title: Padomes Lēmums 2012/390/KĀDP ( 2012. gada 16. jūlijs ), ar ko pagarina pilnvaru termiņu Eiropas Savienības īpašajam pārstāvim Āfrikas Savienībā

text:
               17.7.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 187/44

         PADOMES LĒMUMS 2012/390/KĀDP
   (2012. gada 16. jūlijs),
   ar ko pagarina pilnvaru termiņu Eiropas Savienības īpašajam pārstāvim Āfrikas Savienībā
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 28. pantu, 31. panta 2. punktu un 33. pantu,
   ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2011. gada 20. oktobrī pieņēma Lēmumu 2011/697/KĀDP (1), ar ko Gary QUINCE kungs tiek iecelts par Eiropas Savienības īpašo pārstāvi (ESĪP) Āfrikas Savienībā (ĀS). ESĪP pilnvaru termiņam jābeidzas 2012. gada 30. jūnijā.

               (2)

               ESĪP pilnvaru termiņš būtu jāpagarina vēl par 12 mēnešiem.

               (3)

               ESĪP pilnvaras īstenos situācijā, kas var pasliktināties un varētu kavēt Līguma 21. pantā izklāstīto Savienības ārējās darbības mērķu sasniegšanu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Eiropas Savienības īpašais pārstāvis
   Ar šo Gary QUINCE kunga kā ESĪP ĀS pilnvaru termiņu pagarina līdz 2013. gada 30. jūnijam. ESĪP pilnvaras var izbeigt agrāk, ja Padome pēc Savienības Augstās pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos ("AP") priekšlikuma pieņem tādu lēmumu.
   2. pants
   Politikas mērķi
   ESĪP pilnvaru pamatā ir vispārēji Savienības politikas mērķi, atbalstot Āfrikas centienus veidot mierīgu, demokrātisku un pārticīgu nākotni, kā izklāstīts ES un Āfrikas kopējā stratēģijā. Minētie mērķi ietver:

               a)

               veicināt Savienības politisko dialogu un vērst plašumā attiecības ar ĀS;

               b)

               stiprināt Savienības un ĀS partnerību visās ES un Āfrikas kopējā stratēģijā norādītajās jomās, palīdzot veidot un īstenot ES un Āfrikas kopējo stratēģiju partnerībā ar ĀS, ievērojot Āfrikas atbildības principu un ciešāk sadarbojoties ar Āfrikas pārstāvjiem daudzpusējos forumos, darbību saskaņojot ar daudzpusējiem partneriem;

               c)

               sadarboties ar ĀS un nodrošināt tai atbalstu, palīdzot iestāžu attīstībā un stiprinot Savienības un ĀS iestāžu attiecības, izmantojot arī attīstības palīdzību, lai veicinātu:

                           —

                           mieru un drošību: paredzēt, novērst, pārvarēt, risināt konfliktus, būt par starpnieku sarunās un atbalstīt centienus veicināt mieru un stabilitāti, kā arī atbalstīt atjaunošanu pēc konflikta;

                           —

                           cilvēktiesības un pārvaldību: veicināt un aizsargāt cilvēktiesības; veicināt pamatbrīvību un tiesiskuma ievērošanu; izmantojot politisku dialogu un finansiālu un tehnisku palīdzību, atbalstīt Āfrikas centienus uzraudzīt un uzlabot pārvaldību; atbalstīt līdzdalības demokrātijas un atbildības pieaugumu; atbalstīt cīņu pret korupciju un organizēto noziedzību, kā arī turpināt stiprināt centienus risināt jautājumu par bērniem un bruņotiem konfliktiem visos šā jautājuma aspektos;

                           —

                           stabilu izaugsmi, reģionālu integrāciju un tirdzniecību: atbalstīt centienus panākt savstarpēju savietojamību un veicināt cilvēku piekļuvi ūdenim un sanitārijai, enerģijai un informācijas tehnoloģijām; veicināt stabilu, efektīvu un saskaņotu tiesisko sistēmu uzņēmējdarbībai; palīdzēt iesaistīt Āfriku pasaules tirdzniecības sistēmā, palīdzēt Āfrikas valstīm ievērot Savienības noteikumus un standartus; atbalstīt Āfriku centienos novērst klimata pārmaiņu ietekmi;

                           —

                           ieguldījumus cilvēkresursos: atbalstīt dzimumu līdztiesības, veselības aizsardzības, pārtikas drošības un izglītības jomu, veicināt apmaiņas programmas, universitāšu un izcilības centru tīklus, kā arī vērsties pret migrācijas pamatcēloņiem.

         Turklāt ESĪP būs svarīga nozīme, īstenojot ES un Āfrikas kopējo stratēģiju, kuras mērķis ir pilnveidot un konsolidēt Āfrikas un Savienības stratēģisko partnerību.
   3. pants
   Pilnvaras
   Lai sasniegtu 2. pantā minēto mērķu kopējās ārpolitikas un drošības politikas (KĀDP)/kopējās drošības un aizsardzības politikas (KDAP) aspektus, ESĪP ir piešķirtas pilnvaras:

               a)

               stiprināt vispārēju Savienības ietekmi Adisabebas dialogā ar ĀS un tās Komisiju par visu KĀDP/KDAP jautājumu klāstu, ko risina Savienības un ĀS attiecībās, un stiprināt dialoga koordināciju, jo īpaši partnerību miera un drošības jomā, kā arī atbalstīt Āfrikas miera un drošības sistēmas ieviešanu;

               b)

               nodrošināt attiecīgas pakāpes politisku pārstāvību, kas atspoguļotu Savienības kā politiska, finansiāla un organizatoriska ĀS partnera nozīmi, kā arī sperot šajā partnerībā pārmaiņu soli, kura vajadzību nosaka ĀS politiskās nozīmes pieaugums pasaulē;

               c)

               ja Padome pieņemtu tādu lēmumu, pārstāvēt Savienības nostāju un politiku, kad ĀS kļūs par galveno darbību veicēju krīzes situācijā, kurai nav iecelts ESĪP;

               d)

               palīdzēt panākt labāku Savienības politikas un rīcības saskaņotību, konsekvenci un koordināciju, un veicināt koordināciju plašākā partneru grupā un attiecībās ar ĀS;

               e)

               sekmēt, lai attiecībā uz ĀS tiktu īstenota Savienības politika cilvēktiesību jomā, tostarp ES pamatnostādnes par cilvēktiesībām, jo īpaši ES pamatnostādnes par bērniem un bruņotiem konfliktiem, pret sievietēm un meitenēm vērstu vardarbību un jebkādas pret viņām vērstas diskriminācijas apkarošanu, kā arī Savienības politika attiecībā uz sievietēm, mieru un drošību un ES rīcības plāns par Starptautiskās Krimināltiesas lēmumu izpildi;

               f)

               rūpīgi sekot visiem svarīgākajiem ĀS mēroga notikumiem un ziņot par tiem;

               g)

               uzturēt ciešus kontaktus ar ĀS Komisiju, citām ĀS iestādēm, reģionālo Āfrikas organizāciju pārstāvniecībām ĀS un ĀS dalībvalstu pārstāvniecībām Āfrikas Savienībā;

               h)

               atbalstīt ĀS un reģionālu Āfrikas organizāciju attiecības un sadarbību, jo īpaši jomās, kurās Savienība sniedz atbalstu;

               i)

               pēc lūguma konsultēt ĀS un sniegt tai atbalstu jomās, kas izklāstītas ES un Āfrikas kopējā stratēģijā;

               j)

               pēc lūguma konsultēt ĀS un sniegt tai atbalstu, lai vairotu ĀS krīžu pārvarēšanas spējas;

               k)

               pamatojoties uz skaidru pienākumu sadali, saskaņot darbības ar ES īpašo pārstāvju darbībām ĀS dalībvalstīs vai reģionos un atbalstīt minētās darbības; un

               l)

               visos KĀDP/KDAP jautājumos, uz ko attiecas Savienības un ĀS partnerība, uzturēt ciešus kontaktus un veicināt koordināciju ar Adisabebā pārstāvētiem svarīgiem starptautiskajiem ĀS partneriem, jo īpaši Apvienoto Nāciju Organizāciju, kā arī nevalstiskiem dalībniekiem.

         4. pants
   Pilnvaru īstenošana
   1.   ESĪP ir atbildīgs par pilnvaru īstenošanu AP pakļautībā.
   2.   Politikas un drošības komiteja (PDK) uztur īpašus sakarus ar ESĪP un ir galvenais ESĪP kontaktpunkts sakariem ar Padomi. PDK, neskarot AP pilnvaras, sniedz ESĪP stratēģiskas norādes un nosaka ESĪP darbības politisko virzību saskaņā ar tā pilnvarām.
   3.   ESĪP strādā ciešā sadarbībā ar Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD) un tā atbilstīgajām struktūrām.
   5. pants
   Finansējums
   1.   ESĪP pilnvaru īstenošanas izdevumiem paredzētā finanšu atsauces summa laikposmam no 2012. gada 1. jūlija līdz 2013. gada 30. jūnijam ir EUR 680 000.
   2.   Izdevumus pārvalda saskaņā ar procedūrām un noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam.
   3.   Izdevumus pārvalda saskaņā ar ESĪP un Komisijas noslēgtu līgumu. ESĪP iesniedz Komisijai pārskatu par visiem izdevumiem.
   6. pants
   Komandas izveide un sastāvs
   1.   Saskaņā ar ESĪP pilnvarām un atbilstīgajiem pieejamiem finanšu līdzekļiem ESĪP ir atbildīgs par komandas izveidi. Komandā iekļauj personas, kam, kā pilnvarās paredzēts, ir īpašas zināšanas konkrētos politikas jautājumos. ESĪP operatīvi informē Padomi un Komisiju par komandas sastāvu.
   2.   Dalībvalstis, Savienības iestādes un EĀDD var ierosināt personāla norīkošanu darbā pie ESĪP. Minētajam norīkotajam personālam atalgojumu maksā vai nu attiecīgā ES dalībvalsts, attiecīgā Savienības iestāde, vai arī EĀDD. Darbā pie ESĪP var nosūtīt arī ekspertus, ko dalībvalstis ir norīkojušas darbā Savienības iestādēs vai EĀDD. Starptautiskajiem personāla līgumdarbiniekiem ir kādas dalībvalsts valstspiederība.
   3.   Viss norīkotais personāls turpina būt nosūtītājas dalībvalsts, nosūtītājas Savienības iestādes vai EĀDD administratīvā pakļautībā, un tas veic savus pienākumus un rīkojas ESĪP pilnvaru interesēs.
   7. pants
   ESĪP un ESĪP personāla privilēģijas un imunitāte
   Par privilēģijām, imunitāti un citām garantijām, kas vajadzīgas ESĪP un ESĪP personāla misijas veikšanai un sekmīgai norisei, attiecīgi vienojas ar uzņēmējvalsti/uzņēmējvalstīm. Šajā sakarā dalībvalstis un Komisija sniedz visu vajadzīgo atbalstu.
   8. pants
   ES klasificētās informācijas drošība
   ESĪP un viņa komandas locekļi ievēro drošības principus un minimuma standartus, kas noteikti ar Padomes Lēmumu 2011/292/ES (2011. gada 31. marts) par drošības noteikumiem ES klasificētas informācijas aizsardzībai (2).
   9. pants
   Piekļuve informācijai un materiāltehniskais atbalsts
   1.   Dalībvalstis, Komisija un Padomes Ģenerālsekretariāts nodrošina, lai ESĪP var piekļūt jebkurai atbilstīgai informācijai.
   2.   Savienības delegācijas un/vai dalībvalstis attiecīgā gadījumā nodrošina materiāltehnisko atbalstu reģionā.
   10. pants
   Drošība
   Saskaņā ar Savienības politiku tāda personāla drošības jomā, kas izvietots ārpus Savienības, lai veiktu operatīvas darbības saskaņā ar Līguma V sadaļu, ESĪP saskaņā ar ESĪP pilnvarām un drošības situāciju ģeogrāfiskajā teritorijā, par ko viņš ir atbildīgs, veic visus praktiski iespējamos pasākumus visa ESĪP tiešā pakļautībā esošā personāla drošībai, īpaši:

               a)

               izveidojot misijai paredzētu drošības plānu, kura pamatā ir EĀDD norādes un kurā noteikti misijai paredzēti fiziski, organizatoriski un procesuāli drošības pasākumi, regulējot personāla drošu pārvietošanos uz misijas teritoriju un minētajā teritorijā, kā arī rīcību drošības negadījumos un nosakot misijas ārkārtas rīcības plānu un evakuācijas plānu;

               b)

               nodrošinot, ka visam personālam, kas izvietots ārpus Savienības, ir augsta riska apdrošināšana atbilstīgi apstākļiem misijas teritorijā;

               c)

               nodrošinot, ka visi ESĪP komandas locekļi, ko izvieto ārpus Savienības, tostarp vietējie līgumdarbinieki, pirms vai pēc ierašanās misijas teritorijā ir piedalījušies atbilstīgā drošības apmācībā, kuras pamatā ir riska izvērtējuma pakāpe, kuru misijas teritorijai piešķīris EĀDD;

               d)

               nodrošinot, ka tiek īstenoti visi saskaņotie ieteikumi, kas sniegti pēc regulāra drošības izvērtējuma, un – saistībā ar progresa ziņojumu un pārskata ziņojumu par pilnvaru īstenošanu – rakstiski ziņojot Padomei, Komisijai un AP par šo ieteikumu īstenošanu un citiem drošības jautājumiem.

         11. pants
   Ziņojumi
   ESĪP regulāri sniedz mutiskus un rakstiskus ziņojumus AP un PDK. Vajadzības gadījumā ESĪP ziņojumus sniedz arī Padomes darba grupām. Rakstiskus ziņojumus regulāri izsūta, izmantojot COREU tīklu. Pēc AP vai PDK ieteikuma ESĪP var sniegt ziņojumus Ārlietu padomei.
   12. pants
   Koordinācija
   1.   ESĪP dod ieguldījumu Savienības darbību vienotībai, saskaņotībai un efektivitātei un palīdz nodrošināt, lai visi Savienības instrumenti un dalībvalstu rīcība būtu saskaņoti Savienības politikas mērķu sasniegšanai ESĪP darbības koordinē ar Komisijas darbībām, kā arī ar darbībām, ko reģionā veic citi ESĪP. ESĪP regulāri sniedz informatīvus ziņojumus dalībvalstu pārstāvniecībām un Savienības delegācijām.
   2.   Misijas norises vietā ESĪP uztur ciešu saikni ar Savienības delegāciju vadītājiem un dalībvalstu pārstāvniecību vadītājiem. Viņi dara visu iespējamo, lai palīdzētu ESĪP īstenot pilnvaras. ESĪP uztur saikni arī ar citām starptautiskajām un reģionālajām struktūrām attiecīgajā teritorijā.
   13. pants
   Pārskatīšana
   Šā lēmuma īstenošanu un tā saderību ar citām Savienības darbībām reģionā regulāri pārskata. ESĪP līdz 2012. gada decembra beigām iesniedz AP, Padomei un Komisijai progresa ziņojumu un ESĪP pilnvaru termiņa beigās – visaptverošu pilnvaru īstenošanas ziņojumu.
   14. pants
   Stāšanās spēkā
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
   To piemēro no 2012. gada 1. jūlija.

      Briselē, 2012. gada 16. jūlijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         S. ALETRARIS

      (1)  OV L 276, 21.10.2011., 46. lpp.

      (2)  OV L 141, 27.5.2011., 17. lpp.


title: Komisijas Lēmums (ES) 2017/1471 (2017. gada 10. augusts), ar ko Lēmumu 2013/162/ES groza, lai pārskatītu dalībvalstu ikgadējo emisiju sadales apjomu laikposmam no 2017. līdz 2020. gadam (izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 5556)

text:
               12.8.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 209/53

         KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2017/1471
   (2017. gada 10. augusts),
   ar ko Lēmumu 2013/162/ES groza, lai pārskatītu dalībvalstu ikgadējo emisiju sadales apjomu laikposmam no 2017. līdz 2020. gadam

         (izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 5556)

   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 23. aprīļa Lēmumu Nr. 406/2009/EK par dalībvalstu pasākumiem siltumnīcas efektu izraisošu gāzu emisiju samazināšanai, lai izpildītu Kopienas saistības siltumnīcas efektu izraisošu gāzu emisiju samazināšanas jomā līdz 2020. gadam (1), un jo īpaši tā 3. panta 2. punkta ceturto daļu,
   tā kā:

               (1)

               Ar Komisijas Lēmumu 2013/162/ES (2) dalībvalstu ikgadējais emisiju sadales apjoms (IESA) laikposmam no 2013. līdz 2020. gadam ir noteikts, izmantojot lēmuma pieņemšanas brīdī pieejamos datus no dalībvalstu siltumnīcefekta gāzu (SEG) pārskatiem, kas sagatavoti saskaņā ar Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC) 1996. gada vadlīnijām par valstu siltumnīcefekta gāzu pārskatiem.

               (2)

               Pēc Lēmuma 2013/162/ES pieņemšanas tika pieņemta Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 666/2014 (3), kuras 6. pantā paredzēts, ka dalībvalstīm jāiesniedz siltumnīcefekta gāzu pārskati, kas sagatavoti saskaņā ar IPCC 2006. gada vadlīnijām par valstu siltumnīcefekta gāzu pārskatiem un Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām (UNFCCC) ziņošanas vadlīnijām par gada pārskatiem, kas izklāstītas UNFCCC Pušu konferences Lēmumā 24/CP.19.

               (3)

               Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 525/2013 (4) 27. pantā paredzēts, ka Komisijai līdz 2016. gada decembrim ir jāizskata, kā IPCC 2006. gada vadlīniju izmantošana vai izmantoto UNFCCC metodiku izmaiņas ietekmē dalībvalsts kopējās siltumnīcefekta gāzu emisijas, uz kurām attiecas Lēmuma Nr. 406/2009/EK 3. pants, lai pēc šīs izskatīšanas nodrošinātu saskanību starp IESA noteikšanas un dalībvalstu gada ziņojumu sagatavošanas metodikām.

               (4)

               Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 525/2013 27. pantu un pamatojoties uz SEG pārskatiem, kas izskatīti saskaņā ar minētās regulas 19. pantu, Komisija ir izvērtējusi, kā IPCC 2006. gada vadlīniju izmantošana vai izmantoto UNFCCC metodiku izmaiņas ietekmē dalībvalsts SEG pārskatus. Vairumā dalībvalstu atšķirība kopējās siltumnīcefekta gāzu emisijās, uz kurām attiecas Lēmuma Nr. 406/2009/EK 3. pants, pārsniedz 1 %. Ņemot vērā šo izskatīšanu, visu dalībvalstu ikgadējais emisiju sadales apjoms laikposmam no 2017. līdz 2020. gadam, kas norādīts Lēmuma 2013/162/ES II pielikumā, būtu jāpārrēķina, lai tiktu ņemti vērā jaunākie pārskatu dati, kuri 2016. gadā paziņoti un izskatīti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 525/2013 19. pantu. Šāda pārrēķināšana būtu jāveic, izmantojot to pašu metodiku, kas izmantota ikgadējā emisiju sadales apjoma noteikšanai saskaņā ar Lēmumu 2013/162/ES.

               (5)

               IESA pārrēķināšanā vajadzētu aprobežoties ar tiem IESA, kas iedalīti 2017.–2020. gadam, jo dalībvalstis vairs nevar mainīt politiku un pasākumus attiecībā uz 2013.–2016. gada siltumnīcefekta gāzu emisijām. Tomēr skaidrības labad vajadzētu aizstāt visu Lēmuma 2013/162/ES II pielikumu, 2013.–2016. gada ikgadējos emisiju sadales apjomus atstājot nemainītus.

               (6)

               Lēmuma 2013/162/ES 2. pantā ir minētas globālās sasilšanas potenciāla vērtības, kas norādītas IPCC ceturtajā novērtējuma ziņojumā, kurš pieņemts ar UNFCCC Pušu konferences Lēmumu 15/CP.17. Tikām UNFCCC Pušu konference ir pieņēmusi jaunu Lēmumu 24/CP.19, ar kuru tiek atcelts Lēmums 15/CP.17 un tiek apstiprinātas IPCC ceturtajā novērtējuma ziņojumā minētās vērtības. Deleģētās regulas (ES) Nr. 666/2014 7. pants nosaka, ka dalībvalstīm un Komisijai, sagatavojot un paziņojot siltumnīcefekta gāzu pārskatus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 525/2013 7. panta 1.–5. punktu, ir jāizmanto globālās sasilšanas potenciāli, kas minēti UNFCCC Pušu konferences Lēmuma 24/CP.19 III pielikumā. Skaidrības labad Lēmuma 2013/162/ES 2. pantā atsauce uz Lēmumu 15/CP.17 būtu jāaizstāj ar atsauci uz Lēmumu 24/CP.19.

               (7)

               Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Klimata pārmaiņu komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Lēmumu 2013/162/ES groza šādi:

               1)

               2. pantā vārdus “Lēmumu 15/CP.17” aizstāj ar vārdiem “Lēmumu 24/CP.19”;

               2)

               lēmuma II pielikumu aizstāj ar šā lēmuma pielikuma tekstu.

         2. pants
   Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

      Briselē, 2017. gada 10. augustā

            Komisijas vārdā –

            Komisijas loceklis

         Miguel ARIAS CAÑETE

      (1)  OV L 140, 5.6.2009., 136. lpp.

      (2)  Komisijas 2013. gada 26. marta Lēmums 2013/162/ES par dalībvalstu ikgadējo emisiju sadales apjomu noteikšanu laikposmam no 2013. līdz 2020. gadam saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 406/2009/EK (OV L 90, 28.3.2013., 106. lpp.).

      (3)  Komisijas 2014. gada 12. marta Deleģētā regula (ES) Nr. 666/2014, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 525/2013 nosaka Savienības pārskata sistēmas pamatprasības un ņem vērā izmaiņas globālās sasilšanas potenciālos un starptautiski apstiprinātās vadlīnijās par pārskatu veikšanu (OV L 179, 19.6.2014., 26. lpp.).

      (4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 21. maija Regula (ES) Nr. 525/2013 par mehānismu siltumnīcefekta gāzu emisiju pārraudzībai un ziņošanai un citas informācijas ziņošanai valstu un Savienības līmenī saistībā ar klimata pārmaiņām un par Lēmuma Nr. 280/2004/EK atcelšanu (OV L 165, 18.6.2013., 13. lpp.).

      PIELIKUMS
      “
            II PIELIKUMS

               Dalībvalstu ikgadējais emisiju sadales apjoms 2013.–2020. gadam, kas aprēķināts, piemērojot Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes ceturtajā novērtējuma ziņojumā minētās globālās sasilšanas potenciāla vērtības

                        Dalībvalsts

                        Ikgadējais emisiju sadales apjoms
                        (oglekļa dioksīda ekvivalenta tonnās)

                        2013

                        2014

                        2015

                        2016

                        2017

                        2018

                        2019

                        2020

                        Beļģija

                        82 376 327

                        80 774 027

                        79 171 726

                        77 569 425

                        76 190 376

                        74 703 759

                        73 217 143

                        71 730 526

                        Bulgārija

                        28 661 817

                        28 897 235

                        29 132 652

                        29 368 070

                        27 481 112

                        27 670 637

                        27 860 163

                        28 049 688

                        Čehijas Republika

                        65 452 506

                        66 137 845

                        66 823 185

                        67 508 524

                        67 971 770

                        68 581 207

                        69 190 644

                        69 800 080

                        Dānija

                        36 829 163

                        35 925 171

                        35 021 179

                        34 117 187

                        34 775 642

                        33 871 444

                        32 967 246

                        32 063 048

                        Vācija

                        495 725 112

                        488 602 056

                        481 479 000

                        474 355 944

                        453 842 854

                        446 270 289

                        438 697 724

                        431 125 160

                        Igaunija

                        6 296 988

                        6 321 312

                        6 345 636

                        6 369 960

                        5 928 965

                        5 960 550

                        5 992 135

                        6 023 720

                        Īrija

                        47 226 256

                        46 089 109

                        44 951 963

                        43 814 816

                        41 194 830

                        40 110 780

                        39 026 731

                        37 942 682

                        Grieķija

                        61 003 810

                        61 293 018

                        61 582 226

                        61 871 434

                        61 029 668

                        61 298 009

                        61 566 349

                        61 834 690

                        Spānija

                        235 551 490

                        233 489 390

                        231 427 291

                        229 365 191

                        225 664 376

                        223 560 157

                        221 455 939

                        219 351 720

                        Francija

                        408 762 813

                        403 877 606

                        398 580 044

                        393 282 481

                        371 789 603

                        366 284 473

                        360 779 342

                        355 274 211

                        Horvātija

                        21 196 005

                        21 358 410

                        21 520 815

                        21 683 221

                        20 147 020

                        20 330 287

                        20 513 553

                        20 696 819

                        Itālija

                        317 768 849

                        315 628 134

                        313 487 419

                        311 346 703

                        307 153 729

                        304 562 057

                        301 970 385

                        299 378 714

                        Kipra

                        5 919 071

                        5 922 555

                        5 926 039

                        5 929 524

                        4 196 633

                        4 122 837

                        4 049 042

                        3 975 247

                        Latvija

                        9 279 248

                        9 370 072

                        9 460 897

                        9 551 721

                        9 747 135

                        9 834 273

                        9 921 411

                        10 008 549

                        Lietuva

                        17 153 997

                        17 437 556

                        17 721 116

                        18 004 675

                        18 033 267

                        18 327 321

                        18 621 376

                        18 915 430

                        Luksemburga

                        9 814 716

                        9 610 393

                        9 406 070

                        9 201 747

                        8 992 800

                        8 780 781

                        8 568 762

                        8 356 742

                        Ungārija

                        50 796 264

                        51 906 630

                        53 016 996

                        54 127 362

                        50 432 363

                        51 347 175

                        52 261 987

                        53 176 800

                        Malta

                        1 168 514

                        1 166 788

                        1 165 061

                        1 163 334

                        1 174 524

                        1 173 666

                        1 172 808

                        1 171 950

                        Nīderlande

                        125 086 859

                        122 775 394

                        120 463 928

                        118 152 462

                        116 032 216

                        113 763 728

                        111 495 240

                        109 226 752

                        Austrija

                        54 643 228

                        54 060 177

                        53 477 125

                        52 894 074

                        51 372 672

                        50 751 430

                        50 130 188

                        49 508 946

                        Polija

                        204 579 390

                        205 621 337

                        206 663 283

                        207 705 229

                        210 107 929

                        211 642 729

                        213 177 529

                        214 712 329

                        Portugāle

                        49 874 317

                        50 139 847

                        50 405 377

                        50 670 907

                        48 431 756

                        48 811 632

                        49 191 508

                        49 571 384

                        Rumānija

                        83 080 513

                        84 765 858

                        86 451 202

                        88 136 547

                        90 958 677

                        92 739 954

                        94 521 231

                        96 302 508

                        Slovēnija

                        12 278 677

                        12 309 309

                        12 339 941

                        12 370 573

                        12 161 170

                        12 196 719

                        12 232 267

                        12 267 816

                        Slovākija

                        25 877 815

                        26 203 808

                        26 529 801

                        26 855 793

                        26 759 746

                        27 028 129

                        27 296 513

                        27 564 896

                        Somija

                        33 497 046

                        32 977 333

                        32 457 619

                        31 937 905

                        31 771 327

                        31 185 203

                        30 599 079

                        30 012 956

                        Zviedrija

                        43 386 459

                        42 715 001

                        42 043 544

                        41 372 087

                        39 377 620

                        38 772 710

                        38 167 800

                        37 562 890

                        Apvienotā Karaliste

                        358 980 526

                        354 455 751

                        349 930 975

                        345 406 200

                        360 630 247

                        357 464 952

                        354 299 657

                        351 134 362

                  ”


               29.8.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 285/166

         P7_TA(2014)0146
   Grozījumu izdarīšana Parlamenta Reglamenta 166. pantā (galīgais balsojums) un 195. panta 3. punktā (balsošana komitejā)
   Eiropas Parlamenta 2014. gada 26. februāra lēmums par Eiropas Parlamenta Reglamenta 166. panta grozīšanu attiecībā uz galīgo balsojumu un 195. panta 3. punkta grozīšanu attiecībā uz balsošanu komitejā (2014/2001(REG))
   (2017/C 285/27)

      Eiropas Parlaments,

               —

               ņemot vērā Reglamenta grozīšanas priekšlikumu (B7-0252/2013),

               —

               ņemot vērā Reglamenta 211. un 212. pantu,

               —

               ņemot vērā Konstitucionālo jautājumu komitejas ziņojumu (A7-0035/2014),

               1.

               nolemj Reglamentā veikt turpmāk minētos grozījumus;

               2.

               norāda, ka šie grozījumi stāsies spēkā nākamās sesijas pirmajā dienā;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu informēšanas nolūkā nosūtīt Padomei un Komisijai.

      Grozījums Nr. 3

      Reglaments

      166. pants

                  Spēkā esošais teksts

                  Grozījums

                     Kad jābalso par jebkuru tiesību akta priekšlikumu — gan tad
                  ,
                     ja tas ir viens un/vai galīgs balsojums
                  , Parlaments
                     balso
                   pēc saraksta
                     , izmantojot elektronisko balsošanas iekārtu
                  .

                     Pieņemot lēmumu
                  ,
                     pamatojoties uz ziņojumu
                  , Parlaments
                     vienu un/vai galīgu balsojumu veic, balsojot
                   pēc saraksta
                     saskaņā ar 167
                  .
                     panta 2. punktu. Par grozījumiem balsošana pēc saraksta notiek tikai pēc pieprasījuma, kas iesniegts saskaņā ar 167. pantu.

      Grozījums Nr. 4

      Reglaments

      195. pants – 3. punkts

                  Spēkā esošais teksts

                  Grozījums

               3.   Balsošana komitejā notiek
                     , paceļot roku, izņemot gadījumus, kad viena ceturtā daļa komitejas locekļu prasa balsošanu
                   pēc saraksta
                     . Šādā gadījumā balsošana notiek
                   saskaņā ar 167. panta 2. punktu.

               3.   Balsošana komitejā notiek pēc saraksta saskaņā ar 167. panta 2. punktu
                     , ja tas ir viens un/vai galīgs balsojums par ziņojumu
                  .
                     Balsošana par grozījumiem un cita veida balsošana notiek, paceļot roku, izņemot ja komitejas priekšsēdētājs nolemj veikt elektronisku balsošanu vai ceturtā daļa komitejas locekļu pieprasa balsošanu pēc saraksta.


title: 2008/505/EK: Eiropas Parlamenta 2007. gada 24. aprīļa Lēmums par Eiropas Savienības 2005. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu: VIII A iedaļa - Eiropas Ombuds

text:
               15.7.2008

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 187/71

         EIROPAS PARLAMENTA
   2007. gada 24. aprīļa Lēmums
   par Eiropas Savienības 2005. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu: VIII A iedaļa – Eiropas Ombuds
   (2008/505/EK)
   EIROPAS PARLAMENTS,
   ņemot vērā Eiropas Savienības 2005. finanšu gada vispārējo budžetu (1),
   ņemot vērā Eiropas Kopienu galīgos gada pārskatus par 2005. finanšu gadu – I sējums (C6-0471/2006) (2),
   ņemot vērā Revīzijas palātas gada ziņojumu par 2005. finanšu gada budžeta izpildi un Revīzijas palātas īpašos ziņojumus kopā ar pārbaudīto iestāžu atbildēm (3),
   ņemot vērā deklarāciju par pārskatu ticamību, kā arī par notikušo darījumu likumību un pareizību (4), ko Revīzijas palāta ir iesniegusi saskaņā ar EK līguma 248. pantu,
   ņemot vērā EK līguma 272. panta 10. punktu, kā arī 274., 275. un 276. pantu,
   ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), un it īpaši tās 50., 86., 145., 146. un 147. pantu,
   ņemot vērā Reglamenta 71. pantu un V pielikumu,
   ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A6-0104/2007),

               1.

               sniedz Eiropas ombudam apstiprinājumu par 2005. finanšu gada budžeta izpildi;

               2.

               izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama sastāvdaļa, nosūtīt Padomei, Komisijai, Tiesai, Revīzijas palātai, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, Reģionu komitejai, Eiropas ombudam un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam, kā arī nodrošināt šo dokumentu publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijas izdevumā).

            Priekšsēdētājs

         Hans-Gert PÖTTERING

            Ģenerālsekretārs

         Harald RØMER

      (1)  OV L 60, 8.3.2005.

      (2)  OV C 264, 31.10.2006., 1. lpp.

      (3)  OV C 263, 31.10.2006., 1. lpp.

      (4)  OV C 263, 31.10.2006., 10. lpp.

      (5)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1995/2006 (OV L 390, 30.12.2006., 1. lpp.).
    ---documentbreak---

               15.7.2008

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 187/72

         EIROPAS PARLAMENTA
   2007. gada 24. aprīļa
   Rezolūcija ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no lēmuma par Eiropas Savienības 2005. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu: VIII A iedaļa – Eiropas Ombuds
   EIROPAS PARLAMENTS,
   ņemot vērā Eiropas Savienības 2005. finanšu gada vispārējo budžetu (1),
   ņemot vērā Eiropas Kopienu galīgos gada pārskatus par 2005. finanšu gadu – I sējums (C6-0471/2006) (2),
   ņemot vērā Revīzijas palātas gada ziņojumu par 2005. finanšu gada budžeta izpildi un Revīzijas palātas īpašos ziņojumus kopā ar pārbaudīto iestāžu atbildēm (3),
   ņemot vērā deklarāciju par pārskatu ticamību, kā arī par notikušo darījumu likumību un pareizību (4), ko Revīzijas palāta ir iesniegusi saskaņā ar EK līguma 248. pantu,
   ņemot vērā EK līguma 272. panta 10. punktu, kā arī 274., 275. un 276. pantu,
   ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), un it īpaši tās 50., 86., 145., 146. un 147. pantu,
   ņemot vērā Reglamenta 71. pantu un V pielikumu,
   ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A6-0104/2007),

               1.

               atzīmē, ka 2005. gadā Eiropas ombuda (ombuda) rīcībā bija saistību apropriācijas EUR 7 224 554 apmērā (2004. gadā – EUR 5 782 968) un to izlietojuma līmenis bija 84,27 %;

               2.

               atzīmē, ka ombuda 2005. gada finanšu pārskati uzrāda negatīvus gada saimnieciskos rezultātus (EUR 98 482) un vienādu summu gan aktīviem, gan pasīviem (EUR 890 853);

               3.

               vērš uzmanību uz to, ka Revīzijas palātas pārskatā par 2005. finanšu gadu ir norādīts – revīzija nedeva pamatu nekādu apsvērumu formulēšanai par Eiropas ombuda darbību;

               4.

               atzīmē, ka saskaņā ar iekšējā revidenta ziņojumu Nr. 6/81 Eiropas ombudam i) 2005. gadā veikto iekšējo revīziju rezultātā nav konstatēta neviena joma, kas ietver būtisku risku ombuda budžeta operācijām, un ii) iestādes iekšējās pārvaldības un kontroles sistēmas ir efektīvas un sniedz pamatotu pārliecību par kontroles mērķu konsekventu izpildi;

               5.

               atzīmē, ka saskaņā ar galvenā pilnvarotā kredītrīkotāja darbības pārskatā sniegto informāciju 2006. gada sākumā tika veikts ombuda dienestu iekšējās kontroles pamatsistēmas efektivitātes pašnovērtējums un ka tā rezultātā kopumā var secināt – iekšējās kontroles standartu izpilde ir nodrošināta apmierinošā līmenī (76 %); tomēr atzīmē arī to, ka atsevišķās jomās (risku novērtējums, ar paaugstinātu risku saistītas funkcijas, daudzgadu programmu izstrāde) efektivitāte ir jāuzlabo;

               6.

               atgādina, ka kopš 2004. gada ombuds neatkarīgi veic visus finanšu darījumus saistībā ar savu budžeta iedaļu un pilnībā nodrošina šo darījumu kontroli;

               7.

               atzīmē, ka 2005. gadā tika apspriests jauns beztermiņa sadarbības pamatnolīgums starp ombudu un Eiropas Parlamentu par atsevišķu administratīvo pakalpojumu sniegšanu, tai skaitā tulkošanas pakalpojumiem un biroja telpu nodrošināšanu, un ka 2006. gada martā šis pamatnolīgums tika parakstīts;

               8.

               atzīmē, ka saskaņā ar Eiropas ombuda 2005. gada ziņojumu ombudam izskatīšanai iesniegto lietu skaits ir pieaudzis no aptuveni 800 lietām 1996. gadā līdz gandrīz 4 000 lietām 2005. gadā, īpaši straujš pieaugums bija vērojams laikposmā no 2003. līdz 2004. gadam (53 %);

               9.

               vērš uzmanību uz to, ka 2005. gadā Eiropas ombuda birojs pilnībā izjuta 2004. gada paplašināšanās kārtas ietekmi uz budžetu un ka 2004. un 2005. gadā budžeta lēmējinstitūcija atļāva ombudam iekļaut savā amatu sarakstā 20 jaunas amata vietas papildus 2003. gadā noteiktajai 31 amata vietai (darbinieku skaita pieaugums par 65 %), piešķirto budžeta apropriāciju apjomam pieaugot no EUR 4 438 653 2003. gadā līdz EUR 7 312 614 2005. gadā (arī pieaugums par 65 %);

               10.

               atzīmē, ka saskaņā ar Eiropas ombuda gada ziņojumu 2005. gadā ombuds turpināja īstenot informatīvo vizīšu programmu ES dalībvalstīs, lai paaugstinātu pilsoņu izpratni par viņu tiesībām, lai veicinātu tiesu, likumdevēju un izpildvaras iestāžu vadošo darbinieku izpratni par Eiropas ombuda darba nozīmi un lai padziļinātu sadarbību ar valstu ombudiem; uzsver minētās informatīvās kampaņas nozīmi;

               11.

               turklāt atzīmē, ka 2005. gadā ombuds un ombuda dienesta darbinieki turpināja īstenot pasākumus savas iestādes darba popularizēšanai, 2005. gadā uzstājoties 120 dažādās konferencēs, semināros un sanāksmēs un sniedzot 50 intervijas žurnālistiem;

               12.

               atzīmē, ka saskaņā ar ombuda atbildēm uz referenta anketas jautājumiem ombuds cenšas mērķtiecīgi sniegt informāciju tajās valstīs, no kurām saņemts mazāk sūdzību, nekā varētu prognozēt, ņemot vērā attiecīgās valsts iedzīvotāju skaitu, piemēram, Vācijā un Itālijā, un ka tādējādi ombuda stratēģija darbam ar plašsaziņas līdzekļiem paredz veicināt šajās valstīs izpratni par ombuda darba nozīmi; uzskata – lai noteiktu mērķa valstis, ombudam vajadzētu paļauties nevis uz sūdzību skaitu, bet gan uz aptauju datiem, kuras veic, lai dažādās dalībvalstīs noskaidrotu pilsoņu izpratni par ombuda darbu;

               13.

               vērš uzmanību uz piezīmi Eiropas ombuda darbības pārskatā, saskaņā ar kuru 2005. gads ombudam bija īpaši nozīmīgs, raugoties no komunikāciju viedokļa, jo papildus ierastajam darbam saistībā ar informācijas sniegšanu iestāde rīkoja arī vairākus pasākumus, lai atzīmētu Eiropas ombuda darbības desmito gadadienu; turklāt būtiski pieauga iestādes komunikāciju resursi, pieņemot darbā speciālistus trīs jaunos ar komunikāciju saistītos amatos un norīkojot darbā jaunizveidotajā Komunikāciju nodaļā vēl vienu darbinieku no esošā dienesta personāla;

               14.

               atgādina, ka saskaņā ar Eiropas Parlamenta 1994. gadā pieņemtajiem Eiropas ombuda statūtiem ombudam nav pienākuma publiskot savas finansiālās un mantiskās intereses;

               15.

               atzīmē, ka saskaņā ar minētajiem statūtiem ombudam ir Eiropas Kopienu Tiesas (EKT) tiesnesim līdzvērtīgs statuss; norāda, ka pēc Eiropas Parlamenta ierosinājuma EKT ir izveidojusi darba grupu, lai izvērtētu piemērotāko veidu pārredzamības nodrošināšanai attiecībā uz tiesnešu finansiālajām interesēm; kamēr turpinās iepriekšminētā izvērtēšana, aicina ombudu sekot Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja un viņa vietnieka piemēram un publicēt finansiālo interešu deklarāciju, pamatojoties uz veidlapu, ko izmanto Eiropas Parlamenta deputātu finansiālo interešu reģistram.

      (1)  OV L 60, 8.3.2005.

      (2)  OV C 264, 31.10.2006., 1. lpp.

      (3)  OV C 263, 31.10.2006., 1. lpp.

      (4)  OV C 263, 31.10.2006., 10. lpp.

      (5)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1995/2006 (OV L 390, 30.12.2006., 1. lpp.).


title: 2011/154/ES: Komisijas Lēmums ( 2011. gada 9. marts ), ar ko izbeidz antidempinga procedūru attiecībā uz atsevišķu Indijas izcelsmes nerūsējošā tērauda stieņu importu

text:
               10.3.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 63/21

         KOMISIJAS LĒMUMS
   (2011. gada 9. marts),
   ar ko izbeidz antidempinga procedūru attiecībā uz atsevišķu Indijas izcelsmes nerūsējošā tērauda stieņu importu
   (2011/154/ES)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. pantu,
   apspriedusies ar Padomdevēju komiteju,
   tā kā:
   A.   PROCEDŪRA

               (1)

               Eiropas Komisija (“Komisija”) 2010. gada 15. februārī saņēma sūdzību par atsevišķu Indijas izcelsmes nerūsējošā tērauda stieņu dempingu, kas, iespējams, rada kaitējumu.

               (2)

               Saskaņā ar pamatregulas 4. panta 1. punktu un 5. panta 4. punktu Eiropas Dzelzs un tērauda rūpniecības federācija (“Eurofer”) iesniedza sūdzību to ražotāju vārdā, kuri pārstāv lielāko daļu – šajā gadījumā vairāk nekā 25 % – no atsevišķu nerūsējošā tērauda stieņu kopējās produkcijas Savienībā.

               (3)

               Sūdzībā bija pirmšķietami pierādījumi, ka pastāv dempings un ka no tā izriet būtisks kaitējums, ko uzskatīja par pietiekamu, lai pamatotu antidempinga procedūras sākšanu.

               (4)

               Apspriedusies ar Padomdevēju komiteju, Komisija ar paziņojumu, kas publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                   (2), attiecīgi sāka antidempinga procedūru attiecībā uz tādu atsevišķu Indijas izcelsmes nerūsējošā tērauda stieņu importu Savienībā, ko pašlaik klasificē ar KN kodiem 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 un 7222 20 89.

               (5)

               Tajā pašā dienā Komisija sāka pretsubsīdiju procedūru attiecībā uz atsevišķu Indijas izcelsmes nerūsējošā tērauda stieņu importu Savienībā (3).

               (6)

               Komisija nosūtīja anketas Savienības ražošanas nozarei un visām zināmajām ražotāju apvienībām Savienībā, eksportētājiem/ražotājiem attiecīgajā valstī, visām eksportētāju/ražotāju apvienībām, importētājiem, visām zināmajām importētāju apvienībām, kā arī attiecīgās valsts iestādēm. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstveidā paust savu viedokli un pieprasīt, lai tās tiktu uzklausītas procedūras sākšanas paziņojumā noteiktajā termiņā.

         B.   SŪDZĪBAS ATSAUKŠANA UN PROCEDŪRAS IZBEIGŠANA

               (7)

                  Eurofer ar 2010. gada 23. novembra vēstuli Komisijai oficiāli atsauca sūdzību par antidempinga procedūru.

               (8)

               Saskaņā ar pamatregulas 9. panta 1. punktu procedūru var izbeigt, ja sūdzība ir atsaukta, ja vien šāda izbeigšana nav pretrunā Savienības interesēm.

               (9)

               Komisija uzskatīja, ka šī procedūra jāizbeidz, jo izmeklēšanā netika atklāti apsvērumi, kas liecinātu, ka šāda izbeigšana nav Savienības interesēs. Par to attiecīgi informēja ieinteresētās personas, un tām bija iespēja izteikt piezīmes. Piezīmes par to, ka šāda izbeigšana nav Savienības interesēs, netika saņemtas.

               (10)

               Tāpēc Komisija secina, ka antidempinga procedūra attiecībā uz atsevišķu Indijas izcelsmes nerūsējošā tērauda stieņu importu Savienībā ir jāizbeidz,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo izbeidz antidempinga procedūru attiecībā uz atsevišķu Indijas izcelsmes nerūsējošā tērauda stieņu importu, kurus pašlaik klasificē ar KN kodiem 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 un 7222 20 89.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2011. gada 9. martā

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         José Manuel BARROSO

      (1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

      (2)  OV C 87 A, 1.4.2010., 1. lpp.

      (3)  OV C 87, 1.4.2010., 17. lpp.


title: 2006/889/EK: Eiropas Centrālās bankas Lēmums ( 2006. gada 24. novembris ) par 2007. gadā emitējamo monētu daudzuma apstiprināšanu (ECB/2006/19)

text:
               11.12.2006

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 348/52

      EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS LĒMUMS

   (2006. gada 24. novembris)
   par 2007. gadā emitējamo monētu daudzuma apstiprināšanu
   (ECB/2006/19)
   (2006/889/EK)
   EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 106. panta 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               No 1999. gada 1. janvāra Eiropas Centrālajai bankai (ECB) ir ekskluzīvas tiesības apstiprināt monētu daudzumu, kuru var emitēt dalībvalstis, kas ieviesušas euro (turpmāk tekstā – “iesaistītās dalībvalstis”).

               (2)

               Padomes 2006. gada 11. jūlija Lēmuma saskaņā ar Līguma 122. panta 2. punktu par vienotās valūtas pieņemšanu Slovēnijā 2007. gada 1. janvārī (1) 1. pants nosaka, ka 2003. gada Pievienošanās akta (2) 4. pantā minētais Slovēnijas izņēmuma statuss tiek atcelts no 2007. gada 1. janvāra.

               (3)

               Divpadsmit pašlaik iesaistītās dalībvalstis un Slovēnija ECB apstiprinājuma saņemšanai ir iesniegušas aprēķinus par 2007. gadā emitējamo euro monētu daudzumu kopā ar paskaidrojumiem par prognozēm izmantoto metodiku,

         IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU.
   1. pants
   2007. gadā emitējamo euro monētu daudzuma apstiprinājums
   ECB apstiprina euro monētu daudzumu, kuru iesaistītās dalībvalstis emitēs 2007. gadā un kurš norādīts šajā tabulā:

               (miljonos EUR)

               Apgrozībai paredzēto monētu emisija un kolekcijas monētu (nav paredzētas apgrozībai) emisija 2007. gadā

               Beļģija

               117,5

               Vācija

               635,0

               Grieķija

               76,9

               Spānija

               480,0

               Francija

               362,0

               Īrija

               81,0

               Itālija

               366,9

               Luksemburga

               45,0

               Nīderlande

               71,2

               Austrija

               166,0

               Portugāle

               110,0

               Slovēnija

               104,7

               Somija

               60,0

         2. pants
   Nobeiguma noteikums
   Šis lēmums ir adresēts iesaistītajām dalībvalstīm.

      Frankfurtē pie Mainas 2006. gada 24. novembrī

            ECB priekšsēdētājs

         Jean-Claude TRICHET

      (1)  OV L 195, 15.7.2006., 25. lpp.

      (2)  OV L 236, 23.9.2003., 33. lpp.


title: 2009/482/EK: Padomes Lēmums ( 2009. gada 6. aprīlis ) par to, lai parakstītu un provizoriski piemērotu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Seišela Salu Republiku par īstermiņa vīzu atcelšanu

text:
               30.6.2009

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 169/30

         PADOMES LĒMUMS
   (2009. gada 6. aprīlis)
   par to, lai parakstītu un provizoriski piemērotu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Seišela Salu Republiku par īstermiņa vīzu atcelšanu
   (2009/482/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 62. panta 2. punkta b) apakšpunkta i) punktu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Regula (EK) Nr. 539/2001 (1), ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot Eiropas Savienības ārējās robežas, ir jābūt vīzām (negatīvais saraksts), kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas (pozitīvais saraksts), tika grozīta ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1932/2006 (2), inter alia Seišela Salu Republiku (turpmāk – “Seišela salas”) pārceļot no negatīvā saraksta uz pozitīvo sarakstu. Turklāt Regulā (EK) Nr. 1932/2006 paredzēts, ka atbrīvojums piemērojams vienīgi no dienas, kad stājas spēkā Eiropas Kopienas un Seišela salu nolīgums par vīzu atcelšanu.

               (2)

               Padome ar 2008. gada 5. jūnija lēmumu pilnvaroja Komisiju risināt sarunas attiecībā uz Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Seišela salām par īstermiņa vīzu atcelšanu.

               (3)

               Sarunas par nolīgumu sākās 2008. gada 9. jūlijā un noslēdzās 2008. gada 16. oktobrī.

               (4)

               Briselē 2008. gada 12. novembrī parafētais nolīgums būtu jāparaksta un jāapstiprina pievienotās deklarācijas. Nolīgums būtu jāpiemēro provizoriski, kamēr tiek pabeigtas procedūras tā formālai noslēgšanai.

               (5)

               Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju, kurš pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, un neskarot minētā protokola 4. pantu, minētās dalībvalstis nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un minētajām valstīm šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Ar šo Kopienas vārdā tiek apstiprināta Nolīguma parakstīšana starp Eiropas Kopienu un Seišela Salu Republiku par īstermiņa vīzu atcelšanu (turpmāk – “nolīgums”), ņemot vērā tā noslēgšanu.
   Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   Ar šo Kopienas vārdā tiek apstiprinātas šim lēmumam pievienotās deklarācijas.
   3. pants
   Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas Kopienas vārdā parakstīt nolīgumu, ņemot vērā tā noslēgšanu.
   4. pants
   Nolīgumu provizoriski piemēro no tā parakstīšanas dienas (3), kamēr tiek pabeigtas procedūras tā formālai noslēgšanai.

      Luksemburgā, 2009. gada 6. aprīlī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         J. POSPÍŠIL

      (1)  OV L 81, 21.3.2001., 1. lpp.

      (2)  OV L 405, 30.12.2006., 23. lpp.

      (3)  Nolīguma parakstīšanas dienu Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA ATTIECĪBĀ UZ ISLANDI, NORVĒĢIJU, ŠVEICI UN LIHTENŠTEINU
   Līgumslēdzējas puses ņem vērā ciešās attiecības starp Eiropas Kopienu un Norvēģiju, Islandi, Šveici un Lihtenšteinu, jo īpaši ņemot vērā 1999. gada 18. maija un 2004. gada 26. oktobra nolīgumus par šo valstu iesaistīšanos Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā.
   Šādos apstākļos ir vēlams, ka Norvēģijas, Islandes, Šveices un Lihtenšteinas iestādes, no vienas puses, un Seišela salas, no otras puses, nekavējoties noslēdz divpusējus nolīgumus par īstermiņa vīzu atcelšanu ar tādiem pašiem nosacījumiem kā šajā nolīgumā.
   KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA PAR TO PERSONU KATEGORIJAS INTERPRETĀCIJU, KURAS CEĻO AR MĒRĶI VEIKT APMAKSĀTU DARBU ATBILSTOŠI ŠĀ NOLĪGUMA 3. PANTA 2. PUNKTĀ PAREDZĒTAJAM
   Vēloties nodrošināt vienotu interpretāciju, Līgumslēdzējas puses vienojas, ka šajā nolīgumā to personu kategorija, kuras veic apmaksātu darbu, aptver personas, kas otras Līgumslēdzējas puses teritorijā ieceļo nolūkā veikt algotu darbu/atlīdzinātu darbību kā darbinieks vai pakalpojumu sniedzējs.
   Pie šīs personu kategorijas nepieder:

               —

               uzņēmēji, t. i., personas, kas ceļo uzņēmējdarbības apspriežu nolūkā (un nav nodarbinātas otras Līgumslēdzējas puses valstī),

               —

               sportisti un mākslinieki, kas veic darbību pēc ad hoc principa,

               —

               žurnālisti, kurus nosūtījuši viņu mītnes valsts plašsaziņas līdzekļi, un

               —

               uzņēmumu iekšējie praktikanti.

         Šīs deklarācijas īstenošanu uzrauga Apvienotā komiteja atbilstīgi savai kompetencei saskaņā ar šā nolīguma 6. pantu, un tā var ierosināt pielāgojumus, ja tā uzskata tos par vajadzīgiem, pamatojoties uz Līgumslēdzēju pušu pieredzi.
   KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA PAR TO, KĀ INTERPRETĒT TRĪS MĒNEŠU LAIKPOSMU SEŠU MĒNEŠU LAIKĀ PĒC DIENAS, KAD PIRMO REIZI IECEĻOTS, ATBILSTOŠI ŠĀ NOLĪGUMA 4. PANTA NOTEIKUMIEM.
   Līgumslēdzējas puses vienojas, ka trīs mēnešu maksimālais laikposms sešu mēnešu laikā pēc dienas, kad pirmo reizi ieceļots Seišela salu teritorijā vai Šengenas zonā, kā paredzēts šā nolīguma 4. pantā, nozīmē vai nu nepārtrauktu apmeklējumu, vai vairākus secīgus apmeklējumus, kuru ilgums jebkuru sešu mēnešu laikā kopā nepārsniedz trīs mēnešus.
   KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA PAR PILSOŅU INFORMĒŠANU PAR VĪZU ATCELŠANAS NOLĪGUMU
   Ņemot vērā pārskatāmības nozīmību Eiropas Savienības un Seišela salu pilsoņiem, Līgumslēdzējas puses vienojas nodrošināt informācijas izplatīšanu pilnā apjomā par vīzu atcelšanas nolīguma saturu un sekām, kā arī par saistītajiem jautājumiem, piemēram, ieceļošanas nosacījumiem.
    ---documentbreak---

               30.6.2009

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 169/31

         NOLĪGUMS
   starp Eiropas Kopienu un Seišela Salu Republiku par īstermiņa vīzu atcelšanu
   EIROPAS KOPIENA, turpmāk “Kopiena”, un
   SEIŠELA SALU REPUBLIKA, turpmāk “Seišela salas”,
   turpmāk abas kopā “Līgumslēdzējas puses”,
   NOLŪKĀ vēl vairāk pilnveidot draudzīgās attiecības starp Līgumslēdzējām pusēm un vēloties atvieglot ceļošanu, nodrošinot bezvīzu ieceļošanu un īstermiņa uzturēšanos saviem pilsoņiem,
   ŅEMOT VĒRĀ Padomes Regulu (EK) Nr. 1932/2006 (2006. gada 21. decembris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 539/2001, ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas (1), inter alia sešas trešās valstis, tostarp Seišela salas, pārceļot uz to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņi ir atbrīvoti no īstermiņa uzturēšanās vīzas prasības Eiropas Savienības (ES) dalībvalstīs,
   ŅEMOT VĒRĀ to, ka Regulas (EK) Nr. 1932/2006 2. pantā paredzēts, ka attiecībā uz šīm sešām valstīm atbrīvojums no vīzas prasības ir piemērojams tikai no dienas, kad stājas spēkā nolīgums par vīzu atbrīvojumiem, kas noslēdzams starp Eiropas Kopienu un attiecīgo valsti,
   ATZĪSTOT, ka visu dalībvalstu pilsoņi ir atbrīvoti no vīzas prasības, ceļojot uz Seišela salām uz laikposmu, kas nepārsniedz vienu mēnesi, ko var pagarināt līdz pat trīs mēnešiem,
   VĒLOTIES nodrošināt vienlīdzīgas attieksmes principu pret visiem ES pilsoņiem,
   ŅEMOT VĒRĀ to, ka šis nolīgums neattiecas uz personām, kas ceļo nolūkā veikt apmaksātu darbu savas īstermiņa uzturēšanās laikā, un tādējādi šai personu kategorijai turpina piemērot attiecīgos Kopienas tiesību aktu un dalībvalstu tiesību aktu, un Seišela salu tiesību aktu noteikumus par vīzas prasību vai atbrīvojumu no tās, kā arī par piekļuvi nodarbinātībai,
   ŅEMOT VĒRĀ Protokolu par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju un Protokolu par Šengenas acquis iekļaušanu Eiropas Savienības sistēmā, kas pievienoti Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, un apstiprinot, ka šā nolīguma noteikumi neattiecas uz Apvienoto Karalisti un Īriju,
   IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.
   1. pants
   Mērķis
   Šis nolīgums paredz bezvīzu ceļošanu Eiropas Savienības pilsoņiem un Seišela salu pilsoņiem, kas ceļo uz otras Līgumslēdzējas puses teritoriju, ne vairāk kā uz trīs mēnešiem sešu mēnešu laikā.
   2. pants
   Definīcijas
   Šajā nolīgumā:

               a)

               “dalībvalsts” ir jebkura Eiropas Savienības dalībvalsts, izņemot Apvienoto Karalisti un Īriju;

               b)

               “Eiropas Savienības pilsonis” ir dalībvalsts, kā tā definēta a) punktā, valstspiederīgais;

               c)

               “Seišela salu pilsonis” ir jebkura persona, kurai ir Seišela salu pilsonība;

               d)

               “Šengenas zona” ir zona bez iekšējām robežām, kas aptver to dalībvalstu teritorijas, kā tās definētas a) punktā, kurās Šengenas acquis tiek piemērots pilnībā.

         3. pants
   Piemērošanas joma
   1.   Eiropas Savienības pilsoņi, kuriem ir derīga dalībvalsts izsniegta parastā, diplomātiskā vai dienesta/oficiālā pase, Seišela salu teritorijā var ieceļot un uzturēties bez vīzas tik ilgu laikposmu, kā noteikts 4. panta 1. punktā.
   Seišela salu pilsoņi, kuriem ir derīga Seišela salu izsniegta parastā, diplomātiskā vai dienesta/oficiālā pase, dalībvalstu teritorijā var ieceļot un uzturēties bez vīzas tik ilgu laikposmu, kā noteikts 4. panta 2. punktā.
   2.   Šā panta 1. punkts neattiecas uz personām, kas ceļo ar mērķi veikt apmaksātu darbu.
   Attiecībā uz šo personu kategoriju katra dalībvalsts var saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 539/2001 4. panta 3. punktu lemt par vīzas prasības piemērošanu vai tās atcelšanu Seišela salu pilsoņiem.
   Attiecībā uz šo personu kategoriju Seišela salas var saskaņā ar saviem tiesību aktiem lemt par vīzas prasības piemērošanu vai atcelšanu katras dalībvalsts pilsoņiem atsevišķi.
   3.   Šajā nolīgumā paredzēto vīzu atcelšanu piemēro, neskarot Līgumslēdzēju pušu tiesību aktus, kas saistīti ar ieceļošanas un īstermiņa uzturēšanās nosacījumiem. Dalībvalstis un Seišela salas patur tiesības atteikt ieceļošanu un īstermiņa uzturēšanos savā teritorijā, ja viens vai vairāki no šiem nosacījumiem nav izpildīti.
   4.   Vīzu atcelšana ir piemērojama neatkarīgi no transporta veida, kas izmantots Līgumslēdzēju pušu robežu šķērsošanai.
   5.   Šajā nolīgumā neaptvertos jautājumus reglamentē Kopienas tiesību akti, dalībvalstu tiesību akti vai Seišela salu tiesību akti.
   4. pants
   Uzturēšanās ilgums
   1.   Eiropas Savienības pilsoņi Seišela salu teritorijā var uzturēties ne ilgāk kā trīs mēnešus sešu mēnešu laikā pēc dienas, kad pirmo reizi ieceļots valsts teritorijā.
   2.   Seišela salu pilsoņi Šengenas zonā var uzturēties ne ilgāk kā trīs mēnešus sešu mēnešu laikā pēc dienas, kad pirmo reizi ieceļots jebkuras tādas dalībvalsts teritorijā, kura pilnā mērā piemēro Šengenas acquis. Trīs mēnešu laikposmu sešu mēnešu laikā aprēķina neatkarīgi no jebkuras uzturēšanās reizes dalībvalstī, kura Šengenas acquis vēl nepiemēro pilnībā.
   Seišela salu pilsoņi var uzturēties ne ilgāk kā trīs mēnešus sešu mēnešu laikā pēc dienas, kad pirmo reizi ieceļots katras tādas dalībvalsts teritorijā, kura Šengenas acquis vēl pilnībā nepiemēro, neatkarīgi no uzturēšanās laika, kas aprēķināts attiecībā uz Šengenas zonu.
   3.   Šis nolīgums neietekmē Seišela salu un dalībvalstu iespējas saskaņā ar valsts tiesību aktiem un Kopienas tiesību aktiem noteikt uzturēšanās laiku, kas ir ilgāks par trim mēnešiem.
   5. pants
   Teritoriālā piemērošana
   1.   Attiecībā uz Francijas Republiku šā nolīguma noteikumus piemēro vienīgi Francijas Republikas Eiropas teritorijā.
   2.   Attiecībā uz Nīderlandes Karalisti šā nolīguma noteikumus piemēro vienīgi Nīderlandes Karalistes Eiropas teritorijā.
   6. pants
   Apvienotā komiteja nolīguma pārvaldībai
   1.   Līgumslēdzējas puses izveido ekspertu apvienoto komiteju (turpmāk – “komiteja”), kurā ir Eiropas Kopienas pārstāvji un Seišela salu pārstāvji. Kopienu pārstāv Eiropas Komisija.
   2.   Komitejai ir, inter alia, šādi uzdevumi:

               a)

               uzraudzīt šā nolīguma īstenošanu;

               b)

               ierosināt šā nolīguma grozījumus vai papildinājumus;

               c)

               risināt domstarpības, kas radušās sakarā ar šā nolīguma noteikumu interpretāciju vai piemērošanu.

         3.   Komiteju sasauc pēc vajadzības, ja to lūdz viena no Līgumslēdzējām pusēm.
   4.   Komiteja pieņem savu reglamentu.
   7. pants
   Saistība starp šo nolīgumu un divpusējiem vīzu atcelšanas nolīgumiem starp dalībvalstīm un Seišela salām
   Šis nolīgums prevalē pār jebkuru tādu divpusējo nolīgumu vai pasākumu noteikumiem, kuri noslēgti starp atsevišķām dalībvalstīm un Seišela salām, ciktāl to noteikumi aptver jautājumus, kas ir šā nolīguma darbības jomā.
   8. pants
   Nobeiguma noteikumi
   1.   Līgumslēdzējas puses šo nolīgumu ratificē vai apstiprina saskaņā ar to attiecīgajām iekšējām procedūrām, un tas stājas spēkā otrā mēneša pirmajā dienā pēc dienas, kad Līgumslēdzējas puses viena otrai ir paziņojušas par iepriekšminēto procedūru pabeigšanu.
   2.   Nolīgums ir noslēgts uz neierobežotu laiku, ja vien tas netiek izbeigts saskaņā ar 5. punktu.
   3.   Šo nolīgumu var grozīt, Līgumslēdzējām pusēm rakstiski vienojoties. Grozījumi stājas spēkā pēc tam, kad Līgumslēdzējas puses ir paziņojušas viena otrai par šim nolūkam vajadzīgo iekšējo procedūru pabeigšanu.
   4.   Katra Līgumslēdzēja puse var pilnīgi vai daļēji apturēt šā nolīguma darbību, jo īpaši sabiedriskās kārtības, valsts drošības aizsardzības vai sabiedrības veselības aizsardzības, nelegālās imigrācijas apsvērumu dēļ vai arī tad, ja jebkura Līgumslēdzēja puse atjauno vīzas prasību. Lēmumu par apturēšanu otrai Līgumslēdzējai pusei paziņo ne vēlāk kā divus mēnešus pirms tās stāšanās spēkā. Līgumslēdzēja puse, kas apturējusi šā nolīguma piemērošanu, nekavējoties informē otru Līgumslēdzēju pusi, tiklīdz apturēšanas iemesli vairs nepastāv.
   5.   Katra Līgumslēdzēja puse var izbeigt šā nolīguma darbību, par to rakstiski paziņojot otrai Līgumslēdzējai pusei. Šis nolīgums zaudē spēku 90 dienas pēc minētā paziņojuma dienas.
   6.   Seišela salas var apturēt vai izbeigt šā nolīguma darbību vienīgi attiecībā uz visām dalībvalstīm.
   7.   Kopiena var apturēt vai izbeigt šā nolīguma darbību vienīgi attiecībā uz visām tās dalībvalstīm.

      Briselē, divos eksemplāros, 2009. gada 28. maijā, angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru valodā; visi teksti ir vienlīdz autentiski.

         За Европейската общност
         Por la Comunidad Europea
         Za Evropské společenství
         For Det Europæiske Fællesskab
         Für die Europäische Gemeinschaft
         Euroopa Ühenduse nimel
         Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα
         For the European Community
         Pour la Communauté européenne
         Per la Comunità europea
         Eiropas Kopienas vārdā
         Europos bendrijos vardu
         Az Európai Közösség részéről
         Għall-Komunità Ewropea
         Voor de Europese Gemeenschap
         W imieniu Wspólnoty Europejskiej
         Pela Comunidade Europeia
         Pentru Comunitatea Europeană
         Za Európske spoločenstvo
         Za Evropsko skupnost
         Euroopan yhteisön puolesta
         För Europeiska gemenskapen

         За Република Сейшели
         Por la República de Seychelles
         Za Seychelskou republiku
         For Republikken Seychellerne
         Für die Republik Seychellen
         Seišelli Vabariigi nimel
         Για τη Δημοκρατία των Σεϋχελλών
         For the Republic of Seychelles
         Pour la République des Seychelles
         Per la Repubblica delle Seychelles
         Seišela Salu Republikas vārdā
         Seišelių Respublikos vardu
         A Seychelle Köztársaság részéről
         Għar-Repubblika tas-Seychelles
         Voor de Republiek der Seychellen
         W imieniu Republiki Seszeli
         Pela República das Seicheles
         Pentru Republica Seychelles
         Za Seychelskú republiku
         Za Republiko Sejšeli
         Seychellien tasavallan puolesta
         För Republiken Seychellernas

      (1)  OV L 405, 30.12.2006., 23. lpp.


title: Padomes lēmums (2002. gada 25. jūnijs) par Zinātniski tehniskās sadarbības nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Indijas Republikas valdību

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

32002D0648

Oficiālais Vēstnesis L 213 , 09/08/2002 Lpp. 0029 - 0029

		Padomes lēmums(2002. gada 25. jūnijs)par Zinātniski tehniskās sadarbības nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Indijas Republikas valdību(2002/648/EK)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 170. pantu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu un 300. panta 3. punkta pirmo daļu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu [1],ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu [2],tā kā:(1) Eiropas Ekonomikas kopiena un Indijas Republika 1993. gada 20. decembrī parakstīja Sadarbības nolīgumu [3].(2) Eiropas Kopiena un Indijas Republika veic īpašas ESP programmas abpusēji nozīmīgās jomās.(3) Pamatojoties uz pagātnes pieredzi, abas puses ir izteikušas vēlmi izveidot dziļāku un plašāku pamatu sadarbībai zinātnē un tehnoloģijā.(4) Šis Zinātniski tehniskās sadarbības nolīgums ir daļa no vispārējās sadarbības starp Eiropas Kopienu un Indijas Republiku.(5) Padome ar 2001. gada 12. februāra Lēmumu pilnvaroja Komisiju apspriest Eiropas Kopienas un Indijas Republikas Zinātniski tehniskās sadarbības nolīgumu.(6) Padome ar 2001. gada 15. novembra Lēmumu nolēma, ka Nolīgums jāparaksta Eiropas Kopienas vārdā.(7) Nolīgumu parakstīja 2001. gada 23. novembrī.(8) Nolīgums ir jāapstiprina,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsZinātniski tehniskās sadarbības nolīgums starp Eiropas Kopienu un Indijas Republikas valdību ir apstiprināts Kopienas vārdā.Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.2. pantsSaskaņā ar Nolīguma 11. pantu Padomes priekšsēdētājs paziņo Indijas Republikai par to, ka Eiropas Kopiena ir izpildījusi vajadzīgās procedūras, lai šis nolīgums varētu stāties spēkā.Luksemburgā, 2002. gada 25. jūnijāPadomes vārdā —priekšsēdētājsJ. Matas i Palou[1] OV C 304 E, 30.10.2001., 241. lpp.[2] Atzinums sniegts 2002. gada 14. maijā (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).[3] OV L 223, 27.8.1994., 23. lpp.--------------------------------------------------


title: Padomes 003. gada 13. jūnija lēmums par Eiropas Kopienas pievienošanos protokolam par acidifikācijas, eitrofikācijas un piezemes ozona samazināšanu, kas pievienots 1979. gada konvencijai par pārrobežu gaisa piesārņojumu

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

32003D0507

Oficiālais Vēstnesis L 179 , 17/07/2003 Lpp. 0001 - 0002

		Padomes2003. gada 13. jūnijaLēmums par Eiropas Kopienas pievienošanos protokolam par acidifikācijas, eitrofikācijas un piezemes ozona samazināšanu, kas pievienots 1979. gada konvencijai par pārrobežu gaisa piesārņojumu(2003/507/EK)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 175. panta 1. punktu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu un 3. punkta pirmo daļu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu [1],ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu [2],tā kā(1) acidifikācija, eitrofikācija un piezemes ozons izraisa nepieļaujamu kaitējumu videi un cilvēku veselībai Kopienā;(2) 1999. gada 30. novembrī konvencijas par pārrobežu gaisa piesārņojumu izpildinstitūcija pieņēma protokolu par acidifikācijas, eitrofikācijas un piezemes ozona samazināšanu (Gēteborgas protokols); šis Gēteborgas protokols katrai līgumslēdzējai valstij nosaka maksimāli pieļaujamos emisijas līmeņus (maksimāli pieļaujamo emisiju) četriem galvenajiem prekursoru izmešiem, kas vainojami acidifikācijas, eitrofikācijas un piezemes ozona pieaugumā: sēra dioksīdam, slāpekļa oksīdiem, gaistošiem organiskiem savienojumiem un amonjakam; šo līmeņu ievērošana jānodrošina vēlākais līdz 2010. gadam;(3) Gēteborgas protokola īstenošana veicinās Kopienas mērķu sasniegšanu saistībā ar vides un cilvēka veselības aizsardzību;(4) Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 23. oktobra Direktīva 2001/81/EK par valstīm noteikto maksimāli pieļaujamo emisiju atsevišķām gaisu piesārņojošām vielām [3] paredz maksimāli pieļaujamos emisijas līmeņus, kas ir saistoši valstīm un atbilstība kuriem jāpanāk, vēlākais, līdz 2010. gadam, turklāt šie līmeņi ir līdzvērtīgi vai stingrāki par tiem, ko katrai dalībvalstij paredz Gēteborgas protokols;(5) Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 23. oktobra Direktīva 2001/80/EK par dažu gaisu piesārņojošo vielu emisijas ierobežošanu no lielām sadedzināšanas iekārtām [4] nosaka jaunas robežvērtības emisijas līmeņiem šajā jomā, kuras atbilst Gēteborgas protokolā paredzētajām vērtībām;(6) tāpēc Kopienai vajadzētu pievienoties Gēteborgas protokolam,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsAr šo Kopienas vārdā tiek apstiprināta Kopienas pievienošanās protokolam par acidifikācijas, eitrofikācijas un piezemes ozona samazināšanu, kas pievienots 1979. gada konvencijai par pārrobežu gaisa piesārņojumu.Protokola teksts ir ietverts šā lēmuma pielikumā.2. pantsAr šo Padomes priekšsēdētājs ir pilnvarots izraudzīties personu(–as), kura(–s) deponē pievienošanās dokumentu Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāram saskaņā ar protokola 16. pantu.3. pantsŠo lēmumu publicē "Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī."Luksemburgā, 2003. gada 13. jūnijāPadomes vārdā —priekšsēdētājsG. Papandreou[1] OV C 151 E, 25.6.2002., 74. lpp.[2] Atzinums sniegts 2002. gada 4. jūlijā (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).[3] OV L 309, 27.11.2001., 22. lpp.[4] OV L 309, 27.11.2001., 1. lpp.--------------------------------------------------


title: 2014/707/KĀDP: Politikas un drošības komitejas Lēmums EULEX KOSOVO/2/2014 ( 2014. gada 9. oktobris ), ar ko pagarina Eiropas Savienības Tiesiskuma misijas Kosovā EULEX KOSOVO vadītāja pilnvaru termiņu

text:
               11.10.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 295/59

         POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJAS LĒMUMS EULEX KOSOVO/2/2014
   (2014. gada 9. oktobris),
   ar ko pagarina Eiropas Savienības Tiesiskuma misijas Kosovā (1)
      EULEX KOSOVO vadītāja pilnvaru termiņu

      (2014/707/KĀDP)

   POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 38. panta trešo daļu,
   ņemot vērā Padomes Vienoto rīcību 2008/124/KĀDP (2008. gada 4. februāris) par Eiropas Savienības Tiesiskuma misiju Kosovā, EULEX KOSOVO
       (2), un jo īpaši tās 12. panta 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Ievērojot Vienotās rīcības 2008/124/KĀDP 12. panta 2. punktu, Politikas un drošības komiteja (PDK) ir pilnvarota atbilstīgi Līguma 38. pantam pieņemt attiecīgus lēmumus Eiropas Savienības Tiesiskuma misijas Kosovā (EULEX KOSOVO) politiskās kontroles un stratēģiskās virzības nodrošināšanai, tostarp lēmumu iecelt misijas vadītāju.

               (2)

               2014. gada 17. jūnijā PDK pieņēma lēmumu EULEX KOSOVO/1/2014
                   (3), ar ko misijas EULEX KOSOVO vadītāja pilnvaru termiņš tiek pagarināts līdz 2014. gada 14. oktobrim.

               (3)

               Padome 2014. gada 12. jūnijā pieņēma Lēmumu 2014/349/KĀDP (4), ar ko groza Vienoto rīcību 2008/124/KĀDP un pagarina EULEX KOSOVO darbību līdz 2016. gada 14. jūnijam.

               (4)

               Savienības Augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos 2014. gada 25. septembrī ierosināja par misijas EULEX KOSOVO vadītāju laikposmam no 2014. gada 15. oktobra līdz 2015. gada 14. jūnijam iecelt vēstnieku Gabriele MEUCCI,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo vēstnieksGabriele MEUCCI tiek iecelts par Eiropas Savienības Tiesiskuma misijas Kosovā EULEX KOSOVO vadītāju laikposmam no 2014. gada 15. oktobra līdz 2015. gada 14. jūnijam.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
   To piemēro no 2014. gada 15. oktobra.

      Briselē, 2014. gada 9. oktobrī

            Politikas un drošības komitejas vārdā –

            priekšsēdētājs

         W. STEVENS

      (1)  Apzīmējums “Kosovo” neskar nostājas par statusu un ir saskaņā ar ANO DP Rezolūciju 1244/99 un Starptautiskās Tiesas atzinumu par Kosovas neatkarības deklarāciju.

      (2)  OV L 42, 16.2.2008., 92. lpp.

      (3)  Politikas un drošības komitejas Lēmums EULEX KOSOVO/1/2014 (2014. gada 17. jūnijs), ar ko pagarina Eiropas Savienības Tiesiskuma misijas Kosovā EULEX KOSOVO misijas vadītāja pilnvaru termiņu (OV L 180, 20.6.2014., 17. lpp.).

      (4)  Padomes Lēmums 2014/349/KĀDP (2014. gada 12. jūnijs), ar ko groza Vienoto rīcību 2008/124/KĀDP par Eiropas Savienības Tiesiskuma misiju Kosovā, EULEX KOSOVO (OV L 174, 13.6.2014., 42. lpp.).


title: 2008/535/EK: Eiropas Parlamenta 2007. gada 24. aprīļa Lēmums par Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūras 2005. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu

text:
               15.7.2008

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 187/176

         EIROPAS PARLAMENTA
   2007. gada 24. aprīļa Lēmums
   par Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūras 2005. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
   (2008/535/EK)
   EIROPAS PARLAMENTS,
   ņemot vērā Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūras 2005. finanšu gada galīgos pārskatus (1),
   ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūras 2005. finanšu gada pārskatiem, ar aģentūras atbildēm (2),
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 27. februāra ieteikumu (5711/2007 – C6-0080/2007),
   ņemot vērā EK līgumu un it īpaši tā 276. pantu,
   ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (3), un it īpaši tās 185. pantu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regulu (EK) Nr. 460/2004, ar ko izveido Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūru (4), un it īpaši tās 17. pantu,
   ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), un it īpaši tās 94. pantu,
   ņemot vērā Reglamenta 71. pantu un V pielikumu,
   ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A6-0102/2007),

               1.

               sniedz Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūras direktoram apstiprinājumu par aģentūras 2005. finanšu gada budžeta izpildi;

               2.

               izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūras direktoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Hans-Gert PÖTTERING

            Ģenerālsekretārs

         Harald RØMER

      (1)  OV C 266, 31.10.2006., 16. lpp.

      (2)  OV C 312, 19.12.2006., 1. lpp.

      (3)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1995/2006 (OV L 390, 30.12.2006., 1. lpp.).

      (4)  OV L 77, 13.3.2004., 1. lpp.

      (5)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

    ---documentbreak---

               15.7.2008

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 187/177

         EIROPAS PARLAMENTA
   2007. gada 24. aprīļa Rezolūcija
   ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no lēmuma par Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūras 2005. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
   EIROPAS PARLAMENTS,
   ņemot vērā Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūras 2005. finanšu gada galīgos pārskatus (1),
   ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūras 2005. finanšu gada pārskatiem, ar aģentūras atbildēm (2),
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 27. februāra ieteikumu (5711/2007 – C6-0080/2007),
   ņemot vērā EK līgumu un it īpaši tā 276. pantu,
   ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (3), un it īpaši tās 185. pantu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regulu (EK) Nr. 460/2004, ar ko izveido Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūru (4), un it īpaši tās 17. pantu,
   ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), un it īpaši tās 94. pantu,
   ņemot vērā Reglamenta 71. pantu un V pielikumu,
   ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A6-0102/2007),

               A.

               tā kā Revīzijas palāta ir norādījusi, ka tā ir guvusi pamatotu pārliecību par to, ka gada pārskati par finanšu gadu, kas beidzās 2005. gada 31. decembrī, ir ticami un ka notikušie darījumi kopumā ir likumīgi un pareizi,

         Vispārējas piezīmes attiecībā uz vairumu ES aģentūru, kuru budžeta izpilde ir jāapstiprina atsevišķi

               1.

               uzskata, ka aizvien pieaugošais Kopienas aģentūru skaits un dažu aģentūru darbība, šķiet, neiekļaujas vispārējā pamatievirzē un ka atsevišķu aģentūru uzdevumi ne vienmēr atspoguļo Eiropas Savienības faktiskās vajadzības un tās pilsoņu cerības, un konstatē, ka kopumā aģentūrām ne vienmēr ir laba reputācija un labas atsauksmes presē;

               2.

               tādēļ aicina Komisiju noteikt vispārēju pamatievirzi attiecībā uz jaunu Kopienas aģentūru izveidi un ikreiz pirms jaunas aģentūras izveides iesniegt izmaksu un guvumu analīzi, vienlaikus raugoties, lai nenotiktu nekāda darbību pārklāšanās starp aģentūrām vai ar citu Eiropas organizāciju uzdevumiem;

               3.

               aicina Revīzijas palātu pirms attiecīgā lēmuma pieņemšanas Parlamentā sniegt atzinumu par izmaksu un guvumu analīzi;

               4.

               aicina Komisiju ik pēc pieciem gadiem iesniegt pētījumu par ikvienas esošās aģentūras pievienoto vērtību; aicina visas attiecīgās institūcijas aģentūras pievienotās vērtības negatīva novērtējuma gadījumā īstenot nepieciešamos pasākumus, no jauna formulējot konkrētās aģentūras pilnvaras vai slēdzot to;

               5.

               ņemot vērā regulatīvo aģentūru pieaugošo skaitu, pauž nožēlu, ka vēl nav pabeigtas sarunas saistībā ar iestāžu nolīguma projektu par šo aģentūru darbības pamatnoteikumiem, un aicina Komisijas kompetentos dienestus sadarbībā ar Revīzijas palātu darīt visu iespējamo, lai ātri noslēgtu šādu nolīgumu;

               6.

               konstatē, ka sakarā ar Komisijai deleģēto atbildību par budžeta pareizu izpildi ir nepieciešama ciešāka aģentūru piesaiste Komisijai; aicina Komisiju un Padomi veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai Komisijai līdz 2007. gada 31. decembrim paredzētu tādu pārstāvību regulatīvās aģentūras uzraugošās struktūrās, kas tai ļautu bloķēt lēmumu pieņemšanu, kā arī jau sākotnēji nodrošināt šādu pārstāvību jaunu aģentūru dibināšanas gadījumā;

               7.

               aicina Revīzijas palātu savā gada pārskatā izveidot papildu nodaļu par visām aģentūrām, kuru budžeta izpilde jāapstiprina saskaņā ar Komisijas pārskatiem, lai gūtu skaidrāku priekšstatu par ES līdzekļu izlietojumu aģentūrās;

               8.

               atgādina principu, saskaņā ar kuru visas Kopienas aģentūras, gan subsidētās, gan nesubsidētās, ir pakļautas Parlamentam attiecībā uz to budžeta izpildes apstiprināšanu, pat gadījumos, kad saskaņā ar šo aģentūru izveides tiesību aktiem darbojas budžeta izpildes apstiprināšanas lēmējinstitūcija;

               9.

               aicina Revīzijas palātu veikt izpildes revīzijas visās aģentūrās un ziņot par to rezultātiem attiecīgajām Parlamenta komitejām, tai skaitā Budžeta kontroles komitejai;

               10.

               atzīmē, ka aģentūru skaits pastāvīgi pieaug un ka saskaņā ar Komisijas politisko atbildību par aģentūru darbību, kura ietver daudz vairāk par vienkāršu materiāltehnisku atbalstu, Komisijas ģenerāldirektorātiem, kas nodarbojas ar aģentūru izveidi un uzraudzību, vēl jo vairāk ir jāizstrādā kopēja pieeja visām aģentūrām; uzskata, ka struktūra, kas līdzīga tai, kuru aģentūras ir izveidojušas koordinācijas nodrošināšanai starp attiecīgajiem ģenerāldirektorātiem, būtu pragmatisks veids, kā virzīties uz Komisijas kopēju pieeju visiem ar aģentūrām saistītajiem jautājumiem;

               11.

               aicina Komisiju uzlabot aģentūrām paredzēto administratīvo un tehnisko atbalstu, ņemot vērā Kopienas administratīvo noteikumu pieaugošo sarežģītību un tehniskās problēmas;

               12.

               konstatē, ka nevienā no Kopienas aģentūrām nav disciplināras struktūras, un aicina Komisijas dienestus īstenot nepieciešamos pasākumus, lai ātri ieviestu atbilstīgu mehānismu;

               13.

               atzinīgi vērtē ES aģentūru darba koordinēšanas ievērojamo uzlabošanos, kas ļauj tām risināt biežāk sastopamās problēmas un padara efektīvāku sadarbību ar Komisiju un Parlamentu;

               14.

               uzskata, ka jāturpina un jāvērš plašumā vairāku aģentūru īstenotā kopēja atbalsta dienesta izveide nolūkā saskaņot šo aģentūru datorizētās finanšu pārvaldības sistēmas ar atbilstīgajām Komisijas sistēmām;

               15.

               aicina aģentūras uzlabot sadarbību un salīdzināšanu ar attiecīgās nozares dalībniekiem; mudina Komisiju veikt pasākumus, kurus tā uzskata par nepieciešamiem, lai aģentūrām palīdzētu uzlabot reputāciju un pastiprināt to darbību atpazīstamību;

               16.

               aicina Komisiju ierosināt aģentūru gada pārskatu formas saskaņošanu un izstrādāt darbības rezultātu rādītājus, kas ļautu salīdzināt to efektivitāti;

               17.

               aicina aģentūras katra gada sākumā iesniegt darbības rezultātu rādītājus, kas ļautu novērtēt to darbu;

               18.

               aicina visas aģentūras vairāk izmantot SMART pieeju uzdevumu noteikšanā, kas palīdzētu reālāk veikt plānošanu un sasniegt mērķus;

               19.

               piekrīt Revīzijas palātas viedoklim, ka arī Komisija ir atbildīga par aģentūru (finanšu) pārvaldību; tāpēc mudina Komisiju uzraudzīt, kā arī vajadzības gadījumā vadīt dažādo aģentūru pārvaldību un sniegt tām nepieciešamo palīdzību, it īpaši saistībā ar konkursa procedūru pareizu piemērošanu, darbā pieņemšanas procedūru pārredzamību, pareizu finanšu pārvaldību (līdzekļu nepilnīgs izlietojums un pārāk lielu izdevumu iekļaušana budžetā) un, kas ir vissvarīgākais, iekšējās kontroles sistēmas noteikumu pareizu piemērošanu;

               20.

               uzskata, ka aģentūru darba programmās to ieguldījums jāizsaka darbības izteiksmē un izmantojot izmērāmus rādītājus un ka pienācīga uzmanība jāvelta Komisijas izstrādātajiem iekšējās kontroles standartiem;

         Īpašas piezīmes

               21.

               atzīmē, ka 2005. finanšu gada budžeta izpildei bija raksturīgs zems saistību apropriāciju izlietošanas līmenis (70 %) un ievērojams pārnesto apropriāciju līmenis (vairāk nekā 40 % kopumā un gandrīz 80 % attiecībā uz darbības izdevumiem) un ka šo situāciju daļēji izraisīja problēmas, kas saistītas ar aģentūras darbības uzsākšanu, un tas, ka aģentūra neuzsāka darbību līdz pat 2005. gada otrajam pusgadam;

               22.

               konstatē, ka netika ieviesta uz darbības jomām balstīta pārvaldība, neņemot vērā aģentūras finanšu noteikumus, kas paredz tās ieviešanu saskaņā ar principiem, kurus piemēro vispārējam budžetam nolūkā uzlabot darbības rezultātu uzraudzību.

      (1)  OV C 266, 31.10.2006., 16. lpp.

      (2)  OV C 312, 19.12.2006., 1. lpp.

      (3)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1995/2006 (OV L 390, 30.12.2006., 1. lpp.).

      (4)  OV L 77, 13.3.2004., 1. lpp.

      (5)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.


title: Komisijas Lēmums ( 2011. gada 3. septembris ), ar kuru izveido Komisijas ieinteresēto personu ekspertu grupu publiskā iepirkuma jomā un aizstāj Lēmumu 87/305/EEK, ar ko izveido Padomdevēju komiteju publiskā iepirkuma jautājumos Dokuments attiecas uz EEZ

text:
               4.10.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 291/2

         KOMISIJAS LĒMUMS
   (2011. gada 3. septembris),
   ar kuru izveido Komisijas ieinteresēto personu ekspertu grupu publiskā iepirkuma jomā un aizstāj Lēmumu 87/305/EEK, ar ko izveido Padomdevēju komiteju publiskā iepirkuma jautājumos
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   2011/C 291/02
   EIROPAS SAVIENĪBAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   tā kā:

               (1)

               Stratēģijā “Eiropa 2020” uzsvērts, ka publiskā iepirkuma politikai būtu jānodrošina maksimāli efektīva valsts līdzekļu izmantošana, jāsaglabā iepirkuma tirgus atvērtus Savienības mērogā, jo īpaši, ņemot vērā stingrus budžeta ierobežojumus un ekonomiskās grūtības daudzās ES dalībvalstīs.

               (2)

               Stratēģijā “Eiropa 2020” uzsvērts arī tas, ka publiskā iepirkuma noteikumiem būtu jāuzlabo uzņēmējdarbības vide, jo īpaši attiecībā uz maziem un vidējiem uzņēmumiem, kuri darbojas inovāciju jomā, lai atbalstītu pāreju uz resursu efektīvāku ekonomiju. Publiskā iepirkuma politikai būtu arī jāveicina kopīgu sabiedrības mērķu sasniegšana, tostarp, piedaloties cīņā pret klimata pārmaiņām un veicinot inovācijas, kas ir jauni būtiski uzdevumi Eiropai.

               (3)

               Šajā sakarā – sistēma, kas izveidota ar Komisijas 1987. gada 26. maija Lēmumu 87/305/EEK, ar ko izveido Padomdevēju komiteju publiskā iepirkuma jautājumos (1), vairs nav piemērota, lai sniegtu Komisijai nepieciešamās īpašās zināšanas un praktisku palīdzību, veidojot tādu publiskā iepirkuma politiku, kas spēj risināt aktuālos uzdevumus Savienības publiskā iepirkuma politikas jomā.

               (4)

               Tāpēc, veidojot jauno tiesisko regulējumu, jāizveido ekspertu grupa publisko iepirkumu jomā, kas, no vienas puses, ļaus pielāgot grupas darbību Komisijas jaunajai ekspertu grupu sistēmai (2), no otras puses, sniegs Komisijai vajadzīgās īpašās zināšanas, pieredzi un izpratni, lai risinātu aktuālās problēmas publiskā iepirkuma jomā.

               (5)

               Grupai tādēļ būtu jāpalīdz Komisijai organizēt kvalitatīvu diskusiju par publisko iepirkumu un izstrādāt šīs jomas politiku. Vajadzības gadījumā grupa sagatavos ziņojumus vai sniegs atzinumus, lai palīdzētu Komisijai izstrādāt un īstenot Savienības politiku un piemērot tiesību aktus publiskā iepirkuma jomā.

               (6)

               Turklāt šāds forums dotu iespēju attiecīgajām nozarēm iegūt informāciju par Eiropas Savienības publiskā iepirkuma noteikumu izstrādi un piemērošanu.

               (7)

               Ņemot vērā iepriekš minēto, grupas sastāvam vajadzētu būt jauktam, un to veidotu locekļi, kuri iecelti privātpersonas statusā un/vai, pamatojoties uz to pārstāvētajām interesēm, vai arī kā organizācijas. Šiem locekļiem būtu jāpārstāv dažādas profesionālās vides, tostarp, tie varētu būt praktizējoši juristi, tehniskie eksperti, kas iesaistīti iepirkuma līgumu slēgšanā, personas no akadēmiskajām aprindām, rūpniecības vai tirdzniecības organizācijas, līgumslēdzēju iestāžu vai struktūru asociācijas.

               (8)

               Grupas sastāvam, ciktāl tas iespējams, būtu jābūt līdzsvarotam gan attiecībā uz dzimumu, gan ģeogrāfisko izcelsmi.

               (9)

               Visiem locekļiem būtu jāatbilst augstiem standartiem, kas izvirzīti aktīvai un kvalitatīvai līdzdalībai sanāksmju laikā un, ja nepieciešams, to sagatavošanā un pārraudzībā.

               (10)

               Personas dati jāapstrādā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (3).

               (11)

               Tāpēc ir jāatceļ Lēmums 87/305/EEK,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Komisijas ieinteresēto personu ekspertu grupa publiskā iepirkuma jomā
   Ar šo izveido ieinteresēto personu ekspertu grupu publiskā iepirkuma jomā, turpmāk – “grupa”.
   Šī grupa aizstāj Padomdevēju komiteju publiskā iepirkuma jautājumos, kas izveidota ar Lēmumu 87/305/EEK.
   2. pants
   Grupas uzdevumi
   Grupas uzdevums ir sniegt Komisijai augstas kvalitātes juridisko, ekonomisko, tehnisko un/vai praktisko izpratni un īpašas zināšanas, kas nepieciešamas, lai veidotu Savienības publiskā iepirkuma politiku.
   Šie uzdevumi var būt:

               a)

               veikt juridisku un ekonomisku analīzi un sniegt komentārus par būtiskiem norisēm vai strukturālajām tendencēm publiskā iepirkuma jomā un to ietekmi uz Savienības politikas sistēmu;

               b)

               nodrošināt atgriezenisko saiti ar Komisijas dienestiem saistībā ar problēmām un norisēm konkrētās nozarēs, uz ko būtu jāreaģē publiskā iepirkuma jomā, un ierosināt atbilstīgus risinājumus;

               c)

               sniegt ieguldījumu, lai uzlabotu Savienības publiskā iepirkuma politikas efektivitāti;

               d)

               sniegt ieguldījumu saistībā ar tiesību aktu izstrādi, ko Komisija veic publiskā iepirkuma jomā;

               e)

               palīdzēt Komisijas dienestiem analizēt attiecīgo Eiropas Savienības Tiesas judikatūru.

         Ekspertu grupas atzinumi nav saistoši Komisijai vai tās dienestiem.
   3. pants
   Apspriešanās
   Komisija vai tās dienesti var apspriesties ar grupu par jebkuru jautājumu saistībā ar Savienības publiskā iepirkuma politiku, tiesību aktiem un praksi.
   4. pants
   Locekļi un viņu iecelšana
   1.   Grupā ir ne vairāk kā 20 locekļi.
   2.   Grupas locekļi ir personas, kuras ieceltas un darbojas kā privātpersonas, personas, kuras pārstāv kopējās intereses, un/vai organizācijas, kā minēts horizontālo noteikumu par Komisijas ekspertu grupām 8. noteikumā.
   3.   Visiem locekļiem un to pārstāvjiem jāatbilst augstiem standartiem, kas izvirzīti aktīvai un kvalitatīvai līdzdalībai sanāksmju laikā un, ja nepieciešams, to sagatavošanā un pārraudzībā.
   4.   Uzaicinājumu iesniegt pieteikumus ar mērķi izvēlēties grupas dalībniekus publicē Komisijas dienesti.
   5.   Grupas locekļus ieceļ Iekšējā tirgus un pakalpojumu ĢD ģenerāldirektors. Šos locekļus izvēlas no to privātpersonu un organizāciju vidus, kuras ir kompetentas 2. pantā un 3. pantā minētajās jomās un kuras ir pieteikušās, atsaucoties uz uzaicinājumu iesniegt pieteikumus.
   Organizācijas ieceļ savus pārstāvjus. Iekšējā tirgus un pakalpojumu ĢD ģenerāldirektors var atteikt pārstāvim, kuru izraudzījusies organizācija, pamatojoties uz to, ka šis pārstāvis neatbilst norādītajām prasībām uzaicinājumā iesniegt pieteikumus. Šādos gadījumos attiecīgo organizāciju lūdz iecelt citu pārstāvi.
   6.   Iekšējā tirgus ĢD ģenerāldirektors grupas locekļus ieceļ uz trim gadiem. To pilnvaru termiņu var atjaunināt ne ilgāk kā uz trīs gadiem. Iekšējā tirgus ĢD ģenerāldirektors pieņem lēmumu par atļaujas atjaunošanu vienam vai vairākiem locekļiem, pamatojoties uz kvalitāti, regularitāti un viņu ieguldījumu nozīmi, kā noteikts 3. pantā.
   Locekļi paliek amatā un darbojas, līdz tos aizstāj.
   7.   Var paredzēt iecelt tādu skaitu aizstājēju, kas ir identisks locekļu skaitam. Aizstājējus ieceļ saskaņā ar tiem pašiem nosacījumiem kā locekļus; aizstājēji automātiski aizvieto locekļus to prombūtnes vai slimības laikā.
   8.   To locekļu vietā, kuri vairs nespēj pilnvērtīgi darboties grupā, kuri atkāpjas no amata vai neatbilst šā panta 5. punktā vai Līguma 339. pantā iekļautajiem nosacījumiem, uz atlikušo pilnvaru laiku var iecelt citus locekļus.
   9.   Personas, kuras ieceltas amatā privātpersonas statusā rīkojas neatkarīgi un sabiedrības interesēs. Personām, kuras ieceltas pārstāvēt ar ieinteresētajām personām kopīgas intereses, nedrīkst pārstāvēt vienu konkrētu ieinteresēto personu.
   10.   Personu, kuras ieceltas privātpersonas statusā, personu, kuras pārstāv kopējās intereses, vārdus un uzvārdus un organizāciju nosaukumus publicē Komisijas ekspertu grupu un citu līdzīgu struktūru reģistrā (“reģistrs”). Intereses, ko pārstāv atsevišķas personas, arī publicē reģistrā.
   Personas, kuras nevēlas, lai viņu vārdus un uzvārdus izpauž, var lūgt tiesības uz izņēmumu no publicēšanas pienākuma, kas noteikts pirmajā daļā. Šādu atkāpi piešķir tikai tad, ja eksperta vārda un uzvārda publicēšana varētu apdraudēt ekspertu drošību vai integritāti vai nevajadzīgi ietekmēt to privāto dzīvi.
   11.   Personas datus iegūst, apstrādā un publicē saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 45/2001 (4).
   5. pants
   Darbība
   1.   Grupas priekšsēdētājs ir Komisijas dienestu pārstāvis.
   2.   Grupa darbojas saskaņā ar šo dienestu rīkojumiem.
   3.   Komisijas dienesti nosaka sanāksmju darba kārtību pirms to norises. Šajā nolūkā minētie dienesti var ņemt vērā ieteikumus no grupas locekļiem.
   4.   Komisijas dienesti var nolemt, vai sanāksmes notiks, piedaloties visai grupai vai apakšgrupai (apakšgrupām), kuru sastāvā ir locekļi, kuru īpašās zināšanas un/vai intereses ir īpaši svarīgas saistībā ar sanāksmes darba kārtībā esošajiem konkrētajiem jautājumiem.
   5.   Komisijas dienesti var ad hoc lūgt piedalīties grupas darbā ekspertus, kuri nav grupas locekļi un kuri ir kompetenti kādā konkrētā darba kārtības jautājumā. Turklāt Komisijas dienesti var piešķirt novērotāja statusu personām, organizācijām, kā noteikts 8. noteikuma 3. punktā horizontālajos noteikumos par ekspertu grupām, un kandidātvalstīm.
   6.   Uz visiem grupas locekļiem un to pārstāvjiem, kā arī ekspertiem un novērotājiem, kuri pieaicināti piedalīties atsevišķā sanāksmē, attiecas dienesta noslēpuma neizpaušanas saistības, kas paredzētas Līgumos un to īstenošanas noteikumos, kā arī Komisijas drošības noteikumos, kas attiecas uz ES klasificētās informācijas aizsardzību un noteikti Komisijas Lēmuma 2001/844/EK, EOTK, Euratom pielikumā (5). Ja šīs saistības netiek ievērotas, Iekšējā tirgus un pakalpojumu ĢD ģenerāldirektors var veikt visus nepieciešamos pasākumus.
   7.   Grupas vai tās apakšgrupu sanāksmes notiek Komisijas telpās. Sekretariāta pakalpojumus nodrošina Komisija. Grupas sanāksmēs var piedalīties citas ieinteresētas Komisijas amatpersonas.
   8.   Grupas reglaments ir standarta reglaments ekspertu grupām, ja vien grupa nepieņem īpašus noteikumus.
   9.   Komisija publicē attiecīgo informāciju par darbībām, ko veic grupa, iekļaujot to reģistrā vai izmantojot saiti no reģistra uz īpašu tīmekļa vietni.
   6. pants
   Sanāksmju izdevumi
   1.   Grupas darbā iesaistītie dalībnieki nesaņem atlīdzību par sniegtajiem pakalpojumiem.
   2.   Ar grupas darbu saistītos ceļa izdevumus un uzturēšanās izdevumus grupas darbā iesaistītajām personām Komisija atlīdzina saskaņā ar Komisijā spēkā esošajiem noteikumiem.
   3.   Šos izdevumus atlīdzina pieejamo apropriāciju robežās, kuras piešķir saskaņā ar ikgadējo resursu sadalījuma procedūru.
   7. pants
   Atcelšana
   Lēmumu 87/305/EEK (6) atceļ.

      Briselē, 2011. gada 3. septembrī

            Komisijas vārdā –

            Komisijas loceklis

         Michel BARNIER

      (1)  OV L 152, 12.6.1987., 32. lpp. Komisijas 1987. gada 26. maija Lēmums 87/305/EEK, ar ko izveido Padomdevēju komiteju publiskā iepirkuma jautājumos.

      (2)  SEC(2010) 1360 galīgā redakcija.

      (3)  OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.

      (4)  Skat. 3. atsauci.

      (5)  SEC(2007) 639, 25.6.2007.

      (6)  Skat. 1. atsauci.