title: 2014/479/ES: Padomes Lēmums ( 2014. gada 14. jūlijs ), ar ko koriģē pabalstus, kas paredzēti Lēmumā 2007/829/EK par noteikumiem, kas jāpiemēro attiecībā uz valstu ekspertiem un militāro personālu, kuri norīkoti uz Padomes Ģenerālsekretariātu

text:
               21.7.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 215/2

         PADOMES LĒMUMS
   (2014. gada 14. jūlijs),
   ar ko koriģē pabalstus, kas paredzēti Lēmumā 2007/829/EK par noteikumiem, kas jāpiemēro attiecībā uz valstu ekspertiem un militāro personālu, kuri norīkoti uz Padomes Ģenerālsekretariātu

      (2014/479/ES)

   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 41. panta 1. punktu,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 240. panta 2. punktu,
   ņemot vērā Padomes Lēmumu 2007/829/EK (2007. gada 5. decembris) par noteikumiem, kas jāpiemēro attiecībā uz valstu ekspertiem un militāro personālu, kuri norīkoti uz Padomes Ģenerālsekretariātu (1), un jo īpaši tā 15. panta 6. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Lēmuma 2007/829/EK 15. panta 6. punktā paredzēts, ka dienas un ikmēneša pabalstus valstu ekspertiem un militārajam personālam, kuri norīkoti uz Padomes Ģenerālsekretariātu, koriģē katru gadu bez atpakaļejoša spēka, pamatojoties uz Briselē un Luksemburgā strādājošu Savienības amatpersonu pamatalgu koriģēšanu.

               (2)

               Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 423/2014 (2) no 2012. gada 1. jūlija 0,8 % apjomā tika koriģēts Savienības ierēdņu un pārējo darbinieku atalgojums un pensijas.

               (3)

               Lēmums 2007/829/EK būtu attiecīgi jāgroza,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Lēmumu 2007/829/EK ar šo groza šādi:

               1)

               lēmuma 15. panta 1. punktā minētās summas EUR 31,92 un EUR 127,65 attiecīgi aizstāj ar EUR 32,18 un EUR 128,67;

               2)

               tabulu 15. panta 2. punktā aizstāj ar šādu:

                           “Attālums starp izcelsmes vietu un norīkojuma vietu (km)

                           Summa EUR

                           0–150

                           0,00

                           > 150

                           82,70

                           > 300

                           147,03

                           > 500

                           238,95

                           > 800

                           385,98

                           > 1 300

                           606,55

                           > 2 000

                           726,04”

         2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā nākamā mēneša pirmajā dienā pēc tā pieņemšanas.

      Briselē, 2014. gada 14. jūlijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         M. MARTINA

      (1)  OV L 327, 13.12.2007., 10. lpp.

      (2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 423/2014 (2014. gada 16. aprīlis), ar ko no 2012. gada 1. jūlija koriģē Eiropas Savienības ierēdņu un pārējo darbinieku atalgojumu un pensijas, kā arī korekcijas koeficientus, kurus piemēro šim atalgojumam un pensijām (OV L 129, 30.4.2014., 12. lpp.).


title: Padomes Lēmums (1994. gada 22. decembris), par daudzpusējo sarunu Urugvajas kārtā (no 1986. gada līdz 1994. gadam) panākto nolīgumu slēgšanu Eiropas Kopienas vārdā jautājumos, kas ir tās kompetencē

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31994D0800

Oficiālais Vēstnesis L 336 , 23/12/1994 Lpp. 0001 - 0002

		Padomes Lēmums(1994. gada 22. decembris),par daudzpusējo sarunu Urugvajas kārtā (no 1986. gada līdz 1994. gadam) panākto nolīgumu slēgšanu Eiropas Kopienas vārdā jautājumos, kas ir tās kompetencē(94/800/EK)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 43., 54., 57., 66., 75. pantu, 84. panta 2. punktu, 99., 100., 100.a, 113. un 235. pantu saistībā ar 228. panta 3. punkta otro daļu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu [1],ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu [2],tā kā daudzpusējo tirdzniecības sarunu rezultātā, kas tika uzsāktas VVTT ietvaros atbilstoši 1986. gada 20. septembrī Punta del Este pieņemtajai ministru deklarācijai, ir pieņemts Nobeiguma akts par daudzpusējo tirdzniecības sarunu Urugvajas kārtas rezultātiem;tā kā Kopienas un dalībvalstu pārstāvji 1994. gada 15. aprīlī Marakešā parakstīja Nobeiguma aktu par daudzpusējo tirdzniecības sarunu Urugvajas kārtas rezultātiem un, ņemot vērā tā secinājumu, Līgumu par Pasaules tirdzniecības organizācijas izveidošanu;tā kā savstarpējās koncesijas un saistības, par ko Eiropas Kopienas un dalībvalstu vārdā vienojās Komisija, kā tās ietvertas Nobeiguma akta daudzpusējos nolīgumos, kopumā liecina par apmierinošu un līdzsvarotu rezultātu;tā kā daļa no savstarpējām koncesijām un saistībām, par ko Eiropas Kopienas un dalībvalstu vārdā vienojās Komisija un atsevišķas valstis, kas bija sarunu dalībnieces, ir tālāk noteiktas īpašos plurilaterālos līgumos Līguma par Pasaules tirdzniecības organizācijas izveidošanu 4. pielikumā;tā kā par dažām no šīm koncesijām un saistībām divpusēji vienojās ar Urugvaju attiecībā uz liellopu gaļu paralēli Urugvajas kārtai;tā kā Kopienas kompetence slēgt starptautiskus nolīgumus neizriet tikai no noteikta piešķīruma ar Līgumu, bet var izrietēt arī no citiem Līguma noteikumiem un no tiesību aktiem, ko atbilstoši šiem noteikumiem pieņēmušas Kopienas iestādes;tā kā, kad ir pieņemti Kopienas noteikumi, lai sasniegtu Līguma mērķus, dalībvalstis ārpus kopējām iestādēm nevar uzņemties saistības, kas var ietekmēt šos noteikumus vai mainīt to darbības jomu;tā kā daļa no saistībām, kas ietvertas Līgumā par Pasaules tirdzniecības organizācijas izveidošanu, ieskaitot tā pielikumus, ir Kopienas kompetencē atbilstoši Līguma 113. pantam; tā kā no pārējām minētajām saistībām dažas ietekmē Kopienas noteikumus, kas pieņemti, pamatojoties 43., 54., 57., 66., 75. pantu, 84. panta 2. punktu, 99., 100., 100.a un 235. pantu, un tāpēc tās var uzņemties tikai Kopiena;tā kā jo īpaši Līguma 100. un 235. panta izmantošana par šā lēmuma juridisko pamatu ir attaisnota tiktāl, cik Līgums par Pasaules tirdzniecības organizācijas izveidošanu, ieskaitot tā pielikumus, skar Padomes 1990. gada 23. jūlija Direktīvu 90/434/EEK par kopējo nodokļu sistēmu, ko piemēro dažādu dalībvalstu uzņēmējsabiedrību apvienošanai, sadalīšanai, to aktīvu pārvešanai un akciju maiņai [3], Padomes 1990. gada 23. jūlija Direktīvu 90/435 par kopējo nodokļu sistēmu, ko piemēro mātesuzņēmumiem un meitasuzņēmumiem no dažādām dalībvalstīm [4], kas balstās uz Līguma 100. pantu, un Padomes 1993. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 40/94 par Kopienas preču zīmēm [5], kas balstās uz Līguma 235. pantu;tā kā pagaidām vēl nav pieņemts neviens Kopienu tiesību akts, pamatojoties uz Līguma 73.c pantu;tā kā pēc savas būtības uz Līgumu par Pasaules tirdzniecības organizācijas izveidošanu, tai skaitā tā pielikumiem, nevar tieši atsaukties Kopienas vai dalībvalstu tiesās,IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU.1. pants1. Ar šo Eiropas Kopienas vārdā attiecībā uz to daļu, kas ir Eiropas Kopienas kompetencē, apstiprina šādus daudzpusējos nolīgumus un tiesību aktus:- Līgumu par Pasaules tirdzniecības organizācijas izveidošanu, kā arī nolīgumus šā līguma 1., 2. un 3. pielikumā;- ministru lēmumus un deklarācijas un Vienošanos par finanšu pakalpojumu saistībām, kas ietvertas Urugvajas kārtas Nobeiguma aktā.2. Šajā pantā minēto nolīgumu un tiesību aktu teksts ir pievienots šim lēmumam.3. Padomes priekšsēdētājs ar šo tiek pilnvarots iecelt personu, kam piešķirtas pilnvaras veikt Līguma par Pasaules tirdzniecības organizācijas izveidošanu XIV pantā paredzētos pasākumus, lai uzliktu saistības Eiropas Kopienai attiecībā uz to līguma daļu, kas ir tās kompetencē.2. pants1. Ar šo Eiropas Kopienas vārdā tiek apstiprināti Līguma par Pasaules tirdzniecības organizācijas izveidošanu 4. pielikuma plurilaterālie nolīgumi attiecībā uz to daļu, kas ir Eiropas Kopienas kompetencē.2. Šajā pantā minēto nolīgumu teksts ir pievienots šim lēmumam.3. Padomes priekšsēdētājs ar šo tiek pilnvarots iecelt personu, kam piešķirtas pilnvaras veikt šajā pantā minētajos nolīgumos paredzētos pasākumus, lai uzliktu saistības Eiropas Kopienai attiecībā uz to nolīgumu daļu, kas ir tās kompetencē.3. pants1. Ar šo Eiropas Kopienas vārdā tiek apstiprināts Nolīgums par liellopu gaļu, kas noslēgts ar Urugvaju.2. Minētā nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.3. Padomes priekšsēdētājs ar šo tiek pilnvarots iecelt personu, kam piešķirtas pilnvaras parakstīt nolīgumu, lai uzliktu saistības Eiropas Kopienai.Briselē, 1994. gada 22. decembrīPadomes vārdā —priekšsēdētājsH. Seehofer[1] Atzinums sniegts 1994. gada 23. novembrī (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).[2] Piekrišana sniegta 1994. gada 14. decembrī (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta).[3] OV Nr. L 225, 20.8.1990., 1. lpp.[4] OV Nr. L 225, 20.8.1990., 6. lpp.[5] OV Nr. L 11, 14.1.1994., 1. lpp.--------------------------------------------------


title: 2014/780/ES: Padomes Lēmums ( 2014. gada 7. novembris ), ar ko ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli no Luksemburgas

text:
               12.11.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 327/5

         PADOMES LĒMUMS
   (2014. gada 7. novembris),
   ar ko ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli no Luksemburgas

      (2014/780/ES)

   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 302. pantu,
   ņemot vērā Luksemburgas valdības priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas atzinumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2010. gada 13. septembrī pieņēma Lēmumu 2010/570/ES, Euratom, ar ko laikposmam no 2010. gada 21. septembra līdz 2015. gada 20. septembrim ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļus (1). Ar Padomes Lēmumu 2012/694/ES (2)2012. gada 7. novembrīChristophe ZEEB kungs tika iecelts par Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli līdz 2015. gada 20. septembrim.

               (2)

               Pēc Christophe ZEEB kunga amata pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļa vieta,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2015. gada 20. septembrim, Henri WAGENER kungs, Conseiller à la Fedil-Business Federation Luxembourg, tiek iecelts par Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2014. gada 7. novembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         P. C. PADOAN

      (1)  OV L 251, 25.9.2010., 8. lpp.

      (2)  Padomes Lēmums 2012/694/ES (2012. gada 7. novembris), ar ko ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli no Luksemburgas (OV L 310, 9.11.2012., 50. lpp.).


title: Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1622/2006/EK ( 2006. gada 24. oktobris ), ar ko nosaka Kopienas rīcību pasākumam Eiropas Kultūras galvaspilsēta no 2007. līdz 2019. gadam

text:
               3.11.2006

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 304/1

      EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS Nr. 1622/2006/EK
   (2006. gada 24. oktobris),
   ar ko nosaka Kopienas rīcību pasākumam “Eiropas Kultūras galvaspilsēta” no 2007. līdz 2019. gadam
   EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 151. pantu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (1),
   saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (2),
   tā kā:

               (1)

               Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1419/1999/EK (3) noteica Kopienas rīcību pasākumam “Eiropas Kultūras galvaspilsēta” no 2005. līdz 2019. gadam.

               (2)

               Pētījums par pasākuma “Eiropas Kultūras pilsēta” sasniegtajiem rezultātiem līdz 2004. gadam liecina, ka pasākumam ir pozitīva ietekme – tam ir plaša rezonanse medijos, tas labvēlīgi ietekmē kultūras un tūrisma attīstību, un iedzīvotāji apzinās, cik svarīgi ir tas, ka ir izraudzīta viņu pilsēta; tomēr šī rīcība joprojām ir jāuzlabo, īpaši ņemot vērā tās ilgtermiņa ietekmi uz kultūras attīstību attiecīgajā pilsētā un reģionā.

               (3)

               Ļaujot pilsētām iesaistīt reģionus, kas atrodas ap tām, tostarp jebkuras salas, var sasniegt plašāku sabiedrību un pastiprināt pasākuma ietekmi.

               (4)

               Pasākumā iesaistītās puses uzsvēra Lēmumā Nr. 1419/1999/EK noteiktā atlases procesa problēmas un ieteica uzraudzīt priekšlikumus, jo īpaši, lai veicinātu to Eiropas dimensiju, sekmētu konkurenci un no jauna definēt žūrijas lomu.

               (5)

               Ņemot vērā Eiropas kultūras galvaspilsētas nozīmību un rezonansi, nepieciešams radīt jauktu atlases procesu gan valsts, gan Eiropas līmenī un ieviest stingras uzraudzības un konsultāciju elementu, lai iesaistītu valstu komponentus un stiprinātu Eiropas dimensiju.

               (6)

               Pasākuma sagatavošanas posms saskaņā ar rīcības mērķiem ir ārkārtīgi nozīmīgs tā sekmīgai norisei.

               (7)

               Lai garantētu rīcības pievienoto vērtību Eiropas mērogā, pēc izvirzīšanas ir vajadzīgs uzraudzības posms, kurā, pirmkārt, uzrauga kultūras programmā noteikto kritēriju izpildi un, otrkārt, sniedz praktiskas konsultācijas un palīdzību.

               (8)

               Būtu jāizveido žūrija sešu valsts un septiņu Eiropas ekspertu sastāvā; žūrijai pilnā 13 ekspertu sastāvā (“atlases žūrija”) būtu jāpārrauga atlases posms līdz pilsētas izraudzīšanai; tikai žūrijas septiņiem Eiropas ekspertiem (“uzraudzības un konsultatīvā komiteja”) būtu jāpārrauga uzraudzības process un jāsniedz ieteikumi Eiropas kultūras galvaspilsētām uzraudzības posmā līdz pat pašam pasākumam.

               (9)

               Lai nodrošinātu kandidātpilsētas un izraudzītās pilsētas ar atbalstu un palīdzību, būtu jāizveido Komisijas uzraudzīts un regulāri aktualizēts interneta portāls par tēmu “Eiropas kultūras galvaspilsētas” (pieteikšanās, atlase, īstenošana, sasaiste tīklā).

               (10)

               Ir svarīgi veicināt paraugprakses izplatīšanos, jo īpaši, lai nodrošinātu rīcības pievienoto vērtību Eiropas mērogā. Tādēļ jāsekmē iepriekšējo gadu oficiālo Eiropas kultūras galvaspilsētu tīklu pieredzes un paraugprakses konstruktīva nodošana nākamajām Eiropas kultūras galvaspilsētām, galvenokārt izmantojot pieredzes apmaiņu sagatavošanās posmā.

               (11)

               Ir svarīgi piešķirt naudas balvu par programmas kvalitāti rīcības mērķu un kritēriju ziņā un jo īpaši Eiropas mēroga pievienotās vērtības ziņā.

               (12)

               Lai nodrošinātu pasākuma “Eiropas kultūras galvaspilsēta” ilgtermiņa ietekmi, vēlams, lai iniciatīvu un no tās izrietošās struktūras un jaudas izmantotu par pamatu, veidojot attiecīgo pilsētu ilglaicīgu kultūras attīstības stratēģiju.

               (13)

               Lai sniegtu iespēju trešām valstīm piedalīties Eiropas kultūras iniciatīvās, jāizpēta “Eiropas Kultūras mēnesis” (4) vai tamlīdzīga iniciatīva.

               (14)

               Šajā Lēmumā paredzētā izraudzīšanās procesa īstenošanai ir vajadzīgi seši gadi; šo sešu gadu termiņu nevar ievērot 2011. un 2012. gadā, jo šis Lēmums stājas spēkā 2007. gadā. Tādēļ minētajiem gadiem ir paredzēts izraudzīšanās process.

               (15)

               Skaidrības labad Lēmums Nr. 1419/1999/EK būtu jāatceļ un jāaizstāj ar šo lēmumu,

         IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Priekšmets
   Ar šo nosaka Kopienas rīcību ar nosaukumu “Eiropas Kultūras galvaspilsēta”, lai uzsvērtu Eiropas kultūru bagātību un daudzveidību un to kopīgās iezīmes, kā arī lai veicinātu labāku savstarpēju sapratni Eiropas pilsoņu vidū.
   2. pants
   Iespēja izmantot rīcību
   1.   Dalībvalstu un to valstu, kuras pievienojas Eiropas Savienībai pēc 2006. gada 31. decembra, pilsētas var tikt izvirzītas par Eiropas kultūras galvaspilsētām uz vienu gadu pielikumā noteiktajā kārtībā.
   2.   Izvirzīšana attiecas uz vienu pilsētu no katras dalībvalsts, kas minēta pielikumā norādītajā sarakstā.
   Minētajā sarakstā norādīto hronoloģisko secību var grozīt, attiecīgajām dalībvalstīm savstarpēji vienojoties.
   3. pants
   Pieteikumi
   1.   Katrā pieteikumā iekļauj Eiropas dimensijas kultūras programmu, kas galvenokārt balstās uz sadarbību kultūras jomā, atbilstoši Līguma 151. pantā noteiktajiem mērķiem un rīcībai.
   2.   Pasākuma kultūras programmu īpaši izveido Eiropas Kultūras galvaspilsētas gadam, uzsverot Eiropas pievienoto vērtību saskaņā ar 4. punktā noteiktajiem kritērijiem.
   3.   Programma atbilst katras dalībvalsts kultūras stratēģijai vai politikai un, atbilstīgos gadījumos saskaņā ar dalībvalsts institūciju nolīgumiem, reģionālajām kultūras stratēģijām, ar nosacījumu, ka šāda stratēģija vai politika nav vērsta uz to pilsētu skaita samazināšanu, kuras varētu uzskatīt par piemērotām Eiropas kultūras galvaspilsētu kandidātpilsētām saskaņā ar šo lēmumu.
   4.   Programmas ilgums ir viens gads. Attiecīgi pamatotos gadījumos izraudzītās pilsētas var izvēlēties īsāku laika posmu.
   5.   Ir jāveido saikne starp vienā gadā izvirzīto pilsētu programmām.
   6.   Pilsētas var izvēlēties programmās iesaistīt apkārtējos reģionus.
   4. pants
   Kritēriji kultūras programmai
   Kultūras programma, ko iedala divās kategorijās – “Eiropas dimensija” un “Pilsēta un pilsoņi” – atbilst šādiem kritērijiem:

               1)

               attiecībā uz kategoriju “Eiropas dimensija” programma:

                           a)

                           sekmē sadarbību ar attiecīgo dalībvalstu vai citu dalībvalstu kultūras pakalpojumu sniedzējiem, māksliniekiem un pilsētām visās kultūras jomās;

                           b)

                           uzsver Eiropas kultūras daudzveidības bagātību;

                           c)

                           priekšplānā izvirza Eiropas kultūru kopīgos aspektus;

               2)

               attiecībā uz kategoriju “Pilsēta un pilsoņi” programma:

                           a)

                           veicina pilsētā un tās apkārtnē dzīvojošo pilsoņu līdzdalību, kā arī palielina ārzemēs dzīvojošo pilsoņu interesi;

                           b)

                           ir ilgtspējīga un ir pilsētas kultūras un sociālās ilgtermiņa attīstības neatņemama sastāvdaļa.

         5. pants
   Pieteikumu iesniegšana
   1.   Katra attiecīgā dalībvalsts publicē pieteikumu iesniegšanas uzaicinājumu ne vēlāk kā sešus gadus pirms minētā pasākuma sākuma.
   Katrā pieteikumu iesniegšanas uzaicinājumā, ar ko uzaicina pilsētas – statusa kandidātes, min 4. pantā noteiktos kritērijus un Komisijas tīmekļa vietnē pieejamos norādījumus.
   Pieteikumu iesniegšanas termiņš, ko nosaka atbilstoši pieteikumu iesniegšanas uzaicinājumam, ir, vēlākais, desmit mēneši pēc tā publicēšanas.
   Pieteikumā, kuru saņem atbilstoši pieteikumu iesniegšanas uzaicinājumam, ir izklāstīts tās programmas apraksts, kuru kandidātpilsēta plāno realizēt konkrētajā gadā.
   2.   Attiecīgā dalībvalsts pieteikumus paziņo Komisijai.
   6. pants
   Atlases žūrija
   1.   Katrai attiecīgai dalībvalstij izveido atlases žūriju, lai novērtētu kandidātpilsētu pieteikumus. Katra atlases žūrija iesaka izvirzīt vienu attiecīgās dalībvalsts pilsētu.
   2.   Katrā atlases žūrijā ir trīspadsmit locekļi. Septiņi no tiem ir personas, kuras nozīmējušas Eiropas Savienības iestādes, kā minēts 4. punktā. Pārējos sešus locekļus nozīmē attiecīgā dalībvalsts, apspriežoties ar Komisiju. Tad attiecīgā dalībvalsts ieceļ atlases žūriju. Žūrija izraugās priekšsēdētāju no Eiropas Parlamenta, Padomes, Komisijas un Reģionu komitejas izvirzītajām personām.
   3.   Atlases žūrijas locekļi ir neatkarīgi eksperti, kuriem nav interešu konflikta attiecībā uz pilsētām, kuras atsaukušās uz pieteikumu iesniegšanas uzaicinājumu, bet kuriem ir nozīmīga pieredze un kompetence kultūras jomā, pilsētu kultūras attīstībā vai Eiropas kultūras galvaspilsētas organizēšanā.
   4.   Atlases žūrijas locekļus uz trīs gadiem nozīmē Eiropas Savienības iestādes: divus locekļus nozīmē Eiropas Parlaments, divus – Padome, divus – Komisija un vienu – Reģionu komiteja. Komisija pirmajā gadā, kad šis lēmums ir spēkā, izņēmuma kārtā nozīmē divus ekspertus uz vienu gadu, Eiropas Parlaments nozīmē divus ekspertus uz diviem gadiem, Padome – divus ekspertus uz trijiem gadiem un Reģionu komiteja – vienu ekspertu uz trīs gadiem.
   7. pants
   Priekšatlase
   1.   Katra attiecīgā dalībvalsts sasauc 6. pantā minētās atlases žūrijas priekšatlases sanāksmi ne vēlāk kā piecus gadus pirms pasākuma sākuma.
   2.   Atlases žūrija saskaņā ar 4. pantā noteiktajiem kritērijiem novērtē to pilsētu pieteikumus, kuras ir atsaukušās uz pieteikumu iesniegšanas uzaicinājumu.
   Tā vienojas par izraudzītajām kandidātpilsētām, kuras izvērtējamas turpmāk, un sniedz ziņojumu par kandidātpilsētu pieteikumiem un ieteikumus izraudzītajām kandidātpilsētām.
   3.   Atlases žūrija iesniedz ziņojumu attiecīgajai dalībvalstij un Komisijai. Katra attiecīgā dalībvalsts formāli apstiprina atlasīto kandidātu sarakstu, kas balstās uz atlases žūrijas ziņojumu.
   8. pants
   Galīgā atlase
   1.   Izraudzītās kandidātpilsētas pilnībā izstrādā savus pieteikumus un nosūta tos attiecīgajām dalībvalstīm, kuras pēc tam tos nosūta Komisijai.
   2.   Katra attiecīgā dalībvalsts sasauc attiecīgo atlases žūriju galīgās atlases veikšanai deviņus mēnešus pēc priekšatlases sanāksmes.
   3.   Atlases žūrija novērtē izraudzīto kandidātpilsētu programmas, kas papildinātas saskaņā ar šīs rīcības kritērijiem un ieteikumiem, kurus priekšatlases sanāksmē sniedz žūrija.
   4.   Atlases žūrija sniedz ziņojumu par izraudzīto kandidātpilsētu programmām kopā ar ieteikumu vienu pilsētu izvirzīt par Eiropas kultūras galvaspilsētu attiecīgajā dalībvalstī.
   Ziņojumā arī ietver ieteikumus izraudzītajai pilsētai attiecībā uz progresu un pasākumiem, kas tai jāveic konkrētajā gadā, ja Padome to izvirza par Eiropas Kultūras galvaspilsētu.
   Ziņojumu iesniedz attiecīgajai dalībvalstij un Komisijai. To publicē Komisijas tīmekļa vietnē.
   9. pants
   Izvirzīšana
   1.   Katra attiecīgā dalībvalsts izvirza vienu pilsētu par Eiropas Kultūras galvaspilsētu un paziņo to Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai un Reģionu komitejai ne vēlāk kā četrus gadus pirms pasākuma sākuma.
   Paziņojumam pievieno izvirzīšanas pamatojumu, kas balstīts uz atlases žūrijas ziņojumiem.
   Veicot izvirzīšanu, ņem vērā atlases žūrijas sniegtos ieteikumus.
   2.   Eiropas Parlaments var nosūtīt Komisijai atzinumu ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc tam, kad ir saņemtas attiecīgo dalībvalstu nominācijas.
   3.   Padome, rīkojoties saskaņā ar Komisijas ieteikumu, kas sagatavots, ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu un pamatojumus, kas balstās uz atlases žūrijas ziņojumiem, oficiāli izvirza attiecīgās pilsētas par tā gada Eiropas Kultūras galvaspilsētām, kuram tās ir izvirzītas.
   10. pants
   Uzraudzības un konsultatīvā komiteja
   1.   Uzraudzības un konsultatīvo komiteju izveido, lai pārraudzītu rīcības mērķu un kritēriju īstenošanu, kā arī sniegtu Eiropas kultūras galvaspilsētām atbalstu un norādes laikā no to izraudzīšanas līdz Eiropas kultūras galvaspilsētas pasākuma norisei.
   2.   Komiteja sastāv no septiņiem ekspertiem, kurus saskaņā ar 6. panta 4. punktu nozīmē Eiropas Parlaments, Padome, Komisija un Reģionu komiteja. Turklāt atbilstīgā dalībvalsts var nozīmēt novērotāju darbam šajā komitejā.
   3.   Attiecīgās pilsētas iesniedz Komisijai progresa ziņojumus ne vēlāk kā trīs mēnešus pirms Komitejas sanāksmes.
   4.   Komisija sasauc komitejas un attiecīgās pilsētas pārstāvju sanāksmi. Komiteju sasauc divos gadījumos: lai sniegtu konsultācijas un lai novērtētu pasākuma sagatavošanas darbu gaitu, lai palīdzētu pilsētām sagatavot augstas kvalitātes programmu ar spēcīgu Eiropas dimensiju. Tās pirmajai sanāksmei jānotiek ne vēlāk kā divus gadus pirms pasākuma norises; tās otrai sanāksmei jānotiek ne vēlāk kā astoņus mēnešus pirms pasākuma.
   5.   Pēc katras sanāksmes komiteja sagatavo ziņojumu par pasākuma sagatavošanās darbu stadiju un turpmāk veicamajiem soļiem. Ziņojumos īpašu vērību pievērš pasākuma radītajai Eiropas mēroga pievienotajai vērtībai saskaņā ar 4. pantā noteiktajiem kritērijiem, kā arī atlases žūrijas un konsultatīvās komitejas ziņojumos minētajiem ieteikumiem.
   6.   Ziņojumus nosūta Komisijai un atbilstīgajām pilsētām un dalībvalstīm. Tos publicē arī Komisijas tīmekļa vietnē.
   11. pants
   Balva
   Pamatojoties uz uzraudzības un konsultatīvās komitejas ziņojumu pēc tās otrās sanāksmes saskaņā ar 10. panta 4. punktu, Komisija izraudzītajām pilsētām piešķir Melina Mercouri vārdā nosaukto naudas balvu, ja tās atbilst 4. pantā minētajiem kritērijiem un ja tās ir ieviesušas atlases žūrijas, kā arī uzraudzības un konsultatīvās komitejas ieteikumus. Balvu piešķir pilnā apmērā ne vēlāk kā trīs mēnešus pirms attiecīgā gada sākuma.
   12. pants
   Vērtēšana
   Komisija katru gadu nodrošina iepriekšējā gada pasākuma “Eiropas Kultūras galvaspilsēta” rezultātu ārēju un neatkarīgu novērtēšanu saskaņā ar šajā lēmumā noteiktajiem rīcības mērķiem un kritērijiem.
   Komisija sniedz ziņojumu par šo novērtējumu Eiropas Parlamentam, Padomei un Reģionu komitejai līdz tā gada beigām, kas seko pasākumam “Eiropas Kultūras galvaspilsēta”.
   13. pants
   Atcelšana
   Lēmumu Nr. 1419/1999/EK atceļ. Tomēr šo Lēmumu turpina piemērot to pilsētu gadījumā, kuras ir izraudzītas par Eiropas kultūras galvaspilsētām 2007., 2008. un 2009. gadam.
   14. pants
   Pārejas noteikumi
   1.   Pilsētas, kuras 2010. gadā izvirzītas par Eiropas kultūras galvaspilsētām, pamatojoties uz Lēmumu Nr. 1419/1999/EK, ir pakļautas šā lēmuma 10. pantā minētajam uzraudzības procesam. Komisija, pamatojoties uz šā lēmuma 11. pantu, izraudzītajām pilsētām piešķir balvu.
   2.   Atkāpjoties no 3. līdz 9. pantam 2011. un 2012. gadam par Eiropas kultūras galvaspilsētām izvirzītās pilsētas regulē šāda lēmuma procedūra:

               1)

               dalībvalstu pilsētas izvirza par Eiropas kultūras galvaspilsētām saskaņā ar pielikumu;

               2)

               katra dalībvalsts saskaņā ar pielikumu iesniedz informāciju par vienu vai vairākām izvirzītajām pilsētām Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai un Reģionu komitejai;

               3)

               šīs izvirzītās pilsētas paziņo ne vēlāk kā četrus gadus pirms minētā pasākuma sākuma, un var pievienot attiecīgās dalībvalsts ieteikumu;

               4)

               Komisija ik gadu izveido atlases žūriju, kas ziņo par kandidātpilsētu vai kandidātpilsētām, kuras izvērtētas saskaņā ar šīs rīcības mērķiem un pazīmēm;

               5)

               atlases žūrijā ir septiņas vadošas neatkarīgas personas, kuras ir eksperti kultūras jomā; divas no tām nozīmē Eiropas Parlaments, divas – Padome, divas – Komisija un vienu – Reģionu komiteja;

               6)

               atlases žūrija sniedz ziņojumu Komisijai, Eiropas Parlamentam un Padomei;

               7)

               Eiropas Parlaments var sniegt Komisijai atzinumu par kandidātpilsētu vai kandidātpilsētām ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc ziņojuma saņemšanas;

               8)

               Padome, rīkojoties saskaņā ar Komisijas ieteikumu, kas sagatavots, ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu un atlases žūrijas ziņojumu, oficiāli izvirza attiecīgo pilsētu par tā gada Eiropas Kultūras galvaspilsētu, kuram tā nozīmēta.

         3.   Atkāpjoties no 4. panta, Lēmuma Nr. 1419/1999/EK 3. pantā un II pielikumā minētos kritērijus piemēro 2010., 2011. un 2012. gadam izvirzīto Eiropas kultūras galvaspilsētu gadījumā, ja vien attiecīgā pilsēta neizvēlas izstrādāt savu programmu, pamatojoties uz šā lēmuma 4. pantā minētajiem kritērijiem.
   15. pants
   Stāšanās spēkā
   Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   To piemēro no 2007. gada 1. janvāra, izņemot 5. pantu, kuru piemēro no 2006. gada 23. novembra.

      Strasbūrā, 2006. gada 24. oktobrī

            Eiropas Parlamenta vārdā —

            priekšsēdētājs

         J. BORRELL FONTELLES

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         P. LEHTOMÄKI

      (1)  OV C 115, 16.5.2006., 56. lpp.

      (2)  Eiropas Parlamenta 2006. gada 5. aprīļa Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts) un Padomes 2006. gada 25. septembra Lēmums.

      (3)  OV L 166, 1.7.1999., 1. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu Nr. 649/2005/EK (OV L 117, 4.5.2005., 20. lpp.).

      (4)  Padomes 1990. gada 18. maija Kultūras ministru sanāksmes secinājumi par “Eiropas kultūras pilsētas” noteikšanu un Eiropas kultūras mēnesi (OV C 162, 3.7.1990., 1. lpp.).

      PIELIKUMS
      Secība, kādā izvirza Eiropas kultūras galvaspilsētu (1)

                  2007

                  Luksemburga

                  Rumānija (2)

                  2008

                  Apvienotā Karaliste

                  2009

                  Austrija

                  Lietuva

                  2010

                  Vācija

                  Ungārija

                  2011

                  Somija

                  Igaunija

                  2012

                  Portugāle

                  Slovēnija

                  2013

                  Francija

                  Slovākija

                  2014

                  Zviedrija

                  Latvija

                  2015

                  Beļģija

                  Čehija

                  2016

                  Spānija

                  Polija

                  2017

                  Dānija

                  Kipra

                  2018

                  Nīderlande

                  Malta

                  2019

                  Itālija

                  Bulgārija (3)

         (1)  Īrija bija pilnvarota izvirzīt Eiropas kultūras galvaspilsētu 2005. gadā, bet Grieķija – 2006. gadā.

         (2)  Saskaņā ar Lēmuma Nr. 1419/1999/EK nosacījumiem Rumānijas pilsētu Sibiu izraudzīja par Eiropas kultūras galvaspilsētu 2007. gadam.

         (3)  Atkarībā no pievienošanās ES Bulgārija piedalīsies pasākumā “Eiropas Kultūras galvaspilsēta” 2019. gadā.


title: Komisijas Lēmums (2004. gada 6. februāris), ar kuru koriģē robežlielumus, kas paredzēti 157. panta b) apakšpunktā un 158. panta 1. punkta a) un c) apakšpunktā Regulā (EK, EAEK) Nr. 2343/2002, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Finanšu regulas īstenošanai

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

32004D0121

Oficiālais Vēstnesis L 036 , 07/02/2004 Lpp. 0058 - 0058

		Komisijas Lēmums(2004. gada 6. februāris),ar kuru koriģē robežlielumus, kas paredzēti 157. panta b) apakšpunktā un 158. panta 1. punkta a) un c) apakšpunktā Regulā (EK, EAEK) Nr. 2343/2002, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Finanšu regulas īstenošanai(2004/121/EK)EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,ņemot vērā Komisijas 2002. gada 23. decembra Regulu (EK, EAEK) Nr. 2342/2002, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus, lai īstenotu Padomes Regulu (EK, EAEK) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam [1], un jo īpaši tās 271. pantu,tā kā:(1) 271. panta 2. punkts paredz, ka valsts iepirkuma līgumiem piemērojamie robežlielumi jākoriģē ik pēc diviem gadiem, ievērojot direktīvu noteikumus par publiskā iepirkuma procedūru koordinēšanu.(2) Robežlielumu eiro ekvivalenti, kas direktīvās noteikti SDR [2] un kuri jāpiemēro no 2004. gada 1. janvāra, ir publicēti Oficiālajā Vēstnesī [3],IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsValsts iepirkuma līgumiem piemērojamie robežlielumu eiro ekvivalenti jākoriģē no 2004. gada 1. janvāra, kā norādīts turpmāk:Reizi divos gados | Robežlielums 2003. gada 1. janvārī | Robežlielums 2004. gada 1. janvārī |157. panta b) punkts | 6242028 EUR | 5923624 EUR |158. panta 1. punkta a) apakšpunkts | 162293 EUR | 154014 EUR |158. panta 1. punkta c) apakšpunkts | 6242028 EUR | 5923624 EUR |2. pantsŠis lēmums stājas spēkā tā publicēšanas dienā Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Šo lēmumu Komisijas grāmatvedis paziņo pārējām Kopienas iestādēm un organizācijām.Briselē, 2004. gada 6. februārīKomisijas vārdā —Komisijas locekleMichaele Schreyer[1] OV L 357, 31.12.2002., 1. lpp.[2] Speciālās aizņēmumu tiesības.[3] OV L 309, 19.12.2003., 14. lpp.--------------------------------------------------


title: 2014/81/ES: Padomes Lēmums ( 2014. gada 11. februāris ), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekļa aizstājēju no Vācijas

text:
               14.2.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 44/50

      PADOMES LĒMUMS

   (2014. gada 11. februāris),
   ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekļa aizstājēju no Vācijas
   (2014/81/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 305. pantu,
   ņemot vērā Vācijas valdības priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2009. gada 22. decembrī un 2010. gada 18. janvārī pieņēma Lēmumu 2009/1014/ES (1) un Lēmumu 2010/29/ES (2), ar ko laikposmam no 2010. gada 26. janvāra līdz 2015. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus.

               (2)

               Pēc Ursula MÄNNLE kundzes pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa aizstājēja vieta,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2015. gada 25. janvārim, Reģionu komitejas locekļa aizstājēja amatā tiek iecelts:

               —

               Dr. Franz RIEGER, Mitglied des Landtags.

         2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2014. gada 11. februārī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         E. VENIZELOS

      (1)  OV L 348, 29.12.2009., 22. lpp.

      (2)  OV L 12, 19.1.2010., 11. lpp.


title: 2009/892/EK: Padomes Lēmums ( 2009. gada 30. novembris ), ar ko piešķir makrofinansiālo palīdzību Serbijai

text:
               5.12.2009

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 320/9

      PADOMES LĒMUMS

   (2009. gada 30. novembris),
   ar ko piešķir makrofinansiālo palīdzību Serbijai
   (2009/892/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 308. pantu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu,
   pēc apspriešanās ar Ekonomikas un finanšu komiteju,
   tā kā:

               (1)

               Attiecības starp Serbiju un Eiropas Savienību (ES) attīstās saskaņā ar stabilizācijas un asociācijas procesu un Eiropas partnerību. Serbija un Komisija 2008. gada 29. aprīlī parakstīja Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu un Pagaidu nolīgumu par tirdzniecību un ar tirdzniecību saistītiem jautājumiem.

               (2)

               Serbijas ekonomiku kopš 2008. gada otrās puses lielā mērā ir skārusi starptautiskā finanšu krīze, un valstī samazinās ražošana, samazinās nodokļu ieņēmumi un aug vajadzības pēc ārējā finansējuma.

               (3)

               Serbijas ekonomikas stabilizācijai un atveseļošanai piešķirta Starptautiskā Valūtas fonda (SVF) finanšu palīdzība. Serbijas iestādes 2008. gada novembrī sākotnēji vienojās ar SVF par jaunu rezerves vienošanos, ko apstiprināja 2009. gada janvārī.

               (4)

               Pēc tam, kad ekonomiskā situācijas vēl vairāk pasliktinājās, tika pārskatītas programmas pamata ekonomiskās prognozes un radās vajadzības pēc lielāka ārējā finansējuma, 2009. gada martā tika panākta vienošanās starp Serbiju un SVF pārvērst rezerves vienošanos par izmaksāšanas programmu EUR 3 miljardu apmērā, ko SVF valde apstiprināja 2009. gada 15. maijā.

               (5)

               Kopiena plāno 2009. un 2010. gadā nodrošināt EUR 100 miljonus kā budžeta atbalsta dotācijas saskaņā ar pirmspievienošanās finansiālo instrumentu (IPA).

               (6)

               Serbija ir lūgusi papildu Kopienas finansiālu palīdzību, ņemot vērā ekonomiskās situācijas un perspektīvas pasliktināšanos.

               (7)

               Ņemot vērā, ka 2010. gada maksājumu bilancē joprojām ir neliels finansējuma iztrūkums, finansiālā palīdzība tiek uzskatīta par piemērotu reakciju uz Serbijas lūgumu atbalstīt ekonomikas stabilizāciju ārkārtas apstākļos saistībā ar SVF programmu. Paredzams, ka šis finanšu atbalsts atvieglos arī budžeta finansējuma vajadzības.

               (8)

               Lai efektīvi aizsargātu Kopienas finansiālās intereses saistībā ar šo finanšu palīdzību, ir jāparedz, ka Serbija veic atbilstīgus pasākumus, lai novērstu un apkarotu krāpšanu, korupciju un visus citus pārkāpumus saistībā ar šo palīdzību, kā arī tas, ka Komisija veic pārbaudes un Revīzijas palāta – revīzijas.

               (9)

               Kopienas finansiālās palīdzības izmaksāšana neskar budžeta lēmējinstitūcijas pilnvaras.

               (10)

               Šī palīdzība būtu jāpārvalda Komisijai, apspriežoties ar Ekonomikas un finanšu komiteju.

               (11)

               Līgums šā lēmuma pieņemšanai paredz tikai tās pilnvaras, kas paredzētas 308. pantā,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   1.   Kopiena Serbijai dara pieejamu makrofinansiālo palīdzību aizdevuma veidā ar maksimālo pamatsummu EUR 200 miljonu apjomā un vidējo maksimālo termiņu 15 gadi, lai atbalstītu Serbijas ekonomikas stabilizāciju un segtu maksājumu bilances un budžeta vajadzības, kā noteikts pašreizējā SVF programmā.
   2.   Tālab Komisija ir pilnvarota Kopienas vārdā aizņemties nepieciešamos līdzekļus.
   3.   Kopienas finansiālo palīdzību pārvalda Komisija saskaņā ar nolīgumiem vai vienošanos starp SVF un Serbiju.
   4.   Kopienas finansiālo palīdzību dara pieejamu divus gadus, sākot no pirmās dienas pēc 2. panta 1. punktā minētā saprašanās memoranda stāšanās spēkā. Tomēr, ja būs nepieciešams attiecīgos apstākļos, Komisija, apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju, var nolemt pagarināt laikposmu, kurā ir pieejama palīdzība, ne vairāk kā par vienu gadu.
   2. pants
   1.   Pēc apspriešanās ar Ekonomikas un finanšu komiteju Komisija ir pilnvarota vienoties ar Serbijas iestādēm par ekonomikas politikas nosacījumiem šai makrofinansēšanas palīdzībai, kuri jānosaka saprašanās memorandā. Nosacījumi ir saskaņā ar nolīgumiem vai vienošanos starp SVF un Serbiju. Palīdzības sīki izstrādātus finanšu noteikumus nosaka aizdevuma līgumā, par ko vienojas Komisija un Serbijas iestādes.
   2.   Kopienas finansiālās palīdzības īstenošanas laikā Komisija raugās, lai ar šo palīdzību saistīto Serbijas finansiālo vienošanos, administratīvo procedūru, iekšējās un ārējas kontroles mehānismu darbība būtu pareiza.
   3.   Komisija regulāri pārbauda, vai Serbijas ekonomiskā politika ir saskaņā ar šīs palīdzības mērķiem un vai tiek apmierinoši īstenota saskaņotā ekonomiskā politika. Šādi rīkojoties, Komisija cieši sadarbosies ar Bretonvudsas institūcijām un vajadzības gadījumā ar Ekonomikas un finanšu komiteju.
   3. pants
   1.   Komisija Serbijai dara pieejamu Kopienas finansiālo palīdzību divās aizdevuma daļās, ievērojot 2. punkta nosacījumus. Aizdevuma daļu apjomu nosaka saprašanās memorandā.
   2.   Komisija pieņem lēmumu par maksājumu veikšanu, ja ir sekmīgi īstenoti ekonomikas politikas nosacījumi, par kuriem vienojās saprašanās memorandā. Otro aizdevuma daļu izmaksā ne agrāk kā trīs mēnešus pēc pirmās daļas izmaksas.
   3.   Kopienas līdzekļus maksā Serbijas Valsts bankai. Ievērojot noteikumus, kas izklāstīti saprašanās memorandā, tostarp apstiprinājumu par atlikušajām budžeta finansējuma vajadzībām, to vērtību vietējā valūtā var pārskaitīt Serbijas Valsts kasei kā galīgajam saņēmējam.
   4. pants
   1.   Šai lēmumā minētās Kopienas aizņēmuma un aizdevuma darbības veic euro, izmantojot to pašu valutēšanas dienu, un Kopienu neiesaista maksājuma termiņu pārcelšanā, maiņas kursa vai procentu likmju riskā vai citā komercriskā.
   2.   Ja Serbija lūdz, Komisija veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka aizdevuma noteikumos tiek iekļauta klauzula par pirmstermiņa atmaksu un kā tāda pati klauzula tiek ietverta aizņēmuma operāciju noteikumos.
   3.   Pēc Serbijas lūguma un ja apstākļi ļauj samazināt aizdevuma procentu likmi, Komisija var refinansēt visu tās sākotnējo aizdevumu vai tā daļu vai pārstrukturēt atbilstīgos finanšu nosacījumus. Refinansēšanas vai restrukturēšanas darbības veic saskaņā ar 1. punktā paredzētajiem nosacījumiem, un ar tām nepagarina attiecīgā aizņēmuma atmaksas termiņu vai nepalielina atmaksājamo kapitāla summu refinansēšanas vai restrukturēšanas dienā.
   4.   Visas Kopienas izmaksas, kas ir tieši saistītas ar šajā lēmumā paredzētajām aizņēmuma un aizdevuma darbībām, sedz Serbija.
   5.   Ekonomikas un finanšu komiteju informē par to, kā norisinās 2. un 3. punktā minētās darbības.
   5. pants
   Kopienas finansiālo palīdzību īsteno saskaņā ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (1), un tās īstenošanas noteikumiem (2). Konkrēti, saprašanās memorandā un aizdevuma līgumā ar Serbijas iestādēm paredz, ka Serbija veic atbilstīgus pasākumus, lai novērstu un apkarotu krāpšanu, korupciju un citus ar šo palīdzību saistītus pārkāpumus. Tajā paredz arī Komisijas, to skaitā Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF), veiktus kontroles pasākumus ar tiesībām veikt pārbaudes un apskates uz vietas, kā arī Revīzijas palātas veiktas revīzijas, kas attiecīgā gadījumā jāveic uz vietas.
   6. pants
   Katru gadu līdz 31. augustam Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu, kurā ietverts novērtējums par šā lēmuma īstenošanu iepriekšējā gadā. Ziņojumā norāda saistību starp politikas nosacījumiem, kas izklāstīti saprašanās memorandā saskaņā ar 2. panta 1. punktu, Serbijas pašreizējo ekonomisko un fiskālo situāciju un Komisijas lēmumu izmaksāt palīdzības daļu.
   7. pants
   Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2009. gada 30. novembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         B. ASK

      (1)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (2)  Komisijas Regula (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 (OV L 357, 31.12.2002., 1. lpp.).


title: 2012/271/ES: Padomes Lēmums ( 2012. gada 24. aprīlis ) par nostāju, kas Eiropas Savienībai jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības

text:
               24.5.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 134/1

         PADOMES LĒMUMS
   (2012. gada 24. aprīlis)
   par nostāju, kas Eiropas Savienībai jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības
   (2012/271/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 196. pantu un 218. panta 9. punktu,
   ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 2894/94 (1994. gada 28. novembris) par kārtību, lai īstenotu Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (1), un jo īpaši tās 1. panta 3. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu (2) ("EEZ līgums") 31. protokolā ietverti īpaši nosacījumi un noteikumi par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības.

               (2)

               EEZ līguma Līgumslēdzēju pušu sadarbību ir lietderīgi paplašināt attiecībā uz pasākumiem, kas nav četras pamatbrīvības.

               (3)

               Lai šāda paplašināta sadarbība būtu iespējama, būtu jāizdara grozījumi EEZ līguma 31. protokolā, tā darbības jomā iekļaujot Padomes Direktīvu 2008/114/EK (2008. gada 8. decembris) par to, lai apzinātu un noteiktu Eiropas Kritiskās infrastruktūras un novērtētu vajadzību uzlabot to aizsardzību (3).

               (4)

               Tādēļ Savienības nostājai EEZ Apvienotajā komitejā būtu jāpamatojas uz pievienoto lēmuma projektu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Nostāja, kas Eiropas Savienībai jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz ierosināto grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības, pamatojas uz EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projektu, kas pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Luksemburgā, 2012. gada 24. aprīlī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         N. WAMMEN

      (1)  OV L 305, 30.11.1994., 6. lpp.

      (2)  OV L 1, 3.1.1994., 3. lpp.

      (3)  OV L 345, 23.12.2008., 75. lpp.

      PROJEKTS
      EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS Nr. …/2012
      (… gada …),
      ar ko groza EEZ līguma 31. protokolu par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības
      EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,
      ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, kurā grozījumi izdarīti ar Protokolu, ar ko pielāgo Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu ("EEZ līgums"), un jo īpaši tā 86. un 98. pantu,
      tā kā:

                  (1)

                  EEZ līguma 31. protokols tika grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas … Lēmumu Nr. …/… (1).

                  (2)

                  Ir lietderīgi paplašināt EEZ līguma līgumslēdzēju pušu sadarbību, iekļaujot Padomes Direktīvu 2008/114/EK (2008. gada 8. decembris) par to, lai apzinātu un noteiktu Eiropas Kritiskās infrastruktūras un novērtētu vajadzību uzlabot to aizsardzību (2).

                  (3)

                  Lai šāda paplašināta sadarbība būtu iespējama, būtu jāgroza EEZ līguma 31. protokols,

            IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
      1. pants
      EEZ līguma 31. protokola par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības 10. pantam pievieno šādu punktu:

                     "9.

                                 a)

                                 Līgumslēdzējas puses sadarbojas jomās, kuras aptver šis tiesību akts:

                                             —

                                                32008 L 0114: Padomes Direktīva 2008/114/EK (2008. gada 8. decembris) par to, lai apzinātu un noteiktu Eiropas Kritiskās infrastruktūras un novērtētu vajadzību uzlabot to aizsardzību (OV L 345, 23.12.2008., 75. lpp.).

                                 b)

                                 Lai sasniegtu Direktīvā 2008/114/EK noteiktos mērķus, līgumslēdzējas puses izmanto atbilstošus sadarbības veidus, kuri minēti EEZ līguma 80. pantā.

                                 c)

                                 Saskaņā ar EEZ līguma 79. panta 3. punktu EEZ līguma VII daļu (Noteikumi par iestādēm), izņemot 3. nodaļas 1. un 2. iedaļu, attiecina uz šo punktu."

      2. pants
      Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc pēdējā paziņojuma iesniegšanas EEZ Apvienotajai komitejai saskaņā ar EEZ līguma 103. panta 1. punktu (3).
      3. pants
      Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

         …,

               EEZ Apvienotās komitejas vārdā –

               priekšsēdētājs

               EEZ Apvienotās komitejas sekretāri

         (1)  OV L …

         (2)  OV L 345, 23.12.2008., 75. lpp.

         (3)  [Konstitucionālās prasības nav norādītas.] [Konstitucionālās prasības ir norādītas.]


title: 2014/446/ES: Padomes Lēmums ( 2014. gada 8. jūlijs ), ar ko ieceļ divus Reģionu komitejas locekļus no Itālijas

text:
               10.7.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 201/27

         PADOMES LĒMUMS
   (2014. gada 8. jūlijs),
   ar ko ieceļ divus Reģionu komitejas locekļus no Itālijas

      (2014/446/ES)

   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 305. pantu,
   ņemot vērā Itālijas valdības priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2009. gada 22. decembrī un 2010. gada 18. janvārī pieņēma Lēmumu 2009/1014/ES (1) un Lēmumu 2010/29/ES (2), ar ko laikposmam no 2010. gada 26. janvāra līdz 2015. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus. 2010. gada 3. jūnijā ar Lēmumu 2010/311/ES (3) uz laikposmu līdz 2015. gada 25. janvārim Reģionu komitejas locekļa amatā tika iecelts Roberto COTA kungs.

               (2)

               Pēc Giovanni CHIODI kunga un Roberto COTA kunga pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojušās divas Reģionu komitejas locekļu vietas,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2015. gada 25. janvārim, Reģionu komitejas locekļu amatos tiek iecelti:

               —

                  Luciano D'ALFONSO kungs, Presidente della Regione Abruzzo,

               —

                  Sergio CHIAMPARINO kungs, Presidente della Regione Piemonte.

         2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2014. gada 8. jūlijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         P. C. PADOAN

      (1)  OV L 348, 29.12.2009., 22. lpp.

      (2)  OV L 12, 19.1.2010., 11. lpp.

      (3)  OV L 140, 8.6.2010., 26. lpp.


title: Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas 2014. gada 16. septembra Lēmums par dažu termiņu pagarinājumu, kas noteikts ar ESRK/2012/2 ieteikumu par kredītiestāžu finansējumu (ESRK/2014/4)

text:
               23.1.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 22/8

         EIROPAS SISTĒMISKO RISKU KOLĒĢIJAS
   2014. gada 16. septembra Lēmums
   par dažu termiņu pagarinājumu, kas noteikts ar ESRK/2012/2 ieteikumu par kredītiestāžu finansējumu
   (ESRK/2014/4)
   (2015/C 22/04)
   EIROPAS SISTĒMISKO RISKU KOLĒĢIJAS VALDE,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regulu (ES) Nr. 1092/2010 par Eiropas Savienības finanšu sistēmas makrouzraudzību un Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas izveidošanu (1) un jo īpaši tās 3. panta 2. punkta b), f) un g) apakšpunktu, 4. panta 2. punktu, 16. panta 2. punktu un 17. pantu,
   ņemot vērā Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas 2011. gada 20. janvāra Lēmumu ESRK/2011/1, ar ko pieņem Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas reglamentu (2), un jo īpaši tā 19. un 20. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Eiropas Sistēmisko risku kolēģija (ESRK) 2012. gada 20. decembrī ir pieņēmusi Ieteikumu ESRK/2012/2 (3). Šā ieteikuma mērķis ir stimulēt ilgtspējīgas finansēšanas struktūras attiecībā uz kredītiestādēm.

               (2)

               Lai sasniegtu Ieteikuma ESRK/2012/2 mērķus, valsts uzraudzības iestādēm (turpmāk tekstā “VUI”, valsts makrouzraudzības iestādēm un Eiropas Banku iestādei (EBI) ir uzdots veikt noteiktas darbības ieteikuma 2. iedaļas 3. punktā noteiktajos termiņos.

               (3)

               Valde 2013. gada 31. decembrī nolēma pagarināt šos termiņus par sešiem līdz divpadsmit mēnešiem. Saskaņā ar pārskatītajiem termiņiem VUI, kuras ir atbildības par banku uzraudzību, kā arī VUI un citām iestādēm ar makrouzraudzības pilnvarām ir uzdots nosūtīt ESRK starpposma ziņojumu, kas ietver A ieteikuma 1., 2. un 3. punkta īstenošanas rezultātu pirmo novērtējumu, līdz 2015. gada 30. jūnijam un nobeiguma ziņojumu – līdz 2016. gada 31. janvārim. EBI ir jāsniedz pirmais uzraudzības ziņojums par A ieteikuma 5. punktu līdz 2015. gada 30. jūnijam un nobeiguma ziņojums līdz 2015. gada 30. septembrim. Tomēr daži adresāti ir paziņojuši, ka tiem nebūs iespējams pilnībā iekļauties noteiktajos termiņos.

               (4)

               ESRK visaptverošais mērķis ir laicīgi un efektīvi novērst vai mazināt sistēmiskos riskus. Valde uzskata, ka VUI kavēšanās, kas ir ilgāka par sešiem mēnešiem, lai sniegtu pirmo uzraudzības ziņojumu par A ieteikuma 1., 2. un 3. punktu, un EBI kavēšanās, kas ir ilgāka par deviņiem mēnešiem, lai sniegtu pirmo uzraudzības ziņojumu par A ieteikuma 5. punktu, neapdraud pienācīgu finanšu tirgu darbību, kā arī neliecina par to, ka šie ieteikumi tiks atstāti bez ievērības.

               (5)

               Līdz ar to Valde ir nolēmusi pagarināt Ieteikumā ESRK/2012/2 noteiktos termiņus attiecībā uz A ieteikuma 1., 2., 3. punktu par sešiem mēnešiem un attiecībā uz A ieteikuma 5. punktu par deviņiem mēnešiem, lai dotu VUI un EBI pietiekamu laiku būtisko ieteikumu īstenošanai nepieciešamo pasākumu veikšanai,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Grozījumi Ieteikumā ESRK/2012/2
   Ieteikumu ESRK/2012/2 groza šādi:

               1)

               ieteikuma 2.3.1. iedaļu aizstāj ar šādu:

                           “1.

                              A ieteikums – Valsts uzraudzības iestādēm, kas ir atbildīgas par banku uzraudzību, valsts uzraudzības iestādēm un citām iestādēm ar makrouzraudzības pilnvarām, un EBI tiek uzdots ziņot, ievērojot šādus termiņus:

                                       a)

                                       līdz 2015. gada 31. decembrim valsts uzraudzības iestādēm, kas ir atbildīgas par banku uzraudzību, tiek uzdots sniegt ESRK starpposma ziņojumu, ietverot A ieteikuma 1. un 2. punkta īstenošanas rezultātu pirmo novērtējumu;

                                       b)

                                       līdz 2016. gada 31. jūlijam valsts uzraudzības iestādēm, kas ir atbildīgas par banku uzraudzību, tiek uzdots sniegt noslēguma ziņojumu par A ieteikuma 1. un 2. punktu ESRK un Padomei;

                                       c)

                                       līdz 2015. gada 31. decembrim valsts uzraudzības iestādēm un citām iestādēm ar makrouzraudzības pilnvarām tiek uzdots sniegt ESRK starpposma ziņojumu, ietverot A ieteikuma 3. punkta īstenošanas rezultātu pirmo novērtējumu;

                                       d)

                                       līdz 2016. gada 30. septembrim valsts uzraudzības iestādēm un citām iestādēm ar makrouzraudzības pilnvarām tiek uzdots sniegt noslēguma ziņojumu par A ieteikuma 3. punkta īstenošanu ESRK un Padomei;

                                       e)

                                       līdz 2014. gada 30. jūnijam EBI tiek uzdots sniegt pamatnostādnes, kas minētas A ieteikuma 4. punktā ESRK un Padomei;

                                       f)

                                       līdz 2016. gada 31. martam EBI tiek uzdots sniegt ESRK starpposma ziņojumu, ietverot A ieteikuma 5. punkta īstenošanas rezultātu pirmo novērtējumu;

                                       g)

                                       līdz 2016. gada 30. jūnijam EBI tiek uzdots sniegt noslēguma ziņojumu par A ieteikuma 5. punkta ieteikuma īstenošanu ESRK un Padomei”;

               2)

               pielikuma V.1.3.1. punktu aizstāj ar šādu:
               “V.1.3.1.   Termiņš

               Valsts uzraudzības iestādēm, kas ir atbildīgas par banku uzraudzību, valsts uzraudzības iestādēm un citām iestādēm ar makrouzraudzības pilnvarām un EBI tiek uzdots ziņots ESRK un Padomei par darbībām, kas veiktas saistībā ar šo ieteikumu, vai attiecīgi pamatot jebkuru darbību neveikšanu saskaņā ar šādu grafiku:

                           a)

                           līdz 2015. gada 31. decembrim valsts uzraudzības iestādēm, kas ir atbildīgas par banku uzraudzību, tiek uzdots sniegt ESRK starpposma ziņojumu, ietverot A ieteikuma 1. un 2. punkta īstenošanas rezultātu pirmo novērtējumu;

                           b)

                           līdz 2016. gada 31. jūlijam valsts uzraudzības iestādēm, kas ir atbildīgas par banku uzraudzību, tiek uzdots sniegt noslēguma ziņojumu par A ieteikuma 1. un 2. punktu ESRK un Padomei;

                           c)

                           līdz 2015. gada 31. decembrim valsts uzraudzības iestādēm un citām iestādēm ar makrouzraudzības pilnvarām tiek uzdots sniegt ESRK starpposma ziņojumu, ietverot A ieteikuma 3. punkta īstenošanas rezultātu pirmo novērtējumu;

                           d)

                           līdz 2016. gada 30. septembrim valsts uzraudzības iestādēm un citām iestādēm ar makrouzraudzības pilnvarām tiek uzdots sniegt noslēguma ziņojumu par A ieteikuma 3. punkta īstenošanu ESRK un Padomei;

                           e)

                           līdz 2014. gada 30. jūnijam EBI tiek uzdots sniegt pamatnostādnes, kas minētas A ieteikuma 4. punktā ESRK un Padomei;

                           f)

                           līdz 2016. gada 31. martam EBI tiek uzdots sniegt ESRK starpposma ziņojumu, ietverot A ieteikuma 5. punkta īstenošanas rezultātu pirmo novērtējumu;

                           g)

                           līdz 2016. gada 30. jūnijam EBI tiek uzdots sniegt noslēguma ziņojumu par A ieteikuma 5. punkta ieteikuma īstenošanu ESRK un Padomei.”

         2. pants
   Publicēšana
   Šo lēmumu publicē ESRK tīmekļa vietnē tā spēkā stāšanās dienā.
   3. pants
   Stāšanās spēkā
   Šis lēmums stājas spēkā tā apstiprināšanas dienā.

      Frankfurtē pie Mainas, 2014. gada 16. septembrī

            ESRK priekšsēdētājs

         Mario DRAGHI

      (1)  OV L 331, 15.12.2010., 1. lpp.

      (2)  OV C 58, 24.2.2011., 4. lpp.

      (3)  Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas 2012. gada 20. decembra Ieteikums ESRK/2012/2 par kredītiestāžu finansējumu (OV C 119, 25.4.2013., 1. lpp.).


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52007BP0113(02)

2. Eiropas Parlamenta 2007. gada 24. aprīļa lēmums par Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra kontu slēgšanu attiecībā uz 2005. finanšu gadu (C6-0386/2006 - 2006/2153(DEC))

Oficiālais Vēstnesis 074 E , 20/03/2008 Lpp. 0184 - 0186

		2.Eiropas Parlamenta 2007. gada 24. aprīļa lēmums par Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra kontu slēgšanu attiecībā uz 2005. finanšu gadu (C6-0386/2006 — 2006/2153(DEC))Eiropas Parlaments,- ņemot vērā Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra 2005. finanšu gada galīgos pārskatus [1],- ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra 2005. finanšu gada galīgajiem pārskatiem ar centra atbildēm [2],- ņemot vērā Padomes 2007. gada 27. februāra ieteikumu (5711/2007 — C6-0080/2007),- ņemot vērā EK līgumu un it īpaši tā 276. pantu,- ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam [3], un it īpaši tās 185. pantu,- ņemot vērā Padomes 1975. gada 10. februāra Regulu (EEK) Nr. 337/75, ar ko izveido Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centru [4], un it īpaši tās 12.a pantu,- ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam [5], un it īpaši tās 94. pantu,- ņemot vērā Reglamenta 71. pantu un V pielikumu,- ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumu (A6-0097/2007),1. konstatē, ka Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra gada galīgie pārskati par 2004. un 2005. finanšu gadu ir šādi:Avots: Informāciju sniedzis centrs. Šajā tabulā apkopoti centra sniegtie dati.(1000 EUR) |Ieņēmumu un izdevumu pārskats par 2004. un 2005. finanšu gadu || 2005 | 2004 |IeņēmumiKomisijas subsīdijas | 16418 | 13700 |Piešķirtie ieņēmumi | 573 | 724 |Dažādi ieņēmumi | 36 | 42 |Ieņēmumi kopā (a) | 17027 | 14466 |Budžeta izdevumi finanšu gadāPersonāls — budžeta I sadaļa— Maksājumi | 8862 | 8579 |— Pārnestās apropriācijas | 213 | 466 |Administrācija — budžeta II sadaļa— Maksājumi | 865 | 768 |— Pārnestās apropriācijas | 334 | 542 |Pamatdarbības — budžeta III sadaļa (izņemot piešķirtos ieņēmumus)— Maksājumu apropriāciju maksājumi finanšu gadam | 2466 | 2508 |— Nenokārtoto saistību maksājumi, stāvoklis 2003. gada 31. decembrī | 2119 | 2702 |— Pārnestās apropriācijas | | |Piešķirtie ieņēmumi (PHARE un trešās valstis)— Maksājumi | 68 | 415 |— Pārnestās apropriācijas | 505 | 309 |Izdevumi kopā (b) | 15433 | 16289 |Finanšu gada rezultāts (a - b) | 1594 | -1823 |Atlikums, kas pārnests no iepriekšējā finanšu gada | 375 | -993 |Pārnestās un anulētās N-1 apropriācijas (I un II sadaļa kopā) | 111 | 56 |Anulētās apropriācijas, kas pārnestas no piešķirtajiem ieņēmumiem (3. sadaļas nediferencētās apropriācijas) III sadaļas N-1 pārnesuma izlīdzināšana, kas saistīta ar pāreju uz diferencētām apropriācijām | 93 | 3138 |Neizmantotās summas, kas pieejamas izmantošanai no iepriekšējā gada | | 1 |Kompensācijas maksājumi Komisijai | | 0 |Maiņas kursa atšķirības | 1 | -4 |Finanšu gada atlikums | 2173 | 375 |2. apstiprina Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra kontu slēgšanu attiecībā uz 2005. finanšu gadu;3. uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra direktoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).[1] OV C 266, 31.10.2006., 28. lpp.[2] OV C 312, 19.12.2006., 60. lpp.[3] OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp. Regula grozīta ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1995/2006 (OV L 390, 30.12.2006., 1. lpp.).[4] OV L 39, 13.2.1975., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2051/2004 (OV L 355, 1.12.2004., 1. lpp.).[5] OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.--------------------------------------------------


title: Padomes lēmums (1988. gada 21. decembris) par nolīguma slēgšanu vēstuļu apmaiņas veidā, kas attiecas uz 1. protokola 9. pantu Eiropas Ekonomikas kopienas un Izraēlas Valsts nolīgumā un Izraēlas izcelsmes konservētu augļu salātu importu Kopienā

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31988D0648

Oficiālais Vēstnesis L 358 , 27/12/1988 Lpp. 0019 - 0021

		Padomes lēmums(1988. gada 21. decembris)par nolīguma slēgšanu vēstuļu apmaiņas veidā, kas attiecas uz 1. protokola 9. pantu Eiropas Ekonomikas kopienas un Izraēlas Valsts nolīgumā un Izraēlas izcelsmes konservētu augļu salātu importu Kopienā(88/648/EEK)EIROPAS KOPIENU PADOME,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 113. pantu,ņemot vērā Komisijas ieteikumu,tā kā 1975. gada 11. maijā Eiropas Ekonomikas kopiena parakstīja nolīgumu ar Izraēlas Valsti1; [1]tā kā jāapstiprina vēstuļu apmaiņas veidā nolīgums, kas attiecas uz minētā nolīguma 1. protokola 9. pantu, un Izraēlas izcelsmes konservētu augļu salātu importu Kopienā,IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU.1. pantsAr šo Kopienas vārdā vēstuļu apmaiņas veidā apstiprina nolīgumu, kas attiecas uz 1. protokola 9. pantu Eiropas Ekonomikas kopienas un Izraēlas Valsts nolīgumā un Izraēlas izcelsmes konservētu augļu salātu importu Kopienā.Nolīguma teksts pievienots šim lēmumam.2. pantsAr šo Padomes priekšsēdētājs pilnvarots izraudzīties personu, kam dod tiesības parakstīt nolīgumu, lai tas ir saistošs Kopienai.3. pantsŠis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.Briselē, 1988. gada 21. decembrīPadomes vārdā —priekšsēdētājsV. Papandreou[1] OV L 136, 28.5.1975., 3. lpp.--------------------------------------------------


title: Izpildu Komitejas lēmums (1998. gada 23. jūnijs) par spiedoga iespiešanu vīzas pieprasītāja pasē (SCH/Com–ex (98)21)

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

41998D0021

Oficiālais Vēstnesis L 239 , 22/09/2000 Lpp. 0200 - 0201

		Izpildu Komitejas lēmums(1998. gada 23. jūnijs)par spiedoga iespiešanu vīzas pieprasītāja pasē(SCH/Com–ex (98)21)IZPILDU KOMITEJA,ņemot vērā Šengenas līguma īstenošanas konvencijas 9. pantu,ņemot vērā iepriekšminētās konvencijas 17. pantu,tā kā visu Šengenas partneru interesēs ir, savstarpēji vienojoties, saskaņot tās vīzu izsniegšanas procedūras, kas ir daļa no to kopīgās politikas par personu brīvu pārvietošanos, lai nepieļautu, ka viena un tā pati persona iesniedz daudzkārtējus vīzas pieteikumus;vēloties stiprināt konsulāro sadarbību, lai cīnītos pret nelegālo imigrāciju un nelegālās imigrācijas tīkliem;pamatojoties uz Kopīgās konsulārās instrukcijas (KKI) VIII nodaļu [1] par vietējo konsulāro sadarbību;tā kā jāveic savstarpēja informācijas apmaiņa starp Šengenas partneriem par to, ka ir iesniegts vīzas pieteikums vienā no valstīm, lai nepieļautu daudzkārtēju vai secīgu pieteikumu iesniegšanu;tā kā spiedoga iespiešana, lai identificētu vīzas pieteikumus, ir līdzeklis, lai nepieļautu, ka viena un tā pati persona iesniedz daudzkārtējus vai secīgus vīzas pieteikumus;tā kā tādas prakses standartizācija kā spiedoga iespiešana visos vīzas pieteikumos neatkarīgi no valsts, kurā pieteikums iesniegts, palīdzēs mazināt kavēšanos, ko varētu radīt atšķirīga prakse,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. Spiedogs jāiespiež visu vīzas pieprasītāju pasēs. Kompetentās pārstāvniecības vai iestādes, kas pieņem pieteikumus, izlemj, vai iespiest spiedogu diplomātiskajās un dienesta pasēs, vai neiespiest.2. Spiedogam jāatstāj trešdaļa brīvas vietas pieprasītās vīzas tipa kodam.3. Spiedogs jāiespiež arī gadījumā, ja saņemts pieteikums ilgtermiņa vīzai.4. Spiedogs jāiespiež, ja Šengenas valsts pārstāv citu Šengenas valsti. Šajā gadījumā trešajā sadaļā, kas paredzēta pieprasītās vīzas tipa koda apzīmēšanai, jāietver piezīme, kas norāda, ka dalībvalsts pārstāv citu valsti.5. Ārkārtējos apstākļos, ja nav iespējams iespiest spiedogu, prezidējošā pārstāvniecība pēc vietējās konsulārās apspriešanās, informē attiecīgo Šengenas darba grupu un iesniedz darba grupas apstiprināšanai alternatīvu piedāvājumu, piemēram, tādu, kas ietver pases fotokopiju apmaiņu vai noraidīto vīzas pieteikumu sarakstu, minot atteikuma iemeslus.6. Līdz ar to KKI VIII nodaļas 2. punktu groza šādi:"Informācijas apmaiņa starp pārstāvniecībām un iestādēm un pieteikumu identifikācija, izmantojot spiedogu vai citus līdzekļus, tiek veikta, lai nepieļautu, ka viena un tā pati persona iesniedz daudzkārtējus vai secīgus vīzas pieteikumus, kamēr pieteikums tiek izskatīts vai pēc tam, kad pieteikums ir noraidīts tajā pašā vai citā pārstāvniecībā.Neņemot vērā apspriešanos, kas var notikt starp pārstāvniecībām un iestādēm, un iespējamo informācijas apmaiņu, pārstāvniecība, kurā pieteikums ir iesniegts, visu vīzu pieprasītāju pasēs iespiež spiedogu, kurā norādīts "Iesniegts vīzas pieteikums…,…(kad),… (kur)". Sadaļu pirms "kad" aizpilda ar sešiem cipariem (no kuriem divi cipari norāda dienu, divi — mēnesi un divi — gadu); nākamā sadaļa paredzēta, lai norādītu attiecīgo diplomātisko vai konsulāro pārstāvniecību; pirmajā sadaļā jānorāda pieprasītās vīzas tipa kods.Kompetentās pārstāvniecības vai iestādes, kas pieņem pieteikumu, izlemj, vai iespiest spiedogu diplomātiskajās un dienesta pasēs, vai neiespiest.Spiedogs jāiespiež arī gadījumā, ja saņemts pieteikums ilgtermiņa vīzai.Ja Šengenas valsts pārstāv citu Šengenas valsti, trešajā spiedoga sadaļā pēc pieprasītās vīzas tipa koda, jābūt norādei "R", kurai seko pārstāvētās valsts kods.Izsniedzot vīzu, ciktāl tas iespējams, ielīmi ielīmē virs identifikācijas spiedoga.Ārkārtējos apstākļos, ja nav iespējams iespiest spiedogu, prezidējošā pārstāvniecība informē attiecīgo Šengenas grupu un iesniedz grupas apstiprināšanai alternatīvu piedāvājumu, piemēram tādu, kas ietver pases fotokopiju apmaiņu vai noraidīto vīzas pieteikumu sarakstu, minot atteikuma iemeslus.Diplomātisko vai konsulāro pārstāvniecību vadītāji, prezidentvalsts iniciatīvas gadījumā, var pieņemt papildus vietējos aizsardzības pasākumus, ja tādi ir vajadzīgi."Ostendē, 1998. gada 23. jūnijāPriekšsēdētājsL. Tobback[1] Skatīt dokumentu SCH/Com-ex (99)13.--------------------------------------------------


title: 2011/713/: Padomes Lēmums ( 2011. gada 10. oktobris ), ar kuru iebilst pret to, ka Eiropas Komisija pieņem projektu Direktīvai, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/43/EK attiecībā uz tādu ražojumu sarakstu, kas saistīti ar aizsardzību

text:
               1.11.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 285/22

         PADOMES LĒMUMS
   (2011. gada 10. oktobris),
   ar kuru iebilst pret to, ka Eiropas Komisija pieņem projektu Direktīvai, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/43/EK attiecībā uz tādu ražojumu sarakstu, kas saistīti ar aizsardzību
   (2011/713/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (1), un jo īpaši tā 5.a panta 3. punkta b) apakšpunktu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/43/EK (2009. gada 6. maijs), ar ko vienkāršo noteikumus un nosacījumus ar aizsardzību saistīto ražojumu sūtījumiem (2),
   ņemot vērā Komisijas direktīvas, ar ko groza Direktīvu 2009/43/EK, projektu, kuru Komisija 2011. gada 15. jūlijā iesniedza izskatīšanai Padomē saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 3. punkta a) apakšpunktu,
   tā kā:
   Komisijas iesniegtajā direktīvas projektā ir pārsniegtas pamataktā paredzētās īstenošanas pilnvaras, jo tajā dalībvalstīm ir izvirzīta prasība atbilstības tabulu veidā ziņot par to veiktajiem transponēšanas pasākumiem,
   IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 3. punkta b) apakšpunktu Padome iebilst pret to, ka Komisija pieņem direktīvas, ar ko groza Direktīvu 2009/43/EK, projektu, kuru Komisija ir iesniegusi izskatīšanai Padomē saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 3. punkta a) apakšpunktu.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Luksemburgā, 2011. gada 10. oktobrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         A. KRASZEWSKI

      (1)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

      (2)  OV L 146, 10.6.2009., 1. lpp.


title: Padomes Lēmums (KĀDP) 2015/2275 (2015. gada 7. decembris), ar ko groza Lēmumu 2012/389/KĀDP par Eiropas Savienības misiju saistībā ar reģiona jūras spēku izveidi Āfrikas ragā (EUCAP NESTOR)

text:
               8.12.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 322/50

         PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2015/2275
   (2015. gada 7. decembris),
   ar ko groza Lēmumu 2012/389/KĀDP par Eiropas Savienības misiju saistībā ar reģiona jūras spēku izveidi Āfrikas ragā (EUCAP NESTOR)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 28. pantu, 42. panta 4. punktu un 43. panta 2. punktu,
   ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2012. gada 16. jūlijā pieņēma Lēmumu 2012/389/KĀDP (1) par Eiropas Savienības misiju saistībā ar reģiona jūras spēku izveidi Āfrikas ragā (EUCAP NESTOR).

               (2)

               Padome 2014. gada 22. jūlijā pieņēma Lēmumu 2014/485/KĀDP (2) un pagarināja EUCAP NESTOR līdz 2016. gada 12. decembrim.

               (3)

               Padome 2015. gada 6. oktobrī pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2015/1793 (3), ar ko līdz 2015. gada 15. decembrim pagarina laikposmu, uz kuru attiecas finanšu atsauces summa.

               (4)

               Lēmums 2012/389/KĀDP būtu jāgroza, lai paredzētu finanšu atsauces summu laikposmam no 2015. gada 16. decembra līdz 2016. gada 12. decembrim,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Lēmuma 2012/389/KĀDP 13. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

      “1.   Finanšu atsauces summa, kas paredzēta, lai ar EUCAP NESTOR saistītos izdevumus segtu laikposmā no 2012. gada 16. jūlija līdz 2013. gada 15. novembrim, ir EUR 22 880 000.
      Finanšu atsauces summa, kas paredzēta, lai ar EUCAP NESTOR saistītos izdevumus segtu laikposmā no 2013. gada 16. novembra līdz 2014. gada 15. oktobrim, ir EUR 11 950 000.
      Finanšu atsauces summa, kas paredzēta, lai ar EUCAP NESTOR saistītos izdevumus segtu laikposmā no 2014. gada 16. oktobra līdz 2015. gada 15. decembrim, ir EUR 17 900 000.
      Finanšu atsauces summa, kas paredzēta, lai ar EUCAP NESTOR saistītos izdevumus segtu laikposmā no 2015. gada 16. decembra līdz 2016. gada 12. decembrim, ir EUR 12 000 000.”

   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2015. gada 7. decembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         C. CAHEN

      (1)  Padomes Lēmums 2012/389/KĀDP (2012. gada 16. jūlijs) par Eiropas Savienības misiju saistībā ar reģiona jūras spēku izveidi Āfrikas ragā (EUCAP NESTOR) (OV L 187, 17.7.2012., 40. lpp.).

      (2)  Padomes Lēmums 2014/485/KĀDP (2014. gada 22. jūlijs), ar ko groza Lēmumu 2012/389/KĀDP par Eiropas Savienības misiju saistībā ar reģiona jūras spēku izveidi Āfrikas ragā (EUCAP NESTOR) (OV L 217, 23.7.2014., 39. lpp.).

      (3)  Padomes Lēmums (KĀDP) 2015/1793 (2015. gada 6. oktobris), ar ko groza Lēmumu 2012/389/KĀDP par Eiropas Savienības misiju saistībā ar reģiona jūras spēku izveidi Āfrikas ragā (EUCAP NESTOR) (OV L 260, 7.10.2015., 30. lpp.).


title: 2007/627/EK: Padomes Lēmums ( 2007. gada 28. septembris ), ar ko Kopienas vārdā attiecībā uz Barbadosu, Belizu, Kongo Republiku, Kotdivuāras Republiku, Fidži Republiku, Gajānas Republiku, Jamaiku, Kenijas Republiku, Madagaskaras Republiku, Malāvijas Republiku, Maurīcijas Republiku, Mozambikas Republiku, Sentkitsas un Nevisas Federāciju, Surinamas Republiku, Svazilendas Karalisti, Tanzānijas Savienoto Republiku, Trinidādas un Tobāgo Republiku, Ugandas Republiku, Zambijas Republiku un Zimbabves Republiku denonsē Protokolu Nr. 3 par ĀKK cukuru, kas ietverts ĀKK–EEK Lomē konvencijā, un minētajai Konvencijai pievienotās attiecīgās deklarācijas, kas iekļautas Protokolā Nr. 3, kurš pievienots ĀKK–EK partnerattiecību nolīguma V pielikumam

text:
               29.9.2007

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 255/38

      PADOMES LĒMUMS

   (2007. gada 28. septembris),
   ar ko Kopienas vārdā attiecībā uz Barbadosu, Belizu, Kongo Republiku, Kotdivuāras Republiku, Fidži Republiku, Gajānas Republiku, Jamaiku, Kenijas Republiku, Madagaskaras Republiku, Malāvijas Republiku, Maurīcijas Republiku, Mozambikas Republiku, Sentkitsas un Nevisas Federāciju, Surinamas Republiku, Svazilendas Karalisti, Tanzānijas Savienoto Republiku, Trinidādas un Tobāgo Republiku, Ugandas Republiku, Zambijas Republiku un Zimbabves Republiku denonsē Protokolu Nr. 3 par ĀKK cukuru, kas ietverts ĀKK–EEK Lomē konvencijā, un minētajai Konvencijai pievienotās attiecīgās deklarācijas, kas iekļautas Protokolā Nr. 3, kurš pievienots ĀKK–EK partnerattiecību nolīguma V pielikumam
   (2007/627/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 133. pantu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Protokolu Nr. 3 par ĀKK cukuru, kas ietverts 1975. gada 28. februārī parakstītajā ĀKK–EEK Lomē konvencijā, un minētajai konvencijai pievienotajām attiecīgajām deklarācijām (“Cukura protokols”), kas iekļautas Protokolā Nr. 3, kurš pievienots V pielikumam 2000. gada 23. jūnijā Kotonū parakstītajā Partnerattiecību nolīgumā starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupu, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses (“ĀKK–EK partnerattiecību nolīgums”) (1), Kopiena ir apņēmusies par garantētām cenām pirkt un importēt noteiktus daudzumus niedru jēlcukura vai niedru baltā cukura, kura izcelsme ir parakstītājās ĀKK valstīs un kuru minētās valstis apņemas piegādāt Kopienai. Cukura protokolā paredzēts, ka Kopiena var denonsēt protokolu attiecībā uz katru ĀKK valsti un katra ĀKK valsts – attiecībā uz Kopienu ar paziņojumu divus gadus iepriekš.

               (2)

               Pašreizējie tirdzniecības noteikumi, ko piemēro ĀKK valstīm un kas izklāstīti ĀKK–EK partnerattiecību nolīguma V pielikumā, zaudē spēku 2007. gada 31. decembrī. Saskaņā ar ĀKK–EK partnerattiecību nolīguma 36. pantu ekonomisko partnerattiecību nolīgumos (EPN) būs paredzēta jauna tiesiskā reglamentācija tirdzniecībai ar ĀKK valstīm, un tie aizstās ĀKK–EK partnerattiecību nolīguma tirdzniecības režīmu. ĀKK–EK partnerattiecību nolīguma 36. panta 4. punktā noteikts, ka saistībā ar EPN sarunām pusēm jāpārskata Cukura protokols. Tāpat 2007. gada 31. decembrī beidzas arī PTO ministru konferencē Dohā 2001. gada 14. novembrī piešķirtais atbrīvojums no VVTT I pantā paredzētajām Kopienas saistībām attiecībā uz tirdzniecības preferencēm, ko ĀKK valstīm piemēro saskaņā ar ĀKK–EK partnerattiecību nolīgumu.

               (3)

               Lai nodrošinātu to, ka cukura importa režīms ir iekļauts ar EPN izveidotajā importa režīmā, ir lietderīgi veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu pietiekami drīzu Cukura protokola un visu tajā paredzēto saistību izbeigšanu, ņemot vērā Cukura protokolā paredzēto prasību paziņot divus gadus iepriekš.

               (4)

               Cukura protokola noteikumi ir sekmējuši gan ĀKK valstu, gan Kopienas interešu īstenošanu, garantējot noietu izdevīgā tirgū ĀKK valstu eksportētājiem, kā arī nodrošinot regulāras piegādes Kopienas cukurniedru cukura pārstrādes uzņēmumiem. Tomēr Cukura protokola noteikumus vairs nevar uzturēt spēkā. Saistībā ar reformēto Kopienas cukura tirgu Kopiena vairs nenoteiks garantētas cenas Eiropas cukura ražotājiem, jo iepriekšējais mehānisms tiek pakāpeniski atcelts.

               (5)

               Ņemot vērā pāreju uz ĀKK–EK tirdzniecības liberalizāciju, neierobežoti apjomi nav savienojami ar cenu un apjomu garantijām, kas noteiktas Cukura protokolā. Attiecībā uz vismazāk attīstītajām valstīm no 2009. gada 1. jūlija tām ir paredzēta neierobežota piekļuve cukura tirgum saskaņā ar iniciatīvu “Viss, izņemot ieročus” (EBA). Tā kā pārejas perioda otrā posma sākums ir paredzēts 2009. gada 1. oktobrī, EBA cukura režīms būtu attiecīgi jāpielāgo.

               (6)

               Denonsēšana neskar turpmākas savstarpējas vienošanās starp Kopienu un ĀKK valstīm par cukura režīmu, ko izveido ar visaptverošiem EPN.

               (7)

               Tāpēc Cukura protokols jādenonsē saskaņā ar tā 10. pantu un jāpaziņo par šo denonsēšanu katrai ĀKK valstij, kas ir Protokola par cukuru parakstītāja,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Protokolu Nr. 3 par ĀKK cukuru, kas ietverts 1975. gada 28. februārī parakstītajā ĀKK–EEK Lomē konvencijā, un minētajai konvencijai pievienotās attiecīgās deklarācijas, kas iekļautas Protokolā Nr. 3, kurš pievienots 2000. gada 23. jūnijā Kotonū parakstītā ĀKK–EK partnerattiecību nolīguma V pielikumam, Kopienas vārdā no 2009. gada 1. oktobra denonsē attiecībā uz Barbadosu, Belizu, Kongo Republiku, Kotdivuāras Republiku, Fidži Republiku, Gajānas Republiku, Jamaiku, Kenijas Republiku, Madagaskaras Republiku, Malāvijas Republiku, Maurīcijas Republiku, Mozambikas Republiku, Sentkitsas un Nevisas Federāciju, Surinamas Republiku, Svazilendas Karalisti, Tanzānijas Savienoto Republiku, Trinidādas un Tobāgo Republiku, Ugandas Republiku, Zambijas Republiku un Zimbabves Republiku.
   2. pants
   Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kuras ir tiesīgas par minētā protokola denonsēšanu paziņot Barbadosas, Belizas, Kongo Republikas, Kotdivuāras Republikas, Fidži Republikas, Gajānas Republikas, Jamaikas, Kenijas Republikas, Madagaskaras Republikas, Malāvijas Republikas, Maurīcijas Republikas, Mozambikas Republikas, Sentkitsas un Nevisas Federācijas, Surinamas Republikas, Svazilendas Karalistes, Tanzānijas Savienotās Republikas, Trinidādas un Tobāgo Republikas, Ugandas Republikas, Zambijas Republikas un Zimbabves Republikas valdībām.
   3. pants
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2007. gada 28. septembrī

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         M. PINHO

      (1)  OV L 317, 15.12.2000., 3. lpp., pārskatīts Luksemburgā 2005. gada 25. jūnijā (OV L 287, 28.10.2005., 4. lpp.).


title: Izpildu Komitejas lēmums (1997. gada 15. decembris), ar ko groza Finanšu regulu par Centrālo Šengenas informācijas sistēmu (SCH/Com–ex (97) 35)

text:
Avis juridique important

|

41997D0035

Official Journal L 239 , 22/09/2000 P. 0444 - 0451

IZPILDU KOMITEJAS LēMUMS(1997. gada 15. decembris),ar ko groza Finanšu regulu par Centrālo Šengenas informācijas sistēmu(SCH/Com-ex (97) 35)IZPILDU KOMITEJA,ņemot vērā Šengenas Līguma īstenošanas konvencijas 132. pantu,ņemot vērā iepriekšminētās konvencijas 92. un 119. pantu,ņemot vērā 2. un 3. pantu Sadarbības nolīgumā starp Šengenas Līguma un Šengenas Konvencijas Līgumslēdzējām Pusēm, no vienas puses, un Islandes Republiku un Norvēģijas Karalisti, no otras puses,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.Finanšu regulu par Centrālās Šengenas informācijas sistēmas ieviešanas un darbības izmaksām (SCH/Com-ex (93) 16.rev.), kas datēta ar 1996. gada 20. decembri, groza saskaņā ar turpmāk izklāstīto.Vīnē, 1997. gada 15. decembrīPriekšsēdētājs- K. SchlöglSCH/Com-ex (93)16 Rev. 2IZPILDU KOMITEJA,ņemot vērā Šengenas Līguma īstenošanas konvencijas 132. pantu,ņemot vērā iepriekšminētās konvencijas 92. un 119. pantu,ņemot vērā 2. un 3. pantu Sadarbības nolīgumā starp Šengenas Līguma un Šengenas Konvencijas Līgumslēdzējām Pusēm, no vienas puses, un Islandes Republiku un Norvēģijas Karalisti, no otras puses,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.Ar šo pieņem Finanšu regulu par Šengenas Informācijas sistēmas (C.SIS) tehniskā nodrošinājuma vienības ieviešanas un darbības izmaksām.FINANŠU REGULAPAR ŠENGENAS CENTRĀLĀS INFORMĀCIJAS SISTĒMAS IEVIEŠANAS UN DARBĪBAS IZMAKSĀMI SADAĻAVISPĀRĪGI NOTEIKUMICentrālās Šengenas informācijas sistēmas (še turpmāk - "C.SIS") Strasbūrā tehniskā nodrošinājuma vienības budžetu, kas minēts 92. un 119. pantā 1985. gada 14. jūnija Šengenas Līgumā, veido:- centrālās informācijas sistēmas ieviešanas budžets, kura izdevumus Izpildu komiteja apstiprina pēc tam, kad saņemts Centrālās grupas atzinums,- darbības budžets, kura izdevumu gada apjomu Izpildu komiteja apstiprina pēc tam, kad saņemts Centrālās grupas atzinums.C.SIS ieviešanas un darbības budžetu, ciktāl iespējams, saskaņo ar C.SIS ieviešanas un darbības budžeta daudzgadu plānu.Šengenas informācijas sistēmas izveides un darbības budžeta daudzgadu plāns, kas aptver vismaz trīs gadus, ietver paredzēto izdevumu tāmi.Šengenas informācijas sistēmas izveides budžeta un darbības budžeta daudzgadu plānu katru gadu atjaunina Šengenas informācijas sistēmas koordinācijas komiteja un kalendārā gada pirmajā ceturksnī to apstiprina Centrālā grupa.1. C.SIS pašas resursiC.SIS pašas resursus ieviešanas un darbības budžetā veido Līgumslēdzēju Pušu un Sadarbības nolīguma valstu (še turpmāk - "sadarbības valstis") iemaksas. Sadarbības valstu iemaksas nosaka, pamatojoties uz šo valstu iemaksu daļu visu Līgumslēdzēju Pušu un sadarbības valstu IKP kopējā apjomā. Līgumslēdzēju Pušu iemaksas nosaka, pamatojoties uz katras Līgumslēdzējas Puses iemaksu daļu vienota PVN aprēķina sistēmas bāzē, Padomes 1988. gada 24. jūnija Lēmuma par Kopienu pašu resursiem 2. panta 1. punkta c) apakšpunkta izpratnē.Līgumslēdzēju Pušu, no vienas puses, un sadarbības valstu, no otras puses, iemaksu sadalījumu nosaka, pamatojoties uz katras Līgumslēdzējas Puses un sadarbības valsts iemaksu daļu visu Līgumslēdzēju Pušu un sadarbības valstu iepriekšējā gada IKP kopējā apjomā. Iemaksu sadalījumu starp Līgumslēdzējām Pusēm nosaka katru gadu, ņemot vērā sadarbības valstu iemaksas, pamatojoties uz katras Līgumslēdzējas Puses pašas resursu daļu Eiropas Kopienu PVN resursos, kā to paredz iepriekšējā finanšu gada Kopienu budžeta jaunākie grozījumi.Līgumslēdzēju Pušu un sadarbības valstu iemaksas katrā budžetā Francija aprēķina un nosaka Francijas frankos.2. IemaksasKatra Līgumslēdzēja Puse un sadarbības valsts iemaksas pārskaita uz šādu kontu:Compte Tresor PublicBanque de FranceNo 9000-3(agence centrale comptable du trésor)Katru maksājumu ieskaita atbalsta fondā, kas ir izveidots saskaņā ar Francijas Republikas budžetu (fonds de concours No 09.1.4.782), saņēmējs ir Iekšlietu ministrija.3. Jaunu valstu pievienošanāsJa pievienojas jauna Līgumslēdzēja Puse, no pievienošanās dienas piemēro šādus noteikumus:- Līgumslēdzēju Pušu un sadarbības valstu iemaksas precizē saskaņā ar šīs Finanšu regulas 1. sadaļas 1. punktu,- Līgumslēdzēju Pušu un sadarbības valstu iemaksas precizē, lai jaunās Līgumslēdzējas Puses iemaksas saskaņotu ar C.SIS darbības izmaksām pievienošanās gadā,- Līgumslēdzēju Pušu un sadarbības valstu iemaksas precizē, lai jaunajai Līgumslēdzējai Pusei atvēlētu daļu no izmaksām, kas iepriekš radušās saistībā ar C.SIS ieviešanu. Šo daļu aprēķina saskaņā ar jaunās Līgumslēdzējas Puses PVN resursu daļu Eiropas Kopienu kopējos PVN to gadu resursos, kuros izmaksas radušās saistībā ar Centrālās Šengenas informācijas sistēmas ieviešanu vēl pirms jaunās Līgumslēdzējas Puses pievienošanās. Šo summu atmaksā pārējām valstīm proporcionāli to iemaksām, kas ir aprēķinātas saskaņā ar šīs regulas I sadaļas 1. punktu.II SADAĻAIEVIEŠANAS BUDŽETSFrancijas Republika sedz visas C.SIS ieviešanas sākotnējās izmaksas saskaņā ar likuma normām, kas attiecas uz Francijas valsts finansēm. Summas, kas ir noteiktas kā katras dalībvalsts un sadarbības valsts iemaksas, Francija aprēķina un nosaka Francijas frankos saskaņā ar šīs Finanšu regulas I sadaļas 1. punktu.1. Paredzamie izdevumiGada laikā pirms budžeta izpildes Francija C.SIS ieviešanas izmaksu gadskārtējo budžetu, ciktāl iespējams ņemot vērā Šengenas informācijas sistēmas ieviešanas un darbības pagaidu daudzgadu plānu. Vismaz sešus mēnešus pirms finanšu gada sākuma šo budžeta projektu iesniedz Centrālajai grupai, lai tā sniedz atzinumu, un Izpildu komitejai apstiprināšanai.Ja budžeta projektu noraida, Francija mēneša laikā sagatavo jaunu projektu, ko pēc tam, kad saņemts Centrālās grupas atzinums, tūlīt iesniedz Izpildu komitejai apstiprināšanai.Finanšu gada katra ceturkšņa beigās pēc tam, kad saņemts Šengenas informācijas sistēmas koordinācijas komitejas atzinums, Centrālā grupa apstiprina C.SIS ieviešanas izmaksas un neparedzētus izdevumus, to pamatojot ar attaisnojošu dokumentu.Sešu mēnešu laikā pēc finanšu gada beigām Francija izstrādā C.SIS ieviešanas izmaksu daudzgadu tabulu, ko Centrālā grupa apstiprina līdz finanšu gada beigām.Šo tabulu vienlaicīgi ar C.SIS ieviešanas izmaksu gadskārtējo budžeta projektu iesniedz Izpildu komitejai apstiprināšanai.Attiecīgo valstu iemaksas veic tad, kad Izpildu komiteja ir apstiprinājusi izmaksas, un tās veic saskaņā ar procedūru, kas noteikta II sadaļas 2. punktā.Līgumslēdzējas Puses un sadarbības valstis apņemas segt visas ieviešanas izmaksas tādā apmērā, kā to apstiprinājusi Izpildu komiteja.Līgumslēdzējas Puses un sadarbības valstis iemaksas C.SIS izveidi var veikt avansā, sedzot visas paredzētās iemaksas vai daļu no tām.2. Maksāšanas veidsParasti Līgumslēdzējas Puses un sadarbības valstis veic iemaksas dienā, kad Francijas Līgumslēdzēja Puse veic maksājumus.Tomēr, lai samazinātu izdevumu atmaksas pieprasījumu skaitu, Francija nosūta valstīm izdevumu atmaksas pieprasījumus divas reizes gadā, 30. aprīlī un 31. oktobrī, lai ņemtu vērā valstu termiņus izdevumu saistību izpildei.Francija ar to atbildīgo administratīvo iestāžu starpniecību, par kurām informāciju tā jau ir saņēmusi, nosūta valstīm vēstuli ar izdevumu atmaksas pieprasījumu.Vēstulē izklāsta:- izdevumu atmaksas pieprasījuma juridiskos pamatus,- C.SIS ieviešanas apstiprinātā budžeta summu,- summu, kas jāsamaksā par attiecīgo laika posmu,- informāciju, kas vajadzīga, lai veiktu iemaksas, kā paredzēts šīs Finanšu regulas I sadaļas 2. punktā.Šai vēstulei pievieno šādus dokumentus:- tabulu, kurā ir norādītas sadarbības valstu iemaksu daļas, kas aprēķinātas, pamatojoties uz IKP, un tabulu, kurā ir norādīta katras valsts iemaksu daļa C.SIS darbības to izmaksu budžetā, kas ir radušās attiecīgajā laika posmā, un kas aprēķinātas, pamatojoties uz valsts PVN daļu Šengenas Informācijas sistēmā,- dokumentu kopijas, kas apstiprina summu, kura jāpārskaita.Lai nodrošinātu vienmērīgu maksājumu pārskaitījumu, katra valsts pievieno tās pārskaitījumam izziņu, kurā ir šāda informācija:OBJET: versement de la quote-part 199... de l'Etat... au budget d'installation du systme informatique SchengenMONTANT: ... francsBENEFICIAIRE: Ministre de l'Intérieur, Direction des transmissions et de l'informatique(MAKSĀJUMA MĒRĶIS: 199 gada maksājums, iemaksa no  (valsts) Šengenas Informācijas sistēmas ieviešanas budžetāSUMMA: ... frankiSAŅĒMĒJS: Iekšlietu ministrija, Datu pārraides un informātikas departaments)3. Citas valsts finansējumsJa, vienojoties ar citām Līgumslēdzējām Pusēm un sadarbības valstīm, Līgumslēdzēja Puse vai sadarbības valsts tieši sedz daļu no C.SIS ieviešanas izmaksām, šīs izmaksas sadala starp Līgumslēdzējām Pusēm saskaņā ar sadales principu, ko Francija ir noteikusi tam finanšu gadam, kurā izmaksas radušās.Līgumslēdzēja Puse vai sadarbības valsts, kas ir tieši segusi šos izdevumus, informē Franciju, kura no Līgumslēdzējām Pusēm un sadarbības valstīm pieprasa iemaksas, kas aprēķinātas saskaņā ar šo Finanšu regulu.Francija atlīdzina veikto maksājumu, tiklīdz iemaksas ir saņemtas no citām Līgumslēdzējām Pusēm un sadarbības valstīm.III SADAĻADARBĪBAS BUDŽETSFrancijas Republika sedz C.SIS darbības iepriekšējās izmaksas saskaņā ar likumu normām, kas attiecas uz Francijas valsts finansēm. Summas, kas ir noteiktas kā katras Līgumslēdzējas Puses un sadarbības valsts iemaksas, Francija aprēķina un nosaka Francijas frankos saskaņā ar šīs Finanšu regulas I sadaļas 1. punktu.1. Darbības budžeta projektsGada laikā pirms budžeta izpildes Francija sagatavo C.SIS darbības izmaksu budžeta projektu. Vismaz sešus mēnešus pirms finanšu gada sākuma budžeta projektu iesniedz Centrālajai grupai, lai tā sniedz atzinumu, un Izpildu komitejai apstiprināšanai.Šis budžeta projekts, ciktāl iespējams, ir saskaņots ar Šengenas Informācijas sistēmas ieviešanas un darbības daudzgadu tabulu.Budžeta projektam pievieno dokumentus par paredzamajiem izdevumiem.Līgumslēdzējas Puses vienprātīgi pieņem šo budžetu.Ja budžeta projektu noraida, Francija mēneša laikā sagatavo jaunu projektu, ko pēc tam, kad Centrālā grupa sniegusi atzinumu, tūlīt iesniedz Izpildu komitejai apstiprināšanai.Laika posmā starp abām apspriedēm vai arī, ja budžeta projektu neapstiprina, Francija var pieprasīt Līgumslēdzējām Pusēm un sadarbības valstīm veikt iemaksas un uzsākt katra mēneša aptuvenā budžeta izpildi tik ilgi, kamēr apstiprina budžetu kārtējam finanšu gadam.Francija var iesniegt budžeta projekta grozījumus Izpildu komitejai. Tos iesniedz Izpildu komitejai pēc tam, kad saņemts Centrālās grupas atzinums.Iztrūkums vai atlikums, kas rodas finanšu gada laikā, jāizlīdzina nākamajā gadā budžeta izpildes laikā.2. Maksāšanas veidsIzpildu komitejas lēmumu, ar ko apstiprina budžetu, visām Līgumslēdzējām Pusēm un sadarbības valstīm noteiktā kārtībā paziņo pašreizējā prezidentvalsts; uzreiz pēc tam Līgumslēdzējas Puses un sadarbības valstis veic iemaksas.Tālab Francija nosūta katrai Līgumslēdzējai Pusei un sadarbības valstij pieprasījumu veikt nesamaksātās iemaksas un tā kopiju nosūta prezidentvalstij.Līgumslēdzējas Puses un sadarbības valstis veic iemaksas pilnā apmērā līdz kārtējā finanšu gada 30. aprīlim.Ja Līgumslēdzēja Puse nepilda savas finanšu saistības līdz minētajam datumam, piemēro spēkā esošās Kopienas regulas, ar ko nosaka procentus, kuri jāmaksā, ja nav veiktas iemaksas Kopienas budžetā. Šīs regulas piemēro mutatis mutandis gadījumos, ja sadarbības valsts nepilda savas finanšu saistības noteiktā laikā.Francija, sākoties finanšu gadam, kurā jāizpilda pieņemtais darbības budžets, ar to atbildīgo administratīvo iestāžu starpniecību, par kurām tā ir saņēmusi informāciju, nosūta valstīm vēstuli ar izdevumu atmaksas pieprasījumu.Vēstulē izklāsta:- izdevumu atmaksas pieprasījuma juridiskos pamatus,- darbības budžeta summu, ko Izpildu komiteja ir apstiprinājusi attiecīgajam gadam.Vēstulei pievieno tabulu, kurā ir norādītas sadarbības valstu iemaksas, ko aprēķina, pamatojoties uz IKP, un tabulu, kurā ir norādītas katras Līgumslēdzējas Puses iemaksas C.SIS darbības izmaksu budžetā, kas aprēķinātas, pamatojoties uz valsts PVN daļu Šengenas informācijas sistēmā. Pievieno arī tabulu, kurā norādīts aprēķins par IKP daļu un PVN daļu Šengenas informācijas sistēmā par gadu, kurā paredzēti izdevumi.Lai nodrošinātu vienmērīgu maksājumu pārskaitījumu, katra valsts pārskaitījumam pievieno izziņu, kas ietver šādu informāciju:OBJET: versement de la quote-part 199... de l'Etat... au budget de fonctionnement du systme informatique SchengenMONTANT: ... francsBENEFICIAIRE: Ministre de l'Intérieur, Direction des transmissions et de l'informatique(MAKSĀJUMA MĒRĶIS: 199 gada maksājums, iemaksa no  (valsts) Šengenas Informācijas sistēmas darbības budžetāSUMMA: ... frankiSAŅĒMĒJS: Iekšlietu ministrija, Datu pārraides un informātikas departaments)Līgumslēdzējas Puses un sadarbības valstis summu var samaksāt avansā, lai segtu savas paredzētās iemaksas par vairākiem finanšu gadiem.IV SADAĻANORĒĶINU APSTIPRINĀŠANAKatra finanšu gada sākumā Francija nosūta valstīm dokumentu, kas ir izstrādāts, pamatojoties uz šīs Finanšu regulas noteikumiem, un kas ir vajadzīgs, lai Izpildu komiteja pēc tam, kad saņemts Centrālās grupas atzinums, sniegtu galīgo apstiprinājumu par iepriekšējo finanšu gadu.Dokuments ietver:1. Ieviešanas budžetam- paziņojumu par Francijas un, attiecīgā gadījumā, par citu Līgumslēdzēju Pušu vai sadarbības valstu izmaksām saskaņā ar noteikumiem, kas minēti šīs Finanšu regulas II sadaļas 3. punktā,- to iemaksu summu un sadalījumu, ko katra valsts iemaksājusi atbalsta fondā (fonds de concours), un, attiecīgā gadījumā, nesamaksātās summas, kas jāpiedzen.2. Darbības budžetam- paziņojumu par iepriekšējā finanšu gadā veiktajiem izdevumiem. Šinī tabulā uzrāda iztrūkumu vai pārpalikumu salīdzinājumā ar pieņemto budžetu, kas ir saskaņā ar šīs Finanšu regulas III sadaļas 1. punktu, lai no valstīm piedzītu rēķinus vai atlīdzību atbilstošo summu apmērā,- atbalsta fondā veikto iemaksu summu un sadalījumu, un attiecīgā gadījumā summas, ko valstis ir parādā.Dokumentu apliecina Francijas Iekšlietu ministrijas finanšu kontrolieris, un pašreizējā prezidentvalsts nosūta to visām Līgumslēdzējām Pusēm un sadarbības valstīm.Minētā dokumenta apstiprinājums, ko sniedz Izpildu komiteja, ir galīgais pārskatu apstiprinājums, ko Francijas Republika sniedz par attiecīgo finanšu gadu. Apstiprinājumu sniedz tā gada pirmajā ceturksnī, kas ir pēc attiecīgā budžeta gada.Minētajam dokumentam pievieno tabulu, kurā uzrādītas katras valsts iemaksas par nākamo finanšu gadu, kas aprēķinātas saskaņā ar šīs Finanšu regulas 1. sadaļas 1. punktu.Ja valsts nolemj veikt visas iemaksas vai daļu no tām avansā, dokumentā norāda pārskatu par atlikumu, kas radies attiecīgajā budžeta gadā pēc nesamaksātās summas atskaitīšanas.Lēmums stājas spēkā, tiklīdz visas Līgumslēdzējas Puses ir paziņojušas Šengenas Konvencijai, ka ir veikti visi pasākumi, ko paredz to tiesību sistēma, lai šie lēmumi būtu saistoši to teritorijās.