title: Eiropas Centrālās bankas Lēmums (2003. gada 18. decembris), ar kuru nosaka pasākumus, kas vajadzīgi Eiropas Centrālās bankas kapitāla apmaksai, kuru veic iesaistītās valstu centrālās bankas (ECB/2003/18)

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

32003D0018(01)

Oficiālais Vēstnesis L 009 , 15/01/2004 Lpp. 0029 - 0030

		Eiropas Centrālās bankas Lēmums(2003. gada 18. decembris),ar kuru nosaka pasākumus, kas vajadzīgi Eiropas Centrālās bankas kapitāla apmaksai, kuru veic iesaistītās valstu centrālās bankas(ECB/2003/18)(2004/44/EK)EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas statūtus, un jo īpaši to 28.3. pantu,tā kā:(1) 1998. gada 9. jūnija Lēmums ECB/1998/2, ar kuru tiek noteikti pasākumi Eiropas Centrālās bankas kapitāla apmaksai, [1] noteica, kādā veidā un kādā apmērā to dalībvalstu centrālās bankas (VCB), kas 1999. gada 1. janvārī plāno ieviest euro, apmaksā Eiropas Centrālās bankas (ECB) kapitālu.(2) To, kādā veidā un kādā apmērā, ņemot vērā euro ieviešanu Grieķijā, Bank of Greece apmaksā ECB kapitālu 2001. gada 1. janvārī, nosaka 2. pants 2000. gada 16. novembra Lēmumā ECB/2000/14, ar ko nosaka Bank of Greece veikto ECB kapitāla apmaksu un ieguldījumu ECB rezervēs un uzkrājumos, un ārvalstu valūtas rezervju aktīvu sākotnējo pārskaitīšanu ECB, kā arī ar to saistītos jautājumus [2], kopā ar 1998. gada 1. decembra Lēmumu ECB/1998/14, ar kuru nosaka pasākumus, kas vajadzīgi Eiropas Centrālās bankas kapitāla apmaksai, kuru veic neiesaistītās valstu centrālās bankas [3].(3) 2003. gada 18. decembra Lēmums ECB/2003/17 par valstu centrālo banku procentuālo daļu Eiropas Centrālās bankas kapitāla parakstīšanas atslēgā [4] koriģē no 2004. gada 1. janvāra VCB piemērojamo īpatsvaru ECB kapitāla parakstīšanas atslēgā (turpmāk tekstā attiecīgi — "kapitāla atslēgas īpatsvars" un "kapitāla atslēga").(4) Sakarā ar kapitāla atslēgas koriģēšanu ir jāpieņem jauns ECB lēmums, ar kuru no 2004. gada 1. janvāra būtu atcelts Lēmums ECB/1998/2 un Lēmuma ECB/2000/14 2. pants un ar kuru būtu noteikts, kādā veidā un kādā apmērā to dalībvalstu VCB, kas ieviesušas euro, (turpmāk tekstā — "iesaistītās VCB") 2004. gada 1. janvārī apmaksā ECB kapitālu,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsApmaksātā kapitāla apmērs un veidsIesaistītās VCB 2004. gada 1. janvārī pilnībā apmaksā to parakstīto ECB kapitālu. Ņemot vērā Lēmuma ECB/2003/17 2. pantā paredzēto kapitāla atslēgas īpatsvaru, katra iesaistītā VCB 2004. gada 1. janvārī apmaksā summu, kas pretī tās nosaukumam norādīta šajā tabulā:Iesaistītā VCB | |— Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique: | EUR 141485000 |— Deutsche Bundesbank: | EUR 1170200000 |— Bank of Greece: | EUR 108070000 |— Banco de España: | EUR 439005000 |— Banque de France: | EUR 825875000 |— Central Bank and Financial Services Authority of Ireland: | EUR 51270000 |— Banca d'Italia: | EUR 728630000 |— Banque centrale du Luxembourg: | EUR 8540000 |— De Nederlandsche Bank: | EUR 221615000 |— Österreichische Nationalbank: | EUR 115095000 |— Banco de Portugal: | EUR 100645000 |— Suomen Pankki: | EUR 71490000 |2. pantsApmaksātā kapitāla koriģēšanaIesaistītās VCB jau ir apmaksājušas savas daļas ECB parakstītajā kapitālā saskaņā ar Lēmumu ECB/1998/2 un, Bank of Greece gadījumā, saskaņā ar Lēmuma ECB/2000/14 2. pantu un Lēmumu ECB/1998/14. Ņemot to vērā, vai nu iesaistītā VCB pārskaita papildu summu ECB, vai arī ECB pārskaita attiecīgu summu atpakaļ iesaistītajai VCB, lai panāktu atbilstību 1. panta tabulā norādītajām summām. Šos pārskaitījumus veic saskaņā ar noteikumiem un nosacījumiem 2003. gada 18. decembra Lēmumā ECB/2003/20, ar kuru nosaka noteikumus un nosacījumus Eiropas Centrālas bankas kapitāla daļu nodošanai valstu centrālo banku starpā un apmaksātā kapitāla koriģēšanai [5].3. pantsNobeiguma noteikumi1. Ar šo no 2004. gada 1. janvāra tiek atcelts Lēmums ECB/1998/2 un Lēmuma ECB/2000/14 2. pants.2. Šis lēmums stājas spēkā 2003. gada 19. decembrī.3. Šo lēmumu publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.Frankfurtē pie Mainas, 2003. gada 18. decembrīECB Padomes vārdā —Jean-Claude Trichet[1] OV L 8, 14.1.1999., 33. lpp.[2] OV L 336, 30.12.2000., 110. lpp.[3] OV L 110, 28.4.1999., 33. lpp.[4] OV L 9, 15.1.2004., 27. lpp.[5] OV L 9, 15.1.2004., 32. lpp.--------------------------------------------------


title: 2014/415/ES: Padomes Lēmums ( 2014. gada 24. jūnijs ) par kārtību, kādā Savienība īsteno solidaritātes klauzulu

text:
               1.7.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 192/53

         PADOMES LĒMUMS
   (2014. gada 24. jūnijs)
   par kārtību, kādā Savienība īsteno solidaritātes klauzulu

      (2014/415/ES)

   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 222. panta 3. punkta pirmo teikumu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas un Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos kopējo priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Šis lēmums attiecas uz Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 222. panta (“solidaritātes klauzula”) īstenošanu Savienībā. Tas neattiecas uz solidaritātes klauzulas īstenošanu dalībvalstīs saskaņā ar LESD 222. panta 2. punktu. Saskaņā ar Deklarāciju (Nr. 37) attiecībā uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 222. pantu dalībvalsts var izvēlēties vispiemērotākos līdzekļus savu solidaritātes saistību ievērošanai attiecībā uz citu dalībvalsti.

               (2)

               Saskaņā ar LESD 222. panta 1. punktu Savienība un tās dalībvalstis darbojas kopīgi un, ievērojot solidaritāti, ja dalībvalsts ir teroristu uzbrukuma vai arī dabas vai cilvēku izraisītas katastrofas upuris. Jebkuras dalībvalsts interesēs, kura pieprasa piemērot solidaritātes klauzulu, un lai izvairītos no pasākumu dublēšanās, būtu jānodrošina Savienības un dalībvalstu rīcības saskaņotība un papildināmība. Ņemot vērā to, ka dalībvalstīm Padomē jākoordinē sava darbība savu solidaritātes saistību ievērošanai saskaņā ar LESD 222. panta 2. punktu, ir lietderīgi vienoties par koordinēšanas kārtību Padomē solidaritātes klauzulas īstenošanai Savienībā.

               (3)

               Koordinēšanas kārtībai Padomē būtu jābalstās uz ES integrētajiem krīzes situāciju politiskās reaģēšanas (“IPCR”) mehānismiem, kurus Padome apstiprināja 2013. gada 25. jūnijā un kuros noteikts, ka ar IPCR arī jāatbalsta kārtība solidaritātes klauzulas īstenošanai. Ir lietderīgi, ka Padome pielāgo IPCR kārtību, jo īpaši pārskatīšanas gadījumā.

               (4)

               Solidaritātes klauzulas īstenošanai Savienībā pēc iespējas būtu jābalstās uz esošajiem instrumentiem, jāpalielina efektivitāte, pastiprinot koordināciju un novēršot pārklāšanos, jānotiek bez papildu resursu izmantošanas, jāsniedz dalībvalstīm vienkārša un skaidra saskarne Savienības līmenī un jāievēro katrai Savienības iestādei un dienestam piešķirtās pilnvaras.

               (5)

               Ar solidaritātes klauzulu Savienība tiek aicināta mobilizēt visus tās rīcībā esošos instrumentus. Attiecīgie instrumenti ietver Eiropas Savienības iekšējās drošības stratēģiju, Eiropas Savienības Civilās aizsardzības mehānismu, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1313/2013/ES (1) (“Savienības mehānisms”), Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1082/2013/ES (2) un struktūras, kas izveidotas saskaņā ar kopējo drošības un aizsardzības politiku (KDAP).

               (6)

               Solidaritātes klauzulas īstenošanas kārtība Savienībā būtu skaidri jādefinē.

               (7)

               Kas attiecas uz cīņu pret terorismu, Savienības rīcības stratēģiskais satvars ir Eiropas Savienības terorisma apkarošanas stratēģija. Ir pieejami dažādi instrumenti, piemēram, instrumenti, kas stiprina kritisko infrastruktūru aizsardzību enerģētikā un transportā (3). Ir arī veikti pasākumi atbilstīgi Komisijas paziņojumam “ES Pretterorisma politika – galvenie sasniegumi un nākotnes uzdevumi”, piemēram, pasākumi, kas uzlabo sadarbību starp tiesībaizsardzības iestādēm, pastiprina radikalizācijas novēršanu, jo īpaši, izveidojot Radikalizācijas izpratnes tīklu, un ierobežo teroristu piekļuvi finansējumam, kā arī sprāgstvielām (4) un ķīmiskām, bioloģiskām, radioloģiskām un kodolvielām, kā arī pasākumi, kas veicina sprāgstvielu drošību.

               (8)

               Savienības līmenī būtu jādefinē mehānismi, ar ko pieprasa piemērot šajā lēmumā paredzēto kārtību un to pārtraukt, balstoties uz augsta līmeņa politisku lūgumu no attiecīgās dalībvalsts un izmantojot vienotu kontaktpunktu Savienības līmenī.

               (9)

               Savienības līmeņa reaģēšanas kārtībai būtu jāuzlabo efektivitāte, pastiprinot koordināciju uz esošo instrumentu pamata.

               (10)

               Savienības mehānisma mērķis ir stiprināt dalībvalstu un Savienības sadarbību un veicināt koordināciju civilās aizsardzības jomā. Ar Lēmumu Nr. 1313/2013/ES izveidoja Ārkārtas reaģēšanas koordinēšanas centru (“ERCC”), kam jānodrošina operatīvās spējas 24 stundas diennaktī un jākalpo dalībvalstīm un Komisijai Savienības mehānisma mērķu sasniegšanai.

               (11)

               Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) rīcībā ir struktūras ar kompetenci izlūkošanas un militārajā jomā, kā arī delegāciju tīkls, kas arī var sniegt savu ieguldījumu reaģēšanā uz apdraudējumiem vai katastrofām dalībvalstu teritorijā vai krīzēm, kurām ir ārēja dimensija. Atkarībā no krīzes citām struktūrām un Savienības aģentūrām kopējās ārpolitikas un drošības politikas (KĀDP) jomā, tostarp KDAP, vajadzības gadījumā būtu jāsniedz ieguldījums atbilstīgi attiecīgajiem Savienības tiesību aktu noteikumiem.

               (12)

               Ja tas ir nepieciešams un praktiski iespējams, ņemot vērā situācijas steidzamību, Savienības līmeņa reaģēšanas kārtība būtu jāpapildina, pieņemot tiesību aktus vai grozot esošos tiesību aktus saskaņā ar attiecīgajiem Līgumu noteikumiem.

               (13)

               Šis lēmums neietekmēs aizsardzības jomu. Gadījumā, ja krīzes rezultātā ir nepieciešami KĀDP vai KDAP pasākumi, Padomei būtu jāpieņem lēmums saskaņā ar attiecīgajiem Līgumu noteikumiem.

               (14)

               Šis lēmums neskar Līguma par Eiropas Savienību 42. panta 7. punktu.

               (15)

               Komisijas ziņojumā “ES iekšējās drošības stratēģija darbībā – pieci soļi pretim drošākai Eiropai”, ir noteikts mērķis uzlabot Savienības izturētspēju krīzes un katastrofu gadījumos, veicot vairākas darbības, tostarp pilnībā izmantojot solidaritātes klauzulu. Kā Padome ir atgādinājusi 2011. gada 24. un 25. februāra secinājumos, ir svarīgi uzlabot Eiropas izturētspēju krīzes un katastrofu gadījumos, lai turpinātu stiprināt brīvību, drošību un tiesiskumu Savienībā.

               (16)

               Eiropadomei regulāri jāizvērtē draudi, ar kuriem saskaras Savienība, lai Savienība un tās dalībvalstis spētu efektīvi rīkoties. Pēc Eiropadomes lūguma būtu jāsagatavo ziņojumi par konkrētiem draudiem.

               (17)

               Saskaņā ar LESD 346. panta 1. punkta a) apakšpunktu dalībvalstīm nav jāsniedz informācija, kuras izpaušanu tās atzīst par būtisku savas drošības interešu apdraudējumu.

               (18)

               Eiropas Parlaments 2012. gada 22. novembrī pieņēma Rezolūciju 2012/2223 “ES savstarpējās aizsardzības un solidaritātes noteikumi – politiskie un darbības aspekti”.

               (19)

               Šajā lēmumā ir ievērotas pamattiesības un principi, kas atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, un tas būtu jāpiemēro saskaņā ar minētajām tiesībām un principiem.

               (20)

               Tā kā šā lēmuma mērķi, proti, solidaritātes klauzulas īstenošana Savienībā, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet rīcības mēroga un iedarbības dēļ to var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā lēmumā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Vispārējais mērķis un priekšmets
   1.   Šajā lēmumā ir izklāstīti noteikumi un procedūras, kā Savienība īsteno Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 222. pantu (“solidaritātes klauzula”).
   2.   Lai nodrošinātu Savienības un dalībvalsts rīcības saskaņotību un savstarpējo papildināmību, Padome, izmantojot IPCR mehānismus, politiskā līmenī koordinē reaģēšanu uz solidaritātes klauzulas piemērošanas pieprasīšanu. IPCR mehānismu darbību atbalsta Padomes Ģenerālsekretariāts (PĢS), Komisija un EĀDD.
   3.   Savienības līmeņa īstenošanas kārtības pamatā ir Padomē, Komisijā, EĀDD un Savienības aģentūrās pieejamie informācijas un atbalsta sniegšanas mehānismi. Vajadzības gadījumā Augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos (AP) un EĀDD sniedz savu ieguldījumu, AP kompetences jomā nākot klajā ar iniciatīvām un sniedzot attiecīgu informāciju un atbalstu.
   4.   Attiecīgiem Savienības instrumentiem un IPCR mehānismiem izmanto tiem noteiktās procedūras, un tos var aktivizēt pirms piemērošanas pieprasīšanas un pēc reaģēšanas piemērošanas pārtraukšanas saskaņā ar šo lēmumu.
   5.   Īstenošanas kārtība atbilstīgi šim lēmumam uzlabo efektivitāti, pastiprināti koordinējot Savienības un dalībvalsts reaģēšanas pasākumus.
   2. pants
   Darbības joma
   1.   Teroristu uzbrukuma vai dabas vai cilvēku izraisītas katastrofas gadījumā neatkarīgi no tā, vai tā izcēlusies dalībvalstu teritorijā vai ārpus tās, šo lēmumu piemēro:

               a)

               to dalībvalstu teritorijā, kurām piemēro Līgumus, ar to saprotot sauszemi, iekšējos ūdeņus, teritoriālos ūdeņus un gaisa telpu;

               b)

               ja ir skarta infrastruktūra (piemēram, naftas un gāzes ieguves iekārtas atklātā jūrā), kas atrodas dalībvalsts teritoriālajos ūdeņos, ekskluzīvajā ekonomikas zonā vai kontinentālajā šelfā.

         Gadījumos, kad Savienība izmanto īstenošanas kārtību saskaņā ar šo lēmumu un jo īpaši kad tā mobilizē tās rīcībā esošos līdzekļus, Savienībai vajadzētu būt saistošām starptautiskām tiesībām un tā neaizskar valstu, kas nav dalībvalstis, tiesības.
   2.   Šis lēmums neietekmē aizsardzības jomu.
   3. pants
   Definīcijas
   Šajā lēmumā piemēro šādas definīcijas:

               a)

               “katastrofa” ir jebkura situācija, kas smagi ietekmē vai var smagi ietekmēt cilvēkus, vidi vai īpašumu, tostarp kultūras mantojumu;

               b)

               “teroristu uzbrukums” ir teroristu nodarījums, kā tas definēts Padomes Pamatlēmumā 2002/475/TI (5);

               c)

               “krīze” ir katastrofa vai teroristu uzbrukums ar tik plašu ietekmi vai politisko nozīmi, ka ir vajadzīga savlaicīga politiska koordinācija un reaģēšana Savienības politiskajā līmenī;

               d)

               “reaģēšana” ir visi pasākumi, kas īstenoti katastrofas vai teroristu uzbrukuma gadījumā, lai novērstu to tūlītējās nelabvēlīgās sekas.

         4. pants
   Solidaritātes klauzulas piemērošanas pieprasīšana
   1.   Gadījumā, ja dalībvalsti skārusi katastrofa vai teroristu uzbrukums, tā var pieprasīt solidaritātes klauzulas piemērošanu, ja pēc esošo, valsts un Savienības līmenī, pieejamo līdzekļu un instrumentu izmantošanas tā uzskata, ka krīze nepārprotami pārsniedz tai pieejamās reaģēšanas spējas.
   2.   Skartās dalībvalsts politiskās iestādes savus piemērošanas pieprasījumus nosūta Padomes prezidentvalstij. Piemērošanas pieprasījumu ar ERCC starpniecību nosūta arī Eiropas Komisijas priekšsēdētājam.
   5. pants
   Reaģēšanas kārtība Savienības līmenī
   1.   Pēc solidaritātes klauzulas piemērošanas pieprasīšanas Padome nodrošina politisko un stratēģisko vadību attiecībā uz Savienības reaģēšanu uz solidaritātes klauzulas piemērošanas pieprasīšanu, pilnībā ņemot vērā Komisijas un AP kompetenci. Šajā nolūkā Padomes prezidentvalsts nekavējoties aktivizē IPCR mehānismus, ja tie jau netiek izmantoti, un tādējādi visas dalībvalstis informē par solidaritātes klauzulas piemērošanas pieprasīšanu.
   2.   Vienlaikus saskaņā ar 1. panta 3. punktu Komisija un AP veic šādus pasākumus:

               a)

               nosaka visus attiecīgos Savienības instrumentus, ko var vislabāk izmantot reaģēšanai uz krīzi, tostarp nozaru, operatīvos, politikas vai finanšu instrumentus un struktūras, un veic visus vajadzīgos pasākumus, kas paredzēti minētajos instrumentos;

               b)

               nosaka militārās spējas, ko ar ES Militārā štāba atbalstu var vislabāk izmantot reaģēšanai uz krīzi;

               c)

               nosaka Savienības aģentūru kompetencē esošos instrumentus un resursus, ko var vislabāk izmantot reaģēšanai uz krīzi, un ierosina tos pielietot;

               d)

               konsultē Padomi par to, vai esošie instrumenti ir pietiekami, lai palīdzētu skartajai dalībvalstij pēc solidaritātes klauzulas piemērošanas pieprasīšanas;

               e)

               izstrādā regulārus integrētos situācijas apzināšanās un analīzes ziņojumus, lai saskaņā ar šā lēmuma 6. pantu politiskā līmenī informētu un atbalstītu koordinācijas un lēmumu pieņemšanas procesu Padomē.

         3.   Vajadzības gadījumā saskaņā ar 1. panta 3. punktu Komisija un AP iesniedz Padomei priekšlikumus, jo īpaši attiecībā uz:

               a)

               lēmumiem par esošajos instrumentos neparedzētiem izņēmuma pasākumiem;

               b)

               lūgumiem par militārām spējām, kas ir plašākas par esošajiem civilās aizsardzības mehānismiem; vai

               c)

               pasākumiem dalībvalstu ātras reaģēšanas atbalstam.

         4.   Izmantojot IPCR mehānismus, Padomes prezidentvalsts, ņemot vērā Komisijas un AP iniciatīvas tiesības to attiecīgajās atbildības jomās, nodrošina Padomes rīcības un Savienības politiskā līmeņa vispārējās reakcijas saskaņotību, tostarp attiecībā uz rīcības priekšlikumu izstrādi un aktualizēšanu. Šajā procesā prezidentvalstij atbalstu un padomus sniedz PĢS, Komisija un EĀDD un teroristu uzbrukuma gadījumā – ES terorisma apkarošanas koordinators. Atkarībā no krīzes struktūras un Savienības aģentūras KĀDP/KDAP jomā vajadzības gadījumā sniedz ieguldījumu atbilstoši attiecīgajiem Savienības tiesību aktu noteikumiem.
   5.   Padomes prezidentvalsts par solidaritātes klauzulas piemērošanas pieprasīšanu un par jebkurām svarīgākajām norisēm informēs Eiropadomes priekšsēdētāju un Eiropas Parlamenta priekšsēdētāju.
   6.   Solidaritātes klauzulas piemērošanas pieprasīšanas gadījumā ERCC darbojas 24 stundas diennaktī kā dalībvalstu kompetento iestāžu un citu ieinteresēto personu galvenais kontaktpunkts Savienības līmenī, neskarot Komisijas un AP pašreizējās atbildības jomas un pašreizējos informācijas tīklus. Sadarbojoties ar ES Dežūrcentru un citiem Savienības krīzes centriem saskaņā ar šā lēmuma 6. pantu, ERCC sekmēs integrēto situācijas apzināšanās un analīzes (ISAA) ziņojumu izstrādi.
   6. pants
   Integrētie situācijas apzināšanās un analīzes ziņojumi

      ISAA ziņojumus izstrādā atbilstoši Padomes prezidentvalsts noteiktajām Savienības politiskā līmeņa vajadzībām, un atbilstoši IPCR mehānismiem tie sniedz Padomei stratēģisku pārskatu par stāvokli. Šādos ziņojumos tiek apkopots validēts ieguldījums, ko brīvprātīgi pieejamu darījušas dalībvalstis, Komisija, EĀDD un attiecīgās Savienības aģentūras, kā arī attiecīgās starptautiskās organizācijas. Ja piemērošana tiek pieprasīta attiecībā uz teroristu uzbrukumu, izlūkošanas izvērtēšana un informatīvas sanāksmes notiek atsevišķi, izmantojot esošos kanālus.
   7. pants
   Piemērošanas pārtraukšana
   Reaģēšanas piemērošanas pārtraukšanai saskaņā ar šo lēmumu izmanto tādu pašu procedūru kāda noteikta 4. panta 2. punktā. Dalībvalsts, kas pieprasījusi solidaritātes klauzulas piemērošanu, norāda, ka tās piemērošana vairs nav nepieciešama, tiklīdz tā guvusi šādu pārliecību.
   8. pants
   Apdraudējuma izvērtēšana Savienības līmenī
   1.   Lai regulāri izvērtētu apdraudējumu Savienībai, Eiropadome var lūgt Komisiju, AP un Savienības aģentūras attiecīgos gadījumos sagatavot ziņojumus par konkrētiem draudiem.
   2.   Ja Eiropadome nav noteikusi citādi, visu šādu ziņojumu pamatā ir tikai tādi pieejami apdraudējuma vērtējumi, ko, izmantojot esošos mehānismus, sagatavojušas attiecīgās Savienības iestādes, struktūras un aģentūras, kā arī tāda informācija, ko brīvprātīgi darījušas pieejamu dalībvalstis; turklāt jāizvairās no dubulta darba veikšanas. Attiecīgos gadījumos šādu ziņojumu sagatavošanā iesaista ES terorisma apkarošanas koordinatoru. Saskaņā ar LESD 346. panta 1. punkta a) apakšpunktu dalībvalstīm nav jāsniedz informācija, kuras izpaušanu tās atzīst par būtisku savas drošības interešu apdraudējumu.
   9. pants
   Pārskatīšana
   1.   Šajā lēmumā paredzēto īstenošanas kārtību periodiski pārskata atbilstīgi apzinātajām vajadzībām un katrā ziņā 12 mēnešos pēc piemērošanas pārtraukšanas, lai nodrošinātu, ka tiek apzinātas un izvērtētas attiecīgās atziņas. Šo pārskatu izstrādā Padome, pamatojoties uz Komisijas un AP kopīgi sagatavotu ziņojumu.
   2.   Vajadzības gadījumā šo lēmumu var pārstrādāt. Šādā gadījumā un saskaņā ar LESD 222. panta 3. punktu Padomei palīdz Politikas un drošības komiteja un Pastāvīgā komiteja operatīvai sadarbībai iekšējās drošības jautājumos.
   3.   Vajadzības gadījumā Padome var pielāgot IPCR mehānismus, jo īpaši, lai ņemtu vērā vajadzības, ko tā apzinājusi šā lēmuma pārskatīšanā vai pēc tā pārstrādāšanas.
   10. pants
   Finansiālā ietekme
   Visus šā lēmuma īstenošanai vajadzīgos finanšu resursus piešķir atbilstoši tiem ikgadējiem izdevumu ierobežojumiem, par kuriem panākta vienošanās, un saskaņā ar esošo Savienības instrumentu darbības jomu, vienlaikus ievērojot daudzgadu finanšu shēmā gadam noteikto maksimālo robežu.
   11. pants
   Stāšanās spēkā
   Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Luksemburgā, 2014. gada 24. jūnijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         E. VENIZELOS

      (1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1313/2013/ES (2013. gada 17. decembris) par Savienības civilās aizsardzības mehānismu (OV L 347, 20.12.2013., 924. lpp.).

      (2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1082/2013/ES (2013. gada 22. oktobris) par nopietniem pārrobežu veselības apdraudējumiem un ar ko atceļ lēmumu Nr. 2119/98/EK (OV L 293, 5.11.2013., 1. lpp.).

      (3)  Kā noteikts Padomes Direktīvā 2008/114/EK (2008. gada 8. decembris) par to, lai apzinātu un noteiktu Eiropas Kritiskās infrastruktūras un novērtētu vajadzību uzlabot to aizsardzību (OV L 345, 23.12.2008., 75. lpp.).

      (4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 98/2013 (2013. gada 15. janvāris) par sprāgstvielu prekursoru tirdzniecību un lietošanu (OV L 39, 9.2.2013., 1. lpp.).

      (5)  Padomes Pamatlēmums 2002/475/TI (2002. gada 13. jūnijs) par terorisma apkarošanu (OV L 164, 22.6.2002., 3. lpp.).


title: Padomes Lēmums (1995. gada 18. septembris) par papildprotokolu noslēgšanu Eiropas Nolīgumiem par tekstilizstrādājumu tirdzniecību starp Eiropas Kopienu un dažām Viduseiropas un Austrumeiropas valstīm (Bulgārijas, Polijas, Rumānijas, Ungārijas, Čehijas un Slovākijas Republikām)

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31997D0295

Oficiālais Vēstnesis L 127 , 20/05/1997 Lpp. 0001 - 0001

		Padomes Lēmums(1995. gada 18. septembris)par papildprotokolu noslēgšanu Eiropas Nolīgumiem par tekstilizstrādājumu tirdzniecību starp Eiropas Kopienu un dažām Viduseiropas un Austrumeiropas valstīm (Bulgārijas, Polijas, Rumānijas, Ungārijas, Čehijas un Slovākijas Republikām)(97/295/EK)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 113. pantu saistībā ar 228. panta 2. punkta pirmo teikumu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,tā kā Komisija Kopienas vārdā ir vadījusi sarunas par papildprotokoliem Eiropas nolīgumiem par tekstilizstrādājumu tirdzniecību ar Bulgārijas Republiku, Ungārijas Republiku, Polijas Republiku, Rumāniju, Čehijas Republiku un Slovākijas Republiku;tā kā šie papildprotokoli ir jāapstiprina,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsAr šo Kopienas vārdā apstiprina papildprotokolus Eiropas nolīgumiem par tekstilizstrādājumu tirdzniecību starp Eiropas Kopienu un Bulgārijas Republiku, Ungārijas Republiku, Polijas Republiku, Rumāniju, Čehijas Republiku un Slovākijas Republiku.Papildprotokolu teksti pievienoti šim lēmumam.2. pantsAr šo Padomes priekšsēdētājam ir piešķirtas tiesības iecelt personu, kas ir pilnvarota parakstīt papildprotokolus Eiropas Kopienas vārdā.3. pantsPadomes priekšsēdētājs Eiropas Kopienas vārdā sniedz visu papildprotokolu 15. pantā noteikto paziņojumu.4. pantsŠo lēmumu publicē Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.Briselē, 1995. gada 18. septembrīPadomes vārdā —priekšsēdētājsP. Solbes Mira--------------------------------------------------


title: Padomes Lēmums (1985. gada 10. jūnijs), ar ko izveido Arhitektūras izglītības padomdevēju komiteju

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31985D0385

Oficiālais Vēstnesis L 223 , 21/08/1985 Lpp. 0026 - 0027 Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 6 Sējums 2 Lpp. 0109  Speciālizdevums spāņu valodā: Nodaļa 06 Sējums 3 Lpp. 0020  Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 6 Sējums 2 Lpp. 0109  Speciālizdevums portugāļu valodā Nodaļa 06 Sējums 3 Lpp. 0020

		Padomes lēmums(1985. gada 10. jūnijs),ar ko izveido Arhitektūras izglītības padomdevēju komiteju(85/385/EEK)EIROPAS KOPIENU PADOME,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Komisijas iesniegto lēmuma projektu,tā kā savā 1974. gada 6. jūnija Rezolūcijā par diplomu, sertifikātu un citu kvalifikāciju apliecinošu dokumentu savstarpēju atzīšanu [1] Padome paziņoja, ka atbalsta padomdevēju komiteju izveidi;tā kā sakarā ar diplomu, sertifikātu un citu kvalifikāciju apliecinošu dokumentu savstarpēju atzīšanu arhitektūras jomā ir svarīgi nodrošināt salīdzināmu izglītības līmeni;tā kā šā mērķa sasniegšanai ir vēlams izveidot padomdevēju komiteju Komisijas konsultēšanai,IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU.1. pantsKomisijā tiek izveidota Arhitektūras izglītības padomdevēja komiteja, še turpmāk saukta par "Komiteju".2. pants1. Komitejas uzdevums ir palīdzēt nodrošināt salīdzināmu arhitektu izglītības līmeni visā Kopienā.2. Tā veic šo uzdevumu, jo īpaši izmantojot šādus līdzekļus:- pilnīgu informācijas apmaiņu attiecībā uz izglītības metodēm, kā arī attiecībā uz dalībvalstīs apstiprināto teorētisko un praktisko kursu saturu, līmeni un struktūru,- viedokļu apmaiņu un konsultācijas, lai panāktu kopēju izpratni par līmeni, kāds ir jāsasniedz arhitektu izglītībā, un, vajadzības gadījumā, par šādas izglītības struktūru un saturu, tostarp kritērijiem attiecībā uz praktisko pieredzi,- pastāvīgu izvērtējumu attiecībā uz to, kā arhitektu izglītībā tiek ņemtas vērā pārmaiņas mācīšanas metodēs un arhitektu problēmās, ko no jauna rada sabiedrības, zinātnes un tehnikas attīstība, kā arī vides aizsardzība.3. Komiteja veic attiecīgos konsultatīvos uzdevumus, kuri tai uzticēti saskaņā ar Padomes Direktīvu 85/384/EEK (1985. gada 10. jūnijs) par arhitektu diplomu, sertifikātu un citu kvalifikāciju apliecinošu dokumentu savstarpēju atzīšanu, tostarp par pasākumiem, kas palīdz sekmīgi īstenot tiesības veikt uzņēmējdarbību un brīvību sniegt pakalpojumus [2].4. Komiteja nosūta Komisijai un dalībvalstīm savus atzinumus un ieteikumus, kā arī, kad uzskata to par vajadzīgu, priekšlikumus izdarīt grozījumus noteikumos, kas attiecas uz arhitektu izglītību, jo īpaši Direktīvā Nr. 85/384/EEK.5. Komiteja tāpat konsultē Komisiju visos jautājumos, ko Komisija tai varētu iesniegt arhitektu izglītības jomā.3. pants1. Komitejā ir pa trim pārstāvjiem no katras dalībvalsts:- viens eksperts no praktizējošo arhitektu vidus,- viens eksperts no universitātēm vai līdzvērtīgām izglītības iestādēm arhitektūras jomā,- viens eksperts no dalībvalstu kompetentajām iestādēm.2. Katram pārstāvim ir viens vietnieks. Vietnieki var apmeklēt komitejas sanāksmes.3. Pārstāvjus un vietniekus, kas paredzēti 1. un 2. punktā, izraugās dalībvalstis. Locekļus, kas minēti 1. punkta pirmajā un otrajā ievilkumā, un to vietniekus izraugās pēc priekšlikuma, ko snieguši praktizējoši arhitekti vai universitātes, vai līdzvērtīgas izglītības iestādes arhitektūras jomā vai apspriedes ar iepriekš minētajām personām. Šādi izraudzītus pārstāvjus un vietniekus ieceļ Padome.4. pants1. Komitejas locekļu pilnvaru termiņš ir trīs gadi. Pēc šā perioda beigām komitejas locekļi turpina pildīt savus pienākumus, līdz brīdim, kad viņus aizstāj vai tiek atjaunotas viņu pilnvaras.2. Locekļa pilnvaru laiks beidzas pirms beidzies trīs gadu perioda beigām viņa atkāpšanās, nāves gadījumā vai, ja viņu aizstāj ar citu personu, ievērojot 3. pantā paredzēto kārtību. Šāda jauna locekļa izraudzīšana attiecas uz attiecīgo pilnvaru laika atlikumu.5. pantsKomiteja no sava vidus ievēl priekšsēdētāju un divus priekšsēdētāja vietniekus. Tā izstrādā savu reglamentu. Sanāksmju darba kārtību nosaka Komitejas priekšsēdētājs saziņā ar Komisiju.6. pantsKomiteja var izveidot darba grupas un pieaicināt un pieļaut novērotājus vai ekspertus palīdzībai attiecībā uz visiem īpašiem tās darba aspektiem.7. pantsSekretariāta pakalpojumus nodrošina Komisija.Luksemburgā, 1985. gada 10. jūnijāPadomes vārdā —priekšsēdētājsM. Fioret[1] OV C 98, 28.8.1974., 1. lpp.[2] OV L 223, 21.8.1985., 15. lpp.--------------------------------------------------


title: Komisijas Lēmums (2003. gada 26. marts), ar ko groza tās reglamentu (izziņots ar dokumentu numur C(2003) 972) (2003/246/EK, Euratom)

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

32003D0246

Oficiālais Vēstnesis L 092 , 09/04/2003 Lpp. 0014 - 0016

		Komisijas lēmums(2003. gada 26. marts),ar ko groza tās reglamentu(izziņots ar dokumentu numur C(2003) 972)(2003/246/EK, Euratom)EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 218. panta 2. punktu,ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 131. pantu,ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, un jo īpaši tā 28. panta 1. punktu un 41. panta 1. punktu,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsAr šo Komisijas reglamentam pielikumā pievieno šā lēmuma pielikumā sniegtos Komisijas noteikumus par darbības kārtību krīzes pārvarēšanā.2. pantsŠis lēmums aizstāj lēmumu ar tādu pašu nosaukumu, ko pieņēma 2003. gada 5. martā.3. pantsŠis lēmums stājas spēkā 2003. gada 26. martā.Briselē, 2003. gada 26. martāKomisijas vārdā —priekšsēdētāja vietnieksNeil Kinnock--------------------------------------------------PIELIKUMSKOMISIJAS NOTEIKUMI PAR DARBĪBAS KĀRTĪBU KRĪZES PĀRVARĒŠANĀTā kā:(1) Komisijai ieteicams paredzēt kārtību, kas tai ļauj pārvarēt krīzes stāvokli, un jo īpaši nodrošināt to, ka visus vajadzīgos lēmumus var pieņemt pēc iespējas efektīvāk un ātrāk, vienlaikus nodrošinot politisko kontroli pār šiem lēmumiem.(2) Komisijai jāparedz krīzes pārvarēšanas darba struktūra.(3) Komisijas noteikumi par drošību [1], kas iekļauti Komisijas reglamenta pielikumā, paredz, ka ir jābūt Komisijas loceklim, kas atbild par drošības jautājumiem un Komisijas drošības politikas īstenošanu.(4) Drošības noteikumu pielikuma 2. iedaļā noteiktie vispārīgie principi paredz vispārīgus likumības, pārredzamības, atbildības un subsidiaritātes (proporcionalitātes) principus, ko piemēro arī krīzes pārvarēšanai.1. pantsDrošības biroju iekļauj Personāla un vadības ģenerāldirektorāta sastāvā, un tas darbojas Komisijas Drošības biroja direktora vadībā, kas ir pakļauts Komisijas loceklim, kurš atbild par drošības jautājumiem.2. pants1. Krīzes pārvarēšanas sistēmā ietilpst vadības grupa, operatīvā komanda un kontroles komanda.2. Vadības grupas priekšsēdētājs ir ģenerālsekretāra vietnieks. Grupā ietilpst Komisijas priekšsēdētāja kabineta loceklis un Komisijas loceklis, kas atbild par drošības jautājumiem, Komisijas Drošības biroja direktors, Juridiskā dienesta, Personāla un vadības ģenerāldirektorāta un Preses ģenerāldirektorāta ģenerāldirektori, kā arī citas personas, ko ģenerālsekretāra vietnieks uzskata par vajadzīgu iekļaut grupas sastāvā atkarībā no apstākļiem.Grupa atbild par ieteikumu sniegšanu Komisijai un jo īpaši Komisijas loceklim, kas atbild par drošības jautājumiem, par to, kādi atbilstīgi pasākumi jāveic, lai aizsargātu Komisijas personālu un aktīvus un nodrošinātu tās darbības efektivitāti krīzes gadījumā.3. Vadības grupas priekšsēdētājs par krīzes attīstību pastāvīgi informē Komisijas priekšsēdētāju, Komisijas locekli, kas atbild par drošības jautājumiem, kā arī katru Komisijas locekli, kas iesaistīts krīzes pārvarēšanā.4. Lai Drošības birojs varētu pildīt savus pienākumus, dienests darbojas 24 stundas diennaktī, septiņas dienas nedēļā, pastāvīgi klātesot vismaz divām amatpersonām.3. pants1. Komisijas loceklis, kas atbild par drošības jautājumiem, jebkurā laikā var likt Komisijas Drošības dienesta direktoram iedarbināt krīzes pārvarēšanas sistēmu.2. Komisijas Drošības dienesta direktors pēc savas iniciatīvas var nolemt, ka jāiedarbina krīzes pārvarēšanas sistēma, pamatojoties uz viņam pieejamo informāciju.4. pantsLai lēmumus varētu pieņemt pietiekami ātri, tādējādi nodrošinot Komisijas darbinieku, informācijas, ēku un citu aktīvu aizsardzību pret jebkura veida draudiem un nodrošinot tās darbspēju, situācijās, kad steidzamības dēļ nevar izmantot parastās lēmumu pieņemšanas procedūras, rīkojas šādi.1. Komisijas loceklis, kas atbild par drošības jautājumiem, var pieņemt visus lēmumus, ko viņš uzskata par vajadzīgiem, lai aizsargātu Komisijas personālu un aktīvus attiecīgu draudu gadījumā.2. Galējas nepieciešamības gadījumā lēmumus, kas līdzīgi 1. punktā minētajiem lēmumiem, var pieņemt Komisijas Drošības dienesta direktors, iespēju robežās apspriežoties ar Vadības grupu. Par jebkuru minēto pilnvaru izmantošanu tūlīt ziņo Komisijas loceklim, kas atbild par drošību, lai viņš to varētu izskatīt, attiecīgā gadījumā vizēt, grozīt vai atsaukt.3. Galējas nepieciešamības gadījumā lēmumus, kas līdzīgi 1. punktā minētajiem lēmumiem, var pieņemt Komisijas misijas vai delegācijas, pārstāvniecības vai reģionālās pārstāvniecības vadītājs dalībvalstīs. Par jebkuru minēto pilnvaru izmantošanu tūlīt ziņo Komisijas loceklim, kas atbild par drošības jautājumiem, lai tas to varētu izskatīt, attiecīgā gadījumā vizēt, grozīt vai atsaukt.4. Visus lēmumus, kas pieņemti, ievērojot 1. līdz 3. punktu, iesniedz izskatīšanai un attiecīgā gadījumā vizēšanai, grozīšanai vai atsaukšanai nākamajā Komisijas kolēģijas sanāksmē.5. pantsAtceļ Komisijas Lēmuma C(94) 2129 5. pantu.[1] OV L 317, 3.12.2001., 1. lpp.--------------------------------------------------


title: Padomes Lēmums (1980. gada 9. jūnijs), ar ko apstiprina Komisijas noslēgto Starptautisko konvenciju par kodolmateriālu fizisku aizsardzību

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31980D0565

Oficiālais Vēstnesis L 149 , 17/06/1980 Lpp. 0041 - 0041 Speciālizdevums grieķu valodā Nodaļa 12 Sējums 2 Lpp. 0053  Speciālizdevums spāņu valodā: Nodaļa 12 Sējums 3 Lpp. 0213  Speciālizdevums portugāļu valodā Nodaļa 12 Sējums 3 Lpp. 0213

		Padomes Lēmums(1980. gada 9. jūnijs),ar ko apstiprina Komisijas noslēgto Starptautisko konvenciju par kodolmateriālu fizisku aizsardzību(80/565/Euratom)EIROPAS KOPIENU PADOME,ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 101. panta otro daļu,ņemot vērā Komisijas projektu,tā kā saskaņā ar Padomes direktīvām Komisija ir apspriedusi Starptautisko konvenciju par kodolmateriālu fizisku aizsardzību;tā kā tādēļ jāapstiprina minētās konvencijas slēgšana no Komisijas puses,IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU.Vienīgais pantsAr šo apstiprina Komisijas noslēgto Starptautisko konvenciju par kodolmateriālu fizisku aizsardzību.Luksemburgā, 1980. gada 9. jūnijāPadomes vārdā —priekšsēdētājsF. Pandolfi--------------------------------------------------


title: Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Lēmums ( 2014. gada 27. janvāris ) par koordinēšanas sistēmu attiecībā uz to, kā kompetentās vai norīkotās iestādes paziņo par nacionālās makrouzraudzības pasākumiem un par ESRK atzinumu un ieteikumu sniegšanu (ESRK/2014/2)

text:
               3.4.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 98/3

      EIROPAS SISTĒMISKO RISKU KOLĒĢIJAS LĒMUMS

   (2014. gada 27. janvāris)
   par koordinēšanas sistēmu attiecībā uz to, kā kompetentās vai norīkotās iestādes paziņo par nacionālās makrouzraudzības pasākumiem un par ESRK atzinumu un ieteikumu sniegšanu
   (ESRK/2014/2)
   2014/C 98/03
   EIROPAS SISTĒMISKO RISKU KOLĒĢIJAS VALDE,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Regulu (ES) Nr. 575/2013 par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (1), un jo īpaši tās 458. pantu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Direktīvu 2013/36/ES par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību, ar ko groza Direktīvu 2002/87/EK un atceļ Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK (2), un jo īpaši tās 133. pantu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regulu (ES) Nr. 1092/2010 par Eiropas Savienības finanšu sistēmas makrouzraudzību un Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas izveidošanu (3) un jo īpaši tās 3. panta 2. punkta j) apakšpunktu,
   ņemot vērā Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas 2011. gada 22. decembra Ieteikumu ESRK/2011/3 par nacionālo iestāžu pilnvarām makrouzraudzības jomā (4),
   ņemot vērā Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas 2013. gada 4. aprīļa Ieteikumu ESRK/2013/1 par makrouzraudzības politikas vidēja termiņa mērķiem un instrumentiem (5),
   tā kā:

               (1)

               Eiropas Sistēmisko risku kolēģija (ESRK) atbild par makrouzraudzības veikšanu Savienībā nolūkā sekmēt sistēmisko risku novēršanu vai mazināšanu par labu Savienības finanšu sistēmas stabilitātei. ESRK nosaka sistēmiskos riskus, t. sk. tos, kuri, pēc tās ieskata, jārisina, izmantojot makrouzraudzības politikas pasākumus. ESRK var veicināt attiecīgus pasākumus un tādējādi sekmēt a) makrouzraudzības politikas galvenā mērķa sasniegšanu un b) iespējamās bezdarbības un neobjektivitātes novēršanu attiecībā gan uz makrouzraudzības pasākumu aktivizēšanu, gan uz to deaktivizēšanu, ko makrouzraudzības politika var saturēt zināmos apstākļos.

               (2)

               ESRK vispārīgs mērķis ir nodrošināt, ka kompetento vai norīkoto iestāžu makrouzraudzības politikas novērš vai mazina sistēmiskos riskus savlaicīgi un efektīvi un ka tās tajā pašā laikā atbilst Savienības iekšējā tirgus vienmērīgai darbībai un sekmē to.

               (3)

               ESRK jāsekmē iekšējā tirgus mērķu sasniegšana un īpaši jāatbalsta integrētā Savienības uzraudzības struktūra, kas nepieciešama dalībvalstu savlaicīgas un saskaņotas politiskas rīcības sekmēšanai. Tam vajadzētu novērst atšķirīgas pieejas un uzlabot iekšējā tirgus darbību. Šajā nolūkā ESRK var veicināt makrouzraudzības pasākumu savstarpēju atzīšanu kompetento vai norīkoto iestāžu starpā, īpaši gadījumos, kuros savstarpēja atzīšana ir paredzēta Savienības tiesību aktos. Līdz ar makrouzraudzības politiku izpratnes uzlabojumu nākotnē ESRK var ieteikt savstarpēju atzīšanu arī citos gadījumos.

               (4)

               ESRK saskaņā ar tās pilnvarojumu sazināsies ar starptautiskām finanšu organizācijām un trešo valstu makrouzraudzības iestādēm un novērtēs nepieciešamību pēc Savienības mēroga makrouzraudzības politiskās rīcības attiecībā uz trešo valstu sistēmiskajiem riskiem un makrouzraudzības politiku.

               (5)

               Jaunais Savienības banku darbības normatīvais regulējums satur divus atsevišķus tiesību aktus: Direktīvu 2013/36/ES (turpmāk – “Kapitāla prasību direktīva” (Capital Requirements Directive; CRD)) un Regulu (ES) Nr. 575/2013 (turpmāk – “Kapitāla prasību regula” (Capital Requirements Regulation; CRR)). CRD noteikumi ir mazāk preskriptīvi nekā CRR noteikumi. Tādējādi dalībvalstīm ir liela elastība CRD balstīto makrouzraudzības instrumentu, piemēram, dažādu kapitāla rezervju, piemērošanā. Turpretim CRR 458. pantā noteiktajiem makrouzraudzības instrumentiem nav tādas pašas elastības pakāpes. Lai nacionālās iestādes tos izmantotu, nacionālajām iestādēm jāievēro noteikta procedūra, kura tajā pašā laikā nosaka piemērošanas jomu.

               (6)

                  CRD un CRR nosaka vairākas paziņošanas prasības, kuras kompetentajām vai norīkotajām iestādēm jāievēro attiecībā uz ESRK makrouzraudzības kontekstā, jo īpaši attiecībā uz tālāk minēto: CRD 129. panta 2. punkts, 130. panta 2. punkts, 131. panta 7. punkts, 131. panta 12. punkts, 133. pants, 134. panta 2. punkts, 136. panta 7. punkts un 160. pants, kā arī CRR 99. panta 7. punkts un 458. pants.

               (7)

               Saskaņā ar CRD 133. pantu un saskaņā ar CRR 458. pantu ESRK ir pienākums sniegt atzinumus vai ieteikumus par atsevišķiem makrouzraudzības pasākumiem viena mēneša laikā pēc paziņojuma saņemšanas par šādiem pasākumiem. Šādu atzinumu un ieteikumu sniegšanas nolūkā ESRK novērtē paredzēto pasākumu atbilstību no makrouzraudzības viedokļa, pamatojoties uz paziņojumu, kas saņemts no attiecīgās iestādes, un uz ESRK veikto analīzi.

               (8)

               Kā noteikts CRR 458. pantā, lai juridiski pamatotu šādu atzinumu sniegšanu, ir nepieciešams pamatojums tam, kādēļ ar citiem CRD un CRR noteiktajiem prudenciālajiem instrumentiem nevar pienācīgi risināt apzināto sistēmisko risku, ņemot vērā minēto pasākumu samērīgo efektivitāti. Šim nolūkam ESRK izvērtēs no makrouzraudzības viedokļa attiecīgo pamatojumu, kā arī paziņoto pasākumu priekšrocības no to pamatotības, lietderīguma, efektivitātes un samērīguma viedokļa.

               (9)

               Savā novērtējumā ESRK ņem vērā arī paziņoto pasākumu iespējamās pārrobežu sekas un, ja uzskata par nepieciešamu, var ieteikt veikt konkrētas izmaiņas paziņotajos pasākumos, lai mazinātu iespējamo negatīvo netiešo ietekmi Savienības iekšējā tirgus kontekstā. Tomēr ESRK galveno vērību pievērš makrouzraudzības pasākumu radītajiem vispārējiem neto ieguvumiem no finanšu stabilitātes viedokļa.

               (10)

               ESRK laika gaitā sekmēs arī saskaņotu un konsekventu makrouzraudzības politikas reakciju uz sistēmiskiem riskiem koordināciju un attīstību Savienībā, tādējādi veicinot labāku izpratni par makrouzraudzības politikas labo praksi un atbalstot to.

               (11)

               Tā kā ESRK jāsniedz tās atzinumi un ieteikumi viena mēneša laikā pēc paziņojuma saņemšanas saskaņā ar CRD 133. pantu un CRR 458. pantu, jānodrošina vienmērīgs un efektīvs process paziņoto pasākumu novērtēšanai un atzinumu vai ieteikumu sniegšanai.

               (12)

               Kā šāda vienmērīga un efektīva procesa svarīga sastāvdaļa paziņojumus sniedzošām iestādēm tiek lūgts iesniegt informāciju par pasākumiem angļu valodā un izmantot ESRK tīmekļa vietnē publicētās veidlapas, un sastādīt paziņojumus tik precīzi un īsi, cik vien iespējams.

               (13)

               Papildus, lai ļautu ESRK Sekretariātam veikt nepieciešamās administratīvās un organizatoriskās darbības savlaicīgi, paziņojumus iesniedzošām iestādēm tiek lūgts neformāli informēt ESRK Sekretariātu par gaidāmo paziņojumu, ja vien iespējams, piecas ECB darbdienas pirms paziņojuma iesniegšanas.

               (14)

               Ar šo lēmumu tiek izveidota vispāratzītās ESRK Valdes locekļu darbības procedūra. Ar publikāciju Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī nacionālās makrouzraudzības iestādes un citas nacionālās iestādes, kas nav pārstāvētas ESRK valdē, tiek informētas par procedūrām, saskaņā ar kurām ESRK sniegs atzinumus vai ieteikumus par kompetento vai norīkoto iestāžu pieņemtajiem makrouzraudzības politikas pasākumiem. Tomēr šis lēmums nerada nekādas juridiskas saistības papildus tām, kuras izriet no Savienības tiesību aktiem,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Priekšmets
   Ar šo lēmumu tiek izveidots vienots procesuālais tiesiskais regulējums attiecībā uz ESRK atzinumu un ieteikumu sniegšanu saskaņā ar CRD un CRR. Šie atzinumi un ieteikumi tiek sagatavoti saskaņā ar šo lēmumu.
   2. pants
   Definīcijas
   Šajā lēmumā piemēro šādas definīcijas:

               1)

               “paziņojums” ir jebkāds kompetento vai norīkoto iestāžu, tostarp ECB, paziņojums, kas iesniegts ESRK, pamatojoties uz Padomes Regulas (ES) No 1024/2013 (6) 9. pantu un saskaņā ar CRD 133. pantu un CRR 458. pantu;

               2)

               “atzinums” ir jebkāds atzinums, kas ESRK jāsniedz viena mēneša laikā saskaņā ar CRD 133. pantu un CRR 458. pantu;

               3)

               “ieteikumi” ir jebkādi ieteikumi, kas ESRK jāsniedz viena mēneša laikā saskaņā ar CRD 133. panta 14. punktu;

               4)

               “makrouzraudzības politikas pasākums” ir jebkāds lēmums par kompetento vai norīkoto iestāžu veiktajiem pasākumiem, par kuru jāpaziņo ESRK saskaņā ar CRD 133. pantu un CRR 458. pantu un par kuru ESRK jāsniedz atzinums vai ieteikumi saskaņā ar šā panta 1., 2. un 3. punktu.

         3. pants
   Paziņošana ESRK
   1.   Šā lēmuma 3. pants tiek piemērots jebkuram paziņojumam 2. panta 1. punkta izpratnē. Tas nerada nekādas juridiskas saistības papildus tām, kuras izriet no Savienības tiesību aktiem.
   2.   Lai nodrošinātu vienmērīgu un efektīvu procesu, iestādēm tiek lūgts iesniegt paziņojumus angļu valodā. Ja ESRK ir publicējusi paziņojuma veidlapu, iestādei, iesniegot paziņojumu, ir pienākums izmantot šo veidlapu. ESRK publicē šīs veidlapas ESRK tīmekļa vietnē.
   3.   Paziņojums satur visu informāciju, kas nepieciešama saskaņā ar attiecīgām CRD un CRR prasībām. Tā jānorāda tik precīzi un īsi, cik vien iespējams.
   4.   ESRK publicē paziņojumus trīs mēnešu laikā pēc to saņemšanas, ja vien paziņojumu iesniedzošā iestāde nav īpaši lūgusi nepublicēt paziņojumu vai ja ESRK neuzskata to par nepieciešamu finanšu stabilitātes nolūkos.
   4. pants
   ESRK atzinumi un ieteikumi
   1.   Šā lēmuma 4. pants tiek piemērots visiem atzinumiem un ieteikumiem 2. panta 2. un 3. punkta izpratnē.
   2.   Ja, neskatoties uz pieprasījumu pēc papildu informācijas, ko ESRK adresē paziņojumu iesniegušai iestādei, paziņojums un vēlāk iesniegtā tālākā paskaidrojošā informācija nesatur visu informāciju, kas nepieciešama paredzētā pasākuma atbilstības novērtēšanai, tostarp tā atbilstības novērtēšanai saskaņā ar CRD un CRR prasībām, ESRK var sniegt atzinumu, ka atbilstību CRD un CRR prasībām nav iespējams noteikt. Atsevišķos gadījumos ESRK var sniegt arī negatīvu atzinumu vai negatīvu rekomendāciju.
   3.   Saņemot paziņojumu saskaņā ar CRD 133. pantu vai CRR 458. pantu, ESRK Sekretariāts nekavējoties nodod to visiem ESRK Valdes locekļiem un visiem 5. pantā minētajiem novērtēšanas grupas locekļiem caur Darwin sistēmu, izmantojot konfidencialitātes procedūru.
   4.   Piecu ECB darbdienu laikā pēc paziņojuma saņemšanas saskaņā ar 3. punktu ikviens ESRK Valdes loceklis var ESRK paust pamatotas bažas par negatīvo ārējo ietekmi paziņotā makrouzraudzības politikas pasākuma kaitīgas ietekmes pārrobežu pārneses ziņā. Vienmērīga un efektīva procesa nodrošināšanas nolūkā ESRK Valdes locekļi tiek lūgti paust šādas būtiskas bažas angļu valodā. Šā panta 5. punktā minētā novērtējuma ietvaros ESRK Valdes locekļi sniedz visu informāciju, kas nepieciešama šādu būtisku bažu pamatotības novērtēšanai, tik precīzi un īsi, cik vien iespējams.
   5.   Divpadsmit ECB darbdienu laikā pēc paziņojuma saņemšanas saskaņā ar 3. punktu novērtēšanas grupa sagatavo novērtējumu un atzinuma vai ieteikuma projektu par makrouzraudzības politikas pasākuma atbilstību attiecīgajām CRD un CRR prasībām no makrouzraudzības un finanšu stabilitātes viedokļa. Novērtēšanas grupa ņem vērā attiecīgās būtiskās bažas, kas paustas ESRK saskaņā ar 4. punktu.
   6.   Kolīdz novērtēšanas grupa pabeidz darbu pie atzinuma vai ieteikuma, ESRK Sekretariāts nekavējoties nodod atzinuma vai ieteikuma projektu izskatīšanai rakstiskas procedūras ietvaros visiem ESRK Valdes locekļiem caur Darwin sistēmu, izmantojot konfidencialitātes procedūru. ESRK Valdes locekļi var sniegt savus komentārus par atzinuma vai ieteikuma projektu četru ECB darbdienu laikā pēc tā saņemšanas un pirms ESRK lēmuma pieņemšanas.
   7.   Divu ECB darbdienu laikā pēc dienas, kurā bija jāiesniedz ESRK Valdes locekļu komentāri, novērtēšanas grupa izvērtē, vai atzinuma vai ieteikuma projekts jāpārskata, ņemot vērā šos komentārus, un ar ESRK Sekretariāta palīdzību iesniedz atzinuma vai ieteikuma galīgo projektu ESRK Valdei.
   8.   Pamatojoties uz novērtēšanas grupas novērtējumu un tās sagatavotā dokumenta projektu, ESRK Valde pieņem lēmumu par atzinuma vai ieteikuma projektu. Ja netiek sasaukta ESRK Valdes sanāksme saskaņā ESRK Reglamentu, ESRK Valdes lēmums tiek pieņemts rakstiskā procedūrā, un tādā gadījumā ESRK Valdes locekļiem tiek dotas vismaz piecas ECB darbdienas, lai nodotu to balsis. ESRK Valdes lēmums tiek pieņemts vēlākais vismaz vienu ECB darbdienu pirms CRD 133. pantā vai CRR 458. pantā minētā viena mēneša termiņa beigām.
   9.   ESRK publicē atzinumu vai ieteikumu trīs mēnešu laikā pēc makrouzraudzības pasākuma apstiprināšanas vai noraidīšanas saskaņā ar CRD vai CRR noteikumiem, ja vien paziņojumu iesniegusī iestāde nav īpaši lūgusi to nepublicēt vai ja ESRK neuzskata to par nepieciešamu finanšu stabilitātes nolūkos. Līdz šā trīs mēnešu perioda beigām atzinums vai ieteikums nav publiskojams un ir konfidenciāls.
   5. pants
   Novērtēšanas grupa
   1.   Konsultatīvās speciālistu komitejas pakļautībā tiek izveidota novērtēšanas grupa. Tā gatavo novērtējumus un sastāda atzinumus vai ieteikumus par makrouzraudzības politikas pasākumiem. Novērtēšanas grupas locekļiem un novērotājiem jāatbilst pietiekami augstai dienesta pakāpei gan tehniskā, gan politiskā ziņā.
   2.   Novērtēšanas grupas pastāvīgie locekļi ir divi ESRK Sekretariāta pārstāvji, viens ECB pārstāvis, viens Vienotā uzraudzības mehānisma (VUM) pārstāvis un deviņi pārstāvji no dalībvalstu nacionālām centrālām bankām (NCB) (turpmāk – “deviņi pārstāvji”), kā noteikts 8. punktā.
   3.   Novērtēšanas grupas pastāvīgie novērotāji ir divi Eiropas Komisijas pārstāvji un viens Eiropas Banku iestādes pārstāvis.
   4.   Novērtēšanas grupas pagaidu novērotāji ir divi novērotāji no dalībvalsts, kas ir paziņojusi par makrouzraudzības politikas pasākumu – viens no NCB un otrs no nacionālās kompetentās vai norīkotās iestādes –, un pa vienam pārstāvim no katras iestādes, ko pārstāv tas ESRK Valdes loceklis, kurš izteicis pamatotas bažas saskaņā 4. panta 4. punktu.
   5.   Ja saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1024/2013 5. panta 2. punktu ECB nacionālo iestāžu vietā paziņo par nacionālā līmeņa makrouzraudzības politikas pasākumu, ECB pārstāv viens pagaidu novērotājs, un katru iesaistīto dalībvalsti pārstāv divi pagaidu novērotāji, kas iecelti saskaņā ar 4. punktu.
   6.   Novērtēšanas grupas pagaidu novērotāji sniedz informāciju un paskaidrojumus pastāvīgajiem locekļiem par paziņojumā minētajiem makrouzraudzības pasākumiem vai par paustajām būtiskām bažām.
   7.   Novērtēšanas grupas vadītājs ir ESRK Sekretariāta pārstāvis.
   8.   Ņemot vērā dalībvalstu NCB izvirzītos kandidātus, ESRK valde ieceļ novērtēšanas grupas sastāvā deviņus pārstāvjus, katrs no kuriem pārstāv dalībvalsts NCB. Deviņiem pārstāvjiem tiek piemērota rotācija. Sākotnēji pirmajam pilnvaru termiņam četri no deviņiem pārstāvjiem tiek iecelti uz diviem gadiem, bet pieci no deviņiem pārstāvjiem tiek iecelti uz trīs gadiem, un to pilnvaras nevar tikt atjaunotas uz nākamo termiņu. Pēc tam katra no deviņiem pārstāvjiem pilnvaru termiņš ir ierobežots ar diviem gadiem, un to pilnvaras nevar tikt atjaunotas uz nākamo termiņu. Deviņu pārstāvju sastāvs nodrošina līdzsvarotu pārstāvību gan to dalībvalstu NCB, kuras piedalās VUM, gan to dalībvalstu, kuras nepiedalās VUM.
   9.   Nolūkā izvairīties no interešu konflikta makrouzraudzības pasākumu novērtēšanā visos gadījumos, kad dalībvalsts iestādes vai ECB paziņojušas par makrouzraudzības politikas pasākumu vai paudušas pamatotas bažas par makrouzraudzības pasākumu, kas jānovērtē novērtēšanas grupai, attiecīgās NCB pārstāvju vai ECB pārstāvju kā pastāvīgo locekļu statuss tiek uz laiku pārtraukts bez aizvietošanas iespējām. Šā panta 4. un 5. punkta darbība turpinās.
   10.   Novērtēšanas grupas pastāvīgie locekļi sagatavo atzinumu vai ieteikumu projektus, par kuriem ESRK var balsot, saskaņā ar 4. panta 5. punktu. Novērtēšanas grupa cenšas panākt vienprātību tās pastāvīgo locekļu starpā. Ja nepieciešams, tā ESRK iesniegtajā novērtējumā var norādīt vairākuma un mazākuma viedokli.
   6. pants
   Stāšanās spēkā
   Šis lēmums stājas spēkā 2014. gada 28. janvārī.

      Frankfurtē pie Mainas, 2014. gada 27. janvārī

            ESRK priekšsēdētājs

         Mario DRAGHI

      (1)  OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.

      (2)  OV L 176, 27.6.2013., 338. lpp.

      (3)  OV L 331, 15.12.2010., 1. lpp.

      (4)  OV C 41, 14.2.2012., 1. lpp.

      (5)  OV C 170, 15.6.2013., 1. lpp.

      (6)  Padomes 2013. gada 15. oktobra Regula (ES) Nr. 1024/2013, ar ko Eiropas Centrālajai bankai uztic īpašus uzdevumus saistībā ar politikas nostādnēm, kas attiecas uz kredītiestāžu prudenciālo uzraudzību (OV L 287, 29.10.2013., 63. lpp.).


title: Komisijas Lēmums (ES) 2015/535 ( 2015. gada 27. marts ), ar ko Dānijas Karalistei atļauj ratificēt 2007. gada 23. novembra Konvenciju par uzturlīdzekļu bērniem un cita veida ģimenes uzturēšanas līdzekļu pārrobežu piedziņu (izziņots ar dokumenta numuru C(2015) 1994)

text:
               31.3.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 86/152

         KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2015/535
   (2015. gada 27. marts),
   ar ko Dānijas Karalistei atļauj ratificēt 2007. gada 23. novembra Konvenciju par uzturlīdzekļu bērniem un cita veida ģimenes uzturēšanas līdzekļu pārrobežu piedziņu

         (izziņots ar dokumenta numuru C(2015) 1994)

   (Autentisks ir tikai teksts dāņu valodā)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2006. gada 27. aprīļa Lēmumu 2006/325/EK, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Dānijas Karalisti par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās (1), un jo īpaši tā 1.a pantu,
   ņemot vērā Dānijas Karalistes (turpmāk “Dānija”) lūgumu, ko tā iesniedza ar 2013. gada 5. augusta vēstuli,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar 5. panta 2. punktu Nolīgumā starp Eiropas Kopienu un Dānijas Karalisti par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās (2) (turpmāk “Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Dāniju”) Dānijai ir jāatturas no starptautisku nolīgumu slēgšanas, kas varētu ietekmēt vai mainīt Padomes Regulas (EK) Nr. 44/2001 (3) darbības jomu, ja vien tas netiek darīts, saskaņojot ar Eiropas Savienību, un ja nav veikti pietiekami pasākumi attiecībā uz Nolīguma starp Eiropas Savienību un Dāniju, no vienas puses, un konkrētā starptautiskā nolīguma, no otras puses, attiecībām.

               (2)

               Saskaņā ar Nolīguma starp Eiropas Savienību un Dāniju 3. panta 2. punktu Dānija ar 2009. gada 14. janvāra vēstuli informēja Komisiju par savu lēmumu īstenot Padomes Regulu (EK) Nr. 4/2009 (4) tiktāl, ciktāl ar to groza Regulu (EK) Nr. 44/2001 (5). Saskaņā ar Nolīguma starp Eiropas Savienību un Dāniju 3. panta 6. punktu no Dānijas paziņojuma izriet savstarpējas Dānijas un Eiropas Savienības saistības, uz kurām attiecas starptautiskās tiesības. Tādējādi Regula (EK) Nr. 4/2009 ir grozījums Nolīgumā starp Eiropas Savienību un Dāniju, ciktāl ar to groza Regulu (EK) Nr. 44/2001, un ir uzskatāma par tā pielikumu.

               (3)

               Dānija 2013. gada 5. augustā lūdza Eiropas Savienības piekrišanu tās ierosinājumam ratificēt 2007. gada 23. novembra Konvenciju par uzturlīdzekļu bērniem un cita veida ģimenes uzturēšanas līdzekļu pārrobežu piedziņu (turpmāk “Konvencija par uzturēšanas saistībām”).

               (4)

               Konvencijā par uzturēšanas saistībām reglamentētie jautājumi ir izskatīti arī Regulā (EK) Nr. 4/2009, tādējādi Konvencija par uzturēšanas saistībām ietekmē šo regulu. Tāpēc ir nepieciešama Eiropas Savienības piekrišana, ar ko Dānijai ļauj ratificēt minēto Konvenciju par uzturēšanas saistībām, ciktāl minētā konvencija ietekmē Regulu (EK) Nr. 4/2009, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 44/2001.

               (5)

               Saskaņā ar 1.a pantu Lēmumā 2006/325/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Padomes Lēmumu 2009/942/EK (6), lai piemērotu 5. panta 2. punktu Nolīgumā starp Eiropas Savienību un Dāniju, Komisijai, pirms tiek pieņemts lēmums, ar ko nosaka Eiropas Savienības piekrišanu, ir jāizvērtē, vai Dānijas paredzētais starptautiskais nolīgums nepadara Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Dāniju neefektīvu un netraucē ar tā noteikumiem izveidotās sistēmas pienācīgu darbību.

               (6)

               Eiropas Savienība parakstīja Konvenciju par uzturēšanas saistībām, pamatojoties uz Padomes Lēmumu 2011/220/ES (7). Eiropas Savienība noslēdza Konvenciju par uzturēšanas saistībām, pamatojoties uz Padomes Lēmumu 2011/432/ES (8). Apstiprināšanas instruments tika deponēts 2014. gada 9. aprīlī pēc Lēmuma 2011/432/ES pielikumu grozīšanas (9).

               (7)

               Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā (Nr. 22) par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalījās iepriekšminēto Padomes lēmumu pieņemšanā un šie lēmumi tai nav saistoši un nav jāpiemēro. Konvencija par uzturēšanas saistībām tai uzliek saistības vienīgi kā atsevišķai Līgumslēdzējai pusei.

               (8)

               Šajos apstākļos un ņemot vērā to, ka 2014. gada 1. augustā konvencija stājās spēkā visās Savienības dalībvalstīs, izņemot Dāniju, Komisija uzskata, ka Dānijas veikta Konvencijas par uzturēšanas saistībām ratificēšana nepadarītu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Dāniju neefektīvu un netraucētu ar tā noteikumiem izveidotās sistēmas pienācīgu darbību. Turklāt Dānijas veikta Konvencijas par uzturēšanas saistībām ratificēšana neskars nosacījumus, ar kādiem Eiropas Savienība pievienojās šai konvencijai.

               (9)

               Tādēļ Eiropas Savienībai būtu jāatļauj Dānijai ratificēt Konvenciju par uzturēšanas saistībām,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Komisija Eiropas Savienības vārdā atļauj Dānijai ratificēt 2007. gada 23. novembra Konvenciju par uzturlīdzekļu bērniem un cita veida ģimenes uzturēšanas līdzekļu pārrobežu piedziņu.
   2. pants
   Šis lēmums ir adresēts Dānijas Karalistei.

      Briselē, 2015. gada 27. martā

            Komisijas vārdā –

            Komisijas locekle

         Věra JOUROVÁ

      (1)  OV L 120, 5.5.2006., 22. lpp.

      (2)  OV L 299, 16.11.2005., 62. lpp.

      (3)  Padomes 2000. gada 22. decembra Regula (EK) Nr. 44/2001 par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās (OV L 12, 16.1.2001., 1. lpp.).

      (4)  Padomes 2008. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 4/2009 par jurisdikciju, piemērojamiem tiesību aktiem, nolēmumu atzīšanu un izpildi un sadarbību uzturēšanas saistību lietās (OV L 7, 10.1.2009., 1. lpp.).

      (5)  OV L 149, 12.6.2009., 80. lpp.

      (6)  Padomes 2009. gada 30. novembra Lēmums 2009/942/EK, ar ko groza Lēmumu 2006/325/EK, lai paredzētu procedūru, ar kuru īsteno 5. panta 2. punktu Nolīgumā starp Eiropas Kopienu un Dānijas Karalisti par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās (OV L 331, 16.12.2009., 24. lpp.).

      (7)  Padomes 2011. gada 31. marta Lēmums 2011/220/ES par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu Hāgas 2007. gada 23. novembra Konvenciju par uzturlīdzekļu bērniem un cita veida ģimenes uzturēšanas līdzekļu pārrobežu piedziņu (OV L 93, 7.4.2011., 9. lpp.).

      (8)  Padomes 2011. gada 9. jūnija Lēmums 2011/432/ES par to, lai Eiropas Savienības vārdā apstiprinātu Hāgas 2007. gada 23. novembra Konvenciju par uzturlīdzekļu bērniem un cita veida ģimenes uzturēšanas līdzekļu pārrobežu piedziņu (OV L 192, 22.7.2011., 39. lpp.).

      (9)  Padomes 2014. gada 9. aprīļa Lēmums 2014/218/ES, ar ko groza Lēmuma 2011/432/ES par to, lai Eiropas Savienības vārdā apstiprinātu Hāgas 2007. gada 23. novembra Konvenciju par uzturlīdzekļu bērniem un cita veida ģimenes uzturēšanas līdzekļu pārrobežu piedziņu, I, II un III pielikumu (OV L 113, 16.4.2014., 1. lpp.).


title: 2010/110/CFSP: Padomes Lēmums 2010/110/KĀDP ( 2010. gada 22. februāris ), ar ko pagarina pilnvaras Eiropas Savienības īpašajam pārstāvim Sudānā

text:
               23.2.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 46/20

         PADOMES LĒMUMS 2010/110/KĀDP
   (2010. gada 22. februāris),
   ar ko pagarina pilnvaras Eiropas Savienības īpašajam pārstāvim Sudānā
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 28. pantu, 31. panta 2. punktu un 33. pantu,
   ņemot vērā priekšlikumu, ar ko nākusi klajā Savienības Augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2007. gada 19. aprīlī pieņēma Lēmumu 2007/238/KĀDP (1), ar ko Torben BRYLLE kungu iecēla par Eiropas Savienības īpašo pārstāvi (ESĪP) Sudānā.

               (2)

               Padome 2009. gada 16. februārī pieņēma Vienoto rīcību 2009/134/KĀDP (2), izdarot grozījumus ESĪP pilnvarās un pagarinot tās līdz 2010. gada 28. februārim.

               (3)

               ESĪP pilnvaras būtu jāpagarina līdz 2010. gada 31. augustam. Tomēr ESĪP pilnvaras var beigties ātrāk, ja Padome pieņemtu tādu lēmumu pēc Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos (AP) ieteikuma, kad būtu stājies spēkā lēmums, ar ko izveido Eiropas Ārējās darbības dienestu.

               (4)

               ESĪP īstenos savas pilnvaras situācijā, kas var pasliktināties un varētu kaitēt Līguma 21. pantā izklāstītajiem kopējās ārpolitikas un drošības politikas mērķiem,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Eiropas Savienības īpašais pārstāvis
   Ar šo Eiropas Savienības īpašā pārstāvja (ESĪP) Sudānā Torben BRYLLE kunga pilnvaras tiek pagarinātas līdz 2010. gada 31. augustam. ESĪP pilnvaras var beigties ātrāk, ja Padome pieņemtu tādu lēmumu pēc AP ieteikuma, kad būtu stājies spēkā lēmums, ar ko izveido Eiropas Ārējās darbības dienestu.
   2. pants
   Politikas mērķi
   ESĪP pilnvaru pamatā ir Eiropas Savienības (ES) politikas mērķi attiecībā uz Sudānu, jo īpaši attiecībā uz starptautiskās kopienas centieniem un Āfrikas Savienības (ĀS) un Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) atbalstu, lai palīdzētu Sudānas pusēm, ĀS un ANO panākt Dārfūras konflikta politisku atrisinājumu, tostarp īstenojot Dārfūras Miera nolīgumu (DMN) un atvieglojot Vispārējā miera nolīguma (VMN) īstenošanu, un veicinot Dienvidu – Dienvidu sarunas, kā arī atvieglojot Austrumsudānas Miera nolīguma (ESPA) īstenošanu, pienācīgi ievērojot šo jautājumu reģionālo ietekmi un Āfrikas līdzdalības principu.
   3. pants
   Pilnvaras
   1.   Lai sasniegtu politikas mērķus, ESĪP ir pilnvarots:

               a)

               uzturēt sakarus ar ĀS, Sudānas valdību, Dienvidsudānas valdību, Dārfūras bruņotajām kustībām un citām Sudānas pusēm, kā arī ar Dārfūras pilsonisko sabiedrību un nevalstiskām organizācijām, un cieši sadarboties ar ANO un citiem attiecīgiem starptautiskajiem dalībniekiem, lai sasniegtu Savienības politikas mērķus;

               b)

               pārstāvēt Savienību Dārfūras Iekšējā dialogā, Apvienotās komisijas augsta līmeņa sanāksmēs, kā arī pēc vajadzības citās attiecīgās sanāksmēs;

               c)

               pārstāvēt Savienību VMN un DMN Novērtēšanas komisijās, kad vien tas iespējams;

               d)

               sekot līdzi notikumiem saistībā ar ESPA īstenošanu;

               e)

               nodrošināt saskaņotību starp Savienības ieguldījumu krīzes pārvarēšanai Dārfūrā un vispārējām politiskām Savienības attiecībām ar Sudānu;

               f)

               attiecībā uz cilvēktiesībām, tostarp bērnu un sieviešu tiesībām, un cīņu pret nesodāmību Sudānā sekot līdzi situācijai un uzturēt regulārus sakarus ar Sudānas iestādēm, ĀS un ANO, jo īpaši ar Augstā komisāra cilvēktiesību jautājumos biroju, cilvēktiesību novērotājiem, kas darbojas reģionā, un Starptautiskās Krimināltiesas prokurora biroju;

         2.   Īstenojot savas pilnvaras, ESĪP, inter alia:

               a)

               pārrauga visas Savienības darbības;

               b)

               atbalsta politisko procesu un darbības, kas saistītas ar VMN, DMN un ESPA īstenošanu; kā arī

               c)

               seko līdzi un ziņo par Sudānas pušu atbilstību attiecīgajām ANO Drošības padomes rezolūcijām, jo īpaši Rezolūcijām 1556 (2004), 1564 (2004), 1591 (2005), 1593 (2005), 1672 (2006), 1679 (2006), 1706 (2006), 1769 (2007) un 1778 (2007).

         4. pants
   Pilnvaru īstenošana
   1.   ESĪP ir atbildīgs par pilnvaru īstenošanu AP pakļautībā.
   2.   Politikas un drošības komiteja (PDK) uztur privileģētus sakarus ar ESĪP un ir galvenais ESĪP kontaktpunkts sakariem ar Padomi. PDK saskaņā ar savām pilnvarām, neskarot AP pilnvaras, dod ESĪP stratēģiskas norādes un politisku virzību.
   5. pants
   Finansējums
   1.   ESĪP pilnvaru īstenošanas izdevumiem paredzētā finanšu atsauces summa laikposmam no 2010. gada 1. marta līdz 2010. gada 31. augustam ir EUR 1 410 000.
   2.   Izdevumus, ko finansē no 1. punktā paredzētās summas, var veikt no 2010. gada 1. marta. Izdevumus pārvalda saskaņā ar procedūrām un noteikumiem, kurus piemēro Savienības vispārējam budžetam.
   3.   Izdevumu pārvaldību veic, pamatojoties uz līgumu starp ESĪP un Komisiju. ESĪP sniedz Komisijai pārskatu par visiem izdevumiem.
   6. pants
   Komandas izveide un sastāvs
   1.   ESĪP saskaņā ar savām pilnvarām un atbilstīgajiem pieejamajiem finanšu līdzekļiem ir atbildīgs par savas komandas izveidi. Komandā iekļauj personas, kam, kā pilnvarās paredzēts, ir īpašas zināšanas konkrētos politikas jautājumos. ESĪP operatīvi informē Padomi un Komisiju par komandas sastāvu.
   2.   Dalībvalstis un Savienības iestādes var ierosināt personāla norīkošanu darbā pie ESĪP. Atalgojumu personālam, ko kāda dalībvalsts vai Savienības iestāde norīko darbā pie ESĪP, maksā attiecīgā dalībvalsts vai Savienības iestāde. Darbā pie ESĪP var nosūtīt arī ekspertus, ko dalībvalstis ir norīkojušas darbā uz Padomes Ģenerālsekretariātu. Starptautiskajiem personāla līgumdarbiniekiem ir kādas dalībvalsts valstspiederība.
   3.   Norīkotais personāls turpina būt nosūtītājas valsts vai Savienības nosūtītājas iestādes administratīvā pakļautībā, un tas veic savus pienākumus un rīkojas ESĪP pilnvaru interesēs.
   4.   ESĪP birojus izveido Hartūmā un Džubā, un tajos ir politiskais padomnieks un nepieciešamais administratīvais un apgādes atbalsta personāls. Atbilstīgi 3. pantā izklāstītajām ESĪP pilnvarām izveido apakšnodaļas arī Dārfūrā, ja Hartūmas un Džubas biroji nespēj nodrošināt visu vajadzīgo atbalstu ESĪP personālam, kas izvietots Dārfūras reģionā.
   7. pants
   ESĪP un viņa personāla privilēģijas un imunitāte
   Par privilēģijām, imunitāti un citām garantijām, kas vajadzīgas ESĪP un viņa personāla locekļu misijas veikšanai un sekmīgai norisei, attiecīgi vienojas ar uzņēmēju pusi/uzņēmējām pusēm. Šajā nolūkā dalībvalstis un Komisija sniedz visu vajadzīgo atbalstu.
   8. pants
   Klasificētas ES informācijas drošība
   ESĪP un viņa komandas locekļi ievēro drošības principus un minimālos standartus, kas ir noteikti Padomes Lēmumā 2001/264/EK (2001. gada 19. marts), ar ko pieņem Padomes drošības reglamentu (3), jo īpaši – rīkojoties ar klasificētu ES informāciju.
   9. pants
   Piekļuve informācijai un materiāli tehniskais atbalsts
   1.   Dalībvalstis, Komisija un Padomes Ģenerālsekretariāts nodrošina, ka ESĪP var piekļūt jebkurai atbilstīgai informācijai.
   2.   Savienības delegācija un/vai dalībvalstis attiecīgā gadījumā nodrošina materiāli tehnisko atbalstu reģionā.
   10. pants
   Drošība
   Saskaņā ar Savienības politiku par tāda personāla drošību, kas izvietots ārpus Savienības, lai veiktu operatīvas darbības saskaņā ar Līguma V sadaļu, ESĪP saskaņā ar savām pilnvarām un drošības situāciju ģeogrāfiskajā teritorijā, par ko viņš ir atbildīgs, veic visus praktiski iespējamos pasākumus visa viņa tiešā pakļautībā esošā personāla drošībai, īpaši:

               a)

               izstrādājot konkrētai misijai drošības plānu, kura pamatā ir Padomes Ģenerālsekretariāta norādes, ietverot tai pielāgotus fiziskus, organizatoriskus un procesuālus drošības pasākumus, reglamentējot personāla drošu pārvietošanos uz misijas teritoriju un drošu pārvietošanos tajā, kā arī drošības pārkāpumu novēršanu un plānus ārkārtas situācijām un misijas evakuācijai;

               b)

               nodrošinot, ka visam personālam, kas izvietots ārpus Savienības, ir augsta riska apdrošināšana atbilstīgi apstākļiem misijas teritorijā;

               c)

               nodrošinot, ka visi komandas locekļi, ko izvieto ārpus Savienības, tostarp vietējie līgumdarbinieki, pirms vai pēc ierašanās misijas teritorijā ir piedalījušies atbilstīgās drošības apmācībās, kuru pamatā ir riska klasifikācija, ko misijas teritorijai piešķīris Padomes Ģenerālsekretariāts;

               d)

               nodrošinot, ka tiek īstenoti visi saskaņotie ieteikumi, kas sniegti pēc regulāra drošības izvērtējuma, un – saistībā ar vidusposma ziņojumiem un pārskata ziņojumu par pilnvaru īstenošanu – rakstiski ziņojot AP, Padomei un Komisijai par šo ieteikumu īstenošanu un citiem drošības jautājumiem.

         11. pants
   Ziņošana
   1.   ESĪP regulāri sniedz mutiskus un rakstiskus ziņojumus AP un PDK. Vajadzības gadījumā ESĪP ziņojumus sniedz arī Padomes darba grupām. Rakstiskus ziņojumus regulāri izsūta, izmantojot COREU tīklu. Pēc AP vai PDK ieteikuma ESĪP var sniegt ziņojumus arī Ārlietu padomei.
   2.   ESĪP regulāri ziņo PDK par situāciju Dārfūrā un par vispārējo situāciju Sudānā.
   12. pants
   Koordinācija
   1.   ESĪP veicina vispārēju Savienības politisko koordināciju. Viņš palīdz nodrošināt, lai visi Savienības instrumenti misijas norises vietā būtu saskaņoti Savienības politisko mērķu sasniegšanas nolūkā. ESĪP darbības koordinē ar Komisijas darbībām, kā arī attiecīgā gadījumā ar darbībām, ko reģionā veic citi ESĪP. ESĪP regulāri sniedz informatīvus ziņojumus dalībvalstu pārstāvniecībām un Savienības delegācijām.
   2.   Misijas norises vietā ESĪP uztur ciešu saikni ar Savienības delegācijas vadītāju un dalībvalstu pārstāvniecību vadītājiem. Viņi dara visu iespējamo, lai palīdzētu ESĪP īstenot pilnvaras. ESĪP uztur saikni arī ar citām starptautiskajām un reģionālajām struktūrām attiecīgajā teritorijā.
   13. pants
   Pārskatīšana
   Šā lēmuma īstenošanu un saderību ar citām Savienības darbībām reģionā regulāri pārskata. ESĪP pilnvaru termiņa beigās iesniedz pilnvaru īstenošanas pārskata ziņojumu AP, Padomei un Komisijai.
   14. pants
   Stāšanās spēkā
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
   To piemēro no 2010. gada 1. marta.
   15. pants
   Publicēšana
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2010. gada 22. februārī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         C. ASHTON

      (1)  OV L 103, 20.4.2007., 52. lpp.

      (2)  OV L 46, 17.2.2009., 57. lpp.

      (3)  OV L 101, 11.4.2001., 1. lpp.


title: Komisijas lēmums (2003. gada 5. novembris), ar ko izveido Eiropas Banku komitejuDokuments attiecas uz EEZ.

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

32004D0010

Oficiālais Vēstnesis L 003 , 07/01/2004 Lpp. 0036 - 0037

		Komisijas lēmums(2003. gada 5. novembris),ar ko izveido Eiropas Banku komiteju(Dokuments attiecas uz EEZ)(2004/10/EK)EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,tā kā:(1) 2001. gada 1. jūnijā Komisija pieņēma Lēmumus 2001/527/EK [1] un 2001/528/EK [2], ar ko izveido attiecīgi Eiropas Vērtspapīru regulatoru komiteju un Eiropas Vērtspapīru komiteju.(2) Savās 2002. gada 5. februāra un 21. novembra rezolūcijās Eiropas Parlaments atbalstīja četru līmeņu pieeju Eiropas vērtspapīru tirgus regulējumam, kas atbalstīts Viedo komitejas nobeiguma ziņojumā, un aicināja attiecināt dažus minētās pieejas aspektus uz banku nozari un apdrošināšanas nozari, ja Padome skaidri apņemsies uzsākt reformu, lai nodrošinātu pareizu institūciju līdzsvaru.(3) 2002. gada 3. decembrī Padome aicināja Komisiju īstenot šādus pasākumus banku nozarē un apdrošināšanas nozarē, kā arī fondēto pensiju nozarē un cik vien iespējams drīz izveidot jaunas komitejas, kas darbotos kā padomdevējas iepriekš minētajās nozarēs.(4) Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/12/EK (2000. gada 20. marts) par kredītiestāžu darbības sākšanu un veikšanu [3] izveidoja Banku padomdevēju komiteju, kas konsultē Komisiju par tiesību aktu izstrādi un palīdz Komisijai īstenot tās izpildu pilnvaras banku darbības jomā.(5) Ar mērķi atcelt Banku padomdevējas komitejas padomdevējas funkcijas Komisija ir iesniegusi projektu Direktīvai, ar ko, cita starpā, groza Direktīvu 2000/12/EK, Padomes Direktīvu 93/6/EEK (1993. gada 15. marts) par ieguldījumu sabiedrību un kredītiestāžu kapitāla pietiekamību [4], Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 94/19/EK (1994. gada 30. maijs) par noguldījumu garantiju sistēmām [5] un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2002/87/EK (2002. gada 16. decembris) par papildu uzraudzību kredītiestādēm, apdrošināšanas uzņēmumiem un ieguldījumu sabiedrībām finanšu konglomerātos un par grozījumiem Padomes Direktīvās 73/239/EEK, 79/267/EEK, 92/49/EEK, 92/96/EEK, 93/6/EEK un 93/22EEK, kā arī Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvās 98/78/EK un 2000/12/EK [6].(6) Lai veiktu šādu grozījumu, atbilstoši un vienlaicīgi jāizveido jauna padomdevēja grupa, kas konsultētu Komisiju par Kopienas tiesību aktu izstrādi banku darbības jomā, ar nosaukumu "Eiropas Banku komiteja".(7) Lai novērstu pārklāšanos, šim lēmumam jāstājas spēkā vienlaicīgi ar direktīvu, ar ko atceļ Banku padomdevējas komitejas padomdevējas funkcijas.(8) Kad Eiropas Banku komiteja dod padomu par noteikumiem, kas piemērojami gan kredītiestādēm, gan ieguldījumu sabiedrībām, tās sastāvu veido tā, lai nodrošinātu ieguldījumu sabiedrību perspektīvas ievērošanu.(9) Eiropas Banku komitejas izveide neizslēdz citas sadarbības formas starp dažādām iestādēm, kas ir iesaistītas kredītiestāžu darbības regulēšanā un uzraudzībā, jo īpaši Eiropas Banku uzraudzītāju komiteju, kura izveidota ar Komisijas Lēmumu 2004/5/EK [7],IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsIzveido padomdevēju grupu par banku darbību Kopienā, kuras nosaukums ir "Eiropas Banku komiteja", turpmāk tekstā – "Komiteja".2. pantsPēc Komisijas pieprasījuma Komiteja konsultē Komisiju par banku darbības politikas jautājumiem, kā arī par Komisijas priekšlikumiem šajā jomā.3. pantsKomitejas sastāvā ir dalībvalstu augsta līmeņa pārstāvji. Komitejas priekšsēdētājs ir Komisijas pārstāvis.Eiropas Banku uzraudzītāju komitejas pārstāvis, kura izveidota ar Komisijas Lēmumu 2004/5/EK, piedalās Komitejas sanāksmēs kā novērotājs. Eiropas Centrālā banka piedalās kā novērotāja.Komiteja dalībai savās sanāksmēs var uzaicināt ekspertus un novērotājus.Komisija nodrošina Komitejas sekretariāta funkcijas.4. pantsKomiteja pieņem savu reglamentu. Komiteja sanāk regulāri un ikreiz, kad tas vajadzīgs. Ja Komisija uzskata to par vajadzīgu, tā var sasaukt Komitejas ārkārtas sanāksmi.5. pantsŠis lēmums stājas spēkā tajā pašā dienā, kad stājas spēkā direktīva, ar ko atceļ Banku padomdevējas komitejas padomdevējas funkcijas.Briselē, 2003. gada 5. novembrīKomisijas vārdā —Komisijas loceklisFrederik Bolkestein[1] OV L 191, 13.7.2001., 43. lpp.[2] OV L 191, 13.7.2001., 45. lpp.[3] OV L 126, 26.5.2000., 1. lpp.[4] OV L 141, 11.6.1993., 1. lpp.[5] OV L 135, 31.5.1994., 5. lpp.[6] OV L 35, 11.2.2003., 1. lpp.[7] OV L 3, 7.1.2004., 28. lpp.--------------------------------------------------


title: Padomes Lēmums (ES) 2016/1790 (2016. gada 12. februāris) par to, lai noslēgtu 3. pārstrādāto redakciju ANO Eiropas Ekonomikas komisijas Nolīgumam vienotu tehnisko prasību apstiprināšanai riteņu transportlīdzekļiem, aprīkojumam un detaļām, ko var uzstādīt un/vai lietot riteņu transportlīdzekļos, un par nosacījumiem to apstiprinājumu savstarpējai atzīšanai, kas piešķirti, pamatojoties uz šīm prasībām (“Pārskatītais 1958. gada nolīgums”)

text:
               11.10.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 274/2

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2016/1790
   (2016. gada 12. februāris)
   par to, lai noslēgtu 3. pārstrādāto redakciju ANO Eiropas Ekonomikas komisijas Nolīgumam vienotu tehnisko prasību apstiprināšanai riteņu transportlīdzekļiem, aprīkojumam un detaļām, ko var uzstādīt un/vai lietot riteņu transportlīdzekļos, un par nosacījumiem to apstiprinājumu savstarpējai atzīšanai, kas piešķirti, pamatojoties uz šīm prasībām (“Pārskatītais 1958. gada nolīgums”)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. pantu saistībā ar 218. panta 6. punkta a) apakšpunktu,
   ņemot vērā Padomes Lēmumu 97/836/EK (1997. gada 27. novembris) par Eiropas Kopienas pievienošanos ANO Eiropas Ekonomikas komisijas Nolīgumam vienotu tehnisko prasību apstiprināšanai riteņu transportlīdzekļiem, aprīkojumam un detaļām, ko var uzstādīt un/vai lietot riteņu transportlīdzekļos, un par nosacījumiem to apstiprinājumu savstarpējai atzīšanai, kas piešķirti, pamatojoties uz šīm prasībām (1), un jo īpaši tā 5. panta 1. punktu un III pielikuma 3. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu (2),
   tā kā:

               (1)

               ANO Eiropas Ekonomikas komisijas Nolīgums vienotu tehnisko prasību apstiprināšanai riteņu transportlīdzekļiem, aprīkojumam un detaļām, ko var uzstādīt un/vai lietot riteņu transportlīdzekļos, un par nosacījumiem to apstiprinājumu savstarpējai atzīšanai, kas piešķirti, pamatojoties uz šīm prasībām (“nolīgums”), stājās spēkā 1995. gada 16. oktobrī.

               (2)

               Nolīguma 13. pantā paredzēts, ka nolīguma un tā papildinājumu grozījumus pieņem, Līgumslēdzējai pusei paziņojot ierosināto grozījumu tekstu Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāram, kas to pārsūta visām Līgumslēdzējām pusēm. Ja neviena Līgumslēdzēja puse nepauž iebildumus sešu mēnešos pēc dienas, kad ģenerālsekretārs ir pārsūtījis ierosinātos grozījumos, attiecībā uz visām Līgumslēdzējām pusēm šiem grozījumiem jāstājas spēkā trīs mēnešus pēc minētā sešu mēnešu laikposma beigām.

               (3)

               Savā 150. sēdē, kas notika 2010. gada martā, WP.29 vienojās izveidot neoficiālu grupu, kura palīdzētu WP.29 izskatīt turpmākās virzības pasākumus attiecībā uz transportlīdzekļu noteikumu saskaņošanu saskaņā ar nolīgumu. Šiem turpmākās virzības pasākumiem būtu jāveicina valstu un reģionālo ekonomikas integrācijas organizāciju plašāka iesaistīšanās pasaules foruma darbībā un jāpalielina nolīguma pušu skaits, uzlabojot tā darbību un paļāvību uz to un tādējādi nodrošinot, ka tas joprojām ir galvenais starptautiskais pamats tehnisko noteikumu saskaņošanai autobūves nozarē.

               (4)

               Padome 2013. gada 15. jūlijā pilnvaroja Komisiju sākt sarunas WP.29 satvarā, lai grozītu nolīgumu. Neoficiālajā darba grupā, ko izveidojis WP.29, Komisija Savienības vārdā ir apspriedusi priekšlikumus nolīguma grozīšanai.

               (5)

               Savā 162. sēdē, kas notika 2014. gada martā, WP.29 tika iepazīstināts ar priekšlikumiem attiecībā uz neoficiālās darba grupas sagatavoto nolīguma 3. pārstrādāto redakciju un aicināja nolīguma Līgumslēdzējas puses sākt valsts procedūras nolīguma grozījumu priekšlikumu izskatīšanai.

               (6)

               Savā 164. sēdē, kas notika 2014. gada novembrī, WP.29 tika iepazīstināts ar vairāku nolīguma Līgumslēdzēju pušu iesniegto priekšlikumu palielināt balsu vairākuma minimumu jaunu ANO noteikumu un pašreizējo ANO noteikumu grozījumu izstrādāšanai no divām trešdaļām uz četrām piektdaļām. Savienības pārstāvis paziņoja par nodomu izveidot ES dalībvalstu saskaņotu nostāju šajā jautājumā.

               (7)

               Priekšlikumi attiecībā uz nolīguma 3. pārstrādāto redakciju un balsu vairākuma minimuma palielināšanu no divām trešdaļām uz četrām piektdaļām atbilst sarunu mērķiem, kas noteikti Padomes lēmumā, ar kuru pilnvaro Komisiju sākt sarunas WP.29 satvarā par nolīguma 3. pārstrādāto redakciju.

               (8)

               Tāpēc Nolīguma 1. līdz 15. pants un 1. un 2. papildinājums būtu attiecīgi jāgroza.

               (9)

               Minētie nolīguma grozījumi būtu jāapstiprina Savienības vārdā.

               (10)

                  WP.29 organizēs neoficiālu balsojumu, lai pārbaudītu, vai visu Līgumslēdzēju pušu piekrišanu minētajiem nolīguma grozījumiem var saņemt pirms nolīguma 13. pantā norādītās procedūras sākšanas tā grozīšanai. Savienībai būtu jābalso par šiem grozījumiem.

               (11)

               Pēc tam, kad neoficiālā balsošana WP.29 satvarā ir apliecinājusi, ka visu Līgumslēdzēju pušu piekrišana ierosinātajiem nolīguma grozījumiem ir saņemta, Padomes priekšsēdētājam būtu jāizvirza Savienības pārstāvis, kas pilnvarots paziņot – kā noteikts Lēmuma 97/836/EK III pielikuma 3. punktā – Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāram ierosināto grozījumu tekstu saskaņā ar nolīguma 13. panta 1. punktā izklāstīto procedūru,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Savienības vārdā apstiprina 3. pārstrādāto redakciju ANO Eiropas Ekonomikas komisijas Nolīgumam vienotu tehnisko prasību apstiprināšanai riteņu transportlīdzekļiem, aprīkojumam un detaļām, ko var uzstādīt un/vai lietot riteņu transportlīdzekļos, un par nosacījumiem to apstiprinājumu savstarpējai atzīšanai, kas piešķirti, pamatojoties uz šīm prasībām.
   Nolīguma 3. pārstrādātās redakcijas teksts ir pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   Padomes priekšsēdētājs ieceļ personu, kas pilnvarota Savienības vārdā sniegt nolīguma 13. panta 1. punktā paredzēto paziņojumu, lai sāktu procedūru attiecībā uz nolīguma 3. pārstrādātās redakcijas noslēgšanu un lai paustu Eiropas Savienības piekrišanu uzņemties nolīguma 3. pārstrādātajā redakcijā paredzētās saistības.
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
       (3).

      Briselē, 2016. gada 12. februārī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         J.R.V.A. DIJSSELBLOEM

      (1)  OV L 346, 17.12.1997., 78. lpp.

      (2)  2016. gada 7. jūnija piekrišana (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta).

      (3)  Nolīguma spēkā stāšanās datumu Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.


title: 2006/963/EK: Padomes Lēmums ( 2006. gada 18. decembris ), lai noslēgtu Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Kopienu un Brazīliju par koncesiju korekcijām Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovﾁkijas Republikas saistību sarakstos, tām pievienojoties Eiropas Kopienai

text:
               30.12.2006

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 397/10

      PADOMES LĒMUMS

   (2006. gada 18. decembris),
   lai noslēgtu Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Kopienu un Brazīliju par koncesiju korekcijām Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas saistību sarakstos, tām pievienojoties Eiropas Kopienai
   (2006/963/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 133. pantu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2004. gada 22. martā pilnvaroja Komisiju saskaņā ar 1994. gada VVTT XXIV panta 6. punktu sākt sarunas ar dažām citām PTO dalībvalstīm saistībā ar Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai.

               (2)

               Komisija vadīja sarunas, apspriežoties ar komiteju, kas izveidota ar Līguma 133. pantu, un pamatojoties uz Padomes izdotajiem norādījumiem par sarunām.

               (3)

               Komisija ir pabeigusi sarunas par nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Kopienu un Brazīliju.

               (4)

               Šis nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā būtu jāapstiprina,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Kopienas vārdā tiek apstiprināts Nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Kopienu un Brazīliju par koncesiju korekcijām attiecībā uz Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas saistību sarakstos, tām pievienojoties Eiropas Kopienai.
   Nolīguma vēstuļu apmaiņas veidā teksts ir pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas parakstīt nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā, lai tas kļūtu saistošs Kopienai.

      Briselē, 2006. gada 18. decembrī.

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         J.-E. ENESTAM

         NOLĪGUMS

      vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Kopienu un Brazīliju par koncesiju korekcijām Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas saistību sarakstos, tām pievienojoties Eiropas Kopienai
      Ženēvā, 2006. gada 18. decembrī
      Godātais kungs!
      Pēc Eiropas Kopienu (EK) un Brazīlijas sarunu sākšanas saskaņā ar 1994. gada VVTT XXIV panta 6. punktu un XXVIII pantu par koncesiju korekcijām Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas saistību sarakstos, tām pievienojoties EK, ir panākta šāda EK un Brazīlijas vienošanās, lai noslēgtu sarunas, kas sāktas pēc EK 2004. gada 19. janvāra paziņojuma PTO saskaņā ar 1994. gada VVTT XXIV panta 6. punktu.
      EK piekrīt iepriekšējā EK 15 valstu sarakstā ietvertās koncesijas iekļaut sarakstā, kas attiecas uz EK 25 valstu muitas teritoriju.
      EK piekrīt sarakstā, kas attiecas uz EK 25 valstīm, iekļaut šā nolīguma pielikumā ietvertās koncesijas.
      Šis nolīgums stājas spēkā tajā dienā, kad EK un Brazīlija ir apmainījušās ar nolīguma vēstulēm, pēc tam kad abas puses saskaņā ar to attiecīgajām procedūrām ir to izskatījušas. EK veic visu iespējamo, lai nodrošinātu, ka attiecīgie īstenošanas pasākumi tiek pieņemti līdz 1. novembrim, bet ne vēlāk kā līdz 2007. gada 1. janvārim.

            Eiropas Kopienas vārdā –

         PIELIKUMS

                     —

                     valsts (Brazīlija), kurai piešķirta tarifa likmes kvota 10 124 t niedru cukura rafinēšanai (tarifa pozīcijas numurs 1701 1110), ar kvotas likmi EUR 98 par t,

                     —

                     valsts (Brazīlija), kurai piešķirta tarifa likmes kvota 2 332 t “saldēti vistas (Gallus domesticus) gaļas gabali” (tarifa pozīciju numuri 0207 1410, 0207 1450, 0207 1470), ar kvotas likmi 0 %,

                     —

                     pievieno 49 t (erga omnes) EK tarifa likmes kvotā “svaigi, dzesināti vai saldēti cāļu liemeņi” (tarifa pozīciju numuri 0207 1110, 0207 1130, 0207 1190, 0207 1210, 0207 1290), ar kvotas likmi 131–162 EUR/t,

                     —

                     pievieno 4 070 t (erga omnes) EK tarifa likmes kvotā “svaigi, dzesināti vai saldēti cāļu gabali” (tarifa pozīciju numuri 0207 1310, 0207 1320, 0207 1330, 0207 1340, 0207 1350, 0207 1360, 0207 1370, 0207 1420, 0207 1430, 0207 1440, 0207 1460), ar kvotas likmi 93–512 EUR/t,

                     —

                     pievieno 1 605 t (erga omnes) EK tarifa likmes kvotā “vistu gabali” (tarifa pozīcijas numurs 0207 1410), ar kvotas likmi 795 EUR/t,

                     —

                     pievieno 201 t (erga omnes) EK tarifa likmes kvotā “svaiga, dzesināta vai saldēta tītara gaļa” (tarifa pozīciju numuri 0207 2410, 0207 2490, 0207 2510, 0207 2590, 0207 2610, 0207 2620, 0207 2630, 0207 2640, 0207 2650, 0207 2660, 0207 2670, 0207 2680, 0207 2730, 0207 2740, 0207 2750, 0207 2760, 0207 2770), ar kvotas likmi 93–425 EUR/t,

                     —

                     pievieno 2 485 t (erga omnes) EK tarifa likmes kvotā “saldēti tītara gabali” (tarifa pozīciju numuri 0207 2710, 0207 2720, 0207 2780), ar kvotas likmi 0 %,

                     —

                     atklāj tarifa likmes kvotu 242 074 t (erga omnes) kukurūzai (tarifa pozīciju numuri 1005 9000, 1005 1090), ar kvotas likmi 0 %,

                     —

                     atklāj tarifa likmes kvotu 2 838 t (erga omnes) konservētiem ananasiem, citrusaugļiem, bumbieriem, aprikozēm, ķiršiem, persikiem un zemenēm (tarifa pozīciju numuri 2008 2011, 2008 2019, 2008 2031, 2008 2039, 2008 2071, 2008 3011, 2008 3019, 2008 3031, 2008 3039, 2008 3079, 2008 4011, 2008 4019, 2008 4021, 2008 4029, 2008 4031, 2008 4039, 2008 5011, 2008 5019, 2008 5031, 2008 5039, 2008 5051, 2008 5059, 2008 5071, 2008 6011, 2008 6019, 2008 6031, 2008 6039, 2008 6060, 2008 7011, 2008 7019, 2008 7031, 2008 7039, 2008 7051, 2008 7059, 2008 8011, 2008 8019, 2008 8031, 2008 8039, 2008 8070), ar kvotas likmi 20 %,

                     —

                     atklāj tarifa likmes kvotu 7 044 t (erga omnes) augļu sulām (tarifa pozīciju numuri 2009 1111, 2009 1119, 2009 1911, 2009 1919, 2009 2911, 2009 2919, 2009 3911, 2009 3919, 2009 4911, 2009 4919, 2009 7911, 2009 7919, 2009 8011, 2009 8019, 2009 8032, 2009 8033, 2009 8035, 2009 8036, 2009 8038, 2009 9011, 2009 9019, 2009 9021, 2009 9029), ar kvotas likmi 20 %,

                     —

                     atceļ procentuālo nodokli 9 % proteīna koncentrātiem (tarifa pozīcijas numurs 2106 1080),

                     —

                     atklāj tarifa likmes kvotu 107 t (erga omnes) šokolādei (tarifa pozīcijas numurs 1 806), ar kvotas likmi 43 %,

                     —

                     pazemina EK obligāto nodokli EUR 11,2 MIN 22/100 kg/net MAX EUR 56/100 kg/net uz EUR 10 MIN 22/100 kg/net MAX EUR 56/kg/net tabakai (tarifa pozīcijas numurs 2401 1090),

                     —

                     koriģē EK tarifa likmes kvotu augstas kvalitātes liellopu gaļai (5 000 t): “augstākā labuma liellopu gaļa bez kauliem, svaiga, dzesināta vai saldēta”, uzrādot piegādātājvalsti Brazīliju.

      Ženēvā, 2006. gada 18. decembrī
      Godātais kungs!
      Rakstu, atsaucoties uz Jūsu vēstuli, kurā minēts:

         “Pēc Eiropas Kopienu (EK) un Brazīlijas sarunu sākšanas saskaņā ar 1994. gada VVTT XXIV panta 6. punktu un XXVIII pantu par koncesiju korekcijām Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas saistību sarakstos, tām pievienojoties EK, ir panākta šāda EK un Brazīlijas vienošanās, lai noslēgtu sarunas, kas sāktas pēc EK 2004. gada 19. janvāra paziņojuma PTO saskaņā ar 1994. gada VVTT XXIV panta 6. punktu.
         EK piekrīt iepriekšējā EK 15 valstu sarakstā ietvertās koncesijas iekļaut sarakstā, kas attiecas uz EK 25 valstu muitas teritoriju.
         EK piekrīt sarakstā, kas attiecas uz EK 25 valstīm, iekļaut šā nolīguma pielikumā ietvertās koncesijas.
         Šis nolīgums stājas spēkā tajā dienā, kad EK un Brazīlija ir apmainījušās ar nolīguma vēstulēm, pēc tam kad abas puses saskaņā ar to attiecīgajām procedūrām ir to izskatījušas. EK veic visu iespējamo, lai nodrošinātu, ka attiecīgie īstenošanas pasākumi tiek pieņemti līdz 1. novembrim, bet ne vēlāk kā līdz 2007. gada 1. janvārim.”.

      Man ir gods informēt, ka mana valdība piekrīt Jūsu vēstulē paustajam.

            Brazīlijas Federatīvās Republikas valdības vārdā –


title: Padomes Lēmums (ES) 2016/1836 (2016. gada 10. oktobris), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekļa aizstājēju, ko izvirzījusi Austrijas Republika

text:
               18.10.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 280/27

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2016/1836
   (2016. gada 10. oktobris),
   ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekļa aizstājēju, ko izvirzījusi Austrijas Republika
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   Ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 305. pantu,
   ņemot vērā Austrijas valdības priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2015. gada 26. janvārī, 2015. gada 5. februārī un 2015. gada 23. jūnijā pieņēma lēmumus (ES) 2015/116 (1), (ES) 2015/190 (2) un (ES) 2015/994 (3), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus. 2016. gada 13. maijā ar Padomes Lēmumu (ES) 2016/814 (4)
                  Elisabeth VITOUCH kundzi locekļa aizstājēja amatā aizstāja Muna DUZDAR kundze.

               (2)

               Pēc Muna DUZDAR kundzes pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa aizstājēja vieta,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2020. gada 25. janvārim, Reģionu komitejā par locekļa aizstājēju tiek iecelts:

               —

                  Peter FLORIANSCHÜTZ kungs, Abgeordneter zum Wiener Landtag und Mitglied des Gemeinderats der Stadt Wien.

         2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2016. gada 10. oktobrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         G. MATEČNÁ

      (1)  Padomes Lēmums (ES) 2015/116 (2015. gada 26. janvāris), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus (OV L 20, 27.1.2015., 42. lpp.).

      (2)  Padomes Lēmums (ES) 2015/190 (2015. gada 5. februāris), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus (OV L 31, 7.2.2015., 25. lpp.).

      (3)  Padomes Lēmums (ES) 2015/994 (2015. gada 23. jūnijs), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus (OV L 159, 25.6.2015., 70. lpp.).

      (4)  Padomes Lēmums (ES) 2016/814 (2016. gada 13. maijs), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekļa aizstājēju, ko izvirzījusi Austrijas Republika (OV L 133, 24.5.2016., 8. lpp.).


title: 2011/290/ES: Padomes Lēmums ( 2011. gada 13. maijs ) par to, lai noslēgtu Protokolu Partnerības un sadarbības nolīgumam, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ukrainu, no otras puses, par Pamatnolīgumu starp Eiropas Savienību un Ukrainu par vispārējiem principiem Ukrainas dalībai Savienības programmās

text:
               20.5.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 133/1

         PADOMES LĒMUMS
   (2011. gada 13. maijs)
   par to, lai noslēgtu Protokolu Partnerības un sadarbības nolīgumam, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ukrainu, no otras puses, par Pamatnolīgumu starp Eiropas Savienību un Ukrainu par vispārējiem principiem Ukrainas dalībai Savienības programmās
   (2011/290/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114., 168., 169., 172. pantu, 173. panta 3. punktu, 188. un 192. pantu saistībā ar 218. panta 6. punkta a) apakšpunktu un 8. punkta pirmo daļu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu (1),
   tā kā:

               (1)

               Protokols Partnerības un sadarbības nolīgumam, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ukrainu, no otras puses (2), par Pamatnolīgumu starp Eiropas Savienību un Ukrainu par vispārējiem principiem Ukrainas dalībai Savienības programmās (turpmāk “protokols”) Savienības vārdā tika parakstīts 2010. gada 22. novembrī.

               (2)

               Lisabonas līgumam stājoties spēkā 2009. gada 1. decembrī, Eiropas Savienība ir aizstājusi Eiropas Kopienu un ir tās pēctece.

               (3)

               Protokols būtu jānoslēdz,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Eiropas Savienības vārdā tiek apstiprināts Protokols Partnerības un sadarbības nolīgumam, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ukrainu, no otras puses, par Pamatnolīgumu starp Eiropas Savienību un Ukrainu par vispārējiem principiem Ukrainas dalībai Savienības programmās (3) (turpmāk “protokols”).
   2. pants
   Padomes priekšsēdētājs Savienības vārdā sniedz protokola 10. pantā paredzēto ziņojumu.
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2011. gada 13. maijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         MARTONYI J.

      (1)  2011. gada 6. aprīļa piekrišana.

      (2)  OV L 49, 19.2.1998., 3. lpp.

      (3)  OV L 18, 21.1.2011., 3. lpp.