title: Padomes Lēmums (2011. gada 7. marts) par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Protokolu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, jo īpaši saistībā ar tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās un policijas sadarbību

text:
               18.6.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 160/1

         PADOMES LĒMUMS
   (2011. gada 7. marts)
   par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Protokolu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, jo īpaši saistībā ar tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās un policijas sadarbību
   (2011/349/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 16. pantu, 79. panta 2. punkta c) apakšpunktu, 82. panta 1. punkta b) un d) apakšpunktu, 87. panta 2. punktu un 3. punktu, 89. pantu un 114. pantu saistībā ar 218. panta 6. punkta a) apakšpunktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar pilnvarām, kas 2006. gada 27. februārī piešķirtas prezidentvalstij, kurai palīdz Komisija, ir pabeigtas sarunas ar Lihtenšteinas Firstisti un Šveices Konfederāciju par Protokolu par Lihtenšteinas pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā.

               (2)

               Saskaņā ar Padomes Lēmumu 2008/261/EK (1) un Padomes Lēmumu 2008/262/TI (2) un ņemot vērā protokola noslēgšanu vēlāk, protokols ir parakstīts Eiropas Savienības vārdā 2008. gada 28. februārī.

               (3)

               Līdz ar Lisabonas līguma stāšanos spēkā 2009. gada 1. decembrī Eiropas Savienība ir aizstājusi Eiropas Kopienu un ir tās pēctece.

               (4)

               Šis protokols būtu jāapstiprina.

               (5)

               Attiecībā uz Šengenas acquis pilnveidošanu, uz ko attiecas Līguma par Eiropas Savienības darbību trešās daļas V sadaļa, ir lietderīgi Padomes Lēmumu 1999/437/EK (1999. gada 17. maijs) par dažiem pasākumiem, lai piemērotu Eiropas Savienības Padomes, Islandes Republikas un Norvēģijas Karalistes Nolīgumu par abu minēto valstu iesaistīšanos Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un izstrādē (3), mutatis mutandis piemērot attiecībām ar Lihtenšteinu.

               (6)

               Šajā lēmumā piedalās Apvienotā Karaliste saskaņā ar 5. panta 1. punktu Protokolā par Šengenas acquis, kas iekļauts Eiropas Savienības sistēmā un kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, un saskaņā ar 8. panta 2. punktu Padomes Lēmumā 2000/365/EK (2000. gada 29. maijs) par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (4).

               (7)

               Īrija piedalās šajā lēmumā saskaņā ar 5. panta 1. punktu Protokolā par Šengenas acquis, kas iekļauts Eiropas Savienības sistēmā un kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, un saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Lēmumā 2002/192/EK (2002. gada 28. februāris) par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (5).

               (8)

               Šis lēmums neskar Dānijas nostāju saskaņā ar Protokolu par Dānijas nostāju, kurš pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Protokols starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā un saistītie dokumenti ar šo tiek apstiprināti Eiropas Savienības vārdā.
   Protokola un saistīto dokumentu teksti ir pievienoti šim lēmumam.
   2. pants
   Šo lēmumu piemēro jomās, kas aptvertas protokola 2. panta 1. un 2. punktā uzskaitītajos noteikumos, kā arī to pilnveidošanā, ja minētie noteikumi uzskaitīti Lēmumos 2000/365/EK un 2002/192/EK.
   3. pants
   Lēmuma 1999/437/EK 1. līdz 4. panta noteikumi tādā pašā veidā attiecas uz Lihtenšteinas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā.
   4. pants
   Padomes priekšsēdētājs ar šo tiek pilnvarots norīkot personu, kas ir tiesīga Eiropas Savienības vārdā deponēt protokola 9. pantā paredzēto apstiprinājuma dokumentu, lai paustu Eiropas Savienības piekrišanu atzīt to sev par saistošu, un sniegt šādu paziņojumu:

      “Tā kā 2009. gada 1. decembrī stājās spēkā Lisabonas līgums, Eiropas Savienība ir aizstājusi Eiropas Kopienu un ir tās pēctece, un no minētās dienas īsteno visas Eiropas Kopienas tiesības un uzņemas visus tās pienākumus. Tādēļ atsauces uz “Eiropas Kopienu” protokolā, kā arī nolīgumā attiecīgā gadījumā jālasa kā atsauces uz “Eiropas Savienību”.”

   5. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
   6. pants
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2011. gada 7. martā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         CZOMBA S.

      (1)  Padomes Lēmums 2008/261/EK (2008. gada 28. februāris) par Protokola parakstīšanu Eiropas Kopienas vārdā starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (OV L 83, 26.3.2008., 3. lpp.).

      (2)  Padomes Lēmums 2008/262/TI (2008. gada 28. februāris) par Protokola parakstīšanu Eiropas Savienības vārdā starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (OV L 83, 26.3.2008., 5. lpp.).

      (3)  OV L 176, 10.7.1999., 31. lpp.

      (4)  OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp.

      (5)  OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp.
   NOBEIGUMA AKTS
   Pilnvarotie, ko iecēlušas
   EIROPAS SAVIENĪBA
   un
   EIROPAS KOPIENA,
   un
   ŠVEICES KONFEDERĀCIJA,
   un
   LIHTENŠTEINAS FIRSTISTE,
   turpmāk – “Līgumslēdzējas puses”,
   sapulcējušies Briselē 2008. gada divdesmit astotajā februārī, lai parakstītu Protokolu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, ir pieņēmuši šo protokolu.
   Līgumslēdzēju pušu pilnvarotie ir ņēmuši vērā šādas turpmāk uzskaitītās deklarācijas, kas pievienotas šim nobeiguma aktam:

               —

               Līgumslēdzēju pušu kopīgā deklarācija par Eiropas Aģentūru operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām,

               —

               Līgumslēdzēju pušu kopīgā deklarācija par 23. panta 7. punktu 2000. gada 29. maija Konvencijā par Eiropas Savienības dalībvalstu savstarpējo palīdzību krimināllietās (1),

               —

               Eiropas Kopienas un Lihtenšteinas deklarācija par ārējām attiecībām,

               —

               Lihtenšteinas deklarācija par savstarpēju palīdzību krimināllietās,

               —

               Lihtenšteinas deklarācija par 5. panta 2. punkta b) apakšpunktu,

               —

               Lihtenšteinas deklarācija par Eiropas Konvencijas par savstarpējo palīdzību krimināllietās un Eiropas Konvencijas par izdošanu piemērošanu,

               —

               Eiropas Kopienas deklarācija par Ārējo robežu fondu 2007.–2013. gada periodam,

               —

               Eiropas Komisijas deklarācija par priekšlikumu nosūtīšanu,

               —

               Kopēja deklarācija par apvienotām sanāksmēm.

         За Европейския съюз
         Por la Unión Europea
         Za Evropskou unii
         For Den Europæiske Union
         Für die Europäische Union
         Euroopa Liidu nimel
         Για την Ευρωπαϊκή Ένωση
         For the European Union
         Pour l'Union européenne
         Per l'Unione europea
         Eiropas Savienības vārdā
         Europos Sajungos vardu
         Az Európai Unió részéről
         Għall-Unjoni Ewropea
         Voor de Europese Unie
         W imieniu Unii Europejskiej
         Pela União Europeia
         Pentru Uniunea Europeană
         Za Európsku úniu
         Za Evropsko unijo
         Euroopan unionin puolesta
         På Europeiska unionens vägnar

         За Европейската общност
         Por la Comunidad Europea
         Za Evropské společenství
         For Det Europæiske Fællesskab
         Für die Europäische Gemeinschaft
         Euroopa Ühenduse nimel
         Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα
         For the European Community
         Pour la Communauté européenne
         Per la Comunità europea
         Eiropas Kopienas vārdā
         Europos bendrijos vardu
         az Európai Közösség részéről
         Għall-Komunità Ewropea
         Voor de Europese Gemeenschap
         W imieniu Wspólnoty Europejskiej
         Pela Comunidade Europeia
         Pentru Comunitatea Europeană
         Za Európske spoločenstvo
         Za Evropsko skupnost
         Euroopan yhteisön puolesta
         På Europeiska gemenskapens vägnar

         За Конфедерация Швейцария
         Por la Confederación Suiza
         Za Švýcarskou konfederaci
         For Det Schweiziske Forbund
         Für die Schweizerische Eidgenossenschaft
         Šveitsi Konföderatsiooni nimel
         Για την Ελβετική Συνομοσπονδία
         For the Swiss Confederation
         Pour la Confédération suisse
         Per la Confederazione svizzera
         Šveices Konfederācijas vārdā
         Šveicarijos Konfederacijos vardu
         A Svájci Államszövetség részéről
         Għall-Konfederazzjoni Żvizzera
         Voor de Zwitserse Bondsstaat
         W imieniu Konfederacji Szwajcarskiej
         Pela Confederação Suíça
         Pentru Confederația Elvețiană
         Za Švajčiarskou konfederáciu
         Za Švicarsko konfederacijo
         Sveitsin valaliiton puolesta
         För Schweiziska edsförbundet

         За Княжество Лихтенщайн
         Por el Principado de Liechtenstein
         Za Lichtenštejnské knížectví
         For Fyrstendømmet Liechtenstein
         Für das Fürstentum Liechtenstein
         Liechtensteini Vürstiriigi nimel
         Για το Πριγκιπάτο του Λιχτενστάιν
         For the Principality of Liechtenstein
         Pour la Principauté de Liechtenstein
         Per il Principato del Liechtenstein
         Lihtenšteinas Firstistes vārdā
         Lichtenšteino Kunigaikštystės vardu
         A Liechtensteini Hercegség részéről
         Għall-Prinċipat ta’ Liechtenstein
         Voor het Vorstendom Liechtenstein
         W imieniu Księstwa Liechtensteinu
         Pelo Principado do Liechtenstein
         Pentru Principatul Liechtenstein
         Za Lichtenštajnské kniežatstvo
         Za Kneževino Lihtenštajn
         Liechtensleinin ruhtinaskunnan puolesta
         För Furstendömet Liechtenstein

      (1)  OV C 197, 12.7.2000., 1. lpp.
   LĪGUMSLĒDZĒJU PUŠU KOPĪGĀS DEKLARĀCIJAS

      LĪGUMSLĒDZĒJU PUŠU KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA PAR EIROPAS AĢENTŪRU OPERATĪVĀS SADARBĪBAS VADĪBAI PIE EIROPAS SAVIENĪBAS DALĪBVALSTU ĀRĒJĀM ROBEŽĀM
      Līgumslēdzējas puses ņem vērā, ka turpmākas vienošanās Šveices un Lihtenšteinas asociēšanai Eiropas Aģentūrā operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām noslēdz pēc vienošanos parauga ar Norvēģiju un Islandi.

      LĪGUMSLĒDZĒJU PUŠU KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA PAR 23. PANTA 7. PUNKTU 2000. GADA 29. MAIJA KONVENCIJĀ PAR EIROPAS SAVIENĪBAS DALĪBVALSTU SAVSTARPĒJO PALĪDZĪBU KRIMINĀLLIETĀS
      Līgumslēdzējas puses vienojas, ka, ievērojot Konvencijas par Eiropas Savienības dalībvalstu savstarpējo palīdzību krimināllietās 23. panta 1. punkta c) apakšpunkta noteikumus, Lihtenšteina īpašā gadījumā var pieprasīt, ja vien attiecīgā dalībvalsts ir saņēmusi datu subjekta piekrišanu, lai personas datus neizmantotu 23. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā minētajiem mērķiem bez Lihtenšteinas iepriekšējas piekrišanas tādu procesu ietvaros, kuros Lihtenšteina būtu varējusi atteikt vai ierobežot personas datu nosūtīšanu vai izmantošanu saskaņā ar konvenciju vai tās 1. pantā minētajiem dokumentiem.
      Ja īpašā gadījumā Lihtenšteina atsakās dot savu piekrišanu dalībvalsts pieprasījumam saskaņā ar iepriekšminētajiem noteikumiem, tai ir jāpamato savs lēmums rakstiski.

   CITAS DEKLARĀCIJAS

      EIROPAS KOPIENAS UN LIHTENŠTEINAS DEKLARĀCIJA PAR ĀRĒJĀM ATTIECĪBĀM
      Eiropas Kopiena un Lihtenšteina vienojas, ka Eiropas Kopiena uzņemas rosināt trešās valstis vai starptautiskas organizācijas, ar kurām tā noslēdz nolīgumus ar Šengenas sadarbību saistītās jomās, ietverot vīzu politiku, noslēgt līdzīgus nolīgumus ar Lihtenšteinas Firstisti, neskarot Lihtenšteinas kompetenci noslēgt šādus nolīgumus.

      LIHTENŠTEINAS DEKLARĀCIJA PAR SAVSTARPĒJU PALĪDZĪBU KRIMINĀLLIETĀS
      Lihtenšteina deklarē, ka Lihtenšteinas iestāžu izmeklētie nodarījumi nodokļu jomā nevar izraisīt apelāciju tiesā, kura ir kompetenta cita starpā iztiesāt krimināllietas.

      LIHTENŠTEINAS DEKLARĀCIJA PAR 5. PANTA 2. PUNKTA b) APAKŠPUNKTU
      (Termiņš Šengenas acquis jaunu pilnveidojumu pieņemšanai)
      Maksimālais 5. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētais astoņpadsmit mēnešu termiņš attiecas gan uz tiesību akta vai pasākuma apstiprināšanu, gan īstenošanu. Tajā ietverti šādi posmi:

                  —

                  sagatavošanas posms,

                  —

                  parlamentārā procedūra,

                  —

                  referenduma trīsdesmit dienu termiņš,

                  —

                  attiecīgā gadījumā referendums (organizēšana un balsošana),

                  —

                  apstiprināšana, ko veic valdošais firsts.

            Lihtenšteinas valdība nekavējoties informē Padomi un Komisiju par katra posma pabeigšanu.
      Lihtenšteinas valdība apņemas izmantot visus tās rīcībā esošos līdzekļus, lai nodrošinātu, ka iepriekšminētie posmi tiek pabeigti pēc iespējas ātrāk.

      LIHTENŠTEINAS DEKLARĀCIJA PAR EIROPAS KONVENCIJAS PAR SAVSTARPĒJO PALĪDZĪBU KRIMINĀLLIETĀS UN EIROPAS KONVENCIJAS PAR IZDOŠANU PIEMĒROŠANU
      Lihtenšteina apņemas atturēties no savu iebildumu un deklarāciju izmantošanas, kas izteikti, ratificējot 1957. gada 13. decembra Eiropas Konvenciju par izdošanu un 1959. gada 20. aprīļa Eiropas Konvenciju par savstarpējo palīdzību krimināllietās, ja tās nav saderīgas ar šo nolīgumu.

      EIROPAS KOPIENAS DEKLARĀCIJA PAR ĀRĒJO ROBEŽU FONDU 2007.–2013. GADA PERIODAM
      Eiropas Kopiena patlaban veido Ārējo robežu fondu 2007.–2013. gada periodam, par kuru noslēdzamas turpmākas vienošanās ar trešām valstīm, kas asociētas Šengenas acquis.

      EIROPAS KOMISIJAS DEKLARĀCIJA PAR PRIEKŠLIKUMU NOSŪTĪŠANU
      Nosūtot Eiropas Savienības Padomei un Eiropas Parlamentam priekšlikumus, kas saistīti ar šo nolīgumu, Komisija nosūta šo priekšlikumu kopijas Lihtenšteinai.
      Dalība komitejās, kas palīdz Eiropas Komisijai tās izpildvaras realizēšanā:
      Padome 2006. gada 1. jūnijā pilnvaroja Komisiju uzsākt sarunas ar Islandes Republiku, Norvēģijas Karalisti, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti, lai noslēgtu nolīgumu par minēto valstu asociēšanu komiteju darbā, kuras palīdz Eiropas Komisijai tās izpildvaras realizēšanā attiecībā uz Šengenas acquis īstenošanu, piemērošanu un pilnveidošanu.
      Līdz šāda nolīguma noslēgšanai nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienības Padomi un Šveices Konfederāciju par komitejām, kas palīdz Eiropas Komisijai tās izpildvaras realizēšanā, piemēro Lihtenšteinai, ņemot vērā to, ka attiecībā uz Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 95/46/EK (1995. gada 24. oktobris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (1) Lihtenšteinas dalība ir noteikta 100. pantā Līgumā par Eiropas Ekonomikas zonu.

      KOPĒJA DEKLARĀCIJA PAR APVIENOTĀM SANĀKSMĒM
      Delegācijas, kas pārstāv Eiropas Savienības dalībvalstu valdības,
      Eiropas Komisijas delegācija,
      delegācijas, kas pārstāv Islandes Republikas un Norvēģijas Karalistes valdības,
      delegācija, kas pārstāv Šveices Konfederācijas valdību,
      delegācija, kas pārstāv Lihtenšteinas Firstistes valdību,
      ievēro, ka Lihtenšteina pievienojas Jauktajai komitejai, kas izveidota ar Nolīgumu par Šveices asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, ar šā nolīguma protokola starpniecību;
      ir nolēmušas neatkarīgi no tā, kāda līmeņa sanāksme tā ir, kopīgi organizēt to Jaukto komiteju sanāksmes, kuras izveidotas ar Nolīgumu par Islandes un Norvēģijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, no vienas puses, un Nolīguma par Šveices asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, kas papildināts ar Protokolu par Lihtenšteinas asociēšanu, no otras puses;
      ievēro, ka šo sanāksmju kopīgai norisei ir nepieciešama praktiska kārtība attiecībā uz šādu sanāksmju vadītāja amatu, kad sanāksme ir jāvada asociētajām valstīm saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par pēdējās asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, kas papildināts ar Protokolu par Lihtenšteinas asociēšanu, vai arī saskaņā ar Nolīgumu, ko Eiropas Savienības Padome noslēgusi ar Islandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par minēto valstu iesaistīšanos Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā;
      ievēro asociēto valstu vēlmi nepieciešamības gadījumā nodot savu prezidentūru un rotēt to savā starpā nosaukumu alfabētiskā secībā, sākot no Eiropas Savienības, Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas nolīguma par pēdējās asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā spēkā stāšanās brīža un no Protokola par Lihtenšteinas asociēšanu spēkā stāšanās brīža.

      (1)  OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).
    ---documentbreak---

               18.6.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 160/1

         PROTOKOLS
   starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā
   EIROPAS SAVIENĪBA
   un
   EIROPAS KOPIENA,
   un
   ŠVEICES KONFEDERĀCIJA,
   un
   LIHTENŠTEINAS FIRSTISTE,
   turpmāk “Līgumslēdzējas puses”,
   ŅEMOT VĒRĀ 2004. gada 26. oktobrī parakstīto Nolīgumu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (1) (turpmāk “Asociācijas nolīgums”),
   ATGĀDINOT, ka tā 16. pantā paredzēta iespēja Lihtenšteinas Firstistei pievienoties Asociācijas nolīgumam ar protokola starpniecību,
   ŅEMOT VĒRĀ Lihtenšteinas Firstistes ģeogrāfisko stāvokli,
   ŅEMOT VĒRĀ ciešās saites starp Lihtenšteinas Firstisti un Šveices Konfederāciju, kuras izpaužas kā telpa bez iekšējo robežu kontroles starp Lihtenšteinas Firstisti un Šveices Konfederāciju,
   ŅEMOT VĒRĀ Lihtenšteinas Firstistes vēlmi uzturēt un izveidot telpu bez robežu kontroles ar visām Šengenas valstīm un tādēļ būt asociētai Šengenas acquis,
   TĀ KĀ ar nolīgumu, ko 1999. gada 18. maijā noslēdza Eiropas Savienības Padome ar Islandes Republiku un Norvēģijas Karalisti (2), šīs abas valstis tika asociētas Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā,
   TĀ KĀ ir vēlams, lai Lihtenšteinas Firstiste tiktu asociēta uz vienlīdzīgiem pamatiem ar Islandi, Norvēģiju un Šveici Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā,
   TĀ KĀ starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti būtu jānoslēdz protokols, kurā Lihtenšteinai paredzētas līdzīgas tiesības un pienākumi kā starp Eiropas Savienības Padomi, no vienas puses, un Islandi un Norvēģiju, un Šveici, no otras puses,
   TĀ KĀ Eiropas Kopienas dibināšanas līguma IV sadaļas un uz minētās sadaļas pamata pieņemto tiesību aktu noteikumi neattiecas uz Dānijas Karalisti saskaņā ar Protokolu par Dānijas nostāju, kurš pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, un tā kā lēmumi, kuru mērķis ir pilnveidot Šengenas acquis, piemērojot minēto sadaļu, un kurus Dānija ir transponējusi savos valsts tiesību aktos, var radīt vienīgi starptautisko tiesību pienākumus starp Dāniju un pārējām dalībvalstīm,
   TĀ KĀ Īrija un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotā Karaliste piedalās dažos Šengenas acquis noteikumos saskaņā ar lēmumiem, kas pieņemti, pamatojoties uz Protokolu, ar ko iekļauj Šengenas acquis Eiropas Savienības sistēmā, kurš pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam (3),
   TĀ KĀ ir vajadzīgs nodrošināt, ka valstis, ar kurām Eiropas Savienība ir izveidojusi asociāciju Šengenas acquis īstenošanai, piemērošanai un pilnveidošanai, piemēro minēto acquis arī savās savstarpējās attiecībās,
   TĀ KĀ Šengenas acquis sekmīgai darbībai ir nepieciešams šo protokolu piemērot līdztekus nolīgumiem starp dažādām pusēm, kuras asociētas vai piedalās Šengenas acquis īstenošanā un pilnveidošanā, kas nosaka to savstarpējās attiecības,
   ŅEMOT VĒRĀ Protokolu par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par kritērijiem un mehānismiem, lai noteiktu valsti, kas ir atbildīga par to patvēruma pieteikumu izskatīšanu, kuri iesniegti kādā dalībvalstī vai Šveicē (4),
   ŅEMOT VĒRĀ saikni starp Šengenas acquis un Kopienas acquis attiecībā uz tādu kritēriju un mehānismu izveidi, lai noteiktu valsti, kas ir atbildīga par to patvēruma pieteikumu izskatīšanu, kuri iesniegti kādā dalībvalstī, un attiecībā uz Eurodac sistēmas izveidi,
   TĀ KĀ šai saiknei ir vienlaicīgi jāpiemēro Šengenas acquis un Kopienas acquis attiecībā uz tādu kritēriju un mehānismu izveidi, lai noteiktu valsti, kas ir atbildīga par to patvēruma pieteikumu izskatīšanu, kuri iesniegti kādā dalībvalstī, un attiecībā uz Eurodac sistēmas izveidi,
   IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.
   1. pants
   Saskaņā ar 16. pantu Nolīgumā starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (turpmāk “Asociācijas nolīgums”) Lihtenšteinas Firstiste (turpmāk “Lihtenšteina”) pievienojas Asociācijas nolīgumam saskaņā ar šajā protokolā izklāstītajiem noteikumiem.
   Šī pievienošanās rada savstarpējas tiesības un pienākumus starp Līgumslēdzējām pusēm saskaņā ar turpmāk izklāstītajiem noteikumiem un procedūrām.
   2. pants
   1.   Asociācijas nolīguma A un B pielikumā uzskaitītos Šengenas acquis noteikumus, kurus piemēro Eiropas Savienības dalībvalstīm, Lihtenšteina īsteno un piemēro saskaņā ar minētajos pielikumos paredzētajiem nosacījumiem.
   2.   Turklāt Lihtenšteina īsteno un piemēro šā protokola pielikumā uzskaitīto Eiropas Savienības un Eiropas Kopienas tiesību aktu noteikumus, kuri ir aizstājuši vai pilnveidojuši Šengenas acquis noteikumus.
   3.   Lihtenšteina, neskarot 5. pantu, pieņem, īsteno un piemēro arī Eiropas Savienības un Eiropas Kopienas tiesību aktus un pasākumus, kuri groza vai papildina Šengenas acquis noteikumus, kam ir piemērotas Asociācijas nolīgumā izklāstītās procedūras, saistībā ar šo protokolu.
   3. pants
   Lihtenšteinai piemēro Asociācijas nolīguma 3. panta 1. līdz 4. punktā, 4. līdz 6. pantā, 8. līdz 10. pantā, 11. panta 2., 3. un 4. punktā un 13. pantā izklāstītās tiesības un pienākumus.
   4. pants
   Jauktās komitejas priekšsēdētāja amatu atbilstīgi Asociācijas nolīguma 3. pantam ekspertu līmenī ieņem Eiropas Savienības pārstāvis. Vecāko amatpersonu un ministru līmenī to sešus mēnešus pārmaiņus ieņem, attiecīgi, Eiropas Savienības pārstāvis un Lihtenšteinas vai Šveices valdības pārstāvis.
   5. pants
   1.   Jaunu tiesību aktu vai pasākumu pieņemšana, kas saistīti ar 2. pantā minētajiem jautājumiem, ir Eiropas Savienības kompetento iestāžu pārziņā. Ievērojot šā panta 2. punktu, šādi tiesību akti vai pasākumi stājas spēkā vienlaicīgi Eiropas Savienībā, Eiropas Kopienā un tās attiecīgajās dalībvalstīs, kā arī Lihtenšteinā, ja vien šajos tiesību aktos vai pasākumos nav skaidri noteikts citādi. Šajā ziņā pienācīgi ņem vērā laika periodu, ko Lihtenšteina norādījusi Jauktajai komitejai un kurš ir nepieciešams, lai tā varētu izpildīt savas konstitucionālās prasības.

               2.

                           a)

                           Eiropas Savienības Padome (“Padome”) nekavējoties paziņo Lihtenšteinai par 1. punktā minēto tiesību aktu vai pasākumu pieņemšanu, kuriem ir piemērotas šajā protokolā izklāstītās procedūras. Lihtenšteina pieņem lēmumu par to, vai piekrist to saturam un īstenot tos savā iekšējā tiesību sistēmā. Minēto lēmumu paziņo Padomei un Eiropas Kopienu Komisijai (“Komisija”) trīsdesmit dienu laikā pēc attiecīgo tiesību aktu vai pasākumu pieņemšanas.

                           b)

                           Ja šāda tiesību akta vai pasākuma saturs var kļūt saistošs Lihtenšteinai vienīgi pēc konstitucionālo prasību izpildes, Lihtenšteina paziņojumā par to informē Padomi un Komisiju. Lihtenšteina nekavējoties rakstiski informē Padomi un Komisiju par visu konstitucionālo prasību izpildi. Ja nav vajadzīgs referendums, paziņojumu sniedz vēlākais trīsdesmit dienas pēc referenduma termiņa beigām. Ja referendums ir vajadzīgs, Lihtenšteinas rīcībā, lai sniegtu paziņojumu, ir astoņpadsmit mēneši no Padomes paziņojuma dienas. Sākot ar dienu, kurā noteikta tāda tiesību akta vai pasākuma stāšanās spēkā, kas attiecas uz Lihtenšteinu, un līdz tam, kad tā ir sniegusi paziņojumu par konstitucionālo prasību izpildi, Lihtenšteina iespēju robežās provizoriski īsteno attiecīgo tiesību aktu vai pasākumu.

         Ja Lihtenšteina nevar provizoriski īstenot attiecīgo tiesību aktu vai pasākumu un ja šis fakts rada grūtības, kas traucē Šengenas sadarbības darbībai, situāciju izskata Jauktā komiteja. Eiropas Savienība un Eiropas Kopiena attiecībā pret Lihtenšteinu var veikt samērīgus un atbilstošus pasākumus, lai nodrošinātu Šengenas sadarbības labu darbību.
   3.   Tiesību aktu un pasākumu pieņemšana, kuri minēti 2. punktā, no Lihtenšteinas puses rada tiesības un pienākumus starp Lihtenšteinu, no vienas puses, un Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un dalībvalstīm, ja tām ir saistoši minētie tiesību akti un pasākumi, un Šveici, no otras puses.
   4.   Gadījumā ja:

               a)

               Lihtenšteina paziņo par lēmumu nepieņemt kāda 2. punktā minētā tiesību akta vai pasākuma saturu, kuram ir piemērotas šajā protokolā paredzētās procedūras; vai

               b)

               Lihtenšteina nesniedz paziņojumu 2. punkta a) apakšpunktā vai 5. punkta a) apakšpunktā minēto trīsdesmit dienu laikā; vai

               c)

               Lihtenšteina nesniedz paziņojumu vēlākais trīsdesmit dienas pēc referenduma termiņa beigām vai referenduma gadījumā – 2. punkta b) apakšpunktā noteiktā astoņpadsmit mēnešu termiņa laikā vai neparedz tajā pašā apakšpunktā minēto provizorisko īstenošanu, sākot ar dienu, kurā noteikta attiecīgā tiesību akta vai pasākuma stāšanās spēkā,

         šis protokols uzskatāms par izbeigtu, ja vien Jauktā komiteja pēc tam, kad ir uzmanīgi izskatīti protokola turpināšanas veidi, deviņdesmit dienu laikā nenolemj citādi. Šā protokola izbeigšana stājas spēkā trīs mēnešus pēc deviņdesmit dienu termiņa beigām.

               5.

                           a)

                           Ja jauna tiesību akta vai pasākuma noteikumi liedz dalībvalstīm piemērot Šengenas nolīguma īstenošanas konvencijas (5) 51. pantā iekļautos noteikumus pieprasījumu pēc savstarpējās palīdzības krimināllietās izpildei vai citu dalībvalstu izdotu kratīšanas un/vai pierādījumu konfiscēšanas orderu atzīšanai, Lihtenšteina var paziņot Padomei un Komisijai 2. punkta a) apakšpunktā minēto trīsdesmit dienu laikā, ka tā nepieņems vai neīstenos minētos noteikumus savā iekšējā tiesību sistēmā, ja tie attiecas uz kratīšanas un konfiskācijas pieprasījumiem vai orderiem saistībā ar izmeklēšanu vai tiesas procesa ierosināšanu par pārkāpumiem, kas saistīti ar tiešajiem nodokļiem un kas, ja tie būtu izdarīti Lihtenšteinā, saskaņā ar Lihtenšteinas tiesību aktiem nebūtu sodāmi ar brīvības atņemšanu. Tādā gadījumā pretēji 4. punkta noteikumiem šo protokolu neuzskata par izbeigtu.

                           b)

                           Jauktā komiteja sanāk divu mēnešu laikā pēc viena no tās locekļu pieprasījuma un, ņemot vērā starptautiskos notikumus, apspriež situāciju paziņojuma rezultātā, kurš sniegts saskaņā ar a) apakšpunktu.

         Kad Jauktā komiteja ir vienbalsīgi panākusi vienošanos par to, ka Lihtenšteina pilnībā pieņem un īsteno jaunā tiesību akta vai pasākuma attiecīgos noteikumus, tiek piemērots 2. punkta b) apakšpunkts, 3. un 4. punkts. Informāciju, kas minēta 2. punkta b) apakšpunkta pirmajā teikumā, sniedz trīsdesmit dienu laikā pēc Jauktās komitejas panāktās vienošanās.
   6. pants
   Pildot savus pienākumus saskaņā ar Šengenas Informācijas sistēmu un Vīzu informācijas sistēmu, Lihtenšteina var izmantot Šveices tehnisko infrastruktūru, lai piekļūtu minētajām sistēmām.
   7. pants
   Attiecībā uz administratīvajām izmaksām, kas saistītas ar šā protokola īstenošanu, Lihtenšteina Eiropas Savienības vispārējā budžetā veic ikgadēju iemaksu 0,071 % apmērā no EUR 8 100 000, ievērojot ikgadēju korekciju atkarībā no inflācijas līmeņa Eiropas Savienībā.
   8. pants
   1.   Šis protokols neietekmē Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu vai jebkuru citu nolīgumu, kas noslēgts starp Eiropas Kopienu un Lihtenšteinu.
   2.   Šis protokols neietekmē nolīgumus, kas ir saistoši Lihtenšteinai, no vienas puses, un vienai vai vairākām dalībvalstīm, no otras puses, ja tie ir saderīgi ar šo protokolu. Ja šādi nolīgumi nav saderīgi ar šo protokolu, noteicošais ir šis protokols.
   3.   Šis protokols nekādā ziņā neietekmē turpmākus nolīgumus, kas var tikt noslēgti starp Lihtenšteinu un Eiropas Kopienu vai starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Lihtenšteinu, no otras puses, vai nolīgumus, kas var tikt noslēgti, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienību 24. un 38. pantu.
   4.   Šis protokols neietekmē nolīgumus starp Lihtenšteinu un Šveici, ja tie ir saderīgi ar šo protokolu. Ja šie nolīgumi nav saderīgi ar šo protokolu, noteicošais ir šis protokols.
   9. pants
   1.   Šis protokols stājas spēkā vienu mēnesi pēc dienas, kurā Padomes ģenerālsekretārs kā depozitārs ir konstatējis, ka ir izpildītas visas formālās prasības, kas saistītas ar pušu vai to vārdā paustu piekrišanu atzīt šo protokolu sev par saistošu.
   2.   Šā protokola 1., 4. pantu un 5. panta 2. punkta a) apakšpunkta pirmo teikumu, kā arī Asociācijas nolīguma 3. panta 1. līdz 4. punktā un 4. līdz 6. pantā izklāstītās tiesības un pienākumus provizoriski piemēro Lihtenšteinai no šā protokola parakstīšanas dienas.
   3.   Attiecībā uz tiesību aktiem vai pasākumiem, kas pieņemti pēc šā protokola parakstīšanas, bet pirms tā stāšanās spēkā, 5. panta 2. punkta a) apakšpunkta pēdējā teikumā minētais trīsdesmit dienu periods sākas šā protokola spēkā stāšanās dienā.
   10. pants
   1.   Lihtenšteina īsteno 2. pantā minētos noteikumus dienā, ko Padome nosaka ar vienprātīgu to locekļu lēmumu, kuri pārstāv dalībvalstu valdības, kas piemēro visus 2. pantā minētos noteikumus, pēc tam, kad ir notikusi apspriešanās ar Jaukto komiteju un Padome ir pārliecinājusies, ka Lihtenšteina ir izpildījusi priekšnosacījumus attiecīgo noteikumu īstenošanai.
   Padomes locekļi, kas pārstāv, attiecīgi, Īrijas valdību un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes valdību, piedalās šā lēmuma pieņemšanā, ja tas attiecas uz Šengenas acquis noteikumiem un uz to balstītajiem vai ar to saistītajiem tiesību aktiem, kuros minētās dalībvalstis piedalās.
   Padomes locekļi, kas pārstāv to dalībvalstu valdības, kurām saskaņā ar to Pievienošanās līgumu piemēro tikai dažus 2. pantā minētos noteikumus, piedalās šā lēmuma pieņemšanā, ja tas attiecas uz Šengenas acquis noteikumiem, kas to attiecīgajām dalībvalstīm jau ir piemērojami.
   2.   To noteikumu īstenošana, kas minēti 1. punktā, rada tiesības un pienākumus starp Šveici un Lihtenšteinu, no vienas puses, un starp Lihtenšteinu un – atkarībā no gadījuma – Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un dalībvalstīm, ja tām ir saistoši šie noteikumi, no otras puses.
   3.   Šo protokolu piemēro tikai tad, ja tiek īstenoti arī nolīgumi, kas ir jānoslēdz Lihtenšteinai un kas ir minēti Asociācijas nolīguma 13. pantā.
   4.   Turklāt šo protokolu piemēro tikai tad, ja tiek īstenots arī Protokols starp Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par kritērijiem un mehānismiem, lai noteiktu valsti, kas ir atbildīga par to patvēruma pieteikumu izskatīšanu, kuri iesniegti kādā dalībvalstī vai Šveicē.
   11. pants
   1.   Šo protokolu var denonsēt Lihtenšteina vai Šveice, vai ar Padomes vienprātīgu lēmumu. Depozitāram paziņo par denonsēšanu, kas stājas spēkā sešus mēnešus pēc paziņojuma.
   2.   Ja Šveice denonsē šo protokolu vai Asociācijas nolīgumu vai tiek izbeigts Asociācijas nolīgums attiecībā uz Šveici, Asociācijas nolīgums un šis protokols paliek spēkā saistībā ar attiecībām starp Eiropas Savienību un Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Lihtenšteinu, no otras puses. Tādā gadījumā Padome pieņem lēmumu pēc apspriešanās ar Lihtenšteinu par vajadzīgajiem pasākumiem. Tomēr šie pasākumi ir saistoši Lihtenšteinai tikai tad, ja Lihtenšteina tos pieņem.
   3.   Šo protokolu uzskata par izbeigtu, ja Lihtenšteina izbeidz kādu no Asociācijas nolīguma 13. pantā minētajiem nolīgumiem, kurus ir noslēgusi Lihtenšteina, vai 10. panta 4. punktā minēto protokolu.
   12. pants
   Šis protokols ir sagatavots trīs oriģināleksemplāros angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru valodā, un visi teksti ir vienlīdz autentiski.
   To apliecinot, apakšā parakstījušies pilnvarotie ir parakstījuši šo protokolu.

      Съставено в Брюксел на двадесет и осми февруари две хиляди и осма година.
      Hecho en Bruselas, el veintiocho de febrero de dos mil ocho.
      V Bruselu dne dvacátého osmého února dva tisíce osm.
      Udfærdiget i Bruxelles den otteogtyvende februar to tusind og otte.
      Geschehen zu Brüssel am achtundzwanzigsten Februar zweitausendacht.
      Kahe tuhande kaheksanda aasta veebruarikuu kahekümne kaheksandal päeval Brüsselis.
      Έγινε στις Βρυξέλλες, στις είκοσι οκτώ Φεβρουαρίου δύο χιλιάδες οκτώ.
      Done at Brussels on the twenty-eighth day of February in the year two thousand and eight.
      Fait à Bruxelles, le vingt-huit février deux mille huit.
      Fatto a Bruxelles, addì ventotto febbraio duemilaotto.
      Briselē, divtūkstoš astotā gada divdesmit astotajā februārī.
      Priimta du tūkstančiai aštuntų metų vasario dvidešimt aštuntą dieną Briuselyje.
      Kelt Brüsszelben, a kétezer-nyolcadik év február huszonnyolcadik napján.
      Magħmul fi Brussell, fit-tmienja u għoxrin jum ta’ Frar tas-sena elfejn u tmienja.
      Gedaan te Brussel, de achtentwintigste februari tweeduizend acht.
      Sporządzono w Brukseli dnia dwudziestego ósmego lutego roku dwa tysiące ósmego.
      Feito em Bruxelas, em vinte e oito de Fevereiro de dois mil e oito.
      Încheiat la Bruxelles, la douăzeci și opt februarie în anul două mii opt.
      V Bruseli dňa dvadsiateho ôsmeho februára dvetisícosem.
      V Bruslju, dne osemindvajsetega februarja leta dva tisoč osem.
      Tehty Brysselissä kahdentenakymmenentenäkahdeksantena päivänä helmikuuta vuonna kaksituhattakahdeksan.
      Som skedde i Bryssel den tjugoåttonde februari tjugohundraåtta.

         За Европейския съюз
         Por la Unión Europea
         Za Evropskou unii
         For Den Europæiske Union
         Für die Europäische Union
         Euroopa Liidu nimel
         Για την Ευρωπαϊκή Ένωση
         For the European Union
         Pour l'Union européenne
         Per l'Unione europea
         Eiropas Savienības vārdā
         Europos Sajungos vardu
         Az Európai Unió részéről
         Għall-Unjoni Ewropea
         Voor de Europese Unie
         W imieniu Unii Europejskiej
         Pela União Europeia
         Pentru Uniunea Europeană
         Za Európsku úniu
         Za Evropsko unijo
         Euroopan unionin puolesta
         På Europeiska unionens vägnar

         За Европейската общност
         Por la Comunidad Europea
         Za Evropské společenství
         For Det Europæiske Fællesskab
         Für die Europäische Gemeinschaft
         Euroopa Ühenduse nimel
         Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα
         For the European Community
         Pour la Communauté européenne
         Per la Comunità europea
         Eiropas Kopienas vārdā
         Europos bendrijos vardu
         Az Európai Közösség részéről
         Għall-Komunità Ewropea
         Voor de Europese Gemeenschap
         W imieniu Wspólnoty Europejskiej
         Pela Comunidade Europeia
         Pentru Comunitatea Europeană
         Za Európske spoločenstvo
         Za Evropsko skupnost
         Euroopan yhteisön puolesta
         På Europeiska gemenskapens vägnar

         За Конфедерация Швейцария
         Por la Confederación Suiza
         Za Švýcarskou konfederaci
         For Det Schweiziske Forbund
         Für die Schweizerische Eidgenossenschaft
         Šveitsi Konföderatsiooni nimel
         Για την Ελβετική Συνομοσπονδία
         For the Swiss Confederation
         Pour la Confédération Suisse
         Per la Confederazione svizzera
         Šveices Konfederācijas vārdā
         Šveicarijos Konfederacijos vardu
         A Svájci Államszövetség részéről
         Għall-Konfederazzjoni Żvizzera
         Voor de Zwitserse Bondsstaat
         W imieniu Konfederacji Szwajcarskiej
         Pela Confederação Suíça
         Pentru Confederația Elvețiană
         Za Švajčiarskou konfederáciu
         Za Švicarsko konfederacijo
         Sveitsin valaliiton puolesta
         För Schweiziska edsförbundet

         За Княжество Лихтенщайн
         Por el Principado de Liechtenstein
         Za Lichtenštejnské knížectví
         For Fyrstendømmet Liechtenstein
         Für das Fürstentum Liechtenstein
         Liechtensteini Vürstiriigi nimel
         Για το Πριγκιπάτο του Λιχτενστάιν
         For the Principality of Liechtenstein
         Pour la Principauté de Liechtenstein
         Per il Principato del Liechtenstein
         Lihtenšteinas Firstistes vārdā
         Lichtenšteino Kunigaikštystės vardu
         A Liechtensteini Hercegség részéről
         Għall-Prinċipat ta’ Liechtenstein
         Voor het Vorstendom Liechtenstein
         W imieniu Księstwa Liechtensteinu
         Pelo Principado do Liechtenstein
         Pentru Principatul Liechtenstein
         Za Lichtenštajnské kniežatstvo
         Za Kneževino Lihtenštajn
         Liechtensleinin ruhtinaskunnan puolesta
         För Furstendömet Liechtenstein

      (1)  OV L 53, 27.2.2008., 52. lpp.

      (2)  OV L 176, 10.7.1999., 36. lpp.

      (3)  Attiecīgi OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp., un OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp.

      (4)  Skatīt šā Oficiālā Vēstneša 39. lpp.

      (5)  Konvencija, ar ko īsteno Šengenas nolīgumu (1985. gada 14. jūnijs) starp Beniluksa Ekonomikas savienības valstu valdībām, Vācijas Federatīvās Republikas valdību un Francijas Republikas valdību par pakāpenisku kontroles atcelšanu pie kopīgām robežām (OV L 239, 22.9.2000., 19. lpp.).
   PIELIKUMS

      Pielikums Protokolam par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā

   Protokola 2. panta 2. punktā minētie noteikumi, kas Lihtenšteinai jāpiemēro, sākot ar dienu, ko nosaka Padome saskaņā ar 10. pantu:

               —

               Padomes Regula (EK) Nr. 2007/2004 (2004. gada 26. oktobris), ar ko izveido Eiropas Aģentūru operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām (OV L 349, 25.11.2004., 1. lpp.),

               —

               Padomes Regula (EK) Nr. 2252/2004 (2004. gada 13. decembris) par drošības elementu un biometrijas standartiem dalībvalstu izdotās pasēs un ceļošanas dokumentos (OV L 385, 29.12.2004., 1. lpp.); Komisijas Lēmums (2005. gada 28. februāris), ar ko nosaka tehniskās specifikācijas drošības elementu un biometrijas standartiem dalībvalstu izdotās pasēs un ceļošanas dokumentos (C(2005) 409, galīgā redakcija), un Komisijas Lēmums (2006. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka tehniskās specifikācijas drošības elementu un biometrijas standartiem dalībvalstu izdotās pasēs un ceļošanas dokumentos (C(2006) 2909, galīgā redakcija),

               —

               Padomes Lēmums 2005/211/TI (2005. gada 24. februāris) par dažu jaunu funkciju ieviešanu Šengenas Informācijas sistēmā, tostarp attiecībā uz terorisma apkarošanu (OV L 68, 15.3.2005., 44. lpp.),

               —

               Padomes Lēmums 2005/719/TI (2005. gada 12. oktobris), ar ko nosaka datumu dažu noteikumu piemērošanai, kas paredzēti Lēmumā 2005/211/TI par dažu jaunu funkciju ieviešanu Šengenas Informācijas sistēmā, tostarp attiecībā uz terorisma apkarošanu (OV L 271, 15.10.2005., 54. lpp.),

               —

               Padomes Lēmums 2005/727/TI (2005. gada 12. oktobris), ar ko nosaka datumu dažu noteikumu piemērošanai, kas paredzēti Lēmumā 2005/211/TI par dažu jaunu Šengenas Informācijas sistēmas funkciju ieviešanu, tostarp attiecībā uz terorisma apkarošanu (OV L 273, 19.10.2005., 25. lpp.),

               —

               Padomes Lēmums 2006/228/TI (2006. gada 9. marts), ar ko nosaka datumu dažu noteikumu piemērošanai, kas paredzēti Lēmumā 2005/211/TI par dažu jaunu Šengenas Informācijas sistēmas funkciju ieviešanu, tostarp attiecība uz terorisma apkarošanu (OV L 81, 18.3.2006., 45. lpp.),

               —

               Padomes Lēmums 2006/229/TI (2006. gada 9. marts), ar ko nosaka datumu dažu noteikumu piemērošanai, kas paredzēti Lēmumā 2005/211/TI par dažu jaunu Šengenas Informācijas sistēmas funkciju ieviešanu, tostarp attiecībā uz terorisma apkarošanu (OV L 81, 18.3.2006., 46. lpp.),

               —

               Padomes Lēmums 2006/631/TI (2006. gada 24. jūlijs), ar ko nosaka piemērošanas dienu dažiem noteikumiem Lēmumā 2005/211/TI par dažu jaunu funkciju ieviešanu Šengenas Informācijas sistēmā, tostarp attiecībā uz terorisma apkarošanu (OV L 256, 20.9.2006., 18. lpp.),

               —

               Padomes Lēmums 2005/267/EK (2005. gada 16. marts), ar ko izveido drošu tīmeklī izvietotu informācijas un koordinācijas tīklu dalībvalstu migrācijas pārvaldes dienestiem (OV L 83, 1.4.2005., 48. lpp.),

               —

               Komisijas Lēmums (2005. gada 15. decembris), ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes Lēmumam 2005/267/EK, ar ko izveido drošu tīmeklī izvietotu informācijas un koordinācijas tīklu dalībvalstu migrācijas pārvaldes dienestiem (C(2005) 5159, galīgā redakcija),

               —

               Padomes Regula (EK) Nr. 851/2005 (2005. gada 2. jūnijs), ar kuru attiecībā uz savstarpības mehānismu groza Regulu (EK) Nr. 539/2001, ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas (OV L 141, 4.6.2005., 3. lpp.),

               —

               Padomes Lēmums 2005/451/TI (2005. gada 13. jūnijs), ar ko nosaka piemērošanas datumu dažiem noteikumiem Regulā (EK) Nr. 871/2004 par dažu jaunu Šengenas Informācijas sistēmas funkciju ieviešanu, tostarp terorisma apkarošanas jomā (OV L 158, 21.6.2005., 26. lpp.),

               —

               Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1160/2005 (2005. gada 6. jūlijs), ar kuru Konvenciju, ar ko īsteno 1985. gada 14. jūnija Šengenas Līgumu par pakāpenisku kontroles atcelšanu pie kopīgām robežām, groza attiecībā uz to, kā par transportlīdzekļu reģistrācijas dokumentu izdošanu atbildīgie dalībvalstu dienesti piekļūst Šengenas Informācijas sistēmai (OV L 191, 22.7.2005., 18. lpp.),

               —

               Eiropas Parlamenta un Padomes Ieteikums 2005/761/EK (2005. gada 28. septembris), lai atvieglinātu dalībvalstu vienotu īstermiņa vīzu izsniegšanu trešo valstu pētniekiem, kuri zinātniskās pētniecības nolūkā pārvietojas Kopienā (OV L 289, 3.11.2005., 23. lpp.),

               —

               Komisijas Lēmums 2005/687/EK (2005. gada 29. septembris) par struktūru ziņojumiem par imigrācijas sadarbības koordinatoru tīkla darbībām un situāciju uzņemošajā valstī nelegālās imigrācijas jautājumos (OV L 264, 8.10.2005., 8. lpp.),

               —

               Padomes Lēmums 2005/728/TI (2005. gada 12. oktobris), ar ko nosaka datumu dažu noteikumu piemērošanai, kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 871/2004 par dažu jaunu Šengenas Informācijas sistēmas funkciju ieviešanu, tostarp attiecībā uz terorisma apkarošanu (OV L 273, 19.10.2005., 26. lpp.),

               —

               Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 2046/2005 (2005. gada 14. decembris) par pasākumiem, kas iecerēti, lai atvieglotu vīzu pieprasīšanas un izsniegšanas procedūras olimpiskās delegācijas locekļiem, kuri piedalās 2006. gada ziemas olimpiskajās un/vai paralimpiskajās spēlēs Turīnā (OV L 334, 20.12.2005., 1. lpp.),

               —

               Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 562/2006 (2006. gada 15. marts), ar kuru ievieš Kopienas Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss) (OV L 105, 13.4.2006, 1. lpp.),

               —

               Padomes Lēmums 2006/440/EK (2006. gada 1. jūnijs), ar ko Kopīgās konsulārās instrukcijas 12. pielikumu un Kopīgās rokasgrāmatas 14.a pielikumu groza attiecībā uz iekasējamām nodevām atbilstīgi vīzas pieteikuma izskatīšanas administratīvajām izmaksām (OV L 175, 29.6.2006., 77. lpp.),

               —

               Padomes Lēmums 2006/628/EK (2006. gada 24. jūlijs), ar ko nosaka datumu, kad sākt piemērot 1. panta 4. un 5. punktu Regulā (EK) Nr. 871/2004 par dažu jaunu Šengenas Informācijas sistēmas funkciju ieviešanu, tostarp terorisma apkarošanas jomā (OV L 256, 20.9.2006., 15. lpp.),

               —

               Komisijas Lēmums 2006/648/EK (2006. gada 22. septembris), ar ko nosaka tehniskās specifikācijas biometrisko pazīmju standartiem saistībā ar Vīzu informācijas sistēmas attīstību (OV L 267, 27.9.2006., 41. lpp.),

               —

               Labojums Padomes Lēmumā 2004/512/EK (2004. gada 8. jūnijs), ar ko izveido Vīzu informācijas sistēmu (VIS) (OV L 271, 30.9.2006., 85. lpp.),

               —

               Komisijas Lēmums 2006/757/EK (2006. gada 22. septembris) par grozījumu izdarīšanu Sirene rokasgrāmatā (OV L 317, 16.11.2006., 1. lpp.),

               —

               Komisijas Lēmums 2006/758/EK (2006. gada 22. septembris) par grozījumu izdarīšanu Sirene rokasgrāmatā (OV L 317, 16.11.2006., 41. lpp.),

               —

               Padomes Lēmums 2006/684/EK (2006. gada 5. oktobris), ar ko Kopīgās konsulārās instrukcijas 2. pielikuma A sarakstu groza attiecībā uz vīzu režīmu Indonēzijas diplomātisko un dienesta pasu turētājiem (OV L 208, 12.10.2006., 29. lpp.),

               —

               Komisijas Lēmums 2006/752/EK (2006. gada 3. novembris), ar ko nosaka Vīzu informācijas sistēmas atrašanās vietas tās izveides posmā (OV L 305, 4.11.2006., 13. lpp.),

               —

               Komisijas Ieteikums (2006. gada 6. novembris), ar ko tiek izveidota kopēja “Praktiskā robežsargu rokasgrāmata (Šengenas rokasgrāmata)”, ko jāizmanto dalībvalstu kompetentajām iestādēm, veicot personu robežkontroli (C(2006) 5186, galīgā redakcija),

               —

               Padomes Pamatlēmums 2006/960/TI (2006. gada 18. decembris) par Eiropas Savienības dalībvalstu tiesībaizsardzības iestāžu informācijas un izlūkdatu apmaiņas vienkāršošanu (OV L 386, 29.12.2006., 89. lpp., un labojumi OV L 75, 15.3.2007., 26. lpp.),

               —

               Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1986/2006 (2006. gada 20. decembris) par dalībvalstu dienestu, kas ir atbildīgi par transportlīdzekļu reģistrācijas apliecību izsniegšanu, piekļuvi otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmai (SIS II) (OV L 381, 28.12.2006., 1. lpp.),

               —

               Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1987/2006 (2006. gada 20. decembris) par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II) izveidi, darbību un izmantošanu (OV L 381, 28.12.2006., 4. lpp.),

               —

               Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1931/2006 (2006. gada 20. decembris), ar ko nosaka vietējās pierobežas satiksmes noteikumus pie dalībvalstu ārējām sauszemes robežām un ar ko groza Šengenas Konvencijas noteikumus (OV L 405, 30.12.2006., 1. lpp. Labotā versija OV L 29, 3.2.2007., 3. lpp.),

               —

               Padomes Regula (EK) Nr. 1932/2006 (2006. gada 21. decembris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 539/2001, ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas (OV L 405, 30.12.2006., 23. lpp. Labotā versija OV L 29, 3.2.2007., 10. lpp.),

               —

               Padomes Regula (EK) Nr. 1988/2006 (2006. gada 21. decembris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2424/2001 par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II) izstrādi (OV L 411, 30.12.2006, 1. lpp. Labotā versija OV L 27, 2.2.2007., 3. lpp.),

               —

               Padomes Lēmums 2006/1007/TI (2006. gada 21. decembris), ar ko groza Lēmumu 2001/886/TI par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II) izstrādi (OV L 411, 30.12.2006., 78. lpp. Labotā versija OV L 27, 2.2.2007., 43. lpp.),

               —

               Komisijas Lēmums 2007/170/EK (2007. gada 16. marts) par prasību noteikšanu Šengenas Informācijas sistēmas II tīklam (1. pīlārs) (OV L 79, 20.3.2007., 20. lpp.),

               —

               Komisijas Lēmums 2007/171/EK (2007. gada 16. marts) par prasību noteikšanu Šengenas Informācijas sistēmas II tīklam (3. pīlārs) (OV L 79, 20.3.2007., 29. lpp.),

               —

               Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 574/2007/EK (2007. gada 23. maijs), ar ko laikposmam no 2007. gada līdz 2013. gadam izveido Eiropas Ārējo robežu fondu kā daļu no vispārīgās programmas “Solidaritāte un migrācijas plūsmu pārvaldība” (OV L 144, 6.6.2007., 22. lpp.),

               —

               Padomes Lēmums 2007/533/TI (2007. gada 12. jūnijs) par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II) izveidi, darbību un izmantošanu (OV L 205, 7.8.2007., 63. lpp.),

               —

               Padomes Lēmums 2007/472/EK (2007. gada 25. jūnijs), ar ko groza Izpildu komitejas, kura izveidota ar 1990. gada Šengenas Konvenciju, lēmumu, ar ko groza Finanšu regulu par Šengenas Informācijas sistēmas (C.SIS) tehniskā atbalsta funkcijas ierīkošanas un darbības izmaksām (OV L 179, 7.7.2007., 50. lpp.),

               —

               Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 863/2007 (2007. gada 11. jūlijs), ar ko izveido mehānismu ātrās reaģēšanas robežapsardzes vienību izveidei un ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 2007/2004 attiecībā uz šo mehānismu, kā arī reglamentē pieaicināto amatpersonu pienākumus un pilnvaras (OV L 199, 31.7.2007., 30. lpp.),

               —

               Padomes Lēmums 2007/519/EK (2007. gada 16. jūlijs), ar ko groza Šengenas konsultāciju tīkla (tehnisko specifikāciju) 2. daļu (OV L 192, 24.7.2007., 26. lpp.),

               —

               Komisijas Lēmums 2007/599/EK (2007. gada 27. augusts), ar kuru Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 574/2007/EK īsteno attiecībā uz stratēģisko pamatnostādņu pieņemšanu 2007.–2013. gadam (OV L 233, 5.9.2007., 3. lpp.),

               —

               Padomes Lēmums 2007/866/EK (2007. gada 6. decembris), ar ko groza Šengenas Konsultāciju tīkla (tehnisko specifikāciju) 1. daļu (OV L 340, 22.12.2007., 92. lpp.).


title: Padomes lēmums ( 2007. gada 15. oktobris ), ar ko ieceļ Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra valdes locekli no Apvienotās Karalistes

text:
               19.1.2008

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 14/21

      PADOMES LĒMUMS

   (2007. gada 15. oktobris),
   ar ko ieceļ Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra valdes locekli no Apvienotās Karalistes
   (2008/C 14/07)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   Ņemot vērā Padomes Regulu (EEK) Nr. 337/75 (1975. gada 10. februāris), ar ko izveido Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centru, un jo īpaši tās 4. pantu (1),
   Ņemot vērā Apvienotās Karalistes ierosināto kandidatūru,
   tā kā:

               1)

               Ar 2006. gada 18. septembra lēmumu (2) Padome iecēla Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra valdes locekļus uz laikposmu no 2006. gada 18. septembra līdz 2009. gada 17. septembrim.

               2)

               Centra valdē ir atbrīvojusies locekļa vieta valdības pārstāvju kategorijā, Pauline CHARLES kundzei atkāpjoties no amata.

               3)

               Minētā centra valdes locekli no Apvienotās Karalistes vajadzētu iecelt uz atlikušo pilnvaru laiku, kas beidzas 2009. gada 17. septembrī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   Vienīgais pants
   Ar šo turpmāk minētā persona ir iecelta par Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra valdes locekli uz atlikušo pilnvaru laiku līdz 2009. gada 17. septembrim:
   I.   VALDĪBAS PĀRSTĀVE
   APVIENOTĀ KARALISTE: Nicola SAMS kundze

      Luksemburgā, 2007. gada 15. oktobrī

         Padomes vārdā —
         priekšsēdētājs
         L. AMADO

      (1)  OV L 39, 13.2.1975., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2051/2004 (OV L 355, 1.12.2004., 1. lpp.).

      (2)  OV C 240, 5.10.2006., 1. lpp.


title: Padomes Lēmums 2012/173/KĀDP ( 2012. gada 23. marts ) par ES Operāciju centra darbības uzsākšanu saistībā ar kopējās drošības un aizsardzības politikas misijām un operāciju Āfrikas ragā

text:
               27.3.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 89/66

         PADOMES LĒMUMS 2012/173/KĀDP
   (2012. gada 23. marts)
   par ES Operāciju centra darbības uzsākšanu saistībā ar kopējās drošības un aizsardzības politikas misijām un operāciju Āfrikas ragā
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 42. panta 4. punktu un 43. panta 2. punktu,
   ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Eiropadome 2004. gada 17. decembrī apstiprināja priekšlikumus, ar ko paredz izveidot operāciju centru un noteikt tā pilnvaras.

               (2)

               Padome 2007. gada 18. jūnijā apstiprināja Pamatnostādnes par vadības un kontroles struktūru ES civilajām operācijām krīžu pārvarēšanai.

               (3)

               Padome 2008. gada 7. aprīlī ar Lēmumu 2008/298/KĀDP (1) grozīja Lēmumu 2001/80/KĀDP (2001. gada 22. janvāris) par Eiropas Savienības Militārā štāba izveidošanu (2), lai precizētu, inter alia, Eiropas Savienības Militārā štāba (ESMŠ) uzdevumus saistībā ar ES Operāciju centru.

               (4)

               Padome 2008. gada 10. novembrī pieņēma Vienoto rīcību 2008/851/KĀDP (3), ar ko izveido operāciju Atalanta ar mērķi Somālijas piekrastē novērst pirātismu.

               (5)

               Padome 2010. gada 15. februārī pieņēma Lēmumu 2010/96/KĀDP (4) par ES militāro misiju, lai palīdzētu Somālijas drošības spēku apmācībā (EUTM Somalia).

               (6)

               Padome 2011. gada 14. novembrī pieņēma Stratēģisku sistēmu attiecībā uz Āfrikas ragu, lai dotu virzību Eiropas Savienības iesaistei šajā reģionā.

               (7)

               Padome 2011. gada 1. decembrī vienojās ātrāk plānot ES Operāciju centra kopējās drošības un aizsardzības politikas (KDAP) misijas un darbības uzsākšanu Āfrikas ragā saskaņā ar tā pilnvarām.

               (8)

               Padome 2011. gada 16. decembrī vienojās par krīzes pārvarēšanas koncepciju reģiona jūras spēku izveides (RMCB) misijai – civilai KDAP misijai ar militāru kompetenci.

               (9)

               Padome 2012. gada 23. janvārī vienojās, ka būtu jāuzsāk ES Operāciju centra darbība KDAP misijām un operācijai Āfrikas raga reģionā.

               (10)

               ES Operāciju centram būtu jāatvieglina koordinācija un jāuzlabo sinerģijas starp KDAP misijām un operācijām Āfrikas raga reģionā saistībā ar Stratēģisku sistēmu attiecībā uz Āfrikas ragu un ciešā sadarbībā ar Eiropas Savienības Īpašo pārstāvi (ESĪP) Āfrikas ragā.

               (11)

               ES Operāciju centrs būtu jāatbalsta esošajām ESMŠ struktūrām, ko pastiprinātu EUTM Somalia atbalsta elements un Atalanta sadarbības komanda.

               (12)

               Ņemot vērā prasību optimizēt atbalstu visām KDAP misijām un operācijām, ESMŠ atbilstīgi savām spējām un līdzekļiem būtu jāsniedz atbalsts ES Operāciju centram,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   ES Operāciju centra darbības uzsākšana
   1.   ES Operāciju centrs darbību uzsāk, lai atbalstītu kopējās drošības un aizsardzības politikas (KDAP) misijas un operācijas Āfrikas ragā, proti, operāciju Atalanta, EUTM Somalia un plānoto civilo KDAP misiju reģiona jūras spēku izveidei (RMCB).
   2.   ES Operāciju centra darbības uzsākšana neskar pirmajā punktā minēto misiju un operāciju attiecīgās militārās un civilās komandķēdes.
   2. pants
   Pilnvaras un uzdevumi
   1.   ES Operāciju centrs sniedz atbalstu operācijas Atalanta, EUTM Somalia un plānotās civilās KDAP misijas reģiona jūras spēku izveidei (RMCB) operatīvās plānošanas un īstenošanas jomā, lai palielinātu efektivitāti, saskaņotību un sinerģijas. Šajā sistēmā ES Operāciju centrs palīdz atvieglināt informācijas apmaiņu un uzlabot koordināciju, kā arī stiprināt civilās un militārās sinerģijas.
   2.   ES Operāciju centrs pilda šādus uzdevumus:

               a)

               izmantojot īpašās zināšanas militārā jomā un speciālās plānošanas jomā, sniegt tiešu atbalstu civilajam operāciju komandierim RMCB misijas operatīvajā plānošanā un īstenošanā;

               b)

               sniegt atbalstu EUTM misijas komandierim un sekmēt stratēģisko koordināciju starp EUTM Somalia un pārējām KDAP misijām un operācijām Āfrikas ragā;

               c)

               uzturēt sakarus ar operāciju Atalanta;

               d)

               sniegt atbalstu Krīžu pārvarēšanas un plānošanas direktorātam (CMPD), ja tas to lūdz, stratēģiskas plānošanas veikšanā saistībā ar KDAP misijām un operācijām Āfrikas ragā;

               e)

               atvieglināt mijiedarbību starp KDAP misijām un operācijām Āfrikas ragā un Briselē izvietotajām struktūrām;

               f)

               atvieglināt koordināciju un uzlabot sinerģijas starp operāciju Atalanta, EUTM Somalia un RMCB saistībā ar stratēģiju Āfrikas ragam un uzturot sakarus ar Eiropas Savienības Īpašo pārstāvi Āfrikas ragā.

         3. pants
   ES Operāciju centra vadītājs
   1.   Ar šo par ES Operāciju centra vadītāju uz divu gadu laikposmu ieceļ kapteini (jūras spēki) Ad VAN DER LINDE; to var pagarināt, ja Padome pieņem attiecīgu lēmumu.
   2.   ES Operāciju centra vadītājs veic savas funkcijas Politikas un drošības komitejas (PDK) politiskā kontrolē un stratēģiskā vadībā, kā arī, attiecīgā gadījumā, Eiropas Savienības Militārās komitejas (ESMK) militārā vadībā.
   3.   ES Operāciju centra vadītājs vada ES Operāciju centra darbiniekus visos jautājumos, kas saistīti ar ES Operāciju centra pilnvarām un uzdevumiem.
   4.   ES Operāciju centra vadītājs ir atbildīgs par atbilžu sniegšanu uz ES Operāciju centram adresētiem civilās operācijas komandiera, operācijas Atalanta komandiera, EUTM misijas komandiera un CMPD pieprasījumiem. Viņš nodrošina ES Operāciju centra pienācīgu darbību un koordinē tā spēju efektīvu izmantojumu. Galīgā atbildība par operatīvās plānošanas dokumentiem un lēmumiem par misiju un operāciju veikšanu paliek attiecīgi civilās operācijas komandierim, EUTM misijas komandierim un operācijas Atalanta komandierim.
   5.   Atbilstīgi savām pilnvarām ES Operāciju centra vadītājs regulāri atskaitās ESMK un PDK.
   4. pants
   Personāls
   1.   ES Operāciju centra cilvēkresursi sastāv no:

               a)

               ESMŠ nosūtīta personāla;

               b)

                  EUTM atbalsta elementa;

               c)

                  Atalanta sadarbības komandas;

               d)

               dalībvalstu norīkota personāla.

         2.   ES Operāciju centra rīcībā nodotie cilvēkresursi ietver visu veidu īpašās zināšanas militārajā jomā, kas, pamatojoties uz PDK iesniegto īstenošanas plānu, vajadzīgas tā pilnvaru un uzdevumu pareizai veikšanai, un tos regulāri pārskata. Par precīzu nepieciešamo īpašo zināšanu noteikšanu ir atbildīgs ES Operāciju centra vadītājs, cieši konsultējoties ar operācijas un misijas komandieriem, civilās operācijas komandieri un EUMS.
   3.   Viss personāls ievēro drošības principus un minimālos standartus, kas noteikti Padomes Lēmumā 2011/292/ES (2011. gada 31. marts) par drošības noteikumiem ES klasificētas informācijas aizsardzībai (5).
   5. pants
   Organizācija
   ES Operāciju centru organizē saskaņā ar funkcionālo atbildību, kas atbilst tā atbalstīto KDAP misiju un operācijas prasībām.
   6. pants
   ESMŠ atbalsts
   ESMŠ, saskaņā ar savām pilnvarām un atbilstīgi saviem līdzekļiem un spējām sniedz atbalstu ES Operāciju centram:

               a)

               nodrošinot ES Operāciju centra personāla, objektu un ekipējuma pieejamību un gatavību;

               b)

               uzturot, atjauninot un aizstājot ES Operāciju centra ekipējumu;

               c)

               uzturot ES Operāciju centra izmantotās telpas.

         7. pants
   Finansējums
   1.   ESMŠ nodrošināto personālu finansē saskaņā ar ESMŠ piemērojamiem noteikumiem.
   2.   Dalībvalstu nodrošinātais personāls ir norīkotie valstu eksperti neapmaksātā norīkojumā.
   3.   Ceļojuma un citas izmaksas, kuras nesedz no attiecīgiem KDAP misiju un operāciju budžetiem, sedz no Eiropas Ārējā Darbības Dienesta budžeta, ievērojot piemērojamos finanšu noteikumus.
   8. pants
   Pārskatīšana
   ES Operāciju centra pilnvaras, uzdevumus, darbību un finansējumu saistībā ar vispārējām ES krīžu pārvarēšanas struktūrām pārskata 2012. gada 24. septembrī un pēc tam pēc regulāriem intervāliem. Vajadzības gadījumā šajā lēmumā drīkst izdarīt attiecīgas izmaiņas.
   9. pants
   Stāšanās spēkā un darbības ilgums
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
   To piemēro sākotnēji divus gadus.

      Briselē, 2012. gada 23. martā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         C. ASHTON

      (1)  OV L 102, 12.4.2008., 25. lpp.

      (2)  OV L 27, 30.1.2001., 7. lpp.

      (3)  OV L 301, 12.11.2008., 33. lpp.

      (4)  OV L 44, 19.2.2010., 16. lpp.

      (5)  OV L 141, 27.5.2011., 17. lpp.


title: 2010/365/: Padomes Lēmums ( 2010. gada 29. jūnijs ) par Šengenas acquis noteikumu īstenošanu saistībā ar Šengenas Informācijas sistēmu Bulgārijas Republikā un Rumānijā

text:
               1.7.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 166/17

         PADOMES LĒMUMS
   (2010. gada 29. jūnijs)
   par Šengenas acquis noteikumu īstenošanu saistībā ar Šengenas Informācijas sistēmu Bulgārijas Republikā un Rumānijā
   (2010/365/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā 2005. gada Pievienošanās aktu un jo īpaši tā 4. panta 2. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1),
   tā kā:

               (1)

               2005. gada Pievienošanās akta 4. panta 2. punktā paredzēts, ka Šengenas acquis noteikumi, kas nav iekļauti minētā akta II pielikumā, Bulgārijā un Rumānijā (turpmāk – attiecīgās dalībvalstis) ir piemērojami vienīgi saskaņā ar attiecīgu Padomes lēmumu, kuru pieņem pēc tam, kad ir konstatēts, ka ir izpildīti nosacījumi, kas vajadzīgi minētā acquis piemērošanai.

               (2)

               Padome, veicot turpmāk norādītās darbības, ir pārbaudījusi, vai attiecīgās dalībvalstis nodrošina piemērotu datu aizsardzības pakāpi, veicot šādus pasākumus.
               Attiecīgajām dalībvalstīm tika nosūtīta pilna aptaujas anketa, un to atbildes tika dokumentētas, kā arī saskaņā ar spēkā esošajām Šengenas izvērtēšanas procedūrām datu aizsardzības jomā, kā izklāstīts Izpildu komitejas Lēmumā par Šengenas izvērtēšanas un īstenošanas pastāvīgās komitejas izveidošanu (SCH/Com-ex (98) 26 def.) (2), minētajās dalībvalstīs notika pārbaudes un izvērtēšanas apmeklējumi.

               (3)

               Padome 2010. gada 26. aprīlī secināja, ka attiecīgās dalībvalstis nosacījumus šajā jomā ir izpildījušas. Tādēļ var noteikt dienu, no kuras minētajās dalībvalstīs var piemērot Šengenas acquis, kas attiecas uz Šengenas Informācijas sistēmu (SIS).

               (4)

               Līdz ar šā lēmuma stāšanos spēkā vajadzētu būt nodrošinātai iespējai reālos SIS datus pārsūtīt attiecīgajām dalībvalstīm. Šo datu konkrētai izmantošanai būtu jāļauj Padomei saskaņā ar spēkā esošajām Šengenas izvērtēšanas procedūrām, kā izklāstīts SCH/Com-ex (98) 26 def., pārbaudīt, vai attiecīgajās dalībvalstīs tiek pareizi piemēroti Šengenas acquis noteikumi, kas attiecas uz SIS. Kad pārbaudes būs veiktas, Padomei būtu jāpieņem lēmums par to, vai atcelt kontroli pie iekšējām robežām ar minētajām dalībvalstīm.

               (5)

               Būtu jāpieņem atsevišķs Padomes lēmums, ar ko nosaka dienu, kad atceļ kontroli pie iekšējām robežām. Līdz minētajā lēmumā noteiktajai dienai būtu jāpiemēro konkrēti SIS izmantošanas ierobežojumi.

               (6)

               Attiecībā uz Islandi un Norvēģiju – saskaņā ar Nolīgumu, kas noslēgts starp Eiropas Savienības Padomi un Islandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par šo valstu asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (3), – šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta 1. panta G punktā Padomes Lēmumā 1999/437/EK (4) par dažiem pasākumiem minētā nolīguma piemērošanai.

               (7)

               Attiecībā uz Šveici – saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (5) – šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Lēmuma 1999/437/EK 1. panta G punktā, to lasot saistībā ar Padomes Lēmuma 2008/149/TI (6) 3. pantu un Padomes Lēmuma 2008/146/EK (7) 3. pantu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   1.   Šengenas acquis noteikumus, kas attiecas uz SIS, kā minēts I pielikumā, no 2010. gada 15. oktobra piemēro Bulgārijas Republikas un Rumānijas savstarpējās attiecībās un to attiecībās ar Beļģijas Karalisti, Čehijas Republiku, Dānijas Karalisti, Vācijas Federatīvo Republiku, Igaunijas Republiku, Grieķijas Republiku, Spānijas Karalisti, Francijas Republiku, Itālijas Republiku, Latvijas Republiku, Lietuvas Republiku, Luksemburgas Lielhercogisti, Ungārijas Republiku, Maltu, Nīderlandes Karalisti, Austrijas Republiku, Polijas Republiku, Portugāles Republiku, Slovēnijas Republiku, Slovākijas Republiku, Somijas Republiku, Zviedrijas Karalisti, kā arī Islandes Republiku, Norvēģijas Karalisti un Šveices Konfederāciju.
   2.   Šengenas acquis noteikumus, kas attiecas uz SIS, kā minēts II pielikumā, no šajos noteikumos paredzētā datuma piemēro Bulgārijas Republikas un Rumānijas savstarpējās attiecībās un to attiecībās ar Beļģijas Karalisti, Čehijas Republiku, Dānijas Karalisti, Vācijas Federatīvo Republiku, Igaunijas Republiku, Grieķijas Republiku, Spānijas Karalisti, Francijas Republiku, Itālijas Republiku, Latvijas Republiku, Lietuvas Republiku, Luksemburgas Lielhercogisti, Ungārijas Republiku, Maltu, Nīderlandes Karalisti, Austrijas Republiku, Polijas Republiku, Portugāles Republiku, Slovēnijas Republiku, Slovākijas Republiku, Somijas Republiku, Zviedrijas Karalisti, kā arī Islandes Republiku, Norvēģijas Karalisti un Šveices Konfederāciju.
   3.   No 2010. gada 29. jūnija uz attiecīgajām dalībvalstīm var pārsūtīt reālos SIS datus.
   No 2010. gada 15. oktobra attiecīgās dalībvalstis tāpat kā dalībvalstis, attiecībā uz kurām jau īsteno Šengenas acquis, var ievadīt datus SIS un izmantot SIS datus, ievērojot 4. punktu.
   4.   Līdz dienai, kad atceļ kontroli pie iekšējām robežām ar attiecīgajām dalībvalstīm:

               a)

               tām nav pienākuma atteikt ieceļošanu savā teritorijā vai izraidīt trešo valstu valstspiederīgos, par kuriem cita dalībvalsts izdevusi SIS brīdinājumu nolūkā aizliegt ieceļošanu;

               b)

               neievada datus, uz kuriem attiecas 96. pants 1990. gada 19. jūnija Konvencijā, ar ko īsteno Šengenas Līgumu (1985. gada 14. jūnijs) starp Beniluksa Ekonomikas savienības valstu valdībām, Vācijas Federatīvās Republikas valdību un Francijas Republikas valdību par pakāpenisku kontroles atcelšanu pie kopīgām robežām (8) (turpmāk – Šengenas konvencija).

         2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
   3. pants
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Luksemburgā, 2010. gada 29. jūnijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         E. ESPINOSA

      (1)  Atzinums sniegts 2010. gada 17. jūnijā (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

      (2)  OV L 239, 22.9.2000., 138. lpp.

      (3)  OV L 176, 10.7.1999., 36. lpp.

      (4)  OV L 176, 10.7.1999., 31. lpp.

      (5)  OV L 53, 27.2.2008., 52. lpp.

      (6)  OV L 53, 27.2.2008., 50. lpp.

      (7)  OV L 53, 27.2.2008., 1. lpp.

      (8)  OV L 239, 22.9.2000., 19. lpp.

      I PIELIKUMS

         To Šengenas acquis noteikumu saraksts, kuri attiecas uz SIS 2005. gada Pievienošanās akta 4. panta 2. punkta nozīmē un kuri piemērojami attiecīgajās dalībvalstīs

                  1.

                  Attiecībā uz Šengenas konvencijas noteikumiem:
                  Šengenas konvencijas 64. pants un 92. līdz 119. pants.

                  2.

                  Citi noteikumi, kas attiecas uz SIS:

                              a)

                              lēmumi, ko pieņēmusi ar Šengenas konvenciju izveidotā Izpildu komiteja:
                              Izpildu komitejas Lēmums (1997. gada 15. decembris), ar ko groza finanšu regulu par C.SIS (SCH/Com-ex (97) 35) (1);

                              b)

                              deklarācijas, ko pieņēmusi ar Šengenas konvenciju izveidotā Izpildu komiteja:

                                          i)

                                          Izpildu komitejas Deklarācija (1996. gada 18. aprīlis), ar ko definē ārvalstnieka jēdzienu (SCH/Com-ex (96) decl. 5) (2);

                                          ii)

                                          Izpildu komitejas Deklarācija (1999. gada 28. aprīlis) par SIS struktūru (SCH/Com-ex (99) decl. 2 rev) (3);

                              c)

                              citi instrumenti:

                                          i)

                                          Padomes Lēmums 2000/265/EK (2000. gada 27. marts) par finanšu regulas izveidi, ar ko nosaka budžeta aspektus attiecībā uz Padomes ģenerālsekretāra vietnieka vadību, līgumiem, ko viņš noslēdzis dažu dalībvalstu vārdā par komunikācijas infrastruktūras izveidi un darbību Šengenas videi “Sisnet” (4);

                                          ii)

                                             SIRENE rokasgrāmata (5);

                                          iii)

                                          Padomes Regula (EK) Nr. 871/2004 (2004. gada 29. aprīlis) par dažu jaunu Šengenas Informācijas sistēmas funkciju ieviešanu, tostarp terorisma apkarošanas jomā (6), un jebkādi turpmākie lēmumi par šo funkciju piemērošanas dienu;

                                          iv)

                                          Padomes Lēmums 2005/211/TI (2005. gada 24. februāris) par dažu jaunu funkciju ieviešanu Šengenas Informācijas sistēmā, tostarp attiecībā uz terorisma apkarošanu (7), un jebkādi turpmākie lēmumi par šo funkciju piemērošanas dienu;

                                          v)

                                          Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1160/2005 (2005. gada 6. jūlijs), ar kuru Konvenciju, ar ko īsteno 1985. gada 14. jūnija Šengenas Līgumu par pakāpenisku kontroles atcelšanu pie kopīgām robežām, groza attiecībā uz to, kā par transportlīdzekļu reģistrācijas dokumentu izdošanu atbildīgie dalībvalstu dienesti piekļūst Šengenas Informācijas sistēmai (8);

                                          vi)

                                          Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 562/2006 (2006. gada 15. marts), ar kuru ievieš Kopienas Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss) (9), 5. panta 4. punkta a) apakšpunkts, II sadaļas noteikumi un pielikumi, kas attiecas uz Šengenas Informācijas sistēmu (SIS);

                                          vii)

                                          Padomes Regula (EK) Nr. 1104/2008 (2008. gada 24. oktobris) par migrēšanu no Šengenas Informācijas sistēmas (SIS 1+) uz otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmu (SIS II) (10);

                                          viii)

                                          Padomes Lēmums 2008/839/TI (2008. gada 24. oktobris) par migrēšanu no Šengenas Informācijas sistēmas (SIS 1+) uz otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmu (SIS II) (11).

         (1)  OV L 239, 22.9.2000., 444. lpp.

         (2)  OV L 239, 22.9.2000., 458. lpp.

         (3)  OV L 239, 22.9.2000., 459. lpp.

         (4)  OV L 85, 6.4.2000., 12. lpp.

         (5)  SIRENE rokasgrāmatas daļas publicētas OV C 38, 17.2.2003., 1. lpp. Rokasgrāmatā grozījumi izdarīti ar Komisijas Lēmumu 2006/757/EK (OV L 317, 16.11.2006., 1. lpp.) un 2006/758/EK (OV L 317, 16.11.2006., 41. lpp.).

         (6)  OV L 162, 30.4.2004., 29. lpp.

         (7)  OV L 68, 15.3.2005., 44. lpp.

         (8)  OV L 191, 22.7.2005., 18. lpp.

         (9)  OV L 105, 13.4.2006., 1. lpp.

         (10)  OV L 299, 8.11.2008., 1. lpp.

         (11)  OV L 299, 8.11.2008., 43. lpp.

      II PIELIKUMS

         To Šengenas acquis noteikumu saraksts, kuri attiecas uz SIS 2005. gada Pievienošanās akta 4. panta 2. punkta nozīmē un kuri piemērojami attiecīgajās dalībvalstīs no šajos noteikumos paredzētā datuma

                  1.

                  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1986/2006 (2006. gada 20. decembris) par dalībvalstu dienestu, kas ir atbildīgi par transportlīdzekļu reģistrācijas apliecību izsniegšanu, piekļuvi otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmai (SIS II) (1).

                  2.

                  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1987/2006 (2006. gada 20. decembris) par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II) izveidi, darbību un izmantošanu (2).

                  3.

                  Padomes Lēmums 2007/533/TI (2007. gada 12. jūnijs) par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II) izveidi, darbību un izmantošanu (3).

         (1)  OV L 381, 28.12.2006., 1. lpp.

         (2)  OV L 381, 28.12.2006., 4. lpp.

         (3)  OV L 205, 7.8.2007., 63. lpp.


title: Padomes Lēmums (ES) 2015/214 ( 2015. gada 10. februāris ) par Shift2Rail ģenerālplāna apstiprināšanu

text:
               12.2.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 36/7

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2015/214
   (2015. gada 10. februāris)
   par Shift2Rail ģenerālplāna apstiprināšanu
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Padomes Regulu (ES) Nr. 642/2014 (2014. gada 16. jūnijs), ar ko izveido kopuzņēmumu Shift2Rail
       (1), un jo īpaši tās I pielikuma 1. panta 4. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Lai ilgtermiņā īstenotu inovācijas dzelzceļa nozarē, kopuzņēmumam Shift2Rail, apspriežoties ar Eiropas Dzelzceļa aģentūru un Eiropas Dzelzceļa pētniecības konsultatīvās padomes (ERRAC) tehnoloģiju platformu, būtu jāizstrādā un jāattīsta Shift2Rail ģenerālplāns.

               (2)

                  Shift2Rail ģenerālplānā būtu jānosaka galvenās prioritātes un svarīgākās darbības un tehnoloģiskās inovācijas, kas veicamas visām ieinteresētajām personām, lai sasniegtu Regulā (ES) Nr. 642/2014 izklāstītos kopuzņēmuma Shift2Rail mērķus.

               (3)

                  Shift2Rail ģenerālplāns būtu jābalsta uz darbības rezultātiem, un tam būtu jāaptver ierobežots skaits galveno tematisko jomu vai inovācijas programmu, kas izklāstītas Regulas (ES) Nr. 642/2014 I pielikumā.

               (4)

                  Shift2Rail ģenerālplāna versija, kuru valde apstiprināja 2014. gada 24. septembrī un kurā ir ietverti būtiskākie attiecīgo ieinteresēto personu komentāri, veido pamatu kopuzņēmuma Shift2Rail darba plāna izstrādei un tam aicinājumam kļūt par asociētajiem dalībniekiem, kuru Komisija izsludināja 2014. gada 6. oktobrī saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 642/2014 I pielikumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   Vienīgais pants
   Ar šo apstiprina Shift2Rail stratēģisko ģenerālplānu.

      Briselē, 2015. gada 10. februārī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         E. RINKĒVIČS

      (1)  OV L 177, 17.6.2014., 9. lpp.


title: 2007/103/EK: Komisijas Lēmums ( 2007. gada 12. februāris ), ar ko nosaka Sabiedrības veselības aizsardzības programmas pasākumu vispārīgos atlases un finansēšanas principus un kritērijus (Dokuments attiecas uz EEZ )

text:
               16.2.2007

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 46/45

      KOMISIJAS LĒMUMS

   (2007. gada 12. februāris),
   ar ko nosaka Sabiedrības veselības aizsardzības programmas pasākumu vispārīgos atlases un finansēšanas principus un kritērijus
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   (2007/103/EK)
   EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 23. septembra Lēmumu Nr. 1786/2002/EK par Kopienas rīcības programmas pieņemšanu sabiedrības veselības aizsardzības jomā (2003.–2008.) (1) un jo īpaši tā 8. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Lēmuma Nr. 1786/2002/EK 8. panta 1. punkts paredz, ka Komisija pieņem ikgadēju darba plānu sabiedrības veselības aizsardzības programmas īstenošanai, nosakot prioritātes un veicamos pasākumus, tostarp sadalot resursus, kā arī nosaka pasākumus, kritērijus un procedūras programmas pasākumu atlasei un finansēšanai.

               (2)

               Darba plāns 2007. gadam ir pieņemts ar Komisijas Lēmumu 2007/102/EK (2).

               (3)

               115. pantā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (3), un 167. pantā Komisijas 2002. gada 23. decembra Regulā (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (4), noteikts, ka atbilstības, atlases un piešķiršanas kritērijus nosaka pirms uzaicinājuma iesniegt pieteikumus, lai būtu iespējams novērtēt iesniegto pieteikumu kvalitāti, ņemot vērā ikgadējā darba programmā noteiktos mērķus un prioritātes.

               (4)

               Tādēļ ir jāpieņem “Sabiedrības veselības aizsardzības programmas pasākumu atlases un finansēšanas vispārīgie principi un kritēriji”, kas minēti šā lēmuma pielikumā. Tādēļ 2005. gada 14. janvāra Lēmuma K(2005) 29, ar ko pieņem darba plānu 2005. gadam, lai īstenotu Kopienas rīcības programmu sabiedrības veselības aizsardzības jomā (2003.–2008.), tostarp ikgadējo darba programmu attiecībā uz dotācijām un vispārīgos principus un kritērijus “Sabiedrības veselības aizsardzības programmas” pasākumu atlasei un finansēšanai II pielikumu aizstāj ar šā lēmuma pielikumu.

               (5)

               “Sabiedrības veselības programmas pasākumu atlases un finansēšanas vispārīgie principi un kritēriji”, kas izklāstīti pielikumā, ir saskaņā ar tās Komitejas atzinumu, kas atbild par Kopienas rīcību sabiedrības veselības jomā,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   Vienīgais pants
   Ar šo pieņem “Sabiedrības veselības aizsardzības programmas (2003.–2008.) pasākumu atlases un finansēšanas vispārīgos principus un kritērijus”, kas minēti šā lēmuma pielikumā.

      Briselē, 2007. gada 12. februārī

            Komisijas vārdā —

            Komisijas loceklis

         Markos KYPRIANOU

      (1)  OV L 271, 9.10.2002., 1. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu Nr. 786/2004/EK (OV L 138, 30.4.2004., 7. lpp.).

      (2)  Sk. šā Oficiālā Vēstneša 27 lpp.

      (3)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1995/2006 (OV L 390, 30.12.2006., 1. lpp.).

      (4)  OV L 357, 31.12.2002., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1248/2006 (OV L 227, 19.8.2006., 3. lpp.).

      PIELIKUMS
      SABIEDRĪBAS VESELĪBAS AIZSARDZĪBAS PROGRAMMAS PASĀKUMU ATLASES UN FINANSĒŠANAS VISPĀRĪGIE PRINCIPI UN KRITĒRIJI
      Šis dokuments visās tā nozīmēs aizstāj iepriekšējo dokumentu “Sabiedrības veselības aizsardzības programmas pasākumu atlases un finansēšanas vispārīgie principi un kritēriji”, kas ir Lēmuma K(2005) 29 pielikumā. Tas attiecas tikai uz atsevišķu Sabiedrības veselības aizsardzības pasākumu līdzfinansēšanu, piešķirot dotācijas pēc uzaicinājuma iesniegt pieteikumus. Nekādā gadījumā to neinterpretē kā attiecīgo tiesību normu aizstājēju.
      1.   VISPĀRĪGIE PRINCIPI

                  1.

                  Finanšu regula un tās īstenošanas kārtība ir atsauces dokumenti, īstenojot Sabiedrības veselības aizsardzības programmu.

                  2.

                  Dotācijas piešķir saskaņā ar šādiem principiem:

                              —

                              līdzfinansējuma noteikums – ir vajadzīgs ārējs līdzfinansējums no avotiem, kas nav Kopienas fondi, no dotācijas saņēmēja paša resursiem vai trešo pušu finanšu resursiem. Ieguldījumus natūrā no trešām pusēm var uzskatīt par līdzfinansējumu, ja tie ir vajadzīgi un piemēroti (finanšu regulas 113. pants un īstenošanas kārtības 172. pants),

                              —

                              bezpeļņas noteikums – dotācija nedrīkst būt paredzēta peļņas gūšanai vai tās rezultātā dotācijas saņēmējs nedrīkst gūt peļņu (finanšu regulas 109. panta 2. punkts un īstenošanas kārtības 165. pants),

                              —

                              atpakaļejoša spēka aizliegums – izdevumiem, uz kuriem attiecas dotācija, ir jāattiecas uz laikposmu pēc līguma parakstīšanas. Izņēmuma gadījumos ir atļauts apsvērt tādu izdevumu kompensēšanu, kas radušies sākot no dotācijas pieteikuma iesniegšanas dienas, bet ne agrāk (finanšu regulas 112. pants),

                              —

                              kumulācijas aizliegums – konkrētam pasākumam, ko veic noteikts dotācijas saņēmējs, viena finanšu gada laikā var piešķirt tikai vienu dotāciju (finanšu regulas 111. pants) (1).

                  3.

                  Pasākumu (projektu) pieteikumus novērtēs, pamatojoties uz trīs kritēriju kategorijām:

                              —

                              izslēgšanas kritērijiem, lai novērtētu pretendenta atbilstību – finanšu regulas 114. pants,

                              —

                              atlases kritērijiem, lai novērtētu pretendenta finansiālo nodrošinājumu un rīcības spēju, lai pabeigtu pieteikumā minēto pasākumu – īstenošanas kārtības 176. pants,

                              —

                              piešķiršanas kritērijiem, lai novērtētu pieteikuma kvalitāti, ņemot vērā tā izmaksas.

                        Trīs minētās kritēriju kategorijas novērtēšanas procedūras laikā tiks secīgi izskatītas. Projekts, kas neatbilst vienas kategorijas prasībām, tiks noraidīts un netiks izskatīts nākamajā novērtēšanas posmā.

                  4.

                  Ņemot vērā Sabiedrības veselības aizsardzības programmu, priekšroka tiks dota projektiem,

                              —

                              kuriem ir novatorisks raksturs saistībā ar pašreizējo situāciju un kas neatkārtojas,

                              —

                              kas rada Eiropas līmeņa pievienoto vērtību sabiedrības veselības aizsardzības jomā: šādi projekti paredz apjomradītus ietaupījumus, iesaista pēc iespējas vairāk atbilstošo valstu atbilstīgi projekta darbības jomai, un tos iespējams atkārtot citā valstī,

                              —

                              kas palīdz attīstīt Kopienas politiku sabiedrības veselības aizsardzības jomā un atbalsta to,

                              —

                              kuros pietiekami daudz uzmanības veltīts efektīvai pārvaldības struktūrai, skaidram novērtēšanas procesam un precīzam paredzamo rezultātu aprakstam,

                              —

                              kuros ietverts plāns, kā Eiropas līmenī izmantot un izplatīt rezultātus atbilstīgajām mērķauditorijām.

            2.   IZSLĒGŠANAS KRITĒRIJI

                  1.

                  Pretendentu izslēdz no “Sabiedrības veselības aizsardzības” programmas piešķiršanas procedūras, ja:

                              a)

                              tas ir bankrotējis vai tā vadītais uzņēmums tiek likvidēts, tā darbību pārvalda tiesa, tas ir noslēdzis līgumu ar kreditoriem, pārtraucis uzņēmējdarbību, tas ir iesaistīts tiesas procesā attiecībā uz iepriekšminētajiem jautājumiem vai nonācis citā tamlīdzīgā situācijā, kas radusies līdzīgas valstu tiesību aktos vai noteikumos paredzētas procedūras rezultātā;

                              b)

                              tas ar galīgu un nepārsūdzamu tiesas spriedumu ir atzīts par vainīgu pārkāpumā, kas saistīts ar tā profesionālo darbību;

                              c)

                              tas ir vainīgs smagā ar profesionālo darbību saistītā pārkāpumā, kas pierādīts ar jebkādiem līdzekļiem, ko līgumslēdzēja iestāde var pamatot;

                              d)

                              tas nav izpildījis saistības attiecībā uz sociālās apdrošināšanas iemaksām vai nodokļu nomaksu saskaņā ar tās valsts tiesību normām, kurā tas reģistrēts, vai līgumslēdzējas iestādes valsts tiesību normām, vai arī tās valsts tiesību normām, kur paredzēta līguma izpilde;

                              e)

                              attiecībā uz to ir stājies spēkā galīgs un nepārsūdzams tiesas spriedums par krāpšanu, korupciju, dalību noziedzīgā grupējumā vai citādu nelikumīgu darbību, kas kaitē Kopienu finanšu interesēm;

                              f)

                              pēc citas no Kopienas budžeta finansētas iepirkuma procedūras vai dotāciju piešķiršanas procedūras ir atzīta vaina smagā līguma pārkāpumā līgumsaistību neizpildes dēļ.

                        Pierādījumi. Pretendenti iesniedz pienācīgi parakstītu un datētu apliecinājumu, ka uz tiem neattiecas neviena no minētajām situācijām.

                  2.

                  Visi pieteikumi, kas nav iesniegti noteiktajā termiņā, nepilnīgi aizpildīti pieteikumi, vai pieteikumi, kuros nav ievērotas uzaicinājumā iesniegt pieteikumus noteiktās formālās prasības, tiek izslēgti no dalības Sabiedrības veselības aizsardzības programmā.
                  Visiem pieteikumiem jābūt pilnīgiem un obligāti jāietver šādi dokumenti:

                              —

                              galvenā partnera un saistīto partneru administratīvie dati,

                              —

                              projekta tehniskais apraksts,

                              —

                              projekta vispārējais budžets un prasītā Kopienas līdzfinansējuma daļa,

                              —

                              pierādījumi. Projekta vispārējais budžets un prasītā Kopienas līdzfinansējuma daļa,

                              —

                              pierādījumi. Pieteikuma saturs.

                  3.

                  Pasākumi, kas dotācijas pieteikuma reģistrācijas dienā jau ir uzsākti, tiks izslēgti no Sabiedrības veselības aizsardzības programmas.
                  Pierādījumi. Dotācijas pieteikumā jānorāda paredzētais pasākuma uzsākšanas datums un ilgums.

            3.   ATLASES KRITĒRIJI
      Atlases novērtējums tika veikts tikai tiem pieteikumiem, kas izturējuši izslēgšanas kritērijus. Jābūt izpildītiem visiem minētajiem atlases kritērijiem.
      1.   Juridiskais statuss
      Pretendentiem jāiesniedz pierādījumi par savas organizācijas juridisko statusu.
      Pierādījumi. Pretendentiem jāiesniedz organizācijas statūti un oficiālās reģistrācijas apliecība.
      2.   Finansiālais nodrošinājums
      Pretendentu finansējuma avotiem jābūt stabiliem un pietiekamiem, lai turpinātu pasākumu visā tā īstenošanas laikā un piedalītos tā līdzfinansēšanā.
      Pierādījumi. Pretendentiem jāiesniedz peļņas un zaudējumu pārskats un bilance par pilniem diviem pēdējiem finanšu gadiem.
      Finansiālā nodrošinājuma pārbaude neattiecas uz valsts iestādēm, ar starpvaldību nolīgumiem izveidotām starptautiskām sabiedriskām iestādēm vai ekspertu aģentūrām.
      3.   Rīcības spēja
      Pretendentam jābūt profesionāliem resursiem, prasmēm un kvalifikācijai, kas vajadzīga pieteikumā minētā pasākuma īstenošanai.
      Pierādījumi. Pretendentiem jāiesniedz organizācijas jaunākais gada darbības pārskats, iekļaujot tajā darbības, finanšu un tehniskos datus un visu projektā iesaistīto organizāciju attiecīgo profesionālo darbinieku dzīves aprakstus.
      4.   Papildu dokumenti, kas jāiesniedz pēc Komisijas pieprasījuma
      Pēc pieprasījuma pretendentiem jāsniedz apstiprināta revidenta sagatavots ārējās revīzijas ziņojums, kurā apstiprināti pēdējā pieejamā finanšu gada pārskati un sniegts pretendenta finansiālās dzīvotspējas novērtējums.
      4.   PIEŠĶIRŠANAS KRITĒRIJI
      Turpmāku novērtējumu, pamatojoties uz tālāk tekstā izklāstītajiem piešķiršanas kritērijiem, veic tikai tiem projektiem, kas atbilst izslēgšanas un atlases kritēriju prasībām. Uzaicinājumā iesniegt pieteikumus nosaka, kā tiks piemēroti turpmāk izklāstītie piešķiršanas kritēriji.
      1.   Projekta politika un nozīmīgums vispārējā kontekstā

                  a)

                  Kā projekts palīdz īstenot “Sabiedrības veselības aizsardzības” programmu un tās ikgadējo daba plānu, ņemot vērā atbilstību mērķiem un prioritātēm.

                  b)

                  Stratēģiskais nozīmīgums, ņemot vērā paredzamo ietekmi uz esošajām zināšanām un uz veselību.

                  c)

                  Eiropas līmeņa pievienotā vērtība sabiedrības veselības aizsardzības jomā:

                              —

                              ietekme uz mērķa grupām, ilgtermiņa ietekme un iespējamais pavairošanas efekts, piemēram, reproducējami, pārnesami un ilgtspējīgi pasākumi,

                              —

                              ietekme uz attiecīgo ES politiku, komplementaritāte ar to un sinerģija.

                  d)

                  Ģeogrāfiskās piemērošanas atbilstība
                  Pretendentiem jānodrošina, ka projekta ģeogrāfiskā piemērošana notiek, ņemot vērā projekta mērķus, paskaidrojot, kāda loma ir atbilstīgajām valstīm kā partneriem, un kāds ir projekta resursu vai mērķa grupu, ko tie pārstāv, nozīmīgums.
                  Tiks noraidīti pieteikumi, kuru ietekme ir valsts vai valsts reģiona līmenī (t. i. projekti, kuros iesaistīta tikai viena valsts vai valsts reģions).

                  e)

                  Projekta atbilstība sociālā, kultūras un politiskā kontekstā
                  Pretendentiem jāizstrādā projekts atbilstoši situācijai iesaistītajās valstīs vai konkrētos reģionos, nodrošinot paredzēto pasākumu savienojamību ar mērķa grupu kultūru un uzskatiem.

            2.   Projekta tehniskā kvalitāte
      a)   Faktu materiāli
      Pretendentiem pieteikumā jāietver problēmu analīze un skaidri jāapraksta ierosināto pasākumu faktori, ietekme, efektivitāte un piemērojamība.
      b)   Sīks satura apraksts
      Pretendentiem skaidri jāapraksta mērķi un uzdevumi, mērķa grupas, tostarp atbilstošie ģeogrāfiskie faktori, metodes, paredzamā ietekme un rezultāti.
      c)   Novatorisks raksturs, tehniskā savienojamība un izvairīšanās no citu esošo ES līmeņa pasākumu dublēšanas
      Pretendentiem skaidri jānorāda, kāds būs projekta devums attiecīgajai nozarei saistībā ar jaunākajiem sasniegumiem, un jānodrošina, lai starp projektiem un pasākumiem, kas jau tiek īstenoti Eiropas un starptautiskā līmenī, nenotiek daļēja vai pilnīga nevajadzīga dublēšanās vai pārklāšanās.
      d)   Vērtēšanas stratēģija
      Pretendentiem izsmeļoši jāpaskaidro ierosināto metožu un rādītāju veids un piemērotība.
      e)   Izplatīšanas stratēģija
      Pretendentiem skaidri jāapraksta paredzētās stratēģijas un ierosinātās metodikas piemērotība, lai nodrošinātu rezultātu tālāku nodošanu un izplatīšanas ilgtspējīgumu.
      3.   Projekta un budžeta pārvaldības kvalitāte
      a)   Projekta plānošana un organizācija
      Pretendentiem jāapraksta pasākumi, kas tiks veikti, termiņi un starpposma mērķi, rezultāti, uzdevumu veids un to sadalījums, riska analīze.
      b)   Organizatoriskās spējas
      Pretendentiem jāapraksta pārvaldības struktūra, personāla kompetence, pienākumi, iekšējā komunikācija, lēmumu pieņemšana, kontrole un uzraudzība.
      c)   Partnerības kvalitāte
      Pretendentiem jāapraksta paredzētās partnerības, norādot to intensitāti, lomu un atbildības sadalījumu, attiecības starp dažādiem partneriem, dažādu projektu partneru un sadarbības struktūru sinerģijas un papildināmību.
      d)   Komunikācijas stratēģija
      Pretendentiem jāapraksta komunikācijas stratēģija attiecībā uz plānošanu, mērķa grupām, izmantoto komunikācijas kanālu piemērotību, ES līdzfinansējuma pārredzamību.
      e)   Vispārējais un detalizētais budžets
      Pretendentiem jānodrošina, lai budžets būtu atbilstošs, piemērots, līdzsvarots un saskanīgs pats par sevi, starp partneriem un saistībā ar konkrētiem projekta mērķiem. Budžets jāsadala pēc iespējas nedaudzu partneru starpā, lai izvairītos no pārliekas sadrumstalotības.
      f)   Finanšu vadība
      Pretendentiem jāapraksta finanšu shēmas, pienākumi, atskaites procedūras un kontrole.
      Katra kritēriju bloka nozīmīgums kopvērtējumā ir minēts tabulā. Katra bloka atsevišķu kritēriju nozīmīgums tiks norādīts uzaicinājumā iesniegt pieteikumus.

                              1.

                              Projekta politika un nozīmīgums vispārējā kontekstā

                  /30

                              2.

                              Projekta tehniskā kvalitāte

                  /40

                              3.

                              Projekta un budžeta pārvaldības kvalitāte

                  /30

            Maksimālais kopējais punktu skaits/100
      Katram kritēriju blokam tiks noteikts minimālais punktu skaits, un visi projekti, kas neiegūs obligāto punktu skaitu, tiks noraidīti.
      Pēc novērtēšanas pieteikumus, kurus ieteiks finansēt, iekļaus sarakstā, sarindojot tos pēc kopējā iegūto punktu skaita. Ņemot vērā pieejamo budžetu, līdzfinansējumu piešķirs pieteikumiem, kas ieguvuši visvairāk punktu. Pārējos pieteikumus, kuri saņēmuši ieteikumu līdzfinansējumam, iekļaus rezerves sarakstā.

         (1)  Tas nozīmē, ka par konkrētu pasākumu, saistībā ar kuru pieteikuma iesniedzējs pretendē uz dotāciju, var saņemt Komisijas līdzfinansējumu tikai vienu reizi gadā, neatkarīgi no pasākuma ilguma.