title: Komisijas Lēmums (ES) 2016/153 (2015. gada 2. jūlijs) par valsts atbalstu SA.31883 – 2015/N, 2011/C, ko Austrija īstenojusi un plāno turpmāk īstenot attiecībā uz ÖVAG un Volksbanken Verbund, un ar ko groza Lēmumu 2013/298/ES (izziņots ar dokumenta numuru C(2015) 4635) (Dokuments attiecas uz EEZ)

text:
               10.2.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 34/132

         KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2016/153
   (2015. gada 2. jūlijs)
   par valsts atbalstu SA.31883 – 2015/N, 2011/C, ko Austrija īstenojusi un plāno turpmāk īstenot attiecībā uz ÖVAG un Volksbanken Verbund, un ar ko groza Lēmumu 2013/298/ES

         (izziņots ar dokumenta numuru C(2015) 4635)

   (Autentisks ir tikai teksts vācu valodā)
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,
   pēc tam, kad ieinteresētās personas uzaicinātas iesniegt savas piezīmes saskaņā ar minētajiem noteikumiem (1),
   tā kā:
   1.   PROCEDŪRA

               (1)

               Komisija ar 2008. gada 9. decembra lēmumu (2) (“2008. gada lēmums”) apstiprināja Austrijas banku atbalsta shēmu, kuras darbības periods tika pagarināts četras reizes (3) un beidzās 2011. gada 30. jūnijā.

               (2)

               Austrijas banku atbalsta shēmas satvarā Österreichische Volksbanken AG (turpmāk tekstā “ÖVAG”) 2009. gada aprīlī saņēma jaunu kapitālu EUR 1 miljarda apmērā. Turklāt attiecīgi 2009. gada 9. februārī, 18. martā un 14. septembrī saskaņā ar šo shēmu ÖVAG laida tirgū trīs emisijas, ko veidoja parāda vērtspapīri ar valsts galvojumu, katru EUR 1 miljarda apmērā. Austrija nodrošināja šos atbalsta pasākumus, pieņemot, ka ÖVAG ir droša finanšu iestāde, un 2009. gada 29. septembrī iesniedza tās dzīvotspējas plānu.

               (3)

               Pēc turpmākas analīzes Komisija secināja, ka saskaņā ar Komisijas paziņojuma “Finanšu iestāžu rekapitalizācija pašreizējās finanšu krīzes apstākļos – atbalsta ierobežošana līdz nepieciešamajam minimumam un aizsardzības līdzekļi pret pārmērīgiem konkurences traucējumiem” (4) (turpmāk tekstā “Rekapitalizācijas paziņojums”) pielikumā noteikto kritēriju banku rekapitalizācijas brīdī nevar uzskatīt par drošu banku šā paziņojuma nozīmē. Austrija saglabāja savu nostāju par to, ka banka bija droša, tomēr 2010. gada 2. novembrī iesniedza ÖVAG pārstrukturēšanas plānu.

               (4)

               Komisija 2011. gada 9. decembra vēstulē (5) paziņoja Austrijai, ka nolēmusi sākt Līguma par Eiropas Savienības darbību (turpmāk tekstā “Līgums”) 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru attiecībā uz rekapitalizāciju EUR 1 miljarda apmērā un galvojumu EUR 3 miljardu apmērā, ko Austrija piešķīrusi ÖVAG, un lūdza Austriju iesniegt grozītu pārstrukturēšanas plānu, kura galīgā versija tika iesniegta 2012. gada 4. septembrī (turpmāk tekstā “2012. gada pārstrukturēšanas plāns”).

               (5)

               Komisija 2012. gada 19. septembrī pabeidza oficiālās izmeklēšanas procedūru, pieņemot lēmumu (6) (turpmāk tekstā “2012. gada lēmums”), kurā pārstrukturēšanas atbalstu, kas piešķirts ÖVAG, tostarp 2. apsvērumā minētos pasākumus, kā arī valsts kapitāla iepludināšanu parasto akciju veidā EUR 250 miljonu apmērā un aktīvu galvojumu, kura rezultātā kapitāls tika palielināts par EUR 100 miljoniem, atzina par saderīgu. Šo lēmumu pieņēma, pamatojoties uz 2012. gada pārstrukturēšanas plānu un 2012. gada lēmuma pielikumā izklāstītajām saistībām (turpmāk tekstā “2012. gada saistības”).

               (6)

               Komisija 2012. gada lēmumu pieņēma, pamatojoties uz plānu pārveidot Austrijas Volksbanken-Verbund (turpmāk tekstā “Verbund”) par kopīgas atbildības asociāciju (Haftungsgemeinschaft). Grupas sastāvā bija 51 neatkarīga Volksbank (primārā banka) un ÖVAG. Primārajām bankām attiecībā uz ÖVAG bija tikai ierobežota atbildība, savukārt ÖVAG atbildība pret Verbund
                   (7) bija pilnīga.

               (7)

               Eiropas Centrālā banka un Eiropas Banku iestāde to veiktajā visaptverošajā novērtējumā (turpmāk tekstā “ECB/EBI visaptverošais novērtējums”), ko publicēja 2014. gada 26. oktobrī, konstatēja, ka Verbund, kuras sastāvā bija arī ÖVAG, ir pirmā līmeņa pamata kapitāla (turpmāk tekstā “CET1”) deficīts gan pamatscenārijā, gan nelabvēlīgajā scenārijā.

               (8)

               Austrijas iestādes publiski paziņoja, ka nesniegs Verbund turpmāku atbalstu. Ar tiem pasākumiem, ko kapitāla deficīta segšanas nolūkā toreiz noteica Verbund (konkrētāk, blakusdarbības meitasuzņēmumu pārdošana un riska svērto aktīvu (turpmāk tekstā “RSA”) turpmāka samazināšana), vien nebūtu pietiekami, lai segtu kapitāla deficītu vienotā uzraudzības mehānisma (turpmāk tekstā “VUM”) noteiktajā laikposmā.

               (9)

                  ÖVAG2014. gada 23. decembrī sarīkoja ārkārtas kopsapulci, kurā nolēma, ka, saņemot valsts regulatoru, VUM un Komisijas apstiprinājumu, īstenos darbības, kas veicamas, lai sāktu pakāpenisku ÖVAG likvidāciju (Abbaugesellschaft). Saskaņā ar jaunu Verbund pārstrukturēšanas plānu (turpmāk tekstā “jaunais pārstrukturēšanas plāns”), kurā paredzēta pilnīgas solidāras atbildības sistēmas izveide, ÖVAG pildītās Verbund centrālās organizācijas pamatfunkcijas nodotu vienai no primārajām bankām.

               (10)

               Ar jauno pārstrukturēšanas plānu tiek ievērojami mainīts 2012. gada pārstrukturēšanas plāns, tāpēc Komisijai jāpieņem lēmums par grozījumiem.

               (11)

               Laikposmā no 2014. gada oktobra līdz 2015. gada jūnijam Komisija, Austrijas iestādes, VUM, ÖVAG un Verbund vairākkārt apsprieda jauno pārstrukturēšanas plānu pa tālruni un rakstiski. Komisija 2014. gada 18. decembrī tikās ar ÖVAG un Austrijas pārstāvjiem un 2015. gada 7. maijā – ar Verbund pārstāvjiem.

               (12)

                  ÖVAG akcionāru 2015. gada 28. maija sapulcē apstiprināja tās pamatfunkciju nodošanu Volksbank Wien-Baden (turpmāk tekstā “VBWB”) un likvidācijas struktūrvienības izveidi attiecībā uz atlikušajām funkcijām saskaņā ar 162. pantu Austrijas Likumā par banku sanāciju un noregulēšanu (Bundesgesetz über die Sanierung und Abwicklung von Banken, turpmāk tekstā “BaSAG”).

               (13)

                  VBWB akcionāru 2015. gada 29. maija sapulcē apstiprināja ÖVAG pamatfunkciju nodošanu un kapitāla palielināšanu par EUR 113 miljoniem.

               (14)

               Papildus tam 2015. gada 29. maijā primārās bankas, kam pieder 97,83 % no Verbund RSA, parakstīja banku asociācijas līgumu (Verbundvertrag) un sadarbības līgumu (Zusammenarbeitsvertrag).

               (15)

                  Verbund2015. gada 23. jūnijā iesniedza jaunā pārstrukturēšanas plāna galīgo versiju.

               (16)

               Austrija 2015. gada 25. jūnijā iesniedza saistības, kas ir izklāstītas šā lēmuma pielikumā.

               (17)

               Tā kā šis lēmums pieņemts, pamatojoties uz Komisijas pilnvarām valsts atbalsta jomā, tas neskar nekādus apvienošanās kontroles pienākumus, kas varētu būt jāpilda darījumos iesaistītajām pusēm.

         2.   SĪKS ĪSTENOTO UN PLĀNOTO PASĀKUMU APRAKSTS

   2.1.   ATBALSTA SAŅĒMĒJS UN TĀ GRŪTĪBAS

               (18)

                  Verbund sastāvā patlaban ir i) 51 juridiski neatkarīga primārā banka – 41 reģionālā kooperatīvā banka, piecas speciālās bankas, četras kredītsavienības un viena būvsabiedrība (Bausparkasse); ii) centrālā organizācija ÖVAG; kā arī iii) juridiskā noguldījumu garantiju sistēma (Volksbank Haftungsgenossenschaft eG). ÖVAG ir Verbund centrālā organizācija un šādā statusā sniedz primārajām bankām pakalpojumus, veicot centralizētas pārvaldes un likviditātes pārvaldības darbības. Primārās bankas ir nelielas banku iestādes (bilance EUR 65–3 600 miljoni), kas galvenokārt sniedz banku pakalpojumus privātiem un korporatīviem klientiem vietējā un reģionālā līmenī.

               (19)

                  Verbund tirgus daļa Austrijā ir aptuveni 6 %, un tai ir apmēram 900 000 privātu klientu un 80 000 korporatīvu klientu. Primārajām bankām ir 4 900 darbinieku un vairāk nekā 500 filiāļu. Kopējais klientiem izsniegto aizdevumu apmērs ir aptuveni EUR 30 miljardi, savukārt kopējās saistības pret klientiem ir apmēram EUR 27 miljardi.

               (20)

                  Verbund locekļus saista asociācijas līgums, kurā paredzēta kopīga atbildība un likviditātes nodošana. Pašreizējā sistēmā centrālajai organizācijai – ÖVAG – ir neierobežota atbildība pret primārajām bankām, savukārt primāro banku atbildība pret centrālo organizāciju ir ierobežota un attiecas tikai uz primāro banku pašu kapitāla rādītāju, kas nedrīkst būt mazāks par regulējumā noteikto minimumu.

               (21)

               Patlaban primārajām bankām ar ÖVAG pārvaldītājsabiedrības Volksbanken Holding starpniecību pieder 51,6 % ÖVAG akciju. Austrijai pieder 43,3 % ÖVAG akciju. Citi nozīmīgi akcionāri ir DZ Bank AG (3,8 %) un Raiffeisen Zentralbank (0,9 %), savukārt 0,4 % pieder citām pusēm.

               (22)

               Svarīgākais Verbund ģeogrāfiskais tirgus ir Austrija. Tomēr iepriekš ÖVAG darbojās arī vairākās Centrāleiropas un Austrumeiropas valstīs, taču tās tirgus segments, izņemot Rumāniju, bija mazs.

               (23)

                  ÖVAG grūtībām bija vairāki cēloņi – darbība Centrāleiropas un Austrumeiropas valstīs, kur tai pieder maza apjoma bankas darījumu meitasuzņēmumi, kas apvienoti uzņēmumu grupā VB International AG (turpmāk tekstā “VBI”); iesaistīšanās publiskā finansējuma, infrastruktūras finansēšanas un nekustamā īpašuma darbībās; ieguldījumu portfelis, kurā inter alia bija arī Lehman Brothers un Islandes banku emitēti finanšu instrumenti; kā arī paļaušanās uz starpbanku finansējumu (8). Šo faktoru ietekmē ÖVAG 2008. gadā cieta ievērojamus zaudējumus, un tā rezultātā Austrija 2009. gadā piešķīra bankai atbalsta pasākumus (9). ÖVAG 2011. gada zaudējumu dēļ bija jāīsteno papildu valsts atbalsta pasākumi (10). Neraugoties uz pārstrukturēšanas centieniem, 2014. gadā ECB/EBI visaptverošajā novērtējumā tika konstatēts papildu kapitāla deficīt Verbund (tostarp ÖVAG) līmenī, ko galvenokārt izraisīja ÖVAG riski un trūkumi (11).

         2.2.   ATBALSTA PASĀKUMI 2009. GADĀ UN PĒC TAM ĪSTENOTĀ PĀRSTRUKTURĒŠANA

      Atbalsta pasākumi

               (24)

               Austrija 2009. gada aprīlī parakstīja ÖVAG līdzdalības sertifikātus (Partizipationsscheine, turpmāk tekstā “PS”) EUR 1 miljarda apmērā (turpmāk tekstā “2009. gada rekapitalizācija”). PS instruments valstij nenodrošināja balsstiesības, taču tā ieguva priekšrocības kuponu un pārvēršanas iespēju. Šis instruments ir pastāvīgs un tiek uzskatīts par pirmā līmeņa pamata kapitālu. Līdzdalības sertifikāti absorbē zaudējumus proporcionāli kopējam zaudējumus absorbējošam kapitālam. ÖVAG bija tiesības jebkurā laikā atgūt visus līdzdalības sertifikātus vai to laidienus. Valstij bija tiesības pārvērst līdzdalības sertifikātus ÖVAG parastajās akcijās, taču tā to neizdarīja.

               (25)

                  ÖVAG arī saņēma valdības izsniegtu galvojumu atbilstīgi Austrijas banku atbalsta shēmai un 2009. gadā emitēja valsts garantētas obligācijas EUR 3 miljardu apmērā ar atmaksas termiņu 2012. un 2013. gadā.

      Pārstrukturēšana

               (26)

                  ÖVAG 2009. gadā jau bija sākusi pārstrukturēšanas procesu, kura mērķis inter alia bija atdalīt banku no darbībām, kas bija tās problēmu galvenais cēlonis. Tomēr daži no riskiem, kas izriet no “mantotā” portfeļa, atkal ietekmēja banku 2011. gadā, tostarp:

                           a)

                              VBI meitasuzņēmumu radītie zaudējumi un to bilances vērtības (kas ÖVAG uzskaitē veidoja EUR 380 miljonus) mazināšanās;

                           b)

                              ÖVAG ieguldījumu vērtības mazināšanās par EUR 300 miljoniem saistībā ar valstīm, ko visvairāk ietekmēja valsts parāda krīze;

                           c)

                           atlikušā ÖVAG piederošā Kommunalkredit līdzdalības kapitāla norakstīšana par EUR 142 miljoniem;

                           d)

                              Investkredit (turpmāk tekstā “IK”) bilances vērtības atkārtota novērtēšana saistībā ar uzņēmumu apvienošanu, kuras laikā ÖVAG pārņēma IK – IK bilances vērtība samazinājās par EUR 323 miljoniem.

         2.3.   ATBALSTA PASĀKUMI 2012. GADĀ UN PĒC TAM ĪSTENOTĀ PĀRSTRUKTURĒŠANA

      Atbalsta pasākumi

               (27)

               Ņemot vērā ÖVAG 2011. gada pārskatā paziņoto zaudējumu apmēru, tika īstenoti papildu valsts atbalsta pasākumi – valsts kapitāla iepludināšana parasto akciju veidā EUR 250 miljonu apmērā (turpmāk tekstā “2012. gada rekapitalizācija”) un galvojums par aktīviem.

               (28)

               2012. gada rekapitalizāciju veica divos posmos. Vispirms, lai izlīdzinātu uzkrātos zaudējumus, bankas kapitālu samazināja par 70 %. Šī kapitāla samazināšana arī proporcionāli samazināja līdzdalības sertifikātus, ko Austrija iepludināja 2009. gadā, tādējādi valsts līdzdalības kapitāls ÖVAG bija EUR 300 miljoni. Otrajā posmā ÖVAG saņēma jaunu kapitālu EUR 484 miljonu apmērā. No tiem EUR 250 miljonus parakstīja Austrija, bet pārējo – Volksbanken Holding. Vienas akcijas cena bija EUR 2,181.

               (29)

               Tādējādi valsts ieguva 43,4 % ÖVAG akciju un kļuva par otro lielāko akcionāru pēc Volksbanken Holding (tolaik 50,2 %), samazinot to pārējo akcionāru akciju daudzumu, kuri kapitāla iepludināšanā nepiedalījās: DZ-Bank – 3,8 %, ERGO – 1,5 %, RZB – 0,9 % un brīvā apgrozībā – 0,1 %.

               (30)

               Ar aktīvu galvojumu ÖVAG kapitāls tika palielināts par EUR 100 miljoniem, sedzot zaudējumus, ko rada apdrošinātais ienākumus nenesošo aizdevumu portfelis. ÖVAG aktīvu galvojumu drīkst izmantot tikai atbilstīgi konkrētiem nosacījumiem, ko apstiprinās 2015. gada 31. decembrī (12). Aktīvu galvojumu kompensē ar likmi 10 % gadā (t. i., kā kapitāla iepludināšanu), un tas būs spēkā līdz 2016. gada 1. janvārim.

      Pārstrukturēšana

               (31)

               Saistībā ar 2012. gada atbalsta pasākumiem ÖVAG pārskatīja savu sākotnējo pārstrukturēšanas plānu un nolēma veikt pamatīgu pārstrukturēšanu. Attiecīgos pasākumus apstiprināja 2012. gada lēmumā. ÖVAG 2012. gada pārstrukturēšanas plānā, kas bija 2012. gada lēmuma pamatā, bija paredzētas šādas darbības:

                           a)

                              ÖVAG izveidoja iekšējo sanācijas struktūrvienību, kurā paredzēts likvidēt konkrētus aktīvus, t. i., tā dēvēto blakusdarbības segmentu;

                           b)

                           līdz 2017. gada 31. decembrimÖVAG bilance un riska svērtie aktīvi bija jāsamazina attiecīgi līdz EUR 18,4 miljardiem un EUR 10,1 miljardam; lielākais samazinājums bija jāpanāk blakusdarbības segmentā, savukārt bilance un riska svērtie aktīvi pamatdarbības segmentā bija jāsamazina tikai nedaudz (mērķa vērtība – attiecīgi EUR 5,4 miljardi un EUR 4,5 miljardi līdz 2017. gada 31. decembrim);

                           c)

                           pamatdarbības segmentā ÖVAG grasījās turpmāk darboties tikai kā Verbund centrālā organizācija un piedāvāt produktus un pakalpojumus primārajām bankām un to klientiem. ÖVAG vairs nedrīkstēja savā vārdā sniegt kreditēšanas pakalpojumus trešām personām;

                           d)

                              ÖVAG bija jāpārtrauc uzņēmējdarbība atsevišķās jomās, piemēram, atjaunojamās enerģijas nozarē un saistībā ar konkrētiem nekustamā īpašuma finansēšanas veidiem (Modellfinanzierung);

                           e)

                              ÖVAG bija jāpārdod savas akcijas uzņēmumos VBLI, Malta/IK Malta Volksbank, Volksbank Romania un RZB no Verbund un Austrijas valsts neatkarīgām pusēm;

                           f)

                           akcionāriem DZ Bank, Ergo Gruppe un RZB bija jāveic konkrēti ÖVAG kapitāla palielināšanas pasākumi;

                           g)

                           līdz pārstrukturēšanas perioda beigām, t. i., 2017. gada 31. decembrim, ÖVAG bija jāatturas no jebkādas uzņēmumu iegādes, dividenžu izmaksas, dominējošu cenu piedāvāšanas tās interneta bankas struktūrvienībā Live Bank, kā arī valsts atbalsta pieminēšanas reklāmas nolūkos un jāievēro konkrēti noteikumi par tās vadības atalgojumu;

                           h)

                              ÖVAG apņēmās atmaksāt visu atlikušo valsts līdzdalības kapitālu, t. i., EUR 300 miljonus, līdz 2017. gada 31. decembrim un vismaz EUR 150 miljonus no tiem samaksāt 2017. gada pirmajā pusgadā. Privātajām bankām bija jāpiedalās atmaksas īstenošanā, ciktāl tas iespējams, ievērojot regulējuma prasības par pietiekamo kapitāla minimumu.

               (32)

               Laikposmā no 2012. līdz 2014. gadam ÖVAG izdevās samazināt savu bilanci un RSA gan blakusdarbības, gan pamatdarbības segmentā, un tas tika izdarīts ātrāk nekā prasīts 2012. gada lēmumā. 2014. gada 31. decembrī tās kopējā bilance bija EUR 15,1 miljards, RSA – EUR 8,7 miljardi un pamata kapitāla rādītājs – 6,21 %.

         2.4.   ECB/EBI VISAPTVEROŠAIS NOVĒRTĒJUMS

               (33)

               Eiropas Centrālā banka (ECB) un Eiropas banku iestāde (EBI) 2014. gadā veica visaptverošu novērtējumu, kurā rūpīgi pārbaudīja eurozonas 130 lielāko banku bilances kvalitāti un to finansiālo noturību. Visaptverošā novērtējuma rezultātus publicēja 2014. gada 26. oktobrī. Atbilstīgi Kapitāla prasību regulas (13) 10. pantam un Austrijas Banku darbības likuma (14) 30. pantam Verbund tika novērtēta konsolidēti, iekļaujot novērtējumā arī ÖVAG. Verbund bija viena no 25 bankām, kas prognozētajos scenārijos neatbilda prasībām par minimālo pašu kapitālu. Tās 2016. gada pirmā līmeņa pamata kapitāla (turpmāk tekstā “CET1”) rādītājs bija 7,2 % (robežvērtība – 8 %) pamatscenārijā un 2,1 % (robežvērtība – 5,5 %) stresa scenārijā. Testa rezultāta un robežvērtības maksimālā starpība atbilst papildu CET1 kapitāla prasībai EUR 865 miljonu apmērā.

               (34)

               ECB noteica, ka Verbund līdz 2015. gada 26. jūlijam jānodrošina šīs kapitāla prasības segums un jāpanāk CET1 rādītājs 14,63 % apmērā.

         2.5.   PAZIŅOTAIS JAUNAIS 2015. GADA PĀRSTRUKTURĒŠANAS PLĀNS

               (35)

               Iepriekš izklāstīto grūtību dēļ Verbund ir sākusi vērienīgu pārveidošanu, par ko panākta vienošanās ar Austrijas valsti. Pārveidošanas plāna pamatā ir šādi principi:

                           a)

                              ÖVAG pildītās centrālās organizācijas funkcijas tiks nodotas VBWB;

                           b)

                           pēc centrālās organizācijas nodošanas ÖVAG tiks nodalīta no Verbund;

                           c)

                           tiks sākta nodalītās ÖVAG likvidācija, un tā atteiksies no savas bankas darbības licences, lai turpmāk varētu neievērot bankām piemērotās prasības par pašu kapitālu;

                           d)

                           51 Verbund primāro banku apvienos 10 lielākās iestādēs, un tās sadarbosies vairāk nekā iepriekš;

                           e)

                           tādējādi primārajām bankām būs neierobežota atbildība par Verbund un centrālās organizācijas saistībām. Līdz šim tās bija atbildīgas tikai par tādām darbībām, kas neapdraudēja to minimālā pašu kapitāla atbilstību regulējuma prasībām.

               (36)

               Īstenojot pārveidošanas plānā paredzētos pasākumus, konkrētāk, ÖVAG likvidāciju, nodalīšanu no Verbund un ÖVAG bankas darbības licences anulēšanu, Verbund uzreiz izdosies nodrošināt CET1 rādītāju [9–11] (15) % apmērā. Turklāt kapitāla atbrīvošanas nolūkā Verbund ir sākusi vairākus papildu pasākumus, tostarp tās darbības samazināšanu korporatīvo pakalpojumu un nekustamā īpašuma nozarē (kumulatīvā ietekme uz CET1 no 2014. gada janvāra līdz 2017. gada decembrim būs EUR [100–200] miljoni), produktu uzņēmumu pārdošanu (EUR [100–200] miljoni) un vērtspapīru pārdošanu (EUR [50–100] miljoni). Tomēr laikposmā līdz 2017. gada beigām ar šiem pasākumiem izdosies atbrīvot tikai EUR [450–550] miljonus, un ar šādu summu nevar kompensēt kapitāla deficītu EUR 865 miljonu apmērā.

      Centrālās organizācijas funkciju nodošana

               (37)

                  VBWB pārņems Verbund centrālās organizācijas funkcijas, ko līdz šim pildīja ÖVAG. Šo funkciju izpildē vajadzīgos aktīvus kopā ar atbilstošajiem ÖVAG pasīviem nodos VBWB2015. gada 30. jūnijā (ar atpakaļejošu spēku no 2015. gada 1. janvāra). Gan kopējā nododamo aktīvu, gan kopējā nododamo pasīvu vērtība ir nedaudz mazāka par EUR 8,6 miljardiem. Šajā summā ir ietvertas visas darbības, kas pamatdarbības segmentam uzticētas 2012. gada lēmumā, izņemot trīs mazākos meitasuzņēmumus, t. i., VB Factoring, VB Mobilienleasing un VB Investments, kas paliks ÖVAG sastāvā un veido mazāk nekā 10 % no kopējās summas.

         ÖVAG nodalīšana un likvidācija

               (38)

               Pēc centrālās organizācijas un attiecīgo aktīvu un pasīvu nodošanas 2015. gada 4. jūlijā tiks sākta ÖVAG likvidācija un to pārveidos par pakāpeniski likvidējamu struktūru (Abbaugesellschaft) atbilstīgi BaSAG 162. pantam. Iestādes jaunais nosaukums būs immigon portfolioabbau ag (turpmāk tekstā “Immigon”). Atlikušos aktīvus EUR 7,4 miljardu apmērā likvidēs līdz 2017. gada 31. decembrim. Starp šiem aktīviem ir visas darbības, kas 2012. gada lēmumā uzticētas blakusdarbības segmentam, un turējumi 37. apsvērumā minētajos meitasuzņēmumos, proti, VB Factoring, VB Mobilienleasing un VB Investments.

               (39)

               Atbilstīgi pašreizējam plānam ienākumi no aktīvu likvidācijas būs pietiekami, lai pilnīgi segtu atlikušās saistības. Šajā procesā ÖVAG pašu kapitālu un līdzdalības kapitālu samazinās par 96,65 %. Šis samazinājums attiecas arī uz atlikušo valsts līdzdalības kapitālu EUR 300 miljonu apmērā.

               (40)

                  ÖVAG/Immigon saglabās piešķirto aktīvu galvojumu, taču tiks mainīti tā nosacījumi. Patlaban visi aktīvi, par kuriem var iesniegt galvojuma prasību, jāreģistrē līdz 2015. gada 31. decembrim, un šo prasību summas tiks nomaksātas līdz 2016. gada 31. jūlijam. Atbilstīgi mainītajam galvojuma līgumam ar galvojumu saistītās prasības joprojām var reģistrēt līdz 2015. gada 31. decembrim. Taču šo prasību summas samaksu var pieprasīt jebkurā laikā no 2015. gada 31. decembra līdz pakāpeniskās likvidācijas perioda beigām 2017. gadā. Vienlaikus tiks samazināta kapitāla robežvērtība, par kuru var pieprasīt samaksu – iepriekš tā bija zem 10 % no CET rādītāja un turpmāk būs mazāka par nulles kapitālu, t. i., galvojuma prasības varēs nokārtot tikai tad, ja ÖVAG/Immigon pretējā gadījumā kļūtu maksātnespējīga pakāpeniskās likvidācijas procesā. Nodeva par galvojuma norēķinu perioda pagarināšanu joprojām ir 10 % gadā.

               (41)

               Lai no šīs pārveides iegūtu kapitālu, Verbund jāveic divas būtiskas darbības:

                           a)

                              ÖVAG/Immigon jāatsakās no bankas darbības licences, lai atbrīvotu uzņēmumu no pienākuma individuāli izpildīt piemērojamās kapitāla prasības;

                           b)

                              ÖVAG/Immigon jānodala no Verbund, lai Verbund nebūtu konsolidēti jāizpilda kapitāla prasības, kas tiek piemērotas ÖVAG/Immigon.

               (42)

                  ÖVAG2014. gada 10. decembrī parakstīja līgumu ar Rumānijas banku Banca Transilvania, pārdodot tai 51 % Volksbank Romania SA akciju un tādējādi likvidējot būtisku šķērsli savas bankas darbības licences anulēšanai. Darījumu pabeidza 2015. gada 7. aprīlī. Šis darījums arī nodrošināja ÖVAG iespēju izpildīt vienu no 2012. gada pārstrukturēšanas plāna nosacījumiem. Papildus tam ÖVAG 2014. gada septembrī noslēdza VB Malta pārdošanas darījumu un nolēma pakāpeniski likvidēt IK Malta, tādējādi izpildot attiecīgās 2012. gada lēmuma prasības.

               (43)

               Lai nodalītu Immigon, Verbund jāsamazina sava Immigon akciju daļa līdz mazākuma paketei. Verbund to izdarīs, nododot 8,5 % no Volksbanken Holding piederošā akciju kapitāla (51,6 %) neatkarīgai trešai pusei – īpašam nolūkam dibinātai sabiedrībai GPVAUBEOE Beteiligungen GmbH.

               (44)

               Līdz ar centrālās organizācijas nodošanu liela daļa ÖVAG saistību pret Verbund tiks nodota VBWB. Tomēr arī pēc atdalīšanas Verbund ar dažādiem finanšu instrumentiem, ko izmanto, lai nodrošinātu finansējumu ÖVAG, joprojām būs saistīta ar Immigon EUR [700–800] miljonu apmērā.

               (45)

               Lai neitralizētu risku, ko tai rada atlikusī saistība ar Immigon, Verbund nolēma veikt šādas darbības:

                           a)

                           EUR [200–300] miljonus no saistības ar Immigon summas nekavējoties pārdot tirgū, samazinot atlikušo saistību līdz EUR [400–600] miljoniem. Šis darījums radīs Verbund EUR [0–100] miljonus lielus zaudējumus;

                           b)

                           atlikušos EUR [400–600] miljonus segt ar komerciālu galvojumu, kura gada procentu likme būs [0–5] %. Galvojums stāsies spēkā tikai pēc tam, kad būs izlietots pirmās kārtas zaudējumu postenis EUR [0–200] miljonu apmērā;

                           c)

                           pilnīgi segt pirmās kārtas zaudējumu posteni (EUR [0–200] miljoni), tādējādi palielinot nelabvēlīgo ietekmi uz 2015. gada rezultātiem vēl par EUR [0–200] miljoniem.

         Verbund pārveidošana

               (46)

                  Verbund patlaban veido 51 primārā banka. Atbilstīgi pārveidošanas plānam šo 51 iestādi apvienos, izveidojot 10 lielākas bankas – astoņas reģionālās bankas, kuru kopējā bilances vērtība būs EUR 1,9–5,3 miljardi un kas darbosies dažādās Austrijas daļās, kā arī divas speciālās bankas, t. i., Sparda Bank Austria (EUR 0,8 miljardi) un Ärzte-/Apothekerbank (EUR 1,1 miljards). Šīs apvienošanas veiks līdz 2017. gada beigām. Visticamāk, ka start:bausparkasse, kurā sagrupētas Verbund būvsabiedrības (Bausparkassen), tiks pārdota.

               (47)

                  Verbund primāro banku savstarpējās attiecības reglamentē divi līgumi – asociācijas līgums, kas noslēgts atbilstīgi BWG (Verbundvertrag) 30.a pantam, un sadarbības līgums.

               (48)

               Asociācijas līgums ir noslēgts starp centrālo organizāciju, t. i., VBWB, Verbund primārajām bankām un Volksbank Haftungsgenossenschaft eG. Tā galvenie noteikumi ir šādi:

                           a)

                           centrālā organizācija nodrošina primārajām bankām likviditāti un atbilstību regulējuma prasībām par pašu kapitālu. Dalībnieki apņemas noslēgt līgumus par līdzekļu nodošanas izcenojumu attiecībā uz pašu kapitāla piešķiršanu;

                           b)

                           centrālajai organizācijai, tāpat kā iepriekš, ir neierobežota atbildība attiecībā uz ieguldījumu maksājumiem līguma dalībniekiem. Atbilstīgi jaunajam asociācijas līgumam arī primārajām bankām tagad ir neierobežota atbildība;

                           c)

                           centrālajai organizācijai ir plašākas pilnvaras, un patlaban tā arī var sniegt norādījumus, kas skar atsevišķu Verbund banku intereses. Pārkāpumu gadījumā tā var piemērot sodu. Centrālās organizācijas pilnvaras galvenokārt ir paplašinātas šādās jomās: administratīvā, finanšu un tehniskā uzraudzība, Verbund plānošana un kontrole, uzraudzības noteikumu ievērošana, līguma dalībnieku iekšējās kontroles mehānismi, riska analīzes, novēršanas un kontroles procedūras, kā arī līguma dalībnieku pašreizējai uzņēmējdarbībai piemērojamie kritēriji;

                           d)

                           kapitāla izņemšana un samazināšana, tāpat kā iepriekš, ir atļauta vienīgi ar centrālās organizācijas apstiprinājumu.

               (49)

               Sadarbības līgumā (Zusammenarbeitsvertrag) ir reglamentētas tās jomas, uz kurām neattiecas asociācijas līgums. Līguma dalībnieki ir Verbund primārās bankas un Volksbank Haftungsgenossenschaft eG. Sadarbības līguma mērķis ir izmantot Verbund sinerģiju, īstenojot plānotās apvienošanas un paātrinot līguma dalībnieku sadarbību. Lēmumu pieņemšanas pilnvaras sadarbības līgumā reglamentētajās jomās ir nodotas Volksbank Haftungsgenossenschaft. Volksbank Haftungsgenossenschaft valdes lēmumi līguma dalībniekiem ir saistoši. Sadarbības līgumā jo īpaši reglamentētas šādas jomas: tirgvedība, vienotā pārdošanas stratēģija, produktu politika, tostarp pamatlīgumi ar piegādātājiem, kas ir trešās puses, pārdošanas kontrole, uzņēmējdarbības procesu optimizācija un standartizācija, IT iepirkumi un juridiskā pārstāvība.

               (50)

               Strīda gadījumā centrālā organizācija lemj, vai attiecīgais pasākums saskaņā ar sadarbības līgumu uzskatāms par asociācijas līgumā noteikto pienākumu nepieļaujamu pārkāpumu. Sadarbības līgumā ir iekļauts noteikums, kurā ļauts to attiecīgi grozīt, ja regulators pieprasītu asociācijas līguma grozījumus.

               (51)

               Pārveidošanas plāna mērķis ir izveidot astoņu spēcīgu reģionālo banku struktūru, ko papildina centrālā organizācija un divas speciālās bankas. Vietējie biroji uzsvaru liks uz pārdošanu un vietējo klientu apkalpošanu, savukārt pārvaldes pienākumus galvenokārt uzņemsies reģionālās bankas un centrālā organizācija.

               (52)

                  Verbund lielākoties strādās ar klientiem Austrijā un īpašu uzmanību veltīs maziem un vidējiem uzņēmumiem, pašnodarbinātajiem, privātiem klientiem, mājokļu finansēšanai un turīgiem klientiem.

      Finanšu plānošana

               (53)

               Pamatojoties uz jauno pārstrukturēšanas plānu, Verbund izstrādāja un nosūtīja Komisijai prognozes par paredzētajām galveno finanšu rādītāju tendencēm turpmākajos piecos gados. Prognozes ir izstrādātas diviem scenārijiem – pamatscenārijam un stresa scenārijam.

               (54)

               Iesniegtajā finanšu plānā ir ņemta vērā panāktā Immigon ietekmes neitralizēšana (16), kā arī prognozētās Verbund maksājumu plūsmas saistībā ar peļņas līdzdalības tiesībām (Genussrecht), kas atbilstīgi saistību kopumam piešķirtas Austrijai.

               (55)

               Pamatscenārijā pieņemts, ka pamattirgū, t. i., Austrijā, notiks mērena ekonomiskā izaugsme un nominālais rādītājs 2015. gadā būs 0,8 %, 2016. gadā – 1,5 % un turpmāk līdz 2019. gadam – 1,7 %, savukārt gada inflācijas likme būs 1,1–2,2 % un trīs mēnešu Euribor likme no 0,1 % 2015. gadā pieaugs līdz 1,9 % 2019. gadā. Pamatojoties uz šiem pieņēmumiem, Verbund prognozē, ka 2015. gadā cietīs zaudējumus, taču 2019. gadā jau gūs pozitīvu peļņu no kapitāla (turpmāk tekstā “RoE”), t. i., [8–9] %. Gaidāms, ka CET1 rādītājs no [9–11] % 2015. gadā pieaugs līdz [11–13] % 2019. gadā. Citu svarīgāko rādītāju tendences ir ilustrētas turpmāk redzamajās peļņas un zaudējumu aprēķina un bilances tabulās.

                  1. tabula

                  Galvenie pamatscenārija finanšu dati

               […]

               (56)

               Stresa scenārijs izstrādāts, pamatojoties uz pieņēmumu par kredītresursu trūkumu, ko izraisījušas Eiropas banku nozares nepilnības, kuras nevar atrisināt ārvalstu finansētāji (līdzekļu devēji) un ECB. Reālā ekonomiskā izaugsme ir nedaudz negatīva, un tās lēnu atjaunošanos prognozē no 2017. gada. Inflācijas līmenis 2015. un 2016. gadā ir negatīvs un turpmākajos gados – nedaudz virs pozitīvā rādītāja. Procentu likmes joprojām ir ārkārtēji zemas, un Šveices franka vērtība pret euro turpina pieaugt. Pamatojoties uz šiem pieņēmumiem, Verbund prognozē, ka RoE 2015. un 2016. gadā joprojām būs negatīva un pēc tam pieaugs līdz [5–8] % 2019. gadā, bet CET1 rādītājs no [8–10] % 2015. gadā palielināsies līdz [10–12] % 2019. gadā. Citu svarīgāko rādītāju tendences ir ilustrētas turpmāk redzamajās peļņas un zaudējumu aprēķina un bilances tabulās.

                  2. tabula

                  Galvenie stresa scenārija finanšu dati

               […]

      Jaunas saistības un kompensācijas pasākumi no Austrijas puses

               (57)

               Austrijas iestādes ir uzņēmušās vairākas saistības attiecībā uz jaunā pārstrukturēšanas plāna īstenošanu. Tās ir uzskaitītas atsevišķā dokumentā, kas pievienots kā šā lēmuma pielikums.

               (58)

               Pārstrukturēšanas paziņojuma 5. iedaļā noteikts, ka, lai Komisija varētu pārbaudīt, vai jaunais pārstrukturēšanas plāns tiek pienācīgi īstenots, ir regulāri jāiesniedz pārskati. Austrija nolīgs pārraudzības pilnvarnieku, kas palīdzēs Komisijai tās uzdevuma izpildē, t. i., nodrošināt lēmuma pareizu īstenošanu. Pārraudzības pilnvarnieks ik pēc sešiem mēnešiem iesniegs uzraudzības ziņojumu. Pirmais ziņojums būtu jāiesniedz ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc pārstrukturēšanas plāna apstiprināšanas. Komisija uzskata, ka šādas saistības nodrošina pienācīgu pārstrukturēšanas plāna īstenošanas uzraudzību.

      Uzraudzības struktūras piešķirtais plāna apstiprinājums

               (59)

               Jaunais Komisijai paziņotais pārstrukturēšanas plāns atbilst kapitāla ieguves plānam, kas iesniegts ECB/VUM, un tā galvenais mērķis ir pārveidot Verbund tā, lai novērstu ECB / EBI sagatavotajā visaptverošajā novērtējumā konstatēto kapitāla deficītu.

               (60)

               VUM ir noteicis, ka 2015. gada 26. jūlijā jābūt izpildītai piesardzīgai kapitāla prasībai, t. i., 14,63 %. Šajā datumā VUM pārskatīs piesardzīgo kapitāla prasību, ņemot vērā arī kapitāla ieguves plāna izpildi. Plāna īstenošana ir sākta, iegrāmatojot 35. apsvēruma a)–c) apakšpunktā aprakstītos pasākumus Austrijas uzņēmumu reģistrā. Lai Austrijas valsts tiesas varētu apstiprināt uzņēmumu reģistrā veikto ierakstu, VUM šos pasākumus apstiprināja.

         3.   OFICIĀLĀS IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRA

               (61)

               Komisija atgādina, ka ir sākusi oficiālās izmeklēšanas procedūru, kuras rezultātā tika pieņemts 2012. gada lēmums (2013/298/ES). Šis lēmums patlaban ir jāgroza atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 659/1999 (17) 7. panta 3. punktam.

         4.   AUSTRIJAS NOSTĀJA

               (62)

               Austrija ir publiski paziņojusi, ka Verbund nesaņems jaunu atbalstu. Austrija uzskata, ka iesniegtais pārstrukturēšanas plāns nav jauns atbalsts.

               (63)

               Tomēr tā atzīst, ka ar jauno pārstrukturēšanas plānu tiek ievērojami mainīts 2012. gada pārstrukturēšanas plāns, tāpēc, lai to varētu īstenot, Komisijai jāpieņem lēmums par grozījumiem. Tāpēc Austrija paziņoja jauno plānu Komisijai.

               (64)

               Tāpat Austrija atzīst, ka valsts atbalsta noteikumu kontekstā Verbund ir uzskatāma par ÖVAG pēcteci, tādējādi šis lēmums par grozījumiem attiecas arī uz Verbund.

               (65)

               Tomēr Austrija joprojām uzskata, ka ar jauno pārstrukturēšanas plānu un tajā uzskaitītajām saistībām ir saglabāts 2012. gada lēmumā panāktais līdzsvars un tādējādi arī atbalsta sākotnējā saderība.

         5.   PASĀKUMU NOVĒRTĒJUMS

   5.1.   VALSTS ATBALSTS

      Valsts atbalsta esamība un ekonomiskā pēctecība

               (66)

               Komisija jau ir secinājusi, ka pasākumi, ko tā 2009. un 2012. gadā apstiprināja kā bankai ÖVAG piešķirtu pārstrukturēšanas atbalstu, bija valsts atbalsts. Tāpēc to valsts atbalsta raksturs šajā lēmumā nav jāizvērtē vēlreiz.

               (67)

               Centrālais elements 2012. gada pārstrukturēšanas plānā, kas ir 2012. gada lēmuma pamatā, bija ÖVAG pārveide par iestādi, kas pilda centrālās organizācijas funkcijas, to integrējot kopīgas atbildības shēmā ar primārajām bankām. Šajā struktūrā ÖVAG kā centrālā organizācija uzņēmās atbildību par visām Verbund saistībām, savukārt atsevišķās primārās bankas bija atbildīgas tikai tad, ja šī atbildība neapdraudēja to individuālo kapitāla rādītāju.

               (68)

               Atsevišķas saistības, ko Austrija uzņēmās 2012. gadā, attiecās arī uz primārajām bankām, aizsargājot konkrētas ÖVAG kā centrālās iestādes ieņēmumu plūsmas (saistību saraksta 9. punkts) un liekot primārajām bankām piedalīties ÖVAG līdzdalības kapitāla atmaksāšanā, “cik vien to ļauj minimālās regulējuma prasības” (saistību saraksta 11.2. punkts). Šīs saistības izrietēja no noteikuma par konkrētu Verbund atbildību, un tās bija jāuzņemas, lai atbalstu atzītu par saderīgu. Turklāt attiecīgās saistības, kā arī konkrētā atbildība ļāva Komisijai vērtēt ÖVAG atsevišķi no Verbund.

               (69)

               Atbilstīgi jaunajam pārstrukturēšanas plānam ÖVAG pamata saimniecisko darbību veiks viena no primārajām bankām, t. i., VBWB. Konkrētāk, VBWB no ÖVAG pārņems Verbund centrālās organizācijas funkcijas un ÖVAG nodos VBWB visas vajadzīgās funkcijas un aktīvus. Kopumā tiks nodoti EUR 8,6 miljardus vērti aktīvi un pasīvi, tostarp visas ÖVAG pamatfunkcijas (noteiktas 2012. gada lēmumā), izņemot trīs nelielus meitasuzņēmumus – VB Factoring (bilance EUR 86 miljonu apmērā), VB Mobilienleasing (EUR 700 miljoni) un VB Investments (EUR 30 miljoni), kas paliks pakāpeniski likvidējamās struktūras Immigon sastāvā.

               (70)

               Pretstatā primāro banku un centrālās organizācijas asimetriskās atbildības struktūrai saskaņā ar jauno pārstrukturēšanas plānu Verbund integrēs pilnīgi solidāras atbildības sistēmā. Ņemot vērā turpmākās Verbund strukturālās izmaiņas (sk. 49. apsvērumu), jauno centrālo organizāciju, t. i., VBWB, vairs nevar nodalīt no primārajām bankām. Tas izriet arī no konsolidētās pieejas, ko VUM ievēroja visaptverošajā novērtējumā, kā arī fakta, ka kapitāla prasības tika noteiktas kopējā (Verbund) līmenī.

               (71)

               Minēto iemeslu dēļ Komisija uzskata Verbund par struktūras, kas saņēma atbalstu saskaņā ar 2012. gada lēmumu, t. i., ÖVAG, ekonomisko pēcteci. Tādējādi Verbund ir esoša valsts atbalsta saņēmēja.

      Jauna valsts atbalsta nepiešķiršana ÖVAG, Immigon, VBWB vai Verbund

               (72)

               Komisijai jāizvērtē ne tikai esošā valsts atbalsta nodošana ekonomiskajai pēctecei, bet arī tas, vai jaunais pārstrukturēšanas plāns ietver jaunu atbalstu.

               (73)

               Komisija norāda, ka saskaņā ar Austrijas sniegto informāciju jaunā pārstrukturēšanas plāna satvarā papildu valsts atbalsts netiks piešķirts.

               (74)

               Atbilstīgi LESD 107. panta 1. punktam valsts atbalsts ir “[jebkāds] atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm”. Pasākums ir uzskatāms par valsts atbalstu šā noteikuma nozīmē, ja ir izpildīti visi turpmāk uzskaitītie nosacījumi: a) pasākums ir piedēvējams valstij un finansēts ar valsts līdzekļiem; b) tas piešķir atbalsta saņēmējam priekšrocību; c) piešķirtā priekšrocība ir selektīva; un d) pasākums rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus un var iespaidot tirdzniecību starp dalībvalstīm.

               (75)

               Ar jauno pārstrukturēšanas plānu ÖVAG jeb Immigon netiek piešķirta jauna priekšrocība. ÖVAG beigs pastāvēt, visus tās pamataktīvus un pamatpasīvus nodos VBWB un pārējo pakāpeniski likvidēs Immigon sastāvā. Pašreizējā plānā paredzēts, ka pakāpeniskajā Immigon likvidācijā iztērēs gandrīz visu tās kapitālu, taču aktīvu galvojums nebūs jāizmanto. Tas nozīmē, ka, visticamāk, īstenosies ar ÖVAG CET1 instrumentiem saistītie riski, tostarp tiks zaudēts Austrijai piederošais ÖVAG akciju kapitāls EUR 250 miljonu apmērā un neatmaksātais līdzdalības kapitāls, kura nominālā vērtība ir EUR 300 miljoni.

               (76)

               Uz ÖVAG/Immigon joprojām attieksies aktīvu galvojums. Atbilstīgi pašreizējiem līguma noteikumiem galvojumu var izmantot tikai 2015. gada 31. decembrī, attiecībā uz prasībām, kas reģistrētas līdz šim datumam, un par tādu summu, kas vajadzīga, lai CET1 rādītājs būtu 10 %. Saskaņā ar Austrijas sniegto informāciju vērtspapīri, par ko pienākas galvojuma kompensācija, jau ir reģistrēti un to vērtība pārsniedz maksimālo galvoto summu, t. i., EUR 100 miljonus. Lai gan par reģistrēto prasību atbilstību lems tikai 2015. gada 31. decembrī, Immigon vadībai ir juridisks pienākums aizsargāt īpašnieku intereses, tāpēc tai nav izvēles un līdz 2015. gada beigām ir jāreģistrē visas iespējamās norēķinu prasības.

               (77)

                  Immigon kā pakāpeniski likvidējamai struktūrai 2015. gada 31. decembrī vairs nebūs jāatbilst kapitāla prasībām. Tāpēc ir grūti novērtēt ar CET1 rādītāju sasaistīto galvojuma samaksas nosacījumu. Tomēr, tā kā šajā novērtējumā jāņem vērā vienīgi valsts tiesību akti, Komisija pieņem Austrijas nostāju par to, ka saskaņā ar BaSAG 162. pantu ÖVAG darbības turpināšana pakāpeniski likvidējamas struktūras statusā neietekmē galvojuma turpmāko spēkā esamību. Ņemot vērā šo nostāju un tāpēc, ka Immigon kapitāls attiecīgajā datumā būs samazināts par 96,65 %, nosacījums par to, ka prasības summai jābūt mazākai par 10 % no CET rādītāja, būs izpildīts, un visas 2015. gada 31. decembrī derīgās prasības būs jānokārto.

               (78)

               Ar šādiem nosacījumiem galvojuma līguma izmaiņas – a) galvojuma maksājumu termiņa pagarināšana, neļaujot reģistrēt jaunas prasības pēc 2015. gada 31. decembra, un b) norēķina maksājuma atļaušana tikai tad, ja pretējā gadījumā kapitāls būtu mazāks par nulli – faktiski samazina galvojuma sniedzējam galvojuma izmantošanas risku. Turklāt piemērojamās nodevas – 10 % gadā – maksājumi būs jāveic vēl divus gadus. Tādējādi jaunie aktīvu galvojuma nosacījumi tikai nostiprina galvojuma sniedzēja pozīciju un nerada ÖVAG/Immigon papildu priekšrocību.

               (79)

               Jaunajā pārstrukturēšanas plānā jauna priekšrocība nav piešķirta arī Verbund, tostarp tās jaunajai centrālajai organizācijai VBWB. Kā paskaidrots iepriekš (18), Verbund ir esoša atbalsta saņēmēja. Konkrētāk, saskaņā ar 2012. gada lēmumu primārajām bankām bija jāpiedalās neatmaksātā EUR 300 miljonus vērtā līdzdalības kapitāla atmaksāšanā līdz 2017. gada beigām, ciktāl to atļāva tām piemērotās minimālās regulējuma prasības. Jāatgādina, ka visaptverošajā novērtējumā kapitāla deficītu novērtēja nevis tikai ÖVAG, bet gan visas Verbund līmenī.

               (80)

               Lai gan ar risku apgrūtināto līdzdalības kapitālu izmanto ÖVAG/Immigon pakāpeniskajā likvidācijā, jaunajās Austrijas izklāstītajās saistībās ir paredzēts, ka Verbund samaksās Austrijai EUR 300 miljonus, piešķirot tai peļņas līdzdalības tiesības. Verbund apņemas līdz [2020.–2025.] gada beigām izpildīt maksājumu grafiku, kura kopējā summa ir EUR 300 miljoni, un veikt starpposma maksājumus […]., […]. un […]. gadā.

               (81)

               Uzņemoties jaunas saistības, t. i., samaksāt valstij EUR 300 miljonus, Verbund atjauno prasību, kuras summa ir vienāda ar sākotnēji prasīto atmaksas summu. Ja pastāvošie riski īstenotos, sākotnējā prasība tiktu zaudēta ÖVAG likvidācijas procesā. Lai gan salīdzinājumā ar sākotnējo saistību izpildes termiņu jaunā maksājumu grafika dēļ maksājumi būs ļoti novēloti, jāņem vērā, ka vienkāršas ÖVAG likvidācijas (kā arī hipotētiskā visas Verbund sanācijas) gadījumā tiktu zaudētas visas valsts prasības, pašu kapitāls un līdzdalības kapitāls.

               (82)

               Turklāt jaunās saistības Verbund ir saistošas, lai gan ar peļņas līdzdalības tiesībām saistītie maksājumi joprojām ir atkarīgi no peļņas. Vienlaikus šīs saistības nodrošina, ka Austrijas tiesības uz šiem maksājumiem ir prioritāras pār tiesībām uz jebkādiem dividenžu maksājumiem. Turklāt, ja pusēm, kas nav konsolidētās Verbund daļa, izmaksās jebkādas dividendes, Austrija saņems kompensācijas maksājumu tādā pašā apmērā un papildus no peļņas līdzdalības tiesībām izrietošajam maksājumam.

               (83)

               Jānorāda arī tas, ka Austrija kā peļņas līdzdalības tiesību maksājumu ķīlu saņems VBWB akciju paketi – 25 % un vienu akciju. Ja Verbund neievēros maksājumu grafikā noteiktās robežvērtības, VBWB akcionāri bez maksas nodos Austrijai papildu akcijas, tādējādi palielinot Austrijai piederošo VBWB akciju paketi līdz [26–40] %. Turklāt Austrija tādā gadījumā arī varēs saņemt ķīlu.

               (84)

               Tādējādi, neraugoties uz atsevišķu aspektu atšķirībām, jaunās saistības ir līdzvērtīgas sākotnējām, un tāpēc nevar uzskatīt, ka tās radītu priekšrocību ÖVAG, Immigon, VBWB vai Verbund.

               (85)

               Izņemot jaunās saistības samaksāt summu, kas ir līdzvērtīga ÖVAG līdzdalības kapitāla sākotnējai vērtībai, piešķirot jaunas VBWB peļņas līdzdalības tiesības, jaunajā pārstrukturēšanas plānā nav paredzētas citas ar Austrijas valsti saistītas būtiskas pārmaiņas, ko varētu interpretēt kā priekšrocības piešķiršanu VBWB vai Verbund.

               (86)

               Tā kā jaunais pārstrukturēšanas plāns nerada priekšrocību ÖVAG, Immigon, VBWB vai Verbund, valsts atbalsta kumulatīvo kritēriju izvērtēšana nav jāturpina. Pamatojoties uz to, Komisija uzskata, ka jaunajā pārstrukturēšanas plānā paredzētie pasākumi neatbilst LESD 107. panta 1. punkta nosacījumiem un tāpēc nav uzskatāmi par valsts atbalstu ÖVAG, Immigon, VBWB vai Verbund šā noteikuma nozīmē.

         5.2.   PASĀKUMU JURIDISKĀS ATBILSTĪBAS NOVĒRTĒJUMS

               (87)

               Kā paskaidrots 5.1. iedaļā, jaunajā pārstrukturēšanas plānā nav paredzēts jauns atbalsts, savukārt 2012. gada lēmumā apstiprināto atbalstu, kas piešķirts ÖVAG, nodod Verbund kā ÖVAG ekonomiskajai pēctecei.

               (88)

               Tāpēc, pamatojoties uz 2012. gada lēmumu, Komisijai jānosaka, vai 2012. gada atbalsta pasākumi joprojām ir saderīgi ar iekšējo tirgu, ņemot vērā jauno pārstrukturēšanas plānu un saistību kopumu. Novērtējumā jāņem vērā tas pats juridiskais pamats, kas piemērots 2012. gada lēmumā, t. i., Rekapitalizācijas paziņojums, 2011. gada Paziņojums par termiņa pagarinājumu (19), kā arī Pārstrukturēšanas paziņojums (20).

               (89)

               2012. gada lēmuma 83.–92. apsvērumu par 2012. gada atbalsta saderību, kas novērtēta, pamatojoties uz Rekapitalizācijas paziņojumu un 2011. gada Paziņojumu par termiņa pagarinājumu, turpina piemērot bez izmaiņām. Bankai ÖVAG piešķirtā rekapitalizācija EUR 250 miljonu apmērā un atlikušais līdzdalības kapitāls EUR 300 miljonu apmērā paliks Immigon īpašumā un atbilstīgi plānam līdz 2017. gadam tiks pilnīgi izmantots likvidācijas procesā.

               (90)

               Kā paskaidrots 2012. gada lēmuma 93. apsvērumā, Pārstrukturēšanas paziņojumā noteikts, ka finanšu iestādes pārstrukturēšana pašreizējā finanšu krīzes situācijā ir saderīga ar iekšējo tirgu atbilstīgi LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunktam tikai tad, ja tā nodrošina bankas rentabilitātes atjaunošanu, ietver pietiekamu pašu ieguldījumu un pienācīgu izmaksu sloga sadali, kā arī paredz pietiekamus pasākumus konkurences kropļojumu ierobežošanai. Ņemot vērā šos trīs elementus, Komisijai jāpārbauda, cik lielā mērā pārstrukturēšanas plāna un saistību kopuma izmaiņas ietekmē 2012. gada lēmumā atzītās pasākumu saderības saglabāšanu.

      Dzīvotspēja pamatscenārija gadījumā

               (91)

               Kā paskaidrots 71. apsvērumā, 2012. gada atbalstu nodod Verbund, uz kuru arī pilnībā attiecas jaunais pārstrukturēšanas plāns. Saistībā ar to jāpārbauda, vai līdz 2019. gadam tiks atjaunota arī pārstrukturēšanas plānā paredzētās jaunās Verbund ilgtermiņa rentabilitāte.

               (92)

               Šajā nolūkā Austrija iesniedza finanšu plānu laikposmam līdz 2019. gadam, kurā iekļauts pamatscenārijs un stresa scenārijs attiecībā uz visu Verbund un kuru Komisija ņēma vērā savā analīzē.

               (93)

                  Verbund struktūras pārveidošanu, kas veikta, apvienojot vietējās primārās bankas reģionāli organizētās iestādēs, var atzīt par izdevīgu, ar nosacījumu, ka zināmā mērā tiek izlīdzinātas pašreizējās Verbund kapitāla ieguldījuma un rentabilitātes atšķirības un var izmantot lielapjoma ietaupījumus un iespējamo sinerģiju. Diagrammā redzamais iepriekšējās un jaunās Verbund salīdzinājums skaidri liecina, ka CET1 kapitāla rādītāja un RoE diapazons samazinājies.

               (94)

               Komisija atzinīgi vērtē to, ka iespējamā sinerģija ir ietekmējusi tikai finanšu plāna izmaksu pozīcijas, kuras ir vienkāršāk izteikt skaitļos nekā ieņēmumus, un ka plānā ir ņemti vērā tikai [70–80] % no jau noteiktā potenciāla. Tā kā panāktais personāla izmaksu samazinājums ir mazāk nekā [10–20] % gadā un ar personālu nesaistīto izmaksu samazinājums – mazāk nekā [5–10] % gadā, Komisija uzskata, ka ir īstenota diezgan piesardzīga pieeja un ka papildus plānā jau iekļautajai sinerģijai varētu būt pieejama arī cita sinerģija.

               (95)

               Jaunās Verbund uzņēmējdarbības stratēģija nav ievērojami mainīta. Stratēģijā skaidrs uzsvars likts uz vietējiem un reģionāliem klientiem gan privāto, gan komercklientu segmentā, kā arī uz sadarbību ar maziem un vidējiem uzņēmumiem. Šīs darījumdarbības jau patlaban veido portfeļa lielāko daļu, tās ir rentablas un 2012. gada lēmumā netika uzskatītas par problemātiskām. Pamatscenārijā to aktīvu apmērs, par kuriem jāmaksā procenti, šajās jomās līdz 2019. gadam pieauga par aptuveni [5–7] %, un šis pieaugums ir mazāks par pusi no prognozētās reālās ekonomiskās izaugsmes, t. i., 15 %, tajā pašā periodā (21). Augstāki izaugsmes rādītāji ir paredzēti tikai specializētās uzņēmējdarbības jomās, piemēram, vērtspapīru ieguldījumu pakalpojumu jomā. Tā kā šo jomu sākotnējais apmērs ir ļoti ierobežots, augstāku izaugsmes rādītāju prognozes ir pamatotas.

               (96)

               Attiecībā uz pasīviem jāuzsver ar privātu klientu noguldījumiem saistītās uzņēmējdarbības īpašā nozīme (aptuveni 80 % no visiem pasīviem). Saskaņā ar Basel III noteikumiem šo finansējuma veidu uzskata par sevišķi uzticamu, tāpēc tas diezgan nopietni ietekmē tādus finansējuma rādītājus kā likviditātes seguma rādītājs un neto stabila finansējuma rādītājs. Verbund arī iesniedza pierādījumus par to, ka uzņēmējdarbība noguldījumu jomā bija īpaši stabila pat krīzes apstākļos, tāpēc Komisija uzskata Verbund finansēšanas situāciju par sevišķi spēcīgu. Arī noguldījumu segmentā prognozētā izaugsme ir aptuveni [5–7] % līdz 2019. gadam un par vairāk nekā 50 % zemāka par prognozēto reālo ekonomisko izaugsmi.

               (97)

               Ticami šķiet arī par dažādiem kredītportfeļiem izteiktie riska pieņēmumi. Pamatscenārijā plānotie ar risku saistītie uzkrājumi un vērtības samazinājumi atbilst standarta riska izmaksu rādītājiem, t. i., aptuveni [7–15] bāzes punkti ar privātiem klientiem saistītā uzņēmējdarbībā un [30–45] bāzes punkti ar komercklientiem saistītā uzņēmējdarbībā. Ņemot vērā Austrijas kreditēšanas uzņēmējdarbības ekonomisko situāciju, šie pieņēmumi šķiet atbilstoši, lai gan nav piesardzīgi.

               (98)

               Īstenojot iesniegto plānu, pamatscenārija gadījumā 2015. gadā Verbund RoE pēc nodokļu nomaksas būs negatīva un CET1 būs [9–11] %, taču 2019. gadā šie rādītāji pieaugs līdz attiecīgi [8–9] % un [11–13] %. Ņemot vērā Verbund uzņēmējdarbības modeļa mēreno riska profilu, plānoto RoE pēc nodokļu nomaksas var atzīt par atbilstošu kapitāla atlīdzību.

               (99)

               Pamatojoties uz 94.–98. apsvērumā izklāstīto informāciju par finanšu plānu attiecībā uz izaugsmes, likviditātes, izmaksu, riska pārvaldības un rentabilitātes rādītājiem, Komisija var secināt, ka plāns ir pamatots, tā aprēķinu pamatā ir pietiekami piesardzīgi pieņēmumi un tas varētu nodrošināt Verbund ilgtermiņa rentabilitāti un tādējādi arī spēju piekļūt kapitāla tirgum.

      Dzīvotspēja stresa scenārija gadījumā

               (100)

               Šo ilgtermiņa rentabilitātes un dzīvotspējas novērtējumu apstiprina arī plānā iekļautais stresa scenārijs. Šajā scenārijā prognozē vienlaicīgu spriedzi, ko izraisīs a) zemo procentu saglabāšanās ilgāk nekā patlaban paredzēts un b) kredītkrīze. Ilgstošākas zemu procentu likmes rada spiedienu uz procentu starpību, taču arī kredītkrīze ir vienlaicīgi jāfinansē, paaugstinot ar risku saistītos uzkrājumus, samazinot vērtības, kā arī vispārīgi paaugstinot aizdevumu riska svērumu un tādējādi izraisot kapitāla prasību pieaugumu.

               (101)

               Ienesīguma krituma, ar risku saistīto uzkrājumu paaugstināšanas un vērtības samazināšanās pieauguma dēļ Verbund 2015. gadā ciestu ievērojamus zaudējumus un nelielus zaudējumus gūtu arī 2016. gadā. Tomēr ir skaidrs, ka arī tad, ja Verbund neīstenotu pretpasākumus, piemēram, izmaksu samazināšanas programmu vai atbilstošu peļņas korekciju, radītos zaudējumus attiecīgajā laikposmā varētu kompensēt ar pirmā līmeņa kapitāla rādītāju un to ietekme uz Verbund ilgtermiņa ienesīgumu būtu tikai ierobežota. Šajā scenārijā pirmā līmeņa kapitāla rādītājs nesarūk zem [8–10] % un Verbund peļņa pēc nodokļu nomaksas 2019. gadā joprojām ir [5–8] %.

      Uzraudzības prasības

               (102)

               Ņemot vērā kapitāla deficītu, ko uzraudzības iestāde konstatēja 2014. gada visaptverošajā novērtējumā, Verbund patlaban ir uzdots līdz 2015. gada 26. jūlijam panākt, lai tās CET1 pirmā līmeņa kapitāla rādītājs būtu 14,63 %. Pašreizējais finanšu plāns šādu kapitāla rādītāju nenodrošinās.

               (103)

               Turklāt Komisija norāda, ka pasākumi, kas īstenoti, lai neitralizētu Verbund risku, ko rada saistība ar Immigon
                   (22), nelabvēlīgi ietekmē CET1 rādītāju aptuveni [0–2] % apmērā. Papildus tam iesniegtā plāna pamatā ir pieņēmums, ka […]. un […]. gadā saistību ar Immigon var mazināt, veicot papildu pārdošanu. Paredzēts, ka pēc šiem pārdošanas darījumiem kopējie prognozētie saistības izraisītie zaudējumi būs EUR [0–200] miljoni, ko papildinās vēl EUR [0–100] miljonu zaudējumu risks, ja pārdošana neizdosies un tiks pilnīgi izlietots pirmās kārtas zaudējumu postenis EUR [0–200] miljonu apmērā. Papildu EUR [0–100] miljonus lieli zaudējumi samazinātu CET1 rādītāju vēl par [0–2] procentpunktiem.

               (104)

               No otras puses, papildus finanšu plānā iekļautajiem pasākumiem Verbund ir noteikusi darbības, ar ko vēl vairāk samazināt tās RSA. Iespējamie papildu pasākumi ir mazo un vidējo uzņēmumu kredītportfeļa nodrošināšanas struktūra un start:bausparkasse un IMMO-Bank pārdošana, ar ko panāktu līdz [10–15] % lielu pirmā līmeņa kapitāla rādītāja pieaugumu, ņemot vērā robežvērtības maksājumu, kas jāveic saistībā ar Austrijas peļņas līdzdalības tiesībām. Saistībā ar to Komisija norāda, ka, ja vajadzētu vienlaicīgi īstenot visus minētos pasākumus, tas varētu nelabvēlīgi ietekmēt bankas turpmāko rentabilitāti.

               (105)

               Tomēr, ņemot vērā zaudējumu risku ierobežoto apmēru un jau noteikto RSA pasākumu darbības jomu, Komisija uzskata, ka plāns pietiekami ierobežo iespējamo ietekmi uz dzīvotspēju. Šo uzskatu pamato arī uzraudzītājas struktūras labvēlīgais lēmums, ar ko tā apstiprināja 35. apsvēruma a)–c) apakšpunktā uzskaitīto pasākumu iegrāmatošanu Austrijas uzņēmumu reģistrā. VUM labvēlīgais lēmums pieņemts, pamatojoties uz to pašu pārstrukturēšanas plānu, kas ir šā lēmuma pamatā, un tas ļauj Komisijai domāt, ka arī VUM – pat ņemot vērā ar plānu saistītos riskus – uzskatīs Verbund par spējīgu izpildīt nepieciešamās piesardzīgās kapitāla prasības, kas atbilstīgi uzraudzības pārskatam piemērojamas 2015. gada 26. jūlijā.

      Pašu ieguldījums un izmaksu sloga sadalījums

               (106)

               Komisijai jānovērtē, vai jaunais saistību kopums var pienācīgi aizstāt 2012. gada saistības un garantēt Verbund – ÖVAG ekonomiskajai pēctecei – piešķirtā esošā atbalsta saderību. Tāpēc jāpārbauda, vai Verbund pašu ieguldījums un izmaksu sloga sadalījums ir atbilstošs.

               (107)

               Saistībā ar pašu ieguldījumu un izmaksu sloga sadalījumu 2012. gada lēmuma pielikumā uzskaitītajās saistībās bija paredzēti noteikumi par a) aktīvu galvojuma un b) līdzdalības kapitāla atlīdzību un atmaksu, kā arī dividenžu aizliegumu.

               (108)

               Par aktīvu galvojuma izmaiņām jānorāda, ka pašreizējā pakāpeniskās likvidācijas plānā nav paredzēts izmantot galvojumu skaidras naudas maksājumiem, lai nodrošinātu maksātspējīgu pakāpenisko likvidāciju. Ja visi pieņēmumi īstenosies kā prognozēts un pakāpeniskā likvidācija būs maksātspējīga bez galvojuma izmantošanas, negaidītais ar galvojumu segtais maksājums visu atbilstīgo un 2016. gada jūlijā apmaksāto prasību summas apmērā faktiski tikai palielinās galīgo Immigon likvidācijas masu, kas būs pieejama līdzdalības kapitāla un pašu kapitāla turētājiem. Pašreizējā plāna – izmantot galvojuma maksājumus vienīgi Immigon maksātnespējas novēršanai – mērķis ir līdz minimumam samazināt risku, ka valsts atbalstu izmantos, lai izmaksātu kompensācijas pašu finansējuma instrumentu turētājiem.

               (109)

               Par līdzdalības kapitālu jānorāda, ka saskaņā ar 2012. gada lēmuma (23) pielikumā uzskaitītajām saistībām ÖVAG bija līdz 2017. gada beigām jāatmaksā EUR 300 miljoni un Verbund šajā atmaksā jāpiedalās, ciktāl to ļauj minimālās regulējuma prasības. Šis formulējums skaidri liecina, ka attiecībā uz Verbund šīs saistības drīzāk bija nodoma deklarācija, nevis juridiski saistoša prasība.

               (110)

               Jaunajā saistību kopumā Verbund ir piemērota juridiski saistoša prasība. Konkrētāk, Verbund apņemas darīt Austrijai pieejamu jaunu finanšu instrumentu – peļņas līdzdalības tiesības (Genussrecht). Pamatojoties uz šo instrumentu, kam ir neliela nominālā vērtība, Austrija saņems no peļņas atkarīgus maksājumus, kas būs prioritāri pār visiem pārējiem hibrīdinstrumentu vai dividenžu maksājumiem. Līdz [2020.–2025.] gadam peļņas līdzdalības tiesību maksājumu summa būs sasniegusi EUR 300 miljonus (mīnus jebkādi maksājumi, kas saņemti saistībā ar ÖVAG pakāpenisko likvidāciju).

               (111)

               Peļņas līdzdalības tiesībām atbilstīgo skaidras naudas plūsmu nodrošinās arī fakts, ka Austrija saņems: a) 25 % un vienu VBWB akciju (bloķējošo mazākumu) kā ķīlu un b) tiesības iecelt pusi VBWB uzraudzības padomes locekļu.

               (112)

               Attiecībā uz peļņas līdzdalības tiesībām ir noteiktas šādas kumulatīvās maksājumu robežvērtības: EUR [0–50] miljoni […]. gadā; EUR [0–100] miljoni […]. gadā; EUR [0–200] miljoni […]. gadā un EUR 300 miljoni [2020.–2025.] gadā. Ja šīs robežvērtības netiks ievērotas, Austrija iegūs īpašumtiesības uz ieķīlātajām akcijām, kuras pretējā gadījumā, t. i., pēc visu EUR 300 miljonu saņemšanas, no jauna nonāks Verbund īpašumā. Maksājumu robežvērtību neievērošanas gadījumā Austrija arī saņems papildu [1–15] % no visām akcijām un tiesības iegūt ķīlu. Papildus tam Verbund ir pienākums šādā gadījumā iesniegt jaunu pārstrukturēšanas plānu, par kuru Austrijai būs jāpaziņo Komisijai.

               (113)

               Komisija ir novērtējusi jauno atmaksas noteikumu ietekmi uz pārstrukturēšanas plānu un secinājusi, ka plāns ir pietiekami stabils, lai atmaksa notiktu kā plānots un pārmērīgi neapdraudētu pirmā līmeņa kapitāla rādītāju. Noteikto EUR [0–50] miljonu maksājumu […]. gadā būs iespējams samaksāt arī stresa scenārija gadījumā. Tomēr Komisija ir norādījusi, ka vienlaicīga visu noteikto RSA mazināšanas pasākumu (24) īstenošana nelabvēlīgi ietekmētu bankas rentabilitāti un tādējādi varētu apdraudēt arī atmaksas plāna izpildi.

               (114)

               Komisija uzskata, ka turpmāk uzskaitīto iemeslu dēļ jaunās atbalsta atmaksas saistības nodrošina esošā atbalsta turpmāku saderību:

                           a)

                           atbilstīgi šīm saistībām Austrija saņem jaunas prasījuma tiesības, kas pienācīgi aizstāj ar ÖVAG saistītās neizpildītās prasības; ÖVAG kā pakāpeniski likvidējamai struktūrai nav jāatmaksā līdzdalības kapitāls, kas pārsniedz tās pakāpeniskās likvidācijas procesa pārpalikuma līdzekļus;

                           b)

                           kumulatīvo robežvērtību un turpmāk aprakstītās dividenžu brīvprātīgas sadales (25) kombinācija ir pienācīgs kompromiss, kas nodrošina gan atbalsta atmaksu, gan Verbund dzīvotspējas atjaunošanu;

                           c)

                           ņemot to vērā, atmaksas grafika pagarinājumu var akceptēt;

                           d)

                           ja vajadzīgs, Austrija var izmantot savas bloķējošā mazākuma tiesības un panākt jaunā pārstrukturēšanas plāna grozīšanu.

               (115)

               Par dividenžu aizliegumu jānorāda, ka attiecīgās 2012. gada lēmuma pielikumā uzskaitītās saistības (26) joprojām piemēro, taču citā veidā. Atbilstīgi jaunajām saistībām ārējiem ieguldītājiem var izmaksāt dividendes tad, ja:

                           a)

                           kopējā izmaksātā summa ir mazāka par EUR [5–8] miljoniem;

                           b)

                           ja tajā pašā gadā, vismaz tādā pašā apmērā un atbilstīgi apstiprinātajām robežvērtībām ir prioritāri ievērotas peļņas līdzdalības tiesības;

                           c)

                           Austrija saņem papildu kompensācijas maksājumu ierosināto dividenžu apmērā;

                           d)

                           ir iegūts jauns ārējs pirmā līmeņa kapitāls vismaz dividenžu un papildu kompensācijas maksājumu apmērā.

               (116)

               Komisija uzskata, ka šī nosacījumu kombinācija, t. i., atmaksas saistību prioritāte, kompensācijas maksājums un jauna ārēja pirmā līmeņa kapitāla ieguve, ir pietiekama, lai nodrošinātu, ka atbalstu neizmanto peļņai no kapitāla un ka visas dividendes izmaksā vienīgi no pārpalikuma ieņēmumiem.

               (117)

               Kopumā Komisija uzskata, ka no pašu ieguldījuma un izmaksu sloga sadalījuma skatpunkta jaunais saistību kopums nodrošina esošā atbalsta saderību.

      Konkurences kropļojumu ierobežošanas pasākumi

               (118)

               Komisijai jāizvērtē, vai ar jauno saistību kopumu var pienācīgi aizstāt 2012. gada saistības un garantēt Verbund pašreizējā atbalsta turpmāku saderību. Tāpēc jāpārbauda, vai konkurences kropļojumi, ko radīs Verbund saņemtais atbalsts, ir pēc iespējas ierobežoti.

               (119)

               Lai ierobežotu konkurences kropļojumus, 2012. gada saistībās attiecībā uz ÖVAG tika paredzēti šādi pasākumi: i) bilances un RSA samazināšana; ii) uzņēmējdarbības ierobežošana, turpinot tikai “ar asociāciju saistītās bankas darbības”, ko ÖVAG veic kā Verbund centrālā organizācija; iii) iegādes aizliegums; iv) dominējošās cenas aizliegums, ko piemēro ÖVAG tiešsaistes bankas pakalpojumu meitasuzņēmumam Live Bank; v) aizliegums atsaukties uz valsts atbalstu reklāmas nolūkos; un vi) rīcības pasākumi saistībā ar atlīdzības un riska pārvaldības sistēmām.

               (120)

               Šā lēmuma pielikumā izklāstītais jaunais saistību kopums saglabā sākotnēji panākto līdzsvaru konkurences kropļojumu ierobežošanas jomā. Konkrētāk, ar bilances un RSA samazināšanu saistītos aspektus paredzēts risināt ÖVAG pakāpeniskās likvidācijas procesā, savukārt jautājumu par Verbund centrālās organizācijas funkcijām atrisinās, tās nododot VBWB. Jaunajā saistību kopumā arī saglabāts dominējošās cenas, iegādes un ar valsts atbalstu saistītas reklāmas aizliegums, kā arī pašreizējie rīcības pasākumi.

               (121)

               Par dominējošo cenu jānorāda, ka Live Bank nedrīkstēs piedāvāt klientiem augstākas procentu likmes (visiem atmaksas termiņiem), nekā piedāvā konkurents, kura nosacījumi ir trešie labākie tiešo bankas tiešsaistes pakalpojumu tirgū.

               (122)

               Par iegādi jāprecizē, ka Verbund nedrīkstēs iegādāties akciju kontrolpaketi vai mazākuma akcijas, kā arī aktīvu kopumus. Šis aizliegums neattiecas vienīgi uz a) iegādēm, kas jāveic, lai saglabātu finanšu vai Verbund stabilitāti, vai kas ir rezultatīvas konkurences interesēs, ar nosacījumu, ka tādu iegādi iepriekš ir apstiprinājusi Komisija; b) iegādēm, kas saistītas ar finanšu grūtībās nonākušu klientu esošo saistību pārvaldību un ir daļa no Verbund pastāvīgās uzņēmējdarbības.

               (123)

               Reklāmas jomā Verbund nedrīkstēs reklamēt valsts atbalsta pasākumu piešķiršanu vai jebkādas no tiem izrietošās priekšrocības.

               (124)

               Rīcības pasākumu jomā Verbund uzturēs atbilstošas atlīdzības un riska pārvaldības sistēmas. Konkrētāk, Verbund atlīdzības sistēmas būs pārredzamas, pielāgotas ilgtspējīgiem uzņēmējdarbības ilgtermiņa mērķiem un to pamatā būs stimuli, kas novērš pārmērīgus riskus. Verbund riska pārvaldības sistēma tiks pilnveidota, lai varētu īstenot piesardzīgu, stabilu un ilgtspējīgu uzņēmējdarbības politiku.

               (125)

               Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka jaunais saistību kopums pienācīgi ierobežo esošā Verbund saņemtā atbalsta izraisītos konkurences kropļojumus,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   1.   Pasākumi, kas paredzēti 2015. gada 23. jūnija pārstrukturēšanas plānā un atbilstošajā saistību kopumā, nav uzskatāmi par jaunu valsts atbalstu.
   2.   Pasākumi, kas paredzēti 2015. gada 23. jūnija pārstrukturēšanas plānā un atbilstošajā saistību kopumā, ir tādi, ka 2013/298/ES 1. panta 1. punktā uzskaitītie pasākumi joprojām ir saderīgi ar iekšējo tirgu.
   2. pants
   1.   Lēmuma 2013/298/ES 2. pantu aizstāj ar šādu:

      “2. pants
      Austrija nodrošina, ka 2015. gada 23. jūnijā iesniegtais pārstrukturēšanas plāns tiek īstenots pilnībā, tostarp tiek izpildītas saistības, kas izklāstītas šā lēmuma pielikumā.”

   2.   2013/298/ES pielikumu aizstāj ar šā lēmuma pielikumu.
   3. pants
   Šis lēmums ir adresēts Austrijas Republikai.

      Briselē, 2015. gada 2. jūlijā

            Komisijas vārdā –

            Komisijas locekle

         Margrethe VESTAGER

      (1)  OV C 46, 17.2.2012., 3. lpp.

      (2)  Komisijas 2008. gada 9. decembra lēmums valsts atbalsta lietā N 557/2008 – Maßnahmen nach dem Finanzmarktstabilitäts- und dem Interbankmarktstärkungsgesetz für Kreditinstitute und Versicherungsunternehmen in Österreich (OV C 3, 8.1.2009., 2. lpp.).

      (3)  Pirmo shēmas darbības perioda pagarinājumu, tostarp dažus grozījumus, apstiprināja 2009. gada 30. jūnijā (OV C 172, 24.7.2009., 4. lpp.), otro pagarinājumu – 2009. gada 17. decembrī (OV C 28, 4.2.2010., 6. lpp.), trešo pagarinājumu – 2010. gada 25. jūnijā (OV C 250, 17.9.2010., 4. lpp.) un ceturto pagarinājumu – 2010. gada 16. decembrī (OV C 20, 21.1.2011., 3. lpp.).

      (4)  Sk. Komisijas paziņojuma 13. punktu un pielikumu (OV C 10, 15.1.2009., 2. lpp.).

      (5)  Komisijas 2011. gada 9. decembra lēmums lietā SA.31883 (2011/C) (ex N516/10) – Österreichische Volksbanken–AG pārstrukturēšana (OV C 46, 17.2.2012., 3. lpp.).

      (6)  Komisijas 2012. gada 19. septembra Lēmums 2013/298/ES par valsts atbalstu SA.31883 (2011/C) (ex N516/10), ko Austrija īstenojusi un plāno īstenot attiecībā uz Österreichische Volksbanken AG (OV L 168, 20.6.2013., 30. lpp.).

      (7)  Verbund ir sīkāk aprakstīta 18. apsvērumā et seq.

      (8)  Sk. 2012. gada lēmuma 13. un 14. apsvērumu.

      (9)  Sk. 24. un 25. apsvērumu.

      (10)  Vairāk informācijas sk. 27.–30. apsvērumā un 2012. gada lēmumā.

      (11)  Kapitāla deficīts ir sīkāk aprakstīts 33. apsvērumā.

      (12)  Sīkāku informāciju sk. 2012. gada lēmuma 24.–29. apsvērumā.

      (13)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Regula (ES) Nr. 575/2013 par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.).

      (14)  Bankwesengesetz (turpmāk tekstā “BWG”).

      (15)  Konfidenciāla informācija.

      (16)  Sk. 45. apsvērumu.

      (17)  Padomes 1999. gada 22. marta Regula (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta piemērošanai (OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp.).

      (18)  Sk. 66.–71. apsvērumu.

      (19)  Sk. 2012. gada lēmuma 82. apsvērumu.

      (20)  Sk. 2012. gada lēmuma 93. apsvērumu.

      (21)  Visu ekonomiskās izaugsmes un inflācijas pieņēmumu avots ir Komisijas 2015. gada Pavasara ziņojums.

      (22)  Sk. 45. apsvērumu.

      (23)  2012. gada lēmuma pielikumā uzskaitīto saistību 11.2. punkts.

      (24)  Šie pasākumi ir sīkāk aprakstīti 100. apsvērumā.

      (25)  Sk. 115. apsvērumu.

      (26)  2012. gada lēmuma pielikumā uzskaitīto saistību 9.3. punkts.

      PIELIKUMS

            “PIELIKUMS

               SAISTĪBU SARAKSTS VALSTS ATBALSTA PROCEDŪRĀ SA.31883 ÖSTERREICHISCHE VOLKSBANKEN AG

            PREAMBULA
            Komisijas 2012. gada 19. septembra lēmumā valsts atbalsts SA.31883 (2011/C), ko Austrija piešķīra Österreichische Volksbanken AG (ÖVAG), atzīts par saderīgu ar iekšējo tirgu.
            Šis saistību saraksts izstrādāts, ņemot vērā nepieciešamību no jauna pārstrukturēt Volksbanken sektoru un pamatojoties uz iepriekšējo saistību kopumu, kā arī ÖVAG pārstrukturēšanas un likvidācijas plānu (turpmāk tekstā “pārstrukturēšanas plāns”), kas ir tā pamatā. Tādējādi Komisijas 2012. gada 19. septembra lēmuma pielikumā paredzētā iepriekšējā saistību kopuma noteikumi vairs nav spēkā.
            Mainītajā pārstrukturēšanas plānā nav noteikumu par papildu valsts atbalsta pasākumiem ÖVAG labā. ÖVAG akciju kapitāla, tostarp Austrijas Republikai piederošās 43,3 % akciju paketes (atbilst aptuveni EUR 250 miljoniem), samazināšana un Austrijas Republikas līdzdalības kapitāla (EUR 300 miljoni) vienlaicīgā samazināšana par 96,65 % nav uzskatāma par jaunu atbalstu Padomes Regulas (EK) Nr. 659/1999 (1) 1. panta c) punkta nozīmē.
            Ar šo Austrijas Republika uzņemas turpmāk uzskaitītās saistības attiecībā uz Österreichische Volksbanken-Aktiengesellschaft (turpmāk tekstā “ÖVAG”) un Volksbanken-Verbund, ko Verbund jaunās centrālās organizācijas statusā pārstāv Volksbank Wien-Baden AG (turpmāk tekstā “VBWB”), lai Eiropas Komisija ar lēmumu, ko pieņem atbilstīgi Līguma par Eiropas Savienības darbību (turpmāk tekstā “LESD”) 107. panta 3. punkta b) apakšpunktam, varētu atzīt bankai ÖVAG piešķirto atbalstu par saderīgu ar iekšējo tirgu.
            Šis teksts interpretējams saskaņā ar ES tiesību aktiem un ņemot vērā Regulu (EK) Nr. 659/1999, kā arī lēmumu, kuram pievienotas šīs saistības kā saistības un / vai nosacījumi un pienākumi.
            1.   Vispārīgi

            1.1.   Austrijas Republika apņemas nodrošināt 2015. gada jūnija beigās iesniegtā ÖVAG pārstrukturēšanas plāna pareizu un pilnīgu īstenošanu.
            1.2.   Austrijas Republika apņemas nodrošināt, ka pārstrukturēšanas plāna īstenošanas laikā tiek pilnīgi ievērotas turpmāk uzskaitītās saistības (turpmāk tekstā “saistības”).
            1.3.   Pārstrukturēšanas posms beidzas tās VBWB kopsapulces dienā, kurā pieņem lēmumu par 2019. fiskālā gada pārskatu, taču ne vēlāk kā 2020. gada 30. jūnijā. Ja nav noteikts citādi, pārstrukturēšanas posmā piemēro šādas saistības.
            2.   Pārstrukturēšanas un likvidācijas plāns

            2.1.   ÖVAG akciju kapitālu, kas ir EUR 577 328 623,46 (tostarp 43,3 % Austrijas Republikai piederošo akciju), samazina līdz EUR 19 335 951,23. Par tādu pašu proporciju, t. i., par 96,65 %, samazina arī valsts līdzdalības kapitālu EUR 300 miljonu apmērā.
            2.2.   ÖVAG kā tiesību nodevēja ar atpakaļejošu datumu no 2014. gada 31. decembra un apmaiņā pret akciju emisiju nodod tās pildītās centrālās organizācijas un centrālās iestādes funkcijas VBWB kā tiesību pārņēmējai ar nosacījumu, ka tiesību nodevēja turpina pastāvēt.
            2.3.   No 2015. gada 4. jūlijaÖVAG ar kompetentās uzraudzības iestādes (ECB) atļauju atsaistās no Verbund un ar uzraudzības struktūras apstiprinājumu turpmāk darbojas kā pakāpeniski likvidējama struktūra saskaņā ar Federālā likuma par banku sanāciju un noregulēšanu (Bundesgesetz über die Sanierung und Abwicklung von Banken – BaSAG) 162. pantu un tādējādi zaudē bankas darbības licenci atbilstīgi Banku darbības likuma (Bankwesengesetz, BWG) 1. pantam. Pakāpeniski likvidējamās struktūras nosaukumu aizstāj ar “immigon portfolioabbau ag”.
            2.4.   Saskaņā ar 2013. gada 15. marta aktīvu galvojuma līgumu, kas grozīts ar 2015. gada 25. jūnija līguma projektu (turpmāk tekstā “galvojuma grozījumu līgums”), Austrijas Republikas piešķirto EUR 100 miljonus lielo aktīvu galvojumu drīkst izmantot jebkurā brīdī no 2015. gada 31. decembra līdz (ieskaitot) ÖVAG 2017. finanšu gada pārskata apstiprināšanas dienai.
            2.5.   Iespējamās aktīvu galvojuma izmantošanas nosacījumi ir vai nu daļēja vai pilnīga attiecīgo aktīvu neatgūstamība, vai arī parādnieka oficiāla maksātnespēja un nepieciešamība veikt maksājumu no galvojuma fonda, lai novērstu pārmērīgas ÖVAG parādsaistības atbilstīgi maksātnespējas tiesību aktiem un saskaņā ar visiem citiem piemērojamajiem galvojuma grozījumu līguma nosacījumiem. Atbilstīgi ar galvojuma grozījumu līgumu grozītā 2013. gada 15. marta galvojuma līguma 1. pielikumam atsauces datums, kurā novērtē visas iesniegtās galvotās prasības, ir 2015. gada 31. decembris. Pēc šā datuma jaunas galvojuma prasības nepieņem.
            2.6.   ÖVAG likvidācijas plāna mērķis ir līdz 2017. gada 31. decembrim pilnīgi likvidēt visus aktīvus. Likvidācijas plānā ir paredzēta pozitīva atlikumvērtība. Lai daļēji kompensētu Austrijas Republikai piederošā ÖVAG akciju kapitāla samazināšanu, Verbund un Volksbanken Holding eGen nodod Republikai savas tiesības uz ieņēmumiem no ÖVAG likvidācijas. Turklāt Verbund ir apņēmusies darīt visu iespējamo, lai panāktu, ka arī pārējie ÖVAG akcionāri atsakās no savām prasībām par labu Austrijas Republikai.
            3.
                  ÖVAG turējumu pārdošana

            Īstenojot iesniegto pārstrukturēšanas līguma projektu, kas 2015. gada 23. jūnijā noslēgts ar Austrijas Republiku (turpmāk tekstā “pārstrukturēšanas līgums”), ÖVAG līdz 2017. gada 31. decembrim pārdod visas savas RZB akcijas (turpmāk tekstā “parakstīšana”).
            4.
                  RZB pasākumi

            Austrija apņemas nodrošināt, ka 2012. gada 26. aprīļa pārstrukturēšanas līgumā uzskaitītos Raiffeisen Zentralbank Österreich AG (RZB) plānotos pasākumus, ar ko samazināt ÖVAG pašu kapitālu, kura pašreizējā pārpalikuma summa ir EUR [0–20] miljoni, īsteno līdz […].
            5.   Turpmākā Verbund īstenotā peļņas sadale

            5.1.   Volksbanken kredītiestāžu asociācijā (Kreditinstituteverbund) konsolidēto struktūru peļņas sadale atbilstīgi BWG 30.a panta 1. punktam (grozītā versija) trešām (fiziskām vai juridiskām) personām principā ir pieļaujama tikai tad, ja ir izpildīti šā līguma 5.2.–5.6. punkta nosacījumi.
            5.2.   Austrijas Republikas peļņas līdzdalības tiesības īsteno saskaņā ar pārstrukturēšanas līgumu, konkrētāk, līgumā noteikto robežvērtību neievērošanas gadījumā Austrijas Republikai ir tiesības rīkoties ar VBWB akcijām, kas tai nodotas ar pārstrukturēšanas līgumu.
            5.3.   Austrijas Republikas peļņas līdzdalības tiesības atbilstīgi pārstrukturēšanas līgumam īsteno preferenciāli un vismaz izmaksātās summas apmērā.
            5.4.   Kopējā izmaksātā summa nedrīkst pārsniegt EUR [5–8] miljonus gadā.
            5.5.   Austrijas Republika saņem no 5.3. punkta neatkarīgu kompensācijas maksājumu izmaksātās summas apmērā. Austrijas Republikai nav tiesību uz kompensācijas maksājumiem par peļņas sadali saistībā ar pašu finansējuma instrumentiem, kuri noteikti pēc 2015. gada 29. jūnija un kuru mērķis ir nostiprināt Verbund un veicināt tās atjaunošanu.
            5.6.   Verbund iegūst jaunu ārēju pirmā līmeņa pamata kapitālu (neto, pēc atmaksas atvilkšanas) vismaz tādā apmērā, kas atbilst gadā izmaksātās peļņas summai un kompensācijas maksājumiem (kompensācija par paturētajiem ieņēmumiem).
            6.
                  ÖVAG dividenžu aizliegums

               ÖVAG neizmaksā dividendes periodā līdz likvidācijas beigām. Tas neattiecas uz atbalsta pasākumu atlīdzības maksājumiem, ja vien tie ir juridiski nodalāmi.
            7.   Dominējošās cenas aizliegums

            Noguldījumu pakalpojumu jomā Live Bank līdz likvidācijas procesa beigām bez Komisijas iepriekšēja apstiprinājuma ir aizliegts piedāvāt labākus procentu likmes nosacījumus (visiem atmaksas termiņiem), nekā piedāvā konkurenti, kuru nosacījumi Austrijas tiešo bankas tiešsaistes pakalpojumu tirgū ir trešie labākie.
            8.   Austrijas Republikas pārstāvība Verbund centrālajā organizācijā Volksbank Wien-Baden AG

            8.1.   Pēc ÖVAG sadalīšanas un tās pildīto Verbund centrālās organizācijas funkciju nodošanas VBWB Austrijas Republika no Verbund bez maksas saņem 25 % un vienas akcijas paketi (turpmāk tekstā “25 % + 1”).
            8.2.   Ja Verbund neizpilda 9.3. punktā noteiktās atmaksas saistības, tā bez maksas nodod Austrijas Republikai papildu VBWB akcijas līdz pat [26–40] % apmērā (Austrijas kopējais akciju daudzums). Papildus tam Austrijas Republika saņem tiesības rīkoties ar visām tās akcijām atbilstīgi pārstrukturēšanas līguma noteikumiem.
            8.3.   Verbund piešķir Austrijas Republikai pārstāvības tiesības attiecībā uz pusi VBWB uzraudzības padomes locekļu, ko ieceļ īpašnieki.
            9.   Atlīdzība par atbalsta pasākumiem

            9.1.   Aktīvu galvojumu EUR 100 miljonu apmērā, ko Austrijas Republika piešķīrusi ÖVAG, kompensē, piemērojot ar peļņu nesaistītu prēmiju, kas ir 10 % gadā.
            9.2.   Lai kompensētu pārstrukturēšanas līgumā paredzēto bankai ÖVAG piešķirtā valsts līdzdalības kapitāla (EUR 300 miljoni) samazināšanu, ko veiks ÖVAG atdalīšanas procesā, VBWB piešķir Austrijas Republikai peļņas līdzdalības tiesības. No visiem veicamajiem peļņas līdzdalības tiesību maksājumiem atvelk visu valsts līdzdalības kapitālu, kas tiek paturēts atdalīšanas procesā un ir pienācīgi atmaksāts.
            9.3.   Līdz VBWB […]. gada pārskata apstiprināšanas dienai peļņas līdzdalības tiesību maksājumiem jābūt veiktiem vismaz EUR [0–50] miljonu apmērā un līdz VBWB […]. gada pārskata apstiprināšanas dienai – vismaz EUR [0–100] miljonu apmērā. Ja kāda no šīm robežvērtībām netiks ievērota, būs jādara zināms jauns pārstrukturēšanas plāns. Jānorāda, ka pārstrukturēšanas līgumā noteiktā maksājuma robežvērtība ir vismaz EUR [0–200] miljoni līdz VBWB […]. gada pārskata apstiprināšanai un pilnīga samaksa līdz VBWB [2020.–2025.] gada pārskata apstiprināšanai.
            10.   Citi rīcības pienākumi

            10.1.   ÖVAG un Verbund apņemas atturēties no uzņēmumu iegādes. Tas attiecas gan uz tādu uzņēmumu iegādi, kuriem ir sava juridiskā struktūra, gan akcijām uzņēmumos, kā arī uz aktīvu kopumiem, kas pārstāv komercdarbību vai darbības jomu. Tas neattiecas uz iegādēm, kas jāveic, lai saglabātu finanšu un / vai ar asociāciju saistītu stabilitāti, vai kas ir rezultatīvas konkurences interesēs, ar nosacījumu, ka tādu iegādi iepriekš ir apstiprinājusi Komisija. Tas neattiecas arī uz iegādēm, kas saistītas ar finanšu grūtībās nonākušu klientu esošo saistību pārvaldību un ir daļa no bankas pastāvīgās uzņēmējdarbības.
            10.2.   ÖVAG un Verbund nedrīkst izmantot atbalsta pasākumu piešķiršanu vai citas no tās izrietošās priekšrocības reklāmas nolūkos.
            10.3.   ÖVAG un Verbund jāpārbauda īstenoto atlīdzības sistēmu stimulējošā ietekme un piemērotība un, izmantojot civillikumā paredzētās iespējas, jānodrošina, ka šīs sistēmas nerada pārmērīgus riskus, ir vērstas uz ilgtspējīgiem uzņēmuma ilgtermiņa mērķiem un ir pārredzamas.
            10.4.   Verbund jāturpina paplašināt riska pārraudzības darbības un īstenot komercpolitiku, kas ir apdomāta, saprātīga un vērsta uz ilgtspējību.
            11.   Pārraudzības pilnvarnieks

            11.1.   Austrijas Republikai jānodrošina, ka pilnīgu un pareizu ÖVAG un Verbund pārstrukturēšanas plāna īstenošanu un pilnīgu un pareizu šajā saistību dokumentā uzskaitīto saistību izpildi nepārtraukti uzrauga neatkarīgs, pietiekami kvalificēts pārraudzības pilnvarnieks, kura pienākums ir ievērot konfidencialitāti.
            11.2.   Pārraudzības pilnvarnieka iecelšana, pienākumi, saistības un atbrīvošana no amata notiek saskaņā ar kārtību, kas noteikta pielikumā par pilnvarnieku.
            11.3.   Austrijas Republikai jānodrošina, ka lēmuma īstenošanas laikā Komisijai vai pilnvarniekam ir neierobežota piekļuve visai informācijai, kas vajadzīga šā lēmuma izpildes pārraudzībai. Komisija vai pilnvarnieks drīkst lūgt ÖVAG un Verbund paskaidrojumus un skaidrojumus. Austrijas Republikai, ÖVAG un Verbund ir pilnīgi jāsadarbojas ar Komisiju un pārraudzības pilnvarnieku attiecībā uz visiem jautājumiem, kas saistīti ar šā lēmuma izpildes pārraudzību.”

         (1)  Padomes 1999. gada 22. marta Regula (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta piemērošanai (OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp.).


title: 2004/742/EK, Euratom:Padomes Lēmums (2004. gada 28. jūnijs), ar ko ieceļ Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Francijas locekli

text:
               30.10.2004

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 328/97

      PADOMES LĒMUMS

   (2004. gada 28. jūnijs),
   ar ko ieceļ Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Francijas locekli
   (2004/742/EK, Euratom)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, jo īpaši tā 259. pantu,
   ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas Kopienas dibināšanas līgumu, jo īpaši tā 167. pantu,
   ņemot vēra Padomes 2002. gada 17. septembra Lēmumu 2002/758/EK, Euratom, ar ko ieceļ Ekonomikas un sociālo lietu locekļus uz laikposmu no 2002. gada 21. septembra līdz 2006. gada 20. septembrim (1),

         ņemot vērā Francijas valdības iesniegto kandidatūru;
   saņēmusi Eiropas Savienības Komisijas atzinumu,
   IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   Vienīgais pants
   Ar šo Laure BATUT kundzi ieceļ par Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli, nomainot Jean-Marc BILQUEZ kungu, uz viņa atlikušo pilnvaru laiku līdz 2006. gada 20. septembrim.

      Luksemburgā, 2004. gada 28. jūnijā

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         M. CULLEN

      (1)  OV L 253, 21.9.2002., 9. lpp.


title: 2014/611/ES: Eiropas Parlamenta Lēmums ( 2014. gada 3. aprīlis ) par Eurojust 2012. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu

text:
               5.9.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 266/286

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS
   (2014. gada 3. aprīlis)
   par Eurojust 2012. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
   (2014/611/ES)
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Eurojust 2012. finanšu gada galīgos pārskatus,

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eurojust 2012. finanšu gada pārskatiem ar Eurojust atbildēm (1),

               —

               ņemot vērā Padomes 2014. gada 18. februāra ieteikumu (05849/2014 – C7-0054/2014),

               —

               ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 185. pantu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (3) un jo īpaši tās 208. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 28. februāra Lēmumu 2002/187/TI, ar ko izveido Eurojust, lai pastiprinātu cīņu pret smagiem noziegumiem (4), un jo īpaši tā 36. pantu,

               —

               ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5),

               —

               ņemot vērā Komisijas 2013. gada 30. septembra Deleģēto regulu (ES) Nr. 1271/2013 par finanšu pamatregulu struktūrām, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 208. pantā (6), un jo īpaši tās 108. pantu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumu (A7-0186/2014),

               1.

               sniedz Eurojust administratīvajai direktorei apstiprinājumu par Eurojust 2012. finanšu gada budžeta izpildi;

               2.

               izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, nosūtīt Eurojust administratīvajai direktorei, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Martin SCHULZ

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV C 365, 13.12.2013., 228. lpp.

      (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (3)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

      (4)  OV L 63, 6.3.2002., 1. lpp.

      (5)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

      (6)  OV L 328, 7.12.2013., 42. lpp.


title: Padomes Lēmums 2014/383/KĀDP ( 2014. gada 23. jūnijs ), ar ko pagarina pilnvaru termiņu Eiropas Savienības īpašajam pārstāvim Afganistānā

text:
               24.6.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 183/60

         PADOMES LĒMUMS 2014/383/KĀDP
   (2014. gada 23. jūnijs),
   ar ko pagarina pilnvaru termiņu Eiropas Savienības īpašajam pārstāvim Afganistānā
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 31. panta 2. punktu un 33. pantu,
   ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2013. gada 22. jūlijā pieņēma Lēmumu 2013/393/KĀDP (1), ar ko Franz-Michael SKJOLD MELLBIN kungu iecēla par Eiropas Savienības īpašo pārstāvi (ESĪP) Afganistānā. ESĪP pilnvaru termiņš beigsies 2014. gada 30. jūnijā.

               (2)

               ESĪP pilnvaru termiņš būtu jāpagarina vēl par 8 mēnešiem.

               (3)

               ESĪP pilnvaras īstenos situācijā, kas var pasliktināties un varētu kavēt Līguma 21. pantā izklāstīto Savienības ārējās darbības mērķu sasniegšanu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Eiropas Savienības īpašais pārstāvis
   Ar šo ESĪP Afganistānā Franz-Michael SKJOLD MELLBIN kunga pilnvaru termiņš tiek pagarināts līdz 2015. gada 28. februārim. Padome var lemt, ka ESĪP pilnvaras beidzas agrāk, pamatojoties uz Politikas un drošības komitejas (PDK) vērtējumu un Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos (AP) priekšlikumu.
   2. pants
   Politikas mērķi
   ESĪP pārstāv Savienību un veicina Savienības politikas mērķu sasniegšanu Afganistānā, cieši sadarbojoties ar dalībvalstu pārstāvjiem Afganistānā. Jo īpaši ESĪP:

               a)

               sniedz ieguldījumu ES un Afganistānas Vienotās deklarācijas un ES stratēģijas attiecībā uz Afganistānu 2014.–2016. gadam un vajadzības gadījumā ES un Afganistānas sadarbības nolīguma par partnerību un attīstību īstenošanā;

               b)

               atbalsta Savienības un Afganistānas politisko dialogu;

               c)

               atbalsta Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) vadošo nozīmi Afganistānā, īpašu uzmanību veltot ieguldījumam labāk koordinētas starptautiskās palīdzības izveidei, tādējādi veicinot Bonnas, Čikāgas un Tokijas konferenču paziņojumu, kā arī attiecīgu ANO rezolūciju īstenošanu.

         3. pants
   Pilnvaras
   Lai īstenotu savas pilnvaras, ESĪP, cieši sadarbojoties ar dalībvalstu pārstāvjiem Afganistānā:

               a)

               izplata Savienības uzskatus par Afganistānas politikas procesu un norisēm;

               b)

               uztur ciešus kontaktus ar attiecīgām Afganistānas iestādēm, jo īpaši ar valdību un parlamentu, kā arī vietējām pašvaldībām, un atbalsta to attīstību. Tāpat būtu jāuztur kontakti arī ar citām Afganistānas politiskajām grupām un citiem attiecīgiem dalībniekiem Afganistānā, jo īpaši ar attiecīgiem pilsoniskās sabiedrības dalībniekiem;

               c)

               uztur ciešus kontaktus ar attiecīgām starptautiskām un reģionālām ieinteresētām personām Afganistānā, jo īpaši ar ANO ģenerālsekretāra īpašo pārstāvi un Ziemeļatlantijas līguma organizācijas Augstāko civilo pārstāvi, kā arī ar citiem nozīmīgiem partneriem un organizācijām;

               d)

               sniedz konsultācijas par gūtajiem panākumiem attiecībā uz to mērķu sasniegšanu, kas noteikti ES un Afganistānas Vienotajā deklarācijā, ES stratēģijā attiecībā uz Afganistānu 2014.–2016. gadam, ES un Afganistānas sadarbības nolīgumā par partnerību un attīstību un Bonnas, Čikāgas un Tokijas konferenču paziņojumos, jo īpaši šādās jomās:

                           —

                           civiliedzīvotāju spēju veidošana, īpaši vietējā līmenī,

                           —

                           tiesībsargājošo iestāžu, jo īpaši neatkarīgas tiesas, laba pārvaldība un izveide,

                           —

                           vēlēšanu reformas,

                           —

                           drošības sektora reformas, tostarp tiesu iestāžu, valsts bruņoto spēku un policijas nostiprināšana, un jo īpaši civilās policijas dienesta izveide,

                           —

                           izaugsmes veicināšana, proti, veicinot lauksaimniecību un lauku attīstību,

                           —

                           Afganistānas starptautisko cilvēktiesību saistību ievērošana, tostarp minoritāšu tiesību, kā arī sieviešu un bērnu tiesību ievērošana,

                           —

                           demokrātijas principu un tiesiskuma principa ievērošana,

                           —

                           sieviešu līdzdalības veicināšana valsts pārvaldē un pilsoniskajā sabiedrībā, un – saskaņā ar ANO Drošības padomes rezolūciju 1325 – miera procesā,

                           —

                           Afganistānas starptautisko saistību ievērošana, tostarp sadarbība starptautiskās sabiedrības centienos apkarot terorismu, nelegālu narkotiku tirdzniecību, cilvēku tirdzniecību un masu iznīcināšanas ieroču un bruņojuma, kā arī ar tiem saistītu materiālu izplatīšanu,

                           —

                           humānās palīdzības veicināšana un bēgļu un valsts iekšzemē pārvietotu personu atpakaļnosūtīšana ar likumīgiem līdzekļiem, un

                           —

                           Savienības klātbūtnes un darbību efektivitātes stiprināšana Afganistānā un ieguldījums, gatavojot regulāros īstenošanas ziņojumus par ES stratēģiju attiecībā uz Afganistānu 2014.–2016. gadam, kurus Padome lūdz sagatavot;

               e)

               aktīvi piedalās vietējos koordinācijas forumos, piemēram, Kopīgajā koordinācijas un pārraudzības padomē, vienlaikus pilnībā informējot neiesaistītās dalībvalstis par lēmumu pieņemšanu minētajos līmeņos;

               f)

               sniedz konsultācijas par Savienības piedalīšanos un nostājām starptautiskās konferencēs saistībā ar Afganistānu;

               g)

               aktīvi piedalās reģionālas sadarbības veicināšanā, īstenojot attiecīgas ierosmes, tostarp Stambulas procesu un Reģionālo Ekonomikas konferenci par Afganistānu (RECCA);

               h)

               sniedz ieguldījumu Savienības politikas cilvēktiesību jomā un ES pamatnostādņu cilvēktiesību jomā īstenošanu, jo īpaši attiecībā uz sievietēm un bērniem konfliktu skartās teritorijās, uzraugot jaunākos notikumus minētajā jomā uz risinot ar tiem saistītas problēmas;

               i)

               attiecīgā gadījumā sniedz atbalstu iekļaujošam un Afganistānas vadītam miera procesam, kā rezultātā tiktu panākts politisks risinājums, kas atbilstu “sarkano līniju” norādēm, par ko vienojās Bonnas konferencē.

         4. pants
   Pilnvaru īstenošana
   1.   ESĪP ir atbildīgs par pilnvaru īstenošanu AP pakļautībā.
   2.   PDK uztur privileģētus sakarus ar ESĪP un ir galvenais ESĪP kontaktpunkts sakariem ar Padomi. PDK saskaņā ar savām pilnvarām, neskarot AP pilnvaras, dod ESĪP stratēģiskas norādes un politisku virzību.
   3.   ESĪP strādā ciešā sadarbībā ar Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD) un tā attiecīgajām struktūrām.
   5. pants
   Finansējums
   1.   ESĪP pilnvaru īstenošanas izdevumiem paredzētā finanšu atsauces summa laikposmā no 2014. gada 1. jūlija līdz 2015. gada 28. februārim ir EUR 3 760 000.
   2.   Izdevumus pārvalda saskaņā ar procedūrām un noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam.
   3.   Izdevumus pārvalda saskaņā ar ESĪP un Komisijas noslēgtu līgumu. ESĪP sniedz Komisijai pārskatu par visiem izdevumiem.
   6. pants
   Komandas izveide un sastāvs
   1.   ESĪP saskaņā ar savām pilnvarām un atbilstīgajiem piešķirtajiem finanšu līdzekļiem ir atbildīgs par komandas izveidi. Komandā iekļauj personas, kam, kā pilnvarās paredzēts, ir īpašas zināšanas konkrētos politikas jautājumos. ESĪP operatīvi un regulāri informē Padomi un Komisiju par komandas sastāvu.
   2.   Dalībvalstis, Savienības iestādes un EĀDD var ierosināt personāla norīkošanu darbā pie ESĪP. Atalgojumu šādam norīkotam personālam atbilstīgi maksā attiecīgā dalībvalsts, attiecīgā Savienības iestāde vai EĀDD. Darbā pie ESĪP var nosūtīt arī ekspertus, ko dalībvalstis ir norīkojušas darbā Savienības iestādēs vai EĀDD. Starptautiskajiem personāla līgumdarbiniekiem ir kādas dalībvalsts valstspiederība.
   3.   Viss norīkotais personāls turpina būt nosūtītājas dalībvalsts, nosūtītājas Savienības iestādes vai EĀDD administratīvā pakļautībā, un tas veic savus pienākumus un rīkojas ESĪP pilnvaru interesēs.
   7. pants
   ESĪP un ESĪP personāla privilēģijas un imunitāte
   Par privilēģijām, imunitāti un citām garantijām, kas vajadzīgas ESĪP un ESĪP personāla locekļu misijas veikšanai un sekmīgai norisei, attiecīgi vienojas ar uzņēmējvalsti. Šajā nolūkā dalībvalstis un EĀDD sniedz visu vajadzīgo atbalstu.
   8. pants
   ES klasificētas informācijas drošība
   ESĪP un viņa komandas locekļi ievēro drošības principus un minimālos standartus, kas ir noteikti Padomes Lēmumā 2013/488/ES (2).
   9. pants
   Piekļuve informācijai un apgādes atbalsts
   1.   Dalībvalstis, Komisija un Padomes Ģenerālsekretariāts nodrošina, ka ESĪP var piekļūt jebkurai atbilstīgai informācijai.
   2.   Savienības delegācijas un/vai dalībvalstis attiecīgā gadījumā nodrošina materiāltehnisko atbalstu reģionā.
   10. pants
   Drošība
   Saskaņā ar Savienības politiku tāda personāla drošību, kas izvietots ārpus Savienības, lai veiktu operatīvas darbības saskaņā ar Līguma V sadaļu, ESĪP saskaņā ar savām pilnvarām un drošības situāciju ģeogrāfiskajā teritorijā, par ko ESĪP ir atbildīgs, veic visus praktiski iespējamos pasākumus visa ESĪP tiešā pakļautībā esošā personāla drošībai, īpaši:

               a)

               izstrādājot konkrētu drošības plānu, kurš pamatojas uz EĀDD norādījumiem, ietverot konkrētus fiziskos, organizatoriskos un procesuālos drošības pasākumus, ar kuru noteikta personāla droša pārvietošanās uz attiecīgo ģeogrāfisko teritoriju un minētajā teritorijā, kā arī aprakstīta rīcība drošības negadījumos un izklāstīts misijas ārkārtas situāciju un evakuācijas plāns;

               b)

               visam personālam, kas izvietots ārpus Savienības, nodrošinot augsta riska apdrošināšanu, kas atbilst apstākļiem ģeogrāfiskajā teritorijā;

               c)

               nodrošinot, lai visi ESĪP komandas locekļi, ko izvieto ārpus Savienības, tostarp uz vietas nolīgtie darbinieki, pirms vai pēc ierašanās ģeogrāfiskajā teritorijā būtu piedalījušies atbilstīgā drošības apmācībā, kuras pamatā ir minētajai teritorijai piešķirtā riska izvērtējuma pakāpe;

               d)

               nodrošinot, ka tiek īstenoti visi saskaņotie ieteikumi, kas sniegti pēc regulāra drošības izvērtējuma, un – saistībā ar progresa ziņojumu un pārskata ziņojumu par pilnvaru īstenošanu – rakstiski ziņojot AP, Padomei un Komisijai par šo ieteikumu īstenošanu un citiem drošības jautājumiem.

         11. pants
   Ziņojumi
   ESĪP regulāri sniedz ziņojumus AP un PDK. Vajadzības gadījumā ESĪP ziņojumus sniedz arī Padomes darba grupām. Ziņojumus regulāri izsūta, izmantojot COREU tīklu. ESĪP var sniegt ziņojumus Ārlietu padomei. Saskaņā ar Līguma 36. pantu ESĪP var iesaistīt Eiropas Parlamenta informēšanā.
   12. pants
   Koordinācija
   1.   Lai sasniegtu Savienības politiskos mērķus, ESĪP veicina Savienības darbību vienotību, saskaņotību un efektivitāti un palīdz nodrošināt to, ka visi Savienības instrumenti un dalībvalstu darbības tiek veiktas konsekventi. ESĪP darbības saskaņo ar Komisijas darbībām, kā arī ar Savienības delegāciju Pakistānā. ESĪP regulāri sniedz informatīvus ziņojumus dalībvalstu pārstāvniecībām un Savienības delegācijām.
   2.   Misijas norises vietā ESĪP uztur ciešu saikni ar Savienības delegāciju vadītājiem un dalībvalstu pārstāvniecību vadītājiem. Viņi dara visu iespējamo, lai palīdzētu ESĪP īstenot pilnvaras. ESĪP sniedz norādes ES Policijas misijas vadītājam Afganistānā (EUPOL AFGHANISTAN) par vietējo politisko situāciju. ESĪP un civilais operāciju komandieris vajadzības gadījumā savstarpēji apspriežas. ESĪP uztur saikni arī ar citiem starptautiskajiem un reģionālajiem dalībniekiem attiecīgajā teritorijā.
   13. pants
   Palīdzība saistībā ar prasībām
   ESĪP un viņa darbinieki palīdz, nodrošinot elementus reaģēšanai uz jebkādām prasībām un pienākumiem, kas izriet no iepriekšējo ESĪP Afganistānā pilnvarām, un šim nolūkam sniedz administratīvu palīdzību un piekļuvi būtiskajiem dokumentiem.
   14. pants
   Pārskatīšana
   Šā lēmuma īstenošanu un tā saderību ar citām Savienības darbībām reģionā regulāri pārskata. ESĪP līdz 2014. gada novembra beigām AP, Padomei un Komisijai iesniedz visaptverošu pilnvaru īstenošanas pārskata ziņojumu.
   15. pants
   Stāšanās spēkā
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
   To piemēro no 2014. gada 1. jūlija.

      Luksemburgā, 2014. gada 23. jūnijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         C. ASHTON

      (1)  OV L 198, 23.7.2013., 47. lpp.

      (2)  Padomes Lēmums 2013/488/ES (2013. gada 23. septembris) par drošības noteikumiem ES klasificētas informācijas aizsardzībai (OV L 274, 15.10.2013., 1. lpp.).