title: 2008/211/EK: Padomes Lēmums ( 2008. gada 18. februāris ) par principiem, prioritātēm un nosacījumiem, kas ietverti Eiropas partnerībā ar Bosniju un Hercegovinu, un par Lēmuma 2006/55/EK atcelšanu

text:
               19.3.2008

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 80/18

      PADOMES LĒMUMS

   (2008. gada 18. februāris)
   par principiem, prioritātēm un nosacījumiem, kas ietverti Eiropas partnerībā ar Bosniju un Hercegovinu, un par Lēmuma 2006/55/EK atcelšanu
   (2008/211/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā Padomes 2004. gada 22. marta Regulu (EK) Nr. 533/2004 par Eiropas partnerību izveidošanu atbilstoši stabilizācijas un asociācijas procesam (1) ar grozījumiem un jo īpaši tās 2. pantu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Eiropadome 2003. gada 19. un 20. jūnija Saloniku sanāksmē apstiprināja Eiropas partnerību ieviešanu kā līdzekli, kas palīdzētu īstenot Rietumbalkānu valstu Eiropas perspektīvu.

               (2)

               Regulā (EK) Nr. 533/2004 ir paredzēts, ka Padomei jālemj par partnerībās ietveramajiem principiem, prioritātēm un nosacījumiem, kā arī par jebkādiem turpmākiem pielāgojumiem. Tajā arī ir noteikts, ka Eiropas partnerību paveiktā darba kontroli nodrošinās ar to mehānismu palīdzību, kas izveidoti saistībā ar stabilizācijas un asociācijas procesu, jo īpaši sniedzot gada progresa ziņojumus.

               (3)

               Padome 2006. gada 30. janvārī pieņēma otro Eiropas partnerību ar Bosniju un Hercegovinu (2).

               (4)

               Komisijas dokumentā par paplašināšanās stratēģiju un galvenajiem uzdevumiem laikposmā no 2006. līdz 2007. gadam norādīts, ka partnerības atjauninās 2007. gada beigās.

               (5)

               Padome 2006. gada 17. jūlijā pieņēma Regulu (EK) Nr. 1085/2006, ar ko izveido Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (IPA) (3), ar kuru atjaunina finansiālās palīdzības sistēmu pirmspievienošanās valstīm.

               (6)

               Tādēļ ir ieteicams pieņemt pārskatītu Eiropas partnerību, ar ko atjaunina pašreizējo partnerību, lai apzinātu jaunās prioritātes turpmākam darbam, balstoties uz secinājumiem 2007. gada progresa ziņojumā, Bosnijai un Hercegovinai gatavojoties turpmākai integrācijai Eiropas Savienībā.

               (7)

               Lai sagatavotos turpmākai integrācijai Eiropas Savienībā, Bosnijas un Hercegovinas kompetentajām iestādēm būtu jāizstrādā plāns, kurā jāatspoguļo laika grafiks un atsevišķi pasākumi Eiropas partnerības prioritāšu īstenošanai.

               (8)

               Tādēļ būtu jāatceļ Lēmums 2006/55/EK,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Principi, prioritātes un nosacījumi, kas iekļauti Eiropas partnerībā ar Bosniju un Hercegovinu, ir izklāstīti pielikumā.
   2. pants
   Eiropas partnerības īstenošanu izskatīs, izmantojot mehānismus, kas izveidoti saskaņā ar stabilizācijas un asociācijas procesu, jo īpaši Komisijas gada progresa ziņojumus.
   3. pants
   Lēmumu 2006/55/EK atceļ.
   4. pants
   Lēmums stājas spēkā trešajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2008. gada 18. februārī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         D. RUPEL

      (1)  OV L 86, 24.3.2004., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 269/2006 (OV L 47, 17.2.2006., 7. lpp.).

      (2)  Padomes Lēmums 2006/55/EK (2006. gada 30. janvāris) par principiem, prioritātēm un nosacījumiem, kas ietverti Eiropas partnerībā ar Bosniju un Hercegovinu, un ar ko atceļ Lēmumu 2004/515/EK (OV L 35, 7.2.2006., 19. lpp.).

      (3)  OV L 210, 31.7.2006., 82. lpp.

      PIELIKUMS
      2007. GADA EIROPAS PARTNERĪBA AR BOSNIJU UN HERCEGOVINU
      1.   IEVADS
      Eiropadome apstiprināja Eiropas partnerības ieviešanu kā līdzekli, kas palīdzētu īstenot Rietumbalkānu valstu Eiropas perspektīvu. Ar ierosināto pārskatītā partnerība atjaunina otro partnerību, balstoties uz secinājumiem Komisijas 2007. gada progresa ziņojumā par Bosniju un Hercegovinu. Tajā apzinātas rīcības atjaunotās, kā arī atlikušās rīcības prioritātes. Jaunās prioritātes ir pielāgotas valsts īpašajām vajadzībām un tās gatavības pakāpei, un vajadzības gadījumā tās tiks atjauninātas. Bosnijai un Hercegovinai jāizstrādā plāns ar reformu grafiku un informāciju par īpašiem pasākumiem, ko tā paredz, lai īstenotu Eiropas partnerības prioritātes. Partnerība sniedz arī norādes par finansiālu palīdzību valstij.
      2.   PRINCIPI
      Stabilizācijas un asociācijas process joprojām ir pamats Rietumbalkānu valstu virzībā uz pievienošanos Eiropas Savienībai nākotnē. Bosnijai un Hercegovinai noteiktās prioritātes attiecas uz spēju izpildīt 1993. gada Eiropadomes Kopenhāgenas sanāksmē izvirzītos kritērijus un stabilizācijas un asociācijas procesam paredzētos nosacījumus, īpaši nosacījumus, kurus Padome definēja 1997. gada 29. aprīļa un 1999. gada 21. un 22. jūnija secinājumos, 2000. gada 24. novembra Zagrebas samita noslēguma deklarāciju un Saloniku darba kārtību.
      3.   PRIORITĀTES
      Eiropas partnerībā minētās prioritātes ir izraudzītas, pamatojoties uz to, cik reāli ir, ka dažos nākamajos gados Bosnija un Hercegovina spēs tās īstenot vai būtiski pavirzīsies uz priekšu to izpildē. Tiek nošķirtas īstermiņa prioritātes, kuras paredzēts izpildīt viena vai divu gadu laikā, un vidēja termiņa prioritātes, kuras paredzēts izpildīt triju līdz četru gadu laikā. Prioritātes attiecas gan uz tiesību aktiem, gan uz to īstenošanu.
      Ņemot vērā vajadzību noteikt prioritātes, Bosnijai un Hercegovinai, protams, ir jāizpilda arī citi uzdevumi, kas var kļūt par prioritātēm nākamajās partnerībās, ņemot vērā arī Bosnijas un Hercegovinas turpmākos panākumus.
      Ir noteiktas galvenās īstermiņa prioritātes, un to apkopojums ir norādīts saraksta sākumā. Galvenās prioritātes nav sarindotas to nozīmīguma secībā.
      3.1.   ĪSTERMIŅA PRIORITĀTES
      Galvenās prioritātes

                  —

                  Pieņemt un sākt īstenot tiesību aktus par policijas reformu valsts un administratīvo vienību līmenī saskaņā ar ES principiem.

                  —

                  Pilnībā sadarboties ar Starptautisko Kara noziegumu tribunālu bijušajai Dienvidslāvijai (ICTY), tostarp uzņemoties aktīvu lomu visu ICTY apsūdzēto personu aizturēšanā kopumā.

                  —

                  Pieņemt vajadzīgos sabiedriskās apraides tiesību aktus Bosnijas un Hercegovinas Federācijas līmenī. Īstenot valsts sabiedriskās apraides reformu.

                  —

                  Īstenot valsts pārvaldes reformas 2006. gada stratēģiju un nodrošināt, ka valsts līmeņa ministrijas un iestādes saņem atbilstīgu finansējumu, spēj darboties un ir pienācīgi aprīkotas, īpaši telpu un personāla ziņā.

                  —

                  Nostiprināt administratīvās spējas, gatavojoties īstenot Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu (SAN) un izpildīt Pagaidu nolīguma (PN) saistības.

                  —

                  Pielikt pūles, lai panāktu samierināšanos starp reģiona valstu pilsoņiem, un pastiprināt centienus rast galīgus risinājumus neatrisinātiem divpusējiem jautājumiem, īpaši saistībā ar robežu jautājumiem.

                  —

                  Gūt būtiskus panākumus vienotas ekonomikas telpas izveidē Bosnijā un Hercegovinā, atbalstot preču, kapitāla un pakalpojumu brīvu apriti un personu brīvu pārvietošanos.

                  —

                  Samazināt strukturālās nepilnības, kas kavē darba tirgus darbību, īpaši nodokļus strādājošajiem, sociālo pabalstu līmeni un algu noteikšanas mehānismus, lai palielinātu dalību un nodarbinātību.

                  —

                  Veikt pasākumus, lai izveidotu funkcionālākas un stabilākas institucionālās struktūras un panāktu cilvēktiesību un pamatbrīvību labāku ievērošanu, tostarp pēc vajadzības vienojoties par izmaiņām Bosnijas un Hercegovinas konstitūcijā un pieņemot šīs izmaiņas.

            Politiskie kritēriji
      Demokrātija un tiesiskums
      Konstitūcija/pārvaldība

                  —

                  Veikt turpmākus pasākumus, lai Bosnijas un Hercegovinas parlamentārajai asamblejai nodrošinātu pietiekamus tehniskos resursus un personālu.

                  —

                  Nodrošināt valsts/administratīvo vienību strukturētu un institucionalizētu koordināciju, izveidojot funkcionējošus mehānismus politiskai, likumdevēju un tehniskai koordinācijai starp valsti un administratīvajām vienībām.

                  —

                  Nodrošināt pienācīgu Bosnijas un Hercegovinas augstāko revīzijas iestāžu ziņojumu uzraudzību un veikt atbilstīgus pasākumus attiecībā pret personām, kas atbildīgas par pārkāpumiem.

            Parlaments/vēlēšanas

                  —

                  Izdarīt grozījumus vēlēšanu tiesību aktos attiecībā uz Bosnijas un Hercegovinas prezidentūras locekļiem un Tautas palātas deputātiem, lai nodrošinātu pilnīgu atbilstību Eiropas Cilvēktiesību konvencijai un Eiropas Padomes pēcpievienošanās saistībām.

            Valsts pārvalde

                  —

                  Nodrošināt valsts pārvaldes koordinatora biroja darbam nepieciešamos materiālos un cilvēkresursus.

                  —

                  Turpināt uzlabot darbā pieņemšanas procedūras, balstoties uz objektīviem kritērijiem, kuru pamatā ir darba izpildes kvalitāte, nodrošinot pārskatāmību un pietiekami kvalificētu civildienesta ierēdņu ātru norīkošanu amatā.

                  —

                  Saskaņot tiesību aktus par civildienestu, lai izveidotu atbildīgu un efektīvu civildienestu, balstoties uz profesionāliem un karjeras attīstības kritērijiem.

                  —

                  Pabeigt valsts un administratīvo vienību ombudu apvienošanu un nodrošināt, ka valsts līmeņa birojam ir resursi, kas vajadzīgi, lai atbilstoši darbotos.

            Tiesu sistēma

                  —

                  Pastiprināt tiesu sistēmas neatkarību un atbildību un paaugstināt tās efektivitāti, tostarp samazinot neiztiesāto lietu skaitu.

                  —

                  Pieņemt un sākt īstenot tiesu nozares attīstības stratēģiju.

                  —

                  Nodrošināt tiesu iestāžu darbinieku atbilstīgu apmācību, jo īpaši attiecībā uz cilvēktiesību tiesību aktiem un jautājumiem, kas saistīti ar Stabilizācijas un asociācijas nolīguma īstenošanu.

            Korupcijas novēršanas politika

                  —

                  Pieņemt un īstenot detalizētu rīcības plānu korupcijas novēršanai, pamatojoties uz korupcijas novēršanas valsts stratēģiju.

                  —

                  Īstenot Eiropas Padomes valstu grupas pret korupciju (GRECO) ieteikumus un pildīt pienākumus, kas izriet no starptautiskām konvencijām korupcijas jomā.

                  —

                  Enerģiski saukt pie atbildības par korupciju un pret korupciju piemērot absolūtas neiecietības politiku.

                  —

                  Nodrošināt tiesību aktu par interešu konfliktu efektīvu īstenošanu.

            Cilvēktiesības un minoritāšu aizsardzība

                  —

                  Atcelt norādes par nāves sodu Republika Srpska Konstitūcijā.

                  —

                  Uzlabot Bosnijas un Hercegovinas ratificēto starptautisko konvenciju īstenošanu, tostarp attiecībā uz prasībām par ziņojumu iesniegšanu.

                  —

                  Veicināt tiesu iestāžu pieejamību.

                  —

                  Uzlabot sieviešu un bērnu tiesību aizsardzību.

                  —

                  Vienoties par ieslodzījuma vietu visaptverošu reformu un nodrošināt valsts mēroga cietuma būvi.

                  —

                  Turpināt uzlabot minoritāšu jautājumu risināšanai nepieciešamo tiesisko regulējumu, lai tas pilnībā atbilstu Eiropas Padomes Vispārējai konvencijai par nacionālo minoritāšu aizsardzību, un nodrošināt tā īstenošanu visā Bosnijas un Hercegovinas teritorijā.

                  —

                  Nodrošināt Bosnijas un Hercegovinas Nacionālo minoritāšu padomes un atbilstīgo iestāžu pareizu darbību administratīvo vienību līmenī.

                  —

                  Izstrādāt un īstenot visus nozaru rīcības plānus saskaņā ar valsts stratēģiju attiecībā uz čigāniem kā visaptverošas stratēģijas sastāvdaļu cīņai pret nabadzību un par sociālo iekļaušanu.

                  —

                  Turpināt iestādēs ievietoto personu skaita samazināšanu, kopienās balstītu pakalpojumu sniegšanu un atbalstu apgādājamām personām, tostarp garīgās veselības jomā.

            Reģionālie jautājumi un starptautiskās saistības

                  —

                  Veicināt reģionālās sadarbības, izlīguma un labu kaimiņattiecību nostiprināšanu, tostarp sekmējot pāreju no Stabilitātes pakta uz reģionālāku sadarbības sistēmu un Centrāleiropas brīvās tirdzniecības nolīguma (CEFTA) efektīvu īstenošanu.

                  —

                  Pastiprināt sadarbību ar kaimiņvalstīm, īpaši saistībā ar pārrobežu sadarbību, cīņu pret organizēto noziedzību, nelegālu tirdzniecību un kontrabandu, tiesu iestāžu sadarbību un robežu pārvaldību.

                  —

                  Veicināt neatrisināto robežjautājumu atrisināšanu ar kaimiņvalstīm.

                  —

                  Nodrošināt pienācīgu finansējumu un pilnīgu rīcībspēju bēgļu atgriešanās fondam; veicināt Sarajevas deklarācijas pilnīgu īstenošanu; pabeigt bēgļu atgriešanās procesu, kā arī gūt ievērojamus panākumus to ekonomiskajā un sociālajā integrācijā.

            Ekonomiskie kritēriji

                  —

                  Nostiprināt makroekonomisko stabilitāti, nodrošinot ilgtspējīgu fiskālo stāvokli un izmantojot saprātīgus politikas instrumentus, lai saglabātu fiskālo stabilitāti, ņemot vērā finanšu starpniecības straujo attīstību.

                  —

                  Paātrināt privatizācijas procesu, lai 5–10 % valsts kapitāla pārvietotu uz privāto sektoru, Federācijai tiecoties sasniegt augšējo norādīto robežu.

                  —

                  Izstrādāt fiskālās uzraudzības mehānismus, balstoties uz fiskālajiem noteikumiem un iestāžu sadarbību, kas veicina fiskālo disciplīnu administratīvajās vienībās un starp administratīvajām vienībām un valsts iestādēm; nodrošināt atbilstošo vidi iestāžu sadarbībai pareizi funkcionējošas valsts fiskālās pārvaldes ietvaros.

                  —

                  Pabeigt valsts iekšējo prasību saskaņošanu atbilstoši atmaksāšanas iespējām no budžeta un piešķirt valsts parādam stabilu lejupejošu tendenci.

                  —

                  Uzlabot korporatīvo pārvaldību, panākot ievērojamus uzlabojumus zaudējumus nesošu valsts uzņēmumu pārstrukturēšanā un likvidācijā.

                  —

                  Nodrošināt komerctiesu pienācīgu darbību un īpaši pastiprināt tiesu spēju efektīvāk veikt uzņēmumu bankrota/likvidācijas procedūras.

                  —

                  Pastiprināt vietējo un ārvalstu ekonomiskā procesa dalībnieku juridisko noteiktību un uzlabot uzņēmējdarbības vidi.

            Eiropas standarti
      Iekšējais tirgus
      Preču brīva aprite

                  —

                  Pilnveidot un īstenot tiesisko regulējumu attiecībā uz izstrādājumu standartizāciju, metroloģiju, akreditāciju un sertifikāciju, lai to saskaņotu ar ES standartiem un paraugpraksi; turpināt tehnisko noteikumu tuvināšanu acquis noteikumiem; palielināt kvalitatīvas infrastruktūras un iestāžu iespējas un izveidot atbilstības novērtēšanas procedūru tiesisko pamatu.

                  —

                  Nodrošināt turpmāku progresu Eiropas standartu (EN) pieņemšanā.

                  —

                  Izveidot iekšēju konsultāciju un informēšanas mehānismu par jauniem tehniskiem noteikumiem, pirms pieņemt pasākumus, kuri ietekmē tirdzniecību.

                  —

                  Nodrošināt, lai pilnībā darbotos tirgus uzraudzības aģentūra, un turpināt pasākumus, lai izveidotu tirgus uzraudzības struktūru, kas atbilst acquis prasībām par preču brīvu apriti.

                  —

                  Pieņemt valsts likumu par farmaceitiskām un medicīniskām iekārtām un izveidot farmācijas valsts aģentūru.

            Personu brīva pārvietošanās, pakalpojumu sniegšanas brīvība un tiesības veikt uzņēmējdarbību

                  —

                  Padarīt banku uzraudzību par valsts līmeņa atbildību (kopā ar uzraudzības papildu darbībām) un nodrošināt šīs uzraudzības iestādes efektīvu darbību atbilstoši Bāzeles pamatprincipiem attiecībā uz banku efektīvu uzraudzību.

                  —

                  Pieņemt valsts mēroga likumus par saistībām.

                  —

                  Nodrošināt, lai Bosnijas un Hercegovinas apdrošināšanas aģentūra pareizi darbotos un garantētu vienotu apdrošināšanas iekšējo tirgu.

                  —

                  Izveidot saskaņotu kapitāla tirgu tiesisko un normatīvo pamatu, lai nodrošinātu vienotu ekonomisku zonu, un izveidot atbilstošu institucionālo režīmu kapitāla tirgu politikas un tiesību aktu koordinācijai.

            Kapitāla brīva aprite

                  —

                  Gūt turpmākus panākumus ierobežojumu atcelšanā kapitāla izejošajiem pārvedumiem.

            Muita un nodokļi

                  —

                  Turpināt tuvināt acquis muitas un nodokļu tiesību aktus un procedūras un nodrošināt, ka Bosnijas un Hercegovinas tarifs tiek savlaicīgi atjaunināts, pamatojoties uz visjaunāko kombinēto nomenklatūru.

                  —

                  Nodrošināt, ka tiesiskais regulējums attiecībā uz brīvajām zonām atbilst ES standartiem un garantē brīvo zonu pienācīgu uzraudzību.

                  —

                  Nodrošināt izcelsmes noteikumu, tostarp diagonālās kumulācijas, pareizu īstenošanu.

                  —

                  Ieviest muitas novērtēšanas noteikumus saskaņā ar starptautiskiem standartiem un praksi.

                  —

                  Likvidēt nodokļus, kuru ietekme ir tāda pati kā muitas nodevām (muitas maksājumi par muitas deklarāciju apstrādi).

                  —

                  Turpināt palielināt administratīvās spējas, lai ieviestu muitas un nodokļu tiesību aktus un cīnītos pret korupciju, pārrobežu noziedzību un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas.

                  —

                  Vienoties par pastāvīgu formulu netiešo nodokļu ieņēmumu sadalīšanai starp valsti, administratīvajām vienībām un Brčko apgabalu.

                  —

                  Pieņemt par saistošiem rīcības kodeksa principus nodokļu uzlikšanā uzņēmējdarbībai un nodrošināt jauno nodokļu pasākumu atbilstību šiem principiem.

            Konkurence

                  —

                  Pilnveidot spēkā esošos tiesību aktus konkurences ierobežojumu novēršanai atbilstoši Stabilizācijas un asociācijas nolīguma prasībām un nostiprināt Konkurences padomes administratīvās spējas.

                  —

                  Paātrināt sagatavošanas darbu valsts atbalsta jomā, īpaši pieņemot vajadzīgos tiesību aktus, izveidojot savā darbībā neatkarīgu valsts atbalsta uzraudzības iestādi un nodrošinot visa Bosnijai un Hercegovinai piešķirtā valsts atbalsta pārskatāmību.

            Publiskie iepirkumi

                  —

                  Nodrošināt publisko iepirkumu vienotās sistēmas pareizu darbību un īstenot publisko iepirkumu tiesību aktus un procedūras. Turpināt administratīvo spēju veidošanu.

            Intelektuālā īpašuma tiesības

                  —

                  Panākt, ka pilnībā darbojas Intelektuālā īpašuma institūts, lai tas varētu efektīvi pildīt savus uzdevumus, un ieviest un piemērot pašreizējo tiesisko regulējumu.

                  —

                  Sagatavot rīcības plānu vajadzīgo spēju izveidei, lai ieviestu un piemērotu intelektuālā īpašuma tiesību aktus, īpaši orientējoties uz vajadzību nodrošināt speciālu apmācību tiesībaizsardzības iestādēm, tiesnešiem, prokuroriem un muitas ierēdņiem.

                  —

                  Uzlabot sadarbību starp tiesībaizsardzības struktūrām un visām attiecīgajām ieinteresētajām personām, lai pastiprinātu piemērošanu, un sākt sabiedrības informēšanas kampaņu veidošanu.

            Nodarbinātības un sociālā politika

                  —

                  Turpināt izstrādāt sociālās integrācijas un sociālās aizsardzības politiku.

                  —

                  Izstrādāt sociālā dialoga mehānismus.

                  —

                  Veikt turpmākus centienus, lai uzlabotu invalīdu stāvokli.

                  —

                  Izveidot piemērotas pārvaldes struktūras un spējas patērētāju un veselības aizsardzības jomā.

            Izglītība un pētniecība

                  —

                  Valsts līmenī ieviest likumu par augstāko izglītību, gatavojoties tam, lai īstenotu galvenos Boloņas procesa elementus un Lisabonas Konvenciju par atzīšanu.

                  —

                  Risināt izglītības sistēmas sadrumstalotības un dažādu līmeņu organizāciju funkciju pārklāšanās jautājumu. Nostiprināt politikas izstrādes darbu un stratēģisko plānošanu, lai uzlabotu izglītības kvalitāti.

                  —

                  Veikt pasākumus, lai novērstu skolēnu dalīšanu skolās pēc tautības.

                  —

                  Parakstīt un ratificēt UNESCO Konvenciju par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu.

                  —

                  Sākt veidot integrētu pētniecības politiku.

            PTO jautājumi

                  —

                  Turpināt PTO noteikumu un saistību izpildei vajadzīgās reformas un turpināt darbu, lai paātrinātu pievienošanos PTO.

            Nozaru politika
      Rūpniecība un MVU

                  —

                  Izveidot saskaņotu tiesisko un institucionālo sistēmu mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, lai pareizi īstenotu MVU hartu.

                  —

                  Pieņemt ierosināto valsts mēroga stratēģiju par MVU un izveidot obligātās vajadzīgās spējas valsts līmenī, lai visā valstī nodrošinātu saskaņotu un koordinētu MVU politiku, tostarp izveidotu MVU valsts aģentūru un forumu dialogam un konsultācijām ar MVU.

                  —

                  Izstrādāt visaptverošu rūpniecības politiku.

            Lauksaimniecība un zivsaimniecība

                  —

                  Pieņemt likumu par lauksaimniecību, pārtiku un lauku attīstību un nodrošināt atbilstošu tiesisko regulējumu lauksaimniecības, pārtikas un lauku attīstības politikas saskaņotai īstenošanai. Valsts mērogā izstrādāt visaptverošu lauksaimniecības stratēģiju.

                  —

                  Valsts līmenī nostiprināt administratīvās spējas saistībā ar lauksaimniecību, pārtiku un lauku attīstību, lai efektīvi koordinētu tirgus un lauku attīstības politikas īstenošanu visā valstī. Strādāt pie tā, lai izveidotu valsts līmeņa Lauksaimniecības, pārtikas un lauku attīstības ministriju, kurai būtu pietiekami resursi tās uzdevumu veikšanai.

                  —

                  Nodrošināt tiesību aktu pieņemšanu atbilstoši Eiropas standartiem pārtikas nekaitīguma, veterinārijas un fitosanitārijas nozarēs un sākt to īstenošanu.

                  —

                  Nostiprināt laboratoriju un inspekcijas spējas pārtikas nekaitīguma, veterinārijas un fitosanitārijas jomā, izveidot etalonlaboratorijas un izstrādāt paraugu ņemšanas procedūras atbilstoši ES prasībām.

                  —

                  Uzlabot liellopu identifikācijas un to pārvietošanās reģistrācijas sistēmu un sākt cūku, aitu un kazu identifikāciju un to pārvietošanās reģistrāciju.

            Vide

                  —

                  Pieņemt Valsts vides likumu, lai izveidotu saskaņotu visas valsts vides aizsardzības sistēmu.

                  —

                  Turpināt īstenot tiesību aktus par ietekmes uz vidi novērtējumu.

                  —

                  Ratificēt un sākt īstenot attiecīgas starptautiskās konvencijas, tostarp Orhūsas un Espo konvencijas.

                  —

                  Izveidot Vides valsts aģentūru un nodrošināt tās pienācīgu darbību.

                  —

                  Turpināt nostiprināt ar vidi saistītu iestāžu administratīvās spējas, īpaši valsts līmenī, un uzlabot saziņu un koordināciju starp minētajām iestādēm.

            Enerģētika

                  —

                  No 2007. gada 1. jūlija pildīt Enerģētikas Kopienas līguma saistības attiecībā uz acquis pilnīgu ieviešanu par iekšējo gāzes un elektrības tirgu un elektroenerģijas pārrobežu tirdzniecību.

                  —

                  Izstrādāt un pieņemt visaptverošu enerģētikas stratēģiju.

            Transporta politika

                  —

                  Turpināt īstenot prasības, kas paredzētas Saprašanās memorandā par Dienvidaustrumeiropas galvenā reģionālā transporta tīkla izveidi, tostarp papildinājumā par Dienvidaustrumeiropas dzelzceļa transporta telpu. Valsts un administratīvo vienību līmenī koordinēt un saskaņot infrastruktūras plānošanu, lai konsekventi noteiktu transporta projektu prioritātes Dienvidaustrumeiropas galvenajā reģionālā transporta tīklā.

                  —

                  Tuvināt autotransporta acquis (tehniskos un drošības standartus, sociālos noteikumus un piekļuvi tirgum).

                  —

                  Pilnībā īstenot valsts likumu par dzelzceļu. Sagatavot dzelzceļa tīkla pārskatu, lai nodrošinātu brīvu piekļuvi infrastruktūrai.

                  —

                  Izpildīt Eiropas kopējās gaisa telpas nolīguma pirmajā pārejas posmā paredzētās saistības, tostarp ieviest attiecīgos tiesību aktus par aviāciju.

            Informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi

                  —

                  Pieņemt Likumu par Informācijas sabiedrības aģentūru un izveidot šo aģentūru.

                  —

                  Ieviest un piemērot noteikumus par telekomunikācijām/elektroniskajiem sakariem, lai izveidotu pilnībā liberalizētu un konkurētspējīgu tirgu. Ieviest tirgū vajadzīgos aizsardzības mehānismus.

                  —

                  Nostiprināt komunikāciju regulēšanas iestādes neatkarību. Nostiprināt tās administratīvās spējas.

            Finanšu kontrole

                  —

                  Izstrādāt un pieņemt iekšējās finanšu kontroles valsts stratēģiju.

                  —

                  Pieņemt un īstenot tiesību aktus par valsts sektora iekšējo kontroli un revīziju.

            Statistika

                  —

                  Īstenot nolīgumu starp statistiskās sistēmas administratīvajām vienībām par Centrālās statistikas aģentūras darba uzlabošanu Bosnijā un Hercegovinā un uzlabot statistikas apjomu un kvalitāti, īpaši valsts līmenī.

                  —

                  Uzlabot lauksaimniecības statistikas datu vākšanu un apstrādi saskaņā ar ES standartiem un metodiku.

                  —

                  Uzlabot statistikas datu par konsolidētajiem valsts pārskatiem kvalitāti un aptveramību.

                  —

                  Izveidot tiesisko regulējumu, kas ir vajadzīgs, lai veiktu tautas skaitīšanu. Vienoties par tautas skaitīšanas termiņu un sākt sagatavošanas darbu tās veikšanai.

            Tiesiskums, brīvība un drošība
      Vīzas, robežkontrole, patvērums un migrācija

                  —

                  Nodrošināt Drošības ministrijas migrācijas nodaļai atbilstošu personālu un atbilstošas telpas, aprīkojumu, personālu un apmācību Ārvalstnieku lietu departamentam.

                  —

                  Pieņemt migrācijas valsts mēroga stratēģiju un jauno likumu par ārvalstnieku pārvietošanos un uzturēšanos.

                  —

                  Īstenot EK un Bosnijas un Hercegovinas atpakaļuzņemšanas nolīgumu un apspriest atpakaļuzņemšanas nolīgumus ar to migrantu izcelsmes valstīm, kuri ir tranzītā.

                  —

                  Nodrošināt uzņemšanas centru atbilstību starptautiskiem standartiem un uzņemties pilnu atbildību par to finansēšanu un vadību.

                  —

                  Pieņemt un īstenot pārskatīto valsts stratēģiju par robežu integrētu pārvaldību (IBM), balstoties uz IBM pamatnostādnēm Rietumbalkāniem, kā arī atbilstošo valsts rīcības plānu.

                  —

                  Turpināt robežšķērsošanas punktu uzlabošanu.

            Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšana

                  —

                  Pilnībā nodrošināt ar personālu Finanšu noziegumu izlūkošanas vienību.

                  —

                  Turpināt pilnveidot tiesību aktus nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas apkarošanai, tostarp ieviest un piemērot tos.

            Narkotikas

                  —

                  Izstrādāt narkotiku apkarošanas valsts mēroga politiku atbilstīgi ES standartiem.

                  —

                  Nodrošināt, lai pilnībā darbotos valsts mēroga narkotiku apkarošanas birojs.

            Policija

                  —

                  Turpināt nostiprināt Izmeklēšanas un aizsardzības valsts aģentūru, īpaši pabeidzot tās nodrošināšanu ar personālu.

            Cīņa pret organizēto noziedzību un terorismu

                  —

                  Izstrādāt un īstenot visus rīcības plānus, kas paredzēti valsts stratēģijā organizētās noziedzības apkarošanai.

                  —

                  Atjaunināt un īstenot valsts rīcības plānu cilvēku tirdzniecības apkarošanai.

                  —

                  Ratificēt Eiropas Padomes Konvenciju par rīcību pret cilvēku tirdzniecību.

                  —

                  Pastiprināt cīņu pret organizēto noziedzību un pastiprināt starptautisko sadarbību ar tiesībaizsardzības iestādēm.

                  —

                  Veikt papildu pasākumus, lai aizsargātu cilvēku tirdzniecības upurus, un nodrošināt tiesību aktu atbilstošu īstenošanu liecinieku aizsardzības jomā.

                  —

                  Pastiprināt Izmeklēšanas un aizsardzības valsts aģentūras spējas cīņai pret terorismu un pastiprināt starptautisku sadarbību šajā jomā, tostarp pareizi īstenojot starptautiskas konvencijas.

            Personas datu aizsardzība

                  —

                  Izveidot neatkarīgu datu aizsardzības uzraudzības iestādi (datu aizsardzības aģentūru), kurai ir pietiekamas pilnvaras un finansiālie un cilvēkresursi.

            3.2.   VIDĒJA TERMIŅA PRIORITĀTES
      Politiskie kritēriji
      Demokrātija un tiesiskums
      Konstitūcija/pārvaldība

                  —

                  Turpināt procesu, lai saskaņotu un pieņemtu izmaiņas Bosnijas un Hercegovinas konstitūcijā, kuras veicinās funkcionālāku un fiskāli ilgtspējīgāku institucionālo struktūru izveidi, uzlabojot cilvēktiesību un pamattiesību ievērošanu un atbalstot ES integrācijas procesu.

                  —

                  Nodrošināt turpmāku progresu saistībā ar politikas formulēšanu un lēmumu pieņemšanu, uzņemoties pilnu atbildību valsts mērogā.

            Valsts pārvalde

                  —

                  Īstenot valsts pārvaldes reformu un nodrošināt tās ilgtspēju. Palielināt spējas pakāpeniskai tiesību aktu saskaņošanai ar acquis un to īstenošanai.

            Tiesu sistēma

                  —

                  Īstenot tieslietu nozares attīstības stratēģiju, nostiprināt neatkarīgu, uzticamu un efektīvu tiesu sistēmu, kas garantē tiesiskumu un pilsoņiem – vienlīdzīgas piekļuves iespējas tiesām, un garantē, ka tiesu rīcībā ir tehniskais aprīkojums un finanšu līdzekļi, kas ir vajadzīgi, lai efektīvi un pienācīgi nodrošinātu tiesiskumu.

            Cilvēktiesības un mazākumtautību aizsardzība

                  —

                  Nodrošināt, lai valsts tiesību akti pilnībā atbilstu Eiropas Cilvēktiesību konvencijai.

                  —

                  Nodrošināt mazākumtautību aizsardzību saskaņā ar ES un starptautiskiem standartiem; pilnībā īstenot valsts stratēģiju attiecībā uz čigāniem un tās nozaru rīcības plānus; izstrādāt datus, kuri var kalpot par pienācīgu pamatu, lai veicinātu sociālās integrācijas stratēģiju un rīcības plānu turpmāku izstrādi un to novērtēšanu.

            Reģionālie jautājumi un starptautiskās saistības

                  —

                  Turpināt veicināt reģionālo dialogu, stabilitāti un labas kaimiņattiecības un sadarbību.

                  —

                  Saskaņot nolīgumu, kas noslēgts ar ASV saistībā ar nosacījumiem personu izdošanai Starptautiskajai Krimināltiesai, ar ES pamatprincipiem, kurus Eiropadome pieņēma 2002. gada septembrī.

            Ekonomiskie kritēriji

                  —

                  Uzlabot valsts finanšu kvalitāti, samazinot valsts izdevumus attiecībā pret IKP, pārstrukturējot izdevumus un novirzot tos uz pieaugumu veicinošām kategorijām, un nostiprinot ekonomiskās politikas plānošanas spējas.

                  —

                  Pabeigt privatizācijas procesu un likvidēt atlikušos zaudējumus nesošos valsts uzņēmumus, kurus nevar pārdot.

                  —

                  Palielināt dalību oficiālajā ekonomikā, samazinot sociālo iemaksu likmes un veicot pensiju sistēmas reformu, un veicināt darbaspēka mobilitāti visā valstī.

                  —

                  Paātrināt tīkla nozaru nošķiršanu, lai atvērtu elektrības, gāzes un telekomunikāciju tirgus citiem piegādātājiem nolūkā veicināt konkurenci un līdzekļu efektīvu sadali.

                  —

                  Turpināt reformas īpašuma reģistrācijas, līgumu izpildes, bankrota procedūru, uzņēmumu reģistrācijas, nodokļu un licencēšanas jomās, lai uzlabotu uzņēmējdarbības vidi un veicinātu uzņēmējdarbību. Likvidēt dublējošus noteikumus, ko piemēro dažādos pārvaldes līmeņos, un uzņēmumu dubulto aplikšanu ar nodokļiem starp administratīvajām vienībām.

            Eiropas standarti
      Iekšējais tirgus
      Preču brīva aprite

                  —

                  Turpināt kvalitatīvas infrastruktūras veidošanu, tuvinot tiesību aktus acquis tādās jomās kā standarti, sertifikācija, metroloģija, akreditācija un atbilstības novērtēšana, kā arī transponējot jaunās un globālās pieejas un vecās pieejas direktīvas.

                  —

                  Turpināt attīstību, pieņemot ES standartus un veicinot centienus kļūt par Eiropas Standartizācijas komitejas, Eiropas Elektrotehnikas standartizācijas komitejas un Eiropas Elektrosakaru standartizācijas institūta pilntiesīgu locekli.

                  —

                  Izveidot tirgus uzraudzības sistēmu, kas atbilst Eiropas standartiem.

            Muita un nodokļi

                  —

                  Nodrošināt turpmāku muitas un nodokļu tiesību aktu saskaņošanu ar acquis un turpināt palielināt administratīvās spējas, lai ieviestu šos tiesību aktus, kā arī cīnīties pret korupciju, pārrobežu noziedzību un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas.

                  —

                  Uzlabot pārskatāmību un informācijas apmaiņu reģionā un ar ES, lai veicinātu pasākumu piemērošanu izvairīšanās no nodokļu maksāšanas novēršanai.

            Konkurence

                  —

                  Ieviest valsts atbalsta tiesību aktus un nodrošināt valsts atbalsta uzraudzības iestādes efektīvu darbību.

                  —

                  Sagatavot visaptverošu uzskaiti par valsts atbalstu.

            Publiskie iepirkumi

                  —

                  Nodrošināt, ka Bosnijas un Hercegovinas tiesiskais regulējums attiecībā uz publiskajiem iepirkumiem atbilst acquis un ka publisko iepirkumu procedūras tiek pareizi īstenotas.

            Nodarbinātības un sociālā politika

                  —

                  Garīgās veselības jomā kā alternatīvu ievietošanai ārstniecības iestādēs izstrādāt kopienā balstītus pakalpojumus, raugoties, lai garīgās veselības aprūpei tiktu piešķirti pietiekami finanšu līdzekļi.

            Izglītība un pētniecība

                  —

                  Veikt pasākumus, lai uzlabotu izglītības sistēmu, tostarp sākumizglītību, un izveidot mūsdienīgu profesionālās izglītības un apmācību sistēmu.

                  —

                  Veicināt reģionālo sadarbību augstākās izglītības jomā.

            Statistika

                  —

                  Izveidot uzticamu ekonomikas statistiku un iestāžu spējas, lai sagatavotu un publicētu statistikas pamatdatus, kas saskaņoti ar Eiropas standartiem, īpaši tautsaimniecības pārskatu, lauksaimniecības, makroekonomikas un uzņēmējdarbības statistikas, kā arī sociālās statistikas, tostarp izglītības, darba un veselības statistikas jomā.

                  —

                  Veikt tautas skaitīšanu.

            Nozaru politikas virzieni
      Rūpniecība un MVU

                  —

                  Nodrošināt Eiropas Mazo uzņēmumu hartas īstenošanu.

                  —

                  Nodrošināt rūpniecības politikas īstenošanu.

            Lauksaimniecība un zivsaimniecība

                  —

                  Visā valstī ieviest visaptverošu valsts mēroga lauksaimniecības stratēģiju.

                  —

                  Turpināt nostiprināt valsts mēroga spējas lauksaimniecības, pārtikas un lauku attīstības politikas koordinēšanai un saskaņošanai, pastiprināt īstenošanas mehānismus un turpināt tuvināšanu acquis.

                  —

                  Turpināt prasībām atbilstošu tiesību aktu pieņemšanu pārtikas nekaitīguma, veterinārijas un fitosanitārijas nozarēs un izveidot efektīvu kontroles sistēmu.

                  —

                  Novērtēt pārtikas pārstrādes uzņēmumu atbilstību ES prasībām un sagatavot un uzsākt programmu minēto uzņēmumu modernizācijai.

            Vide

                  —

                  Turpināt ES acquis pakāpenisku pārņemšanu ar īpašu uzsvaru uz atkritumu apsaimniekošanu, ūdens kvalitāti, gaisa kvalitāti, dabas aizsardzību un integrētu piesārņošanas novēršanu un kontroli.

                  —

                  Īstenot stratēģiskus plānus, tostarp ieguldījumu stratēģijas, un palielināt ieguldījumus vides infrastruktūrā, īpaši uzsverot notekūdeņu savākšanu un attīrīšanu, dzeramā ūdens apgādi un cieto atkritumu apsaimniekošanu.

                  —

                  Nodrošināt vides aizsardzības prasību integrāciju citu nozaru politikas virzienu definēšanā un īstenošanā.

            Transporta politika

                  —

                  Radīt apstākļus konkurencei par dzelzceļa sliežu ceļiem, tostarp dzelzceļa regulēšanas un drošības iestāžu starpā.

                  —

                  Nodrošināt tiesību aktu turpmāku saskaņošanu ar transporta acquis, īpaši attiecībā uz tehniskajiem un drošības standartiem (ieskaitot digitālā tahogrāfa ieviešanu), sociālajiem standartiem un tirgus liberalizāciju.

                  —

                  Izpildīt Eiropas kopējās gaisa telpas nolīguma otrajā pārejas posmā paredzētās saistības.

            Enerģētika

                  —

                  Paātrināt enerģētikas uzņēmumu reformu, īpaši elektrības un gāzes nozarē, īstenot administratīvo vienību rīcības plānus attiecībā uz elektrības nozares pārstrukturēšanu, izstrādāt un īstenot papildu plānus saistībā ar ogļu nozares reformu, izveidot pārvades sistēmas operatoru un sadales sistēmas operatorus gāzes nozarē un attīstīt gāzes iekšējo tirgu.

                  —

                  Nodrošināt saskaņotu elektrības un gāzes regulēšanas sistēmu, kura būtu sagatavota tam, lai iekļautu citas enerģētikas nozares saskaņā ar Enerģētikas kopienas līgumu, un līdztekus tam nodrošināt to jautājumu risināšanu, kas saistīti ar sociāli mazāk aizsargātiem patērētājiem.

            Informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi

                  —

                  Pilnībā īstenot sabiedriskās apraides tiesību aktus un pabeigt sabiedriskās apraides nozares strukturālo reformu.

                  —

                  Pielīdzināt tiesību aktus ES tiesiskajam regulējumam elektronisko sakaru tīklu un pakalpojumu jomā un nodrošināt to ieviešanu un piemērošanu.

                  —

                  Saskaņot tiesību aktus ar Eiropas Konvenciju par pārrobežu televīziju un direktīvu par televīziju bez robežām.

            Finanšu kontrole

                  —

                  Īstenot iekšējās finanšu kontroles valsts politikas dokumentu un rīcības plānu.

                  —

                  Nostiprināt augstāko revīzijas iestāžu darbības spējas, kā arī to funkcionālo un finansiālo neatkarību.

                  —

                  Izstrādāt procedūras un izveidot administratīvās spējas, lai nodrošinātu ES finanšu interešu efektīvu aizsardzību.

            Tiesiskums, brīvība un drošība
      Vīzas, robežkontrole, patvērums un migrācija

                  —

                  Īstenot vīzu, patvēruma un migrācijas politiku saskaņā ar ES standartiem.

                  —

                  Turpināt uzlabot robežu pārvaldību, īpašu uzsvaru liekot uz robežu infrastruktūru un zaļo robežu uzraudzību.

            Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas apkarošana

                  —

                  Nodrošināt arvien labākus rezultātus nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas apkarošanas jomā.

            Narkotikas

                  —

                  Nodrošināt, ka tiesībaizsardzības struktūras ir pienācīgi aprīkotas cīņai pret narkotiku kontrabandu. Panākt apmierinošu sadarbību starp aģentūrām un starptautisko sadarbību, kas ļautu būtiski uzlabot rezultātus šajā jomā.

            Policija

                  —

                  Pilnībā īstenot policijas reformu.

            Cīņa pret organizēto noziedzību un terorismu

                  —

                  Gūt būtiskus rezultātus cīņā pret organizēto noziedzību, visu veidu kontrabandu un terorismu un nodrošināt atbilstošu saukšanu pie atbildības.

            Personas datu aizsardzība

                  —

                  Īstenot valsts tiesību aktu par personas datu aizsardzību atbilstoši acquis un nodrošināt tā efektīvu uzraudzību un izpildi.

            4.   PLĀNOŠANA
      Kopienas palīdzību Rietumbalkānu valstīm atbilstoši stabilizācijas un asociācijas procesam sniegs saskaņā ar pašreizējiem finanšu instrumentiem, īpaši ar Regulu (EK) Nr. 1085/2006 (IPA), savukārt attiecībā uz programmām, kas pieņemtas līdz 2007. gadam, – saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2666/2000 (CARDS regula) (1). Finansēšanas nolīgumi būs juridiskais pamats konkrētu programmu īstenošanai. Šim lēmumam attiecīgi nav finansiālu seku. Bosnijai un Hercegovinai var būt pieejams finansējums no daudzvalstu un horizontālajām programmām.
      5.   NOSACĪJUMU KOPUMS
      Palīdzība Rietumbalkānu valstīm ietver nosacījumu, lai turpinātos progress atbilstīgi Kopenhāgenas kritērijiem, kā arī progress šīs Eiropas partnerības konkrēto prioritāšu izpildē. Šo nosacījumu neievērošanas gadījumā Padome var veikt attiecīgus pasākumus, pamatojoties uz 21. pantu Regulā (EK) Nr. 1085/2006, vai – tādu programmu gadījumā, kas pieņemtas pirms 2007. gada, – pamatojoties uz 5. pantu Regulā (EK) Nr. 2666/2000. Uz palīdzību attiecas arī Padomes 1997. gada 29. aprīļa secinājumos definētie nosacījumi, īpaši attiecībā uz saņēmēju apņemšanos veikt demokrātiskas, ekonomiskas un institucionālas reformas. Īpaši nosacījumi ir iekļauti arī individuālās gada programmās. Lēmumam par finansējumu sekos ar Bosniju un Hercegovinu parakstīts finansējuma nolīgums.
      6.   UZRAUDZĪBA
      Eiropas partnerības īstenošanu izskatīs, izmantojot mehānismus, kas izveidoti saskaņā ar stabilizācijas un asociācijas procesu, īpaši gada progresa ziņojumus, ko sniedz Komisija.

         (1)  OV L 306, 7.12.2000., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2112/2005 (OV L 344, 27.12.2005., 23. lpp.).


title: 2006/810/EK,Euratom: Eiropas Parlamenta Lēmums ( 2006. gada 27. aprīlis ) par Eiropas Savienības 2004. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, I iedaļa – Eiropas Parlaments

text:
               6.12.2006

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 340/29

      EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS

   (2006. gada 27. aprīlis)
   par Eiropas Savienības 2004. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, I iedaļa – Eiropas Parlaments
   (2006/810/EK, Euratom)
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Eiropas Savienības 2004. finanšu gada vispārējo budžetu (1),

               —

               ņemot vērā ieņēmumu un izdevumu pārskatu un bilanci par 2004. finanšu gadu (C6-0357/2005),

               —

               ņemot vērā iekšējā revidenta gada ziņojumu,

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas gada pārskatu par budžeta izpildi un iestāžu sniegtās atbildes par šo pārskatu (2),

               —

               ņemot vērā ticamības deklarāciju par finanšu pārskatu pareizību un notikušo darījumu likumību un patiesumu, ko Revīzijas palāta ir iesniegusi saskaņā ar EK līguma 248. pantu (3),

               —

               ņemot vērā EK līguma 272. panta 10. punktu un 275. pantu, kā arī Euratom līguma 179. a pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (4), jo īpaši tās 145., 146. un 147. pantu,

               —

               ņemot vērā Iekšējo noteikumu Eiropas Parlamenta budžeta īstenošanai (5) 13. pantu,

               —

               ņemot vērā Finanšu regulas 147. panta 1. punktu, saskaņā ar kuru katrai Kopienas iestādei ir jāveic visi nepieciešamie pasākumi, lai rīkotos saskaņā ar apsvērumiem par Eiropas Parlamenta lēmumiem attiecībā uz budžeta izpildi,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 71. pantu un 74. panta 3. punktu, kā arī tā V pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A6-0119/2006),

               A.

               tā kā Revīzijas palāta norādīja uz nepilnībām uzraudzības un kontroles sistēmās (9.16 punkts), kas vairumā gadījumu bija formāla rakstura; tā kā saskaņā ar Revīzijas palātas norādīto, kļūdas būtiski neietekmēja to darījumu likumību un pareizību, kas attiecas uz administratīvajiem izdevumiem (9.27 punkts);

               B.

               tā kā no 2003. gada 1. janvāra ir jāpiemēro Finanšu regula un Parlamenta Reglaments, kurā grozījumi izdarīti 2002. gada 23. oktobrī (6) attiecībā uz procedūras noteikumiem, kuri reglamentē budžeta izpildes apstiprināšanas procedūru;

               C.

               tā kā 2002. gada 23. oktobrī Parlamenta Reglamentā izdarīja grozījumus, lai nodrošinātu, ka budžeta izpildes apstiprināšanas pilnvaras tiek dotas priekšsēdētājam nevis ģenerālsekretāram;

               1.

               atceļ uz vēlāku laiku lēmumu priekšsēdētājam apstiprināt 2004. finanšu gada budžeta izpildi;

               2.

               uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, Padomei, Komisijai, Kopienu Tiesai, Revīzijas palātai un Eiropas ombudam, kā arī publicēšanai “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī” (L sērija).

         Josep BORRELL FONTELLES

            priekšsēdētājs

         Julian PRIESTLEY

            ģenerālsekretārs

      (1)  OV C 105, 30.4.2004.

      (2)  OV C 301, 30.11.2005.,1. lpp.

      (3)  OV C 302, 30.11.2005., 100. lpp.

      (4)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (5)  PE 349.540.

      (6)  OV C 300 E, 11.12.2003., 303. lpp.


title: 2012/261/ES: Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums ( 2012. gada 19. aprīlis ) par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību 28. punktu (Spānijas pieteikums EGF/2011/006 ES/Comunidad Valenciana  – ēku būvniecība)

text:
               17.5.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 130/21

         EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS
   (2012. gada 19. aprīlis)
   par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību 28. punktu (Spānijas pieteikums EGF/2011/006 ES/Comunidad Valenciana – ēku būvniecība)
   (2012/261/ES)
   EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1) un jo īpaši tā 28. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1927/2006 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izveidi (2) un jo īpaši tās 12. panta 3. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu (turpmāk – EGF) izveidoja, lai sniegtu papildu atbalstu darbiniekiem, kuru atlaišana ir saistīta ar globalizācijas izraisītām lielām strukturālām izmaiņām pasaules tirdzniecības modeļos, un lai palīdzētu viņiem atgriezties darba tirgū.

               (2)

               Attiecībā uz pieteikumiem, kas iesniegti, sākot ar 2009. gada 1. maiju, EGF darbības joma tika paplašināta, iekļaujot tajā atbalstu darbiniekiem, kuru atlaišana ir tieši saistīta ar pasaules finanšu un ekonomikas krīzi.

               (3)

               Saskaņā ar 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu EGF var izmantot, nepārsniedzot gada maksimālo apjomu – EUR 500 miljonus.

               (4)

               Spānija 2011. gada 1. jūlijā iesniedza pieteikumu EGF izmantošanai saistībā ar 1 138 darbinieku atlaišanu 513 uzņēmumos, kuri darbojas NACE 2. redakcijas 41. nodaļas nozarē (“Ēku būvniecība”) NUTS II reģionā – Valensijas autonomajā apgabalā (ES52), un līdz 2011. gada 25. novembrim iesniedza papildu informāciju. Šis pieteikums atbilst Regulas (EK) Nr. 1927/2006 10. pantā izklāstītajām prasībām par finansiālo ieguldījumu noteikšanu. Tādēļ Komisija ierosina izmantot līdzekļus EUR 1 642 030 apmērā.

               (5)

               Tādēļ EGF būtu jāizmanto, lai sniegtu finansiālu ieguldījumu saistībā ar Spānijas iesniegto pieteikumu,

         IR NOLĒMUŠI ŠĀDI.
   1. pants
   Eiropas Savienības 2012. finanšu gada vispārējā budžetā izmanto Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu, lai piešķirtu EUR 1 642 030 saistību un maksājumu apropriācijās.
   2. pants
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Strasbūrā, 2012. gada 19. aprīlī

            Eiropas Parlamenta vārdā –

            priekšsēdētājs

         M. SCHULZ

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         N. WAMMEN

      (1)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

      (2)  OV L 406, 30.12.2006., 1. lpp.


title: Padomes Lēmums (KĀDP) 2017/1428 (2017. gada 4. augusts), ar ko atbalsta to, ka tiek īstenots Maputu rīcības plāns, ar kuru īsteno 1997. gada Konvenciju par kājnieku mīnu izmantošanas, uzglabāšanas, ražošanas un nodošanas aizliegumu un to iznīcināšanu

text:
               5.8.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 204/101

         PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2017/1428
   (2017. gada 4. augusts),
   ar ko atbalsta to, ka tiek īstenots Maputu rīcības plāns, ar kuru īsteno 1997. gada Konvenciju par kājnieku mīnu izmantošanas, uzglabāšanas, ražošanas un nodošanas aizliegumu un to iznīcināšanu
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 28. pantu un 31. panta 1. punktu,
   ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Eiropas Savienībai būtu jātiecas pēc augsta līmeņa sadarbības visās starptautisko attiecību jomās, lai saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtu mērķiem un principiem cita starpā saglabātu mieru, novērstu konfliktus un stiprinātu starptautisko drošību.

               (2)

               Eiropadome 2003. gada 12. decembrī pieņēma Eiropas Drošības stratēģiju, kurā ir apzinātas globālas problēmas un draudi un kurā pausts aicinājums pēc noteikumos balstītas starptautiskas kārtības, kuras pamatā ir efektīvs multilaterālisms un starptautiskas iestādes ar sekmīgu darbību.

               (3)

               1999. gada 1. martā stājās spēkā Konvencija par kājnieku mīnu izmantošanas, uzglabāšanas, ražošanas un nodošanas aizliegumu un to iznīcināšanu (“Konvencija”). Tā ir vienīgais visaptverošais starptautiskais instruments, kurā izskatīti visi ar kājnieku mīnām saistītie aspekti, tostarp to izmantošana, uzglabāšana, ražošana, tirdzniecība, atmīnēšana un palīdzība cietušajiem. Kopš 2013. gada 1. jūnija visas dalībvalstis ir Konvencijas puses, un 2016. gada 1. septembrī 162 valstis izteica piekrišanu atzīt šo Konvenciju par tām saistošu.

               (4)

               Padome 2008. gada 23. jūnijā pieņēma Vienoto rīcību 2008/487/KĀDP (1), ar ko atbalsta Konvencijas vispārēju piemērošanu un īstenošanu.

               (5)

               Otrajā Konvencijas pārskatīšanas konferencē 2009. gada 3. decembrī Konvencijas puses pieņēma Kartahenas rīcības plānu (2010–2014) attiecībā uz Konvencijas vispārēju piemērošanu un īstenošanu visos tās aspektos. Tās pieņēma arī “Īstenošanas atbalsta vienībai (Implementation Support Unit) adresēto Pušu direktīvu”, kurā Puses vienojās par to, ka Konvencijas Īstenošanas atbalsta vienībai (Implementation Support Unit (ISU)) būtu jāsniedz Pusēm konsultācijas un tehnisks atbalsts attiecībā uz Konvencijas īstenošanu un vispārēju piemērošanu, jāveicina saziņa starp Pusēm, un jāsekmē saziņa un apmaiņa ar informāciju par Konvenciju, vēršoties gan pie valstīm, kas nav Konvencijas puses, gan pie sabiedrības. Četrpadsmitajā sanāksmē 2015. gadā Konvencijas puses pieņēma lēmumu par ISU finanšu pārvaldības un pārredzamības pastiprināšanu, kurā izklāstīti nosacījumi, saskaņā ar kuriem ISU var veikt darbības vai īstenot projektus, kas nav iekļauti tās ikgadējā budžetā, tostarp pēc Konvencijas pušu uzaicinājuma un to valstu uzaicinājuma, kuras nav parakstījušas Konvenciju.

               (6)

               Padome 2012. gada 13. novembrī pieņēma Lēmumu 2012/700/KĀDP (2), lai atbalstītu Kartahenas rīcības plāna (2010–2014) īstenošanu.

               (7)

               Trešajā Konvencijas pārskatīšanas konferencē, kas 2014. gada jūnijā notika Maputu, Mozambikā, Konvencijas puses pieņēma Maputu rīcības plānu ar mērķi laikposmā līdz nākamajai pārskatīšanas konferencei (2014–2019) panākt ievērojamu un ilgtspējīgu progresu Konvencijas īstenošanā, un tās nāca klajā ar kopīgu paziņojumu par centieniem “līdz 2025. gadam pēc iespējas lielākā mērā” sasniegt Konvencijas mērķus.

               (8)

               Eiropas Savienības Padome 2014. gada 16. un 17. jūnija secinājumos Konvencijas trešajā pārskatīšanas konferencē atgādināja, ka Savienība – kuras visas 28 dalībvalstis tagad ir Konvencijas puses – ir vienota Konvencijas mērķu īstenošanā un ka Savienība un tās dalībvalstis jau ilgstoši atbalsta atmīnēšanu un uzglabāto kājnieku mīnu iznīcināšanu, kā arī palīdzību no kājnieku mīnām cietušām personām. Secinājumos tika atkārtoti pausts Savienības nelokāmais atbalsts Konvencijas pusēm darbā, ko tās veic, lai pilnībā un efektīvi īstenotu Konvenciju, un apņemšanās veicināt Konvencijas vispārēju piemērošanu, nodrošināt resursus, ar ko finansē pretmīnu pasākumus, un sniegt konkrētu un ilgtspējīgu palīdzību no kājnieku mīnām cietušajiem, viņu ģimenēm un kopienām,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   1.   Lai sekmētu cilvēku drošību, atbalstot to, ka tiek īstenots Maputu rīcības plāns (2014–2019), kuru Puses pieņēma 1997. gada Konvencijas par kājnieku mīnu izmantošanas, uzglabāšanas, ražošanas un nodošanas aizliegumu un to iznīcināšanu (“Konvencija”) trešajā pārskatīšanas konferencē, saistībā ar Eiropas Drošības stratēģiju un atbilstoši attiecīgajiem starptautiskās kopienas lēmumiem Eiropas Savienība tiecas sasniegt šādus mērķus:

               a)

               atbalstīt Konvencijas pušu centienus īstenot Maputu rīcības plāna aspektus attiecībā uz atmīnēšanu;

               b)

               atbalstīt Konvencijas pušu centienus īstenot Maputu rīcības plāna aspektus attiecībā uz palīdzību cietušajiem;

               c)

               veicināt Konvencijas vispārēju piemērošanu;

               d)

               atbalstīt Konvencijas pušu centienus īstenot Maputu rīcības plāna aspektus attiecībā uz krājumu iznīcināšanu;

               e)

               demonstrēt Savienības un tās dalībvalstu nemitīgo apņēmību atbalstīt Konvenciju un apņemšanos sadarboties ar valstīm, kam vajadzīgs atbalsts Konvencijas saistību izpildē, un sniegt tām palīdzību, kā arī pastiprināt Savienības vadošo lomu Konvencijā ietvertā redzējuma īstenošanā – pilnīgi izbeigt kājnieku mīnu izraisītās ciešanas un nāves gadījumus.

         2.   Visi 1. punktā minētie mērķi tiek īstenoti tā, lai tie pastiprinātu Konvencijas tradīciju veidot partnerību un sadarbību starp valstīm, nevalstiskām organizācijām un citām organizācijām, tostarp pārstāvjiem no mīnu skartajām kopienām. Visās darbībās ņems vērā dzimumu līdztiesības un dažādības aspektus izstrādes, vadības un īstenošanas līmenī.
   3.   Lai sasniegtu 1. punktā minētos mērķus, Savienība atbalsta šādus projektus:

               a)

               atmīnēšana – atbalsta sniegšana Maputu rīcības plāna III darbības īstenošanai, tostarp sekmējot un uzlabojot valsts līmeņa plānošanu un ziņošanu maksimāli piecās skartajās valstīs, kuras ir Konvencijas puses un kurām atmīnēšanas termiņi ir gaidāmi 2018., 2019., 2020. gadā un vēlāk;

               b)

               palīdzība cietušajiem – atbalsta sniegšana Maputu rīcības plāna “Palīdzība cietušajiem” darbību īstenošanai maksimāli piecās skartajās valstīs, kuras ir Konvencijas puses. Projekts Konvencijas pusēm palīdzēs Maputu rīcības plāna aspektus attiecībā uz palīdzību cietušajiem iekļaut integrētā politikā, kas saistīta ar valsts politiku attiecībā uz cilvēktiesībām un personu ar invaliditāti tiesībām. Projekta mērķis ir palielināt no mīnām cietušo iespējas pašiem aktīvi ietekmēt savu attīstību.;

               c)

               lai veicinātu Konvencijas vispārēju piemērošanu, projekts palīdzēs Konvencijas prezidentvalstij un augsta līmeņa darba grupai augstā līmenī iesaistīt valstis, kas nav Konvencijas puses. Vēl vairāk tiks pilnveidots pētījums par robežu drošību, kuru uzsāka ar Lēmumu 2012/700/KĀDP;

               d)

               krājumu iznīcināšana – atbalsts Maputu rīcības plāna “Krājumu iznīcināšana” darbību īstenošanai;

               e)

               lai demonstrētu Savienības apņēmību un nodrošinātu tās pamanāmību, tiks rīkots ievadpasākums ar mērķi popularizēt šo lēmumu un Savienības atbalstu pretmīnu pasākumiem kopumā, un tiks organizēts noslēguma pasākums ar mērķi informēt sabiedrību par šajā lēmumā paredzētajām darbībām un to rezultātiem, tādējādi izceļot Savienības ieguldījumu.

         4.   Lai sasniegtu 1. punktā izklāstītos mērķus, pielikumā ir pievienots sīki izstrādāts veicamo pasākumu apraksts.
   2. pants
   1.   Par šā lēmuma īstenošanu atbild Savienības Augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos (“Augstais pārstāvis”).
   2.   Lēmuma 1. panta 3. punktā minēto projektu tehnisko īstenošanu veic ISU, ko pārstāv Ženēvas Starptautiskais humānās atmīnēšanas centrs (“GICHD”).
   3.   ISU veic šos uzdevumus Augstā pārstāvja atbildībā. Minētajā nolūkā Augstais pārstāvis panāks vajadzīgās vienošanās ar GICHD.
   3. pants
   1.   Finanšu atsauces summa 1. panta 3. punktā minēto pasākumu īstenošanai ir EUR 2 303 274,47.
   2.   Izdevumus, ko finansē no 1. punktā minētās summas, pārvalda saskaņā ar procedūrām un noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam.
   3.   Komisija uzrauga 1. punktā minēto izdevumu pareizu pārvaldību. Šajā nolūkā tā ar GICHD noslēdz finansēšanas nolīgumu, kurā nosaka, ka ISU ir jānodrošina Savienības ieguldījuma pamanāmība atbilstoši tā apjomam.
   4.   Komisija iespējami drīz pēc šā lēmuma stāšanās spēkā cenšas noslēgt 3. punktā minēto finansēšanas nolīgumu. Tā informē Padomi par jebkādām grūtībām minētajā procesā un par finansēšanas nolīguma noslēgšanas dienu.
   5.   ISU veic 2. pantā minētos uzdevumus saskaņā ar Lēmumu par ISU finanšu pārvaldības un pārredzamību pastiprināšanu, kuru 2015. gadā pieņēma Konvencijas pušu 14. sanāksmē (3).
   4. pants
   Augstais pārstāvis ziņo Padomei par šā lēmuma īstenošanu, pamatojoties uz ISU regulāri izstrādātiem ziņojumiem. Minētie ziņojumi ir Padomes veikta izvērtējuma pamatā. Komisija sniedz informāciju par šā lēmuma īstenošanas finansiālajiem aspektiem.
   5. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
   Tas zaudē spēku 36 mēnešus pēc 3. panta 3. punktā minētā finansēšanas nolīguma noslēgšanas dienas vai sešus mēnešus pēc tā pieņemšanas, ja minētajā laikposmā nav noslēgts finansēšanas nolīgums.

      Briselē, 2017. gada 4. augustā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         M. MAASIKAS

      (1)  Padomes Vienotā rīcība 2008/487/KĀDP (2008. gada 23. jūnijs), ar ko Eiropas Drošības stratēģijas sakarā atbalsta 1997. gada Konvenciju par kājnieku mīnu lietošanas, uzglabāšanas, ražošanas un tālāknodošanas aizliegumu un iznīcināšanu, lai to vispārēji piemērotu un īstenotu (OV L 165, 26.6.2008., 41. lpp.).

      (2)  Padomes Lēmums 2012/700/KĀDP (2012. gada 13. novembris) lai saistībā ar Eiropas Drošības stratēģiju atbalstītu Kartahenas rīcības plāna (2010–2014) īstenošanu, kuru pieņēmušas 1997. gada Konvencijas par kājnieku mīnu izmantošanas, uzglabāšanas, ražošanas un nodošanas aizliegumu un to iznīcināšanu dalībvalstis (OV L 314, 14.11.2012., 40. lpp.).

      (3)  APLC/MSP.14/2015/L.1 – http://www.apminebanconvention.org/fileadmin/APMBC/MSP/14MSP/ISU_Financing_Decision_Draft_30Nov2015.pdf.

      PIELIKUMS
      1.   Mērķis
      Saistībā ar Eiropas Drošības stratēģiju un saskaņā ar attiecīgajiem starptautiskās kopienas lēmumiem sekmēt cilvēku drošību, atbalstot to, ka tiek īstenots Maputu rīcības plāns (2014–2019), kuru Puses pieņēma 1997. gada Konvencijas par kājnieku mīnu izmantošanas, uzglabāšanas, ražošanas un nodošanas aizliegumu un to iznīcināšanu (“Konvencija”) trešajā pārskatīšanas konferencē.
      2.   Projektu apraksts
      2.1.   Atmīnēšana – atbalsts Maputu rīcības plāna III darbības īstenošanai, ietverot valsts līmeņa plānošanu un ziņošanu maksimāli piecās skartajās valstīs, kuras ir Konvencijas puses.
      2.1.1.   Projekta mērķis
      Atbalsta maksimāli piecas Konvencijas puses ar atmīnēšanu saistīto Maputu rīcības plāna aspektu īstenošanā.
      2.1.2.   Projekta apraksts

                  —

                  Atbalstu sniedz ISU maksimāli piecām Konvencijas pusēm valsts ieinteresēto personu dialogu sekmēšanai. Konvencijas pusēm, kas ir tiesīgas saņemt atbalstu, atmīnēšanas termiņi ir gaidāmi 2018., 2019., 2020. gadā un vēlāk. To Konvencijas pušu atlasē, kuras būs atbalsta saņēmējas, iesaistīs Konvencijas komiteju 5. panta īstenošanas jautājumos.

                  —

                  Valsts ieinteresēto personu dialogus sekmēs ISU sadarbībā ar ieinteresētajām personām, piemēram, attiecīgām valsts amatpersonām, mīnu skarto iedzīvotāju pārstāvjiem, pretmīnu pasākumu finansētājiem, tostarp attiecīgām Savienības struktūrām, atmīnēšanas organizācijām, Starptautisko Sauszemes mīnu aizlieguma kustību (“ICBL”), ANO aģentūrām un GICHD. Attiecīgos gadījumos šie svarīgie dalībnieki būs tieši iesaistīti projekta īstenošanā, ievērojot nosacījumus, ko paredzēts iestrādāt pārskatā par ietekmi uz budžetu. Dialogu gaitā tiks sagatavots detalizēts noslēguma dokuments, kurā īpaši norādīs specifisku ģeogrāfisku informāciju par atlikušajām teritorijām, kurās jāveic apsekošana un atmīnēšana, metodoloģiju, ar ko pievērsties atlikušajām teritorijām un risināt atmīnēšanas pienākumu izpildes problēmas, un ieteikumus minēto problēmu novēršanai, kā arī konstatēto problēmu risināšanas mērķpasākumus.. Valsts ieinteresēto personu dialogos ņems vērā dzimumu līdztiesības un dažādības aspektus saistībā ar atmīnēšanu izstrādes, vadības un īstenošanas līmenī.

                  —

                  Maksimāli piecos gadījumos tiks veikti pēcpasākumi, lai reaģētu uz noslēguma dokumentos ietvertajiem ieteikumiem. Ar šiem pēcpasākumiem ISU sniegs papildu tehnisko atbalstu (piem., lai palīdzētu sagatavot/atjaunināt valsts rīcības plānus atmīnēšanas jomā, izstrādāt projekta priekšlikumu vai priekšlikumus utt.).

            2.1.3.   Projekta rezultāti

                  —

                  Ieinteresēto personu dialogu gaitā tiks sagatavots detalizēts noslēguma dokuments, kurā būs izklāstītas neatrisinātās problēmas, mērķi, grafiks un ieteikumi turpmākai darbībai.

                  —

                  Valsts ieinteresēto personu dialogiem izvēlētās Puses spēs skaidri formulēt, kāds ir Konvencijas un Maputu rīcības plāna īstenošanas stāvoklis, kā arī uzlabot savus ikgadējos ziņojumus Konvencijas pusēm par pienākumu izpildi noteiktajos termiņos.

                  —

                  Izvēlētās valstis izstrādās praksi, veidojot un sekmējot partnerības, tostarp ar līdzekļu devējiem un atmīnēšanas organizācijām, ar mērķi nodrošināt, ka tās atbalsta centienus pēc iespējas drīz izpildīt tām uzliktos pienākumus.

                  —

                  Izvēlētās valstis spēs skaidrāk formulēt savus nodomus izpildīt Maputu rīcības plāna saistības un savas atbalsta vajadzības (piem., lai sagatavotu un atjauninātu valsts rīcības plānus atmīnēšanas jomā, izstrādātu projekta priekšlikumus).

            2.1.4.   Saņēmēji

                  —

                  Konvencijas puses, kas patlaban īsteno darbības, lai pildītu ar Konvenciju noteiktos atmīnēšanas pienākumus.

                  —

                  Sievietes, meitenes, zēni un vīrieši, kuru dzīvi ietekmē kājnieku mīnu esamība vai aizdomas par to esamību, kā arī viņu ģimenes un kopienas.

                  —

                  Valsts eksperti, kas strādā ar atmīnēšanas jomā relevantiem jautājumiem.

                  —

                  Valstis un organizācijas, kas atbalsta atmīnēšanas centienus.

            2.2.   Palīdzība cietušajiem – atbalsts Maputu rīcības plāna “Palīdzība cietušajiem” darbību īstenošanai maksimāli piecās skartajās valstīs, kuras ir Konvencijas puses.
      2.2.1.   Projekta mērķis
      Maputu rīcības plānā ir noteikts, ka palīdzība cietušajiem būtu jāintegrē plašākā valsts politikā, plānos un tiesiskajos regulējumos, kas saistīti ar personu ar invaliditāti tiesībām, ar veselību, izglītību, nodarbinātību, attīstību un ar nabadzības mazināšanu. Projekts palīdzēs maksimāli piecām Konvencijas pusēm Maputu rīcības plāna aspektus attiecībā uz palīdzību cietušajiem ietvert plašākā tādas valsts politikas kontekstā, kas saistīta ar cilvēktiesībām un personu ar invaliditāti tiesībām. Projekta mērķis ir palielināt iespējas personām, kas ir guvušas ievainojumus no mīnām vai citām sprādzienbīstamām kara paliekām, personām, kas izdzīvojušas, netieši cietušajiem, kā piemēram, no kājnieku mīnām bojāgājušo ģimenes locekļiem un cilvēkiem, kas dzīvo mīnu skartajos apgabalos, lai viņi varētu paši aktīvi ietekmēt savu attīstību. Valsts ieinteresēto personu dialogos ņems vērā dzimumu līdztiesības un dažādības aspektus saistībā ar palīdzību cietušajiem izstrādes, vadības un īstenošanas līmenī.
      2.2.2.   Projekta apraksts

                  —

                  Atbalstu sniegs ISU maksimāli piecās skartajās valstīs, kas ir Konvencijas puses, ar mērķi sasaukt valsts ieinteresēto personu dialogus valstīs, kas ir Konvencijas puses un kas vai nu

                              a)

                              ir maz iesaistījušās palīdzības sniegšanā cietušajiem un tāpēc tām noderētu stimuls, lai sāktu to darīt, vai arī

                              b)

                              ir iesaistījušās centienos īstenot Maputu rīcības plāna darbības attiecībā uz palīdzību cietušajiem un valsts ieinteresēto personu dialogs tām palīdzētu veicināt minētos īstenošanas centienus.

                        To Konvencijas pušu atlasē, kuras būs atbalsta saņēmējas, iesaistīs Konvencijas komiteju cietušajiem sniedzamās palīdzības jautājumos.

                  —

                  Valsts ieinteresēto personu dialogus sekmēs ISU sadarbībā ar svarīgākajiem dalībniekiem, piemēram, attiecīgām valsts amatpersonām, līdzekļu devējiem, tostarp attiecīgām Savienības struktūrām, ANO aģentūrām, ANO Augstā cilvēktiesību komisāra biroju (UNOHCHR), Starptautisko Sauszemes mīnu aizlieguma kustību un Kasešu munīcijas koalīciju (“ICBL-CMC”) un personu ar invaliditāti organizācijām. Valsts ieinteresēto personu dialogu rezultātā arī tiks sagatavots detalizēts noslēguma dokuments, kuru izstrādās, apspriežoties ar ieinteresētajām personām, un kurā norādīs problēmas un nepilnības ar palīdzību cietušajiem saistīto Maputu rīcības plāna saistību īstenošanā, izklāstīs ieteikumus to novēršanai un izvirzīs mērķus.

                  —

                  Pēcpasākumu veiks maksimāli piecos gadījumos, lai reaģētu uz noslēguma dokumentos ietvertajiem ieteikumiem. Minētie pēcpasākumi var ietvert ISU sniegtu papildu tehnisko atbalstu, piemēram, valsts plānu pārskatīšanai, projekta priekšlikuma vai priekšlikumu izstrādei utt.

                  —

                  Ar Lēmumu 2012/700/KĀDP tika atbalstīta globālā konference, kura 2014. gada aprīlī notika Medeljinā, Kolumbijā ar nosaukumu “Tilti starp pasaulēm”, un kuras mērķis bija veicināt starptautiskās kopienas izpratni par to, kādu vietu plašākā kontekstā ieņem palīdzība cietušajiem. Kā pēcpasākumu šis lēmums dos iespēju ISU rīkot valsts ekspertu starptautisku konferenci sadarbībā ar svarīgākajiem dalībniekiem, piemēram, UNOHCHR, attiecīgajām Savienības struktūrām, ICBL-CMC un personu ar invaliditāti organizācijām, lai noskaidrotu, kādas ir problēmas un labā prakse, palīdzību cietušajiem integrējot plašākos kontekstos saistībā ar invaliditāti un attīstību valsts līmenī. Konkrēti – minētās starptautiskās konferences mērķis būs pastiprināt saiknes ar centieniem īstenot Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām (“CRPD”) un ar plānošanas procesiem, kuru mērķis ir sasniegt ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus. Starptautiskās konferences pamatā būs darbs, ko veiks Kājnieku mīnu aizlieguma konvencijas Komiteja cietušajiem sniedzamās palīdzības jautājumos un citu attiecīgu struktūru pārstāvji, kā piemēram, cietušajiem sniedzamās palīdzības koordinatori, kas saistīti ar Konvenciju par kasešu munīciju (“CCM”) un V protokolu par sprādzienbīstamām kara paliekām, kas pievienots Konvencijai par tādu noteiktu parastu ieroču lietojuma aizliegumu vai ierobežošanu, kurus var uzskatīt par pārlieku traumatīviem vai par tādiem, kuru darbība nav prognozējama (“CCW”).

            2.2.3.   Projekta rezultāti

                  —

                  Valsts ieinteresēto personu dialogu gaitā tiks sagatavots detalizēts noslēguma dokuments, kurā norādīs problēmas un trūkumus un kurā izvēlētajām valstīm sniegs ieteikumus un ierosinās konkrētus pasākumus, ko tās var veikt, lai risinātu problēmas, kas konstatētās, īstenojot saistības, kuras tām attiecībā uz palīdzību cietušajiem noteiktas Maputu rīcības plānā.

                  —

                  Noslēguma dokuments palīdzēs pilnveidot valsts politiku un veicinās dialogu un sadarbību ar līdzekļu devējiem un īstenošanas aģentūrām.

                  —

                  Pēcpasākumi –, ko veiks maksimāli piecās valstīs, – lai atbalstītu centienus valsts ieinteresēto personu dialogos konstatēto problēmu un trūkumu novēršanai, kā rezultātā tiks palielinātas attiecīgās valsts spējas izpildīt ar Maputu rīcības plānu tai noteiktās saistības, piemēram, pārskatīt valsts plānus, izstrādāt projekta priekšlikumu vai priekšlikumus.

                  —

                  Valsts ieinteresēto personu dialogi veidos izpratni par globālajiem centieniem un paraugpraksi attiecībā uz to, kā risināt izdzīvojušo personu vajadzības un kā garantēt viņu tiesības, izmantojot plašākus satvarus.

                  —

                  Izvēlētās valstis varēs skaidrāk formulēt, kāds ir Maputu rīcības plāna īstenošanas stāvoklis, kā arī ziņot par tā īstenošanas plāniem.

                  —

                  Valsts eksperti, kas piedalīsies minētajā starptautiskajā konferencē, labāk izpratīs, kādu vietu palīdzība cietušajiem ieņem centienos īstenot CRPD konvenciju un plānošanas procesos, kuru mērķis ir sasniegt ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus.

            2.2.4.   Saņēmēji

                  —

                  Konvencijas puses, kuras ir ziņojušas par to, ka to atbildībā ir ievērojams skaits izdzīvojušo personu, kas ir cietušas no sauszemes mīnām.

                  —

                  Sievietes, meitenes, zēni un vīrieši, kuri ir cietuši no sauszemes mīnām un citām sprādzienbīstamām kara paliekām, kā arī viņu ģimenes un kopienas.

                  —

                  Valsts eksperti, kas strādā ar jautājumiem, kuri ir relevanti attiecībā uz palīdzību cietušajiem.

            2.3.   Konvencijas vispārēja piemērošana
      2.3.1.   Projekta mērķis
      Lai veicinātu Konvencijas vispārēju piemērošanu, Lēmums palīdzēs Konvencijas prezidentvalstij un augsta līmeņa darba grupai augstā līmenī iesaistīt valstis, kas nav Konvencijas puses. Šajā nolūkā tiek noteikti un novērsti šķēršļi Konvencijas ievērošanai, un tiek iegūta atjaunināta informācija par stāvokli saistībā ar ratifikāciju un pievienošanos.
      2.3.2.   Projekta apraksts

                  —

                  Konvencijas vispārējas piemērošanas augsta līmeņa darba grupu atbalstīs ISU, tostarp tas būs atbalsts no augsta līmeņa amatpersonām ar mērķi ministru vai augstākā līmenī veidot sakarus ar maksimāli piecu tādu valstu līderiem, kuras nav Konvencijas puses, attiecībā uz pievienošanos Konvencijai un/vai Konvencijas un tās normu ievērošanu.

                  —

                  No valstīm, kas nav Konvencijas puses, centīsies iegūt jaunas nepastarpinātas zināšanas par pievienošanās šķēršļiem, lai ar minētās informācijas palīdzību izstrādātu būtiskus dokumentus, ko sagatavos ceturtajai pārskatīšanas konferencei 2019. gadā, tostarp izmantojot visaptverošu ziņojumu par progresu, kas panākts Konvencijas un tās normu vispārējā piemērošanā, kā arī par jomām, kurās virzībai jāturpinās.

                  —

                  Sadarbībā ar partneriem, piemēram, Ženēvas Drošības politikas centru (GCSP) vai Ženēvas bruņoto spēku demokrātiskās kontroles centru (DCAF), vēl vairāk pilnveidos pētījumu par robežu drošību, kuru uzsāka ar Lēmumu 2012/700/KĀDP, izveidojot to par vispārējas piemērošanas instrumentu, kas vērsts uz valstīm, kuras joprojām uzskata, ka kājnieku mīnas ir neaizstājams līdzeklis robežu drošības garantēšanai.

            2.3.3.   Projekta rezultāti

                  —

                  Maksimāli piecas valstis, kuras nav Konvencijas puses, tiks iesaistītas ministru vai augstākā līmeņa dialogā par Konvencijas ievērošanu.

                  —

                  Tiks iegūtas jaunas zināšanas par kājnieku mīnu politiku valstīs, kuras nav Konvencijas puses. Minēto informāciju izmantos, lai ceturtajai pārskatīšanas konferencei sagatavotu būtisku dokumentu, tostarp izmantojot visaptverošu ziņojumu par progresu, kas panākts Konvencijas vispārējas piemērošanas mērķu sasniegšanā, kā arī par jomām, kurās virzībai jāturpinās.

                  —

                  Konvencijas pušu un nevalstisko organizāciju uzskatu popularizēšanu sekmēs ar pēcpasākumiem, kas izrietēs no augsta līmeņa darba grupas apmeklējumiem.

                  —

                  Arvien vairāk zināšanu tiks uzkrāts un apkopots publikācijā, kurā aplūkos visbiežāk minētos šķietamos šķēršļus attiecībā uz pievienošanos Konvencijai un kuru var izmantot, lai atbalstītu vispārējas piemērošanas centienus.

                  —

                  Tiks panākts progress to valstu virzībā uz pievienošanos Konvencijai un/vai tās normu piemērošanu, kuras nav Konvencijas puses un ar kurām ir izveidoti sakari šajā projektā.

            2.3.4.   Saņēmēji

                  —

                  Valstis, kas nav Konvencijas puses un kas vēl nav ratificējušas, apstiprinājušas, pieņēmušas Konvenciju vai pievienojušās tai.

                  —

                  Konvencijas puses un nevalstiskas un starptautiskas organizācijas, kas ir iesaistītas centienos veicināt Konvencijas vispārēju piemērošanu.

            2.4.   Krājumu iznīcināšana – atbalsts Maputu rīcības plāna “Krājumu iznīcināšana” darbību īstenošanai.
      2.4.1.   Projekta mērķis
      Atbalstīt puses, kuras ir ziņojušas par grūtībām izpildīt Konvencijas krājumu iznīcināšanas pienākumus ar mērķi tās novērst.
      2.4.2.   Projekta apraksts

         ISU iesaistīsies ar mērķi noteikt galvenās problēmas un iespējamos risinājumus krājumu iznīcināšanas centienu pabeigšanai valstīs, kam ir gaidāmi krājumu iznīcināšanas termiņi vai kas tos ir nokavējušas.
      2.4.3.   Projekta rezultāti
      Tiks iegūts vairāk zināšanu par to, kāds ir stāvoklis un kādas ir problēmas saistībā ar krājumu iznīcināšanas centienu pabeigšanu.
      2.4.4.   Saņēmēji
      Konvencijas puses, kas patlaban īsteno ar Konvenciju noteiktos krājumu iznīcināšanas pienākumus.
      2.5.   Demonstrēt Eiropas Savienības apņemšanos
      2.5.1.   Projekta mērķis
      Tiek demonstrēta Savienības un tās dalībvalstu pastāvīgā apņemšanās atbalstīt Konvenciju un Maputu rīcības plāna īstenošanu, kā arī to atbalsts Konvencijas pusēm Konvencijā noteikto svarīgāko pienākumu īstenošanā.
      2.5.2.   Projekta apraksts

                  —

                  Tiks rīkots ievadpasākums ar mērķi popularizēt šo Lēmumu un Savienības atbalstu pretmīnu pasākumiem kopumā, un tiks organizēts noslēguma pasākums ar mērķi informēt sabiedrību par šajā lēmumā paredzētajām darbībām un to rezultātiem, tādējādi izceļot Savienības ieguldījumu.

                  —

                  Informācija par Lēmumā paredzētajām darbībām un Savienības apņemšanos īstenot Konvenciju tiks īpaši izcelta šī lēmuma īstenošanas gaitā, pastāvīgi to atspoguļojot Konvencijas tīmekļa vietnē, sociālajos plašsaziņas līdzekļos, kā arī valsts un starptautiskajā presē.

                  —

                  Tiks pasūtīti informatīvi materiāli, piemēram, plakāti, reklāma, videomateriāli, reklāmas materiāli, un tie būs pieejami iesaistītajām ieinteresētajām personām un partneriem.

            2.5.3.   Projekta rezultāti

                  —

                  Savienības un tās dalībvalstu ierēdņi būs labi informēti par šo lēmumu un to, kā tas var attiekties uz viņu darbu.

                  —

                  Savienības apņemšanās atbalstīt Konvenciju un pretmīnu pasākumus kopumā būs uzmanības centrā, vēršoties pie Konvencijas pusēm un pasaules mēroga auditorijas, kuru interesē cilvēku drošība kopumā.

                  —

                  Tiks uzlabota izpratne par Konvencijas un Maputu rīcības plāna mērķiem.


title: Council Decision of 20 July 1992 concerning the conclusion of the International Natural Rubber Agreement, 1987

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31992D0396

Oficiālais Vēstnesis L 219 , 04/08/1992 Lpp. 0056 - 0056 Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 11 Sējums 19 Lpp. 0246  Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 11 Sējums 19 Lpp. 0246

		Padomes Lēmums(1992. gada 20. jūlijs)par 1987. gada Starptautiskā dabiskā kaučuka nolīguma noslēgšanu(92/396/EEK)EIROPAS KOPIENU PADOME,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 113. un 116. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,tā kā 1987. gada Starptautiskais dabiskā kaučuka nolīgums, par kura noslēgšanu apspriedās integrētās izejmateriālu programmas kontekstā (Rezolūcija Nr. 93 (IV), kas pieņemta ceturtajā Apvienoto Nāciju Organizācijas konferencē par tirdzniecību un attīstību), stājās spēkā kā pagaidu nolīgums 1988. gada 29. decembrī;tā kā Kopiena un vairākums tās dalībvalstu 1988. gada 22. decembrī paziņoja par Nolīguma pagaidu piemērošanu;tā kā 1987. gada Starptautiskā dabiskā kaučuka nolīguma mērķis ir inter alia veicināt dabiskā kaučuka cenu stabilizēšanu, nemainot ilggadējās tirgus tendences, un sasniegt līdzsvarotu pieaugumu starp šī produkta piedāvājumu un pieprasījumu;tā kā, lai dotu iespēju dalībniekiem, kas ir veikuši pagaidu piemērošanu, ratificēt, pieņemt vai apstiprināt šo nolīgumu, Starptautiskā dabiskā kaučuka padome ir pagarinājusi šādu dokumentu deponēšanas termiņu līdz 1992. gada 31. decembrim;tā kā visas dalībvalstis ir norādījušas uz savu nodomu piemērot šo nolīgumu;tā kā šis nolīgums būtu jāapstiprina;tā kā Kopienai un tās dalībvalstīm vajadzētu vienlaicīgi paziņot Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāram par to, ka tās pieņem minēto nolīgumu,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsAr šo Eiropas Ekonomikas kopienas vārdā ir apstiprināts 1987. gada Starptautiskais dabiskā kaučuka nolīgums.Eiropas Ekonomikas kopiena un tās dalībvalstis vēlākais līdz 1992. gada 31. decembrim vienlaicīgi deponē savus ratifikācijas, pieņemšanas vai apstiprināšanas dokumentus Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāram.Nolīguma teksts ir pievienots Lēmumam 88/107/EEK [1].2. pantsAr šo Padomes priekšsēdētājs ir pilnvarots iecelt personas, kam piešķir tiesības deponēt apstiprināšanas dokumentu Kopienas vārdā.Briselē, 1992. gada 20. jūlijāPadomes vārdā —priekšsēdētājsD. Hurd[1] OV L 58, 3.3.1988., 18. lpp.--------------------------------------------------