title: Eiropas Parlamenta Un Padomes lēmums Nr. 1786/2002/EK (2002. gada 23. septembris) par Kopienas rīcības programmas pieņemšanu sabiedrības veselības aizsardzības jomā (2003–2008)

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

32002D1786

Oficiālais Vēstnesis L 271 , 09/10/2002 Lpp. 0001 - 0012

		Eiropas Parlamenta Un Padomes lēmums Nr. 1786/2002/EK(2002. gada 23. septembris)par Kopienas rīcības programmas pieņemšanu sabiedrības veselības aizsardzības jomā (2003–2008)EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, jo īpaši tā 152. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu [1],ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu [2],ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu [3],saskaņā ar Līguma [4] 251. pantā paredzēto procedūru, ievērojot Samierināšanas komitejas 2002. gada 15. maijā apstiprināto kopīgo dokumentu,tā kā:(1) Kopiena ir apņēmusies veicināt un uzlabot veselības aizsardzību, novērst slimības, kā arī darboties pretī iespējamiem veselības apdraudējumiem ar nolūku mazināt novēršamu saslimstību, priekšlaicīgu mirstību un darba spēju samazināšanos. Lai veicinātu Eiropas iedzīvotāju labklājību, Kopienai saskaņoti jāņem vērā iedzīvotāju intereses par veselības risku un viņu izredzēm uz augsta līmeņa veselības aizsardzību. Tādēļ visām Kopienas darbībām, kas saistītas ar veselības aizsardzību, jābūt ļoti pārredzamām un atklātām, kā arī jāļauj visām ieinteresētajām personām līdzsvaroti apspriesties un piedalīties, lai veicinātu labākas zināšanas un saskarsmi, tādējādi sekmējot indivīdu plašāku iesaistīšanos lēmumu pieņemšanā par viņu veselību. Šai saistībā uzmanība jāpievērš Kopienas iedzīvotāju tiesībām saņemt vienkāršu, skaidru un zinātniski pamatotu informāciju par pasākumiem veselības aizsardzībai un slimību profilaksei ar nolūku uzlabot dzīves kvalitāti.(2) Veselības aizsardzība ir prioritāte, un, nosakot un īstenojot visa veida Kopienas politiku un darbības, jānodrošina augsts veselības aizsardzības līmenis. Saskaņā ar Līguma 152. pantu Kopienai saskaņā ar subsidiaritātes principu aktīvi jāpiedalās šai nozarē, veicot pasākumus, kurus nevar uzņemties atsevišķas valstis.(3) Sabiedrības veselības aizsardzības kontekstā, kas noteikts Komisijas 1993. gada 24. novembra paziņojumā par darbību sabiedrības veselības aizsardzības jomā, tika pieņemtas astoņas rīcības programmas, proti:- Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums 645/96/EK (1996. gada 29. marts) par Kopienas rīcības programmas pieņemšanu veselības veicināšanai, informēšanai, izglītošanai un apmācībai sabiedrības veselības aizsardzības darbības jomā (1996. līdz 2000. gadam) [5],- Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums 646/96/EK (1996. gada 29. marts) par rīcības plāna pieņemšanu vēža apkarošanai veselības aizsardzības darbības jomā (1996. līdz 2000. gadam) [6],- Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums 647/96/EK (1996. gada 29. marts) par Kopienas rīcības programmas pieņemšanu AIDS un citu noteiktu infekcijas slimību profilaksei sabiedrības veselības aizsardzības darbības jomā (1996. līdz 2000. gadam) [7],- Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums 102/97/EK (1996. gada 16. decembris) par Kopienas rīcības programmas pieņemšanu narkomānijas profilaksei sabiedrības veselības aizsardzības darbības jomā (1996. līdz 2000. gadam) [8],- Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums 1400/97/EK (1997. gada 30. jūnijs) par Kopienas rīcības programmas pieņemšanu veselības uzraudzībai sabiedrības veselības aizsardzības darbības jomā (1997. līdz 2001. gadam) [9],- Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums 372/1999/EK (1999. gada 8. februāris) par Kopienas rīcības programmas pieņemšanu kaitējumu novēršanai sabiedrības veselības aizsardzības darbības jomā (1999. līdz 2003. gadam) [10],- Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums 1295/1999/EK (1999. gada 29. aprīlis) par Kopienas rīcības programmas pieņemšanu reti sastopamu slimību gadījumiem sabiedrības veselības aizsardzības darbības jomā (1999. līdz 2003. gadam) [11], un- Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums 1296/1999/EK (1999. gada 29. aprīlis) par Kopienas rīcības programmas pieņemšanu piesārņojuma izraisītu slimību gadījumiem sabiedrības veselības aizsardzības darbības jomā (1999. līdz 2001. gadam) [12].Bez tam tika pieņemts Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 2119/98/EK (1998. gada 24. septembris) par epidemioloģiskās uzraudzības un infekcijas slimību kontroles tīkla izveidošanu Kopienā [13]. Atbilstoši šim lēmumam Komisija 1999. gada 22. decembrī pieņēma Lēmums 2000/57/EK par agrās brīdināšanas un reaģēšanas sistēmu infekcijas slimību profilaksei un kontrolei [14].(4) Citas darbības sabiedrības veselības aizsardzības jomā ietvertas Padomes Ieteikumā 98/463/EK (1998. gada 29. jūnijs) par asins un plazmas donoru piemērotību un ziedoto asiņu pārbaudi Eiropas Kopienā [15] un Ieteikumā 1999/519/EK (1999. gada 12. jūlijs) par elektromagnētiskā lauka no 0 Hz līdz 300 GHz iedarbības uz plašu sabiedrību ierobežojumiem [16].(5) Sabiedrības veselības aizsardzības sistēma tika pārskatīta Komisijas 1998. gada 15. aprīļa paziņojumā par pārmaiņām sabiedrības veselības aizsardzības politikā Eiropas Kopienā, kurā norādīts, ka, ņemot vērā jaunos Līguma noteikumus, jaunos uzdevumus un līdzšinējo pieredzi, ir nepieciešama jauna veselības aizsardzības stratēģija un programma.(6) Padome 1998. gada 26. novembra secinājumos par turpmāko Kopienas rīcību sabiedrības veselības aizsardzības jomā [17] un 1998. gada 8. jūnija rezolūcijā [18], Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 1998. gada 9. septembra atzinumā [19], Reģionu komiteja 1998. gada 19. novembra atzinumā [20] un Eiropas Parlaments 1999. gada 12. marta Rezolūcijā A4–0082/99 [21] atzinīgi novērtēja Komisijas 1998. gada 15. aprīļa paziņojumu un atbalstīja uzskatu, ka Kopienas līmeņa darbībai jābūt noteiktai vienā vispārējā programmā, kura jāpilda vismaz piecus gadus un kurā noteikti trīs vispārīgi uzdevumi, proti, informēšanas pilnveidošana sabiedrības veselības uzlabošanai, ātra reaģēšana uz veselības apdraudējumu un veselības noteicēju faktoru risināšana ar veselības veicināšanu un slimību profilaksi, to atbalstot ar starpnozaru darbību un izmantojot visus atbilstošos Līgumā noteiktos līdzekļus.(7) Padome 2000. gada 29. jūnija rezolūcijā par papildu informāciju Evoras konferencei par veselības noteicējiem faktoriem uzskatīja, ka, dažādās dalībvalstīs pieaugot atšķirībām iedzīvotāju veselības stāvoklī un veselības aizsardzības sistēmā, jāpapildina un jāsaskaņo valstu un Kopienas līmenī veicamie pasākumi; atzinīgi novērtēja Komisijas apņemšanos iesniegt priekšlikumu par jaunas sabiedrības veselības aizsardzības programmas izveidošanu, kurā jāietver īpaša rīcība, kuras mērķis ir ņemt vērā veselības noteicējus faktorus, veicinot veselību un slimību profilaksi, to sekmējot ar starpnozaru politiku, un piekrīt, ka ir nepieciešams radīt atbilstošu pamatu zināšanām un tādēļ būtu jāizveido efektīva veselības uzraudzības sistēma; uzsvēra Kopienas jaunās sabiedrības veselības aizsardzības stratēģijas nozīmi, kuru nosaka darbība attiecībā uz konkrētiem noteicošajiem faktoriem jau esošajās programmās, jo īpaši attiecībā uz tabaku, uzturu un alkoholiskajiem dzērieniem, kā arī to, ka ir svarīgi ne tikai nodrošināt jau noteikto rīcību nepārtrauktību, bet arī pilnīgi saskaņoti un sistemātiski rīkoties šajā jomā nākotnē.(8) Padome no jauna apstiprina 1999. gada 18. novembra secinājumus par tabakas patēriņa apkarošanu, kurā tika uzsvērta nepieciešamība izstrādāt vispārēju stratēģiju un aicināja Komisiju cita starpā stiprināt sadarbību starp veselības un citu jomu politiku ar mērķi šajās jomās nodrošināt augsta līmeņa veselības aizsardzību.(9) 1999. gada 18. novembrī Padome vienprātīgi apstiprināja rezolūciju par garīgās veselības veicināšanu.(10) Saskaņā ar PVO 2000. gada Ziņojumu par veselības stāvokli pasaulē piecas galvenās slimību grupas (pēc invaliditātes koriģētiem dzīves gadiem) ir: 1. psihoneiroloģiski traucējumi, 2. sirds un asinsvadu slimības, 3. ļaundabīgas neoplazmas, 4. nejauši savainojumi un 5. elpošanas orgānu slimības. Infekcijas slimības, piemēram, HIV/AIDS, un mikrobu rezistence arī aizvien vairāk apdraud visu cilvēku veselību Eiropā. Svarīgs programmas uzdevums būtu labāk noteikt galvenās slimību grupas Kopienā un jo sevišķi galvenos veselības noteicējus faktorus.(11) Programmai jāveicina informācijas apmaiņa par kvalitātes standartiem, kas noteikti sabiedrības veselības aizsardzības jomā.(12) Ir svarīgi Kopienas līmenī vākt, apstrādāt un analizēt datus, lai efektīvi pārraudzītu sabiedrības veselības aizsardzību Kopienas līmenī un iegūtu objektīvu, ticamu, sastatāmu un salīdzināmu informāciju, ar kuru varētu apmainīties un ar kuru Komisija un dalībvalstis uzlabotu sabiedrības informēšanas kvalitāti un formulētu atbilstošas stratēģijas, politiku un rīcību, lai panāktu cilvēka veselības aizsardzību augstā līmenī. Lai programma būtu pilnīgāka, jāņem vērā arī dati no privātā sektora. Visa attiecīgā statistika jāklasificē un jāanalizē pēc dzimuma.(13) Kopienai un dalībvalstīm ir noteikti informēšanas un pārraudzības līdzekļi un metodes sabiedrības veselības aizsardzības jomā. Tādēļ, lai īstenotu programmu, veicinātu sadarbību starp dalībvalstīm un uzlabotu esošo un nākotnes sistēmu efektivitāti sabiedrības veselības aizsardzības jomā, ir jānodrošina Kopienas un dalībvalstu rīcības un iniciatīvu koordinācija augstā līmenī.(14) Ir svarīgi, lai Komisija nodrošinātu programmas metožu un darbību efektivitāti un vienotību gan mikro–, gan makrolīmenī, kā arī veicinātu sadarbību starp dalībvalstīm. Strukturāliem pasākumiem, kas šim nolūkam tiek ieviesti Komisijas aizbildnībā, jāvāc, jāpārrauga un jāizvērtē dati, kā arī jāizveido uzraudzības metodes un principi ātrai un koordinētai reaģēšanai uz veselības apdraudējumu. Šādām strukturāliem pasākumiem jāsastāv no spēcīgiem centrāliem resursiem un cieši jāiesaista attiecīgās dalībvalstu norādītās struktūras.(15) Jo īpaši ir nepieciešams nodrošināt atbilstošu noturīgu darbību koordināciju informēšanas jomā par veselības jautājumiem, balstoties uz kompetentu un attiecīgu pieredzi, šādos aspektos: informācijas nepieciešamības noteikšana, indikatoru izstrāde, datu un informācijas vākšana, salīdzināmības jautājumi, datu un informācijas apmaiņa ar un starp dalībvalstīm, nepārtraukta datu bāzu pilnveidošana, analīze un informācijas tālāka izplatīšana. Koordinācija jānodrošina arī šādās jomās: ātra reaģēšana uz veselības apdraudējumu, rīcība saistībā ar epidemioloģisko uzraudzību, uzraudzības metožu izstrāde, apmaiņa ar informāciju par pamatnostādnēm un par profilakses un kontroles darbībām, metodēm un procedūrām.(16) Ir svarīgi, lai Komisija ar atbilstošiem strukturāliem pasākumiem nodrošinātu programmā ietverto pasākumu un rīcības efektivitāti un vienotību un veicinātu sadarbību starp dalībvalstīm. Lai šādi strukturālie pasākumi varētu darboties nevainojami un efektīvi, ir svarīgi izveidot stabilu sadarbību ar dalībvalstu veselības iestādēm, ievērojot dalībvalstu atbildību.(17) Komisijai, ja nepieciešams, jāizsaka priekšlikumi par turpmāko nepieciešamo strukturālo pasākumu izveidošanu, lai ieviestu sabiedrības veselības aizsardzības stratēģiju, jo īpaši attiecībā uz veselības uzraudzību un ātru reaģēšanu uz veselības apdraudējumu.(18) Vispārīgais sabiedrības veselības aizsardzības programmas mērķis ir veicināt fiziskās un garīgās veselības un labklājības augsta līmeņa un lielākas vienlīdzības veselības aprūpes ziņā sasniegšanu visā Kopienā, vēršot darbību uz sabiedrības veselības uzlabošanu, cilvēka slimību un traucējumu novēršanu, kā arī novēršot veselības apdraudējuma avotus ar nolūku apkarot saslimstību un priekšlaicīgu mirstību, ņemot vērā dzimumu un vecumu. Lai šo mērķi īstenotu, darbībā jāvadās no nepieciešamības palielināt paredzamā mūža ilgumu bez invaliditātes vai slimībām, veicināt dzīves kvalitāti un līdz minimumam samazināt sliktas veselības ekonomiskās un sociālās sekas, tādējādi samazinot nevienlīdzību veselības aprūpes jomā, ņemot vērā reģionālo nostādni veselības aprūpes jautājumos. Veselības veicināšanas rīcībai, kas vērsta uz galvenajām slimību grupām, jābūt prioritārai. Programmai jāatbalsta integrētas starpnozaru veselības stratēģijas izstrāde, lai nodrošinātu to, ka Kopienas politika un rīcība sekmē veselības aizsardzību un veicināšanu.(19) Lai to sasniegtu, programmā jāņem vērā izglītības, sagatavotības un vienota informācijas tīkla izveides nozīmība.(20) Līgumā prasīts, lai, nosakot un īstenojot visu veidu Kopienas politiku un darbības, tiek nodrošināts augsts cilvēku veselības aizsardzības līmenis. Starp visām Kopienas politikas jomā, kas skar veselības aprūpi, un Kopienas stratēģiju sabiedrības veselības aizsardzības jomā jāizveido cieša saikne. Sabiedrības veselības programmā kritēriju un metožu izstrādei politikas priekšlikumu izvērtēšanai un īstenošanai jābūt prioritāram uzdevumam. Programmas ietvaros izstrādājot pasākumus un citu attiecīgu Kopienas programmu un rīcības ietvaros izstrādājot kopējās stratēģijas un vienotas rīcības, ir jānodrošina, ka šajās citās Kopienas politikas un rīcības jomās tiek iekļauts veselības aspekts un ka tās tiek sekmētas ar starpnozaru politiku.(21) Lai sasniegtu programmas vispārējo mērķi un izpildītu vispārējos uzdevumus, nepieciešama dalībvalstu efektīva sadarbība, pilnīga apņemšanās īstenot Kopienas rīcību, kā arī veselības iestāžu, asociāciju, organizāciju un struktūru, un visas sabiedrības iesaistīšanās. Lai nodrošinātu pašreizējā Kopienas ieguldījuma un jaudu noturīgu un efektīvu izmantošanu, jāizmanto jau ieviestās Kopienas un valstu sistēmas, lai apkopotu dalībvalstu zināšanas un pieredzi par efektīvām metodēm veselības veicināšanas un profilaktiskās izmeklēšanas ieviešanā un par kvalitātes kritērijiem. Domu apmaiņa jānodrošina ar visiem galvenajiem partneriem, kuri ir apņēmušies uzlabot sabiedrības veselības aizsardzību, un viņu pieredze efektīvi un pārredzami jāiekļauj Kopienas zināšanu pamatā. Ar atbilstošiem mehānismiem, piemēram, forumu par veselības aizsardzību, jāizveido sadarbība ar struktūrām un nevalstiskām organizācijām, kuras darbojas veselības aizsardzības jomā.(22) Saskaņā ar Līguma 5. pantā noteiktajiem subsidiaritātes un proporcionalitātes principiem Kopienai jautājumos, kas nav Kopienas ekskluzīvā kompetencē, piemēram, sabiedrības veselības aizsardzības jomā, jārīkojas tikai tad, ja tās uzdevums tā apjoma un seku dēļ ir Kopienai labāk izpildāms. Dalībvalstis programmas uzdevumus nevar pienācīgi izpildīt veselības ietekmētāju faktoru sarežģītības, starptautiskā rakstura dēļ un tādēļ, ka dalībvalstu līmenī nav pilnīgas kontroles pār šiem faktoriem, tādēļ programmā jāatbalsta un jāpapildina dalībvalstu rīcība un pasākumi. Programma var piešķirt būtisku pievienoto vērtību veselības veicināšanai un veselības aizsardzības sistēmām Kopienā, atbalstot struktūras un programmas, kuras palielina indivīdu, iestāžu, asociāciju, organizāciju un struktūru iespējas veselības jomā, veicinot pieredzes apmaiņu un paraugpraksi un nodrošinot pamatu sabiedrības veselības ietekmētāju faktoru kopīgai analizēšanai. Programmai pievienotā vērtība var būt gadījumā, ja sabiedrības veselībai rodas pārrobežu apdraudējums, piemēram, infekciju slimības, vides piesārņojums vai saindēta pārtika, ciktāl tas mudina uz kopējo stratēģiju un vienotu rīcību. Programma dos Kopienai iespēju veiksmīgāk pildīt tai Līgumā noteiktos pienākumus sabiedrības veselības aizsardzības jomā, pilnīgi ievērojot dalībvalstu pienākumus veselības aprūpes pakalpojumu organizēšanas un sniegšanas jomā. Šis lēmums paredz vienīgi to, kas nepieciešams šo mērķu sasniegšanai.(23) Programmā ietvertie pasākumi atbalsta Kopienas veselības stratēģiju un dod pievienoto vērtību, Kopienai reaģējot uz vajadzībām, kas rodas no apstākļiem un struktūrām, Kopienai rīkojoties citās nozarēs, reaģējot uz jauniem notikumiem, jaunām briesmām un jaunām problēmām, kuru gadījumā Kopiena rīkojoties labāk pasargātu iedzīvotājus, apvienojot relatīvi izolētas darbības un kurām ir ierobežota ietekme valsts līmenī, kā arī tās papildinot, lai Kopienas iedzīvotājiem panāktu pozitīvus rezultātus, un veicinot solidaritātes un kohēzijas stiprināšanu Kopienā. Jaunajai veselības stratēģijai un sabiedrības veselības aizsardzības rīcības programmai jānodrošina iespēja tālāk attīstīt iedzīvotāju iesaisti Kopienas veselības politikā.(24) Lai nodrošinātu to, ka ar rīcību kopā ar citām Kopienas politikas un darbības jomām, tās nedublējot, var efektīvi vērsties pret vispārējām veselības problēmām un briesmām, programmai jānodrošina iespēja uzņemties kopīgu rīcību ar saistītām Kopienas programmām un darbībām. Visaptveroša citu Kopienas politiku, piemēram, struktūrfondu un sociālās politikas, izmantošana varētu pozitīvi ietekmēt veselības noteicējus faktorus.(25) Lai efektīvi īstenotu pasākumus un rīcību un panāktu programmas vēlamo ietekmi, nepieciešams, lai savāktie dati būtu salīdzināmi. Informācijas un datu apmaiņas sistēmu un tīklu savietojamība un savstarpēja izmantojamība arī būtiski veicinātu sabiedrības veselības aizsardzību, tātad turpmākas pūles jāvelta šo mērķu sasniegšanai. Vissvarīgākais ir apmainīties ar informāciju, pamatojoties uz salīdzināmiem un savietojamiem datiem.(26) Kopumā programmas pasākumos un rīcībā jāņem vērā jaunu tehnoloģiju un IT lietojumprogrammu attīstība, un jo sevišķi tas jāsaskaņo ar sabiedrības veselības aizsardzības jomā izstrādātajiem un ieviestajiem plāniem integrētās rīcības programmas par elektronisko Eiropu (e–Eiropu) ietvaros, kā arī ar citām attiecīgām programmām, tām nepārklājoties, un jo īpaši nodrošinot vienlīdzīgu pieeju informācijai par veselības aizsardzību.(27) Eiropadomes Feiras sanāksme 2000. gada jūnijā apstiprināja "e–Eiropas 2002. gada rīcības plānu par informācijas sabiedrību visiem", kura pasākumā "Veselība tiešsaistē" mudina dalībvalstis izstrādāt lietotājdraudzīgu, apstiprinātu un sadarbspējīgu sistēmu infrastruktūru veselības izglītībā, slimību profilaksē un medicīniskajā aprūpē. Ir būtiski, lai jaunā informācijas tehnoloģija tiktu izmantota, padarot informāciju par veselības aizsardzību iespējami vieglāk pieejamu iedzīvotājiem.(28) Programmas izpildē pilnīgi jāizmanto attiecīgie tajās Kopienas pētniecības programmās iegūtie rezultāti, kuras atbalsta zinātnisko izpēti programmā ietvertajās jomās.(29) Vērā jāņem dažādās hartās sabiedrības veselības aizsardzības jomā gūtā pieredze.(30) Ieviešot Kopienas programmu, jābūt atbilstībai ar visām attiecīgajām tiesību normām personas datu aizsardzības jomā un jāizveido mehānismi šo datu konfidencialitātes un drošības nodrošināšanai.(31) Programmai jāilgst sešus gadus, lai būtu pietiekams laiks programmas mērķu sasniegšanas pasākumu īstenošanai.(32) Ir būtiski, lai Komisija ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm nodrošinātu programmas ieviešanu. Lai gūtu zinātnisku informāciju un padomu programmas ieviešanā, vēlama sadarbība ar starptautiski pazīstamiem zinātniekiem un ekspertiem.(33) Starp programmas ietvaros ieviešamo rīcību un citu politiku vai pasākumu ietvaros paredzēto vai ieviesto rīcību jānodrošina konsekvence un papildināmība, jo īpaši, nosakot un ieviešot visa veida Kopienas politiku un darbības, nepieciešams nodrošināt cilvēku veselības aizsardzības augstu līmeni.(34) Ir paredzēta cieša sadarbība un pārrunas ar Kopienas struktūrām, kuras ir atbildīgas par riska novērtējumu, uzraudzību un izpēti pārtikas un lopbarības nekaitīguma, vides aizsardzības un produktu drošības jomās.(35) Šis lēmums kopējam programmas darbības laikam nosaka kopējo finansējuma summu, kas atbilstīgi 33. punktam 1999. gada 6. maija Iestāžu nolīgumā, ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija savā starpā noslēgušas par budžeta disciplīnu un budžeta procedūras uzlabošanu [22], ir galvenā atsauce budžeta lēmējinstitūcijai gada budžeta procedūras izpildes laikā. Kopējai finansējuma summai jāatbilst programmas vajadzībām un uzdevumiem.(36) Finansējums no citām Kopienas politikas jomām, kas programmas ietvaros paredzēts vienotai rīcībai, ir papildus kopējai finansējuma summai, kas paredzēta programmai.(37) Ir būtiski, lai elastīgi varētu pārdalīt resursus un pielāgot darbību, ievērojot pārredzamības nepieciešamību, kritērijus prioritāšu izvēlei un noteikšanai pēc riska vai iespējamās ietekmes apjoma, novērtējuma rezultātu, sabiedrības intereses, intervences pieejamību vai to iespējamību, subsidiaritāti, pievienoto vērtību un ietekmi uz citām nozarēm. Tomēr ir nepieciešams saglabāt līdzsvaru starp trijiem programmas uzdevumiem, tiem godīgi iedalot budžeta resursus.(38) Lai sasniegtu programmas mērķus, ir nepieciešami praktiski pasākumi. Tātad, ieviešot programmu un atvēlot tai resursus, jāuzsver praktisku pasākumu nozīmība.(39) Pasākumi šā lēmuma īstenošanai ir jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību [23].(40) Eiropas Ekonomikas zonas līgums (EEZ līgums) nodrošina lielāku sadarbību sabiedrības veselības aizsardzības jomā starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas valstīm, kas piedalās Eiropas ekonomikas zonā (EBTA/EEZ valstis), no otras puses. Ir jāievieš arī noteikumi, lai programmā varētu piedalīties asociētās Centrāleiropas un Austrumeiropas valstis saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti Eiropas līgumos, to papildu protokolos un attiecīgo Asociācijas padomju lēmumos, Kipra, tās dalību finansējot no papildu asignējumiem saskaņā ar procedūrām, par kurām jāvienojas ar šo valsti, kā arī Malta un Turcija, to dalību finansējot no papildu asignējumiem saskaņā ar Līgumu.(41) Kandidātvalstīm aktīvi jāiesaistās programmas pilnveidošanā un ieviešanā, kā arī jāapsver šo valstu stratēģiskā pieeja veselības aizsardzībai, jo īpaši to specifiskās problēmas.(42) Pievienojoties jaunām dalībvalstīm, Komisijai jāziņo par pievienošanās ietekmi uz programmu.(43) Sadarbība ar trešajām valstīm un kompetentajām starptautiskajām organizācijām veselības jomā, piemēram, PVO, Eiropas Padomi un ESAO, jāveicina ne tikai datu (ieskaitot indikatorus) vākšanas un analizēšanas jomā, bet arī starpnozaru veselības veicināšanas jomā, lai nodrošinātu izmaksu lietderību, izvairītos no pasākumu un programmu dublēšanās un īstenotu sinerģiju un mijiedarbību, jo sevišķi ņemot vērā īpašus sadarbības pasākumus, piemēram, starp PVO un Komisiju.(44) Lai paaugstinātu programmas vērtību un ietekmi, veiktie pasākumi regulāri jāpārrauga un jāizvērtē, arī neatkarīgam novērtētājam. Ievērojot novērtējumus un izmaiņas, kas var rasties, Kopienai vispārēji darbojoties veselības aizsardzības un ar veselību saistītās jomās, jābūt iespējai programmu pielāgot vai grozīt. Eiropas Parlamentam jābūt informētam par ikgadējiem darba plāniem, kurus sastāda Komisija.(45) Kopienas rīcības programma sabiedrības veselības aizsardzības jomā balstās uz iepriekšējās sistēmas darbību un astoņām programmām, kā arī uz epidemioloģiskās uzraudzības un infekcijas slimību kontroles sistēmu Kopienā, un ar globālu un integrētu veselības aizsardzības stratēģiju veicina visus ar to saistītos mērķus un pasākumus. Lēmumi par šīm astoņām programmām ir ietverti jaunajā programmā, un tādēļ no 2002. gada 31. decembra tie jāatceļ,IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.1. pantsProgrammas izveide1. Ar šo lēmumu tiek izveidota Kopienas rīcības programma sabiedrības veselības aizsardzības jomā, še turpmāk – "programma".2. Šo programmu īsteno laikposmā no 2003. gada 1. janvāra līdz 2008. gada 31. decembrim.2. pantsVispārējais mērķis un galvenie uzdevumi1. Programmai, kura papildina valsts politiku, ir mērķis aizsargāt cilvēka veselību un uzlabot sabiedrības veselības aizsardzību.2. Vispārīgie programmas uzdevumi ir:a) uzlabot informēšanas kvalitāti un zināšanas par sabiedrības veselības aizsardzību;b) palielināt spējas ātri un koordinēti reaģēt uz veselības apdraudējumu;c) veicināt veselību un slimību profilaksi, visos politikas un darbības veidos ietverot veselības noteicējus faktorus.3. Tādējādi programma sekmē:a) nosakot un ieviešot visu Kopienas politiku un darbības, cilvēku veselības augsta aizsardzības līmeņa nodrošināšanu, veicinot integrētu un starpnozaru veselības aizsardzības stratēģiju;b) nevienlīdzības veselības aprūpes jomā novēršanu;c) sadarbības starp dalībvalstīm vecināšanu Līguma 152. pantā minētajās jomās.3. pantsKopienas rīcība un darbība1. Programmas vispārējos uzdevumus, kas noteikti 2. pantā, izpilda ar pielikumā uzskaitītajām darbībām.2. Šīs darbības īsteno ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm, atbalstot transversālas darbības, ar kurām var īstenot visas vai daļu darbību un kuras, ja nepieciešams, var apvienot. Šīs darbības ir šādas:a) Ar pārraudzības un ātras reaģēšanas sistēmām saistītas darbības:(i) tīkla darbības, kuras vada dalībvalstu norīkotas struktūras, un citas Kopienas interešu darbības sabiedrības veselības aizsardzības pārraudzības un valsts informācijas nodrošināšanas nolūkā, kā arī lai nodrošinātu datus programmas mērķu sekmēšanai Kopienas līmenī;(ii) darbības, lai pretotos veselības apdraudējumiem, ieskaitot nopietnas slimības, un reaģētu uz neparedzētiem notikumiem, veicinātu izpēti un koordinētu reakciju;(iii) tādu attiecīgu strukturālu pasākumu sagatavošana, izveidošana un darbība, kuras koordinē un integrē tīklus veselības aizsardzības pārraudzībai un ātrai reaģēšanai uz veselības apdraudējumu;(iv) attiecīgas saistības izveide starp darbībām, kuras attiecas uz pārraudzības un ātras reaģēšanas sistēmām.b) Darbības veselības noteicēju faktoru jomā:veselību veicināšanas un slimību profilakses darbību izstrāde un īstenošana visā Kopienas politikā un, ja nepieciešams, nevalstisku organizāciju, novatorisku vai izmēģinājuma projektu un tīklu piesaistīšana valstu iestādēm un darbībām.c) Ar likumdošanu saistītas darbības:(i) Kopienas tiesību aktu sabiedrības veselības aizsardzības jomā sagatavošana;(ii) Kopienas tiesību aktu ietekmes uz veselību novērtējums;(iii) Kopienas un tās dalībvalstu nostājas koordinēšana forumā, kurā tiek apspriesti ar veselību saistīti jautājumi.d) Ar apspriešanām, zināšanām un informēšanu saistītas darbības:(i) informācijas, zināšanu par veselību, tostarp statistikas, ziņojumu, pārskatu un analīžu, pilnveidošana un izplatīšana dalībvalstu kompetentajām iestādēm, veselības un citu jomu speciālistiem un nepieciešamības gadījumā citām ieinteresētajām personām un plašai sabiedrībai, kā arī padomu par vispārēju interešu jautājumiem sniegšana Kopienai un dalībvalstīm;(ii) informēšana un apspriešanās Kopienas līmenī par veselību un ar veselību saistītiem jautājumiem, iesaistot visas sabiedrības veselības aizsardzības jomā ieinteresētās personas, piemēram, pacientu organizācijas, veselības speciālistus, veselības aprūpes sniedzējus, arodbiedrības, darba tirgus partnerus un NVO;(iii) dalīšanās pieredzē un apmaiņa ar informāciju par jautājumiem, kas saistīti ar veselību, starp Kopienu un dalībvalstu kompetentajām iestādēm un organizācijām;(iv) izglītības un arodmācību sabiedrības veselības aizsardzības jomā veicināšana saistībā ar programmas uzdevumiem;(v) tīklu pilnveidošana un uzturēšana informācijas apmaiņai par labāko pieredzi sabiedrības veselības aizsardzības jomā un par veselības politikas efektivitāti;(vi) zinātniskas informācijas un padomu iegūšana no augsta līmeņa zinātniekiem un ekspertiem;(vii) Kopienas un dalībvalstu darbības atbalstīšana un veicināšana attiecībā uz labu praksi un stabilām pamatnostādnēm sabiedrības veselības aizsardzības jomā, kas pamatotas ar zinātniskiem datiem.e) Tādu nevalstisku organizāciju koordinācijas Eiropas līmenī veicināšana, kuras izstrādā darbības, kas programmā definētas kā prioritāras. Tās var darboties vai nu atsevišķi, vai kā vairākas koordinētas apvienības.4. pantsKopējās stratēģijas un vienotas rīcībasLai nodrošinātu cilvēku veselības aizsardzības augstu līmeni, nosakot un īstenojot visu Kopienas politiku un darbību, programmas uzdevumus var īstenot kā kopējās stratēģijas un vienotas rīcības, sasaistot attiecīgās Kopienas programmas un rīcību, īpaši patērētāja aizsardzības, sociālās aizsardzības, veselības un drošības darba vietā, nodarbinātības, zinātniskās izpētes un tehnoloģiskās attīstības, iekšējā tirgus, informācijas sabiedrības un informācijas tehnoloģijas, statistikas, lauksaimniecības, izglītības, transporta, rūpniecības un vides jomās, kā arī ar rīcību, ko veic Kopīgais pētniecības centrs un Kopienas attiecīgās struktūras, ar kurām jāveicina sadarbība.5. pantsProgrammas īstenošana1. Komisija ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm nodrošina programmā noteikto rīcību īstenošanu saskaņā ar 9. panta noteikumiem, nodrošinot tās saskaņotu un līdzsvarotu attīstību.2. Lai atbalstītu izpildi, Komisija, sadarbojoties ar dalībvalstīm, ar atbilstošiem strukturāliem pasākumiem nodrošina tīklu koordinēšanu un integrēšanu veselības aizsardzības pārraudzības un ātras reaģēšanas uz veselības apdraudējumu jomās.3. Komisija un dalībvalstis to attiecīgajās kompetences jomās atbilstoši rīkojas, lai nodrošinātu programmas efektīvu gaitu un attīstītu Kopienas un dalībvalstu līmeņa mehānismu programmas uzdevumu sasniegšanai. Tās nodrošina, lai tiktu sniegta atbilstoša informācija par programmā ietvertajām rīcībām un lai līdzdarbošanās būtu pēc iespējas plašāka, pieprasot, lai rīcības īstenotu vietējās un reģionālās iestādes un nevalstiskas organizācijas.4. Komisija ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm veicina datu un informācijas salīdzināmību un, ja iespējams, sistēmu un tīklu savietojamību un savstarpēju izmantojamību datu un informācijas par veselību apmaiņai.5. Ieviešot programmu, Komisija kopā ar dalībvalstīm nodrošina atbilstību visām attiecīgajām tiesību normām par personas datu aizsardzību un, ja nepieciešams, mehānismu ieviešanu, lai nodrošinātu šādu datu konfidencialitāti un drošību.6. Komisija ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm nodrošina pāreju no tādām rīcībām, kas izstrādātas sabiedrības veselības aizsardzības programmās, kuras pieņemtas ar 13. pantā minētajiem lēmumiem, kas veicina šajā programmā noteiktās prioritātes, uz tādām, kuras jāīsteno saskaņā ar šo programmu.6. pantsSaskanība un papildināmībaKomisija nodrošina saskanību un papildināmību starp tādām rīcībām, kas jāīsteno saskaņā ar šo programmu, un tādām, kas ir īstenotas saskaņā ar cita veida Kopienas politiku un darbību, ieskaitot 4. pantā minēto politiku. Komisija nosaka ar programmas uzdevumiem un rīcībām jo īpaši saistītus priekšlikumus un informē 9. pantā minēto Komiteju par to, kā šajos priekšlikumos tiek ņemti vērā veselības apsvērumi, un par to paredzamo ietekmi uz veselību.7. pantsFinansējums1. Periodā, kas minēts 1. pantā, kopējā finansējuma summa šās programmas īstenošanai ir 312 miljoni eiro.Izdevumus par tehnisko un administratīvo palīdzību saistībā ar 3. panta 2. punkta a) apakšpunkta (iii) nodalījumā minētajiem strukturālajiem pasākumiem un saistītām darbībām sedz no kopējā programmas budžeta.2. Gada apropriācijas apstiprina budžeta lēmējinstitūcija, ņemot vērā finanšu plānu.8. pantsĪstenošanas pasākumi1. Pasākumus, kas vajadzīgi, lai īstenotu šo lēmumu attiecībā uz turpmāk minētajiem jautājumiem, pieņem saskaņā ar 9. panta 2. punktā minēto vadības procedūru:a) ikgadējais darba plāns programmas īstenošanai, kurā nosaka prioritātes un veicamās darbības, ieskaitot resursu sadali;b) pasākumi, kritēriji un procedūras programmas darbību izvēlei un finansēšanai;c) pasākumi 4. pantā minētās kopējo stratēģiju un vienotu rīcību īstenošanai;d) pasākumi 12. pantā minētās programmas izvērtēšanai;e) pasākumi jebkādu strukturālu pasākumu sagatavošanai, lai koordinētu veselības pārraudzību un ātru reaģēšanu uz veselības apdraudējumu;f) pasākumi informācijas pārsūtīšanai, apmaiņai un izplatīšanai un ātrai reaģēšanai uz veselības apdraudējumu šās programmas ietvaros, neierobežojot īstenošanas pasākumus, kas veicami saskaņā ar Lēmumu 2119/98/EK.2. Pasākumus, kas vajadzīgi, lai īstenotu šo lēmumu attiecībā uz visiem pārējiem jautājumiem, pieņem saskaņā ar 9. panta 3. punktā minēto konsultēšanās procedūru.9. pantsKomiteja1. Komisijai palīdz Komiteja.2. Ja ir norāde uz šo punktu, tad piemēro Lēmuma 1999/468/EK 4. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. panta noteikumus.Lēmuma 1999/468/EK 4. panta 3. punktā paredzētais laika posms ir divi mēneši.3. Ja ir norāde uz šo punktu, tad piemēro Lēmuma 1999/468/EK 3. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. panta noteikumus.4. Komiteja pieņem savu reglamentu.10. pantsEBTA/EEZ valstu, Centrāleiropas un Austrumeiropas asociēto valstu, Kipras, Maltas un Turcijas dalībaProgrammā var piedalīties:a) EBTA/EEZ valstis saskaņā ar nosacījumiem EEZ līgumā;b) Centrāleiropas un Austrumeiropas asociētās valstis saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti Eiropas Līgumos, to papildprotokolos un attiecīgo Asociācijas padomju lēmumos;c) Kipra, izmantojot papildu apropriācijas saskaņā ar procedūrām, par kurām vienojas ar šo valsti;d) Malta un Turcija, izmantojot papildu apropriācijas saskaņā ar Līguma noteikumiem.11. pantsStarptautiskā sadarbībaProgrammas īstenošanas gaitā saskaņā ar 9. panta 3. punktā noteikto procedūru veicināma sadarbība ar trešām valstīm un ar starptautiskām veselības jomā kompetentām organizācijām, konkrēti – ar Pasaules Veselības organizāciju, Eiropas Padomi un Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizāciju, vai ar tādām, kurām ir ietekme uz sabiedrības veselības aizsardzību, piemēram, Pasaules Tirdzniecības organizāciju un ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizāciju. Ja nepieciešams un iespējams, veselības informācijas sistēmu un spēju reaģēt uz veselības apdraudējumu koordinē Pasaules Veselības organizācija.12. pantsUzraudzība,, izvērtēšana un rezultātu izplatīšana1. Komisija ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm regulāri un, ja vajadzīgs, ar ekspertu palīdzību uzrauga programmas darbību īstenošanu, ņemot vērā tās uzdevumus. Tā ik pēc gada sniedz ziņojumu Komitejai. Komisija savu galveno secinājumu teksta kopijas nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei.2. Dalībvalstis pēc Komisijas lūguma sniedz informāciju par šīs programmas īstenošanas gaitu un tās ietekmi.3. Līdz šīs programmas ceturtā gada beigām Komisija iegūst neatkarīgu kvalificētu ekspertu vērtējumu par programmas īstenošanas un izpildes gaitu pirmo triju gadu laikā. Tā tāpat izvērtē panākto ietekmi uz veselības aizsardzību un resursu izlietošanas efektivitāti, kā arī saskanību un papildināmību ar citām attiecīgām programmām, rīcību un iniciatīvām, kuras ievieš saskaņā ar Kopienas politiku un darbību. Komisija šās novērtēšanas secinājumus kopā ar saviem apsvērumiem paziņo Eiropas Parlamentam, Padomei, Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai. Komisija šīm iestādēm un struktūrām iesniedz arī galīgo ziņojumu par programmas īstenošanu līdz tā gada beigām, kurā programmu pabeidz.4. Komisija veikto darbību rezultātus un novērtējuma ziņojumus padara publiski pieejamus.13. pantsAtcelšanaAr šo no 2002. gada 31. decembra tiek atcelti šādi lēmumi:Lēmums 645/96/EK, Lēmums 646/96/EK, Lēmums 647/96/EK, Lēmums 102/97/EK, Lēmums 1400/97/EK, Lēmums 372/1999/EK, Lēmums 1295/1999/EK, Lēmums 1296/1999/EK.14. pantsStāšanās spēkāŠis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.Briselē, 2002. gada 23. septembrīEiropas Parlamenta vārdā —priekšsēdētājsP. CoxPadomes vārdā —priekšsēdētājaM. Fischer Boel[1] OV C 337 E, 28.11.2000., 122. lpp. un C 240 E, 28.8.2001., 168. lpp.[2] OV C 116, 20.4.2001., 75. lpp.[3] OV C 144, 16.5.2001., 43. lpp.[4] Eiropas Parlamenta 2001. gada 4. aprīļa atzinums (OV C 21, 29.12.2000., 161. lpp.), Padomes 2001. gada 31. jūlija kopējā nostāja (OV C 307, 26.4.2001., 27. lpp.) un Eiropas Parlamenta 2001. gada 12. decembra lēmums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts). Eiropas Parlamenta 2002. gada 3. jūlija lēmums un Padomes 2002. gada 26. jūnija lēmums.[5] OV L 95, 16.4.1996., 1. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 521/2001/EK (OV L 79, 17.3.2001., 1. lpp.).[6] OV L 95, 16.4.1996., 9. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 521/2001/EK.[7] OV L 95, 16.4.1996., 16. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 521/2001/EK.[8] OV L 19, 22.1.1997., 25. lpp. Lēmums grozīts ar Lēmumu 521/2001/EK.[9] OV L 193, 22.7.1997., 1. lpp. Lēmums grozīts ar Lēmumu 521/2001/EK.[10] OV L 46, 20.2.1999., 1. lpp.[11] OV L 155, 22.6.1999., 1. lpp.[12] OV L 155, 22.6.1999., 7. lpp. Lēmums grozīts ar Lēmumu 521/2001/EK.[13] OV L 268, 3.10.1998., 1. lpp.[14] OV L 21, 26.1.2000., 32. lpp.[15] OV L 203, 21.7.1998., 14. lpp.[16] OV L 199, 30.7.1999., 59. lpp.[17] OV C 390, 15.12.1998., 1. lpp.[18] OV C 200, 15.7.1999., 1. lpp.[19] OV C 407, 28.12.1998., 21. lpp.[20] OV C 51, 22.2.1999., 53. lpp.[21] OV C 175, 21.6.1999., 135. lpp.[22] OV C 172, 18.6.1999., 3. lpp.[23] OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.--------------------------------------------------PIELIKUMSRĪCĪBAS UN ATBALSTA PASĀKUMI1. Uzlabot informāciju un zināšanas par veselību sabiedrības veselības aizsardzības pilnveidē ar šādiem pasākumiem:1.1. veselības uzraudzības noturīgas sistēmas izveide un piemērošana, lai Kopienas līmenī izveidotu salīdzināmus kvantitatīvus un kvalitatīvus indikatorus, pamatojoties uz paveikto darbu un sasniegtajiem rezultātiem, un lai Kopienas līmenī vāktu, analizētu un izplatītu salīdzināmu un saderīgu informāciju par veselības stāvokli atbilstoši pēc vecuma grupām un dzimumiem, par veselības politiku un veselību noteicošajiem faktoriem, iekaitot demogrāfisko situāciju, ģeogrāfisko un sociāli ekonomisko situāciju, personiskajiem un bioloģiskajiem faktoriem, attieksmi pret veselību, piemēram, atsevišķu vielu pārmērīgu lietošanu, uzturvērtību, fizisko aktivitāti, dzimumuzvedību, kā arī dzīves, darba un vides apstākļiem, īpašu uzmanību pievēršot nevienlīdzībai veselības aprūpes jomā;1.2. informācijas sistēmas izveide, lai agrīni brīdinātu par veselības apdraudējumu, tos atklātu un pārraudzītu, attiecībā gan uz infekcijas slimībām, ieskaitot slimību izplatīšanos pār robežām (ieskaitot rezistentus patogēnus), gan uz nelipīgām slimībām;1.3. sistēmas pilnveidošana, iekaitot publiskas pieejas iespējas, lai pārsūtītu informāciju un veselības datus un dalītos tajos;1.4. mehānismu izveide un to izmantošana, analizējot, dodot padomus, ziņojot, informējot un konsultējoties ar dalībvalstīm un ieinteresētajām personām par veselības jautājumiem, kas ir būtiski Kopienas līmenī;1.5. veselības politikas attīstības ietekmes analizēšanas un zināšanu pilnveidošana, kā arī citādas Kopienas politikas un darbības jomas, piemēram, iekšējā tirgus un tā ietekmes uz veselības aizsardzības sistēmu, pilnveidošana, kuras atbalsta cilvēku veselības augstu aizsardzības līmeni, ieskaitā kritēriju un metožu izstrādi, lai novērtētu politikas ietekmi uz veselību, un citu saikņu starp sabiedrības veselības aizsardzības un pārējām politikas jomām izveidošana;1.6. pieredzes apmaiņas par veselības tehnoloģijām, tostarp jaunām informācijas tehnoloģijām, iztirzāšana, analizēšana un atbalstīšana;1.7. informācijas un pieredzes apmaiņas par labu praksi atbalstīšana;1.8. kopīgas rīcības ar e Eiropas projekta ietvaros izstrādātajiem plāniem izstrāde un izmantošana, lai plašai sabiedrībai palielinātu pieeju informācijai par veselības jautājumiem Internetā, kā arī iespēju apsvēršana izveidot atpazīstamu Kopienas apstiprinājumu sistēmu Interneta vietnēm.Esošajiem datiem un sistēmā nodrošinātajai informācijai jābūt viegli pieejamai Kopienai, attiecīgajiem lietotājiem dalībvalstīs un, ja nepieciešams, starptautiskām organizācijām.Sistēmas statistikas faktors jāizstrādā sadarbībā ar dalībvalstīm, pēc nepieciešamības izmantojot Kopienas statistikas programmu, lai veicinātu sinerģiju un izvairītos no dublēšanās.2. Palielināt spējas ātri un koordinēti reaģēt uz veselības apdraudējumu ar šādiem pasākumiem:2.1. palielināt spējas cīnīties ar infekcijas slimībām, atbalstot turpmāku Lēmuma 2119/98/EK par epidemioloģiskās uzraudzības un infekcijas slimību kontroles tīkla izveidošanu Kopienā īstenošanu;2.2. atbalstīt tīkla darbību dalībvalstīs un valstīs, kuras minētas šī lēmuma 10. pantā, jo sevišķi attiecībā uz kopīgu izpēti, apmācībām, nepārtrauktu izvērtēšanu, kvalitātes nodrošināšanu un, ja nepieciešams, ieguldījumā pielikuma 1.2. un 1.3. punktā aprakstītajās darbībās;2.3. izstrādāt stratēģijas un mehānismus nelipīgu slimību, tostarp dzimumiem raksturīgu veselības apdraudējumu un retu slimību profilaksei un informācijas apmaiņai par tām, kā arī reaģēšanai uz tām;2.4. apmainīties ar informāciju par stratēģijām, lai pretdarbotos fiziskas, ķīmiskas vai bioloģiskas izcelsmes veselības apdraudējumu ārkārtas situācijās, to skaitā terorisma aktu gadījumos, kā arī, ja nepieciešams, izstrādājot vai izmantojot Kopienas pieejas un mehānismus;2.5. apmainīties ar informāciju par vakcinācijas un imunizācijas stratēģiju;2.6. cilvēku orgānu un vielu, ieskaitot asinis, asins komponentus un asins prekursorus, drošības un kvalitātes paaugstināšana, nosakot augstus kvalitātes un drošības standartus šo vielu savākšanai, apstrādei, uzglabāšanai, izplatīšanai un lietošanai;2.7. uzraudzības tīklu ieviešana pār cilvēku produktiem, piemēram, asinīm, asins komponentiem un asins prekursoriem;2.8. stratēģijas un pasākumu veicināšana attiecībā uz cilvēku veselības aizsardzību pret iespējamu kaitīgu vides faktoru, piemēram, jonizējošā un nejonizējošā starojuma un trokšņa ietekmi;2.9. stratēģijas izstrāde pretantibiotiku rezistences samazināšanai.3. Veicināt veselību un slimību profilaksi, iedarbojoties uz veselības noteicējiem faktoriem ar visām Kopienas politikām un darbībām, ar šādiem pasākumiem:3.1. stratēģiju un pasākumu sagatavošana un ieviešana, to skaitā tādu, kas saistīti ar sabiedrības informētību par veselības noteicējiem faktoriem, kas saistīti ar dzīvesveidu, piemēram, uzturvērtība, fiziskā aktivitāte, tabakas, alkohola, narkotiku un citu vielu lietošana, garīgā veselība, arī tādu pasākumu, kas jāiekļauj visās Kopienas politikās un ar vecuma un dzimumu grupām saistītās stratēģijās;3.2. situācijas analizēšana un stratēģijas izstrāde par sociāliem un ekonomiskiem veselību noteicošiem faktoriem, lai identificētu un novērstu nevienlīdzību veselības aprūpē un novērtētu sociālo un ekonomisko faktoru ietekmi;3.3. situācijas analizēšana un stratēģijas izstrāde par vides faktoru ietekmi uz veselību un to identificēšanas un novērtēšanas veicināšana;3.4. situācijas analizēšana un informācijas apmaiņa par ģenētiskajiem noteicošajiem faktoriem un par ģenētiskās pārbaudes pielietošanu;3.5. metožu izstrāde veselības veicinātāju stratēģiju un pasākumu kvalitātes un efektivitātes izvērtēšanai;3.6. attiecīgu apmācību par augstākminētajiem pasākumiem atbalstīšana.4. Atbalsta pasākumi4.1. Var nodrošināt Kopienas palīdzību, lai atbalstītu 3. pantā minētās darbību un rīcību;4.2. Pildot programmu, Kopiena var lūgt papildu resursus, ieskaitot līdzekļus ekspertiem, piemēram, pārraudzības sistēmai, programmas izvērtēšanai vai jaunas likumdošanas sagatavošanai. Tā var arī lūgt, lai eksperti darbotos Kopienas strukturālajos pasākumos, lai koordinētu un integrētu tīklus veselības uzraudzībai un ātrai reaģēšanai uz veselības apdraudējumu. Ja vajadzīgs, 12. panta 1. punktā minētajam ziņojumam pievieno priekšlikumus par prasību precizēšanu.4.3. Komisija var veikt arī darbības, kas saistītas ar informēšanu, publicēšanu un izplatīšanu. Tā var veikt arī izvērtēšanas pētījumus un rīkot seminārus, praktiskās nodarbības vai citas ekspertu tikšanās.--------------------------------------------------


title: Politikas un drošības komitejas Lēmums (KĀDP) 2015/1128 (2015. gada 7. jūlijs) par Eiropas Savienības Robežu palīdzības misijas Rafas šķērsošanas punktā (EU BAM Rafah) misijas vadītāja iecelšanu amatā (EU BAM Rafah/1/2015)

text:
               11.7.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 184/16

         POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJAS LĒMUMS (KĀDP) 2015/1128
   (2015. gada 7. jūlijs)
   par Eiropas Savienības Robežu palīdzības misijas Rafas šķērsošanas punktā (EU BAM Rafah) misijas vadītāja iecelšanu amatā (EU BAM Rafah/1/2015)
   POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 38. panta trešo daļu,
   ņemot vērā Padomes Vienoto rīcību 2005/889/KĀDP (2005. gada 12. decembris) par Eiropas Savienības Robežu palīdzības misijas izveidi Rafas šķērsošanas punktā (ES RPM Rafa) (1) un jo īpaši tās 10. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Ievērojot Vienotās rīcības 2005/889/KĀDP 10. panta 1. punktu, Politikas un drošības komiteja ir pilnvarota saskaņā ar Līguma 38. pantu pieņemt attiecīgos lēmumus Eiropas Savienības Robežu palīdzības misijas Rafas šķērsošanas punktā (EU BAM Rafah) politiskās kontroles un stratēģiskās vadības nodrošināšanai, tostarp pieņemt lēmumu par misijas vadītāja iecelšanu amatā.

               (2)

               2015. gada 29. maijā Savienības Augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos ierosināja par EU BAM Rafah misijas vadītāju laikposmam no 2015. gada 1. jūlija līdz 2016. gada 30. jūnijam iecelt Natalina CEA kundzi.

               (3)

               Ar Padomes Lēmumu (KĀDP) 2015/1065 (2)
                  EU BAM Rafah misijas termiņu pagarināja līdz 2016. gada 30. jūnijam,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Natalina CEA kundze tiek iecelta par misijas EU BAM Rafah vadītāju uz laikposmu no 2015. gada 1. jūlija līdz 2016. gada 30. jūnijam.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
   To piemēro no 2015. gada 1. jūlija.

      Briselē, 2015. gada 7. jūlijā

            Politikas un drošības komitejas vārdā –

            priekšsēdētājs

         W. STEVENS

      (1)  OV L 327, 14.12.2005., 28. lpp.

      (2)  Padomes Lēmums (KĀDP) 2015/1065 (2015. gada 2. jūlijs), ar ko groza Vienoto rīcību 2005/889/KĀDP par Eiropas Savienības Robežu palīdzības misijas izveidi Rafas šķērsošanas punktā (EU BAM Rafah) (OV L 174, 3.7.2015., 23. lpp.).


|

2011/769/ES: Padomes Lēmums ( 2011. gada 27. oktobris ) par to, lai noslēgtu Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Argentīnas Republiku saskaņā ar 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību ( GATT ) XXIV panta 6. punktu un XXVIII pantu attiecībā uz koncesiju grozīšanu Bulgārijas Republikas un Rumānijas saistību sarakstos, tām pievienojoties Eiropas Savienībai - Nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Argentīnas Republiku saskaņā ar 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību ( GATT ) XXIV panta 6. punktu un XXVIII pantu attiecībā uz koncesiju grozīšanu Bulgārijas Republikas un Rumānijas saistību sarakstos, tām pievienojoties Eiropas Savienībai

Oficiālais Vēstnesis L 317 , 30/11/2011 Lpp. 0010 - 0012

		Padomes Lēmums( 2011. gada 27. oktobris)par to, lai noslēgtu Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Argentīnas Republiku saskaņā ar 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (GATT) XXIV panta 6. punktu un XXVIII pantu attiecībā uz koncesiju grozīšanu Bulgārijas Republikas un Rumānijas saistību sarakstos, tām pievienojoties Eiropas Savienībai(2011/769/ES)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar 218. panta 6. punkta a) apakšpunkta v) punktu,ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu,tā kā:(1) Bulgārijas Republikai un Rumānijai pievienojoties Eiropas Savienībai, Padome 2007. gada 29. janvārī pilnvaroja Komisiju saskaņā ar 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (GATT) XXIV panta 6. punktu sākt sarunas ar dažām citām Pasaules Tirdzniecības organizācijas dalībvalstīm.(2) Komisija ir risinājusi sarunas, ievērojot Padomes pieņemtos sarunu norādījumus.(3) Šīs sarunas ir pabeigtas, un 2010. gada 22. septembrī tika parafēts Nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Argentīnas Republiku saskaņā ar 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (GATT) XXIV panta 6. punktu un XXVIII pantu attiecībā uz koncesiju grozīšanu Bulgārijas Republikas un Rumānijas saistību sarakstos, tām pievienojoties Eiropas Savienībai ("nolīgums").(4) Saskaņā ar Padomes Lēmumu 2011/256/ES [1] nolīgums Eiropas Savienības vārdā tika parakstīts 2011. gada 20. aprīlī, ņemot vērā tā noslēgšanu vēlāk.(5) Nolīgums būtu jāapstiprina,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsAr šo Savienības vārdā tiek apstiprināts Nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Argentīnas Republiku saskaņā ar 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (GATT) XXIV panta 6. punktu un XXVIII pantu attiecībā uz koncesiju grozīšanu Bulgārijas Republikas un Rumānijas saistību sarakstos, tām pievienojoties Eiropas Savienībai ("nolīgums").Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.2. pantsAr šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas ir tiesīgas Savienības vārdā sniegt nolīgumā paredzēto paziņojumu [2].3. pantsŠis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.Luksemburgā, 2011. gada 27. oktobrīPadomes vārdā –priekšsēdētājsJ. Miller[1] OV L 110, 29.4.2011., 13. lpp.[2] Nolīguma spēkā stāšanās dienu Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.--------------------------------------------------Nolīgumsvēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Argentīnas Republiku saskaņā ar 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (GATT) XXIV panta 6. punktu un XXVIII pantu attiecībā uz koncesiju grozīšanu Bulgārijas Republikas un Rumānijas saistību sarakstos, tām pievienojoties Eiropas SavienībaiA. Savienības vēstuleGodātais kungs!Pēc sarunām saskaņā ar 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (GATT) XXIV panta 6. punktu un XXVIII pantu attiecībā uz Bulgārijas Republikas un Rumānijas saistību sarakstu grozīšanu, tām pievienojoties Eiropas Savienībai, man ir gods ierosināt turpmāko.Eiropas Savienība saistību sarakstā, kas attiecas uz ES-27 valstu muitas teritoriju, iekļauj ES-25 valstu saistību sarakstā ietvertās koncesijas ar šādiem grozījumiem:pievieno 1500 tonnas daudzumam, kas Argentīnai piešķirts atbilstoši ES tarifa likmes kvotai "atkaulota liellopu gaļa, svaiga vai atdzesēta", saglabājot pašreizējo kvotas likmi 20 %. Pirmajos četros īstenošanas gados palielinājums būs 2000 tonnu. No piektā īstenošanas gada palielinājums būs 1500 tonnu;izveido valsts piešķīrumu (Argentīnai) 200 tonnas atbilstoši ES tarifa likmes kvotai "atkaulota bifeļu gaļa, saldēta", piešķīrumu Argentīnai attiecinot arī uz "svaigu un atdzesētu", saglabājot pašreizējo kvotas likmi 20 %;pievieno 122790 tonnas (erga omnes) ES tarifa likmes kvotai "(vidējas un zemas kvalitātes) parastie kvieši", saglabājot pašreizējo kvotas likmi EUR 12 par tonnu;pievieno 890 tonnas (erga omnes) ES tarifa likmes kvotai "mieži", saglabājot pašreizējo kvotas likmi EUR 16 par tonnu;pievieno 890 tonnas (erga omnes) ES tarifa likmes kvotai "iesala mieži", saglabājot pašreizējo kvotas likmi EUR 8 par tonnu;pievieno 35914 tonnas (erga omnes) ES tarifa likmes kvotai "kukurūza", saglabājot pašreizējo kvotas likmi 0 %.Eiropas Savienība un Argentīnas Republika paziņo viena otrai par savu iekšējo procedūru pabeigšanu, kas vajadzīgas, lai nolīgums stātos spēkā. Nolīgums stājas spēkā četrpadsmitajā dienā pēc pēdējā paziņojuma saņemšanas.Būšu pateicīgs, ja apstiprināsiet, ka Jūsu valdība piekrīt šīs vēstules saturam. Attiecīgā gadījumā šī vēstule kopā ar Jūsu sniegto apstiprinājumu veido nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Argentīnas Republiku.Lūdzu, pieņemiet manus visdziļākās cieņas apliecinājumus!Eiropas Savienības vārdā –B. Argentīnas Republikas vēstuleGodātais kungs!Man ir tas gods apstiprināt, ka esmu saņēmis Jūsu šodienas vēstuli, kuras teksts ir šāds:"Pēc sarunām saskaņā ar 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (GATT) XXIV panta 6. punktu un XXVIII pantu attiecībā uz Bulgārijas Republikas un Rumānijas saistību sarakstu grozīšanu, tām pievienojoties Eiropas Savienībai, man ir gods ierosināt turpmāko.Eiropas Savienība saistību sarakstā, kas attiecas uz ES-27 valstu muitas teritoriju, iekļauj ES-25 valstu saistību sarakstā ietvertās koncesijas ar šādiem grozījumiem:pievieno 1500 tonnas daudzumam, kas Argentīnai piešķirts atbilstoši ES tarifa likmes kvotai "atkaulota liellopu gaļa, svaiga vai atdzesēta", saglabājot pašreizējo kvotas likmi 20 %. Pirmajos četros īstenošanas gados palielinājums būs 2000 tonnu. No piektā īstenošanas gada palielinājums būs 1500 tonnu;izveido valsts piešķīrumu (Argentīnai) 200 tonnas atbilstoši ES tarifa likmes kvotai "atkaulota bifeļu gaļa, saldēta", piešķīrumu Argentīnai attiecinot arī uz "svaigu un atdzesētu", saglabājot pašreizējo kvotas likmi 20 %;pievieno 122790 tonnas (erga omnes) ES tarifa likmes kvotai "(vidējas un zemas kvalitātes) parastie kvieši", saglabājot pašreizējo kvotas likmi EUR 12 par tonnu;pievieno 890 tonnas (erga omnes) ES tarifa likmes kvotai "mieži", saglabājot pašreizējo kvotas likmi EUR 16 par tonnu;pievieno 890 tonnas (erga omnes) ES tarifa likmes kvotai "iesala mieži", saglabājot pašreizējo kvotas likmi EUR 8 par tonnu;pievieno 35914 tonnas (erga omnes) ES tarifa likmes kvotai "kukurūza", saglabājot pašreizējo kvotas likmi 0 %.Eiropas Savienība un Argentīnas Republika paziņo viena otrai par savu iekšējo procedūru pabeigšanu, kas vajadzīgas, lai nolīgums stātos spēkā. Nolīgums stājas spēkā četrpadsmitajā dienā pēc pēdējā paziņojuma saņemšanas.Būšu pateicīgs, ja apstiprināsiet, ka Jūsu valdība piekrīt šīs vēstules saturam. Attiecīgā gadījumā šī vēstule kopā ar Jūsu sniegto apstiprinājumu veido nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Argentīnas Republiku."Man ir tas gods Jūs informēt, ka mana valdība piekrīt iepriekšminētajā vēstulē izklāstītajam.Lūdzu, pieņemiet manus visdziļākās cieņas apliecinājumus!Argentīnas Republikas valdības vārdā –--------------------------------------------------


title: 2010/487/Euratom: Padomes Lēmums ( 2009. gada 9. oktobris ) par to, lai Komisija noslēgtu Sadarbības nolīgumu starp Eiropas Atomenerģijas kopienu un Indijas Republikas valdību kodolsintēzes enerģijas pētniecības jomā

text:
               15.9.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 242/25

         PADOMES LĒMUMS
   (2009. gada 9. oktobris)
   par to, lai Komisija noslēgtu Sadarbības nolīgumu starp Eiropas Atomenerģijas kopienu un Indijas Republikas valdību kodolsintēzes enerģijas pētniecības jomā
   (2010/487/Euratom)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 101. panta otro daļu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Komisija saskaņā ar Padomes 2008. gada 22. jūlija norādījumiem ir risinājusi sarunas par Sadarbības nolīgumu starp Eiropas Atomenerģijas kopienu un Indijas Republikas valdību kodolsintēzes enerģijas pētniecības jomā.

               (2)

               Būtu jāapstiprina tas, ka Komisija noslēdz nolīgumu,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   Vienīgais pants
   Ar šo tiek apstiprināts tas, ka Komisija Eiropas Atomenerģijas kopienas vārdā noslēdz Sadarbības nolīgumu starp Eiropas Atomenerģijas kopienu un Indijas Republikas valdību kodolsintēzes enerģijas pētniecības jomā.
   Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.

      Briselē, 2009. gada 9. oktobrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         Å. TORSTENSSON

    ---documentbreak---

               15.9.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 242/26

         SADARBĪBAS NOLĪGUMS
   starp Eiropas Atomenerģijas kopienu un Indijas Republikas valdību kodolsintēzes enerģijas pētniecības jomā
   EIROPAS ATOMENERĢIJAS KOPIENA (Euratom)
   un
   INDIJAS REPUBLIKAS VALDĪBA
   (turpmāk kopā sauktas “Puses”),
   TĀ KĀ 1993. gada 20. decembrī noslēgtajā Eiropas Kopienas un Indijas Republikas Sadarbības nolīgumā par partnerību un attīstību Puses ir apņēmušās veicināt sadarbību enerģētikas un vides aizsardzības jomā,
   VĒLOTIES arī turpmāk veicināt kodolsintēzes enerģijas kā potenciāli videi pieņemama, ekonomiski konkurētspējīga un praktiski neierobežota enerģijas avota attīstību,
   IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.
   I pants
   Mērķis
   Šā nolīguma mērķis ir, pamatojoties uz abpusēju izdevīgumu un savstarpējību, pastiprināt Pušu sadarbību to attiecīgo kodolsintēzes programmu aptvertajās jomās, lai attīstītu zinātnisku izpratni un tehnoloģiskās iespējas, kas ir kodolsintēzes enerģijas sistēmas pamatā.
   II pants
   Sadarbības jomas
   Sadarbības jomas saskaņā ar šo nolīgumu var būt šādas:

               a)

               tokamaki, tostarp lieli pašreizējās paaudzes projekti un darbības saistībā ar nākamo paaudžu projektiem;

               b)

               tokamaku alternatīvas;

               c)

               magnētiskās kodolsintēzes enerģijas tehnoloģija;

               d)

               plazmas teorija un lietišķā plazmas fizika;

               e)

               programmas politika un plāni; un

               f)

               citas jomas, par ko Puses savstarpēji rakstiski vienojušās, ciktāl tās aptver to attiecīgās programmas.

         III pants
   Sadarbības veidi
   1.   Sadarbības veidi saskaņā ar šo nolīgumu var būt šādi (bet ne tikai):

               a)

               informācijas un datu apmaiņa un nodrošināšana par zinātniskajām un tehniskajām darbībām, attīstību, praksi un rezultātiem un par programmas politiku un plāniem, tostarp neizpaužamas informācijas apmaiņa saskaņā ar VI un VII panta noteikumiem;

               b)

               zinātnieku, inženieru un citu speciālistu apmaiņa uz noteiktu laika posmu, lai piedalītos eksperimentos, analīzē, projektēšanā un citās pētniecības un attīstības darbībās saskaņā ar VIII pantu;

               c)

               semināru un citu tikšanos organizēšana, lai apspriestos un apmainītos ar informāciju par saskaņotām tēmām II pantā noteiktajās jomās un lai apzinātu sadarbības pasākumus, kuri varētu būt lietderīgi saskaņā ar V pantu;

               d)

               apmaiņa ar eksperimentu, testēšanas un izvērtēšanas paraugiem, materiāliem, aprīkojumu (instrumentiem un komponentiem) un to sagādāšana saskaņā ar IX un X pantu;

               e)

               kopīgu pētījumu, projektu un eksperimentu veikšana, tostarp to kopīga izstrāde, izveide un darbība;

               f)

               datu posmu izveide, piemēram, attālās datu analīzes rīku izveide u. c.; un

               g)

               citi īpaši sadarbības veidi, par ko Puses savstarpēji rakstiski vienojušās.

         2.   Puses attiecīgi koordinē šajā nolīgumā minētās darbības ar citām starptautiskām kodolsintēzes pētniecības un attīstības darbībām, lai mazinātu šo darbību pārklāšanos. Neko šajā nolīgumā neinterpretē kā tādu, kas ierobežo pašreizējās vai turpmākās Pušu vienošanās par sadarbību.
   IV pants
   Koordinācijas komiteja un izpildsekretāri
   1.   Puses izveido Koordinācijas komiteju, lai koordinētu un uzraudzītu šajā nolīgumā minēto darbību veikšanu. Katra Puse ieceļ vienādu skaitu Koordinācijas komitejas pārstāvju un vienu no tās ieceltajiem pārstāvjiem izvirza par delegācijas vadītāju. Koordinācijas komitejas sanāksmes notiek katru gadu pārmaiņus Indijas Republikā un Eiropas Savienībā vai citā norunātā laikā un vietā. Uzņēmējas Puses delegācijas vadītājs ir sanāksmes priekšsēdētājs.
   2.   Koordinācijas komiteja izstrādā sadarbības pasākuma plānu un apstiprina un pārskata saskaņā ar šo nolīgumu veicamo sadarbības pasākumu rezultātus. Tā arī koordinē, ierosina un apstiprina turpmākos sadarbības pasākumus, kas ietilpst šā nolīguma darbības jomā, ņemot vērā to tehnisko vērtību un pieliekamās pūles, lai nodrošinātu abpusēju izdevīgumu un savstarpējību atbilstīgi šim nolīgumam.
   3.   Visus Koordinācijas komitejas lēmumus pieņem vienprātīgi.
   4.   Katra Puse ieceļ izpildsekretāru, kas laikā starp Koordinācijas komitejas sanāksmēm tās vārdā rīkosies visos jautājumos, kuri attiecas uz sadarbību saskaņā ar šo nolīgumu. Izpildsekretāri ir atbildīgi par šīs sadarbības ikdienas pārvaldību.
   V pants
   Īstenošana
   1.   Katra Puse norāda attiecīgas struktūras, kas īsteno darbības saskaņā ar šo nolīgumu.
   2.   Ja Koordinācijas komiteja apstiprina sadarbības pasākumu, tā vajadzības gadījumā apstiprina projekta plānu saskaņā ar šo nolīgumu un ievērojot tā noteikumus.
   3.   Katrā projekta plānā minētas struktūras, kas norādītas projekta īstenošanai, un ietverti sīki izstrādāti noteikumi sadarbības pasākuma īstenošanai, tostarp attiecīgā gadījumā tā tehniskā darbības joma un pārvaldība, piemērojamās dekontaminācijas saistības, neizpaužamas informācijas apmaiņa, aprīkojuma apmaiņa, intelektuālā īpašuma pārvaldība, kopējās izmaksas, izmaksu dalīšana un tās grafiks u. c.
   VI pants
   Informācijas pieejamība un izplatīšana
   1.   Katra Puse un tās norādītās personas saskaņā ar to piemērojamajiem normatīvajiem aktiem un šā nolīguma noteikumiem apņemas visu to rīcībā esošo informāciju, kas nepieciešama sadarbības pasākumu veikšanai saskaņā ar šo nolīgumu, padarīt brīvi pieejamu otrai Pusei un tās norādītajām personām.
   2.   Puses atbalsta plašāko iespējamo tās informācijas izplatīšanu, ko tām ir tiesības atklāt un kas ir vai nu kopīgi izstrādāta, vai paredzēta sniegšanai vai apmaiņai saskaņā ar šo nolīgumu, ņemot vērā vajadzību aizsargāt neizpaužamu informāciju un vajadzību aizsargāt intelektuālo īpašumu, kas radīts vai nodots saskaņā ar šo nolīgumu.
   3.   Informācija, ko viena Puse nosūta otrai Pusei saskaņā ar šo nolīgumu, ir tik precīza, ciktāl tas atkarīgs no nosūtītājas Puses, bet nosūtītāja Puse negalvo par nosūtītās informācijas piemērotību kādam konkrētam saņēmējas Puses vai jebkuras trešās personas izmantojumam vai lietojumam. Pušu kopīgi izstrādātā informācija ir tik precīza, ciktāl tas atkarīgs no abām Pusēm. Neviena no Pusēm negalvo par kopīgi izstrādātās informācijas precizitāti vai tās piemērotību kādam konkrētam jebkuras Puses vai jebkuras trešās personas izmantojumam vai lietojumam.
   VII pants
   Intelektuālais īpašums
   Sadarbības pasākumu gaitā saskaņā ar šo nolīgumu radītā vai nodotā intelektuālā īpašuma aizsardzību un sadali reglamentē saskaņā ar A pielikumu, kas ir šā nolīguma neatņemama daļa un ko piemēro visām darbībām, ko veic saskaņā ar šo nolīgumu.
   VIII pants
   Personāla apmaiņa
   Uz personāla apmaiņu starp Pusēm vai to norādītajām personām saskaņā ar šo nolīgumu attiecas šādi noteikumi:

               a)

               katra Puse nodrošina kvalificēta personāla izvēli, kam ir vajadzīgās prasmes un kompetence veikt saskaņā ar šo nolīgumu plānotās darbības. Par katru šādu personāla apmaiņu Puses iepriekš savstarpēji vienojas vēstuļu apmaiņas veidā, atsaucoties uz šo nolīgumu un tā attiecīgajiem intelektuālā īpašuma noteikumiem, kā arī uz attiecīgo sadarbības pasākumu;

               b)

               katra Puse ir atbildīga par sava apmaiņas personāla darba samaksu, apdrošināšanu un pabalstiem;

               c)

               nosūtītāja Puse apmaksā sava apmaiņas personāla ceļa izdevumus un uzturēšanās izdevumus uzņēmējā iestādē, ja Puses nav vienojušās citādi;

               d)

               uzņēmēja Puse nodrošina piemērotu dzīves vietu otras Puses apmaiņas personālam (un ģimenes locekļiem, kas veido to mājsaimniecību) uz savstarpējas vienošanās un savstarpības pamata;

               e)

               uzņēmēja Puse saskaņā ar tās attiecīgajiem normatīvajiem aktiem nodrošina visu vajadzīgo palīdzību otras Puses apmaiņas personālam attiecībā uz administratīvajām formalitātēm (piemēram, vīzu saņemšanu);

               f)

               katra Puse nodrošina, ka apmaiņas personāls ievēro vispārējos darba un drošības noteikumus, kas ir spēkā uzņēmējā iestādē;

               g)

               katra Puse uz sava rēķina drīkst novērot otras Puses konkrētas testēšanas darbības un analītisko darbu II pantā noteiktajās sadarbības jomās. Šādu novērošanu var veikt personāla apmeklējumu veidā, katrā atsevišķā gadījumā iepriekš vienojoties ar uzņēmēju Pusi.

         IX pants
   Aprīkojuma, paraugu u. tml. apmaiņa
   Ja veic aprīkojuma, instrumentu, paraugu, materiālu vai vajadzīgo rezerves daļu (turpmāk “aprīkojums u. tml.”) apmaiņu, aizdošanu vai piegādi starp vienu Pusi vai tās norādītajām personām un otru Pusi vai tās norādītajām personām, tad piemēro šādus aprīkojuma u. tml. nosūtīšanas un izmantošanas noteikumus:

               a)

               nosūtītāja Puse, cik drīz vien iespējams, nodrošina sīki izstrādātu piegādājamā aprīkojuma u. tml. sarakstu ar attiecīgajām specifikācijām un tehnisko un informatīvo dokumentāciju;

               b)

               nosūtītājas Puses piegādātais aprīkojums u. tml. paliek tās īpašums un koordinācijas komitejas noteiktā datumā tiek atdots nosūtītājai Pusei, ja vien V pantā minētajā projekta plānā nav noteikts citādi;

               c)

               aprīkojumu u. tml. uzņēmējā iestādē sāk izmantot tikai pēc Pušu savstarpējas vienošanās; un

               d)

               uzņēmēja Puse nodrošina aprīkojumam u. tml. vajadzīgās telpas un elektroenerģiju, ūdeni, gāzi u. tml. saskaņā ar tehniskajām prasībām, par ko Puses savstarpēji vienojušās.

         X pants
   Vispārīgi noteikumi
   1.   Katra Puse veic šajā nolīgumā paredzētās darbības saskaņā ar tās piemērojamajiem normatīvajiem aktiem un nodrošina resursus, ja ir pieejams piešķirtais finansējums.
   2.   Ja vien Puses nav īpaši rakstiski vienojušās citādi, visas izmaksas, kas radušās, veicot sadarbību saskaņā ar šo nolīgumu, sedz tā Puse, kurai tās radušās.
   3.   Visus jautājumus, kas saistīti ar šā nolīguma interpretāciju vai īstenošanu, tā darbības laikā risina, Pusēm vienojoties.
   4.   Šo nolīgumu, ciktāl tas attiecas uz Euratom, piemēro teritorijās, kurās piemēro Euratom dibināšanas līgumu, un to valstu teritorijās, kuras piedalās Euratom kodolsintēzes programmā kā pilnībā asociētas trešās valstis.
   XI pants
   Nolīguma termiņš, grozījumi un izbeigšana
   1.   Šis nolīgums stājas spēkā dienā, kad Puses viena otrai rakstiski paziņojušas, ka ir pabeigtas to attiecīgās iekšējās procedūras, kas vajadzīgas, lai nolīgums stātos spēkā, un ir spēkā piecus (5) gadus. Ja vien kāda no Pusēm vismaz sešus (6) mēnešus pirms nolīguma termiņa beigām rakstiski neinformē otru Pusi par nodomu to izbeigt, tad nolīgumu automātiski pagarina vēl uz pieciem (5) gadiem.
   2.   Šo nolīgumu var grozīt ar Pušu rakstisku vienošanos.
   3.   Visus kopīgos pasākumus un eksperimentus, kas nav pabeigti šā nolīguma izbeigšanas vai termiņa beigšanās brīdī, saskaņā ar šo nolīgumu var turpināt līdz to pabeigšanai.
   4.   Šo nolīgumu un jebkuru attiecīgo projekta plānu pēc katras Puses izvēles var izbeigt jebkurā laikā, ja Puse, kura vēlas izbeigt nolīgumu vai projekta plānu, par to rakstiski paziņo sešus (6) mēnešus iepriekš. Šāda izbeigšana neskar tiesības, kas kādai Pusei var būt radušās saskaņā ar šo nolīgumu vai projekta plānu līdz tā darbības izbeigšanas dienai.
   5.   Šis nolīgums ir sagatavots divos eksemplāros angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru valodā, un visi teksti ir vienlīdz autentiski.

      To apliecinot, šo nolīgumu ir parakstījušas attiecīgi pilnvarotas personas.
      Sagatavots Ņūdeli, divtūkstoš devītā gada sestajā novembrī

            Eiropas Atomenerģijas kopienas vārdā

         BENITA FERRERO-WALDNER

            Indijas Republikas valdības vārdā

         ANIL KAKODKAR

   A PIELIKUMS

      INTELEKTUĀLĀ ĪPAŠUMA TIESĪBAS

   Tiesības uz intelektuālo īpašumu, kas radīts vai nodots saskaņā ar šo nolīgumu, tiek piešķirtas šādi:
   I.   Piemērošana

   Šo pielikumu piemēro visiem sadarbības pasākumiem, kas veikti saskaņā ar šo nolīgumu, ja vien nav īpaši panākta citāda vienošanās.
   II.   Īpašumtiesības, tiesību piešķiršana un izmantošana

   A.   Šajā nolīgumā terminam “intelektuālais īpašums” ir tāda nozīme, kāda noteikta 2. pantā Konvencijā par Pasaules Intelektuālā īpašuma organizācijas dibināšanu, kas pieņemta Stokholmā 1967. gada 14. jūlijā.
   B.   Šajā pielikumā izskatīta tiesību, procentuālo daļu un autoratlīdzības sadale starp Pusēm. Katra Puse nodrošina to, ka otra Puse var iegūt tiesības uz tai piešķirto intelektuālo īpašumu saskaņā ar šo pielikumu. Šis pielikums negroza un neskar šādu tiesību, procentuālo daļu un autoratlīdzības sadali starp Pusi un tās valstspiederīgajiem, kas noteikta attiecīgās Puses tiesību aktos un praksē.
   C.   Šā nolīguma izbeigšana vai termiņa beigšanās neietekmē tiesības un pienākumus, kas rodas saskaņā ar šo pielikumu.

               1.

               Ja Puses veic sadarbības pasākumus, tad kopīgas pētniecības (t. i., tādas pētniecības, ko atbalsta abas Puses) rezultātā radīto intelektuālo īpašumu pārvalda atbilstīgi tehnoloģiju pārvaldības plānam (TPP) saskaņā ar šādiem principiem:

                           a)

                           Puses pienācīgā laikā informē viena otru par visām intelektuālā īpašuma tiesībām, kas izriet no šā nolīguma (vai attiecīgiem īstenošanas noteikumiem);

                           b)

                           ja vien nav panākta citāda vienošanās, tiesības un procentuālās daļas intelektuālajā īpašumā, kas radīts kopīgas pētniecības rezultātā, izmanto jebkura no Pusēm bez teritoriālā ierobežojuma;

                           c)

                           katra Puse cenšas savlaicīgi aizsargāt intelektuālo īpašumu, uz kuru tā ieguvusi tiesības un kurā tai ir procentuālās daļas saskaņā ar TPP;

                           d)

                           katrai Pusei ir neekskluzīva, neatsaucama licence bez autoratlīdzības tikai pētniecības nolūkiem izmantot jebkādu intelektuālo īpašumu, kas radīts saskaņā ar šo nolīgumu; un

                           e)

                           viespētnieki, kas piedalījušies intelektuālā īpašuma radīšanā, iegūst intelektuālā īpašuma tiesības un daļas no autoratlīdzības, ko nopelnījušas uzņēmējas iestādes no minēto intelektuālā īpašuma tiesību licencēšanas atbilstoši uzņēmēju iestāžu politikai. Katra Puse attiecībā uz iepriekš minēto intelektuālā īpašuma tiesību un autoratlīdzības daļu piešķiršanu viespētniekiem nodrošina ne mazāk labvēlīgu kārtību kā saviem valstspiederīgajiem. Turklāt visiem viespētniekiem, kas norādīti kā izgudrotāji, ir tiesības saņemt apbalvojumus, prēmijas, pabalstus vai citu atalgojumu kā uzņēmējas Puses valstspiederīgajiem saskaņā ar uzņēmējas iestādes politiku un Pušu attiecīgajiem tiesību aktiem.

               2.

               Tādu sadarbības pasākumu gadījumā, kas nav kopīga pētniecība, uz ko attiecas II iedaļas D punkta 1. apakšpunkts, katra Puse, ciktāl prasīts tās normatīvajos aktos, pieprasa visiem saviem dalībniekiem noslēgt īpašas vienošanās, kas attiecas uz kopīgas pētniecības īstenošanu un attiecīgajām dalībnieku tiesībām un pienākumiem. Attiecībā uz intelektuālo īpašumu šādas vienošanās, cita starpā, parasti skar īpašumtiesības, to aizsardzību, lietotāju tiesības saistībā ar pētniecības mērķiem, informācijas izmantošanu un izplatīšanu, kā arī vienošanās par kopīgām publikācijām, viespētnieku tiesības un pienākumus un strīdu izšķiršanas kārtību. Vienošanās var skart arī citus jautājumus, piemēram, konkrētas un vispārīgas informācijas pieejamību, licencēšanu un iegūtos rezultātus.

         E.   Saglabājot konkurences apstākļus šā nolīguma skartajās jomās, katra Puse cenšas nodrošināt, ka tiesības, kuras iegūtas saskaņā ar šo nolīgumu un īstenojot atbilstīgi tam panāktās vienošanās, izmanto tā, lai jo īpaši sekmētu i) tādas informācijas izmantošanu, kas radīta vai citādi darīta pieejama saskaņā ar šo nolīgumu, un tās izplatīšanu, ciktāl tas ir saskaņā ar šajā nolīgumā izklāstītajiem nosacījumiem, šā pielikuma IV iedaļas noteikumiem un visiem citiem noteikumiem, kuri var būt spēkā saskaņā ar Pušu tiesību aktiem, ko piemēro attiecībā uz slepenas vai konfidenciālas informācijas apstrādi kodolenerģijas jomā, un ii) starptautisko standartu pieņemšanu un īstenošanu.
   III.   Ar autortiesībām aizsargāti darbi

   Saskaņā ar šā nolīguma noteikumiem Pusēm piederošajām autortiesībām piemēro kārtību, kas ir saderīga ar Nolīgumu par intelektuālā īpašuma tiesību komercaspektiem, kuru administrē Pasaules Tirdzniecības organizācija.
   IV.   Zinātniskās publikācijas

   Ja attiecībā uz neizpaužamu informāciju ievēro V iedaļā noteikto kārtību, piemēro šādas procedūras:

               A.

               Katrai Pusei ir tiesības uz neekskluzīvu, neatsaucamu licenci bez autoratlīdzības visās valstīs, lai tulkotu, pavairotu un publiski izplatītu informāciju, kas ietverta zinātniskajos un tehniskajos žurnālos, rakstos, pārskatos, grāmatās vai citos informācijas nesējos un ko Puses tieši radījušas kopīgas pētniecības rezultātā saskaņā ar šo nolīgumu vai arī kas radīta Pušu vārdā.

               B.

               Uz visiem publiski izplatītiem ar autortiesībām aizsargāta darba eksemplāriem saskaņā ar šo noteikumu jābūt norādītiem darba autoru vārdiem un uzvārdiem, ja vien autors skaidri neatsakās no sava vārda un uzvārda norādīšanas. Uz tiem arī jābūt skaidri redzamam Pušu kopīgi sniegtā atbalsta apliecinājumam.

         V.   Neizpaužama informācija

   A.   Dokumentāra neizpaužama informācija

               1.

               Katra Puse pēc iespējas drīzāk norāda informāciju, ko tā nevēlas izpaust saistībā ar šo nolīgumu, ņemot vērā, inter alia, šādus kritērijus:

                           a)

                           informācija ir slepena tādā ziņā, ka tā kopumā vai konkrētajā tās elementu salikumā vai izkārtojumā nav vispārzināma vai viegli pieejama ar likumīgiem līdzekļiem;

                           b)

                           informācijai ir faktiska vai potenciāla tirgus vērtība tās slepenības dēļ; un

                           c)

                           likumīgi pilnvarota persona ir veikusi attiecīgos apstākļos pamatotus pasākumus, lai saglabātu informācijas slepenību. Puses dažos gadījumos var vienoties, ka tad, ja nav norādīts citādi, nedrīkst izpaust daļu informācijas vai visu informāciju, ko sniedz, ar ko apmainās vai ko rada, veicot kopīgu pētniecību saskaņā ar šo nolīgumu.

               2.

               Katra Puse nodrošina, ka otra Puse var viegli atpazīt šādu neizpaužamu informāciju, uz kuru attiecas šis nolīgums, un tās konfidencialitāti, piemēram, pēc attiecīga marķējuma vai ierobežojošiem paskaidrojumiem. Tas attiecas arī uz minētās informācijas pilnīgu vai daļēju reproducēšanu. Puse vai dalībnieks, kas saņem neizpaužamu informāciju saskaņā ar šo nolīgumu, ievēro tās konfidencialitāti. Šie ierobežojumi automātiski izbeidzas, tiklīdz šo informāciju bez ierobežojumiem izpauž tās īpašnieks.

               3.

               Neizpaužamu informāciju, kas darīta zināma saskaņā ar šo nolīgumu, saņēmēja Puse drīkst izplatīt tās nodarbinātām personām, tostarp tās līgumpartneriem, un citām tās attiecīgajām struktūrvienībām, kuras pilnvarotas īpašām veicamās kopīgās pētniecības vajadzībām, ja šādu informāciju tām ir nepieciešams zināt un ja visa tādējādi izplatītā neizpaužamā informācija ir aizsargāta saskaņā ar šo pielikumu un tiktāl, ciktāl tas noteikts katras Puses normatīvajos aktos, un to ir viegli atpazīt kā neizpaužamu informāciju, kā norādīts iepriekš.

         B.   Nedokumentāra neizpaužama informācija
   Attiecībā uz nedokumentāru neizpaužamu vai citādu konfidenciālu vai īpašu informāciju, kuru sniedz semināros un citās sanāksmēs, kas notiek saskaņā ar šo nolīgumu, vai uz informāciju, kuru uzzina no personāla vai lietojot iekārtas, vai īstenojot kopīgus projektus, Puses vai to norādītās personas piemēro kārtību atbilstīgi principiem, kas šajā nolīgumā noteikti attiecībā uz dokumentāru informāciju, tomēr ar noteikumu, ka šādas neizpaužamas vai citādas konfidenciālas vai īpašas informācijas saņēmējs ir rakstiski brīdināts par paziņotās informācijas konfidencialitāti ne vēlāk kā informācijas paziņošanas brīdī.
   C.   Pārraudzība
   Katra Puse cenšas nodrošināt, lai neizpaužamā informācija, ko tā saņēmusi saskaņā ar šo nolīgumu, tiktu pārraudzīta, kā noteikts šajā nolīgumā. Ja viena no Pusēm apzinās, ka tā nespēs vai, pēc visa spriežot, var nespēt nodrošināt A un B punktā ietvertos neizplatīšanas noteikumus, tā tūlīt dara to zināmu otrai Pusei. Puses pēc tam apspriežas, lai vienotos par atbilstīgu rīcību.
   VI.   Strīdu izšķiršana un jauna veida un neparedzēts intelektuālais īpašums

   A.   Strīdus starp Pusēm par intelektuālo īpašumu izšķir atbilstīgi šā nolīguma X panta 3. punktam. Tomēr pēc Pušu savstarpējas vienošanās šādu strīdu var iesniegt izskatīšanai starptautiskā šķīrējtiesā, lai tā pieņemtu saistošu spriedumu saskaņā ar piemērojamiem starptautisku tiesību aktu noteikumiem. Ja vien nav panākta citāda vienošanās, noteicošie ir ANO Starptautisko tirdzniecības tiesību komisijas (UNCITRAL) šķīrējtiesas noteikumi.
   B.   Ja kāda Puse secina, ka sadarbības pasākumā, ko veic saskaņā ar šo nolīgumu, var tikt radīts jauna veida intelektuālais īpašums, uz kuru neattiecas tehnoloģiju pārraudzības plāns vai norādīto struktūru nolīgums, vai ja rodas citas neparedzētas grūtības, Puses nekavējoties rīko apspriedes ar mērķi nodrošināt, ka to attiecīgajās teritorijās tiek pienācīgi nodrošināta šā intelektuālā īpašuma aizsardzība, izmantošana un izplatīšana.


title: Padomes Lēmums (2015. gada 10. novembris), ar ko pieņem Padomes nostāju par Eiropas Savienības 2015. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 8 projektu

text:
               12.11.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 375/2

         PADOMES LĒMUMS
   (2015. gada 10. novembris),
   ar ko pieņem Padomes nostāju par Eiropas Savienības 2015. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 8 projektu
   (2015/C 375/03)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 314. pantu saistībā ar Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 106.a pantu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (2012. gada 25. oktobris) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (1) un jo īpaši tās 41. pantu,
   tā kā:

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   Vienīgais pants
   Padomes nostāja par projektu Eiropas Savienības 2015. finanšu gada budžeta grozījumam Nr. 8 tika pieņemta 2015. gada 10. novembrī.
   Viss teksts informācijai vai lejupielādei ir pieejams Padomes tīmekļa vietnē http://www.consilium.europa.eu/

      Briselē, 2015. gada 10. novembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         P. GRAMEGNA

      (1)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

      (2)  OV L 69, 13.3.2015., 1. lpp.


title: 2007/267/EK,Euratom: Dalībvalstu valdību pārstāvju Lēmums ( 2007. gada 25. aprīlis ), ar ko ieceļ Eiropas Kopienu Pirmās instances tiesas tiesnešus

text:
               1.5.2007

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 114/27

      DALĪBVALSTU VALDĪBU PĀRSTĀVJU LĒMUMS

   (2007. gada 25. aprīlis),
   ar ko ieceļ Eiropas Kopienu Pirmās instances tiesas tiesnešus
   (2007/267/EK, Euratom)
   EIROPAS SAVIENĪBAS DALĪBVALSTU VALDĪBU PĀRSTĀVJI,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 224. pantu,
   ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 140. pantu,
   tā kā:

               (1)

               2007. gada 31. augustā beidzas pilnvaru termiņš Pirmās instances tiesas tiesnešiem Jörg PIRRUNG kungam, Hubert LEGAL kungam, John D. COOKE kungam, Rafael GARCÍA-VALDECASAS kungam, Nicholas James FORWOOD kungam, Ena CREMONA kundzei un Irena PELIKÁNOVA kundzei, Vilenas VADAPALAS kungam, Ingrīda LABUCKA kundzei un Enzo MOAVERO MILANESI kungam, Nils WAHL kungam, Miro PREK kungam un Theodore CHIPEV kungam.

               (2)

               Būtu daļēji jāatjauno Pirmās instances tiesas locekļu sastāvs laikposmam no 2007. gada 1. septembra līdz 2013. gada 31. augustam; tā kā nav izteikti attiecīgi priekšlikumi, vienu tiesnesi tomēr varēs iecelt tikai vēlāk,

         IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo par Pirmās instances tiesas tiesnešiem laikposmam no 2007. gada 1. septembra līdz 2013. gada 31. augustam tiek iecelti:

                  Theodore CHIPEV kungs

                  John D. COOKE kungs

                  Ena CREMONA kundze

                  Alfred DITTRICH kungs

                  Nicholas James FORWOOD kungs

                  Ingrīda LABUCKA kundze

                  Enzo MOAVERO MILANESI kungs

                  Irena PELIKÁNOVÁ kundze

                  Miro PREK kungs

                  Laurent TRICHOT kungs

                  Vilenas VADAPALAS kungs

                  Nils WAHL kungs.

         2. pants
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2007. gada 25. aprīlī

            Priekšsēdētājs —
         W. SCHÖNFELDER


title: 2010/696/: Padomes Lēmums ( 2010. gada 17. novembris ), ar ko ieceļ amatā Revīzijas palātas locekli

text:
               20.11.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 304/20

         PADOMES LĒMUMS
   (2010. gada 17. novembris),
   ar ko ieceļ amatā Revīzijas palātas locekli
   (2010/696/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 286. panta 5. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1),
   tā kā:

               (1)

               Revīzijas palātas loceklis Maarten B. ENGWIRDA kungs 2011. gada 1. janvārī atkāpsies no amata.

               (2)

               Tāpēc Maarten B. ENGWIRDA kungs būtu jāaizstāj uz atlikušo pilnvaru termiņa laiku,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Gijs M. de VRIES kungs tiek iecelts par Revīzijas palātas locekli uz laikposmu no 2011. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2010. gada 17. novembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         D. REYNDERS

      (1)  2010. gada 7. oktobra atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).


title: 2006/907/EK: Padomes Lēmums ( 2006. gada 30. novembris ), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli no Spānijas

text:
               9.12.2006

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 346/27

      PADOMES LĒMUMS

   (2006. gada 30. novembris),
   ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli no Spānijas
   (2006/907/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 263. pantu,
   ņemot vērā Spānijas valdības priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2006. gada 24. janvārī pieņēma Lēmumu 2006/116/EK, ar ko laikposmam no 2006. gada 26. janvāra līdz 2010. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un aizstājējus (1).

               (2)

               Pēc Joan CLOS i MATHEU kunga amata pilnvaru laika beigšanās ir atbrīvojusies viena Reģionu komitejas locekļa vieta,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Jordi HEREU i BOHER kungs, Barselonas mērs, tiek iecelts Reģionu komitejas locekļa amatā, nomainot Joan CLOS i MATHEU kungu uz atlikušo pilnvaru laiku līdz 2010. gada 25. janvārim.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2006. gada 30. novembrī

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētāja

         L. HYSSÄLÄ

      (1)  OV L 56, 25.2.2006., 75. lpp.


title: 2008/581/EK: Komisijas Lēmums ( 2008. gada 4. jūlijs ) par mutes un nagu sērgas vīrusa antigēnu uzglabāšanas finansēšanu un no šādiem antigēniem rekonstruēto vakcīnu pagatavošanu

text:
               15.7.2008

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 186/36

      KOMISIJAS LĒMUMS

   (2008. gada 4. jūlijs)
   par mutes un nagu sērgas vīrusa antigēnu uzglabāšanas finansēšanu un no šādiem antigēniem rekonstruēto vakcīnu pagatavošanu
   (2008/581/EK)
   EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā Padomes 1990. gada 26. jūnija Lēmumu 90/424/EEK par izdevumiem veterinārijas jomā (1) un jo īpaši tā 14. pantu,
   ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembra Direktīvu 2003/85/EK par Kopienas pasākumiem mutes un nagu sērgas kontrolei, ar kuru atceļ Direktīvu 85/511/EEK un Lēmumus 89/531/EEK un 91/665/EEK un groza Direktīvu 92/46/EEK (2), un jo īpaši tās 80. panta 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Padomes 1991. gada 11. decembra Lēmumu 91/666/EEK, ar ko nosaka Kopienas mutes un nagu sērgas vakcīnu rezerves izveidošanu (3), ir izveidoti antigēnu krājumi ātrai vakcīnu pret mutes un nagu sērgu pagatavošanai un drošības apsvērumu dēļ tie tiek uzglabāti konkrēti tam paredzētās vietās ražotāja telpās.

               (2)

               Saskaņā ar Direktīvu 2003/85/EK Komisijai ir jānodrošina, lai Kopienas koncentrētu inaktivētu antigēnu rezerves, kas paredzētas vakcīnu pagatavošanai pret mutes un nagu sērgu, tiktu glabātas Kopienas antigēnu un vakcīnu bankas telpās.

               (3)

               Minētajā nolūkā par devu skaitu un mutes un nagu sērgas vīrusa antigēnu celmu un serotipu daudzveidību, kas glabājas Kopienas antigēnu un vakcīnu bankā, lemj, ņemot vērā ārkārtas rīcības plānos paredzētās vajadzības un epidemioloģisko situāciju, vajadzības gadījumā apspriežoties ar Kopienas references laboratoriju.

               (4)

               Ar Komisijas 1993. gada 5. novembra Lēmumu 93/590/EK par mutes un nagu sērgas antigēnu iegādi, ko Kopiena veic tās rīcības ietvaros, attiecībā uz mutes un nagu sērgas vakcīnu rezervēm (4), ir veikti pasākumi mutes un nagu sērgas vīrusa A5 Eiropas, A22 Vidējo Austrumu un O1 Eiropas antigēnu iegādei.

               (5)

               Ar Komisijas 1997. gada 23. maija Lēmumu 97/348/EK par mutes un nagu sērgas antigēnu iegādi un par mutes un nagu sērgas vakcīnas pagatavošanu, ražošanu, fasēšanu un izplatīšanu (5) ir veikti pasākumi mutes un nagu sērgas vīrusa A22 Irākas, C1 un ASIA 1 antigēnu iegādei.

               (6)

               Ar Komisijas 1999. gada 17. decembra Lēmumu 2000/77/EK par mutes un nagu sērgas antigēnu iegādi un par mutes un nagu sērgas vakcīnas pagatavošanu, ražošanu, fasēšanu un izplatīšanu (6) ir veikti pasākumi mutes un nagu sērgas vīrusa A Irānas 96, A Irānas 99, A Malaizijas 97, SAT 1, SAT 2 (Austrumāfrikas un Dienvidāfrikas celmi) un SAT 3 antigēnu devu iegādei.

               (7)

               Ar Komisijas 2000. gada 8. septembra Lēmumu 2000/569/EK par mutes un nagu sērgas antigēnu iegādi Kopienā un par mutes un nagu sērgas vakcīnas pagatavošanu, ražošanu, fasēšanu un izplatīšanu (7) ir veikti pasākumi mutes un nagu sērgas vīrusa A22 Irākas, A Malaizijas 97, O1 Manisas, ASIA 1, SAT 1, SAT 2 (Austrumāfrikas un Dienvidāfrikas celmi) un SAT 3 antigēnu devu iegādei.

               (8)

               Saskaņā ar Komisijas Lēmumu C(2002) 4326 par mutes un nagu sērgas vīrusa antigēnu iegādi un uzglabāšanu (8) 2003. gadā tika iegūti epidemioloģiski atbilstīgu antigēnu papildu daudzumi.

               (9)

               Saskaņā ar Lēmuma 90/424/EEK 14. pantu jānosaka Kopienas dalības apjoms šādu antigēnu rezervju izveidē, kā arī minētās līdzdalības nosacījumi.

               (10)

               Jāpārbauda visu to antigēnu iedarbība, kuri vecāki par pieciem gadiem.

               (11)

               Kopš 2005. gada nepastāv ilgtermiņa saistības starp līgumslēdzēju un Komisiju attiecībā uz laikposmā no 1993. gada līdz 2005. gadam iegādāto mutes un nagu sērgas antigēnu uzglabāšanu, pagatavošanu, izplatīšanu, fasēšanu, marķēšanu un transportēšanu.

               (12)

               Mutes un nagu sērgas antigēnu uzglabāšanas izmaksas 2005., 2006. un 2007. gadā sedz ar finanšu ieguldījumu atbilstīgi Finanšu regulai.

               (13)

               Laikposmā no 2005. gada līdz 2007. gadam attiecībā uz mutes un nagu sērgas antigēniem radušās vienīgi uzglabāšanas izmaksas.

               (14)

               Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Komisijai jāveic vajadzīgie pasākumi, lai nodrošinātu pielikumā minēto mutes un nagu sērgas antigēnu uzglabāšanu vismaz piecus gadus, sākot ar 2008. gada 1. janvāri.
   Komisija nodrošina arī šādu antigēnu iedarbības pārbaudes, pagatavošanu, izplatīšanu, fasēšanu, marķēšanu un transportēšanu.
   2. pants
   Šā lēmuma 1. pantā minēto pakalpojumu kopējās izmaksas nepārsniedz EUR 4 000 000.
   3. pants
   Veselības un patērētāju aizsardzības ģenerāldirektorāta ģenerāldirektors ir pilnvarots Komisijas vārdā parakstīt 1. pantā paredzētos līgumus.
   4. pants
   Konkursa rīkošana tiks sākta 2008. gada pirmajā pusgadā. Līdz 2008. gada 30. septembrim jānoslēdz pakalpojumu līgums saskaņā ar Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (9), un īstenošanas kārtību, kas noteikta Komisijas Regulā (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 (10).

      Briselē, 2008. gada 4. jūlijā

            Komisijas vārdā —

            Komisijas locekle

         Androulla VASSILIOU

      (1)  OV L 224, 18.8.1990., 19. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1791/2006 (OV L 363, 20.12.2006., 1. lpp.).

      (2)  OV L 306, 22.11.2003., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2006/104/EK (OV L 363, 20.12.2006., 352. lpp.).

      (3)  OV L 368, 31.12.1991., 21. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 807/2003 (OV L 122, 16.5.2003., 36. lpp.).

      (4)  OV L 280, 13.11.1993., 33. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2000/112/EK (OV L 33, 8.2.2000., 21. lpp.).

      (5)  OV L 148, 6.6.1997., 27. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2000/112/EK.

      (6)  OV L 30, 4.2.2000., 35. lpp.

      (7)  OV L 238, 22.9.2000., 61. lpp.

      (8)  Lēmums nav publicēts.

      (9)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (10)  OV L 357, 31.12.2002., 1. lpp.

      PIELIKUMS

         (Nav paredzēts publicēšanai)


title: Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2017/937 (2017. gada 23. maijs), ar kuru ieceļ struktūrvienību vadītājus deleģēto lēmumu par uzraudzīto iestāžu nozīmīgumu pieņemšanai (ECB/2017/17)

text:
               1.6.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 141/28

         EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS LĒMUMS (ES) 2017/937
   (2017. gada 23. maijs),
   ar kuru ieceļ struktūrvienību vadītājus deleģēto lēmumu par uzraudzīto iestāžu nozīmīgumu pieņemšanai (ECB/2017/17)
   EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS VALDE,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 11.6. pantu,
   ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas Lēmumu (ES) 2017/933 (2016. gada 16. novembris) par ar uzraudzības uzdevumiem saistītu juridisku instrumentu pieņemšanas pilnvaru deleģēšanas vispārējo regulējumu (ECB/2016/40) (1) un jo īpaši tā 4. un 5. pantu,
   ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas Lēmumu (ES) 2017/934 (2016. gada 16. novembris) par uzraudzīto iestāžu nozīmīguma lēmumu deleģēšanu (ECB/2016/41) (2) un jo īpaši tā 2. pantu,
   ņemot vērā Lēmumu ECB/2004/2 (2004. gada 19. februāris), ar ko pieņem Eiropas Centrālās bankas Reglamentu (3), un jo īpaši tā 10. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Lai nodrošinātu ievērojamo skaitu lēmumu, kuri Eiropas Centrālajai bankai (ECB) jāpieņem, lai izpildītu savus uzraudzības uzdevumus, izveidota procedūra noteiktu deleģēto lēmumu pieņemšanai.

               (2)

               Deleģēšanas lēmums stājas spēkā pēc tam, kad ECB Valde pieņēmusi lēmumu, ar kuru ieceļ vienu vai vairākus struktūrvienību vadītājus lēmumu pieņemšanai, pamatojoties uz deleģēšanas lēmumu.

               (3)

               Ieceļot struktūrvienību vadītājus, ECB Valdei būtu jāņem vērā deleģēšanas lēmuma nozīmīgums un to adresātu skaits, kuriem jānosūta deleģētie lēmumi.

               (4)

               Notikusi apspriešanās ar Uzraudzības valdes priekšsēdētāju par struktūrvienību vadītājiem, kuriem būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt lēmumus par uzraudzīto iestāžu nozīmīgumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Deleģētie lēmumi, ar kuriem uzraudzīto iestādi klasificē vai beidz klasificēt kā nozīmīgu nozīmīgas uzraudzītās grupas ietvaros vai groza nozīmīgas uzraudzītās iestādes nosaukumu
   Deleģētos lēmumus saskaņā ar Lēmuma (ES) 2017/934 (ECB/2016/41) 3. panta 1., 2. vai 4. punktu pieņem viens no šiem struktūrvienību vadītājiem:

               a)

               Mikrolīmeņa uzraudzības I ģenerāldirektorāta ģenerāldirektors, ja attiecīgās uzraudzītās iestādes vai grupas uzraudzību veic Mikrolīmeņa uzraudzības I ģenerāldirektorāts;

               b)

               Mikrolīmeņa uzraudzības II ģenerāldirektorāta ģenerāldirektors, ja attiecīgās uzraudzītās iestādes vai grupas uzraudzību veic Mikrolīmeņa uzraudzības II ģenerāldirektorāts; vai

               c)

               ja ģenerāldirektors nav pieejams, to ģenerāldirektora vietnieks.

         2. pants
   Deleģētie lēmumi, ar kuriem nozīmīgu uzraudzīto iestādi vai nozīmīgu uzraudzīto grupu beidz klasificēt kā nozīmīgu
   Deleģētos lēmumus saskaņā ar Lēmuma (ES) 2017/934 (ECB/2016/41) 3. panta 3. punktu pieņem Mikrolīmeņa uzraudzības III ģenerāldirektorāta ģenerāldirektors vai, ja ģenerāldirektors nav pieejams, ģenerāldirektora vietnieks un viens no šiem struktūrvienību vadītājiem:

               a)

               Mikrolīmeņa uzraudzības I ģenerāldirektorāta ģenerāldirektors, ja attiecīgās uzraudzītās iestādes vai grupas uzraudzību veic Mikrolīmeņa uzraudzības I ģenerāldirektorāts;

               b)

               Mikrolīmeņa uzraudzības II ģenerāldirektorāta ģenerāldirektors, ja attiecīgās uzraudzītās iestādes vai grupas uzraudzību veic Mikrolīmeņa uzraudzības II ģenerāldirektorāts; vai

               c)

               ja ģenerāldirektors nav pieejams, to ģenerāldirektora vietnieks.

         3. pants
   Stāšanās spēkā
   Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Frankfurtē pie Mainas, 2017. gada 23. maijā

            ECB prezidents

         Mario DRAGHI

      (1)  Skatīt šā Oficiālā Vēstneša 14. lpp.

      (2)  Skatīt šā Oficiālā Vēstneša 18. lpp.

      (3)  OV L 80, 18.3.2004., 33. lpp.