title: 2008/212/EK: Padomes Lēmums ( 2008. gada 18. februāris ) par principiem, prioritātēm un nosacījumiem, kas ietverti Eiropas partnerībā ar Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, un par Lēmuma 2006/57/EK atcelšanu

text:
               19.3.2008

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 80/32

      PADOMES LĒMUMS

   (2008. gada 18. februāris)
   par principiem, prioritātēm un nosacījumiem, kas ietverti Eiropas partnerībā ar Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, un par Lēmuma 2006/57/EK atcelšanu
   (2008/212/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā Padomes 2004. gada 22. marta Regulu (EK) Nr. 533/2004 par Eiropas partnerību izveidošanu atbilstoši stabilizācijas un asociācijas procesam (1) ar grozījumiem un jo īpaši tās 2. pantu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Eiropadome 2003. gada 19. un 20. jūnija Saloniku sanāksmē apstiprināja partnerību ieviešanu kā līdzekli, kas palīdzētu īstenot Rietumbalkānu valstu Eiropas perspektīvu.

               (2)

               Regulā (EK) Nr. 533/2004 ir paredzēts, ka Padomei jālemj par partnerībās ietveramajiem principiem, prioritātēm un nosacījumiem, kā arī par jebkādiem turpmākiem pielāgojumiem. Tajā ir arī noteikts, ka partnerību paveiktā darba kontroli nodrošinās ar to mehānismu palīdzību, kas izveidoti saistībā ar stabilizācijas un asociācijas procesu, jo īpaši sniedzot gada progresa ziņojumus.

               (3)

               Eiropadomes 2005. gada 17. decembra sanāksmē Bijušajai Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikai piešķīra kandidātvalsts statusu. Tādēļ tika izteikts priekšlikums grozīt Regulu (EK) Nr. 533/2004, lai mainītu partnerības nosaukumu šai valstij no “Eiropas partnerība” uz “Pievienošanās partnerība”.

               (4)

               Pēc Komisijas 2005. gada novembra priekšlikuma Padome 2006. gada 30. janvārī pieņēma otro pievienošanās partnerību ar Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku (2).

               (5)

               Komisijas dokumentā par paplašināšanās stratēģiju un galvenajiem uzdevumiem 2006.–2007. gadā norādīts, ka partnerības atjauninās 2007. gada beigās.

               (6)

               Padome 2006. gada 17. jūlijā pieņēma Regulu (EK) Nr. 1085/2006 (3), ar ko izveido Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (IPA), ar kuru atjaunina finansiālās palīdzības sistēmu pirmspievienošanās valstīm.

               (7)

               Tādēļ ir ieteicams pieņemt pievienošanās partnerību, ar ko atjaunina pašreizējo partnerību, lai apzinātu jaunās prioritātes turpmākam darbam, balstoties uz secinājumiem 2007. gada progresa ziņojumā par Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas gatavošanos turpmākai integrācijai Eiropas Savienībā.

               (8)

               Lai sagatavotos turpmākai integrācijai Eiropas Savienībā, Bijušajai Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikai būtu jāizstrādā plāns, kurā jāatspoguļo laika grafiks un atsevišķi pasākumi Pievienošanās partnerības prioritāšu īstenošanai.

               (9)

               Tādēļ būtu jāatceļ Lēmums 2006/57/EK,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Principi, prioritātes un nosacījumi Pievienošanās partnerībai ar Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku ir izklāstīti pielikumā.
   2. pants
   Pievienošanās partnerības izpildi izskatīs, izmantojot mehānismus, kas izveidoti saskaņā ar stabilizācijas un asociācijas procesu, jo īpaši Komisijas gada progresa ziņojumus.
   3. pants
   Lēmumu 2006/57/EK atceļ.
   4. pants
   Šis lēmums stājas spēkā trešajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2008. gada 18. februārī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         D. RUPEL

      (1)  OV L 86, 24.3.2004., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 269/2006 (OV L 47, 17.2.2006., 7. lpp.).

      (2)  Padomes Lēmums 2006/57/EK (2006. gada 30. janvāris) par principiem, prioritātēm un nosacījumiem, kas ietverti Eiropas partnerībā ar Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, un ar ko atceļ Lēmumu 2004/518/EK (OV L 35, 7.2.2006., 57. lpp.).

      (3)  OV L 210, 31.7.2006., 82. lpp.

      PIELIKUMS
      2007. GADA PIEVIENOŠANĀS PARTNERĪBA AR BIJUŠO DIENVIDSLĀVIJAS MAĶEDONIJAS REPUBLIKU
      1.   IEVADS
      Eiropadome apstiprināja partnerību ieviešanu kā līdzekli, kas palīdzētu īstenot Rietumbalkānu valstu Eiropas perspektīvu. Ar ierosināto partnerību atjaunina 2006. gada janvāra Eiropas partnerību, pamatojoties uz secinājumiem Komisijas 2007. gada progresa ziņojumā par Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku. Tajā apzinātas atjaunotās, kā arī atlikušās rīcības prioritātes. Jaunās prioritātes ir pielāgotas valsts īpašajām vajadzībām un tās gatavības pakāpei, un vajadzības gadījumā tās tiks atjauninātas. Bijušajai Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikai ir jāsagatavo plāns, tostarp laika grafiks un īpaši pasākumi, lai izpildītu Pievienošanās partnerības prioritātes. Partnerība sniedz arī norādes par finansiālu palīdzību valstij.
      2.   PRINCIPI
      Stabilizācijas un asociācijas process joprojām ir pamats Rietumbalkānu valstu virzībai uz Eiropu līdz pat brīdim, kad tās nākotnē iestāsies Savienībā. Bijušajai Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikai noteiktās prioritātes attiecas uz spēju izpildīt 1993. gada Kopenhāgenas Eiropadomes sanāksmē izvirzītos kritērijus un stabilizācijas un asociācijas procesā paredzētos nosacījumus, īpaši nosacījumus, kas definēti Padomes 1997. gada 29. aprīļa un 1999. gada 21. un 22. jūnija secinājumos, 2000. gada 24. novembra Zagrebas samita noslēguma deklarācijā un Saloniku darba kārtībā.
      3.   PRIORITĀTES
      Šajā pievienošanās partnerībā uzskaitītās prioritātes tika noteiktas, pamatojoties uz to, cik reāli ir, ka Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika spēs tās īstenot vai turpmāko dažu gadu laikā ievērojami pavirzīties uz priekšu to īstenošanā. Nošķir īstermiņa prioritātes, kuras plānots izpildīt viena līdz divu gadu laikā, un vidēja termiņa prioritātes, kuras plānots izpildīt trīs līdz četru gadu laikā. Prioritātes attiecas gan uz tiesību aktiem, gan uz to īstenošanu.
      Ņemot vērā vajadzību noteikt prioritātes, Bijušajai Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikai, protams, ir jāizpilda arī citi uzdevumi, kas var kļūt par prioritātēm nākamajās partnerībās, ņemot vērā arī Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas turpmākos panākumus.
      Ir noteiktas galvenās īstermiņa prioritātes, un tās uzskaitītas saraksta sākumā. Galvenās prioritātes nav sarindotas to nozīmīguma secībā.
      3.1.   ĪSTERMIŅA PRIORITĀTES
      Galvenās prioritātes

                  —

                  Nodrošināt visu to saistību pareizu īstenošanu, kas uzņemtas ar Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu.

                  —

                  Veicināt konstruktīvu un visaptverošu dialogu starp demokrātiskām iestādēm, īpaši jomās, kurās ir vajadzīga vienprātība starp visām politiskajām partijām.

                  —

                  Nodrošināt Policijas likuma efektīvu īstenošanu.

                  —

                  Nodrošināt ilgtspējīgus panākumus tiesu sistēmas reformu īstenošanā un nostiprināt tiesu sistēmas neatkarību un vispārējās spējas. Īstenot kriminālvajāšanas reformu un pabeigt Tiesas padomes iecelšanu.

                  —

                  Nodrošināt ilgtspējīgus panākumus korupcijas novēršanas tiesību aktu īstenošanā.

                  —

                  Nodrošināt, lai valsts ierēdņu darbā pieņemšanu un karjeras virzību neietekmētu politiska iejaukšanās, turpināt attīstīt uz panākumiem balstītu karjeras sistēmu un pilnībā īstenot Valsts civildienesta likumu.

                  —

                  Novērst šķēršļus darba vietu radīšanai un īpaši risināt jaunatnes un ilgstoša bezdarba jautājumus.

                  —

                  Uzlabot vispārējo uzņēmējdarbības vidi, turpinot palielināt tiesiskumu, nostiprinot regulēšanas un uzraudzības iestāžu neatkarību, paātrinot tiesas procedūras un turpinot īpašuma tiesību reģistrāciju.

            Politiskie kritēriji
      Demokrātija un tiesiskums

                  —

                  Atbalstīt Ohridas pamatnolīguma īstenošanu, lai inter alia veicinātu tautību savstarpējo uzticēšanos.

            Parlaments/vēlēšanas

                  —

                  Nodrošināt, lai visas turpmākās vēlēšanas norit saskaņā ar Vēlēšanu kodeksu.

                  —

                  Pieņemt nekavējošus lēmumus par jebkādiem vēlēšanu pārkāpumiem un uzlikt sodus, kas turpmāk novērstu šādus gadījumus.

                  —

                  Nostiprināt parlamenta spējas, īpaši palielinot tā resursus.

            Valdība

                  —

                  Palielināt pārskatāmību un atbildību vietējās pašvaldībās. Īpaši pastiprināt iekšējo kontroli un revīziju.

                  —

                  Izveidot apmierinošu standartu pašvaldību nodokļu iekasēšanai visā valstī.

                  —

                  Attīstīt pašvaldību spējas pārvaldīt valsts zemi.

                  —

                  Nodrošināt, lai pašvaldībās būtu pietiekams darbinieku skaits un kompetence.

            Valsts pārvalde

                  —

                  Ieviest uz panākumiem balstītu karjeras sistēmu, lai izveidotu atbildīgu, efektīvu un profesionālu valsts pārvaldi centrālā un vietējā līmenī.

                  —

                  Nodrošināt valsts ierēdņu ētikas kodeksa efektīvu īstenošanu.

                  —

                  Nostiprināt administratīvās spējas, īpaši izveidojot stratēģiskās plānošanas un politikas izstrādes spējas, kā arī pastiprinot apmācības, un izstrādāt valsts ierēdņu apmācību vispārīgu stratēģiju.

                  —

                  Efektīvi īstenot pasākumus, kas pieņemti, lai nodrošinātu pārvaldes pārskatāmību, īpaši lēmumu pieņemšanas procesā, un turpināt veicināt pilsoniskās sabiedrības aktīvu līdzdalību.

                  —

                  Īstenot tiesībaizsardzības iestāžu reformas.

                  —

                  Nodrošināt atbilstošas administratīvās spējas, lai efektīvi saplānotu un pārvaldītu IPA fondus.

            Tiesu sistēma

                  —

                  Turpināt veidot akadēmisku tiesnešu un prokuroru sākotnējo un turpmāko apmācību.

                  —

                  Pabeigt jaunu tiesas struktūru izveidi un piešķirt atbilstošus līdzekļus, lai nodrošinātu, ka tās ir pilnībā darboties spējīgas, un paaugstināt to efektivitāti.

                  —

                  Nodrošināt tiesas nolēmumu pareizu un pilnīgu izpildi.

            Korupcijas novēršanas politika

                  —

                  Nodrošināt atbilstošu turpinājumu ieteikumiem, ko sagatavojusi Valsts komisija korupcijas apkarošanai un Valsts revīzijas birojs.

                  —

                  Pilnībā ieviest valstu grupas pret korupciju (GRECO) ieteikumus.

                  —

                  Stiprināt administratīvās spējas, kas ir vajadzīgas, lai īstenotu noteikumus, kas pieņemti par politisko partiju un vēlēšanu kampaņu finansēšanu. Noteikt reālas sankcijas pārkāpumu gadījumā.

                  —

                  Turpināt pārskatīt dažu valsts amatpersonu tiesības uz patstāvību.

                  —

                  Nodrošināt noteikumu par publisku piekļuvi informācijai pilnīgu īstenošanu.

                  —

                  Joprojām stiprināt sadarbību starp iestādēm.

            Cilvēktiesības un minoritāšu aizsardzība

                  —

                  Pilnībā ievērot Eiropas Cilvēktiesību konvenciju, Eiropas Spīdzināšanas novēršanas komitejas ieteikumus, kā arī Vispārējo konvenciju par nacionālo minoritāšu aizsardzību.

                  —

                  Pilnībā īstenot ētikas, iekšējās kontroles, profesionālo un cilvēktiesību standartu noteikumus visās tiesībaizsardzības iestādēs, tiesu iestādēs un cietumu pārvaldēs, tostarp ar regulāru apmācību palīdzību.

                  —

                  Nodrošināt pietiekamus līdzekļus, lai uzlabotu ieslodzījuma apstākļus.

                  —

                  Izveidot efektīvus mehānismus, lai konstatētu visu veidu diskrimināciju, ko pret indivīdiem vai grupām īsteno valsts un nevalstiskas struktūras, celtu apsūdzības un sodītu par to.

                  —

                  Joprojām stiprināt sieviešu un bērnu tiesību aizsardzību.

                  —

                  Modernizēt un īstenot stratēģiju par to kopienu, kas nepieder pie vairākuma kopienām, līdzvērtīgu pārstāvību, īpaši nodrošinot atbilstošus resursus un nosakot efektīvas sankcijas par mērķu neizpildi.

                  —

                  Veicināt izglītības, tiesiskuma un sociālās labklājības pieejamību minoritāšu grupām.

            Reģionālie jautājumi un starptautiskās saistības

                  —

                  Turpināt pilnībā sadarboties ar Starptautisko Kara noziegumu tribunālu bijušajai Dienvidslāvijai (ICTY) un, ņemot vērā lietu iespējamo saņemšanu atpakaļ no ICTY, izpildīt visus vajadzīgos priekšnoteikumus, kas nodrošina pienācīgu procesu.

                  —

                  Turpināt sekmēt pāreju no Stabilitātes pakta uz reģionālāku sadarbības sistēmu un Centrāleiropas Brīvās tirdzniecības nolīguma (CEFTA) efektīvu īstenošanu.

                  —

                  Nodrošināt labas kaimiņattiecības, jo īpaši pastiprinot centienus, lai konstruktīvā veidā ar Grieķiju apspriestu un rastu abpusēji pieņemamu jautājuma risinājumu saistībā ar ANO Drošības padomes Rezolūcijām 817/93 un 845/93, un izvairīties no rīcības, kas varētu tās negatīvi ietekmēt.

                  —

                  Pastiprināt sadarbību ar kaimiņvalstīm un nodrošināt efektīvu tās īstenošanu, jo īpaši saistībā ar pārrobežu sadarbību, cīņu pret organizēto noziedzību, nelegālu tirdzniecību un kontrabandu, tiesu iestāžu sadarbību, robežu pārvaldību, atpakaļuzņemšanu un vidi.

            Ekonomiskie kritēriji

                  —

                  Turpināt zemes un nekustamā īpašuma reģistrāciju un nostiprināt kadastru, lai pastiprinātu juridisko noteiktību ekonomiskā procesa dalībniekiem, un uzlabot tirgus ekonomikas mehānismu darbību.

                  —

                  Paaugstināt sabiedrisko pakalpojumu efektivitāti, īpaši nodrošinot papildu līdzekļus apmācībām un pašreizējās infrastruktūras modernizācijai.

            Spēja uzņemties dalības saistības

            1. sadaļa. Preču brīva aprite

                  —

                  Pieņemt un īstenot horizontālos tiesību aktus, lai pilnveidotu vajadzīgo infrastruktūru, un nodrošināt, ka atbilstības novērtēšanas procedūrās tiek nodalītas dažādās funkcijas (regulēšana, standartizācija, akreditācija, metroloģija, atbilstības novērtēšana un tirgus uzraudzība).

                  —

                  Izstrādāt visaptverošu stratēģiju attiecīgajām horizontālajām organizācijām (standartizācija, akreditācija, metroloģija un tirgus uzraudzība) ar acquis īstenošanas atskaites punktiem un termiņiem, kā arī skaidri noteiktiem pienākumiem tiesību aktu ieviešanai un efektīvai īstenošanai un administratīvo spēju stiprināšanai dažādās nozarēs.

                  —

                  Izstrādāt rīcības plānu, lai nodrošinātu atbilstību EK līguma 28. līdz 30. pantam, iekļaujot tajā atskaites punktus vietējo tiesību aktu un administratīvās prakses iekšējai caurskatīšanai, savstarpējas atzīšanas klauzulu iekļaušanai un vajadzīgajiem turpmākiem grozījumiem.

                  —

                  Paātrināt Eiropas standartu pieņemšanu un paātrināt centienus, lai kļūtu par Eiropas standartizācijas organizāciju pilntiesīgu locekli.

            3. sadaļa. Tiesības veikt uzņēmējdarbību un pakalpojumu sniegšanas brīvība

                  —

                  Atcelt atlikušos šķēršļus attiecībā uz fiziskām un juridiskām personām no ES uzņēmējdarbības veikšanai un pārrobežu pakalpojumu sniegšanai.

                  —

                  Ieviest tiesību aktos nošķīrumu starp pakalpojumu sniegšanu, ko veic pastāvīgi uzņēmumi, un pakalpojumu pagaidu sniegšanu.

            4. sadaļa. Kapitāla brīva aprite

                  —

                  Turpināt nostiprināt pasākumus pret noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, jo īpaši paaugstinot ziņotāju iestāžu izpratni un attiecīgajās iestādēs ieviešot ticamu īstenošanas pārskatu. Stiprināt spējas un apmainīties ar izlūkinformāciju starp iestādēm.

                  —

                  Gūt panākumus atlikušo kapitāla aprites ierobežojumu atcelšanā.

            5. sadaļa. Publiskie iepirkumi

                  —

                  Stiprināt Sūdzību izskatīšanas komiteju, lai izveidotu efektīvu tiesiskas aizsardzības līdzekļu sistēmu.

            6. sadaļa. Uzņēmējdarbības tiesības

                  —

                  Izveidot efektīvas un neatkarīgas apstiprināto revidentu un revīzijas uzņēmumu kvalitātes nodrošināšanas un sabiedriskās pārraudzības sistēmas. Nostiprināt attiecīgās administratīvās spējas.

            7. sadaļa. Intelektuālā īpašuma tiesības

                  —

                  Sagatavot valsts stratēģiju un rīcības plānu vajadzīgo spēju izveidei, lai ieviestu un izpildītu acquis katrā jomā, kas ietverta šajā sadaļā, īpaši orientējoties uz vajadzību nodrošināt speciālu apmācību tiesībaizsardzības iestādēm, tiesnešiem, prokuroriem un muitas ierēdņiem.

                  —

                  Sagatavot sabiedrības izpratnes veidošanas kampaņas un uzlabot sadarbību starp tiesībaizsardzības struktūrām un visām attiecīgajām ieinteresētajām personām.

            8. sadaļa. Konkurences politika

                  —

                  Panākt ticamus rezultātus pretmonopola jomā un pievērsties visnopietnākajiem konkurences tiesību aktu pārkāpumiem.

                  —

                  Izveidot efektīvu valsts atbalsta ex ante kontroli.

                  —

                  Stiprināt Konkurences aizsardzības komisijas administratīvās spējas un nodrošināt atbilstošu budžetu un personālu.

                  —

                  Pilnībā nodrošināt konkurences tiesību aktu pārskatāmu un nediskriminējošu piemērošanu.

            9. sadaļa. Finanšu pakalpojumi

                  —

                  Nostiprināt tiesību aktu un uzraudzības sistēmu, tostarp to piemērošanu finanšu jomā, īpaši attiecībā uz apdrošināšanas nozari un vērtspapīru tirgu.

                  —

                  Nodrošināt, lai sāktu darboties neatkarīga uzraudzības iestāde apdrošināšanas nozarē un lai tai būtu atbilstošs personāls.

            10. sadaļa. Informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi

                  —

                  Izbeigt Stabilizācijas un asociācijas nolīguma pārkāpšanu, veicot visus vajadzīgos pasākumus, lai izpildītu prasību liberalizēt elektronisko sakaru nozari, tostarp pieņemot visus nepieciešamos sekundāros tiesību aktus un turpinot nostiprināt pārvaldes iestādes.

                  —

                  Piemērot konkurētspējīgus drošības pasākumus uzņēmējiem, kuriem ir ievērojama ietekme tirgū.

                  —

                  Pastiprināt elektronisko sakaru un plašsaziņas līdzekļu regulēšanas iestāžu neatkarību un administratīvās spējas.

                  —

                  Nodrošināt stabilu un ilgtspējīgu finansējuma avotu sabiedrisko pakalpojumu apraides uzņēmumam un Apraides padomei.

            11. sadaļa. Lauksaimniecība un lauku attīstība

                  —

                  Paātrināt lauksaimniecības zemes reģistrēšanu nekustamā īpašuma kadastrā.

                  —

                  Nodrošināt pareizu un uzticamu lauksaimniecības datu vākšanu un apstrādi.

                  —

                  Turpināt sagatavošanās darbus efektīvu un finansiāli stabilu maksājumu organizāciju izveidošanai lauksaimniecības līdzekļu pārvaldības un kontroles vajadzībām atbilstīgi ES prasībām un starptautiskajiem revīzijas standartiem.

            12. sadaļa. Pārtikas nekaitīguma, veterinārā un fitosanitārā politika

                  —

                  Turpināt tiesību aktu saskaņošanu ar veterināro un fitosanitāro acquis, orientējoties uz tiesību pamataktiem, kuri atbilst acquis.

                  —

                  Turpināt nostiprināt veterinārā dienesta spējas gan centrālā, gan vietējā līmenī, lai ieviestu ar ES saderīgu kontroles sistēmu, īpaši importa kontrolēm.

                  —

                  Nodrošināt, ka sistēma ir praktiski noderīga liellopu identifikācijai un to pārvietošanās reģistrācijai, un sākt veidot cūku, aitu un kazu identifikācijas sistēmu.

                  —

                  Turpināt saskaņot dzīvnieku slimību un dzīvnieku veselības kontroles sistēmas ar ES tiesību aktiem un iestāžu prasībām, kā arī ārkārtas rīcības plānus ziņojamām slimībām.

                  —

                  Novērtēt lauksaimniecības pārtikas uzņēmumu atbilstību ES prasībām, un tas būs par pamatu šo uzņēmumu modernizācijas plānam nākotnē.

            14. sadaļa. Transporta politika

                  —

                  Turpināt īstenot Saprašanās memorandu par Dienvidaustrumeiropas reģionālā transporta galvenā tīkla izveidi un pastiprināt sadarbību ar Dienvidaustrumeiropas transporta novērošanas centru.

                  —

                  Veikt saskaņošanu ar autotransporta acquis, jo īpaši attiecībā uz bīstamu kravu pārvadāšanu, piekļuvi tirgum, sociālajiem apstākļiem, digitālā tahogrāfa ieviešanu un ceļu satiksmes drošības uzlabošanu.

                  —

                  Dzelzceļa nozarē izveidot no infrastruktūras pārvaldītāja un dzelzceļa uzņēmumiem neatkarīgu regulēšanas iestādi, izveidot drošības iestādi, kas ir atbildīga par drošības sertifikātu izdošanu, un saskaņot tiesību aktus ar ES noteikumiem par bīstamu kravu pārvadāšanu pa dzelzceļu. Nodrošināt finansiālu stabilitāti, maksājot kompensācijas par sabiedrisko pakalpojumu saistībām pasažieru pārvadājumos un samazinot parādus.

                  —

                  Izpildīt Eiropas Kopējās gaisa telpas nolīguma pirmajā pārejas posmā paredzētās saistības, tostarp ieviest attiecīgos tiesību aktus par aviāciju.

                  —

                  Nostiprināt civilās aviācijas iestādes administratīvās spējas.

            15. sadaļa. Enerģētika

                  —

                  Turpināt tiesību aktu saskaņošanu ar acquis iekšējā elektrības un gāzes tirgus, energoefektivitātes un atjaunojamu energoresursu avotu jomā, lai pakāpeniski atvērtu enerģijas tirgu konkurencei.

                  —

                  Turpināt nostiprināt Enerģētikas regulēšanas komisijas neatkarību.

                  —

                  Izpildīt Enerģētikas kopienas līguma saistības attiecībā uz acquis pilnīgu ieviešanu par iekšējo gāzes un elektrības tirgu un elektroenerģijas pārrobežu tirdzniecību.

                  —

                  Stiprināt administratīvās spējas visās enerģētikas jomās, tostarp Enerģētikas aģentūru energoefektivitātes un atjaunojamu energoresursu jomā.

                  —

                  Uzcelt piemērotu glabāšanas novietni radioaktīviem materiāliem.

                  —

                  Nodrošināt Radiācijas drošības direkcijas pareizu un neatkarīgu darbību.

            16. sadaļa. Nodokļi

                  —

                  Palielināt administratīvās spējas nodokļu tiesību aktu ieviešanai un cīņai pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas.

                  —

                  Steidzami veikt strukturālus pasākumus, lai reformētu kontroles politiku un pilnveidotu kontroles spējas.

                  —

                  Izveidot revīzijas stratēģiju un atbilstīgas IT sistēmas.

                  —

                  Ievērot Rīcības kodeksa par uzņēmējdarbības aplikšanu ar nodokļiem principus un nodrošināt, lai jaunie nodokļu pasākumi atbilstu šiem principiem.

            18. sadaļa. Statistika

                  —

                  Stiprināt Valsts statistikas biroja spējas, lai nodrošinātu savlaicīgu nākamo tautas skaitīšanu un ļautu pastāvīgi attīstīt valsts uzskaites datus un ar tiem saistīto statistiku; īpaši pievērsties neatrisinātajiem jautājumiem lauksaimniecības statistikas un uzņēmējdarbības statistikas datu vākšanā un apstrādē atbilstoši ES standartiem un metodēm, un sniegt vairāk statistikas datu Eurostat.

                  —

                  Pabeigt uzņēmējdarbības statistikas reģistra un lauku saimniecību reģistra veidošanu, tostarp procedūru izstrādi, lai nodrošinātu, ka reģistros ir aktuāla informācija.

            19. sadaļa. Nodarbinātības un sociālā politika

                  —

                  Turpināt acquis transponēšanu un stiprināt saistītās administratīvās un izpildes struktūras, tostarp Darba inspekciju.

                  —

                  Nodrošināt administratīvās spējas, lai īstenotu sociālās iekļaušanas un sociālās aizsardzības politiku.

                  —

                  Nodrošināt funkcionālu un pārstāvētu sociālo dialogu.

                  —

                  Pielikt turpmākas pūles, lai uzlabotu situāciju cilvēkiem ar īpašām vajadzībām.

            20. sadaļa. Uzņēmējdarbības un rūpniecības politika

                  —

                  Noteikt un īstenot izaugsmi un inovācijas veicinošu rūpniecības politikas stratēģiju.

                  —

                  Ieviest sistemātisku jauno uzņēmumu noteikumu ietekmes izvērtēšanu.

                  —

                  Nostiprināt MVU nodaļas un MVU aģentūras resursus un nodrošināt MVU stratēģijas un rīcības plāna un Eiropas mazo uzņēmumu hartas īstenošanu.

                  —

                  Turpināt darbu pie normatīvo aktu vienkāršošanas, “reglamentējošās giljotīnas” un birokrātisko šķēršļu samazināšanas uzņēmējdarbības veikšanai; ieviest reglamentējošās ietekmes novērtēšanu.

            22. sadaļa. Reģionālā politika un strukturālo programmu koordinācija

                  —

                  Pastiprināt institucionālo struktūru veidošanu un nostiprināt administratīvās spējas programmu izstrādes, projektu sagatavošanas, uzraudzības, vērtēšanas un finanšu pārvaldības un kontroles jomā, īpaši nozaru ministriju līmenī, lai īstenotu ES pirmspievienošanās programmas, gatavojoties Kopienas kohēzijas politikas īstenošanai.

                  —

                  Pabeigt reģionālās attīstības valsts stratēģijas izstrādi.

            23. sadaļa. Tiesu iestādes un pamattiesības

                  —

                  Īstenot valsts tiesību aktus par personas datu aizsardzību. Parakstīt un ratificēt Eiropas Padomes Konvenciju par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz tādu personas datu automātisku apstrādi, kuri attiecas uz uzraudzības iestādēm un pārrobežu datu plūsmu.

                  —

                  Citas prioritātes skatīt iedaļā par politiskajiem kritērijiem.

            24. sadaļa. Tiesiskums, brīvība un drošība

                  —

                  Turpināt īstenot integrētas robežu pārvaldības rīcības plānu, izstrādāt robežu pārvaldības galvenās datubāzes un nodrošināt, lai tās būtu savienotas, modernizēt dokumentu analīzes un robežu uzraudzības iekārtas, nodrošināt, ka efektīvi ievieš prasības izsniegt augstas kvalitātes ceļošanas dokumentus un personu apliecinošus dokumentus, un nodrošināt personāla turpmāku apmācību.

                  —

                  Nodrošināt atbilstošu finansējumu un apmācības, lai īstenotu policijas reformu, stiprināt koordināciju un sadarbību gan starp policijas struktūrām, gan policiju un citām tiesībaizsardzības iestādēm, un stiprināt sadarbību starp kriminālpoliciju un prokuroriem.

                  —

                  Attīstīt un īstenot visaptverošu policijas cilvēkresursu un apmācības stratēģiju un modernizēt policijas aprīkojumu.

                  —

                  Turpināt pastiprināt cīņu pret organizēto noziedzību, īpaši labāk izmantojot īpašus izmeklēšanas pasākumus un pēc iespējas ātri izdodot starptautiskus aresta orderus un pārbaudot to izpildi (tostarp par datornoziegumiem, īpašu uzmanību pievēršot bērnu pornogrāfijai), un izveidot integrētu izlūkošanas sistēmu starpiestāžu lietošanai cīņā pret organizēto noziedzību, tostarp cilvēku, ieroču un narkotiku tirdzniecību.

                  —

                  Pastiprināt centienus īstenot valsts rīcības plānu cīņai pret kontrabandu un stiprināt spējas datornoziegumu izmeklēšanai.

                  —

                  Īstenot EK un Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas atpakaļuzņemšanas nolīgumu un apspriest atpakaļuzņemšanas nolīgumus ar to migrantu izcelsmes valstīm, kuri ir tranzītā.

                  —

                  Intensificēt tādu tiesisku instrumentu ieviešanas procesu, kas garantē to personu tiesības, kurām ir vajadzīga (starptautiska) aizsardzība.

                  —

                  Nodrošināt patvēruma un ārvalstnieku tiesību aktu saskaņošanu ar attiecīgajiem acquis.

            25. sadaļa. Zinātne un pētniecība

                  —

                  Nostiprināt pētniecības un tehnoloģijas attīstības spējas, lai nodrošinātu sekmīgu līdzdalību Kopienas pamatprogrammās.

                  —

                  Sākt integrētas pētniecības politikas veidošanu un veikt pasākumus integrācijai Eiropas pētniecības telpā.

            26. sadaļa. Izglītība un kultūra

                  —

                  Pabeigt tiesiskās un administratīvās sistēmas izveidi Mūžizglītības programmas un programmas “Jaunatne darbībā” pārvaldīšanai un nostiprināt īstenošanas struktūras.

            27. sadaļa. Vide

                  —

                  Turpināt tiesību aktu saskaņošanu ar acquis, īpaši gaisa kvalitātes, atkritumu apsaimniekošanas un ūdens kvalitātes jomā, un būtiski uzlabot tiesību aktu īstenošanu un vides pārraudzību.

                  —

                  Stiprināt Vides inspekciju un citas īstenošanas struktūras, izveidot ticamu izpildes pārskatu un nodrošināt, ka tiek efektīvi piemēroti naudassodi un citas sankcijas un ka tām ir preventīva ietekme.

                  —

                  Stiprināt administratīvās spējas valsts un vietējā līmenī un uzlabot koordināciju starp administratīvajām struktūrām, kuras ir atbildīgas par jautājumiem, kas saistīti ar vidi.

                  —

                  Sagatavot stratēģiskus plānus, tostarp finanšu stratēģijas, un izstrādāt atkritumu apsaimniekošanas stratēģiju un atkritumu apsaimniekošanas plānu.

                  —

                  Izstrādāt vides ieguldījumu stratēģiju, pamatojoties uz prognozēm par saskaņošanas izmaksām.

                  —

                  Integrēt vides aizsardzības prasības citu sektoru politikas virzienos, jo īpaši izstrādājot novērtējumus par ietekmi uz vidi.

                  —

                  Palielināt ieguldījumus vides infrastruktūrā, īpaši uzsverot notekūdeņu savākšanu un attīrīšanu, dzeramā ūdens apgādi, spēju novērst gaisa piesārņojumu un atkritumu apsaimniekošanu.

            29. sadaļa. Muitas savienība

                  —

                  Palielināt administratīvās spējas muitas tiesību aktu īstenošanai un cīņai pret pārrobežu noziedzību.

                  —

                  Turpināt tiesību aktu un procedūru saskaņošanu ar acquis, jo īpaši tranzīta un tarifa kvotu piešķiršanas jomās.

                  —

                  Ar acquis saskaņot Likumu par tehnoloģiskajām/rūpnieciskās attīstības zonām.

            31. sadaļa. Ārpolitika, drošības politika un aizsardzības politika

                  —

                  Ieviest tiesību aktus kopējās nostājas īstenošanai starptautisku ierobežojošo pasākumu jomā.

            32. sadaļa. Finanšu kontrole

                  —

                  Pārskatīt valsts iekšējās finanšu kontroles (PIFC) politikas dokumentu un iesniegt tiesību aktus par PIFC un iekšējo revīziju, lai padarītu visaptverošus un konsekventus gan PICF politikas virzienus, gan spēkā esošos tiesību aktus, un atjaunināt rīcības plānu to vidēja termiņa prioritāšu īstenošanai, kuras ir saistītas ar PIFC.

                  —

                  Pabeigt iekšējās revīzijas struktūrvienību izveidi centrālajās valsts iestādēs, vajadzības gadījumā izveidot līdzīgas struktūrvienības pašvaldību līmenī un nodrošināt atbilstošu personālu, apmācības un aprīkojumu.

                  —

                  Izstrādāt efektīvas pārvaldības, pārraudzības, kontroles un revīzijas sistēmas, kas vajadzīgas ar ES pirmspievienošanās instrumentiem saistīto programmu decentralizētai īstenošanai.

            3.2.   VIDĒJA TERMIŅA PRIORITĀTES
      Politiskie kritēriji
      Demokrātija un tiesiskums
      Valdība

                  —

                  Pabeigt decentralizācijas procesu.

            Valsts pārvalde

                  —

                  Turpināt attīstīt administratīvās spējas Stabilizācijas un asociācijas nolīguma īstenošanai.

            Korupcijas novēršanas politika

                  —

                  Pabeigt korupcijas apkarošanas stratēģijas īstenošanu.

                  —

                  Izpildīt noteikumus, kas saistīti ar interešu konflikta novēršanu, atbilstoši starptautiskiem standartiem.

            Cilvēktiesības un minoritāšu aizsardzība

                  —

                  Turpināt veicināt cilvēktiesību ievērošanu tiesībaizsardzības iestādēs un ieslodzījuma vietās, un cietumos.

                  —

                  Turpināt īstenot stratēģiju par kopienu, kas nepieder pie vairākuma, līdzvērtīgu pārstāvību.

            Reģionālie jautājumi un starptautiskās saistības

                  —

                  Veicināt reģionālo dialogu, stabilitāti, labas kaimiņattiecības un sadarbību.

            Ekonomiskie kritēriji

                  —

                  Paātrināt centienus, lai aizsargātu elektrības tirgus ilgtspēju, ņemot vērā valsts liberalizācijas saistības, novēršot pašreizējos traucējumus, ko rada cenas, kuras nesedz izmaksas, un nostiprinot regulējošās iestādes un fizisko infrastruktūru.

                  —

                  Uzlabot valsts izdevumu kvalitāti, stiprinot valsts sektora spējas vidējā termiņā plānot un uzlabot budžeta izpildi. Turpināt uzlabot izglītības kvalitāti, nodrošinot finansējuma turpinājumu infrastruktūrai un personālam, kas nepieciešams, lai pilnībā īstenotu nesenās reformas izglītības jomā.

                  —

                  Turpināt uzlabot darba tirgus rezultātus un samazināt bezdarbu, veicot papildu pasākumus, lai atrisinātu jaunatnes un ilgtermiņa bezdarba jautājumus, un modernizējot sociālā nodrošinājuma un izglītības sistēmu.

                  —

                  Turpināt centienus integrēt ēnu ekonomiku oficiālajā ekonomikā.

                  —

                  Modernizēt valsts infrastruktūru, īpaši enerģētikas un transporta nozarē, lai nostiprinātu ekonomikas vispārējo konkurētspēju.

            Spēja uzņemties dalības saistības

            1. sadaļa. Preču brīva aprite

                  —

                  Izveidot tirgus pārraudzības struktūru, kas atbilst acquis.

            3. sadaļa. Tiesības veikt uzņēmējdarbību un pakalpojumu sniegšanas brīvība

                  —

                  Ar ES acquis saskaņot tiesību aktus par profesionālās kvalifikācijas, tostarp apmācību noteikumu, savstarpēju atzīšanu un izveidot vajadzīgās administratīvās struktūras.

                  —

                  Ar acquis saskaņot tiesību aktus par pasta pakalpojumiem, tostarp izveidot neatkarīgu regulēšanas valsts iestādi.

            5. sadaļa. Publiskie iepirkumi

                  —

                  Panākt, ka publisko iepirkumu struktūras ir pilnībā spējīgas darboties, lai nodrošinātu publisko iepirkumu procedūru stingru piemērošanu atbilstīgi EK standartiem. Izveidot e-iepirkumus.

            7. sadaļa. Intelektuālā īpašuma tiesības

                  —

                  Izveidot spējas, kas ir vajadzīgas, lai īstenotu un piemērotu acquis šajā sadaļā ietvertajās jomās, un izveidot pienācīgu reģistrācijas pārskatu par veikto izmeklēšanu, kriminālvajāšanu un tiesiskajām darbībām attiecībā uz pirātismu un viltošanu.

            8. sadaļa. Konkurences politika

                  —

                  Turpināt saskaņot tiesību aktus ar ES pretmonopola un valsts atbalsta acquis.

                  —

                  Turpināt uzlabot izpildes pārskatu pretmonopola un valsts atbalsta kontroles jomā.

                  —

                  Palielināt informētību valdības iestādēs, uzņēmēju aprindās un sabiedrībā kopumā.

            9. sadaļa. Finanšu pakalpojumi

                  —

                  Panākt ticamus rezultātus cīņā pret transportlīdzekļu vadīšanu bez apdrošināšanas.

                  —

                  Turpināt saskaņošanu ar ES tiesību aktiem finanšu pakalpojumu jomā.

            11. sadaļa. Lauksaimniecība un lauku attīstība

                  —

                  Modernizēt lauksaimniecības pārvaldes spējas un pabeigt gatavošanos Kopējās lauksaimniecības politikas pārvaldības mehānismu, jo īpaši integrētās administrācijas un kontroles sistēmas (IACS), piemērošanai un praktiskai ieviešanai un nodrošināt funkcionējošu zemesgabalu identifikācijas sistēmu (LPIS).

            12. sadaļa. Pārtikas nekaitīguma, veterinārā un fitosanitārā politika

                  —

                  Turpināt saskaņot tiesību aktus ar acquis attiecībā uz transmisīvo sūkļveida encefalopātiju (TSE) un dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem, īstenot un kontrolēt to izpildi un izveidot vajadzīgo vākšanas un apstrādes sistēmu.

                  —

                  Izveidot augu veselības iestādi, kas ir pienācīgi nodrošināta ar personālu. Turpināt saskaņot fitosanitāros tiesību aktus ar acquis.

                  —

                  Pieņemt plānu lauksaimniecības pārtikas uzņēmumu modernizācijai un sākt tā īstenošanu.

                  —

                  Nostiprināt laboratoriju spējas pārtikas nekaitīguma, veterinārijas un fitosanitārajā jomā.

            14. sadaļa. Transporta politika

                  —

                  Turpināt darbu, lai pilnībā veiktu saskaņošanu ar acquis autotransporta jomā (ietverot digitālā tahogrāfa ieviešanu), turpināt saskaņošanu ar acquis dzelzceļa transporta jomā (pirmais un otrais dzelzceļa tiesību aktu kopums un savstarpējā savietojamība), panākt pilnīgu saskaņošanu ar aviācijas tiesību aktiem un nodrošināt attiecīgo tiesību aktu rūpīgu piemērošanu.

                  —

                  Izpildīt Eiropas Kopējās gaisa telpas nolīguma otrajā pārejas posmā paredzētās saistības.

            15. sadaļa. Enerģētika

                  —

                  Turpināt centienus, lai nodrošinātu atbilstošu enerģijas piegādi un lai izveidotu un īstenotu enerģētikas politiku, kas atbilst Enerģētikas kopienas līguma prasībām.

            17. sadaļa. Ekonomikas un monetārā politika

                  —

                  Saskaņot tiesisko regulējumu, lai nodrošinātu centrālās bankas pilnīgu neatkarību.

            18. sadaļa. Statistika

                  —

                  Turpināt attīstīt visas statistikas jomas, panākt pilnīgu saskaņošanu galvenajās jomās attiecībā uz regularitāti, apjomu, klasifikāciju, savlaicīgumu un kvalitāti un izveidot vienotu vadības un ražošanas sistēmu.

                  —

                  Izveidot labi koordinētu statistikas valsts sistēmu.

            19. sadaļa. Nodarbinātības un sociālā politika

                  —

                  Izstrādāt pastāvīgu sociālā dialoga mehānismu.

                  —

                  Izstrādāt sociālās iekļaušanas ilgtermiņa politikas virzienus un uzlabot mazāk aizsargāto grupu piekļuvi darba tirgum.

                  —

                  Turpināt pilnveidot sociālās aizsardzības politikas virzienus.

                  —

                  Izstrādāt mehānismus, lai uzraudzītu, kāda ir cilvēku ar īpašām vajadzībām situācija.

            20. sadaļa. Uzņēmumu un rūpniecības politika

                  —

                  Turpināt izstrādāt MVU atbalsta mehānismus un uzlabot MVU piekļuvi finanšu pakalpojumiem. Noteikt un īstenot izaugsmi un inovācijas veicinošu rūpniecības stratēģiju.

                  —

                  Pabeigt un īstenot stratēģijas izstrādi uzņēmējdarbības izglītības attīstībai, balstoties uz sekmīgiem pilotprojektiem, kurus atbalsta līdzekļu devēji.

            22. sadaļa. Reģionālā politika un strukturālo programmu koordinācija

                  —

                  Nostiprināt administratīvās spējas centrālā līmenī un attīstīt tās reģionālā un vietējā līmenī. Nodrošināt skaidru pienākumu sadali un pastiprināt koordināciju starp izraudzītām īstenošanas iestādēm/struktūrām, tostarp vietējām iestādēm.

            24. sadaļa. Tiesiskums, brīvība un drošība

                  —

                  Nodrošināt saskaņošanu ar attiecīgajiem acquis patvēruma un imigrācijas jomā.

            25. sadaļa. Zinātne un pētniecība

                  —

                  Piemērot integrētu pētniecības politiku.

            26. sadaļa. Izglītība un kultūra

                  —

                  Turpināt centienus uzlabot izglītības, tostarp pamatizglītības, kvalitāti un izveidot mūsdienīgu profesionālās izglītības un apmācības sistēmu un augstākās izglītības nozari, kas saistīta ar darba tirgus un ekonomiskajām vajadzībām un veicina reģionālo sadarbību augstākās izglītības jomā.

            27. sadaļa. Vide

                  —

                  Turpināt integrēt vides aizsardzības prasības citu jomu politikas virzienos, jo īpaši izstrādājot novērtējumus par ietekmi uz vidi.

                  —

                  Turpināt palielināt ieguldījumus vides infrastruktūrā, īpaši uzsverot notekūdeņu savākšanu un attīrīšanu, dzeramā ūdens apgādi, spēju novērst gaisa piesārņojumu un atkritumu apsaimniekošanu.

            28. sadaļa. Patērētāju un veselības aizsardzība

                  —

                  Pabeigt tiesību aktu saskaņošanu ar ES acquis attiecībā uz patērētāju aizsardzību un stiprināt administratīvās spējas, kas vajadzīgas efektīvai tirgus pārraudzībai.

                  —

                  Turpināt saskaņošanu ar ES acquis sabiedrības veselības politikas jomā, konkrētāk, tādās jomās kā tabaka, asinis, audi un šūnas un lipīgas slimības. Nostiprināt iestāžu, administratīvās un finanšu spējas sabiedrības veselības jomā.

                  —

                  Garīgās veselības jomā kā alternatīvu ievietošanai ārstniecības iestādēs izstrādāt sabiedrībā balstītus pakalpojumus un nodrošināt, ka garīgās veselības aprūpei tiek piešķirti pietiekami finanšu līdzekļi.

            31. sadaļa. Ārpolitika, drošības politika un aizsardzības politika

                  —

                  Nolīgumu, kas noslēgts ar ASV saistībā ar nosacījumiem personu izdošanai Starptautiskajai Krimināltiesai, saskaņot ar ES pamatprincipiem, ko Eiropadome pieņēma 2002. gada septembrī.

            32. sadaļa. Finanšu kontrole

                  —

                  Balstoties uz saskaņotiem tiesību aktiem un atbilstošu iestāžu spējām, Finanšu ministrijas vadībā turpināt izstrādāt un ieviest ES valsts iekšējās finanšu kontroles (PIFC) modeli (decentralizēta vadības atbildība un funkcionāla neatkarīga iekšējā revīzija).

                  —

                  Turpināt stiprināt Valsts revīzijas biroja darbības spējas un tā darbības un finansiālo neatkarību.

                  —

                  Īstenot procedūras un administratīvās spējas, lai nodrošinātu EK finanšu interešu efektīvu aizsardzību.

            4.   PLĀNOŠANA
      Kopienas palīdzību Rietumbalkānu valstīm atbilstoši stabilizācijas un asociācijas procesam sniegs saskaņā ar pašreizējiem finanšu instrumentiem, īpaši ar Regulu (EK) Nr. 1085/2006 (IPA), savukārt attiecībā uz programmām, kas pieņemtas līdz 2007. gadam, – saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2666/2000 (CARDS regula) (1). Finansēšanas nolīgumi būs juridiskais pamats konkrētu programmu īstenošanai. Šim lēmumam attiecīgi nav finansiālu seku. Bijušajai Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikai var būt pieejams finansējums no daudzvalstu un horizontālajām programmām.
      5.   NOSACĪJUMU KOPUMS
      Palīdzība Rietumbalkānu valstīm ietver nosacījumu, lai turpinātos progress atbilstīgi Kopenhāgenas kritērijiem, kā arī progress Stabilizācijas un asociācijas nolīguma prasību un šīs pievienošanās partnerības konkrēto prioritāšu izpildē. Šo nosacījumu neievērošanas gadījumā Padome var veikt attiecīgus pasākumus, pamatojoties uz 21. pantu Regulā (EK) Nr. 1085/2006, vai – tādu programmu gadījumā, kas pieņemtas pirms 2007. gada, – pamatojoties uz 5. pantu Regulā (EK) Nr. 2666/2000. Uz palīdzību attiecas arī Padomes 1997. gada 29. aprīļa secinājumos definētie nosacījumi, jo īpaši attiecībā uz saņēmēju apņemšanos veikt demokrātiskas, ekonomiskas un institucionālas reformas. Īpaši nosacījumi ir iekļauti arī individuālās gada programmās. Lēmumus par finansēšanu pieņems pēc tam, kad būs parakstīts finansēšanas nolīgums ar Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku.
      6.   PĀRRAUDZĪBA
      Pievienošanās partnerības īstenošanu izskatīs, izmantojot mehānismus, kas izveidoti saskaņā ar stabilizācijas un asociācijas procesu, jo īpaši Komisijas sniegtos gada progresa ziņojumus.

         (1)  OV L 306, 7.12.2000., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2112/2005 (OV L 344, 27.12.2005., 23. lpp.).


title: Padomes Lēmums 2013/43/KĀDP ( 2013. gada 22. janvāris ) par turpmākām Savienības darbībām, saskaņā ar Eiropas Drošības stratēģiju atbalstot ieroču tirdzniecības līguma sarunas

text:
               23.1.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 20/53

      PADOMES LĒMUMS 2013/43/KĀDP
   (2013. gada 22. janvāris)
   par turpmākām Savienības darbībām, saskaņā ar Eiropas Drošības stratēģiju atbalstot ieroču tirdzniecības līguma sarunas
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 26. panta 2. punktu un 31. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Eiropadome 2003. gada 12. decembrī pieņēma Eiropas Drošības stratēģiju, aicinot nodibināt efektīvā daudzpusējībā balstītu starptautisku kārtību. Eiropas Drošības stratēģijā ir atzīts, ka Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) Statūti ir galvenais starptautisko attiecību pamats. Viena no Savienības prioritātēm ir stiprināt ANO, nodrošināt tās spējas pildīt uzticētos pienākumus un efektīvi darboties.

               (2)

               ANO Ģenerālā asambleja 2006. gada 6. decembrī pieņēma Rezolūciju 61/89 “Ceļā uz ieroču tirdzniecības nolīgumu – vienotu starptautisku standartu izveide parasto ieroču importam, eksportam un nodošanai”, ar ko tā mēģināja uzzināt ANO dalībvalstu viedokļus par iespējamo līgumu, un izveidoja valdības ekspertu grupu (VEG), lai turpinātu apspriesties par to, tādējādi sākot ANO procesu saistībā ar ieroču tirdzniecības līgumu (“ITL process”).

               (3)

               ANO Ģenerālā asambleja 2009. gada 2. decembrī pieņēma Rezolūciju 64/48 “Ieroču tirdzniecības līgums”, ar ko tā nolēma 2012. gadā sasaukt ANO konferenci par ieroču tirdzniecības līgumu, lai sagatavotu juridiski saistošu instrumentu, kas parastu ieroču nodošanai paredzētu visaugstākos iespējamos kopējos starptautiskos standartus.

               (4)

               Padome 2006. gada 11. decembra, 2007. gada 10. decembra, 2010. gada 12. jūlija un 2012. gada 25. jūnija secinājumos pauda gandarījumu par dažādajiem ITL procesa posmiem un pauda stingru apņemšanos panākt, lai veiksmīgi noritētu sarunas par jaunu juridiski saistošu starptautisku instrumentu, ar kuru būtu jāpanāk visaugstākie iespējamie kopējie starptautiskie standarti, lai regulētu parasto ieroču likumīgu tirdzniecību, un kuram vajadzētu attiekties uz visām ANO dalībvalstīm, un tādēļ tas varētu būt vispārējs.

               (5)

               Lai veicinātu ITL procesa pieejamību un atbilsmi, Padome pieņēma Lēmumu 2009/42/KĀDP (2009. gada 19. janvāris) par atbalstu ES darbībām, aicinot trešās valstis parakstīt ieroču tirdzniecības līgumu Eiropas drošības stratēģijas sistēmā (1), un Lēmumu 2010/336/KĀDP (2010. gada 14. jūnijs) par ES darbībām, saskaņā ar Eiropas Drošības stratēģiju atbalstot ieroču tirdzniecības līgumu (2), kuros ietverta virkne pasaules nozīmes reģionālu semināru. Minēto informēšanas pasākumu mērķis bija atbalstīt sagatavošanās procesu, lai 2012. gadā rīkotu ANO konferenci par ieroču tirdzniecības līgumu, paplašinot apspriedes un nākot klajā ar konkrētiem ieteikumiem; un atbalstīt ANO dalībvalstis tādas ekspertīzes attīstīšanā un uzlabošanā, lai pēc līguma stāšanās spēkā īstenotu efektīvu ieroču nodošanas kontroli.

               (6)

               ANO konference par ieroču tirdzniecības līgumu tika sasaukta ANO galvenajā mītnē Ņujorkā no 2012. gada 2. jūlija līdz 27. jūlijam, lai izstrādātu juridiski saistošu instrumentu par visaugstākajiem iespējamajiem kopējiem starptautiskiem standartiem parasto ieroču nodošanai. Konference nevarēja vienoties par noslēguma dokumentu tam paredzētajā laikā. Tomēr sarunās tika gūts vērā ņemams progress, kā atspoguļots līguma projekta tekstā, ko konferences priekšsēdētājs iesniedza 2012. gada 26. jūlijā.

               (7)

               ANO Ģenerālās asamblejas Pirmā komiteja 2012. gada 7. novembrī pieņēma rezolūcijas “Ieroču tirdzniecības līgums” projektu, kurā tika pieņemts lēmums no 2013. gada 18. līdz 28. martam Ņujorkā sasaukt galīgo ANO konferenci par ieroču tirdzniecības līgumu, kuru reglamentētu ar 2012. gada jūlija konferences vajadzībām pieņemto reglamentu, lai pabeigtu ieroču tirdzniecības līguma izstrādi, pamatojoties uz līguma projekta tekstu, ko 2012. gada 26. jūlijā iesniedza iepriekšējās ANO konferences priekšsēdētājs.

               (8)

               Ņemot vērā ANO 2012. gada jūlija konferences rezultātus, darbības, ko izveidoja ar Lēmumu 2009/42/KĀDP un Lēmumu 2010/336/KĀDP, un vajadzību dot ieguldījumu veiksmīgā sarunu noslēgšanā, Savienībai būtu jāturpina atbalstīt ITL procesu, lai panāktu, ka tā rezultātā bez kavēšanās tiktu pieņemts efektīvs un īstenojams juridiski saistošs līgums. Ar turpmāko Savienības atbalstu ITL procesam būtu jāveicina veiksmīga sarunu pabeigšana2013. gada 18. līdz 28. marta ANO konferencē un jāsekmē īstenošanas centieni trešās valstīs, kam būtu jāievēro gaidāmais ieroču tirdzniecības līgums,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   1.   Atbalstot ieroču tirdzniecības līgumu (“ITL”), Savienība veic darbības, lai:

               —

               atbalstītu veiksmīgu ANO sarunu pabeigšanu par ITL,

               —

               atbalstītu ANO dalībvalstis, tām attīstot un uzlabojot attiecīgu valstu un reģionu zināšanas par to, kā īstenot efektīvu ieroču nodošanas kontroli, lai garantētu, ka iecerētais ITL pēc stāšanās spēkā būtu cik vien iespējams efektīvs.

         2.   Lai sasniegtu 1. punktā minētos mērķus, Savienība īsteno šādu projekta darbību:

               —

               organizē divus valdību ekspertu seminārus, kuru mērķis ir veicināt sarunu noslēgšanu un turpmāku ITL īstenošanu.

         Sīki izstrādāts šajā punktā minētās projekta darbības apraksts ir izklāstīts pielikumā.
   2. pants
   1.   Savienības Augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos (“Augstais pārstāvis”) ir atbildīgs par šā lēmuma īstenošanu.
   2.   Lēmuma 1. panta 2. punktā minēto projekta darbību tehnisko īstenošanu veic ES MII neizplatīšanas konsorcijs (“konsorcijs”).
   3.   Par to, kā konsorcijs veic savu uzdevumu, ir atbildīgs Augstais pārstāvis. Šajā nolūkā Augstais pārstāvis noslēdz nepieciešamo vienošanos ar konsorciju.
   3. pants
   1.   Finanšu atsauces summa 1. panta 2. punktā minētās projekta darbības īstenošanai ir EUR 160 800.
   2.   Izdevumus, ko finansē no šā panta 1. punktā minētās summas, pārvalda saskaņā ar procedūrām un noteikumiem, ko piemēro Savienības budžetam.
   3.   Komisija uzrauga 1. punktā minēto izdevumu pareizu pārvaldību. Šajā nolūkā tā noslēdz finansēšanas nolīgumu ar konsorciju. Nolīgumā paredz, ka konsorcijs nodrošina Savienības ieguldījuma apjomam atbilstīgu pamanāmību.
   4.   Komisija 3. punktā minēto finansēšanas nolīgumu cenšas noslēgt cik drīz vien iespējams pēc šā lēmuma stāšanās spēkā. Tā informē Padomi par jebkādām grūtībām minētajā procesā, kā arī par finansēšanas nolīguma noslēgšanas dienu.
   4. pants
   1.   Augstais pārstāvis ziņo Padomei par šā lēmuma īstenošanu, pamatojoties uz regulāriem ziņojumiem, kas sagatavoti pēc katra semināra rīkošanas. Ziņojumus sagatavos konsorcijs, un tie būs Padomes veiktā novērtējuma pamatā.
   2.   Komisija sniedz informāciju par 1. panta 2. punktā minētās projekta darbības īstenošanas finanšu aspektiem.
   5. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
   Tas zaudē spēku 24 mēnešus pēc 3. panta 3. punktā minētā finansēšanas nolīguma noslēgšanas dienas vai sešus mēnešus pēc tā pieņemšanas dienas, ja minētajā laikposmā nenoslēdz finansēšanas nolīgumu.

      Briselē, 2013. gada 22. janvārī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         M. NOONAN

      (1)  OV L 17, 22.1.2009., 39. lpp.

      (2)  OV L 152, 18.6.2010., 14. lpp.

      PIELIKUMS

         PROJEKTA DARBĪBA, KAS MINĒTA 1. PANTA 2. PUNKTĀ

      1.   Mērķis

      Vispārējais šā lēmuma mērķis ir palīdzēt sekmīgi pabeigt ANO sarunas par ieroču tirdzniecības līgumu (“ITL”) un atbalstīt ANO dalībvalstis sagatavošanas darbos, lai pēc ITL stāšanās spēkā panāktu pilnīgu tā īstenošanu.
      2.   Projekta darbības apraksts

      2.1.   Mērķi

      Ar projekta darbību tiks atbalstīti Savienības centieni, kuru mērķis ir palīdzēt noslēgt sarunas par ITL, ar ko tiks “noteikti pēc iespējas augstākie kopējie starptautiskie standarti, lai reglamentētu parasto ieroču likumīgu tirdzniecību” un lai tā rezultātā “panāktu atbildīgāku un pārredzamāku ieroču tirdzniecību, tādējādi sniedzot ieguldījumu miera un drošības, reģionālās stabilitātes un ilgtspējīgas sociālās un ekonomiskās attīstības stiprināšanā”. Projekta darbība jo īpaši:

                  —

                  palīdzēs panākt ietekmīgu un noturīgu ITL, kura pamatā ir 2012. gada 26. jūlija līguma projekta teksts,

                  —

                  turpinās Savienības centienus mudināt trešās valstis atbalstīt juridiski saistoša ITL izstrādi un īstenošanu, ar kuru izveido starptautiskus kopējus standartus parasto ieroču tirdzniecībai pasaulē,

                  —

                  veicinās Savienības centienus pastiprināt ieroču nodošanas kontroles trešās valstīs un

                  —

                  atbalstīs trešo valstu centienus valsts līmenī veikt sagatavošanas darbus, lai pēc ITL stāšanās spēkā panāktu pilnīgu tā īstenošanu.

            2.2.   Rezultāti

      Projekta darbības īstenošanas rezultātā:

                  —

                  tiks izveidots svarīgu valdības ieinteresēto personu forums, lai palīdzētu ANO dalībvalstīm sagatavoties 2013. gada martā paredzētajai ANO konferencei par ITL un lai palīdzētu valstīm sagatavot drīzu ITL stāšanos spēkā un pilnīgu tā īstenošanu. Šajā forumā tiks arī izskatīts, kā var koordinēt un maksimāli izvērst darbības, kas jau norit starptautiskās palīdzības jomā, kuru sniedz ar mērķi pastiprināt ieroču eksporta kontroles,

                  —

                  tiks izstrādāts publiski pieejams 20 lappušu garš ziņojums. Šajā ziņojumā būs izklāstīts, kā, pamatojoties uz jau noritošajām Savienības un starptautiskajām informēšanas un palīdzības darbībām, atbalstīt trešo valstu centienus izveidot ieroču nodošanas kontroles sistēmas, ar ko tiek pildīti ITL noteiktie pienākumi.

            2.3.   Darbību apraksts

      Lai sasniegtu 2.1. punktā minētos mērķus, šis projekts aptvers trīs darbības: divus seminārus un ziņojumu.
      2.3.1.   Valdību pārstāvjiem paredzēti semināri

      Projektā būs paredzēts 30 līdz 40 valdību ekspertiem rīkot divus seminārus ar divu dienu ilgu uzturēšanos. Katram no diviem semināriem, apspriežoties ar Augsto pārstāvi un attiecīgo Padomes darba grupu, tiks noteikta tā norises vieta un laiks.
      a)   Semināru struktūra
      Divi semināri sniegs iespēju apspriest virkni jautājumu, tostarp:

                  —

                  kā 2013. gada martā paredzētajā ANO konferencē panākt sekmīgu noslēgumu sarunās par ITL, kura pamatā ir 2012. gada 26. jūlija līguma projekta teksts,

                  —

                  kā nodrošināt pēc iespējas drīzāku ITL stāšanos spēkā,

                  —

                  kāda paraugprakse pastāv valsts līmeņa, reģionālajā un starptautiskajā palīdzībā, lai palīdzētu panākt ITL stāšanos spēkā un pilnīgu tā īstenošanu,

                  —

                  kādi juridiski, tehniski, materiāli un finansiāli elementi ir vajadzīgi, lai nodrošinātu tādu valstu sistēmu izstrādi, kuras ir vajadzīgas ITL noteikto pienākumu pildīšanai.

            Pirms katra semināra tiks sagatavots īss pārdomu dokuments, kurā ir akcentēti galvenie apspriežamie jautājumi. Drīz pēc semināra noslēguma tiks sagatavots tā kopsavilkums un iesniegts Augstajam pārstāvim un attiecīgajām Padomes darba grupām.
      Sīki izstrādāta semināru darba kārtība galīgajā redakcijā tiks noteikta, apspriežoties ar Augsto pārstāvi un attiecīgo Padomes darba grupu.
      b)   Semināru dalībnieki
      Semināros piedalīsies līdz pat 40 valdību pārstāvji no izraudzītām ANO dalībvalstīm, kas piedalās ITL sarunās. Katram no diviem semināriem, apspriežoties ar Augsto pārstāvi un attiecīgo Padomes darba grupu, tiks noteikts sīki izstrādāts dalībnieku saraksts galīgajā redakcijā.
      2.3.2.   Ziņojums par Savienības un starptautisku palīdzību trešām valstīm ITL īstenošanā

      Pēc divu semināru noslēguma tiks publicēts 20 lappušu garš ziņojums, kurā būs izklāstīts, kā var pilnveidot un izvērst jau noritošās Savienības un starptautiskās informēšanas un palīdzības darbības, kuru mērķis ir pastiprināt ieroču nodošanas kontroles, lai palīdzētu ANO dalībvalstīm pildīt ITL noteiktos pienākumus. Ziņojuma pamatmērķis būs ieteikt pasākumus, lai sekmētu drīzu ITL stāšanos spēkā.
      Ziņojums būs izstrādāts, lai palīdzētu apspriest turpmākus informatīvus pasākumus un palīdzību, kas paredzēta ITL īstenošanas atbalstam. Iecere ir tāda, ka minētais ziņojums būs publiska vēsts, kas izriet no šā lēmuma, un gādās par to, lai Savienības ieguldījums ietekmīga un noturīga ITL nodrošināšanā būtu nepārtraukti pamanāms.
      3.   Ilgums

      Projekta darbības īstenošanas laikposms ir 12 mēneši pēc 3. panta 3. punktā minētā finansēšanas nolīguma noslēgšanas dienas.
      4.   Labuma guvēji

      Ieguvēji no šīs projekta darbības būs ANO dalībvalstis, īpašu uzsvaru liekot uz valsts iestādēm, kas ir atbildīgas par valsts politikas noteikšanu attiecībā uz ITL un uz tā turpmāku īstenošanu. Konkrētu valsts labuma guvēju atlase tiks noteikta, apspriežoties ar Augsto pārstāvi un attiecīgo Padomes darba grupu.
      5.   Īstenotāja struktūra

      Šā lēmuma tehniska īstenošana tiks uzticēta konsorcijam. Par to, kā konsorcijs veiks savus uzdevumus, atbildīgs būs Augstais pārstāvis. Konsorcijs nodrošinās Savienības ieguldījuma apjomam atbilstīgu pamanāmību.


title: 2010/495/ES, Euratom: Eiropas Parlamenta Lēmums ( 2010. gada 5. maijs ) par Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūras 2008. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu

text:
               25.9.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 252/31

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS
   (2010. gada 5. maijs)
   par Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūras 2008. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
   (2010/495/ES, Euratom)
   EIROPAS PARLAMENTS,
   ņemot vērā Eiropas Savienības 2008. finanšu gada vispārējo budžetu (1),
   ņemot vērā Eiropas Kopienu galīgos gada pārskatus par 2008. finanšu gadu – I sējums (SEC(2009) 1089 – C7-0172/2009) (2),
   ņemot vērā Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūras galīgos gada pārskatus par 2008. finanšu gadu,
   ņemot vērā Komisijas gada ziņojumu Eiropas Parlamentam par paveikto darbu attiecībā uz lēmumiem par 2007. gada budžeta izpildes apstiprināšanu (COM(2009) 0526) un Komisijas dienestu darba dokumentu (SEC(2009) 1427), kas pievienots šim ziņojumam,
   ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Kopsavilkuma pārskats par Komisijas sasniegumiem vadības jomā 2008. gadā” (COM(2009) 0256),
   ņemot vērā Komisijas gada ziņojumu budžeta izpildes apstiprinātājiestādei par 2008. gadā veiktajām iekšējām revīzijām (COM(2009) 0419) un Komisijas dienestu darba dokumentu (SEC(2009) 1102), kas pievienots šim ziņojumam,
   ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūras 2008. finanšu gada pārskatiem, ar Aģentūras atbildēm (3),
   ņemot vērā deklarāciju par pārskatu ticamību, kā arī par notikušo darījumu likumību un pareizību, kuru Revīzijas palāta sniegusi saskaņā ar EK līguma 248. pantu (4),
   ņemot vērā Komisijas 2008. gada 16. decembra paziņojumu par vispārēju izpratni par pieļaujamā kļūdas riska jēdzienu (COM(2008) 0866) un Komisijas dienestu darba dokumentu (SEC(2008) 3054), kas pievienots šim paziņojumam,
   ņemot vērā Padomes 2010. gada 16. februāra ieteikumu par apstiprinājumu, ko sniedz izpildaģentūrām par 2008. finanšu gada budžeta izpildi (5828/2010 – C7-0055/2010),
   ņemot vērā EK līguma 274., 275. un 276. pantu, Līguma par Eiropas Savienības darbību 317., 318. un 319. pantu un Euratom līguma 179.a un 180.b pantu,
   ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), un jo īpaši tās 55., 145., 146. un 147. pantu,
   ņemot vērā Padomes 2002. gada 19. decembra Regulu (EK) Nr. 58/2003, ar ko nosaka statūtus izpildaģentūrām, kurām uztic konkrētus Kopienas programmu pārvaldības uzdevumus (6), un jo īpaši tās 14. panta 3. punktu,
   ņemot vērā Komisijas 2004. gada 21. septembra Regulu (EK) Nr. 1653/2004 par finanšu tipa regulu izpildu aģentūrām, piemērojot Padomes Regulu (EK) Nr. 58/2003 par atsevišķu uzdevumu izpildu aģentūru statūtiem attiecībā uz Kopienas programmu pārvaldi (7), un jo īpaši tās 66. panta pirmo un otro daļu,
   ņemot vērā Komisijas 2005. gada 14. janvāra Lēmumu 2005/56/EK, ar ko izveido Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūru Eiropas Kopienas darbību vadīšanai izglītības, audiovizuālajā un kultūras jomā atbilstoši Padomes Regulai (EK) Nr. 58/2003 (8),
   ņemot vērā Reglamenta 76. pantu un VI pielikumu,
   ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un citu iesaistīto komiteju atzinumus (A7-0099/2010),

               A.

               tā kā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 317. pantu Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm uzņemas atbildību par budžeta izpildi, ievērojot pareizas finanšu vadības principus,

               1.

               sniedz Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūras direktoram apstiprinājumu par Aģentūras 2008. finanšu gada budžeta izpildi;

               2.

               izklāsta savus konstatējumus rezolūcijā, kas ir neatņemama daļa no lēmumiem par Eiropas Savienības 2008. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, III iedaļa – Komisija un izpildaģentūras;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu, lēmumu par Eiropas Savienības 2008. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, III iedaļa – Komisija, kā arī rezolūciju, kas ir neatņemama šo lēmumu daļa, nosūtīt Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūras direktoram, Padomei, Komisijai, Eiropas Savienības Tiesai un Revīzijas palātai un nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Jerzy BUZEK

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV L 71, 14.3.2008.

      (2)  OV C 273, 13.11.2009., 1. lpp.

      (3)  OV C 304, 15.12.2009., 65. lpp.

      (4)  OV C 273, 13.11.2009., 122. lpp.

      (5)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (6)  OV L 11, 16.1.2003., 1. lpp.

      (7)  OV L 297, 22.9.2004., 6. lpp.

      (8)  OV L 24, 27.1.2005., 35. lpp.


title: 2012/643/ES: Padomes Lēmums ( 2012. gada 24. septembris ) par to, lai Savienības vārdā parakstītu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Kanādu par muitas sadarbību ar piegādes ķēdes drošību saistītās lietās

text:
               18.10.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 287/1

         PADOMES LĒMUMS
   (2012. gada 24. septembris)
   par to, lai Savienības vārdā parakstītu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Kanādu par muitas sadarbību ar piegādes ķēdes drošību saistītās lietās
   (2012/643/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar tā 218. panta 5. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Savienībai un Kanādai būtu jāpaplašina to muitas sadarbība, aptverot ar piegādes ķēdes drošību saistītas lietas un saistītā riska pārvaldību, lai uzlabotu piegādes ķēdes drošību visos tās posmos un līdztekus veicinātu likumīgu tirdzniecību.

               (2)

               Šajā nolūkā Padome 2009. gada 26. novembrī pilnvaroja Komisiju uzsākt sarunas ar Kanādu. Komisija Savienības vārdā risināja sarunas par Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Kanādu par muitas sadarbību ar piegādes ķēdes drošību saistītās lietās (“nolīgums”).

               (3)

               Par nostāju, kas Savienībai jāpieņem ES un Kanādas Apvienotajā muitas sadarbības komitejā (JCCC), kad tā tiek aicināta pieņemt aktus ar tiesiskām sekām, būtu jālemj saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 218. panta 9. punktā noteikto procedūru. Vajadzības gadījumā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 16. pantu Padomei būtu jānosaka citas nostājas, kas Savienībai jāieņem JCCC.

               (4)

               Nolīgums būtu jāparaksta Savienības vārdā, ņemot vērā tā noslēgšanu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo atļauj Savienības vārdā parakstīt Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Kanādu par muitas sadarbību ar piegādes ķēdes drošību saistītās lietās, ņemot vērā tā noslēgšanu (1).
   2. pants
   Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas Savienības vārdā parakstīt nolīgumu.
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2012. gada 24. septembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         S. ALETRARIS

      (1)  Nolīguma tekstu publicēs kopā ar lēmumu par tā noslēgšanu.


title: Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2015/1613 (2015. gada 10. septembris), ar ko groza Lēmumu (ES) 2015/5 par ar aktīviem nodrošinātu vērtspapīru iegādes programmas īstenošanu) (ECB/2015/31)

text:
               25.9.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 249/28

         EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS LĒMUMS (ES) 2015/1613
   (2015. gada 10. septembris),
   ar ko groza Lēmumu (ES) 2015/5 par ar aktīviem nodrošinātu vērtspapīru iegādes programmas īstenošanu) (ECB/2015/31)
   EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 127. panta 2. punkta pirmo ievilkumu,
   ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 12.1. panta otro daļu saistībā ar 3.1. panta pirmo ievilkumu un 18.1. pantu,
   tā kā:

               (1)

               ECB Padome 2014. gada 4. septembrī nolēma, ka jāuzsāk jauna ar aktīviem nodrošināto vērtspapīru iegādes programma (ABSIP). ECB Padome 2014. gada 2. oktobrī paziņoja ABSIP noteikumus un nolēma, ka ar aktīviem nodrošināto vērtspapīru (asset-backed securities – ABS) garantēto mezanīna tranšu atbilstības kritēriji tiks paziņoti vēlāk.

               (2)

               ECB Padome 2015. gada 18. martā nolēma, ka tiks apsvērta ABS mezanīna tranšu iegāde ABSIP ietvaros, ja šādas mezanīna tranšas tiek nodrošinātas ar pienācīgām garantijām, kas atbilst Eurosistēmas nodrošinājuma sistēmas kritērijiem. Lēmums ECB/2014/45 (1) attiecas uz ABSIP īstenošanu, un tas jāprecizē, lai atspoguļotu šīs izmaiņas.

               (3)

               Tādēļ attiecīgi jāgroza Lēmums ECB/2014/45,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Grozījumi
   Lēmumu ECB/2014/45 groza šādi:

               1)

               Ar šādu punktu aizstāj 2. panta 2) punktu:

                           “2)

                           neierobežojot 1. un 9. punktā noteikto, ABS atbilst kritērijiem, kurus piemēro ABS, kas iesniegti kā nodrošinājums Eurosistēmas monetārās politikas operācijās, kā tas noteikts Pamatnostādnē ECB/2014/60 (2).

                  (2)  Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne (ES) 2015/510 (2014. gada 19. decembris) par Eurosistēmas monetārās politikas regulējuma īstenošanu (ECB/2014/60) (OV L 91, 2.4.2015., 3. lpp.).”;"

               2)

               Lēmuma 2. pantam pievieno šādu 9) punktu:

                           “9)

                           Pamatnostādnes ECB/2014/60 77. pantā noteiktās prasības neattiecas uz ABS mezanīna tranšām, kuras ir atbilstošas iegādei ABSIP ietvaros vienīgi tad, ja:

                                       a)

                                       tās nodrošina garantija:

                                                   i)

                                                   kas atbilst tirgojamu aktīvu garantiju prasībām, kuras noteiktas Pamatnostādnes ECB/2014/60 ceturtās daļas, IV sadaļas 114., 115., 117. un 118. pantā; un

                                                   ii)

                                                   ko emitējis garantijas devējs, kura kredītnovērtējums atbilst Pamatnostādnes ECB/2014/60 83. panta c) punktam, to sniegusi vismaz viena atzīta ECAI sistēma, tas izteikts publiska kredītreitinga veidā un atbilst vismaz Eurosistēmas saskaņotās reitingu skalas 3. kredītspējas līmenim; un

                                       b)

                                       tās atbilst visiem citiem iegādei ABSIP ietvaros piemērojamiem atbilstības kritērijiem.

                                 Šajā lēmumā “mezanīna tranša” ir ABS emisijas laidiens, kurš saskaņā ar emisijas prospektā izklāstīto maksājumu prioritāti pēc piedziņas vēršanas un, ja piemērojams, maksājumu prioritāti, ko piemēro pēc paziņojuma par tiesību izmantošanu un paziņojuma par tūlītēju samaksu (ja tāds ir) saņemšanas:

                                       a)

                                       ierindojas zem tās pašas ABS emisijas nesubordinētajiem laidieniem vai apakšlaidieniem, kas noteikti Pamatnostādnes ECB/2014/60 77. pantā; un

                                       b)

                                       ierindojas virs visvairāk subordinētā laidiena vai apakšlaidieniem, kas ir pirmie, kam jāuzņemas zaudējumi, kurus radījuši vērtspapīrotie riska darījumi, un kas tādēļ nodrošina aizsardzību otrās kārtas zaudējumiem un, attiecīgos gadījumos, augstākas kārtas laidieniem vai apakšlaidieniem.”

         2. pants
   Stāšanās spēkā
   Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Frankfurtē pie Mainas, 2015. gada 10. septembrī

            ECB prezidents

         Mario DRAGHI

      (1)  Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2015/5 (2014. gada 19. novembris) par ar aktīviem nodrošinātu vērtspapīru iegādes programmas īstenošanu (ECB/2014/45) (OV L 1, 6.1.2015., 4. lpp.).


title: 2008/591/EK: Komisijas Lēmums ( 2008. gada 30. jūnijs ) par ekodizaina apspriešanas forumu (Dokuments attiecas uz EEZ)

text:
               18.7.2008

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 190/22

      KOMISIJAS LĒMUMS

   (2008. gada 30. jūnijs)
   par ekodizaina apspriešanas forumu
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   (2008/591/EK)
   EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 6. jūlija Direktīvu 2005/32/EK, ar ko izveido sistēmu, lai noteiktu ekodizaina prasības attiecībā uz enerģiju patērējošiem ražojumiem, un ar ko groza Padomes Direktīvu 92/42/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 96/57/EK un 2000/55/EK (1), un jo īpaši tās 18. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Direktīvas 2005/32/EK 18. pantu Komisija nodrošina, ka, veicot savus pienākumus, attiecībā uz katru īstenošanas pasākumu tā ievēro dalībvalstu pārstāvju un visu ieinteresēto personu proporcionālu dalību.

               (2)

               Direktīva 2005/32/EK nosaka, ka šīs ieinteresētās personas tiekas apspriešanas forumā. Tāpēc jānosaka minētā apspriešanas foruma uzdevumi un struktūra.

               (3)

               Apspriešanas forums palīdz Komisijai izstrādāt darba plānu, piedalās īstenošanas pasākumu noteikšanā un pārskatīšanā, izveidoto tirgus uzraudzības mehānismu efektivitātes izvērtēšanā un brīvprātīgo vienošanos un citu pašregulācijas pasākumu izvērtēšanā.

               (4)

               Apspriešanas forumā piedalās dalībvalstu pārstāvji, kā arī ar ieinteresētās personas, kas saistītas ar ražojumu grupu, kā, piemēram, ar nozari, tostarp MVU un amatniecības nozari, arodbiedrībām, tirgotājiem, mazumtirgotājiem, importētājiem, vides aizsardzības grupām un patērētāju organizācijām.

               (5)

               Noteikumi par to, kā apspriešanas foruma locekļi var izpaust informāciju, jāparedz, neierobežojot Komisijas noteikumus par drošību, kas ar Komisijas Lēmumu 2001/844/EK, EOTK, Euratom (2) iekļauti Komisijas reglamenta pielikumā.

               (6)

               Personas datus par apspriešanas foruma dalībniekiem apstrādā saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regulā (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (3),

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Uzdevumi
   Ekodizaina apspriešanas foruma dalībnieku (turpmāk “forums”) uzdevumi ir sniegt atzinumus par Direktīvas 2005/32/EK 16. panta 1. punktā minētā darba plāna izstrādi un grozījumiem un konsultēt Komisiju jautājumos, kas saistīti ar Direktīvas 2005/32/EK īstenošanu, kā noteikts tās 16. panta 2. punktā, 18. un 23. pantā.
   2. pants
   Konsultācijas
   Komisija var apspriest ar forumu jebkurus jautājumus, kas attiecas uz Direktīvas 2005/32/EK īstenošanu.
   3. pants
   Dalībnieki
   1.   Foruma dalībniekus nozīmē Komisija no attiecīgo ieinteresēto personu loka, kuras saistītas ar ražojumu vai ražojumu grupu un kuras atsaukušās aicinājumam iesniegt pieteikumus.
   2.   Foruma sastāvā ir 60 dalībnieki, kas ir šādi:

               a)

               viens pārstāvis no katras dalībvalsts;

               b)

               viens pārstāvis no katras Eiropas Ekonomikas zonas dalībvalsts;

               c)

               ne vairāk kā 30 ieinteresēto personu pārstāvji, kā noteikts Direktīvas 2005/32/EK 18. pantā.

         3.   Katrs dalībnieks nozīmē personu, kas viņu pārstāvēs foruma sanāksmēs, pamatojoties uz tās kompetenci un pieredzi risināmajā jautājumā.
   4.   Foruma dalībnieku pilnvaru laiks ir trīs gadi, un tas ir atjaunojams, foruma dalībnieki pilda savus pienākumus līdz brīdim, kad viņu vietā ieceļ citus locekļus saskaņā ar 3. punktu vai arī līdz savu pilnvaru beigām.
   5.   Dalībnieka vietā pirms tā pilnvaru laika beigām var iecelt citu dalībnieku šādos gadījumos:

               a)

               ja dalībnieks atkāpjas no amata;

               b)

               ja dalībnieks vairs nespēj dot efektīvu ieguldījumu foruma apspriedēs;

               c)

               ja dalībnieks neatbilst Līguma 287. pantam.

         6.   Dalībnieku sarakstu un minētā saraksta grozījumus publicē Uzņēmējdarbības un rūpniecības ģenerāldirektorāta un Transporta un enerģētikas ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē un Komisijas Ekspertu grupu reģistrā.
   4. pants
   Darbība
   1.   Foruma priekšsēdētājs ir Komisijas pārstāvis.
   2.   Vienojoties ar priekšsēdētāju, var izveidot apakšgrupas īpašu jautājumu izskatīšanai atbilstoši forumam noteiktajām pilnvarām. Šādas apakšgrupas izformē, tiklīdz to uzdevums ir izpildīts.
   3.   Ja tas ir lietderīgi vai nepieciešams, priekšsēdētājs var lūgt piedalīties foruma vai apakšgrupas darbā ekspertus vai novērotājus, kuri ir īpaši kompetenti kādā darba kārtībā izskatāmā jautājumā.
   4.   Ja Komisija uzskata, ka informācija, kas iegūta, piedaloties forumā vai apakšgrupas apspriedēs vai darbā, ir konfidenciāla, šo informāciju nedrīkst izpaust.
   5.   Foruma un tā apakšgrupu sanāksmes parasti notiek Komisijas telpās atbilstīgi Komisijas noteiktai procedūrai un grafikam. Sekretariāta pakalpojumus nodrošina Komisija. Foruma un tā apakšgrupu sanāksmēs var piedalīties procesos ieinteresēti Komisijas ierēdņi.
   6.   Foruma reglaments izklāstīts pielikumā.
   7.   Komisija var publicēt vai publiskot internetā visus kopsavilkumus, secinājumus vai daļējus secinājumus, vai foruma darba dokumentus attiecīgā dokumenta oriģinālvalodā.
   5. pants
   Izdevumu atlīdzināšana
   Komisija vienam pārstāvim no katras dalībvalsts un saskaņā ar 4. panta 3. punktu uzaicinātajiem tehniskajiem ekspertiem atlīdzina ceļa izdevumus un attiecīgā gadījumā uzturēšanās izdevumus, kas ir saistīti ar foruma darbu, atbilstīgi Komisijas noteikumiem par kompensācijām neatkarīgajiem ekspertiem.
   Foruma locekļi, eksperti un novērotāji nesaņem atlīdzību par sniegtajiem pakalpojumiem.
   Sanāksmju izdevumus atlīdzina, nepārsniedzot gada budžetu, ko forumam piešķīris atbildīgais Komisijas dienests.

      Briselē, 2008. gada 30. jūnijā

            Komisijas vārdā —

            priekšsēdētāja vietnieks

         Günter VERHEUGEN

      (1)  OV L 191, 22.7.2005., 29. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2008/28/EK (OV L 81, 20.3.2008., 48. lpp.).

      (2)  OV L 317, 3.12.2001., 1. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2006/548/EK, Euratom (OV L 215, 5.8.2006., 38. lpp.).

      (3)  OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.

      PIELIKUMS

         Ekodizaina apspriešanas foruma reglaments
         EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
         ņemot vērā Direktīvu 2005/32/EK un jo īpaši tās 18. pantu,
         ņemot vērā Komisijas publicēto standarta reglamentu,
         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGLAMENTU.
         1. pants
         Sanāksmes sasaukšana
         1.   Forumu sasauc priekšsēdētājs.
         2.   Forumu un citu grupu apvienotās sanāksmes var sasaukt, lai apspriestu šo grupu attiecīgajās atbildības jomās esošus jautājumus.
         2. pants
         Darba kārtība
         1.   Priekšsēdētājs sagatavo darba kārtību un iesniedz to forumam.
         2.   Darba kārtībā atsevišķi nošķir:

                     a)

                     ieinteresēto personu apspriedes forumā par šādiem jautājumiem:

                                 —

                                 darba plāna izstrāde un grozījumi saskaņā ar Direktīvas 2005/32/EK 16. panta 1. punktu,

                                 —

                                 īstenošanas pasākumu noteikšana un pārskatīšana saskaņā ar Direktīvas 2005/32/EK 16. panta 2. punktu un 18. pantu,

                                 —

                                 izveidoto tirgus uzraudzības mehānismu efektivitātes pārbaude saskaņā ar Direktīvas 2005/32/EK 18. pantu,

                                 —

                                 brīvprātīgo vienošanos un citu pašnoteikšanās pasākumu novērtēšana saskaņā ar Direktīvas 2005/32/EK 18. pantu,

                                 —

                                 direktīvas un tās īstenošanas pasākumu efektivitātes pārskats, īstenošanas slieksnis, tirgus uzraudzības mehānismi un visa attiecīgā pašnoteikšanās saskaņā ar Direktīvas 2005/32/EK 23. pantu;

                     b)

                     citi jautājumi, kas forumam iesniegti informācijai vai viedokļu apmaiņai pēc priekšsēdētāja iniciatīvas vai pēc foruma dalībnieka rakstiska pieprasījuma ar priekšsēdētāja piekrišanu.

               3.   Forums katras sanāksmes sākumā pieņem darba kārtību.
         3. pants
         Dokumentu nosūtīšana foruma dalībniekiem
         1.   Priekšsēdētājs vēlākais vienu mēnesi pirms sanāksmes dienas nosūta foruma dalībniekiem uzaicinājumu uz sanāksmi, dienas kārtību un darba dokumentus, par kuriem ieinteresētajām personām jāapspriežas forumā, kā arī citus darba dokumentus saskaņā ar 12. panta 2. punktu.
         2.   Foruma dalībnieki var iesniegt priekšsēdētājam papildu darba dokumentus un rakstiskus ziņojumus ne vēlāk kā vienu nedēļu pirms sanāksmes dienas. Šos dokumentus foruma dalībniekiem izsniedz reģistrējoties.
         3.   Steidzamos gadījumos priekšsēdētājs pēc foruma dalībnieka lūguma vai pēc savas iniciatīvas var saīsināt 1. un 2. punktā minēto nosūtīšanas termiņu līdz piecām kalendārajām dienām pirms sanāksmes dienas.
         4.   Priekšsēdētājs izlemj, vai dokumenti, kuru autors ir ieinteresēta persona, kas nav foruma dalībnieks, publicējami kā foruma darba dokumenti.
         4. pants
         Foruma atzinumi
         1.   Priekšsēdētājs pieraksta dalībvalstu pārstāvju un dažādo ieinteresēto personu forumā izteiktos atzinumus.
         2.   Dalībvalstu pārstāvju un ieinteresēto personu atzinumi var būt rakstiski ziņojumi, ko iesniedz saskaņā ar 3. pantu.
         3.   Pēc forumā notikušās apspriešanas papildu rakstiskus ziņojumus var iesniegt trīs nedēļu laikā pēc sanāksmes dienas.
         4.   Vajadzības gadījumā var piemērot 8. pantā paredzēto rakstisko procedūru.
         5. pants
         Pārstāvība
         1.   Lai nodrošinātu attiecīgo ieinteresēto personu līdzsvarotu pārstāvību attiecīgi katrā apspriežamo ražojumu grupā, priekšsēdētājs var uzaicināt ieinteresētas personas, kas nav foruma dalībnieki, lai apspriestu īpašus darba kārtības jautājumus noteiktā sanāksmē.
         2.   Katrs foruma dalībnieks nozīmē vienu personu, kas to pārstāv foruma sanāksmēs, un par to informē priekšsēdētāju. Ar priekšsēdētāja atļauju nozīmēto pārstāvi uz attiecīgā dalībnieka rēķina var pavadīt eksperti. Dalībnieki vismaz divas nedēļas pirms sanāksmes dienas brīdina priekšsēdētāju par to, ka tie vēlas, lai pārstāvjus pavadītu eksperti. Ja priekšsēdētājs vismaz vienu nedēļu pirms sanāksmes dienas neiebilst pret eksperta dalību, atļauju uzskata par piešķirtu.
         3.   Dalībnieks var pārstāvēt citu dalībnieku. Dalībniekam, kurš pārstāv citu dalībnieku, pirms sanāksmes jāiesniedz priekšsēdētājam pārstāvētā dalībnieka piekrišana.
         4.   Dalībnieki nodrošina, lai ieinteresētās personas, ko viņi pārstāv, būtu pienācīgi informētas par foruma diskusijām.
         5.   Dalībnieki nodrošina, lai ar ieinteresētajām personām, ko viņi pārstāv, atbilstīgi apspriestos un tiktu pieņemti reprezentatīvi atzinumi.
         6. pants
         Apakšgrupas
         Priekšsēdētājs var izveidot darba grupas, lai izskatītu konkrētus jautājumus. Apakšgrupas vada Komisijas pārstāvis. Apakšgrupas atskaitās forumam. Šim nolūkam tās var iecelt ziņotāju.
         7. pants
         Trešo personu pieaicināšana
         Priekšsēdētājs var nolemt uzaicināt piedalīties sanāksmē trešās personas un ekspertus, kas runā par konkrētiem jautājumiem.
         8. pants
         Rakstiskā procedūra
         1.   Vajadzības gadījumā dalībvalstu un forumā ieinteresēto personu atzinumus var iesniegt, izmantojot rakstisko procedūru. Šai nolūkā saskaņā ar 12. panta 2. punktu priekšsēdētājs nosūta foruma dalībniekiem darba dokumentus, par kuriem forums vēlas saņemt dalībvalstu un ieinteresēto personu atzinumu. Komentāru iesniegšanas termiņš nevar būt mazāks kā 14 kalendārās dienas un nevar pārsniegt vienu mēnesi.
         2.   Steidzamos gadījumos piemēro 3. panta 3. punktā paredzēto termiņu.
         9. pants
         Sekretariāts
         Komisija forumam nodrošina sekretariāta atbalstu.
         10. pants
         Sanāksmju protokoli
         1.   Katras sanāksmes protokolu sastāda priekšsēdētāja aizgādībā, un protokolā jo īpaši izklāsta atzinumus, kas sniegti par 2. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētajiem Komisijas dienestu sagatavotajiem darba dokumentiem, kā arī vajadzības gadījumā norāda atzinumus, kas sniegti par 2. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētajiem jautājumiem. Attiecīgo rakstisko ziņojumu sarakstu saskaņā ar 4. pantu uzskaita atsevišķā pielikumā. Viena mēneša laikā protokolu nosūta foruma dalībniekiem un pārējām personām, kas piedalījās sanāksmē.
         2.   Foruma locekļi divu nedēļu laikā rakstiski nosūta priekšsēdētājam visus komentārus, kas tiem varētu būt saistībā ar protokolu. Šos komentārus dara zināmus forumam. Domstarpību gadījumā ierosināto grozījumu apspriež forumā. Ja vienošanās joprojām nav panākta, grozījumu pievieno protokola pielikumā.
         11. pants
         Dalībnieku saraksts
         Katrā sanāksmē priekšsēdētājs sastāda dalībnieku sarakstu, norādot katra dalībnieka vārdu, organizāciju, kuru tas pārstāv, un, ja vajadzīgs, ieinteresēto personu, kuru tas pārstāv.
         12. pants
         Sarakste
         1.   Ar forumu saistīto saraksti elektroniski nosūta Komisijai – foruma priekšsēdētājam.
         2.   Foruma dalībniekiem paredzēto saraksti elektroniski nosūta dalībniekiem. Dalībnieki nozīmē kontaktpersonu(-as), kurai(-ām) saraksti nosūtīt, un par to rakstiski informē priekšsēdētāju.
         13. pants
         Personas datu aizsardzība
         Personas datu apstrāde šā reglamenta vajadzībām notiek atbilstoši Regulai (EK) Nr. 45/2001.


title: 2012/442/ES: Padomes Lēmums ( 2012. gada 24. jūlijs ) par nostāju, kas Eiropas Savienībai jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma II pielikumā (Tehniskie noteikumi, standarti, testēšana un sertifikācija)

text:
               28.7.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 202/1

         PADOMES LĒMUMS
   (2012. gada 24. jūlijs)
   par nostāju, kas Eiropas Savienībai jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma II pielikumā (Tehniskie noteikumi, standarti, testēšana un sertifikācija)
   (2012/442/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 2. punktu un 168. panta 4. punkta b) apakšpunktu saistībā ar 218. panta 9. punktu,
   ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 2894/94 (1994. gada 28. novembris) par Eiropas Ekonomikas zonas līguma īstenošanas kārtību (1) un jo īpaši tās 1. panta 3. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Līgums par Eiropas Ekonomikas zonu (2) (“EEZ līgums”) stājās spēkā 1994. gada 1. janvārī.

               (2)

               Saskaņā ar EEZ līguma 98. pantu EEZ Apvienotā komiteja var pieņemt lēmumu grozīt, cita starpā, EEZ līguma II pielikumu.

               (3)

               EEZ līguma II pielikums ietver noteikumus un kārtību attiecībā uz tehniskajiem noteikumiem, standartiem, testēšanu un sertifikāciju.

               (4)

               EEZ līgumā jāiekļauj Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1274/2011 (2011. gada 7. decembris) par saskaņotu Eiropas Savienības daudzgadu kontroles programmu 2012., 2013. un 2014. gadam, lai nodrošinātu atbilstību maksimāli pieļaujamajiem pesticīdu atlieku līmeņiem augu un dzīvnieku izcelsmes pārtikā un uz tās virsmas un novērtētu šo atlieku iedarbību uz patērētājiem (3).

               (5)

               Komisijas Regula (EK) Nr. 1213/2008 (2008. gada 5. decembris) par saskaņotu Kopienas daudzgadu kontroles programmu, kas paredzēta 2009., 2010. un 2011. gadam, lai nodrošinātu atbilstību maksimāli pieļaujamajiem pesticīdu atlieku līmeņiem augu un dzīvnieku izcelsmes pārtikā un uz tās virsmas un novērtētu šo atlieku iedarbību uz patērētājiem (4), tika iekļauta EEZ līgumā, veicot konkrētus pielāgojumus EEZ EBTA valstīm.

               (6)

               Ņemot vērā, ka Regula (EK) Nr. 1213/2008 ir atcelta un rezultātā būtu jāatceļ saskaņā ar EEZ līgumu, minētie pielāgojumi būtu jāattiecina uz Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1274/2011. Tie skar Islandes novērojamo pesticīdu skaitu un katra produkta paraugu skaitu, ko noņem un analizē Islande un Norvēģija, un tiem jo īpaši ņem vērā Islandes ierobežoto laboratoriju kapacitāti pesticīdu atlieku analīzei.

               (7)

               Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza EEZ līguma II pielikums.

               (8)

               Savienības nostājas EEZ Apvienotajā komitejā pamatā vajadzētu būt pievienotajam lēmuma projektam,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Nostājas, kas Eiropas Savienībai jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā par ierosināto grozījumu EEZ līguma II pielikumā (Tehniskie noteikumi, standarti, testēšana un sertifikācija), pamatā ir EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projekts, kas pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2012. gada 24. jūlijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         A. D. MAVROYIANNIS

      (1)  OV L 305, 30.11.1994., 6. lpp.

      (2)  OV L 1, 3.1.1994., 3. lpp.

      (3)  OV L 325, 8.12.2011., 24. lpp.

      (4)  OV L 328, 6.12.2008., 9. lpp.

      PROJEKTS
      EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS
      Nr. …/…
      (… gada …),
      ar ko groza EEZ līguma II pielikumu (Tehniskie noteikumi, standarti, testēšana un sertifikācija)
      EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,
      ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, kurā grozījumi izdarīti ar Protokolu, ar ko pielāgo Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”), un jo īpaši tā 98. pantu,
      tā kā:

                  (1)

                  EEZ līguma II pielikums tika grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas … Lēmumu Nr. …/… (1).

                  (2)

                  EEZ līgumā jāiekļauj Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1274/2011 (2011. gada 7. decembris) par saskaņotu Eiropas Savienības daudzgadu kontroles programmu 2012., 2013. un 2014. gadam, lai nodrošinātu atbilstību maksimāli pieļaujamajiem pesticīdu atlieku līmeņiem augu un dzīvnieku izcelsmes pārtikā un uz tās virsmas un novērtētu šo atlieku iedarbību uz patērētājiem (2).

                  (3)

                  Komisijas Regula (EK) Nr. 1213/2008 (2008. gada 5. decembris) par saskaņotu Kopienas daudzgadu kontroles programmu, kas paredzēta 2009., 2010. un 2011. gadam, lai nodrošinātu atbilstību maksimāli pieļaujamajiem pesticīdu atlieku līmeņiem augu un dzīvnieku izcelsmes pārtikā un uz tās virsmas un novērtētu šo atlieku iedarbību uz patērētājiem (3), kas ir iekļauta EEZ līgumā, ir atcelta Eiropas Savienībā un tādēļ būtu jāatceļ saskaņā ar EEZ līgumu.

                  (4)

                  Šis lēmums attiecas uz tiesību aktiem par pārtikas produktiem. Tiesību akti par pārtikas produktiem neattiecas uz Lihtenšteinu, kamēr uz to attiecina Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par lauksaimniecības produktu tirdzniecību, kā tas ir precizēts EEZ līguma II pielikuma XII nodaļas ievadā. Līdz ar to šis lēmums nav piemērojams Lihtenšteinai,

            IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
      1. pants
      EEZ līguma II pielikuma XII nodaļu groza šādi:

                  1)

                  svītro 54. zzzzb punkta (Komisijas Regula (EK) Nr. 1213/2008) tekstu;

                  2)

                  aiz 65. punkta (Komisijas Regula (ES) Nr. 1171/2011) iekļauj šādu punktu:

                              “66.

                                 32011 R 1274: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1274/2011 (2011. gada 7. decembris) par saskaņotu Eiropas Savienības daudzgadu kontroles programmu 2012., 2013. un 2014. gadam, lai nodrošinātu atbilstību maksimāli pieļaujamajiem pesticīdu atlieku līmeņiem augu un dzīvnieku izcelsmes pārtikā un uz tās virsmas un novērtētu šo atlieku iedarbību uz patērētājiem (OV L 325, 8.12.2011., 24. lpp.).

                        Šā līguma vajadzībām regulas noteikumus pielāgo šādi:

                              1.

                              Regulas 1. pantā pievieno šādu tekstu:
                              “Islande 2012., 2013. un 2014. gadā var turpināt noņemt paraugus un veikt analīzes attiecībā uz to pašu 61 pesticīdu, kas novērots tās tirgū esošajos pārtikas produktos 2011. gadā.”

                              2.

                              II pielikuma 5. punktu papildina ar šādu tabulu:

                                          “IS

                                          12 (*)
                                          15 (**)

                                          NO

                                          12 (*)
                                          15 (**)” ”

            2. pants
      Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1274/2011 teksts islandiešu un norvēģu valodā, kas jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ papildinājumā, ir autentisks.
      3. pants
      Šis lēmums stājas spēkā …, ja EEZ Apvienotajai komitejai ir iesniegti visi paziņojumi saskaņā ar EEZ līguma 103. panta 1. punktu (4).
      4. pants
      Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

         Briselē, …

               EEZ Apvienotās komitejas vārdā –

               priekšsēdētājs

               EEZ Apvienotās komitejas sekretāri

         (1)  OV L …

         (2)  OV L 325, 8.12.2011., 24. lpp.

         (3)  OV L 328, 6.12.2008., 9. lpp.

         (4)  [Konstitucionālās prasības nav norādītas.] [Konstitucionālās prasības ir norādītas.]


title: 2012/536/ES: Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums ( 2012. gada 12. septembris ) par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (Spānijas pieteikums EGF/2011/017 ES/Aragonas būvniecība)

text:
               4.10.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 269/7

         EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS
   (2012. gada 12. septembris)
   par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (Spānijas pieteikums EGF/2011/017 ES/Aragonas būvniecība)
   (2012/536/ES)
   EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1) un jo īpaši tā 28. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1927/2006 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izveidi (2) un jo īpaši tās 12. panta 3. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds (EGF) tika izveidots, lai sniegtu papildu atbalstu darba ņēmējiem, kuru atlaišana ir saistīta ar globalizācijas izraisītām lielām strukturālām pārmaiņām pasaules tirdzniecības modeļos, un lai palīdzētu viņiem atkal iesaistīties darba tirgū.

               (2)

               Attiecībā uz pieteikumiem, kas iesniegti no 2009. gada 1. maija līdz 2011. gada 30. decembrim, EGF darbības joma ir paplašināta, iekļaujot tajā atbalstu darba ņēmējiem, kuru atlaišana ir tieši saistīta ar pasaules finanšu un ekonomikas krīzi.

               (3)

               Saskaņā ar 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu EGF var izmantot, nepārsniedzot maksimālo summu, kas ir EUR 500 miljoni gadā.

               (4)

               Spānija 2011. gada 28. decembrī iesniedza pieteikumu EGF izmantošanai saistībā ar darbinieku atlaišanu 377 uzņēmumos, kas darbojas NACE 2. redakcijas 41. nodaļas nozarē (“Ēku būvniecība”) NUTS II reģionā – Aragonas autonomajā apgabalā (ES24), un līdz 2012. gada 23. martam iesniedza papildu informāciju. Šis pieteikums atbilst Regulas (EK) Nr. 1927/2006 10. panta prasībām par finansiālo ieguldījumu noteikšanu. Tādēļ Komisija ierosina izmantot līdzekļus EUR 1 300 000 apmērā.

               (5)

               Tādēļ EGF būtu jāizmanto, lai sniegtu finansiālu ieguldījumu saistībā ar Spānijas iesniegto pieteikumu,

         IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Eiropas Savienības 2012. finanšu gada vispārējā budžetā izmanto Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu, lai piešķirtu EUR 1 300 000 saistību un maksājumu apropriācijās.
   2. pants
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Strasbūrā, 2012. gada 12. septembrī

            Eiropas Parlamenta vārdā –

            priekšsēdētājs

         M. SCHULZ

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         A. D. MAVROYIANNIS

      (1)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

      (2)  OV L 406, 30.12.2006., 1. lpp.