title: 2009/41/EK: Padomes Lēmums ( 2009. gada 19. janvāris ), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli no Austrijas

text:
               21.1.2009

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 16/12

      PADOMES LĒMUMS

   (2009. gada 19. janvāris),
   ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli no Austrijas
   (2009/41/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 263. pantu,
   ņemot vērā Austrijas valdības priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2006. gada 24. janvārī pieņēma Lēmumu 2006/116/EK, ar ko laikposmam no 2006. gada 26. janvāra līdz 2010. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus (1).

               (2)

               Pēc Jörg HAIDER kunga nāves ir atbrīvojusies viena Reģionu komitejas locekļa vieta,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Ar šo Reģionu komitejas locekļa amatā uz atlikušo amata pilnvaru laiku līdz 2010. gada 25. janvārim ieceļ:

      Gerhard DÖRFLER kungu, Landeshauptmann, Kärnten.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2009. gada 19. janvārī

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         P. GANDALOVIČ

      (1)  OV L 56, 25.2.2006., 75. lpp.


title: Izpildu Komitejas lēmums (1998. gada 16. decembris) attiecībā uz Rokasgrāmatu par policijas pārrobežu sadarbību (SCH/Com–ex (98)52)

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

41998D0052

Oficiālais Vēstnesis L 239 , 22/09/2000 Lpp. 0408 - 0408

		Izpildu Komitejas lēmums(1998. gada 16. decembris)attiecībā uz Rokasgrāmatu par policijas pārrobežu sadarbību(SCH/Com–ex (98)52)IZPILDU KOMITEJA,ņemot vērā Šengenas Līguma īstenošanas konvencijas 132. pantu,ņemot vērā iepriekšminētās konvencijas 2. panta 3. punktu, 3., 7., 39., 40., 41., 46., 47. un 92. pantu,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. Ar šo pieņem Šengenas Rokasgrāmatu par policijas pārrobežu sadarbību (dokuments SCH/I (98)90 [1], kas pievienota šim Lēmumam. Ar šo Lēmumu atceļ Izpildu Komitejas 1995. gada 29. jūnija Deklarāciju (dokuments SCH/Com–ex (95) Decl. 2).2. Šengenas Rokasgrāmata par policijas sadarbību, uzturot sabiedrisko kārtību un drošību (dokuments SCH/I (97)36 Rev. 5), iekļauta Rokasgrāmatā par policijas pārrobežu sadarbību. Ar šo Lēmumu atceļ Izpildu Komitejas 1997. gada 24. jūnija Lēmumu (dokuments SCH/Com–ex (97)6 Rev. 2).3. Līgumslēdzējas valstis Rokasgrāmatu par policijas pārrobežu sadarbību iekļauj savās instrukcijās un nosūta to policijas dienestiem īstenošanai.4. Šengenas Sekretariāts atbild par ātršuvēja veida Rokasgrāmatas pastāvīgu atjaunināšanu. Šajā sakarā līgumslēdzējas valstis pastāvīgi ziņo Ģenerālsekretariātam par grozījumiem, kas izdarāmi to informatīvajās valstu lapās.5. Ik pēc sešiem mēnešiem prezidentvalsts apspriežas ar pārējām valstīm par vajadzību atjaunināt vispārējo daļu un atjaunina Rokasgrāmatu.6. Prezidentvalsts nosūta Rokasgrāmatu Eiropas Savienībai informācijas nolūkā.Berlīnē, 1998. gada 16. decembrīPriekšsēdētājsC. H. Schapper[1] Ierobežotas aprites dokuments.--------------------------------------------------


title: 2008/657/EK: Padomes Lēmums ( 2008. gada 24. jūlijs ), ar ko ieceļ amatā Reģionu komitejas locekli un locekļa aizstājēju no Vācijas

text:
               12.8.2008

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 215/3

      PADOMES LĒMUMS

   (2008. gada 24. jūlijs),
   ar ko ieceļ amatā Reģionu komitejas locekli un locekļa aizstājēju no Vācijas
   (2008/657/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 263. pantu,
   ņemot vērā Vācijas valdības priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2006. gada 24. janvārī pieņēma Lēmumu 2006/116/EK, ar ko laikposmam no 2006. gada 26. janvāra līdz 2010. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus (1).

               (2)

               Pēc Gerold WUCHERPFENNIG kunga atkāpšanās no amata ir atbrīvojusies viena Reģionu komitejas locekļa vieta. Pēc Klaus ZEH kunga iecelšanas Reģionu komitejas locekļa amatā ir atbrīvojusies viena locekļa aizstājēja vieta,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Ar šo uz atlikušo amata pilnvaru laiku līdz 2010. gada 25. janvārim Reģionu komitejā ir iecelti:

               a)

               kā loceklis:

                           —

                              Klaus ZEH kungs, Minister für Bundes- und Europaangelegenheiten und Chef der Staatskanzlei, Mitglied des Thüringer Landtags (pilnvaru maiņa);

                     un

               b)

               kā locekļa aizstājējs:

                           —

                              Fritz SCHRÖTER kungs, Mitglied des Thüringer Landtags.

         2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2008. gada 24. jūlijā

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         B. HORTEFEUX

      (1)  OV L 56, 25.2.2006., 75. lpp.


title: Komisijas Lēmums ( 2009. gada 18. decembris ) par ekspertu grupas izveidi tehniskām konsultācijām par Programmu skolu apgādei ar augļiem

text:
               19.12.2009

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 338/99

      KOMISIJAS LĒMUMS

   (2009. gada 18. decembris)
   par ekspertu grupas izveidi tehniskām konsultācijām par Programmu skolu apgādei ar augļiem
   (2009/986/ES)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   tā kā:

               (1)

               Lai nodrošinātu, ka tiek sekmīgi īstenota Programma skolu apgādei ar augļiem, kas izveidota ar Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienoto TKO regulu) (1), kura grozīta ar Padomes Regulu (EK) Nr. 13/2009 (2), turpmāk “Programma skolu apgādei ar augļiem”, Komisijai ir jābūt iespējai saņemt konsultācijas no ekspertu foruma, kuram ir speciālās zināšanas uzturzinātnē, epidemioloģijā, veselības aprūpē un veicināšanā, uzvedības un sabiedriskajās zinātnēs un izvērtēšanā.

               (2)

               Tāpēc ir jāizveido neatkarīgu ekspertu grupa un jānosaka tās uzdevumi un struktūra.

               (3)

               Ekspertu grupai jānodrošina Komisija ar ekspertu ieguldījumu plašā jautājumu spektrā, kas saistās ar Programmas skolu apgādei ar augļiem īstenošanu, uzraudzīšanu un izvērtēšanu. Ekspertu grupai arī jāsniedz Komisijai palīdzība Regulas (EK) Nr. 1234/2007 184. panta 5. punktā minētā ziņojuma izstrādē.

               (4)

               Ekspertu grupas locekļi ir ieceļami amatā privātpersonas statusā, un viņiem ir jāsniedz Komisijai neatkarīgi atzinumi. Ekspertu grupas locekļu kompetencei ir jāpapildina citu locekļu kompetence, un viņiem ir jābūt gan teorētiskām, gan praktiskām zināšanām. Tās sastāvam pietiekami līdzsvaroti jāatspoguļo Eiropas Savienības ģeogrāfija.

               (5)

               Komisijas pārstāvim ekspertu grupā jābūt tiesīgam lūgt piedalīties grupas darbā ekspertus vai novērotājus, kuri ir kompetenti kādā konkrētā jomā.

               (6)

               Neskarot Komisijas drošības noteikumus, kas izklāstīti Komisijas Lēmuma 2001/844/EK, EOTK, Euratom (3) pielikumā, ir vajadzīgi noteikumi par to, kā ekspertu grupas dalībnieki drīkst izpaust informāciju.

               (7)

               Ekspertu grupas locekļu personas dati ir jāapstrādā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (4),

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ekspertu grupa tehniskām konsultācijām par Programmu skolu apgādei ar augļiem
   Ar šo izveido ekspertu grupu tehniskām konsultācijām par Programmu skolu apgādei ar augļiem, turpmāk “ekspertu grupa”.
   2. pants
   Uzdevumi
   Ekspertu grupas uzdevums ir palīdzēt Komisijai:

               a)

               īstenot, uzraudzīt un izvērtēt Programmu skolu apgādei ar augļiem, kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 1234/2007, turpmāk “Programma skolu apgādei ar augļiem”, sniedzot tai ekspertu konsultācijas;

               b)

               izstrādāt Regulas (EK) Nr. 1234/2007 184. panta 5. punktā minēto ziņojumu.

         3. pants
   Apspriešanās
   1.   Komisija var apspriesties ar ekspertu grupu par visiem jautājumiem, kas saistīti ar Programmas skolu apgādei ar augļiem piemērošanu.
   2.   Ekspertu grupas priekšsēdētājs var ieteikt Komisijai par kādu konkrētu jautājumu apspriesties ar ekspertu grupu.
   4. pants
   Locekļi – iecelšana
   1.   Ekspertu grupas sastāvā ir 10 locekļi. Tās sastāvs pietiekami līdzsvaroti atspoguļo Eiropas Savienības ģeogrāfiju.
   2.   Ekspertu grupas locekļus Komisija ieceļ no tādu speciālistu vidus,

               a)

               kas ir lietpratēji uzturzinātnē, epidemioloģijā, veselības aprūpē un veicināšanā, uzvedības un sabiedriskajās zinātnēs un izvērtēšanā;

               b)

               kam ir pietiekama kompetence, lai konsultētu Komisiju par Programmas skolu apgādei ar augļiem īstenošanu, uzraudzīšanu un izvērtēšanu; un

               c)

               kas ir atsaukušies uz publisku uzaicinājumu iesniegt pieteikumus.

         3.   Komisija var arī izveidot to kandidātu sarakstu, kurus nav varēts iecelt par pastāvīgiem ekspertu grupas locekļiem, lai gan atlases procedūrā viņi atzīti par piemērotiem darbībai grupā. Šo sarakstu var izmantot ekspertu grupas locekļu aizstājēju iecelšanai.
   4.   Ekspertu grupas locekļus ieceļ amatā privātpersonas statusā, un viņi Komisijai sniedz neatkarīgus ieteikumus.
   5.   Ekspertu grupas locekļus ieceļ uz atjaunojamu trīs gadu pilnvaru termiņu, un locekļi drīkst palikt amatā tikai trīs pilnvaru termiņus pēc kārtas. Locekļi turpina darbu līdz pilnvaru beigām vai brīdim, kad viņus saskaņā ar šā panta 6. punktu aizstāj citi locekļi.
   6.   To locekļu vietā, kuri vairs nespēj pilnvērtīgi darboties ekspertu grupā, atkāpjas no amata vai neatbilst nosacījumiem šā panta 4. punktā vai Līguma par Eiropas Savienības darbību 339. pantā, uz atlikušo pilnvaru laiku var iecelt citus locekļus.
   7.   Locekļi katru gadu rakstiski apstiprina, ka apņemas darboties vispārības interesēs, kā arī apliecina tādu interešu esību vai neesību, kas varētu apdraudēt viņu objektivitāti. Pirms katras sanāksmes locekļi arī paziņo par tādu īpašu ieinteresētību, kas varētu ietekmēt viņu neatkarību saistībā ar izskatāmajiem darba kārtības jautājumiem.
   8.   Locekļu un 3. punktā minētajā sarakstā iekļauto personu vārdus publicē Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē un ekspertu grupu reģistrā. Datus par grupas locekļu vārdiem iegūst, apstrādā un publicē saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 45/2001.
   5. pants
   Darbība
   1.   Ekspertu grupa no savu locekļu vidus ar vienkāršu balsu vairākumu ievēlē priekšsēdētāju un divus priekšsēdētāja vietniekus.
   2.   Ekspertu grupas sanāksmēs var piedalīties Komisijas pārstāvis. Viņš var lūgt piedalīties ekspertu grupas darbā ekspertus vai novērotājus, kuri ir kompetenti konkrētā darba kārtības jautājumā.
   3.   Ekspertu grupas apspriedēs iegūto informāciju neizpauž, ja Komisija uzskata, ka tā ir saistīta ar konfidenciāliem jautājumiem.
   4.   Ekspertu grupas sanāksmes parasti notiek Komisijas telpās saskaņā ar Komisijas noteiktu kārtību un grafiku. Sekretariāta pakalpojumus nodrošina Komisija. Ekspertu grupas sanāksmēs var piedalīties citi ieinteresēti Komisijas ierēdņi.
   5.   Ekspertu grupa pieņem reglamentu, pamatojoties uz Komisijas pieņemto standarta reglamentu (5).
   6.   Komisija var publicēt internetā ekspertu grupas darba kārtību, protokolus, kopsavilkumus, secinājumus, secinājumu daļu vai darba dokumentus attiecīgā dokumenta oriģinālvalodā.
   6. pants
   Sanāksmju izdevumi
   1.   Ar ekspertu grupas darbu saistītos locekļu un ekspertu ceļa izdevumus un vajadzības gadījumā uzturēšanās izdevumus Komisija atlīdzina saskaņā ar Komisijas noteikumiem par kompensācijām pieaicinātajiem ekspertiem.
   2.   Locekļi, eksperti un novērotāji nesaņem atlīdzību par sniegtajiem pakalpojumiem.
   3.   Sanāksmju izdevumus atlīdzina no gada budžeta, ko piešķīruši atbildīgie Komisijas dienesti.
   7. pants
   Stāšanās spēkā
   Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2009. gada 18. decembrī

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         José Manuel BARROSO

      (1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 5, 9.1.2009., 1. lpp.

      (3)  OV L 317, 3.12.2001., 1. lpp.

      (4)  OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.

      (5)  27.7.2005. dokumenta SEC(2005) 1004 III pielikums.


title: 2008/532/EK: Eiropas Parlamenta 2007. gada 24. aprīļa Lēmums par Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes kontu slēgšanu attiecībā uz 2005. finanšu gadu

text:
               15.7.2008

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 187/168

      EIROPAS PARLAMENTA

   2007. gada 24. aprīļa Lēmums
   par Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes kontu slēgšanu attiecībā uz 2005. finanšu gadu
   (2008/532/EK)
   EIROPAS PARLAMENTS,
   ņemot vērā Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes 2005. finanšu gada galīgos pārskatus (1),
   ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes 2005. finanšu gada pārskatiem, ar Iestādes atbildēm (2),
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 27. februāra ieteikumu (5711/2007 – C6-0080/2007),
   ņemot vērā EK līgumu un it īpaši tā 276. pantu,
   ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (3), un it īpaši tās 185. pantu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 28. janvāra Regulu (EK) Nr. 178/2002, ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (4), un it īpaši tās 44. pantu,
   ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), un it īpaši tās 94. pantu,
   ņemot vērā Reglamenta 71. pantu un V pielikumu,
   ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumu (A6-0112/2007),

               1.

               konstatē, ka Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes 2004. un 2005. gada galīgie pārskati ir šādi:
               Ieņēmumu un izdevumu pārskats par 2004. un 2005. finanšu gadu

                           (EUR 1000)

                           2005

                           2004

                           Pamatdarbības ieņēmumi

                           27 405

                           20 591

                              Pamatdarbības ieņēmumi kopā

                              27 405

                              20 591

                           Administratīvie izdevumi

                           Personāla izmaksas

                           -13 012

                           -7 564

                           Ēkas un ar tām saistītie izdevumi

                           -3 627

                           -4 192

                           Citi izdevumi (tostarp izdevumi saistībā ar konsolidētām EK struktūrām)

                           -2 205

                           -1 263

                           Amortizācija un konsolidēto vienību vērtības samazināšanās

                           -603

                           -333

                           Pamatdarbības izdevumi (tostarp izdevumi saistībā ar konsolidētām EK struktūrām)

                           -8 413

                           -6 431

                              Pamatdarbības izdevumi kopā

                              -27 674

                              -19 783

                              Pamatdarbības peļņa/zaudējumi

                           -761

                           808

                           Ieņēmumi no finanšu operācijām

                           —

                           0

                           Izdevumi no finanšu operācijām

                           -7

                           -7

                              Finanšu operāciju peļņa/zaudējumi

                           -7

                           -6

                              Kārtējā peļņa/zaudējumi

                           -768

                           802

                           Ārkārtas ieņēmumi

                           Ārkārtas izdevumi

                           —

                           -27

                           Ārkārtas peļņa/zaudējumi

                           —

                           -27

                           Saimnieciskās darbības rezultāts finanšu gadā

                           -768

                           775

                              N.B.! Kopsummas var atšķirties noapaļošanas dēļ.

                              Avots: iestādes sniegtie dati. Šajā tabulā ir apkopoti iestādes gada pārskatos sniegtie dati.

               2.

               apstiprina Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes kontu slēgšanu attiecībā uz 2005. finanšu gadu;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes izpilddirektoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Hans-Gert PÖTTERING

            Ģenerālsekretārs

         Harald RØMER

      (1)  OV C 266, 31.10.2006., 22. lpp.

      (2)  OV C 312, 19.12.2006., 42. lpp.

      (3)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1995/2006 (OV L 390, 30.12.2006., 1. lpp.).

      (4)  OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 575/2006 (OV L 100, 8.4.2006., 3. lpp.).

      (5)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.


title: 2006/969/EK: Padomes lēmums ( 2006. gada 18. decembris ) par Eiropas Atomenerģijas kopienas ( Euratom ) Septīto pamatprogrammu pētniecības un mācību darbībām kodolenerģijas jomā (2007. līdz 2011. gads)

text:
               30.12.2006

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 391/19

      PADOMES LĒMUMS

   (2006. gada 18. decembris)
   par Eiropas Atomenerģijas kopienas (Euratom) Septīto pamatprogrammu pētniecības un mācību darbībām kodolenerģijas jomā (2007. līdz 2011. gads)
   (2006/969/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 7. pantu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1),
   ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (2),
   tā kā:

               (1)

               Kopīgi valstu un Eiropas centieni pētniecības un mācību jomā ir būtiski, lai veicinātu un nodrošinātu ekonomisko izaugsmi un pilsoņu labklājību Eiropā.

               (2)

               Septītajai pamatprogrammai būtu japapildina citas ES darbības pētniecības politikas jomā, kas vajadzīgas, lai īstenotu Lisabonas stratēģiju, jo īpaši tās, kas saistītas ar izglītību, mācībām, konkurētspēju un inovāciju, rūpniecību, nodarbinātību un vidi.

               (3)

               Septītās pamatprogrammas pamatā ir tās priekšteces sasniegumi Eiropas Pētniecības telpas izveidē un pamatprogramma turpina tos, lai attīstītu uz zinātnes atziņām balstītu ekonomiku un sabiedrību Eiropā.

               (4)

               Komisijas Zaļajā grāmatā par Eiropas stratēģiju drošai energoapgādei ir uzsvērts ieguldījums, ko dod kodolenerģētika, lai samazinātu siltumnīcefekta gāzu emisijas un mazinātu Eiropas atkarību no enerģijas importa.

               (5)

               Komisija 2005. gada 24. augustā ir iesniegusi ārējā novērtējuma slēdzienus attiecībā uz to Kopienas pasākumu īstenošanu un rezultātiem, kas veikti piecu gadu laikā pirms šā novērtējuma, kā arī savus apsvērumus.

               (6)

               Atsaucoties uz Padomes 2004. gada 26. novembra Lēmumu, ar ko groza to sarunu risināšanas norādījumus, kas attiecas uz starptautisko eksperimentālo kodoltermisko reaktoru (ITER), ITER īstenošanai Eiropā, izmantojot plašāku pieeju kodolsintēzes enerģijai, vajadzētu būt tādu darbību galvenajai iezīmei, kas veiktas kodolsintēzes pētniecības jomā saskaņā ar Septīto pamatprogrammu.

               (7)

               Septītās pamatprogrammas īstenošana var radīt vajadzību veidot kopuzņēmumus Līguma 45. līdz 51. panta nozīmē.

               (8)

               Pētījumiem, kas veikti šīs Septītās pamatprogrammas darbības laikā, būtu jāatbilst ētikas pamatprincipiem, tostarp tiem, kas ir iekļauti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā. Ir ņemti vērā atzinumi, ko sniegusi Eiropas grupa par dabaszinātņu ētiku un jaunām tehnoloģijām, un tos ņems vērā arī turpmāk.

               (9)

               Ar šo lēmumu visam programmas laikam paredz finansējumu, kas budžeta lēmējinstitūcijai ir galvenā atsauce ikgadējās budžeta procedūras laikā, kā paredzēts 37. punktā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Iestāžu nolīgumā (2006. gada 17. maijs) par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (3).

               (10)

               Ir svarīgi nodrošināt pareizu Septītās pamatprogrammas finanšu vadību un īstenošanu visefektīvākajā un lietotājam draudzīgākajā, kā arī visiem dalībniekiem viegli pieejamā veidā.

               (11)

               Septītajā pamatprogrammā būtu jāvelta pienācīga uzmanība sieviešu lomai zinātnē un pētniecībā, lai turpinātu veicināt sieviešu aktīvu līdzdalību pētniecībā.

               (12)

               Kopīgajam pētniecības centram (KPC) būtu jāpalīdz nodrošināt uz klientiem orientētu zinātnisku un tehnisku atbalstu Kopienas politiku koncepcijai, attīstībai, īstenošanai un uzraudzībai. Attiecībā uz šo ir lietderīgi, ka KPC turpinātu darbu kā neatkarīgs ES zinātnes un tehnoloģiju etaloncentrs īpašās kompetences jomās.

               (13)

               Lai panāktu savstarpēju ieguvumu, ir svarīga Eiropas pētniecības darbību starptautiskā un pasaules dimensija. Būtu jāparedz, ka Septītajā pamatprogrammā var piedalīties valstis, kas šajā sakarā noslēgušas vajadzīgos nolīgumus, un — projektu līmenī uz savstarpēja izdevīguma pamata — personas no trešām valstīm, kā arī no starptautiskām zinātniskās sadarbības organizācijām.

               (14)

               Septītajai pamatprogrammai būtu jāveicina Eiropas Savienības paplašināšanās, sniedzot zinātnisku un tehnoloģisku atbalstu kandidātvalstīm Kopienas acquis īstenošanai un integrācijai Eiropas Pētniecības telpā.

               (15)

               Būtu jāveic arī atbilstīgi pasākumi, lai novērstu nelikumības un krāpšanu, kā arī pasākumi, lai atgūtu zaudētos, nepamatoti izmaksātos vai nepareizi izlietotos līdzekļus, saskaņā ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (1995. gada 18. decembris) par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību (4), Regulu (EK, Euratom) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (5), un Padomes Regulu (Euratom) Nr. 1074/1999 (1999. gada 25. maijs) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) (6).

               (16)

               Komisija ir apspriedusies ar Zinātnes un tehnikas komiteju, kas ir sniegusi savu atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Septītās pamatprogrammas pieņemšana
   Ar šo laikposmam no 2007. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 31. decembrim pieņem daudzgadu pamatprogrammu pētniecības un mācību darbībām kodolenerģijas jomā, turpmāk– “Septītā pamatprogramma”.
   2. pants
   Mērķi
   1.   Veicinot uz zinātnes atziņām balstītas sabiedrības veidošanu, pamatojoties uz Eiropas Pētniecības telpu, Septītajā pamatprogrammā ievēro Līguma 1. pantā un 2. panta a) punktā noteiktos vispārīgos mērķus.
   2.   Septītajā pamatprogrammā ir ietverta Kopienas pētniecība, tehnoloģiju attīstība, starptautiskā sadarbība, tehniskās informācijas izplatīšanas un ekspluatācijas darbības, kā arī mācības, ko noteiks divās īpašajās programmās:
   Pirmā īpašā programma attiecas uz šādām jomām:

               a)

               pētniecība kodolsintēzes jomā, lai izstrādātu droša, ilgtspējīga, videi nekaitīga un ekonomiski stabila enerģijas avota tehnoloģiju;

               b)

               kodoldalīšanās un aizsardzība pret radiāciju, jo īpaši lai veicinātu kodoldalīšanās un citu radiācijas izmantojumu veidu drošu izmantošanu, resursu efektivitāti un rentabilitāti rūpniecībā un medicīnā.

         Otra īpašā programma ir saistīta ar Kopīgā pētniecības centra (KPC) darbībām kodolenerģijas jomā.
   3.   Minēto īpašo programmu vispārīgs apraksts sniegts I pielikumā.
   3. pants
   Maksimālā kopējā summa un katrai programmai piešķirtā finansējuma īpatsvars
   1.   Maksimālā kopējā summa Septītās pamatprogrammas īstenošanai laikposmam no 2007. līdz 2011. gadam ir EUR 2 751 miljoni. Minētās summas sadalījums ir šāds (EUR, miljoni):

               Kodolsintēzes enerģijas pētniecība (7)

               1 947

               Kodoldalīšanās un aizsardzība pret radiāciju

               287

               KPC darbības kodolenerģijas jomā

               517

         2.   Sīki izstrādāti noteikumi Kopienas finansiālai līdzdalībai Septītajā pamatprogrammā ir noteikti II pielikumā.
   4. pants
   Kopienas finanšu interešu aizsardzība
   Attiecībā uz Kopienas darbībām, ko finansē saskaņā ar šo lēmumu, Kopienas tiesību normu pārkāpuma gadījumā, tostarp saistībā ar šo Septīto programmu paredzēto līgumsaistību pārkāpumu, kuru rada kāda uzņēmēja rīcība vai nolaidība, kas kaitē vai varētu kaitēt Eiropas Savienības vispārējam budžetam vai tās pārvaldītiem budžetiem, radot nepamatotus izdevumus, piemēro Regulas (EK, Euratom) Nr. 2988/95 un (Euratom, EK) Nr. 2185/96.
   5. pants
   Ētikas pamatprincipi
   Visus pētījumus, ko veic saskaņā ar Septīto pamatprogrammu, veic saskaņā ar ētikas pamatprincipiem.
   6. pants
   Uzraudzība, novērtēšana un pārskatīšana
   1.   Komisija pastāvīgi un sistemātiski uzrauga Septītās pamatprogrammas un tās īpašo programmu īstenošanu un regulāri ziņo par šīs uzraudzības rezultātiem un tos izplata.
   2.   Ne vēlāk kā 2010. gadā Komisija, turpinot ex-post Sestās pamatprogrammas novērtējumu, ar ārējo ekspertu palīdzību veic Septītās pamatprogrammas un tās īpašo programmu uz pierādījumiem balstītu starpposma novērtējumu. Šis novērtējums skar notiekošo pētniecības darbību kvalitāti, to īstenošanas un pārvaldības kvalitāti, kā arī virzību uz izvirzītajiem mērķiem.
   3.   Pēc Septītās pamatprogrammas pabeigšanas Komisija veic programmas pamatojuma, īstenošanas un sasniegumu ārējo novērtējumu, pieaicinot neatkarīgus ekspertus.
   Komisija minētā novērtējuma secinājumus, pievienojot savus apsvērumus, dara zināmus Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai.
   7. pants
   Stāšanās spēkā
   Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2006. gada 18. decembris.

            Padomes vārdā

            priekšsēdētājs

         J.-E. ENESTAM

      (1)  2006. gada 15. jūnija Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

      (2)  OV C 65, 17.3.2006., 9. lpp.

      (3)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

      (4)  OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp.

      (5)  OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.

      (6)  OV L 136, 31.5.1999., 8. lpp.

      (7)  Vismaz EUR 900 miljoni no kodolsintēzes enerģijas pētniecībai paredzētās summas tiks rezervēti pasākumiem, kas nav ITERveidošana — minēti I pielikumā.

      I PIELIKUMS
      ZINĀTNES UN TEHNOLOĢIJU MĒRĶI, TĒMAS UN DARBĪBAS
      IEVADS
      Eiropas Atomenerģijas kopienas (Euratom) Septīto pamatprogrammu pētniecības un mācību darbībām kodolenerģijas jomā veido divas daļas, kas atbilst “netiešajiem” pasākumiem kodolsintēzes pētniecības jomā un saistībā ar kodoldalīšanos un aizsardzību pret radiāciju, kā arī KPC “tiešajām” pētniecības darbībām.
      I.A.   KODOLSINTĒZES ENERĢIJAS PĒTNIECĪBA
      Mērķis
      Izstrādāt zināšanu bāzi un īstenot ITER kā galveno pasākumu, lai izveidotu drošu, ilgtspējīgu, videi nekaitīgu un ekonomiski stabilu spēkstaciju reaktoru prototipus.
      Pamatojums
      Eiropas energoapgādē pastāv būtiski trūkumi saistībā ar tuvākā laikposma, vidēja termiņa un ilgtermiņa apsvērumiem. Jo īpaši vajadzīgi pasākumi, lai risinātu jautājumus saistībā ar apgādes drošību, klimata pārmaiņām un ilgtspējīgu attīstību, tajā pat laikā neapdraudot turpmāko ekonomikas izaugsmi.
      Papildus centieniem, ko ES veic atjaunojamo enerģiju pētniecības jomā, kodolsintēze var būt potenciāli nozīmīgs veids, kā ES tuvākajās desmitgadēs īstenot ilgtspējīgu un drošu energoapgādi, pēc tam, kad komerciālie kodolsintēzes reaktori ir nonākuši tirgū. Tās veiksmīga attīstība nodrošinās apgādi ar drošu, stabilu un videi draudzīgu enerģiju. Eiropas kodolsintēzes pētniecības ilgtermiņa mērķis, kas ietver visas ar kodolsintēzi saistītās darbības dalībvalstīs un asociētās trešās valstīs, ir kopīga tādu reaktoru prototipu izveide spēkstacijām aptuveni pēc trīsdesmit vai trīsdesmit pieciem gadiem un atkarībā no zinātnes un tehnoloģiju progresa, kas atbilst minētajām prasībām un ir ekonomiski dzīvotspējīgi.
      Stratēģija ilgtermiņa mērķa sasniegšanai kā galveno prioritāti ietver ITER izveidi (liels eksperimentāls mehānisms, ar kuru demonstrēs kodolsintēzes enerģijas zinātniski tehnisko pamatojumu), kam sekos DEMO — kodolsintēzes spēkstacijas “demonstrējuma” — izveide. Tas būs saistīts ar dinamisku pētniecības un attīstības atbalsta programmu ITER vajadzībām, kā arī DEMO nepieciešamo kodolsintēzes materiālu, tehnoloģiju un fizikas pilnveidei. Tajā iesaistīsies Eiropas rūpniecības nozaru pārstāvji, kodolsintēzes apvienības un trešās valstis, jo īpaši ITER nolīguma puses.
      Darbības
      1.   ITER realizācija
      Tajā ietvertas darbības kopīgai ITER (kā starptautiskas pētniecības infrastruktūras) realizēšanai, jo īpaši attiecībā uz vietas sagatavošanu, ITER organizācijas un Eiropas ITER kopuzņēmuma izveidi, pārvaldību un personāla nodrošinājumu, vispārēju tehnisko un administratīvo atbalstu, iekārtu un instalāciju būvi un atbalstu projektam būvniecības laikā.
      2.   Pētniecība un attīstība ITER darbības sagatavošanai
      Ar koncentrētas fizikas un tehnoloģiju programmas palīdzību tiks izmantotas attiecīgas kodolsintēzes programmas iekārtas un resursi, t.i. JET un citas magnētiskās hermetizācijas iekārtas — gan tās, kas ir pieejamas, tiks būvētas vai kas tiek būvētas (“Tokamak”,“Stellarator”, RFP (reversed field pinches)). Tajā paredzēts novērtēt konkrētas galvenās ITER tehnoloģijas, konsolidēt ITER projekta izvēles un sagatavoties ITER darbībai, izmantojot eksperimentālas un teorētiskas darbības.
      3.   Tehnoloģiskās darbības DEMO sagatavošanai
      Tajā ietverta intensīvu kodolsintēzes materiālu un galveno kodolsintēzes tehnoloģiju, tostarp “virsslāņa” (blanket) tehnoloģiju, attīstība un īpašas projekta grupas izveide, lai sagatavotos Starptautiskas kodolsintēzes materiālu apstarošanas iekārtas (IFMIF) būvniecībai, kas vajadzīga DEMO paredzēto materiālu izvērtēšanai. Tostarp tās būs materiālu starojuma pārbaudes un modelēšana, DEMO konceptuālā projekta pētījumi un pētījumi par kodolsintēzes enerģijas drošuma, vides un sociālekonomiskajiem aspektiem.
      4.   Pētniecības un attīstības darbības ilgākā termiņā
      Šajās darbībās būs ietverta uzlaboto koncepciju tālāka pilnveidošana magnētiskās hermetizācijas shēmām, kas var sniegt potenciālu labumu kodolsintēzes spēkstacijām (koncentrējoties uz W7-X stellaratora iekārtas būvniecību), teoriju un modelēšanu, kas vērsta uz kodolsintēzes plazmas uzvedības visaptverošu izpratni, kā arī ar inerciālo hermetizāciju saistīto dalībvalstu civilās pētniecības darbību koordināciju, saziņas uzturēšanas darbības kontekstā.
      5.   Cilvēkresursi, izglītība un mācības
      Attiecībā uz tūlītējām un vidēja termiņa vajadzībām saistībā ar ITER, kā arī kodolsintēzes tālākai pilnveidei izmantos ierosmes, kuru mērķis ir nodrošināt, lai būtu pieejami skaita, prasmju un augsta līmeņa mācību un pieredzes ziņā pietiekami cilvēkresursi, jo īpaši attiecībā uz kodolsintēzes fiziku un projektēšanu.
      6.   Infrastruktūras
      Starptautiskā kodolsintēzes enerģijas pētniecības projekta ITER izveide būs jauno pētniecības infrastruktūru sastāvdaļa ar spēcīgu Eiropas dimensiju.
      7.   Tehnoloģiju izplatīšanas process

         ITER pieprasīs jaunas un elastīgākas organizatoriskās struktūras, lai ļautu inovāciju un tehnoloģiskā progresa procesu ātri pārcelt uz rūpniecību, lai varētu risināt problēmas un lai Eiropas rūpniecība varētu kļūt konkurētspējīgāka.
      I.B.   KODOLDALĪŠANĀS UN AIZSARDZĪBA PRET RADIĀCIJU
      Mērķis
      Izveidot pārdomātu zinātniski tehnisko bāzi, lai paātrinātu praktisko risinājumu attīstību radioaktīvo atkritumu ar ilgu pussabrukšanas periodu drošākai apsaimniekošanai, jo īpaši, lai veicinātu lielāku kodolenerģijas drošību, efektivitāti resursu izmantošanas ziņā un rentabilitāti, kā arī nodrošināt robustu un sociāli pieņemamu sistēmu cilvēka un vides aizsardzībai pret jonizējošā starojuma ietekmi.
      Pamatojums
      Kodolenerģija šobrīd rada vienu trešdaļu no visas ES patērētās elektroenerģijas un, būdama nozīmīgākais bāzes elektroenerģijas avots, kas kodolspēkstacijas darbības laikā neemitē CO2, tā ir svarīgs elements debatēs par līdzekļiem cīņā pret klimata pārmaiņām un to, kā mazināt Eiropas atkarību no enerģijas importa. Eiropas kodolenerģētikas nozari kopumā raksturo progresīvu tehnoloģiju izmantošana, un tā rada nodarbinātību vairākiem simtiem tūkstošu cilvēku ar augstu prasmju līmeni. Augstāk attīstītas kodoltehnoloģijas varētu piedāvāt izredzes būtiski uzlabot resursu izmantošanu un efektivitāti, nodrošinot vēl augstākus drošības standartus un radot vēl mazāk atkritumu nekā pašreizējie projekti.
      Tomēr ir nozīmīgi jautājumi, kas skar šā enerģijas avota ilgstošu izmantošanu ES. Joprojām jācenšas nodrošināt, ka augstais drošības līmenis Kopienā tiktu saglabāts arī turpmāk un ka aizsardzības pret radioaktīvo starojumu uzlabošana joprojām prioritāra joma. Būtiskākie no jautājumiem ir reaktora darbības drošums un atkritumu ar ilgu pussabrukšanas periodu apsaimniekošana; saistībā ar abiem tiek veikts nepārtraukts darbs tehniskā līmenī, tomēr ir vajadzīgi arī kopēji politiski un sabiedriski centieni. Attiecībā uz visiem radiācijas izmantojuma veidiem — kā rūpniecībā, tā medicīnā — svarīgākais princips ir cilvēka un vides aizsardzība. Visās šeit ietvertajās tematiskajās jomās vissvarīgākais ir nodrošināt augsta līmeņa drošību. Līdzīgi visā kodolzinātnes un kodolenerģētikas sfērā pastāv skaidri nosakāmas vajadzības attiecībā uz pētniecības infrastruktūru un zinātnisko atziņu pieejamību. Turklāt atsevišķās tehniskās jomas ir savstarpēji saistītas ar tādiem transversāliem tematiem kā kodoldegvielas cikls, aktinīdu ķīmija, riska analīze un drošības novērtējums, un pat sociāli un pārvaldības jautājumi.
      Būs vajadzīgi arī pētījumi, lai izpētītu jaunas zinātniskās un tehnoloģiskās iespējas un elastīgi reaģētu uz jaunām politikas vajadzībām, kas rodas Septītās pamatprogrammas darbības laikā.
      Darbības
      1.   Radioaktīvo atkritumu apsaimniekošana
      Uz īstenošanu orientētas pētniecības un attīstības darbības saistībā ar visiem pārējiem būtiskajiem izlietotās degvielas un radioaktīvo atkritumu ar ilgu pussabrukšanas periodu dziļas ģeoloģiskas apglabāšanas aspektiem un attiecīgā gadījumā demonstrējumi saistībā ar tehnoloģijām un drošību, kā arī lai pamatotu vienota Eiropas uzskata izveidi atkritumu apsaimniekošanas un apglabāšanas galvenajos jautājumos. Pētījumi par sadalīšanos un transmutāciju un/vai citiem jautājumiem, kuru mērķis ir samazināt apglabājamo atkritumu apjomu un/vai bīstamību.
      2.   Reaktoru sistēmas
      Pētniecība, lai veicinātu visu attiecīgo tipu esošo reaktoru sistēmu (tostarp degvielas cikla iekārtas) nepārtrauktu drošu darbību, ņemot vērā jaunus izaicinājumus, piemēram, ekspluatācijas laika pagarināšanu un jaunu progresīvu drošības novērtējuma metodoloģiju izstrādi (gan tehniskais, gan cilvēciskais faktors), tostarp attiecībā uz smagiem nelaimes gadījumiem, kā arī lai novērtētu topošo reaktoru sistēmu potenciālu, drošības un atkritumu apsaimniekošanas īstermiņa un vidēja termiņa aspektus, tādējādi saglabājot ES jau sasniegtos augsta līmeņa standartus un ievērojami uzlabojot radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanu ilgtermiņā.
      3.   Aizsardzība pret radiāciju
      Pētījumi, jo īpaši par zemu devu radīto risku, par izmantojumu medicīnā un avāriju pārvaldību, lai radītu zinātnisko bāzi robustai, taisnīgai un sociāli pieņemamai aizsardzības sistēmai, kas nevajadzīgi neierobežos radioaktīvā starojuma pozitīvās un plaši izplatītās lietojuma iespējas medicīnā un rūpniecībā. Pētījumi, lai iespējami mazinātu radioloģiskā terorisma un kodolterorisma, kā arī kodolmateriālu plūsmas novirzīšanās ietekmi.
      4.   Infrastruktūras
      Atbalsts tādu pētniecības infrastruktūru kā materiālu pārbaudes iekārtas, pazemes pētniecības laboratorijas un radiobioloģijas iekārtas un audu bankas, pieejamībai un savstarpējai sadarbībai, kas vajadzīga, lai uzturētu augstus tehnisko sasniegumu, jauninājumu un drošības standartus Eiropas kodolenerģijas nozarē.
      5.   Cilvēkresursi, mobilitāte un mācības
      Atbalsts zinātniskās kompetences un cilvēkresursu saglabāšanai un pilnveidošanai (piemēram, īstenojot kopīgus mācību pasākumus), lai kodolenerģijas nozarē garantētu atbilstīgi kvalificētu pētnieku, inženieru un darbinieku pieejamību ilgākā laikposmā.
      II.   KOPĪGĀ PĒTNIECĪBAS CENTRA (KPC) DARBĪBAS KODOLENERĢIJAS JOMĀ
      Mērķis
      Sniegt uz klientu orientētu zinātnisko un tehnoloģisko atbalstu Kopienas kodolenerģijas politikas veidošanas procesā, nodrošinot atbalstu pastāvošo politiku īstenošanai un uzraudzībai, vienlaikus elastīgi reaģējot uz jaunām politikas vajadzībām.
      Pamatojums
      KPC atbalsta Eiropas energoapgādes stratēģijas mērķus, jo īpaši, lai sekmētu atbilstību Kioto tikšanās mērķiem. Kopienas kompetence ir atzīta daudzos kodoltehnoloģijas aspektos, un tās pamatā ir spēcīga iepriekšēju panākumu bāze šajā jomā. KPC lietderīgums, kas izpaužas kā atbalsts Kopienas politikas jomām un tā līdzdalība jauno kodolenerģijas pētniecības tendenču veidošanā, pamatojas uz tā zinātnisko kompetenci un integrāciju starptautiskajā zinātniskajā sabiedrībā, kā arī uz sadarbību ar citiem pētniecības centriem un zināšanu izplatīšanu. KPC rīcībā ir kompetents personāls un modernas iekārtas, lai veiktu atzītu zinātniski tehnisko darbu, ar mērķi noturēt priekšplānā Eiropā veikto pētniecību, pateicoties tās zinātniskā un tehniskā darba kvalitātei. KPC atbalsta Kopienas politiku saglabāt pamatkompetenci un speciālās zināšanas arī turpmāk, nodrošinot citiem pētniekiem piekļuvi tās infrastruktūrām, apmācot jaunus zinātniekus un veicinot viņu mobilitāti, un tādejādi Eiropā atbalstot zinātību kodolenerģētikas jomā. Ir radies jauns pieprasījums, jo īpaši ārējo sakaru jomā un ar drošību saistītās politikas jomās. Šādos gadījumos vajadzīga droša iekšējā informācija, analīze un sistēmas, kuras ne vienmēr iespējams iegūt tirgū.
      KPC darbības kodolenerģijas jomā paredzētas, lai apmierinātu vajadzības pētniecības un attīstības jomā, atbalstot gan Komisiju, gan dalībvalstis. Šīs programmas mērķis ir izstrādāt un apkopot zināšanas, kā arī piedalīties debatēs par kodolenerģijas ražošanu, tās drošumu un uzticamību, ilgtspējīgumu un kontroli, ar to saistītajiem draudiem un problemātiskiem jautājumiem, kā arī izvērtēt novatoriskas un nākotnes sistēmas.
      Darbības
      KPC darbības būs vērstas uz šādām jomām:

                  1.

                  Kodolatkritumu apsaimniekošana un ietekme uz vidi nolūkā radīt izpratni par kodoldegvielas procesiem, sākot no enerģijas ražošanas līdz atkritumu apglabāšanai, kā arī izstrādāt efektīvus risinājumus augsta līmeņa kodolatkritumu apsaimniekošanai, izmantojot abas galvenās iespējas (tiešā apglabāšana vai sadalīšana un transmutācija). Tiks arī izstrādātas darbības zināšanu uzlabošanai un lai uzlabotu atkritumu ar ilgu pussabrukšanas periodu apstrādi un pamatpētniecību par aktinīdiem;

                  2.

                  Kodoldrošība, īstenojot pētījumus par esošiem un jauniem degvielas cikliem, kā arī par reaktora drošību gan rietumu, gan Krievijas reaktoru veidam un par jauna reaktora projektu. Turklāt KPC piedalīsies un koordinēs Eiropas līdzdalību Ceturtās paaudzes starptautiskā foruma pētniecības un attīstības ierosmē, kurā iesaistītas pasaules labākās pētniecības organizācijas. KPC būtu jādarbojas kā pētniecības integrētājam šajā jomā ar mērķi nodrošināt kvalitatīvu Eiropas ieguldījumu GIF. KPC sniegs ieguldījumu tikai tajās jomās, kas var uzlabot novatorisku degvielas ciklu drošuma un drošības aspektus, jo īpaši jaunu degvielu raksturošanu, pārbaudes un analīzes; drošības un kvalitātes mērķu, drošības prasību un progresīvu izvērtēšanas metožu izstrādāšanu sistēmām.

                  3.

                  Kodoldrošība, atbalstot Kopienas saistību izpildi, jo īpaši degvielas cikla iekārtu kontroli, uzsverot degvielas cikla pēdējos posmus, radioaktivitātes monitoringu vidē vai papildprotokola un integrēto drošības pasākumu īstenošana, un pasākumi, lai novērstu radioaktīvo un kodolmateriālu plūsmas novirzīšanos, kas saistīta ar šādu materiālu nelegālu tirdzniecību.

            Turklāt KPC veicinās uz faktiem balstītas debates un apzinātu lēmumu pieņemšanu attiecībā uz piemērotu enerģijas sadalījumu, lai atbilstu Eiropas enerģijas vajadzībām (tostarp atjaunojamiem enerģijas un kodolenerģijas avotiem).

      II PIELIKUMS
      FINANSĒŠANAS SHĒMAS
      Saskaņā ar dalības noteikumiem, kas izstrādāti, lai īstenotu Septīto pamatprogrammu, Kopienas īpašajās programmās ar vairāku finansēšanas shēmu palīdzību atbalstīs pētniecības un tehnoloģiskās attīstības darbības, kā arī demonstrējumu darbības. Šīs shēmas — vai nu atsevišķi, vai kombinācijā ar citām — izmantos, lai finansētu dažādas visā Septītajā pamatprogrammā īstenoto darbību kategorijas.
      1.   FINANSĒŠANAS SHĒMAS KODOLSINTĒZES ENERĢIJAS JOMĀ
      Kodolsintēzes enerģijas pētniecības jomas darbību īpatnības nosaka vajadzību ieviest īpašus noteikumus. Finansiāls atbalsts tiks sniegts darbībām, ko veic, pamatojoties uz procedūrām, kuras noteiktas:

                  1.1.

                  asociācijas līgumos starp Komisiju un dalībvalstīm vai pilnīgi asociētām trešām valstīm vai vienībām dalībvalstīs vai pilnīgi asociētās trešās valstīs, kas nodrošina Kopienas kodolsintēzes enerģijas pētniecības programmas daļas izpildi saskaņā ar Līguma 10. pantu;

                  1.2.

                  Eiropas Kodolsintēzes attīstības nolīgumā (EFDA), kas ir daudzpusējs nolīgums starp Komisiju un dalībvalstu vai to pilnvarotām organizācijām un asociētajām trešām valstīm, kas cita starpā nodrošina bāzi tālākai kodolsintēzes tehnoloģijas pētniecībai asociētās organizācijās un rūpniecībā, JET iekārtu izmantošanu un Eiropas ieguldījumu starptautiskā sadarbībā;

                  1.3.

                  Eiropas kopuzņēmumā ITER vajadzībām, pamatojoties uz Līguma 45. līdz 51. pantu;

                  1.4.

                  starptautiskos nolīgumos starp Euratom un trešām valstīm, ietverot darbības kodolsintēzes enerģijas pētniecības un attīstības jomā, jo īpaši ITER nolīgumu;

                  1.5.

                  jebkuros citos daudzpusējos līgumos starp Kopienu un asociētām organizācijām, jo īpaši Līgumā par personāla mobilitāti;

                  1.6.

                  izmaksu dalīšanas pasākumos, lai veicinātu kodolsintēzes enerģijas pētījumus un piedalītos tajos kopā ar struktūrām dalībvalstīs vai ar Septīto pamatprogrammu asociētās trešās valstīs, kurām nav asociācijas līguma.

            Papildus minētajām darbībām var veikt pasākumus, kas vajadzīgi, lai veicinātu un attīstītu cilvēkresursus, zinātnisko darbinieku stipendijas, integrētas infrastruktūras ierosmes, kā arī īpašus atbalsta pasākumus, jo īpaši nolūkā koordinēt kodolsintēzes pētniecību, veikt pētījumus šo darbību atbalstam, kā arī atbalstīt publikācijas, informācijas apmaiņu un mācības, lai veicinātu tehnoloģiju pārņemšanu.
      2.   FINANSĒŠANAS SHĒMAS CITĀS JOMĀS
      Septītajā pamatprogrammā atbalstītās darbības ar kodolsintēzes enerģiju nesaistītās jomās finansē, izmantojot vairākas finansēšanas shēmas. Šīs shēmas — vai nu atsevišķi, vai savienojumā ar citām — tiks izmantotas, lai finansētu dažādas visā Septītajā pamatprogrammā īstenoto darbību kategorijas.
      Lēmumos par īpašajām programmām, darba programmām un uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus attiecīgi tiks minēti:

                  —

                  shēmas(-u) veids(-i), ko izmanto, lai finansētu dažādas darbību kategorijas;

                  —

                  dalībnieku kategorijas (piemēram, pētniecības organizācijas, universitātes, rūpniecības uzņēmumi, valsts iestādes), uz kurām tās attiecas;

                  —

                  pasākumu veidi (pētniecība, attīstība, demonstrējumi, mācības, izplatīšana, zināšanu nodošana un tamlīdzīgi pasākumi), ko var finansēt katrā no shēmām.

            Ja var izmantot dažādas finansēšanas shēmas, darba programmās var noteikt finansēšanas shēmu, kas izmantojama attiecībā uz tematu, par kuru publicēts aicinājums iesniegt priekšlikumus.
      Finansēšanas shēmas ir šādas:

                  a)

                  lai atbalstītu darbības, kuras galvenokārt īsteno, pamatojoties uz uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus:

                              1.

                                 Kopīgi projekti

                              Atbalsts pētījumu projektiem, ko veic konsorciji, kurus veido dalībnieki no dažādām valstīm, lai izstrādātu jaunas zinātniskās atziņas, jaunas tehnoloģijas, produktus vai kopīgus pētniecības resursus. Projektu apjoms, darbības sfēra un iekšējā organizācija katrā jomā un katrā tematā var atšķirties. Projekti var būt, sākot ar neliela vai vidēja mēroga specifiskām pētniecības darbībām līdz plašākiem integrētiem projektiem, kas mobilizē ievērojamu resursu apjomu, lai sasniegtu iepriekšnoteiktu mērķi.

                              2.

                                 Izcilības tīkli

                              Atbalsts kopīgām pētniecības programmām, ko īsteno vairākas pētniecības organizācijas, kuras integrē savus pasākumus noteiktā jomā, un ko veic pētniecības grupas, sadarbojoties ilgākā laikposmā. Šo kopīgo pētniecības programmu īstenošanai būs vajadzīgs oficiāls ieguldījums no organizācijām, kas integrē daļu no saviem resursiem un pasākumiem.

                              3.

                                 Koordinācijas un atbalsta darbības

                              Atbalsts darbībām, kuru mērķis ir koordinēt vai atbalstīt pētniecību (tīklu veidošana, apmaiņa, pētījumi, konferences u.tml.). Šīs darbības var īstenot, izmantojot arī citus veidus, ne tikai uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus.

                              4.

                                 Darbības, lai veicinātu un attīstītu cilvēku resursus un mobilitāti

                              Atbalsts pētnieku sagatavošanai un profesionālajai izaugsmei.

                  b)

                  lai atbalstītu darbības, ko īsteno, pamatojoties uz Padomes lēmumiem, kuru pamatā ir Komisijas priekšlikums, Kopiena sniegs finansiālu atbalstu dažādu avotu finansētām liela mēroga ierosmēm šāda finansiālā ieguldījuma veidā:

                              —

                              finansiālais ieguldījums, lai dibinātu kopuzņēmumus, pamatojoties uz Līguma 45. līdz 51. pantu.

                              —

                              finansiāls ieguldījums jaunu Eiropas nozīmes infrastruktūru attīstībai.

            Kopiena īstenos finansēšanas shēmas saskaņā ar noteikumiem regulā, kas tiks pieņemta attiecībā uz uzņēmumu, pētniecības centru un universitāšu dalības noteikumiem, attiecīgiem valsts atbalsta instrumentiem, jo īpaši Kopienas nostādnēm par valsts atbalstu pētniecībai un attīstībai, kā arī starptautiskiem noteikumiem šajā jomā. Saskaņā ar šiem starptautiskajiem noteikumiem būs jāspēj pielāgot finansiālās līdzdalības apjomu un veidu katrā atsevišķajā gadījumā, jo īpaši, ja ir pieejams finansējums no citiem valsts sektora avotiem, tostarp citiem Kopienas finansējuma avotiem, piemēram, Eiropas Investīciju bankas (EIB).
      Tāda netieša pasākuma dalībniekiem, kas izveidots mazāk attīstītā reģionā (konverģences reģioni (1) un attālākie reģioni), iespēju un vajadzības gadījumos tiks mobilizēts papildfinansējums no struktūrfondiem.
      3.   TIEŠIE PASĀKUMI — KOPĪGAIS PĒTNIECĪBAS CENTRS
      Kopiena ar KPC starpniecību īstenos darbības, kuras apzīmē kā tiešās darbības.

         (1)  Konverģences reģioni ir tie, kas noteikti 5. pantā priekšlikumā Padomes Regulai (EK) Nr. 1083/2006 (2006. gada 11. jūlijs), ar ko paredz vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu (OV L 210, 31.7.2006., 25. lpp.). Tas ietver reģionus, kas atbilstīgi struktūrfondu finansējumam saskaņā ar konverģences mērķi, un reģionus, kas atbilstīgi Kohēzijas fonda finansējumam.


title: Padomes Lēmums ( 2014. gada 9. aprīlis ), ar ko pieņem Padomes nostāju par Eiropas Savienības 2014. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 1 projektu

text:
               15.4.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 113/22

      PADOMES LĒMUMS

   (2014. gada 9. aprīlis),
   ar ko pieņem Padomes nostāju par Eiropas Savienības 2014. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 1 projektu
   2014/C 113/03
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 314. pantu,
   ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 106.a pantu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (2012. gada 25. oktobris) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (1) un jo īpaši tās 41. pantu,
   tā kā:

               –

               Savienības 2014. finanšu gada budžetu galīgajā variantā pieņēma 2013. gada 20. novembrī (2),

               –

               Komisija 2014. gada 11. februārī iesniedza priekšlikumu, kurā iekļauts projekts budžeta grozījumam Nr. 1 2014. finanšu gada vispārējā budžetā,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   Vienīgais pants
   Padomes nostāja par Eiropas Savienības 2014. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 1 projektu tika pieņemta 2014. gada 9. aprīlī.
   Pēc Eiropas Kopienu Tiesas 1985. gada 11. jūlija sprieduma apvienotajās lietās 87, 130/77, 22/83, 9 un 10/84 (3) Padome atgādina, ka budžeta piezīmes neuzliek saistības un neskar spēkā esošo leģislatīvo aktu noteikumus.
   Pilnu tekstu informācijai vai lejupielādei var apskatīt Padomes tīmekļa vietnē http://www.consilium.europa.eu/.

      Briselē, 2014. gada 9. aprīlī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         D. KOURKOULAS

      (1)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

      (2)  OV L 51, 20.2.2014., 1. lpp.

      (3)  EKT [1985], 11.–2524. lpp., jo īpaši 56. punkts.


title: 2009/496/EK,Euratom: Eiropas Parlamenta, Padomes, Komisijas, Tiesas, Revīzijas palātas, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas un Reģionu komitejas lēmums ( 2009. gada 26. jūnijs ) par Eiropas Savienības Publikāciju biroja struktūru un darbību

text:
               30.6.2009

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 168/41

      EIROPAS PARLAMENTA, PADOMES, KOMISIJAS, TIESAS, REVĪZIJAS PALĀTAS, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAS UN REĢIONU KOMITEJAS LĒMUMS

   (2009. gada 26. jūnijs)
   par Eiropas Savienības Publikāciju biroja struktūru un darbību
   (2009/496/EK, Euratom)
   EIROPAS PARLAMENTS,
   PADOME,
   KOMISIJA,
   TIESA,
   REVĪZIJAS PALĀTA,
   EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJA,
   REĢIONU KOMITEJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu,
   tā kā:

               (1)

               Eiropas Kopienu Oficiālo publikāciju birojs (turpmāk “Birojs”) atrodas Luksemburgā, tas ir noteikts 8. pantā dalībvalstu valdību pārstāvju 1965. gada 8. aprīļa lēmumā par dažu Kopienu iestāžu un struktūrvienību pagaidu atrašanās vietu (1). Minēto noteikumu pēdējo reizi īstenoja ar Lēmumu 2000/459/EK, EOTK, Euratom (2).

               (2)

               Uz Biroju attiecas noteikumi un reglaments, ko piemēro Eiropas Kopienu ierēdņiem un pārējiem darbiniekiem. Būtu jāņem vērā jaunākie grozījumi šajos noteikumos un reglamentā.

               (3)

               Eiropas Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (3), (turpmāk “Finanšu regula”) paredz īpašus noteikumus saistībā ar Biroja darbību.

               (4)

               Izdošanas pakalpojumu jomā ir notikusi ievērojama tehnoloģiskā attīstība, kas jāņem vērā Biroja darbībā.

               (5)

               Skaidrības labad Lēmums 2000/459/EK, EOTK, Euratom ir jāatceļ un jāaizstāj ar šo lēmumu,

         IR NOLĒMUŠI ŠĀDI.
   1. pants
   Publikāciju birojs
   1.   Eiropas Savienības Publikāciju birojs (turpmāk “Birojs”) ir starpiestāžu birojs, kura uzdevums ir, cik vien iespējams efektīvi, publicēt Eiropas Kopienu un Eiropas Savienības iestāžu publikācijas.
   Šim nolūkam Birojs, no vienas puses, ļauj iestādēm pildīt to pienākumus tiesību aktu publicēšanas jomā un, no otras puses, veicina informācijas un komunikācijas politikas tehnisko risinājumu un īstenošanu savas kompetences jomās.
   2.   Biroju vada direktors atbilstoši stratēģiskajām pamatnostādnēm, ko noteikusi pārvaldības komiteja. Izņemot šajā lēmumā paredzētos noteikumus par Biroja starpiestāžu funkcijām, Birojs piemēro Komisijas administratīvās un finanšu procedūras. Minēto procedūru izveidošanā Komisija ņem vērā Biroja specifiku.
   2. pants
   Definīcijas
   Šajā lēmumā piemēro šādas definīcijas:
   1)   “publicēšana”– visas darbības jebkāda veida un formas publikāciju izstrādei, pārbaudei, starptautisku standarta numuru un/vai kataloga numuru piešķiršanai, šo publikāciju izdošanai, katalogu sagatavošanai, indeksēšanai, izplatīšanai, veicināšanai, pārdošanai, uzglabāšanai un arhivēšanai ar jebkādiem pašreizējiem vai nākotnē izmantojamiem līdzekļiem;
   2)   “publikācijas”– visi teksti, kas publicēti jebkurā formātā un jebkuros datu nesējos un kam ir starptautisks standarta numurs un/vai kataloga numurs;
   3)   “obligātās publikācijas”– publikācijas, kas izdotas saskaņā ar Līgumiem vai citiem tiesību aktiem;
   4)   “neobligātās publikācijas”– publikācijas, kas izdotas katras iestādes prerogatīvu ietvaros;
   5)   “autortiesību pārvaldība”– apstiprinājums, ka autoru dienestiem ir autortiesības vai atkārtotas izmantošanas tiesības, un Biroja veikta šo tiesību pārvalde attiecībā uz publikācijām, kuru izdošana uzticēta Birojam;
   6)   “tīrie ieņēmumi no pārdošanas”– kopējā rēķinu summa, no kuras atņemtas piešķirtās tirdzniecības atlaides, kā arī pārvaldības, iekasēšanas un banku pakalpojumu izmaksas;
   7)   “iestādes”– ar Līgumiem vai saskaņā ar tiem izveidotās iestādes, biroji un aģentūras.
   3. pants
   Biroja pilnvaras
   1.   Biroja pilnvaras aptver šādas jomas:

               a)

                  Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša (turpmāk “Oficiālais Vēstnesis”) izdošana un tā autentiskuma nodrošināšana;

               b)

               citu obligāto publikāciju izdošana;

               c)

               Birojam uzticēto neobligāto publikāciju izdošana vai kopīga izdošana katras iestādes prerogatīvu ietvaros, jo īpaši saistībā ar iestāžu komunikācijas pasākumiem;

               d)

               publikāciju izdošana vai kopīga izdošana pēc savas iniciatīvas, iekļaujot publikācijas, kuru mērķis ir veicināt paša Biroja pakalpojumus; šajā saistībā Birojs var nodrošināt tulkojumus, izmantojot pakalpojumu līgumu;

               e)

               sabiedrībai paredzēto elektroniskās versijas izdevumu izstrāde, uzturēšana un atjaunināšana;

               f)

               visu tiesību aktu un citu oficiālo tekstu piekļuves nodrošināšana sabiedrībai;

               g)

               iestāžu visu publikāciju uzglabāšana un piekļuves nodrošināšana sabiedrībai elektroniskā formātā;

               h)

               starptautisku standarta numuru un/vai kataloga numuru piešķiršana iestāžu publikācijām;

               i)

               iestāžu publikāciju pavairošanas un tulkošanas tiesību pārvalde;

               j)

               to publikāciju un pakalpojumu veicināšana un pārdošana, ko Birojs piedāvā sabiedrībai.

         2.   Birojs iestādēm sniedz padomus un palīdzību saistībā ar:

               a)

               šo iestāžu publikāciju programmu izstrādi un plānošanu;

               b)

               izdošanas projektu īstenošanu, neraugoties uz izdošanas veidu;

               c)

               izdevumu projektu izkārtojuma un dizaina veidošanu;

               d)

               informācijas nodrošināšanu par publikāciju tirgus tendencēm dalībvalstīs, ka arī par tematiem un virsrakstiem, kas varētu piesaistīt visplašākās publikas interesi;

               e)

               tirāžas noteikšanu un izplatīšanas plānu sagatavošanu;

               f)

               publikāciju cenu noteikšanu un to pārdošanu;

               g)

               iestāžu bezmaksas vai maksas publikāciju veicināšanu, izplatīšanu un izvērtēšanu;

               h)

               sabiedrībai paredzēto tīmekļa vietņu un interneta pakalpojumu analīzi, izvērtēšanu un izveidi;

               i)

               pamatlīgumu sagatavošanu attiecībā uz izdevējdarbību;

               j)

               tehnoloģiskās pārraudzības nodrošināšanu saistībā ar publicēšanas sistēmām.

         4. pants
   Iestāžu pienākumi
   1.   Lēmumi par katras iestādes publikāciju izdošanu ir vienīgi šīs iestādes ziņā.
   2.   Iestādes izdod savas obligātās publikācijas, izmantojot Biroja pakalpojumus.
   3.   Iestādes var izdod savas neobligātās publikācijas, neiesaistot Biroju. Šādā gadījumā iestādes Biroju lūdz piešķirt starptautiskus standarta numurus un/vai kataloga numurus un iesniedz Birojam jebkura formāta publikācijas elektronisko versiju, kā arī, vajadzības gadījumā, publikācijas divus eksemplārus papīra formā.
   4.   Iestādes apņemas garantēt jebkuru publikācijas sastāvdaļu visas pavairošanas, tulkošanas un izplatīšanas tiesības.
   5.   Attiecībā uz savām publikācijām iestādes apņemas sagatavot izplatīšanas plānu, ko apstiprina Birojs.
   6.   Iestādes ar Biroju var noslēgt nolīgumus par pakalpojumiem, lai noteiktu sadarbības kārtību.
   5. pants
   Biroja pienākumi
   1.   Biroja uzdevumu veikšanā iekļautas šādas darbības:

               a)

               dokumentu apkopošana publicēšanai;

               b)

               jebkura formāta un datu nesēja tekstu un citu elementu sagatavošana, grafiskais dizains, labošana, noformēšana un pārbaude saskaņā ar iestāžu norādījumiem un tipogrāfiskā un lingvistiskā noformējuma normām, kas noteiktas sadarbībā ar iestādēm;

               c)

               publikāciju indeksācija un kataloģizēšana;

               d)

                  Oficiālajā Vēstnesī publicēto tekstu un citu oficiālo tekstu dokumentārā analīze;

               e)

               tiesību aktu konsolidācija;

               f)

               daudzvalodu vārdnīcas Eurovoc pārvaldība, izveide, atjaunināšana un izplatīšana;

               g)

               drukāšanas organizēšana, izmantojot līgumu partneru pakalpojumus;

               h)

               darba izpildes uzraudzība;

               i)

               kvalitātes kontrole;

               j)

               pieņemšana saistībā ar kvalitāti un kvantitāti;

               k)

                  Oficiālā Vēstneša, citu oficiālo tekstu un neobligāto publikāciju fiziskā un elektroniskā izplatīšana;

               l)

               uzglabāšana;

               m)

               fiziska un elektroniska arhivēšana;

               n)

               izpārdoto publikāciju pārpublicēšana un drukāšana pēc pieprasījuma;

               o)

               iestāžu publikāciju konsolidēta kataloga izveide;

               p)

               pārdošana, tostarp rēķinu izrakstīšana, ieņēmumu iekasēšana un izmaksāšana un parādu pārvaldība;

               q)

               pārdošanas veicināšanas pasākumi;

               r)

               iestāžu adresātu sarakstu un mērķa adresātu sarakstu izveide, pirkšana, pārvaldība, atjaunināšana, uzraudzība un kontrole.

         2.   Savas kompetences ietvaros vai pamatojoties uz iestāžu piešķirtajām kredītrīkotāja pilnvarām, Birojs veic:

               a)

               valsts pasūtījumu piešķiršanu, ieskaitot juridisku saistību uzņemšanos;

               b)

               ar līgumu partneriem noslēgto līgumu finanšu uzraudzību;

               c)

               izdevumu nokārtošanu, tostarp pieņemšanu saistībā ar kvalitāti un kvantitāti, ko apliecina paraksts par maksājuma apstiprinājumu;

               d)

               izdevumu apstiprināšanu;

               e)

               ieņēmumu operācijas.

         6. pants
   Pārvaldības komiteja
   1.   Izveido Biroja pārvaldības komiteju, kurā ir pārstāvētas visas parakstītājas iestādes. Pārvaldības komitejā piedalās Tiesas sekretārs, Padomes ģenerālsekretāra vietnieks, kā arī citu iestāžu ģenerālsekretāri vai viņu pārstāvji. Eiropas Centrālā banka piedalās pārvaldības komitejas darbā kā novērotāja.
   2.   Pārvaldības komiteja kādu no saviem locekļiem ievēl par priekšsēdētāju uz diviem gadiem.
   3.   Pārvaldības komiteja sanāk pēc priekšsēdētāja iniciatīvas vai kādas iestādes pieprasījuma un vismaz četras reizes gadā.
   4.   Pārvaldības komiteja pieņem savu reglamentu, ko publicē Oficiālajā Vēstnesī.
   5.   Pārvaldības komitejā lēmumus pieņem ar vienkāršu balsu vairākumu, ja nav noteikts citādi.
   6.   Katrai šā lēmuma parakstītājai iestādei pārvaldības komitejā ir viena balss.
   7. pants
   Pārvaldības komitejas uzdevumi un pienākumi
   1.   Atkāpjoties no 6. panta noteikumiem, iestāžu kopīgo interešu labad un savas kompetences ietvaros pārvaldības komiteja vienprātīgi pieņem šādus lēmumus:

               a)

               pēc direktora priekšlikuma tā nosaka Biroja stratēģiskos mērķus un pieņem noteikumus, kas reglamentē Biroja darbību;

               b)

               nosaka Biroja vispārējās politikas pamatnostādnes, jo īpaši attiecībā uz pārdošanu, izplatīšanu un publicēšanu, un nodrošina to, ka Birojs veicina informācijas un komunikācijas politikas izveidi un īstenošanu savas kompetences jomās;

               c)

               pamatojoties uz Biroja direktora sagatavoto projektu, pieņem iestādēm paredzētu gada pārvaldes ziņojumu par Biroja stratēģijas īstenošanu un sniegtajiem pakalpojumiem; komiteja nosūta iestādēm ziņojumu par iepriekšējo finanšu gadu līdz katra gada 1. maijam;

               d)

               saskaņā ar budžeta procedūru Biroja darbības budžetam komiteja apstiprina Biroja ienākumu un izdevumu tāmi;

               e)

               apstiprina Biroja veiktās analītiskās uzskaites kritērijus, ko pieņem Biroja direktors;

               f)

               iesniedz iestādēm priekšlikumus, kas varētu atvieglot Biroja darbību.

         2.   Pārvaldības komiteja ievēro nostādnes par komunikāciju un informāciju, ko šim nolūkam izstrādājušas starpiestāžu struktūras. Pārvaldības komitejas priekšsēdētājs ik gadu apspriežas ar šīm struktūrām.
   3.   Lai pieņemtu stratēģiskos lēmumus Biroja kompetences jomās, pārvaldības komitejas priekšsēdētājs atbilstoši viņa kā starpiestāžu sadarbības pārstāvja pilnvarām ir kontaktpersona sadarbībai ar iestādi, kas apstiprina budžeta izpildi.
   4.   Pārvaldības komitejas priekšsēdētājs un Biroja direktors, kopīgi vienojoties, izstrādā savstarpējas informēšanas un komunikācijas noteikumus, kas oficiāli apstiprina to sadarbību. Par šo vienošanos paziņo pārvaldības komitejas locekļiem zināšanai.
   8. pants
   Biroja direktors
   Biroja direktors ir atbildīgs par Biroja nevainojamu darbību, rīkojoties pārvaldības komitejas pakļautībā un ievērojot tās pilnvaras. Administratīvo un finanšu procedūru piemērošanā direktors darbojas Komisijas pakļautībā.
   9. pants
   Biroja direktora uzdevumi un pienākumi
   1.   Biroja direktors pārvaldības komitejai nodrošina sekretariāta pakalpojumus un sniedz pārvaldības komitejai ceturkšņa ziņojumus par savu pienākumu izpildi.
   2.   Biroja direktors pārvaldības komitejai iesniedz priekšlikumus Biroja darbības uzlabošanai.
   3.   Apspriežoties ar pārvaldības komiteju, Biroja direktors nosaka to pakalpojumu veidus un attiecīgās izmaksas, ko Birojs par samaksu var sniegt iestādēm.
   4.   Pēc pārvaldības komitejas apstiprinājuma Biroja direktors nosaka Biroja analītiskās uzskaites kritērijus. Direktors nosaka procedūru, kādā Birojs sadarbojas ar iestādēm grāmatvedības jautājumos, to saskaņojot ar Komisijas grāmatvedi.
   5.   Biroja direktors saskaņā ar budžeta procedūru Biroja darbības budžetam izveido Biroja ieņēmumu un izdevumu tāmes projektu. Pēc tam, kad pārvaldības komiteja šos priekšlikums apstiprinājusi, tos iesniedz Komisijai.
   6.   Biroja direktors lemj par to, vai un kā var izdot trešo pušu publikācijas.
   7.   Biroja direktors piedalās iestāžu sadarbībā Biroja kompetencē esošās informācijas un komunikācijas jomās.
   8.   Attiecībā uz tiesību aktu un ar likumdošanas procesu saistītu oficiālo dokumentu, tostarp Oficiālā Vēstneša, publicēšanu Biroja direktors:

               a)

               nodrošina to, ka katras iestādes kompetentās amatpersonas pieņem kopīgi piemērojamus pamatlēmumus;

               b)

               iesniedz priekšlikumus par Oficiālā Vēstneša un oficiālo tiesību aktu struktūras un noformējuma uzlabošanu;

               c)

               iesniedz iestādēm priekšlikumus par publicējamo tekstu noformējuma saskaņošanu;

               d)

               pārbauda visus sarežģījumus, ar kuriem sastopas ikdienas darbā, kā arī dod nepieciešamos norādījumus Biroja darbībā un sniedz priekšlikumus iestādēm ar attiecīgiem ieteikumiem, lai pārvarētu šos sarežģījumus.

         9.   Biroja direktors saskaņā ar Finanšu regulu sagatavo gada darbības pārskatu, ietverot informāciju par to apropriāciju pārvaldīšanu, kuras piešķīrusi Komisija un citas iestādes atbilstoši Finanšu regulai. Šo pārskata ziņojumu nosūta Komisijai un attiecīgajām iestādēm, kā arī informēšanas nolūkos – pārvaldības komitejai.
   10.   Komisijas apropriāciju piešķiršanas un budžeta izpildes nolūkos kopīgi vienojas par informēšanas un komunikācijas kārtību starp Komisijas locekli, kurš ir atbildīgs par sadarbību ar Biroju, un Biroja direktoru.
   11.   Biroja direktors ir atbildīgs par pārvaldības komitejas pieņemto stratēģisko mērķu īstenošanu, kā arī par Biroja pārvaldību, tā darbību un budžeta pienācīgu pārvaldi.
   12.   Ja Biroja direktors nav ieradies vai nav pieejams, piemēro aizstāšanas noteikumus, kuru pamatā ir pakāpe un darba stāžs, izņemot, ja pārvaldības komiteja pēc priekšsēdētāja vai Biroja direktora ierosinājuma nolemj par citu kārtību.
   13.   Biroja direktors ceturkšņa ziņojumā informē iestādes par resursu plānošanu, izmantošanu un darba gaitu.
   10. pants
   Personāls
   1.   Iecelšanu ģenerāldirektora un direktora amatā Komisija veic pēc tam, kad iegūts pārvaldības komitejas vienprātīgs labvēlīgs atzinums. Komisijas noteikumi par augstākā līmeņa vadības mobilitāti un novērtēšanu attiecas uz ģenerāldirektoru un direktoriem (AD 16/AD 15/AD 14 pakāpe). Kad attiecīgajos noteikumos paredzētais parastais mobilitātes termiņš ierēdnim, kas ieņem šādu amatu, tuvojas beigām, Komisija informē pārvaldības komiteju, kura par šo lietu var sniegt vienprātīgu atzinumu.
   2.   Pārvaldības komiteja cieši iesaistās jebkurās procedūrās, kas jāpaveic, pirms Biroja ierēdņi un citi darbinieki tiek iecelti ģenerāldirektora (AD 16/AD 15 pakāpe) un direktora amatā (AD 15/AD 14 pakāpe), jo īpaši paziņojuma par vakanci sagatavošanā, pieteikumu izskatīšanā un konkursu atlases komisiju izveidošanā.
   3.   Komisija īsteno iecēlējinstitūcijas pilnvaras un tās iestādes pilnvaras, kura ir pilnvarota slēgt darba līgumus, saistībā ar Biroja ierēdņiem un citiem darbiniekiem. Komisija var dažas no šīm pilnvarām deleģēt Komisijas iekšienē un Biroja direktoram. Šāda deleģēšana notiek, ievērojot tādus pašus nosacījumus kā Komisijas ģenerāldirektoriem.
   4.   Saskaņā ar 2. pantu Komisijas pieņemtie noteikumi un procedūras, lai īstenotu Civildienesta noteikumus un pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību, Birojā nodarbinātajiem ierēdņiem un citiem darbiniekiem piemērojami ar tādiem pašiem nosacījumiem kā Luksemburgā nodarbinātajiem Komisijas ierēdņiem un citiem darbiniekiem.
   5.   Visus publicējamos paziņojumus par vakancēm Birojā dara zināmus ierēdņiem visās iestādēs, tiklīdz iecēlējinstitūcija vai iestāde, kura ir pilnvarota slēgt līgumus, ir nolēmusi šos amatus piedāvāt.
   6.   Biroja direktors pārvaldības komitejai katru ceturksni ziņo par personāla pārvaldību.
   11. pants
   Finansiālie aspekti
   1.   Birojam piešķirtās apropriācijas, kuru kopējo summu iekļauj atsevišķā budžeta pozīcijā vispārējā budžeta Komisijas iedaļā, sīki izklāsta minētās iedaļas pielikumā. Šo pielikumu veido kā ieņēmumu un izdevumu tāmi, ko iedala sīkāk tāpat kā budžeta iedaļas.
   2.   Biroja personāla plāns ir pievienots Komisijas personāla plāna pielikumā.
   3.   Katra iestāde darbojas kā kredītrīkotājs sava budžeta iedaļas “publicēšanas izdevumi” apropriācijām.
   4.   Katra iestāde var deleģēt kredītrīkotāja pilnvaras Biroja direktoram attiecībā uz tās sadaļā iekļauto apropriāciju pārvaldīšanu un nosaka robežas un nosacījumus šai pilnvaru deleģēšanai saskaņā ar Finanšu regulu. Biroja direktors pārvaldības komitejai katru ceturksni ziņo par pilnvaru deleģēšanu.
   5.   Biroja budžeta un finanšu pārvaldību, tostarp to apropriāciju pārvaldību, kuras piešķīrušas citas iestādes, izņemot Komisiju, īsteno saskaņā ar Finanšu regulu un tās īstenošanas kārtību, kā arī saskaņā ar Komisijā spēkā esošo finanšu shēmu.
   6.   Biroja pārskatus izveido saskaņā ar uzskaites noteikumiem un metodēm, ko apstiprinājis Komisijas grāmatvedis. Birojam ir atsevišķa grāmatvedība saistībā ar Oficiālā Vēstneša un publikāciju pārdošanu. Tīros ieņēmumus no pārdošanas nodod iestādēm.
   12. pants
   Kontrole
   1.   Iekšējā revidenta funkcijas Birojā veic Komisijas iekšējais revidents saskaņā ar Finanšu regulu. Birojs izveido iekšējās revīzijas resursus līdzīgi Komisijas ģenerāldirektorātiem un dienestiem paredzētajai kārtībai. Iestādes var Biroja direktoram lūgt Biroja iekšējās revīzijas darba programmā iekļaut īpašas revīzijas.
   2.   Birojs atbild uz visiem tā kompetencē esošiem jautājumiem saistībā ar Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) uzdevumiem. Lai nodrošinātu Eiropas Savienības interešu aizsardzību, pārvaldības komitejas priekšsēdētājs un OLAF direktors vienojas par savstarpējās informēšanas kārtību.
   13. pants
   Sūdzības un lūgumi
   1.   Birojs savas kompetences ietvaros ir atbildīgs sniegt atbildes uz Eiropas Ombuda un Eiropas datu aizsardzības uzraudzītāja lūgumiem.
   2.   Visas sūdzības tiesā Biroja kompetencē esošajās jomās izvirza pret Komisiju.
   14. pants
   Dokumentu publiskums
   1.   Biroja direktors pieņem lēmumus, kas minēti 7. pantā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1049/2001 (2001. gada 30. maijs) par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (4). Atteikuma gadījumā lēmumus par apstiprinājuma pieteikumiem pieņem Komisijas ģenerālsekretārs.
   2.   Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1049/2001 11. pantu Birojam ir dokumentu reģistrs.
   15. pants
   Atcelšana
   Lēmumu 2000/459/EK, EOTK, Euratom atceļ.
   Atsauces uz atcelto lēmumu uzskata par atsaucēm uz šo lēmumu.
   16. pants
   Stāšanās spēkā
   Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē un Luksemburgā, 2009. gada 26. jūnijā

            Eiropas Parlamenta vārdā —

            priekšsēdētājs

         H.-G. PÖTTERING

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         K. SCHWARZENBERG

            Komisijas vārdā —

            priekšsēdētājs

         J. M. BARROSO

            Tiesas vārdā —

            priekšsēdētājs

         V. SKOURIS

            Revīzijas palātas vārdā —

            priekšsēdētājs

         V. M. SILVA CALDEIRA

            Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas vārdā —

            priekšsēdētājs

         M. SEPI

            Reģionu komitejas vārdā —

            priekšsēdētājs

         L. VAN DEN BRANDE

      (1)  OV 152, 13.7.1967., 18. lpp.

      (2)  OV L 183, 22.7.2000., 12. lpp.

      (3)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (4)  OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.


title: 2007/660/EK: Padomes Lēmums ( 2007. gada 9. oktobris ), ar ko ieceļ amatā četrus Reģionu komitejas locekļus no Nīderlandes un četrus locekļu aizstājējus no Nīderlandes

text:
               13.10.2007

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 270/15

      PADOMES LĒMUMS

   (2007. gada 9. oktobris),
   ar ko ieceļ amatā četrus Reģionu komitejas locekļus no Nīderlandes un četrus locekļu aizstājējus no Nīderlandes
   (2007/660/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 263. pantu,
   ņemot vērā Nīderlandes valdības priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2006. gada 24. janvārī pieņēma Lēmumu 2006/116/EK, ar ko laikposmam no 2006. gada 26. janvāra līdz 2010. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus (1),

               (2)

               Pēc BIJMAN kunga un LOKKER kunga amata pilnvaru laika beigām ir atbrīvojušās divas Reģionu komitejas locekļu vietas. Pēc JANSEN kunga un HOES kunga atkāpšanās no amata ir atbrīvojušās divas locekļa vietas. Pēc van GELDER kunga, SWIERSTRA kunga, van DIESSEN kunga un EURLINGS kunga amata pilnvaru laika beigām ir atbrīvojušās četras Reģionu komitejas locekļu aizstājēju vietas,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo uz atlikušo amata pilnvaru laiku līdz 2010. gada 25. janvārim tiek iecelti Reģionu komitejas locekļi un locekļu aizstājēji:

               locekļi:

                              Co VERDAAS kungs, gedeputeerde in de provincie Gelderland,

                              Johanna MAIJ-WEGGEN kundze, Commissaris der Koningin in de provincie Noord-Brabant,

                              Léon FRISSEN kungs, Commissaris der Koningin in de provincie Limburg,

                              Rob BATS kungs, gedeputeerde in de provincie Drenthe

                     un

               locekļu aizstājēji:

                              Carla PEIJS kundze, Commissaris der Koningin in de provincie Zeeland,

                              Sjoerd GALEMA kungs, gedeputeerde in de provincie Friesland,

                              Joop BINNEKAMP kungs, gedeputeerde in de provincie Utrecht,

                              Dick BUURSINK kungs, gedeputeerde in de provincie Overijssel.

         2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Luksemburgā, 2007. gada 9. oktobrī

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         F. TEIXEIRA DOS SANTOS

      (1)  OV L 56, 25.2.2006., 75. lpp.


title: Padomes Lēmums 2005/451/TI (2005. gada 13. jūnijs), ar ko nosaka piemērošanas datumu dažiem noteikumiem Regulā (EK) Nr. 871/2004 par dažu jaunu Šengenas Informācijas sistēmas funkciju ieviešanu, tostarp terorisma apkarošanas jomā

text:
               21.6.2005

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 158/26

         PADOMES LĒMUMS 2005/451/TI
   (2005. gada 13. jūnijs),
   ar ko nosaka piemērošanas datumu dažiem noteikumiem Regulā (EK) Nr. 871/2004 par dažu jaunu Šengenas Informācijas sistēmas funkciju ieviešanu, tostarp terorisma apkarošanas jomā
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 871/2004 (2004. gada 29. aprīlis) par dažu jaunu Šengenas Informācijas sistēmas funkciju ieviešanu, tostarp terorisma apkarošanas jomā (1) (“Padomes regula”), un jo īpaši tās 2. panta 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2005. gada 24. februārī pieņēma Lēmumu 2005/211/TI par dažu jaunu funkciju ieviešanu Šengenas Informācijas sistēmā, tostarp attiecībā uz terorisma apkarošanu (2).

               (2)

               Saskaņā ar minētā lēmuma 2. panta 1., 2. un 3. punktu daži tā noteikumi stājas spēkā minētajos punktos paredzētajos datumos.

               (3)

               Ir lietderīgi tādus pašus noteikumus, kas ietverti Padomes regulā, piemērot no tiem pašiem datumiem.

               (4)

               Padomes regulas 2. panta 2. punktā norādīts, ka Padomes regulu piemēros no dienas, ko nosaka Padome, līdzko būs izpildīti nepieciešamie priekšnoteikumi, un ka Padome var lemt par dažādu datumu noteikšanu dažādu noteikumu piemērošanai.

               (5)

               Padomes regulas 2. panta 2. punktā minētie priekšnoteikumi ir izpildīti attiecībā uz tās 1. panta 1., 3., 7. un 8. punktu.

               (6)

               Attiecībā uz Islandi un Norvēģiju, saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Savienības Padomi un Islandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par šo valstu asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (3), šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kas attiecas uz jomu, kura minēta 1. panta G punktā Padomes 1999. gada 17. maija Lēmumā 1999/437/EK par dažiem pasākumiem, lai piemērotu minēto nolīgumu (4).

               (7)

               Attiecībā uz Šveici, saskaņā ar nolīgumu, kas parakstīts starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (5), šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kas attiecas uz jomu, kura minēta Lēmuma 1999/437/EK 1. panta G punktā, to lasot saistībā ar 4. panta 1. punktu Padomes 2004. gada 25. oktobra Lēmumos par minētā nolīguma parakstīšanu Eiropas Savienības vārdā un Eiropas Kopienas vārdā un par dažu tā noteikumu provizorisku piemērošanu (6),

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   1.   Padomes regulas 1. panta 1. un 3. punktu piemēro no 2005. gada 13. jūnija.
   2.   Padomes regulas 1. panta 7. un 8. punktu piemēro no 2005. gada 11. septembra.
   3.   Padomes regulas 1. panta 1., 3., 7. un 8. punktu attiecībā uz Islandi un Norvēģiju piemēro no 2005. gada 10. decembra.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā. To publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Luksemburgā, 2005. gada 13. jūnijā

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         J. ASSELBORN

      (1)  OV L 162, 30.4.2004., 29. lpp.

      (2)  OV L 68, 15.3.2005., 44. lpp.

      (3)  OV L 176, 10.7.1999., 36. lpp.

      (4)  OV L 176, 10.7.1999., 31. lpp.

      (5)  Padomes dokuments 13054/04 pieejams: http://register.consilium.eu.int.

      (6)  OV L 368, 15.12.2004., 26. lpp., un OV L 370, 17.12.2004., 78. lpp.


title: 2014/656/ES: Padomes Lēmums ( 2014. gada 8. septembris ), ar ko ieceļ amatā Reģionu komitejas locekli no Itālijas

text:
               9.9.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 268/14

         PADOMES LĒMUMS
   (2014. gada 8. septembris),
   ar ko ieceļ amatā Reģionu komitejas locekli no Itālijas

      (2014/656/ES)

   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 305. pantu,
   ņemot vērā Itālijas valdības priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2009. gada 22. decembrī un 2010. gada 18. janvārī pieņēma Lēmumus 2009/1014/ES (1) un 2010/29/ES (2), ar ko laikposmam no 2010. gada 26. janvāra līdz 2015. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus.

               (2)

               Pēc Mercedes BRESSO kundzes pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa vieta,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2015. gada 25. janvārim, Reģionu komitejas locekļa amatā tiek iecelts:

               —

                  Francesco PIGLIARU kungs, Presidente della Regione Sardegna.

         2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2014. gada 8. septembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         S. GOZI

      (1)  OV L 348, 29.12.2009., 22. lpp.

      (2)  OV L 12, 19.1.2010., 11. lpp.


title: Padomes Lēmums 2011/857/KĀDP ( 2011. gada 19. decembris ), ar ko groza un pagarina Vienoto rīcību 2005/889/KĀDP par Eiropas Savienības Robežu palīdzības misijas izveidi Rafas šķērsošanas punktā (ES RPM Rafa)

text:
               21.12.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 338/52

         PADOMES LĒMUMS 2011/857/KĀDP
   (2011. gada 19. decembris),
   ar ko groza un pagarina Vienoto rīcību 2005/889/KĀDP par Eiropas Savienības Robežu palīdzības misijas izveidi Rafas šķērsošanas punktā (ES RPM Rafa)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 28. pantu, 42. panta 4. punktu un 43. panta 2. punktu,
   ņemot vērā priekšlikumu, ko iesniegusi Savienības Augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2005. gada 12. decembrī pieņēma Vienoto rīcību 2005/889/KĀDP par Eiropas Savienības Robežu palīdzības misijas izveidi Rafas šķērsošanas punktā (ES RPM Rafa) (1).

               (2)

               Padome 2011. gada 26. maijā pieņēma Lēmumu 2011/312/KĀDP (2), ar ko groza Vienoto rīcību 2005/889/KĀDP, to pagarinot līdz 2011. gada 31. decembrim.

               (3)

               Politikas un drošības komiteja (PDK) 2011. gada 8. novembrī ieteica tehnisku iemeslu dēļ ES RPM Rafa pagarināt vēl uz 6 mēnešiem.

               (4)

               ES RPM Rafa uz pašreizējo pilnvaru pamata būtu vēlreiz jāpagarina uz laikposmu no 2012. gada 1. janvāra līdz 2012. gada 30. jūnijam.

               (5)

               Tāpat ir jānosaka finanšu atsauces summa, kas paredzēta, lai segtu ar ES RPM Rafa saistītos izdevumus laikposmā no 2012. gada 1. janvārim līdz 2012. gada 30. jūnijam.

               (6)

               ES RPM Rafa tiks īstenota situācijā, kas var pasliktināties un varētu kavēt Līguma par Eiropas Savienību 21. pantā noteikto Savienības ārējās darbības mērķu sasniegšanu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Vienoto rīcību 2005/889/KĀDP groza šādi:

               1)

               vienotās rīcības 12. pantu aizstāj ar šādu pantu:
               “12. pants
               Drošība
               1.   Saskaņojot darbības ar Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) Drošības direktorātu, civilais operācijas komandieris vada misijas vadītāja veikto ES RPM Rafa drošības pasākumu plānošanu un nodrošina to pienācīgu un efektīvu īstenošanu saskaņā ar 5. un 9. pantu.
               2.   Misijas vadītājs ir atbildīgs par ES RPM Rafa drošību un par to, ka tiek nodrošināta atbilstība minimālajām drošības prasībām, ko piemēro ES RPM Rafa, atbilstīgi Savienības politikai par tā personāla drošību, ko izvieto ārpus Savienības, lai veiktu operācijas saskaņā ar Līguma V sadaļu un to papildinošiem instrumentiem.
               3.   Misijas vadītājam palīdz vecākā misijas drošības amatpersona (SMSO), kas ir pakļauta misijas vadītājam un kam ir ciešas darba attiecības ar EĀDD Drošības direktorātu.
               4.   ES RPM Rafa personāls pirms pienākumu izpildes sākšanas saskaņā ar OPLAN apmeklē obligātas drošības apmācības. Tāpat personālam nodrošina regulāras prasmes nostiprinošas mācības uz vietas, un to organizē SMSO.”;

               2)

               vienotās rīcības 13. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:
               “1.   Finanšu atsauces summa ar ES RPM Rafa saistīto izdevumu segšanai laikposmā no 2005. gada 25. novembra līdz 2011. gada 31. decembrim ir EUR 21 570 000.
               Finanšu atsauces summa ar ES RPM Rafa saistīto izdevumu segšanai laikposmā no 2012. gada 1. janvāra līdz 2012. gada 30. jūnijam ir EUR 970 000.”;

               3)

               vienotās rīcības 16. panta otro daļu aizstāj ar šādu daļu:
               “Tā zaudē spēku 2012. gada 30. jūnijā.”.

         2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
   To piemēro no 2012. gada 1. janvāra.

      Briselē, 2011. gada 19. decembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         M. DOWGIELEWICZ

      (1)  OV L 327, 14.12.2005., 28. lpp.

      (2)  OV L 140, 27.5.2011., 55. lpp.


title: 2008/540/EK: Eiropas Parlamenta 2007. gada 24. aprīļa Lēmums par kontu slēgšanu saistībā ar 6., 7., 8. un 9. Eiropas Attīstības fonda 2005. finanšu gada budžeta izpildi

text:
               15.7.2008

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 187/197

      EIROPAS PARLAMENTA

   2007. gada 24. aprīļa Lēmums
   par kontu slēgšanu saistībā ar 6., 7., 8. un 9. Eiropas Attīstības fonda 2005. finanšu gada budžeta izpildi
   (2008/540/EK)
   EIROPAS PARLAMENTS,
   ņemot vērā Komisijas ziņojumu par paveikto darbu attiecībā uz lēmumiem par 2004. gada budžeta izpildes apstiprinājumu (COM(2006)0641 un tā pielikums SEC(2006)1376),
   ņemot vērā sestā, septītā, astotā un devītā Eiropas Attīstības fonda 2005. finanšu gada finanšu pārskatus, kā arī ieņēmumu un izdevumu rēķinus (COM(2006)0429 – C6-0264/2006) (1),
   ņemot vērā gada pārskatu par sestā, septītā, astotā un devītā Eiropas Attīstības fonda (EAF) finanšu pārvaldību 2005. gadā (COM(2006)0405),
   ņemot vērā Revīzijas palātas gada pārskatu par darbībām, ko finansēja sestā, septītā, astotā un devītā Eiropas Attīstības fonda 2005. finanšu gadā, kopā ar pārbaudīto iestāžu atbildēm (2),
   ņemot vērā deklarāciju par pārskatu ticamību, kā arī par notikušo darījumu likumību un pareizību (3), ko Revīzijas palāta ir iesniegusi saskaņā ar EK līguma 248. pantu,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 27. februāra ieteikumus (6061/2007 – C6-0094/2007, 6062/2007 – C6-0095/2007, 6063/2007 – C6-0096/2007, 6064/2007 – C6-0097/2007),
   ņemot vērā 33. pantu Iekšējā nolīgumā, ko 1995. gada 20. decembrī noslēdza dalībvalstu valdību pārstāvji, tiekoties Padomē, par Kopienas atbalsta finansējumu un pārvaldību saskaņā ar Otro finanšu protokolu, kurš pievienots Ceturtajai ĀKK-EK konvencijai (4),
   ņemot vērā 32. pantu Iekšējā nolīgumā, ko 2000. gada 18. septembrī noslēdza dalībvalstu valdību pārstāvji, tiekoties Padomē, par Kopienas atbalsta finansējumu un pārvaldību saskaņā ar finanšu protokolu, kas pievienots Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu un Eiropas Kopienas un tās dalībvalstu partnerattiecību nolīgumam, kuru 2000. gada 23. jūnijā noslēdza Kotonū (Benina), un par tāda finanšu atbalsta piešķiršanu aizjūras zemēm un teritorijām, uz kurām attiecas EK līguma ceturtā daļa (5),
   ņemot vērā EK līguma 276. pantu,
   ņemot vērā 74. pantu 1998. gada 16. jūnija Finanšu regulā, kas attiecas uz sadarbību attīstības finansēšanas jomā atbilstīgi Ceturtajai ĀKK un EK konvencijai (6),
   ņemot vērā 119. pantu 2003. gada 27. marta Finanšu regulā, ko piemēro 9. Eiropas Attīstības fondam (7),
   ņemot vērā Reglamenta 70. pantu un 71. panta trešo ievilkumu, kā arī V pielikumu,
   ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Attīstības komitejas atzinumu (A6-0115/2007),

               1.

               konstatē, ka sestā, septītā, astotā un devītā Eiropas Attīstības fonda galīgie gada pārskati ir šādi:
               1. tabula
               Kumulatīvais EAF resursu izlietojums 2005. gada 31. decembrī

                           (miljonos EUR)

                           Stāvoklis 2004. gada beigās

                           Budžeta izpilde 2005. finanšu gada laikā

                           Stāvoklis 2005. gada beigās

                           Kopsumma

                           Izpilde (8)

                           6. EAF

                           7. EAF

                           8. EAF

                           9. EAF

                           Kopsumma

                           6. EAF

                           7. EAF

                           8. EAF

                           9. EAF

                           Kopsumma

                           Izpilde (8)

                           A – RESURSI (9)

                           43 801,8

                           -24,6

                           -86,1

                           - 275,1

                           1 038,9

                           653,2

                           7 414,8

                           10 781,6

                           11 315,6

                           14 943,0

                           44 455,0

                           B – IZLIETOJUMS

                                       1.

                                       Finanšu saistības

                           35 692,2

                           81,5

                           -24,6

                           -86,1

                           - 275,1

                           3 420,8

                           3 035,1

                           7 414,8

                           10 781,6

                           11 315,6

                           9 215,3

                           38 727,3

                           87,1

                                       2.

                                       Individuālās juridiskās saistības

                           30 313,2

                           69,2

                           -1,3

                           110,5

                           472,0

                           2 070,9

                           2 652,1

                           7 377,0

                           10 529,0

                           10 247,2

                           4 812,1

                           32 965,3

                           74,2

                                       3.

                                       Maksājumi (8)

                           25 918,0

                           59,2

                           21,6

                           235,3

                           854,1

                           1 373,7

                           2 484,7

                           7 333,7

                           10 084,9

                           8 385,2

                           2 598,9

                           28 402,7

                           63,9

                           C – Nenokārtotie maksājumi (B1-B3)

                           9 774,2

                           22,3

                           81,1

                           696,7

                           2 930,3

                           6 616,4

                           10 324,5

                           23,2

                           D – Pieejamais atlikums (A-B1)

                           8 109,6

                           18,5

                           0,0

                           0,0

                           0,0

                           5 727,7

                           5 727,7

                           12,9

                              Avots: Revīzijas palāta, pamatojoties uz EAF finanšu izpildes ziņojumiem un finanšu pārskatiem 2005. gada 31. decembrī.

               2.

               apstiprina kontu slēgšanu saistībā ar sestā, septītā, astotā un devītā  Eiropas Attīstības fonda 2005. finanšu gada budžeta izpildi;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu Padomei, Komisijai, Eiropas Kopienu Tiesai, Revīzijas palātai un Eiropas Investīciju bankai, kā arī nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Hans-Gert PÖTTERING

            Ģenerālsekretārs

         Harald RØMER

      (1)  OV C 265, 31.10.2006., 1. lpp.

      (2)  OV C 263, 31.10.2006., 205. lpp.

      (3)  OV C 263, 31.10.2006., 213. lpp.

      (4)  OV L 156, 29.5.1998., 108. lpp.

      (5)  OV L 317, 15.12.2000., 355. lpp.

      (6)  OV L 191, 7.7.1998., 53. lpp.

      (7)  OV L 83, 1.4.2003., 1. lpp.

      (8)  Kā resursu procentuālā daļa.

      (9)  Sākotnējie piešķīrumi 6., 7., 8. un 9. EAF, procenti, dažādi resursi un pārskaitījumi no iepriekšējiem EAF.

      Avots: Revīzijas palāta, pamatojoties uz EAF finanšu izpildes ziņojumiem un finanšu pārskatiem 2005. gada 31. decembrī.


title: 2006/174/EK: Padomes Lēmums ( 2006. gada 27. februāris ), ar ko groza Lēmumu 2000/24/EK, lai pēc 2004. gada decembra cunami Indijas okeānā iekļautu Maldivu salas lēmumā ietverto valstu sarakstā

text:
               3.3.2006

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 62/26

      PADOMES LĒMUMS

   (2006. gada 27. februāris),
   ar ko groza Lēmumu 2000/24/EK, lai pēc 2004. gada decembra cunami Indijas okeānā iekļautu Maldivu salas lēmumā ietverto valstu sarakstā
   (2006/174/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 181.a pantu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1),
   tā kā:

               (1)

               2004. gada 26. decembrī cunami Indijas okeāna reģionā nodarīja plašus postījumus vairāku apkārtējo valstu piekrastes reģionos.

               (2)

               Eiropas Investīciju banka ir apzinājusi iespējamos projektus visnopietnāk skartajās valstīs, to skaitā Maldivu salās, kur varētu tikt sniegta palīdzība tiem, kuri cietuši tiešus vai netiešus zaudējumus cunami rezultātā.

               (3)

               Padomes 1999. gada 22. decembra Lēmumā 2000/24/EK, ar ko Eiropas Investīciju bankai piešķir Kopienas garantiju zaudējumiem attiecībā uz aizdevumiem projektiem ārpus Kopienas (Centrāleiropā un Austrumeiropā, Vidusjūras valstīs, Latīņamerikā un Āzijā un Dienvidāfrikas Republikā) (2), ietverto valstu sarakstā nav iekļautas Maldivu salas.

               (4)

               Tādēļ Lēmums 2000/24/EK būtu attiecīgi jāgroza,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Lēmuma 2000/24/EK 1. panta 2. punkta ceturtajā ievilkumā starp vārdiem “Malaizija” un “Mongolija” iekļauj vārdus “Maldivu salas”.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
   3. pants
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2006. gada 27. februārī

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētāja

         U. PLASSNIK

      (1)  Atzinums sniegts 2006. gada 17. janvārī (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

      (2)  OV L 9, 13.1.2000., 24. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2005/47/EK (OV L 21, 25.1.2005., 9. lpp.).