title: 2009/217/EK: Eiropas Parlamenta Lēmums ( 2008. gada 22. aprīlis ) par Eiropas Zāļu aģentūras 2006. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu

text:
               31.3.2009

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 88/175

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS
   (2008. gada 22. aprīlis)
   par Eiropas Zāļu aģentūras 2006. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
   (2009/217/EK)
   EIROPAS PARLAMENTS,
   ņemot vērā Eiropas Zāļu aģentūras 2006. finanšu gada galīgos pārskatus (1),
   ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Zāļu aģentūras 2006. finanšu gada galīgajiem pārskatiem ar aģentūras atbildēm (2),
   ņemot vērā Padomes 2008. gada 12. februāra ieteikumu (5843/2008 – C6-0084/2008),
   ņemot vērā EK līgumu un it īpaši tā 276. pantu,
   ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (3), un it īpaši tās 185. pantu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Regulu (EK) Nr. 726/2004, ar ko nosaka cilvēkiem paredzēto un veterināro zāļu reģistrēšanas un uzraudzības Kopienas procedūras un izveido Eiropas Zāļu aģentūru (4), un it īpaši tās 68. pantu,
   ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (5), un it īpaši tās 94. pantu,
   ņemot vērā Reglamenta 71. pantu un V pielikumu,
   ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumu (A6-0125/2008),

               1.

               sniedz Eiropas Zāļu aģentūras izpilddirektoram apstiprinājumu par aģentūras 2006. finanšu gada budžeta izpildi;

               2.

               izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, Eiropas Zāļu aģentūras izpilddirektoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Hans-Gert PÖTTERING

            Ģenerālsekretārs

         Harald RØMER

      (1)  OV C 261, 31.10.2007., 10. lpp.

      (2)  OV C 309, 19.12.2007., 34. lpp.

      (3)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (4)  OV L 136, 30.4.2004., 1. lpp.

      (5)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

    ---documentbreak---

               31.3.2009

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 88/176

         EIROPAS PARLAMENTA REZOLŪCIJA
   (2008. gada 22. aprīlis)
   ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no lēmuma par Eiropas Zāļu aģentūras 2006. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
   EIROPAS PARLAMENTS,
   ņemot vērā Eiropas Zāļu aģentūras 2006. finanšu gada galīgos pārskatus (1),
   ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Zāļu aģentūras 2006. finanšu gada galīgajiem pārskatiem ar aģentūras atbildēm (2),
   ņemot vērā Padomes 2008. gada 12. februāra ieteikumu (5843/2008 – C6-0084/2008),
   ņemot vērā EK līgumu un it īpaši tā 276. pantu,
   ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (3), un it īpaši tās 185. pantu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Regulu (EK) Nr. 726/2004, ar ko nosaka cilvēkiem paredzēto un veterināro zāļu reģistrēšanas un uzraudzības Kopienas procedūras un izveido Eiropas Zāļu aģentūru (4), un it īpaši tās 68. pantu,
   ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (5), un it īpaši tās 94. pantu,
   ņemot vērā Reglamenta 71. pantu un V pielikumu,
   ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumu (A6-0125/2008),

               A.

               tā kā Revīzijas palāta ir norādījusi, ka tā ir guvusi pamatotu pārliecību par to, ka gada pārskati par 2006. finanšu gadu ir ticami un ka pakārtotie darījumi kopumā ir likumīgi un pareizi;

               B.

               tā kā 2007. gada 24. aprīlī Parlaments sniedza Eiropas Zāļu aģentūras izpilddirektoram apstiprinājumu par aģentūras 2005. finanšu gada budžeta izpildi (6) un lēmumam par budžeta izpildes apstiprināšanu pievienotajā rezolūcijā cita starpā:

                           —

                           atzīmēja, ka uz nākamo finanšu gadu ir pārnests vairāk nekā 40 % saistību apropriāciju,

                           —

                           konstatēja, ka saistībā ar ES paplašināšanos aģentūras budžets ir ievērojami palielinājies,

                           —

                           aicināja aģentūru savos pārskatos iekļaut līdzekļus, kas iegūti no citām aģentūrām un struktūrvienībām, finansējot kopīgu palīgdienestu nolūkā pilnveidot finanšu pārvaldības informācijas sistēmas,

                           —

                           pieprasīja aģentūrai līdz 2010. gada 1. janvārim un turpmāk ik pēc pieciem gadiem gādāt par paveiktā neatkarīgu ārējo novērtējumu, pamatojoties uz dibināšanas regulu un valdes pieņemtajām darba programmām,

         Vispārējie apsvērumi, kas attiecas uz ES aģentūru horizontālā līmeņa jautājumiem un tādējādi ir būtiski katras aģentūras budžeta izpildes apstiprināšanas procedūrā

               1.

               atzīmē, ka, Revīzijas palātai veicot 24 aģentūru un citu satelītdienestu revīziju, to budžets 2006. gadā veidoja 1 080,5 milj. EUR (vislielākais budžets 271 milj. EUR apmērā bija Eiropas Rekonstrukcijas aģentūrai, bet vismazākais 5 milj. EUR apmērā – Eiropas Policijas akadēmijai (CEPOL));

               2.

               norāda, ka pie ārējām ES struktūrvienībām, kurās jāveic revīzija un jāapstiprina budžeta izpilde, tagad pieder ne tikai tradicionālās regulatīvās aģentūras, bet arī izpildaģentūras, kas izveidotas konkrētu programmu īstenošanai, un tuvākajā nākotnē pie tām piederēs arī kopuzņēmumi, kuri dibināti publiskā un privātā sektora partnerības ietvaros (kopīgas tehnoloģiju iniciatīvas);

               3.

               konstatē, ka to aģentūru skaits, uz kurām attiecas budžeta izpildes apstiprinājuma procedūra, ir mainījies šādi: 2000. finanšu gadā – 8, 2001. gadā – 10, 2002. gadā – 11, 2003. gadā – 14, 2004. gadā – 14, 2005. gadā – 16, 2006. gadā – 20 regulatīvās aģentūras un 2 izpildaģentūras (izņemot 2 aģentūras, kurās revīziju veic Revīzijas palāta, bet tām paredzēta budžeta izpildes iekšēja apstiprināšana);

               4.

               tādēļ secina, ka revīzijas veikšana/budžeta izpildes apstiprināšana ir apgrūtinošs un nesamērīgi sarežģīts process, ņemot vērā aģentūru/satelītdienestu budžeta salīdzinošo lielumu; uzdod atbildīgajai komitejai rūpīgi pārskatīt aģentūru un satelītdienestu budžeta izpildes apstiprināšanas procesu, lai izstrādātu vienkāršāku un racionālāku pieeju, paturot prātā, ka turpmākajos gados arvien pieaugs to struktūrvienību skaits, kurām būs jāsagatavo īpašs ziņojums par budžeta izpildes apstiprināšanu;

         Pamatapsvērumi

               5.

               prasa Komisijai, pirms dibināt jaunu aģentūru vai pārveidot jau esošu aģentūru, sniegt nepārprotamus paskaidrojumus par šādiem jautājumiem: aģentūras veids, aģentūras mērķi, aģentūras iekšējās pārvaldes struktūra, produkti, pakalpojumi, pamatprocedūras, mērķgrupa, klienti un ieinteresētās personas, oficiālas attiecības ar ārējiem dalībniekiem, atbildība par budžeta izpildi, finanšu plānošana, kā arī personāla un kadru politika;

               6.

               pieprasa, lai visas aģentūras tiktu pārvaldītas, pamatojoties uz ikgadēju darbības nolīgumu, ko aģentūra sagatavo kopā ar atbildīgo ģenerāldirektorātu un kurā iekļauti galvenie mērķi nākamajam gadam, finanšu shēma un skaidri rādītāji darbības rezultātu vērtēšanai;

               7.

               pieprasa, lai Revīzijas palāta vai cits neatkarīgs revidents sistemātiski (un tieši šajā nolūkā) pārbaudītu aģentūru darbības rezultātus; uzskata, ka, veicot šādu revīziju, nedrīkst aprobežoties ar ierastajiem finanšu pārvaldības elementiem un publisko līdzekļu pienācīgu izlietojumu, bet jāizvērtē arī administrācijas efektivitāte un lietderīgums un katrā aģentūrā jāparedz finanšu pārvaldības novērtēšana;

               8.

               pauž uzskatu, ka attiecībā uz aģentūrām, kuras pastāvīgi pārāk augstu novērtē savas finanšu vajadzības, ir jāparedz tehnisks samazinājums, pamatojoties uz brīvajām amata vietām; uzskata, ka tādējādi ilgtermiņā samazināsies aģentūrām piešķiramie ieņēmumi un līdz ar to – arī administratīvās izmaksas;

               9.

               kā nopietnu problēmu min to, ka vairākas aģentūras ir kritizētas par publiskā iepirkuma normatīvu, Finanšu regulas, Civildienesta noteikumu u. c. noteikumu neievērošanu; uzskata, ka galvenais iemesls ir tas, ka šie noteikumi un Finanšu regula ir galvenokārt domāti lielākām iestādēm un parasti mazākajām aģentūrām trūkst “kritiskās masas”, lai pildītu šīs normatīvās prasības; tādēļ aicina Komisiju rast ātru risinājumu efektivitātes uzlabošanai, apvienojot vairāku aģentūru administratīvās funkcijas, lai sasniegtu šo “kritisko masu” (paturot prātā vajadzīgās izmaiņas pamatregulās, kas reglamentē aģentūru darbību un budžeta neatkarību), vai steidzami sagatavot īpašu noteikumu projektu (it īpaši īstenošanas noteikumus aģentūrām), kas nodrošinātu tām pilnīgu atbilstību prasībām;

               10.

               uzstāj, lai Komisija, gatavojot provizorisko budžeta projektu, ņem vērā atsevišķo aģentūru budžeta izpildes rezultātus iepriekšējos gados, jo īpaši n-1 gadā, un attiecīgi pārskata konkrēto aģentūru pieprasīto budžetu; aicina Parlamenta atbildīgo komiteju respektēt šādas pārskatīšanas rezultātus un, ja to nav izdarījusi Komisija, pašai pārskatīt attiecīgo budžetu līdz saprātīgam līmenim, kas atbilst katras aģentūras līdzekļu apgūšanas un īstenošanas spējām;

               11.

               atgādina, ka lēmumā par 2005. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu Parlaments aicināja Komisiju ik pēc pieciem gadiem iesniegt pētījumu par katras pastāvošās aģentūras “pievienoto vērtību”; ja kādas aģentūras “pievienotā vērtība” novērtēta negatīvi, aicina visas attiecīgās iestādes īstenot vajadzīgos pasākumus, no jauna formulējot aģentūras pilnvaras vai slēdzot to; norāda, ka 2007. gadā Komisija nav veikusi nevienu šādu novērtējumu; uzstāj, lai Komisija līdz lēmuma pieņemšanai par 2007. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu iesniedz vismaz piecus novērtējumus, vispirms pievēršoties vecākajām aģentūrām;

               12.

               pauž uzskatu, ka nekavējoties jāpilda Revīzijas palātas ieteikumi un aģentūrām izmaksājamās subsīdijas jāsamēro ar to faktiskajām vajadzībām pēc naudas līdzekļiem; turklāt uzskata, ka grozījumi, kas izdarīti vispārējā Finanšu regulā, ir jāiekļauj gan aģentūru finanšu pamatregulās, gan citos īpašos finanšu noteikumos;

               13.

               pauž bažas par to, ka ievērojamu personāla daļu veido pagaidu darbinieki un šis apstāklis var nelabvēlīgi ietekmēt viņu darba kvalitāti; tādēļ aicina Komisiju labāk pārraudzīt Civildienesta noteikumu īstenošanu aģentūrās;

         Pārskatu sagatavošanas principi

               14.

               atzīmē, ka aģentūrām nav vienotas pieejas attiecībā uz to, kā atskaitīties par savu darbību attiecīgajā finanšu gadā un kā sagatavot ziņojumus un pārskatus par budžeta un finanšu vadību, un trūkst vienotas pieejas jautājumam, vai aģentūras direktoram ir jāsagatavo ticamības deklarācija; konstatē, ka ne visas aģentūras skaidri apzinās atšķirību starp a) sabiedrības iepazīstināšanu ar aģentūras darbu un b) tehnisko ziņojumu par budžeta un finanšu vadību;

               15.

               atzīmē, ka daudzu aģentūru direktori par 2006. gadu ir sagatavojuši ticamības deklarāciju, vienā gadījumā iekļaujot tajā svarīgu atrunu, lai gan Komisijas norādījumi par darbības pārskatu sagatavošanu to skaidri neparedz;

               16.

               atgādina, ka Parlamenta 2005. gada 12. aprīļa rezolūcijas (7) 28. punktā ietverts aicinājums aģentūru direktoriem turpmāk pievienot gada darbības pārskatam, kuru iesniedz kopā ar informāciju par finansēm un vadību, ticamības deklarāciju par darbību likumību un pareizību līdzīgi deklarācijai, ko paraksta Komisijas ģenerāldirektori;

               17.

               aicina Komisiju attiecīgi grozīt norādījumus aģentūrām;

               18.

               turklāt mudina Komisiju strādāt ar aģentūrām, lai sagatavotu vienotu paraugu, kas piemērojams visām aģentūrām un satelītdienestiem, vienlaikus skaidri ievērojot atšķirību starp:

                           —

                           plašākai sabiedrībai paredzētu gada ziņojumu par struktūrvienības darbību, veicamo darbu un sasniegto,

                           —

                           finanšu pārskatiem un ziņojumu par budžeta izpildi,

                           —

                           darbības pārskatu saskaņā ar Komisijas ģenerāldirektoru darbības pārskatiem,

                           —

                           struktūrvienības direktora parakstītu ticamības deklarāciju, kas satur atrunas vai piezīmes, kuras, pēc direktora ieskatiem, jādara zināmas iestādei, kas apstiprina budžeta izpildi;

         Revīzijas palātas vispārējie konstatējumi

               19.

               atzīmē Revīzijas palātas konstatējumu (gada pārskata 10.29. punkts (8), ka Komisijas izmaksātās subsīdijas no Kopienas budžeta nebalstās uz pietiekami pamatotām aplēsēm par aģentūru vajadzībām pēc naudas līdzekļiem, kas – kopā ar pārnesumiem – rada apjomīgu naudas līdzekļu atlikumu; turklāt atzīmē, ka Revīzijas palāta iesaka samērot izmaksājamās subsīdijas ar aģentūru faktiskajām vajadzībām pēc naudas līdzekļiem;

               20.

               atzīmē, ka 2006. gada beigās grāmatvedības sistēma ABAC vēl nebija ieviesta 14 aģentūrās (zemsvītras piezīme gada pārskata 10.31. punktā);

               21.

               ņem vērā Revīzijas palātas piezīmi (gada pārskata 1.25. punkts), ka dažās aģentūrās ir uzskaitītas uzkrātās maksas par neizmantotajiem atvaļinājumiem; norāda, ka trijām aģentūrām (Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centram (Cedefop), Eiropas Policijas akadēmijai (CEPOL) un Eiropas Dzelzceļa aģentūrai) Revīzijas palāta ir iekļāvusi piezīmes ticamības deklarācijā par 2006. finanšu gadu (par 2005. gadu – Cedefop, Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei, Eiropas Rekonstrukcijas aģentūrai);

         Iekšējā revīzija

               22.

               atgādina, ka saskaņā ar Finanšu regulas 185. panta 3. punktu Komisijas iekšējais revidents ir arī iekšējais revidents regulatīvajās aģentūrās, kuras saņem dotācijas no ES budžeta; norāda, ka iekšējais revidents ziņo katras aģentūras valdei un direktoram;

               23.

               vērš uzmanību uz šādu atrunu, kas ietverta iekšējā revidenta gada darbības ziņojumā par 2006. gadu:
               “Komisijas iekšējais revidents nespēj pienācīgi pildīt pienākumu, kas viņam noteikts Finanšu regulas 185. pantā kā Kopienas struktūrvienību iekšējam revidentam, nepietiekamā personālsastāva dēļ.”;

               24.

               tomēr ņem vērā iekšējā revidenta darbības ziņojumā par 2006. gadu iekļauto piezīmi, ka, sākot ar 2007. gadu, Komisijai piešķirot papildu personālsastāvu Iekšējās revīzijas dienestam (IRD), visās izveidotajās regulatīvajās aģentūrās katru gadu būs jāveic iekšējā revīzija;

               25.

               atzīmē, ka saskaņā ar Finanšu regulas 185. pantu Iekšējās revīzijas dienestam revīzija jāveic arvien lielākā skaitā regulatīvo aģentūru, izpildaģentūru un kopuzņēmumu; aicina Komisiju informēt atbildīgo komiteju par to, vai Iekšējās revīzijas dienestam būs pietiekams personālsastāvs, lai turpmākajos gados veiktu gada revīziju visās šajās struktūrvienībās;

               26.

               konstatē, ka saskaņā ar Regulas (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 72. panta 5. punktu visām aģentūrām ik gadu jāiesniedz Komisijai un iestādei, kas apstiprina budžeta izpildi, direktora sagatavots ziņojums, kurā apkopoti dati par iekšējā revidenta veikto iekšējo revīziju skaitu un veidu, sniegtajiem ieteikumiem un šajā sakarā veiktajiem pasākumiem; aicina aģentūras norādīt, vai šī prasība ir izpildīta un kādā veidā;

               27.

               ņemot vērā iekšējo revidentu iespējas, jo īpaši attiecībā uz mazākajām aģentūrām, pieņem zināšanai iekšējā revidenta 2006. gada 14. septembra priekšlikumu Parlamenta atbildīgajai komitejai atļaut mazākajām aģentūrām iepirkt iekšējās revīzijas pakalpojumus no privātā sektora;

         Aģentūru novērtējums

               28.

               atgādina, ka Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīgajā paziņojumā (9), par kuru vienojās, to saskaņojot pirms Ecofin budžeta Padomes 2007. gada 13. jūlija sanāksmes, iekļauts aicinājums uzskaitīt i) aģentūras, kuru darbību Komisija grasās izvērtēt, un ii) aģentūras, kuru darbība jau ir izvērtēta, pievienojot galveno rezultātu kopsavilkumu;

         Disciplinārās procedūras

               29.

               atzīmē, ka atsevišķām aģentūrām, ja tās ir nelielas, ir grūti izveidot īpašas (ad hoc) disciplinārlietu kolēģijas, kurās būtu pārstāvēts attiecīgi kvalificēts personāls, bet Komisijas Izmeklēšanas un disciplinārlietu biroja (IDOC) kompetence neattiecas uz aģentūrām; aicina aģentūras apsvērt iespēju izveidot aģentūru disciplinārlietu kolēģiju;

         Iestāžu nolīguma projekts

               30.

               atgādina, ka Komisijas prezentētajā Iestāžu nolīguma projektā par Eiropas regulatīvo aģentūru darbības pamatprincipiem (COM(2005) 59) bija paredzēts noteikt horizontālus principus attiecībā uz Eiropas regulatīvo aģentūru izveidi, struktūru, darbību, novērtēšanu un kontroli; atzīmē, ka šis projekts ir vērtīga iniciatīva, mēģinot loģiski pamatot aģentūru izveidi un vadīšanu; atzīmē konstatējumu Komisijas 2006. gada kopsavilkuma pārskatā (COM(2007) 274 3.1. punkts), ka, lai arī pārrunu sekmīgā gaita pēc minētā priekšlikuma publicēšanas pakāpeniski apstājās, Padome 2006. gada beigās atsāka saturiskas sarunas; pauž nožēlu, ka dokumenta pieņemšana ir aizkavējusies;

               31.

               tādēļ atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos 2008. gadā nākt klajā ar paziņojumu par regulatīvo aģentūru nākotni;

         Pašfinansētās aģentūras

               32.

               atgādina, ka divās pašfinansētajās aģentūrās budžeta izpildi direktoram apstiprina valde; atzīmē, ka abās aģentūrās ir uzkrāts liels pārpalikums no maksājumu ieņēmumiem, kuri pārnesti no iepriekšējiem gadiem:

                           —

                           Iekšējā tirgus saskaņošanas birojā nauda un tās ekvivalenti veido 281 milj. EUR (10),

                           —

                           Kopienas Augu šķirņu birojā nauda un tās ekvivalenti veido 18 milj. EUR (11);

         Īpašie apsvērumi

               33.

               norāda uz Revīzijas palātas atziņu ziņojumā par 2006. gadu, ka saistību apropriāciju izlietojuma rādītājs administratīvajiem izdevumiem ir mazāks par 60 %;

               34.

               uzsver aģentūras atbildību par sabiedrības un dzīvnieku veselības aizsardzību un veicināšanu, izvērtējot un uzraugot cilvēkiem paredzētās un veterinārās zāles; atzinīgi vērtē aģentūras centienus sniegt vairāk zinātnisku konsultāciju jaunu zāļu izstrādes agrīnās stadijās, kā arī jaunu pasākumu ieviešanu nolūkā paātrināt to zāļu novērtēšanu, kurām ir izšķiroša nozīme sabiedrības veselības nodrošināšanā;

               35.

               norāda, ka 2006. gada budžeta apropriācijas lielā daudzumā ir pārvietotas uz 2007. gadu, kas ir izskaidrojams ar aģentūras īstenoto projektu īpatnību;

               36.

               turklāt atzīmē aģentūras atbildē uz Revīzijas palātas apsvērumu par aģentūrai maksātajām nodevām un izmaksu aprēķināšanu, ka 2006. gada decembrī aģentūras valde nolēma pārskatīt nodevu sistēmas skalu, apspriežoties par to ar kompetentajām dalībvalstu iestādēm;

               37.

               atgādina, ka aģentūras ieņēmumus veido Kopienas iemaksa un uzņēmumu izdarītie maksājumi par Kopienas tirdzniecības atļaujas saņemšanu un uzturēšanu spēkā un par citiem aģentūras sniegtajiem pakalpojumiem;

               38.

               no aģentūras galīgajiem pārskatiem secina, ka 2006. gadā tās saņemtie maksājumi un citi ieņēmumi veido 119 milj. EUR un Kopienas subsīdija – 31 milj. EUR; konstatē, ka aģentūras saimnieciskās darbības rezultāts minētajā gadā ir 16 milj. EUR, kas kopā ar uzkrāto līdzekļu atlikumu 27 milj. EUR apmērā kopumā veido 44 milj. EUR tīro aktīvu;

               39.

               pieņem zināšanai aģentūras atbildi, ka uzkrāto līdzekļu atlikums nav budžeta pārpalikums, bet saimnieciskās darbības rezultāts, kas balstās uz uzkrāšanas principa uzskaites sistēmu un ir izmantots kapitālizdevumiem par pamatlīdzekļiem, galvenokārt telpu iekārtošanas un remonta un IT izstrādes izmaksu segšanai;

               40.

               secina no pagaidu pārskatiem, ka aģentūra 2006. gadā 19 aģentūru vārdā pārvaldīja kopējo palīgdienestu budžetu, ko veido izdevumi konsultantu samaksai, lai nodrošinātu budžeta grāmatvedības programmas un finanšu pārskatu sistēmas SI2 darbu;

               41.

               turklāt secina no pagaidu pārskatiem, ka 2006. gadā salīdzinājumā ar 2005. gadu novērtēšanas maksa palielinājās par 31,5 %;

               42.

               konstatē, ka aģentūras izpilddirektors ir sagatavojis gada darbības pārskatu bez ticamības deklarācijas (kā pamatojumu minot, ka šādu deklarāciju neparedz pašreizējie Komisijas norādījumi);

               43.

               tomēr norāda, ka izpilddirektors gada darbības pārskatā piemin, ka viņam atrunu neesot; ņem vērā aģentūras paziņojumu, ka izpilddirektors nākotnē būs gatavs parakstīt ticamības deklarāciju;

               44.

               atzinīgi vērtē valdes veikto izpilddirektora gada darbības pārskata analīzi un novērtējumu; jo īpaši pieņem zināšanai valdes paustās bažas par to, ka aģentūra saņem jaunus uzdevumus, kam netiek piešķirts pienācīgs finansējums no ES budžeta, kā arī bažas par jaunām nodevām; norāda, ka šī analīze, šķiet, pilnībā neatspoguļo aģentūras finanšu stāvokli, kas izriet no 2006. gada pārskatiem;

               45.

               atzinīgi vērtē aģentūras valdes 2006. gadā pieņemto pārskatīto procedūru interešu konfliktu novēršanai, kura attiecas arī uz valdes locekļiem; arī uzteic norādījumu sagatavošanu attiecībā uz kārtību, kā jāziņo par novērotiem pārkāpumiem;

               46.

               konstatē, ka Iekšējās revīzijas dienests 2005. gadā pamatvilcienos pabeidza savu pirmo aģentūras revīziju un 2006. gada septembrī iesniedza nobeiguma ziņojumu, tajā secinot, ka izveidotā iekšējās kontroles sistēma pietiekami nodrošina nosprausto darba mērķu sasniegšanu pārbaudītajās jomās, izņemot dažus ļoti svarīgus konstatējumus kontroles vides, informācijas un saziņas un kontroles pasākumu jomā;

               47.

               uzsver, ka Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 12. decembra Regulas (EK) Nr. 1901/2006 par pediatrijā lietojamām zālēm (12) īstenošanas priekšdarbi būtiski ietekmēja aģentūras darbu 2006. gadā; atzinīgi vērtē to, ka ir pieņemts Komisijas un aģentūras kopīgais dokuments attiecībā uz regulas par pediatrijā lietojamām zālēm īstenošanas prioritātēm.

      (1)  OV C 261, 31.10.2007., 10. lpp.

      (2)  OV C 309, 19.12.2007., 34. lpp.

      (3)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (4)  OV L 136, 30.4.2004., 1. lpp.

      (5)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

      (6)  OV L 187, 15.7.2008., 128. lpp.

      (7)  Eiropas Parlamenta rezolūcija ar piezīmēm lēmumam par budžeta izpildes apstiprināšanu Eiropas Zāļu novērtēšanas aģentūras izpilddirektoram 2003. finanšu gada ietvaros (OV L 196, 27.7.2005., 94. lpp.).

      (8)  OV C 273, 15.11.2007., 1. lpp.

      (9)  Padomes dokuments DS 605/1/07 Rev1.

      (10)  Avots: Ziņojums par Iekšējā tirgus saskaņošanas biroja 2006. finanšu gada pārskatiem, ar Biroja atbildēm (OV C 309, 19.12.2007., 141. lpp.).

      (11)  Avots: Ziņojums par Kopienas Augu šķirņu biroja 2006. finanšu gada pārskatiem, ar Biroja atbildēm (OV C 309, 19.12.2007., 135. lpp.).

      (12)  OV L 378, 27.12.2006., 1. lpp.


title: 2013/68/ES: Padomes Lēmums ( 2013. gada 28. janvāris ), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli un locekļa aizstājēju no Beļģijas

text:
               1.2.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 32/16

         PADOMES LĒMUMS
   (2013. gada 28. janvāris),
   ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli un locekļa aizstājēju no Beļģijas
   (2013/68/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 305. pantu,
   ņemot vērā Beļģijas valdības priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2009. gada 22. decembrī un 2010. gada 18. janvārī pieņēma Lēmumu 2009/1014/ES (1) un Lēmumu 2010/29/ES (2), ar ko laikposmam no 2010. gada 26. janvāra līdz 2015. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus.

               (2)

               Pēc Jos CHABERT kunga pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa vieta.

               (3)

               Pēc Jean-Luc VANRAES kunga iecelšanas Reģionu komitejas locekļa amatā atbrīvosies Reģionu komitejas locekļa aizstājēja vieta,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo uz atlikušo amata pilnvaru laiku, proti, līdz 2015. gada 25. janvārim, Reģionu komitejā tiek iecelti:

               a)

               par locekli:

                           —

                              Jean-Luc VANRAES kungs, Brussels Volksvertegenwoordiger in het Brussels Hoofdstedelijk Parlement;

                     un

               b)

               par locekļa aizstājēju:

                           —

                              Brigitte GROUWELS kundze, Minister van het Brussels Hoofdstedelijk Gewest.

         2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2013. gada 28. janvārī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         S. COVENEY

      (1)  OV L 348, 29.12.2009., 22. lpp.

      (2)  OV L 12, 19.1.2010., 11. lpp.


title: 2011/559/ES: Eiropas Parlamenta Lēmums ( 2011. gada 10. maijs ) par Eiropas Savienības 2009. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, V iedaļa – Revīzijas palāta

text:
               27.9.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 250/93

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS
   (2011. gada 10. maijs)
   par Eiropas Savienības 2009. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, V iedaļa – Revīzijas palāta
   (2011/559/ES)
   EIROPAS PARLAMENTS,
   ņemot vērā Eiropas Savienības 2009. finanšu gada vispārējo budžetu (1),
   ņemot vērā Eiropas Savienības galīgos gada pārskatus par 2009. finanšu gadu (SEC(2010) 963 – C7-0215/2010) (2),
   ņemot vērā Revīzijas palātas gada ziņojumu par 2009. gadā veiktajām iekšējām revīzijām, ko tā iesniegusi budžeta izpildes apstiprinātājiestādei,
   ņemot vērā Revīzijas palātas gada pārskatu par budžeta izpildi 2009. finanšu gadā, ar iestāžu atbildēm (3),
   ņemot vērā deklarāciju par pārskatu ticamību, kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību (4), ko Revīzijas palāta iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 287. pantu,
   ņemot vērā EK līguma 272. panta 10. punktu un 274., 275. un 276. pantu, kā arī Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. panta 10. punktu un 317., 318. un 319. pantu,
   ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), un jo īpaši tās 50., 86., 145., 146. un 147. pantu,
   ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,
   ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A7-0138/2011),

               1.

               sniedz Revīzijas palātas ģenerālsekretāram apstiprinājumu par Revīzijas palātas 2009. finanšu gada budžeta izpildi;

               2.

               izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, nosūtīt Padomei, Komisijai, Eiropas Savienības Tiesai, Revīzijas palātai, Eiropas Ombudam un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam, kā arī nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Jerzy BUZEK

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV L 69, 13.3.2009.

      (2)  OV C 308, 12.11.2010., 1. lpp.

      (3)  OV C 303, 9.11.2010., 1. lpp.

      (4)  OV C 308, 12.11.2010., 129. lpp.

      (5)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.
    ---documentbreak---

               27.9.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 250/94

         EIROPAS PARLAMENTA REZOLŪCIJA
   (2011. gada 10. maijs)
   ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no Lēmuma par Eiropas Savienības 2009. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, V iedaļa – Revīzijas palāta
   EIROPAS PARLAMENTS,
   ņemot vērā Eiropas Savienības 2009. finanšu gada vispārējo budžetu (1),
   ņemot vērā Eiropas Savienības galīgos gada pārskatus par 2009. finanšu gadu (SEC(2010) 963 – C7-0212/2010) (2),
   ņemot vērā Revīzijas palātas gada ziņojumu par 2009. gadā veiktajām iekšējām revīzijām, ko tā iesniegusi budžeta izpildes apstiprinātājiestādei,
   ņemot vērā Revīzijas palātas gada pārskatu par budžeta izpildi 2009. finanšu gadā, ar iestāžu atbildēm (3),
   ņemot vērā deklarāciju par pārskatu ticamību, kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību (4), ko Revīzijas palāta iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 287. pantu,
   ņemot vērā EK līguma 272. panta 10. punktu un 274., 275. un 276. pantu, kā arī Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. panta 10. punktu un 317., 318. un 319. pantu,
   ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), un jo īpaši tās 50., 86., 145., 146. un 147. pantu,
   ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,
   ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A7-0138/2011),

               1.

               norāda, ka 2009. gadā Eiropas Revīzijas palātas rīcībā bija saistību apropriācijas kopumā EUR 188 000 000 apmērā (2008. gadā – EUR 133 000 000, 2007. gadā – EUR 122 000 000) un to izlietojuma līmenis bija 92,19 %, kas ir zemāks nekā pārējo iestāžu vidējais rādītājs (97,69 %);

               2.

               atgādina, ka Revīzijas palātas pārskatus par 2009. finanšu gadu (tāpat kā par 2007. un 2008. gadu) revidēja neatkarīgs uzņēmums PricewaterhouseCoopers, kas secināja:

                           a)

                           attiecībā uz 2009. finanšu gada pārskatu pareizību, “ka šie finanšu pārskati sniedz patiesu priekšstatu par Eiropas Revīzijas palātas finanšu stāvokli 2009. gada 31. decembrī, kā arī par tās finanšu rezultātiem un naudas plūsmām minētajā datumā slēgtajā finanšu gadā atbilstoši Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002, Komisijas 2002. gada 23. decembra Regulai (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību minētajai Padomes regulai, un Eiropas Revīzijas palātas grāmatvedības noteikumiem” un

                           b)

                           attiecībā uz Revīzijas palātai piešķirto finanšu līdzekļu izlietojumu un 2009. finanšu gadā izmantoto kontroles procedūru atbilstību, ka “mūsu uzmanības lokā nenonāca nekas tāds, kas liktu domāt, ka visos būtiskajos aspektos un pamatojoties uz iepriekš aprakstītajiem kritērijiem: a) Revīzijas palātai piešķirtie līdzekļi nav izlietoti tiem paredzētajiem mērķiem; b) ieviestās kontroles procedūras nesniedz garantijas, kas vajadzīgas, lai nodrošinātu finanšu darbību atbilstību piemērojamajiem normatīvajiem aktiem un noteikumiem”;

               3.

               atzinīgi vērtē Revīzijas palātas revīzijas stratēģiju 2009.–2012. gadam un atbalsta tās prioritāros mērķus (revīzijas vispārējās ietekmes maksimāla pastiprināšana un efektivitātes palielināšana, labāk izmantojot resursus), kā arī sagaida, ka Revīzijas palāta ziņos par pasākumiem, kas veikti, īstenojot šo revīzijas stratēģiju, un šajā darbā gūs panākumus, izmantojot galvenos darbības rādītājus (GDR) un it īpaši 2010. gadā ieviešot 1.–4. GDR; īpaši atzinīgi vērtē plānu publicēt paveiktā darba kontroles ziņojumus saistībā ar īpašajiem ziņojumiem, lai palielinātu to ietekmi;

               4.

               atzinīgi vērtē 5., 6. un 7. GDR uzlabošanu 2008.–2009. gadā un ar gandarījumu konstatē, ka Revīzijas palāta ir sasniegusi mērķus attiecībā uz 8. un 9. GDR; konstatē, ka Revīzijas palāta nav sasniegusi savu mērķi attiecībā uz 10. galveno darbības rādītāju – 2009. gadā salīdzinājumā ar 2008. gadu apmācības dienu skaits saruka no 10 uz 9 un dienu skaits, ko revidenti izmantoja profesionālajai apmācībai, tai skaitā valodu kursiem, samazinājās no 7 uz 4, nesasniedzot Starptautiskās Grāmatvežu federācijas vadlīnijās noteikto skaitu (40 stundas jeb 5 dienas);

               5.

               konstatē, ka ir ievērojami palielinājies Revīzijas palātas izstrādāto ziņojumu skaits, jo sevišķi īpašo ziņojumu skaits (no 12 līdz 18) un īpašo gada ziņojumu skaits (no 29 līdz 37), lai gan atzinumu skaits ir samazinājies; sagaida, ka izpildes revīzijas, uz kuru pamata tiek izstrādāti Revīzijas palātas īpašie ziņojumi, palīdzēs tai veikt galveno uzdevumu – Savienības finanšu revīziju;

               6.

               pauž bažas par to, ka Revīzijas palāta īpašajos gada ziņojumos par aģentūrām sniedz aizvien mazāk detalizētas informācijas; mudina Revīzijas palātu turpmāk iekļaut savos gada pārskatos par aģentūrām pilnīgāku informāciju, jo īpaši attiecībā uz iekšējo revidentu ziņojumos iekļautajiem secinājumiem;

               7.

               atzinīgi vērtē to, ka, sagatavojot pārskatu par 2009. finanšu gadu, Revīzijas palāta veica Tiesas, Eiropas Ombuda un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja pārraudzības un kontroles sistēmu padziļinātu novērtēšanu, kurā ietvēra arī ar cilvēkresursiem un citiem administratīviem izdevumiem saistītu maksājumu papildu paraugu pārbaudi;

               8.

               mudina Revīzijas palātu turpināt un paplašināt šo darbību un jo īpaši apsvērt iespēju veikt Padomes pārraudzības un kontroles sistēmu padziļinātu novērtēšanu; tāpat mudina Revīzijas palātu apsvērt iespēju izmantot jaunus un novatoriskus revīzijas veidus, tai skaitā 2009.–2012. gada revīzijas stratēģijā minētos jaunos produktus, un, to darot, izpētīt iespējas vēl vairāk uzlabot revīzijas rezultātus un efektivitāti;

               9.

               uzskata, ka Revīzijas palātas un Parlamenta sadarbību varētu vēl vairāk pastiprināt, pilnveidojot darba metodes un pieejas un vēl vairāk uzlabojot abu iestāžu darbības sinerģiju; šajā sakarībā atzinīgi vērtē pasākumus, ko Revīzijas palāta veikusi, lai reformētu un aizvien uzlabotu savu lomu atbilstīgi Parlamenta prasībai par tās novērtējumu un revīziju plašāku un nopietnāku ietekmi, datu lielāku efektivitāti un lietderību un sistēmu un procedūru lielāku uzticamību; ar interesi gaida, kādi rezultāti būs salīdzinošajai novērtēšanai, kuru Revīzijas palāta plāno uzsākt 2011. gadā (trīs gadus pēc 2008. gada pozitīvā salīdzinošā novērtējuma); šajā sakarībā paziņo, ka Parlaments plāno izstrādāt patstāvīgo ziņojumu par iespējamiem uzlabojumiem, ko varētu ieteikt veikt Revīzijas palātai pilnīgā pārliecībā par to, ka var rēķināties ar tās ciešu sadarbību;

               10.

               konstatē, ka 2009. gadā Revīzijas palāta pieņēma darbā 112 darbiniekus (69 ierēdņus, 14 pagaidu darbiniekus un 29 līgumdarbiniekus) un 2009. gada beigās kopējais brīvo amata vietu skaits bija ievērojami mazāks nekā 2008. gada beigās (attiecīgi 49 un 68); pauž atzinību par kavējumu mazināšanos Revīzijas palātas darbā pieņemšanas procesā;

               11.

               atzinīgi vērtē pastāvīgo situācijas uzlabošanos attiecībā uz Revīzijas palātā nodarbināto vīriešu un sieviešu skaita proporciju, jo īpaši nevienādības samazināšanos asistentu, nodaļu vadītāju un direktoru līmenī;

               12.

               norāda, ka Revīzijas palātas iekšējā revidenta 2009. gada ziņojums galvenokārt bija pozitīvs; šajā sakarībā atzinīgi vērtē to, ka lielākā daļa iekšējā revidenta ieteikumu ir ņemta vērā un iekļauta koriģējošos rīcības plānos;

               13.

               atzinīgi vērtē Revīzijas palātas pastāvīgo un veiksmīgo sadarbību ar Eiropas Administrācijas skolu un Eiropas Savienības Tiesu apmācības jomā;

               14.

               ņem vērā to, ka 2010. gadā tika pārskatīts Revīzijas palātas Reglaments, un aicina Revīzijas palātu sniegt gada darbības pārskatā novērtējumu par šo izmaiņu sekām;

               15.

               saistībā ar Revīzijas palātas locekļu finanšu interešu deklarācijām norāda, ka saskaņā ar Revīzijas palātas Rīcības kodeksu tās locekļi deklarācijas par savām finanšu interesēm iesniedz Revīzijas palātas priekšsēdētājam, kurš tās glabā kā neizpaužamus datus un nodrošina, ka šādas deklarācijas netiek publicētas; atkārtoti apstiprina savu nostāju, ka pārredzamības interesēs visu Savienības iestāžu locekļu finanšu interešu deklarācijām vajadzētu būt pieejamām publiskā reģistrā internetā, un aicina Revīzijas palātu veikt nepieciešamos pasākumus, lai to nodrošinātu, un pielāgot un pamatot noteikumus par finanšu interesēm, attiecīgā gadījumā ņemot vērā jauno Komisāru rīcības kodeksa projektu;

               16.

               atgādina, ka neatkarība, godīgums, objektivitāte, izcilība un profesionālisms ir Revīzijas palātas pamatvērtības, un uzskata, ka būtu jāizvērtē ziņas, kas par to parādījušās plašsaziņas līdzekļos; tāpat atgādina, ka, iepazīstinot ar salīdzinošo novērtējumu, Revīzijas palātas priekšsēdētājs paziņoja, ka pēc trijiem gadiem tiks veikts vēl viens salīdzinošs novērtējums attiecībā uz paveikto darbu; aicina Revīzijas palātu iesniegt šī salīdzinošā novērtējuma rezultātus Parlamenta kompetentajai komitejai, lai atkārtoti apliecinātu minētās vērtības, jo īpaši Revīzijas palātas objektivitāti, neatkarību un profesionālismu;

               17.

               izsaka Revīzijas palātai atzinību par kvalitatīvo gada darbības pārskatu;

               18.

               konstatē, ka 2009. gadā dati par komandējumiem uz valstīm ārpus Eiropas Savienības netika iesniegti par katru valsti atsevišķi kā iepriekšējos gados.

      (1)  OV L 69, 13.3.2009.

      (2)  OV C 308, 12.11.2010., 1. lpp.

      (3)  OV C 303, 9.11.2010., 1. lpp.

      (4)  OV C 308, 12.11.2010., 129. lpp.

      (5)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.


title: 2012/55/Euratom: Komisijas Lēmums ( 2011. gada 2. marts ) par nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Atomenerģijas kopienu un Austrālijas valdību par sadarbību kodolenerģijas izmantošanā mierīgiem nolūkiem

text:
               1.2.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 29/3

         KOMISIJAS LĒMUMS
   (2011. gada 2. marts)
   par nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Atomenerģijas kopienu un Austrālijas valdību par sadarbību kodolenerģijas izmantošanā mierīgiem nolūkiem
   (2012/55/Euratom)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 101. panta otro daļu,
   ņemot vērā Padomes apstiprinājumu,
   tā kā:
   jānoslēdz Nolīgums starp Eiropas Atomenerģijas kopienu un Austrālijas valdību par sadarbību kodolenerģijas izmantošanā mierīgiem nolūkiem,
   IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Eiropas Atomenerģijas kopienas vārdā apstiprina Nolīgumu starp Eiropas Atomenerģijas kopienu un Austrālijas valdību par sadarbību kodolenerģijas izmantošanā mierīgiem nolūkiem. Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   Ar šo Komisijas priekšsēdētāju vai Komisijas locekli, kas atbild par enerģētiku, pilnvaro parakstīt nolīgumu un attiecīgi rīkoties, lai šis nolīgums, kurš noslēdzams Eiropas Atomenerģijas kopienas vārdā, stātos spēkā.

      Briselē, 2011. gada 2. martā

            Komisijas vārdā –

            Komisijas loceklis

         Günther OETTINGER


title: 2007/803/EK: Komisijas Lēmums ( 2007. gada 6. decembris), ar ko groza Lēmumu 2005/731/EK un 2005/734/EK attiecībā uz to piemērošanas termiņu (izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 5887) (Dokuments attiecas uz EEZ)

text:
               8.12.2007

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 323/42

      KOMISIJAS LĒMUMS

   (2007. gada 6. decembris),
   ar ko groza Lēmumu 2005/731/EK un 2005/734/EK attiecībā uz to piemērošanas termiņu
   (izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 5887)
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   (2007/803/EK)
   EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā Padomes 1990. gada 26. jūnija Direktīvu 90/425/EEK par veterinārajām un zootehniskajām pārbaudēm, kas piemērojamas Kopienā iekšējā tirdzniecībā ar noteiktiem dzīviem dzīvniekiem un produktiem, lai izveidotu iekšējo tirgu (1), un jo īpaši tās 10. panta 4. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Komisijas 2005. gada 17. oktobra Lēmums 2005/731/EK, ar ko nosaka papildu prasības putnu gripas uzraudzībai attiecībā uz savvaļas putniem (2), un 2005. gada 19. oktobra Lēmums 2005/734/EK, ar ko nosaka biodrošības pasākumus, lai mazinātu risku, ka ļoti patogēno putnu gripu, ko izraisa A tipa H5N1 apakštipa gripas vīruss, no savvaļas putniem varētu pārnest uz mājputniem un citiem nebrīvē turētiem putniem, un ar ko paredz agrīnas konstatācijas sistēmu īpaši apdraudētos apgabalos (3), ir spēkā līdz 2007. gada 31. decembrim.

               (2)

               Tomēr nesen Kopienā konstatēti ļoti patogēnās H5N1 apakštipa putnu gripas uzliesmojumi mājputniem un savvaļas putniem, un tā joprojām uzliesmo trešās valstīs, tādēļ ir lietderīgi pagarināt minēto lēmumu spēkā esības termiņu.

               (3)

               Tāpēc attiecīgi jāgroza Lēmums 2005/731/EK un Lēmums 2005/734/EK.

               (4)

               Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Lēmuma 2005/731/EK 4. pantā datumu “līdz 2007. gada 31. decembrim” aizstāj ar datumu “līdz 2008. gada 31. decembrim”.
   2. pants
   Lēmuma 2005/734/EK 4. pantā datumu “līdz 2007. gada 31. decembrim” aizstāj ar datumu “līdz 2008. gada 31. decembrim”.
   3. pants
   Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

      Briselē, 2007. gada 6. decembrī

            Komisijas vārdā —

            Komisijas loceklis

         Markos KYPRIANOU

      (1)  OV L 224, 18.8.1990., 29. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2002/33/EK (OV L 315, 19.11.2002., 14. lpp.).

      (2)  OV L 274, 20.10.2005., 93. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2007/105/EK (OV L 46, 16.2.2007., 54. lpp.).

      (3)  OV L 274, 20.10.2005., 105. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2007/105/EK.


title: 2013/586/ES: Eiropas Parlamenta Lēmums ( 2013. gada 17. aprīlis ) par Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centra 2011. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu

text:
               16.11.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 308/261

      EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS

   (2013. gada 17. aprīlis)
   par Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centra 2011. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
   (2013/586/ES)
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centra 2011. finanšu gada galīgos pārskatus,

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centra 2011. finanšu gada pārskatiem ar Centra atbildēm (1),

               —

               ņemot vērā Padomes 2013. gada 12. februāra ieteikumu (05753/2013 – C7-0041/2013),

               —

               ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 185. pantu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (3) un jo īpaši tās 208. pantu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 12. decembra Regulu (EK) Nr. 1920/2006, ar ko izveido Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centru (4), un jo īpaši tās 15. pantu,

               —

               ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), un jo īpaši tās 94. pantu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumu (A7-0071/2013),

               1.

               sniedz Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centra direktoram apstiprinājumu par Centra 2011. finanšu gada budžeta izpildi;

               2.

               izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, nosūtīt Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centra direktoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Martin SCHULZ

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV C 388, 15.12.2012., 123. lpp.

      (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (3)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

      (4)  OV L 376, 27.12.2006., 1. lpp.

      (5)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

         EIROPAS PARLAMENTA REZOLŪCIJA

      (2013. gada 17. aprīlis),
      ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no lēmuma par Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centra 2011. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
      EIROPAS PARLAMENTS,

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centra 2011. finanšu gada galīgos pārskatus,

                  —

                  ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centra 2011. finanšu gada pārskatiem ar Centra atbildēm (1),

                  —

                  ņemot vērā Padomes 2013. gada 12. februāra ieteikumu (05753/2013 – C7-0041/2013),

                  —

                  ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 185. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (3) un jo īpaši tās 208. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 12. decembra Regulu (EK) Nr. 1920/2006, ar ko izveido Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centru (4), un jo īpaši tās 15. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), un jo īpaši tās 94. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,

                  —

                  ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumu (A7-0071/2013),

                  A.

                  tā kā Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centru (“Centrs”), kurš atrodas Lisabonā, izveidoja ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 302/93 (6);

                  B.

                  tā kā Revīzijas palāta ir norādījusi, ka tā ir guvusi pamatotu pārliecību par to, ka Centra gada pārskati par 2011. finanšu gadu ir ticami un ka pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi;

                  C.

                  tā kā 2012. gada 10. maijā Parlaments sniedza Centra direktoram apstiprinājumu par Centra 2010. finanšu gada budžeta izpildi (7) un lēmumam par budžeta izpildes apstiprināšanu pievienotajā rezolūcijā cita starpā:

                              —

                              aicināja Centru nekavējoties rīkoties, lai turpmāk paaugstinātu maksājumu apropriāciju izpildes līmeni, un informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par šajā jautājumā gūtajiem panākumiem,

                              —

                              aicināja Centru konsolidēt tā finanšu pārvaldību; atzina, ka ar narkotikām saistītie jautājumi būtu pienācīgi jāiekļauj jaunajā daudzgadu finanšu shēmā 2014.–2020. gadam,

                              —

                              mudināja Centru nekavējoties īstenot Iekšējās revīzijas dienesta (IRD) piecus ļoti svarīgos ieteikumus un informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par paveikto;

                  D.

                  tā kā Centra 2011. gada kopējais budžets bija EUR 16 274 205,07, t. i., par 2,35 % mazāks nekā 2010. gadā (EUR 15 900 323);

                  E.

                  tā kā Savienības iemaksa Centra 2011. gada budžetā bija EUR 15 400 000;

                  F.

                  tā kā 2011. gada saimnieciskās darbības rezultāts bija negatīvs, proti, EUR – 203 404,85,

         Budžeta un finanšu pārvaldība

                  1.

                  pieņem zināšanai, ka saskaņā ar gada darbības pārskatā sniegto informāciju Centra finanšu un budžeta pārvaldības rezultātā budžeta izpildes līmenis saistību un maksājumu apropriāciju jomā sasniedza gandrīz 100 %, proti:

                              —

                              1. sadaļā: 99,92 % attiecībā uz saistību apropriācijām un 99,40 % – uz maksājumu apropriācijām,

                              —

                              2. sadaļā: 99,49 % attiecībā uz saistību apropriācijām un 90,08 % – uz maksājumu apropriācijām un

                              —

                              3. sadaļā: 97,18 % attiecībā uz saistību apropriācijām un 99,86 % – uz maksājumu apropriācijām;

                  2.

                  konstatē, ka saskaņā ar Centra galīgajā gada pārskatā sniegto informāciju tas gūst šādus budžeta ieņēmumus:

                              —

                              EUR 15 400 000, ko Centram nodrošina Komisijas subsīdijas,

                              —

                              EUR 379 934,67, ko Centram maksā Norvēģija par dalību tajā,

                              —

                              EUR 400 000 – piešķirtie ieņēmumi no Pirmspievienošanās palīdzības instrumenta 3;

                  3.

                  konstatē, ka saskaņā ar gada darbības pārskatā sniegto informāciju 2011. gadā tika veikta iepirkuma un līgumu slēgšanas procedūru novērtēšana; ņem vērā Centra paziņojumu par to, ka tas, pamatojoties uz minētās novērtēšanas rezultātiem, ir izstrādājis darbības, proti, attiecībā uz i) konkursa procedūru racionalizāciju un sarunu procedūru skaita samazināšanu, ii) īpašu pasākumu īstenošanu, lai nodrošinātu, ka līgumi tiek izpildīti pareizi, un iii) tādu konkursa procedūru norisi, kas sāktas pirms 2010. gada;

                  4.

                  ņem vērā Revīzijas palātas komentārus par to, ka Centrs katru gadu maksā aptuveni EUR 275 000 par neizmantotajām biroja telpām; ņem vērā Centra atbildi, ka tas “turpina un palielina pūles šajā jomā”; prasa, lai Parlaments tiktu pilnībā informēts par turpmāk paveikto šajā jomā; prasa steidzami atrisināt šo jautājumu;

         Darbības rezultāti

                  5.

                  konstatē, ka saskaņā ar Centra gada darbības pārskatā sniegto informāciju Centrs 2011. gadā, izstrādājot integrēto sistēmu uz darbības jomām balstītai pārvaldībai un budžeta līdzekļu sadalei pa darbības jomām, sāka izmantot analītiskās grāmatvedības sistēmu; turklāt ņem vērā, ka Centrs palielināja jaudu, lai vēl vairāk uzlabotu savu plānošanas un uzraudzības sistēmu, īpašu uzmanību pievēršot darbības rādītāju izstrādei, kuru turpinās pilnveidot 2013.–2015. gada plānošanas periodam;

                  6.

                  atzīst, ka Komisija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1920/2006 23. pantu 2011. gadā sāka trešo Centra darbības ārējo izvērtēšanu un tā bija jāpabeidz 2012. gadā; aicina Centru informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par pasākumiem, kas īstenoti, ņemot vērā minētās ārējās izvērtēšanas ieteikumus;

         Apropriāciju pārnešana

                  7.

                  pauž bažas par to, ka Revīzijas palāta konstatēja 51 gadījumu par kopējo summu EUR 90 053, kad uz 2012. gadu pārnestās apropriācijas neatbilda spēkā esošajām juridiskajām saistībām, un tās būtu bijis jāanulē un līdz 2011. gada beigām jāatmaksā Komisijai; norāda, ka Centrs sāka šo procesu pārāk vēlu un tādēļ IT sistēmas ierobežojumu dēļ šie līdzekļi uz gadu ir bloķēti, un tos varēs anulēt un atmaksāt tikai 2012. gada beigās; aicina Centru uzlabot savu plānošanu, lai turpmāk izvairītos no šādām situācijām;

         Atrašanās vieta

                  8.

                  konstatē, ka saskaņā ar Revīzijas palātas ziņojumā sniegto informāciju Centrs pašlaik katru gadu maksā aptuveni EUR 275 000 par neizmantotajām biroja telpām iepriekšējā ēkā un jaunajā mītnē; aicina Centru sadarbībā ar Komisiju un valstu iestādēm turpināt meklēt atbilstīgus risinājumus neizmantoto biroja telpu problēmai un informēt par to budžeta izpildes apstiprinātājiestādi;

         Finanšu līdzekļu pārvaldības politika

                  9.

                  pauž bažas par Revīzijas palātas konstatējumu attiecībā uz to, ka Centrs vēl nav pieņēmis un īstenojis finanšu līdzekļu pārvaldības politiku, lai samazinātu un izlīdzinātu finanšu risku, vienlaikus cenšoties panākt atbilstošu peļņu; ņem vērā Centra atbildes, kurās paziņots par rīcību visās minētajās jomās; aicina Centru nekavējoties veikt visus pasākumus stāvokļa labošanai, kā norādīts, un informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par pasākumiem, kas veikti šā trūkuma novēršanai;

                  10.

                  pauž bažas par to, ka Centrs vēl nav pieņēmis visaptverošu politiku par izņēmumiem un atkāpēm no izstrādātajiem procesiem un procedūrām; ņem vērā Centra atbildes, kurās paziņots par rīcību visās minētajās jomās; aicina Centru nekavējoties veikt visus pasākumus stāvokļa labošanai, kā norādīts, un informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par pasākumiem, kas veikti šā trūkuma novēršanai;

         Darbā pieņemšanas procedūras

                  11.

                  konstatē, ka saskaņā ar Revīzijas palātas ziņojumā sniegto informāciju Centrs varētu uzlabot darbā pieņemšanas procedūras; aicina Centru informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par pasākumiem, kas veikti darbā pieņemšanas procedūru uzlabošanai; uzskata, ka dažas Civildienesta noteikumu prasības var radīt ievērojamu administratīvo slogu; tādēļ mudina Komisiju atļaut zināmu vienkāršošanu Civildienesta noteikumu 110. panta piemērošanā aģentūrām;

         Grāmatvedības sistēma

                  12.

                  konstatē, ka saskaņā ar galīgajā gada pārskata sniegto informāciju Centrs ir ieviesis jaunu ienākumu struktūru, kas izveidota uzkrājumu grāmatvedības sistēmā (ABAC), lai vienkāršotu un labāk pārvaldītu iekasēšanas rīkojumus;

                  13.

                  turklāt norāda, ka Centrs pārskatīja savu uz darbības jomām balstītas pārvaldības sistēmu un definēja uz izmaksām balstītu grāmatvedības sistēmu; jo īpaši norāda, ka attiecīgās ABAC un SAP CO lietojumprogrammas ir pienācīgi konfigurētas;

         Iekšējā revīzija

                  14.

                  norāda, ka 2011. gadā IRD veica gada darbības pārskata un ticamības deklarācijas pamatelementu revīziju; norāda, ka IRD nāca klajā ar astoņiem ieteikumiem, no kuriem divi tika uzskatīti par ļoti svarīgiem un seši – par svarīgiem; aicina Centru īstenot IRD 2011. gada ieteikumus, kā arī ieteikumus, kas tika izteikti pēc agrākām IRD revīzijām un kas vēl nav īstenoti, un informēt par to budžeta izpildes apstiprinātājiestādi;

                  15.

                  attiecībā uz pārējiem konstatējumiem, kas pievienoti lēmumam par budžeta izpildes apstiprināšanu un kas ir horizontāli konstatējumi, atsaucas uz 2013. gada 17. aprīļa rezolūciju (8) par aģentūru darbību, finanšu pārvaldību un kontroli.

         (1)  OV C 388, 15.12.2012., 123. lpp.

         (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

         (3)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

         (4)  OV L 376, 27.12.2006., 1. lpp.

         (5)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

         (6)  OV L 36, 12.2.1993., 1. lpp.

         (7)  OV L 286, 17.10.2012., 206. lpp.

         (8)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0134 (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 374. lpp.).


title: Padomes Lēmums (KĀDP) 2015/2309 (2015. gada 10. decembris) par ieroču eksporta efektīvas kontroles sekmēšanu

text:
               11.12.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 326/56

         PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2015/2309
   (2015. gada 10. decembris)
   par ieroču eksporta efektīvas kontroles sekmēšanu
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 26. panta 2. punktu un 31. panta 1. punktu,
   ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Eiropas Drošības stratēģijā, ko valstu un valdību vadītāji pieņēma 2003. gada 12. decembrī, ir izklāstītas piecas galvenās problēmas, kas Savienībai jārisina: terorisms, masu iznīcināšanas ieroču izplatīšana, reģionāli konflikti, valstu disfunkcija un organizētā noziedzība. Parasto ieroču nekontrolētas aprites sekas ir jautājums, kas ir būtisks četrās no piecām minētajām problēmām. Minētajā stratēģijā ir uzsvērta eksporta kontroles nozīme ieroču izplatīšanas ierobežošanā.

               (2)

               Savienība 1998. gada 5. jūnijā pieņēma politiski saistošu Rīcības kodeksu attiecībā uz ieroču eksportu, kurā noteikti kopējie kritēriji, ar ko reglamentēt likumīgu tirdzniecību ar parastajiem ieročiem.

               (3)

               Eiropadomes 2005. gada 15. un 16. decembrī pieņemtajā ES Stratēģijā vieglo un kājnieku ieroču (VIKI) un to munīcijas nelikumīgas uzkrāšanas un tirdzniecības apkarošanai ir noteikts, ka Savienība reģionālā un starptautiskā mērogā atbalsta stingrākas eksporta kontroles un to, ka tiek sekmēti Rīcības kodeksa attiecībā uz ieroču eksportu kritēriji, – inter alia palīdzot valstīm, kas nav ES valstis, izstrādāt attiecīgus vietējus tiesību aktus un sekmējot pasākumus, kas uzlabotu pārredzamību.

               (4)

               Rīcības kodeksu attiecībā uz ieroču eksportu 2008. gada 8. decembrī aizstāja ar Padomes Kopējo nostāju 2008/944/KĀDP (1), kura ir juridiski saistoša un kurā paredzēti astoņi kritēriji, ar ko izvērtē parasto ieroču eksporta atļauju pieteikumus. Tajā arī ir ietverts ieroču eksporta atteikumu paziņojumu un konsultāciju mehānisms un pārredzamības pasākumi, piemēram, ikgadēja ES gada ziņojuma par ieroču eksportu publicēšana. Vairākas valstis, kas nav ES valstis, ir pievienojušās Kopējās nostājas 2008/944/KĀDP piemērošanai.

               (5)

               Kopējās nostājas 2008/944/KĀDP 11. pantā noteikts, ka dalībvalstīm ir jāpieliek visas pūles, lai mudinātu citas valstis, kas eksportē militāras tehnologijas vai ekipējumu, piemērot minētās kopējās nostājas principus.

               (6)

               2013. gada 2. aprīlī ANO Ģenerālā asambleja pieņēma Ieroču tirdzniecības līgumu (ITL), kas stājās spēkā 2014. gada 24. decembrī. ITL mērķis ir ieroču tirdzniecībā stiprināt pārredzamību un atbildību. ITL līdzīgi kā Kopējā nostājā 2008/944/KĀDP ir izklāstīti vairāki riska novērtēšanas kritēriji, ar kuriem ir jāizvērtē ieroču tirdzniecība. Savienība ar tās īpašo programmu, kas pieņemta saskaņā ar Padomes Lēmumu 2013/768/KĀDP (2), konkrēti atbalsta ITL efektīvu īstenošanu un vispārēju piemērošanu. Ar minēto programmu vairākām valstīm, kas nav ES valstis, pēc to pieprasījuma sniedz atbalstu, lai atbilstīgi ITL prasībām stiprinātu to ieroču nodošanas sistēmas.

               (7)

               Tādēļ ir svarīgi nodrošināt šajā lēmumā paredzēto un Lēmumā 2013/768/KĀDP paredzēto informatīvo un atbalsta darbību papildināmību. Kā saņēmēji ar šo lēmumu ir identificētas: Albānija, bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika, Bosnija un Hercegovina, Melnkalne, Serbija, Kosova (3), Alžīrija, Ēģipte, Lībija, Maroka un Tunisija, Armēnija, Azerbaidžāna, Baltkrievija, Gruzija, Moldovas Republika, Ukraina, Benina, Burkinafaso, Kaboverde, Kotdivuāra, Gambija, Gana, Gvineja, Gvineja-Bisava, Libērija, Mali, Nigēra, Nigērija, Senegāla, Sjerraleone, Togo, Mauritānija, Kamerūna, Čada un Ķīna. Vajadzības gadījumā ar šo lēmumu identificētie saņēmēji, kas nav veikuši nekādas darbības attiecībā uz ITL parakstīšanu vai pievienošanos tam, būtu jāmudina to darīt, izmantojot saskaņā ar šo lēmumu veiktās darbības. Līdzīgi, vajadzības gadījumā, tie saņēmēji, kas parakstījuši ITL, bet vēl nav to ratificējuši, būtu jāmudina ratificēt ITL. Šo lēmumu, ja tas sekmīgi īstenots, varētu izmantot arī kā līdzekli, lai sniegtu pastiprinātu ar ITL saistītu atbalstu saskaņā ar Lēmumu 2013/768/KĀDP.

               (8)

               Kopš 2008. gada, ievērojot Padomes Vienoto rīcību 2008/230/KĀDP (4) un Padomes Lēmumus 2009/1012/KĀDP (5) un 2012/711/KĀDP (6) ir izstrādātas Savienības darbības, ar ko sekmē efektīvu un pārredzamu ieroču eksporta kontroli. Ar minētajām darbībām jo īpaši tika atbalstīta padziļināta reģionālā sadarbība, pastiprināta pārredzamība un nodrošināta lielāka atbildība atbilstoši Kopējās nostājas 2008/944/KĀDP principiem un tajā noteiktajiem riska novērtēšanas kritērijiem. Ar attiecīgajiem pasākumiem tradicionāli pievērsās trešām valstīm Savienības austrumu un dienvidu kaimiņreģionos.

               (9)

               Lai valstīs, kas nav ES valstis, uzlabotu divējāda lietojuma preču eksporta kontroli, beidzamajos gados Savienība arī ir sniegusi atbalstu saistībā ar projektiem, ko veic saskaņā ar Savienības finanšu instrumentiem, kas nav iekļauti kopējās ārpolitikas un drošības politikas (KĀDP) jomai atvēlētajā budžetā. Minētie centieni tika padziļināti saskaņā ar izcilības centru iniciatīvu. Būtu jānodrošina koordinācija ar tām darbībām, kas ir nozīmīgas saistībā ar divējāda lietojuma preču eksporta kontroli.

               (10)

               Lēmuma 2009/1012/KĀDP un Lēmuma 2012/711/KĀDP tehnisko īstenošanu Padome ir uzticējusi Vācijas Federālajam ekonomikas un eksporta kontroles birojam (BAFA). Tas ir sekmīgi pabeidzis visu minētajos lēmumos paredzēto darbību organizāciju. BAFA ir arī īstenošanas aģentūra projektiem, ar ko saskaņā ar Lēmumu 2013/768/KĀDP atbalsta Ieroču tirdzniecības līguma efektīvu īstenošanu. Ņemot vērā minēto, izvēle noteikt BAFA par īstenošanas aģentūru šajā lēmumā paredzētajām Savienības darbībām ir pamatota, jo BAFA rīcībā ir pārbaudīta pieredze, kvalifikācija un vajadzīgās speciālās zināšanas par visu Savienības veikto ieroču eksporta kontroles darbību loku. BAFA izvēlēšanās sekmēs to, ka tiks identificētas sinerģijas starp informatīvo programmu ITL jomā un šajā lēmumā paredzētajām darbībām,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   1.   Lai sekmētu mieru un drošību un rīkojoties saskaņā ar Eiropas drošības stratēģiju, Savienība tiecas sasniegt šādus mērķus:

               a)

               sekmēt to, lai valstis, kas nav ES valstis, veiktu efektīvu ieroču eksporta kontroli saskaņā ar Kopējā nostājā 2008/944/KĀDP un Ieroču tirdzniecības līgumā noteiktajiem principiem, un attiecīgā gadījumā censties rast papildināmību un sinerģijas ar Savienības atbalsta projektiem divējāda lietojuma preču eksporta kontroles jomā;

               b)

               atbalstīt valstu, kas nav ES valstis, vietējā un reģionālā līmenī veiktos centienus, lai padarītu parasto ieroču tirdzniecību atbildīgāku un pārredzamāku.

         2.   Savienība tiecas īstenot 1. punktā minētos mērķus, veicot šādas projekta darbības:

               a)

               turpinot valstīs, kas nav ES valstis, sekmēt kritērijus un principus, kas izklāstīti Kopējā nostājā 2008/944/KĀDP un Ieroču tirdzniecības līgumā, pamatojoties uz sasniegumiem, kas gūti, īstenojot Lēmumus 2012/711/KĀDP un 2009/1012/KĀDP un Vienoto rīcību 2008/230/KĀDP;

               b)

               palīdzot valstīm, kas nav ES valstis, attiecīgā gadījumā izstrādāt, atjaunināt un īstenot attiecīgus tiesību aktus un administratīvus pasākumus, kuru mērķis ir izveidot parasto ieroču eksporta kontroles efektīvu sistēmu;

               c)

               sniedzot saņēmējiem palīdzību atļauju izsniegšanā un izpildē nodarbināto amatpersonu apmācībā, lai nodrošinātu ieroču eksporta kontroļu pienācīgu īstenošanu un izpildi;

               d)

               starptautiskajā ieroču tirdzniecībā sekmējot pārredzamību un atbildību, tostarp atbalstot valstu un reģionālus pasākumus, ar ko veicina parasto ieroču eksporta pārredzamību un pienācīgu pārbaudi;

               e)

               mudinot tos saņēmējus, kas nav veikuši nekādas darbības attiecībā uz ITL parakstīšanu vai pievienošanos tam, pievienoties ITL un mudinot parakstītājus to ratificēt;

               f)

               sekmējot to, ka, ņemot vērā gan importa, gan eksporta perspektīvu, turpina apsvērt ieroču novirzīšanas risku un tā mazināšanu.

         Pielikumā ir dots sīki izklāstīts šajā punktā minēto projekta darbību apraksts.
   2. pants
   1.   Savienības Augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos (“Augstais pārstāvis”) ir atbildīgs par šā lēmuma īstenošanu.
   2.   Lēmuma 1. panta 2. punktā minēto projekta darbību tehnisko īstenošanu veic BAFA.
   3.   BAFA savus uzdevumus veic Augstā pārstāvja atbildībā. Šajā nolūkā Augstais pārstāvis ar BAFA noslēdz vajadzīgās vienošanās.
   3. pants
   1.   Finanšu atsauces summa 1. panta 2. punktā minēto projektu darbību īstenošanai ir EUR 999 000.
   2.   Izdevumus, ko finansē no 1. punktā minētās summas, pārvalda saskaņā ar procedūrām un noteikumiem, ko piemēro Savienības budžetam.
   3.   Komisija uzrauga 1. punktā minētās finanšu atsauces summas pareizu pārvaldību. Šajā nolūkā tā noslēdz finansēšanas nolīgumu ar BAFA. Nolīgumā paredz, ka BAFA nodrošina Savienības ieguldījuma apjomam atbilstīgu pamanāmību.
   4.   Komisija 3. punktā minēto finansēšanas nolīgumu cenšas noslēgt cik drīz vien iespējams pēc šā lēmuma stāšanās spēkā. Tā informē Padomi par jebkādām grūtībām šajā procesā, kā arī par finansēšanas nolīguma noslēgšanas datumu.
   4. pants
   Augstais pārstāvis ziņo Padomei par šā lēmuma īstenošanu, pamatojoties uz BAFA sagatavotiem regulāriem ziņojumiem. Padome veic novērtēšanu, pamatojoties uz minētajiem ziņojumiem. Komisija ziņo par 1. panta 2. punktā minēto projekta darbību īstenošanas finanšu aspektiem.
   5. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
   Tas zaudē spēku 30 mēnešus pēc 3. panta 3. punktā minētā finansēšanas nolīguma noslēgšanas vai sešus mēnešus pēc tā pieņemšanas dienas, ja minētajā laikposmā finansēšanas nolīgumu nenoslēdz.

      Briselē, 2015. gada 10. decembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         F. BAUSCH

      (1)  Padomes Kopējā nostāja 2008/944/KĀDP (2008. gada 8. decembris), ar ko izveido kopīgus noteikumus, kas reglamentē militāru tehnoloģiju un ekipējuma eksporta kontroli (OV L 335, 13.12.2008., 99. lpp.).

      (2)  Padomes Lēmums 2013/768/KĀDP (2013. gada 16. decembris) par ES darbībām, ar kurām saskaņā ar Eiropas Drošības stratēģiju atbalsta Ieroču tirdzniecības līguma īstenošanu (OV L 341, 18.12.2013., 56. lpp.).

      (3)  Šis nosaukums neskar nostājas par statusu un atbilst ANO DP Rezolūcijai 1244 (1999) un Starptautiskās Tiesas atzinumam par Kosovas neatkarības deklarāciju.

      (4)  Padomes Vienotā rīcība 2008/230/KĀDP (2008. gada 17. marts) par atbalstu ES darbībām, lai veicinātu ieroču eksporta kontroli un ES Rīcības kodeksā attiecībā uz ieroču eksportu ietvertos principus un kritērijus trešās valstīs (OV L 75, 18.3.2008., 81. lpp.).

      (5)  Padomes Lēmums 2009/1012/KĀDP (2009. gada 22. decembris) par atbalstu ES darbībām, lai trešās valstīs veicinātu ieroču eksporta kontroli un principus un kritērijus, kas iekļauti Kopējā nostājā 2008/944/KĀDP (OV L 348, 29.12.2009., 16. lpp.).

      (6)  Padomes Lēmums 2012/711/KĀDP (2012. gada 19. novembris) par atbalstu Savienības darbībām, lai trešās valstīs veicinātu ieroču eksporta kontroli un Kopējās nostājas 2008/944/KĀDP principus un kritērijus (OV L 321, 20.11.2012., 62. lpp.).

      PIELIKUMS

         PROJEKTA DARBĪBAS, KAS MINĒTAS 1. PANTA 2. PUNKTĀ

      1.   MĒRĶI
      Šā lēmuma mērķi ir sekmēt uzlabotu ieroču nodošanas kontroli un atbalstīt vietējā un reģionālā līmenī veiktos centienus padarīt parasto ieroču starptautisko tirdzniecību atbildīgāku un pārredzamāku. Attiecīgā gadījumā šajos mērķos būtu jāiekļauj arī Kopējā nostājā 2008/944/KĀDP un Ieroču tirdzniecības līgumā noteikto principu un kritēriju sekmēšana. Minētos mērķus būtu jātiecas sasniegt, attiecīgā gadījumā cenšoties nodrošināt pienācīgu papildināmību un sinerģijas ar Savienības atbalsta projektiem divējāda lietojuma preču eksporta kontroļu jomā.
      Lai sasniegtu minētos mērķus, Savienībai būtu jāturpina veicināt Kopējās nostājas 2008/944/KĀDP standartus, pamatojoties uz sasniegumiem, kas gūti, īstenojot Lēmumus 2012/711/KĀDP, 2009/1012/KĀDP un Vienoto rīcību 2008/230/KĀDP. Šajā nolūkā būtu jāpalīdz saņēmējiem attiecīgā gadījumā izstrādāt, atjaunināt un īstenot attiecīgus tiesību aktus un administratīvus pasākumus, ar kuriem atbalsta parasto ieroču nodošanas kontroles efektīvu sistēmu. Atbalsts būtu jāsniedz arī attiecībā uz to, lai tiktu izvērtēti un mazināti ieroču novirzīšanas riski.
      Būtu jāatbalsta arī apmācība, ko nodrošina atļauju izsniegšanas un izpildes jomu amatpersonām, kuras ir atbildīgas par ieroču nodošanas kontroles īstenošanu un izpildi, un būtu jāatbalsta valstu un reģionālie pasākumi, ar ko veicina parasto ieroču eksporta pārredzamību un pienācīgu pārbaudi. Turklāt būtu jāsekmē kontakti ar privāto sektoru un atbilstība attiecīgiem valsts juridiskiem un administratīviem noteikumiem, ar ko reglamentē ieroču nodošanu.
      2.   ĪSTENOŠANAS AĢENTŪRAS IZVĒLE
      Šā lēmuma īstenošana tiek uzticēta BAFA. Attiecīgā gadījumā BAFA sadarbosies ar dalībvalstu eksporta kontroles aģentūrām, attiecīgām reģionālām un starptautiskām organizācijām, ideju laboratorijām, pētniecības institūtiem un NVO.
      Aģentūrai BAFA ir vadoša pieredze eksporta kontroles atbalsta sniegšanā un informatīvo darbību īstenošanā. Tā šādu pieredzi ir uzkrājusi visās attiecīgajās stratēģiskas eksporta kontroles jomās, pievēršoties aspektiem, kas saistīti ar ķīmiskiem, bioloģiskiem, radioloģiskiem un nukleāriem materiāliem (CBRN), divējāda lietojuma precēm un ieročiem. Īstenojot minētās programmas un darbības, BAFA ir uzkrājusi padziļinātas zināšanas par to, kādas ir eksporta kontroles sistēmas vairumā saņēmēju, uz kuriem attiecas šis lēmums.
      Attiecībā uz ieroču eksporta kontroles atbalstu un informatīvajiem pasākumiem BAFA ir veiksmīgi pabeigusi Lēmumu 2009/1012/KĀDP un 2012/711/KĀDP īstenošanu. BAFA atbildībā ir arī ar Lēmumu 2013/768/KĀDP izveidotās ITL īstenošanas atbalsta programmas tehniskā īstenošana.
      Tādējādi kopumā BAFA ir visizdevīgākajā situācijā, lai identificētu šajā lēmumā paredzēto darbību saņēmēju eksporta kontroles sistēmu stiprās un vājās puses. Tādēļ tā vislabāk var veicināt sinerģijas starp dažādajām ieroču eksporta kontroles atbalsta un informatīvajām programmām un izvairīties no nevajadzīgas dublēšanās.
      3.   KOORDINĒŠANA AR CITIEM SAVIENĪBAS ATBALSTA PROJEKTIEM EKSPORTA KONTROLES JOMĀ
      Pamatojoties uz pieredzi, kas iepriekš gūta, eksporta kontroles jomā Savienība īstenojot informatīvās darbības, kuras attiecas gan uz divējāda lietojuma precēm, gan parastajiem ieročiem, būtu jātiecas pēc sinerģijas un papildināmības. Šajā nolūkā 4.2.1. līdz 4.2.3. punktā minētās darbības attiecīgā gadījumā būtu jāveic saistībā ar citām divējāda lietojuma preču eksporta kontroles darbībām, kuras finansē ar Savienības finanšu instrumentiem, kas nav KĀDP jomai atvēlētajā budžetā. Jo īpaši būtu jāpievēršas gadījumiem, kad vienam pasākumam tūdaļ seko nākamais. Tas būtu jādara, pilnībā ievērojot juridiskos un finansiālos ierobežojumus, kas noteikti attiecīgo Savienības finanšu instrumentu izmantošanai.
      4.   PROJEKTA DARBĪBU APRAKSTS
      4.1.   Projekta mērķi

      Galvenais mērķis ir sniegt tehnisku atbalstu vairākiem saņēmējiem, kas ir izrādījuši vēlmi attīstīt ieroču eksporta kontroles standartus un praksi. Lai to panāktu, izvēršot attiecīgās darbības, tiks pievērsta uzmanība saņēmēju statusam, jo īpaši attiecībā uz:

                  —

                  iespējamu dalību vai pieteikumu dalībai starptautiskos eksporta kontroles režīmos, kuri attiecas uz parasto ieroču un divējāda lietojuma preču un tehnoloģiju nodošanu,

                  —

                  kandidatūru dalībai Savienībā un to, vai saņēmēji ir oficiālas vai potenciālas kandidātvalstis,

                  —

                  nostāju ITL jautājumā.

            Ja saņēmēji, pie kuriem vēršas, ir tikai parakstījuši ITL, ar darbībām, ja tas ir lietderīgi, tiecas labāk noskaidrot ratifikācijas šķēršļus, jo īpaši – ja minētie šķēršļi ir tehniskas dabas un saistīti ar īstenošanas spēju trūkumiem vai vajadzībām. Attiecīgā gadījumā būtu jāsekmē iespējams Savienības atbalsts saskaņā ar Lēmumu 2013/768/KĀDP. Ja saņēmēji, pie kuriem vēršas, nav veikuši nekādas darbības attiecībā uz ITL parakstīšanu, ratificēšanu un pievienošanos tam, ar darbībām būtu jāsekmē pievienošanās ITL, to, ja iespējams, darot ar citu tādu saņēmēju atbalstu, kuri ir ratificējuši ITL.
      Vēl viens papildu mērķis ir gan no importa, gan eksporta perspektīvas pievērst vairāku saņēmēju uzmanību ieroču novirzīšanas riska izvērtēšanai un ieroču novirzīšanas iespējamības mazināšanai. No šā papildu mērķa izrietošās darbības jo īpaši dos iespēju ieroču nodošanas kontroli sasaistīt ar citiem projektiem, kuru mērķis ir novērst ieroču novirzīšanu, piemēram, ar fiziskās drošības un krājumu pārvaldības (FDKP) pasākumiem un ieroču un munīcijas izsekojamības atbalsta pasākumiem.
      4.2.   Projekta apraksts

      4.2.1.   Reģionāli semināri

      Projektu īstenos divdienu semināru formā, rīkojot maksimums sešus divdienu seminārus, kuros notiks apmācība attiecīgās parasto ieroču eksporta kontroles jomās.
      Semināru dalībnieki (maksimums 30) būs attiecīgo saņēmēju valdību, atļauju izsniegšanas jomas un izpildes jomas amatpersonas. Attiecīgā gadījumā var uzaicināt parlamentu, nozaru un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjus.
      Apmācību sniegs eksperti no dalībvalstu valsts pārvaldes iestādēm, tostarp bijušās amatpersonas, to valstu pārstāvji, kuras ir pievienojušās Kopējai nostājai 2008/944/KĀDP, privātā sektora un pilsoniskās sabiedrības pārstāvji.
      Semināri var notikt vietā, ko nosaka Augstais pārstāvis, apspriežoties ar Padomes Parasto ieroču eksporta jautājumu darba grupu (COARM).
      Rīkos šādus reģionālus seminārus:

                  a)

                  līdz diviem semināriem Dienvidaustrumeiropā;

                  b)

                  līdz diviem semināriem Eiropas kaimiņattiecību politikā ietvertajām Austrumeiropas un Kaukāza valstīm;

                  c)

                  līdz diviem semināriem Eiropas kaimiņattiecību politikā ietvertajām Vidusjūras reģiona Ziemeļāfrikas valstīm.

            Šo reģionālo sadalījumu, kas paredz katram reģionam rīkot divus seminārus, var arī nesasniegt, ja apstākļi nebūs labvēlīgi, piemēram, ja ir negaidīti mazs dalībnieku skaits, ja nav nopietnu attiecīgā reģiona saņēmēju piedāvājumu uzņemt semināru vai ja ir dublēšanās ar citām darbībām, ko īsteno citi informatīvo pasākumu veicēji. Šādā gadījumā, kad vienā vai divos reģionos netiek panākta īstenošana, attiecīgi var palielināt semināru skaitu citā(-os) reģionā(-os), nepārsniedzot vispārējo sešu semināru slieksni.
      4.2.2.   Izpētes apmeklējumi

      Projektu īstenos divdienu izpētes apmeklējumu formā, dalībvalstu attiecīgajās iestādēs rīkojot maksimums sešus valdību, atļauju izsniegšanas jomas un izpildes jomas amatpersonu izpētes apmeklējumus. Izpētes apmeklējumi būtu jāattiecina uz vismaz trim saņēmējiem, un tostarp būtu jāiekļauj vismaz viens saņēmējs, kas nav ratificējis ITL.
      4.2.3.   Individuāla palīdzība saņēmējiem

      Projektu īstenos semināru formā, maksimums kopumā 30 dienu garumā, vēlams in situ, atsevišķiem saņēmējiem rīkojot seminārus, kuros piedalīsies valdību, atļauju izsniegšanas jomas un izpildes jomas amatpersonas. Atkarībā no tā, kādas ir precīzās vajadzības un kāda ir ES dalībvalstu un saņēmēju ekspertu pieejamība, kopumā pieejamās 30 dienas iedalīs tā, lai semināri būtu vismaz divu līdz maksimums piecu dienu formā.
      Ar savu pieredzi dalīsies eksperti no dalībvalstu valsts pārvaldes iestādēm (tostarp bijušās amatpersonas), to valstu pārstāvji, kuras ir pievienojušās Kopējai nostājai 2008/944/KĀDP, vai privātā sektora un pilsoniskās sabiedrības pārstāvji.
      Minētos individuālos atbalsta seminārus rīkos galvenokārt pēc saņēmēju lūguma. Tie ir domāti, lai risinātu specifiskus jautājumus vai pievērstos specifiskām vajadzībām, ko saņēmējs izvirzījis, piemēram, reģionālos semināros vai regulāros kontaktos ar Savienības ekspertiem un īstenošanas aģentūru.
      4.2.4.   Kontrolsarakstu piemērošana

      Īstenošanas aģentūra izveido tehnisko ekspertu reģistru eksporta kontrolsarakstu piemērošanas jomā. Ekspertus izraugās tā, lai būtu aptvertas pēc iespējas vairāk dalībvalstis.
      Pamatojoties uz ekspertu standarta honorāriem, kas noteikti 5. punktā, būs pieejamas 100 darba stundas, kuras (atkarībā no ekspertu pieejamības) paredzēts iedalīt attiecībā uz attiecīgo saņēmēju iestāžu iesniegtajiem pieprasījumiem par kontrolsarakstu piemērošanu. Īstenošanas aģentūra izstrādās šādu pieprasījumu paraugus, pievēršot pienācīgu uzmanību izvērtēšanas atzinuma neformālajai būtībai un slepenības jautājumam.
      4.2.5.   Galīgā izvērtējuma pasākums

      Lai nodrošinātu šajā lēmumā paredzēto darbību galīgo novērtēšanu, Briselē rīkos divdienu pasākumu, kurā piedalītos gan saņēmēji, gan dalībvalstis, iespēju robežās saskaņojot ar COARM sanāksmi.
      No katra 6.1. punktā minētā saņēmēja tiks uzaicināti maksimums divi pārstāvji (valdību, atļauju izsniegšanas jomas un izpildes jomas amatpersonas).
      4.2.6.   Ar ieroču novirzīšanu saistīti pasākumi

      Šo projektu īstenos divu semināru formā, kurus Rietumāfrikas un Sāhelas valstīm, un Ķīnai rīkos šādi:

                  —

                  vienu divdienu sākotnēju ievada semināru maksimums diviem pārstāvjiem no katra saņēmēja,

                  —

                  vienu divdienu nobeiguma semināru maksimums trim pārstāvjiem no katra saņēmēja.

            Semināriem būtu jānotiek Rietumāfrikas un Sāhelas valstīs.
      5.   EKSPERTU HONORĀRI
      Ekspertu honorārus darīs pieejamus par darbībām, ko veic saskaņā ar 4.2.2. līdz 4.2.4. punktu. Saistībā ar darbībām, ko veic saskaņā ar 4.2.4. punktu, ekspertu honorārus sadalīs pa stundām atkarībā no laika (ko aprēķina stundās), kas faktiski pavadīts attiecībā uz preču identifikācijas pieprasījumiem. Gaidāmi maksimums 100 ekspertu honorāri (800 stundu).
      6.   SAŅĒMĒJI
      6.1.   4.2.1. līdz 4.2.5. punktā paredzēto darbību saņēmēji

                  i)

                  Dienvidaustrumeiropa (Albānija, bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika, Bosnija un Hercegovina, Melnkalne, Serbija un Kosova*);

                  ii)

                  Eiropas kaimiņattiecību politikas Vidusjūras reģiona Ziemeļāfrikas valstis (Alžīrija, Ēģipte, Lībija, Maroka un Tunisija);

                  iii)

                  Eiropas kaimiņattiecību politikas Austrumeiropas un Kaukāza reģionu valstis (Armēnija, Azerbaidžāna, Baltkrievija, Gruzija, Moldovas Republika un Ukraina).

            6.2.   4.2.6. punktā paredzēto darbību saņēmēji

         ECOWAS valstis (Benina, Burkinafaso, Kaboverde, Kotdivuāra, Gambija, Gana, Gvineja, Gvineja-Bisava, Libērija, Mali, Nigēra, Nigērija, Senegāla, Sjerraleone, Togo); Mauritānija, Kamerūna, Čada, Ķīna.
      6.3.   Grozījumi saņēmēju darbības jomā

         COARM darba grupa pēc Augstā pārstāvja priekšlikuma var pieņemt lēmumu grozīt saņēmēu sarakstu, balstoties uz pienācīgu pamatojumu.
      7.   PROJEKTU REZULTĀTI UN ĪSTENOŠANAS RĀDĪTĀJI
      Papildus 4.2.5. punktā minētajam galīgā novērtējuma pasākumam, izvērtējot projekta rezultātus, ņems vērā arī šādus apsvērumus:
      7.1.   Saņēmēju individuālais novērtējums

      Pēc darbību pabeigšanas īstenošanas aģentūra par katru 6.1. punktā minēto saņēmēju EĀDD un Komisijai iesniedz progresa ziņojumu. Minēto ziņojumu sagatavos sadarbībā ar attiecīgajām ES delegācijām, un tajā tiks apkopotas Lēmuma darbības laikā veiktās darbības. Šajā ziņojumā izvērtēs arī saņēmēja spējas, kas novirzītas ieroču nodošanas kontrolei. Ja saņēmējs ir ITL Puse, izvērtējumā analizēs to, kā pieejamās spējas tiek izmantotas, lai īstenotu ITL.
      7.2.   Ietekmes novērtējums un īstenošanas rādītāji

      Attiecībā uz 6.1. punktā minētajiem saņēmējiem pēc šajā lēmumā paredzēto darbību pabeigšanas būtu tehniski jāizvērtē to ietekme. Ietekmes novērtējumu veiks Augstais pārstāvis sadarbībā ar COARM un attiecīgā gadījumā ar attiecīgajām ES delegācijām, kā arī ar citām attiecīgām ieinteresētajām personām.
      Šajā nolūkā izmantos šādus rādītājus:

                  —

                  vai ir izstrādāti attiecīgi iekšēji ieroču nodošanas kontroles noteikumi un vai / cik lielā mērā tie atbilst Kopējās nostājas 2008/944/KĀDP noteikumiem, inter alia attiecībā uz novērtēšanas kritēriju piemērošanu, ES Kopējā militāro preču saraksta īstenošanu un ziņošanu,

                  —

                  informācija par izpildes gadījumiem, ja tāda ir pieejama,

                  —

                  vai saņēmēji spēj ziņot par ieroču eksportu un/vai importu, ņemot vērā inter alia ANO reģistru, ITL gada pārskatus, valsts ziņojumus,

                  —

                  vai saņēmējs ir oficiāli pievienojies Kopējai nostājai 2008/944/KĀDP vai arī gatavojas to darīt.

            Uz šiem īstenošanas rādītājiem attiecīgi būtu jāatsaucas saskaņā ar 7.1. punktu paredzētajos individuālajos novērtējuma ziņojumos.
      8.   SEKMĒT ES INFORMATĪVĀ TĪMEKĻA PORTĀLA IZMANTOŠANU
      Kā paredzēts Lēmumā 2012/711/KĀDP, ir izveidots tīmekļa portāls, kas ir ES īpašumā esošs resurss (https://export-control.jrc.ec.europa.eu). Tas darbojas kā visu ES informatīvo programmu kopīga platforma (divējāda lietojuma preces, ieroči, ITL). Ar 4.2.1. līdz 4.2.5. punktā uzskaitītajām darbībām sekmē informētību par šo ES informatīvo portālu un sekmē tā izmantošanu. Informatīvo pasākumu dalībnieki būtu jāinformē par tīmekļa portāla privāto daļu, kas ļauj izveidot pastāvīgu piekļuvi resursiem, dokumentiem un kontaktiem. Līdzīgi būtu jāsekmē tas, ka tīmekļa portālu izmanto citas amatpersonas, kas tiešā veidā nevarēja piedalīties atbalsta un informatīvajos pasākumos.
      9.   ES PAMANĀMĪBA
      Īstenošanas aģentūra veic visus atbilstīgos pasākumus, lai darītu plaši zināmu to, ka darbību ir finansējusi Eiropas Savienība. Šādus pasākumus īstenos saskaņā ar Eiropas Komisijas publicēto ES Ārējo darbību komunikācijas un redzamības rokasgrāmatu. Tādējādi aģentūra nodrošinās Savienības ieguldījuma pamanāmību ar pienācīgu atpazīstamību un publicitāti, uzsverot Savienības nozīmi un palielinot informētību par Lēmuma pamatā esošajiem iemesliem, kā arī par Savienības atbalstu Lēmumam un minētā atbalsta rezultātiem. Projekta gaitā izstrādātajos materiālos redzamā vietā saskaņā ar attiecīgajām Savienības pamatnostādnēm būs attēlots Savienības karogs.
      Tā kā plānotās darbības pēc sava mēroga un būtības krietni atšķiras, izmantos virkni atpazīstamības veicināšanas līdzekļu, tostarp tradicionālos plašsaziņas līdzekļus, tīmekļa vietni, sociālos plašsaziņas līdzekļus, informācijas un reklāmas materiālus, piemēram, infografikas, skrejlapas, biļetenus, paziņojumus presei un attiecīgā gadījumā citus materiālus. Saskaņā ar projektu izdotajās publikācijās un rīkotajos sabiedriskajos pasākumos tiks izmantotas attiecīgas atpazīstamības zīmes.
      10.   ILGUMS
      Kopējais projekta ilgums būs 24 mēneši.
      11.   ZIŅOŠANA
      Īstenošanas aģentūra reizi ceturksnī regulāri sagatavos ziņojumus, tostarp pēc katras darbības pabeigšanas. Šos ziņojumus iesniedz Augstajam pārstāvim vēlākais sešas nedēļas pēc attiecīgo darbību pabeigšanas.
      12.   LĒSTĀS PROJEKTA KOPĒJĀS IZMAKSAS UN SAVIENĪBAS FINANŠU IEGULDĪJUMS
      Kopējās lēstās projekta izmaksas ir EUR 1 110 000 ar līdzfinansējumu no Vācijas. Kopējās lēstās ES finansētā projekta izmaksas ir EUR 999 000.


title: 2011/681/: Padomes Lēmums ( 2011. gada 10. oktobris ), ar ko ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli no Īrijas

text:
               14.10.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 269/30

         PADOMES LĒMUMS
   (2011. gada 10. oktobris),
   ar ko ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli no Īrijas
   (2011/681/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 302. pantu,
   ņemot vērā Īrijas valdības priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas atzinumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2010. gada 13. septembrī pieņēma Lēmumu 2010/570/ES, Euratom (1), ar ko laikposmam no 2010. gada 21. septembra līdz 2015. gada 20. septembrim ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļus.

               (2)

               Pēc Jillian VAN TURNHOUT kundzes pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies viena Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļa vieta,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2015. gada 20. septembrim, Seamus BOLAND kungs (Chief Executive Officer, Irish Rural Link) tiek iecelts par Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Luksemburgā, 2011. gada 10. oktobrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         A. KRASZEWSKI

      (1)  OV L 251, 25.9.2010., 8. lpp.


title: 2013/238/ES: Padomes Lēmums ( 2013. gada 21. maijs ), ar ko ieceļ četrus Reģionu komitejas locekļus un trīs locekļu aizstājējus no Apvienotās Karalistes

text:
               28.5.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 141/42

         PADOMES LĒMUMS
   (2013. gada 21. maijs),
   ar ko ieceļ četrus Reģionu komitejas locekļus un trīs locekļu aizstājējus no Apvienotās Karalistes
   (2013/238/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 305. pantu,
   ņemot vērā Apvienotās Karalistes valdības priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2009. gada 22. decembrī un 2010. gada 18. janvārī pieņēma Lēmumu 2009/1014/ES (1) un Lēmumu 2010/29/ES (2), ar ko laikposmam no 2010. gada 26. janvāra līdz 2015. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus.

               (2)

               Pēc Amanda BYRNE kundzes, Christine CHAPMAN kundzes, Flo CLUCAS kundzes un Roger KNOX kunga pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojušās četras Reģionu komitejas locekļu vietas. Pēc Peter MOORE kunga un Sandy PARK kunga pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojušās divas Reģionu komitejas locekļu aizstājēju vietas. Pēc Paula BAKER kundzes iecelšanas Reģionu komitejas locekļa amatā ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa aizstājēja vieta,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo uz atlikušo pilnvaru laiku līdz 2015. gada 25. janvārim Reģionu komitejā tiek iecelti:

               a)

               par locekļiem:

                           —

                              Mick ANTONIW kungs, Member of the National Assembly for Wales,

                           —

                              Paula BAKER kundze, Councillor, Basingstoke and Deane Council,

                           —

                              Anthony Gerard BUCHANAN kungs, Councillor, East Renfrewshire Council,

                           —

                              Dee SHARPE kundze, Councillor, East Riding of Yorkshire Council;

                     un

               b)

               par locekļu aizstājējiem:

                           —

                              Barbara GRANT kundze, Councillor, East Renfrewshire Council,

                           —

                              Stewart GOLTON kungs, Councillor, Leeds Council,

                           —

                              Margaret LISHMAN kundze, Councillor, Burnley Council.

         2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2013. gada 21. maijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         E. GILMORE

      (1)  OV L 348, 29.12.2009., 22. lpp.

      (2)  OV L 12, 19.1.2010., 11. lpp.


title: 2005/269/EK: Padomes Lēmums (2005. gada 28. februāris), lai noslēgtu Nolīgumu, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Čīles Republiku, no otras puses

text:
               2.4.2005

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 84/19

      PADOMES LĒMUMS

   (2005. gada 28. februāris),
   lai noslēgtu Nolīgumu, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Čīles Republiku, no otras puses
   (2005/269/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 310. pantu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmās daļas otro teikumu un 3. punkta otro daļu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu (1),
   tā kā:

               (1)

               Nolīgums, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Čīles Republiku, no otras puses (turpmāk “Asociācijas nolīgums”), ir parakstīts Kopienas vārdā Briselē, 2002. gada 18. novembrī.

               (2)

               Asociācijas nolīgums būtu jāapstiprina,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   1.   Ar šo Kopienas vārdā tiek apstiprināts Nolīgums, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Čīles Republiku, no otras puses (turpmāk “Asociācijas nolīgums”), kā arī tam pievienotie pielikumi un protokoli kopā ar deklarācijām, ko Kopiena iesniegusi vienpusēji vai kopā ar otru Pusi un kas pievienotas Nobeiguma aktam.
   2.   Šā panta 1. punktā minēto aktu teksts ir pievienots šim lēmumam (2).
   2. pants
   1.   Pēc Komisijas priekšlikuma Padome saskaņā ar attiecīgajiem Līguma noteikumiem pieņem Kopienas nostāju Asociācijas padomē un Asociācijas komitejā, kas izveidotas ar Asociācijas nolīgumu.
   2.   Padomes pārstāvis vada Asociācijas padomi un pauž Kopienas nostāju. Komisijas pārstāvis vada Asociācijas komiteju un pauž Kopienas nostāju.
   3.   Komisija pārstāv Kopienu Īpašajās komitejās, kas izveidotas ar Asociācijas nolīgumu vai ko saskaņā ar tā 7. pantu izveidojusi Asociācijas padome.
   3. pants
   1.   Lai piemērotu Asociācijas nolīguma V pielikuma 29. panta 2. punktu, ar šo Komisija ir pilnvarota saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1493/1999 (3) 75. pantā noteikto procedūru noslēgt vajadzīgos instrumentus, lai izdarītu grozījumus Asociācijas nolīgumā.
   2.   Lai piemērotu Asociācijas nolīguma VI pielikuma 16. panta 2. punktu, ar šo Komisija ir pilnvarota saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 1576/89 (4) 15. pantā noteikto procedūru noslēgt vajadzīgos instrumentus, lai izdarītu grozījumus Asociācijas nolīgumā.
   4. pants
   Padomes priekšsēdētājs Kopienas vārdā sniedz Asociācijas nolīguma 198. panta 1. punktā paredzēto paziņojumu.

      Briselē, 2005. gada 28. februārī

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         F. BODEN

      (1)  Eiropas Parlamenta sankcija 2003. gada 12. februārī.

      (2)  Skat. OV L 352, 30.12.2002., 3. lpp. un OV L 332, 19.12.2003., 64. lpp.

      (3)  OV L 179, 14.7.1999., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1795/2003 (OV L 262, 14.10.2003., 13. lpp.).

      (4)  OV L 160, 12.6.1989., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).