title: Padomes Lēmums (2000. gada 22. decembris) par Eiropas Policijas akadēmijas (CEPOL) izveidošanu

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

32000D0820

Oficiālais Vēstnesis L 336 , 30/12/2000 Lpp. 0001 - 0003

		Padomes Lēmums(2000. gada 22. decembris)par Eiropas Policijas akadēmijas (CEPOL) izveidošanu(2000/820/TI)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, un jo īpaši tā 30. panta 1. punkta c) apakšpunktu un 34. panta 2. punkta c) apakšpunktu,ņemot vērā Portugāles Republikas iniciatīvu [1],ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu [2],tā kā:(1) Eiropadome 1999. gada 15. un 16. oktobra sanāksmē Tamperē vienojās, ka ir jāizveido Eiropas Policijas akadēmija, turpmāk tekstā — "CEPOL", lai izglītotu policijas vecākos virsniekus, ar to saprotot prezidentvalsts secinājumu 47. punktā minētās tiesībaizsardzības iestāžu amatpersonas.(2) Tamperē Eiropadome vienojās, ka sākotnēji CEPOL sastāv no valstu jau pastāvošo mācību iestāžu tīkla, neizslēdzot iespēju vēlāk izveidot patstāvīgu iestādi.(3) Jau pastāv valstu, Eiropas un starptautiskas organizācijas un iestādes, kas aktīvi nodarbojas ar policistu sagatavošanu un uz kurām CEPOL varētu paļauties, pildot savus uzdevumus.(4) Vēlams ātri nodibināt attiecības starp CEPOL un to kandidātvalstu mācību iestādēm, ar kurām Eiropas Savienība risina pievienošanās sarunas, kā arī Islandes un Norvēģijas mācību iestādēm, lai šīs iestādes varētu iesaistīties CEPOL darbībā.(5) Eiropas Savienība aktīvi darbojusies šajā jomā, apstiprinot un īstenojot Līguma par Eiropas Savienību VI sadaļā minētās programmas, piemēram, kopīgā tiesībaizsardzības iestāžu apmaiņas, mācību un sadarbības programma (OISIN) [3] un apmaiņas, mācību un sadarbības programma personām, kas ir atbildīgas par organizētās noziedzības apkarošanas pasākumiem (Falcone) [4].(6) CEPOL savus uzdevumus veic pakāpeniski, ņemot vērā gada darba programmās izvirzītos mērķus un pieejamos resursus.(7) Šis lēmums jāpārskata pēc trijiem gadiem, lai lemtu par CEPOL uzdevumu paplašināšanu un izmaiņām iestādes struktūrā,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.I SADAĻAOrganizācija1. pants1. Ar šo ir izveidota Eiropas Policijas akadēmija (CEPOL).2. Neskarot 9. pantā ieteikto tālāko virzību, CEPOL jāveido kā tīkls, apvienojot vecāko policijas virsnieku mācību iestādes dalībvalstīs, kuras šajā sakarā cieši sadarbojas.3. CEPOL uzdevums ir īstenot valdes izveidotās programmas un ierosinājumus.2. pants1. CEPOL valdē ir valstu vecāko policijas virsnieku mācību iestāžu direktori. Ja vienu dalībvalsti pārstāv vairāki šādi direktori, viņi veido delegāciju.2. Valdes priekšsēdētājs ir tās dalībvalsts vecāko policijas virsnieku mācību iestādes direktors, kas ir Eiropas Savienības Padomes prezidējošā valsts. Valde sapulcējas vismaz reizi katras prezidentūras laikā. Tā pieņem savu reglamentu ar vienprātīgu lēmumu.3. Katrai delegācijai valdē ir viena balss.Eiropas Savienības Padomes Ģenerālsekretariāta, Komisijas un Eiropola pārstāvjus aicina piedalīties sanāksmēs kā novērotājus bez balsstiesībām. Kopā ar valdes locekļiem sanāksmes var apmeklēt arī eksperti.3. pants1. Valde lemj par tālākizglītības gada programmu (mācību saturu, veidu un īstenojamo mācību pasākumu skaitu un garumu). Vajadzības gadījumā tā veido papildu programmas un pieņem ierosinājumus.2. Valde sagatavo gada pārskatu par CEPOL darbību.3. Šā panta 1. un 2. punktā minētos valdes lēmumus pieņem vienprātīgi un dara zināmus Padomei, kas tos ņem vērā un apstiprina. Valdei noteikti jāņem vērā visi Padomes komentāri.CEPOL darbības gada pārskatu nosūta arī Eiropas Parlamentam un Komisijai.4. pants1. Valde izveido pastāvīgu sekretariātu, kas palīdz CEPOL veikt administratīvus pienākumus, kas nepieciešami tā darbībai, un īstenot gada programmu un vajadzības gadījumā arī papildus programmas un ierosinājumus. Pastāvīgo sekretariātu var izveidot vienā no valstu policijas akadēmijām. Padome pieņem lēmumu par pastāvīgā sekretariāta atrašanās vietu.2. Sekretariātu vada administratīvais direktors, kuru valde ieceļ uz trim gadiem.3. Visus valdes lēmumus, kas attiecas uz sekretariātu, pieņem vienprātīgi.5. pants1. CEPOL budžetu pārvalda sekretariāts atbilstoši finanšu nolikumam.2. Ar 3. pantā minēto gada programmu pasākumu īstenošanu saistītās izmaksas un CEPOL administratīvās izmaksas dalībvalstis sedz kopīgi. Šajā sakarā dalībvalstu iemaksas nosaka atkarībā no to nacionāla kopprodukta (NKP) saskaņā ar indeksu, ko izmanto, lai noteiktu NKP daļu valstu resursos, no kuriem veic iemaksas Eiropas Savienības kopējā budžetā. Katru gadu par pamatu izmanto dalībvalsts iepriekšējā gada NKP.3. CEPOL finanšu nolikumu un gada budžetu valde izveido ar vienprātīgu lēmumu un iesniedz dalībvalstu valdībām apstiprināšanai Padomes sanāksmē.4. No CEPOL budžeta sedz izdevumus, kas saistīti ar:a) gada programmas sagatavošanu, īstenošanu un novērtēšanu;b) pieaicināto ekspertu honorāriem;c) valdes locekļu ceļa izdevumiem, apmeklējot sanāksmes, bet ne vairāk kā diviem no katras dalībvalsts;d) vispārīgām sekretariāta darbības izmaksām, izņemot tās locekļu algas;e) to ierosinājumu izmaksām, kurus saskaņā ar finanšu nolikumu apstiprinājusi valde vai pieņēmis administratīvais direktors;f) to izdevumu kompensēšanai proporcionāli dalībvalsts ieguldījumam, kas dalībvalstij vai dalībvalstīm radušies, maksājot algu sekretariāta locekļiem.5. Neskarot dalībvalstu lūgumus un rīkojoties saskaņā ar valdes instrukcijām, sekretariāts var iesniegt Komisijai līdzfinansēšanai mācību projektus vai programmas, kas ietilpst Komisijas pārvaldītu budžeta programmu kompetencē.II SADAĻAMērķi un uzdevumi6. pants1. CEPOL mērķis ir sagatavot dalībvalstu vecākos policijas virsniekus, optimizējot sadarbību starp dažādām kompetentām CEPOL iestādēm. Tas atbalstīs un pilnveidos Eiropas politiku, risinot galvenās problēmas, īpaši starpvalstu rakstura problēmas, ar kurām dalībvalstis saskaras, cīnoties pret noziedzību, novēršot to un uzturot kārtību, likumību un sabiedrības drošību.2. CEPOL ir šādi mērķi:a) palielināt informētību par dalībvalstu policijas sistēmām un struktūrām, Eiropolu un policijas pārrobežu sadarbību Eiropas Savienībā;b) vairot informētību par starptautiskajiem līdzekļiem, jo īpaši tiem, kas jau pastāv Eiropas Savienības līmenī sadarbības un noziedzības apkarošanas jomā;c) nodrošināt pienācīgu sagatavošanu attiecībā uz demokrātiskiem aizsardzības pasākumiem, īpaši tiesībām uz aizsardzību;d) veicināt sadarbību starp CEPOL un citām policijas mācību iestādēm.3. CEPOL ļauj izmantot savu infrastruktūru arī to kandidātvalstu vecākajiem policijas virsniekiem, ar kurām Eiropas Savienība risina pievienošanās sarunas, kā arī Islandes un Norvēģijas vecākajiem policijas virsniekiem.7. pantsLai sasniegtu šos mērķus, CEPOL var veikt šādus pasākumus:a) nodrošināt uz kopīgiem standartiem balstītus mācību kursus vecākajiem policijas virsniekiem;b) atbalstīt saskaņotu vidējā līmeņa policijas darbinieku, vidējā līmeņa specializēto policijas darbinieku un specializēto policijas darbinieku mācību programmu izstrādi attiecībā uz Eiropas policijas pārrobežu sadarbību un palīdzēt izveidot attiecīgās padziļinātās mācības programmas;c) nodrošināt specializētas mācības policijas darbiniekiem, kuriem ir svarīga loma starptautiskās noziedzības apkarošanā, īpašu uzmanību veltot organizētajai noziedzībai;d) izstrādāt un nodrošināt mācības pasniedzējiem;e) izplatīt labu praksi un izpētes rezultātus;f) izstrādāt un nodrošināt mācības, lai sagatavotu Eiropas Savienības policiju dalībai nemilitāru krīžu noregulēšanā;g) izstrādāt un nodrošināt mācības Eiropas Savienības kandidātvalstu policijas iestādēm, tostarp mācības augstākstāvošiem policijas darbiniekiem;h) veicināt ar mācībām saistītu policijas darbinieku apmaiņu un norīkošanu;i) izveidot elektronisku tīklu, kas palīdz CEPOL veikt savus uzdevumus, nodrošinot visu vajadzīgo drošības pasākumu ievērošanu;j) dot iespēju dalībvalstu vecākajiem policijas virsniekiem apgūt svešvalodas.III SADAĻACiti noteikumi8. pantsCEPOL katrā gadījumā atsevišķi izskata iespēju ļaut tās darbībai piekļūt Eiropas iestāžu un citu Eiropas Savienības iestāžu ierēdņiem.CEPOL var sadarboties ar to valstu policijas mācību iestādēm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis. Tā nodibina attiecības ar to kandidātvalstu mācību iestādēm, ar kurām Eiropas Savienība risina pievienošanās sarunas, kā arī Islandes un Norvēģijas mācību iestādēm.CEPOL sadarbojas arī ar attiecīgām mācību iestādēm Eiropā, piemēram, Baltijas un Ziemeļvalstu policijas akadēmiju (NBPA) un Mitteleuropäische Polizeiakademie (MEPA ).9. pantsNe vēlāk kā trešajā gadā pēc šā lēmuma stāšanās spēkā saskaņā ar secinājumiem, kas izdarīti Eiropadomes sanāksmē Tamperē, valde iesniedz Padomei ziņojumu par tīkla darbību un nākotni.10. pantsŠis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā pieņemšanas Padomē.To piemēro no 2001. gada 1. janvāra.Briselē, 2000. gada 22. decembrīPadomes vārdā —priekšsēdētājsC. Pierret[1] OV C 206, 19.7.2000., 3. lpp.[2] Atzinums izsūtīts 2000. gada 17. novembrī (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).[3] OV L 7, 10.1.1997., 5. lpp.[4] OV L 99, 31.3.1998., 8. lpp.--------------------------------------------------


title: Padomes Lēmums (2001. gada 8. marts) par Turcijas Republikas pievienošanās partnerības principiem, prioritātēm, starpposma mērķiem un nosacījumiem

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

32001D0235

Oficiālais Vēstnesis L 085 , 24/03/2001 Lpp. 0013 - 0023

		Padomes Lēmums(2001. gada 8. marts)par Turcijas Republikas pievienošanās partnerības principiem, prioritātēm, starpposma mērķiem un nosacījumiem(2001/235/EK)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 390/2001 (2001. gada 26. februāris) par palīdzību Turcijai atbilstīgi pirmspievienošanās stratēģijai un jo īpaši par pievienošanās partnerības izveidi [1], jo īpaši tās 2. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,tā kā:(1) Helsinku Eiropadome ir paziņojusi: "Turcija ir kandidātvalsts, kuru nolemts uzņemt Savienībā, pamatojoties uz tādiem pašiem kritērijiem, kādus piemēro citām kandidātvalstīm. Ievērojot pašreizējo Eiropas stratēģiju, Turcija, līdzīgi kā citas kandidātvalstis, gūs labumu no pirmspievienošanās stratēģijas, kas veicinās un atbalstīs tās reformas." Šādas stratēģijas galvenā iezīme būs pievienošanās partnerība, ko izstrādās, pamatojoties uz iepriekšējās Eiropadomes secinājumiem.(2) Regulā (EK) Nr. 390/2001 ir paredzēts, ka Padomei pēc Komisijas priekšlikuma ar kvalificētu balsu vairākumu jālemj par principiem, prioritātēm, starpposma mērķiem un nosacījumiem pievienošanās partnerībā, ko iesniegs Turcijai, kā arī par tās turpmākiem nozīmīgiem pielāgojumiem.(3) Kopienas palīdzība ir atkarīga no būtiskiem elementiem un jo īpaši no panākumiem Kopenhāgenas kritēriju izpildē. Ja trūkst kāda būtiska elementa, Padome pēc Komisijas priekšlikuma, pieņemot lēmumu ar kvalificētu balsu vairākumu, var veikt attiecīgus pasākumus atbilstīgi jebkurai pirmspievienošanās palīdzībai.(4) EK un Turcijas Asociācijas padome ir nolēmusi, ka Turcijas pievienošanās partnerību attiecīgā gadījumā pārraudzīs Asociācijas līguma iestādes.(5) Komisijas 2000. gada kārtējā pārskatā ir sniegta objektīva analīze par Turcijas sagatavošanās darbiem dalībai un noteikts prioritāro jomu skaits turpmākajam darbam.(6) Lai sagatavotos dalībai, Turcijai jāizstrādā Kopienas tiesību kopuma pieņemšanas valsts programma. Šajā programmā jāiekļauj pievienošanās partnerībā noteikto prioritāšu un starpposma mērķu īstenošanas grafiks,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsSaskaņā ar 2. pantu Regulā (EK) Nr. 390/2001 Turcijas pievienošanās partnerības principi, prioritātes, starpposma mērķi un nosacījumi ir izklāstīti pielikumā, kurš ir šā lēmuma neatņemama sastāvdaļa.2. pantsPievienošanās partnerības izpildi attiecīgā gadījumā pārrauga Asociācijas līguma iestādes ar kompetento Padomes struktūru starpniecību, kurām Komisija regulāri ziņo.3. pantsŠis lēmums stājas spēkā trešajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.Briselē, 2001. gada 8. martāPadomes vārdā —priekšsēdētājsK. Larsson[1] OV L 58, 28.2.2001., 1. lpp.--------------------------------------------------PIELIKUMSTURCIJA: PIEVIENOŠANĀS PARTNERĪBA 20001. IEVADSHelsinku Eiropadome (1999. gada 10. un 11. decembrī) izteica atzinību par pozitīvo notikumu attīstību Turcijā, kā arī par tās nodomu turpināt reformu, lai izpildītu Kopenhāgenas kritērijus. Turcija ir kandidātvalsts, kuru nolemts uzņemt Savienībā, pamatojoties uz tādiem pašiem kritērijiem, kādus piemēro citām kandidātvalstīm.Tās sanāksmē Helsinkos Eiropadome nolēma, ka pievienošanās partnerību izstrādās, "pamatojoties uz iepriekšējās Eiropadomes secinājumiem". Tajā jāiekļauj pievienošanās procesa sagatavošanās darbu prioritātes, ievērojot politiskos un ekonomiskos kritērijus un dalībvalsts saistības kopā ar Kopienas tiesību kopuma pieņemšanas valsts programmu.Tās sanāksmē Luksemburgā 1997. gada decembrī Eiropadome nolēma, ka pievienošanās partnerība būs uzlabotās pirmspievienošanās stratēģijas galvenā iezīme, kas vienā sistēmā mobilizēs visas palīdzības formas kandidātvalstīm. Šādi ES virza savu palīdzību saskaņā ar katras kandidātvalsts īpašajām vajadzībām, lai sniegtu atbalstu konkrētu grūtību pārvarēšanai, ņemot vērā pievienošanās perspektīvu.Pilnībā ievērojot šo nostāju, Komisija 2000. gada 26. jūlijā izvirzīja priekšlikumu par regulas pieņemšanu vienotas sistēmas izveidei, lai koordinētu visus ES finansiālās palīdzības avotus Turcijai pirms pievienošanās, un jo īpaši pievienošanās partnerības izveidei. Šī pamatregula attiecībā uz Turciju ir izstrādāta tāpat kā Regula desmit Centrāleiropas un Austrumeiropas kandidātvalstīm. (Padomes Regula (EK) Nr. 622/98 (OV L 85, 20.3.1998., 1. lpp.).Pirmā pievienošanās partnerība būs paredzēta Padomes Regulā par Turcijas pievienošanās partnerības izveidi. Priekšlikumu par šo pievienošanās partnerību ir izteikusi Komisija pēc konsultēšanās ar Turciju un pamatojoties uz principiem, prioritātēm, starpposma mērķiem un nosacījumiem, kādus noteikusi Padome. Tajā ir ņemta vērā analīze, kas veikta 2000. gada kārtējā pārskatā par Turcijas panākumiem virzībā uz dalību.2. MĒRĶIPievienošanās partnerības mērķis ir vienotā sistēmā iekļaut turpmākā darba prioritārās jomas, kas noteiktas Komisijas 2000. gada kārtējā ziņojumā par Turcijas panākumiem virzībā uz Eiropas savienību, pieejamos finanšu līdzekļus, ar ko palīdzēt Turcijai īstenot šīs prioritātes, un nosacījumus, kas attieksies uz minēto palīdzību. Pievienošanās partnerība dod pamatu daudziem politikas instrumentiem, kurus izmantos, lai palīdzētu kandidātvalstīm sagatavoties dalībai. Sagaidāms, ka Turcija, pamatojoties uz šo pievienošanās partnerību, līdz gada beigām pieņems Kopienas tiesību kopuma pieņemšanas valsts programmu. Tā nav šīs partnerības neatņemama sastāvdaļa, bet partnerībā iekļautajām prioritātēm jābūt ar to saderīgām.3. PRINCIPIGalvenās prioritārās jomas, kas noteiktas katrai kandidātvalstij, attiecas uz šīs valsts spēju uzņemties saistības izpildīt Kopenhāgenas kritērijus, saskaņā ar kuriem ir šādas prasības attiecībā uz dalību:- ir panākta stabilitāte tajās kandidātvalsts institūcijās, kas nodrošina demokrātiju, tiesiskumu, cilvēktiesību ievērošanu un cieņu pret minoritātēm un to aizsardzību,- ir funkcionējoša tirgus ekonomika, kā arī spēja tikt galā ar konkurences spiedienu un tirgus konjunktūru Savienībā,- ir spēja uzņemties dalības saistības, tostarp stingri ievērot politiskās, ekonomikas un monetārās savienības mērķus.Tās sanāksmē Madridē Eiropadome uzsvēra vajadzību kandidātvalstīm pielāgot to administratīvās struktūras, lai pēc pievienošanās nodrošinātu Kopienas politikas saskaņotu īstenošanu. Luksemburgā tā uzsvēra, ka Kopienas tiesību kopuma transponēšana tiesību aktos ir nepieciešama, bet pati par sevi nav pietiekama; tā ir vajadzīga, lai nodrošinātu, ka to faktiski piemēro.Tās sanāksmē Helsinkos Eiropadome no jauna apstiprināja, ka pievienošanās process ir aptverošs un ka vienotā sistēmā ir iekļautas trīspadsmit kandidātvalstis. Kandidātvalstis pievienošanās procesā piedalās ar vienādiem nosacījumiem. Eiropadome paziņoja, ka tām jābūt kopējām Eiropas Savienības vērtībām un mērķiem, kas norādīti Līgumos. Šajā sakarā Eiropadome uzsvēra mierīgas domstarpību izšķiršanas principu un mudināja kandidātvalstis pielikt visas pūles, lai atrisinātu jebkurus neatrisinātus robežu strīdus un citus saistītus jautājumus. Ja tas nav iespējams, tad tām pieņemamā termiņā šī lieta jāiesniedz izskatīšanai Starptautiskajā Tiesā.Eiropadome arī izdarīja secinājumu, ka tā, vēlākais līdz 2004. gada beigām, pārskatīs situāciju attiecībā uz visiem neatrisinātiem strīdiem, jo īpaši saistībā ar šo strīdu netiešo ietekmi uz pievienošanās procesu un ar mērķi sekmēt to izšķiršanu Starptautiskajā Tiesā.Turklāt Eiropadome uzsvēra, ka Turcija gūs labumu no pirmspievienošanās stratēģijas, kas sekmēs un atbalstīs tās reformas un ievērojami uzlabos politisko dialogu, akcentējot sekmīgu virzību politisko pievienošanās kritēriju izpildē, pievēršot īpašu uzmanību cilvēktiesību jautājumam, kā arī Helsinku Eiropadomes secinājumu 4. punktā un 9. punkta a) apakšpunktā minētajiem jautājumiem; šādā veidā Eiropas Savienība mudina Turciju kopā ar visām pārējām pusēm turpināt atbalstīt ANO Ģenerālsekretāra centienus gūt sekmīgus rezultātus procesā, kura mērķis ir Kipras problēmas pilnīgs atrisinājums.4. PRIORITĀTES UN STARPPOSMA MĒRĶIKomisijas kārtējos ziņojumos ir uzsvērts, cik daudz pūļu kandidātvalstīm vēl jāpieliek dažās jomās, lai sagatavotos dalībai. Šīs situācijas dēļ jānosaka starpposmi prioritāšu īstenošanai un katrai prioritātei jānosaka precīzi mērķi, kuri jāizvirza sadarbībā ar attiecīgajām valstīm un no kuru īstenošanas būs atkarīgs piešķirtās palīdzības apmērs, kā arī panākumi sarunās ar dažām valstīm un jaunu sarunu sākšanā ar pārējām valstīm. Prioritātes un starpposma mērķi pievienošanās partnerībā ir iedalīti divās grupās – īstermiņa grupā un vidēja termiņa grupā. Tās prioritātes un starpposma mērķi, kas minēti īstermiņa grupā, ir izraudzīti, pamatojoties uz to, ka Turcija tos reāli varēs izpildīt vai to izpildē ievērojami pavirzīties uz priekšu līdz 2001. gada beigām. Vidēja termiņa grupā minēto prioritāšu īstenošana varētu aizņemt vairāk par vienu gadu, bet darbam arī pie šīm prioritātēm, ja vien iespējams, jāsākas 2001. gadā.Pievienošanās partnerība norāda prioritārās jomas Turcijas dalības sagatavošanas darbiem. Tomēr Turcijai vienalga jārisina arī kārtējā ziņojumā identificētie jautājumi. Svarīgi arī tas, lai Turcija pildītu tiesību aktu tuvināšanas un Kopienas tiesību kopuma īstenošanas saistības atbilstoši saistībām, ko tā uzņēmusies saskaņā asociācijas līgumu, muitas savienību un saistītiem EK un Turcijas Asociācijas padomes lēmumiem, piemēram, par tirdzniecības režīmu attiecībā uz lauksaimniecības produktiem. Jāatgādina, ka Kopienas tiesību kopuma transponēšana tiesību aktos pati par sevi nav pietiekama; būs arī jānodrošina, ka šos tiesību aktus piemēro faktiski pēc tādiem pašiem standartiem kā Savienībā. Visās še turpmāk uzskaitītajās jomās ir vajadzīga ticama un efektīva Kopienas tiesību kopuma īstenošana un piemērošana.Balstoties uz analīzi Komisijas Kārtējā ziņojumā, Turcijai ir noteiktas šādas īstermiņa un vidēja termiņa prioritātes un starpposma mērķi.4.1. Īstermiņa prioritātes (2001)Uzlabots politiskais dialogs un politiskie kritēriji- Saskaņā ar Helsinku Eiropadomes secinājumiem politiskā dialoga sakarā stingri atbalstīt ANO Ģenerālsekretāra centienus gūt sekmīgus rezultātus procesā, kura mērķis ir panākt pilnīgu atrisinājumu Kipras problēmai.- Nostiprināt tiesiskas un konstitucionālas garantijas tiesībām uz vārda brīvību atbilstoši Eiropas Cilvēktiesību konvencijas 10. pantam. Šādā sakarā risināt to cilvēku situāciju, kuriem ir piespriests cietumsods par savu uzskatu paušanu.- Nostiprināt tiesiskas un konstitucionālas garantijas tiesībām uz biedrošanās un miermīlīgas pulcēšanās brīvību un veicināt pilsoniskas sabiedrības attīstību.- Stiprināt tiesību normas un veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai pastiprinātu cīņu pret spīdzināšanu, un nodrošināt, ka tiek ievērota Eiropas Konvencija par spīdzināšanas novēršanu.- Tiesas procedūras attiecībā uz iepriekšējo apcietinājumu saskaņot ar Eiropas Cilvēktiesību tiesas noteikumiem un ar Spīdzināšanas novēršanas komitejas ieteikumiem.- Stiprināt iespējas saņemt likumīgu atlīdzību pret visiem cilvēktiesību pārkāpumiem.- Pastiprināt mācības par cilvēktiesību jautājumiem tiesībaizsardzības amatpersonām savstarpējā sadarbībā ar atsevišķām valstīm un starptautiskām organizācijām.- Uzlabot tiesu iestāžu, ieskaitot Valsts Drošības tiesu, darbību un efektivitāti atbilstoši starptautiskiem standartiem. Jo īpaši stiprināt tiesnešu un prokuroru mācības par Eiropas Savienības tiesību aktiem, tostarp cilvēktiesību jomā.- Paturēt spēkā de facto nāvessoda moratoriju.- Atcelt visas tiesību normas, kas Turcijas iedzīvotājiem aizliedz televīzijas un radio apraidēs lietot savu dzimto valodu.- Izstrādāt visaptverošu pieeju, ar kuru samazinātos reģionālas neatbilstības un jo īpaši uzlabotos situācija dienvidaustrumos, lai pilnveidotu saimnieciskās, sociālās un kultūras iespējas visiem pilsoņiem.Ekonomiskie kritēriji- Nodrošināt pašreizējās deflācijas un strukturālo reformu programmas īstenošanu, kas saskaņota ar SVF un Pasaules banku, jo īpaši nodrošināt valsts izdevumu kontroli.- Steidzīgi īstenot finanšu nozares reformu ar mērķi nodrošināt pārredzamību un uzraudzību.- Izstrādāt pirmspievienošanās fiskālās uzraudzības procedūru, kurā ietilpst ikgadēja paziņošana par fiskālajām pozīcijām saskaņā ar ES procedūrām un pirmspievienošanās ekonomikas programmas uzrādīšana. Šīs programmas mērķis ir sagatavot valsti dalībai ar visaptverošas ekonomikas programmas palīdzību.- Turpināt lauksaimniecības reformas.- Turpināt valsts objektu privatizāciju, ņemot vērā sociālo elementu.Iekšējais tirgus- Intelektuālā un rūpnieciskā īpašuma tiesības: turpināt intelektuālā īpašuma tiesību aktu pielīdzināšanu un stiprināt cīņu pret pirātismu.- Preču brīva aprite: paātrināt Eiropas standartu, sertificēšanas un atbilstības novērtēšanas un marķēšanas saskaņošanu; sākt ar aprīkojumu un mācībām pastiprināt esošās tirgus uzraudzības un atbilstības novērtēšanas struktūras; paātrināt darbu saistībā ar atsevišķām nozarēm (pārtikas produkti, farmaceitiskie līdzekļi, kosmētiskie līdzekļi, tekstilpreces) un vispārējiem likumiem, iestrādājot jaunas un vispārējas pieejas principus, kā arī radīt saderīgu administratīvo infrastruktūru; likvidēt tehniskus tirdzniecības šķēršļus.- Konkurence: pielāgot tiesību aktus, ar kuriem piešķir atbildību par valsts atbalsta kontroli, lai nodrošinātu pamatu pārredzamībai un regulārai valsts atbalsta pārraudzīšanai.- Valsts iepirkums: sākt pieskaņošanos Kopienas tiesību kopumam, jo īpaši viešot iepirkuma sistēmā lielāku pārredzamību un atbildību.Nodokļu politika- Sākt akcīzes nodokļu un PVN saskaņošanu, jo īpaši saistībā ar likmēm, neapliekamo darījumu raksturu, nodokļa piemērošanas jomu un nodokļu struktūru; nodrošināt, ka jauni nodokļu pasākumi ir saskaņā ar rīcības kodeksa uzņēmējdarbības aplikšanai ar nodokļiem principiem, un likvidēt jebkuru diskriminējošu pasākumu.Lauksaimniecība- Attīstīt funkcionējošu zemes reģistru, dzīvnieku identifikācijas sistēmas, augu pasu sistēmas un uzlabot administratīvās struktūras, lai pārraudzītu lauksaimniecības tirgu un īstenotu vides, struktūrpolitikas un lauku attīstības pasākumus.- Izstrādāt atbilstošu stratēģiju, lai pielīdzinātos Kopienas tiesību aktiem veterinārijas un augu veselības jomā, par pirmo prioritāti nosakot to likumu saskaņošanu, kuri attiecas uz dzīvnieku un augu slimību apkarošanu un izpildes spēju, jo īpaši laboratorisko pārbaužu, pārbaudes pasākumu un konstatāciju, uzlabošanu.Zivsaimniecība- Izveidot administratīvas struktūras, kas pārraudzītu zvejniecības resursu izmantošanu, tirgus un strukturālo attīstību, uzlabojot līdzekļu pārvaldības politiku, kontroles pasākumus un zvejas flotes reģistru.Transports- Pieņemt programmu, ar kuras palīdzību pārņemt Kopienas tiesību kopumu transporta jomā.- Sākt saskaņot likumus attiecībā uz jūras drošības standartiem; īstenot un piemērot drošības standartus.- Pieņemt jūras transporta rīcības plānu par klasificēšanas sabiedrību uzraudzību un Turcijas karogu reģistra snieguma uzlabošanu.- Sākt stiprināt jūrlietu pārvaldi, jo īpaši karoga valsts kontroli.Statistika- Pieņemt stratēģiju turpmākai statistikas, jo īpaši demogrāfijas un sociālās statistikas, reģionālās statistikas, uzņēmējdarbības statistikas, ārējās tirdzniecības un lauksaimniecības statistikas, attīstībai.- Pielīdzināt ES standartiem uzņēmumu reģistru.Nodarbinātība un sociālie jautājumi- Pieņemt stratēģiju un sīki izstrādātu programmu, ar kuras palīdzību panākt atbilstību Kopienas tiesību kopumam.- Papildus stiprināt centienus atrisināt bērnu darba problēmu.- Nodrošināt nosacījumus aktīvam un autonomam dialogam, tai skaitā nodrošinot arodbiedrību tiesību ievērošanu un atceļot ierobežojošus noteikumus arodbiedrību darbībai.- Atbalstīt sociālo partneru resursu palielināšanas centienus, Kopienas tiesību kopuma izstrādāšanai un īstenošanai.Enerģētika- Ieviest programmu ES tiesību kopuma pieņemšanai enerģētikas jomā.- Izveidot neatkarīgu pārvaldes iestādi elektroenerģijas un gāzes nozarēs; piešķirt pilnvarojumu un līdzekļus uzdevumu efektīvai veikšanai.- Sagatavoties iekšējā enerģijas tirgus izveidei, īpaši direktīvām elektroenerģijas un dabasgāzes jomās, un tirgu atvēršanai.Telekomunikācija- Panākt atbilstību ES tiesību kopumam licencēšanas, savienojumu un universālā pakalpojuma jomā; vēl vairāk pilnveidot liberalizācijas vajadzības.- Palielināt neatkarīgās pārvaldes iestādes resursus, t.i., pastiprināt tās spēju īstenot noteikumus.Reģionālā politika un strukturālo instrumentu koordinēšana- Sagatavot NUTS klasifikāciju saskaņā ar Kopienas noteikumiem.- Pieņemt stratēģiju efektīvas reģionālās politikas attīstībai.- Sākt ieviest reģionālās politikas kritērijus projektu atlasē Turcijas plānošanas procesā.Kultūra un audiovizuālā politika- Sākt tiesību aktu pielīdzināšanu audiovizuālās politikas jomā, jo īpaši attiecībā uz direktīvu "Televīzija bez robežām".Vide- Pieņemt sīki izstrādātu, katrai direktīvai specifisku programmu acquis pārņemšanai.- Pārņemt direktīvu par ietekmes uz vidi novērtējumu.- Izstrādāt ieguldījumu finansēšanas plānu (katrai direktīvai specifisku), balstoties uz pielīdzināšanas izmaksu aprēķiniem un valsts un privāto finanšu avotiem par katru gadu.Tieslietas un iekšlietas- Izstrādāt informācijas un izglītošanas programmas par likumdošanu un ierašām Eiropas Savienībā tieslietu un iekšlietu jomā.- Uzlabot cīņu pret organizēto noziedzību, narkotiku kontrabandu un korupciju, stiprināt spēju cīnīties pret naudas atmazgāšanu.Muita- Turpināt pielīdzināt tiesību aktus par brīvajām zonām, kā arī nodrošināt jaunā Muitas kodeksa un tā īstenošanas noteikumu piemērošanu.Administratīvās un tiesu darbspējas pastiprināšana- Uzlabot valsts pārvaldes darbspējas pieņemt, īstenot un pārzināt Kopienas tiesību kopumu, jo īpaši izmantojot mācības un attiecīgu koordinēšanu starp ministrijām, tostarp efektīvas robežkontroles attīstību, lai novērstu nelegālu imigrāciju un nelegālu cilvēku un narkotiku tirdzniecību.- Paātrināt valsts pārvaldes modernizāciju, ieskaitot attiecīgo pārvaldes institūciju stiprināšanu.- Stiprināt finanšu kontroles funkcijas, uzlabot muitas pārvaldes darba ražīgumu un modernizēt nodokļu administrāciju, palielināt krāpšanas apkarošanas spējas; pastiprināt veterināri sanitārās un fitosanitārās pārbaudes arī pie robežām, pārstrukturizēt un modernizēt pārtikas pārbaudes pārvadi; uzlabot tiesu sistēmas darbību un papildus sekmēt mācības tiesu iestādēm par Kopienu tiesībām un to piemērošanu.- Pieņemt tiesisko, administratīvo un budžeta regulējumu (revīzijas nolikums un revīzijas liecība) programmu vadībai.4.2. Vidēja termiņa prioritātesUzlabots politiskais dialogs un politiskie kritēriji- Saskaņā ar Helsinku Eiropadomes secinājumiem politiskā dialoga sakarā un, atbilstoši mierīgas domstarpību izšķiršanas principam, saskaņā ar ANO hartu pielikt visas pūles, lai atrisinātu jebkurus neatrisinātus robežu strīdus un citus saistītus jautājumus, kā minēts Helsinku Eiropadomes secinājumu 4. punktā.- Garantēt, ka indivīdiem bez diskriminācijas un neatkarīgi no viņu valodas, rases, ādas krāsas, dzimuma, politiskā uzskata, filozofiskās un reliģiskās pārliecības ir pilnas tiesības uz visām cilvēktiesībām un pamatbrīvībām. Turpmāk izstrādāt nosacījumus domas, apziņas un reliģiskās pārliecības brīvībai.- Izskatīt Turcijas konstitūciju un citus attiecīgos tiesību aktus, lai garantētu visu Turcijas pilsoņu tiesības un brīvības, kā izklāstīts Eiropas Cilvēktiesību konvencijā; nodrošināt šādu tiesisku reformu īstenošanu un atbilstību praksei ES dalībvalstīs.- Atcelt nāves sodu, parakstīt un ratificēt Eiropas Cilvēktiesību tiesas 6. protokolu.- Ratificēt Starptautisko paktu par civilajām un politiskajām tiesībām un tā fakultatīvo protokolu, kā arī Starptautisko paktu par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām.- Pielāgot ieslodzījuma nosacījumus cietumos, lai tos pielīdzinātu ANO Standarta noteikumu minimumam attieksmei pret ieslodzītajiem un citām starptautiskām normām.- Pielāgot valsts drošības padomes kā valdības padomdevējas iestādes konstitucionālo lomu atbilstoši EU dalībvalstu praksei.- Izbeigt esošo ārkārtas stāvokli dienvidaustrumos.- Nodrošināt kultūras daudzveidību un garantēt kultūras tiesības visiem pilsoņiem neatkarīgi no viņu izcelsmes. Jāatceļ jebkuras tiesību normas, kas traucē šo tiesību esībai, tostarp izglītības jomā.Ekonomiskie kritēriji- Pabeigt privatizācijas procesu.- Pabeigt lauksaimniecības un finanšu nozares reformu.- Nodrošināt pensiju un sociālā nodrošinājuma shēmas ilgtspējību.- Nodrošināt labāku vispārējo izglītības un veselības līmeni, īpašu uzmanību veltot jaunajai paaudzei un mazāk attīstītiem reģioniem.Iekšējais tirgus- Preču brīva aprite: pilnīga pieskaņošanās ES tiesību kopumam; pilnīga Eiropas standartu pielīdzināšana; esošo sertifikācijas, tirgus uzraudzības un atbilstības novērtēšanas struktūru pilnīga nostiprināšana.- Uzņēmējdarbības tiesības: pilnīga pieskaņošanās ES tiesību kopumam.- Datu aizsardzība: pilnīga tiesību aktu pielīdzināšana un īstenošana.- Brīva kapitāla aprite: pilnīgas atbilstības panākšana, jo īpaši atceļot ierobežojumus ārvalstu ieguldītājiem.- Konkurence: pilnīga pielīdzināšanās ES tiesību kopumam attiecībā uz valsts atbalstiem, ieskaitot reģionālās palīdzības sistēmas, un pielīdzināt tiesību aktus attiecībā uz monopoluzņēmumiem un uzņēmumiem, kas izmanto īpašas tiesības.- Valsts iepirkums: pilnīga atbilstība Kopienas tiesību kopumam; nodrošināt efektīvu tā īstenošanu un piemērošanu.Nodokļu politika- Attiecīgās valsts tiesību aktu pilnīga atbilstība ES tiesību kopumam.Lauksaimniecība- Pabeigt sagatavošanas darbus, lai panāktu atbilstību Kopienas tiesību kopumam lauksaimniecības politikā un lauku attīstības politikā.- Modernizēt pārtikas pārstrādes uzņēmumus (gaļas, piena pārstrādes uzņēmumus), lai tie atbilstu higiēnas un veselības aizsardzības standartiem un lai turpinātu pārbaudes un diagnostikas iekārtu ieviešanu.Zivsaimniecība- Pabeigt attīstīt spēju īstenot un ieviest kopējo zivsaimniecības politiku.- Turpināt uzlabot vispārējās kvalitātes standartus un zvejniecības produktu drošumu Turcijā.Transports- Pabeigt autotransporta tiesību aktu (pieeja tirgum, ceļu satiksmes drošība, noteikumi attiecībā uz bīstamo kravu un nodokļu politiku), dzelzceļa, gaisa transporta (jo īpaši lidojumu drošība un gaisa satiksmes pārvaldība) un iekšējo ūdensceļu tiesību aktu pielīdzināšanu.- Nodrošināt efektīvu transporta tiesību aktu īstenošanu un piemērošanu, jo īpaši attiecībā uz kuģošanas drošību.- Sagatavot Turcijas transporta (jo īpaši jūras un autotransporta) floti tehniskajām normām, kas ļaus pilnībā iekļauties vietējā tirgū.Ekonomikas un monetārā savienība- Grozīt likumu par centrālo banku, lai varētu ņemt dalību Eiropas centrālo banku sistēmā.- Panākt pilnīgu centrālās bankas neatkarību no valdības.Statistika- Pieņemt ar ES saderīgas metodes un ierašas, jo īpaši attiecībā uz IKP aprēķinu, saskaņotiem patēriņa cenu indeksiem, īstermiņa rādītājiem, sociālo statistiku, uzņēmumu reģistru un maksājumu bilanci.- Vēl vairāk pielīdzināt makroekonomikas statistiku Kopienas tiesību kopumam statistikas jomā.- Nodrošināt atbilstošu personāla apmācību un uzlabot administratīvās darbspējas.Nodarbinātība un sociālie jautājumi- Likvidēt esošos sieviešu diskriminācijas veidus un visus diskriminācijas veidus, pamatojoties uz dzimumu, rasi, etnisko izcelsmi, reliģiju vai pārliecību, invaliditāti, vecumu vai seksuālo orientāciju.- Iestrādāt ES tiesību aktus darba tiesību, vienlīdzīgas attieksmes pret sievietēm un vīriešiem, arodveselības un darba drošības, kā arī sabiedrības veselības aizsardzības jomā, pastiprināt saistītās un sociālā nodrošinājuma koordinēšanas administratīvās struktūras.- Nodrošināt Kopienas tiesību kopuma sociālās politikas un nodarbinātības politikas jomā efektīvu īstenošanu un piemērošanu.- Izstrādāt valsts nodarbinātības stratēģiju, lai vēlāk iekļautos Eiropas nodarbinātības stratēģijā, tostarp sākot kopīgo nodarbinātības pārskatīšanu, un šajā sakarā attīstīt spējas uzraudzīt darba tirgus un sociālo attīstību, jo īpaši esošo un paātrināto strukturālo izmaiņu ietekmi.- Vēl vairāk attīstīt sociālo aizsardzību, īpaši stiprinot sociālās nodrošinājuma shēmas reformu ar nolūku to padarīt finansiāli ilgtspējīgu, vienlaikus nostiprinot sociālā nodrošinājuma tīklu.Enerģētika- Pārstrukturizēt energoapgādes uzņēmumus un vēl vairāk atvērt dažādās nozares; stiprināt administratīvās un reglamentējošās struktūras.- Nodrošināt attiecīgās valsts tiesību aktu pilnīgu atbilstību ES tiesību kopumam.Telekomunikācija- Pabeigt Kopienas tiesību aktu pārņemšanu.- Izstrādāt visaptverošu politiku visai komunikācijas nozarei.Reģionālā politika un strukturālo instrumentu koordinēšana- Izstrādāt valsts politiku ekonomiskajai un sociālajai kohēzijai ar nolūku samazināt iekšējās nevienādības, ieskaitot daudzgadu budžeta plānošanas procedūras un uzraudzības, aplēses un novērtēšanas struktūru izveidi.Kultūra un audiovizuālā politika- Pabeigt tiesību aktu pielīdzināšanu audiovizuālajā jomā un stiprināt neatkarīgas televīzijas un radio pārvaldes iestādes efektivitāti.Vide- ES tiesību kopuma vides jomā īstenošana un piemērošana, jo īpaši izstrādājot vispārējus likumus un nozares tiesību aktus, līdz ar iestāžu kompetences, administratīvo un monitoringa spēju stiprināšanu, lai nodrošinātu vides aizsardzību.- Īstenot Kopienas tiesību kopumu, īpašu uzmanību veltot vispārējiem likumiem, horizontālajiem tiesību aktiem un tiesību aktiem dabas aizsardzības, ūdens kvalitātes un atkritumu apsaimniekošanas jomā; realizēt atkritumu apsaimniekošanas stratēģiju.- Izveidot monitoringa tīklus un atļauju izsniegšanas procedūras, kā arī vides inspekcijas, tostarp vākt datus.- Integrēt noturīgas attīstības principus visu citu nozaru politikas noteikšanā un īstenošanā.- Īstenot un piemērot direktīvu par ietekmes uz vidi novērtējumu.Muita- Pabeigt tiesību aktu pielīdzināšanu, jo īpaši attiecībā uz brīvajām zonām, divējāda lietojuma precēm un tehnoloģijām, atdarinājumiem, kā arī viltotām un pirātprecēm.Tieslietas un iekšlietas (TI)- Izstrādāt mācību programmas par Kopienu tiesībām un par Kopienas tiesību kopumu tieslietās un iekšlietās īstenošanu.- Turpmāk attīstīt un stiprināt TI institūcijas, lai jo īpaši nodrošinātu policijas atbildību.- Pieņemt ES tiesību kopumu datu aizsardzības jomā, lai varētu ņemt pilnu līdzdalību Šengenas Informācijas sistēmā un Eiropolā.- Tiesību aktus, kas saistīti ar vīzām, un ierašas sākt pielīdzināt tiem, ko piemēro Eiropas Savienībā.- Pieņemt un īstenot ES tiesību kopumu un ierašas par migrāciju (uzņemšanu, atpakaļuzņemšanu, izraidīšanu), lai novērstu nelegālu migrāciju.- Turpināt stiprināt robežu pārvaldību un sagatavoties Šengenas Konvencijas pilnai īstenošanai.- Atcelt ģeogrāfisko atrunu attiecībā uz 1951. gada Ženēvas konvenciju patvēruma jomā, kā arī paplašināt izmitināšanas iespējas un attīstīt sociālo nodrošinājumu bēgļiem.- Pieņemt un īstenot ES tiesību kopumu korupcijas, cīņas pret narkotikām, organizētās noziedzības, naudas atmazgāšanas jomā un tiesu iestāžu sadarbības krimināllietās un civillietās jomā; vēl vairāk pastiprināt starptautisko sadarbību minētajās jomās.Administratīvās un tiesu darbspējas pastiprināšana- Pabeigt valsts pārvaldes modernizācijas reformu, lai nodrošinātu Kopienas politikas efektīvu pārzināšanu, ieskaitot robežu pārvaldības stiprināšanu un sagatavošanos Šengenas konvencijas pilnai īstenošanai.- Pilnveidot likumīgu pamatu iekšējai un ārējai finanšu kontrolei; pabeigt centrālas organizācijas izveidi valdībā iekšējās revīzijas, kontroles funkciju saskaņošanai; pabeigt iekšējās revīzijas, kontroles struktūrvienību izveidi izdevumu centros; panākt valsts iekšējo kontrolieru un revidentu "funkcionālo neatkarību" gan centralizētā, gan decentralizētā līmenī, kā arī iepriekšēju finanšu kontroli; izdot revīzijas rokasgrāmatu un izstrādāt revīzijas liecību ES fondu kontrolei.- Pabeigt teritoriālo reformu un izstrādāt reģionālās un pašvaldību pārvaldības koncepciju.- Izveidot operatīvas struktūras reģionu līmenī un pastiprināt esošās administratīvās struktūras, kas nodarbojas ar reģionu attīstību.5. PROGRAMMU IZSTRĀDELaika posmā no 1996. gada līdz 1999. gadam Turcija ir saņēmusi subsīdijas EUR 376 miljonu apmērā, kas vidēji gadā ir tikai nedaudz vairāk par EUR 90 miljoniem. Sākot no 2000. gada šis gada asignējums Turcijai ir noteikts 15 % apmērā no MEDA divpusējās apropriācijas papildus fondiem, kas paredzēti divu Eiropas stratēģijas un pirmspievienošanās stratēģijas regulu ietvaros. Pirmajā regulā, kas pieņemta 2000. gada aprīlī, ir paredzēti EUR 5 miljoni gadā trīs gadu laikā, lai īstenotu pasākumus ar mērķi pastiprināt EK un Turcijas muitas savienību. Otrā regula, kas ir pieņemšanas procesā, ir saistīta ar tādu pasākumu īstenošanu, kuru mērķis ir sekmēt ekonomikas un sociālo attīstību Turcijā, un tā paredz EUR 45 miljonus gadā trīs gadu laika posmā.Visi šie līdzekļi ir paredzēti pirmspievienošanās sagatavošanas darbiem. 2000. gadā ir šāds pārdalījums:- 50 % apropriāciju atvēlēs strukturālajām un nozaru reformām, kuru mērķis jo īpaši ir saskaņot Turcijas tiesību aktus un parašas ar ES tiesību kopumu. Reformas atbalstīs ar strukturālu pielāgojumu mehānismu palīdzību; to mērķis ir palīdzēt Turcijai uzsākt lielākās strukturālās reformas saskaņā ar "acquis communautaire" un ciešā sadarbībā ar SVF un Pasaules banku.- ar 50 % apropriāciju finansēs citus pasākumus, kuru mērķis ir Turcijas integrācija Eiropas savienībā: palīdzēt Turcijas pārvaldei un institūcijām attīstīt spējas īstenot Kopienas tiesību kopumu (izveidojot institūcijas); palīdzēt Turcijai mobilizēt ieguldījumu, kas vajadzīgs, lai pielīdzinātu tās rūpniecību un infrastruktūru Kopienas standartam (ar ieguldījumu atbalstu un reģionu, lauku attīstību). Saskaņā ar šo asignējumu Turcija var daļēji finansēt arī tās līdzdalību Kopienas programmās un aģentūrās, ieskaitot piekto pētniecības un tehniskās attīstības pamatprogrammu (OV L 26, 1.2.1999., 1. lpp.), kā arī izglītības un MVU jomās.5.1. Starptautisko finanšu iestāžu lomaPievienošanās partnerība ir stimuls un jauns degpunkts sadarbībai starp Turciju un starptautiskajām finanšu iestādēm. Saskaņā ar pievienošanās partnerību saņemtās subsīdijas noder par starta kapitālu, kā arī ietekmēs lielāku attīstības finansēšanas summu saņemšanu no starptautiskajām finanšu iestādēm. Šo procesu ir izstrādājusi Komisija saziņā ar kandidātvalstīm, Eiropas Investīciju banku un starptautiskajām finanšu iestādēm, jo īpaši Pasaules banku, lai sekmētu tādu projektu līdzfinansēšanu, kas saistīti ar pirmspievienošanās prioritātēm. Vienlaikus ir svarīga cieša sadarbība ar citu devēju valstu (dalībvalstu, ārpuskopienas valstu) programmām.6. NOSACĪTĪBAKopienas palīdzība projektu finansēšanai ar Turcijas pirmspievienošanās programmu starpniecību ir atkarīga no tā, kā Turcija pildīs tās saistības saskaņā ar asociācijas līgumu, muitas savienību un saistītiem EK un Turcijas Asociācijas padomes lēmumiem, piemēram, par lauksaimniecības produktu tirdzniecības režīmu. Jāveic nākamie pasākumi, lai izpildītu Kopenhāgenas kritērijus un jo īpaši lai 2001. gadā gūtu panākumus šīs pievienošanās partnerības īpašo prioritāšu īstenošanā. Nespēja ņemt vērā šos vispārējos nosacījumus var novest pie Padomes lēmuma par finansiālas palīdzības pārtraukšanu, pamatojoties uz ierosinātās vienotās pamatregulas 4. pantu.7. UZRAUDZĪBAPievienošanās partnerības īstenošanu uzraudzīs saskaņā ar Asociācijas līguma prasībām. Kā Helsinku Eiropadome uzsvēra, Turcijai ir svarīgi, ka Asociācijas līguma iestādes arī turpmāk ir struktūras, kurās var pārbaudīt Kopienas tiesību kopuma pieņemšanu saskaņā ar tādām pašām procedūrām neatkarīgi no tā, vai sarunas ir vai nav sākušās.Attiecīgās pievienošanās partnerības iedaļas apspriedīs attiecīgajā apakškomitejā. Asociācijas komiteja apspriež kopējos notikumus, progresu un grūtības tās prioritāšu un starpposma mērķu sasniegšanā, kā arī daudz konkrētākus jautājumus, kurus tai iesniegušas apakškomitejas.Vispirms MEDA pārvaldības komiteja nodrošina, ka lēmumi par finansējumu saskaņā ar trīs tiesību aktiem (MEDA, divām regulām par finansēšanu saskaņā ar Eiropas stratēģiju) ir saderīgi kā cits ar citu, tā ar pievienošanās partnerību.Komisija strādā pie jaunas vienotas regulas jaunās budžeta pozīcijas "Pirmspievienošanās stratēģija attiecībā uz Turciju" īstenošanas (provizorisks budžeta projekts 2001. gadam). Pēc minētās regulas pieņemšanas Phare pārvaldības komitejas uzdevums ir uzraudzīt saderību ar pievienošanās partnerību.--------------------------------------------------


title: Padomes Lēmums 2005/148/KĀDP (2005 gada 21. februāris), kas attiecas uz Kopējās nostājas 2004/694/KĀDP par turpmākiem pasākumiem, lai atbalstītu sekmīgu Starptautiskā Kara noziegumu tribunāla bijušajai Dienvidslāvijai (ICTY) mandāta īstenošanu, izpildi

text:
               22.2.2005

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 49/34

      PADOMES LĒMUMS 2005/148/KĀDP
   (2005 gada 21. februāris),
   kas attiecas uz Kopējās nostājas 2004/694/KĀDP par turpmākiem pasākumiem, lai atbalstītu sekmīgu Starptautiskā Kara noziegumu tribunāla bijušajai Dienvidslāvijai (ICTY) mandāta īstenošanu, izpildi
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Padomes Kopējo nostāju 2004/694/KĀDP (1) un jo īpaši tās 2. pantu saistībā ar Līguma par Eiropas Savienību 23. panta 2. punkta otro ievilkumu,
   tā kā:

               (1)

               Ar Kopējo nostāju 2004/694/KĀDP Padome ir pieņēmusi pasākumus, lai iesaldētu visus līdzekļus un saimnieciskos resursus, kas pieder fiziskām personām, kuras apsūdz Starptautiskais Kara noziegumu tribunāls bijušajai Dienvidslāvijai (ICTY).

               (2)

               Padome 2004. gada 22. decembrī pieņēma Lēmumu 2004/900/KĀDP, ar ko izdara grozījumus sarakstā, kas ietverts Kopējās nostājas 2004/694/KĀDP pielikumā.

               (3)

               Sakarā ar Savo Todovic kunga un Vladimir Lazarevic kunga pārvešanu uz ICTY uzraudzības vienībām, viņu vārdi būtu jāizslēdz no saraksta.

               (4)

               Tādēļ būtu jāgroza saraksts, kas ietverts pielikumā Kopējai nostājai 2004/694/KĀDP,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Personu sarakstu, kas ietverts pielikumā Kopējai nostājai 2004/694/KĀDP, aizstāj ar tekstu, kas iekļauts šā lēmuma pielikumā.
   2. pants
   Šo lēmumu piemēro no tā pieņemšanas dienas.
   3. pants
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2005. gada 21. februārī

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         J. ASSELBORN

      (1)  OV L 315, 14.10.2004., 52. lpp. Kopējā nostājā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2004/900/KĀDP (OV L 379, 24.12.2004., 108. lpp.).

      PIELIKUMS

            “PIELIKUMS
            1. pantā minēto personu saraksts

                        Vārds: BOROVCANIN Ljubomir
                        Dzimšanas datums: 27.2.1960
                        Dzimšanas vieta: Han Pijesak, Bosnija un Hercegovina
                        Pilsonība: Bosnijas un Hercegovinas

                        Vārds: BOROVNICA Goran
                        Dzimšanas datums: 15.8.1965
                        Dzimšanas vieta: Kozarac, Prijedor municipalitāte, Bosnija un Hercegovina
                        Pilsonība: Bosnijas un Hercegovinas

                        Vārds: DJORDJEVIC Vlastimir
                        Dzimšanas datums: 1948. gads
                        Dzimšanas vieta: Vladicin Han, Serbija un Melnkalne
                        Pilsonība: Serbijas un Melnkalnes

                        Vārds: GOTOVINA Ante
                        Dzimšanas datums: 12.10.1955
                        Dzimšanas vieta: Pasman sala, Zadar municipalitāte, Horvātijas Republika

                                    Pilsonība

                                    :

                                    Horvātijas
                                    Francijas

                        Vārds: HADZIC Goran
                        Dzimšanas datums: 7.9.1958
                        Dzimšanas vieta: Vinkovci, Horvātijas Republika
                        Pilsonība: Serbijas un Melnkalnes

                        Vārds: JANKOVIC Gojko
                        Dzimšanas datums: 31.10.1954
                        Dzimšanas vieta: Trbusce, Foca municipalitāte, Bosnija un Hercegovina
                        Pilsonība: Bosnijas un Hercegovinas

                        Vārds: KARADZIC Radovan
                        Dzimšanas datums: 19.6.1945
                        Dzimšanas vieta: Petnjica, Savnik, Melnkalne, Serbija un Melnkalne
                        Pilsonība: Bosnijas un Hercegovinas

                        Vārds: LUKIC Milan
                        Dzimšanas datums: 6.9.1967
                        Dzimšanas vieta: Visegrad, Bosnija un Hercegovina
                        Pilsonība: Bosnijas un Hercegovinas
                        Iespējams, Serbijas un Melnkalnes

                        Vārds: LUKIC Sredoje
                        Dzimšanas datums: 5.4.1961
                        Dzimšanas vieta: Visegrad, Bosnija un Hercegovina
                        Pilsonība: Bosnijas un Hercegovinas
                        Iespējams, Serbijas un Melnkalnes

                        Vārds: LUKIC Sreten
                        Dzimšanas datums: 28.3.1955
                        Dzimšanas vieta: Visegrad, Bosnija un Hercegovina
                        Iespējams, Serbijas un Melnkalnes

                        Vārds: MLADIC Ratko
                        Dzimšanas datums: 12.3.1942
                        Dzimšanas vieta: Bozanovici, Kalinovik municipalitāte, Bosnija un Hercegovina
                        Pilsonība: Bosnijas un Hercegovinas
                        Iespējams, Serbijas un Melnkalnes

                        Vārds: NIKOLIC Drago
                        Dzimšanas datums: 9.11.1957
                        Dzimšanas vieta: Bratunac, Bosnija un Hercegovina
                        Pilsonība: Bosnijas un Hercegovinas

                        Vārds: PANDUREVIC Vinko
                        Dzimšanas datums: 25.6.1959
                        Dzimšanas vieta: Sokolac, Bosnija un Hercegovina
                        Pilsonība: Bosnijas un Hercegovinas
                        Iespējams, Serbijas un Melnkalnes

                        Vārds: PAVKOVIC Nebojsa
                        Dzimšanas datums: 10.4.1946
                        Dzimšanas vieta: Senjski Rudnik, Serbija un Melnkalne
                        Pilsonība: Serbijas un Melnkalnes

                        Vārds: POPOVIC Vujadin
                        Dzimšanas datums: 14.3.1957
                        Dzimšanas vieta: Sekovici, Bosnija un Hercegovina
                        Pilsonība: Serbijas un Melnkalnes

                        Vārds: ZELENOVIC Dragan
                        Dzimšanas datums: 12.2.1961
                        Dzimšanas vieta: Foca, Bosnija un Hercegovina
                        Pilsonība: Bosnijas un Hercegovinas

                        Vārds: ZUPLJANIN Stojan
                        Dzimšanas datums: 22.9.1951
                        Dzimšanas vieta: Kotor Varos, Bosnija un Hercegovina
                        Pilsonība: Bosnijas un Hercegovinas”


title: Politikas un drošības komitejas Lēmums EUPAT/1/2005 ( 2005. gada 7. decembris ) par vadītāja iecelšanu ES Policijas konsultatīvās grupas misijai ( EUPAT ) Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā

text:
               29.12.2005

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 346/46

      POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJAS LĒMUMS EUPAT/1/2005
   (2005. gada 7. decembris)
   par vadītāja iecelšanu ES Policijas konsultatīvās grupas misijai (EUPAT) Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā
   (2005/957/KĀDP)
   POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, un jo īpaši tā 25. panta trešo daļu,
   ņemot vērā Padomes Vienoto rīcību 2005/826/KĀDP (2005. gada 24. novembris) par ES Policijas konsultatīvās grupas (EUPAT) izveidi Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā (FYROM) (1), un jo īpaši tās 7. panta 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Ar Vienotās rīcības 2005/826/KĀDP 7. panta 2. punktu Padome pilnvaroja Politikas un drošības komiteju pieņemt attiecīgos lēmumus saskaņā ar Līguma 25. pantu, tostarp pēc ģenerālsekretāra/Augstā pārstāvja ierosinājuma iecelt EUPAT vadītāju.

               (2)

               Ģenerālsekretārs/Augstais pārstāvis ir ierosinājis iecelt amatā Jürgen SCHOLZ kungu,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Ar šo Jürgen
      SCHOLZ kungs tiek iecelts ES Policijas konsultatīvās grupas misijas (EUPAT) Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā vadītāja amatā no 2005. gada 15. decembra.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
   To piemēro līdz 2006. gada 14. jūnijam.

      Briselē, 2005. gada 7. decembrī

            Politikas un drošības komitejas vārdā —

            priekšsēdētājs

         J. KING

      (1)  OV L 307, 25.11.2005., 61. lpp.


title: 2011/87/ES: Padomes Lēmums ( 2010. gada 25. oktobris ) par to, lai Savienības vārdā parakstītu Nolīgumu protokola veidā starp Eiropas Savienību un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, ar kuru izveido strīdu izšķiršanas mehānismu, kas jāpiemēro strīdiem attiecībā uz tirdzniecības noteikumiem Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumā, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, no otras puses

text:
               9.2.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 34/1

         PADOMES LĒMUMS
   (2010. gada 25. oktobris)
   par to, lai Savienības vārdā parakstītu Nolīgumu protokola veidā starp Eiropas Savienību un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, ar kuru izveido strīdu izšķiršanas mehānismu, kas jāpiemēro strīdiem attiecībā uz tirdzniecības noteikumiem Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumā, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, no otras puses
   (2011/87/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar 218. panta 5. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2006. gada 24. februārī pilnvaroja Komisiju sākt sarunas ar Vidusjūras reģiona partneriem, lai izveidotu strīdu izšķiršanas mehānismu attiecībā uz tirdzniecības noteikumiem.

               (2)

               Komisija risināja sarunas, apspriežoties ar komiteju, kas izveidota ar Līguma 207. pantu, un saskaņā ar Padomes dotajiem sarunu norādījumiem.

               (3)

               Šīs sarunas ir noslēgušās, un 2009. gada 9. decembrī tika parafēts Nolīgums protokola veidā (“protokols”) starp Eiropas Savienību un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, ar kuru izveido strīdu izšķiršanas mehānismu, kas jāpiemēro strīdiem attiecībā uz tirdzniecības noteikumiem Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumā, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, no otras puses (1).

               (4)

               Protokols būtu jāparaksta,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Savienības vārdā tiek apstiprināta Nolīguma protokola veidā parakstīšana starp Eiropas Savienību un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, ar kuru izveido strīdu izšķiršanas mehānismu, kas jāpiemēro strīdiem attiecībā uz tirdzniecības noteikumiem Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumā, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, no otras puses (turpmāk “protokols”), ņemot vērā tā noslēgšanu (2).
   2. pants
   Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas ir tiesīgas Savienības vārdā parakstīt protokolu, ņemot vērā tā noslēgšanu.
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Luksemburgā, 2010. gada 25. oktobrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         C. ASHTON

      (1)  OV L 129, 15.5.2002., 3. lpp.

      (2)  Protokola teksts tiks publicēts kopā ar lēmumu par tā noslēgšanu.