title: 2010/545/ES: Eiropas Parlamenta Lēmums ( 2010. gada 5. maijs ) par Eurojust kontu slēgšanu attiecībā uz 2008. finanšu gadu

text:
               25.9.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 252/206

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS
   (2010. gada 5. maijs)
   par Eurojust kontu slēgšanu attiecībā uz 2008. finanšu gadu
   (2010/545/ES)
   EIROPAS PARLAMENTS,
   ņemot vērā Eurojust 2008. finanšu gada galīgos pārskatus,
   ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eurojust 2008. finanšu gada pārskatiem, ar Eurojust atbildēm (1),
   ņemot vērā Padomes 2010. gada 16. februāra ieteikumu (5827/2010 – C7-0061/2010),
   ņemot vērā EK līguma 276. pantu un Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,
   ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 185. pantu,
   ņemot vērā Padomes 2002. gada 28. februāra Lēmumu 2002/187/TI, ar ko izveido Eurojust, lai pastiprinātu cīņu pret smagiem noziegumiem (3), un jo īpaši tā 36. pantu,
   ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (4), un jo īpaši tās 94. pantu,
   ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,
   ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumu (A7-0093/2010),

               1.

               apstiprina Eurojust kontu slēgšanu attiecībā uz 2008. finanšu gadu;

               2.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu nosūtīt Eurojust administratīvajam direktoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Jerzy BUZEK

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV C 304, 15.12.2009., 131. lpp.

      (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (3)  OV L 63, 6.3.2002., 1. lpp.

      (4)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.


title: Padomes Lēmums (1996. gada 6. decembris) par pamatnostādņu pieņemšanu indikatīvajām programmām attiecībā uz finansiāliem un tehniskiem pasākumiem ekonomikas un sociālo struktūru reformu atbalstam Eiropas un Vidusjūras reģiona partnerattiecībās (MEDA)

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31996D0706

Oficiālais Vēstnesis L 325 , 14/12/1996 Lpp. 0020 - 0026

		Padomes Lēmums(1996. gada 6. decembris)par pamatnostādņu pieņemšanu indikatīvajām programmām attiecībā uz finansiāliem un tehniskiem pasākumiem ekonomikas un sociālo struktūru reformu atbalstam Eiropas un Vidusjūras reģiona partnerattiecībās (MEDA)(96/706/EK)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Padomes Regula (EK) Nr. 1488/96 (1996. gada 23. jūlijs) par finansiāliem un tehniskiem pasākumiem (MEDA) ekonomikas un sociālo struktūru reformu atbalstam Eiropas – Vidusjūras reģiona partnerattiecībās [1], un jo īpaši tās 9. panta 1. punktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,tā kā Komisijai ir jāņem vērā Revīzijas palātas ziņojumu secinājumi un ieteikumi attiecībā uz sadarbību ar Vidusjūras reģiona partneriem;tā kā Regulas (EK) Nr. 1488/96 9. pants paredz, ka Padome pēc Komisijas priekšlikuma pieņem indikatīvo programmu pamatnostādnes, kurām ir jādefinē ar Vidusjūras reģiona partneriem īstenotās sadarbības galvenie mērķi;tā kā Komisija 1995. gada 8. martā ir iesniegusi paziņojumu ar nosaukumu "Eiropas Savienības Vidusjūras reģiona politikas stiprināšana: priekšlikumi Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu partnerības īstenošanai";tā kā Barselonas Deklarācijā ir noteikta Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu partnerība, lai apmierinātu reģiona jaunās vajadzības,IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU.1. pantsAr šo ir pieņemtas pamatnostādnes indikatīvajām programmām attiecībā uz finansiāliem un tehniskiem pasākumiem, kas papildina ekonomikas un sociālo struktūru reformu saskaņā ar Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu partnerību (MEDA indikatīvās programmas), kā norādīts šā lēmuma pielikumā.2. pantsŠīs pamatnostādnes pārskata saistībā ar Regulu (EK) Nr. 1488/96, kā paredzēts tās 15. panta 6. punktā.3. pantsŠo lēmumu publicē Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.Tas stājas spēkā publicēšanas dienā.Briselē, 1996. gada 6. decembrīPadomes vārdā —priekšsēdētājsD. Spring[1] OV L 189, 30.7.1996., 1. lpp.--------------------------------------------------PIELIKUMSMEDA INDIKATĪVO PROGRAMMU PAMATNOSTĀDNES1. Programma, kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 1488/96, (še turpmāk "MEDA programma") ir galvenais Eiropas Kopienas finanšu instruments Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu partnerības īstenošanai. Šīs programmas galvenais mērķis ir sekmēt un atbalstīt Vidusjūras reģiona partneru ekonomikas un sociālo struktūru reformu, jo īpaši, lai sagatavotos brīvai tirdzniecībai ar Eiropas Kopienu.2. Demokrātiskie principi un tiesiskuma ievērošana, kā arī cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošana ir MEDA programmas pamatā un ir tās būtiska daļa; šo principu pārkāpšana būtu pietiekams pamats attiecīgu pasākumu veikšanai.Pieredze, kas gūta, slēdzot divpusējus protokolus3. MEDA programma ir jāveido, ņemot vērā pieredzi, kas gūta darbā ar atjaunotās Vidusjūras reģiona politikas instrumentiem, proti, divpusējiem finanšu protokoliem un reģionālās sadarbības fondu. Pēc četrām ar Vidusjūras reģiona partneriem noslēgtu finanšu protokolu paaudzēm ir radusies vajadzība uzlabot sadarbības pasākumu īstenošanas sistēmu. Ja vēlamies, lai MEDA programma atbilstu pārmaiņām, ko izraisījusi būtiska sadarbības padziļināšanās, kas aptver gan jaunas, gan jau apgūtas jomas, ir jāpanāk elastīgāka plānošana. Tā ir vajadzīga, lai novērstu to, ka sadarbības pūliņi tiek izkliedēti, veicot ļoti daudzas darbības attiecībā uz ļoti daudziem saņēmējiem, un lai stimulētu ātru un efektīvu saistību un maksājumu kredītu ieviešanu. Tāpat MEDA programmai laika gaitā ir jāspēj pielāgoties, ņemot vērā pieredzi, kas gūta tās piemērošanā, un pārmaiņas Vidusjūras reģiona partneru vajadzībās un prioritātēs sakarā ar jauniem sociālekonomiskiem uzdevumiem. Jo īpaši ir jāpanāk pietiekama elastība attiecībā uz summām, kas piešķirtas, izmantojot budžeta palīdzību, kas nav saistīta ar indikatīvajām programmām, lai finanšu palīdzību pielāgotu reformu gaitai un progresam, kas panākts makroekonomikas stabilizēšanā.Vairākgadu plānošana4. MEDA programmas īpašā elastība ir jāpanāk, izmantojot skaidru plānošanas metodoloģiju, lai stiprinātu plānošanas un izpildes efektivitāti. Jo īpaši ir jāveic pasākumi, lai partneri būtu informēti par resursiem, kas būs pieejami turpmākajos gados. Šāda vairākgadu plānošana palielinās iespējas īstenot intervences pasākumus, kuri vidēji ilgā termiņā ietekmē politiku. Regulā (EK) Nr. 1488/96 (še turpmāk MEDA regula) ir paredzēta finanšu atsauces summa, proti, 3424,5 miljoni EUR attiecībā uz laika posmu no 1995. gada līdz 1999. gadam [1], kas ir jāsadala starp divpusējām programmām un vienu reģionālu programmu. MEDA indikatīvajām programmām ir jānosaka darbības, kas sekmē visplašāko partnerības mērķu sasniegšanu. Tomēr viens no svarīgiem jaunās plānošanas principiem ir princips, kas paredz, ka atkarībā no izpildes var grozīt šos mērķus, kā arī indikatīvo divpusējo finanšu sadalījumu, kas tos papildina. Budžeta līdzekļu izmantojumā ir jānodrošina atklātība, pietiekama projekta uzraudzība un darbību saskaņotība.Stratēģiski intervences pasākumi5. Principā partneru sociālekonomiskās attīstības sekmes būs atkarīgas no viņu pašu darbībām. Tādējādi indikatīvo programmu pamatā ir jābūt kopīgai izpratnei par ekonomiskajiem, sociālajiem un politiskajiem uzdevumiem, kuri risināmi katram partnerim atsevišķi un reģionam kopumā. Regulārs un saturīgs dialogs divpusējā un reģionu līmenī ir MEDA programmas veiksmes priekšnosacījums. Indikatīvās programmas aptvers darbības tikai dažās prioritātes jomās, ko noteiks pārrunās ar attiecīgajām valstīm, kā arī saskaņā ar dalībvalstu un citu finansētāju divpusējām darbībām, jo īpaši tajās jomās, kur Kopiena var sniegt vislielāko ieguldījumu, izmantojot savu pieredzi un zinātību. Šajā nolūkā Komisija gādā, lai nodrošinātu plānošanas un plāna izpildes koordināciju ar dalībvalstīm un citiem donoriem, kas vajadzīgs, lai vislabāk papildinātu to veiktās darbības un intervences pasākumus. Laikā, kamēr plāno un izstrādā indikatīvās programmas, kā arī tikmēr, kamēr tiek gatavoti individuālu projektu priekšlikumi, Komisija intensīvi apspriežas ar dalībvalstīm. Katrā indikatīvajā programmā un projekta priekšlikumā ir atsauce uz attiecīgiem gūtās pieredzes un rezultātu pētījumiem.6. Īstenojot noturīgas ekonomikas un sociālās attīstības mērķi, Komisija pētījumā, ko veiks saskaņā ar indikatīvajām programmām, kā arī definējot un izstrādājot sadarbības programmas, rūpīgi apsvērs jautājumus, kas saistīti ekoloģisko līdzsvaru, finansiālu un ekonomisku dzīvotspēju, stabilitāti, dzimumu līdztiesību un vietējo iestāžu organizatorisko jaudu (ieskaitot jautājumus par tehnoloģiju pētījumiem un attīstību un tehnoloģiju nodošanu). Savā pētījumā Komisija cita starpā rūpīgi apsvērs to, cik efektīvas bijušas Kopienas darbības pagātnē un pašreizējās darbības, ko atbalsta dalībvalstis un citi finansētāji. Īpaša uzmanība pētījumā būtu veltāma tādām mērķa grupām kā vistrūcīgākie sabiedrības slāņi, sievietes un jaunieši. Divpusējā līmenī MEDA programma nodrošinās partneriem palīdzību ekonomikas pārejai un sociālekonomiskā līdzsvara stiprināšanai. Attiecīgajiem divpusējo un reģionu programmu projektiem būs vajadzīgas ekoloģiskās ietekmes novērtējuma veidlapas saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem šajā jomā. Komisijai projekta priekšlikumā būtu jāiekļauj piemēroti nosacījumi un vajadzības gadījumā jānodrošina saskaņotība ar Bretonvudsas kritērijiem atbilstīgi MEDA regulas II pielikumam.7. i) Reģiona tautsaimniecībām ir kopīgs uzdevums – radīt darbavietas un paaugstināt dzīves līmeni strauja iedzīvotāju skaita pieauguma apstākļos. Vajadzīgo ekonomiskās attīstības paātrinājumu var īstenot, vienīgi uzlabojot konkurētspēju globālās ekonomikas līmenī. Šajā nolūkā cita starpā ir jāuzlabo partneru kompetence inovāciju jomā. Pakāpeniski ieviešot brīvo tirdzniecību, valdībām ir pienākums nodrošināt telpu privātā sektora virzītai izaugsmei un ārvalstu investīcijām. Stabila makroekonomikas vadība ir jāpapildina ar tādu tiesisku regulējumu un ekonomikas politiku, kas veicina izaugsmi un sekmē investīcijas. Plānojot intervences pasākumus, indikatīvajās programmās tiek ņemtas vērā katras tautsaimniecības īpatnības.ii) Ekonomikas izaugsmei ir jānoris reizē ar lielāku sociālu saliedētību. Nevienlīdzība tādu pamatpakalpojumu pieejamībā kā izglītība, veselības aizsardzība, sociālās aizsardzības sistēmas, mājoklis un ūdens apgāde mazina partnervalstu iedzīvotāju nozīmīgas daļas iespējas un negatīvi ietekmē ilgtermiņa attīstības perspektīvas. Šīs vajadzības būtu jāapmierina steidzami, uzlabojot pakalpojumu kvalitāti un to nodrošināšanas efektivitāti. Ir vajadzīgi stratēģiski intervences pasākumi vispārējai cilvēkresursu attīstībai, kas ir lielākais ieguldījums reģiona nākotnē. Jo īpaši jauniešu un sieviešu profesionālā integrācija ir svarīgs reģiona sociālās attīstības faktors.Divpusējām programmām un reģionālajai programmai ir jābūt saskanīgām8. Atbalsts tiks sniegts, izmantojot MEDA regulā paredzētos pasākumus. Turklāt sarunas, kas tiek risinātas ar partneriem, ir ļāvušas vienoties par vispārējām pamatnostādnēm, kas minētas turpmāk.9. Divpusējā un reģionu līmenī sāktajām darbībām ir jābūt saskanīgām un/vai savstarpēji jāpapildina citai cita, ja vēlamies, lai MEDA programmas politiskā un ekonomiskā ietekme būtu stabila un Barselonas Deklarācijā kopīgi izvirzītie mērķi tiktu īstenoti efektīvāk. Ņemot vērā pašas pieredzi, Savienība uzskata, ka pastiprināta sadarbība ekonomikas, sociālajā un politiskajā jomā ir pamats tās partneru labklājībai un stabilitātei nākotnē. Šķēršļu likvidēšana sekmēs lielražošanas priekšrocības un lielākas tirgus iespējas, tādējādi sekmējot ieguldījumus, atvieglinot ideju apmaiņu un palielinot savstarpēju saprašanos. Reģionālā indikatīvā programma atspoguļos panākumus, kas gūti pēc Barselonas konferences, saskaņā ar deklarāciju paredzot daudzpusējus pasākumus vispārsvarīgos jautājumos, un nostiprinās darbības par labu decentralizētai sadarbībai. Tomēr attiecībā uz finansējumu reģionālās darbības neaizstās divpusējās darbības. Katrā divpusējā indikatīvā programmā būtu jābūt informācijai par visām darbībām, kas finansētas saskaņā ar jebkuru Kopienas reģionālās sadarbības programmu, kura ietekmē vai nākotnē ietekmēs šo konkrēto partnervalsti.Decentralizācijas princips10. Lai efektīvāk sasniegtu iedzīvotāju mērķa grupas un paplašinātu MEDA programmas dalībnieku loku, attiecinot to uz dažādiem pilsoniskās sabiedrības slāņiem, kas ietilpst Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu partnerības jomā, Komisija savas darbības centīsies izstrādāt un īstenot kopā ar spēkiem, kas ir tieši ieinteresēti un kam ir zināšanas, kas vajadzīgas sekmīgai intervences pasākumu izstrādei un izpildei. Komisija pievērsīs uzmanību tam, lai nodrošinātu šo programmu rūpīgu vadību un periodiski pārbaudītu to ietekmi.Divpusējas indikatīvās programmas11. Attiecībā uz divpusējām programmām prioritātes ir jāizraugās, ņemot vērā katras valsts tautsaimniecības un sabiedrības attīstības pakāpi, kā arī tās iestāžu organizatorisko jaudu. Ņemot vērā asociācijas līgumus, kas ir noslēgti vai tiek īstenoti, indikatīvās programmas ir jāizraugās, ievērojot Vidusjūras reģiona partneru vajadzības, viņu spējas izlietot līdzekļus, kā arī paveikto, īstenojot struktūras reformu, kā arī kopā ar tiem noteiktās prioritātes, jo īpaši tās, kas izvirzītas ekonomikas dialoga secinājumos un pašos asociācijas līgumos. Nozīmīgas pūles tiks veltītas tam, lai sekmētu programmas, kas varētu veicināt demokrātijas attīstību un cilvēktiesību ievērošanu. Turpmāk minētie ekonomikas un sabiedrības attīstības aspekti un jomas, kam var piešķirt finansiālu palīdzību, sniedz vispārēju priekšstatu par Kopienas un Vidusjūras reģiona partneru divpusējo indikatīvo programmu darbības virzieniem pirmajiem MEDA programmas darbības gadiem.12. Attiecībā uz Magribu- atbalsts Marokai ir jāsniedz atbilstoši diviem savstarpēji saistītiem pamatvirzieniem. Pirmais ir sociālekonomiskā līdzsvara uzlabošana ar pasākumiem, kas attiecas uz lauku attīstību, ūdens apgādi, kā arī sociālo pakalpojumu uzlabošana, jo īpaši izglītības un veselības aizsardzības jomā. Šajā sakarā ņem vērā arī ziemeļu provinču vajadzības. Otrais virziens ir atbalsts ekonomikas pārejai sakarā ar asociācijas līguma īstenošanu, un proti – budžeta palīdzība, lai stiprinātu vidēja termiņa makroekonomikas stabilizēšanas stratēģiju, kā arī pasākumus, kas paredzēti uzņēmumu konkurētspējas nostiprināšanai,- attiecībā uz Tunisiju atbalsts ir jāsniedz divos būtiskos savstarpēji saistītos virzienos. Pirmais, proti, atbalsts ekonomikas pārejai sakarā ar asociācijas līguma īstenošanu, nozīmē šādas darbības: budžeta palīdzība ekonomikas reformām, atbalsts ekonomikas izaugsmei (tostarp finanšu nozares attīstībai), iekšējo ieguldījumu sekmēšana, profesionālās izglītības programma un ekonomikas infrastruktūras modernizēšana. Otrs virziens, proti, sociālā līdzsvara nostiprināšana, paredz darbības, kas atbalsta lauku apvidu attīstību un darba vietu radīšanu, piemēram, mikrouzņēmumu izveide,- intervences pasākumi par labu Alžīrijai ir jāveic divās svarīgās savstarpēji saistītās jomās. Pirmā no tām – atbalsts sociālekonomiskajam līdzsvaram, pilnīgojot iedzīvotāju sociālās labklājības uzlabošanas līdzekļus, lai visdrīzākajā laikā apmierinātu pamatvajadzības sociālajā jomā un radītu darbavietas, kā arī sniedzot palīdzību dzīvokļu celtniecības nozarei. Tāpat tiek veikti arī pasākumi par labu videi. Otrā joma ir palīdzība ekonomikas pārejas procesam, īstenojot struktūru pielāgošanas programmas, sekmējot mazo un vidējo uzņēmumu attīstību (MVU), īstenojot rūpniecības pārstrukturēšanas un modernizēšanas, kā arī finanšu nozares attīstības programmas.13. Attiecībā uz Mašreku- atbalsts Ēģiptei ir jāsniedz, ievērojot divus savstarpēji saistītus pamatvirzienus. Pirmkārt, sociālā līdzsvara nostiprināšana, uz ko tiks virzīta finansiālās sadarbības lielākā daļa. Tajā ietilpst ieguldījums sociālās attīstības fondā pakalpojumu uzlabošanai, nabadzības mazināšanai un darba vietu radīšanai, kā arī pamatizglītības reformas programma. Cita starpā tiks īstenoti vides aizsardzības pasākumi. Otra prioritāte ir palīdzība ekonomikas pārejai, kur ietilpst rūpnieciskās modernizācijas programmas, profesionālās izglītības, kā arī finanšu nozares apvienošanas un attīstības programmas,- sadarbībai ar Jordāniju galvenokārt būtu jābūt struktūru pielāgošanas programmai, saskaņā ar ko tiks sniegta vajadzīgā budžeta palīdzība, lai stabilizētu pastāvošās nopietnās makroekonomikas nesamērības un sekmētu strukturālas reformas ekonomikā, ņemot vērā visnestabilākās sociālās jomas. Var veikt arī citas darbības, piemēram, riska kapitāla veidošana, lai atbalstītu uzņēmumus. Sociālajā jomā varētu veikt pasākumus par labu profesionālajai izglītībai, kā arī videi,- atbilstoši programmai attiecībā uz Libānu arī turpmāk palīdzība tiks sniegta rekonstrukcijas procesam. Sociālekonomiskā līdzsvara jomā īpaši būtu jāpievēršas valsts administratīvās jaudas stiprināšanai, tostarp vietējās pašvaldībās un sabiedrisko pakalpojumu vadībā. Tāpat būtu jāveic intervences pasākumi ūdensapgādes jomā un par labu vides aizsardzībai. Attiecībā uz ekonomikas pāreju atbalsts būtu jāsniedz pasākumiem, kas saistīti ar rekonstrukciju, privātā sektora, riska kapitāla attīstību, profesionālo zināšanu ieguvi un sertifikāciju,- attiecībā uz Sīriju, lai papildinātu pakāpenisku ekonomikas liberalizāciju, sadarbībai ir jābūt vērstai uz pārvaldes uzlabošanu, jo īpaši komunālo pakalpojumu un sociālo pakalpojumu, vietējo pašvaldību un ministriju darba uzlabošanu. Tai ir divkāršs mērķis – radīt labvēlīgāku vidi privātajam sektoram un uzlabot iedzīvotāju dzīves apstākļus. Atbalsts tāpat tiks nodrošināts arī banku nozares modernizēšanai,- kopš 1993. gada Eiropas Savienība ir galvenais Palestīnas pašpārvaldes finanšu partneris. Šīs sadarbības galvenais mērķis bijis sekmēt Palestīnas ekonomiku, lai mazinātu tās atkarību no Izraēlas, attīstot tās ražošanas bāzi un sekmējot tās integrāciju reģiona un starptautiskā tirdzniecībā. Palīdzības prioritātes ir rekonstrukcija un svarīgākās infrastruktūras rehabilitācija, kā arī atbalsts Palestīnas iestāžu un privātā sektora attīstībai.14. Turcijas programmas prioritāte būs intervences pasākumi, kas paredzēti, pirmkārt, lai atbalstītu vajadzīgo ekonomikas pielāgošanu un, otrkārt, lai atbalstītu sociālos pakalpojumus un vidi, un tās vispārējais mērķis būs palīdzēt izveidot muitas ūniju. Tādējādi ir jāveic pasākumi, lai sekmētu MVU konkurētspēju un attīstītu pārvaldi, izmantojot iestāžu sadarbību. Cita starpā tiks īstenoti projekti un programmas vides jomā. Darbības sociālajās jomās tiks koncentrētas uz trūkumcietēju vajadzībām, kā arī uz izglītību un veselības aizsardzību.Atbalsts ekonomikas pārejai15. Vidusjūras reģiona partnervalstīm ir vajadzīga palīdzība, lai sagatavotos brīvai tirdzniecībai ar Kopienu un celtu dzīves līmeni. Kopienas intervences pasākumu vispārējais mērķis būs palielināt partnervalstu ekonomikas konkurētspēju, lai panāktu noturīgu ekonomikas attīstību, jo īpaši uzlabojot eksporta rādītājus.Šajā nolūkā palīdzība tiks sniegta jo īpaši šādās jomās:- ekonomiskai un sociālai attīstībai labvēlīgas vides radīšana, pilnīgojot likumdošanu un institūtus, kas vajadzīgi makroekonomikas bāzes nostiprināšanai un konkurētspējīgai tirgus ekonomikai. Šajā nolūkā, cieši sadarbojoties ar Bretonvudsas iestādēm, palīdzība struktūru pielāgošanai ir jāpiešķir tiem partneriem, kas ir gatavi īstenot vajadzīgās reformas,- attiecīgas tiesiskās un organizatoriskās sistēmas izveide, kas ir stabila, uzticama un atbilst Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu partnerības mērķiem,- pasākumi, kas paredzēti, lai sekmētu tirdzniecību, tostarp palīdzība muitas un netiešo nodokļu jomā, veterināri sanitāro un fitosanitāro noteikumu saskaņošanai, kā arī eksporta veicināšanas programmām,- tiesību aktu un standartu saskaņošana, kā arī iestāžu nostiprināšana vides jomā,- finanšu nozares attīstība, sniedzot politisku atbalstu, un atbalstu, kas paredzēts, lai nostiprinātu centrālās bankas, attīstītu komercbankas un paplašinātu un padziļinātu finanšu tirgus; īpaša uzmanība tiks veltīta vietējo noguldījumu un investīciju sekmēšanai, kā arī tam, lai sekmētu investīcijas reģionā, jo īpaši Eiropas investīcijas. Īpaši svarīgi ir uzlabot finanšu pakalpojumu pieejamību, jo īpaši attiecībā uz privātā sektora MVU,- uzņēmējdarbības rādītāju uzlabojums, jo īpaši modernizējot mazos un vidējos uzņēmumus, kā arī sekmējot jaunu uzņēmumu izveidi, izmantojot uzņēmumu konsultāciju dienestus, izglītošanas un informācijas dienestus,- sadarbība starp Eiropas un Vidusjūras reģiona uzņēmumiem, jo īpaši maziem un vidējiem uzņēmumiem, piemēram, veidojot komunikāciju tīklus, kopīgus uzņēmumus, piešķirot licences, franšīzes un veidojot specializēto pakalpojumu centrus.- privatizācijas sekmēšana, lai garantētu sekmīgu īpašuma, vadības un kontroles nodošanu privātajam sektoram,- sadarbība energoapgādes, transporta, ūdensapgādes un telekomunikāciju nozarē attiecībā uz politiku, infrastruktūras un tīklu savstarpēju savienojamību un izmantojamību, kvalitātes uzlabošanu un pakalpojuma sniegšanas izmaksu samazināšanu, rūpnieciskā sadarbība, jo īpaši rūpnieciskās zonās, kā arī pētījumu un tehnoloģiju attīstība,- atbalsts mikrouzņēmumiem, lai iedrošinātu uzņēmējus un palīdzētu integrēt visas sabiedrības daļas ekonomikas izaugsmes procesā,- cilvēkresursu attīstība, uzlabojot vadību, plānošanu, kā arī profesionālās izglītības un vadības izglītošanas kvalitāti,- partneru inovāciju sistēmu nostiprināšana, palielinot pētījumu un tehnoloģiju attīstības jaudu, tehnoloģiju nodošanas mehānismus, kā arī sniedzot atbalstu valsts inovāciju politikas izstrādei.Sociālekonomiskā līdzsvara nostiprināšana16. Lai samazinātu pagaidu izmaksas, kas saistītas ar ekonomikas pāreju, un sabiedrību labāk sagatavotu nākotnei, ir īpaši svarīgi, lai procesu papildinātu attiecīgi pasākumi sociālās politikas jomā.- Lauku apvidu attīstība arī turpmāk ir galvenā stratēģija, ko izmanto, lai apkarotu nabadzību un novērstu arvien pieaugošu atšķirību lauku un pilsētu iedzīvotāju labklājībā. Vidusjūras reģiona partnervalstu iedzīvotāju liela daļa joprojām kultūras ziņā un saimnieciskā ziņā ir saistīta ar laukiem. Tam, ka palielinās masveida izceļošana uz pilsētām, varētu būt nopietnas sociālas, politiskas un ekoloģiskas sekas. Dzīves līmeņa celšanā liela nozīme ir lauksaimniecības darba ražīguma pieaugumam gluži tāpat kā mazu uzņēmumu un mikrouzņēmumu attīstībai. Ir vajadzīgas speciālas programmas, lai nodrošinātu pamatvajadzību apmierināšanu, proti, veselības aizsardzības un izglītības pamatpakalpojumus, ūdensapgādi un kanalizāciju, kā arī energoapgādi.- Īpaša uzmanība jāveltī ekoloģiskā līdzsvara saglabāšanai partnervalstīs, palīdzot palielināt spējas vides novērtējuma, apsaimniekošanas, likumdošanas un ieviešanas jomā. Procentu likmes subsīdijas var piešķirt attiecībā uz Eiropas Investīciju bankas aizdevumiem, lai segtu vides uzlabošanas izmaksas, kas rodas, īstenojot projektus šajā jomā.- Ir jāatbalsta programmas, kuru mērķis ir uzlabot dzīves apstākļus pilsētās, kā arī vajadzības gadījumā – sociālās aizsardzības sistēmas, īstenojot aktīvu darba vietu radīšanas politiku un pasākumus nabadzības mazināšanai. Tāds atbalsts varētu būt sociālie fondi, kas paredzēti, lai sekmētu nodarbinātību nelabvēlīgos sociālos sektoros un atbalstītu speciālus pasākumus attiecībā uz izglītību un veselības aizsardzību. Palīdzību var sniegt sociālās politikas izstrādei, jo īpaši tādās jomās kā veselības aizsardzība un apdrošināšana bezdarba gadījumam, kā arī pensiju programmas.- Būtu jāatbalsta uzlabojumi sociālajā infrastruktūrā un sociālo pakalpojumu sniegšanā. Primāro veselības aprūpi var finansēt arī kā daļu no stratēģiskā mērķa, kas paredz samazināt iedzīvotāju skaita pieaugumu. Arī pasākumi, kas veicina pietiekamu mājokļu nodrošinājumu, būtu jāatbalsta.- Būtu jāatbalsta izglītības un mācību jomā sniegto pakalpojumu uzlabojumi, jo īpaši attiecībā uz sākumizglītību un meiteņu un sieviešu profesionālo izglītību, galvenokārt lauku rajonos.- Būtu jāveic pasākumi, lai sekmētu un nostiprinātu sadarbību zvejniecībā un ilgstošā jūras resursu izmantošanā.Pilsoniskas sabiedrības izveide17. Pilsoniskas sabiedrības veidošana ir jāatbalsta, īstenojot pasākumus, kas paredzēti, lai sekmētu cilvēktiesību ievērošanu, demokratizāciju un tiesiskumu. Šo pasākumu atbalstu var īstenot arī ar decentralizētu sadarbību. Ir jārosina sadarbība pētniecības, tehnoloģiju attīstības un nodošanas jomā, nodrošinot privātā un valsts sektora darbinieku sakarus. Ir jāatbalsta tās darbības kultūras jomā, kas mudina uz dialogu un pieredzes apmaiņu kultūras apvienību un sistēmu starpā. Vidusjūras reģiona darbības informācijas un sakaru jomā būtu jāatbalsta, lai patiešām izveidotu Eiropas un Vidusjūras reģiona informācijas sabiedrību. Sociālie partneri un nevalstiskās organizācijas būtu jāmudina aktīvi piedalīties šajā procesā.Pamatnostādnes indikatīvai reģionālai programmai18. Paredzēts, ka reģionu sadarbība papildina divpusējo sadarbību un īstenojama, ievērojot trīs galvenās Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu partnerības jomas. No Barselonas Deklarācijas un MEDA regulas II pielikumā minētajām ekonomikas un sabiedrības attīstības jomām un aspektiem, kam var piešķirt finansiālu palīdzību, turpmāk minētie sniedz vispārēju priekšstatu par Kopienas un Vidusjūras reģiona partneru pašreizējo reģionu indikatīvo programmu galvenajiem virzieniem. Ir jāņem vērā darbs, kas veikts sanāksmēs, kuras organizētas sakarā ar Barselonā notikušo ministriju konferenci. Vispārējais mērķis ir veicināt labāku saprašanos partnervalstu starpā, panākot reģionālo problēmu labāku izpratni politikas, ekonomikas, sociālā un kultūras jomā, sekmējot labākās pieredzes apmaiņu un dalīšanos zinātībā, kā arī tādu projektu kopīgu īstenošanu, kuros ir vispārēja ieinteresētība. Vēl jo vairāk, Eiropas Savienība arī turpmāk sniegs atbalstu Vidējo Austrumu miera procesam.19. Politikas jomā tāpat kā divpusējās programmās, izmantojot pasākumus, uz kuriem attiecas MEDA regula, atbalstu var sniegt- demokrātijas attīstībai un cilvēktiesību ievērošanai,- atklātības uzlabošanai un valsts iestāžu efektivitātei,- uzticības vairošanas pasākumiem, lai nostiprinātu stabilitāti reģionā.20. Ekonomikas un finanšu jomā palīdzību sniegs, lai sagatavotos brīvās tirdzniecības zonas izveidei, sekmējot konkurētspēju un atvieglinot ekonomikas pāreju, jo īpaši tādās jomās kā muitas noteikumi, izcelsmes noteikumi, statistika, veterināri sanitārie un fitosanitārie noteikumi un regulas, kā arī banku nozare un vērtspapīru tirgi.Attiecīgus pasākumus veiks šādās jomās: transports, enerģētika (kur Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu enerģētikas forums darbosies kā koordinācijas instruments), telekomunikācijas un informācijas tehnoloģijas, reģionu sadarbība, tūrisms, vide, zinātne un tehnoloģija, ūdensapgāde un zveja. Palīdzību tāpat sniedz sakaru tīklu izveidei starp uzņēmumiem un pētījumu un attīstības centriem, lai atvieglinātu dalīšanos zinātībā un kopīgu uzņēmumu un uzņēmējdarbības iespēju rašanos.21. Eiropas Savienības un Vidusjūras reģiona partnervalstu pilsonisko sabiedrību decentralizētas apmaiņas programmas īsteno šādās jomās: augstskolas, masu informācijas līdzekļi, vietējās pašvaldības, tehnoloģijas un citās jomās, kas izraisa abpusēju ieinteresētību.Citus pasākumus, piemēram, dialogus, projektus, kuros ir vispārēja ieinteresētība, vai sakaru tīklu ieviešanu, īsteno, kā paredzēts Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu partnerībā, lai atbalstītu vietējās pašvaldības, kultūru dialogu, masu informācijas līdzekļus, jauniešu apmaiņas pasākumus un apmaiņas pilsonisko sabiedrību starpā. Pētniecību un tehnoloģiju attīstību, tehnoloģiju nodošanu, informācijas un sakaru darbības nostiprinās, izmantojot moderno informācijas tehnoloģiju.Visbeidzot, tehnisku palīdzību var sniegt, lai apkarotu narkotiku tirdzniecību, terorismu un starptautisko noziedzību. Šie pasākumi varētu būt vērsti uz informācijas un pieredzes apmaiņu, datu atbilstību un tiesību sistēmu nostiprināšanu.Regulāra pārskatīšana un paveiktā novērtējums22. Komisija vislielāko uzmanību pievērš rūpīgai divpusējo un reģionālo indikatīvo programmu vadībai un saskaņā ar tām finansētajiem individuālajiem projektiem un programmām. Minētos projektus un programmas regulāri pārskata un novērtē paveikto. Tādā izpētē jo īpaši novērtēs, cik no konkrētajiem mērķiem ir sasniegts, kāda ir dažādo darbību ekonomiskā dzīvotspēja un izmaksu efektivitāte, kā arī to ieguldījums Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu partnerībā kopumā. Īpaša uzmanība tiks pievērsta tam, kā indikatīvajās programmās un projektos ir risināti svarīgākie jautājumi, kas paredzēti šajās pamatnostādnēs. Šīs izpētes rezultātus darīs zināmus dalībvalstīm.[1] 1995. gada 12. jūnija Kannu Eiropadome piekritusi Vidusjūras reģiona trešo valstu vispārējam finansiālam atbalstam 4685 miljonu ECU apjomā laika posmā no 1995. gada līdz 1999. gadam. MEDA programma aptuveni 3424,5 miljonu ECU vērtībā veido lielāko daļu. Pārējo daļu veido īpaši valstu protokoli un atsevišķas budžeta pozīcijas.--------------------------------------------------


title: 2008/518/EK: Eiropas Parlamenta 2007. gada 24. aprīļa Lēmums par Eiropas Aģentūras drošībai un veselības aizsardzībai darbā kontu slēgšanu attiecībā uz 2005. finanšu gadu

text:
               15.7.2008

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 187/119

      EIROPAS PARLAMENTA

   2007. gada 24. aprīļa Lēmums
   par Eiropas Aģentūras drošībai un veselības aizsardzībai darbā kontu slēgšanu attiecībā uz 2005. finanšu gadu
   (2008/518/EK)
   EIROPAS PARLAMENTS,
   ņemot vērā Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras 2005. finanšu gada galīgos pārskatus (1),
   ņemot vērā Revīzijas palātas Ziņojumu par Eiropas Aģentūras drošībai un veselības aizsardzība darbā 2005. finanšu gada pārskatiem, ar Aģentūras atbildēm (2),
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 27. februāra ieteikumu (5711/2007 – C6-0080/2007),
   ņemot vērā EK līgumu un it īpaši tā 276. pantu,
   ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (3), un it īpaši tās 185. pantu,
   ņemot vērā Padomes 1994. gada 18. jūlija Regulu (EK) Nr. 2062/94, ar ko izveido Eiropas Aģentūru drošībai un veselības aizsardzībai darbā (4), un it īpaši tās 14. pantu,
   ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), un it īpaši tās 94. pantu,
   ņemot vērā Reglamenta 71. pantu un V pielikumu,
   ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumu (A6-0105/2007),

               1.

               konstatē, ka Eiropas Aģentūras drošībai un veselības aizsardzībai darbā galīgie pārskati attiecībā uz 2004. un 2005. finanšu gadu ir šādi:
               Ieņēmumu un izdevumu pārskats par 2004. un 2005. finanšu gadu

                           (EUR 1000)

                           2005

                           2004

                              Ieņēmumi

                           Kopienas subsīdijas

                           12 209

                           9 542

                           Citas subsīdijas

                           150

                           66

                           Citi ieņēmumi

                           66

                           111

                              PHARE ieņēmumi

                           340

                           121

                              Ieņēmumi kopā (a)

                              12 765

                              9 840

                              Izdevumi

                              Personāls – budžeta I sadaļa

                           Maksājumi

                           3 435

                           3 379

                           Pārnestās apropriācijas

                           75

                           60

                              Administrācija – budžeta II sadaļa

                           Maksājumi

                           1 052

                           966

                           Pārnestās apropriācijas

                           331

                           248

                              Pamatdarbības – budžeta III sadaļa

                           Maksājumi (1)

                           4 589

                           2 426

                           Pārnestās apropriācijas

                           2 213

                           2 549

                              PHARE izdevumi

                           Maksājumi

                           133

                           0

                           Pārnestās apropriācijas

                           206

                           0

                              Izdevumi kopā (b)

                              12 035

                              9 628

                              Finanšu gada rezultāts (c = a – b)(2)

                              730

                              212

                           Pārnestās un anulētās apropriācijas

                           404

                           887

                           Neizlietotās atkārtoti izmantojamās summas no iepriekšējā finanšu gada

                           0

                           0

                              RO (PHARE II) neizlietotās apropriācijas

                           0

                           144

                           Maksājumi saistībā ar 2002. gadā anulētajām saistībām

                           0

                           0

                           Valūtas kursa svārstības

                           0

                           0

                           Komisijai atmaksājamie PHARE līdzekļi

                           0

                           -39

                           Korekcijas

                           24

                           3

                              Finanšu gada rezultāts pirms ekonomiskām korekcijām (d)

                              1 158

                              1 208

                           No iepriekšējā finanšu gada pārnestais atlikums

                           -779

                           -1 987

                              Akumulētie rezultāti pirms ekonomiskām korekcijām (e)

                              379

                              -779

                           Atgūstamie budžeta ieņēmumi

                           0

                           Pārējie atgūstamie ieņēmumi

                           0

                           Pamatlīdzekļu iegāde

                           171

                           57

                           Amortizācija

                           -161

                           -174

                           Krājumi

                           0

                           -6

                           Pamatlīdzekļu norakstīšana

                           0

                           -91

                           Amortizācija

                           0

                           88

                           Dažādi izdevumi

                           -34

                           Komisijai atmaksājamais 2005. gada budžeta akumulētais rezultāts

                           -379

                              PHARE III saņemtais priekšfinansējums

                           -206

                           Sniegtais priekšfinansējums

                           -314

                           Debitoru ilgtermiņa parādi

                           4

                           Budžeta izdevumu korekcija

                           1 990

                           Ieņēmumu korekcija

                           -806

                           Veikto operāciju anulēšana

                           1 585

                           Samaksāto summu pārnesumi, 2004–2005

                           -2 453

                              Ekonomiskās korekcijas (f)

                              -571

                              -161

                              Finanšu gada atlikums (e+f)

                              587

                              -940

                              Avots: aģentūras sniegtie dati. Šajā tabulā ir apkopoti aģentūras gada pārskatos sniegtie dati.

               2.

               apstiprina Eiropas Aģentūras drošībai un veselības aizsardzībai darbā kontu slēgšanu attiecībā uz 2005. finanšu gadu;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu Eiropas Aģentūras drošībai un veselības aizsardzībai darbā direktoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Hans-Gert PÖTTERING

            Ģenerālsekretārs

         Harald RØMER

      (1)  OV C 266, 31.10.2006., 19. lpp.

      (2)  OV C 312, 19.12.2006., 24. lpp.

      (3)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1995/2006 (OV L 390, 30.12.2006., 1. lpp.).

      (4)  OV L 216, 20.8.1994., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1112/2005 (OV L 184, 15.7.2005., 5. lpp.).

      (5)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.


title: Komisijas Lēmums (2004. gada 29. aprīlis), ar ko nosaka pārejas posma pasākumus, kuri Kiprai un Igaunijai jāpiemēro attiecībā uz dzīvnieku blakusproduktu sadedzināšanu vai apglabāšanu uz vietas atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1774/2002Dokuments attiecas uz EEZ

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

32004D0467

Oficiālais Vēstnesis L 160 , 30/04/2004 Lpp. 0001 - 0003

		Komisijas Lēmums(2004. gada 29. aprīlis),ar ko nosaka pārejas posma pasākumus, kuri Kiprai un Igaunijai jāpiemēro attiecībā uz dzīvnieku blakusproduktu sadedzināšanu vai apglabāšanu uz vietas atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1774/2002(Dokuments attiecas uz EEZ)(2004/467/EK)EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,ņemot vērā Čehijas, Igaunijas, Kipras, Latvijas, Lietuvas, Ungārijas, Maltas, Polijas, Slovēnijas un Slovākijas Pievienošanās līgumu, un jo īpaši tā 2. panta 3. punktu,ņemot vērā Čehijas, Igaunijas, Kipras, Latvijas, Lietuvas, Ungārijas, Maltas, Polijas, Slovēnijas un Slovākijas Pievienošanās līgumu, un jo īpaši tā 42. pantu,tā kā:(1) Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 3. oktobra Regulu (EK) Nr. 1774/2002, ar ko nosaka veselības aizsardzības noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem, kuri nav paredzēti cilvēku uzturam [1], noteiktos apstākļos var piešķirt atkāpes attiecībā uz dzīvnieku blakusproduktu iznīcināšanu, ko veic, sadedzinot vai apglabājot uz vietas. Regula arī paredz, ka nedrīkst piešķirt atbrīvojumus attiecībā uz dzīvniekiem, par kuriem ir aizdomas, ka tie ir inficēti ar sūkļveida encefalopātiju (TSE slimība), vai attiecībā uz kuriem ir oficiāli apstiprināts, ka tiem ir TSE slimība.(2) Ar Komisijas 2003. gada 12. maija Regulu (EK) Nr. 811/2003, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1774/2002 attiecībā uz aizliegumu vienas sugas ietvaros pārstrādāt zivis, dzīvnieku blakusproduktu apglabāšanu un sadedzināšanu un dažiem pārejas posma pasākumiem [2], ir paredzēti īstenošanas noteikumi atbrīvojumiem, ko piešķir atbilstoši Regulai (EK) Nr. 1774/2002 attiecībā uz dzīvnieku blakusproduktu sadedzināšanu vai apglabāšanu uz vietas.(3) Kiprā un Igaunijā 2004. gada 1. maijā nebūs izveidotas funkcionējošas dzīvnieku blakusproduktu savākšanas sistēmas, kas ļautu šīm divām jaunajām dalībvalstīm izpildīt dzīvnieku blakusproduktu iznīcināšanu noteikumus, kuri paredzēti Regulā (EK) Nr. 1774/2002. Tādēļ jānosaka pārejas posma pasākumi, lai atļautu Kiprai un Igaunijai turpināt dzīvnieku blakusproduktu sadedzināšanu vai apglabāšanu uz vietas līdz 2005. gada 1. janvārim.(4) Pārejas laikā Kiprai un Igaunijai jāveic pasākumi, lai novērstu draudus cilvēku un dzīvnieku veselībai un videi. Atbilstīgi jāpiemēro attiecīgie, Regulā (EK) Nr. 811/2003 paredzētie to atbrīvojumu īstenošanas noteikumi, ko piešķir saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1774/2002 attiecībā uz dzīvnieku blakusproduktu sadedzināšanu vai apglabāšanu uz vietas.(5) Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pastāvīgās pārtikas aprites un dzīvnieku veselības komitejas atzinumu,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pants1. Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1774/2002 4. panta 2. punkta, 5. panta 2. punkta un 6. panta 2. punkta, Kipra un Igaunija laika posmā līdz 2005.gada 1. janvārim savā teritorijā var atļaut dzīvnieku blakusproduktu sadedzināšanu un apglabāšanu uz vietas.2. Atbrīvojums, kas minēts 1. punktā, neattiecas uz 1. kategorijas materiāliem, kas minēti Regulas (EK) Nr. 1774/2002 4. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) daļā.2. pantsKipra un Igaunija, atļaujot sadedzināšanu vai apglabāšanu uz vietas, kas paredzēta šā lēmuma 1. pantā, veic visus vajadzīgos pasākumus, lai novērstu draudus cilvēku vai dzīvnieku veselībai un videi saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 811/2003 6. un 9. pantu. Par veiktajiem pasākumiem dalībvalstis informē Komisiju līdz 2004. gada 1. maijam.3. pantsŠī regula stājas spēkā tad, ja stājas spēkā Čehijas, Igaunijas, Kipras, Latvijas, Lietuvas, Ungārijas, Maltas, Polijas, Slovēnijas un Slovākijas Pievienošanās līgums, un minētā līguma spēkā stāšanās dienā.To piemēro līdz 2005. gada 1. janvārim.Briselē, 2004. gada 29. aprīlīKomisijas vārdā —Komisijas loceklisDavid Byrne[1] Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 668/2003 (OV L 112, 19.4.2004., 1. lpp.).[2] OV L 117, 13.5.2003., 14. lpp.--------------------------------------------------


title: 2013/614/ES: Eiropas Parlamenta Lēmums ( 2013. gada 17. aprīlis ) par ARTEMIS kopuzņēmuma 2011. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu

text:
               16.11.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 308/334

      EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS

   (2013. gada 17. aprīlis)
   par ARTEMIS kopuzņēmuma 2011. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
   (2013/614/ES)
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā ARTEMIS kopuzņēmuma 2011. finanšu gada galīgos pārskatus,

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par ARTEMIS kopuzņēmuma 2011. finanšu gada pārskatiem ar Kopuzņēmuma atbildēm (1),

               —

               ņemot vērā Padomes 2013. gada 12. februāra ieteikumu (05755/2013 – C7-0040/2013),

               —

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 185. pantu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (3) un jo īpaši tās 208. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2007. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 74/2008, ar ko izveido ARTEMIS kopuzņēmumu, lai īstenotu kopīgu tehnoloģiju ierosmi iegulto datorsistēmu jomā (4), un jo īpaši tās 11. panta 4. punktu,

               —

               ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), un jo īpaši tās 94. pantu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A7-0087/2013),

               1.

               sniedz ARTEMIS kopuzņēmuma izpilddirektoram apstiprinājumu par Kopuzņēmuma 2011. finanšu gada budžeta izpildi;

               2.

               izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, nosūtīt ARTEMIS kopuzņēmuma izpilddirektoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Martin SCHULZ

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV C 6, 10.1.2013., 1. lpp.

      (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (3)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

      (4)  OV L 30, 4.2.2008., 52. lpp.

      (5)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

         EIROPAS PARLAMENTA REZOLŪCIJA

      (2013. gada 17. aprīlis),
      ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no lēmuma par ARTEMIS kopuzņēmuma 2011. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
      EIROPAS PARLAMENTS,

                  —

                  ņemot vērā ARTEMIS kopuzņēmuma 2011. finanšu gada galīgos pārskatus,

                  —

                  ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par ARTEMIS kopuzņēmuma 2011. finanšu gada pārskatiem ar Kopuzņēmuma atbildēm (1),

                  —

                  ņemot vērā Padomes 2013. gada 12. februāra ieteikumu (05755/2013 – C7-0040/2013),

                  —

                  ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 185. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (3) un jo īpaši tās 208. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Padomes 2007. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 74/2008, ar ko izveido ARTEMIS kopuzņēmumu, lai īstenotu kopīgu tehnoloģiju ierosmi iegulto datorsistēmu jomā (4), un jo īpaši tās 11. panta 4. punktu,

                  —

                  ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), un jo īpaši tās 94. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,

                  —

                  ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A7-0087/2013),

                  A.

                  tā kā 2007. gada decembrī uz 10 gadiem tika izveidots ARTEMIS kopuzņēmums (“Kopuzņēmums”) ar mērķi sagatavot un īstenot pētniecības programmu, lai izstrādātu iegulto datorsistēmu pamattehnoloģijas dažādās lietojumu jomās, stiprinot Eiropas konkurētspēju un ilgtspējīgu attīstību un veicinot jaunu tirgu rašanos un jaunus lietojumu veidus sabiedrībā;

                  B.

                  tā kā šis Kopuzņēmums patstāvīgu darbību sāka 2009. gada oktobrī;

                  C.

                  tā kā Revīzijas palāta norāda, ka tā ir guvusi pamatotu pārliecību par to, ka Kopuzņēmuma gada pārskati par 2011. finanšu gadu ir ticami;

                  D.

                  tā kā Revīzijas palāta par Kopuzņēmuma pārskatos iekļauto pakārtoto darījumu likumību un pareizību ir sniegusi atzinumu ar piezīmēm;

                  E.

                  tā kā Savienības maksimālā iemaksa Kopuzņēmumā tā 10 gadu darbības laikā ir EUR 420 000 000, kas jāsaņem no Septītās pētniecības pamatprogrammas budžeta,

         Budžeta un finanšu pārvaldība

                  1.

                  norāda, ka 2011. gada budžetā sākotnēji tika iekļautas darbības apropriācijas EUR 46 600 000 apmērā un ka ar pieņemto budžeta grozījumu darbības apropriācijas samazinātas līdz EUR 18 600 000; turklāt norāda, ka darbības saistību apropriāciju samazinājuma (līdz EUR 18 600 000) dēļ to izlietojums bija 100 %, turpretim maksājumu apropriāciju izlietojums bija 51 %;

                  2.

                  pauž bažas, ka Kopuzņēmums par gada pārskatos iekļauto pakārtoto darījumu likumību un pareizību saņēmis Revīzijas palātas atzinumu ar piezīmēm, kas pamatots ar to, ka Kopuzņēmums nespēja novērtēt, vai ex post revīzijas stratēģija sniedz pietiekamu pārliecību par pakārtoto darījumu likumību un pareizību; aicina Kopuzņēmumu iesniegt budžeta izpildes apstiprinātājiestādei rīcības plānu, lai kliedētu tās iespējamo pārliecības trūkumu; sagaida, ka Revīzijas palāta, pamatojoties uz neatkarīgām revīzijām, spēs sniegt budžeta izpildes apstiprinātājiestādei savu atzinumu par Kopuzņēmuma ex post revīzijas stratēģijas efektivitāti;

                  3.

                  atgādina, ka Kopuzņēmums 2010. gadā apstiprināja ex post revīzijas stratēģiju, kas ir galvenais mehānisms, lai novērtētu pakārtoto darījumu likumību un pareizību, un ka tās ieviešana sākās 2011. gadā; norāda, ka projekta izmaksu deklarāciju revīzija ir uzticēta dalībvalstu finansēšanas iestādēm, bet ar tām parakstītajos administratīvajos līgumos nav noteikta veicamo revīziju praktiskā kārtība; turklāt no Kopuzņēmuma sniegtās informācijas secina, ka, ņemot vērā atšķirīgās finansēšanas sistēmas un valstu tiesību normas, kas ir spēkā dažādās dalībvalstīs, ex post revīzija ir iespējama tikai pēc projektu pabeigšanas, un aicina informēt Parlamentu par veikto revīziju rezultātiem; atkārtoti norāda, ka Kopuzņēmumam nekavējoties jāuzlabo ex ante pārbaužu kvalitāte, jo īpaši saistībā ar dotāciju pārvaldību, prasa informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par Kopuzņēmuma vēlāk veikto ex post revīziju rezultātiem;

                  4.

                  konstatē, ka pretēji Kopuzņēmuma finanšu noteikumiem tā 2011. gada budžets neatspoguļo diferencētās maksājumu apropriācijas pamatdarbības izdevumiem;

                  5.

                  pauž nožēlu par pamatdarbībai atvēlēto maksājumu apropriāciju samērā zemo izlietojumu, kas saistībā ar 2008., 2009. un 2010. gada uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus bija 86 %, 53 % un 18 %; norāda, ka dalībvalstis ar kavēšanos paraksta valsts dotācijas nolīgumus; pauž bažas par budžeta zemo izpildes līmeni, kā arī par tam pakārtotajām Kopuzņēmuma darbībām; pieprasa iesniegt Eiropas Parlamentam detalizētu progresa ziņojumu par minētajiem trūkumiem, tajā iekļaujot konkrētus priekšlikumus izpildes līmeņa pakāpeniskai uzlabošanai;

                  6.

                  pauž nosodījumu par to, ka Grieķija izmanto ES struktūrfondus, lai segtu valsts iemaksas Grieķijas saņēmējiem, kas īsteno ARTEMIS projektus, nevis nodrošina valsts finansējumu, un ka Kopuzņēmums apstiprināja Grieķijas turpmāko līdzdalību ARTEMIS projektos, bet nenodrošina finansējumu Grieķijas saņēmējiem, jo saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 (6) tādu izdevumu segšanai, ko līdzfinansē ES struktūrfondi, nevar saņemt atbalstu no citiem Savienības finanšu instrumentiem; prasa Komisijai iespējami īsā laikā informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par šādas situācijas likumību;

                  7.

                  pieņem zināšanai Revīzijas palātas konstatējumu, ka Kopuzņēmums izmanto neautomātisko maksājumu apropriāciju pārnešanu uz nākamo finanšu gadu, taču dara to bez valdes lēmuma, lai gan tas ir paredzēts finanšu noteikumu 10. panta 1. punktā, un norāda, ka no kārtējā gada maksājumu apropriācijām netiek nošķirtas maksājumu apropriācijas, kas pārnestas no iepriekšējiem gadiem;

         Uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus

                  8.

                  ņem vērā to, ka faktiskā izpilde un iesniegto priekšlikumu paredzamā vērtība ir tikai EUR 244 000 000 jeb 58 % no pamatdarbības izdevumiem paredzētajiem kopējiem budžeta līdzekļiem (EUR 420 000 000);

         Iekšējās kontroles sistēmas

                  9.

                  apstiprina, ka Kopuzņēmums 2011. gadā aktīvāk centies izveidot un ieviest efektīvas finanšu, grāmatvedības un vadības kontroles procedūras; norāda, ka grāmatvedis ir apstiprinājis izmantotās finanšu un grāmatvedības sistēmas, bet vēl nav apstiprinājis pakārtotos uzņēmējdarbības procesus, kas nodrošina finanšu informāciju, jo īpaši informāciju par valsts iestāžu iesniegto izmaksu deklarāciju apstiprināšanu un attiecīgo maksājumu veikšanu; atgādina, ka ir jāturpina darbs, jo īpaši saistībā ar iekšējās kontroles standartiem, un ka Kopuzņēmums ieguva autonomiju 2009. gada oktobrī;

         Iekšējā revīzija

                  10.

                  atzīmē, ka 2011. gada beigās vēl nebija izveidota Kopuzņēmuma iekšējās revīzijas struktūra; atgādina, ka kopš 2010. gada Komisijas Iekšējās revīzijas dienests ir Kopuzņēmuma iekšējais revidents un ka tas veica riska novērtēšanu un Kopuzņēmuma valdei iesniedza stratēģisko revīziju plānu 2012.–2014. gadam; ņemot vērā Kopuzņēmuma lielumu, norāda, ka tas veiks arī Iekšējās revīzijas struktūras funkcijas;

                  11.

                  pieņem zināšanai, ka Kopuzņēmuma finanšu noteikumi vēl nav oficiāli grozīti, lai tajos iekļautu normu par Komisijas iekšējā revidenta pilnvarām attiecībā uz vispārējo budžetu kopumā;

         Gada darbības pārskats

                  12.

                  atzīmē – lai gan gada darbības pārskatā ir sniegta informācija par Kopuzņēmuma darbību rezultātiem, tajā tomēr nav iekļauts novērtējums par iekšējās kontroles sistēmas efektivitāti un lietderīgumu, kā arī tam piemīt citi trūkumi:

                              —

                              nav informācijas par ex post revīzijas stratēģijas īstenošanu, līdz ar to nevar secināt, vai šis svarīgais kontroles mehānisms darbojas efektīvi, un tāpēc bija jāformulē atruna,

                              —

                              galvenais grāmatvedis nav sniedzis informāciju par finanšu un grāmatvedības sistēmu daļēju apstiprināšanu,

                              —

                              nav paskaidrotas atšķirības starp budžeta izpildes rādītājiem, kas ietverti gada darbības pārskatā norādītajos maksājumu apropriāciju izpildes rezultātos, un budžeta izpildes rādītājiem, kuri iekļauti galīgajos pārskatos;

         Citi ar pārvaldību saistīti jautājumi

                  13.

                  norāda, ka 2011. gadā Kopuzņēmums izstrādāja uzņēmējdarbības nepārtrauktības plānu un pavirzījās uz priekšu IT drošības pasākumu dokumentēšanas jomā, bet vēl ir jāturpina darbs, lai pabeigtu negadījuma seku novēršanas plānu;

                  14.

                  pauž nožēlu, ka pretēji Kopuzņēmuma finanšu noteikumiem valstu finansēšanas iestādes vēl nav deklarējušas bankā uzkrātos procentus par priekšfinansējuma maksājumiem;

                  15.

                  atzinīgi vērtē uzņēmējvalsts līgumu starp Kopuzņēmumu un Beļģijas iestādēm par biroja telpām, privilēģijām un imunitāti, kā arī citu paredzamo atbalstu, kas tika parakstīts 2012. gada 3. februārī;

         Citi jautājumi

         Iespējamā apvienošanās ar ENIAC

                  16.

                  uzskata, ka vajadzētu apsvērt izmaksas un ieguvumus, ko radīs apvienošanās ar ENIAC, un ka par šā novērtējuma rezultātiem vajadzētu informēt Eiropas Parlamentu; šajā ziņojumā ir jāuzsver šādas apvienošanās iespējamās priekšrocības un trūkumi;

                  17.

                  atkārtoti aicina Revīzijas palātu pieņemamā termiņā iesniegt Eiropas Parlamentam īpašu ziņojumu par kopīgām problēmām, kas saistītas ar kopuzņēmumu atšķirīgo statusu un kas šiem veidojumiem būtu jārisina kopā ar saviem partneriem, lai nodrošinātu pievienoto vērtību un Savienības pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu programmu efektīvu īstenošanu; turklāt norāda, ka minētajā ziņojumā būtu jāiekļauj novērtējums par kopuzņēmumu izveides un struktūras efektivitāti.

         (1)  OV C 6, 10.1.2013., 1. lpp.

         (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

         (3)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

         (4)  OV L 30, 4.2.2008., 52. lpp.

         (5)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

         (6)  OV L 210, 31.7.2006., 25. lpp.


title: Padomes Lēmums 2013/533/KĀDP ( 2013. gada 28. oktobris ), ar ko groza Lēmumu 2012/392/KĀDP par Eiropas Savienības KDAP misiju Nigērā ( EUCAP Sahel Niger )

text:
               30.10.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 288/68

         PADOMES LĒMUMS 2013/533/KĀDP
   (2013. gada 28. oktobris),
   ar ko groza Lēmumu 2012/392/KĀDP par Eiropas Savienības KDAP misiju Nigērā (EUCAP Sahel Niger)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 28. pantu, 42. panta 4. punktu un 43. panta 2. punktu,
   ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2012. gada 16. jūlijā pieņēma Lēmumu 2012/392/KĀDP (1), kas zaudē spēku 2014. gada 15. jūlijā.

               (2)

               Pašreizējā finanšu atsauces summa attiecas uz laikposmu līdz 2013. gada 31. oktobrim.

               (3)

               Tādēļ Lēmums 2012/392/KĀDP būtu jāgroza, lai tajā iekļautu finanšu atsauces summu, kas paredzēta atlikušajam laikposmam līdz 2014. gada 15. jūlijam.

               (4)

                  EUCAP Sahel Niger tiks īstenota situācijā, kas var pasliktināties un varētu kavēt Līguma 21. pantā izklāstīto Savienības ārējās darbības mērķu sasniegšanu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Lēmuma 2012/392/KĀDP 13. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

      “1.   Finanšu atsauces summa, kas paredzēta ar EUCAP Sahel Niger saistīto izdevumu segšanai laikposmā no 2012. gada 16. jūlija līdz 2013. gada 31. oktobrim, ir EUR 8 700 000.
      Finanšu atsauces summa, kas paredzēta ar EUCAP Sahel Niger saistīto izdevumu segšanai laikposmā no 2013. gada 1. novembra līdz 2014. gada 15. jūnijam, ir EUR 6 500 000.”

   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2013. gada 28. oktobrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         L. LINKEVIČIUS

      (1)  Padomes Lēmums 2012/392/KĀDP (2012. gada 16. jūlijs) par Eiropas Savienības KDAP misiju Nigērā (EUCAP Sahel Niger) (OV L 187, 17.7.2012., 48. lpp.).


title: 2012/555/ES: Eiropas Parlamenta Lēmums ( 2012. gada 10. maijs ) par Eiropas Savienības 2010. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, V iedaļa – Revīzijas palāta

text:
               17.10.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 286/104

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS
   (2012. gada 10. maijs)
   par Eiropas Savienības 2010. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, V iedaļa – Revīzijas palāta
   (2012/555/ES)
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Eiropas Savienības 2010. finanšu gada vispārējo budžetu (1),

               —

               ņemot vērā Eiropas Savienības gada pārskatus par 2010. finanšu gadu (COM(2011) 473 – C7-0260/2011) (2),

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas gada ziņojumu par 2010. gadā veiktajām iekšējām revīzijām, ko tā iesniegusi budžeta izpildes apstiprinātājiestādei,

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas gada pārskatu par budžeta izpildi 2010. finanšu gadā, ar iestāžu atbildēm (3),

               —

               ņemot vērā deklarāciju par pārskatu ticamību, kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību (4), ko Revīzijas palāta iesniegusi par 2010. finanšu gadu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 287. pantu,

               —

               ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. panta 10. punktu, kā arī 317., 318. un 319. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), un jo īpaši tās 50., 86., 145., 146. un 147. pantu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A7-0091/2012),

               1.

               sniedz Revīzijas palātas ģenerālsekretāram apstiprinājumu par Revīzijas palātas 2010. finanšu gada budžeta izpildi;

               2.

               izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, nosūtīt Padomei, Komisijai, Eiropas Savienības Tiesai, Revīzijas palātai, Eiropas Ombudam un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam, kā arī nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Martin SCHULZ

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV L 64, 12.3.2010.

      (2)  OV C 332, 14.11.2011., 1. lpp.

      (3)  OV C 326, 10.11.2011., 1. lpp.

      (4)  OV C 332, 14.11.2011., 134. lpp.

      (5)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.
    ---documentbreak---

               17.10.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 286/105

         EIROPAS PARLAMENTA REZOLŪCIJA
   (2012. gada 10. maijs)
   ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no lēmuma par Eiropas Savienības 2010. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, V iedaļa – Revīzijas palāta
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Eiropas Savienības 2010. finanšu gada vispārējo budžetu (1),

               —

               ņemot vērā Eiropas Savienības gada pārskatus par 2010. finanšu gadu (COM(2011) 473 – C7-0260/2011) (2),

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas gada ziņojumu par 2010. gadā veiktajām iekšējām revīzijām, ko tā iesniegusi budžeta izpildes apstiprinātājiestādei,

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas gada pārskatu par budžeta izpildi 2010. finanšu gadā, ar iestāžu atbildēm (3),

               —

               ņemot vērā deklarāciju par pārskatu ticamību, kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību (4), ko Revīzijas palāta iesniegusi par 2010. finanšu gadu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 287. pantu,

               —

               ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. panta 10. punktu, kā arī 317., 318. un 319. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), un jo īpaši tās 50., 86., 145., 146. un 147. pantu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A7-0091/2012),

               1.

               uzsver, ka Revīzijas palātas 2010. gada finanšu pārskatu revīziju veica ārējais revidents; norāda, ka ārējā revidenta ziņojumā ir izdarīts šāds secinājums: “Uzskatām, ka finanšu pārskati sniedz patiesu priekšstatu par Eiropas Revīzijas palātas finanšu stāvokli 2010. gada 31. decembrī, kā arī par naudas plūsmām šajā datumā slēgtajā finanšu gadā, ievērojot Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002, Komisijas 2002. gada 23. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību minētajai Padomes regulai, un Eiropas Savienības grāmatvedības noteikumus” (6);

               2.

               tomēr norāda, ka runa ir par “klasisku” revīziju, pārbaudot “(..) vai finanšu darījumi ir pareizi iegrāmatoti un atspoguļoti, likumīgi un pareizi veikti un pārvaldīti tā, lai nodrošinātu ekonomiju, efektivitāti un produktivitāti” (Ārējā revidenta ziņojuma 1. punkta trešā daļa); pauž cerību, ka turpmāk, veicot revīziju, tiks ņemti vērā darbības rezultātus raksturojošie rādītāji un attiecīgie mērķi;

               3.

               prasa uzlabot kopsavilkuma kvalitāti, kurā apkopoti dati par iekšējo revīziju skaitu un veidu, kā arī sniegti ieteikumi un šajā sakarā veicamie pasākumi, un arī uzstāj, ka šim kopsavilkumam ir jābūt informatīvākam un lietderīgākam;

               4.

               konstatē, ka 2010. gadā Revīzijas palātas rīcībā bija saistību apropriācijas EUR 148 600 000 apmērā (2009. gadā – EUR 188 000 000) un ka šo apropriāciju izlietojuma līmenis bija 93 % (2009. gadā – 92,1 %); uzsver, ka Revīzijas palātas budžets ir izmantots galvenokārt administratīvām vajadzībām – 80 % līdzekļu atvēlēti šajā iestādē strādājošajiem, 20 % – ēkām, mēbelēm, aprīkojumam un dažādām darbības izmaksām;

               5.

               norāda, ka budžeta izpildes līmenis 1. sadaļā (“Iestādē strādājošie”) ir palielinājies no 87,6 % 2009. gadā līdz 92,3 % 2011. gadā un ka 2. sadaļā (“Ēkas, mēbeles, iekārtas un dažādi darbības izdevumi”) 2010. gadā ir izlietoti 98 % apropriāciju;

               6.

               atzinīgi vērtē to, ka Revīzijas palāta pēc reorganizācijas ir samazinājusi drošības pakalpojumu gada izmaksas par EUR 500 000, vienlaikus nodrošinot efektīvākus pakalpojumus un labāku riska pārraudzību;

               7.

               prasa Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF) paātrināt izmeklēšanu saistībā ar iespējamiem pārkāpumiem, par kuriem Revīzijas palāta ziņojusi OLAF 2010. gadā;

               8.

               atzinīgi vērtē to, ka Revīzijas palāta jau ir pārskatījusi savu locekļu rīcības kodeksu un ka tagad kodeksā ir noteikts, ka Revīzijas palātas locekļu finanšu interešu deklarācijas ir jāpublisko internetā;

               9.

               pieņem zināšanai, ka Revīzijas palāta 2010. gadā publicēja divus gada pārskatus, 40 īpašos gada ziņojumus (2009. gadā – 37), 14 īpašos ziņojumus (2009. gadā – 18) un sešus atzinumus (2009. gadā – 1); stingri iesaka Revīzijas palātai pienācīgā laikā izvērtēt savos īpašajos ziņojumos iekļauto secinājumu ietekmi un ieteikumu īstenošanu, par saviem konstatējumiem ziņojot Budžeta kontroles komitejai;

               10.

               uzskata, ka interešu konfliktu novēršanai un atklāšanai ir ļoti svarīga nozīme, lai nodrošinātu resursu efektīvu un pareizu izlietojumu, kā arī lai vairotu sabiedrības uzticību Savienības iestādēm; gaida Revīzijas palātas īpašo ziņojumu par interešu konfliktu pārvaldību Eiropas Aviācijas drošības aģentūrā, Eiropas Ķīmisko vielu aģentūrā, Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādē un Eiropas Zāļu aģentūrā līdz 2012. gada jūnija beigām, kā bija iepriekš plānots;

               11.

               pauž gandarījumu par profesionālo un veiksmīgo sadarbību, kas izveidojusies starp Revīzijas palātu un Budžeta kontroles komiteju; šajā sakarībā atzinīgi vērtē Revīzijas palātas paveikto, lai pēc Parlamenta pieprasījuma pastiprinātu savu lomu nolūkā iemantot plašāku un dziļāku ietekmi, tādējādi paaugstinot savu atzinumu un pārskatu efektivitāti un lietderību un padarot savas sistēmas un procedūras uzticamākas, kā arī kāpinot abu iestāžu sinerģiju;

               12.

               izsaka atzinību par Revīzijas palātas un Budžeta kontroles komitejas veiksmīgo sadarbību saistībā ar kopuzņēmumu 2010. gada budžeta izpildes apstiprināšanu; aicina Revīzijas palātu iesniegt budžeta izpildes apstiprinātājiestādei īpašo ziņojumu par kopuzņēmumu izveides lietderību un to pievienoto vērtību, efektīvi īstenojot Savienības pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu programmas;

               13.

               atgādina, ka Revīzijas palāta jau ir pieņēmusi revīzijas stratēģiju 2009.–2012. gadam, nosakot šādus mērķus: 1) maksimāli palielināt revīziju vispārējo nozīmi un 2) uzlabot lietderību, optimizējot resursu izmantošanu; ar gandarījumu konstatē, ka Revīzijas palāta 2010. gadā īstenoja šādas prioritātes (7):

                           —

                           tika sasniegts mērķis – sagatavot 12–15 lietderības revīzijas ziņojumus gadā,

                           —

                           izstrādāti jauni produkti – jaunajai Komisijai dokuments par riskiem un problēmām (Atzinums Nr. 1/2010) un jauna sistēma, kuru no 2012. gada izmantos, lai ziņotu par Palātas ieteikumu pēcpārbaudēm,

                           —

                           pārskatīti Palātas iekšējie noteikumi, lai racionalizētu lēmumu pieņemšanu, izveidojot apakšpalātas, un lai stiprinātu pārvaldību;

                           —

                           izstrādāti visaptveroši rezultatīvie rādītāji,

                           —

                           pilnveidota pieeja, kuru izmanto ikgadējā revīzijā par Savienības budžeta izpildi (ticamības deklarācija), un tas darīts, pamatojoties uz iekšējo ideju laboratoriju, kuru atbalstīja ārēji speciālisti,

                           —

                           amata vietas no atbalsta dienestiem iedalītas revīzijai;

               14.

               pauž gandarījumu, ka par 6 % ir palielināts darba vietu skaits revīzijas uzdevumu veikšanai (8);

               15.

               norāda, ka 2010. gadā Revīzijas palātā strādāja 889 ierēdņi, 48 līgumdarbinieki un 17 valstu norīkoti eksperti; 557 ierēdņi strādāja revīzijas apakšpalātās, no tiem 123 – locekļu birojos; pauž vēlmi, lai gada darbības pārskatā turpmāk tiktu ietverta arī tabula, kurā būtu pilnībā norādīti visi Revīzijas palātas rīcībā esošie cilvēkresursi, sadalot tos pēc amata kategorijas, pakāpes, dzimuma, piedalīšanās profesionālajā apmācībā un valstspiederības;

               16.

               lai vēl vairāk optimizētu Revīzijas palātas darbu, uzskata, ka pat vēl lielākam Palātas štata darbinieku skaitam vajadzētu specializēties tieši un tikai revīzijas uzdevumu pildīšanā; pauž cerību, ka šādu darbinieku īpatsvars nākotnē pieaugs;

               17.

               norāda arī, ka Revīzijas palāta kopumā veica 376 apmeklējumus – 351 uz dalībvalstīm un 25 uz citām valstīm (uz Franciju: 52, Vāciju: 38, Apvienoto Karalisti: 32, Itāliju: 30, Spāniju: 26, Nīderlandi: 23, Zviedriju: 15, Portugāli: 14, Grieķiju: 13, Dāniju: 12, Luksemburgu: 11, Ungāriju: 10, Poliju: 10);

               18.

               prasa Revīzijas palātai turpmāk darba programmās ietvert dažās iepriekš veiktās revīzijās konstatēto trūkumu novēršanas sistemātiskas pārbaudes, lai novērtētu paveikto pēc tam, kad ir pagājis pietiekami ilgs laiks;

               19.

               pauž gandarījumu, ka Revīzijas palāta kvantitatīvi nosaka resursu izmantošanas lietderību un efektivitāti, piemērojot galvenos darbības rezultātus raksturojošos rādītājus; pieņem zināšanai pastāvīgo progresu; tomēr aicina Revīzijas palātu uzlabot iepriekšējo konstatējumu iesniegšanu termiņā (kas tai ļauj kopā ar revidējamām vienībām pārbaudīt šo galveno konstatējumu faktisko precizitāti) (9);

               20.

               norāda, ka jaunās Finanšu regulas projektā ir paredzēts, ka aģentūras pēc apspriešanās ar Revīzijas palātu var pašas izraudzīties neatkarīgu ārējo revidentu, kam būs jāpārbauda, vai aģentūras budžeta izpilde atbilst Finanšu regulas normām; konstatē, ka Revīzijas palāta pēc tam ņems vērā ārējā revidenta ziņojumu, gatavojot savu atzinumu; norāda, ka Revīzijas palāta 2011. gadā uzsāka izmēģinājuma projektu ar Eurofound (Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonds);

               21.

               ar interesi seko līdzi šā izmēģinājuma projekta gaitai un tā iznākumam; apzinās šīs jaunās procedūras iespējamās priekšrocības, optimizējot Revīzijas palātas darba slodzi; tomēr uzskata, ka galīgie rezultāti galvenokārt ir jāizvērtē, salīdzinot kvalitātes rādītājus, no vienas puses, un patērētā laika un izmaksu rādītājus, no otras puses;

               22.

               mudina Revīzijas palātu līdz 2012. gada beigām padziļināti izvērtēt Padomes pārraudzības un kontroles sistēmas, kā minēts Parlamenta 2009. gada rezolūcijā par budžeta izpildes apstiprināšanu (10) (8. punkts);

               23.

               ar interesi sagaida veikto pēcpasākumu salīdzinošo novērtējumu, ko Revīzijas palāta plāno sākt 2012. gadā; apstiprina savu nodomu sagatavot patstāvīgu ziņojumu par uzlabojumu priekšlikumu, kuru varētu iesniegt Revīzijas palātai; vēlas saņemt informāciju par pēdējā salīdzinošā vērtējuma secinājumu īstenošanu;

               24.

               tāpat apstiprina savu nodomu ierosināt pārskatīt noteikumus par Revīzijas palātas locekļu iecelšanu, uzlabojot vajadzīgos nosacījumus, lai Revīzijas palāta varētu labāk pielāgoties pašreizējiem un turpmākajiem izaicinājumiem.

      (1)  OV L 64, 12.3.2010.

      (2)  OV C 332, 14.11.2011., 1. lpp.

      (3)  OV C 326, 10.11.2011., 1. lpp.

      (4)  OV C 332, 14.11.2011., 134. lpp.

      (5)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (6)  OV C 267, 9.9.2011., 3. lpp.

      (7)  Gada darbības pārskats – 2010, 26. lpp.

      (8)  Gada darbības pārskats – 2010, 34. lpp.

      (9)  Gada darbības pārskats – 2010, 30. lpp.

      (10)  OV L 250, 27.9.2011., 94. lpp.


title: 2007/856/EK: Padomes Lēmums ( 2007. gada 8. novembris ) par Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Konvencijai par tiesību aktiem, kas piemērojami līgumsaistībām, kura atvērta parakstīšanai Romā, 1980. gada 19. jūnijā

text:
               29.12.2007

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 347/1

      PADOMES LĒMUMS

   (2007. gada 8. novembris)
   par Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Konvencijai par tiesību aktiem, kas piemērojami līgumsaistībām, kura atvērta parakstīšanai Romā, 1980. gada 19. jūnijā
   (2007/856/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā 2005. gada Pievienošanās aktu un jo īpaši tā 3. panta 4. punktu,
   ņemot vērā Komisijas ieteikumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1),
   tā kā:

               (1)

               Konvenciju par tiesību aktiem, kas piemērojami līgumsaistībām (turpmāk “1980. gada konvencija”), kura atvērta parakstīšanai Romā, 1980. gada 19. jūnijā, stājās spēkā 1991. gada 1. aprīlī.

               (2)

               1980. gada konvencija tika papildināta ar 1988. gada 19. decembra Pirmo un Otro protokolu par tās interpretāciju, ko veic Eiropas Kopienu Tiesa (2) (turpmāk “1988. gada pirmais un otrais protokols”).

               (3)

               Grieķijas Republika pievienojās 1980. gada konvencijai ar 1984. gada 10. aprīļa konvenciju (3) (turpmāk “1984. gada konvencija”), kas stājās spēkā 1991. gada 1. aprīlī.

               (4)

               Spānijas Karaliste un Portugāles Republika pievienojās 1980. gada konvencijai ar 1992. gada 18. maija konvenciju (4) (turpmāk “1992. gada konvencija”), kas stājās spēkā 1993. gada 1. septembrī.

               (5)

               Austrijas Republika, Somijas Republika un Zviedrijas Karaliste pievienojās 1980. gada konvencijai ar 1996. gada 29. novembra konvenciju (5) (turpmāk “1996. gada konvencija”), kas stājās spēkā 1998. gada 1. oktobrī.

               (6)

               Pēc Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanās Eiropas Savienībai 2005. gada 14. aprīlī tika parakstīta konvencija par šo jauno dalībvalstu pievienošanos 1980. gada konvencijai, kā arī 1988. gada pirmajam un otrajam protokolam (6) (turpmāk “2005. gada konvencija”). Minētā konvencija vēl nav stājusies spēkā attiecībās starp visām dalībvalstīm.

               (7)

               Saskaņā ar 2005. gada Pievienošanās akta 3. panta 3. punktu Bulgārijas Republika un Rumānija pievienojas konvencijām un protokoliem, kuru saraksts norādīts minētā akta I pielikumā, kurā grozījumi izdarīti ar Padomes Lēmumu 2007/857/EK (7). Minētās konvencijas un protokoli ietver arī 1980. gada konvenciju un 1988. gada pirmo un otro protokolu, kā arī 1984., 1992., 1996. un 2005. gada konvencijas. Šīs konvencijas un protokoli attiecībā uz Bulgārijas Republiku un Rumāniju stājas spēkā dienā, ko nosaka Padome.

               (8)

               Saskaņā ar 2005. gada Pievienošanās akta 3. panta 4. punktu Padome veic jebkādus pielāgojumus, kas ir vajadzīgi sakarā ar Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos šīm konvencijām un protokoliem,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   1988. gada pirmā protokola par 1980. gada konvencijas interpretāciju, ko veic Eiropas Kopienu Tiesa, 2. panta a) punktu groza šādi:

               a)

               starp otro un trešo ievilkumu iekļauj šādu ievilkumu:

                           “—

                           Bulgārijā:

                              Върховен касационен съд un Върховен административен съд,”;

               a)

               starp divdesmito un divdesmit pirmo ievilkumu iekļauj šādu ievilkumu:

                           “—

                           Rumānijā:

                              Înalta Curte de Casație și Justiție,”.

         2. pants
   1.   Bulgārijas Republikas un Rumānijas attiecībās ar pārējām dalībvalstīm1980. gada konvencija un 1988. gada pirmais un otrais protokols, kā arī 1984., 1992. un 1996. gada konvencijas, ņemot vērā ar šo lēmumu izdarītos grozījumus, stājas spēkā 2008. gada 15. janvārī.
   2.   Bulgārijas Republikas un Rumānijas attiecībās ar dalībvalstīm, attiecībā uz kurām 2005. gada konvencija ir stājusies spēkā līdz 2008. gada 15. janvārim, minētā konvencija stājas spēkā iepriekšminētajā dienā.
   3.   Bulgārijas Republikas un Rumānijas attiecībās ar dalībvalstīm, attiecībā uz kurām 2005. gada konvencija vēl nav stājusies spēkā, minētā konvencija stājas spēkā tās 5. panta 2. punktā paredzētajā dienā.
   3. pants
   1980. gada konvencijas un 1988. gada pirmā un otrā protokola teksts, kā arī 1984., 1992., 1996. un 2005. gada konvenciju teksts, kas sagatavots bulgāru un rumāņu valodā un pievienoti šim lēmumam, ir autentiski ar tādiem pašiem nosacījumiem, kā pārējās minēto konvenciju un protokolu valodu versijas.
   Minēto tekstu vienīgo oriģināleksemplāru bulgāru un rumāņu valodā deponē Eiropas Savienības Padomes Ģenerālsekretariāta arhīvos kopā ar pārējām autentiskajām valodu versijām.
   Ģenerālsekretārs izsniedz Bulgārijas Republikas un Rumānijas valdībām apliecinātas kopijas pirmajā daļā minētajām konvencijām un protokoliem spāņu, čehu, dāņu, vācu, igauņu, grieķu, angļu, franču, īru, itāļu, latviešu, lietuviešu, ungāru, maltiešu, holandiešu, poļu, portugāļu, slovāku, slovēņu, somu un zviedru valodā.
   4. pants
   Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2008. gada 8. novembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         R. PEREIRA

      (1)  Atzinums sniegts 2007. gada 11. oktobrī (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

      (2)  OV L 48, 20.2.1989., 1. lpp. un OV L 48, 20.2.1989., 17. lpp.

      (3)  OV L 146, 31.5.1984., 1. lpp.

      (4)  OV L 333, 18.11.1992., 1. lpp.

      (5)  OV C 15, 15.1.1997., 10. lpp.

      (6)  OV C 169, 8.7.2005., 1. lpp.

      (7)  Sk. šo 3. lpp. OV.