title: Padomes Lēmums (1993. gada 22. jūlijs) par atbilstības novērtējuma procedūru dažādu posmu moduļiem un noteikumiem par to, kā piestiprināt CE atbilstības zīmi, ko paredzēts izmantot tehniskas saskaņošanas direktīvās

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31993D0465

Oficiālais Vēstnesis L 220 , 30/08/1993 Lpp. 0023 - 0039 Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 13 Sējums 24 Lpp. 0218  Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 13 Sējums 24 Lpp. 0218

		Padomes Lēmums(1993. gada 22. jūlijs)par atbilstības novērtējuma procedūru dažādu posmu moduļiem un noteikumiem par to, kā piestiprināt CE atbilstības zīmi, ko paredzēts izmantot tehniskas saskaņošanas direktīvās(93/465/EEK)EIROPAS KOPIENU PADOME,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 100.a pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu [1],sadarbībā ar Eiropas Parlamentu [2],ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu [3],tā kā Padomes 1990. gada 13. decembra Lēmums 90/683/EEK par atbilstības novērtējuma procedūru dažādu posmu moduļiem, kas izmantojami tehniskas saskaņošanas direktīvās [4], vairākās vietās būtiski jāgroza; tā kā skaidrības un lietderības labad tā noteikumi ir jākonsolidē ar šā lēmuma palīdzību;tā kā 1989. gada 21. decembrī ir pieņemta Padomes rezolūcija par atbilstības novērtēšanas jēdzienu kopumā [5];tā kā atbilstības novērtēšanas metožu saskaņošana un kopējas īstenošanas doktrīnas pieņemšana var nākotnē atvieglot tādu tehniskās saskaņošanas direktīvu pieņemšanu, kas skar rūpniecības ražojumu laišanu tirgū, un tādējādi veicinās iekšējā tirgus izveidi;tā kā ar šīm metodēm jānodrošina minēto ražojumu pilnīga atbilstība pamatprasībām, kas noteiktas tehniskās saskaņošanas direktīvās, kuru mērķis, pirmām kārtām, ir garantēt lietotāju un patērētāju veselību un drošību;tā kā šī atbilstība jāpanāk, neuzliekot pārāk apgrūtinošus nosacījumus ražotājiem un izmantojot skaidri formulētas un saprotamas procedūras;tā kā jāparedz zināms elastīgums papildmoduļu vai moduļu variantu piemērošanā, ja to prasa konkrēti apstākļi kādā nozarē vai to paredz direktīva, bet tikai tiktāl, ciktāl netiek upurēti šā lēmuma mērķi, un tikai tad, ja tam ir skaidrs pamatojums;tā kā iepriekš minētajā 1989. gada 21. decembra rezolūcijā Padome ir apstiprinājusi pamatprincipu, kas paredz pieņemt kopīgus noteikumus par CE zīmes lietošanu;tā kā Padomes Lēmums 90/683/EEK nosaka, ka rūpniecības ražojumus, uz kuriem attiecas tehniskās saskaņošanas direktīvas, var laist tirgū tikai tad, ja izgatavotājs tos nodrošinājis ar CE zīmi;tā kā ir jālieto vienota CE zīme, lai atvieglotu inspektoriem Kopienas tirgus uzraudzību un skaidrāk formulētu uzņēmēju pienākumus attiecībā uz marķēšanu, kuri izriet no dažādiem Kopienas noteikumiem;tā kā CE zīmi lieto ar mērķi apliecināt ražojuma atbilstību kopējo interešu aizsardzības līmenim, kas noteikts pilnīgās saskaņošanas direktīvās, un norādīt uz to, ka uzņēmējs ir ievērojis visas novērtēšanas procedūras, kuras paredzētas Kopienas tiesību aktos viņa ražojumam,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pants1. Atbilstības novērtēšana procedūras, kuras izmantojamas tehniskās saskaņošanas direktīvās, kas skar rūpniecības ražojumu realizāciju, izvēlas no pielikumā uzskaitītajiem moduļiem, ņemot vērā šajā lēmumā noteiktos kritērijus un pielikumā izklāstītās vispārīgās pamatnostādnes.Šajās procedūrās var atkāpties no minētajiem moduļiem tikai tad, ja to prasa konkrētas nozares īpašie apstākļi vai to paredz direktīva. Šādām atkāpēm no moduļiem jābūt ierobežotām un skaidri atrunātām attiecīgajā direktīvā.2. Šajā lēmumā ir ietverti normatīvi, kas nosaka, kā jāpiestiprina CE atbilstības zīme, ko paredz Kopienas tiesību akti par rūpniecības ražojumu projektēšanu, ražošanu, laišanu tirgū, nodošanu ekspluatācijā un izmantošanu.3. Komisija regulāri ziņo par šā lēmuma izpildi un par to, cik veiksmīgi noris atbilstības novērtēšana un CE marķēšana, kā arī par izmaiņām, kas veicamas šajās procedūrās.Vēlākais līdz pārejas laika beigām 1997. gadā vai agrāk, ja jautājums risināms steidzami, Komisija ziņo arī par visām konkrētām problēmām, kas rodas, attiecinot uz Padomes 1973. gada 19. februāra Direktīvu 73/23/EEK par elektroierīcēm, kas paredzētas lietošanai noteiktās sprieguma robežās [6], CE marķēšanas procedūras, un jo īpaši, ja ir apdraudēta drošība. Tā arī aplūko jebkuras problēmas, kas rodas Padomes direktīvu pārklāšanās dēļ, un vajadzības gadījumā lemj par turpmākiem Kopienas pasākumiem.2. pants1. Ar šo pantu atceļ Lēmumu 90/683/EEK.2. Atsauces uz atcelto lēmumu ir uzskatāmas par atsaucēm uz šo lēmumu.Briselē, 1993. gada 22. jūlijāPadomes vārdā —priekšsēdētājsM. Offeciers-Van Ve Wiele[1] OV C 160, 20.6.1991., 14. lpp., unOV C 28, 2.2.1993., 16. lpp.[2] OV C 125, 18.5.1992., 178. lpp.,OV C 115, 26.4.1993., 117. lpp. un 1993. gada 14. jūlija Lēmums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).[3] OV C 14, 20.1.1992., 15. lpp. un OV C 129, 10.5.1993., 3. lpp.[4] OV L 380, 31.12.1990., 13. lpp.[5] OV C 10, 16.1.1990., 1. lpp.[6] OV L 77, 26.3.1973., 29. lpp.--------------------------------------------------PIELIKUMSATBILSTĪBAS NOVĒRTĒŠANAS PROCEDŪRAS UN CE MARĶĒŠANA TEHNISKĀS SASKAŅOŠANAS DIREKTĪVĀS I. VISPĀRĪGĀS PAMATNOSTĀDNESI. VISPĀRĒJĀS VADLĪNIJASA. Tehniskās saskaņošanas direktīvās ir ietvertas šādas vispārīgās pamatnostādnes attiecībā uz atbilstības novērtēšanas procedūrām:a) atbilstības novērtēšanas procedūras pamatmērķis ir palīdzēt valsts iestādēm nodrošināt, ka ražojumi, ko piegādā tirgū, atbilst direktīvu noteikumos izklāstītajām prasībām, jo īpaši attiecībā uz lietotāju un patērētāju veselības aizsardzību un drošību;b) veicot atbilstības novērtēšanu, var piemērot moduļus, kas aptver ražojumu projektēšanas posmu un ražošanas posmu;c) parasti ražojums jāpārbauda abos posmos, un, ja pārbaužu rezultāti ir pozitīvi, to laiž tirgū [1];d) ir vairāki moduļi, ko var dažādi piemērot gan vienā, gan otrā posmā. Direktīvās ir jānorāda, kādas izvēles iespējas ir Padomei, kas ļautu valsts iestādēm nodrošināt vajadzīgo augsto drošības līmeni konkrētam ražojumam vai ražošanas nozarei;e) nosakot izvēles iespējas ražotājam, direktīvās jo īpaši jāņem vērā tādi jautājumi kā moduļu piemērotība konkrētam ražojumu veidam, riska faktoru raksturojums, konkrētās tautsaimniecības nozares infrastruktūra (piemēram, vai pastāv trešās personas), ražošanas veidi un apjomi, u.c. Šajās direktīvās Komisijai skaidri jānorāda, kādi faktori ir ņemti vērā;f) nosakot iespējamos moduļus konkrētam ražojumam vai ražojumu nozarei, direktīvās tiks paredzētas iespējami plašas izvēles iespējas ražotājiem, nodrošinot prasību izpildi.Direktīvās ir jānosaka kritēriji, saskaņā ar kuriem ražotājs var izvēlēties no direktīvās noteiktajiem moduļiem tos moduļus, kuri visvairāk piemēroti viņa ražojumiem;g) direktīvās nevajadzētu uzlikt nevajadzīgus moduļus, kas apgrūtina attiecīgo direktīvu mērķu sasniegšanu;h) pilnvarotās iestādes jāmudina izmantot moduļi, kas neuzliek lieku nastu uzņēmējiem. Komisijai sadarbībā ar dalībvalstīm ir jānodrošina pilnvaroto iestāžu cieša sadarbība, lai panāktu moduļu konsekventu tehnisko piemērošanu;i) ražotāju aizsardzības nolūkā pilnvarotās iestādes jānodrošina tikai ar tādu tehnisko dokumentāciju, kura ir vajadzīga atbilstības novērtēšanai. Jānodrošina slepenās informācijas tiesiska aizsardzība;j) ja direktīvas dod ražotājam iespēju izmantot moduļus, kas balstās uz kvalitātes nodrošināšanas metodēm, tad jāparedz arī iespēja ražotājam izmantot vairāku moduļu kopu bez kvalitātes nodrošināšanas un otrādi, izņemot gadījumus, kad direktīvās noteikto prasību izpilde obligāti paredz piemērot konkrētu procedūru;k) nodrošinot moduļu piemērošanu, dalībvalstu pienākums ir paziņot par savā pakļautībā esošajām iestādēm, ko tās izraudzījušās no tehniski kompetentajām iestādēm, kuras atbilst attiecīgo direktīvu prasībām. Šis pienākums paredz, ka dalībvalstīm pastāvīgi jānodrošina pilnvarotajām iestādēm direktīvās paredzētā tehniskā kompetence un ka tās informē valsts kompetentās iestādes par savu pienākumu veikšanu. Ja dalībvalsts atsauc iestādes pilnvarojumu, tai jāveic attiecīgie pasākumi, lai nodrošinātu, ka dokumentācijas apstrādi pārņem cita pilnvarotā iestāde, lai nodrošinātu nepārtrauktību;l) turklāt, kas attiecas uz atbilstības novērtēšanu, slēdzot apakšuzņēmuma līgumu darbu veikšanai, ir jāievēro daži nosacījumi, kas garantē:- tā uzņēmuma kompetenci, kas kā apakšlīgumslēdzējs darbojas saskaņā ar sērijas EN 45000 standartiem, un apakšlīgumslēdzēju iestādi pilnvarojušās dalībvalsts spējas nodrošināt šādas atbilstības efektīvu pārraudzību;- pilnvarotās iestādes spējas efektīvi uzņemties atbildību par darbiem, kas veikti saskaņā ar apakšlīgumu;m) pieņem, ka pilnvarotās iestādes, kas var pierādīt savu atbilstību saskaņotajiem standartiem (sērija EN 45000), iesniedzot akreditācijas apliecību vai citu dokumentāru pierādījumu, atbilst direktīvu prasībām. Dalībvalstīm, kas pilnvarojušas iestādes, kuras nespēj pierādīt savu atbilstību saskaņotajiem standartiem (sērija EN 45000), var pieprasīt iesniegt Komisijai attiecīgos apliecinošos dokumentus, pamatojoties uz kuriem tās pilnvarotas;n) Komisijai Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī ir jāpublicē pilnvaroto iestāžu saraksts un visu laiku tas jāprecizē.B. CE zīmes piestiprināšanas un izmantošanas galvenās pamatnostādnes ir šādas:a) CE zīme apliecina, ka ir izpildītas visas saistības, kas noteiktas ražotājiem atbilstīgi Kopienas direktīvām attiecībā uz ražojumu nodrošināšanu ar marķējumu.Tātad šī saistību izpilde attiecas ne tikai uz pamatprasībām, kas skar drošību, iedzīvotāju veselības aizsardzību, patērētāju aizsardzību utt., jo dažas direktīvas var noteikt īpašus pienākumus, kuri ne vienmēr sakrīt ar pamatprasībām.b) Rūpniecības ražojumu CE zīme norāda uz to, ka fiziskā vai juridiskā persona, kas nodrošinājusi minēto marķējumu vai ir atbildīga par tā nodrošināšanu, apstiprina, ka ražojums atbilst visiem attiecīgajiem Kopienas pilnīgās saskaņošanas noteikumiem un tam piemērotas paredzētās atbilstības novērtēšanas procedūras.c) Ja uz rūpniecības ražojumiem attiecas arī citas direktīvas, kas skar citus jautājumus un arī paredz CE zīmi, tajā jānorāda, ka rūpniecības ražojumi atbilst arī pārējo direktīvu noteikumiem.Tomēr ja viena vai vairākas no šīm direktīvām pārejas laikā ļauj ražotājam izvēlēties, kurus noteikumus piemērot, CE zīme norāda uz atbilstību tikai ražotāja piemērotajām direktīvām. Šajā gadījumā ražojumiem pievienotajos dokumentos, aprakstos un norādījumos vai, attiecīgi, datu plāksnē ir jānorāda piemēroto direktīvu numuri atbilstīgi to publikācijām Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.d) 1. CE atbilstības zīme ir jāveido no sākumburtiem "CE" šādā noformējumā:+++++ TIFF +++++Samazinot vai palielinot CE zīmi, ir jāsaglabā iepriekš redzamā zīmējuma proporcijas.2. Ja attiecīgajā direktīvā nav noteikti konkrēti izmēri, CE zīmes burtiem jābūt vismaz 5 mm lielumā.3. CE zīme ir jāpiestiprina pie ražojuma vai jāiekļauj tas datu plāksnē. Taču ja tas nav iespējams vai attaisnojams ražojuma īpatnību dēļ, tam jābūt uz iepakojuma, ja tāds ir, un pavaddokumentos, ja šādus dokumentus paredz attiecīgā direktīva.4. CE zīmei jābūt labi redzamai, salasāmai un neizdzēšamai.e) Visiem rūpniecības ražojumiem, uz kuriem attiecas tehniskās saskaņošanas direktīvas, kas balstās uz vispārējās pieejas principiem, jābūt CE zīmei, ja vien īpašās direktīvas neparedz citādi; šādi izņēmumi ir uzskatāmi par atkāpi nevis no prasības nodrošināt marķējumu, bet no atbilstības novērtēšanas administratīvajām procedūrām, kuras atsevišķos gadījumos var uzskatīt par pārāk sarežģītām. Katrs izņēmums vai atkāpe no prasības nodrošināt marķējumu ir attiecīgi jāpamato.CE zīme ir vienīgais marķējums, kas apliecina rūpniecības ražojumu atbilstību direktīvām, kuru pamatā ir vispārējās pieejas principi.Dalībvalstīm jāatturas iekļaut valsts tiesību aktos jebkuras atsauces uz marķējumu, kas nav CE zīme, sakarā ar atbilstību visiem noteikumiem, kuri ietverti direktīvās par CE zīmi.f) CE zīme jāpiestiprina produkcijas kontroles posmā.g) Blakus CE atbilstības zīmei jābūt pilnvarotās iestādes identifikācijas numuram I.A punkta nozīmē, ja minētā iestāde piedalās produkcijas kontroles posmā saskaņā ar šo lēmumu.Šie identifikācijas numuri jāpiešķir Komisija iestāžu pilnvarošanas gaitā. Pilnvaroto iestāžu saraksti Komisijai jāpublicē Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī; šie saraksti visu laiku jāprecizē.Ja pilnvarotā iestāde ir pilnvarota atbilstoši vairākām direktīvām, tai piešķirtajam numuram jābūt vienādam. Komisijai jārūpējas par to, lai pilnvarotajai iestādei būtu tikai viens identifikācijas numurs, kaut arī pilnvarojums tai piešķirts saskaņā ar vairākām direktīvām.h) Dažiem ražojumiem ir jānosaka lietošanas noteikumi. Šajā gadījumā blakus CE zīmei un pilnvarotās iestādes identifikācijas numuram var atrasties piktogramma vai kāda cita zīme, kas, piemēram, norāda uz izmantošanas veidu.i) Aizliegts izmantot jebkādu citu marķējumu, kas var maldināt trešās personas attiecībā uz CE zīmes jēgu un izskatu.j) Ražojumam var būt vairākas zīmes, piemēram, zīmes, kas norāda uz atbilstību valsts un Eiropas standartiem vai klasiskajām papildu direktīvām, ja vien šīs zīmes nevar sajaukt ar CE zīmi.Tādēļ šīs zīmes var būt uz paša ražojuma, uz iepakojuma vai ražojumam pievienotajā dokumentācijā, ar nosacījumu, ka tās netraucē ieraudzīt un izlasīt CE zīmi.k) CE zīmi piestiprina ražotājs vai viņa pārstāvis, kas reģistrēts Kopienā. Attiecīgi pamatotos izņēmuma gadījumos īpašās direktīvas var paredzēt, ka CE zīmi piestiprina persona, kas atbild par ražojuma laišanu Kopienas tirgū.Pilnvarotās iestādes identifikācijas numuru piestiprina pati iestāde vai tās pārraudzībā to dara ražotājs vai viņa pārstāvis, kas reģistrēts Kopienā.l) Dalībvalstīm ir jāpieņem visi vajadzīgie valsts tiesību akti, lai nepieļautu pārpratumus un ļaunprātīgu CE zīmes izmantošanu.Neskarot attiecīgās direktīvas noteikumus par drošības klauzulas piemērošanu, ja dalībvalsts konstatē, ka CE zīme ir nepareizi piestiprināta, ražotājam, viņa pārstāvim vai, izņēmuma gadījumā, ja to paredz īpašas direktīvas, personai, kas atbild par konkrētā ražojuma laišanu Kopienas tirgū, jānodrošina produkta atbilstība prasībām un jānovērš pārkāpums saskaņā ar dalībvalsts noteiktajiem nosacījumiem. Ja neatbilstība netiek novērsta, dalībvalstij jāveic visi vajadzīgie pasākumi, lai ierobežotu vai aizliegtu attiecīgā ražojuma laišanu tirgū vai panāktu tā izņemšanu no tirgus saskaņā ar drošības klauzulā noteikto procedūru.II. ATBILSTĪBAS NOVĒRTĒŠANAS MODUĻIPaskaidrojumiĪpašās direktīvas var atļaut, ka CE zīmi piestiprina iepakojumam vai pavaddokumentiem, nevis piestiprina pašam ražojumam.Atbilstības deklarācija vai atbilstības sertifikāts (atkarībā no konkrētas direktīvas prasībām) attiecas uz vienu vai vairākiem ražojumiem, un to vai nu pievieno attiecīgajam ražojumam (-iem) vai arī glabā ražotājs. Piemērotu risinājumu konkrētajai direktīvai norāda sīkāk.Norādes uz pantiem ir norādes uz Padomes 1985. gada 7. maija rezolūcijas II.B pielikuma standartpunktiem (OV C 136, 4.6.1985., 1. lpp.), kas atbilst standartpantiem "jaunās pieejas" direktīvās.(Starpresoru informācijas sistēma) paredz plašāk attīstīt sertifikātu un citu pilnvaroto iestāžu izdoto dokumentu pārsūtīšanu elektroniskā formā.Īpašās direktīvas var paredzēt A, C un H moduļa izmantošanu kopā ar papildnoteikumiem, kas ietver papildprasības, kuras norādītas moduļu ailēs.C moduli paredzēts izmantot kopā ar B moduli (EK modeļa pārbaude). Arī D, E un F moduli parasti izmanto kopā ar B moduli; taču atsevišķos gadījumos (piemēram, ja ražojumiem ir ļoti vienkāršs projekts un uzbūve) tos var izmantot vienus pašus.A modulis (iekšējā ražošanas kontrole)1. Šajā modulī ir aplūkota procedūra, ko izmanto ražotājs vai viņa Kopienā reģistrēts pārstāvis, kas veic 2. punktā noteiktos pienākumus, nodrošinot un deklarējot konkrēta ražojuma atbilstību attiecīgās direktīvas prasībām. Ražotājs vai viņa Kopienā reģistrēts pilnvarotais pārstāvis piestiprina katram ražojumam CE zīmi un rakstiski sagatavo atbilstības deklarāciju.2. Ražotājam jāsagatavo 3. punktā minētā tehniskā dokumentācija, ko viņš vai viņa Kopienā reģistrēts pilnvarotais pārstāvis glabā vismaz 10 gadus [2], skaitot no brīža, kad izgatavots pēdējais ražojums un nodots attiecīgajai valsts iestādei pārbaudes veikšanai.Ja nedz ražotājs, nedz viņa pilnvarotais pārstāvis nav reģistrēts Kopienā, pienākumu nodrošināt tehniskās dokumentācijas pieejamību uzņemas persona, kas piedāvā ražojumu Kopienas tirgū.Tehniskajai dokumentācijai jānodrošina iespēja novērtēt ražojuma atbilstību šīs direktīvas prasībām. Tajā ir jāaplūko ražojuma konstrukcija, ražošana un ekspluatācija, ciktāl tas skar šo novērtēšanu [3]4. Ražotājam vai viņa pilnvarotajam pārstāvim kopā ar tehnisko dokumentāciju jāglabā atbilstības deklarācijas kopija.5. Ražotājam jāveic visi vajadzīgie pasākumi, lai ražošanas gaitā nodrošinātu izgatavojamo ražojumu atbilstību 2. punktā minētajai tehniskajai dokumentācijai un attiecīgās direktīvas prasībām.Aa modulisŠajā modulī ietilpst A modulis kopā ar šeit minētajām papildprasībām.+++++ TIFF +++++vai arī:+++++ TIFF +++++B modulis (EK modeļa pārbaude)1. Šajā modulī aplūkota tā procedūras daļa, ko pilnvarotā iestāde ievēro, nosakot un apliecinot tipiska paredzamās produkcijas parauga atbilstību attiecīgās direktīvas noteikumiem.2. EK modeļa pārbaudes pieteikums ražotājam vai Kopienā reģistrētam viņa pilnvarotajam pārstāvim pēc savas izvēles jāiesniedz pilnvarotai iestādei.Šajā pieteikumā:- jānorāda ražotājs un viņa adrese, bet, ja pieteikumu iesniedz pilnvarotais pārstāvis, jānorāda arī šis pārstāvis un viņa adrese,- rakstiski jāapliecina, ka tāds pieteikums nav iesniegts nevienai citai pilnvarotai iestādei,- jāiekļauj tehniskā dokumentācija, kas norādīta 3. punktā.Pieteikuma iesniedzējam jānodod pilnvarotās iestādes rīcībā tipisks paredzamās produkcijas paraugs, turpmāk tekstā "modelis" [4]. Pilnvarotā iestāde var pieprasīt vēl paraugus, ja tie ir vajadzīgi pārbaužu programmas veikšanai.Tehniskajai dokumentācijai jānodrošina iespēja novērtēt ražojuma atbilstību direktīvas prasībām. Tajā ir jāaplūko ražojuma konstrukcija, ražošana un ekspluatācija, ciktāl tās skar šo novērtēšanu [5]4. Pilnvarotā iestāde:4.1. pārbauda tehnisko dokumentāciju, pārliecinās, ka modelis ir ražots atbilstīgi minētajai tehniskajai dokumentācijai, un noskaidro, kuras detaļas projektētas saskaņā ar attiecīgajiem 5. pantā minēto standartu noteikumiem, bet kuras projektētas, neievērojot attiecīgos standartu noteikumus;4.2. veic vai uztic citiem veikt attiecīgās ekspertīzes un vajadzīgās pārbaudes, lai pārliecinātos, ka ražotāja izvēlētie risinājumi atbilst direktīvas pamatprasībām, ja nav piemēroti 5. pantā minētie standarti;4.3. veic vai uztic citiem veikt attiecīgās ekspertīzes un vajadzīgās pārbaudes, lai pārliecinātos, ka attiecīgie standarti patiešām ir ievēroti, ja ražotājs ir nolēmis tos piemērot;4.4. vienojas ar pieteikuma iesniedzēju par vietu, kur tiks veiktas ekspertīzes un vajadzīgās pārbaudes.5. Ja modelis atbilst direktīvas noteikumiem, pilnvarotajai iestādei jāpiešķir pieteikuma iesniedzējam EK modeļa pārbaudes apliecība. Apliecībā jānorāda ražotājs un viņa adrese, ekspertīzes slēdziens, tās derīguma nosacījumi un dati, kas nepieciešami apstiprinātā modeļa identificēšanai [6].Apliecībai jāpievieno atbilstošās tehniskās dokumentācijas saraksts, bet tā kopiju patur pilnvarotā iestāde.Ja pilnvarotā iestāde ražotājam nepiešķir apstiprināšanas apliecību, tai jāsniedz detalizēts atteikuma pamatojums.Ir jāparedz pārsūdzības kārtība.6. Pieteikuma iesniedzējam jāinformē pilnvarotā iestāde, kurā glabājas tehniskā dokumentācija saistībā ar EK modeļa pārbaudes apliecību, par visām apstiprinātā ražojuma modifikācijām, kam jāsaņem papildu apstiprinājums, ja šādas izmaiņas var ietekmēt tā atbilstību pamatprasībām vai nosacījumiem, kas noteikti ražojuma izmantošanai. Šo papildapstiprinājumu piešķir kā papildinājumu sākotnējai EK modeļa pārbaudes apliecībai.7. Katrai pilnvarotai iestādei jāsniedz pārējām pilnvarotajām iestādēm vajadzīgās ziņas par EK modeļa pārbaudes apliecībām un papildinājumiem, ko tā piešķīrusi vai atsaukusi [7].8. Pārējās pilnvarotās iestādes var saņemt EK modeļa pārbaudes apliecību un/vai to papildinājumu kopijas. Apliecību pielikumiem jābūt pieejamiem pārējām pilnvarotajām iestādēm.9. Ražotājam vai viņa pilnvarotam pārstāvim vismaz 10 gadus kopš pēdējā ražojuma izgatavošanas kopā ar tehnisko dokumentāciju jāglabā EK modeļa pārbaudes apliecību un to papildinājumu kopijas [8].Ja nedz ražotājs, nedz viņa pilnvarotais pārstāvis nav reģistrēts Kopienā, pienākums nodrošināt tehniskās dokumentācijas pieejamību gulstas uz personu, kas piedāvā ražojumu Kopienas tirgū.C modulis (atbilstība modelim)1. Šajā modulī aplūkota tā procedūras daļa, ko ražotājs vai viņa Kopienā reģistrēts pilnvarotais pārstāvis ievēro, nodrošinot un apliecinot attiecīgo ražojumu atbilstību modelim, kas norādīts EK modeļa pārbaudes apliecībā, un attiecīgās direktīvas prasībām. Ražotājs vai viņa Kopienā reģistrēts pilnvarotais pārstāvis katram ražojumam piestiprina CE zīmi un rakstiski sagatavo atbilstības deklarāciju.2. Ražotāja jāveic visi vajadzīgie pasākumi, lai panāktu, ka ražošanas process nodrošina izgatavoto ražojumu atbilstību modelim, kas norādīts EK modeļa pārbaudes apliecībā, un attiecīgās direktīvas prasībām.3. Ražotājam vai viņa pilnvarotajam pārstāvim jāglabā atbilstības deklarācijas kopija vismaz 10 gadus pēc pēdējā ražojuma izgatavošanas [9].Ja nedz ražotājs, nedz viņa pilnvarotais pārstāvis nav reģistrēts Kopienā, pienākums nodrošināt tehniskās dokumentācijas pieejamību gulstas uz personu, kas piedāvā ražojumu Kopienas tirgū.Iespējamās papildprasības:+++++ TIFF +++++vai arī:+++++ TIFF +++++D modulis [10], (produkcijas kvalitātes nodrošināšana)1. Šajā modulī aprakstīta procedūra, ko ievēro ražotājs, kas pilda 2. punktā noteiktos pienākumus, nodrošinot un apliecinot attiecīgo ražojumu atbilstību [EK modeļa pārbaudes apliecībā norādītajam modelim un] attiecīgajām direktīvas prasībām. Ražotājs vai viņa Kopienā reģistrēts pilnvarotais pārstāvis katram ražojumam nodrošina CE zīmi un rakstveidā sagatavo atbilstības deklarāciju. CE zīmei jāpievieno tās pilnvarotās iestādes pazīšanas zīme, kas atbild par 4. punktā noteikto EK uzraudzību.2. Ražotājam jāizmanto apstiprināta ražošanas, galaprodukta apskates un pārbaudes kvalitātes nodrošinājuma sistēma, kas norādīta 3. punktā, veicot galaproduktu apskati un pārbaudes, un uz viņu attiecas 4. punktā noteiktā uzraudzība.3. Kvalitātes nodrošinājuma sistēma3.1. Ražotājam jāiesniedz paša izvēlētai pilnvarotajai iestādei pieteikums kvalitātes nodrošinājuma sistēmas novērtēšanai saistībā ar konkrētiem ražojumiem.Pieteikumā jāiekļauj:- visas vajadzīgās ziņas par paredzamo ražojuma kategoriju,- dokumentācija, kas attiecas uz kvalitātes nodrošinājuma sistēmu,- vajadzības gadījumā, apstiprinātā modeļa tehniskā dokumentācija un EK modeļa pārbaudes apliecības kopija.3.2. Kvalitātes nodrošinājuma sistēmai jāgarantē ražojumu atbilstība [modelim, kas norādīts EK modeļa pārbaudes apliecībā, un] attiecīgajām direktīvas prasībām.Visus principus, prasības un noteikumus, ko ievēro ražotājs, sistemātiski un mērķtiecīgi apkopo rakstveida nostādņu, procedūru un norādījumu veidā. Kvalitātes nodrošinājuma sistēmas dokumentācijai jārada vienota izpratne par kvalitātes programmām, plāniem, aprakstiem un uzskaites datiem.Tajā pirmām kārtām pienācīgi jāaplūko:- vadības mērķi, kā arī organizatoriskā uzbūve, pienākumi un pilnvaras saistībā ar ražojumu kvalitāti,- izmantojamās ražošanas, kvalitātes kontroles un kvalitātes nodrošinājuma metodes, procedūras un sistemātiskās darbības,- ekspertīzes un pārbaudes, kas veicamas ražošanas laikā, kā arī pirms un pēc ražošanas, un to biežums,- kvalitātes nodrošināšanas uzskaites dati, piemēram, ziņojumi par apskatēm un pārbaudēm, kalibrēšanas dati, ziņojumi par attiecīgā personāla kvalifikāciju utt.,- uzraudzības pasākumi, kas nodrošina vajadzīgo produkcijas kvalitāti un kvalitātes nodrošinājuma sistēmas efektivitāti.3.3. Pilnvarotajai iestādei jānovērtē kvalitātes nodrošinājuma sistēma, lai noteiktu, vai tā atbilst 3.2. punktā minētajām prasībām. Tā uzskata, ka kvalitātes nodrošinājuma sistēmas atbilst šīm prasībām, ja tajās ievēro attiecīgo saskaņoto standartu [11].Vismaz vienam pārbaudes grupas dalībniekam jābūt pieredzei attiecīgās ražošanas tehnoloģijas novērtēšanā. Novērtēšanas procedūrā obligāti jāiekļauj ražotnes telpu apskate.Par pieņemto lēmumu jāpaziņo ražotājam. Paziņojumā jāietver apskatē gūtie atzinumi un argumentēts lēmuma novērtējums.3.4. Ražotājam jāapņemas pildīt saistības, ko uzliek apstiprinātā kvalitātes nodrošinājuma sistēma, kā arī nodrošināt tās pienācīgu un efektīvu darbību.Ražotājs vai viņa pilnvarotais pārstāvis informē pilnvaroto iestādi, kas apstiprinājusi kvalitātes nodrošinājuma sistēmu, par visiem paredzamiem kvalitātes nodrošinājuma sistēmas pielāgojumiem.Pilnvarotajai iestādei jānovērtē ierosinātie grozījumi un jālemj par to, vai pielāgotā kvalitātes nodrošinājuma sistēma joprojām atbilst 3.2. punktā minētajām prasībām un vai tai vajadzīga atkārtota novērtēšana.Par savu lēmumu tai jāpaziņo ražotājam. Paziņojumā jāietver pārbaudē gūtie atzinumi un argumentēts lēmuma novērtējums.4. Uzraudzība, par kuru atbild pilnvarotā iestāde4.1. Uzraudzības mērķis ir pārliecināties, ka ražotājs pienācīgi pilda saistības, ko uzliek apstiprinātā kvalitātes nodrošinājuma sistēma.4.2. Ražotājam pārbaužu veikšanai jāļauj pilnvarotās iestādes pārstāvjiem iekļūt ražošanas, pārbaužu un izmēģinājumu telpās, kā arī noliktavās un jāsniedz visa vajadzīgā informācija, proti:- kvalitātes nodrošinājuma sistēmas dokumentācija,- kvalitātes nodrošināšanas uzskaites dati, piemēram, pārbaužu protokoli un izmēģinājumu dati, kalibrēšanas dati, ziņojumi par attiecīgo darbinieku kvalifikāciju utt.4.3. Pilnvarotā iestāde periodiski veic revīziju [12], lai pārliecinātos, ka ražotājs uztur un piemēro kvalitātes nodrošinājuma sistēmu, un dara zināmu revīzijas ziņojumu ražotājam.4.4. Turklāt pilnvarotās iestādes pārstāvji var apmeklēt ražotāju bez brīdinājuma. Šādu apmeklējumu laikā pilnvarotā iestāde vajadzības gadījumā var veikt vai uzticēt citiem veikt izmēģinājumus, lai pārliecinātos, ka kvalitātes nodrošinājuma sistēma darbojas pareizi. Pilnvarotajai iestādei jāsniedz ražotājam ziņojums par apmeklējumu, kā arī pārbaudes protokols, ja pārbaude ir notikusi.5. Ražotājam vismaz 10 gadus pēc pēdējā ražojuma izgatavošanas [13]jānodrošina valsts iestādēm pieeja:- dokumentācijai, kas minēta 3.1. punkta otrajā ievilkumā,- papildinājumiem, kas minēti 3.4. punkta otrajā daļā,- pilnvarotās iestādes lēmumiem un ziņojumiem, kas minēti 3.4. punkta pēdējā daļā, 4.3. un 4.4. punktā.6. Katrai pilnvarotajai iestādei jāsniedz pārējām pilnvarotajām iestādēm vajadzīgās ziņas par izsniegtajiem un atsauktajiem kvalitātes nodrošinājuma sistēmas apstiprinājumiem [14].E modulis [15](ražojuma kvalitātes nodrošināšana)1. Šajā modulī aplūkota procedūra, ko ievēro ražotājs, kas pilda 2. punktā noteiktos pienākumus, nodrošinot un apliecinot attiecīgo ražojumu atbilstību EK modeļa pārbaudes apliecībā norādītajam modelim un attiecīgajām direktīvas prasībām. Ražotājs vai viņa Kopienā reģistrēts pilnvarotais pārstāvis katram ražojumam piestiprina CE zīmi un rakstiski sagatavo atbilstības deklarāciju. CE zīme jāpapildina ar tās pilnvarotās iestādes identifikācijas numuru, kas atbild par 4. iedaļā noteikto uzraudzību.2. Ražotājam, pārbaudot un izmēģinot galaproduktus, jāizmanto apstiprināta kvalitātes nodrošinājuma sistēma, kā tas norādīts 3. punktā, un uz viņu attiecas 4. punktā noteiktā uzraudzība.3. Kvalitātes nodrošinājuma sistēma3.1. Ražotājam paša izvēlētai pilnvarotajai iestādei jāiesniedz pieteikums kvalitātes nodrošinājuma sistēmas novērtēšanai saistībā ar konkrētiem ražojumiem.Šim pieteikumam jāpievieno:- visas vajadzīgās ziņas par paredzamo ražojumu kategoriju,- kvalitātes nodrošinājuma sistēmas dokumentācija,- vajadzības gadījumā, apstiprinātā modeļa tehniskā dokumentācija un EK modeļa pārbaudes apliecības kopija.3.2. Piemērojot kvalitātes nodrošinājuma sistēmu, katrs ražojums jāapskata un attiecīgi jāpārbauda, kā tas noteikts 5. pantā minētajā standartā (-os), vai jāveic līdzvērtīgas pārbaudes, kas nodrošina tā atbilstību attiecīgajām direktīvas prasībām. Visi principi, prasības un noteikumi, ko piemēro ražotājs, sistemātiski un mērķtiecīgi jāapkopo rakstiski nostādņu, procedūru un norādījumu veidā. Kvalitātes nodrošinājuma sistēmas dokumentācijai jārada vienota izpratne par kvalitātes programmām, plāniem, aprakstiem un uzskaites datiem.Tajā pirmām kārtām pienācīgi jāaplūko:- kvalitātes mērķi, kā arī organizatoriskā uzbūve, vadības pienākumi un pilnvaras saistībā ar ražojumu kvalitāti,- ekspertīzes un pārbaudes, ko veic pēc ražošanas,- paņēmieni, ar kādiem uzrauga kvalitātes nodrošinājuma sistēmas efektivitāti,- kvalitātes nodrošināšanas uzskaites dati, piemēram, pārbaužu protokoli un izmēģinājumu dati, kalibrēšanas dati, ziņojumi par attiecīgo darbinieku kvalifikāciju utt.3.3. Pilnvarotajai iestādei jānovērtē kvalitātes nodrošināšanas sistēma, lai noteiktu, vai tā atbilst 3.2. punktā minētajām prasībām. Tā uzskata, ka kvalitātes nodrošinājuma sistēmas atbilst šīm prasībām, ja tajās ievēro attiecīgo saskaņoto standartu [16].Vismaz vienam revīzijas grupas dalībniekam jābūt pieredzei attiecīgās ražošanas tehnoloģijas novērtēšanā. Novērtēšanas procedūrā obligāti jāiekļauj ražotnes telpu apskate.Par pieņemto lēmumu jāpaziņo ražotājam. Paziņojumā jāietver apskatē gūtie atzinumi un argumentēts lēmuma novērtējums.3.4. Ražotājam jāapņemas pildīt saistības, ko uzliek apstiprinātā kvalitātes nodrošinājuma sistēma, un nodrošināt tās pienācīgu un efektīvu darbību.Ražotājam vai viņa pilnvarotajam pārstāvim jāinformē pilnvarotā iestāde, kas apstiprinājusi kvalitātes nodrošinājuma sistēmu, par visiem paredzamiem kvalitātes nodrošinājuma sistēmas pielāgojumiem.Pilnvarotajai iestādei jānovērtē ierosinātie grozījumi un jālemj par to, vai pielāgotā kvalitātes nodrošinājuma sistēma joprojām atbilst 3.2. punktā minētajām prasībām un vai tai ir vajadzīga atkārtota novērtēšana.Par savu lēmumu tai jāpaziņo ražotājam. Paziņojumā jāietver apskatē gūtie atzinumi un argumentēts lēmuma novērtējums.4. Uzraudzība, par ko atbild pilnvarotā iestāde4.1. Uzraudzības mērķis ir pārliecināties, ka ražotājs pienācīgi pilda saistības, ko uzliek apstiprinātā kvalitātes nodrošinājuma sistēma.4.2. Ražotājam pārbaužu veikšanai jāļauj pilnvarotās iestādes pārstāvjiem iekļūt pārbaužu un izmēģinājumu telpās, kā arī noliktavās un sniedz visu vajadzīgo informāciju, proti:- kvalitātes nodrošinājuma sistēmas dokumentāciju,- tehnisko dokumentāciju,- kvalitātes nodrošināšanas uzskaites datus, piemēram, pārbaužu protokolus un izmēģinājumu datus, kalibrēšanas datus, ziņojumus par attiecīgo darbinieku kvalifikāciju utt.4.3. Pilnvarotajai iestādei periodiski jāveic revīzija [17], lai pārliecinātos, ka ražotājs uztur un piemēro kvalitātes nodrošinājuma sistēmu, un dara zināmu revīzijas ziņojumu ražotājam.4.4. Turklāt pilnvarotās iestādes pārstāvji var apmeklēt ražotāju bez brīdinājuma. Šo apmeklējumu laikā pilnvarotā iestāde var veikt vai uzticēt citiem veikt izmēģinājumus, lai vajadzības gadījumā pārliecinātos, ka kvalitātes nodrošinājuma sistēma darbojas pareizi; tai jāiesniedz ražotājam apmeklējuma protokols un, ja ir veikts izmēģinājums, izmēģinājuma protokols.5. Ražotājam vismaz 10 gadus pēc pēdējā ražojuma izgatavošanas [18]jānodrošina valsts iestādēm pieeja:- dokumentācijai, kas minēta 3.1. punkta trešajā ievilkumā,- papildinājumiem, kas minēti 3.4. punkta otrajā daļā,- pilnvarotās iestādes lēmumiem un ziņojumiem, kas minēti 3.4. punkta pēdējā daļā, 4.3. un 4.4. punktā.6. Katrai pilnvarotajai iestādei jāsniedz pārējām pilnvarotajām iestādēm vajadzīgā informācija par visiem izsniegtajiem un atsauktajiem kvalitātes nodrošinājuma sistēmas apstiprinājumiem [19].F modulis [20](ražojumu verifikācija)1. Šajā modulī aplūkota procedūra, ko ievēro ražotājs vai viņa Kopienā reģistrēts pilnvarotais pārstāvis, pārbaudot un apliecinot, ka ražojumi, uz kuriem attiecas 3. punkta noteikumi, atbilst EK modeļa pārbaudes apliecībā norādītajam modelim un attiecīgajām direktīvas prasībām.2. Ražotājam jāveic visi vajadzīgie pasākumi, lai panāktu, ka ražošanas process spēj nodrošināt ražojumu atbilstību modelim, kas norādīts EK modeļa pārbaudes apliecībā, un attiecīgajām direktīvas prasībām. Viņš katram ražojumam piestiprina CE zīmi un sagatavo atbilstības deklarāciju.3. Pilnvarotajai iestādei jāveic attiecīgās ekspertīzes un pārbaudes, lai pārliecinātos par ražojuma atbilstību direktīvas prasībām, veicot katra ražojuma ekspertīzi un pārbaudi, kā noteikts 4. punktā, vai, pēc ražotāja izvēles, veicot ražojumu ekspertīzi un pārbaudi, balstoties uz statistikas datiem, kā noteikts 5. punktā [21].3a. Ražotājam vai viņa pilnvarotajam pārstāvim jāglabā atbilstības deklarācijas kopija vismaz 10 gadus pēc pēdējā ražojuma izgatavošanas [22].4. Verifikācija, veicot katra ražojuma ekspertīzi un pārbaudi4.1. Jāpārbauda katrs ražojums un jāveic vajadzīgās pārbaudes saskaņā ar attiecīgo standartu (-iem), kas minēts 5. pantā, lai pārliecinātos par to atbilstību EK modeļa pārbaudes apliecībā norādītajam modelim un attiecīgajām direktīvas prasībām.4.2. Pilnvarotā iestāde nodrošina tās pazīšanas zīmes piestiprināšanu katram apstiprinātam ražojumam un rakstiski sagatavo atbilstības sertifikātu, balstoties uz veiktajām pārbaudēm.4.3. Ražotājam vai viņa pilnvarotajam pārstāvim jābūt gatavam pēc pieprasījuma uzrādīt pilnvarotās iestādes izdots sertifikāts.5. Statistiskā verifikācija5.1. Ražotājam jāpiedāvā savi ražojumi viendabīgās partijās un jāveic visi vajadzīgie pasākumi, lai ražošanas gaitā nodrošinātu katras saražotās partijas viendabīgumu.5.2. Verifikācijas veikšanai visiem ražojumiem ir jābūt pieejamiem viendabīgās partijās. No katras partijas paraugus ņem izlases veidā. Katru ražojumu paraugā apskata atsevišķi un veic vajadzīgās pārbaudes saskaņā ar attiecīgo standartu (-iem), kas minēts 5. pantā, vai līdzvērtīgas pārbaudes, lai pārliecinātos par ražojumu atbilstību attiecīgajam direktīvas prasībām un noskaidrotu, vai partija ir atzīta par derīgu vai nederīgu.5.3. Statistikas procedūrā jāņem vērā šeit aplūkotie faktori:(Šeit norāda attiecīgos faktorus, piemēram, izmantojamās statistikas metodes, izlases pārbaužu plānu, minot funkcionālās īpatnības utt.)5.4. Ja partijas ir apstiprinātas, pilnvarotā iestāde nodrošina tās pazīšanas zīmes piestiprināšanu katram ražojumam un sagatavo rakstveida atbilstības sertifikātu, balstoties uz veiktajām pārbaudēm. Tirgū var laist visus partijas ražojumus, izņemot ražojumu paraugus, kas neatbilst prasībām.Ja partija atzīta par nederīgu, pilnvarotajai iestādei vai kompetentajai iestādei jāveic vajadzīgie pasākumi, lai nepieļautu šīs partijas laišanu tirgū. Ja partiju izbrāķēšana notiek bieži, pilnvarotā iestāde var apturēt statistisko verifikāciju.Ražotājs var piestiprināt pilnvarotās iestādes pazīšanas zīmi ražošanas laikā, par ko atbildību uzņemas šī iestāde.5.5. Ražotājam vai viņa pilnvarotajam pārstāvim jābūt gatavam pēc pieprasījuma uzrādīt pilnvarotās iestādes izdotu sertifikātu.G modulis (eksemplāra verifikācija)1. Šajā modulī aplūkota procedūra, ko ievēro ražotājs, nodrošinot un apliecinot konkrēta ražojuma, kam izdots 2. punktā minētais sertifikāts, atbilstību attiecīgajām direktīvas prasībām. Ražotājs vai viņa Kopienā reģistrēts pilnvarotais pārstāvis piestiprina ražojumam CE zīmi un sagatavo atbilstības deklarāciju.2. Pilnvarotajai iestādei jāpārbauda konkrētais ražojums, kā arī jāveic attiecīgās pārbaudes saskaņā ar attiecīgo standartu (-iem), kas minēts 5. pantā, vai līdzvērtīgas pārbaudes, lai pārliecinātos par tā atbilstību attiecīgajām direktīvas prasībām.Pilnvarotajai iestādei jāpiestiprina savs pazīšanas numurs apstiprinātajam ražojumam un jāizdod atbilstības sertifikāts, balstoties uz veiktajām pārbaudēm.Tehniskajai dokumentācijai jānodrošina iespēja novērtēt [ražojuma] atbilstību direktīvas prasībām un izprast ražojuma konstrukciju, ražošanu un darbību [23].H modulis (pilnīga kvalitātes nodrošināšana)1. Šajā modulī aplūkota procedūra, ko ražotājs ievēro saskaņā ar 2. punktā noteiktajām saistībām, nodrošinot un apliecinot konkrēto ražojumu atbilstību attiecīgajām direktīvas prasībām. Ražotājs vai viņa Kopienā reģistrēts pilnvarotais pārstāvis katram ražojumam piestiprina CE zīmi un rakstiski sagatavo atbilstības deklarāciju. Papildu CE zīmei jābūt tās pilnvarotās iestādes pazīšanas zīmei, kas ir atbildīga par 4. punktā noteiktajiem uzraudzības pasākumiem.2. Ražotājam jāievieš apstiprināta kvalitātes nodrošinājuma sistēma, kas attiecas uz projektēšanu, ražošanu, galaproduktu apskati un pārbaudi, kā noteikts 3. punktā, un uz viņu attiecas 4. punktā noteiktie uzraudzības pasākumi.3. Kvalitātes nodrošinājuma sistēma3.1. Ražotājam jāiesniedz pilnvarotajai iestādei pieteikums novērtēt kvalitātes nodrošinājuma sistēmu.Šim pieteikumam jāpievieno:- visas vajadzīgās ziņas par paredzamo ražojumu kategoriju,- kvalitātes nodrošinājuma sistēmas dokumentācija.3.2. Kvalitātes nodrošinājuma sistēmai jāgarantē ražojumu atbilstība attiecīgajām direktīvas prasībām.Visi principi, prasības un noteikumi, ko piemēro ražotājs, sistemātiski un mērķtiecīgi jāapkopo rakstiski nostādņu, procedūru un norādījumu veidā. Kvalitātes nodrošinājuma sistēmas dokumentācijai jārada vienota izpratne par kvalitātes nodrošināšanas nostādnēm un pasākumiem, proti, par kvalitātes nodrošināšanas programmām, plāniem, aprakstiem un uzskaites datiem.Tajā pirmām kārtām attiecīgi jāaplūko:- vadības kvalitātes mērķi un organizatoriskā struktūra, kā arī pienākumi un pilnvaras saistībā ar projektēšanu un ražojumu kvalitāti,- projekta tehniskie rādītāji, arī piemērojamie standarti, un, ja 5. pantā minētie standarti netiks piemēroti pilnībā, veicamie pasākumi, kas nodrošinās ražojumu atbilstību attiecīgajām direktīvas pamatprasībām,- projektēšanas uzraudzības un verifikācijas metodes, norise un plānveida pasākumi, ko izmantos, projektējot ražojumus, kas ietilpst attiecīgajā ražojumu kategorijā,- attiecīgie ražošanas, kvalitātes kontroles un kvalitātes nodrošināšanas paņēmieni, procedūras un plānveida pasākumi, ko paredzēts izmantot,- ekspertīzes un pārbaudes, kas veicamas ražošanas gaitā, kā arī pirms un pēc ražošanas, un to biežums,- kvalitātes nodrošināšanas uzskaites dati, piemēram, ziņojumi par apskatēm un pārbaudēm, kalibrēšanas dati, ziņojumi par attiecīgā personāla kvalifikāciju utt.,- uzraudzības paņēmieni, kas nodrošina vajadzīgo projektēšanas un produkcijas kvalitāti, kā arī kvalitātes nodrošinājuma sistēmas efektivitāti.3.3. Pilnvarotajai iestādei jānovērtē kvalitātes nodrošinājuma sistēma, lai noteiktu, vai tā atbilst 3.2. punktā minētajām prasībām. Tā uzskata, ka kvalitātes nodrošinājuma sistēmas atbilst šīm prasībām, ja tajās ievēro attiecīgo saskaņoto standartu [24].Vismaz vienam revīzijas grupas dalībniekam jābūt pieredzei attiecīgās ražošanas tehnoloģijas novērtēšanā. Novērtēšanas procedūra paredz atzinuma sniegšanu par ražotnes telpu apmeklējumu.Par pieņemto lēmumu jāpaziņo ražotājam. Paziņojumā jāietver apskatē gūtie atzinumi un argumentēts lēmuma novērtējums.3.4. Ražotājam ir jāapņemas pildīt saistības, ko uzliek apstiprinātā kvalitātes nodrošinājuma sistēma, kā arī nodrošināt tās pienācīgu un efektīvu darbību.Ražotājam vai viņa pilnvarotajam pārstāvim jāinformē pilnvarotā iestāde, kas apstiprinājusi kvalitātes nodrošinājuma sistēmu, par visiem paredzamiem kvalitātes nodrošinājuma sistēmas pielāgojumiem.Pilnvarotai iestādei jānovērtē ierosinātie grozījumi un jālemj par to, vai pielāgotā kvalitātes nodrošinājuma sistēma joprojām atbilst 3.2. punktā minētajām prasībām un vai tai vajadzīga atkārtota novērtēšana.Par savu lēmumu tai jāpaziņo ražotājam. Paziņojumā iekļauj pārbaudē gūtos atzinumus un argumentētu novērtējumu.4. EK uzraudzības pasākumi, par kuriem atbild pilnvarotā iestāde4.1. Uzraudzības mērķis ir pārliecināties, ka ražotājs pienācīgi pilda saistības, ko uzliek apstiprinātā kvalitātes nodrošinājuma sistēma.4.2. Ražotājam pārbaužu veikšanai jānodrošina pilnvarotās iestādes pārstāvjiem iekļūšana projektēšanas, ražošanas, pārbaužu un izmēģinājumu telpās, kā arī noliktavās, un jāsniedz visas vajadzīgās ziņas, proti:- kvalitātes nodrošinājuma sistēmas dokumentācija,- kvalitātes nodrošināšanas uzskaites dati, ko kvalitātes nodrošinājuma sistēma paredz projektēšanas vajadzībām, piemēram, analīžu, aprēķinu, izmēģinājumu u.tml. rezultāti,- kvalitātes nodrošināšanas uzskaites dati, ko kvalitātes nodrošinājuma sistēma paredz ražošanas vajadzībām, piemēram, pārbaužu protokoli un izmēģinājumu dati, kalibrēšanas dati, ziņojumi par attiecīgā personāla kvalifikāciju u.tml.4.3. Pilnvarotā iestādei periodiski jāveic revīzija [25], lai pārliecinātos, ka ražotājs uztur un piemēro kvalitātes nodrošinājuma sistēmu, un iesniedz revīzijas ziņojumu ražotājam.4.4. Turklāt pilnvarotās iestādes pārstāvji var apmeklēt ražotāju bez brīdinājuma. Šo apmeklējumu laikā pilnvarotā iestāde var veikt vai uzticēt citiem veikt pārbaudes, lai vajadzības gadījumā pārliecinātos, ka kvalitātes nodrošinājuma sistēma pienācīgi darbojas; tai jāiesniedz ražotājam apmeklējuma protokols un, ja ir veikta pārbaude, pārbaudes protokols.5. Ražotājam vismaz 10 gadus pēc pēdējā ražojuma izgatavošanas [26]jānodrošina valsts iestādēm pieeja:- dokumentācijai, kas minēta 3.1. punkta otrā apakšpunkta otrajā ievilkumā,- papildinājumiem, kas minēti 3.4. punkta otrajā apakšpunktā,- pilnvarotās iestādes lēmumiem un ziņojumiem, kas minēti 3.4. punkta pēdējā apakšpunktā, 4.3. un 4.4. punktā.6. Katrai pilnvarotajai iestādei jāsniedz pārējām pilnvarotajām iestādēm vajadzīgās ziņas par visiem izsniegtajiem un atsauktajiem kvalitātes nodrošinājuma sistēmas apstiprinājumiem [27].Iespējamās papildprasības+++++ TIFF +++++ATBILSTĪBAS VĒRTĒŠANAS PROCEDŪRAS KOPIENAS TIESĪBU AKTOS+++++ TIFF +++++[1] Īpašās direktīvas var paredzēt atšķirīgu kārtību.[2] Šo termiņu var grozīt ar īpašajām direktīvām.[3] Tehniskās dokumentācijas saturu nosaka katrā atsevišķā direktīvā atkarībā no konkrētiem ražojumiem.Piemēram, dokumentācijā, ciktāl tas nepieciešams novērtēšanai, jābūt:- vispārējam ražojuma aprakstam,- projekta skicei un ražošanas rasējumiem, kā arī detaļu, mezglu, strāvas slēgumu shēmām u.tml.,- aprakstiem un paskaidrojumiem, kas vajadzīgi, lai gūtu izpratni par minētajiem rasējumiem, shēmām un ražojuma darbību,- to pilnīgi vai daļēji piemēroto 5. pantā minēto standartu sarakstam un to risinājumu aprakstam, kuri izmantoti, pildot direktīvas pamatprasības, ja nav piemēroti 5. pantā minētie standarti,- veikto projektēšanas aprēķinu, ekspertīžu u.c. rezultātiem,- pārbaužu protokoliem.[4] Modelis var aptvert vairākus ražojuma paveidus, ar noteikumu, ka atšķirības starp paveidiem neietekmē drošības līmeni un citas obligātās ražojuma īpašības.[5] Tehniskās dokumentācijas saturu nosaka katrā atsevišķā direktīvā atkarībā no konkrēta ražojuma. Piemēram, dokumentācijā, ciktāl tas nepieciešams novērtēšanai, jābūt:- vispārējam ražojuma aprakstam,- projekta skicei un ražošanas rasējumiem, kā arī detaļu, mezglu, strāvas slēgumu shēmām u.tml.,- aprakstiem un paskaidrojumiem, kas vajadzīgi, lai gūtu izpratni par minētajiem rasējumiem, shēmām un ražojuma darbību,- to pilnīgi vai daļēji piemēroto 5. pantā minēto standartu sarakstam un to risinājumu aprakstam, kuri izmantoti, pildot direktīvas pamatprasības, ja nav piemēroti 5. pantā minētie standarti,- veikto projektēšanas aprēķinu, ekspertīžu u.c. rezultātiem,- pārbaužu protokoliem.[6] Īpašajās direktīvās var būt noteikts apliecības derīguma laiks.[7] Īpašās direktīvas var paredzēt atšķirīgu kārtību.[8] Šo termiņu var grozīt ar īpašajām direktīvām.[9] Šo termiņu var grozīt ar īpašajām direktīvām.[10] Ja šo moduli izmanto bez B moduļa:- starp 1. un 2. punktu jāiekļauj A moduļa 2. un 3. punkts, tādējādi paredzot tehniskās dokumentācijas nepieciešamību,- tekstu kvadrātiekavās svītro.[11] Tas ir saskaņotais standarts EN 29002, ko vajadzības gadījumā papildina atkarībā no attiecīgo ražojumu īpatnībām.[12] Šis biežums var būt norādīts īpašajās direktīvās.[13] Šo termiņu var grozīt ar īpašajām direktīvām.[14] Īpašās direktīvas var paredzēt atšķirīgu kārtību.[15] Ja šo moduli izmanto bez B moduļa:- starp 1. un 2. punktu jāiekļauj A moduļa 2. un 3. punkts, tādējādi paredzot tehniskās dokumentācijas nepieciešamību,- tekstu kvadrātiekavās svītro.[16] Tas ir saskaņotais standarts EN 29002, ko vajadzības gadījumā papildina atkarībā no attiecīgo ražojumu īpatnībām.[17] Šis biežums var būt norādīts īpašajās direktīvās.[18] Šo termiņu var grozīt ar īpašajām direktīvām.[19] Īpašās direktīvas var paredzēt atšķirīgu kārtību.[20] Ja šo moduli izmanto bez B moduļa:- starp 1. un 2. punktu jāiekļauj A moduļa 2. un 3. punkts, tādējādi paredzot tehniskās dokumentācijas nepieciešamību,- tekstu kvadrātiekavās svītro.[21] Šis biežums var būt norādīts īpašajās direktīvās.[22] Šo termiņu var grozīt ar īpašajām direktīvām.[23] Tehniskās dokumentācijas saturu nosaka katrā atsevišķā direktīvā atkarībā no konkrēta ražojuma. Piemēram, dokumentācijā, ciktāl tas nepieciešams novērtēšanai, jābūt:- vispārējam ražojuma aprakstam,- projekta skicei un ražošanas rasējumiem, kā arī detaļu, mezglu, strāvas slēgumu shēmām u.tml.,- aprakstiem un paskaidrojumiem, kas vajadzīgi, lai gūtu izpratni par minētajiem rasējumiem, shēmām un ražojuma darbību,- to pilnīgi vai daļēji piemēroto 5. pantā minēto standartu sarakstam un to risinājumu aprakstam, kuri izmantoti, pildot direktīvas pamatprasības, ja nav piemēroti 5. pantā minētie standarti,- veikto projektēšanas aprēķinu, ekspertīžu u.c. rezultātiem,- pārbaužu protokoliem.[24] Tas ir saskaņotais standarts EN 29002, ko vajadzības gadījumā papildina atkarībā no attiecīgo ražojumu īpatnībām.[25] Šis biežums var būt norādīts īpašajās direktīvās.[26] Šo termiņu var grozīt ar īpašajām direktīvām.[27] Īpašās direktīvas var paredzēt atšķirīgu kārtību.--------------------------------------------------


title: Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1904/2006/EK ( 2006. gada 12. decembris ), ar ko laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam izveido programmu Eiropa pilsoņiem , lai sekmētu aktīvu Eiropas pilsonību

text:
               27.12.2006

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 378/32

      EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS Nr. 1904/2006/EK
   (2006. gada 12. decembris),
   ar ko laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam izveido programmu “Eiropa pilsoņiem”, lai sekmētu aktīvu Eiropas pilsonību
   EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 151. un 308. pantu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),
   ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),
   saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (3),
   tā kā:

               (1)

               Ar Līgumu ir izveidota Savienības pilsonība, kas papildina attiecīgo dalībvalstu pilsonību. Tā ir būtisks elements Eiropas integrācijas procesa stiprināšanā un nodrošināšanā.

               (2)

               Kopienai būtu jāpanāk, ka pilsoņi pilnībā izprot savu Eiropas pilsonību, tās priekšrocības, kā arī tiesības un pienākumus, kas jāveicina, pienācīgi ņemot vērā subsidiaritāti un kohēzijas vajadzības.

               (3)

               Sevišķi svarīgi ir panākt, lai Eiropas pilsoņi pilnīgi apzinātos savu Eiropas Savienības pilsonību saistībā ar plašajām pārdomām par Eiropas nākotni, ko uzsāka Eiropadome Briseles sanāksmē 2005. gada 16. un 17. jūnijā. Tādēļ programmai “Eiropa pilsoņiem” būtu jāpapildina citas šajā saistībā sāktās ierosmes, bet tās nedrīkstētu pārklāties.

               (4)

               Lai pilsoņi pilnīgi atbalstītu Eiropas integrāciju, lielāka uzmanība tālab būtu jāpievērš to kopējām vērtībām, vēsturei un kultūrai, kas ir būtiski faktori pilsoņu līdzdalībai sabiedrībā, kura balstīta uz brīvību, demokrātiju un cilvēktiesībām, kultūras daudzveidību, toleranci un solidaritāti, saskaņā ar 2000. gada 7. decembrī izsludināto Eiropas Savienības Pamattiesību hartu (4).

               (5)

               Aktīva pilsoniskuma iedrošināšanai ir ļoti liela nozīme, lai stiprinātu ne tikai cīņu pret rasismu, ksenofobiju un neiecietību, bet arī kohēziju un demokrātijas attīstību.

               (6)

               Saistībā ar ES informācijas un saziņas stratēģiju būtu jānodrošina, ka par programmā atbalstītajiem pasākumiem ir plaša informācija un ka tie ir iedarbīgi.

               (7)

               Lai tuvinātu Eiropu tās pilsoņiem un veicinātu to pilnīgu līdzdalību aizvien saliedētākas Eiropas veidošanā, būtu jāvēršas pie visiem dalībvalstu valstspiederīgajiem un likumīgajiem pastāvīgajiem iedzīvotājiem un tie jāiesaista starptautiskos apmaiņas un sadarbības pasākumos, veicinot piederības izjūtas kopīgiem Eiropas ideāliem attīstību.

               (8)

               Eiropas Parlaments 1988. gadā pieņemtajā Rezolūcijā, uzskatīja par vēlamu pastiprināt centienus veicināt sakarus starp dažādu dalībvalstu pilsoņiem un paziņoja, ka īpašs Eiropas Savienības atbalsts sadraudzības shēmu pilnveidošanai starp dažādu dalībvalstu pašvaldībām ir gan racionāls, gan vēlams.

               (9)

               Eiropadome vairākkārt ir atzinusi vajadzību Eiropas Savienību un tās iestādes tuvināt dalībvalstu pilsoņiem. Tā ir iedrošinājusi Savienības iestādes uzturēt un sekmēt atvērtu, pārskatāmu un regulāru dialogu ar organizēto pilsonisko sabiedrību, tādējādi veicinot iedzīvotāju līdzdalību sabiedriskajā dzīvē un lēmumu pieņemšanā, vienlaikus uzsverot Eiropas iedzīvotājiem kopīgās nozīmīgās vērtības.

               (10)

               Padome ar Lēmumu 2004/100/EK (2004. gada 26. janvāris), ar ko izveido Kopienas rīcības programmu aktīvas Eiropas pilsonības (sabiedriskās līdzdalības) veicināšanai (5) izveidoja rīcības programmu, kurā apstiprināta vajadzība sekmēt nepārtrauktu dialogu ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām un pašvaldībām un atbalstīt iedzīvotāju aktīvu iesaistīšanos.

               (11)

               Pilsoņu projekti ar starptautisku un starpnozaru dimensiju ir nozīmīgi mehānismi, lai uzrunātu iedzīvotājus un veicinātu izpratni par Eiropu, Eiropas politisko integrāciju, sociālo iekļaušanu un savstarpēju saprašanos.

               (12)

               Pilsoniskās sabiedrības organizācijas Eiropas, valsts, reģionālajā un vietējā līmenī ir nozīmīgas pilsoņu aktīvai līdzdalībai sabiedrībā, un tās palīdz veicināt visus sabiedriskās dzīves aspektus. Šīs organizācijas ir arī starpnieki starp Eiropu un tās pilsoņiem. Tāpēc būtu jāveicina un jāiedrošina šo organizāciju starptautiska sadarbība.

               (13)

               Eiropas sabiedrības politikas pētniecības organizācijas var sniegt idejas un apsvērumus, lai uzturētu debates Eiropas mērogā. Tādēļ ir arī ieteicams atbalstīt — kā saikni starp Eiropas iestādēm un Eiropas pilsoņiem — pasākumus, kas atspoguļo šo organizāciju apņemšanos izveidot Eiropas identitāti un pilsoniskumu, izstrādājot procedūras ar pārskatāmiem kritērijiem, lai veicinātu informācijas tīklus un informācijas apmaiņu.

               (14)

               Ir lietderīgi arī turpināt darbu, ko Eiropas Savienība ir uzsākusi saistībā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 792/2004/EK (2004. gada 21. aprīlis), ar ko ievieš Kopienas rīcības programmu, kas vajadzīga, lai atbalstītu Eiropas līmeņa organizācijas kultūras jomā (6), to galveno vietu un arhīvu saglabāšanai un tās vēsturiskās piemiņas kopšanai, kas ir saistīta ar deportācijām. Tā ir iespējams saglabāt iedzīvotāju informētību par otro pasaules karu pilnā apmērā un par tā traģiskajām sekām, kā arī sekmēt vispārēju piemiņu, tādējādi atstājot aiz sevis pagātni un veidojot nākotni.

               (15)

               Eiropadomes Nicas sanāksmē, kas notika 2000. gada 7. līdz 9. decembrī, pieņemtajā Deklarācijā par sportu ir norādīts, ka “Kopienai, kaut arī tai nav šajā jomā tiešu pilnvaru, rīkojoties saskaņā ar dažādajiem Līguma noteikumiem, ir jāņem vērā sportam raksturīgās sociālās, izglītības un kultūras funkcijas.”

               (16)

               Īpaša uzmanība būtu jāpievērš visu dalībvalstu pilsoņu un pilsoniskās sabiedrības organizāciju līdzsvarotai integrācijai starptautiskos projektos un pasākumos.

               (17)

               Kandidātvalstis un EBTA valstis, kas ir EEZ līguma dalībvalstis, ir atzītas par potenciālām dalībniecēm Kopienas programmās saskaņā ar nolīgumiem, kas noslēgti ar šīm valstīm.

               (18)

               Saloniku Eiropadome 2003. gada 19. un 20. jūnijā pieņēma “Darba kārtību Rietumbalkānu valstīm: virzība uz Eiropas integrāciju”, ar ko uzaicināja Rietumbalkānu valstis piedalīties Kopienas programmās un aģentūrās; tāpēc Rietumbalkānu valstis būtu jāatzīst par potenciālām dalībniecēm Kopienas programmās.

               (19)

               Programma sadarbībā ar Komisiju un dalībvalstīm būtu pastāvīgi jāuzrauga un neatkarīgi jāizvērtē, lai varētu veikt atkārtotus pielāgojumus, kuri ir nepieciešami pasākumu pareizai īstenošanai.

               (20)

               Programmas uzraudzības un izvērtēšanas procedūrās būtu jāizmanto mērķi un indikatori, kas ir konkrēti, izmērāmi, sasniedzami, atbilstīgi un ar konkrētiem termiņiem.

               (21)

               Ir jāpiemēro Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (7) (turpmāk — “Finanšu regula”), un Komisijas Regula (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 (2002. gada 19. novembrī), ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (8), ar ko tiek aizsargātas Kopienas finansiālās intereses, ņemot vērā vienkāršības un konsekvences principus budžeta instrumentu izvēlē, to gadījumu skaita ierobežojumu, kad Komisija saglabā tiešu atbildību par to īstenošanu un pārvaldību, un vajadzīgo samērīgumu starp resursu apjomu un ar to izmantošanu saistīto administratīvo slogu.

               (22)

               Būtu jāveic arī atbilstīgi pasākumi, lai novērstu pārkāpumus un krāpšanu un lai atgūtu zaudētus vai nepareizi izmaksātus vai izmantotus līdzekļus.

               (23)

               Ievērojot pareizas finanšu pārvaldības principu, programmas īstenošanu var vienkāršot, izmantojot finansēšanu ar vienreizēju maksājumu, attiecībā vai nu uz atbalstu, ko piešķir programmas dalībniekiem, vai uz Kopienas atbalstu struktūrām, kas programmas pārvaldīšanai izveidotas valsts mērogā.

               (24)

               Šis lēmums visam programmas īstenošanas laikam paredz finansējumu, kas budžeta lēmējinstitūcijai ir galvenā atsauce ikgadējās budžeta procedūras laikā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Iestāžu nolīguma (2006. gada 17. maijs) par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (9) 37. punkta nozīmē.

               (25)

               Ņemot vērā to, ka šā lēmuma mērķus nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka programmas pasākumu starptautiskā un daudzpusējā rakstura dēļ šos mērķus var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā lēmumā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šo mērķu sasniegšanai.

               (26)

               Šā lēmuma īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (10).

               (27)

               Saskaņā ar Lēmumu 2004/100/EK būtu jāpieņem pārejas pasākumi, lai pārraudzītu darbības, kas uzsāktas pirms 2006. gada 31. decembra.

         IR PIEŅĒMUŠI ŠĀDU LĒMUMU.
   1. pants
   Programmas priekšmets un darbības joma
   1.   Ar šo lēmumu izveido programmu “Eiropa pilsoņiem” (turpmāk — “programma”) laikposmam no 2007. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim.
   2.   Programma sekmē šādus vispārējus mērķus:

               a)

               dot pilsoņiem iespēju sadarboties un piedalīties arvien saliedētākas Eiropas izveidē, kas ir demokrātiska un orientēta uz pasauli un kuru vieno un bagātina kultūras daudzveidība, tādējādi attīstot Eiropas Savienības pilsonību;

               b)

               izkopt Eiropas identitātes apziņu, kuras pamatā ir kopīgas vērtības, vēsture un kultūra;

               c)

               veicināt pilsoņu vidū piederības apziņu Eiropas Savienībai;

               d)

               stiprināt toleranci un savstarpēju sapratni starp Eiropas pilsoņiem, cienot un veicinot kultūru un valodu daudzveidību, vienlaikus sekmējot dialogu starp kultūrām.

         2. pants
   Īpaši programmas mērķi
   Programmai saskaņā ar Līguma pamatmērķiem ir šādi īpaši mērķi, kas jāīsteno starptautiskā līmenī:

               a)

               tuvināt vietējo kopienu iedzīvotājus visā Eiropā, lai dalītos pieredzē un apmainītos ar pieredzi, viedokļiem un vērtībām, kā arī lai mācītos no vēstures un plānotu nākotni;

               b)

               atbalstīt rīcību, debates un atziņas, kas saistītas ar Eiropas pilsonību un demokrātiju, kopīgām vērtībām, vēsturi un kultūru, sadarbojoties pilsoniskās sabiedrības organizācijās Eiropas mērogā;

               c)

               tuvināt Eiropu tās pilsoņiem, cildinot Eiropas vērtības un sasniegumus, vienlaikus saglabājot piemiņu par tās pagātni;

               d)

               iedrošināt mijiedarbību starp visu iesaistīto valstu pilsoņiem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām, sekmējot dialogu starp kultūrām un izceļot gan Eiropas daudzveidību, gan vienotību, īpašu uzmanību pievēršot pasākumiem, kas veicinātu ciešāku sakaru veidošanu starp to dalībvalstu pilsoņiem, kuras bija Eiropas Savienībā pirms 2004. gada 1. maija, un to dalībvalstu pilsoņiem, kuras pievienojušās pēc minētās dienas.

         3. pants
   Darbības
   1.   Programmas mērķus sasniedz, atbalstot kādu no šādām darbībām, par kurām sīku informāciju var atrast pielikuma I daļā:

               a)

               “Aktīvi iedzīvotāji Eiropai”, ko veido:

                           —

                           pilsētu sadraudzība,

                           —

                           iedzīvotāju projekti un atbalsta pasākumi;

               b)

               “Aktīva pilsoniskā sabiedrība Eiropā”, ko veido:

                           —

                           strukturālais atbalsts Eiropas sabiedrības politikas pētniecības organizācijām (ideju ģeneratoriem),

                           —

                           strukturālais atbalsts pilsoniskās sabiedrības organizācijām Eiropas mērogā,

                           —

                           atbalsts pilsoniskās sabiedrības organizāciju uzsāktajiem projektiem;

               c)

               “Kopīgi Eiropai”, ko veido:

                           —

                           tādi plašas ievērības pasākumi kā atceres dienas, apbalvojumi, mākslas pasākumi, Eiropas mēroga konferences,

                           —

                           pētījumi, apsekojumi un sabiedriskās domas aptaujas,

                           —

                           informācijas un izplatīšanas līdzekļi;

               d)

               “Aktīvi piemiņas pasākumi Eiropā”, ko veido:

                           —

                           galveno deportāciju vietu un ar deportāciju saistīto arhīvu saglabāšana un upuru piemiņa.

         2.   Katrā darbībā prioritāti var piešķirt līdzsvarotai visu dalībvalstu iedzīvotāju un pilsoniskās sabiedrības organizāciju integrācijai, atbilstoši īpašajam mērķim, kas izklāstīts 2. panta d) apakšpunktā.
   4. pants
   Kopienas pasākumu veidi
   1.   Kopienas pasākumi var būt dotācijas vai valsts iepirkuma līgumi.
   2.   Kopienas dotācijas var piešķirt tādos īpašos veidos kā darbības dotācijas, rīcības dotācijas, stipendijas, balvas.
   3.   Valsts iepirkuma līgumi attiecas uz tādu pakalpojumu iepirkšanu kā pasākumu organizēšana, pētījumi un apsekojumi, informācijas un izplatīšanas instrumenti, uzraudzība un novērtēšana.
   4.   Lai iegūtu tiesības uz Kopienas dotācijām, saņēmējiem jāatbilst prasībām, kas izklāstītas pielikuma II daļā.
   5. pants
   Līdzdalība programmā
   Programma ir atvērta šādu valstu (turpmāk — “dalībvalstis”) līdzdalībai:

               a)

               dalībvalstis;

               b)

               EBTA valstis, kas ir EEZ līguma dalībvalstis, saskaņā ar šā līguma noteikumiem;

               c)

               kandidātvalstis, kas gūst labumu no pirmspievienošanās stratēģijas, saskaņā ar vispārējiem principiem un vispārējiem noteikumiem un nosacījumiem šo valstu līdzdalībai Kopienas programmās, kas noteikti ar šīm valstīm noslēgtajos pamatnolīgumos;

               d)

               Rietumbalkānu valstis saskaņā ar kārtību, kas jāizveido ar šīm valstīm, pamatojoties uz pamatnolīgumiem par vispārējiem principiem šo valstu līdzdalībai Kopienas programmās.

         6. pants
   Programmas pieejamība
   Programma ir atvērta visām ieinteresētajām personām, kas veicina aktīvu Eiropas pilsonību, it īpaši vietējām pašvaldībām un organizācijām, Eiropas sabiedrības politikas pētniecības organizācijām (ideju ģeneratoriem), iedzīvotāju grupām un citām pilsoniskās sabiedrības organizācijām.
   7. pants
   Sadarbība ar starptautiskajām organizācijām
   Uz kopīgu ieguldījumu pamata, kā arī saskaņā ar Finanšu regulu un dažādiem katras iestādes vai organizācijas noteikumiem, programma var attiekties uz kopīgām un novatoriskām darbībām aktīvas Eiropas pilsonības jomā ar tādām attiecīgām starptautiskām organizācijām kā Eiropas Padome un UNESCO.
   8. pants
   Īstenošanas pasākumi
   1.   Komisija pieņem pasākumus, kas vajadzīgi programmas īstenošanai saskaņā ar pielikumā paredzētajiem noteikumiem.
   2.   Saskaņā ar procedūru, kas noteikta 9. panta 2. punktā, pieņem šādus pasākumus:

               a)

               programmas īstenošanas kārtība, tostarp gada darba plāns, atlases kritēriji un atlases procedūras;

               b)

               vispārējais līdzsvars starp dažādām programmas darbībām;

               c)

               procedūras programmas uzraudzībai un izvērtēšanai;

               d)

               finansiālais atbalsts (apjoms, ilgums, sadalījums un atbalsta saņēmēji), ko sniedz Kopiena attiecībā uz visām darbības dotācijām, daudzgadīgiem sadraudzības līgumiem saskaņā ar 1. darbību un plašas ievērības pasākumiem saskaņā ar 3. darbību.

         3.   Citus pasākumus, kas nepieciešami šīs programmas izpildei, pieņem saskaņā ar 9. panta 3. punktā minēto procedūru.
   4.   Kā daļu no 2. punktā minētās procedūras Komisija var izstrādāt pamatnostādnes katrai no pielikumā minētajām darbībām, lai pielāgotu programmu jebkurām prioritāšu izmaiņām aktīvas Eiropas pilsonības jomā.
   9. pants
   Komiteja
   1.   Komisijai palīdz komiteja.
   2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 4. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.
   Lēmuma 1999/468/EK 4. panta 3. punktā paredzētais termiņš ir divi mēneši.
   3.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 3. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.
   4.   Komiteja pieņem savu reglamentu.
   10. pants
   Saskaņotība ar citiem Kopienas un Eiropas Savienības instrumentiem
   1.   Komisija nodrošina saskaņotību un papildināmību starp šo programmu un instrumentiem citās Kopienas darbības jomās, jo īpaši šādās jomās: izglītība, arodapmācība, kultūra, jaunatne, sports, vide, audiovizuālā nozare un plašsaziņas līdzekļi, pamattiesības un brīvības, sociālā iekļaušana, dzimumu līdztiesība, visa veida diskriminācijas, rasisma un ksenofobijas apkarošana, zinātniskā pētniecība, informācijas sabiedrība un Kopienas ārējā darbība, jo īpaši Eiropas kaimiņattiecību politikas līmenī.
   2.   Programmai var būt kopīgi resursi ar citiem Kopienas un Eiropas Savienības instrumentiem, lai izpildītu darbības, kas atbilst gan šīs programmas, gan citu šādu instrumentu mērķiem.
   11. pants
   Finansējums
   1.   Finansējums šīs programmas īstenošanai laikposmam, kas minēts 1. pantā, ir 215 miljoni EUR.
   2.   Gada apropriācijas apstiprina budžeta lēmējinstitūcija saskaņā ar finanšu shēmu.
   12. pants
   Finanšu noteikumi
   1.   Finansiāls atbalsts notiek dotāciju veidā juridiskām personām. Atkarībā no darbības veida vai iesniedzēja izvirzītā mērķa, dotācijas var piešķirt arī fiziskām personām.
   2.   Komisija var piešķirt balvas fiziskām vai juridiskām personām par darbībām vai projektiem, kas īstenoti saskaņā ar programmu.
   3.   Saskaņā ar Regulas (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 181. pantu un atkarībā no darbības veida var atļaut vienotas likmes finansējumu un/vai vienības izmaksu likmju piemērošanu.
   4.   Līdzfinansējums natūrā var tikt pieļauts.
   5.   Komisija, ņemot vērā saņēmēju specifiku un darbību veidu, var izlemt, vai atbrīvot saņēmējus no to profesionālo iemaņu un kvalifikāciju pārbaudes, kas vajadzīgas ierosināto darbību vai darbības programmu pabeigšanai.
   6.   Informācijas apjomu, kas saņēmējam jāsniedz, var ierobežot mazu dotāciju gadījumos.
   7.   Īpašos gadījumos, piemēram, kad piešķir mazas dotācijas, saņēmējam nav jāprasa pierādīt finansiālo spēju izpildīt plānoto projektu vai darba programmu.
   8.   Darbības dotācijas, kuras saskaņā ar šo programmu piešķir struktūrām, kas īsteno mērķi, kuram ir vispārēja Eiropas nozīme, kā noteikts Regulas (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 162. pantā, atjaunošanas gadījumā automātiski nesamazina.
   13. pants
   Kopienas finanšu interešu aizsardzība
   1.   Komisija nodrošina, ka, īstenojot saskaņā ar šo lēmumu finansētas darbības, tiek aizsargātas Kopienas finansiālās intereses, piemērojot aizsardzības pasākumus pret krāpšanu, korupciju un jebkādām citām prettiesiskām darbībām, veicot efektīvas pārbaudes un atgūstot nepareizi izmaksātās summas, kā arī, ja ir atklāti pārkāpumi, piemērojot iedarbīgas, samērīgas un preventīvas sankcijas saskaņā ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (1995. gada 18. decembris) par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību (11), Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (12), un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 (1999. gada 25. maijs) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) (13).
   2.   Attiecībā uz Kopienas darbībām, ko finansē saskaņā ar programmu, pārkāpuma jēdziens, kas minēts Regulas (EK, Euratom) Nr. 2988/95 1. panta 2. punktā, nozīmē jebkuru Kopienas tiesību normu vai jebkuru līgumsaistību pārkāpumu, ko rada kāda saimnieciskās darbības subjekta darbība vai bezdarbība, kas kaitē vai varētu kaitēt Savienības vispārējam budžetam vai Kopienu pārvaldītiem budžetiem, veicot nepamatotus izdevumus.
   3.   Ja Komisija atklāj pārkāpumus, tostarp šā lēmuma vai atsevišķa lēmuma vai līguma, pamatojoties uz kuru tiek piešķirts attiecīgais finansiālais atbalsts, noteikumu neievērošanu, vai, ja atklājas, ka, nelūdzot Komisijas piekrišanu, darbībā ir ieviesti grozījumi, kas ir pretrunā projekta būtībai vai īstenošanas nosacījumiem, Komisija samazina, pārtrauc izmaksāt vai atgūst darbībai piešķirto finansiālā atbalsta apjomu.
   4.   Ja nav ievēroti termiņi vai ja darbības īstenošanā sasniegtais attaisno tikai daļu piešķirtā finansiālā atbalsta, Komisija pieprasa atbalsta saņēmējam noteiktā laikā iesniegt apsvērumus. Ja atbalsta saņēmējs nesniedz apmierinošu atbildi, Komisija var atcelt atlikušo finansiālo atbalstu un pieprasīt atmaksāt jau izmaksātās summas.
   5.   Jebkādas nepareizi izmaksātas summas atmaksā Komisijai. Summām, kas nav atmaksātas laikā, piemēro procentu likmi saskaņā ar Finanšu regulā noteiktajiem nosacījumiem.
   14. pants
   Uzraudzība un izvērtēšana
   1.   Komisija nodrošina regulāru programmas uzraudzību. Uzraudzības un izvērtēšanas procesa rezultātus izmanto programmas īstenošanā. Uzraudzība jo īpaši ietver 3. punkta a) un c) apakšpunktā minēto ziņojumu sastādīšanu.
   Programmas īpašos mērķus var pārskatīt saskaņā ar procedūru, kas noteikta Līguma 251. pantā.
   2.   Komisija nodrošina regulāru, ārēju, neatkarīgu programmas izvērtēšanu un regulāri informē Eiropas Parlamentu.
   3.   Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam, Eiropas Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai šādus dokumentus:

               a)

               starpposma novērtējuma ziņojumu par iegūtajiem rezultātiem un par programmas izpildes kvalitatīvajiem un kvantitatīvajiem aspektiem — ne vēlāk kā 2010. gada 31. decembrī;

               b)

               paziņojumu par programmas turpināšanu — ne vēlāk kā 2011. gada 31. decembrī;

               c)

                  ex-post izvērtējuma ziņojumu — ne vēlāk kā 2015. gada 31. decembrī.

         15. pants
   Pārejas noteikums
   Pirms 2006. gada 31. decembra uzsāktās darbības saskaņā ar Lēmumu 2004/100/EK līdz to pabeigšanai turpina vadīt, pamatojoties uz minēto lēmumu.
   Kā paredzēts Finanšu regulas 18. pantā, programmai var darīt pieejamas apropriācijas, kas atbilst atvēlētajiem ieņēmumiem, kas radušies no nepareizi izmaksātu summu atmaksas saskaņā ar Lēmumu 2004/100/EK.
   16. pants
   Stāšanās spēkā
   Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī”.
   To piemēro no 2007. gada 1. janvāra.

      Strasbūrā, 2006. gada 12. decembris

            Eiropas Parlamenta vārdā —

            priekšsēdētājs

         Josep BORRELL FONTELLES

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         Mauri PEKKARINEN

      (1)  OV C 28, 3.2.2006., 29. lpp.

      (2)  OV C 115, 16.5.2006., 81. lpp.

      (3)  Eiropas Parlamenta 2006. gada 5. aprīļa Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts), Padomes 2006. gada 25. septembra Kopējā nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Eiropas Parlamenta 2006. gada 25. oktobra Nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta). Padomes 2006. gada 11. decembra Lēmums.

      (4)  OV C 364, 18.12.2000., 1. lpp.

      (5)  OV L 30, 4.2.2004., 6. lpp.

      (6)  OV L 138, 30.4.2004., 40. lpp.

      (7)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (8)  OV L 357, 31.12.2002., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisjas Regulu (EK, Euratom) Nr. 1248/2006 (OV L 227, 19.8.2006., 3. lpp.).

      (9)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

      (10)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp. Lēmums jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmums 2006/512/EK (OV L 200, 22.7.2006., 11. lpp.)

      (11)  OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp.

      (12)  OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.

      (13)  OV L 136, 31.5.1999., 1. lpp.

      PIELIKUMS
      I.   DARBĪBU APRAKSTS
      Papildu informācija par piekļuvi programmai
      Pilsoniskās sabiedrības organizācijas, kas minētas 6. pantā, ir, inter alia, arodbiedrības, izglītības iestādes un organizācijas, kas darbojas brīvprātīgā darba un amatieru sporta jomā.
      1. DARBĪBA:   Aktīvi iedzīvotāji Eiropai
      Šī darbība veido programmas daļu, kas īpaši vērsta uz pasākumiem, kuros iesaista pilsoņus. Uz minētajām darbībām attiecas divi šādi pasākumu veidi:
      Pilsētu sadraudzība
      Šis pasākums ir vērsts uz darbībām, kas iesaista vai veicina tiešu apmaiņu Eiropas pilsoņu vidū, līdzdarbojoties pilsētu sadraudzības pasākumos. Tās var būt vienreizējas vai izmēģinājuma darbības, vai darbības strukturētu, daudzgadīgu, savstarpējas partnerības līgumu veidā, ievērojot programmatiskāku pieeju un ietverot plašu darbību klāstu no iedzīvotāju sanāksmēm līdz īpašām konferencēm par kopīgas intereses tematiem, kā arī attiecīgas publikācijas, ko organizē saistībā ar pilsētu sadraudzības darbībām. Šis pasākums aktīvi sekmēs savstarpējo zināšanu stiprināšanu un saprašanos starp iedzīvotājiem un starp kultūrām.
      2007., 2008. un 2009. gadā strukturālo atbalstu var sniegt tieši Eiropas pašvaldību un reģionu padomei (CEMR) — struktūrai, kas īsteno mērķi, kuram ir vispārēja Eiropas nozīme un kas ir aktīva pilsētu sadraudzības jomā.
      Iedzīvotāju projekti un atbalsta pasākumi
      Saskaņā ar šo pasākumu, tieši iesaistot iedzīvotājus, tiks atbalstīti dažādi starptautiski un starpnozaru dimensijas projekti. Prioritāri ir projekti, kuru mērķis ir iedrošināt vietēja mēroga līdzdalību. Šādu projektu apjoms un darbības joma būs atkarīga no izmaiņām sabiedrībā, un, izmantojot novatoriskas metodes, tiks pētītas iespējamās atbildes uz noskaidrotajām vajadzībām. Tiks iedrošināta jaunu tehnoloģiju, jo īpaši informācijas sabiedrības tehnoloģiju (IST), izmantošana. Šādos projektos iesaistīs iedzīvotājus ar dažādiem uzskatiem, kuri kopā darbosies vai debatēs par visas Eiropas jautājumiem, tādējādi veicinot savstarpēju saprašanos, kā arī vairojot informētību par Eiropas integrācijas procesiem.
      Lai pilnveidotu pilsētu sadraudzības un iedzīvotāju projektus, ir arī jāizstrādā atbalsta pasākumi, lai apmainītos ar labāko praksi, lai ieinteresēto personu, tostarp valsts iestāžu starpā apvienotu pieredzi vietējā un reģionālā mērogā, un lai attīstītu jaunas iemaņas, piemēram, ar apmācību palīdzību.
      Indikatīvi šai darbībai piešķirs vismaz 45 % kopējā programmai plānotā budžeta.
      2. DARBĪBA:   Aktīva pilsoniskā sabiedrība Eiropā
      Strukturālais atbalsts Eiropas sabiedrības politikas pētniecības organizācijām (ideju ģeneratoriem)
      Struktūras, kas piedāvā jaunas idejas un pārdomas par Eiropas jautājumiem, ir nozīmīgi institucionālie sarunu biedri, kuri ES iestādēm spēj sniegt neatkarīgus stratēģiskus un starpnozaru ieteikumus. Tās var uzsākt darbības, kas uztur debates, īpaši par Eiropas Savienības pilsonību un par Eiropas vērtību un kultūru jautājumiem. Šā pasākuma mērķis ir stiprināt tādu iestāžu institucionālo darbspēju, kuras ir reprezentatīvas, sniedz reālu Eiropas pievienoto vērtību, būtiski var ietekmēt eiropeisko ideju izplatīšanu un, visbeidzot, var sadarboties ar citiem šīs programmas atbalsta saņēmējiem. Šajā jomā svarīgs faktors ir Eiropas tīklu stiprināšana. Dotācijas var piešķirt uz daudzgadīgas darba programmas pamata, kurā apkopots plašs tematu vai darbību klāsts.
      2007., 2008. un 2009. gadā strukturālo atbalstu var sniegt tieši Pētījumu un pētniecības grupai “Mūsu Eiropa” (“Groupement d'études et de recherches Notre Europe”) un “Eiropas politikas institūtam” (“Institut für Europäische Politik”) — struktūrām, kas īsteno mērķi, kuram ir vispārēja Eiropas nozīme.
      Strukturālais atbalsts pilsoniskās sabiedrības organizācijām Eiropas mērogā
      Pilsoniskās sabiedrības organizācijas ir nozīmīgas pilsoniskai, izglītojošai, kultūras un politiskai darbībai saistībā ar līdzdalību sabiedrībā. Tām ir jāpastāv un jāspēj darboties un sadarboties Eiropas līmenī. Tām būtu arī jāspēj piedalīties politikas veidošanā, izmantojot apspriešanos. Šis pasākums paredz minētajām organizācijām spējas un stabilitāti, lai tās starpnozaru un horizontālā dimensijā darbotos Eiropas mērogā kā starptautiski katalizatori savu biedru un pilsoniskās sabiedrības labā, tādējādi veicinot programmas mērķus. Šajā jomā svarīgs faktors ir Eiropas tīklu un Eiropas asociāciju stiprināšana. Dotācijas var piešķirt uz daudzgadīgas darba programmas pamata, kurā apkopots plašs tematu vai darbību klāsts.
      2007., 2008. un 2009. gadā strukturālo atbalstu var sniegt tieši trim iestādēm, kas īsteno mērķi, kuram ir vispārēja Eiropas nozīme: Eiropas sociālo NVO platformai (Platform of European Social NGOs), Eiropas Kustībai (European Movement) un Eiropas Padomei bēgļu un izsūtīto personu jautājumos.
      Atbalsts pilsoniskās sabiedrības organizāciju uzsāktajiem projektiem
      Pilsoniskās sabiedrības organizācijas vietējā, reģionālā, valstu vai Eiropas mērogā iesaista iedzīvotājus vai pārstāv viņu intereses, piedaloties debatēs, ar publikācijām, iedzīvotāju interešu aizstāvības pasākumiem un citiem konkrētiem starptautiskiem projektiem. Eiropas dimensijas ieviešana vai pilnveidošana pilsoniskās sabiedrības organizāciju pasākumos ļaus tām uzlabot savas spējas un sasniegt plašāku auditoriju. Dažādu dalībvalstu pilsoniskās sabiedrības organizāciju tieša sadarbība sekmēs savstarpēju izpratni starp dažādām kultūrām un uzskatiem, kā arī kopīgu jautājumu un vērtību apzināšanu. Lai gan tas var būt atsevišķu projektu veidā, ilgtermiņa pieeja nodrošinās arī ilgtspējīgāku ietekmi un tīklu un sinerģiju attīstību.
      Indikatīvi šai darbībai piešķirs apmēram 31 % kopējā programmai plānotā budžeta.
      3. DARBĪBA:   Kopīgi Eiropai
      Plašas ievērības pasākumi
      Ar šo darbību tiks atbalstīti Komisijas vai, attiecīgā gadījumā, sadarbībā ar dalībvalstīm vai citiem attiecīgajiem partneriem organizēti pasākumi, kas ir būtiski apjomā un darbības jomā, šie pasākumi gūs rezonansi Eiropas iedzīvotāju vidū, palīdzēs vairot piederības izjūtu vienai kopienai, pievērsīs uzmanību Eiropas Savienības vēsturei, sasniegumiem un vērtībām, iesaistīs iedzīvotājus dialogā starp kultūrām un sekmēs viņu eiropeiskās identitātes pilnveidošanu.
      Tādi pasākumi var ietvert vēsturisku notikumu pieminēšanu, Eiropas sasniegumu cildināšanu, mākslas pasākumus, informētības palielināšanu par specifiskiem jautājumiem, Eiropas mēroga konferences un balvu piešķiršanu, lai izceltu ievērojamus panākumus. Tiks iedrošināta jaunu tehnoloģiju, jo īpaši IST, izmantošana.
      Pētījumi
      Lai Eiropas mērogā gūtu labāku izpratni par aktīvu pilsonību, Komisija veiks dažādus pētījumus un sabiedriskās domas aptaujas.
      Informēšanas un izplatīšanas līdzekļi
      Ņemot vērā to, ka uzmanība ir vērsta uz iedzīvotājiem un ka ierosmes aktīvas pilsonības jomā ir ļoti daudzveidīgas, plaša un daudzpusīga informācija par dažādiem programmas pasākumiem, citām Eiropas darbībām saistībā ar pilsonību un citām attiecīgām ierosmēm ir jāsniedz interneta portālos un ar citiem līdzekļiem.
      2007., 2008. un 2009. gadā strukturālo atbalstu var sniegt tieši Žana Monē asociācijai (“Association Jean Monnet”), Robēra Šūmaņa Eiropas centram (“Centre européen Robert Schuman”) un “Maisons de l'Europe”, kas apvienoti valsts un Eiropas līmenī, — struktūrām, kas īsteno mērķi, kuram ir vispārēja Eiropas nozīme.
      Indikatīvi šai darbībai piešķirs apmēram 10 % kopējā programmai plānotā budžeta.
      4. DARBĪBA:   Aktīvi piemiņas pasākumi Eiropā
      Šajā darbībā var atbalstīt šāda veida projektus:

                  —

                  svarīgāko ar masu deportācijām saistīto vietu un piemiņas vietu, bijušo koncentrācijas nometņu un citu vietu, kur nacisti plašā apmērā spīdzinājuši vai iznīcinājuši cilvēkus, kā arī arhīvu, kuros šie notikumi dokumentēti, saglabāšanai, un upuru, kā arī to, kas ārkārtējos apstākļos glāba cilvēkus no holokausta, piemiņas uzturēšanai;

                  —

                  piemiņas nodrošināšanai ar staļinismu saistīto masu iznīcināšanu un masu izsūtījumu upuriem, kā arī piemiņas vietu un šos notikumus dokumentējošu arhīvu uzturēšanai.

            Aptuveni 4 % no kopējā programmai piešķirtā budžeta ir paredzēti šai darbībai.
      II.   PROGRAMMAS PĀRVALDĪBA
      Šo programmu īstenos, ievērojot pārskatāmības un atklātuma principu, ar lielu organizāciju un projektu dažādību. Tāpēc projektus un darbības parasti atlasīs, izmantojot atklātus uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus. Atkāpes būs iespējamas tikai sevišķos apstākļos un pilnīgā atbilstībā Regulas (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 168. panta 1. punkta c) un d) apakšpunktam.
      Programmā attīstīs daudzgadu partnerības principu, kura pamatā ir saskaņoti mērķi, pamatojoties uz rezultātu analīzi, lai garantētu savstarpēju labumu gan pilsoniskajai sabiedrībai, gan Eiropas Savienībai. Maksimālais ilgums finansējumam, ko šajā programmā piešķir ar vienreizējas dotācijas nolīgumu, ir 3 gadi.
      Attiecībā uz dažām darbībām var būt vajadzīgs pieņemt netiešu centralizētu pārvaldību, ko īsteno izpildaģentūra vai — īpaši 1. darbībai — valstu aģentūras.
      Visas darbības tiks īstenotas starptautiskā mērogā. Tās veicinās pilsoņu un ideju mobilitāti Eiropas Savienībā.
      Būs svarīga tīklu izveide un koncentrēšanās uz pavairošanas faktoriem, tostarp informācijas un komunikāciju tehnoloģijas (ICT) izmantošana, un to atspoguļos gan darbību veidos, gan iesaistīto organizāciju klāstā. Tiks iedrošināta dažādo programmā iesaistīto ieinteresēto personu mijiedarbības un sinerģijas attīstība.
      No programmas budžeta var arī segt izdevumus, kas saistīti ar sagatavošanas, turpmākām, uzraudzības, revīzijas un izvērtēšanas darbībām, kuras tieši vajadzīgas programmas pārvaldīšanai un tās mērķu īstenošanai, it īpaši tādām darbībām kā pētījumi, sanāksmes, informēšanas un publicēšanas darbības, izdevumus, kas saistīti ar informācijas apmaiņai paredzētiem IT tīkliem, kā arī visus citus administratīvos un tehniskā atbalsta izdevumus, par kuriem Komisija var pieņemt lēmumu saistībā ar programmas pārvaldīšanas vajadzībām.
      Kopējiem programmas administratīvajiem izdevumiem būtu jābūt samērīgiem ar attiecīgajā programmā paredzētajiem uzdevumiem un indikatīvi tiem būtu jāatbilst apmēram 10 % no kopējā programmai piešķirtā budžeta.
      Komisija var pēc vajadzības veikt informēšanas, publicēšanas un izplatīšanas pasākumus, tādējādi nodrošinot, ka par programmā atbalstītajiem pasākumiem ir plaša informācija un ka tie ir ļoti iedarbīgi.
      III.   PĀRBAUDES UN REVĪZIJAS
      Projektiem, kas izraudzīti saskaņā ar šo lēmumu, izveido izlases revīzijas sistēmu.
      Dotācijas saņēmējam Komisijai jāiesniedz visi apliecinošie dokumenti, kas saistīti ar izdevumiem piecu gadu laikposmā pēc pēdējā maksājuma datuma. Dotācijas saņēmējs gādā par to, lai vajadzības gadījumā Komisijai ir pieejami tādi apliecinoši dokumenti, kas atrodas pie partneriem vai dalībniekiem.
      Komisija var veikt dotācijas izmantojuma revīziju vai nu tieši ar sava personāla palīdzību, vai izvēloties jebkuru citu kvalificētu neatkarīgu iestādi. Šādu revīziju var veikt visā līguma darbības laikā un piecu gadu laikposmā no atlikuma samaksas datuma. Attiecīgā gadījumā revīzijā atklātie fakti var būt par pamatu, lai Komisija pieņemtu lēmumus par līdzekļu atgūšanu.
      Komisijas personālam un neatkarīgam personālam, ko Komisija pilnvarojusi, ir jābūt nodrošinātai pienācīgai pieejai saņēmēja birojam un visai informācijai, tostarp informācijai elektroniskā formātā, kas vajadzīga šādām revīzijām.
      Revīzijas palātai un Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF) ir tādas pašas tiesības kā Komisijai, jo īpaši piekļuves tiesības.


title: 2010/594/ES: Eiropadomes Lēmums ( 2010. gada 16. septembris ), ar ko groza Padomes sastāvu sarakstu

text:
               6.10.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 263/12

         EIROPADOMES LĒMUMS
   (2010. gada 16. septembris),
   ar ko groza Padomes sastāvu sarakstu
   (2010/594/ES)
   EIROPADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 16. panta 6. punkta pirmo daļu,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 236. panta a) punktu,
   tā kā:

               (1)

               Lai Padomes sastāvu nosaukumos atspoguļotu grozījumus, kas ar Lisabonas Līgumu izdarīti iepriekšējos līgumos attiecībā uz kosmosa un sporta jomu, būtu jāpielāgo sastāva “Konkurētspēja (iekšējais tirgus, rūpniecība un pētniecība)” nosaukums, to papildinot ar vārdu “kosmoss”, un sastāva “Izglītība, jaunatne un kultūra” nosaukums, to papildinot ar vārdu “sports”.

               (2)

               Attiecīgi būtu jāgroza Padomes sastāvu saraksts, kas iekļauts pielikumā Vispārējo lietu padomes Lēmumam 2009/878/ES (2009. gada 1. decembris), ar ko izveido Padomes sastāvu sarakstu papildus tiem, kas minēti Līguma par Eiropas Savienību 16. panta 6. punkta otrajā un trešajā daļā (1), un kas pārņemts Padomes reglamenta I pielikumā (2),

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Padomes sastāvu sarakstu, kas iekļauts Lēmuma 2009/878/ES pielikumā, un tādējādi arī Padomes sastāvu sarakstu, kas iekļauts Padomes reglamenta I pielikumā, groza šādi.

               1.

               Saraksta 6. punktu “Konkurētspēja (iekšējais tirgus, rūpniecība un pētniecība)” aizstāj ar šādu punktu:

                           “6.

                           Konkurētspēja (iekšējais tirgus, rūpniecība, pētniecība un kosmoss)”.

               2.

               Saraksta 10. punktu “Izglītība, jaunatne un kultūra” aizstāj ar šādu punktu:

                           “10.

                           Izglītība, jaunatne, kultūra un sports”.

         Zemsvītras piezīmes netiek grozītas.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2010. gada 16. septembrī

            Eiropadomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         H. VAN ROMPUY

      (1)  OV L 315, 2.12.2009., 46. lpp.

      (2)  OV L 325, 11.12.2009., 35. lpp.


title: 2013/715/ES: Padomes Lēmums ( 2013. gada 2. decembris ) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā ir jāieņem Pasaules Tirdzniecības organizācijas ministru konferencē par Jemenas Republikas iestāšanos Pasaules Tirdzniecības organizācijā

text:
               6.12.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 326/44

         PADOMES LĒMUMS
   (2013. gada 2. decembris)
   par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā ir jāieņem Pasaules Tirdzniecības organizācijas ministru konferencē par Jemenas Republikas iestāšanos Pasaules Tirdzniecības organizācijā
   (2013/715/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 91. pantu, 100. panta 2. punktu un 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar 218. panta 9. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Jemenas Republikas valdība 2000. gada 12. aprīlī iesniedza pieteikumu par pievienošanos Marākešas Līgumam par Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) izveidošanu saskaņā ar minētā līguma XII pantu.

               (2)

               Lai panāktu vienošanos par iestāšanās noteikumiem, kas būtu pieņemami Jemenas Republikai un visām PTO dalībvalstīm, 2000. gada 17. un 19. jūlijā tika izveidota Jemenas Republikas iestāšanās darba grupa.

               (3)

               Komisija Savienības vārdā risināja sarunas par Jemenas Republikas visaptverošu tirgus atvēršanas saistību kopumu, kas atbilst Savienības prasībām.

               (4)

               Minētās saistības tagad ir iekļautas Jemenas Republikas iestāšanās PTO protokolā.

               (5)

               Paredzams, ka iestāšanās PTO radīs pozitīvu un ilgstošu ieguldījumu Jemenas Republikas ekonomisko reformu un ilgtspējīgas attīstības procesā.

               (6)

               Tāpēc būtu jāapstiprina iestāšanās protokols.

               (7)

               PTO izveidošanas līguma XII pantā noteikts, ka iestāšanās noteikumi ir savstarpēji jāsaskaņo PTO un valstij, kas iestājas, un ka PTO ministru konference apstiprina iestāšanās noteikumus no PTO puses.

               (8)

               Attiecīgi ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā ir jāieņem PTO ministru konferencē par Jemenas Republikas iestāšanos PTO,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Nostāja, kas Eiropas Savienības vārdā ir jāieņem PTO ministru konferencē par Jemenas Republikas iestāšanos PTO, ir atbalstīt iestāšanos.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2013. gada 2. decembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         E. GUSTAS


title: 2014/546/ES, Euratom: Eiropas Parlamenta Lēmums ( 2014. gada 3. aprīlis ) par Mazo un vidējo uzņēmumu izpildaģentūras (kādreizējās Konkurētspējas un jauninājumu izpildaģentūras) 2012. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu

text:
               5.9.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 266/104

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS
   (2014. gada 3. aprīlis)
   par Mazo un vidējo uzņēmumu izpildaģentūras (kādreizējās Konkurētspējas un jauninājumu izpildaģentūras) 2012. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
   (2014/546/ES, Euratom)
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Eiropas Savienības 2012. finanšu gada vispārējo budžetu (1),

               —

               ņemot vērā Eiropas Savienības konsolidētos pārskatus par 2012. finanšu gadu (COM(2013) 570 – C7-0273/2013) (2),

               —

               ņemot vērā Konkurētspējas un jauninājumu izpildaģentūras galīgos pārskatus par 2012. finanšu gadu,

               —

               ņemot vērā Komisijas ziņojumu par turpmāko rīcību attiecībā uz 2011. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu (COM(2013) 668) un Komisijas dienestu darba dokumentus, kas pievienoti šim ziņojumam (SWD(2013) 348) un SWD(2013) 349),

               —

               ņemot vērā Komisijas ziņojumu par Savienības finanšu novērtējumu, pamatojoties uz sasniegtajiem rezultātiem (COM(2013) 461), un Komisijas dienestu darba dokumentus, kas pievienoti šim ziņojumam (SWD(2013) 228 un SWD(2013) 229),

               —

               ņemot vērā Komisijas gada ziņojumu budžeta izpildes apstiprinātājiestādei par 2012. gadā veiktajām iekšējām revīzijām (COM(2013) 606) un Komisijas dienestu darba dokumentu, kas pievienots šim ziņojumam (SWD(2013) 314),

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Konkurētspējas un jauninājumu izpildaģentūras 2012. finanšu gada pārskatiem ar Aģentūras atbildēm (3),

               —

               ņemot vērā deklarāciju par pārskatu ticamību, kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību (4), kuru Revīzijas palāta sniegusi par 2012. finanšu gadu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 287. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2014. gada 18. februāra ieteikumu par apstiprinājumu, ko sniedz izpildaģentūrām par 2012. finanšu gada budžeta izpildi (05850/2014 – C7-0049/2014),

               —

               ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 317., 318. un 319. pantu un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), un jo īpaši tās 55., 145., 146. un 147. pantu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (6) un jo īpaši tās 62., 164., 165. un 166. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 19. decembra Regulu (EK) Nr. 58/2003, ar ko nosaka statūtus izpildaģentūrām, kurām uztic konkrētus Kopienas programmu pārvaldības uzdevumus (7), un jo īpaši tās 14. panta 3. punktu,

               —

               ņemot vērā Komisijas 2004. gada 21. septembra Regulu (EK) Nr. 1653/2004 par finanšu tipa regulu izpildu aģentūrām, piemērojot Padomes Regulu (EK) Nr. 58/2003 par atsevišķu uzdevumu izpildu aģentūru statūtiem attiecībā uz Kopienas programmu pārvaldi (8), un jo īpaši tās 66. panta pirmo un otro daļu,

               —

               ņemot vērā Komisijas 2003. gada 23. decembra Lēmumu 2004/20/EK, ar ko izveido izpildaģentūru “Saprātīgas enerģētikas izpildaģentūra”, lai piemērotu Padomes Regulu (EK) Nr. 58/2003 attiecībā uz Kopienas pasākumu enerģētikas jomā pārvaldību (9),

               —

               ņemot vērā Komisijas 2007. gada 31. maija Lēmumu 2007/372/EK par Lēmuma 2004/20/EK grozīšanu, lai Saprātīgas enerģētikas izpildaģentūru pārveidotu par Konkurētspējas un jauninājumu izpildaģentūru (10),

               —

               ņemot vērā Komisijas 2013. gada 17. decembra Īstenošanas lēmumu 2013/771/ES, ar ko izveido Mazo un vidējo uzņēmumu izpildaģentūru un atceļ Lēmumu 2004/20/EK un Lēmumu 2007/372/EK (11),

               —

               ņemot vērā Reglamenta 76. pantu un VI pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un citu attiecīgo komiteju atzinumus (A7-0242/2014),

               A.

               tā kā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 17. panta 1. punktu Komisija uzņemas atbildību par budžeta izpildi un programmu pārvaldību un saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 317. pantu budžeta izpildi veic sadarbībā ar dalībvalstīm un ievērojot pareizas finanšu pārvaldības principu,

               1.

               sniedz Mazo un vidējo uzņēmumu izpildaģentūras (kādreizējās Konkurētspējas un jauninājumu izpildaģentūras) direktoram apstiprinājumu par Aģentūras 2012. finanšu gada budžeta izpildi;

               2.

               izklāsta savus konstatējumus rezolūcijā, kas ir neatņemama daļa no lēmumiem par Eiropas Savienības 2012. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, III iedaļa – Komisija un izpildaģentūras;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu, lēmumu par Eiropas Savienības 2012. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, III iedaļa – Komisija, kā arī rezolūciju, kas ir neatņemama šo lēmumu daļa, nosūtīt Mazo un vidējo uzņēmumu izpildaģentūras direktoram, Padomei, Komisijai, Eiropas Savienības Tiesai un Revīzijas palātai un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Martin SCHULZ

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV L 56, 29.2.2012.

      (2)  OV C 334, 15.11.2013., 1. lpp.

      (3)  OV C 365, 13.12.2013., 49. lpp.

      (4)  OV C 331, 14.11.2013., 10. lpp.

      (5)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (6)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

      (7)  OV L 11, 16.1.2003., 1. lpp.

      (8)  OV L 297, 22.9.2004., 6. lpp.

      (9)  OV L 5, 9.1.2004., 85. lpp.

      (10)  OV L 140, 1.6.2007., 52. lpp.

      (11)  OV L 341, 18.12.2013., 73. lpp.


title: 2014/172/ES: Padomes Lēmums ( 2013. gada 22. oktobris ) par to, lai Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Protokolu Stabilizācijas un asociācijas nolīgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Melnkalnes Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai

text:
               28.3.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 93/1

         PADOMES LĒMUMS
   (2013. gada 22. oktobris)
   par to, lai Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Protokolu Stabilizācijas un asociācijas nolīgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Melnkalnes Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai
   (2014/172/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 217. pantu saistībā ar 218. panta 5. punktu un 218. panta 8. punkta otro daļu,
   ņemot vērā Aktu par Horvātijas pievienošanos un jo īpaši tā 6. panta 2. punkta otro daļu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2012. gada 24. septembrī pilnvaroja Komisiju Savienības, tās dalībvalstu un Horvātijas Republikas vārdā uzsākt sarunas ar Melnkalni nolūkā noslēgt Protokolu Stabilizācijas un asociācijas nolīgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Melnkalnes Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (“protokols”).

               (2)

               Minētās sarunas tika sekmīgi noslēgtas, parafējot protokolu 2013. gada 16. maijā.

               (3)

               Protokols Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā būtu jāparaksta, ņemot vērā tā noslēgšanu vēlāk.

               (4)

               Protokola noslēgšanai ir paredzēta atsevišķa procedūra attiecībā uz jautājumiem, kas ir Eiropas Atomenerģijas kopienas kompetencē.

               (5)

               Ņemot vērā Horvātijas pievienošanos Savienībai 2013. gada 1. jūlijā, protokols būtu provizoriski jāpiemēro no minētā datuma,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Savienības un tās dalībvalstu vārdā tiek atļauta Protokola Stabilizācijas un asociācijas nolīgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Melnkalnes Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai, parakstīšana ar noteikumu, ka minēto protokolu noslēgs.
   Protokola teksts ir pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas parakstīt protokolu Savienības un tās dalībvalstu vārdā.
   3. pants
   Protokolu piemēro provizoriski no 2013. gada 1. jūlija saskaņā ar tā 12. pantu, kamēr tiks pabeigtas procedūras tā noslēgšanai.
   4. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Luksemburgā, 2013. gada 22. oktobrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         L. LINKEVIČIUS