title: 2005/140/EK: Komisijas Lēmums (2004. gada 30. marts) par atbalsta shēmu par labu dažiem Kastīlijas un Leonas autonomā apgabala akmeņogļu rūpniecības uzņēmumiem, ko piešķīrusi Spānija 2001. un 2002. gadam (izziņots ar dokumenta numuru K(2004) 927)Dokuments attiecas uz EEZ

text:
               19.2.2005

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 48/30

      KOMISIJAS LĒMUMS

   (2004. gada 30. marts)
   par atbalsta shēmu par labu dažiem Kastīlijas un Leonas autonomā apgabala akmeņogļu rūpniecības uzņēmumiem, ko piešķīrusi Spānija 2001. un 2002. gadam
   (izziņots ar dokumenta numuru K(2004) 927)
   (Autentisks ir vienīgi teksts spāņu valodā)
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   (2005/140/EK)
   EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 88. panta 2. punkta pirmo daļu,
   pēc tam, kad ieinteresētajām pusēm bija izteikta prasība iesniegt savus apsvērumus par minētajiem pantiem (1), un ņemot vērā šos apsvērumus,
   tā kā:
   1.   Procedūra

               (1)

               Ar savu 2000. gada 19. jūnija vēstuli, ko Komisija reģistrējusi ar Nr. N/776/2000, Spānija iesniedza Komisijai stimulējošu pasākumu projektu Kastīlijas un Leonas autonomā apgabala raktuvēm. Pasākumu projekts par labu kalnraktuvju rūpniecībai ietvēra dažas atbalsta shēmas ogļu rūpniecībai, kā tas paredzēts Komisijas 1993. gada 28. decembra Lēmumā Nr. 3632/93/EOTK par Kopienas kārtību attiecībā uz dalībvalstu iesaistīšanās pasākumiem par labu akmeņogļu rūpniecībai (2).

               (2)

               2000. gada 19. jūnijā Spānija informēja Komisiju, ka paziņotais atbalsts, ko vēlējās piešķirt Kastīlijas un Leonas autonomais apgabals, tiks saskaņots ar Spānijas Valsts valdības piešķirtajiem atbalstiem.

               (3)

               Kad bija pagājuši trīs mēneši, kuros Komisija nebija pieņēmusi nostāju šajā jautājumā, Spānijas kompetentās iestādes 2000. gada 25. septembra vēstulē tai iesniedza savu nodomu piemērot šos pasākumus, ja saskaņā ar Lēmuma Nr. 3632/93/EOTK 9. panta 4. punkta noteikumiem nekāds lēmums netiks pieņemts piecpadsmit darbadienu laikā pēc šī paziņojuma.

               (4)

               2002. gada 17. jūlija vēstulē Komisija pieprasīja Spānijai informāciju par atbalstu, ko Kastīlijas un Leonas Padome ir piešķīrusi ogļu rūpniecībai 2000., 2001. un 2002. gadam, precizējot atbalstu saņēmušos uzņēmumus, atbalsta summas un tā priekšmetu, kā arī tā klasifikāciju Lēmumā Nr. 3632/93/EOTK paredzētajās kategorijās. Šīs informācijas ietvaros Spānijai vajadzēja arīdzan precizēt pastāvošo saikni starp šo atbalstu un vispārējiem mērķiem un kritērijiem, kas noteikti 2. pantā, un ar plāniem, ko Spānija iesniegusi Komisijai, saskaņā ar Lēmuma Nr. 3632/93/EOTK 8. pantu.

               (5)

               2002. gada 5. septembra vēstulē Spānija informēja Komisiju par Kastīlijas un Leonas autonomā apgabala ogļu rūpniecības uzņēmumiem piešķirto atbalstu 2000., 2001. un 2002. gadam. Spānija iesniedza šo paziņojumu saskaņā ar procedūras noteikumiem, kas noteikti ar Padomes 1999. gada 22. marta Regulu (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai (3). Savā paziņojumā Spānija atsaucās uz Lēmumu Nr. 3632/93/EOTK, lai arī šī lēmuma, kā arī EOTK līguma termiņš bija iztecējis 2002. gada 23. jūlijā.

               (6)

               2003. gada 19. februāra vēstulē Komisija informēja Spāniju par savu lēmumu uzsākt EK Līguma 88. panta 2. punktā paredzēto procedūru pret atbalsta pasākumiem pētniecībai un attīstībai, vides aizsardzībai, apmācībai un drošībai. Ar lēmumu tika uzsākta arī procedūra pret atbalsta pasākumiem ar mērķi segt ārkārtas izdevumus, taču šie pasākumi neattiecas uz šo lēmumu.

               (7)

               Komisijas Lēmums uzsākt procedūru tika publicēts Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī
                   (4). Komisija aicināja ieinteresētās puses izteikt savas piezīmes attiecībā uz apspriežamo atbalstu/pasākumu.

               (8)

               Iesaistītās puses neizteica nevienu iebildumu. Spānija iesniedza papildu informāciju 2003. gada 21. martā, 2003. gada 9. aprīlī un 2003. gada 12. decembrī.

         2.   Atbalsta detalizēts apraksts
   2.1.   Atbalsta veidi

               (9)

               Atbalsta veidi ir šādi:

                           a)

                           atbalsts pētniecībai un attīstībai (P & A), kas paredzēts Lēmuma Nr. 3632/93/EOTK 6. pantā;

                           b)

                           atbalsts vides aizsardzībai, kas paredzēts Lēmuma Nr. 3632/93/EOTK 7. pantā;

                           c)

                           mācību atbalsts kalnraktuvju jomā;

                           d)

                           atbalsts kalnraktuvju drošībai;

         2.2.   Juridiskais pamatojums

               (10)

               Apspriežamā atbalsta juridiskais pamatojums ir: Reģionālās padomes 2000. gada 20. oktobra (par atbalstu 2000. gadam), 2000. gada 19. decembra (par atbalstu 2001. gadam) un 2001. gada 19. decembra (par atbalstu 2002. gadam) rīkojumi attiecībā uz rūpniecību, tirdzniecību un tūrismu, kas nosaka stimulējošu pasākumu piešķiršanu kalnraktuvju rūpniecībai.

         2.3.   Saņēmēji

               (11)

               Apspriežamo atbalstu var saņemt visi Kastīlijas un Leonas apgabala kalnraktuvju uzņēmumi (lielie uzņēmumi un MVU) un ogļraktuvju uzņēmumu asociācijas, kas minēti Lēmumā Nr. 3632/93/EOTK, ar mērķi veicināt un attīstīt ogļu izmantošanu. Uzņēmumu vai struktūrvienību skaits, kas var saņemt šo atbalstu, tiek vērtēts uz piecdesmit.

               (12)

               Kastīlijas un Leonas autonomais apgabals var saņemt 87. panta 3. daļas a) apakšpunktā minēto atbalstu un tika iekļauts starp reģioniem, kas var saņemt apspriežamo atbalstu laikposmam no 2000. līdz 2006. gadam.

         2.4.   Budžets

               (13)

               Paziņoto atbalstu finansēšanai ir paredzētas šādas summas:

                                       —

                                       2001. gads:

                           9 015 181,56 EUR (1 500 000 000 ESP),

                                       —

                                       2002. gads:

                           9 015 181,56 EUR (1 500 000 000 ESP),

                           kopā:

                           18 030 363,12 EUR (3 000 000 000 ESP).

         2.5.   Shēmas ilgums

               (14)

               Shēmas termiņš noslēdzās 2002. gada 23. jūlijā.

         2.6.   Atbalsta priekšmets

               (15)

               Atbalsta priekšmetu veido 15.–18. apsvērumā minētie pasākumi un, pirmkārt, atbalsts pētniecībai un attīstībai (P & A), kura mērķis ir:

                           —

                           veicināt pētniecības un tehnoloģiju attīstības projektu īstenošanu uzņēmumos, kas nekad nav veikuši šāda veida darbības, un likt tiem pieaugt uzņēmumos, kas tādus veic parasti,

                           —

                           uzlabot drošības un veselības standartiem atbilstošus apstākļus darbam raktuvēs,

                           —

                           optimizēt kalnraktuvju rezervju un resursu izmantošanu, uzlabojot apsaimniekošanas metodes un no tā izrietošās priekšrocības,

                           —

                           veicināt tehnoloģiju jaunievedumus ar mērķi uzlabot ieguvju ietekmi uz vidi,

                           —

                           veicināt tehnoloģiju attīstību ieviešanu ar mērķi paaugstināt produkta pievienoto vērtību, atvieglot tā ieviešanu jaunos tirgos vai paaugstināt produktivitāti,

                           —

                           papildināt aprīkojumam un minerālo vielu ieguvei, apstrādei un izmantošanai paredzētajiem projektiem piemērojamas tehnoloģijas.

                     Tie ir prioritāri projekti, kas pamatoti šajā atbalsta shēmā un kas iekļaujas dažos no šādiem mērķiem:

                           —

                           nelaimes gadījumu, katastrofu, eksploziju, ugunsgrēku u.c. risku samazināšana un smagu un biežu nelaimes gadījumu iemeslu novēršana,

                           —

                           tehniskās dzīvotspējas izpēte pirms ar kalnraktuvju rūpniecību saistītu pētījumu veikšanas.

               (16)

               Atbalsti vides aizsardzībai ir šādi:

                           —

                           kalnraktuvju un metalurģijas darbību videi izraisīto postījumu samazināšana,

                           —

                           vides atjaunošana zonās, kas cietušas no iepriekš veiktām kalnraktuvju darbībām,

                           —

                           minerālo un metālisko vielu savākšana, kas atrodas terikonos un izdedžu kaudzēs.

                     Prioritāri un pamatoti saskaņā ar šo atbalsta shēmu ir tādi projekti, kas iekļaujas dažu nākamo mērķu ietvaros:

                           —

                           kalnraktuvju uzņēmumu izplūdes gāzu un izmešu atmosfērā un ūdens straumēs kvalitātes saskaņošana ar obligāti piemērojamajiem noteikumiem vides aizsardzībai, ja minētās ierīces darbojas jau vismaz divus gadus pirms šo likumu stāšanās spēkā,

                           —

                           vides aizsardzības uzlabošana līdz jūtami augstākam līmenim par to, ko paredz kalnraktuvju uzņēmumu obligātās normas,

                           —

                           jau izpostītās vides atjaunošanas pasākumu attīstība,

                           —

                           tādu pētījumu un tehnoloģiju projektu attīstība, kas palīdz samazināt postījumus, ko kalnraktuvju un metalurģijas darbības rada videi.

               (17)

               Mācību atbalsts kalnraktuvju jomā pastāv apmācības projektos un darbībās, kuru galvenais mērķis ir dot labu tehnisko kvalifikāciju sektora strādniekiem, lai samazinātu nelaimes gadījumu skaitu kalnraktuvēs.

               (18)

               Atbalsti drošībai kalnraktuvēs ir investīciju projekti ar mērķi uzlabot raktuvju ierīču drošību, lai tā būtu augstāka par piemērojamo noteikumu minimāli pieprasīto līmeni.

         2.7.   Atbalsta forma

               (19)

               Atbalstam pieņemtais veids ir subsīdija bez atmaksāšanas.

         2.8.   Pamatotās izmaksas

               (20)

               20.–23. apsvērumā minētais atbalsts un jo īpaši šāds atbalsts pētniecībai un attīstībai (P & A) veido pamatotas izmaksas:

                           a)

                           personāla izmaksas (pētnieki, speciālisti un cits palīgpersonāls, norīkots vienīgi pētniecības darbībām). Šīs izmaksas tiek subsidētas atkarībā no reālā laika, kas veltīts subsidētās pētniecības un attīstības darbībām;

                           b)

                           izdevumi saistībā ar iekārtām, aprīkojumu, zemes gabaliem un telpām, kas izmantoti ekskluzīvā vai pastāvīgā veidā (izņemot cesijas gadījumu uz komerciāla pamata) pētniecības darbībām. Ir pieļaujami jauna vai vienīgā īpašnieka nekustamā īpašuma, kas atrodas Kastīlijas un Leonas reģionā, mantisku aktīvu pirkumu izdevumi. Šiem aktīviem un aprīkojumiem, kā arī papildu ierīcēm un aprīkojumiem, kas nepieciešami labai to funkcionēšanai, jātiek izmantotiem vienīgi ekskluzīvā un pastāvīgā veidā (izņemot cesijas gadījumu par atlīdzību) pētniecības un attīstības darbībai;

                           c)

                           tādu padomdevēju un līdzīgu pakalpojumu izmaksas, kas izmantoti vienīgi pētniecības darbībai (tostarp pētniecība, tehniskās zināšanas, patenti u.c.), iegādāti pie ārējiem avotiem. Visi šie izdevumi ir pamatoti tādā mērā, kādā var tikt pierādīta to tiešā un nepieciešamā saikne ar pētniecības un attīstības darbību;

                           d)

                           papildu vispārēji izdevumi, kas tieši saistīti ar pētniecības darbību. Visi šie izdevumi ir pamatoti tādā mērā, kādā var tikt pierādīta to tiešā un nepieciešamā saikne ar pētniecības un attīstības darbību;

                           e)

                           citi ekspluatācijas izdevumi (piemēram, aprīkojumu, piederumu un tiem līdzīgu ražojumu izmaksas), kas tieši saistīti ar pētniecības darbību. Visi šie izdevumi ir pamatoti tādā mērā, kādā var tikt pierādīta to tiešā un nepieciešamā saikne ar pētniecības un attīstības darbību.

               (21)

               Pamatotie atbalsti vides aizsardzībai ietver papildu investīciju izdevumus zemes gabalos, ēkās, ierīcēs un pamatlīdzekļos, kas nepieciešami vides mērķu realizēšanai.

               (22)

               Pamatotie mācību atbalsti kalnraktuvju jomā ietver apmācību veicošā personāla izmaksas, apmācības saņēmēju pārvietošanās izdevumus, instrumentu un ierīču lietošanas un amortizācijas izdevumus – proporcionāli to izmantošanai vienīgi apspriežamā apmācības projekta laikā – un citus personāla izdevumus līdz iepriekš minētajai kopējai pamatoto izmaksu summai.

               (23)

               Atbalsti kalnraktuvju drošībai ietver:

                           a)

                           ierīču pirkumus ar mērķi uzlabot kalnraktuvju aprīkojuma drošību;

                           b)

                           izdevumus, kas saistīti ar ierīču un ar tām strādājošo drošības uzlabošanu;

                           c)

                           pētījumus par kalnraktuvju ierīču drošības uzlabošanu.

         2.9.   Atbalsta intensitāte

               (24)

               Atbalsta intensitāte un, pirmkārt, atbalsta pētniecībai un attīstībai (P & A) intensitāte ir minēta 24.–27. apsvērumā. Tā norāda šādu bruto summu atbilstoši atbalstam pētniecībai un attīstībai:

                           —

                           attiecībā uz rūpniecisko pētniecību līdz 60 % investīciju un izdevumu uzskatīti par pamatotiem. Ja prasītājs ir mazais vai vidējais uzņēmums (MVU), atbalsta summa var sasniegt 70 % no projekta pamatotajām izmaksām,

                           —

                           attiecībā uz tehniskās dzīvotspējas izpēti pirms ar kalnraktuvju rūpniecību saistītas pētniecības darbībām pieļaujamie griesti ir 75 % no projekta pamatotajām izmaksām.

               (25)

               Tajā, kas attiecas uz vides aizsardzības projektiem, atbalsta maksimālā intensitāte atbilstošās neto subsīdijas veidā var sasniegt tādus maksimāli atļautos procentus īstenotai investīcijai, kādi tie norādīti reģionālo atbalstu kartē, ko apstiprinājusi Eiropas Komisija laikposmam no 2000. līdz 2006. gadam saskaņā ar Rīkojuma II pielikuma nosacījumiem. MVU gadījumā subsīdijas summas var tikt paaugstinātas par šādiem procentiem:

                           —

                           15 % bruto no pamatotajām izmaksām atbalstiem investīcijām, kuru mērķis ir palīdzēt uzņēmumiem pieņemt jaunās obligātās normas vides aizsardzības jomā,

                           —

                           20 % bruto no pamatotajām izmaksām atbalstiem investīcijām, kas ļauj panākt augstāku vides aizsardzības līmeni par obligātajās normās pieprasīto,

                           —

                           20 % bruto no pamatotajām izmaksām atbalstiem investīcijām, kas uzlabo vides aizsardzības līmeni uzņēmumos, kas pieder sektoriem, kuros nepastāv obligāto normu.

               (26)

               Maksimālā bruto summa mācību atbalstam kalnraktuvju jomā ir 80 % no pamatotajām izmaksām.

               (27)

               Maksimālā bruto summa atbalstam projektiem, kuru mērķis ir uzlabot kalnraktuvju drošību, var sasniegt 100 % no pamatotajām izmaksām.

         2.10.   Atbalsta kumulācija

               (28)

               Visi šajā shēmā paredzētie atbalsti var tikt pievienoti jebkādiem citiem valsts atbalstiem ar atšķirīgu galamērķi ar nosacījumu, ka tiek ievēroti atbalsta shēmas priekšlikumā noteiktie griesti. Shēmas ietvaros piešķirto atbalstu summa, vai tos uzlūko izolēti vai kopīgi ar citiem stimulējošiem pasākumiem, subsīdijām vai atbalstiem no citām pārvaldes iestādēm vai citām valsts vai privātajām, nacionālajām vai starptautiskajām institūcijām, nekādā gadījumā nevar būt augstāka par investīcijas, izdevumu vai atbalsta saņēmēja attīstāmās darbības izmaksām.

               (29)

               Par atbalsta kumulāciju ir runāts 29.–32. apsvērumā, un atbalsti pētniecības un attīstības (P & A) projektiem var tikt pievienoti jebkādiem citiem valsts atbalstiem ar tādu pašu priekšmetu un galamērķi. Atbalstu kumulācijas gadījumā valsts kopējais finansējums nevar pārsniegt 75 % griestus no pamatotajām izmaksām.

               (30)

               Atbalsts vides aizsardzības projektiem var tikt pievienots jebkādiem citiem valsts atbalstiem ar tādu pašu priekšmetu un galamērķi, ja vien kopējais summārais daudzums nav augstāks par Rīkojuma Pamataprēķinu 6.1. punkta b) apakšpunktā minētajām robežām.
               Atbilstošas neto investīcijas veidā atbalsti var sasniegt tādus maksimālos procentus īstenotai investīcijai, kādi tie norādīti reģionālo atbalstu kartē, ko apstiprinājusi Eiropas Komisija laikposmam no 2000. līdz 2006. gadam, proti:

                           —

                           35 % apgabaliem Burgos un Valladolid,

                           —

                           37 % apgabaliem Palencia un Ségovie,

                           —

                           40 % citiem novadiem.

                           —

                           Šie procenti var tikt paaugstināti par maksimāli 15 % bruto, ja attiecīgais uzņēmums ir mazais vai vidējais uzņēmums (MVU).

                     MVU gadījumā iepriekš norādītā subsīdijas summa var tikt paaugstināta par šādiem procentiem:

                           —

                           15 % bruto no pamatotajām izmaksām atbalstam investīcijai ar mērķi palīdzēt uzņēmumiem pieņemt jaunās obligātās normas vides aizsardzības jomā,

                           —

                           20 % bruto no pamatotajām izmaksām atbalstam investīcijai, kas ļauj panākt augstāku vides aizsardzības līmeni par obligātajās normās prasīto,

                           —

                           20 % bruto no pamatotajām izmaksām atbalstam investīcijai, kas uzlabo vides aizsardzības līmeni uzņēmumos, kas pieder sektoriem, kuros nepastāv obligāto normu.

               (31)

               Atbalsts ar kalnraktuvēm saistītu mācību projektiem var tikt pievienots jebkādiem citiem valsts atbalstiem ar tādu pašu priekšmetu un galamērķi, ja to kumulācija nepārsniedz Spānijas ministrijas Rīkojuma Pamataprēķinu 6.1 punkta c) apakšpunktā minētos griestus, proti, 100 % no pamatotajām izmaksām.

               (32)

               Attiecībā uz atbalstu kalnraktuvju drošībai:

                           Atbalsts kalnraktuvju drošības projektiem var tikt pievienots jebkādiem citiem valsts atbalstiem ar tādu pašu priekšmetu un galamērķi pie nosacījuma, ka apvienoti šie atbalsti nepārsniedz Rīkojuma Pamataprēķinu 6.1. punkta c) apakšpunktā minētās robežas, proti, 100 % no pamatotajām izmaksām.

         3.   Spānijas komentāri

               (33)

               Spānija iesniedza Komisijai papildu informāciju un argumentus par atbalsta shēmu, kas ietvēra galvenokārt šādus elementus.

               (34)

               Atbalsta shēmas paziņošana 2001. un 2002. gadam bija pareiza un pilnīga. Visa nepieciešamā informācija tika iesniegta Komisijai. Tādēļ saskaņā ar Spānijas nostāju nešķita nepieciešams uzsākt procedūru. Piešķirtajam atbalstam vajadzēja tikt uzskatītam par pastāvošu atbalstu. Spānija tātad prasa procedūras slēgšanu un labvēlīgu lēmumu. Tā uzskata, ka tas, ka Komisija bija gaidījusi līdz 2002. gada 17. jūlijam, lai izteiktu savas piezīmes par paziņojumu, ir pretrunā ar labas pārvaldības un juridiskas drošības principiem.

               (35)

               Kastīlijas un Leonas autonomajam apgabalam nekad nav bijis nodoma piemērot kādu shēmu, kas nebūtu saderīga ar kopējo tirgu. Autonomais apgabals rīkojās pilnā mērā godprātīgi un pārskatāmi. Ņemot vērā Komisijas reakcijas trūkumu attiecībā uz paziņojumu, Kastīlijas un Leonas autonomais apgabals varēja loģiski secināt, ka shēma ir saderīga ar kopējo tirgu un var tikt piemērota.

               (36)

               Spānija uzskata, ka šie pasākumi nepiešķir nekādu priekšrocību ogļraktuvju uzņēmumiem, jo to mērķis ir segt ārkārtas izdevumus, kas saistīti ar reorganizācijas procesiem. Atbalsti pētniecībai un attīstībai, vides aizsardzībai, apmācībai un kalnraktuvju drošībai atbilst valsts atbalstu kārtībai, kas attiecas uz šiem jautājumiem. Attiecībā uz atbalstu pētniecībai un attīstībai Spānija apstiprināja, ka rūpnieciskās pētniecības definīcija ir saderīga ar valsts atbalsta pētniecībai un attīstībai Kopienas noteikumu I pielikuma definīciju.

               (37)

               Attiecībā uz atbalstu videi Spānija iesniedza Komisijai papildu informāciju par dažādām atbalsta kategorijām, ievērojamās nacionālās un Kopienas normas, ogļraktuves, kas atbalstu saņems, un precizējumus par izmaksām, kas saistītas ar piesārņoto rūpniecības iekārtu atjaunošanu. Spānija detalizētā veidā aprakstīja pasākumus, kas veido atbalsta priekšmetu. Spānija apstiprināja to, ka atbalsts, kas sastāda 15 % no pamatotajām izmaksām, lai tiktu izpildītas jaunās normas, strikti aprobežojās tikai ar vides mērķiem. Atbalsta neto aprēķinā ir ņemti vērā gūtie ieņēmumi kā investīcijas rezultāts. Pamatoto izmaksu aprēķinā ir ņemta vērā atjaunoto zonu visaugstākā iespējamā vērtība.

               (38)

               Attiecībā uz mācību atbalstu Spānija pauda uzskatu, ka subsīdiju summas bija ļoti nelielas un ka šādi tās nevarēja kropļot konkurenci. Attiecībā uz atbalstu drošībai kalnraktuvēs Spānija uzsver to, ka kalnraktuvju drošība joprojām nav pietiekama un ka tādēļ ir nepieciešams piešķirt atbalstu šajā jomā. Izmaksas, kas attiecas uz šo jautājumu, ir ārkārtējas, un tām ir jātiek segtām.

               (39)

               Spānija izlaboja dažas summas, kas bija piešķirtas dažādiem ogļu rūpniecības uzņēmumiem. Dažas kļūdas bija palikušas iepriekš iesniegtajos skaitļos.

         4.   Atbalsta shēmas novērtējums

               (40)

               Komisijas novērtējums aprobežojas ar atbalsta pasākumiem, kas saistīti ar pētniecību un attīstību, vides aizsardzību, apmācību un drošību. Par atbalsta pasākumiem ar mērķi segt ārkārtas izdevumus, kas arī bija par iemeslu 2003. gada 19. februāra Lēmumam uzsākt šo izmeklēšanas procedūru, tiks izdarīts cits lēmums. Lai arī šis lēmums novērtē atbalsta shēmu, Komisija pieminēs arī īpašus gadījumus, ņemot vērā to, ka Spānija jau bija izmaksājusi atbalstu.

         4.1.   Padomes Regulas (EK) Nr. 1407/2002 piemērošana

               (41)

               Tā kā gan EOTK līguma, gan Lēmuma Nr. 3632/93/EOTK termiņš iztecēja 2003. gada 23. jūlijā, paziņoto pasākumu saderībai ir jātiek novērtētai, pamatojoties uz Padomes 2002. gada 23. jūlija Regulu (EK) Nr. 1407/2002 par valsts atbalstu ogļu rūpniecībai. Šīs regulas 14. panta 2. punkts nav piemērojams. (5). Šīs regulas 14. panta 2. punkts nav piemērojams.

               (42)

               Visos gadījumos EOTK līguma likumīgā ietvara pāreja uz EK Līgumu nedod iemeslu konfliktam Kastīlijas un Leonas autonomā apgabala piešķirtā atbalsta izmeklēšanā. Noteikumi, kas pakļauti Kopienas Regulai (EK) Nr. 1407/2002 un Lēmumam Nr. 3632/1993/EOTK, ir praktiski identiski, un izmeklēšana, kas būtu balstīta uz EOTK līguma likumīgā ietvara, nebūtu novedusi pie atšķirīga rezultāta.

         4.2.   87. panta 1. punkta piemērošana

               (43)

               Lai noteiktu, vai shēmas pasākumi veido atbalstu, kas pakļauts 87. panta 1. punktam, ir jānosaka, vai tie piešķir priekšrocības dažiem uzņēmumiem, vai dalībvalstis ir izmaksājušas atbalstus no valsts līdzekļiem, vai apspriežamie pasākumi kropļo vai draud kropļot konkurenci un vai tie var ietekmēt tirdzniecības attiecības starp dalībvalstīm.

               (44)

               Pirmais 87. panta 1. punkta nosacījums attiecas uz iespēju, ka pasākumi dod priekšrocības dažiem saņēmējiem. Ir nepieciešams noteikt, pirmkārt, vai atbalstu saņēmušie uzņēmumi ir guvuši ekonomisku priekšrocību un, otrkārt, vai šī priekšrocība ir piešķirta īpašam uzņēmuma veidam. Atbalsts piešķir acīmredzamas ekonomiskas priekšrocības tā saņēmējiem, tā kā tas veido tiešu investīciju, kas sedz tekošos izdevumus, kas būtu jāmaksā uzņēmumiem. Cita starpā apspriežamie pasākumi ir domāti vienīgi Kastīlijas un Leonas autonomā apgabala akmeņogļu uzņēmumiem. Tātad tie vairāk atbalsta dažus uzņēmumus nekā to konkurentus. Citiem vārdiem sakot, atbalsti ir selektīvi.

               (45)

               Otrais 87. panta nosacījums attiecas uz atbalstiem, kas piešķirti no valsts puses vai ar valsts resursu palīdzību. Šajā konkrētajā gadījumā valsts līdzekļu klātbūtne ir pierādīta, jo pasākums būtībā ir finansēts no kādas reģionālās iestādes valsts budžeta.

               (46)

               Saskaņā ar trešo un ceturto Līguma 87. panta 1. punkta nosacījumu atbalsts nedrīkst ne kropļot, ne draudēt kropļot konkurenci, ne arī draudēt ietekmēt attiecības starp dalībvalstīm. Taču šajā konkrētajā gadījumā pasākumi tomēr draud kropļot konkurenci, tā kā tie nostiprina atbalstu saņēmušo uzņēmumu finansiālo pozīciju un darbības lauku salīdzinājumā ar to konkurentiem, kas nav saņēmuši tādas priekšrocības. Lai arī ogļu tirgus Kopienas iekšienē ir ļoti šaurs un lai arī attiecīgie uzņēmumi neeksportē, nacionālā ražošana gūst labumu no tā, ka uzņēmumiem citās dalībvalstīs ir mazāk iespēju eksportēt savus ražojumus uz Spānijas tirgu. Cita starpā šie pasākumi arīdzan kropļo konkurenci un ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm tādā mērā, kādā tiem tiek pievienoti citi Spānijas valdības apstiprināti pasākumi.

               (47)

               Iepriekšminēto iemeslu dēļ Līguma 87. panta 1. punktā minētie nosacījumi piemērojas pasākumiem, kas mums rūp un kas var tikt uzskatīti par saderīgiem ar kopējo tirgu vienīgi tad, ja tie izpilda nosacījumus, lai atbilstu kādam no Līgumā paredzētajiem izņēmumiem.

               (48)

               Līgumā paredzētie izņēmumi šīm trim atbalsta kategorijām ir apvienoti Regulas (EK) Nr. 1407/2002 3. pantā uzskaitītajos noteikumos:

                           —

                           Kopienas noteikumi valsts atbalstam pētniecībai un attīstībai (1996. gada 17. februāra Paziņojums 96/C 45/06 (6), kurā grozījumi ir izdarīti ar 1998. gada 15. februāra Paziņojumu 98/C 48/02 (7) un 2002. gada 8. maija Paziņojumu 2002/C 111/03 (8)),

                           —

                           Kopienas noteikumi valsts atbalstam vides aizsardzībai (2001. gada 3. februāra Paziņojums 2001/C 37/03 (9)),

                           —

                           Komisijas 2001. gada 12. janvāra Regula (EK) Nr. 68/2001 par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu mācību atbalstam (10).

         4.3.   Atbalsta paziņošana

               (49)

               Tajā, kas attiecas uz paziņošanu par atbalstu, ko dalībvalstis plāno piešķirt ogļu rūpniecībai, un saskaņā ar Lēmuma Nr. 3632/93/EOTK 8. pantu Spānija 1998. gada 31. martā paziņoja Komisijai savu Modernizācijas, racionalizācijas, reorganizācijas un darbības samazināšanas plānu 1998.–2002., kas savukārt izrietēja no plāna 1998.–2005. attiecībā uz ogļu rūpniecību un kalnraktuvju reģionu alternatīvu attīstību. Tas saņēma labvēlīgu Komisijas atzinumu ar 1998. gada 3. jūnija Lēmumu 98/637/EOTK (11). Šajā plānā Spānijas valdība plāno veikt dažādus finansiālus pasākumus, lai apspriežamo plānu ietvaros segtu Lēmuma Nr. 3632/93/EOTK 3., 4. un 5. pantā paredzētos atbalstus.

               (50)

               Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1407/2002 9. panta 10. punktu, kas saskan ar Lēmuma Nr. 3632/93/EOTK 9. panta 1. punktu, dalībvalstis paziņo par visiem finansiālajiem atbalstiem, ko tās plāno piešķirt ogļu rūpniecībai nākamā gada laikā. 2000. gada 19. jūnija vēstulē Spānija paziņoja Komisijai par atbalsta pasākumiem. Komisija neizteica novērojumus attiecībā uz šo paziņojumu Lēmuma Nr. 3632/93/EOTK 9. panta 4. punktā noteiktajā termiņā. Tāpēc atbalsts, kas atbilst 2000. gadam, tiek uzskatīts par atļautu. Tādi cita starpā bija 2003. gada 19. februāra Lēmuma secinājumi, ar kuru Komisija uzsāka formālo izmeklēšanas procedūru. Tajā pašā laikā, kā to arīdzan noteica 2003. gada 19. februāra Lēmums, Spānija nebija ievērojusi savas saistības izdarīt iepriekšēju paziņojumu par 2001. un 2002. gadu. Tādēļ atbalsts, ko Kastīlijas un Leonas reģions bija piešķīris 2001. un 2002. gadam un kas minēts Spānijas 2002. gada 5. septembra Paziņojumā, ir jāuzskata par neizziņotu atbalstu.

         4.4.   Atbalsta pētniecībai un attīstībai (P & A) novērtējums

               (51)

               Komisija ir izskatījusi šos atbalsta pasākumus saskaņā ar Kopienas noteikumiem valsts atbalstam pētniecībai un attīstībai. Laikposmā, uz ko attiecas šis atbalsts, šie noteikumi ir ietverti šādos Komisijas Paziņojumos: 1996. gada 17. februāra Paziņojums 96/C 45/06, 1998. gada 13. februāra Paziņojums 98/C 48/02 un 2002. gada 8. maija Paziņojums 2002/C 111/03.

               (52)

               Tie ir šādi atbalsti:

                           (EUR)

                           Lieta

                           Gads

                           Uzņēmums

                           Atbalsts

                           186/01

                           2001.

                              Carbones de Arlanza SA

                           14 514,44

                           136/02

                           2002.

                              Alto Bierzo SA

                           133 829,29

                     Atbalsts P & A, ko piešķīrusi Kastīlijas un Leonas Padome, tika pakļauts uzsāktai konkursa procedūrai, un to mērķis ir veicināt ogļu rūpniecības darbības attīstību labākos drošības apstākļos. Tomēr tas nedrīkst negatīvi ietekmēt attiecību nosacījumus, ne arī būt pretrunā ar kopējām interesēm.

               (53)

               Finansēto projektu mērķis ir iegūt jaunas zināšanas, kas būtu noderīgas jaunu ekstrakcijas metožu attīstībai un pastāvošo metožu nozīmīgai uzlabošanai. Šie projekti tika izvēlēti sakarā ar to potenciālu uzlabot tehnisko vai zinātnisko uztveri un ekstrakcijas metodes vai jebkādu citu attiecīgu tehnoloģiju organizēšanu. To mērķis ir arīdzan piemērot kādu metodi vai tehnoloģiju un paaugstināt tās efektivitāti. Pasākums netiecās subsidēt praktiskus eksperimentus. Šie projekti pildīs izšķirošu lomu jaunu risinājumu meklēšanā. Spānijas varasiestāžu nodoms bija uzlabot vai paātrināt šīs pārmaiņas, kas dod būtisku ieguldījumu valdības mērķos (proti, nodrošināt efektīvāku un konkurētspējīgu kalnraktuvju rūpniecību), ko nebūtu bijis iespējams ne sasniegt, ne plaši īstenot bez valdības finansiāla atbalsta. Ņemot vērā šos apsvērumus, Komisija atzīst, ka apspriežamās darbības atbilst Kopienas noteikumu valsts atbalstam pētniecībai un attīstībai I pielikumā minētajai rūpnieciskās pētniecības definīcijai. Šo pētniecības darbību beigu rezultāti tiks izmantoti tādu projektu attīstībai, kas saistīti ar jaunām vai modificētām ekstrakcijas metodēm.

               (54)

               Pamatotie izdevumi ir atbilstīgi Noteikumu II pielikumā noteiktajiem izdevumiem. Atbalsta intensitāte ir neliela, un abos gadījumos atbalsti ir piešķirti MVU. Šī intensitāte nepārsniedz Noteikumu 5. punktā noteiktās robežas. Saskaņā ar šo noteikumu 6. punktu atbalstam ir jāmudina kalnraktuvju uzņēmumi uzlabot papildu darbības P & A jomā un jāstimulē uz to uzņēmumi, kas nekad nav veikuši šāda veida darbības. Tā kā atbalsta saņēmēji ir MVU, Komisija saskaņā ar Noteikumu 6.4 punktu pieļauj, ka atbalsts ir nepieciešamais stimulējošais pasākums.

               (55)

               Tādējādi Komisija secina, ka atbalsta shēma pētniecībai un attīstībai atbilst noteikumiem.

         4.5.   Atbalsta vides aizsardzībai novērtējums

               (56)

               Komisija analizē šāda veida pasākumus saskaņā ar Kopienas noteikumiem par valsts atbalstu videi.

               (57)

               Spriežot pēc Spānijas iesniegtās informācijas, Komisija uzskata, ka atbalsta shēmai cita starpā ir arī mērķis palīdzēt MVU piemēroties jaunajiem Kopienas noteikumiem trīs gadu ilgā laikposmā, sākot ar šo jauno obligāto noteikumu pieņemšanu, atbalstīt investīcijas, neesot obligātiem Kopienas noteikumiem, un atbalstīt investīcijas ar mērķi pielāgoties tādiem nacionālajiem noteikumiem, kas ir stingrāki par spēkā esošajām Kopienas normām. Shēma atļauj šādu atbalstu līdz 15 % bruto no pamatotajām izmaksām, kas atbilst noteikumiem. Komisija uzskata, ka apspriežamās investīcijas atbilst noteikumu E.1.6. nodaļai. Tajā, kas attiecas uz ūdeņu piesārņojumu, investīcijas ir nepieciešamas, lai kontrolētu no atstātajām kalnraktuvēm nākošo ūdeņu kustību. Šo investīciju mērķis cita starpā ir kontrolēt pazemes gruntsūdeņus, izvairīties no plūdiem un dot ieguldījumu drošā ūdens cirkulācijā. Šiem ūdeņiem ir jāatbilst Spānijas likumdošanā noteiktajām kvalitātes normām. Komisija uzskata, ka pieļaujamo izmaksu definīcijā investīciju finansējumam ir paredzēts, ka caur investīciju iegūtajām priekšrocībām ir jātiek iekļautām atbalsta neto aprēķinā. Šis elements atbilst noteikumu 37. punktam. Saskaņā ar šo noteikumu 38. punktu pamatotajās izmaksās tiek ņemtas vērā atjaunotās zonas potenciālais vērtības pieaugums. Attiecībā uz kalnraktuvju atjaunošanu pamatotās izmaksas robežojas ar kalnraktuvju apsaimniekošanas izmaksām, tostarp personālam, aprīkojumam, nepieciešamo ierīču amortizācijai un tam, lai izvairītos no pazemes izstrāžu gāzu un šķidrumu izplūdēm un no piekļuves bīstamām kalnraktuvju izstrādēm, lai nepieļautu ūdens plūsmu piesārņošanu, kā arī lai panāktu izdedžu kaudžu un terikonu atjaunošanos. Šajā nozīmē shēma atbilst noteikumu 36. punktam.

               (58)

               Kastīlija un Leona ir piešķīrušas šādus atbalstus:

                           (EUR)

                           Lieta

                           Gads

                           Uzņēmums

                           Atbalsts

                           17/01

                           2001.

                           M.S.P.

                           580 027,42

                           477/01

                           2001.

                              Mina la Sierra

                           5 395,65

                           607.1/01

                           2001.

                              Carbones San Isidro y María

                           8 106,12

                           17/02

                           2002.

                           M.S.P.

                           136 450,88

                     Tie attiecas uz izstrāžu zem klajas debess vides atjaunošanu un, 607.1/01 lietas gadījumā, uz investīciju transformatoru stacijā un elektrības līnijā.

               (59)

               Pēc Spānijas iesniegtās informācijas izskatīšanas Komisija uzskata, ka uzņēmumu veiktie pasākumi, kas dod ieguldījumu videi izdarīto postījumu izlabošanai, veicot piesārņoto rūpniecisko iekārtu attīrīšanu, var tikt iekļauti šo noteikumu piemērošanas laukā. Vides atjaunošanas izmaksas ir vēsturiskas izmaksas. Būtībā ieguves darbību atstāšana izraisīs kalnraktuvju ūdeņu celšanos. Taču augsnes struktūras un dažādu straumju dēļ raktuve, no kurienes nāk šie ūdeņi, kas apdraud vidi un kam ir jātiek turētiem zem kontroles, ne vienmēr ir skaidri nosakāma. Tādēļ nav iespējams atrast atbildīgo par piesārņojumu. Cita starpā raktuves bieži ir mainījušas īpašniekus vai vairāk nepastāv. Komisija tādēļ uzskata, ka ekonomiskā atbildība nevar tikt uzlikta kalnraktuvju uzņēmumiem, kas raktuves izmanto pašlaik. Gadījumā, kad tas tā ir, atbalsta shēma ar mērķi segt raktuvju atjaunošanas izdevumus atbilst noteikumiem.

               (60)

               Kastīlija un Leona ir piešķīrušas šādus atbalstus:

                           (EUR)

                           Lieta

                           Gads

                           Uzņēmums

                           Atbalsts

                           137/01

                           2001.

                              Alto Bierzo, SA

                           93 825,20

                           237/01

                           2001.

                              Antracitas de Arlanza

                           9 916,70

                           607.2/01

                           2001.

                              Carbones San Isidro y María

                           8 119,04

                           1147/01

                           2001.

                              Coto Minero del Sil

                           60 101,21

                           2117.1/01

                           2001.

                              Unión Minera del Norte

                           55 934,56

                           2117.2/01

                           2001.

                              Unión Minera del Norte

                           136 506,80

                           27/02

                           2002.

                              Hullera Vasco Leonesa

                           292 504,00

                           137/02

                           2002.

                              Alto Bierzo, SA

                           15 879,22

                           1147.1/02

                           2002.

                              Coto Minero del Sil

                           68 582,02

                           1147.2/02

                           2002.

                              Coto Minero del Sil

                           47 856,86

                     Tie attiecas uz darbiem, kas saistīti ar terikonu atjaunošanu vai drošību, ar upju gultņu aizsardzību, kā arī ar bijušajām raktuvēm tuvumā esošo zemes gabalu atjaunošanu. Attiecībā uz šiem īpašajiem gadījumiem Komisija arīdzan uzskata, ka vides postījumi ir notikuši pirms daudziem gadiem, ka iepriekš nepastāvēja normas atjaunošanas jomā un ka pat atbildīgie nav skaidri nosakāmi. Tā tātad uzskata, ka iepriekšminētajiem uzņēmumiem, kas pašlaik izmanto raktuves, nav jāuzņemas šīs izmaksas. Saskaņā ar noteikumu 38. punktu atbalsta līmenis nepārsniedz 100 % no pamatotajām izmaksām un ietver mazāk par 15 % no kopējās darbu summas. Pamatotās izmaksas ir vienādas ar darbu izmaksām, atņemot zemes gabala zemes vērtības pieaugumu.

               (61)

               Kastīlija un Leona ir piešķīrušas šādus atbalstus:

                           (EUR)

                           Lieta

                           Gads

                           Uzņēmums

                           Atbalsts

                           2111.1/01

                           2001.

                              Unión Minera del Norte

                           109 569,31

                           2111.2/01

                           2001.

                              Unión Minera del Norte

                           230 183,55

                           2111.3/01

                           2001.

                              Unión Minera del Norte

                           121 656,87

                           2111.4/01

                           2001.

                              Unión Minera del Norte

                           303 840,71

                           2111.5/01

                           2001.

                              Unión Minera del Norte

                           306 940,49

                           891/02

                           2002.

                              Campomanes Hermanos

                           89 232,00

                           2111.1/02

                           2002.

                              Unión Minera del Norte

                           35 526,45

                           2111.2/02

                           2002.

                              Unión Minera del Norte

                           75 452,05

                           2111.4/02

                           2002.

                              Unión Minera del Norte

                           118 602,83

                           2111.5/02

                           2002.

                              Unión Minera del Norte

                           205 304,23

                           2111.6/02

                           2002.

                              Unión Minera del Norte

                           248 210,85

                           2111.7/02

                           2002.

                              Unión Minera del Norte

                           626 746,00

                           211.1/02

                           2002.

                              Viloria Hermanos SA

                           87 880,00

                           211.2/02

                           2002.

                              Viloria Hermanos SA

                           87 880,00

                     Lai arī Spānija bija paziņojusi par šiem atbalstiem kā par pasākumiem ar mērķi segt ārkārtas izdevumus, kas radušies sakarā ar reorganizāciju (Regulas (EK) Nr. 1407/2002 7. pants), tie jo īpaši ir paredzēti vides aizsardzībai, tā kā to mērķis ir augsnes atjaunošana raktuvju zemes gabalos un fiksēto iekārto nojaukšana, lai palīdzētu samazināt atstāto ogļu raktuvju ietekmi uz vidi. Laikā, kad šie darbi tika veikti, nepastāvēja normas par attiecīgo iekārtu atjaunošanu.

               (62)

               Ņemot vērā kalnraktuvju darbības īpašo raksturu, Komisija uzskata, ka liela daļa pašreizējā piesārņojuma, ko izraisījušas no raktuvēm vai ārējām novietnēm (terikoniem) nākušās gāzes un ūdeņi, ir pagātnes mantojums. Lielākajā daļā gadījumu tātad ir jāizlabo iepriekšējas raktuves darbības ietekme. Atbalsts ir jāuzskata par vēsturisku maksu, un nav iespējams skaidri noteikt atbildīgo par piesārņojumu. Tādēļ atbalsts ir paredzēts kalnraktuvju apgabalu vides atjaunošanai. Vides postījumi, no kuriem cietusi augsne un virszemes vai pazemes ūdeņi, iekļaujas noteikumu piemērošanas laukā. Šī atbalsta līmenis nepārsniedz 100 % no pamatotajām izmaksām un neietver 15 % no kopējās darbu summas. Pamatotās izmaksas, proti, darbu izmaksa, atņemot zemes gabalu zemes vērtības pieaugumu, arīdzan atbilst noteikumiem.

               (63)

               Iepriekš izklāstīto iemeslu dēļ un pēc Spānijas iesniegtās informācijas izskatīšanas Komisija secina, ka atbalsta shēma vides aizsardzībai ir saderīga ar iepriekšminētajiem Kopienas noteikumiem.

         4.6.   Ar kalnraktuvēm saistītu mācību atbalsta novērtējums

               (64)

               Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1407/2002 par valsts atbalstu ogļu rūpniecībai un jo īpaši tās 3. panta 1. punktu un tās 21. apsvērumu mācību atbalsts var tikt piešķirts atkarībā no Komisijas noteiktiem nosacījumiem un kritērijiem šādām atbalsta kategorijām. Šādi Komisija ir izvērtējusi šo atbalsta pasākumu saderību ar Regulas (EK) Nr. 68/2001 par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu mācību atbalstam nosacījumiem. Spānijai vajadzēja izziņot šos pasākumus, jo minētās regulas paredzētie nosacījumi par atbrīvošanu no nepieciešamības izdarīt iepriekšēju paziņojumu nav piemērojami valsts atbalstam ogļu rūpniecībai.

               (65)

               Šādu atbalstu gadījumā:

                           (EUR)

                           Lieta

                           Gads

                           Uzņēmums

                           Atbalsts

                           183/01

                           2001.

                              Carbones de Arlanza SA

                           6 436,84

                           453/01

                           2001.

                              Mina Adelina SA

                           4 376,33

                           473/01

                           2001.

                              Mina la Sierra SA

                           6 565,49

                           1353/01

                           2001.

                              Minas de Valdeloso SL

                           7 867,25

                     Pēc Spānijas iesniegtās informācijas izskatīšanas un ņemot vērā, ka Spānija garantēja, ka shēmas piemērošanā bija tikušas ievērotas 4. pantā noteiktās maksimālās atbalsta intensitātes, Komisija uzskata, ka atbalsta pasākumi ar kalnraktuvēm saistītām mācībām, ko piešķīris Kastīlijas un Leonas apgabals, nekropļos konkurenci un var tikt atļauti, pamatojoties uz iepriekšminētajiem noteikumiem. Šajā sakarā shēma ir saskanīga ar apspriežamajiem noteikumiem.

         4.7.   Atbalsta kalnraktuvju drošībai novērtējums

               (66)

               Pēc atbalsta un Spānijas iesniegtās informācijas izskatīšanas Komisija uzskata, ka šis atbalsts ir jāvērtē saistībā ar Regulu (EK) Nr. 1407/2002 par valsts atbalstu ogļu rūpniecībai.

               (67)

               Kastīlija un Leona ir piešķīrušas šādus atbalstus:

                           (EUR)

                           Lieta

                           Gads

                           Uzņēmums

                           Atbalsts

                           182/01

                           2001.

                              Carbones de Arlanza SA

                           39 630,74

                           452/01

                           2001.

                              Mina Adelina SA

                           23 991,44

                           472/01

                           2001.

                              Mina La Sierra SA

                           12 020,24

                           502/01

                           2001.

                              Minex, SA

                           120 202,42

                           602.1/01-LE

                           2001.

                              Carb. San Isidoro y María

                           30 050,61

                           602.3/01 PA

                           2001.

                              Carb. San Isidoro y María

                           13 044,13

                           1352/01

                           2001.

                              Minas de Valdeloso SL

                           35 520,76

                           452/02

                           2002.

                              Mina Adelina SA

                           16 224,00

                           502/02

                           2002.

                              Minex SA

                           64 835,64

                           1142/02

                           2002.

                              Coto Minero del Sil

                           383 920,19

                     Tie attiecas uz maksājumiem, kas uzņēmumiem ir jāveic, lai uzlabotu drošības un veselības standartiem atbilstošus apstākļus. Šie izdevumi nav saistīti ar tekošo ražošanu un ir paredzēti investīcijām aprīkojumā un kalnraktuvju vietās. Šajā nozīmē Komisija uzskata, ka piešķirtās summas nepārsniedz drošības darbu izmaksas un ka tātad šie pasākumi ir saderīgi ar minētās regulas 7. pantu un ar tās pielikuma 1. punkta g) apakšpunktā minētajiem nosacījumiem attiecībā uz to izmaksu nodefinēšanu, uz kurām atsaucas 7. pants. Komisija tādēļ secina, ka atbalsts kalnraktuvju drošībai ir saskanīgs ar minēto regulu.

         5.   Secinājums

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Atbalsta pētniecībai un attīstībai, vides aizsardzībai, apmācībai un kalnraktuvju drošībai shēma, ko īstenoja Spānija par labu Kastīlijas un Leonas autonomā apgabala kalnraktuvju akmeņogļu ieguves uzņēmumiem 2001. un 2002. gadam, pamatojoties uz Rūpniecības, tirdzniecības un tūrisma Reģionālās padomes 2000. gada 19. decembra un 2001. gada 19. decembra rīkojumiem, kas nosaka stimulējošu pasākumu piešķiršanu kalnraktuvēm, ir saderīga ar kopējo tirgu saskaņā ar Līguma 87. panta 3. punkta noteikumiem.
   2. pants
   Šis lēmums ir adresēts Spānijas Karalistei.

      Briselē, 2004. gada 30. martā

            Komisijas vārdā —

            priekšsēdētāja vietniece

         Loyola DE PALACIO

      (1)  OV C 105, 1.5.2003., 2. lpp.

      (2)  OV L 329, 30.12.1993., 12. lpp.

      (3)  OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar 2003. gada Pievienošanās aktu. Šajā sakarā skat. “Komisijas Paziņojumu par dažiem aspektiem konkurences darījumu izvērtēšanā, kas izriet no EOTK līguma termiņa iztecēšanas” (OV C 152, 26.06.2002., 5. lpp.).

      (4)  OV C 105, 1.5.2003., 2. lpp.

      (5)  OV L 205, 2.8.2002., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar 2003. gada Pievienošanās aktu. Skat. konkrēti „Komisijas Paziņojuma par dažiem aspektiem konkurences darījumu izvērtēšanā, kas izriet no EOTK līguma termiņa iztecēšanas” 47. punktu.

      (6)  OV C 45, 17.02.1996., 5. lpp.

      (7)  OV C 48, 13.02.1998., 2. lpp.

      (8)  OV C 111, 8.5.2002., 3. lpp.

      (9)  OV C 37, 3.2.2001., 3. lpp.

      (10)  OV L 10, 13.1.2001., 20. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 363/2004 (OV L 63, 28.2.2004., 20. lpp.).

      (11)  OV L 303, 13.11.1998., 57. lpp.


title: 2012/594/ES: Eiropas Parlamenta Lēmums ( 2012. gada 10. maijs ) par Eurojust 2010. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu

text:
               17.10.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 286/267

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS
   (2012. gada 10. maijs)
   par Eurojust 2010. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
   (2012/594/ES)
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Eurojust 2010. finanšu gada galīgos pārskatus,

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eurojust 2010. finanšu gada pārskatiem, ar Eurojust atbildēm (1),

               —

               ņemot vērā Padomes 2012. gada 21. februāra ieteikumu (06083/2012 – C7-0051/2012),

               —

               ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 185. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 28. februāra Lēmumu 2002/187/TI, ar ko izveido Eurojust, lai pastiprinātu cīņu pret smagiem noziegumiem (3), un jo īpaši tā 36. pantu,

               —

               ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (4), un jo īpaši tās 94. pantu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumu (A7-0128/2012),

               1.

               sniedz Eurojust administratīvajam direktoram apstiprinājumu par Eurojust 2010. finanšu gada budžeta izpildi;

               2.

               izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, nosūtīt Eurojust administratīvajam direktoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Martin SCHULZ

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV C 366, 15.12.2011., 140. lpp.

      (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (3)  OV L 63, 6.3.2002., 1. lpp.

      (4)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.
   PIELIKUMS

      EIROPAS PARLAMENTA IEPRIEKŠĒJO GADU IETEIKUMI

                  Eurojust

               2006

               2007

               2008

               2009

               Darbības rezultāti

               Nav

                  Eurojust darbības izvērtēšanu apgrūtina tādi faktori kā rādītāju neesamība, lietotāju apmierinātības noteikšanas trūkumi un vājā koordinācija starp budžetu un darba programmu.

               Aicina Aģentūru sniegt budžeta izpildes apstiprinātājiestādei informāciju par galvenajiem darbības rādītājiem un par to, kā tie saistīti ar Aģentūras mērķiem, budžetu un darba programmām.

               Apropriāciju pārnesumi

               Nav stingri ievērots budžeta gada pārskata un budžeta specifikācijas princips, proti, konstatēts daudz apropriāciju pārvietojumu starp budžeta pozīcijām, un daudzos gadījumos apliecinošie dokumenti nebija pietiekami detalizēti.

               Nebija stingri ievērots budžeta gada pārskata princips, proti, pārnesto apropriāciju līmenis bija augsts, un bija daudz trūkumu plānošanā un uzraudzībā (budžets: EUR 18 900 000; apropriācijas: EUR 18 000 000; pārnesumi: EUR 5 200 000).

                           —

                           Nebija stingri ievērots budžeta gada pārskata princips, proti, no iepriekšējā finanšu gada pārnesto un tad atcelto apropriāciju (proti, EUR 1 000 000 jeb 25 % pārnesto apropriāciju) līmenis bija augsts.

                           —

                           Aicina Komisiju nodrošināt, ka Eurojust naudas līdzekļu uzkrājumi ir iespējami nelieli, jo Eurojust pastāvīgi ir lieli naudas līdzekļu uzkrājumi (2008. gada decembrī – EUR 4 612 878,47).

                           —

                           Revīzijas palāta nekomentē pārnesto un atcelto apropriāciju līmeni 2009. gadā.

                           —

                           Aicina Aģentūru informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par pasākumiem, ko Aģentūra veikusi, lai izvairītos no apropriāciju pārnešanas, jo tas pastāvīgi bijis problemātisks jautājums, īstenojot iepriekšējo gadu budžeta izpildes apstiprināšanas procedūras.

               Iepirkuma procedūras

               Nepilnības iepirkuma procedūrās.

               Nepilnības iepirkuma procedūrās, tāpat kā divos iepriekšējos gados (t. i., Aģentūra pagarināja spēkā esošos līgumus tā, ka tas ir pretrunā noteikumiem).

               Nepilnības iepirkuma procedūrās, tāpat kā trijos iepriekšējos gados, proti, lielākajā daļā gadījumu pirms procedūras uzsākšanas nav bijusi iepriekš aplēsta iepirkuma tirgus vērtība; nepilnības līgumu uzraudzībā un iepirkuma plānošanā; aicina Aģentūru informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par plānu, kā novērst šo situāciju.

               Pauž atzinību Aģentūrai par to, ka pirms iepirkuma procedūru uzsākšanas tā ir veikusi pasākumus, lai noteiktu attiecīgo produktu un/vai pakalpojumu tirgus vērtību; uzskata šo ierosmi par svarīgu praksi, kas būtu jāīsteno arī citām aģentūrām; turklāt atzinīgi vērtē Aģentūras 2009. gada iepirkuma plānu, kas ļoti lielā mērā palīdzēja Aģentūras nodaļām un dienestiem nodrošināt konkursa procedūru vadību; uzskata, ka šīs ierosmes ļauj kredītrīkotājam labāk veikt vadības un kontroles pienākumus.

               Cilvēkresursi

               Nav

                           —

                           Darbā pieņemšanas procedūru trūkumi.

                           —

                           Brīvo amata vietu īpatsvara samazinājums no 34 % 2007. gada beigās līdz 25 % 2008. gada beigās.

                           —

                           Trūkumi darbā pieņemšanas procedūru plānošanā.

                           —

                           Trūkumi darbā pieņemšanas procedūru plānošanā un to īstenošanā, proti, joprojām ir 26 % brīvu amata vietu.

                           —

                              Eurojust nav ievērojis specifikācijas principu.

                           —

                           Aicina Aģentūru informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par tās jauno darbā pieņemšanas procedūru.

                           —

                           Revīzijas palāta konstatē nepilnības darbā pieņemšanas procedūru plānošanā un īstenošanā (24 % neaizpildītu amata vietu).

                           —

                           Aicina Aģentūru izstrādāt vispusīgu darbā pieņemšanas rīcības plānu, kas ļautu ievērojami samazināt neaizpildīto amata vietu skaitu, un par to informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi.

                           —

                           Aicina Aģentūru samazināt pagaidu darbinieku skaitu līdz Iekšējās revīzijas dienesta ieteiktajam skaitam.

                           —

                           Pauž bažas par Revīzijas palātas konstatēto, proti, ka trīs no sešām Aģentūras vidējā līmeņa vadītāju amata vietām uz laiku ieņēma pienākumu izpildītāji.

               Iekšējā revīzija

               Nav

               Nav

               Aicina Aģentūru īstenot 26 no Iekšējās revīzijas dienesta 26 ieteikumiem; aicina Aģentūru nekavējoties īstenot turpmāk minētos ieteikumus attiecībā uz cilvēkresursu pārvaldību, proti, sagatavot īstermiņa plānu patlaban brīvo amata vietu aizpildīšanai, izstrādāt jaunu struktūru Cilvēkresursu nodaļai, samazināt pagaidu darbinieku skaitu, nostiprināt darbinieku pieņemšanas procedūru, pieņemt īstenošanas noteikumus attiecībā uz profesionālo izaugsmi, nodrošināt atlases komisijas locekļu neatkarību un pārliecināties, ka publiskā iepirkuma procedūras tiek īstenotas pareizi.

               Aicina Aģentūru informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par iemesliem, kāpēc kavējās to Iekšējās revīzijas dienesta ieteikumu izpilde, kuru termiņš bija 2008. gada 31. decembrī, un nekavējoties rīkoties, lai uzlabotu darbā pieņemšanas kārtību, samazinātu pagaidu darbinieku skaitu, pārstrukturētu Cilvēkresursu nodaļu, izstrādātu cilvēkresursu pārvaldības plānu, pilnveidotu saistībā ar cilvēkresursiem veikto darbību uzraudzību un pārskatītu izņēmumu reģistra saturu.

          ---documentbreak---

               17.10.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 286/268

         EIROPAS PARLAMENTA REZOLŪCIJA
   (2012. gada 10. maijs)
   ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no lēmuma par Eurojust 2010. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Eurojust 2010. finanšu gada galīgos pārskatus,

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eurojust 2010. finanšu gada pārskatiem, ar Eurojust atbildēm (1),

               —

               ņemot vērā Padomes 2012. gada 21. februāra ieteikumu (06083/2012 – C7-0051/2012),

               —

               ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 185. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 28. februāra Lēmumu 2002/187/TI, ar ko izveido Eurojust, lai pastiprinātu cīņu pret smagiem noziegumiem (3), un jo īpaši tā 36. pantu,

               —

               ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (4), un jo īpaši tās 94. pantu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumu (A7-0128/2012),

               A.

               tā kā Revīzijas palāta ir norādījusi – tā guvusi pamatotu pārliecību, ka Eurojust gada pārskati par 2010. finanšu gadu ir ticami un ka pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi;

               B.

               tā kā 2011. gada 10. maijā Parlaments sniedza Eurojust administratīvajam direktoram apstiprinājumu par Aģentūras 2009. finanšu gada budžeta izpildi (5) un lēmumam par budžeta izpildes apstiprināšanu pievienotajā rezolūcijā cita starpā:

                           —

                           aicināja Aģentūru informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par pasākumiem, ko Aģentūra veikusi, lai izvairītos no apropriāciju pārnešanas,

                           —

                           pauda bažas par to, ka Revīzijas palāta atkal bija konstatējusi nepilnības darbā pieņemšanas procedūru plānošanā un īstenošanā; jo īpaši norādīja uz to, ka vēl joprojām bija pārāk daudz neaizpildītu amata vietu (24 %), lai gan to bija mazāk nekā 2008. gadā (26 %) un 2007. gadā (33 %),

                           —

                           aicināja Aģentūru nekavējoties rīkoties, lai uzlabotu darbā pieņemšanas kārtību, samazinātu pagaidu darbinieku skaitu, pārstrukturētu Cilvēkresursu nodaļu, izstrādātu cilvēkresursu pārvaldības plānu, pilnveidotu saistībā ar cilvēkresursiem veikto darbību uzraudzību un pārskatītu izņēmumu reģistra saturu;

               C.

               tā kā Aģentūras budžets 2010. finanšu gadā bija EUR 32 300 000, t. i., par 14,5 % lielāks nekā 2009. finanšu gadā;

               D.

               tā kā Savienības iemaksa Aģentūras 2010. gada budžetā bija EUR 30 163 220 salīdzinājumā ar EUR 24 799 400 2009. gadā (6), kas ir par 21,62 % vairāk,

      Budžeta un finanšu pārvaldība

               1.

               norāda, ka saskaņā ar tās gada darbības pārskatā minētajiem datiem Aģentūra 2010. gadā no pamatdarbības budžeta ir izpildījusi 97,8 % saistību apropriāciju; jo īpaši norāda, ka salīdzinājumā ar 2009. gadu budžeta izpilde palielinājās par:

                           —

                           18,6 % I sadaļā (personāla izdevumi),

                           —

                           6 % II sadaļā (administratīvie izdevumi),

                           —

                           34 % III sadaļā (pamatdarbības izdevumi);

               2.

               apstiprina, ka Komisija Aģentūrai piešķīra EUR 2 159 000 līdzdalībai krimināltiesību programmās (apvienotās izmeklēšanas grupas projekts) un ka no šīs summas 2010. gadā tā saņēma 95 %;

      Apropriāciju pārvietošana un pārnešana

               3.

               saskaņā ar gada darbības pārskatu konstatē, ka 2010. gadā veikti seši budžeta pārvietojumi;

               4.

               ņem vērā, ka saskaņā ar gada darbības pārskatu automātiska saistību apropriāciju pārnešana (izņemot dotācijas) palielinājusies no 16 % 2009. gadā līdz 20 % 2010. gadā, kopumā 2010. gadā veidojot EUR 6 100 000;

               5.

               aicina Aģentūru informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par pasākumiem, ko tā veikusi, lai izvairītos no apropriāciju pārnešanas; jo īpaši pauž bažas par pārmērīgi lielām pārnestajām apropriācijām III sadaļā, kuru īpatsvars bija 38 % no kopējā III sadaļas budžeta, un uzsver, ka uz šo trūkumu Revīzijas palāta ir norādījusi vairāku gadu garumā;

               6.

               pauž nožēlu par to, ka darbības izdevumi lielā apmērā ir pārnesti uz 2011. gadu; pieņem zināšanai Aģentūras atbildi, ka tas galvenokārt izskaidrojams ar organizatoriskās struktūras pārskatīšanas projektu, jaunu datorsistēmas infrastruktūru un datu apstrādes izmaksām; atzinīgi vērtē pasākumus, kas Aģentūrai jāveic 2012. gadā, it īpaši atsevišķa iepirkumu plāna izveidi katrai nodaļai; aicina Aģentūru nekavējoties veikt šos pasākumus; atzinīgi vērtē apliecinājumus tam, ka visi ar iepirkumiem saistītie apstiprinājumi tiks sniegti un saistību uzņemšanās notiks pēc iespējas agrākā finanšu gada posmā, un aicina Aģentūru ievērot šo apņemšanos;

      Iepirkuma procedūras

               7.

               konstatē, ka saskaņā ar gada darbības pārskatu 2010. gadā tika pabeigtas deviņas atklātās procedūras, septiņas sarunu procedūras, trīs iestāžu procedūras un viena ar starptautisku organizāciju kopīga procedūra un ka tika noslēgti 29 jauni līgumi;

               8.

               ņem vērā, ka saskaņā ar Revīzijas palātas konstatējumiem vienā gadījumā vērtēšanas komisija izmantoja citādus novērtējuma kritērijus, nevis tos, kas bija publicēti konkursa dokumentācijā; tādēļ aicina Aģentūru turpmāk novērst līdzīgas kļūdas un pārliecināties, ka konkursā izmantojamo procedūru kvalitātes standarti tiek ievēroti;

      Izņēmumu reģistrs

               9.

               ņemot vērā gada darbības pārskatu, konstatē, ka 2010. gadā izņēmumu reģistrā tika iegrāmatoti seši jauni izņēmumu lēmumi, no kuriem četri lēmumi attiecās uz budžeta, finanšu un konkursu jautājumiem un divi lēmumi – uz cilvēkresursu jautājumiem;

               10.

               norāda jo īpaši uz to, ka budžeta, finanšu un konkursu jautājumos minētie četri izņēmumi bija attiecīgi saistīti ar:

                           —

                           pilnvaru deleģēšanu, lai veiktu pārvietošanu saskaņā ar Eurojust finanšu noteikumu 23. panta 1. punktu,

                           —

                              Eurojust finanšu noteikumu 75. pantu un Eurojust – Eiropas Tiesiskās sadarbības tīkla īstenoto dotāciju piešķiršanu un ar to, ka izņēmumu termiņš beidzās 2010. gada 31. decembrī,

                           —

                           tā līguma pagarināšanu, kura termiņam bija jābeidzas, un ar to, ka pēc 2010. gada 27. decembra situācija mainījās, jo pēc atklātā konkursa pabeigšanas tika noslēgts jauns līgums,

                           —

                           2008. gada piešķiršanas lēmumā paredzētās summas pieaugumu (2008. gadā);

                     aicina Aģentūru informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par to divu izņēmumu statusu, kurus joprojām piemēroja 2010. gada beigās;

               11.

               saistībā ar cilvēkresursu jautājumiem norāda, ka divi izņēmumi attiecās uz:

                           —

                           līguma pagarinājumu darbiniekam un tādējādi šis darbinieks turpināja uz laiku pildīt nodaļas vadītāja pienākumus,

                           —

                           darbinieka pārcelšanu uz pagaidu laiku dienesta interesēs saskaņā ar Civildienesta noteikumu 7. pantu;

                     ņemot vērā Aģentūras sniegto informāciju, apstiprina, ka abu minēto izņēmumu termiņš beidzās 2010. gada 15. oktobrī;

      Cilvēkresursi

               12.

               pauž bažas par to, ka Revīzijas palāta atkal ir konstatējusi nepilnības darbā pieņemšanas procedūru īstenošanā; jo īpaši norāda uz to, ka vēl joprojām ir pārāk daudz neaizpildītu amata vietu (13 %), lai gan to ir mazāk nekā 2009. gadā (24 %), 2008. gadā (26 %) un 2007. gadā (33 %); tādēļ aicina Aģentūru izstrādāt vispusīgu darbā pieņemšanas pasākumu plānu, kas ļautu ievērojami samazināt neaizpildīto amata vietu skaitu, un par to attiecīgi informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi;

               13.

               ņemot vērā Revīzijas palātas konstatējumu, apstiprina – lai gan nedrīkst pieņemt darbā kandidātus no rezerves sarakstiem, kuru darbības termiņš ir beidzies, 2010. gadā tika pieņemts darbā ierēdnis no saraksta, kas vairs nebija spēkā kopš 2009. gada janvāra un kura termiņš netika pagarināts; aicina Aģentūru nodrošināt, ka visi ar darbinieku atlasi saistītie lēmumi tiek pienācīgi dokumentēti, lai turpmāk novērstu šādas situācijas;

               14.

               pauž nožēlu par šo gadījumu un aicina Aģentūru, pieņemot darbiniekus, cieši uzraudzīt visu rezerves sarakstu derīgumu, lai turpmāk novērstu šādas kļūdas; atzinīgi vērtē Aģentūras atbildi, ka amatā iecelšana no rezerves saraksta notiks tikai pēc attiecīgo kandidatūru atbilstības individuālas pārbaudes;

               15.

               aicina Aģentūru atturēties no šādas prakses un ievērot darbā pieņemšanas noteikumus;

               16.

               pauž nožēlu, ka vērtēšanas komiteja izmantoja citādus novērtējuma kritērijus, nevis tos, kas bija publicēti konkursa dokumentācijā; atzinīgi vērtē Aģentūras sniegto informāciju, ka ir veikti pasākumi, kas cita starpā arī paredz to, ka pirms līgumslēgšanas tiesību piešķiršanas administratīvajam direktoram tiek iesniegta visa dokumentācija, kas attiecas uz katras iepirkuma procedūras saturisko un komerciālo novērtējumu; atzinīgi vērtē Aģentūras apņemšanos ievērot taisnīgu, pārredzamu un precīzi izstrādātu iepirkuma procedūru, lai veicinātu iestādes finansiālo uzticamību, un aicina Aģentūru veikt pasākumus, lai pilnībā īstenotu šo apņemšanos;

      Darbības rezultāti

      Organizatoriskās struktūras pārskatīšana

               17.

               saskaņā ar gada darbības pārskatu norāda, ka 2009. gadā sāktā organizatoriskās struktūras pārskatīšana turpinājās 2010. gadā un ka tika izstrādāts priekšlikums personāla politikas daudzgadu plānam 2012.–2014. gadam, kā arī štatu saraksti 2011. un 2012. gadam; tāpat pieņem zināšanai, ka līdz 2010. gada beigām konsultants bija iesniedzis sīki izstrādātu plānu īstenošanas posmam un ka Aģentūras kolēģija pēc tam to izskatīja un apstiprināja;

      Finanšu pārskatu sniegšana un analīze

               18.

               ņem vērā Aģentūras gada darbības pārskatā iekļauto informāciju par to, ka tās Budžeta, finanšu un iepirkuma nodaļa ieviesa savām vajadzībām izmantojamu pilnveidotu finanšu informācijas un analīzes metodi; uzskata, ka nodaļas vadība tagad saņem pilnīgu informāciju par izdevumiem un saistībām pa budžeta pozīcijām un ka informācija tiek publicēta katru mēnesi un reizi ceturksnī, salīdzinot gada budžetu ar iepriekšējā gada budžetu – pa mēnešiem un kumulatīvi;

               19.

               uzskata, ka ar precīzu šīs metodes piemērošanu būtu jāpanāk labāka budžeta un finanšu pārvaldība; aicina Aģentūru informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par konkrētiem rezultātiem, kas gūti šīs metodes piemērošanā;

      Administratīvā direktora pienākumi

               20.

               atgādina, ka Aģentūras administratīvais direktors atbild par to, lai viņa vadītajā iestādē būtu izveidota tāda organizatoriskā struktūra un iekšējās vadības un kontroles sistēmas un procedūras, kas ļautu sagatavot galīgos finanšu pārskatus bez būtiskām neprecizitātēm un nodrošinātu pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību;

               21.

               taču, ņemot vērā Revīzijas palātas konstatējumu, secina, ka administratīvais direktors de facto nav atbildīgs par lielāko daļu ar ikdienas darbībām saistīto vadības lēmumu, kurus pieņem Aģentūras kolēģija, pamatojoties uz tās dibināšanas Lēmuma 2002/187/TI attiecīgajiem noteikumiem; aicina Aģentūru pēc iespējas drīzāk izskatīt un novērst šo trūkumu; norāda – ja turpinās pastāvēt neskaidrības, šis strukturālais trūkums būtu jānovērš plānotajā jaunajā regulā par šo aģentūru;

               22.

               ņemot vērā Aģentūras paziņojumu, norāda, ka tās kolēģijas rīcībā nav līdzekļu, lai no jauna noteiktu administratīvā direktora un kolēģijas attiecīgās funkcijas un pienākumus, lai atrisinātu minēto ar pārskatatbildības pārklāšanos saistīto problēmu, bet ir veikti pasākumi, lai nodrošinātu, ka administratīvais direktors var rīkoties saskaņā ar saviem pienākumiem;

      Gada darba programma

               23.

               uzsver, ka svarīga ir Aģentūras rādītāju piesaiste tās mērķiem, budžetam un gada darba programmai, lai ļautu ieinteresētajām personām labāk izvērtēt Aģentūras veikumu; tālab aicina Aģentūru informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par Aģentūras izveidotajiem galvenajiem rādītājiem un par to, kā tie saistīti ar mērķiem, budžetu un gada darba programmu;

               24.

               uzskata, ka Aģentūras iekšējais process, ar ko atbalsta gada darba programmas izveidi, ievērojami ietekmē tās informācijas uzticamību, ko Aģentūra sniedz ieinteresētajām personām un budžeta izpildes apstiprinātājiestādei; tālab mudina Aģentūru nodrošināt plānošanas, atbilstīgu procedūru un pamatnostādņu konsekvenci, kā arī pietiekamu dokumentāciju darba programmas atbalstam, lai sniegtu informāciju par visiem veiktajiem pasākumiem un par katrai darbībai plānotajiem finanšu līdzekļiem;

               25.

               pauž bažas, ka dibināšanas Lēmumā 2002/187/TI nav apskatīta atbildības noteikšana par gada darba programmas sagatavošanu un pieņemšanu; uzskata, ka tas var izraisīt neskaidrību un līdzdalības trūkumu gada darba programmas sagatavošanā un pieņemšanā; tādēļ aicina Aģentūru nekavējoties novērst šo trūkumu un informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par veiktajiem pasākumiem;

               26.

               mudina Aģentūru rīkoties, lai nodrošinātu, ka netiek apšaubīts tās budžeta izpildes juridiskais pamats un ka gada darba programma ir pilnīga un tajā ir iekļauta visa vajadzīgā informācija (piemēram, informācija par visiem Aģentūras veiktajiem pasākumiem un par katrai darbībai plānotajiem finanšu līdzekļiem);

               27.

               aicina Aģentūru arī izstrādāt IT stratēģijas daudzgadu plānu gan pamatdarbībām, gan atbalsta pasākumiem;

      Iekšējā revīzija

               28.

               konstatē, ka saskaņā ar Iekšējās revīzijas dienesta ziņoto 12 Iekšējās revīzijas dienesta ļoti svarīgie ieteikumi joprojām nav izpildīti, tajā skaitā divi ieteikumi, par kuriem Aģentūra ziņoja kā par izpildītiem, un aicina Iekšējās revīzijas dienestu precizēt, kāda ir šo ieteikumu īstenošanas faktiskā situācija;

               29.

               norāda, ka attiecībā uz astoņiem ļoti svarīgiem ieteikumiem īstenošana ir aizkavējusies, pārsniedzot termiņu, ko Aģentūra noteica sākotnējā rīcības plānā; norāda, ka vairāk nekā 12 mēnešus kavējās sešu ieteikumu izpilde attiecībā uz:

                           —

                           izņēmumu reģistra satura un Aģentūras koriģējošo darbību pārskatīšanu,

                           —

                           cilvēkresursu pārvaldības plāna izstrādi,

                           —

                           cilvēkresursu darbības uzraudzības pastiprināšanu,

                           —

                           pagaidu darbinieku skaita samazināšanu,

                           —

                           jaunas Cilvēkresursu nodaļas struktūras izveidi,

                           —

                           integrētu IT rīku ieviešanu cilvēkresursu pārvaldības jomā;

               30.

               mudina Aģentūru pienācīgi izpildīt Iekšējās revīzijas dienesta sagatavotos ieteikumus un informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par to, kādus pasākumus šajā sakarā tā ir veikusi;

               31.

               vērš uzmanību uz Parlamenta iepriekšējos budžeta izpildes apstiprinājuma ziņojumos ietvertajiem ieteikumiem, kas izklāstīti šīs rezolūcijas pielikumā;

               32.

               norāda, ka lēmumam par budžeta izpildes apstiprināšanu ir pievienoti arī horizontāla rakstura konstatējumi, kas iekļauti 2012. gada 10. maija rezolūcijā (7) par aģentūru darbību, finanšu pārvaldību un kontroli.

      (1)  OV C 366, 15.12.2011., 140. lpp.

      (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (3)  OV L 63, 6.3.2002., 1. lpp.

      (4)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

      (5)  OV L 250, 27.9.2011., 215. lpp.

      (6)  OV L 64, 12.3.2010., 1052. lpp.

      (7)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0164 (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 388. lpp.).


title: 2010/126/CFSP: Padomes Lēmums 2010/126/KĀDP ( 2010. gada 1. marta ), ar ko groza Kopējo nostāju 2009/138/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Somāliju

text:
               2.3.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 51/18

         PADOMES LĒMUMS 2010/126/KĀDP
   (2010. gada 1. marta),
   ar ko groza Kopējo nostāju 2009/138/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Somāliju
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 29. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Pēc Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Rezolūciju (ANO DPR) 733 (1992), 1356 (2001) un 1425 (2002) pieņemšanas attiecībā uz embargo ieroču piegādei Somālijai, Padome 2002. gada 10. decembrī pieņēma Kopējo nostāju 2002/960/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Somāliju (1).

               (2)

               Padome 2009. gada 16. februārī pieņēma Kopējo nostāju 2009/138/KĀDP (2), ar ko īsteno ANO DPR 1844 (2008), ar kuru ievieš ierobežojošus pasākumus pret tiem, kas cenšas aizkavēt vai bloķēt mierīgu politikas procesu, vai tiem, kas, pielietojot spēku, apdraud Somālijas Federālās pārejas iestādes (TFI) vai Āfrikas Savienības misiju Somālijā (AMISOM), vai veic darbības, kas mazina stabilitāti Somālijā vai reģionā.

               (3)

               ANO Drošības padome 2009. gada 23. decembrī pieņēma ANO DPR 1907 (2009), kurā aicina visas valstis saskaņā ar to valsts iestādēm un tiesību aktiem un atbilstīgi starptautiskajām tiesībām savā teritorijā, tostarp jūras ostās un lidostās, pārbaudīt visas kravas, kas tiek sūtītas uz Somāliju un saņemtas no tās, ja attiecīgās valsts rīcībā ir informācija, kas nodrošina pamatotu iemeslu aizdomām, ka kravā ir priekšmeti, kuru piegāde, pārdošana, nosūtīšana vai eksportēšana ir aizliegta saskaņā ar ANO DPR 733 (1992) 5. pantā noteikto un turpmākajās rezolūcijās izvērsto un grozīto vispārējo un pilnīgo ieroču piegādes embargo Somālijai.

               (4)

               Būtu attiecīgi jāgroza Kopējā nostāja 2009/138/KĀDP.

               (5)

               Ir vajadzīga turpmāka Eiropas Savienības rīcība, lai īstenotu dažus pasākumus,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Kopējo nostāju 2009/138/KĀDP groza šādi:
   iekļauj šādu pantu:

      “3.a pants
      1.   Saskaņā ar savām valsts iestādēm un tiesību aktiem un atbilstīgi starptautiskajām tiesībām dalībvalstis savā teritorijā, tostarp jūras ostās un lidostās, pārbauda visas kravas, kas tiek sūtītas uz Somāliju un saņemtas no tās, ja to rīcībā ir informācija, kas nodrošina pamatotu iemeslu aizdomām, ka kravā ir priekšmeti, kuru piegāde, pārdošana, nosūtīšana vai eksportēšana ir aizliegta saskaņā ar 3. pantu.
      2.   Uz gaisa kuģiem un kuģiem, kas transportē kravas uz Somāliju un no tās, attiecas prasība pirms iebraukšanas un pirms izbraukšanas sniegt papildu informāciju par visām precēm, ko ieved dalībvalstī vai izved no tās.
      3.   Ja tiek konstatēti priekšmeti, kuru piegāde, pārdošana, nosūtīšana vai eksportēšana ir aizliegta saskaņā ar 3. pantu, dalībvalstis tos konfiscē un likvidē (iznīcinot vai padarot izmantošanai nederīgus).”

   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
   3. pants
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2010. gada 1. martā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         D. LÓPEZ GARRIDO

      (1)  OV L 334, 11.12.2002., 1. lpp.

      (2)  OV L 46, 17.2.2009., 73. lpp.


title: 2014/784/ES: Padomes Lēmums ( 2014. gada 7. novembris ) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības (budžeta pozīcijas 02 03 01 un 12 02 01)

text:
               13.11.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 328/41

         PADOMES LĒMUMS
   (2014. gada 7. novembris)
   par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības (budžeta pozīcijas 02 03 01 un 12 02 01)

      (2014/784/ES)

   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. pantu saistībā ar 218. panta 9. punktu,
   ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 2894/94 (1994. gada 28. novembris) par Eiropas Ekonomikas zonas līguma īstenošanas kārtību (1) un jo īpaši tās 1. panta 3. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Līgums par Eiropas Ekonomikas zonu (2) (“EEZ līgums”) stājās spēkā 1994. gada 1. janvārī.

               (2)

               Saskaņā ar EEZ līguma 98. pantu EEZ Apvienotā komiteja var nolemt grozīt inter alia EEZ līguma 31. protokolu.

               (3)

               EEZ līguma 31. protokols ietver noteikumus un kārtību attiecībā uz sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības.

               (4)

               Ir lietderīgi turpināt EEZ līguma Līgumslēdzēju pušu sadarbību Savienības vispārējā budžeta finansētās darbībās saistībā ar budžeta pozīcijām “Iekšējā tirgus darbība un attīstība, jo īpaši paziņošanas, sertificēšanas un nozaru tuvināšanas jomā” un “Iekšējā tirgus īstenošana un attīstība”.

               (5)

               Ir lietderīgi, ka saskaņā ar EEZ līguma 32. protokola 1. panta 8. punktu sadarbībai starp Līgumslēdzējām pusēm vajadzētu turpināties pēc 2013. gada 31. decembra neatkarīgi no tā, kad tiek pieņemts EEZ Apvienotās komitejas lēmums, kas pievienots šā lēmuma pielikumā, vai ja par šim EEZ Apvienotās komitejas lēmumam nepieciešamo konstitucionālo prasību izpildi, ja tādas ir, tiek ziņots pēc 2014. gada 10. jūlija.

               (6)

               Subjektiem, kas veic uzņēmējdarbību EBTA valstīs, vajadzētu būt tiesīgiem piedalīties darbībās, kas sākas pirms šā lēmuma pielikumā pievienotā EEZ Apvienotās komitejas lēmuma stāšanās spēkā. Izmaksas par šādām darbībām, kuru īstenošana sākas pēc 2014. gada 1. janvāra, var tikt uzskatītas par attiecināmām ar tādiem pašiem nosacījumiem kā tie, kas piemērojami subjektiem, kuri veic uzņēmējdarbību Savienības dalībvalstīs, ja vien EEZ Apvienotās komitejas lēmums stājas spēkā pirms attiecīgās darbības beigām.

               (7)

               Tādēļ EEZ līguma 31. protokols būtu jāgroza, lai šī paplašinātā sadarbība varētu turpināties pēc 2013. gada 31. decembra.

               (8)

               Tādēļ Savienības nostāja EEZ Apvienotajā komitejā būtu jābalsta uz pievienoto lēmuma projektu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Nostāja, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz ierosināto grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības, balstās uz EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projektu, kurš pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2014. gada 7. novembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         P. C. PADOAN

      (1)  OV L 305, 30.11.1994., 6. lpp.

      (2)  OV L 1, 3.1.1994., 3. lpp.

      PROJEKTS
      EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS Nr. …/2014
      (… gada …),
      ar ko groza EEZ līguma 31. protokolu par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības
      EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,
      ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”) un jo īpaši tā 86. un 98. pantu,
      tā kā:

                  (1)

                  Ir lietderīgi turpināt EEZ līguma Līgumslēdzēju pušu sadarbību Savienības darbībās, ko finansē no Eiropas Savienības vispārējā budžeta, attiecībā uz iekšējā tirgus īstenošanu, darbību un attīstību.

                  (2)

                  Ir lietderīgi, ka šai sadarbībai vajadzētu turpināties pēc 2013. gada 31. decembra neatkarīgi no tā, kad tiek pieņemts šis lēmums vai ja par šim lēmumam nepieciešamo konstitucionālo prasību izpildi, ja tādas ir, tiek ziņots pēc 2014. gada 10. jūlija.

                  (3)

                  Subjektiem, kas veic uzņēmējdarbību EBTA valstīs, vajadzētu būt tiesīgiem piedalīties darbībās, kas sākas pirms šā lēmuma stāšanās spēkā. Izmaksas par šādām darbībām, kuru īstenošana sākas pēc 2014. gada 1. janvāra, var tikt uzskatītas par attiecināmām ar tādiem pašiem nosacījumiem kā tie, kas piemērojami subjektiem, kuri veic uzņēmējdarbību ES dalībvalstīs, ja vien šis lēmums stājas spēkā pirms attiecīgās darbības beigām.

                  (4)

                  Tādēļ EEZ līguma 31. protokols būtu jāgroza, lai šī paplašinātā sadarbība varētu turpināties pēc 2013. gada 31. decembra,

            IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
      1. pants
      EEZ līguma 31. protokola 7. pantu groza šādi:

                  1)

                  pēc 8. punkta iekļauj šādu punktu:
                  “9.   No 2014. gada 1. janvāra EBTA valstis piedalās Savienības darbībās, kuras saistītas ar šādām budžeta pozīcijām, kas 2014. finanšu gadam ir iekļautas Eiropas Savienības vispārējā budžetā:

                              —

                                 Budžeta pozīcija 02 03 01: “Iekšējā tirgus darbība un attīstība, jo īpaši paziņošanas, sertificēšanas un nozaru tuvināšanas jomā”,

                              —

                                 Budžeta pozīcija 12 02 01: “Iekšējā tirgus īstenošana un attīstība”.

                        Izmaksas par darbībām, kuru īstenošana sākas pēc 2014. gada 1. janvāra, var tikt uzskatītas par attiecināmām no darbības sākuma atbilstoši konkrētajam dotāciju nolīgumam vai dotāciju lēmumam, ja EEZ Apvienotās komitejas … Lēmums Nr. …/2014 stājas spēkā pirms darbības beigām.”;

                  2)

                  panta 3. un 4. punktā vārdus “5., 6., 7. un 8. punktā” aizstāj ar vārdiem “5. līdz 9. punktā”.

            2. pants
      Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc pēdējā paziņojuma saskaņā ar EEZ līguma 103. panta 1. punktu (1).
      To piemēro no 2014. gada 1. janvāra.
      3. pants
      Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

         Briselē,

               EEZ Apvienotās komitejas vārdā –

               priekšsēdētājs

               EEZ Apvienotās komitejas

               sekretāri

         (1)  [Konstitucionālās prasības nav norādītas.] [Konstitucionālās prasības ir norādītas.]


title: Politikas un drošības komitejas Lēmums ESPM/1/2008 ( 2008. gada 24. oktobris ) par Eiropas Savienības Policijas misijas (ESPM) Bosnijā un Hercegovinā vadītāja/policijas komisāra iecelšanu

text:
               7.11.2008

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 298/30

      POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJAS LĒMUMS ESPM/1/2008
   (2008. gada 24. oktobris)
   par Eiropas Savienības Policijas misijas (ESPM) Bosnijā un Hercegovinā vadītāja/policijas komisāra iecelšanu
   (2008/835/KĀDP)
   POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 25. panta trešo daļu,
   ņemot vērā Padomes Vienoto rīcību 2007/749/KĀDP (2007. gada 19. novembris) par Eiropas Savienības Policijas misiju (ESPM) Bosnijā un Hercegovinā (BiH) (1) un jo īpaši tās 10. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Vienotās rīcības 2007/749/KĀDP 10. panta 1. punktu Politikas un drošības komiteja ir pilnvarota atbilstīgi Līguma 25. pantam pieņemt attiecīgus lēmumus, tostarp lēmumu par misijas vadītāja/policijas komisāra iecelšanu.

               (2)

               Ģenerālsekretārs/augstais pārstāvis ir ierosinājis Politikas un drošības komitejai iecelt Stefan FELLER kungu par ESPM vadītāju,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants

      Stefan FELLER kungs ir iecelts par Eiropas Savienības Policijas misijas (ESPM) Bosnijā un Hercegovinā vadītāju/policijas komisāru no 2008. gada 1. novembra.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
   To piemēro līdz 2009. gada 31. decembrim.

      Briselē, 2008. gada 24. oktobrī

            Politikas un drošības komitejas vārdā —

            priekšsēdētāja

         C. ROGER

      (1)  OV L 303, 21.11.2007., 40. lpp.


title: Padomes lēmums (2002. gada 16. decembris) par Nolīguma par tekstilizstrādājumu tirdzniecību starp Eiropas Kopienu un Kambodžas Karalisti, kas parafēts Pnompeņā 2002. gada 18. oktobrī, parakstīšanu Kopienas vārdā un pagaidu piemērošanu

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

32002D1000

Oficiālais Vēstnesis L 349 , 24/12/2002 Lpp. 0066 - 0066

		Padomes Lēmums(2002. gada 16. decembris)par Nolīguma par tekstilizstrādājumu tirdzniecību starp Eiropas Kopienu un Kambodžas Karalisti, kas parafēts Pnompeņā 2002. gada 18. oktobrī, parakstīšanu Kopienas vārdā un pagaidu piemērošanu(2002/1000/EK)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 133. pantu, saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,tā kā:(1) Komisija Eiropas Kopienas vārdā ir risinājusi sarunas par Nolīgumu par tekstilizstrādājumu tirdzniecību ar Kambodžas Karalisti.(2) Nolīgums tika parafēts 2002. gada 18. oktobrī.(3) Ir lietderīgi piemērot Nolīgumu uz pagaidu bāzes no 2003. gada 1. janvāra, līdz tiek pabeigtas attiecīgās procedūras tā formālai noslēgšanai, ievērojot savstarpīgumu;(4) Atstājot noslēgšanas iespēju uz vēlāku datumu, Nolīgums jāparaksta Kopienas vārdā,IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU.1. pantsAr šo Kopienas vārdā apstiprina Nolīguma parakstīšanu starp Eiropas Kopienu un Kambodžas Karalisti par tekstilizstrādājumu tirdzniecību, ievērojot Padomes lēmumu par minētā nolīguma noslēgšanu.Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.2. pantsAr šo Padomes priekšsēdētājs var iecelt personas, kas pilnvarotas parakstīt Nolīgumu Kopienas vārdā saskaņā ar tā noslēgšanu.3. pantsIevērojot savstarpīgumu, nolīgumu piemēro uz pagaidu pamata no 2003. gada 1. janvāra, līdz tiek pabeigtas procedūras tā noslēgšanai.Briselē, 2002. gada 16. decembrīPadomes vārdā —priekšsēdētājaM. Fischer Boel--------------------------------------------------


title: 2005/622/EK: Komisijas Lēmums (2005. gada 5. augusts), ar ko apstiprina saistības, kuras piedāvātas saistībā ar antidempinga procedūru attiecībā uz elektrotehniskā silīcijtērauda ražojumu ar orientētu graudu importu, kuru izcelsme ir Amerikas Savienotajās Valstīs un Krievijā

text:
               27.8.2005

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 223/42

      KOMISIJAS LĒMUMS

   (2005. gada 5. augusts),
   ar ko apstiprina saistības, kuras piedāvātas saistībā ar antidempinga procedūru attiecībā uz elektrotehniskā silīcijtērauda ražojumu ar orientētu graudu importu, kuru izcelsme ir Amerikas Savienotajās Valstīs un Krievijā
   (2005/622/EK)
   EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1)(“pamatregula”), un jo īpaši tās 8. un 9. pantu,
   pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
   tā kā:
   A.   PROCEDŪRA

               (1)

               Komisija 2004. gada 28. maijā ar paziņojumu (“paziņojums par procedūras sākšanu”), kas publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                   (2), paziņoja par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz plakanu elektrotehniskā silīcijtērauda ražojumu ar orientētu graudu, kuru izcelsme ir Amerikas Savienotajās Valstīs (“ASV”) un Krievijā, importu Kopienā un par starpposma pārskatīšanas sākšanu attiecībā uz antidempinga maksājumu par noteikta veida elektrotehniskajām loksnēm ar orientētu graudu, kuru platums ir lielāks nekā 500 mm un kuru izcelsme ir Krievijā.

               (2)

               Ņemot vērā nepieciešamību izskatīt noteiktus izmeklēšanas aspektus un arī saikni ar iepriekš minēto starpposma pārskatu, nolēma turpināt izmeklēšanu, nepiemērojot pagaidu pasākumus.

               (3)

               Tādēļ Komisija attiecīgi turpināja izmeklēšanu par dempingu, kaitējumu un Kopienas interesi, un šīs izmeklēšanas gala atzinumi un secinājumi ir izklāstīti Padomes Regulā (EK) Nr. 1371/2005 (3), ar ko piemēro galīgos antidempinga maksājumus plakaniem elektrotehniskā silīcijtērauda ražojumiem ar orientētu graudu importam, kura izcelsme ir Amerikas Savienotajās Valstīs un Krievijā (“galīgo maksājumu regula”).

               (4)

               Izmeklēšanā tika apstiprināti pagaidu atzinumi par kaitējumu radošo dempingu attiecībā uz attiecīgā ražojuma importu ar izcelsmi Krievijā vai ASV.

         B.   SAISTĪBAS

               (5)

               Pēc galīgo atzinumu atklāšanas viens Krievijas (Novolipetsk Iron & Steel Corporation) un viens ASV eksportētājs ražotājs (AK Steel Corporation), kurš sadarbojās, piedāvāja cenu saistības saskaņā ar pamatregulas 8. panta 1. punktu. Ar šīm saistībām ražotāji eksportētāji piedāvāja pārdot attiecīgo ražojumu par cenu vai virs cenas, kas likvidētu dempinga kaitējošo ietekmi.

               (6)

               Uzņēmumi sniegs Komisijai regulāru un sīku informāciju par eksportu uz Kopienu, lai Komisija varētu efektīvi kontrolēt saistības. Turklāt šo uzņēmumu pārdošanas darbības struktūra ir tāda, ka Komisija uzskata, ka panākto saistību apiešanas risks ir ierobežots.

               (7)

               Ņemot vērā šo, uzskata, ka saistības ir pieņemamas.

               (8)

               Lai Komisija varētu efektīvi kontrolēt, kā uzņēmums ievēro savas saistības, kad tajās noteikto pieprasījumu laišanai brīvā apgrozībā iesniedz attiecīgajai muitas iestādei, atbrīvojumu no maksājuma piešķir ar nosacījumu, ka ir iesniegts rēķins, kurā norādīti vismaz tie informācijas elementi, kas minēti Padomes Regulas (EK) Nr. 1371/2005 pielikumā. Šāda līmeņa informācija ir nepieciešama, lai arī muitas iestādes varētu pietiekami precīzi pārbaudīt, vai sūtījums atbilst tirdzniecības dokumentiem. Ja kāds rēķins netiek iesniegts vai ja tas neatbilst muitā deklarētajam ražojumam, tā vietā maksājams attiecīgais antidempinga maksājums.

               (9)

               Saistību pārkāpšanas vai atsaukšanas vai to iespējamas pārkāpšanas gadījumā antidempinga maksājumu var piemērot atbilstoši pamatregulas 8. panta 9. un 10. punktam,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Ar šo apstiprina saistības, kuras piedāvā turpmāk minētie ražotāji saistībā ar pašreizējo antidempinga procedūru attiecībā uz plakanu elektrotehniskā silīcijtērauda ražojumu ar orientētu graudu importu, kuru izcelsme ir Amerikas Savienotajās Valstīs un Krievijā.

               Valsts

               Uzņēmums

               TARIC papildkods

               Krievija

               Ražo un pārdod Novolipetsk Iron & Steel Corporation (NLMK) - 2, Metallurgov sq., Lipetsk —
               vai
               ražo Novolipetsk Iron & Steel Corporation (NLMK) - 2, Metallurgov sq., Lipetsk — un pārdod Stinol AG - Lugano, Šveice, pirmajam neatkarīgajam klientam Kopienā, kurš darbojas kā importētājs.

               A674

               ASV

               Ražo AK Steel Corporation - 703, Curtis Street, Middletown, Ohio —

               vai
               ražo AK Steel Corporation - 703, Curtis Street, Middletown, Ohio — un pārdod AK Steel BV — Oosterhout, Nīderlande, pirmajam neatkarīgajam klientam Kopienā, kurš darbojas kā importētājs.

               A673

         2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2005. gada 5. augustā

            Komisijas vārdā —

            Komisijas loceklis

            Peter MANDELSON

      (1)  OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 461/2004 (OV L 77, 13.3.2004., 12. lpp.).

      (2)  OV C 144, 28.5.2004., 2. lpp.

      (3)  Sk. šā Oficiālā Vēstneša 1. lpp.