title: Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2017/2239 (2017. gada 16. novembris), ar ko groza Lēmumu (ES) 2016/2247 par Eiropas Centrālās bankas gada pārskatiem (ECB/2017/36)

text:
               6.12.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 320/18

         EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS LĒMUMS (ES) 2017/2239
   (2017. gada 16. novembris),
   ar ko groza Lēmumu (ES) 2016/2247 par Eiropas Centrālās bankas gada pārskatiem (ECB/2017/36)
   EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 26.2. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Eiropas centrālās bankas Lēmums (ES) 2016/2247 (ECB/2016/35) (1) nosaka noteikumus Eiropas Centrālās bankas gada pārskatu sastādīšanai.

               (2)

               ECB finanšu pārskatu sniegšanas regulējums jāprecizē, lai nodrošinātu, ka tās finanšu pārskati tiek sniegti atbilstoši vispārpieņemtiem revīzijas standartiem.

               (3)

               Tādēļ attiecīgi jāgroza Lēmums (ES) 2016/2247 (ECB/2016/35),

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Grozījumi
   Lēmumu (ES) 2016/2247 (ECB/2016/35) groza šādi:

               1)

               šādu 3. punktu pievieno 25. pantam:
               “3.   Ārkārtīgi retos gadījumos, ECB Padomei nolemjot, ka kādas šī lēmuma prasības ievērošana nenodrošinās patiesu gada pārskatu atspoguļojumu, ECB atkāpjas no minētās prasības izpildes un šādas rīcības iemeslus norāda gada pārskatu piezīmēs.”;

               2)

               lēmuma I pielikumu aizstāj ar šī lēmuma pielikumu.

         2. pants
   Stāšanās spēkā
   Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Frankfurtē pie Mainas, 2017. gada 16. novembrī

            ECB Padomes vārdā –

            ECB priekšsēdētājs

         Mario DRAGHI

      (1)  Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2016/2247 (2016. gada 3. novembris) par Eiropas Centrālās bankas gada pārskatiem (ECB/2016/35) (OV L 347, 20.12.2016., 1. lpp.).

      PIELIKUMS
      Lēmuma (ES) 2016/2247 (ECB/2016/35) I pielikumu aizstāj ar šādu:
      “
            I PIELIKUMS

               BILANCES SASTĀDĪŠANAS UN NOVĒRTĒŠANAS NOTEIKUMI

            AKTĪVI

                        Bilances postenis

                        Bilances posteņu satura sistematizācija

                        Novērtēšanas princips

                        1.

                           Zelts un zeltā izteiktie debitoru parādi

                        Zelts materiālā veidā, t. i., stieņi, monētas, plātnes, tīrradņi krājumos vai “ceļā”. Nemateriāls zelts, piemēram, atlikumi zelta pieprasījuma kontos (kopkontos), termiņnoguldījumi un prasības par zelta saņemšanu, kas radušās no šādiem darījumiem: a) vērtības paaugstināšanās vai pazemināšanās darījumi; un b) zelta atrašanās vietas vai raudzes mijmaiņas darījumi, ja starp darījuma noslēgšanu un norēķina dienu ir vairāk par vienu darbdienu

                        Tirgus vērtība

                        2.

                           Prasības ārvalstu valūtā pret ārpus euro zonas esošo valstu rezidentiem

                        Ārvalstu valūtā denominētas prasības pret darījumu partneriem, kas rezidē ārpus euro zonas, iekļaujot starptautiskās un pārnacionālās iestādes un centrālās bankas ārpus euro zonas

                        2.1.

                           Starptautiskā valūtas fonda (SVF) debitoru parādi

                                    a)

                                       Aizņēmumtiesības no rezerves kvotas (neto)

                                    Valsts kvota bez SVF rīcībā esošiem atlikumiem euro. SVF kontu Nr. 2 (euro kontu administratīvajiem izdevumiem) var iekļaut šajā postenī vai postenī “Saistības euro pret ārpus euro zonas esošo valstu rezidentiem”.

                                    a)

                                       Aizņēmumtiesības no rezerves kvotas (neto)

                                    Nominālvērtība, pārrēķināta pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa

                                    b)

                                       Speciālās aizņēmuma tiesības (SDR)

                                    SDR turējumi (bruto)

                                    b)

                                       SDR

                                    Nominālvērtība, pārrēķināta pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa

                                    c)

                                       Pārējās prasības

                                    Vispārējie aizņemšanās mehānismi, kredīti saskaņā ar vispārējiem aizņemšanās mehānismiem, noguldījumi SVF pārvaldībā esošos fondos

                                    c)

                                       Pārējās prasības

                                    Nominālvērtība, pārrēķināta pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa

                        2.2.

                           Atlikumi bankās un ieguldījumi vērtspapīros, ārējie kredīti un citi ārējie aktīvi

                                    a)

                                       Atlikumi bankās ārpus euro zonas, kas nav atlikumi 11.3 aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi”

                                    Pieprasījuma noguldījumu konti, termiņnoguldījumi, aizņēmumi uz dienu, reversā repo darījumi

                                    a)

                                       Atlikumi bankās ārpus euro zonas

                                    Nominālvērtība, pārrēķināta pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa

                                    b)

                                       Vērtspapīru ieguldījumi ārpus euro zonas, kas nav ieguldījumi 11.3 aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi”

                                    Parādzīmes un obligācijas, vekseļi, nulles kupona obligācijas, īstermiņa parādzīmes, kapitāla instrumenti, kas tiek turēti kā daļa no ārējām rezervēm, kurus visus emitējuši ārpus euro zonas valstu rezidenti

                                    b)

                                                i)

                                                   Tirgojami parāda vērtspapīri, kas netiek turēti līdz termiņa beigām

                                                Tirgus cena un ārvalsts valūtas maiņas kurss
                                                Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

                                                ii)

                                                   Tirgojami parāda vērtspapīri, kas tiek turēti līdz termiņa beigām

                                                Uz izmaksām attiecas samazinājums un valūtas tirgus kurss
                                                Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

                                                iii)

                                                   Netirgojami parāda vērtspapīri

                                                Uz izmaksām attiecas samazinājums un valūtas tirgus kurss
                                                Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

                                                iv)

                                                   Tirgojami pašu kapitāla instrumenti

                                                Tirgus cena un ārvalsts valūtas maiņas kurss

                                    c)

                                       Ārējie kredīti (noguldījumi) ārpus euro zonas esošo valstu rezidentiem, kas nav kredīti 11.3 aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi”

                                    c)

                                       Ārējie kredīti

                                    Noguldījumi pēc nominālvērtības, ko izsaka pēc valūtas tirgus kursa

                                    d)

                                       Pārējie ārējie aktīvi

                                    Ārpus euro zonas banknotes un monētas

                                    d)

                                       Pārējie ārējie aktīvi

                                    Nominālvērtība, pārrēķināta pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa

                        3.

                           Prasības ārvalstu valūtā pret euro zonas valstu rezidentiem

                                    a)

                                       Vērtspapīru ieguldījumi euro zonā, kas nav ieguldījumi 11.3 aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi”

                                    Parādzīmes un obligācijas, vekseļi, nulles kupona obligācijas, īstermiņa parādzīmes, pašu kapitāla instrumenti, kas tiek turēti kā daļa no ārējām rezervēm, kurus visus emitējuši euro zonas valstu rezidenti

                                    a)

                                                i)

                                                   Tirgojami parāda vērtspapīri, kas netiek turēti līdz termiņa beigām

                                                Tirgus cena un ārvalsts valūtas maiņas kurss
                                                Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

                                                ii)

                                                   Tirgojami parāda vērtspapīri, kas tiek turēti līdz termiņa beigām

                                                Uz izmaksām attiecas samazinājums un valūtas tirgus kurss
                                                Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

                                                iii)

                                                   Netirgojami parāda vērtspapīri

                                                Uz izmaksām attiecas samazinājums un valūtas tirgus kurss
                                                Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

                                                iv)

                                                   Tirgojami pašu kapitāla instrumenti

                                                Tirgus cena un ārvalsts valūtas maiņas kurss

                                    b)

                                       Pērējās prasības pret euro zonas valstu rezidentiem, kas nav prasības 11.3 aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi”

                                    Kredīti, noguldījumi, reversā repo darījumi, sīki aizdevumi

                                    b)

                                       Pārējās prasības

                                    Noguldījumi un citi kredīti pēc nominālvērtības, ko pārrēķina pēc valūtas tirgus kursa

                        4.

                           Prasības euro pret ārpus euro zonas esošo valstu rezidentiem

                        4.1.

                           Atlikumi bankās, ieguldījumi vērtspapīros un kredīti

                                    a)

                                       Atlikumi bankās ārpus euro zonas, kas nav atlikumi 11.3 aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi”

                                    Pieprasījuma noguldījumu konti, termiņnoguldījumi, aizņēmumi uz dienu, reversie repo darījumi saistībā ar euro denominētu vērtspapīru pārvaldību

                                    a)

                                       Atlikumi bankās ārpus euro zonas

                                    Nominālvērtība

                                    b)

                                       Vērtspapīru ieguldījumi ārpus euro zonas, kas nav ieguldījumi 11.3 aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi”

                                    Pašu kapitāla instrumenti, parādzīmes un obligācijas, vekseļi, bezkupona obligācijas, īstermiņa parādzīmes, kurus visus emitējuši ārpus euro zonas valstu rezidenti

                                    b)

                                                i)

                                                   Tirgojami parāda vērtspapīri, kas netiek turēti līdz termiņa beigām

                                                Tirgus cena
                                                Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

                                                ii)

                                                   Tirgojami parāda vērtspapīri, kas tiek turēti līdz termiņa beigām

                                                Uz izmaksām attiecas samazinājums
                                                Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

                                                iii)

                                                   Netirgojami parāda vērtspapīri

                                                Uz izmaksām attiecas samazinājums
                                                Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

                                                iv)

                                                   Tirgojami pašu kapitāla instrumenti

                                                Tirgus cena

                                    c)

                                       Kredīti ārpus euro zonas esošo valstu rezidentiem, kas nav kredīti 11.3 aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi”

                                    c)

                                       Kredīti ārpus euro zonas

                                    Noguldījumi pēc nominālvērtības

                                    d)

                                       Vērtspapīri, ko emitējušas iestādes ārpus euro zonas, kas nav vērtspapīri 11.3. aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi” un 7.1. aktīvu postenī “Vērtspapīri, kas tiek turēti monetārās politikas mērķiem”

                                    Vērtspapīri, ko emitējušas pārnacionālās vai starptautiskās organizācijas, piem., Eiropas Investīciju banka, neatkarīgi no to ģeogrāfiskās atrašanās vietas, kas nav iegādāti monetārās monetārās politikas mērķiem

                                    d)

                                                i)

                                                   Tirgojami parāda vērtspapīri, kas netiek turēti līdz termiņa beigām

                                                Tirgus cena
                                                Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

                                                ii)

                                                   Tirgojami parāda vērtspapīri, kas tiek turēti līdz termiņa beigām

                                                Uz izmaksām attiecas samazinājums
                                                Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

                                                iii)

                                                   Netirgojami parāda vērtspapīri

                                                Uz izmaksām attiecas samazinājums
                                                Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

                        4.2.

                           Kredīta iespēju prasības Valūtas kursa mehānisma (VKM) II ietvaros

                        Kredīti saskaņā ar VKM II nosacījumiem

                        Nominālvērtība

                        5.

                           Kredīti euro, kas izsniegti euro zonas valstu kredītiestādēm monetārās politikas operāciju rezultātā

                        Posteņi no 5.1 līdz 5.5: darījumi atbilstoši attiecīgajiem monetārās politikas instrumentiem, kas aprakstīti Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādnē (ES) 2015/510 (ECB/2014/60) (1)

                        5.1.

                           Galvenās refinansēšanas operācijas

                        Regulāri likviditāti nodrošinoši iknedēļas reversie darījumi, kuru termiņš parasti ir viena nedēļa

                        Nominālvērtība vai repo izmaksas

                        5.2.

                           Ilgāka termiņa refinansēšanas operācijas

                        Regulāri likviditāti nodrošinoši reversie darījumi, kuri parasti notiek reizi mēnesī un kuru termiņš ir ilgāks par galveno refinansēšanas operāciju termiņu

                        Nominālvērtība vai repo izmaksas

                        5.3.

                           Precizējošās reversās operācijas

                        Reversie darījumi, kas veikti kā ad hoc darījumi precizēšanas nolūkos

                        Nominālvērtība vai repo izmaksas

                        5.4.

                           Strukturālās reversās operācijas

                        Reversie darījumi, kuru mērķis ir saskaņot Eurosistēmas strukturālo pozīciju vis a vis finanšu sektoram

                        Nominālvērtība vai repo izmaksas

                        5.5.

                           Aizdevumu iespēja uz nakti

                        Likviditātes uz nakti iespēja ar noteiktu procentu likmi pret atbilstošajiem aktīviem (pastāvīgā iespēja)

                        Nominālvērtība vai repo izmaksas

                        5.6.

                           Papildu nodrošinājuma pieprasījumu kredīti

                        Papildu kredīts kredītiestādēm, kas rodas no pakārtoto aktīvu vērtības pieauguma, attiecībā pret citu kredītu šīm pašām kredītiestādēm

                        Nominālvērtība vai cena

                        6.

                           Pārējās prasības euro pret euro zonas kredītiestādēm

                        Pieprasījuma noguldījumu konti, termiņnoguldījumi, aizņēmumi uz dienu, reversā repo darījumi saistībā ar vērtspapīru portfeļu pārvaldību saskaņā ar 7. aktīvu posteni “Euro zonas rezidentu vērtspapīri euro”, t. sk. darījumi, kas rodas no euro zonas bijušo ārvalstu valūtas rezervju pārveidošanas, un pārējās prasības Korespondentkonti ārvalsts kredītiestādēs euro zonā. Citas prasības un operācijas, kas nav saistītas ar Eurosistēmas monetārās politikas operācijām.

                        Nominālvērtība vai cena

                        7.

                           Euro zonas rezidentu vērtspapīri euro

                        7.1.

                           Vērtspapīri, kas tiek turēti monetārās politikas mērķiem

                        Vērtspapīri, kas tiek turēti monetārās politikas mērķiem (t. sk. vērtspapīri, kas iegādāti monetārās politikas mērķiem, ko emitējušas pārnacionālās vai starptautiskās organizācijas vai daudzpusējās attīstības bankas, neatkarīgi no to ģeogrāfiskās atrašanās vietas). Eiropas Centrālās bankas (ECB) parāda sertifikāti, kas nopirkti precizējošo operāciju vajadzībām

                                    a)

                                          Tirgojami parāda vērtspapīri

                                    Novērtē atkarībā no monetārās politikas apsvērumiem:

                                                i)

                                                   Tirgus cena

                                                Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

                                                ii)

                                                   Uz izmaksām attiecas samazinājums (izmaksas, ja samazinājumu sedz uzkrājumi 13.b) pasīvu postenī “Uzkrājumi”)

                                                Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

                                    b)

                                          Netirgojami parāda vērtspapīri

                                    Uz izmaksām attiecas samazinājums
                                    Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

                        7.2.

                           Pārējie vērtspapīri

                        Vērtspapīri, kas nav iekļauti 7.1 aktīvu postenī “Vērtspapīri, kas tiek turēti monetārās politikas mērķiem” un 11.3 aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi”: euro denominētas parādzīmes un obligācijas, vekseļi, bezkupona obligācijas, tieši turēti naudas tirgus vērtspapīri, t. sk. valdības vērtspapīri, kas radušies laikā pirms Ekonomikas un monetārās savienības (EMS). Pašu kapitāla instrumenti

                                    a)

                                          Tirgojami parāda vērtspapīri, kas netiek turēti līdz termiņa beigām

                                    Tirgus cena
                                    Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

                                    b)

                                          Tirgojami parāda vērtspapīri, kas tiek turēti līdz termiņa beigām

                                    Uz izmaksām attiecas samazinājums
                                    Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

                                    c)

                                          Netirgojami parāda vērtspapīri

                                    Uz izmaksām attiecas samazinājums
                                    Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

                                    d)

                                          Tirgojami pašu kapitāla instrumenti

                                    Tirgus cena

                        8.

                           Valdības parāds euro

                        Prasības pret valsti, kas radušās pirms EMS (netirgojamie vērtspapīri, kredīti)

                        Noguldījumi/kredīti pēc nominālvērtības, netirgojamie vērtspapīri pēc izmaksām

                        9.

                           Eurosistēmas iekšējās prasības

                        9.1.

                           Prasības, kas attiecas uz ECB parāda sertifikātu emisiju

                        Eurosistēmas iekšējās prasības pret nacionālajām centrālajām bankām (NCB), kas radušās no ECB parāda sertifikātu emisijas

                        Izmaksas

                        9.2.

                           Prasības, kas attiecas uz euro banknošu sadali Eurosistēmā

                        Prasības, kas saistītas ar ECB banknošu emisiju saskaņā ar Lēmumu ECB/2010/29 (2)

                        Nominālvērtība

                        9.3.

                           Pārējās prasības Eurosistēmā (neto)

                        Šādu apakšposteņu neto pozīcija:

                                    a)

                                    neto prasības, kas rodas no TARGET2 kontu un NCB korespondentkontu atlikumiem, t. i., prasību un saistību neto skaitlis. Sk. arī 10.2. pasīvu posteni “Pārējās saistības Eurosistēmā (neto)”

                                    a)

                                    Nominālvērtība

                                    b)

                                    pārējās iespējamās Eurosistēmas iekšējās prasības euro, t. sk. ECB ienākuma pagaidu sadalījums NCB

                                    b)

                                    Nominālvērtība

                        10.

                           Posteņi, kuros notiek norēķins

                        Norēķinu kontu atlikumi (prasības), ietverot iekasējamo čeku plūsmu

                        Nominālvērtība

                        11.

                           Pārējie aktīvi

                        11.1.

                           Euro zonas monētas

                        Euro monētas

                        Nominālvērtība

                        11.2.

                           Materiālie un nemateriālie pamatlīdzekļi

                        Zeme un ēkas, mēbeles un iekārtas, t. sk. datoriekārtas, programmatūra

                        Izmaksas, atskaitot amortizāciju
                        Amortizācija ir aktīva amortizējamās summas sistemātiska sadale uz tā ekspluatācijas laiku. Ekspluatācijas laiks ir laiks, kurā pamatlīdzeklis ir pieejams iestādes izmantošanai. Individuālu materiālo pamatlīdzekļu ekspluatācijas laiku var sistemātiski pārskatīt, ja prognozes atšķiras no iepriekšējām aplēsēm. Lielāki aktīvi var sastāvēt no komponentiem ar atšķirīgu ekspluatācijas laiku. Šādu komponentu ekspluatācijas laiku novērtē atsevišķi
                        Nemateriālo aktīvu cena iekļauj nemateriālā aktīva iegādes cenu. Citas tiešās vai netiešās izmaksas iekļauj izdevumos
                        Izdevumu kapitalizācija: limitēta (nesasniedzot EUR 10 000 , atskaitot PVN, nav kapitalizējami)

                        11.3.

                           Pārējie finanšu aktīvi

                                    —

                                    Līdzdalība kapitālā un ieguldījumi meitasuzņēmumos, pašu kapitāla instrumenti, kas tiek turēti stratēģiskiem/politikas mērķiem

                                    —

                                    Vērtspapīri, t. sk. akcijas, un citi finanšu instrumenti un atlikumi, t. sk. noguldījumi ar noteiktu termiņu un pieprasījuma noguldījumu konti, kas tiek turēti kā iezīmēts portfelis

                                    —

                                    Reversā repo darījumi ar kredītiestādēm saistībā ar vērtspapīru portfeļu pārvaldīšanu saskaņā ar šo posteni

                                    a)

                                          Tirgojami pašu kapitāla instrumenti

                                    Tirgus cena

                                    b)

                                          Līdzdalība kapitālā un nelikvīdas pašu kapitāla daļas, un jebkuri citi pašu kapitāla instrumenti, kas tiek turēti kā pastāvīgs ieguldījums

                                    Uz izmaksām attiecas samazinājums

                                    c)

                                          Ieguldījumi meitasuzņēmumos vai būtiska līdzdalība

                                    Tīrā aktīvu vērtība

                                    d)

                                          Tirgojami parāda vērtspapīri, kas netiek turēti līdz termiņa beigām

                                    Tirgus cena
                                    Prēmijas/diskontus amortizē

                                    e)

                                          Tirgojami parāda vērtspapīri, kas klasificēti kā tādi, kas tiek turēti līdz termiņa beigām vai kā pastāvīgs ieguldījums

                                    Uz izmaksām attiecas samazinājums
                                    Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

                                    f)

                                          Netirgojami parāda vērtspapīri

                                    Uz izmaksām attiecas samazinājums

                                    g)

                                          Atlikumi bankās un kredīti

                                    Nominālvērtība, kas izteikta atbilstoši valūtas kursa tirgus likmei, ja atlikumi/noguldījumi ir ārvalstu valūtās

                        11.4.

                           Ārpusbilances instrumentu pārvērtēšanas starpība

                        Biržā netirgotu ārvalstu valūtas nākotnes darījumu, ārvalstu valūtas mijmaiņas līgumu, procentu likmes mijmaiņas līgumu, biržā netirgotu procentu likmes nākotnes līgumu, vērtspapīru nākotnes darījumu un ārvalstu valūtas tagadnes darījumu pārvērtēšanas rezultāti no darījuma dienas līdz norēķinu dienai

                        Neto pozīcija starp nākotnes un tagadnes cenu pēc ārvalstu valūtas tirgus kursa

                        11.5.

                           Uzkrātie maksājumi un nākamo periodu izmaksas

                        Ienākumi, kas nav saņemti, bet ir attiecināmi uz pārskata periodu. Iepriekš apmaksātie izdevumi un samaksātie uzkrātie procenti, t. i., uzkrātie procenti, kas nopirkti kopā ar vērtspapīru

                        Nominālvērtība, ārvalsts valūtu izsakot pēc tirgus kursa

                        11.6.

                           Dažādi

                                    a)

                                    Avansi, kredīti un citi mazie posteņi. Kredīti, kas piešķirti uz trasta pamata

                                    b)

                                    Ieguldījumi, kas saistīti ar klienta zelta noguldījumiem

                                    c)

                                    Neto pensiju aktīvi

                                    d)

                                    Neapmierinātās prasības, kas saistībā ar Eurosistēmas kredītoperācijām izriet no Eurosistēmas darījumu partneru saistību neizpildes gadījumu iestāšanās

                                    e)

                                    Aktīvi vai prasības (pret trešajām personām), kas pārņemti īpašumā un/vai iegūti saistībā ar tā nodrošinājuma realizāciju, ko iesnieguši Eurosistēmas darījumu partneri, kuriem iestājies saistību neizpildes gadījums

                                    a)

                                    Nominālvērtība vai cena

                                    b)

                                    Tirgus vērtība

                                    c)

                                    Kā 25. panta 2. punktā

                                    d)

                                    Nominālā/atgūstamā vērtība (pirms/pēc zaudējumu aprēķināšanas)

                                    e)

                                    Izmaksas (konvertētas pēc ārvalstu valūtas tirgus kursa iegādes laikā, ja finanšu aktīvi denominēti ārvalstu valūtā)

                        12.

                           Gada zaudējumi

                        Nominālvērtība

                  PASĪVI

                        Bilances postenis

                        Bilances posteņu satura sistematizācija

                        Novērtēšanas princips

                        1.

                           Banknotes apgrozībā

                        Euro banknotes, ko ECB emitējusi saskaņā ar Lēmumu ECB/2010/29

                        Nominālvērtība

                        2.

                           Saistības euro pret euro zonas valstu kredītiestādēm monetārās politikas operāciju rezultātā

                        Posteņi 2.1, 2.2, 2.3 un 2.5: noguldījumi euro kā aprakstīts Pamatnostādnē (ES) 2015/510 (ECB/2014/60)

                        2.1.

                           Pieprasījuma noguldījumu konti (ietverot obligāto rezervju sistēmu)

                        Tādu kredītiestāžu euro konti, kas saskaņā ar Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtiem (“ECBS Statūtiem”) ir iekļautas obligāto rezervju prasībai pakļauto finanšu iestāžu sarakstā. Šis postenis galvenokārt aptver kontus, ko lieto obligāto rezervju turēšanai

                        Nominālvērtība

                        2.2.

                           Noguldījumu iespēja

                        Noguldījumi uz nakti ar noteiktu procentu likmi (pastāvīgā iespēja)

                        Nominālvērtība

                        2.3.

                           Termiņnoguldījumi

                        Piesaiste nolūkā samazināt likviditāti sakarā ar precizējošajām operācijām

                        Nominālvērtība

                        2.4.

                           Precizējošās reversās operācijas

                        Ar monetāro politiku saistīti darījumi ar mērķi samazināt likviditāti

                        Nominālvērtība vai repo izmaksas

                        2.5.

                           Papildu nodrošinājuma pieprasījumu noguldījumi

                        Kredītiestāžu noguldījumi, sakarā ar tādu pamatā esošo aktīvu vērtības samazināšanos, kas attiecas uz šīm kredītiestādēm izsniegtiem kredītiem

                        Nominālvērtība

                        3.

                           Pārējās saistības euro pret euro zonas kredītiestādēm

                        Repo darījumi saistībā ar vienlaicīgiem reversā repo darījumiem vērtspapīru portfeļu pārvaldībai saskaņā ar 7. aktīvu posteni “Euro zonas rezidentu vērtspapīri euro” Citas operācijas, kas nav saistītas ar Eurosistēmas monetārās politikas operācijām. Izņemot kredītiestāžu pieprasījuma noguldījumu kontus

                        Nominālvērtība vai repo izmaksas

                        4.

                           ECB emitētie parāda vērtspapīri

                        Parāda sertifikāti, kas aprakstīti Pamatnostādnē (ES) 2015/510 (ECB/2014/60). Diskonta vērtspapīrs, ko emitē nolūkā samazināt likviditāti

                        Izmaksas
                        Diskontus amortizē

                        5.

                           Saistības euro pret citiem euro zonas valstu rezidentiem

                        5.1.

                           Saistības pret valdību

                        Pieprasījuma noguldījumu konti, termiņnoguldījumi, noguldījumi, kas atmaksājami pēc pieprasījuma

                        Nominālvērtība

                        5.2.

                           Pārējās saistības

                        Personāla, uzņēmumu un klientu pieprasījuma noguldījumu konti, t. sk. finanšu iestāžu, kas atbrīvotas no pienākuma turēt obligātās rezerves (sk. 2.1. pasīvu posteni), termiņnoguldījumi, noguldījumi, kas atmaksājami pēc pieprasījuma

                        Nominālvērtība

                        6.

                           Saistības euro pret ārpus euro zonas esošo valstu rezidentiem

                        Pieprasījuma noguldījumu konti, termiņnoguldījumi, noguldījumi, kas atmaksājami pēc pieprasījuma, t. sk. konti, ko tur maksājumu mērķiem, un konti, ko tur rezervju pārvaldības mērķiem, kuru turētāji ir citas bankas, centrālās bankas, starptautiskās/pārnacionālās institūcijas, t. sk. Eiropas Komisija, citu noguldītāju pieprasījuma noguldījumu konti. Repo darījumi saistībā ar vienlaicīgiem reversā repo darījumiem euro denominēto vērtspapīru pārvaldībai Atlikumi to centrālo banku TARGET2 kontos, kuru dalībvalstu valūta ir euro

                        Nominālvērtība vai repo izmaksas

                        7.

                           Saistības ārvalstu valūtā pret euro zonas valstu rezidentiem

                        Pieprasījuma noguldījumu konti. Saistības no repo darījumiem; parasti ieguldījumu darījumi, lietojot ārvalstu valūtas aktīvus vai zeltu

                        Nominālvērtība, pārrēķināta pēc gada beigu ārvalsts valūtas tirgus kursa

                        8.

                           Saistības ārvalstu valūtā pret ārpus euro zonas esošo valstu rezidentiem

                        8.1.

                           Noguldījumi, kontu atlikumi un citas saistības

                        Pieprasījuma noguldījumu konti. Saistības no repo darījumiem; parasti ieguldījumu darījumi, lietojot ārvalstu valūtas aktīvus vai zeltu

                        Nominālvērtība, pārrēķināta pēc gada beigu ārvalsts valūtas tirgus kursa

                        8.2.

                           Kredīta iespēju saistības VKM II ietvaros

                        Aizņemšanās saskaņā ar VKM II nosacījumiem

                        Nominālvērtība, pārrēķināta pēc gada beigu ārvalsts valūtas tirgus kursa

                        9.

                           Saistības pret SVF speciālo aizņēmuma tiesību ietvaros

                        SDR izteikts postenis, kas uzrāda SDR summu, kas sākotnēji piešķirta attiecīgajai valstij/NCB

                        Nominālvērtība, pārrēķināta pēc gada beigu ārvalsts valūtas tirgus kursa

                        10.

                           Eurosistēmas iekšējās saistības

                        10.1.

                           Saistības, kas atbilst nodotajām ārvalstu rezervēm

                        ECB bilances postenis, denominēts euro

                        Nominālvērtība

                        10.2.

                           Pārējās saistības Eurosistēmā (neto)

                        Šādu apakšposteņu neto pozīcija:

                                    a)

                                    neto saistības, kas rodas no TARGET2 kontu un NCB korespondentkontu atlikumiem, t. i., prasību un saistību neto skaitlis. Sk. arī 9.3. aktīvu posteni “Pārējās prasības Eurosistēmā (neto)”

                                    a)

                                    Nominālvērtība

                                    b)

                                    pārējās iespējamās Eurosistēmas iekšējās saistības euro, t. sk. ECB ienākuma pagaidu sadalījums NCB

                                    b)

                                    Nominālvērtība

                        11.

                           Posteņi, kuros notiek norēķins

                        Norēķinu kontu atlikumi (saistības), ietverot žiro pārvedumu plūsmu

                        Nominālvērtība

                        12.

                           Pārējās saistības

                        12.1.

                           Ārpusbilances instrumentu pārvērtēšanas starpība

                        Biržā netirgotu ārvalstu valūtas nākotnes darījumu, ārvalstu valūtas mijmaiņas līgumu, procentu likmes mijmaiņas līgumu, biržā netirgotu procentu likmes nākotnes līgumu, vērtspapīru nākotnes darījumu un ārvalstu valūtas tagadnes darījumu pārvērtēšanas rezultāti no darījuma dienas līdz norēķinu dienai

                        Neto pozīcija starp nākotnes un tagadnes cenu pēc ārvalstu valūtas tirgus kursa

                        12.2.

                           Uzkrātie maksājumi un nākamo periodu ienākumi

                        Turpmāko periodu izdevumi, kas saistīti ar pārskata periodu. Pārskata periodā saņemtie ienākumi, kas saistīti ar turpmākajiem periodiem

                        Nominālvērtība, ārvalsts valūtu izsakot pēc tirgus kursa

                        12.3.

                           Dažādi

                                    a)

                                    Nodokļu pagaidu konti. Ārvalstu valūtas kredīta vai garantijas nodrošināšanas konti. Repo darījumi ar kredītiestādēm saistībā ar vienlaicīgiem reversā repo darījumiem vērtspapīru portfeļu pārvaldībai saskaņā ar 11.3 aktīvu posteni “Pārējie finanšu aktīvi”. Obligātie noguldījumi, kas nav rezervju noguldījumi. Citi nelieli posteņi. Saistības uz trasta pamata.

                                    a)

                                    Nominālvērtība vai (repo) izmaksas

                                    b)

                                    Klientu zelta noguldījumi

                                    b)

                                    Tirgus vērtība

                                    c)

                                    Neto pensiju saistības

                                    c)

                                    Kā 25. panta 2. punktā

                        13.

                           Uzkrājumi

                                    a)

                                    Valūtas kursa riskam, procentu likmju riskam, kredītriskam, zelta cenas riskam un citiem mērķiem, piem., sagaidāmajiem izdevumiem nākotnē un iemaksām saskaņā ar ECBS Statūtu 48.2. pantu attiecībā uz to dalībvalstu centrālajām bankām, kuru izņēmuma statuss ir atcelts

                                    a)

                                    Izmaksas/nominālvērtība

                                    b)

                                    Darījumu partneru vai kredītriskiem, kas izriet no monetārās politikas operācijām

                                    b)

                                    Nominālvērtība (balstoties uz ECB Padomes novērtējumu gada beigās)

                        14.

                           Pārvērtēšanas konti

                                    a)

                                    Pārvērtēšanas konti saistībā ar zelta, visa veida euro denominētu vērtspapīru, visa veida ārvalstu valūtā denominētu vērtspapīru un iespējas līgumu cenas svārstībām, tirgus novērtējuma atšķirības saistībā ar procentu likmju riska atvasinātajiem instrumentiem, pārvērtēšanas konti saistībā ar ārvalsts valūtas kursa svārstībām katrai valūtai turētā neto postenī, ietverot ārvalsts valūtas mijmaiņas vai nākotnes darījumus un SDR
                                    Īpašie pārvērtēšanas konti, kas saskaņā ar ECBS Statūtu 48.2. pantu izriet no to dalībvalstu centrālo banku iemaksām, kurām atcelts izņēmuma statuss. Sk. 14. panta 2. punktu

                                    a)

                                    Pārvērtēšanas starpība starp vidējām izmaksām un tirgus vērtību, ārvalsts valūtu izsakot pēc tirgus kursa

                                    b)

                                    Definētu neto pabalstu saistību (aktīvu) atkārtotas novērtēšanas rezultāti attiecībā uz pēcnodarbinātības pabalstiem, kas ir šādu apakšposteņu neto pozīcija:

                                                i)

                                                definēto pabalstu pienākuma pašreizējās vērtības aktuārie guvumi un zaudējumi;

                                                ii)

                                                plāna aktīvu atdeve, izņemot summas, kas ietvertas definētu neto pabalstu saistību (aktīvu) neto procentos;

                                                iii)

                                                jebkuras izmaiņas attiecībā uz aktīvu griestu ietekmi, izņemot summas, kas ietvertas definētu neto pabalstu saistību (aktīvu) neto procentos

                                    b)

                                    Kā 25. panta 2. punktā

                        15.

                           Kapitāls un rezerves

                        15.1.

                           Kapitāls

                        Apmaksātais kapitāls

                        Nominālvērtība

                        15.2.

                           Rezerves

                        Likumos noteiktās rezerves saskaņā ar ECBS Statūtu 33. pantu un to dalībvalstu centrālo banku iemaksas saskaņā ar ECBS Statūtu 48.2. pantu, kuru izņēmuma statuss ir atcelts

                        Nominālvērtība

                        16.

                           Gada peļņa

                        Nominālvērtība

                  ”

         (1)  Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne (ES) 2015/510 (2014. gada 19. decembris) par Eurosistēmas monetārās politikas regulējuma īstenošanu (ECB/2014/60) (OV L 91, 2.4.2015., 3. lpp.).

         (2)  Lēmums ECB/2010/29 (2010. gada 13. decembris) par euro banknošu emisiju (OV L 35, 9.2.2011., 26. lpp.).


title: Padomes Lēmums (KĀDP) 2017/2264 (2017. gada 7. decembris), ar kuru groza Lēmumu 2014/219/KĀDP par Eiropas Savienības KDAP misiju Mali (EUCAP Sahel Mali)

text:
               8.12.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 324/52

         PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2017/2264
   (2017. gada 7. decembris),
   ar kuru groza Lēmumu 2014/219/KĀDP par Eiropas Savienības KDAP misiju Mali (EUCAP Sahel Mali)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 28. pantu, 42. panta 4. punktu un 43. panta 2. punktu,
   ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2014. gada 15. aprīlī pieņēma Lēmumu 2014/219/KĀDP (1).

               (2)

               Padome 2017. gada 11. janvārī pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2017/50 (2), ar kuru groza Lēmumu 2014/219/KĀDP, ar ko uz diviem gadiem, proti, līdz 2019. gada 14. janvārim, pagarina pilnvaru termiņu un līdz 2018. gada 14. janvārim paredz finanšu atsauces summu.

               (3)

               Lēmums 2014/219/KĀDP būtu jāgroza, lai paredzētu finanšu atsauces summu laikposmam no 2018. gada 15. janvāra līdz 2019. gada 14. janvārim.

               (4)

               Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Lēmums 2014/219/KĀDP,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Lēmuma 2014/219/KĀDP 14. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

      “1.   Finanšu atsauces summa, kas paredzēta, lai no 2014. gada 15. aprīļa līdz 2015. gada 14. janvārim segtu ar misiju EUCAP Sahel Mali saistītos izdevumus, ir EUR 5 500 000.
      Finanšu atsauces summa, kas paredzēta, lai no 2015. gada 15. janvāra līdz 2016. gada 14. janvārim segtu ar misiju EUCAP Sahel Mali saistītos izdevumus, ir EUR 11 400 000.
      Finanšu atsauces summa, kas paredzēta, lai no 2016. gada 15. janvāra līdz 2017. gada 14. janvārim segtu ar misiju EUCAP Sahel Mali saistītos izdevumus, ir EUR 19 775 000.
      Finanšu atsauces summa, kas paredzēta, lai no 2017. gada 15. janvāra līdz 2018. gada 14. janvārim segtu ar misiju EUCAP Sahel Mali saistītos izdevumus, ir EUR 29 800 000.
      Finanšu atsauces summa, kas paredzēta, lai no 2018. gada 15. janvāra līdz 2019. gada 14. janvārim segtu ar misiju EUCAP Sahel Mali saistītos izdevumus, ir EUR 28 450 000.”

   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2017. gada 7. decembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         A. ANVELT

      (1)  Padomes Lēmums 2014/219/KĀDP (2014. gada 15. aprīlis) par Eiropas Savienības KDAP misiju Mali (EUCAP Sahel Mali) (OV L 113, 16.4.2014., 21. lpp.).

      (2)  Padomes Lēmums (KĀDP) 2017/50 (2017. gada 11. janvāris), ar ko groza Lēmumu 2014/219/KĀDP par Eiropas Savienības KDAP misiju Mali (EUCAP Sahel Mali) (OV L 7, 12.1.2017., 18. lpp.).


title: Padomes Lēmums (ES) 2017/2261 (2017. gada 30. novembris) par nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā ministru komitejā un Apvienotajā sadarbības komitejā, kas izveidotas ar Stratēģiskās partnerības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kanādu, no otras puses, attiecībā uz Apvienotās ministru komitejas reglamenta un Apvienotās sadarbības komitejas un apakškomiteju statūtu pieņemšanu

text:
               8.12.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 324/41

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2017/2261
   (2017. gada 30. novembris)
   par nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā ministru komitejā un Apvienotajā sadarbības komitejā, kas izveidotas ar Stratēģiskās partnerības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kanādu, no otras puses, attiecībā uz Apvienotās ministru komitejas reglamenta un Apvienotās sadarbības komitejas un apakškomiteju statūtu pieņemšanu
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 37. pantu,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 212. panta 1. punktu saistībā ar 218. panta 9. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas un Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Stratēģiskās partnerības nolīgums starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kanādu, no otras puses (1) (“nolīgums”), tika parakstīts 2016. gada 30. oktobrī Briselē un tiek provizoriski piemērots kopš 2017. gada 1. aprīļa.

               (2)

               Lai atvieglotu nolīguma īstenošanu, ar nolīguma 27. panta 2. un 3. punktu tika izveidota Apvienotā ministru komiteja un Apvienotā sadarbības komiteja.

               (3)

               Nolīguma 27. panta 2. punkta b) apakšpunkta iv) punktā paredzēts, ka Apvienotā ministru komiteja pieņem savu reglamentu, un nolīguma 27. panta 3. punkta c) apakšpunktā paredzēts, ka Apvienotā sadarbības komiteja vienojas par saviem statūtiem. 27. panta 3. punkta b) apakšpunkta viii) punktā noteikts, ka Apvienotā sadarbības komiteja izveido apakškomitejas, kas palīdz tās uzdevumu izpildē.

               (4)

               Nolīguma 27. panta 2. punkta b) apakšpunkta ii) punktā paredzēts, ka Apvienoto ministru komiteju kopīgi vada Kanādas ārlietu ministrs un Savienības Augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos. 27. panta 3. punkta c) apakšpunktā paredzēts, ka Apvienoto sadarbības komiteju kopīgi vada viena augstākā līmeņa amatpersona no Kanādas un viena augstākā līmeņa amatpersona no Savienības.

               (5)

               Lai nodrošinātu nolīguma efektīvu īstenošanu, būtu jāpieņem Apvienotās ministru komitejas reglaments un Apvienotās sadarbības komitejas statūti, un tās apakškomiteju statūti.

               (6)

               Tāpēc Savienības nostājas Apvienotajā ministru komitejā un Apvienotajā sadarbības komitejā pamatā vajadzētu būt pievienotajiem Apvienotās ministru komitejas reglamenta un Apvienotās sadarbības komitejas statūtu un tās apakškomiteju statūtu projektiem,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   1.   Nostājas, kas Savienības vārdā jāieņem ES un Kanādas Apvienotajā ministru komitejā, pamatā ir Apvienotās ministru komitejas reglaments, kas pievienots šim lēmumam.
   2.   Nostājas, kas Savienības vārdā jāieņem ES un Kanādas Apvienotajā sadarbības komitejā, pamatā ir Apvienotās sadarbības komitejas un apakškomiteju statūti, kas pievienoti šim lēmumam.
   2. pants
   Šis lēmums ir adresēts Komisijai un Savienības Augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos.
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2017. gada 30. novembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         K. SIMSON

      (1)  Stratēģiskās partnerības nolīgums starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kanādu, no otras puses (OV L 329, 3.12.2016., 45. lpp.).

      PIELIKUMS

         APVIENOTĀS MINISTRU KOMITEJAS LĒMUMS
         (… gada …),
         ar ko pieņem tās reglamentu
         ES UN KANĀDAS APVIENOTĀ MINISTRU KOMITEJA,
         ņemot vērā Stratēģiskās partnerības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kanādu, no otras puses (“nolīgums”), un jo īpaši tā 27. pantu,
         tā kā:

                     (1)

                     Saskaņā ar nolīguma 30. panta 2. punktu nolīguma daļas tiek piemērotas provizoriski kopš 2017. gada 1. aprīļa.

                     (2)

                     Ievērojot nolīguma 27. panta 2. punkta b) apakšpunkta iv) punktu, Apvienotā ministru komiteja pieņem savu reglamentu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
         Ar šo pieņem Apvienotās ministru komitejas reglamentu, kas izklāstīts šā lēmuma pielikumā.

            Parakstīts …, ….

                  ES un Kanādas Apvienotās ministru komitejas vārdā –

                  līdzpriekšsēdētāji

      PIELIKUMS
      Apvienotās ministru komitejas reglaments
      Uzdevumi
      Apvienotā ministru komiteja (AMK) pilda šādus uzdevumus:

                  a)

                  pamatojoties uz Apvienotās sadarbības komitejas (ASK) gada ziņojumu, sniedz pārskatu par attiecībām;

                  b)

                  sniedz ieteikumus saistībā ar ASK darbu, ieskaitot par jaunām turpmākās sadarbības jomām;

                  c)

                  pieņem lēmumus, ko apstiprina nolīguma Puses;

                  d)

                  saskaņā ar nolīguma 28. pantu sniedz ieteikumus saistībā ar domstarpībām, kuras radušās par šā nolīguma īstenošanu.

            Priekšsēdētājs, sastāvs un dalībnieki

                  1.

                  AMK kopīgi vada Kanādas ārlietu ministrs un Savienības Augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos.

                  2.

                  Pirms katras AMK sanāksmes katra nolīguma Puse informē Sekretariātu par savas delegācijas sastāvu.

                  3.

                  Līdzpriekšsēdētāji var pieaicināt ekspertus vai citu struktūru pārstāvjus novērotāju statusā piedalīties sanāksmē vai sniegt informāciju par konkrētiem jautājumiem.

            Sanāksmes

                  1.

                  AMK sanāksmes notiek katru gadu vai pēc savstarpēja apstiprinājuma atkarībā no apstākļiem. AMK sanāksmes pārmaiņus notiek Eiropas Savienībā un Kanādā vai kādā citā vietā, kuru kopīgi apstiprinājuši līdzpriekšsēdētāji, un sanāksmes diena tiek apstiprināta kopīgi.

                  2.

                  AMK sanāksmes ir slēgtas, izņemot gadījumus, kad līdzpriekšsēdētāji ar nolīguma Pušu piekrišanu nolemj, ka sanāksme ir atklāta.

            Sekretariāts

                  1.

                  Eiropas Ārējās darbības dienesta pārstāvis un Kanādas starptautisko lietu pārstāvis kopīgi veic AMK sekretāru pienākumus. Visus būtiskos paziņojumus, ko sniedz vai saņem līdzpriekšsēdētāji, nosūta sekretāriem.

                  2.

                  Pirms AMK sanāksmēm sekretariāts organizē regulāru saziņu, ieskaitot videokonferences, lai izvērtētu tematiskos dialogus, kas var būt notikuši pirms AMK sanāksmēm. Šīs apmaiņas saturs tiek iekļauts AMK sanāksmes darba kārtībā.

            Sanāksmju darba kārtība

                  1.

                  Uzņemošās nolīguma Puses sekretariāts sagatavo katras sanāksmes pagaidu darba kārtību. Pagaidu darba kārtību kopā ar attiecīgajiem dokumentiem nolīguma Pusēm nosūta vismaz 15 darbdienas pirms sanāksmes sākuma, ja vien kādu apstākļu dēļ tas nav iespējams.

                  2.

                  Katras sanāksmes sākumā līdzpriekšsēdētāji apstiprina un AMK pieņem darba kārtību. Darba kārtībā var iekļaut arī pagaidu darba kārtībā neiekļautus punktus, ja tā nolemj līdzpriekšsēdētāji.

            Vienotā ministru deklarācija
      Katras sanāksmes beigās nolīguma Puses apstiprina AMK deklarāciju. Tā ir pieejama atklātībai, un tajā var būt nolīguma Pušu apstiprināti ieteikumi.
      Lēmumi un ieteikumi

                  1.

                  Lai sasniegtu nolīguma mērķus, AMK var pieņemt lēmumus vai ieteikumus.

                  2.

                  AMK lēmumi un ieteikumi tiek pieņemti ar nolīguma Pušu kopīgu apstiprinājumu, un tos paziņo ES pusē attiecīgi Eiropas Komisijas Ģenerālsekretariātam, Eiropas Ārējās darbības dienestam, dalībvalstu pastāvīgajām pārstāvniecībām Eiropas Savienībā, ES Padomes Ģenerālsekretariātam un Kanādas pusē attiecīgi Kanādas iestādēm.

                  3.

                  Lēmumus pieņem pēc tam, kad nolīguma Puses saskaņā ar saviem normatīvajiem aktiem būs pabeigušas to attiecīgās iekšējās procedūras.

                  4.

                  AMK lēmumus un ieteikumus sagatavo divos autentiskos eksemplāros, kurus parakstījuši līdzpriekšsēdētāji.

                  5.

                  Ārkārtas gadījumos lēmumus un ieteikumus rakstiskā procedūrā var pieņemt ārpus AMK oficiālas sanāksmes. Šādi lēmumi un ieteikumi jāpaziņo nolīguma Pusēm.

            Izdevumi

                  1.

                  Katra nolīguma Puse sedz izdevumus, kas tai radušies saistībā ar piedalīšanos AMK sanāksmēs: gan personāla, ceļa un uzturēšanās izdevumus, gan pasta un telekomunikācijas izdevumus.

                  2.

                  Katra nolīguma Puse sedz izdevumus, kas tai radušies saistībā ar mutvārdu tulkošanu sanāksmēs un rakstisko tulkošanu.

                  3.

                  Uzņemošā nolīguma Puse sedz izdevumus, kas tai radušies saistībā ar sanāksmju organizēšanu un dokumentu pavairošanu.

            Konfidencialitāte
      Ja viena nolīguma Puse iesniedz AMK informāciju ar norādi, ka tā ir konfidenciāla, otra nolīguma Puse šādu informāciju atzīs par konfidenciālu.
      Reglamenta grozīšana
      Šo reglamentu var grozīt saskaņā ar noteikumiem par lēmumiem un ieteikumiem.

      Apvienotās sadarbības komitejas un apakškomiteju statūti
      ES UN KANĀDAS APVIENOTĀ SADARBĪBAS KOMITEJA,
      ņemot vērā Stratēģiskās partnerības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kanādu, no otras puses (“nolīgums”), un jo īpaši tā 27. pantu,
      tā kā:

                  (1)

                  Saskaņā ar nolīguma 30. panta 2. punktu nolīguma daļas tiek piemērotas provizoriski kopš 2017. gada 1. aprīļa.

                  (2)

                  Ievērojot nolīguma 27. panta 3. punkta c) apakšpunktu, Apvienotā sadarbības komiteja pieņem savus statūtus.

                  (3)

                  Ievērojot nolīguma 27. panta 3. punkta b) apakšpunkta viii) punktu, Apvienotā sadarbības komiteja var izveidot apakškomitejas, lai dotu iespēju rīkot ekspertu līmeņa diskusijas par galvenajām jomām, kas ietilpst nolīguma darbības jomā,

            IR APSTIPRINĀJUSI TURPMĀKO.
      Ar šo pieņem Apvienotās sadarbības komitejas statūtus, kas izklāstīti šā lēmuma pielikumā.

         Parakstīts …, …

               ES un Kanādas Apvienotās sadarbības komitejas vārdā –

               līdzpriekšsēdētāji

      PIELIKUMS
      Apvienotās sadarbības komitejas statūti
      Uzdevumi
      Apvienotā sadarbības komiteja (ASK) pilda šādus uzdevumus:

                  a)

                  iesaka prioritātes, kas attiecas uz nolīguma Pušu sadarbību;

                  b)

                  uzrauga nolīguma Pušu stratēģisko attiecību attīstību;

                  c)

                  apmainās viedokļiem un sniedz ieteikumus par jebkādiem kopēju interešu jautājumiem;

                  d)

                  sniedz ieteikumus, kā panākt efektivitāti, lielāku lietderību un sinerģiju nolīguma Pušu starpā;

                  e)

                  nodrošina šā nolīguma pienācīgu darbību;

                  f)

                  Apvienotajai ministru komitejai sniedz gada ziņojumu par attiecību stāvokli, kuru nolīguma Puses dara zināmu atklātībai;

                  g)

                  saskaņā ar šo nolīgumu pienācīgi risina visus jautājumus, ko tai iesniedz nolīguma Puses;

                  h)

                  izveido apakškomitejas, kas palīdz tās pienākumu izpildē. Tomēr šīm apakškomitejām nevajadzētu dublēt struktūras, kas izveidotas saskaņā ar citiem nolīguma Pušu savstarpējiem nolīgumiem;

                  i)

                  izskata situācijas, ja kāda no nolīguma Pusēm uzskata, ka lēmumu pieņemšanas procesi sadarbības jomās, uz kurām neattiecas īpašs nolīgums, ir negatīvi ietekmējuši vai varētu negatīvi ietekmēt to intereses.

            Sastāvs, priekšsēdētājs un dalībnieki

                  1.

                  ASK sastāvā ir Pušu pārstāvji.

                  2.

                  Apvienoto sadarbības komiteju kopīgi vada viena Eiropas Ārējās darbības dienesta augstākā līmeņa amatpersona un viena Kanādas starptautisko lietu augstākā līmeņa amatpersona.

                  3.

                  Pirms katras ASK sanāksmes katra nolīguma Puse informē līdzpriekšsēdētājus par savas delegācijas sastāvu.

                  4.

                  Līdzpriekšsēdētāji var pieaicināt ekspertus vai citu struktūru pārstāvjus novērotāju statusā piedalīties sanāksmē vai sniegt informāciju par konkrētiem jautājumiem.

            Sanāksmes

                  1.

                  ASK sanāk katru gadu vai pēc kopīga apstiprinājuma. ASK sanāksmes sasauc līdzpriekšsēdētāji. Sanāksmes pārmaiņus notiek Eiropas Savienībā un Kanādā, un sanāksmes diena tiek apstiprināta kopīgi. ASK īpašās sanāksmes var sasaukt pēc jebkuras nolīguma Puses lūguma.

                  2.

                  Šādas ASK īpašās sanāksmes ar līdzpriekšsēdētāju apstiprinājumu un izņēmuma kārtā var notikt videokonferences vai telekonferences veidā.

                  3.

                  ASK sanāksmes ir slēgtas, izņemot gadījumus, kad līdzpriekšsēdētāji ar nolīguma Pušu piekrišanu nolemj, ka sanāksme ir atklāta.

            Sekretariāts
      Eiropas Ārējās darbības dienesta pārstāvis un Kanādas starptautisko lietu pārstāvis kopīgi veic ASK sekretāru pienākumus. Visus būtiskos paziņojumus, ko sniedz vai saņem līdzpriekšsēdētāji, nosūta sekretāriem.
      Sanāksmju darba kārtība

                  1.

                  Uzņemošās nolīguma Puses sekretariāts, konsultējoties ar otru sekretariātu, sagatavo katras sanāksmes pagaidu darba kārtību. Pagaidu darba kārtību kopā ar attiecīgajiem dokumentiem nolīguma Pusēm nosūta vismaz 15 darbdienas pirms sanāksmes sākuma. Līdzpriekšsēdētāji ar nolīguma Pušu apstiprinājumu var, ja nepieciešams, konkrētai sanāksmei noteikt citu termiņu.

                  2.

                  Jebkura nolīguma Puse var lūgt sekretariātam darba kārtībā iekļaut kādu punktu. Pagaidu darba kārtībā visus punktus, par kuriem šādu lūgumu saņēmis sekretariāts, iekļauj ne vēlāk kā 21 darbdienu pirms sanāksmes dienas.

                  3.

                  Katras sanāksmes sākumā līdzpriekšsēdētāji apstiprina un ASK pieņem darba kārtību. Darba kārtībā var iekļaut arī pagaidu darba kārtībā neiekļautus punktus, ja to apstiprinājuši līdzpriekšsēdētāji.

                  4.

                  ASK sanāksmes nolīguma Puses organizē regulāru saziņu, ieskaitot videokonferences, lai izvērtētu tematiskos un ģeogrāfiskos dialogus, kas var būt notikuši pirms ASK sanāksmes. Šīs apmaiņas saturs tiek iekļauts ASK sanāksmes darba kārtībā.

            Protokoli

                  1.

                  Līdzpriekšsēdētāji apkopo katrā sanāksmē izdarītos ASK secinājumus. Pamatojoties uz minētajiem secinājumiem, abi sekretariāti kopīgi sagatavo protokola projektu. Uzņemošās Puses sekretariāts 15 darbdienu laikā pēc sanāksmes dienas iesniedz pirmo protokola projektu.

                  2.

                  Nolīguma Puses projektu apstiprina 30 darbdienu laikā pēc sanāksmes dienas vai līdz jebkurai citai dienai, kuru nolīguma Puses ir apstiprinājušas. Kad nolīguma Puses protokola projektu ir apstiprinājušas, divus oriģināleksemplārus ar roku vai elektroniski parakstīs līdzpriekšsēdētāji.

            Ieteikumi

                  1.

                  ASK ieteikumus pieņem ar nolīguma Pušu kopīgu apstiprinājumu un iekļauj kopīgajā protokolā. Protokolus iesniedz ES pusē attiecīgi Eiropas Komisijas Ģenerālsekretariātam, Eiropas Ārējās darbības dienestam, dalībvalstu pastāvīgajām pārstāvniecībām Eiropas Savienībā, ES Padomes Ģenerālsekretariātam un Kanādas pusē attiecīgi Kanādas iestādēm.

                  2.

                  ASK sniedz ieteikumus, kas saistīti ar domstarpībām, kuras radušās par šā nolīguma īstenošanu. Šādus ieteikumus sniedz saskaņā ar nolīguma 28. pantu.

            Apvienotās ministru komitejas gada ziņojums

                  1.

                  Sekretariāts nodrošina, ka tiek izstrādāts gada ziņojums par attiecību stāvokli un vismaz 15 darbdienu laikā pirms ASK sanāksmes tas tiek iesniegts nolīguma Pusēm.

                  2.

                  ASK apstiprina gada ziņojumu, kas iesniedzams AMK. Pēc tam ziņojums ir pieejams atklātībai.

            Izdevumi

                  1.

                  Katra nolīguma Puse sedz izdevumus, kas tai radušies saistībā ar piedalīšanos ASK sanāksmēs: gan personāla, ceļa un uzturēšanās izdevumus, gan pasta un telekomunikācijas izdevumus.

                  2.

                  Katra nolīguma Puse sedz izdevumus, kas tai radušies saistībā ar mutvārdu tulkošanu sanāksmēs un rakstisko tulkošanu.

                  3.

                  Uzņemošā nolīguma Puse sedz izdevumus saistībā ar sanāksmju organizēšanu un dokumentu pavairošanu.

            Apakškomiteju izveide

                  1.

                  ASK var izveidot apakškomitejas, kas palīdz tās pienākumu izpildē. Apakškomitejas pēc katras sanāksmes atskaitās ASK un nedublē struktūras, kas izveidotas saskaņā ar citiem nolīguma Pušu savstarpējiem nolīgumiem.

                  2.

                  ASK var likvidēt esošās apakškomitejas, noteikt vai grozīt to statūtus vai izveidot jaunas apakškomitejas.

            Konfidencialitāte
      Ja viena nolīguma Puse iesniedz ASK informāciju ar norādi, ka tā ir konfidenciāla, arī otra nolīguma Puse šādu informāciju atzīs par konfidenciālu.
      Reglamenta grozīšana
      Šos statūtus var grozīt saskaņā ar nolīguma 27. panta 3. punkta c) apakšpunktu.
      Apakškomitejas

                  1.

                  Apvienotās sadarbības komitejas (ASK) apakškomitejas (“apakškomitejas”) var apspriest nolīguma īstenošanu tajās jomās, uz kurām tas attiecas. Tās var arī apspriest jautājumus vai konkrētus projektus, kas saistīti ar attiecīgu divpusējās sadarbības jomu, tostarp nolīguma interpretāciju.

                  2.

                  Apakškomitejas darbojas ASK uzraudzībā. Tās ziņo un iesniedz savu sanāksmju protokolus un secinājumus ASK līdzpriekšsēdētājiem 20 darbdienu laikā pēc katras sanāksmes.

                  3.

                  Apakškomiteju sastāvā ir nolīguma Pušu pārstāvji.

                  4.

                  Apakškomitejas var uz savām sanāksmēm pieaicināt ekspertus un uzklausīt tos par konkrētiem darba kārtības punktiem.

                  5.

                  Apakškomitejas kopīgi vada nolīguma Puses.

                  6.

                  Katra apakškomiteja lemj, kam tiek uzticēti sekretariāta pienākumi, lai nodrošinātu ziņojumu savlaicīgu iesniegšanu ASK.

                  7.

                  Apakškomitejas sanāk tik bieži, cik nepieciešams, pamatojoties uz jebkuras nolīguma Puses rakstisku pieprasījumu. Katra sanāksme notiek laikā un vietā, ko nolīguma Puses ir kopīgi apstiprinājušas. Var rīkot sanāksmes arī videokonferences veidā.

                  8.

                  Apakškomitejas sanāksmes ir slēgtas, izņemot gadījumus, kad līdzpriekšsēdētāji ar nolīguma Pušu piekrišanu nolemj, ka sanāksme ir atklāta.

                  9.

                  Nolīguma Puses kopīgi apstiprina apakškomitejas sanāksmju darba kārtību.

                  10.

                  Nolīguma Puses kopīgi sagatavo katras apakškomitejas sanāksmes protokola projektu.


title: Komisijas Lēmums (ES, Euratom) 2018/559 (2018. gada 6. aprīlis) par Lēmuma (ES, Euratom) 2017/46 par komunikācijas un informācijas sistēmu drošību Eiropas Komisijā 6. panta īstenošanas noteikumu paredzēšanu

text:
               11.4.2018

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 93/4

         KOMISIJAS LĒMUMS (ES, Euratom) 2018/559
   (2018. gada 6. aprīlis)
   par Lēmuma (ES, Euratom) 2017/46 par komunikācijas un informācijas sistēmu drošību Eiropas Komisijā 6. panta īstenošanas noteikumu paredzēšanu
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 249. pantu,
   ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā Komisijas 2017. gada 10. janvāra Lēmumu (ES, Euratom) 2017/46 par komunikācijas un informācijas sistēmu drošību Eiropas Komisijā (1) un jo īpaši tā 6. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Lēmuma (ES, Euratom) 2017/46 pieņemšanas rezultātā ir vajadzīgs, lai Komisija pārskatītu, atjauninātu un konsolidētu īstenošanas noteikumus, kas saistīti ar atcelto Komisijas Lēmumu C(2006) 3602 par Komisijas lietoto komunikāciju un informācijas sistēmu drošību.

               (2)

               Par drošību atbildīgais Komisijas loceklis, pilnībā ievērojot iekšējos noteikumus un procedūras, ir ticis pilnvarots noteikt īstenošanas noteikumus saskaņā ar Lēmuma (ES, Euratom) 2017/46 13. pantu (2).

               (3)

               Tādēļ Lēmuma C(2006) 3602 īstenošanas noteikumi būtu jāatceļ,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. NODAĻA

      VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

   1. pants
   Priekšmets un darbības joma
   1.   Šā lēmuma priekšmets un darbības joma ir paredzēti Lēmuma (ES, Euratom) 2017/46 1. pantā.
   2.   Šā lēmuma noteikumi attiecas uz visām komunikācijas un informācijas sistēmām (KIS). Tomēr šajā lēmumā noteiktie pienākumi neattiecas uz KIS, kurās rīkojas ar ES klasificēto informāciju. Saskaņā ar Komisijas Lēmumu (ES, Euratom) 2015/444 (3) attiecīgos pienākumus saistībā ar minētajām sistēmām nosaka sistēmas īpašnieks un Komisijas Drošības iestāde.
   3.   Šā lēmuma 2. nodaļā ir sniegts pārskats par tās organizācijas un pienākumu praktisko īstenošanu, kas ir saistīti ar IT drošību. Šā lēmuma 3. nodaļā ir sniegts pārskats par procesiem, kas saistīti ar Lēmuma (ES, Euratom) 2017/46 6. pantu.
   2. pants
   Definīcijas
   Šajā lēmumā piemēro Lēmuma (ES, Euratom) 2017/46 2. pantā noteiktās definīcijas. Šajā lēmumā izmanto arī šādas definīcijas:

               1)

               “kriptogrāfijas apstiprinājuma iestāde” (KAI) ir funkcija, ko uzņemas Komisijas Drošības iestāde, kura darbojas Cilvēkresursu un drošības ģenerāldirektora pakļautībā;

               2)

               “ārējais tīkla savienojums” ir elektronisko sakaru savienojums starp Komisijas iekšējo tīklu un jebkādu citu tīklu, tostarp internetu. Šī definīcija neattiecas uz trešo personu tīkliem, kurus nodrošina saskaņā ar līgumu un kuri ir daļa no Komisijas iekšējā tīkla;

               3)

               “šifratslēgas uzticējumglabāšana” ir šifratslēgu, kuras sastāv no vienas vai vairākām atsevišķām daļām, kopiju glabāšanas procedūra, kas nodrošina pienākumu nošķiršanu, lai darba kopijas zaudēšanas gadījumā tās varētu atgūt. Šifratslēgas var būt sadalītas divās vai vairākās daļās, katru no kurām glabā cita puse, lai nodrošinātu, ka nevienas puses rīcībā nav visas šifratslēgas;

               4)

               “RASCI” ir saīsinājums, ar ko apzīmē atbildības sadalījumu, balstoties uz šādiem indikatoriem:

                           a)

                           “responsible” (R, atbildīgs) ir tāds, kam ir pienākums rīkoties un pieņemt lēmumus vajadzīgā iznākuma sasniegšanai;

                           b)

                           “accountable” (A, saucams pie atbildības) ir tāds, kas ir atbildīgs par darbībām, lēmumiem un rezultātiem;

                           c)

                           “supports” (S, sniedz atbalstu) ir tāds, kam ir pienākums sadarboties ar personu, kura ir atbildīga par uzdevuma paveikšanu;

                           d)

                           “consulted” (C, tiek uzklausīts) ir tāds, kam lūdz ieteikumu vai atzinumu;

                           e)

                           “informed” (I, ir informēts) ir tāds, kuram regulāri tiek sniegta aktuāla attiecīgā informācija.

         2. NODAĻA

      ORGANIZĀCIJA UN PIENĀKUMI

   3. pants
   Lomas un pienākumi
   Lomas un pienākumi saistībā ar šā lēmuma 4. līdz 8. pantu ir definētas pielikumā atbilstoši RASCI modelim.
   4. pants
   Salāgošana ar Komisijas informācijas drošības politiku
   1.   Cilvēkresursu un drošības ģenerāldirektorāts pārskata Komisijas IT drošības politiku un ar to saistītos standartus un pamatnostādnes, lai nodrošinātu, ka tie atbilst Komisijas vispārējās drošības politikai, jo īpaši Komisijas Lēmumam (ES, Euratom) 2015/443 (4) un Lēmumam (ES, Euratom) 2015/444.
   2.   Pēc citu Komisijas struktūrvienību pieprasījuma Cilvēkresursu un drošības ģenerāldirektorāts var pārskatīt to IT drošības politiku vai citus IT drošības dokumentus, lai nodrošinātu to saskanību ar Komisijas informācijas drošības politiku. Attiecīgās Komisijas struktūrvienības vadītājs nodrošina, ka tiek novērstas visas neatbilstības.
   3.   Par informācijas drošību atbildīgais Cilvēkresursu un drošības ģenerāldirektorāts sadarbojas ar Informātikas ģenerāldirektorātu, lai nodrošinātu, ka IT drošības procesos tiek pilnībā ņemta vērā Lēmumā (ES, Euratom) 2015/443 un jo īpaši tā 3. un 9. pantā paredzētā drošības klasifikācija un principi.
   3. NODAĻA

      IT DROŠĪBAS PROCESI

   5. pants
   Šifrēšanas tehnoloģijas
   1.   Izmantojot šifrēšanas tehnoloģijas ES klasificētās informācijas (“ESKI”) aizsardzībai, ievēro Lēmuma (ES, Euratom) 2015/444 noteikumus.
   2.   Lēmumus par šifrēšanas tehnoloģiju izmantošanu tādu datu aizsardzībai, kas nav ESKI, pieņem katras KIS sistēmas īpašnieks, ņemot vērā gan riskus, kurus paredzēts mazināt, izmantojot šifrēšanu, gan šifrēšanas radītos riskus.
   3.   Jebkādai šifrēšanas tehnoloģiju izmantošanai ir vajadzīgs KAI iepriekšējs apstiprinājums, izņemot gadījumus, kad šifrēšana tiek izmantota vienīgi tādu tranzītā esošu datu konfidencialitātes aizsardzībai, kas nav ESKI, un tiek izmantoti standarta tīkla sakaru protokoli.
   4.   Izņemot šā panta 3. punktā minēto izņēmuma gadījumu, Komisijas struktūrvienības nodrošina, ka visu atšifrēšanas atslēgu rezerves kopijas tiek glabātas atbilstoši šifratslēgas uzticējumglabāšanai, lai gadījumā, ja atšifrēšanas atslēga nav pieejama, noglabātos datus varētu atgūt. Šifrētu datu atgūšanu, izmantojot atšifrēšanas atslēgu rezerves kopijas, veic tikai tad, kad ir saņemta atļauja saskaņā ar KAI definēto standartu.
   5.   Šifrēšanas tehnoloģiju izmantošanas apstiprinājumu pieprasījumus oficiāli dokumentē, un tajos norāda ziņas par KIS un aizsargājamajiem datiem, tehnoloģijām, kuras paredzēts izmantot, un saistītajām drošības darba procedūrām. Šādus apstiprinājumu pieprasījumus paraksta sistēmas īpašnieks.
   6.   Šifrēšanas tehnoloģiju izmantošanas apstiprinājumu pieprasījumus KAI izvērtē atbilstoši publicētajiem standartiem un prasībām.
   6. pants
   IT drošības inspekcijas
   1.   Cilvēkresursu un drošības ģenerāldirektorāts inspicē IT drošību, lai pārliecinātos, vai IT drošības pasākumi atbilst Komisijas IT drošības politikai, un pārbaudītu šo kontroles pasākumu integritāti.
   2.   Cilvēkresursu un drošības ģenerāldirektorāts var veikt IT drošības inspekciju:

               a)

               pēc savas iniciatīvas;

               b)

               pēc Informācijas drošības koordinācijas padomes (“IDKP”) pieprasījuma;

               c)

               pēc sistēmas īpašnieka pieprasījuma;

               d)

               pēc drošības incidenta; vai

               e)

               pēc tam, kad tika konstatēts augsts risks konkrētai sistēmai.

         3.   Datu īpašnieki var pieprasīt IT drošības inspekciju pirms informācijas saglabāšanas kādā no KIS.
   4.   Inspekciju rezultātus dokumentē oficiālā ziņojumā sistēmas īpašniekam un tajā ietver atzinumus un ieteikumus par to, kā uzlabot KIS atbilstību IT drošības politikai; ziņojuma kopiju nosūta vietējam informātikas drošības speciālistam (“LISO”). Cilvēkresursu un drošības ģenerāldirektorāts par būtiskām problēmām un ieteikumiem ziņo IDKP.
   5.   Cilvēkresursu un drošības ģenerāldirektorāts uzrauga ieteikumu īstenošanu.
   6.   Attiecīgā gadījumā IT drošības inspekcijas ietver to pakalpojumu, telpu un iekārtu inspicēšanu, ko gan iekšēji, gan ārēji pakalpojumu sniedzēji nodrošina sistēmas īpašniekam.
   7. pants
   Piekļuve no ārējiem tīkliem
   1.   Cilvēkresursu un drošības ģenerāldirektorāts paredz noteikumus šajā jautājumā, nosakot standartu, atbilstoši kuram piešķir atļauju piekļuvei starp Komisijas KIS un ārējiem tīkliem.
   2.   Noteikumos nošķir dažādus ārējo tīklu savienojumu veidus un paredz pienācīgus drošības noteikumus katram savienojuma veidam, tostarp to, vai savienojumam ir nepieciešama iepriekšēja atļauja no attiecīgās iestādes, kā tas paredzēts šā panta 4. punktā.
   3.   Vajadzības gadījumā atļauju piešķir oficiālā pieprasījuma un apstiprinājuma procedūrā. Apstiprinājums ir derīgs konkrētu laiku, un to iegūst pirms savienojuma aktivizēšanas.
   4.   Cilvēkresursu un drošības ģenerāldirektorātam ir vispārēja atbildība par pieprasījumu apstiprināšanu, taču tas pēc saviem ieskatiem var deleģēt atbildību par dažu savienojumu veidu atļaušanu atbilstoši Lēmuma (ES, Euratom) 2015/443 17. panta 3. punktam, ja ir izpildīti 8. punktā paredzētie nosacījumi.
   5.   Lai aizsargātu Komisijas KIS un tīklus pret riskiem saistībā ar neatļautu piekļuvi vai citiem drošības prasību pārkāpumiem, atļaujas piešķīrēja struktūra var noteikt papildu drošības prasības kā priekšnoteikumu apstiprinājuma saņemšanai.
   6.   Informātikas ģenerāldirektorāts ir tīklu pakalpojumu standarta nodrošinātājs Komisijā. Jebkurai citai Komisijas struktūrvienībai, kas ekspluatē tādu tīklu, kuru nenodrošina Informātikas ģenerāldirektorāts, vispirms ir jāsaņem IDKP piekrišana. Šī Komisijas struktūrvienība dokumentē pieprasījuma ekonomisko pamatojumu un pierāda, ka tīkla kontroles pasākumi ir pietiekami, lai izpildītu prasības attiecībā uz ienākošo un izejošo informācijas plūsmu kontroli.
   7.   KIS sistēmas īpašnieks nosaka drošības prasības ārējai piekļuvei konkrētajai KIS un ar LISO atbalstu nodrošina, ka tiek īstenoti pienācīgi pasākumi tās drošības aizsardzībai.
   8.   Attiecībā uz ārējo tīklu savienojumiem īstenojamie drošības pasākumi balstās uz vajadzības pēc informācijas un mazāko privilēģiju principu, kas nodrošina, ka personas saņem tikai to informāciju un piekļuves tiesības, kuras tām ir vajadzīgas, lai pildītu savus dienesta pienākumus Komisijā.
   9.   Visus ārējo tīklu savienojumus filtrē un uzrauga nolūkā atklāt iespējamus drošības prasību pārkāpumus.
   10.   Ja savienojumi ir izveidoti, lai KIS nodotu ārpakalpojumā, atļauju piešķir tikai tad, ja ir veiksmīgi pabeigta 8. pantā noteiktā procedūra.
   8. pants
   KIS nodošana ārpakalpojumā
   1.   Šajā lēmumā KIS uzskata par nodotu ārpakalpojumā, ja to nodrošina, pamatojoties uz tādu līgumu ar trešo personu, saskaņā ar kuru KIS izvieto ārpus Komisijas telpām. Tas ietver atsevišķu vai vairāku KIS vai citu IT pakalpojumu, datu centru nodošanu ārpakalpojumā ārpus Komisijas telpām un rīkošanos ar Komisijas datu kopumiem, ko veic ārpakalpojumu sniedzēji.
   2.   Nododot KIS ārpakalpojumā, ņem vērā informācijas, ar kuru rīkojas, sensitivitāti vai klasifikāciju, proti:

               a)

               KIS, kurās rīkojas ar ESKI, ir jābūt akreditētām atbilstoši Lēmumam (ES, Euratom) 2015/444, un pirms tam ir jākonsultējas ar Komisijas Drošības akreditācijas iestādi (DAI). Sistēmas, kurās rīkojas ar ESKI, nedrīkst nodot ārpakalpojumā;

               b)

               tādas KIS sistēmas īpašnieks, kurā rīkojas ar informāciju, kas nav ESKI, īsteno samērīgus pasākumus, lai risinātu drošības vajadzības atbilstoši attiecīgajiem juridiskajiem pienākumiem un informācijas sensitivitātei, ņemot vērā ar nodošanu ārpakalpojumā saistītos riskus. Cilvēkresursu un drošības ģenerāldirektorāts var noteikt papildu prasības;

               c)

               nododot ārpakalpojumā izstrādes projektus, ņem vērā izstrādātā koda un izstrādes laikā izmantoto testdatu sensitivitāti.

         3.   Ārpakalpojumā nodotām KIS papildus Lēmuma (ES, Euratom) 2017/46 3. pantā paredzētajiem principiem piemēro arī šādus principus:

               a)

               kārtību nodošanai ārpakalpojumā izstrādā tā, lai novērstu atkarību no konkrētiem pakalpojumu sniedzējiem;

               b)

               drošības pasākumi attiecībā uz nodošanu ārpakalpojumā minimizē trešo personu darbinieku iespējas piekļūt Komisijas informācijai vai pārveidot to;

               c)

               trešo personu darbiniekiem, kam ir piekļuve ārpakalpojumā nodotām KIS, ir jāparaksta vienošanās par konfidencialitāti;

               d)

               KIS nodošana ārpakalpojumā ir jānorāda KIS inventarizācijas dokumentos.

         4.   Sistēmas īpašnieks kopā ar datu īpašnieku:

               a)

               novērtē un dokumentē ar nodošanu ārpakalpojumā saistītos riskus;

               b)

               nosaka attiecīgas drošības prasības;

               c)

               apspriežas ar visu pārējo saistīto KIS sistēmu īpašniekiem, lai nodrošinātu, ka ir ietvertas viņu drošības prasības;

               d)

               nodrošina, ka ārpakalpojuma līgumā ir ietvertas pienācīgas drošības prasības un tiesības;

               e)

               izpilda citas prasības, kas noteiktas šā panta 8. punktā minētajā sīki izstrādātajā procedūrā.

         Minētās darbības ir jāpabeidz, pirms tiek parakstīts līgums vai citas vienošanās par vienas vai vairāku KIS nodošanu ārpakalpojumā.
   5.   Sistēmu īpašnieki pārvalda ar nodošanu ārpakalpojumā saistītos riskus visā KIS darbības laikā, lai izpildītu noteiktās drošības prasības.
   6.   Sistēmu īpašnieki nodrošina, ka trešām personām, kas ir līgumslēdzējas, ir pienākums nekavējoties ziņot Komisijai par visiem IT drošības incidentiem, kas ietekmē Komisijas ārpakalpojumā nodotās KIS.
   7.   Sistēmas īpašnieks ir atbildīgs par to, lai nodrošinātu, ka KIS, ārpakalpojuma līgums un drošības pasākumi atbilst Komisijas noteikumiem par informācijas drošību un IT drošību.
   8.   Cilvēkresursu un drošības ģenerāldirektorāts atbilstoši 10. pantam nosaka sīki izstrādātu standartu saistībā ar 1.–7. punktā izklāstītajiem pienākumiem un darbībām.
   4. NODAĻA

      DAŽĀDI NOTEIKUMI UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI

   9. pants
   Pārredzamība
   Šo lēmumu dara zināmu Komisijas darbiniekiem un visām personām, uz ko tas attiecas, un publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   10. pants
   Standarti
   1.   Vajadzības gadījumā šā lēmuma noteikumus sīkāk izstrādā standartos un/vai pamatnostādnēs, kas jāpieņem atbilstoši Lēmumam (ES, Euratom) 2017/46 un Lēmumam C(2017) 7428. IT drošības standartos un pamatnostādnēs paredz sīkāku informāciju par šiem īstenošanas noteikumiem un Lēmumu (ES, Euratom) 2017/46 attiecībā uz specifiskām drošības jomām saskaņā ar ISO 27001:2013 A pielikumu. Minētie standarti un pamatnostādnes balstās uz nozares paraugpraksi, un tiek atlasīti tie, kas ir piemēroti Komisijas IT videi.
   2.   Vajadzības gadījumā standartus izstrādā atbilstoši ISO 27001:2013 A pielikumam šādās jomās:

               1)

               informācijas drošības organizācija;

               2)

               cilvēkresursu drošība;

               3)

               aktīvu pārvaldība;

               4)

               piekļuves kontrole;

               5)

               kriptogrāfija;

               6)

               fiziskā un vides drošība;

               7)

               darbības drošība;

               8)

               komunikāciju drošība;

               9)

               sistēmas iegāde, attīstība un uzturēšana;

               10)

               attiecības ar piegādātājiem;

               11)

               informācijas drošības incidentu pārvaldība;

               12)

               darbības nepārtrauktības pārvaldības informācijas drošības aspekti;

               13)

               atbilstība.

         3.   IDKP apstiprina šā panta 1. un 2. punktā minētos standartus pirms to pieņemšanas.
   4.   Ar šo atceļ Lēmuma C(2006) 3602 īstenošanas noteikumus, kas saistīti ar šā lēmuma darbības jomu.
   5.   Saskaņā ar 2006. gada 16. augusta Lēmumu C(2006) 3602 pieņemtie standarti un pamatnostādnes paliek spēkā, ciktāl tie nav pretrunā šiem īstenošanas noteikumiem, līdz tos atceļ vai aizstāj ar standartiem vai pamatnostādnēm, kas jāpieņem saskaņā ar Lēmuma (ES, Euratom) 2017/46 13. pantu.
   11. pants
   Stāšanās spēkā
   Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2018. gada 6. aprīlī

            Komisijas

            un tās priekšsēdētāja vārdā –

            Komisijas loceklis

         Günther OETTINGER

      (1)  OV L 6, 11.1.2017., 40. lpp.

      (2)  Komisijas 2017. gada 8. novembra Lēmums C(2017) 7428 final, ar kuru piešķir pilnvaras pieņemt īstenošanas noteikumus, standartus un pamatnostādnes saistībā ar komunikācijas un informācijas sistēmu drošību Eiropas Komisijā.

      (3)  Komisijas 2015. gada 13. marta Lēmums (ES, Euratom) 2015/444 par drošības noteikumiem ES klasificētas informācijas aizsardzībai (OV L 72, 17.3.2015., 53. lpp.).

      (4)  Komisijas 2015. gada 13. marta Lēmums (ES, Euratom) 2015/443 par drošību Komisijā (OV L 72, 17.3.2015., 41. lpp.).

      PIELIKUMS

         LOMAS UN PIENĀKUMI (RASCI)

      Atbilstoši RASCI modelim lomas struktūrvienībām tiek piešķirtas, izmantojot šādus saīsinājumus:
      a)   R– Responsible (atbildīgs);
      b)   A– Accountable (saucams pie atbildības);
      c)   S– Supporting (atbalstu sniedzošs);
      d)   C– Consulted (uzklausīts);
      e)   I– Informed (informēts).

                  Loma
                  Process

                  IDKP

                  Cilvēkresursu un drošības ĢD (Drošības direktorāts)

                  Komisijas departamenti

                  Sistēmas īpašnieks

                  Datu īpašnieks

                  LISO

                  Informātikas ĢD

                  Līgumslēdzēji

                  Salāgošana ar Komisijas informācijas drošības politiku

                     R/A

                     S

                     S

                  Šifrēšanas tehnoloģijas

                     C

                     A

                     R

                     I

                     C

                  IT drošības inspekcijas

                     I

                     A/R

                     S

                     I

                     I

                     S

                  Piekļuve no ārējiem tīkliem

                     C
                      (1)

                     C

                     A

                     R

                     I

                     S

                     S

                  KIS nodošana ārpakalpojumā

                     S/C

                     A

                     R/C
                      (2)

                     S

                     C

                     S

         (1)  Visām Komisijas struktūrvienībām, izņemot Informātikas ģenerāldirektorātu, ir jākonsultējas ar IDKP saistībā ar iekšējo tīklu darbību.

         (2)  Ārpakalpojumā nododamās KIS sistēmas īpašnieks ir atbildīgais, un ir jākonsultējas ar visu to KIS sistēmu īpašniekiem, ar kuriem ir starpsavienota ārpakalpojumā nododamā KIS.


title: Politikas un drošības komitejas Lēmums (KĀDP) 2018/558 (2018. gada 20. marts), ar ko pagarina Eiropas Savienības Integrētas robežu pārvaldības palīdzības misijas Lībijā (EUBAM Libya) vadītāja pilnvaru termiņu (EUBAM Libya/1/2018)

text:
               11.4.2018

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 93/3

         POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJAS LĒMUMS (KĀDP) 2018/558
   (2018. gada 20. marts),
   ar ko pagarina Eiropas Savienības Integrētas robežu pārvaldības palīdzības misijas Lībijā (EUBAM Libya) vadītāja pilnvaru termiņu (EUBAM Libya/1/2018)
   POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 38. panta trešo daļu,
   ņemot vērā Padomes Lēmumu 2013/233/KĀDP (2013. gada 22. maijs) par Eiropas Savienības Integrētas robežu pārvaldības palīdzības misiju Lībijā (EUBAM Libya) (1) un jo īpaši tā 9. panta 1. punktu,
   ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Ievērojot Lēmuma 2013/233/KĀDP 9. panta 1. punktu, Politikas un drošības komiteja (PDK) saskaņā ar Līguma 38. pantu ir pilnvarota pieņemt attiecīgus lēmumus, lai īstenotu Eiropas Savienības Integrētas robežu pārvaldības palīdzības misijas Lībijā (EUBAM Libya) politisko kontroli un stratēģisko vadību, tostarp lēmumu par misijas vadītāja iecelšanu.

               (2)

               PDK 2017. gada 18. jūlijā pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2017/1401 (2), ar ko EUBAM Libya misijas vadītāja Vincenzo TAGLIAFERRI kunga pilnvaru termiņu pagarināja no 2017. gada 22. augusta līdz 2018. gada 21. augustam.

               (3)

               Padome 2017. gada 17. jūlijā pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2017/1342 (3), ar kuru grozīja Lēmumu 2013/233/KĀDP un pagarināja minētā lēmuma piemērošanu līdz 2018. gada 31. decembrim.

               (4)

               Savienības Augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos 2018. gada 26. februārī ierosināja pagarināt EUBAM Libya misijas vadītāja Vincenzo TAGLIAFERRI kunga pilnvaru termiņu no 2018. gada 22. augusta līdz 2018. gada 31. decembrim,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo EUBAM Libya misijas vadītāja Vincenzo TAGLIAFERRI kunga pilnvaru termiņš tiek pagarināts no 2018. gada 22. augusta līdz 2018. gada 31. decembrim.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā 2018. gada 21. augustā.

      Briselē, 2018. gada 20. martā

            Politikas un drošības komitejas vārdā –

            priekšsēdētājs

         W. STEVENS

      (1)  OV L 138, 24.5.2013., 15. lpp.

      (2)  Politikas un drošības komitejas Lēmums (KĀDP) 2017/1401 (2017. gada 18. jūlijs), ar ko pagarina Eiropas Savienības Integrētas robežu pārvaldības palīdzības misijas Lībijā (EUBAM Libya) misijas vadītāja pilnvaru termiņu (EUBAM Libya/1/2017) (OV L 199, 29.7.2017., 13. lpp.).

      (3)  Padomes Lēmums (KĀDP) 2017/1342 (2017. gada 17. jūlijs), ar ko groza Lēmumu 2013/233/KĀDP par Eiropas Savienības Integrētas robežu pārvaldības palīdzības misiju Lībijā (EUBAM Libya) un pagarina tā piemērošanu (OV L 185, 18.7.2017., 60. lpp.).


title: Padomes Lēmums (ES) 2018/591 (2018. gada 16. aprīlis), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli, ko izvirzījusi Vācijas Federatīvā Republika

text:
               19.4.2018

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 99/11

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2018/591
   (2018. gada 16. aprīlis),
   ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli, ko izvirzījusi Vācijas Federatīvā Republika
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 305. pantu,
   ņemot vērā Vācijas valdības priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2015. gada 26. janvārī, 2015. gada 5. februārī un 2015. gada 23. jūnijā pieņēma Lēmumus (ES) 2015/116 (1), (ES) 2015/190 (2) un (ES) 2015/994 (3), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus. 2016. gada 4. martā ar Padomes Lēmumu (ES) 2016/333 (4)
                  Dagmar MÜHLENFIELD kundzi locekļa amatā aizstāja Joachim WOLBERGS kungs.

               (2)

               Pēc Joachim WOLBERGS kunga pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa vieta,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2020. gada 25. janvārim, Reģionu komitejā par locekli tiek iecelts:

               —

                  Dr. Peter KURZ, Oberbürgermeister der Stadt Mannheim.

         2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Luksemburgā, 2018. gada 16. aprīlī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         R. PORODZANOV

      (1)  Padomes Lēmums (ES) 2015/116 (2015. gada 26. janvāris), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus (OV L 20, 27.1.2015., 42. lpp.).

      (2)  Padomes Lēmums (ES) 2015/190 (2015. gada 5. februāris), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus (OV L 31, 7.2.2015., 25. lpp.).

      (3)  Padomes Lēmums (ES) 2015/994 (2015. gada 23. jūnijs), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus (OV L 159, 25.6.2015., 70. lpp.).

      (4)  Padomes Lēmums (ES) 2016/333 (2016. gada 4. marts), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli, ko izvirzījusi Vācijas Federatīvā Republika (OV L 62, 9.3.2016., 16. lpp.).


title: Padomes Lēmums (ES) 2018/592 (2018. gada 16. aprīlis), ar ko ieceļ Darba ņēmēju pārvietošanās brīvības padomdevējas komitejas locekļus un locekļu aizstājējus no Luksemburgas

text:
               19.4.2018

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 99/12

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2018/592
   (2018. gada 16. aprīlis),
   ar ko ieceļ Darba ņēmēju pārvietošanās brīvības padomdevējas komitejas locekļus un locekļu aizstājējus no Luksemburgas
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 492/2011 (2011. gada 5. aprīlis) par darba ņēmēju brīvu pārvietošanos Savienībā (1) un jo īpaši tās 23. un 24. pantu,
   ņemot vērā kandidātu sarakstus, ko Padomei iesniegusi Luksemburgas valdība,
   tā kā:

               (1)

               Padome ar 2016. gada 20. septembra lēmumu (2) ir iecēlusi Darba ņēmēju pārvietošanās brīvības padomdevējas komitejas locekļus un locekļu aizstājējus uz laiku no 2016. gada 25. septembra līdz 2018. gada 24. septembrim.

               (2)

               Luksemburgas valdība ir izvirzījusi kandidatūras vairākām aizpildāmām amata vietām,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo par Darba ņēmēju pārvietošanās brīvības padomdevējas komitejas locekļiem un locekļu aizstājējiem uz laiku līdz 2018. gada 24. septembrim ieceļ šādas personas:

               I.

               VALDĪBU PĀRSTĀVJI

                           Valsts

                           Locekļi

                           Locekļu aizstājēji

                           Luksemburga

                              Tom GOEDERS kungs

                              Laurent PEUSCH kungs

                              Jonathan PEREIRA NEVES kungs

               II.

               ARODBIEDRĪBU PĀRSTĀVJI

                           Valsts

                           Locekļi

                           Locekļu aizstājēji

                           Luksemburga

                              Carlos PEREIRA kungs

                              Paul DE ARAUJO kungs

                              Eduardo DIAS kungs

               III.

               DARBA DEVĒJU ORGANIZĀCIJU PĀRSTĀVJI

                           Valsts

                           Locekļi

                           Locekļu aizstājēji

                           Luksemburga

                              Patricia HEMMEN kundze

                              François ENGELS kungs

                              Héloise ANTOINE kundze

         2. pants
   Vēl neizraudzītos locekļus un locekļu aizstājējus Padome iecels vēlāk.
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Luksemburgā, 2018. gada 16. aprīlī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         R. PORODZANOV

      (1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 492/2011 (2011. gada 5. aprīlis) par darba ņēmēju brīvu pārvietošanos Savienībā (OV L 141, 27.5.2011., 1. lpp.).

      (2)  Padomes Lēmums (2016. gada 20. septembris), ar ko ieceļ Darba ņēmēju pārvietošanās brīvības padomdevējas komitejas locekļus un viņu aizstājējus (OV C 348, 23.9.2016., 3. lpp.).


title: Padomes Lēmums (ES) 2018/590 (2018. gada 16. aprīlis), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli un locekļa aizstājēju, ko izvirzījusi Vācijas Federatīvā Republika

text:
               19.4.2018

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 99/10

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2018/590
   (2018. gada 16. aprīlis),
   ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli un locekļa aizstājēju, ko izvirzījusi Vācijas Federatīvā Republika
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 305. pantu,
   ņemot vērā Vācijas valdības priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2015. gada 26. janvārī, 2015. gada 5. februārī un 2015. gada 23. jūnijā pieņēma Lēmumus (ES) 2015/116 (1), (ES) 2015/190 (2) un (ES) 2015/994 (3), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus.

               (2)

               Pēc tam, kad beidzies termiņš pilnvarojumam, uz kura pamata tika izvirzīta Birgit J. HONÉ kundze (Staatssekretärin für Europa und Regionale Landesentwicklung, Niedersächsische Staatskanzlei), ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa vieta.

               (3)

               Pēc Fritz JAECKEL kunga pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa aizstājēja vieta,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2020. gada 25. janvārim, Reģionu komitejā tiek iecelti:

               a)

               par locekli:

                           —

                              Birgit J. HONÉ kundze, Ministerin für Bundes- und Europaangelegenheiten und Regionale Entwicklung (Niedersachsen) (pilnvarojuma maiņa);

                     un

               b)

               par locekļa aizstājēju:

                           —

                              Clemens LAMMERSKITTEN kungs, Mitglied des Niedersächsischen Landtags.

         2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Luksemburgā, 2018. gada 16. aprīlī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         R. PORODZANOV

      (1)  Padomes Lēmums (ES) 2015/116 (2015. gada 26. janvāris), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus (OV L 20, 27.1.2015., 42. lpp.).

      (2)  Padomes Lēmums (ES) 2015/190 (2015. gada 5. februāris), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus (OV L 31, 7.2.2015., 25. lpp.).

      (3)  Padomes Lēmums (ES) 2015/994 (2015. gada 23. jūnijs), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus (OV L 159, 25.6.2015., 70. lpp.).


title: Padomes Lēmums (ES) 2018/600 (2016. gada 10. oktobris) par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Jaunzēlandi par sadarbību un savstarpējo administratīvo palīdzību muitas lietās

text:
               20.4.2018

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 101/3

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2018/600
   (2016. gada 10. oktobris)
   par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Jaunzēlandi par sadarbību un savstarpējo administratīvo palīdzību muitas lietās
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. pantu saistībā ar 218. panta 5. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2013. gada 22. jūlijā pilnvaroja Komisiju uzsākt sarunas ar Jaunzēlandi nolūkā noslēgt Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Jaunzēlandi par sadarbību un savstarpējo administratīvo palīdzību muitas lietās (“nolīgums”). Sarunas tika sekmīgi noslēgtas, 2015. gada 23. septembrī parafējot nolīgumu.

               (2)

               Nolīguma nolūks ir izveidot juridisko pamatu sadarbības sistēmai, kuras mērķis ir nodrošināt piegādes ķēdes drošību un veicināt likumīgu tirdzniecību, kā arī dot iespēju apmainīties ar informāciju, lai nodrošinātu tiesību aktu muitas jomā pareizu piemērošanu un novērstu, izmeklētu un apkarotu tiesību aktu muitas jomā pārkāpumus.

               (3)

               Nolīgums būtu jāparaksta,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo atļauj Savienības vārdā parakstīt Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Jaunzēlandi par sadarbību un savstarpējo administratīvo palīdzību muitas lietās, ņemot vērā minētā nolīguma noslēgšanu (1).
   2. pants
   Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas Savienības vārdā parakstīt nolīgumu.
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Luksemburgā, 2016. gada 10. oktobrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         G. MATEČNÁ

      (1)  Nolīguma tekstu publicēs kopā ar lēmumu par tā noslēgšanu.