopuzņēmums) tikai izveidots 2007. gada 20. decembrī uz 10 gadiem, lai sagatavotu un īstenotu pētniecības programmu ar mērķi izstrādāt galvenās prasmes nanoelektronikā dažādās lietojumu jomās;

               B.

               tā kā Kopuzņēmumam tika piešķirta finansiālu patstāvība 2010. gada jūlijā;

               C.

               tā kā Kopuzņēmums tikai sāk savu darbību un līdz 2010. gada beigām vēl nebija pilnībā ieviesis iekšējo kontroli un finanšu ziņošanas sistēmu;

               D.

               tā kā Revīzijas palāta savā ikgadējā ziņojumā par Kopuzņēmuma 2010. finanšu gada pārskatiem sniedza atzinumu ar piezīmi par pārskatu ticamību, pamatojoties uz to, ka Kopuzņēmuma pārskatos nav ietverts pārskats par budžeta izpildes rezultātu, kas saskaņots ar pārskatu par saimnieciskās darbības rezultātu;

               E.

               tā kā Revīzijas palāta ziņojumā par Kopuzņēmuma 2010. finanšu gada pārskatiem norāda, ka ir guvusi pamatotu pārliecību par to, ka pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi;

               F.

               tā kā Savienības maksimālais finansiālais ieguldījums Kopuzņēmumā tā 10 gadu darbības laikposmā ir EUR 450 000 000, kas jāmaksā no Septītās pētniecības pamatprogrammas budžeta;

               G.

               tā kā 2010. finanšu gadā Kopuzņēmuma budžets bija EUR 38 440 000,

      Kopuzņēmuma pārskatu ticamība

               1.

               pauž bažas par to, ka Kopuzņēmums ir saņēmis Revīzijas palātas atzinumu ar piezīmi par pārskatu ticamību, pamatojoties uz to, ka tā pārskatos nav ietverts pārskats par budžeta izpildes rezultātu, kas saskaņots ar pārskatu par saimnieciskās darbības rezultātu, kā tas paredzēts EK 16. grāmatvedības noteikumā “Budžeta informācijas izklāsts gada pārskatos”;

               2.

               no Kopuzņēmuma sniegtās informācijas secina, ka atzinums ar piezīmi izstrādāts, jo Kopuzņēmums un Revīzijas palāta ir ņēmuši vērā atšķirīgus datumus, lai noteiktu, kad Kopuzņēmums sācis darboties patstāvīgi;

      Budžeta un finanšu pārvaldība

               3.

               pieņem zināšanai, ka Kopuzņēmuma budžetu no 2010. gada 1. janvāra līdz 2010. gada 4. maijam pārvaldīja Informācijas sabiedrības un saziņas līdzekļu ĢD; norāda, ka administratīvās apropriācijas tika nodotas Kopuzņēmumam 2010. gada maijā, taču netika nodotas pamatdarbības budžeta pozīcijas, un tās nebija pieejamas grāmatvedības sistēmā līdz pat 2010. gada 26. jūlijam, kad Kopuzņēmumam oficiāli piešķīra finansiālo patstāvību; uzsver, ka Kopuzņēmums 2010. gada 22. septembrī ieguva spēju īstenot savu budžetu līdz ar apropriāciju pārvietojumiem pamatdarbībām;

               4.

               no Kopuzņēmuma sniegtās informācijas secina, ka galīgajā budžetā saistību apropriācijās un maksājumu apropriācijās bija iekļauti EUR 38 440 000, no kuriem EUR 36 168 000 bija paredzēti 2010. gada priekšlikumu konkursam;

               5.

               pieņem zināšanai, ka pieejamo saistību apropriāciju un maksājumu apropriāciju izlietojums bija attiecīgi 99 % un 24 %; pauž bažas par Kopuzņēmuma budžeta maksājumu un turklāt arī pakārtoto pasākumu zemo izpildes līmeni; uzsver, ka naudas līdzekļu atlikums gada beigās bija EUR 20 000 000, kas veidoja 53 % no 2010. gadā pieejamām maksājumu apropriācijām;

               6.

               norāda, ka zemā maksājumu apropriāciju izlietojuma iemesls ir tas, ka Kopuzņēmums novēloti pārņēma pamatdarbības un attiecīgo finansējumu no Komisijas;

               7.

               ņemot vērā Kopuzņēmuma sniegtos komentārus, norāda, ka ir izstrādāta procedūru rokasgrāmata, kas paredz pienākumu nošķiršanu un ir ļāvusi noteikt piecus izņēmumus, kuri ir reģistrēti budžeta izpildes sākumposmā:

                           —

                           tika parakstīti trīs līgumi, kaut gan tajā pašā laikā ABAC darījumi joprojām nebija pabeigti, jo ABAC procedūras ilgums bija nepareizi novērtēts,

                           —

                           tika parakstīts viens līgums attiecībā uz pastāvošām saistībām, pirms tika konstatēts, ka tam ir vajadzīgas jaunas saistības,

                           —

                           nododot lietas saistībā ar finansiālās patstāvības piešķiršanu, tika atklāts, ka trūkst viena līguma, un tas tika parakstīts pēc pirmo maksājumu apstiprināšanas;

                     pieņem zināšanai, ka ir īstenoti korektīvi pasākumi un ka turpmāki izņēmumi nav reģistrēti;

      Iekšējās kontroles sistēmas

               8.

               prasa Kopuzņēmumam pabeigt iekšējās kontroles un finanšu informācijas sistēmu izveidi un aicina Kopuzņēmumu jo īpaši izstrādāt un dokumentēt būtiskus iekšējās kontroles sistēmas elementus, piemēram, grāmatvedības procedūras un kontroles attiecībā uz kontu slēgšanu un darbības izdevumu atzīšanu un novērtēšanu;

               9.

               pieņem zināšanai, ka Revīzijas palāta konstatēja kontroles nepilnības priekšfinansējuma maksājumu ex ante finanšu pārbaudē, jo īpaši saistībā ar maksājamo summu aprēķinu un apstiprināšanu; uzsver, ka priekšfinansējuma maksājumus veica un izmaksas apstiprināja, pilnībā paļaujoties uz valstu finansēšanas iestāžu apliecinājumiem, un netika veiktas citas pārbaudes, lai nodrošinātu deklarēto izdevumu likumību un pareizību;

               10.

               konstatē, ka projektu izmaksu deklarāciju ex post revīzija ir pilnībā deleģēta dalībvalstīm, tomēr uzskata par būtisku, lai Kopuzņēmums nodrošinātu, ka tā locekļu finanšu intereses tiek pienācīgi aizsargātas un ka pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi; tādēļ uzskata, ka Kopuzņēmumam būs sarežģīti nodrošināt tā locekļu finanšu interešu pienācīgu aizsardzību un pakārtoto darījumu likumību un pareizību; aicina Kopuzņēmumu pārskatīt ex post izmaksu revīzijas stratēģiju un informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par mehānismu, kas ir ieviests, lai nodrošinātu atbilsmi tā dibināšanas Regulas (EK) Nr. 72/2008 12. pantam;

               11.

               pieņem zināšanai, ka Kopuzņēmuma galvenais grāmatvedis ir apstiprinājis finanšu un grāmatvedības sistēmas (ABAC un SAP); tomēr norāda, ka nebija apstiprinātas pakārtotās uzņēmējdarbības procedūras, jo īpaši procedūra, saskaņā ar kuru tiek sniegta finanšu informācija par to izmaksu atlīdzinājuma pieprasījumu, kas saņemti no dalībvalstu iestādēm, apstiprināšanu un apmaksu; prasa Kopuzņēmumam informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par situāciju pakārtoto uzņēmējdarbības procedūru apstiprināšanas jomā;

               12.

               ņem vērā Revīzijas palātas konstatējumu, ka Kopuzņēmumā tiek īstenota tā lielumam un uzdevumam atbilstoša IT pārvaldība un prakse; tomēr uzsver, ka IT stratēģiskās plānošanas ciklā, datu klasifikācijā saskaņā ar konfidencialitātes un integritātes prasībām un negadījuma seku novēršanas plāna izstrādē ir trūkumi; aicina Kopuzņēmumu labot šo situāciju un iesniegt budžeta izpildes apstiprinātājiestādei ziņojumu par pašreizējo stāvokli šajā jautājumā;

      Iekšējā revīzija

               13.

               pieņem zināšanai, ka Kopuzņēmuma finanšu noteikumi vēl nav grozīti, lai iekļautu noteikumu par Komisijas iekšējā revidenta pilnvarām attiecībā uz vispārējo budžetu kopumā;

               14.

               tomēr norāda, ka Kopuzņēmuma valde pieņēma Komisijas Iekšējās revīzijas dienesta uzdevumu aprakstu;

      Kavēšanās ar finansiāli patstāvīgas darbības uzsākšanu

               15.

               atgādina, ka Kopuzņēmums tika izveidots 2008. gada februārī, bet patstāvīgu darbu tas uzsāka 2010. gada jūlijā; pauž nopietnas bažas, ka Kopuzņēmumam finansiālās patstāvības sasniegšanai bija nepieciešama ceturtā daļa no paredzētā darbības laika, proti, līdz 2017. gada 31. decembrim; norāda, ka Komisija uzreiz pēc 2010. gada septembra Kopuzņēmumam pārskaitīja summu, kurā bija iekļautas pamatdarbības apropriācijas, lai tas varētu veikt ar darbības izdevumiem saistītos maksājumus; uzver, ka šāda kavēšanās nedrīkstētu izraisīt Kopuzņēmuma iecerētā 10 gadu pastāvēšanas laikposma pagarināšanu, bet gan tai vajadzētu rosināt Kopuzņēmuma vadību novērst visus trūkumus un sasniegt uzņēmuma mērķus paredzētajā 10 gadu laikposmā;

      Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus un projektu vadība

      2010. gada uzaicinājums iesniegt priekšlikumus

               16.

               no Kopuzņēmuma sniegtās informācijas secina, ka atsaucība uz 3. uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus ir bijusi liela; pieņem zināšanai, ka finansējuma saņemšanai ir atlasīti 10 priekšlikumi un ka 11 projektus nevarēja finansēt, jo pieejamais budžets bija iztērēts;

      2008. un 2009. gada uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus

               17.

               pauž dziļas bažas par 1. un 2. uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus (attiecīgi – 2008. un 2009. gads) projektu lēno attīstību;

               18.

               secina, ka saskaņā ar Kopuzņēmuma 2010. gada darbības pārskatu situācija attiecībā uz 1. konkursa projektiem 2010. gada beigās ir šāda:

                           —

                           no 166 partneriem 6 (3,6 %) nav noslēguši valsts dotācijas nolīgumu, galvenokārt birokrātisku iemeslu dēļ pēc izmaiņām,

                           —

                           15,1 % partneru (25 partneri, galvenokārt no Itālijas) ir noslēguši valsts dotācijas nolīgumu, taču nav parakstījuši pievienošanās veidlapu;

               19.

               ņemot vērā Kopuzņēmuma sniegtos komentārus, pieņem zināšanai, ka 2. uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus projekti attīstās pat lēnāk un ka līdz 2010. gada beigām tikai par 6 no tiem varēja parakstīt Kopuzņēmuma dotāciju nolīgumus, bet atlikušie pieci kavējas šādu iemeslu dēļ:

                           —

                           trim projektiem ir koordinatori no Itālijas, kuri joprojām gaida valsts dekrētu un nav piekrituši sevis aizstāšanai ar partneriem no citām valstīm,

                           —

                           projekts SMART tika definēts no jauna pēc tam, kad Francija atcēla finansējuma piešķiršanu budžeta samazinājumu dēļ vairākus mēnešus pēc Publisko iestāžu padomes lēmuma par finansējumu,

                           —

                           projekts MIRANDELA bija gatavs parakstīšanai, taču pēdējā brīdī tika nomainīta par parakstīšanu atbildīgā persona;

               20.

               iepazīstoties ar gada darbības pārskatu, secina, ka no programmas darbības sākuma līdz 2010. gada beigām Kopuzņēmums ir veicis vairāk nekā 300 dotāciju maksājumu par kopējo summu EUR 9 800 000; norāda, ka Kopuzņēmums uzskata situāciju ar līgumiem un maksājumiem par nepieņemamu un ir nolēmis veikt pasākumus, lai:

                           —

                           nodrošinātu, ka procesā iesaistītās struktūras pārzina procedūras,

                           —

                           precizētu notikumu secību un apmaiņas pasākumus, kuriem jānotiek ar valstu finansēšanas iestādēm,

                           —

                           noteiktu veicamos pasākumus un paātrinātu procedūras,

                           —

                           veiktu pēcpārbaudi par gūtajiem panākumiem, apmeklējot valstu struktūras ar mērķi pārskatīt statusu vai precizēt procedūras;

               21.

               aicina Kopuzņēmumu iesniegt budžeta izpildes apstiprinātājiestādei:

                           —

                           ziņojumu par pašreizējo stāvokli attiecībā uz projektiem, kuri tiek īstenoti saskaņā ar 1. un 2. uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus, attiecībā uz vienošanos par līgumiem un dotāciju izmaksas progresu,

                           —

                           novērtējuma ziņojumu par veiktajiem pasākumiem, lai paātrinātu līgumu slēgšanas un maksājumu procesus, un par progresu to īstenošanā,

                           —

                           ziņojumu par pašreizējo stāvokli attiecībā uz projektiem, kuri tiek īstenoti saskaņā ar 3. uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus, gan attiecībā uz nolīgumu slēgšanu, gan maksājumiem;

      Darbības rezultāti

               22.

               iepazīstoties ar gada darbības pārskatu, secina, ka 2010. gada 16. decembrī tika pieņemts Komisijas ziņojums par kopīgo tehnoloģiju ierosmju ARTEMIS un ENIAC pirmo starpposma novērtējumu;

               23.

               uzsver, ka starpposma novērtējumā tika noformulēti trīs ieteikumi Kopuzņēmumam:

                           —

                           lai atrisinātu tā saukto nepelnītu privilēģiju problēmu, Kopuzņēmumam būtu jāizveido sistēma, saskaņā ar kuru ikviena puse, kas neietilpst Kopuzņēmumā, maksā procentuālu daļu no tās ieguldījuma Savienībā kā maksu Kopuzņēmuma izmaksu segšanai,

                           —

                           novērtēšanas un atlases process ir jāmaina, lai uzlabotu atbalstīto projektu klāsta atbilsmi programmas stratēģiskajiem Eiropas mērķiem,

                           —

                           dalībvalstīm un rūpniecības asociācijām būtu jāstrādā kopīgi, lai izveidotu tādas procedūras, kuras ļautu sākumposmā sniegt iespējamiem piedāvātājiem konstruktīvu atsauksmi par viņu izredzēm saņemt atbalstu;

                     lūdz Kopuzņēmumu informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par pasākumiem, kas ieviesti, ņemot vērā pirmā starpposma novērtējuma rezultātus;

               24.

               norāda, ka Kopuzņēmums uzskata tā darbības budžeta nepietiekamu izmantojumu par visbūtiskāko problēmu, kas skar tā spējas īstenot savu uzdevumu; norāda, ka tādēļ Kopuzņēmums 2010. gadā iesaistījās rīcības pasākumu noteikšanā, kuri uzlabos situāciju, tostarp:

                           —

                           veicināt stratēģiski būtisku projektu noteikšanu,

                           —

                           noteikt valstu programmas, kas gūtu labumu no paplašināšanas Eiropas līmenī,

                           —

                           iesaistīt papildu valstu finansēšanas struktūras,

                           —

                           optimizēt finansējuma sadalījumu starp Eureka grupu CATRENE un Kopuzņēmumu;

                     aicina Kopuzņēmumu informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par šo rīcības pasākumu īstenošanas līmeni un par sasniegtajiem rezultātiem;

               25.

               pieņem zināšanai Komisijas priekšlikumu izveidot īpašo programmu, ar ko īsteno Pētniecības un inovācijas pamatprogrammu 2014.–2020. gadam “Apvārsnis 2020”, kurā Komisija izskata iespēju apvienot ARTEMIS un ENIAC vienotā iniciatīvā, kā arī iespēju nodibināt jaunus kopuzņēmumus saistībā ar “Apvārsnis 2020” daļas “Sabiedrības problēmas” īstenošanu; aicina Komisiju informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par šo jautājumu;

      Uzņēmējvalsts nolīguma nenoslēgšana

               26.

               atgādina, ka Kopuzņēmumam būtu steidzami jānoslēdz nolīgums ar uzņēmējvalsti Beļģiju par biroja telpām, privilēģijām un imunitāti, kā arī par citu atbalstu, kas Beļģijai būtu jāsniedz Kopuzņēmumam saskaņā ar dibināšanas Regulu (EK) Nr. 72/2008;

      Horizontāla rakstura konstatējumi par kopuzņēmumiem

               27.

               uzsver, ka saskaņā ar 187. pantu Līgumā par Eiropas Savienības darbību Komisija līdz šim ir izveidojusi septiņus kopuzņēmumus; atzīmē, ka seši kopuzņēmumi (IMI, ARTEMIS, ENIAC, CLEAN SKY, FCH un ITER-F4E) darbojas pētniecības jomā un tos pārrauga Komisijas Pētniecības ģenerāldirektorāts un Informācijas sabiedrības un saziņas līdzekļu ģenerāldirektorāts, savukārt viena kopuzņēmuma uzdevums ir izstrādāt jaunu gaisa satiksmes pārvaldības sistēmu (SESAR) transporta nozarē, un tā darbību uzrauga Mobilitātes un transporta ģenerāldirektorāts;

               28.

               norāda, ka kopējie aptuvenie resursi, kas tiek uzskatīti par vajadzīgiem visiem kopuzņēmumiem visā to pastāvēšanas laikā, ir EUR 21 793 000 000;

               29.

               norāda, ka Savienības kopējā iemaksa, kas tiek uzskatīta par vajadzīgu visiem kopuzņēmumiem visā to pastāvēšanas laikā, ir EUR 11 489 000 000;

               30.

               norāda, ka 2010. finanšu gadā Savienības kopējā iemaksa kopuzņēmumu budžetā bija EUR 505 000 000;

               31.

               aicina Komisiju budžeta izpildes apstiprinātājiestādei ik gadu sniegt konsolidētu informāciju par katra kopuzņēmuma kopējo ikgadējo finansējumu no Savienības vispārējā budžeta, lai nodrošinātu pārredzamību un skaidrību par Savienības līdzekļu izlietojumu un atjaunotu Eiropas nodokļu maksātāju uzticību;

               32.

               atzinīgi vērtē kopuzņēmuma ARTEMIS iniciatīvu savā gada darbības pārskatā iekļaut informāciju par pašlaik īstenojamo projektu uzraudzību un pārbaudi; uzskata, ka tieši tāpat būtu jārīkojas arī citiem kopuzņēmumiem;

               33.

               atgādina, ka kopuzņēmumi darbojas kā publiskā un privātā sektora partnerība un ka tāpēc tajos mijiedarbojas gan publiskās, gan privātās intereses; uzskata, ka šādos apstākļos nedrīkst aizmirst par interešu konfliktu iespējamību un šī problēma ir pienācīgi jārisina; tādēļ aicina kopuzņēmumus informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par pārbaudes mehānismiem, kas pastāv to attiecīgajās struktūrās, lai nodrošinātu pienācīgu pārvaldību un interešu konfliktu novēršanu;

               34.

               norāda, ka kopuzņēmumi ir salīdzinoši mazas un ģeogrāfiski blīvi izvietotas struktūras, izņemot vienīgi kopuzņēmumu ITER un kodolsintēzes enerģētikas attīstības vajadzībām; tādēļ uzskata, ka tiem vajadzētu izmantot ikvienu iespēju apvienot savus resursus;

               35.

               aicina Revīzijas palātu attiecīgajos ziņojumos par kopuzņēmumu 2011. finanšu gada pārskatiem sniegt budžeta izpildes apstiprinātājiestādei informāciju par to, kā ir ņemti vērā katram kopuzņēmumam sniegtie Revīzijas palātas komentāri;

               36.

               aicina Revīzijas palātu pieņemamā termiņā sniegt Eiropas Parlamentam īpašu ziņojumu par kopuzņēmumu izveides pievienoto vērtību Savienības pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu programmu efektīvai īstenošanai; turklāt norāda, ka šajā pašā ziņojumā būtu jāiekļauj novērtējums par kopuzņēmumu izveides efektivitāti.

      (1)  OV C 368, 16.12.2011., 48. lpp.

      (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (3)  OV L 30, 4.2.2008., 21. lpp.

      (4)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.


title: 2009/207/EK: Eiropas Parlamenta Lēmums ( 2008. gada 22. aprīlis ) par Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centra 2006. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu

text:
               31.3.2009

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 88/134

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS
   (2008. gada 22. aprīlis)
   par Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centra 2006. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
   (2009/207/EK)
   EIROPAS PARLAMENTS,
   ņemot vērā Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centra 2006. finanšu gada galīgos pārskatus (1),
   ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centra 2006. finanšu gada galīgajiem pārskatiem ar centra atbildēm (2),
   ņemot vērā Padomes 2008. gada 12. februāra ieteikumu (5843/2008 – C6-0084/2008),
   ņemot vērā EK līgumu un it īpaši tā 276. pantu,
   ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (3), un it īpaši tās 185. pantu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 12. decembra Regulu (EK) Nr. 1920/2006 par Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centru (4), un it īpaši tās 15. pantu,
   ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (5), un it īpaši tās 94. pantu,
   ņemot vērā Reglamenta 71. pantu un V pielikumu,
   ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumu (A6-0116/2008),

               1.

               sniedz Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centra direktoram apstiprinājumu par centra 2006. finanšu gada budžeta izpildi;

               2.

               izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centra direktoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Hans-Gert PÖTTERING

            Ģenerālsekretārs

         Harald RØMER

      (1)  OV C 261, 31.10.2007., 67. lpp.

      (2)  OV C 309, 19.12.2007., 128. lpp.

      (3)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (4)  OV L 376, 27.12.2006., 1. lpp.

      (5)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

    ---documentbreak---

               31.3.2009

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 88/135

         EIROPAS PARLAMENTA REZOLŪCIJA
   (2008. gada 22. aprīlis)
   ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no lēmuma par Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centra 2006. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
   EIROPAS PARLAMENTS,
   ņemot vērā Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centra 2006. finanšu gada galīgos pārskatus (1),
   ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centra 2006. finanšu gada galīgajiem pārskatiem ar centra atbildēm (2),
   ņemot vērā Padomes 2008. gada 12. februāra ieteikumu (5843/2008 – C6-0084/2008),
   ņemot vērā EK līgumu un it īpaši tā 276. pantu,
   ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (3), un it īpaši tās 185. pantu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 12. decembra Regulu (EK) Nr. 1920/2006 par Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centru (4), un it īpaši tās 15. pantu,
   ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (5), un it īpaši tās 94. pantu,
   ņemot vērā Reglamenta 71. pantu un V pielikumu,
   ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumu (A6-0116/2008),

               A.

               tā kā Revīzijas palāta ir norādījusi, ka tā ir guvusi pamatotu pārliecību par to, ka gada pārskati par 2006. finanšu gadu ir ticami un ka pakārtotie darījumi kopumā ir likumīgi un pareizi;

               B.

               tā kā 2007. gada 24. aprīlī Parlaments sniedza Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centra direktoram apstiprinājumu par centra 2005. finanšu gada budžeta izpildi (6) un lēmumam par budžeta izpildes apstiprināšanu pievienotajā rezolūcijā cita starpā:

                           —

                           konstatēja, ka administratīvo izdevumu jomā ir augsts pārnesumu līmenis – gandrīz 40 %; aicināja centru uzlabot iepirkumu politiku, lai novērstu apropriāciju pārnešanu,

                           —

                           konstatēja trūkumus darbinieku pieņemšanas procedūrās un ar komandējumiem saistītajās procedūrās un aicināja centru pareizi piemērot šīs procedūras,

                           —

                           konstatēja, ka, pārbaudot iepirkuma un līgumu slēgšanas procedūras, bija atklāti vairāki trūkumi,

                           —

                           aicināja centru iekļaut vispārējā uzskaitē pamatlīdzekļu uzskaites sistēmas, jo, trūkstot pienācīgai marķējuma sistēmai, nav iespējams nodrošināt uzskaitīto pamatlīdzekļu izsekojamību,

   Vispārējie apsvērumi, kas attiecas uz ES aģentūru horizontālā līmeņa jautājumiem un tādējādi ir būtiski katras aģentūras budžeta izpildes apstiprināšanas procedūrā

               1.

               atzīmē, ka, Revīzijas palātai veicot 24 aģentūru un citu satelītdienestu revīziju, to budžets 2006. gadā veidoja 1 080,5 milj. EUR (vislielākais budžets 271 milj. EUR apmērā bija Eiropas Rekonstrukcijas aģentūrai, bet vismazākais 5 milj. EUR apmērā – Eiropas Policijas akadēmijai (CEPOL));

               2.

               norāda, ka pie ārējām ES struktūrvienībām, kurās jāveic revīzija un jāapstiprina budžeta izpilde, tagad pieder ne tikai tradicionālās regulatīvās aģentūras, bet arī izpildaģentūras, kas izveidotas konkrētu programmu īstenošanai, un tuvākajā nākotnē pie tām piederēs arī kopuzņēmumi, kuri dibināti publiskā un privātā sektora partnerības ietvaros (kopīgas tehnoloģiju iniciatīvas);

               3.

               konstatē, ka to aģentūru skaits, uz kurām attiecas budžeta izpildes apstiprinājuma procedūra, ir mainījies šādi: 2000. finanšu gadā – 8, 2001. gadā – 10, 2002. gadā – 11, 2003. gadā – 14, 2004. gadā – 14, 2005. gadā – 16, 2006. gadā – 20 regulatīvās aģentūras un 2 izpildaģentūras (izņemot 2 aģentūras, kurās revīziju veic Revīzijas palāta, bet tām paredzēta budžeta izpildes iekšēja apstiprināšana);

               4.

               tādēļ secina, ka revīzijas veikšana/budžeta izpildes apstiprināšana ir apgrūtinošs un nesamērīgi sarežģīts process, ņemot vērā aģentūru/satelītdienestu budžeta salīdzinošo lielumu; uzdod atbildīgajai komitejai rūpīgi pārskatīt aģentūru un satelītdienestu budžeta izpildes apstiprināšanas procesu, lai izstrādātu vienkāršāku un racionālāku pieeju, paturot prātā, ka turpmākajos gados arvien pieaugs to struktūrvienību skaits, kurām būs jāsagatavo īpašs ziņojums par budžeta izpildes apstiprināšanu;

         Pamatapsvērumi

               5.

               prasa Komisijai, pirms dibināt jaunu aģentūru vai pārveidot jau esošu aģentūru, sniegt nepārprotamus paskaidrojumus par šādiem jautājumiem: aģentūras veids, aģentūras mērķi, aģentūras iekšējās pārvaldes struktūra, produkti, pakalpojumi, pamatprocedūras, mērķgrupa, klienti un ieinteresētās personas, oficiālas attiecības ar ārējiem dalībniekiem, atbildība par budžeta izpildi, finanšu plānošana, kā arī personāla un kadru politika;

               6.

               pieprasa, lai visas aģentūras tiktu pārvaldītas, pamatojoties uz ikgadēju darbības nolīgumu, ko aģentūra sagatavo kopā ar atbildīgo ģenerāldirektorātu un kurā iekļauti galvenie mērķi nākamajam gadam, finanšu shēma un skaidri rādītāji darbības rezultātu vērtēšanai;

               7.

               pieprasa, lai Revīzijas palāta vai cits neatkarīgs revidents sistemātiski (un tieši šajā nolūkā) pārbaudītu aģentūru darbības rezultātus; uzskata, ka, veicot šādu revīziju, nedrīkst aprobežoties ar ierastajiem finanšu pārvaldības elementiem un publisko līdzekļu pienācīgu izlietojumu, bet jāizvērtē arī administrācijas efektivitāte un lietderīgums un katrā aģentūrā jāparedz finanšu pārvaldības novērtēšana;

               8.

               pauž uzskatu, ka attiecībā uz aģentūrām, kuras pastāvīgi pārāk augstu novērtē savas finanšu vajadzības, ir jāparedz tehnisks samazinājums, pamatojoties uz brīvajām amata vietām; uzskata, ka tādējādi ilgtermiņā samazināsies aģentūrām piešķiramie ieņēmumi un līdz ar to – arī administratīvās izmaksas;

               9.

               kā nopietnu problēmu min to, ka vairākas aģentūras ir kritizētas par publiskā iepirkuma normatīvu, Finanšu regulas, Civildienesta noteikumu u. c. noteikumu neievērošanu; uzskata, ka galvenais iemesls ir tas, ka šie noteikumi un Finanšu regula ir galvenokārt domāti lielākām iestādēm un parasti mazākajām aģentūrām trūkst “kritiskās masas”, lai pildītu šīs normatīvās prasības; tādēļ aicina Komisiju rast ātru risinājumu efektivitātes uzlabošanai, apvienojot vairāku aģentūru administratīvās funkcijas, lai sasniegtu šo “kritisko masu” (paturot prātā vajadzīgās izmaiņas pamatregulās, kas reglamentē aģentūru darbību un budžeta neatkarību), vai steidzami sagatavot īpašu noteikumu projektu (it īpaši īstenošanas noteikumus aģentūrām), kas nodrošinātu tām pilnīgu atbilstību prasībām;

               10.

               uzstāj, lai Komisija, gatavojot provizorisko budžeta projektu, ņem vērā atsevišķo aģentūru budžeta izpildes rezultātus iepriekšējos gados, jo īpaši n-1 gadā, un attiecīgi pārskata konkrēto aģentūru pieprasīto budžetu; aicina Parlamenta atbildīgo komiteju respektēt šādas pārskatīšanas rezultātus un, ja to nav izdarījusi Komisija, pašai pārskatīt attiecīgo budžetu līdz saprātīgam līmenim, kas atbilst katras aģentūras līdzekļu apgūšanas un īstenošanas spējām;

               11.

               atgādina, ka lēmumā par 2005. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu Parlaments aicināja Komisiju ik pēc pieciem gadiem iesniegt pētījumu par katras pastāvošās aģentūras “pievienoto vērtību”; ja kādas aģentūras “pievienotā vērtība” novērtēta negatīvi, aicina visas attiecīgās iestādes īstenot vajadzīgos pasākumus, no jauna formulējot aģentūras pilnvaras vai slēdzot to; norāda, ka 2007. gadā Komisija nav veikusi nevienu šādu novērtējumu; uzstāj, lai Komisija līdz lēmuma pieņemšanai par 2007. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu iesniedz vismaz piecus novērtējumus, vispirms pievēršoties vecākajām aģentūrām;

               12.

               pauž uzskatu, ka nekavējoties jāpilda Revīzijas palātas ieteikumi un aģentūrām izmaksājamās subsīdijas jāsamēro ar to faktiskajām vajadzībām pēc naudas līdzekļiem; turklāt uzskata, ka grozījumi, kas izdarīti vispārējā Finanšu regulā, ir jāiekļauj gan aģentūru finanšu pamatregulās, gan citos īpašos finanšu noteikumos;

         Pārskatu sagatavošanas principi

               13.

               atzīmē, ka aģentūrām nav vienotas pieejas attiecībā uz to, kā atskaitīties par savu darbību attiecīgajā finanšu gadā un kā sagatavot ziņojumus un pārskatus par budžeta un finanšu vadību, un trūkst vienotas pieejas jautājumam, vai aģentūras direktoram ir jāsagatavo ticamības deklarācija; konstatē, ka ne visas aģentūras skaidri apzinās atšķirību starp a) sabiedrības iepazīstināšanu ar aģentūras darbu un b) tehnisko ziņojumu par budžeta un finanšu vadību;

               14.

               atzīmē, ka daudzu aģentūru direktori par 2006. gadu ir sagatavojuši ticamības deklarāciju, vienā gadījumā iekļaujot tajā svarīgu atrunu, lai gan Komisijas norādījumi par darbības pārskatu sagatavošanu to skaidri neparedz;

               15.

               atgādina, ka Parlamenta 2005. gada 12. aprīļa rezolūcijas (7) 25. punktā  ietverts aicinājums aģentūru direktoriem turpmāk pievienot gada darbības pārskatam, kuru iesniedz kopā ar informāciju par finansēm un vadību, ticamības deklarāciju par darbību likumību un pareizību līdzīgi deklarācijai, ko paraksta Komisijas ģenerāldirektori;

               16.

               aicina Komisiju attiecīgi grozīt norādījumus aģentūrām;

               17.

               turklāt mudina Komisiju strādāt ar aģentūrām, lai sagatavotu vienotu paraugu, kas piemērojams visām aģentūrām un satelītdienestiem, vienlaikus skaidri ievērojot atšķirību starp:

                           —

                           plašākai sabiedrībai paredzētu gada ziņojumu par struktūrvienības darbību, veicamo darbu un sasniegto,

                           —

                           finanšu pārskatiem un ziņojumu par budžeta izpildi,

                           —

                           darbības pārskatu saskaņā ar Komisijas ģenerāldirektoru darbības pārskatiem,

                           —

                           struktūrvienības direktora parakstītu ticamības deklarāciju, kas satur atrunas vai piezīmes, kuras, pēc direktora ieskatiem, jādara zināmas iestādei, kas apstiprina budžeta izpildi;

         Revīzijas palātas vispārējie konstatējumi

               18.

               atzīmē Revīzijas palātas konstatējumu (gada pārskata 10.29. punkts (8), ka Komisijas izmaksātās subsīdijas no Kopienas budžeta nebalstās uz pietiekami pamatotām aplēsēm par aģentūru vajadzībām pēc naudas līdzekļiem, kas – kopā ar pārnesumiem – rada apjomīgu naudas līdzekļu atlikumu; turklāt atzīmē, ka Revīzijas palāta iesaka pieskaņot izmaksājamās subsīdijas aģentūru faktiskajām vajadzībām pēc naudas līdzekļiem;

               19.

               atzīmē, ka 2006. gada beigās grāmatvedības sistēma ABAC vēl nebija ieviesta 14 aģentūrās (zemsvītras piezīme gada pārskata 10.31. punktā);

               20.

               ņem vērā Revīzijas palātas piezīmi (gada pārskata 1.25. punkts), ka dažās aģentūrās ir uzskaitītas uzkrātās maksas par neizmantotajiem atvaļinājumiem; norāda, ka trijām aģentūrām (Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centram (Cedefop), Eiropas Policijas akadēmijai (CEPOL) un Eiropas Dzelzceļa aģentūrai) Revīzijas palāta ir iekļāvusi piezīmes ticamības deklarācijā par 2006. finanšu gadu (par 2005. gadu – Cedefop, Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei, Eiropas Rekonstrukcijas aģentūrai);

         Iekšējā revīzija

               21.

               atgādina, ka saskaņā ar Finanšu regulas 185. panta 3. punktu Komisijas iekšējais revidents ir arī iekšējais revidents regulatīvajās aģentūrās, kuras saņem dotācijas no ES budžeta; norāda, ka iekšējais revidents ziņo katras aģentūras valdei un direktoram;

               22.

               vērš uzmanību uz šādu atrunu, kas ietverta iekšējā revidenta gada darbības ziņojumā par 2006. gadu:
               “Komisijas iekšējais revidents nespēj pienācīgi pildīt pienākumu, kas viņam noteikts Finanšu regulas 185. pantā kā Kopienas struktūrvienību iekšējam revidentam, nepietiekamā personālsastāva dēļ.”;

               23.

               tomēr ņem vērā iekšējā revidenta darbības ziņojumā par 2006. gadu iekļauto piezīmi, ka, sākot ar 2007. gadu, Komisijai piešķirot papildu personālsastāvu Iekšējās revīzijas dienestam (IRD), visās izveidotajās regulatīvajās aģentūrās katru gadu būs jāveic iekšējā revīzija;

               24.

               atzīmē, ka arvien palielinās regulatīvo aģentūru, izpildaģentūru un kopuzņēmumu skaits, kuros saskaņā ar Finanšu regulas 185. pantu revīzija jāveic Iekšējās revīzijas dienestam; aicina Komisiju informēt atbildīgo komiteju par to, vai Iekšējās revīzijas dienestam būs pietiekams personālsastāvs, lai turpmākajos gados veiktu gada revīziju visās šajās struktūrvienībās;

               25.

               konstatē, ka saskaņā ar Regulas (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 72. panta 5. punktu visām aģentūrām ik gadu jāiesniedz Komisijai un iestādei, kas apstiprina budžeta izpildi, direktora sagatavots ziņojums, kurā apkopoti dati par iekšējā revidenta veikto iekšējo revīziju skaitu un veidu, sniegtajiem ieteikumiem un šajā sakarā veiktajiem pasākumiem; aicina aģentūras norādīt, vai šī prasība ir izpildīta un kādā veidā;

               26.

               ņemot vērā iekšējo revidentu iespējas, jo īpaši attiecībā uz mazākajām aģentūrām, pieņem zināšanai iekšējā revidenta 2006. gada 14. septembra priekšlikumu Parlamenta atbildīgajai komitejai atļaut mazākajām aģentūrām iepirkt iekšējās revīzijas pakalpojumus no privātā sektora;

         Aģentūru novērtējums

               27.

               atgādina, ka Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīgajā paziņojumā (9), par kuru vienojās, to saskaņojot pirms Ecofin budžeta Padomes 2007. gada 13. jūlija sanāksmes, iekļauts aicinājums uzskaitīt i) aģentūras, kuru darbību Komisija grasās izvērtēt, un ii) aģentūras, kuru darbība jau ir izvērtēta, pievienojot svarīgāko konstatējumu kopsavilkumu;

         Disciplinārās procedūras

               28.

               atzīmē, ka atsevišķām aģentūrām, ja tās ir nelielas, ir grūti izveidot īpašas (ad hoc) disciplinārlietu kolēģijas, kurās būtu pārstāvēts attiecīgi kvalificēts personāls, bet Komisijas Izmeklēšanas un disciplinārlietu biroja (IDOC) kompetence neattiecas uz aģentūrām; aicina aģentūras apsvērt iespēju izveidot aģentūru disciplinārlietu kolēģiju;

         Iestāžu nolīguma projekts

               29.

               atgādina, ka Komisijas prezentētajā Iestāžu nolīguma projektā par Eiropas regulatīvo aģentūru darbības pamatprincipiem (COM(2005) 59) bija paredzēts noteikt horizontālus principus attiecībā uz Eiropas regulatīvo aģentūru izveidi, struktūru, darbību, novērtēšanu un kontroli; atzīmē, ka šis projekts ir vērtīga iniciatīva, mēģinot loģiski pamatot aģentūru izveidi un vadīšanu; atzīmē konstatējumu Komisijas 2006. gada kopsavilkuma pārskatā (COM(2007) 274 3.1. punkts), ka, lai arī pārrunu sekmīgā gaita pēc minētā priekšlikuma publicēšanas apstājās, Padome 2006. gada beigās atsāka saturiskas sarunas; pauž nožēlu, ka dokumenta pieņemšana ir aizkavējusies;

               30.

               tādēļ atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos 2008. gadā nākt klajā ar paziņojumu par regulatīvo aģentūru nākotni;

         Pašfinansētās aģentūras

               31.

               atgādina, ka divās pašfinansētajās aģentūrās budžeta izpildi direktoram apstiprina valde; atzīmē, ka abās aģentūrās ir uzkrāts liels pārpalikums no maksājumu ieņēmumiem, kuri pārnesti no iepriekšējiem gadiem:

                           —

                           Iekšējā tirgus saskaņošanas birojā nauda un tās ekvivalenti veido 281 milj. EUR (10),

                           —

                           Kopienas Augu šķirņu birojā nauda un tās ekvivalenti veido 18 milj. EUR (11);

         Īpašie apsvērumi

               32.

               atzīmē, ka Revīzijas palātas ziņojumā par 2006. gadu ir konstatēts, ka:

                           —

                           2006. gadā centrs samazināja pārnesumu līmeni līdz 25 % (2005. gadā – 40 %),

                           —

                           tika kavēta dotāciju nolīgumos paredzēto maksājumu veikšana valstu Reitox (Eiropas Informācijas tīkls par narkotikām un narkomāniju) kontaktpunktiem,

                           —

                           centrs turpināja maksāt algu kādam darbiniekam, kurš nebija atsācis darbu Lisabonā pēc tam, kad bija beidzies viņa ilgtermiņa norīkojums uz Briseli, kur šis darbinieks strādāja Komisijā; atzīmē, ka pašlaik šajā jautājumā notiek tiesvedība saskaņā ar Civildienesta noteikumiem;

               33.

               atzinīgi vērtē centra centienus uzlabot budžeta izpildi; tomēr pauž nožēlu, ka pārnesumu līmenis joprojām ir pārāk augsts;

               34.

               atzīmē, ka centra pārskati liecina, ka 2006. gada jūlijā ir veikta inventāra faktiskā stāvokļa pārbaude, kuras rezultāti ievadīti īpašā datorsistēmā;

               35.

               atzīmē, ka centra bilancē iekļauta zeme un ēkas 2,5 milj. EUR vērtībā;

               36.

               atzīmē, ka centra visai izsmeļošais gada darbības pārskats liecina, ka 2007. gadā tiks veikts tā darbības novērtējums; turklāt atzīmē, ka centra iekšējā revīzija ir uzticēta Komisijas Iekšējās revīzijas dienestam;

               37.

               atzīmē, ka centra darbības programmas, kas izstrādātas 2007. gadam un laikposmam no 2007. līdz 2009. gadam, paredz pieņemt vadības plānu, lai īstenotu Komisijas Iekšējās revīzijas dienesta jaunākos ieteikumus, kā arī šādus stratēģiskos mērķus:

                           —

                           izstrādāt ex-post pārbaudes attiecībā uz finanšu darījumiem,

                           —

                           izveidot iekšējas struktūras riska novērtējuma un iekšējās revīzijas veikšanai,

                           —

                           izstrādāt instrumentus un procedūras integrētai resursu pārvaldībai un veicināt ārējās sinerģijas, īpaši ar Eiropas Jūras drošības aģentūru (EMSA), kas arī atrodas Lisabonā,

                           —

                           īstenot dziļāk strukturētu un efektīvāku cilvēkresursu politiku,

                           —

                           sekmīgi pabeigt pārcelšanos uz jauno mītni Lisabonā.

      (1)  OV C 261, 31.10.2007., 67. lpp.

      (2)  OV C 309, 19.12.2007., 128. lpp.

      (3)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (4)  OV L 376, 27.12.2006., 1. lpp.

      (5)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

      (6)  OV L 187, 15.7.2008., 99. lpp.

      (7)  Eiropas Parlamenta Rezolūcija ar piezīmēm lēmumam par budžeta izpildes apstiprināšanu Eiropas Narkotiku un narkomānijas apkarošanas uzraudzības centra direktoram 2003. finanšu gada ietvaros (OV L 196, 27.7.2005., 121. lpp.).

      (8)  OV C 273, 15.11.2007., 1. lpp.

      (9)  Padomes dokuments DS 605/1/07 Rev1.

      (10)  Avots: Ziņojums par Iekšējā tirgus saskaņošanas biroja 2006. finanšu gada pārskatiem, ar Biroja atbildēm (OV C 309, 19.12.2007., 141. lpp.).

      (11)  Avots: Ziņojums par Kopienas Augu šķirņu biroja 2006. finanšu gada pārskatiem, ar Biroja atbildēm (OV C 309, 19.12.2007., 135. lpp.).


title: Padomes Lēmums (KĀDP) 2015/440 ( 2015. gada 16. marts ), ar ko pagarina pilnvaru termiņu Eiropas Savienības īpašajam pārstāvim Āfrikas ragā

text:
               17.3.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 72/32

         PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2015/440
   (2015. gada 16. marts),
   ar ko pagarina pilnvaru termiņu Eiropas Savienības īpašajam pārstāvim Āfrikas ragā
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 33. pantu un 31. panta 2. punktu,
   ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2011. gada 8. decembrī pieņēma Lēmumu 2011/819/KĀDP (1), ar ko Alexander RONDOS kungu iecēla par Eiropas Savienības īpašo pārstāvi (ESĪP) Āfrikas ragā. ESĪP pilnvaru termiņam jābeidzas 2015. gada 28. februārī.

               (2)

               ESĪP pilnvaru termiņš būtu jāpagarina līdz 2015. gada 31. oktobrim.

               (3)

               ESĪP īstenos pilnvaras situācijā, kas var pasliktināties un varētu kavēt Līguma 21. pantā izklāstīto Savienības ārējās darbības mērķu sasniegšanu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Eiropas Savienības īpašais pārstāvis
   ESĪP Āfrikas ragā Alexander RONDOS kunga pilnvaru termiņš tiek pagarināts līdz 2015. gada 31. oktobrim. Padome, pamatojoties uz Politikas un drošības komitejas (PDK) novērtējumu un Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos (AP) iesniegto priekšlikumu, var pieņemt lēmumu, ka ESĪP pilnvaras tiek izbeigtas agrāk.
   Attiecībā uz ESĪP pilnvarām Āfrikas rags tiek definēts kā reģions, kurā ietilpst Džibutijas Republika, Eritrejas Valsts, Etiopijas Federatīvā Demokrātiskā Republika, Kenijas Republika, Somālijas Federatīvā Republika, Sudānas Republika, Dienvidsudānas Republika un Ugandas Republika. Attiecībā uz aspektiem, kuriem ir plašākas sekas reģionā, ESĪP attiecīgajā gadījumā sadarbojas arī ar valstīm un reģionālām vienībām ārpus Āfrikas raga reģiona.
   2. pants
   Politikas mērķi
   1.   ESĪP pilnvaru pamatā ir Savienības politikas mērķi attiecībā uz Āfrikas ragu, kas izklāstīti 2011. gada 14. novembrī pieņemtajā stratēģiskās sistēmas dokumentā un attiecīgajos Padomes secinājumos, proti, aktīvi piedalīties reģiona un starptautiskajos centienos panākt mierīgu līdzāspastāvēšanu un ilgstošu mieru, drošību un attīstību reģiona valstīs un starp tām. ESĪP turklāt tiecas uzlabot Āfrikas ragā noritošās Savienības daudzpusīgās darbības kvalitāti, intensitāti, ietekmi un redzamību.
   2.   Politikas mērķi inter alia ir:

               a)

               turpināt Somālijas stabilizāciju, jo īpaši piemērojot reģionālās dimensijas pieeju;

               b)

               panākt, lai mierīgi līdzās pastāvētu Sudāna un Dienvidsudāna kā divas dzīvotspējīgas un plaukstošas valstis, kurās ir stabilas un atbildīgas politiskās struktūras;

               c)

               atrisināt pašreizējos konfliktus un izvairīties no iespējamiem konfliktiem starp reģiona valstīm vai to iekšienē;

               d)

               atbalstīt sadarbību reģionā politikas, drošības un ekonomikas jomā.

         3. pants
   Pilnvaras
   1.   Lai sasniegtu Savienības politikas mērķus attiecībā uz Āfrikas ragu, ESĪP ir pilnvarots:

               a)

               sadarboties ar visām attiecīgajām ieinteresētajām personām reģionā, ar valstu valdībām, reģionālajām iestādēm, starptautiskām un reģionālām organizācijām, pilsonisko sabiedrību un diasporām, lai tuvinātu Savienības mērķu sasniegšanu, un palīdzēt reģionā panākt labāku Savienības nozīmes izpratni;

               b)

               vajadzības gadījumā pārstāvēt Savienību attiecīgajos starptautiskajos forumos un nodrošināt, lai Savienības atbalsts krīzes pārvarēšanā, kā arī konfliktu risināšanā un novēršanā būtu pamanāms;

               c)

               sekmēt un atbalstīt efektīvu sadarbību politikas un drošības jomā, kā arī ekonomikas integrāciju reģionā, izmantojot Savienības partnerattiecības ar Āfrikas Savienību (ĀS) un reģionālām organizācijām, jo īpaši ar Starpvaldību attīstības iestādi (IGAD);

               d)

               sekot politiskajām norisēm reģionā un sniegt ieguldījumu Savienības politikas izstrādē attiecībā uz reģionu, tostarp attiecībā uz Somāliju, Sudānu, Dienvidsudānu, Etiopijas un Eritrejas robežjautājumu un Alžīras nolīguma īstenošanu, uz Nīlas baseina iniciatīvu un citiem reģiona jautājumiem, kas ietekmē tā drošību, stabilitāti un labklājību;

               e)

               attiecībā uz Somāliju un ciešā sadarbībā ar ES īpašo sūtni Somālijā un attiecīgiem reģionāliem un starptautiskiem partneriem, tostarp Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) ģenerālsekretāra īpašo pārstāvi Somālijā un ĀS, – aktīvi iesaistīties darbībās un iniciatīvās, kuru mērķis ir panākt turpmāku stabilizāciju un īstenot režīmu pēc pārejas perioda Somālijā, ar uzsvaru uz saskaņotas un saskanīgas starptautiskas pieejas veicināšanu Somālijai, veidojot labas kaimiņattiecības un atbalstot drošības sektora attīstību Somālijā, tostarp izmantojot Eiropas Savienības militāro misiju, lai palīdzētu Somālijas drošības spēku (EUTM Somalia), Savienības vadīto jūras spēku (EUNAVFOR Atalanta) un Eiropas Savienības misijas reģionālo jūraslietu kapacitātes attīstīšanai Āfrikas ragā (EUCAP Nestor) apmācībā, un Savienības turpmāku atbalstu Āfrikas Savienības misijai Somālijā (AMISOM), cieši sadarbojoties ar dalībvalstīm;

               f)

               attiecībā uz Sudānu un Dienvidsudānu un ciešā sadarbībā ar attiecīgajiem Savienības delegācijas vadītājiem – sekmēt Savienības politikas saskanīgumu un efektivitāti attiecībā uz Sudānu un Dienvidsudānu un atbalstīt to mierīgu līdzāspastāvēšanu, jo īpaši īstenojot Adisabebas nolīgumus un atrisinot vēl neatrisinātos jautājumus laikposmā pēc Vispārējā miera nolīguma, tostarp par Abjeju, politiskus risinājumus arvien notiekošajiem konfliktiem, jo īpaši Dārfūrā, Dienvidkordofānā un Zilajā Nīlā, institucionālo attīstību Dienvidsudānā un nacionālo izlīgumu. Saistībā ar minēto ESĪP palīdz īstenot saskanīgu starptautisko pieeju, cieši sadarbojoties ar ĀS un jo īpaši ĀS Augsta līmeņa īstenošanas darba grupu Sudānai (AUHIP), ANO un citām vadošām reģionālām un starptautiskām ieinteresētajām personām;

               g)

               vērīgi sekot pārrobežu problēmām, kas skar Āfrikas ragu, tostarp terorismam, radikalizācijai, kuģošanas drošībai un pirātismam, organizētajai noziedzībai, ieroču kontrabandai, bēgļu un migrācijas plūsmām un visām humanitāro krīžu izraisītām sekām politikas un drošības jomā;

               h)

               veicināt humānās palīdzības piekļuvi visam reģionam;

               i)

               sekmēt to, lai tiktu īstenots Padomes Lēmums 2011/168/KĀDP (2) un Savienības cilvēktiesību politika, sadarbojoties ar ESĪP cilvēktiesību jautājumos, tostarp ES Cilvēktiesību pamatnostādnes, jo īpaši ES Pamatnostādnes par bērniem un bruņotiem konfliktiem, kā arī ES Pamatnostādnes par vardarbību pret sievietēm un meitenēm un par visu veidu pret viņām vērstas diskriminācijas apkarošanu, un Savienības politika attiecībā uz ANO Drošības padomes Rezolūciju 1325 (2000), tostarp novērojot norises un ziņojot par tām, kā arī izstrādājot ieteikumus šajā ziņā.

         2.   Lai īstenotu pilnvaras, ESĪP inter alia:

               a)

               vajadzības gadījumā konsultē un ziņo par Savienības nostāju noteikšanu starptautiskos forumos, lai aktīvi veicinātu Savienības visaptverošo politisko pieeju Āfrikas ragam;

               b)

               pārrauga visas Savienības darbības.

         4. pants
   Pilnvaru īstenošana
   1.   ESĪP ir atbildīgs par pilnvaru īstenošanu, rīkojoties AP pakļautībā.
   2.   PDK uztur privileģētus sakarus ar ESĪP un ir galvenais ESĪP kontaktpunkts Padomē. Neskarot AP pilnvaras, PDK saskaņā ar savām pilnvarām ESĪP sniedz stratēģiskas norādes un politisku virzību.
   3.   ESĪP strādā ciešā sadarbībā ar Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD) un tā attiecīgajām nodaļām, Savienības delegācijām reģionā un Komisiju.
   5. pants
   Finansējums
   1.   Finanšu atsauces summa, kas paredzēta izdevumu segšanai saistībā ar ESĪP pilnvarām, laikposmam no 2015. gada 1. marta līdz 2015. gada 31. oktobrim ir EUR 1 770 000.
   2.   Izdevumus pārvalda saskaņā ar procedūrām un noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam.
   3.   Izdevumus pārvalda saskaņā ar ESĪP un Komisijas noslēgtu līgumu. ESĪP sniedz Komisijai pārskatu par visiem izdevumiem.
   6. pants
   Komandas izveide un sastāvs
   1.   ESĪP saskaņā ar ESĪP pilnvarām un atbilstīgi piešķirtajiem finanšu līdzekļiem ir atbildīgs par savas komandas izveidi. Komandā iekļauj personas, kam, kā pilnvarās paredzēts, ir īpašas zināšanas konkrētos politikas un drošības jautājumos. ESĪP tūlīt un regulāri informē Padomi un Komisiju par savas komandas sastāvu.
   2.   Dalībvalstis, Savienības iestādes un EĀDD var ierosināt personāla norīkošanu darbā pie ESĪP. Šādi norīkotajam personālam atalgojumu maksā attiecīgā dalībvalsts, Savienības iestāde vai EĀDD. Darbā pie ESĪP var nosūtīt arī ekspertus, ko dalībvalstis norīkojušas darbā Savienības iestādēs vai EĀDD. Starptautiskiem līgumdarbiniekiem ir kādas dalībvalsts valstspiederība.
   3.   Viss norīkotais personāls turpina būt nosūtītājas dalībvalsts, nosūtītājas Savienības iestādes vai EĀDD administratīvā pakļautībā, un tas veic savus pienākumus un rīkojas ESĪP pilnvaru interesēs.
   4.   ESĪP personāls tiek izvietots kopā ar attiecīgajām EĀDD nodaļām vai Savienības delegācijām, lai veicinātu viņu attiecīgo darbību saskanīgumu un konsekvenci.
   7. pants
   ESĪP un ESĪP personāla privilēģijas un imunitāte
   Par privilēģijām, imunitāti un citām garantijām, kas ESĪP un ESĪP personālam ir vajadzīgas misijas veikšanai un to sekmīgai norisei, attiecīgi vienojas ar uzņēmējām valstīm. Šajā nolūkā dalībvalstis un EĀDD nodrošina visu vajadzīgo atbalstu.
   8. pants
   ES klasificētas informācijas drošība
   ESĪP un viņa komandas locekļi ievēro drošības principus un minimālos standartus, kas noteikti ar Padomes Lēmumu 2013/488/ES (3).
   9. pants
   Pieeja informācijai un materiāltehniskais atbalsts
   1.   Dalībvalstis, Komisija, EĀDD un Padomes Ģenerālsekretariāts nodrošina, ka ESĪP var piekļūt visai būtiskajai informācijai.
   2.   Savienības delegācijas reģionā un dalībvalstis attiecīgos gadījumos nodrošina materiāltehnisko atbalstu reģionā.
   10. pants
   Drošība
   Saskaņā ar Savienības politiku par tāda personāla drošību, kas izvietots ārpus Savienības, lai veiktu operatīvas darbības saskaņā ar Līguma V sadaļu, ESĪP saskaņā ar ESĪP pilnvarām un drošības situāciju ģeogrāfiskajā teritorijā, par ko viņš ir atbildīgs, veic visus praktiski iespējamos pasākumus visa ESĪP tiešā pakļautībā esošā personāla drošībai, jo īpaši:

               a)

               izstrādājot konkrētās misijas drošības plānu, kurš pamatojas uz EĀDD norādījumiem, iekļaujot misijai raksturīgos fiziskos, organizatoriskos un procesuālos drošības pasākumus, un ar kuru tiek noteikta personāla droša pārvietošanās uz misijas teritoriju un misijas teritorijā, kā arī rīcība drošības negadījumos, un kurā ir iekļauts misijas ārkārtas situāciju un evakuācijas plāns;

               b)

               nodrošinot, lai visam personālam, kas izvietots ārpus Savienības, būtu augsta riska apdrošināšana, kas atbilst apstākļiem misijas teritorijā;

               c)

               nodrošinot, lai visi ārpus Savienības izvietojamie ESĪP komandas locekļi, tostarp vietējie līgumdarbinieki, pirms vai tūlīt pēc ierašanās misijas teritorijā būtu apguvuši pienācīgu drošības mācību kursu, kura pamatā ir riska izvērtējuma pakāpe, ko misijas teritorijai piešķīris EĀDD;

               d)

               nodrošinot, lai tiktu īstenoti visi saskaņotie ieteikumi, kas sniegti pēc regulāra drošības izvērtējuma, un – saistībā ar ziņojumiem par progresu un par pilnvaru īstenošanu – rakstiski ziņojot Padomei, AP un Komisijai par šo ieteikumu īstenošanu un citiem drošības jautājumiem.

         11. pants
   Ziņošana
   1.   ESĪP regulāri sniedz mutiskus un rakstiskus ziņojumus AP un PDK. Vajadzības gadījumā ESĪP ziņojumus sniedz arī Padomes darba grupām. Ziņojumus regulāri izsūta, izmantojot COREU tīklu. ESĪP var sniegt ziņojumus Ārlietu padomei. Saskaņā ar Līguma 36. pantu ESĪP var tikt iesaistīts Eiropas Parlamenta informēšanā.
   2.   ESĪP ziņo par to, kā vislabāk īstenot tādas Savienības iniciatīvas kā Savienības ieguldījumu reformās, un, saskaņojot ar Savienības delegācijām reģionā, ziņojumos ietver attiecīgo Savienības attīstības projektu politiskos aspektus.
   12. pants
   Koordinācija
   1.   ESĪP veicina Savienības darbību vienotību, konsekvenci un efektivitāti un palīdz nodrošināt, lai visi Savienības instrumenti un dalībvalstu rīcība būtu saskaņoti Savienības politikas mērķu sasniegšanai. ESĪP darbības ir saskaņotas ar Savienības delegāciju un Komisijas darbībām. ESĪP regulāri sniedz informatīvus ziņojumus dalībvalstu pārstāvniecībām un Savienības delegācijām reģionā.
   2.   Misijas norises vietā ESĪP uztur ciešu saikni ar Savienības delegācijas vadītājiem un dalībvalstu pārstāvniecību vadītājiem. Viņi dara visu iespējamo, lai palīdzētu ESĪP īstenot pilnvaras. ESĪP, cieši saskaņojot ar attiecīgajām Savienības delegācijām, sniedz politiskas norādes uz vietas EUNAVFOR Atalanta spēku komandierim, EUTM Somalia misijas komandierim un EUCAP Nestor misijas vadītājam. ESĪP, ES operāciju komandieri un civilais operāciju komandieris vajadzības gadījumos savstarpēji apspriežas.
   3.   ESĪP cieši sadarbojas ar iesaistīto valstu iestādēm, ANO, ĀS, IGAD, ar citām valstu, reģionālām un starptautiskām ieinteresētajām personām, kā arī ar pilsonisko sabiedrību reģionā.
   13. pants
   Pārskatīšana
   Šā lēmuma īstenošanu un tā saderību ar citām Savienības darbībām reģionā regulāri pārskata. Līdz 2015. gada 31. augustam ESĪP iesniedz Padomei, AP un Komisijai visaptverošu ziņojumu par pilnvaru īstenošanu.
   14. pants
   Stāšanās spēkā
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
   To piemēro no 2015. gada 1. marta.

      Briselē, 2015. gada 16. martā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         F. MOGHERINI

      (1)  Padomes Lēmums 2011/819/KĀDP (2011. gada 8. decembris), ar ko ieceļ Eiropas Savienības īpašo pārstāvi Āfrikas ragā (OV L 327, 9.12.2011., 62. lpp.).

      (2)  Padomes Lēmums 2011/168/KĀDP (2011. gada 21. marts) par Starptautisko Krimināltiesu un par Kopējās nostājas 2003/444/KĀDP atcelšanu (OV L 76, 22.3.2011., 56. lpp.).

      (3)  Padomes Lēmums 2013/488/ES (2013. gada 23. septembris) par drošības noteikumiem ES klasificētas informācijas aizsardzībai (OV L 274, 15.10.2013., 1. lpp.).


title: 2004/683/EK:Padomes Lēmums (2004. gada 28. maijs) par Kopienas nostāju attiecībā uz EK un Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas Stabilizācijas un asociācijas padomes lēmumu, ar ko pieņem tās reglamentu, tostarp Stabilizācijas un asociācijas komitejas reglamentu

text:
               9.10.2004

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 312/12

      PADOMES LĒMUMS

   (2004. gada 28. maijs)
   par Kopienas nostāju attiecībā uz EK un Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas Stabilizācijas un asociācijas padomes lēmumu, ar ko pieņem tās reglamentu, tostarp Stabilizācijas un asociācijas komitejas reglamentu
   (2004/683/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas (Euratom) līgumu,
   ņemot vērā Padomes un Komisijas Lēmumu 2004/239/EK, Euratom (2004. gada 23. februāris) par Stabilizācijas un asociācijas nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, no otras puses, (1) un jo īpaši minētā lēmuma 2. panta 1. punktu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Ar Stabilizācijas un asociācijas nolīguma 108. pantu ir izveidota Stabilizācijas un asociācijas padome.

               (2)

               Minētā nolīguma 112. pantā ir noteikts, ka Stabilizācijas un asociācijas padomei palīdz Stabilizācijas un asociācijas komiteja.

               (3)

               Minētā nolīguma 109. pantā ir noteikts, ka Stabilizācijas un asociācijas padome pieņem savu reglamentu.

               (4)

               Minētā nolīguma 110. pantā ir noteikts, ka Stabilizācijas un asociācijas padome savā reglamentā paredz Stabilizācijas un asociācijas komitejas pienākumus un ka Stabilizācijas un asociācijas padome var jebkuras savas pilnvaras deleģēt Stabilizācijas un asociācijas komitejai,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   Vienīgais pants
   Nostāja, kas Kopienai ir jāpieņem Stabilizācijas un asociācijas padomē, kura izveidota ar 108. pantu Stabilizācijas un asociācijas nolīgumā starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, no otras puses, attiecībā uz minētās Stabilizācijas un asociācijas padomes reglamentu un pilnvaru deleģēšanu Stabilizācijas un asociācijas komitejai, kā minēts nolīguma 110. pantā, pamatojas uz Stabilizācijas un asociācijas padomes lēmuma projektu, kurš pievienots šā lēmuma pielikumā. Nelieliem grozījumiem lēmuma projektā var piekrist bez Padomes papildu lēmuma.

      Briselē, 2004. gada 28. maijā

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         N. DEMPSEY

      (1)  OV L 84, 20.3.2004., 1. lpp.

      1. PIELIKUMS

         LĒMUMS Nr. 1/2004
         (2004. gada 28. maijs),
         ES un Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas Stabilizācijas un asociācijas padomes ar ko pieņem tās reglamentu, tostarp Stabilizācijas un asociācijas komitejas reglamentu
         STABILIZĀCIJAS UN ASOCIĀCIJAS PADOME,
         ņemot vērā Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, no otras puses (1), un jo īpaši tā 108., 109., 110., 111., 112., un 113. pantu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
         1. pants
         Priekšsēdētājs
         Stabilizācijas un asociācijas padomes priekšsēdētājs uz 12 mēnešu termiņu pārmaiņus ir Eiropas Savienības Padomes pārstāvis, kas pārstāv Kopienu un tās dalībvalstis, un Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas (turpmāk “BDMR”) valdības pārstāvis. Pirmais termiņš sākas dienā, kad notiek pirmā Stabilizācijas un asociācijas padomes sanāksme, un beidzas 2004. gada 31. decembrī.
         2. pants
         Sanāksmes
         Stabilizācijas un asociācijas padomes sanāksmes notiek ministru līmenī regulāri reizi gadā. Ja Puses par to vienojas, tad pēc vienas vai otras Puses lūguma var sasaukt Stabilizācijas un asociācijas padomes īpašās sanāksmes.
         Ja vien Puses nevienojas par ko citu, Stabilizācijas un asociācijas padomes sanāksmes notiek vietā, kur parasti notiek Eiropas Savienības Padomes sanāksmes, un dienā, par ko abas Puses ir vienojušās.
         Stabilizācijas un asociācijas padomes sanāksmes kopīgi sasauc Stabilizācijas un asociācijas padomes sekretāri, vienojoties ar priekšsēdētāju.
         3. pants
         Pārstāvība
         Stabilizācijas un asociācijas padomes locekļi var tikt pārstāvēti, ja viņi nevar piedalīties sanāksmē. Ja kāds loceklis vēlas, lai viņu šādi pārstāvētu, viņam jāinformē priekšsēdētājs par sava pārstāvja vārdu pirms sanāksmes, kur viņš tiks šādi pārstāvēts.
         Stabilizācijas un asociācijas padomes locekļa pārstāvis īsteno visas attiecīgā locekļa tiesības.
         4. pants
         Delegācijas
         Stabilizācijas un asociācijas padomes locekļus var pavadīt amatpersonas.
         Pirms katras sanāksmes priekšsēdētāju informē par katras delegācijas plānoto sastāvu.
         Eiropas Investīciju bankas pārstāvis piedalās Stabilizācijas un asociācijas padomes sanāksmēs kā novērotājs, ja darba kārtībā ir jautājumi, kas attiecas uz banku.
         Stabilizācijas un asociācijas padome var uzaicināt personas, kas nav padomes locekļi, piedalīties tās sanāksmēs, lai sniegtu informāciju par konkrētiem jautājumiem.
         5. pants
         Sekretariāts
         Eiropas Savienības Padomes Ģenerālsekretariāta ierēdnis un amatpersona no BDMR pārstāvniecības Briselē kopīgi veic Stabilizācijas un asociācijas padomes sekretāru pienākumus.
         6. pants
         Sarakste
         Stabilizācijas un asociācijas padomei adresētus sūtījumus sūta Stabilizācijas un asociācijas padomes priekšsēdētājam uz Eiropas Savienības Padomes Ģenerālsekretariāta adresi.
         Abi sekretāri nodrošina to, ka sūtījumi tiek nogādāti Stabilizācijas un asociācijas padomes priekšsēdētājam un, vajadzības gadījumā, izsūtīti pārējiem Stabilizācijas un asociācijas padomes locekļiem. Pārsūtāmo saraksti nosūta uz Komisijas Ģenerālsekretariātu, dalībvalstu pastāvīgajām pārstāvniecībām un BDMR pārstāvniecību Briselē.
         Stabilizācijas un asociācijas padomes priekšsēdētāja paziņojumus abi sekretāri nosūta adresātiem un, vajadzības gadījumā, pārējiem Stabilizācijas un asociācijas padomes locekļiem uz adresēm, kas norādītas šā panta iepriekšējā daļā.
         7. pants
         Atklātība
         Ja vien netiek izlemts citādi, Stabilizācijas un asociācijas padomes sanāksmes nav atklātas.
         8. pants
         Sanāksmju darba kārtība
         1.   Katrai sanāksmei priekšsēdētājs sagatavo darba kārtības projektu. Stabilizācijas un asociācijas padomes sekretāri to nosūta 6. pantā minētajiem adresātiem ne vēlāk kā 15 dienas pirms sanāksmes sākuma.
         Darba kārtības projektā iekļauj jautājumus, attiecībā uz kuriem priekšsēdētājs ir saņēmis pieprasījumu par iekļaušanu attiecīgajā darba kārtībā ne vēlāk kā 21 dienu pirms sanāksmes sākuma, tomēr jautājumus iekļauj darba kārtības projektā vienīgi tad, ja apliecinošie dokumenti nosūtīti sekretāriem ne vēlāk kā darba kārtības nosūtīšanas dienā.
         Darba kārtību Stabilizācijas un asociācijas padome pieņem katras sanāksmes sākumā. Darba kārtībā var iekļaut papildu jautājumus, kas nav iekļauti darba kārtības projektā, ja abas Puses tam piekrīt.
         2.   Pēc vienošanās ar abām Pusēm priekšsēdētājs var saīsināt 1. punktā norādītos termiņus, lai ņemtu vērā vajadzības kādā konkrētā gadījumā.
         9. pants
         Protokols
         Abi sekretāri sagatavo katras sanāksmes protokola projektu.
         Protokolā attiecībā uz katru jautājumu darba kārtībā parasti norāda:

                     —

                     dokumentus, kas iesniegti Stabilizācijas un asociācijas padomei,

                     —

                     paziņojumus, kuru iekļaušanu protokolā prasījis kāds Stabilizācijas un asociācijas padomes loceklis,

                     —

                     pieņemtos lēmumus un sniegtos ieteikumus, paziņojumus, par kuriem panākta vienošanās, un pieņemtos secinājumus.

               Protokola projektu iesniedz Stabilizācijas un asociācijas padomei apstiprināšanai. Pēc apstiprināšanas protokolu paraksta priekšsēdētājs un abi sekretāri. Protokolu nodod glabāšanai arhīvos Eiropas Savienības Padomes Ģenerālsekretariātā, kas darbojas kā asociācijas dokumentu depozitārs. Visiem 6. pantā minētajiem adresātiem nosūta apliecinātas kopijas.
         10. pants
         Lēmumi un ieteikumi
         1.   Stabilizācijas un asociācijas padome pieņem lēmumus un sniedz ieteikumus, Pusēm savstarpēji vienojoties.
         Ja Puses par to vienojas, tad laikposmā starp sanāksmēm Stabilizācijas un asociācijas padome var pieņemt lēmumus vai sniegt ieteikumus, izmantojot rakstisku procedūru.
         2.   Stabilizācijas un asociācijas padomes lēmumu un ieteikumu, kā tie definēti Stabilizācijas un asociācijas nolīguma 110. pantā, nosaukumā attiecīgi ir vārds “Lēmums” vai “Ieteikums”, kam seko kārtas numurs, pieņemšanas datums un priekšmeta apraksts.
         Stabilizācijas un asociācijas padomes lēmumus un ieteikumus paraksta priekšsēdētājs, un to autentiskumu apstiprina abi sekretāri.
         Lēmums un ieteikumus izsūta visiem 6. pantā minētajiem adresātiem.
         Katra no Pusēm var lemt par Stabilizācijas un asociācijas padomes lēmumu un ieteikumu publicēšanu savā attiecīgajā oficiālajā izdevumā.
         11. pants
         Valodas
         Stabilizācijas un asociācijas padomes oficiālās valodas ir abu Pušu oficiālās valodas.
         Ja vien netiek nolemts citādi, Stabilizācijas un asociācijas padome savās apspriedēs pamatojas uz dokumentiem, kas sagatavoti šajās valodās.
         12. pants
         Izdevumi
         Kopiena un BDMR katra sedz izdevumus, kuri sakarā ar to dalību Stabilizācijas un asociācijas padomes sanāksmēs rodas gan attiecībā uz darbiniekiem, ceļu un uzturēšanos, gan attiecībā uz pasta un telekomunikāciju pakalpojumiem.
         Izdevumus, kas saistīti ar mutisko tulkošanu sanāksmēs, dokumentu tulkošanu un pavairošanu, sedz Kopiena, izņemot izdevumus, kas saistīti ar mutisko tulkošanu vai dokumentu tulkošanu BDMR valsts valodā vai no tās; šos izdevumus sedz BDMR. Pārējos izdevumus, kas saistīti ar sanāksmju organizēšanu, sedz tā Puse, kur notiek sanāksmes.
         13. pants
         Stabilizācijas un asociācijas komiteja
         1.   Ar šo tiek izveidota Stabilizācijas un asociācijas komiteja, kas palīdz Stabilizācijas un asociācijas padomei tās pienākumu veikšanā. Tajā ir Eiropas Savienības Padomes un Eiropas Kopienu Komisijas pārstāvji, no vienas puses, un BDMR pārstāvji, no otras puses, parasti vecāko civildienesta ierēdņu līmenī.
         2.   Stabilizācijas un asociācijas komiteja sagatavo Stabilizācijas un asociācijas padomes sanāksmes un apspriedes, vajadzības gadījumā izpilda Stabilizācijas un asociācijas padomes lēmumus, kā arī kopumā nodrošina asociācijas partnerattiecību nepārtrauktību un Stabilizācijas un asociācijas nolīguma pareizu darbību. Komiteja izskata visus jautājumus, ko tai iesniedz Stabilizācijas un asociācijas padome, kā arī visus citus jautājumus, kas ik dienas var rasties, īstenojot Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu. Tā iesniedz priekšlikumus vai lēmumu/ieteikumu projektus pieņemšanai Stabilizācijas un asociācijas padomē.
         3.   Gadījumos, kad Stabilizācijas un asociācijas nolīgums paredz pienākumu vai iespēju apspriesties, šādu apspriešanos var veikt Stabilizācijas un asociācijas komitejā. Apspriešanos var turpināt Stabilizācijas un asociācijas padomē, ja tam piekrīt abas Puses.
         4.   Stabilizācijas un asociācijas komitejas reglaments ir pievienots šim lēmumam.

            Briselē, 2004. gada 28. maijā

                  Stabilizācijas un asociācijas padomes vārdā —

                  priekšsēdētājs

         PIELIKUMS
         STABILIZĀCIJAS UN ASOCIĀCIJAS KOMITEJAS REGLAMENTS
         1. pants
         Priekšsēdētājs
         Stabilizācijas un asociācijas komitejas priekšsēdētājs uz 12 mēnešu termiņu pārmaiņus ir Eiropas Komisijas pārstāvis, kas pārstāv Kopienu un tās dalībvalstis, un BDMR valdības pārstāvis. Pirmais termiņš sākas dienā, kad notiek pirmā Stabilizācijas un asociācijas padomes sanāksme, un beidzas 2004. gada 31. decembrī.
         2. pants
         Sanāksmes
         Stabilizācijas un asociācijas komitejas sanāksmes notiek pēc vajadzības, abām Pusēm vienojoties.
         Stabilizācijas un asociācijas komitejas sanāksmes notiek laikā un vietā, par ko abas Puses ir vienojušās.
         Stabilizācijas un asociācijas komitejas sanāksmes sasauc priekšsēdētājs.
         3. pants
         Delegācijas
         Pirms katras sanāksmes priekšsēdētāju informē par katras Puses delegācijas plānoto sastāvu.
         4. pants
         Sekretariāts
         Eiropas Komisijas ierēdnis un BDMR valdības amatpersona kopīgi veic Stabilizācijas un asociācijas komitejas sekretāru pienākumus.
         Visus šajā lēmumā paredzētos Stabilizācijas un asociācijas komitejas priekšsēdētāja paziņojumus vai viņam adresētos paziņojumus nosūta Stabilizācijas un asociācijas komitejas sekretāriem un Stabilizācijas un asociācijas padomes priekšsēdētājam un sekretāriem.
         5. pants
         Atklātība
         Ja vien netiek izlemts citādi, Stabilizācijas un asociācijas komitejas sanāksmes nav atklātas.
         6. pants
         Sanāksmju darba kārtība
         1.   Katrai sanāksmei priekšsēdētājs sagatavo darba kārtības projektu. Stabilizācijas un asociācijas komitejas sekretāri to nosūta 4. pantā minētajiem adresātiem ne vēlāk kā 15 dienas pirms sanāksmes sākuma.
         Darba kārtības projektā iekļauj jautājumus, attiecībā uz kuriem priekšsēdētājs ir saņēmis pieprasījumu par iekļaušanu attiecīgajā darba kārtībā ne vēlāk kā 21 dienu pirms sanāksmes sākuma, tomēr jautājumus iekļauj darba kārtības projektā vienīgi tad, ja apliecinošie dokumenti nosūtīti sekretāriem ne vēlāk kā darba kārtības nosūtīšanas dienā.
         Stabilizācijas un asociācijas komiteja var uzaicināt ekspertus piedalīties tās sanāksmēs, lai sniegtu informāciju par konkrētiem jautājumiem.
         Darba kārtību Stabilizācijas un asociācijas komiteja pieņem katras sanāksmes sākumā. Darba kārtībā var iekļaut papildu jautājumus, kas nav iekļauti darba kārtības projektā, ja abas Puses tam piekrīt.
         2.   Pēc vienošanās ar abām Pusēm priekšsēdētājs var saīsināt 1. punktā norādītos termiņus, lai ņemtu vērā vajadzības kādā konkrētā gadījumā.
         7. pants
         Protokols
         Katrai sanāksmei sagatavo protokolu, un tā pamatā ir priekšsēdētāja apkopots pārskats par secinājumiem, ko izdarījusi Stabilizācijas un asociācijas komiteja.
         Pēc protokola apstiprināšanas Stabilizācijas un asociācijas komitejā to paraksta priekšsēdētājs un abi sekretāri, un abas Puses to saglabā. Visiem 4. pantā minētajiem adresātiem nosūta protokola kopijas.
         8. pants
         Lēmumi un ieteikumi
         Īpašos gadījumos, kad Stabilizācijas un asociācijas padome saskaņā ar Stabilizācijas un asociācijas nolīguma 110. pantu ir pilnvarojusi Stabilizācijas un asociācijas komiteju pieņemt lēmumus un sniegt ieteikumus, šo dokumentu nosaukumi ir attiecīgi “Lēmums” vai “Ieteikums”, kam seko kārtas numurs, pieņemšanas datums un priekšmeta apraksts. Lēmumus un ieteikumus pieņem, Pusēm savstarpēji vienojoties.
         Stabilizācijas un asociācijas komitejas lēmumus un ieteikumus paraksta priekšsēdētājs un to autentiskumu apstiprina abi sekretāri; tos izsūta visiem šā pielikuma 4. pantā minētajiem adresātiem.
         Katra no pusēm var lemt par Stabilizācijas un asociācijas komitejas lēmumu un ieteikumu publicēšanu savā attiecīgajā oficiālajā izdevumā.
         9. pants
         Izdevumi
         Kopiena un BDMR katra sedz izdevumus, kuri sakarā ar to dalību Stabilizācijas un asociācijas komitejas sanāksmēs rodas gan attiecībā uz darbiniekiem, ceļu un uzturēšanos, gan attiecībā uz pasta un telekomunikāciju pakalpojumiem.
         Izdevumus, kas saistīti ar mutisko tulkošanu sanāksmēs, dokumentu tulkošanu un pavairošanu, sedz Kopiena, izņemot izdevumus, kas saistīti ar mutisko tulkošanu vai dokumentu tulkošanu BDMR valsts valodā vai no tās; šos izdevumus sedz BDMR. Pārējos izdevumus, kas saistīti ar sanāksmju organizēšanu, sedz tā Puse, kur notiek sanāksmes.
         10. pants
         Apakškomitejas un īpašas grupas
         Stabilizācijas un asociācijas komiteja var izveidot apakškomitejas vai īpašas grupas darbam Stabilizācijas un asociācijas komitejas pakļautībā; tās atskaitās Stabilizācijas un asociācijas komitejai pēc katras savas sanāksmes. Stabilizācijas un asociācijas komiteja var pieņemt lēmumu likvidēt kādu no esošajām apakškomitejām vai grupām, pieņemt vai grozīt to statūtus vai izveidot vēl citas apakškomitejas vai grupas, kas palīdzētu veikt tās pienākumus. Šīs apakškomitejas un grupas nav pilnvarotas pieņemt lēmumus.

         (1)  OV L 84, 20.3.2004., 13. lpp.


title: 2014/17/KĀDP: Politikas un drošības komitejas Lēmums EUBAM Libya /2/2014 ( 2014. gada 14. janvāris ) par to, ka pieņem trešo valstu ieguldījumus Eiropas Savienības Integrētas robežu pārvaldības palīdzības misijā Lībijā ( EUBAM Libya )

text:
               18.1.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 14/15

         POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJAS LĒMUMSEUBAM LIBYA/2/2014
   (2014. gada 14. janvāris)
   par to, ka pieņem trešo valstu ieguldījumus Eiropas Savienības Integrētas robežu pārvaldības palīdzības misijā Lībijā (EUBAM Libya)
   (2014/17/KĀDP)
   POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 38. panta trešo daļu,
   ņemot vērā Padomes Lēmumu 2013/233/KĀDP (2013. gada 22. maijs) par Eiropas Savienības Integrētas robežu pārvaldības palīdzības misiju Lībijā (EUBAM Libya) (1) un jo īpaši tās 10. panta 3. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Lēmuma 2013/233/KĀDP 10. panta 3. punktu Padome ir pilnvarojusi Politikas un drošības komiteju ("PDK") pieņemt attiecīgus lēmumus par to, ka tiek pieņemti trešo valstu ieguldījumi EUBAM Libya.

               (2)

               Civilais operāciju komandieris PDK ieteica pieņemt Šveices Konfederācijas piedāvāto ieguldījumu EUBAM Libya un uzskatīt to par nozīmīgu.

               (3)

               Šveices Konfederācija būtu jāatbrīvo no finanšu ieguldījumiem EUBAM Libya budžetā,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Trešo valstu ieguldījumi
   1.   Šveices ieguldījums Eiropas Savienības Integrētas robežu pārvaldības palīdzības misijā Lībijā (EUBAM Libya) tiek pieņemts, un to uzskata par nozīmīgu.
   2.   Šveices Konfederāciju atbrīvo no finanšu ieguldījumiem EUBAM Libya budžetā.
   2. pants
   Stāšanās spēkā
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2014. gada 14. janvārī

            Politikas un drošības komitejas vārdā –

            priekšsēdētājs

         W. STEVENS

      (1)  OV L 138, 24.5.2013., 15. lpp.


L 411/78            LV               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                 30.12.2006.
              (Tiesību akti, kas pieņemti saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību VI sadaļu)
                                     Padomes Lēmums 2006/1007/TI
                                       (2006. gada 21. decembris),
                                    ar ko groza Lēmumu 2001/886/TI
               par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II) izstrādi
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 30. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktu,
31. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktu un 34. panta 2. punkta c) apakšpunktu,
ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu 1,
tā kā:
(1)      Padomes Regula (EK) Nr. 2424/2001 (2001. gada 6. decembris) par otrās paaudzes
         Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II) izstrādi 2 un Padomes Lēmums 2001/886/TI 3
         veido nepieciešamo tiesisko pamatu, lai Eiropas Savienības budžetā iekļautu SIS II
         izveidei vajadzīgās finanšu apropriācijas un izpildītu šo budžeta daļu. Gan Lēmums
         2001/886/TI, gan Regula (EK) Nr. 2424/2001 zaudē spēku 2006. gada 31. decembrī.
(2)      Tā kā SIS II izstrādei vajadzēs vairāk laika, nekā sākotnēji paredzēts, būs vajadzīgas
         finanšu apropriācijas pēc 2006. gada 31. decembra.
(3)      Tādēļ ir jāpagarina Lēmuma 2001/886/TI spēkā esības termiņš, lai Komisija varētu īstenot
         minēto budžetu pēc 2006. gada nolūkā pabeigt SIS II izstrādes projektu, tostarp arī
         komunikāciju infrastruktūras izveidi.
1
        Eiropas Parlamenta ... Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).
2
        OV L 328, 13.12. 2001., 4. lpp.
3
        OV L 328, 13.12. 2001., 1. lpp.
 ---pagebreak--- 30.12.2006.         LV             Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                      L 411/79
(4)      Padomes 2004. gada 29. aprīļa secinājumos noteikts, ka SIS II izstrādes posmā SIS II
         centrālo vienību izvieto Francijā, bet dublējošo centrālo vienību izvieto Austrijā, iepriekš
         veicot vietas darbības nodrošināšanai nepieciešamos pasākumus. Par atrašanās vietas
         operatīvo pārvaldību un sadarbību ar Komisiju ir attiecīgi atbildīga Francija un Austrija.
(5)      Komisijai ir arī jādeleģē tehniskās integrācijas SIS II sagatavošana, jo īpaši to dalībvalstu
         tehniskā integrācija SIS II, kas iestājās Eiropas Savienībā 2004. gadā.
(6)      Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Lēmums 2001/886/TI.
(7)      Šis lēmums neskar turpmāko juridisko instrumentu pieņemšanu SIS II izveidei, darbībai un
         izmantošanai.
(8)      Apvienotā Karaliste piedalās šajā lēmumā saskaņā ar 5. pantu Līgumam par Eiropas
         Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam pievienotajā Protokolā, ar ko
         Šengenas acquis integrē Eiropas Savienības sistēmā, un 8. panta 2. punktu Padomes
         Lēmumā 2000/365/EK (2000. gada 29. maijs) par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas
         Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā 1.
(9)      Īrija piedalās šajā lēmumā saskaņā ar 5. pantu Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas
         Kopienas dibināšanas līgumam pievienotajā Protokolā, ar ko Šengenas acquis integrē
         Eiropas Savienības sistēmā, un 5. panta 1. punktu un 6. panta 2. punktu Padomes Lēmumā
         2002/192/EK (2002. gada 28. februāris) par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis
         noteikumu īstenošanā 2.
(10)     Attiecībā uz Islandi un Norvēģiju šis lēmums papildina Šengenas acquis noteikumus tā
         nolīguma izpratnē, kurš noslēgts starp Eiropas Savienības Padomi un Islandes Republiku
         un Norvēģijas Karalisti par šo valstu asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā
         un pilnveidošanā 3, un tajā jomā, kura norādīta 1. panta G punktā Padomes Lēmumā
         1999/437/EK (1999. gada 17. maijs) par dažiem minētā nolīguma piemērošanas
         pasākumiem 4.
1
        OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp.
2
        OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp.
3
        OV L 176, 10.7.1999., 36. lpp.
4
        OV L 176, 10.7.1999., 31. lpp.
 ---pagebreak--- L 411/80            LV             Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                      30.12.2006.
(11)     Attiecībā uz Šveici šis lēmums papildina Šengenas acquis noteikumus tā nolīguma
         izpratnē, kurš parakstīts starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices
         Konfederāciju par Šveices asociēšanu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā, piemērošanā
         un izveidē, un tajā jomā, kura norādīta Lēmuma 1999/437/EK 1. panta G punktā, to lasot
         kopā ar 4. panta 1. punktu Padomes Lēmumā 2004/849/EK par minētā nolīguma
         parakstīšanu Eiropas Kopienas vārdā un par dažu tā noteikumu provizorisku
         piemērošanu 1,
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
                                                 1. pants
Lēmumu 2001/886/TI groza šādi.
1)       Lēmuma 2. pantam pievieno šādu teikumu:
         "Izstrādē ietilpst tehniskās integrācijas SIS II sagatavošana, jo īpaši attiecībā uz tām
         dalībvalstīm, kas iestājās Eiropas Savienībā 2004. gadā.".
2)       Iekļauj šādu pantu:
         "4.A pants
         1.    Neskarot Komisijas atbildību par SIS II izstrādi, SIS II izstrādes posmā tās centrālo
               vienību izvieto Strasbūrā (Francija) un dublējošo centrālo vienību izvieto Sankt
               Johann im Pongau (Austrija).
         2.    Francija un Austrija nodrošina atbilstīgu infrastruktūru un līdzekļus, lai sistēmas
               izstrādes posmā attiecīgi izvietotu SIS II centrālo vienību un dublējošo centrālo
               vienību.
         3.    Dalībvalstu iestādes, kuras nodrošina 2. punktā norādīto infrastruktūru un līdzekļus,
               var saņemt Kopienas finanšu palīdzību vietas sagatavošanai un uzturēšanai vai citu
               SIS II nepieciešamo pakalpojumu nodrošināšanai sistēmas izstrādes posmā.".
1
        OV L 368, 15.12.2004., 26. lpp.
 ---pagebreak--- 30.12.2006.        LV            Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                 L 411/81
3)       Lēmuma 7. panta otro daļu aizstāj ar šādu daļu:
         "Tā darbība beidzas 2008. gada 31. decembrī.".
                                                2. pants
Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā
Vēstnesī.
Briselē, 2006. gada 21. decembrī
                                             Padomes vārdā –
                                             priekšsēdētājs
                                             J. KORKEAOJA


title: Eiropas centrālās bankas lēmums (2004. gada 22. aprīlis), ar kuru nosaka pasākumus, kas vajadzīgi Eiropas Centrālās bankas kapitāla apmaksai, kuru veic iesaistītās valstu centrālās bankas (ECB/2004/6)

text:
               9.6.2004

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 205/7

      EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS LĒMUMS

   (2004. gada 22. aprīlis),
   ar kuru nosaka pasākumus, kas vajadzīgi Eiropas Centrālās bankas kapitāla apmaksai, kuru veic iesaistītās valstu centrālās bankas
   (ECB/2004/6)
   (2004/503/EK)
   EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas statūtus un jo īpaši to 28.3. pantu,
   tā kā:

               (1)

               2003. gada 18. decembra Lēmums ECB/2003/18, ar kuru nosaka pasākumus, kas vajadzīgi Eiropas Centrālās bankas kapitāla apmaksai, kuru veic iesaistītās valstu centrālās bankas (1), noteica, kādā veidā un kādā apmērā to dalībvalstu centrālās bankas (VCB), kas ieviesušas eiro, (turpmāk tekstā – “iesaistītās VCB”) 2004. gada 1. janvārī apmaksā Eiropas Centrālās bankas (ECB) kapitālu.

               (2)

               Ņemot vērā Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai un to attiecīgo valsts centrālo banku kļūšanu par ECBS daļu 2004. gada 1. maijā, 2004. gada 22. aprīļa Lēmums ECB/2004/5 par valstu centrālo banku procentuālo daļu Eiropas Centrālās bankas kapitāla parakstīšanas atslēgā (2) nosaka no 2004. gada 1. maija iesaistītajām VCB piemērojamos svērumus ECB paplašinātā kapitāla parakstīšanas atslēgā (turpmāk tekstā attiecīgi – “kapitāla atslēgas svērumi” un “kapitāla atslēga”).

               (3)

               No 2004. gada 1. maija ECB parakstītais kapitāls būs 5 564 669 247,19 eiro.

               (4)

               Sakarā ar kapitāla atslēgas paplašināšanu ir jāpieņem jauns ECB lēmums, ar kuru no 2004. gada 1. maija atceļ Lēmumu ECB/2003/18 un ar kuru nosaka, kādā veidā un kādā apmērā iesaistītās VCB 2004. gada 1. maijā apmaksā ECB kapitālu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Apmaksātā kapitāla apmērs un veids
   Iesaistītās VCB 2004. gada 1. maijā pilnībā apmaksā to parakstīto ECB kapitālu. Ņemot vērā Lēmuma ECB/2004/5 2. pantā paredzētos kapitāla atslēgas svērumus, katra iesaistītā VCB 2004. gada 1. maijā apmaksā summu, kas pretī tās nosaukumam norādīta šajā tabulā:

               Iesaistītā VCB (EUR)

               Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique

               141 910 195,14

               Deutsche Bundesbank

               1 176 170 750,76

               Bank of Greece

               105 584 034,30

               Banco de España

               432 697 551,32

               Banque de France

               827 533 093,09

               Central Bank and Financial Services Authority of Ireland

               51 300 685,79

               Banca d’Italia

               726 278 371,47

               Banque centrale du Luxembourg

               8 725 401,38

               De Nederlandsche Bank

               222 336 359,77

               Oesterreichische Nationalbank

               115 745 120,34

               Banco de Portugal

               98 233 106,22

               Suomen Pankki

               71 711 892,59

         2. pants
   Apmaksātā kapitāla koriģēšana
   Iesaistītās VCB jau ir apmaksājušas savas daļas ECB parakstītajā kapitālā, ko saskaņā ar Lēmumu ECB/2003/18 piemēro līdz 2004. gada 30. aprīlim. Ņemot to vērā, iesaistītā VCB pārskaita papildu summu ECB, vai arī ECB pārskaita attiecīgu summu atpakaļ iesaistītajai VCB, lai panāktu atbilstību 1. panta tabulā norādītajām summām. Šos pārskaitījumus veic saskaņā ar noteikumiem un nosacījumiem 2004. gada 22. aprīļa Lēmumā ECB/2004/7, ar kuru nosaka noteikumus un nosacījumus Eiropas Centrālas bankas kapitāla daļu nodošanai valstu centrālo banku starpā un apmaksātā kapitāla koriģēšanai (3).
   3. pants
   Nobeiguma noteikumi
   1.   Šis lēmums stājas spēkā 2004. gada 23. aprīlī.
   2.   Ar šo no 2004. gada 1. maija tiek atcelts lēmums ECB/2003/18.

      Frankfurtē pie Mainas, 2004. gada 22. aprīlī

            ECB priekšsēdētājs

         Jean-Claude TRICHET

      (1)  OV L 9, 15.1.2004., 29. lpp.

      (2)  Skat. šā Oficiālā Vēstneša 5. lpp.

      (3)  Skat. šā Oficiālā Vēstneša 9. lpp.