24.11.2006.          LV                            Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                                         C 287 E/159
                                                                                Trišdiena, 2006. gada 18. janvāris
            — izvērtē to patērētāju sūdzību statusu, kuri ir Eiropas pilsoņi, bet nav Apvienotās Karalistes pilsoņi, un
                 Apvienotās Karalistes un/vai tiesību aktos pieejamo līdzekļu atbilstību attiecībā uz apdrošinājuma
                 ņēmējiem no citām dalībvalstīm;
            — sniegs priekšlikumus, ko izmeklēšanas komiteja uzskatīs par nepieciešamiem šajā jautājumā;
            3. nolemj, ka izmeklēšanas komitejai 4 mēnešos pēc darba uzsākšanas jāsniedz Parlamentam pagaidu
            ziņojums, lai 12 mēnešos pēc šī lēmuma pieņemšanas sniegtu Parlamentam galīgo ziņojumu;
            4.    nolemj, ka izmeklēšanas komitejā darbosies 22 Eiropas Parlamenta deputāti.
            P6_TA(2006)0012
            Pagaidu komiteja saistībā ar iespējamo CIP veikto Eiropas valstu izmantošanu, lai
            pārvadātu un nelikumīgi turētu apcietinājumā gūstekņus
            Eiropas Parlamenta lēmums, ar ko izveido pagaidu komiteju saistībā ar iespējamo CIP veikto
                    Eiropas valstu izmantošanu, lai pārvadātu un nelikumīgi turētu apcietinājumā gūstekņus
            Eiropas Parlaments,
            — ņemot vērā Eiropas Savienības nostāju attiecībā uz brīvības, demokrātijas, cilvēktiesību un pamatbrī-
                 vību, kā arī tiesiskuma principiem, kas izklāstīti Līguma par Eiropas Savienību preambulā un jo īpaši
                 6. un 7. pantā,
            — paturot prātā to, ka saskaņā ar Eiropas Kopienu Tiesas tiesu praksi pamattiesību aizsardzība ir daļa no
                 Kopienas konstitucionālās kārtības,
            — paturot prātā to, ka cilvēka cieņas aizsardzība ir viens no galvenajiem 2000. gada 7. decembrī pasludi-
                 nātās Eiropas Savienības Pamattiesību hartas mērķiem un ka šī pamatvērtība tiek pārkāpta nežēlīgas,
                 necilvēcīgas vai pazemojošas izturēšanās pret personām gadījumā, neatkarīgi no tā, kādu iemeslu dēļ tā
                 tiek īstenota, un vai par to tieši vai netieši ir atbildīgas ES dalībvalstis un institūcijas,
            — ņemot vērā tā 2005. gada 15. decembra Rezolūciju par iespējamo CIP veikto Eiropas valstu izman-
                 tošanu, lai pārvadātu un nelikumīgi turētu apcietinājumā gūstekņus (1), kas saistībā ar Eiropas Padomē
                 pašreiz notiekošo izmeklēšanu paredz nepieciešamību izveidot pagaidu komiteju Eiropas Parlamentā,
                 lai papildinātu šādu izmeklēšanu, jo īpaši tādēļ, ka ir iejauktas dalībvalstis,
            — ņemot vērā Reglamenta 175. pantu,
            (1) Pieņemtie teksti, P6_TA(2005)0529.
 ---pagebreak--- C 287 E/160           LV                           Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                                         24.11.2006.
Trišdiena, 2006. gada 18. janvāris
              — ņemot vērā Priekšsēdētāju konferences priekšlikumu, ar ko nosaka pilnvaras un sastāvu pagaidu komi-
                  tejai saistībā ar iespējamo CIP vai citu trešo valstu izlūkošanas dienestu veikto ES teritorijas izman-
                  tošanu, tostarp pievienošanās, kandidātvalstu un asociēto valstu teritorijas izmantošanu, lai pārvadātu
                  un nelikumīgi turētu apcietinājumā gūstekņus,
              1.   nolemj izveidot pagaidu komiteju, piešķirot tai šādas pilnvaras:
              a) apkopot un analizēt informāciju, lai konstatētu:
                  — vai CIP vai citas ASV aģentūras vai citu trešo valstu izlūkošanas dienesti ir veikuši cilvēku nolau-
                      pīšanu, “ārkārtas pārvietošanu”, aizturēšanu slepenos objektos, aizturēšanu bez tiesībām sazināties,
                      spīdzināšanu, cietsirdīgu, necilvēcīgu vai pazemojošu izturēšanos pret gūstekņiem Eiropas Savienības
                      teritorijā, tostarp pievienošanās un kandidātvalstīs, vai arī ir izmantojuši minēto teritoriju šādiem
                      nolūkiem, piemēram, pārlidojumiem;
                  — vai šādas darbības, kas, iespējams, notiek Eiropas Savienības teritorijā terorisma apkarošanas nolūkā,
                      var, cita starpā, uzskatīt par tādām, ar ko pārkāpj Līguma par Eiropas Savienību 6. pantu, Eiropas
                      Cilvēktiesību un pamatbrīvību konvencijas 2., 3., 5. un 6. pantu, ES Pamattiesību hartu, ANO
                      Konvenciju pret spīdzināšanu un citiem nežēlīgiem, necilvēcīgiem vai cieņu pazemojošiem apiešanās
                      un sodīšanas veidiem, ES un ASV nolīgumus par aizturēšanu un savstarpējo tiesisko palīdzību, kā
                      arī citus Eiropas Savienības/Kopienas un tās dalībvalstu noslēgtos starptautiskos līgumus un nolī-
                      gumus, tostarp Ziemeļatlantijas Līgumu un ar to saistītos nolīgumus par militāro spēku statusu, un
                      Konvenciju par starptautisko civilo aviāciju;
                  — vai Eiropas Savienības vai kandidātvalstu pilsoņi vai citas personas, kam ir tiesības uz aizsardzību
                      saskaņā ar ES, dalībvalstu vai kandidātvalstu jurisdikciju vai uz ko attiecas šāda jurisdikcija, ir bijušas
                      iesaistītas vai cietušas nolaupīšanas un “ārkārtas pārvietošanas” operācijās, aizturētas slepenos
                      objektos vai bez tiesībām sazināties, pakļautas spīdzināšanai vai cietušas nežēlīgas, necilvēcīgas vai
                      pazemojošas izturēšanās dēļ Eiropas Savienības teritorijā vai citviet;
                  — vai ES pilsoņi ir bijuši iesaistīti vai cietuši nolaupīšanas un “ārkārtas pārvietošanas” operācijās,
                      aizturēti slepenos objektos vai bez tiesībām sazināties, pakļauti spīdzināšanai vai cietuši nežēlīgas,
                      necilvēcīgas vai pazemojošas izturēšanās dēļ; vai dalībvalstis, to ierēdņi, personas, kam ir amatper-
                      sonu pilnvaras, vai Eiropas Savienības institūcijas apzināti vai neapzināti ir bijušas iesaistītas vai līdz-
                      darbojušās nelikumīgā brīvības atņemšanā fiziskām personām, tostarp nolaupīšanā, pārvietošanā,
                      pārsūtīšanā, aizturēšanā vai spīdzināšanā;
              b) iesniegt plenārsēdē visus ieteikumus, ko komiteja uzskata par svarīgiem šajā jautājumā, t.i., attiecībā uz
                  politiskiem, tiesiskiem un administratīviem pasākumiem, kas jāveic ES līmenī, kā arī iespējamo ietekmi
                  uz ES attiecībām ar trešām valstīm;
              2. nolemj, ka pagaidu komiteja uzturēs kontaktus un iespējami cieši sadarbosies ar Eiropas Padomi un
              tās ģenerālsekretāru un Parlamentāro asambleju, ES komisāru cilvēktiesību jautājumos un ANO augsto
              komisāru cilvēktiesību jautājumos, kā arī valstu parlamentiem;
              3. nolemj, ka pagaidu komitejai četros mēnešos pēc darba uzsākšanas jāiesniedz Parlamentam pagaidu
              ziņojums ar sīki izstrādātiem priekšlikumiem par tās darba turpināšanu;
              4.   nolemj, ka pagaidu komitejā darbosies 46 Eiropas Parlamenta deputāti.


title: 2014/470/ES: Padomes Lēmums, kas pieņemts, vienojoties ar Komisijas priekšsēdētāju ( 2014. gada 17. jūlijs ), un ar ko ieceļ Eiropas Komisijas locekli

text:
               18.7.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 212/17

         PADOMES LĒMUMS,
   kas pieņemts, vienojoties ar Komisijas priekšsēdētāju
   (2014. gada 17. jūlijs),
   un ar ko ieceļ Eiropas Komisijas locekli

      (2014/470/ES)

   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 246. panta otro daļu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1),
   tā kā:

               (1)

               Eiropadome 2010. gada 9. februārī pieņēma Lēmumu 2010/80/ES (2), ar ko ieceļ Eiropas Komisiju uz laiku līdz 2014. gada 31. oktobrim.

               (2)

               Komisijas priekšsēdētājs José Manuel DURÃO BARROSO kungs 2014. gada 18. jūnija vēstulē Padomi informēja, ka Antonio TAJANI kungs ir atkāpies no Komisijas locekļa amata un ka šis lēmums ir stājies spēkā no 2014. gada 30. jūnija.

               (3)

               Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 246. panta otro daļu uz atlikušo pilnvaru laiku brīvajā amata vietā, kas radusies atkāpšanās gadījumā, jāstājas jaunam tādas pašas pilsonības loceklim.

               (4)

               Tādēļ būtu jāieceļ jauns Komisijas loceklis,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Vienojoties ar Komisijas priekšsēdētāju José Manuel DURÃO BARROSO kungu, Padome par Komisijas locekli uz atlikušo pilnvaru laiku līdz 2014. gada 31. oktobrim ieceļ Ferdinando NELLI FEROCI kungu.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2014. gada 17. jūlijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         S. GOZI

      (1)  2014. gada 16. jūlija atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

      (2)  OV L 38, 11.2.2010., 7. lpp.


title: Politikas un drošības komitejas Lēmums (KĀDP) 2015/2298 (2015. gada 26. novembris) par ES misijas komandiera iecelšanu Eiropas Savienības militārajai misijai, lai palīdzētu Mali bruņoto spēku apmācībā (EUTM Mali), un ar ko atceļ Lēmumu (KĀDP) 2015/955 (EUTM Mali/3/2015)

text:
               10.12.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 324/13

         POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJAS LĒMUMS (KĀDP) 2015/2298
   (2015. gada 26. novembris)
   par ES misijas komandiera iecelšanu Eiropas Savienības militārajai misijai, lai palīdzētu Mali bruņoto spēku apmācībā (EUTM Mali), un ar ko atceļ Lēmumu (KĀDP) 2015/955 (EUTM Mali/3/2015)
   POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 38. pantu,
   ņemot vērā Padomes Lēmumu 2013/34/KĀDP (2013. gada 17. janvāris) par Eiropas Savienības militāro misiju, lai palīdzētu Mali bruņoto spēku apmācībā (EUTM Mali) (1), un jo īpaši tā 5. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Atbilstoši Lēmuma 2013/34/KĀDP 5. panta 1. punktam Padome pilnvaroja Politikas un drošības komiteju (PDK) saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 38. pantu pieņemt attiecīgus lēmumus par EUTM Mali politisko kontroli un stratēģisko vadību, tostarp pieņemt lēmumus par nākamo ES misijas komandieru iecelšanu amatā.

               (2)

               PDK 2015. gada 16. jūnijā pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2015/955 (2), ar ko par ES misijas EUTM Mali komandieri tika iecelts brigādes ģenerālis Franz Xaver PFRENGLE.

               (3)

               Vācija 2015. gada 30. septembrī ieteica par jauno ES misijas EUTM Mali komandieri iecelt brigādes ģenerāli Werner ALBL, kurš aizstātu brigādes ģenerāli Franz Xaver PFRENGLE.

               (4)

               ES Militārā komiteja ir atbalstījusi minēto ieteikumu.

               (5)

               Tādēļ Lēmums (KĀDP) 2015/955 būtu jāatceļ.

               (6)

               Saskaņā ar 5. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās ar aizsardzību saistītu Savienības lēmumu un rīcību izstrādē un īstenošanā,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo brigādes ģenerālis Werner ALBL no 2015. gada 18. decembra tiek iecelts par ES misijas komandieri Eiropas Savienības militārajā misijai, lai palīdzētu Mali bruņoto spēku apmācībā (EUTM Mali).
   2. pants
   Ar šo tiek atcelts Lēmums (KĀDP) 2015/955.
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā 2015. gada 18. decembrī.

      Briselē, 2015. gada 26. novembrī

            Politikas un drošības komitejas vārdā –

            priekšsēdētājs

         W. STEVENS

      (1)  OV L 14, 18.1.2013., 19. lpp.

      (2)  Politikas un drošības komitejas Lēmums (KĀDP) 2015/955 (2015. gada 16. jūnijs) par ES misijas komandiera iecelšanu Eiropas Savienības militārajai misijai, lai palīdzētu Mali bruņoto spēku apmācībā (EUTM Mali), un ar ko atceļ Lēmumu EUTM MALI/3/2014 (EUTM MALI/2/2015) (OV L 156, 20.6.2015., 20. lpp.).


title: Padomes Lēmums 2009/934/TI ( 2009. gada 30. novembris ), ar ko pieņem īstenošanas noteikumus, kuri reglamentē Eiropola attiecības ar partneriem, tostarp personas datu un klasificētas informācijas apmaiņu

text:
               11.12.2009

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 325/6

      PADOMES LĒMUMS 2009/934/TI
   (2009. gada 30. novembris),
   ar ko pieņem īstenošanas noteikumus, kuri reglamentē Eiropola attiecības ar partneriem, tostarp personas datu un klasificētas informācijas apmaiņu
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Padomes Lēmumu 2009/371/TI (2009. gada 6. aprīlis), ar ko izveido Eiropas Policijas biroju (Eiropolu) (1) (“Eiropola izveides lēmums”) un jo īpaši tā 26. panta 1. punkta b) apakšpunktu un 59. panta 1. punkta c) apakšpunktu,
   ņemot vērā noteikumu projektu, ko iesniegusi valde un par ko Apvienotā uzraudzības iestāde nākusi klajā ar atzinumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu,
   tā kā saskaņā ar Eiropola izveides lēmumu Padomei, lemjot ar kvalificētu balsu vairākumu pēc apspriešanās ar Eiropas Parlamentu, ir jāpieņem īstenošanas noteikumi par Eiropola attiecībām ar partneriem, ietverot personas datu un klasificētas informācijas apmaiņu (turpmāk “noteikumi”),
   IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   I   SADAĻA

      VISPĀRĒJI NOTEIKUMI

   1. pants
   Definīcijas
   Šajos noteikumos:

               a)

               “trešās valstis”, kas minētas Eiropola izveides lēmuma 23. panta 1. punkta a) apakšpunktā, ir valstis, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis;

               b)

               “organizācijas”, kas minētas Eiropola izveides lēmuma 23. panta 1. punkta b) apakšpunktā, ir, piemēram, starptautiskas organizācijas un tām pakārtotas struktūras, kas ir publisko tiesību subjekti, vai citas struktūras, kas ir publisko tiesību subjekti un kas ir izveidotas ar divu vai vairāku valstu nolīgumu vai uz tāda nolīguma pamata;

               c)

               “trešās personas” ir iepriekš minētās trešās valstis un organizācijas;

               d)

               “ES struktūras” ir iestādes, struktūras, biroji un aģentūras, kas izveidoti ar Līgumu par Eiropas Savienību un ar Eiropas Kopienu dibināšanas līgumiem vai uz to pamata, kā minēts Eiropola izveides līguma 22. panta 1. punktā;

               e)

               “personas dati” ir visa informācija, kas attiecas uz identificētu vai identificējamu fizisku personu; identificējama persona ir tā, kuru var identificēt tieši vai netieši, norādot reģistrācijas numuru vai vienu vai vairākus šai personai raksturīgus fiziskās, fizioloģiskās, garīgās, ekonomiskās, kultūras vai sociālās identitātes faktorus;

               f)

               “klasificēta informācija” ir jebkura informācija un materiāli, kuru neatļauta izpaušana varētu izraisīt dažādas pakāpes kaitējumu Eiropolam, vienai vai vairākām dalībvalstīm vai Eiropola sadarbībai ar partneriem un kurai jāpiemēro atbilstīgi drošības pasākumi;

               g)

               “stratēģisks nolīgums” ir nolīgums, kas dod iespēju apmainīties ar informāciju, izņemot personas datus;

               h)

               “darbības nolīgums” ir nolīgums, kas dod iespēju apmainīties ar informāciju, tostarp ar personas datiem;

               i)

               “sadarbības nolīgums” ir vai nu stratēģisks nolīgums, vai darbības nolīgums;

               j)

               “sadarbības vienošanās” ir vienošanās par Eiropola un kādas ES struktūras sadarbību, kura dod iespēju apmainīties ar informāciju, tostarp ar personas datiem;

               k)

               “personas datu apstrāde” vai “apstrāde” ir visas tādas darbības vai darbību kopums, ko veic ar personas datiem, ar vai bez automātiskiem līdzekļiem, piemēram, apkopošana, reģistrēšana, organizēšana, uzglabāšana, pielāgošana vai grozīšana, iegūšana, konsultēšana, izmantošana, izpaušana, pārsūtot tālāk, izplatot vai kā savādāk darot datus pieejamus, kā arī to saskaņošana vai apvienošana, bloķēšana, dzēšana vai iznīcināšana;

               l)

               “kompetentas iestādes” ir visas kādas dalībvalsts vai kādas trešās valsts iestādes, kas saskaņā ar valsts tiesību aktiem ir atbildīgas par noziedzīgu nodarījumu novēršanu un apkarošanu.

         2. pants
   Darbības joma
   Šie noteikumi reglamentē Eiropola attiecības ar ES struktūrām un trešām personām, tostarp personas datu un klasificētas informācijas apmaiņu, un nosaka procedūras, kas piemērojamas sarunām un sadarbības nolīgumu un sadarbības vienošanos noslēgšanai.
   II   SADAĻA

      SADARBĪBAS NOLĪGUMU NOSLĒGŠANA UN VIENOŠANĀS PAR SADARBĪBAS NOTEIKUMIEM

   3. pants
   Attiecību veidošana ar ES struktūrām
   Saskaņā ar Eiropola izveides lēmuma 22. panta 1. punktu Eiropols var veidot un uzturēt sadarbības attiecības ar ES struktūrām, ciktāl tas ir svarīgi tā uzdevumu veikšanai.
   Ja Eiropols ir iecerējis sākt sarunas par sadarbības nolīgumu vai sadarbības noteikumiem ar kādu ES struktūru, kas nav skaidri minēta Eiropola izveides lēmuma 22. panta 1. punkta a) līdz f) apakšpunktā, tas vēršas pie valdes pēc atzinuma.
   4. pants
   Procedūra, lai noslēgtu sadarbības nolīgumu vai vienotos par sadarbības noteikumiem ar ES struktūrām
   1.   Saskaņā ar Eiropola izveides lēmuma 22. panta 2. punktu Eiropols noslēdz sadarbības nolīgumus vai vienojas par sadarbības noteikumiem ar ES struktūrām, lai izveidotu sadarbības attiecības. Šādi nolīgumi vai sadarbības noteikumi var attiekties uz operatīvas, stratēģiskas un tehniskas informācijas apmaiņu, ietverot personas datus un klasificētu informāciju.
   2.   Klasificētas informācijas nosūtīšana ir atļauta tikai tad, ja Eiropolam ar ES struktūru ir nolīgums par slepenību. Drošības komitejai ir informēta par šādu nolīgumu, kuru sekojoši oficiāli iekļauj sadarbības nolīgumā vai sadarbības noteikumos.
   3.   Visus šādus sadarbības nolīgumus noslēdz vai par sadarbības noteikumiem vienojas tikai pēc valdes apstiprinājuma.
   4.   Ja sadarbības nolīgums vai sadarbības noteikumi skar apmaiņu ar personas datiem, valde pirms 3. punktā minētās apstiprināšanas lūdz Apvienotās uzraudzības iestādes atzinumu.
   5. pants
   Attiecību veidošana ar trešām personām
   1.   Saskaņā ar Eiropola izveides lēmuma 23. panta 1. punktu Eiropols var veidot un uzturēt sadarbības attiecības ar trešām personām, ciktāl tas ir svarīgi tā uzdevumu veikšanai.
   2.   Saskaņā Eiropola izveides lēmuma ar 23. panta 2. punktu Eiropols noslēdz nolīgumus ar trešām personām, kas uzskaitītas trešo valstu un organizāciju sarakstā, kurš minēts Eiropola izveides lēmuma 26. panta 1. punkta a) apakšpunktā. Šādi nolīgumi var attiekties uz operatīvas, stratēģiskas un tehniskas informācijas apmaiņu, ietverot personas datus un klasificēto informāciju. Ja ir nolīgums ar trešo valsti, šādu informāciju nosūta ar norīkota kontaktpunkta starpniecību, kas norādīts nolīgumā.
   3.   Procedūru, lai noslēgtu nolīgumu ar trešo personu, Eiropols var sākt, kad šī trešā persona ir iekļauta 2. punktā minētajā sarakstā.
   4.   Ja ar trešo personu ir iecerēts noslēgt darbības nolīgumu, Eiropols izstrādā novērtējumu, vai trešā persona nodrošina līdzvērtīgu datu aizsardzības līmeni. Šo novērtējumu nosūta valdei, kas iepriekš saņēmusi Apvienotās uzraudzības iestādes atzinumu. Minētā novērtējuma izstrādes nolūkos ņem vērā attiecīgās trešās personas tiesisko regulējumu un administrēšanas praksi datu aizsardzības jomā, tostarp, vai ir kāda neatkarīga iestāde, kas ir atbildīga par datu aizsardzības stāvokļa uzraudzību.
   6. pants
   Procedūra, lai noslēgtu sadarbības nolīgumus ar trešām personām
   1.   Valde, pamatojoties uz 5. panta 4. punktā minēto novērtējumu un ņemot vērā Apvienotās uzraudzības iestādes atzinumu, pieņem lēmumu, vai direktors var sākt sarunas ar trešo personu par darbības nolīguma noslēgšanu. Kad ir saņemts apstiprinošs valdes lēmums, direktors sāk sarunas ar trešo personu par darbības nolīguma noslēgšanu. Ja lēmums ir noraidošs, valde var apsvērt, vai ar trešo personu ir noslēdzams stratēģisks nolīgums.
   2.   Klasificētu informāciju Eiropols drīkst nodot tikai tad, ja Eiropolam ar šo trešo personu ir noslēgts nolīgums par slepenību. Drošības komitejai ir informēta par šādu nolīgumu, kuru sekojoši oficiāli iekļauj sadarbības nolīgumā vai sadarbības noteikumos.
   3.   Pēc tam, kad sarunas par nolīgumu ir noslēgtas, direktors valdei iesniedz nolīguma projektu. Ja tas attiecas uz darbības nolīguma noslēgšanu, valde lūdz Apvienotās uzraudzības iestādes atzinumu. Valde apstiprina nolīguma projektu, pirms to iesniedz apstiprināšanai Padomē.
   Ja darbības nolīgums ir apstiprināts, šo nolīguma projektu un Apvienotās uzraudzības iestādes atzinumu iesniedz Padomei.
   4.   Saskaņā ar Eiropola izveides lēmuma 23. panta 2. punktu šādus nolīgumus var noslēgt tikai pēc tam, kad ir saņemts Padomes apstiprinājums, kura ir iepriekš ir apspriedusies ar valdi un, ja šāds nolīgums skar personas datu apmaiņu, ar valdes starpniecību ir saņēmusi Apvienotās uzraudzības iestādes atzinumu.
   7. pants
   Paziņošana valdei
   Direktors regulāri informē valdi par attiecīgā brīža stāvokli sarunās ar ES struktūrām un trešām personām.
   III   SADAĻA

      INFORMĀCIJAS APMAIŅA

      I   NODAĻA

         Informācijas saņemšana

   8. pants
   Informācijas saņemšana pirms nolīguma stāšanās spēkā
   Pirms nolīgums vai sadarbības noteikumi ar ES struktūru vai trešo personu stājas spēkā, Eiropols var saskaņā ar Eiropola izveides lēmuma 22. panta 3. punktu un 23. panta 3. punktu tieši saņemt un izmantot informāciju, tostarp personas datus un klasificētu informāciju, ciktāl tas ir nepieciešams, lai likumīgi veiktu tā uzdevumus, kas uzskaitīti Eiropola izveides lēmuma 5. pantā.

      II   NODAĻA

         Informācijas nosūtīšana

   9. pants
   Nosacījumi informācijas nosūtīšanai ES struktūrām un trešām personām
   Eiropols var nodot informāciju ES struktūrai vai trešai personai tikai ar šādiem nosacījumiem.

               1.

               Neatkarīgi no 11. līdz 14. panta informāciju var nosūtīt tikai pēc tam, kad ar ES struktūru vai trešo personu saskaņā ar II sadaļas noteikumiem ir noslēgts nolīgums vai notikusi vienošanās par sadarbības noteikumiem.

               2.

               Ja attiecīgos datus Eiropolam nosūta dalībvalsts, Eiropols nosūta tos ES struktūrām vai trešām personām tikai ar šīs dalībvalsts piekrišanu. Attiecīgā dalībvalsts šādai nosūtīšanai var dot iepriekšēju vispārēju piekrišanu vai piekrišanu ar konkrētiem nosacījumiem. Šādu piekrišanu var atsaukt jebkurā laikā.

               3.

               Ja datus nav nosūtījusi dalībvalsts, Eiropols pārliecinās, ka šādu datu nosūtīšana:

                           a)

                           neierobežo pareizu to uzdevumu veikšanu, kas ietilpst dalībvalsts kompetencē;

                           b)

                           neapdraud dalībvalsts drošību vai sabiedrisko kārtību vai nekaitē tās labklājībai citā veidā.

               4.

               Personas datu nosūtīšana trešām personām ir atļauta vienīgi tad, ja:

                           a)

                           tas konkrētā gadījumā ir nepieciešams, lai novērstu vai apkarotu Eiropola kompetencē esošus noziedzīgus nodarījumus, un

                           b)

                           Eiropols ir noslēdzis darbības nolīgumu ar attiecīgajām trešajām personām, kas ļauj nosūtīt šādus datus, pamatojoties uz novērtējumu, kurš apstiprina, ka minētās trešās personas saskaņā ar 5. panta 4. punktu nodrošina līdzvērtīgu datu aizsardzības līmeni.

               5.

               Eiropols drīkst nosūtīt klasificētu informāciju tikai tad, ja:

                           a)

                           Eiropolam ar ES struktūru vai trešo personu ir noslēgts nolīgums par slepenību saskaņā ar 4. panta 2. punktu un 6. panta 2. punktu; un

                           b)

                           ja, pārsūtot datus trešām personām, tas atsevišķos gadījumos ir nepieciešams, lai novērstu vai apkarotu Eiropola kompetencē esošus noziedzīgus nodarījumus.

         10. pants
   Atbildība par datu nosūtīšanu
   Eiropols ir atbildīgs par datu nosūtīšanas likumību. Eiropols reģistrē visus saskaņā ar šim noteikumiem veiktos datu nosūtīšanas gadījumus, kā arī nosūtīšanas pamatojumu. Datus nosūta tikai tad, ja saņēmējs apņemas datus izmantot tikai tiem mērķiem, kādiem tie ir nosūtīti.
   11. pants
   Informācijas nosūtīšana ES struktūrām, pirms stājies spēkā sadarbības nolīgums vai sadarbības noteikumi
   1.   Pirms stājies spēkā darbības nolīgums vai sadarbības noteikumi ar ES struktūru, Eiropols saskaņā ar Eiropola izveides lēmuma 22. panta 3. punktu un atbilstīgi šo noteikumu 9. panta 2) un 3) punktā izklāstītajiem nosacījumiem var tieši nosūtīt informāciju, tostarp personas datus, šādai ES struktūrai, ja tas ir nepieciešams likumīgai saņēmēja uzdevumu veikšanai.
   2.   Eiropols drīkst nosūtīt klasificēto informāciju tikai tad, ja Eiropolam saskaņā ar 4. panta 2. punktu ar šo ES struktūru ir noslēgts nolīgums par slepenību.
   12. pants
   Informācijas nosūtīšana trešām personām pirms nolīguma stāšanās spēkā
   Pirms stājies spēkā nolīgums ar trešo personu, Eiropols saskaņā ar Eiropola izveides lēmuma 23. panta 4. punktu un atbilstīgi šo noteikumu 9. panta 2) un 3) punktā izklāstītajiem nosacījumiem var tieši nosūtīt informāciju, izņemot personas datus un klasificētu informāciju, šai trešai personai, ja tas ir nepieciešams likumīgai saņēmēja uzdevumu veikšanai.
   13. pants
   Informācijas nosūtīšana trešām personām, kas nav iekļautas Padomes sarakstā
   Saskaņā ar Eiropola izveides lēmuma 23. panta 5. punktu un atbilstīgi šo noteikumu 9. panta 2. un 3. punktā izklāstītajiem nosacījumiem Eiropols var tieši nosūtīt informāciju, izņemot personas datus un klasificētu informāciju, trešām personām, kas nav iekļautas Eiropola izveides lēmuma 26. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētajā sarakstā, ja tas atsevišķos gadījumos ir absolūti nepieciešams, lai novērstu vai apkarotu noziedzīgus nodarījumus, saistībā ar kuriem Eiropolam ir kompetence.

      III   NODAĻA

         Informācijas nosūtīšana izņēmuma gadījumos

   14. pants
   Personas datu un klasificētas informācijas nosūtīšana izņēmuma gadījumos
   1.   Saskaņā ar Eiropola izveides lēmuma 23. panta 8. un 9. punktu un atbilstīgi šo noteikumu 9. panta 2. un 3. punktā izklāstītajiem nosacījumiem Eiropols var nosūtīt personas datus un klasificētu informāciju trešām personām, ja direktors uzskata, ka to nosūtīšana ir absolūti nepieciešama, lai aizsargātu attiecīgo dalībvalstu būtiskas intereses, kas ietilpst Eiropola mērķu jomā, vai lai novērstu reālus draudus, kas saistīti ar noziedzīgiem nodarījumiem vai teroristu uzbrukumiem.
   2.   Ja nosūta klasificētu informāciju, direktors pēc iespējas drīzāk informē valdi un Drošības komiteju par savu lēmumu.
   3.   Ja nosūta personas datus, direktors jebkurā gadījumā izvērtē attiecīgās trešās personas nodrošināto datu aizsardzības līmeni, lai to samērotu ar attiecīgajām interesēm. To darot, direktors ņem vērā visus svarīgos aspektus, piemēram, draudus, kas varētu rasties gadījumā, ja Eiropols nenosūtītu attiecīgos personas datus. Direktors pēc iespējas ātrāk informē valdi un Apvienoto uzraudzības iestādi par savu lēmumu un par pamatojumu novērtējumam par to, vai attiecīgā trešā persona nodrošina līdzvērtīgu datu aizsardzības līmeni.
   4.   Pirms nosūta personas datus saskaņā ar 1. punktu, direktors novērtē, vai attiecīgās trešās personas nodrošina līdzvērtīgu datu aizsardzības līmeni, ņemot vērā visus apstākļus, kas ir svarīgi, nosūtot personas datus, konkrēti:

               a)

               datu veidu;

               b)

               mērķi, kādam dati ir paredzēti;

               c)

               plānotās apstrādes ilgumu;

               d)

               trešai personai piemērojamos vispārējos vai īpašos datu aizsardzības noteikumus;

               e)

               to, vai šī trešā persona ir piekritusi Eiropola izvirzītajiem īpašajiem nosacījumiem attiecībā uz datiem.

      IV   NODAĻA

         Īpaši nosacījumi personas datu nosūtīšanai

   15. pants
   Personas datu nosūtīšanas mērķi
   1.   Nenosūta pieprasītos personas datus, ja nav norādīts pieprasījuma mērķis un iemesls.
   2.   Tādu personas datu, kuri atklāj rasi vai etnisko izcelsmi, politiskos uzskatus, reliģisku vai filozofisku pārliecību, dalību arodbiedrībās, kā arī uz personas veselību vai seksuālo dzīvi attiecināmu datu nosūtīšana nav atļauta, ja vien tas nav ārkārtīgi nepieciešami.
   16. pants
   Personas datu labošana un dzēšana
   1.   Ja Eiropols nosūta personas datus ES struktūrai vai trešai personai, tas nodrošina, ka saņēmēja ES struktūra vai trešā persona apņemas labot vai dzēst personas datus, ja izrādītos, ka tie nav pareizi, precīzi, vairs nav aktuāli vai tos nevajadzēja nosūtīt. Ja Eiropols pamana, ka personas dati nav pareizi, precīzi, vairs nav aktuāli vai tos nevajadzēja nosūtīt, tas tūlīt par to informē ES struktūru vai trešo personu un lūdz paziņot Eiropolam, ka datus labos vai dzēsīs. Direktors par Eiropola darbībām šajā jomā informē valdi un Apvienoto uzraudzības iestādi.
   2.   Visos noslēgtajos nolīgumos jāparedz pienākums labot un dzēst datus saskaņā ar procedūru, kas minēta 1. punktā.
   3.   Ja Eiropols nosūta personas datus, tas nodrošina, ka saņēmēja ES struktūra vai trešā persona apņemas dzēst datus, kad tie vairs nebūs vajadzīgi tiem mērķiem, kādiem tos nosūtīja.

      V   NODAĻA

         Datu tālāka nosūtīšana ES struktūrām un trešām personām

   17. pants
   Kompetentas iestādes un tālāka nosūtīšana
   1.   Eiropola veikta personas datu nosūtīšana trešai valstij un nosūtīšana minētajā valstī ir ierobežota ar kompetentām iestādēm, kuras ir skaidri jānorāda visos noslēgtajos nolīgumos.
   2.   Risinot sarunas par nolīgumiem, Eiropols vienmēr cenšas nodrošināt, lai, ja iespējams, trešā valsts norāda vienu kompetentu iestādi, kas darbojas kā valsts kontaktpunkts starp Eiropolu un citām šīs trešās valsts kompetentām iestādēm.
   3.   Nosūtot personas datus, Eiropols nodrošina, ka saņēmēja ES struktūra vai trešā persona apņemas šādus datus tālāk pārsūtīt tikai kompetentām iestādēm un darīt to, ievērojot tādus pašus nosacījumus, ko piemēro sākotnējai nosūtīšanai.
   4.   Ja trešā valsts nevar norādīt vienu kompetentu iestādi, kas darbotos kā valsts kontaktpunkts, nolīgumos izņēmuma kārtā var paredzēt, ka Eiropols informāciju tieši nosūta vienai vai vairākām kompetentām iestādēm attiecīgajā trešā valstī.
   18. pants
   Nosacījumi tālākai nosūtīšanai
   1.   Eiropols nosūta personas datus tikai trešās valsts kompetentai iestādei vai nosūta datus kādai organizācijai vai ES struktūrai, ja šī iestāde, organizācija vai struktūra piekrīt šos personas datus nedarīt zināmus citām ES struktūrām vai trešām personām, izņemot saskaņā ar nosacījumiem, kas izklāstīti 2. punktā.
   2.   Trešās valsts kompetentā iestāde, organizācija vai ES struktūra, ar kuru Eiropols ir noslēdzis darbības nolīgumu, var personas datus nosūtīt tālāk tikai:

               a)

               ja Eiropols tam iepriekš ir piekritis gadījumos, kad ES struktūra vai trešā persona, kas saņem personas datus, ar Eiropolu ir noslēgusi darbības nolīgumu, vai

               b)

               izņēmuma kārtā ar direktora atļauju, ņemot vērā datu aizsardzības līmeni, ko piemēro ES struktūrai vai trešai personai, ja viņš uzskata, ka ir absolūti nepieciešams, lai ES struktūra vai trešā persona nosūtītu datus tālāk:

                           i)

                           lai aizstāvētu attiecīgās dalībvalsts būtiskas intereses, kas ietilpst Eiropola darbības jomā; vai

                           ii)

                           lai novērstu reālus draudus, kas saistīti ar noziedzīgiem nodarījumiem vai teroristu uzbrukumiem.

         3.   Eiropols nedrīkst tālāk nosūtīt nekādus datus, ko tam nosūtījusi dalībvalsts, ja attiecīgā dalībvalsts tam iepriekš nav piekritusi. Direktors informē attiecīgo dalībvalsti par iemesliem, kāpēc datus nosūta ar ES struktūras vai trešās personas starpniecību, nevis tieši.

      VI   NODAĻA

         Īpaši nosacījumi, Eiropolam saņemot informāciju no trešām personām

   19. pants
   Avota un informācijas novērtējums
   1.   Lai noteiktu Eiropola saņemtās informācijas, kā arī tās avotu ticamību, Eiropols lūdz ES struktūru vai trešo personu pēc iespējas novērtēt informāciju un tās avotu saskaņā ar kritērijiem, kas izklāstīti 12. pantā Padomes Lēmumā 2009/936/TI (2009. gada 30. novembris), ar ko pieņem īstenošanas noteikumus Eiropola analīzes darba datnēm (2) (“noteikumi Eiropola analīzes darba datnēm”).
   2.   Ja šo novērtējumu nesniedz, Eiropols mēģina pēc iespējas novērtēt informācijas vai tās avota ticamību, par pamatu ņemot to informāciju, kas jau ir tā rīcībā saskaņā ar kritērijiem, kas izklāstīti 12. pantā noteikumos Eiropola analīzes darba datnēm.
   3.   Eiropols un ES struktūra vai trešā persona var nolīgumā vispārīgi vienoties par konkrētu informācijas veidu un konkrētu avotu novērtēšanu saskaņā ar kritērijiem, kas izklāstīti 12. pantā noteikumos Eiropola analīzes darba datnēm.
   20. pants
   Eiropola saņemtās informācijas labošana un dzēšana
   1.   Nolīgumos nosaka, ka ES struktūra vai trešā persona informē Eiropolu, ja tā labo vai dzēš informāciju, kas nosūtīta Eiropolam.
   2.   Ja ES struktūra vai trešā persona informē Eiropolu, ka tā ir labojusi vai dzēsusi informāciju, kas nosūtīta Eiropolam, tas attiecīgi labo un dzēš šo informāciju. Eiropols šo informāciju nedzēš, ja tā tam ir vajadzīga, lai apstrādātu informāciju attiecīgā analīzes darba datnes nolūkos vai, ja informāciju glabā citā Eiropola datu datnē, ja Eiropols arī turpmāk tajā ir ieinteresēts, pamatojoties uz izlūkdatiem, kas ir plašāki par tiem, kuri ir tās ES struktūras vai trešās personas rīcībā, kas datus nosūtīja. Eiropols informē attiecīgo ES struktūru vai trešo personu par šādas informācijas saglabāšanu.
   3.   Ja Eiropolam ir pamats uzskatīt, ka piesūtītā informācija nav precīza vai vairs nav aktuāla, tas informē ES struktūru vai trešo personu, kas informāciju piesūtīja, un lūdz ES struktūru vai trešo personu paziņot Eiropolam savu nostāju šajā jautājumā. Ja Eiropols informāciju ir labojis vai dzēsis saskaņā ar Eiropola izveides lēmuma 31. panta 1. punktu, Eiropols par labošanu vai dzēšanu paziņo piegādātājai ES struktūrai vai trešai personai.
   4.   Neskarot Eiropola izveides lēmuma 31. pantu, neapstrādā tādu informāciju, par kuru ir skaidrs, ka to ieguvusi trešā valsts, nepārprotami pārkāpjot cilvēktiesības.
   5.   Nolīgumos nosaka, ka ES struktūra vai trešā persona pēc iespējas informē Eiropolu, ja ES struktūrai vai trešai personai ir pamats uzskatīt, ka piesūtītā informācija nav precīza vai vairs nav aktuāla.
   IV   SADAĻA

      NOBEIGUMA NOTEIKUMI

   21. pants
   Stāšanās spēkā
   Šie noteikumi stājas spēkā 2010. gada 1. janvārī.

      Briselē, 2009. gada 30. novembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         B. ASK

      (1)  OV L 121, 15.5.2009., 37. lpp.

      (2)  Skatīt šā Oficiālā Vēstneša 14. lappusi.


title: Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2016/1974 (2016. gada 31. oktobris), ar ko groza Lēmumu (ES) 2016/810 (ECB/2016/10) par ilgāka termiņa refinansēšanas mērķoperāciju otro kopumu (ECB/2016/30)

text:
               11.11.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 304/7

         EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS LĒMUMS (ES) 2016/1974
   (2016. gada 31. oktobris),
   ar ko groza Lēmumu (ES) 2016/810 (ECB/2016/10) par ilgāka termiņa refinansēšanas mērķoperāciju otro kopumu (ECB/2016/30)
   EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 127. panta 2. punkta pirmo ievilkumu,
   ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 3.1. panta pirmo ievilkumu, 12.1. pantu, 18.1. panta otro ievilkumu un 34.1. panta otro ievilkumu,
   tā kā:

               (1)

               ECB Padome, īstenojot savu uzdevumu nodrošināt cenu stabilitāti un turpinot vienkāršot privātā sektora kreditēšanas nosacījumus un stimulēt kreditēšanu, 2016. gada 28. aprīlī pieņēma Eiropas Centrālās bankas Lēmumu (ES) 2016/810 (ECB/2016/10) (1). Šajā lēmumā sīkāk noteikts četru ilgāka termiņa refinansēšanas mērķoperāciju kopums (ITRMO II), kas reizi ceturksnī tiek veiktas no 2016. gada jūnija līdz 2017. gada martam.

               (2)

               Lai novērstu neatbilstību starp termiņu, kurā vadošā iestāde iesniedz pieteikumu par izmaiņām ITRMO II grupas sastāvā, kā norādīts ECB tīmekļa vietnē publicētajā ITRMO II indikatīvajā kalendārā, un laika posmu, kas minēts Lēmuma (ES) 2016/810 (ECB/2016/10) 3. panta 7. punkta a) apakšpunktā, ECB Padome nolēmusi, ka, ja izmaiņas ITRMO II grupas sastāvā ir apstiprinātas saskaņā ar Lēmuma (ES) 2016/810 (ECB/2016/10) 3. panta 5. punktu vai tās notiek saskaņā ar minētā lēmuma 3. panta 6. punkta b) vai c) apakšpunktu, vadošā iestāde var piedalīties ITRMO II, pamatojoties uz savas ITRMO II grupas jauno sastāvu, pēc tam, kad tā saņēmusi savas nacionālās centrālās bankas (NCB) apstiprinājumu par to, ka ITRMO II grupas jaunais sastāvs ir atzīts.

               (3)

               Tādēļ attiecīgi jāgroza Lēmums (ES) 2016/810 (ECB/2016/10),

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Grozījumi
   Lēmumu (ES) 2016/810 (ECB/2016/10) groza šādi:

               1)

               ar šādu punktu aizstāj 3. panta 6. punkta b) apakšpunkta i) punktu:

                           “i)

                           vadošā iestāde iesniedz savai NCB atzīšanas pieteikumu attiecībā uz izmaiņām ITRMO II grupas sastāvā saskaņā ar ECB tīmekļa vietnē publicēto ITRMO II indikatīvo kalendāru;”;

               2)

               ar šādu apakšpunktu aizstāj 3. panta 7. punkta a) apakšpunktu:

                           “a)

                           tādu izmaiņu gadījumā, kurām piemēro 5. punktu, 6. punkta b) apakšpunktu vai 6. punkta c) apakšpunktu, vadošā iestāde var piedalīties ITRMO II, pamatojoties uz savas ITRMO II grupas jauno sastāvu, tikai pēc tam, kad tā saņēmusi savas NCB apstiprinājumu par to, ka ITRMO II grupas jaunais sastāvs ir atzīts; un”.

         2. pants
   Stāšanās spēkā
   Šis lēmums stājas spēkā 2016. gada 31. oktobrī.

      Frankfurtē pie Mainas, 2016. gada 31. oktobrī

            ECB Padomes vārdā –

            ECB priekšsēdētājs

         Mario DRAGHI

      (1)  Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2016/810 (2016. gada 28. aprīlis) par ilgāka termiņa refinansēšanas mērķoperāciju otro kopumu (ECB/2016/10) (OV L 132, 21.5.2016., 107. lpp.).


title: 2010/446/CFSP: Padomes Lēmums 2010/446/KĀDP ( 2010. gada 11. augusts ), ar ko pagarina pilnvaru termiņu Eiropas Savienības īpašajam pārstāvim Kosovā

text:
               12.8.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 211/36

         PADOMES LĒMUMS 2010/446/KĀDP
   (2010. gada 11. augusts),
   ar ko pagarina pilnvaru termiņu Eiropas Savienības īpašajam pārstāvim Kosovā (1)

   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 28. pantu, 31. panta 2. punktu un 33. pantu,
   ņemot vērā priekšlikumu, ko iesniegusi Savienības Augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos,
   tā kā:

               (1)

               Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padome 1999. gada 10. jūnijā pieņēma Rezolūciju 1244 (1999).

               (2)

               Padome 2006. gada 15. septembrī pieņēma Vienoto rīcību 2006/623/KĀDP (2) par grupas izveidi, lai palīdzētu sagatavot iespējamas Kosovā izvietotas Starptautiskas civilas misijas izveidi, tostarp Eiropas Savienības īpašā pārstāvja aspektu (SCM/ESĪP plānošanas grupa).

               (3)

               Eiropadome 2007. gada 13. un 14. decembrī uzsvēra, ka Eiropas Savienība (turpmāk “ES”) ir gatava uzņemties vadošo lomu, lai sekmētu stabilitāti reģionā un panāktu jautājuma noregulēšanu, definējot Kosovas turpmāko statusu. Tā apliecināja Savienības gatavību palīdzēt Kosovai, lai panāktu ilgtspējīgu stabilitāti, tostarp ar Eiropas Drošības un aizsardzības politikas (EDAP) misijas starpniecību, kā arī sniedzot ieguldījumu Starptautiskā civilā biroja izveidē kā daļu no starptautiskās klātbūtnes.

               (4)

               Padome 2008. gada 4. februārī pieņēma Vienoto rīcību 2008/124/KĀDP par Eiropas Savienības tiesiskuma misiju Kosovā, EULEX KOSOVO
                   (3) un Vienoto rīcību 2008/123/KĀDP (4), ar ko Pieter FEITH kungu iecēla par Eiropas Savienības īpašo pārstāvi (turpmāk “ESĪP”) Kosovā.

               (5)

               Padome 2010. gada 25. februārī pieņēma Lēmumu 2010/118/KĀDP (5), ar ko ESĪP pilnvaru termiņu pagarināja līdz 2010. gada 31. augustam.

               (6)

               ESĪP pilnvaru termiņš būtu jāpagarina līdz 2011. gada 28. februārim. Tomēr ESĪP pilnvaras var beigties agrāk, ja Padome pieņemtu tādu lēmumu pēc Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos (AP) priekšlikuma, kad būtu stājies spēkā lēmums, ar ko izveido Eiropas Ārējās darbības dienestu.

               (7)

               Stabilizācijas un asociācijas process ir stratēģisks pamats Savienības politikai attiecībā uz Rietumbalkānu reģionu, un Kosovai piemēro tā instrumentus, tostarp Eiropas partnerību, politisko un tehnisko dialogu kā daļu no SAP Uzraudzības mehānisma, kā arī saistītas Savienības palīdzības programmas.

               (8)

               ESĪP pilnvaras būtu jāīsteno sadarbībā ar Komisiju, lai nodrošinātu saskaņotību ar citām attiecīgām darbībām, kas ir Savienības kompetencē.

               (9)

               Padome ir noteikusi, ka ESĪP kompetenci un pilnvaras, kā arī Starptautiskā civilā pārstāvja kompetenci un pilnvaras piešķir vienai un tai pašai personai.

               (10)

               ESĪP īstenos savas pilnvaras situācijā, kas var pasliktināties un varētu kaitēt Līguma 21. pantā izklāstīto kopējās ārpolitikas un drošības politikas mērķu sasniegšanai,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Eiropas Savienības īpašais pārstāvis
   Ar šo ESĪP Kosovā Pieter FEITH kunga pilnvaru termiņš tiek pagarināts līdz 2011. gada 28. februārim. ESĪP pilnvaras var beigties agrāk, ja Padome pieņemtu tādu lēmumu pēc AP priekšlikuma, kad būtu stājies spēkā lēmums, ar ko izveido Eiropas Ārējās darbības dienestu.
   2. pants
   Politikas mērķi
   ESĪP pilnvaru pamatā ir Savienības politikas mērķi Kosovā. Tie ietver vadošo lomu, stiprinot stabilitāti reģionā un īstenojot risinājumu par Kosovas statusa noteikšanu nākotnē, kā mērķis ir izveidot stabilu, dzīvotspējīgu, mierīgu, demokrātisku un etniski daudzveidīgu Kosovu, kas sniedz ieguldījumu reģiona sadarbībā un stabilitātē, balstoties uz labām kaimiņattiecībām; Kosovu, kas ievēro tiesiskumu un aizsargā mazākumtautības un kultūras un reliģisko mantojumu.
   3. pants
   Pilnvaras
   Lai sasniegtu politikas mērķus, ESĪP ir pilnvarots:

               a)

               piedāvāt Savienības konsultācijas un atbalstu politiskajā procesā;

               b)

               veicināt vispārēju Savienības politikas koordināciju Kosovā;

               c)

               nodrošināt politisku vadību uz vietas Eiropas Savienības tiesiskuma misijas Kosovā (EULEX KOSOVO) vadītājam, tostarp par to jautājumu politiskajiem aspektiem, kas saistīti ar izpildes pienākumiem;

               d)

               nodrošināt konsekvenci un saskaņotību Savienības darbībās, kas vērstas uz sabiedrību. ESĪP preses pārstāvis ir galvenā Savienības kontaktpersona ar Kosovas masu informācijas līdzekļiem kopējās ārpolitikas un drošības politikas/kopējās drošības un aizsardzības politikas (KĀDP/KDAP) jautājumos. Visas darbības, kas saistītas ar plašsaziņas līdzekļiem un sabiedrības informēšanu, īstenos ciešā un nepārtrauktā koordinācijā ar Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos (AP) preses pārstāvi/Padomes sekretariāta Preses biroju;

               e)

               veicināt cilvēktiesību un pamatbrīvību, tostarp sieviešu un bērnu tiesību, ievērošanas attīstību un konsolidāciju Kosovā saskaņā ar ES politiku cilvēktiesību jomā un ES pamatnostādnēm cilvēktiesību jomā.

         4. pants
   Pilnvaru īstenošana
   1.   ESĪP ir atbildīgs par pilnvaru īstenošanu AP pakļautībā.
   2.   Politikas un drošības komiteja (turpmāk “PDK”) uztur privileģētus sakarus ar ESĪP un ir galvenais ESĪP kontaktpunkts sakariem ar Padomi. PDK saskaņā ar savām pilnvarām, neskarot AP pilnvaras, dod ESĪP stratēģiskas norādes un politisku virzību.
   5. pants
   Finansējums
   1.   ESĪP pilnvaru īstenošanas izdevumiem paredzētā finanšu atsauces summa laikposmam no 2010. gada 1. septembra līdz 2011. gada 28. februārim ir EUR 1 230 000.
   2.   Izdevumus pārvalda saskaņā ar procedūrām un noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam. Rietumbalkānu reģiona valstu valstspiederīgie var piedalīties konkursos par līgumiem.
   3.   Izdevumus pārvalda saskaņā ar ESĪP un Komisijas noslēgtu līgumu. ESĪP sniedz Komisijai pārskatu par visiem izdevumiem.
   6. pants
   Komandas izveide un tās sastāvs
   1.   ESĪP vajadzībām norīko īpaši atlasītu ES personālu, lai palīdzētu īstenot ESĪP pilnvaras un nodrošinātu saskaņotību, publicitāti un efektivitāti visām ES darbībām Kosovā. ESĪP saskaņā ar savām pilnvarām un atbilstīgajiem pieejamiem finanšu līdzekļiem ir atbildīgs par savas komandas izveidi. Komandā iekļauj personas, kam, kā pilnvarās paredzēts, ir īpašas zināšanas konkrētos politikas jautājumos. ESĪP operatīvi informē Padomi un Komisiju par komandas sastāvu.
   2.   Dalībvalstis un Savienības iestādes var ierosināt personāla norīkošanu darbā pie ESĪP. Atalgojumu personālam, ko kāda dalībvalsts vai Savienības iestāde norīko darbā pie ESĪP, maksā attiecīgā dalībvalsts vai Savienības iestāde. Darbā pie ESĪP var nosūtīt arī ekspertus, ko dalībvalstis ir norīkojušas darbā uz Padomes Ģenerālsekretariātu. Starptautiskajiem personāla līgumdarbiniekiem ir kādas dalībvalsts valstspiederība.
   3.   Norīkotais personāls turpina būt nosūtītājas dalībvalsts vai nosūtītājas Savienības iestādes administratīvā pakļautībā, un tas veic savus pienākumus un rīkojas ESĪP pilnvaru interesēs.
   7. pants
   ESĪP un viņa personāla privilēģijas un imunitāte
   Par privilēģijām, imunitāti un citām garantijām, kas vajadzīgas ESĪP un viņa personāla locekļu misijas veikšanai un sekmīgai norisei, attiecīgi vienojas ar uzņēmēju pusi/uzņēmējām pusēm. Šajā nolūkā dalībvalstis un Komisija sniedz visu vajadzīgo atbalstu.
   8. pants
   Klasificētas informācijas drošība
   1.   ESĪP un viņa komandas locekļi ievēro drošības principus un minimālos standartus, kas ir noteikti Padomes Lēmumā 2001/264/EK (2001. gada 19. marts), ar ko pieņem Padomes drošības reglamentu (6), jo īpaši rīkojoties ar klasificētu ES informāciju.
   2.   Saskaņā ar Padomes drošības reglamentu AP ir pilnvarots nodot NATO/KFOR to klasificēto ES informāciju un dokumentus, kuri ir izstrādāti pasākumu vajadzībām un kuru klasifikācija nav augstāka par “CONFIDENTIEL UE”.
   3.   Saskaņā ar Padomes drošības reglamentu ESĪP darbības vajadzībām AP ir pilnvarots nodot Apvienoto Nāciju Organizācijai (ANO) un Eiropas Drošības un sadarbības organizācijai (EDSO) to klasificēto ES informāciju un dokumentus, kuri ir izstrādāti pasākumu vajadzībām un kuru klasifikācija nav augstāka par “RESTREINT UE”. Šim nolūkam sagatavo vietējus noteikumus.
   4.   AP ir pilnvarots ar šo lēmumu saistītajām trešām personām nodot neklasificētus ES dokumentus, kas ir saistīti ar Padomes apspriedēm par operāciju un uz ko atbilstīgi Padomes reglamenta (7) 6. panta 1. punktam attiecas pienākums ievērot dienesta noslēpumu.
   9. pants
   Piekļuve informācijai un materiāltehniskais atbalsts
   1.   Dalībvalstis, Komisija un Padomes Ģenerālsekretariāts nodrošina, ka ESĪP var piekļūt jebkurai atbilstīgai informācijai.
   2.   Savienības delegācija un/vai dalībvalstis attiecīgos gadījumos nodrošina materiāltehnisko atbalstu reģionā.
   10. pants
   Drošība
   Saskaņā ar Savienības politiku tāda personāla drošības jomā, kas izvietots ārpus Savienības, lai veiktu operatīvas darbības saskaņā ar Līguma V sadaļu, ESĪP saskaņā ar savām pilnvarām un drošības situāciju ģeogrāfiskajā teritorijā, par ko viņš ir atbildīgs, veic visus praktiski iespējamos pasākumus visa viņa tiešā pakļautībā esošā personāla drošībai, jo īpaši:

               a)

               izstrādājot konkrētai misijai drošības plānu, kura pamatā ir Padomes Ģenerālsekretariāta norādes, ietverot tai pielāgotus fiziskus, organizatoriskus un procesuālus drošības pasākumus, reglamentējot personāla drošu pārvietošanos uz misijas teritoriju un drošu pārvietošanos tajā, kā arī drošības pārkāpumu novēršanu un plānus ārkārtas situācijām un misijas evakuācijai;

               b)

               nodrošinot, ka visam personālam, kas izvietots ārpus Savienības, ir augsta riska apdrošināšana atbilstīgi apstākļiem misijas teritorijā;

               c)

               nodrošinot, ka visi komandas locekļi, ko izvieto ārpus Savienības, tostarp vietējie līgumdarbinieki, pirms vai pēc ierašanās misijas teritorijā ir piedalījušies atbilstīgās drošības apmācībās, kuru pamatā ir riska klasifikācija, ko misijas teritorijai piešķīris Padomes Ģenerālsekretariāts;

               d)

               nodrošinot, ka tiek īstenoti visi saskaņotie ieteikumi, kas sniegti pēc regulāra drošības izvērtējuma, un – saistībā ar starpposma ziņojumiem un pārskata ziņojumu par pilnvaru īstenošanu – rakstiski ziņojot AP, Padomei un Komisijai par šo ieteikumu īstenošanu un citiem drošības jautājumiem.

         11. pants
   Pārskata ziņojumi
   ESĪP regulāri sniedz mutiskus un rakstiskus ziņojumus AP un PDK. Vajadzības gadījumā ESĪP ziņojumus sniedz arī Padomes darba grupām. Rakstiskus ziņojumus regulāri izsūta, izmantojot COREU tīklu. Pēc AP vai PDK ieteikuma ESĪP var sniegt ziņojumus arī Ārlietu padomei.
   12. pants
   Koordinācija
   1.   ESĪP veicina vispārēju Savienības politisko koordināciju. Viņš palīdz nodrošināt, lai visi Savienības instrumenti misijas norises vietā būtu saskaņoti Savienības politisko mērķu sasniegšanai. ESĪP darbības koordinē ar Komisijas darbībām, kā arī attiecīgā gadījumā ar darbībām, ko reģionā veic citi ESĪP. ESĪP regulāri sniedz informatīvus ziņojumus dalībvalstu pārstāvniecībām un Savienības delegācijām.
   2.   Misijas norises vietā ESĪP uztur ciešu saikni ar Savienības delegāciju vadītājiem un dalībvalstu pārstāvniecību vadītājiem. Viņi dara visu iespējamo, lai palīdzētu ESĪP īstenot pilnvaras. ESĪP sniedz norādes EULEX KOSOVO vadītājam par vietējo politisko situāciju, tostarp par to jautājumu politiskajiem aspektiem, kas saistīti ar izpildes pienākumiem. ESĪP un civilās operācijas komandieris vajadzības gadījumā savstarpēji apspriežas.
   3.   ESĪP uztur saikni arī ar attiecīgām vietējām organizācijām un citām starptautiskajām un reģionālajām struktūrām attiecīgajā teritorijā.
   4.   ESĪP kopā ar citiem Savienības darbību īstenotājiem attiecīgajā teritorijā uzlabo informācijas izplatīšanu un apmaiņu starp Savienības darbību īstenotājiem uz vietas, lai sasniegtu augstu situācijas kopīgas izpratnes un novērtēšanas pakāpi.
   13. pants
   Pārskatīšana
   Šā lēmuma īstenošanu un tā saderību ar citām Savienības darbībām reģionā regulāri pārskata. Pilnvaru termiņa beigās ESĪP iesniedz AP, Padomei un Komisijai visaptverošu pilnvaru īstenošanas pārskata ziņojumu.
   14. pants
   Stāšanās spēkā
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2010. gada 11. augustā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         S. VANACKERE

      (1)  Saskaņā ar Apvienoto Nāciju Drošības padomes Rezolūciju 1244 (1999).

      (2)  OV L 253, 16.9.2006., 29. lpp.

      (3)  OV L 42, 16.2.2008., 92. lpp.

      (4)  OV L 42, 16.2.2008., 88. lpp.

      (5)  OV L 49, 26.2.2010., 22. lpp.

      (6)  OV L 101, 11.4.2001., 1. lpp.

      (7)  Lēmums 2009/937/ES, ar ko pieņem Padomes reglamentu (OV L 325, 11.12.2009., 35. lpp.).