title: Komisijas Lēmums (ES) 2016/2394 (2014. gada 26. maijs) par valsts atbalstu, ko Ungārija piešķīrusi ValDeal Innovációs Szolgáltató Zártkörűen Működő Részvénytársaság (lieta SA.33186 (2012/C) (ex 2011/NN)) (izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 3193) (Dokuments attiecas uz EEZ )

text:
               30.12.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 359/1

         KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2016/2394
   (2014. gada 26. maijs)
   par valsts atbalstu, ko Ungārija piešķīrusi ValDeal Innovációs Szolgáltató Zártkörűen Működő Részvénytársaság (lieta SA.33186 (2012/C) (ex 2011/NN))

         (izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 3193)

   (Autentisks ir tikai teksts ungāru valodā)
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,
   pēc tam, kad ieinteresētās personas ir aicinātas iesniegt savas piezīmes saskaņā ar iepriekš minētajiem noteikumiem (1), un ņemot vērā šīs piezīmes,
   tā kā:
   1.   PROCEDŪRA

               (1)

               Komisija 2008. gada 12. augustā uzsāka uzraudzību attiecībā uz Ungārijas atbalsta shēmu “Pētniecības un tehnoloģisko inovāciju fonda izmantošana un piemērošana” HU 21/2004 (SA.15588 (MX 23/2008)) (turpmāk “shēma”), kas Ungārijas pievienošanās brīdī tika uzskatīta par esošu valsts atbalstu (2). Uzraudzības pasākumi attiecās uz valsts atbalstu, kas shēmas ietvaros piešķirts laikposmā no 2004. līdz 2006. gadam.

               (2)

               Padziļinātai analīzei (3) tika izvēlēti trīs atbalsta saņēmēji, tostarp ValDeal Innovációs Szolgáltató Zártkörűen Működő Részvénytársaság (ValDeal Innovation Services Closed Limited Company) (turpmāk “ValDeal”). Visos trīs gadījumos tika konstatētas neatbilstības.

               (3)

               Uzraudzības posmā viens no uzraudzītajiem uzņēmumiem brīvprātīgi atmaksāja atbalsta veidā saņemtos līdzekļus ar procentiem. Attiecīgi Komisijas izmeklēšana par šo atbalsta saņēmēju tika izbeigta.

               (4)

               Uzraudzības procedūras (SA.15588) ietvaros Komisija 2009. gada 12. jūnijā, 2010. gada 21. janvārī, 2010. gada 30. augustā, 2010. gada 22. decembrī un 2011. gada 17. februārī pieprasīja informāciju saistībā ar ValDeal. Ungārijas iestādes sniedza informāciju 2009. gada 17. septembrī, 2010. gada 30. martā, 2010. gada 26. oktobrī, 2010. gada 6. decembrī, 2010. gada 8. decembrī, 2011. gada 2. februārī, 2011. gada 24. februārī un 2011. gada 1. aprīlī.

               (5)

               Uzskatot, ka Ungārijas iestādes nav pilnībā kliedējušas Komisijas bažas saistībā ar diviem atlikušajiem atbalsta saņēmējiem, tostarp ValDeal, lieta 2011. gada 16. jūnijā tika iesniegta nelikumīga valsts atbalsta reģistrā un reģistrēta ar numuru SA.33186 (2011/NN).

               (6)

               Otrs atbalsta saņēmējs, kas nav ValDeal, 2011. gada oktobrī brīvprātīgi atmaksāja atbalsta veidā saņemtos līdzekļus ar procentiem. Attiecīgi izmeklēšana par šo atbalsta saņēmēju tika izbeigta (4).

               (7)

               Ņemot vērā iepriekšminēto, šis lēmums attiecas tikai uz jautājumu par valsts atbalsta piešķiršanu ValDeal (turpmāk “pasākums”).

               (8)

               Komisija 2012. gada 9. februārī un 2012. gada 18. aprīlī pieprasīja informāciju par ValDeal. Ungārijas iestādes sniedza informāciju 2011. gada 1. septembrī, 2011. gada 19. oktobrī, 2012. gada 29. februārī, 2012. gada 12. martā, 2012. gada 18. jūnijā, 2012. gada 26. jūnijā, 2012. gada 4. jūlijā un 2012. gada 12. septembrī.

               (9)

               Ungārijas iestāžu un atbalsta saņēmēju pārstāvju tikšanās notika 2011. gada 6. septembrī Komisijas dienestu telpās Briselē.

               (10)

               Komisijas dienesti 2012. gada 18. aprīļa vēstulē informēja Ungārijas iestādes, ka, pamatojoties uz tobrīd pieejamo informāciju, uzņēmumam ValDeal piešķirto atbalstu nevarēja uzskatīt par atbalstu pētniecības un izstrādes projektam. Tomēr Komisijas dienesti provizoriski pieņēma, ka uzņēmumam ValDeal piešķirtais atbalsts varētu būt saderīgs saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 70/2001 (5) (turpmāk “MVU grupu atbrīvojuma regula”) 4. pantu. Tāpēc Ungārijas iestādes tika aicinātas pārbaudīt, vai pasākums atbilda visām minētās regulas prasībām, un iesniegt apstiprinošu informāciju. Visbeidzot, Komisijas dienesti informēja Ungārijas iestādes, ka gadījumā, ja atbalsta summa, ko faktiski saņēma ValDeal, bijusi lielāka par summu, kas atļauta MVU grupu atbrīvojuma regulā, būtu jāatgūst starpība kopā ar procentiem, kas aprēķināti saskaņā ar noteikumiem par atsauces likmes aprēķina metodi atgūšanas procedūrās (6).

               (11)

               Ungārijas iestādes, nesniedzot nekādu papildu paskaidrojumu, 2012. gada 18. jūnija vēstulē informēja Komisijas dienestus, ka uzņēmumam ValDeal sniegtais atbalsts nebūtu jāvērtē saskaņā ar MVU grupu atbrīvojuma regulas 4. pantu.

               (12)

               Komisija 2012. gada 19. decembrī pieņēma lēmumu sākt oficiālu izmeklēšanas procedūru. Komisijas lēmums par procedūras sākšanu (turpmāk “lēmums par procedūras sākšanu”) tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                   (7). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes.

               (13)

               Ungārijas iestādes 2013. gada 22. februārī pēc lēmuma par procedūras sākšanu pieņemšanas iesniedza savas piezīmes. Divas ieinteresētās personas – ValDeal un Eiropas uzņēmumu un inovācijas centru tīkls, EUT (European Business & Innovation Centre Network, EBN) (8) – iesniedza piezīmes attiecīgi 2013. gada 13. martā un 2013. gada 14. martā.

               (14)

               Ieinteresēto personu piezīmes 2013. gada 5. aprīlī tika pārsūtītas Ungārijas iestādēm, kuras 2013. gada 8. maija vēstulē apstiprināja, ka tām vairs nav nekādu apsvērumu.

               (15)

               Ungārijas iestādes 2013. gada 18. jūnijā nosūtītā e-pasta vēstulē tika lūgtas iesniegt sīki izstrādātu atbalsta atmaksas grafiku, un uz šo e-pasta vēstuli tās atbildēja tajā pašā dienā. Ungārijas iestādes 2013. gada 26. jūnijā iesniedza tabulu ar attiecināmajām izmaksām. Tā kā iesniegtajos dokumentos bija norādīta informācija, kas nebija skaidra, ņemot vērā Ungārijas iestāžu iepriekš iesniegtos dokumentus, 2013. gada 5. jūlijā tika nosūtīts informācijas pieprasījums. Pēc diviem termiņa pagarinājuma pieprasījumiem Ungārijas iestādes 2013. gada 7. oktobrī iesniedza savu atbildi.

               (16)

               Pēc tam, kad Komisijas dienesti bija nosūtījuši neformālus informācijas pieprasījumus, Ungārijas iestādes 2014. gada 12. februārī nosūtītā e-pasta vēstulē norādīja, ka daļu piešķirtā atbalsta ValDeal bija nodevis tālāk vairākiem klientiem saskaņā ar de minimis robežvērtībām un kumulācijas noteikumiem.

         2.   SHĒMAS UN VALDEAL APRAKSTS

   2.1.   Shēmas apraksts

               (17)

               Shēmas juridisko pamatu veido 2003. gada Akts XC par Pētniecības un tehnoloģisko inovāciju fondu (a Kutatási és Technológiai Innovációs Alapról) un valdības 2004. gada 29. aprīļa Dekrēts Nr. 133/2004 par Pētniecības un tehnoloģisko inovāciju fonda pārvaldību un piemērošanu.

               (18)

               Shēmas budžets 2006. gadā bija HUF 7 909 784 000 (aptuveni EUR 31,25 miljoni (9)). Shēma tika finansēta tikai ar valsts līdzekļiem (10).

               (19)

               Shēmas mērķis bija cita starpā atbalstīt pētniecības un izstrādes pasākumus Ungārijā, nepievēršoties tikai konkrētām nozarēm un neparedzot ierobežojumus attiecībā uz saņēmēju lielumu. Atbalsta formas bija dotācijas, aizdevumi ar atvieglotiem nosacījumiem un procentu likmes subsīdijas. Saskaņā ar shēmas juridisko pamatu papildus atbalstam, kas piešķirts pētniecībai un izstrādei, atbalstu var sniegt arī riska kapitālam, apmācībai, nodarbinātībai, ieguldījumiem (reģionālais atbalsts) un de minimis pasākumiem.

               (20)

               Viens no shēmas ietvaros iegūtā atbalsta saņēmējiem bija ValDeal. Uzņēmums saņēma valsts pētniecības un izstrādes atbalstu no shēmas 2006. gada budžeta, un atbalsts tika piešķirts pētniecības un izstrādes projektam “Ungārijas integrētā inovāciju pārvaldības modeļa izstrāde” (turpmāk “projekts”). ValDeal veikums, iespējams, ir attiecīgi 11 % rūpnieciskie pētījumi un 89 % eksperimentālā izstrāde.

         2.2.
         ValDeal un projekta īstenošanas apraksts

   2.2.1.   ValDeal darbības atbalstītā projekta ietvaros

               (21)

                  ValDeal, 2006. gadā dibināts mazs uzņēmums (11), saņēma projektam paredzētu neatmaksājamu dotāciju HUF 472 508 090 (aptuveni EUR 1,86 miljonu) apmērā. Kopējās projekta izmaksas bija HUF 1 001 134 111 (aptuveni EUR 3,95 miljoni), un ValDeal pašu ieguldījums bija HUF 528 626 021 (aptuveni EUR 2,08 miljoni) (12). Projekta īstenošanas periods bija no 2006. gada 1. decembra līdz 2010. gada 30. novembrim (13), un atbalsts tika izmaksāts vairākos maksājumos.

               (22)

               Projekta mērķis bija izstrādāt inovāciju jeb jauninājumu pārvaldības sistēmu, kas ir īpaši paredzēta Ungārijai un Centrāleiropas un Austrumeiropas reģionam un “nodrošina zinātnisko/tehnoloģisko projektu, izgudrojumu un jaundibinātu uzņēmumu sistemātisku uzraudzību, lai noteiktu tos, kuriem ir vislielākais komercializācijas potenciāls, un palīdz tiem izstrādāt ekonomiskos modeļus un licenču portfeļus, kas ir pievilcīgi iespējamajiem ieguldītājiem, vai palīdz palielināt šo projektu ieņēmumus, piekļūstot jauniem tirgiem, ieviešot jaunas produktu līnijas vai vienkārši pārvēršot jaunas idejas uzņēmumos” (14).

               (23)

               Pirmais projekta ietvaros īstenotais solis bija licencētas inovāciju pārvaldības zinātības iegāde no Teksasas Universitātes IC2 institūta un Vācijas uzņēmuma INNO AG, kam ir ilga pieredze atbalsta sniegšanā jaunizveidotiem uzņēmumiem, inovāciju pārvaldībā un intelektuālā īpašuma komercializācijā. ValDeal no Teksasas Universitātes iegādājās arī inovāciju pārvaldības apmācības pakalpojumus saviem darbiniekiem.

               (24)

               Shēmā bija noteikta prasība, ka ValDeal vairāki pakalpojumi saviem klientiem ir jāsniedz bez maksas. Dotāciju līguma 1.1. punkts ir šāds:
               “Atbalsta saņēmējs (ValDeal) uzņemas saistības (..) projekta perioda laikā, bez maksas un nepieņemot nekādu atlīdzību, meklēt, identificēt un analizēt vismaz 100 inovatīvas tehnoloģijas vai produktus, kā arī izvēlēties izmantošanai piemērotas iespējas.”

               (25)

                  ValDeal apgalvoja, ka tā pētniecības un izstrādes mērķis bija iegādātās zinātības pielāgošana Ungārijas un Centrāleiropas un Austrumeiropas uzņēmējdarbības videi. Pamatojoties uz šo pielāgoto modeli, ValDeal sniedza bezmaksas inovāciju pārvaldības pakalpojumus 60 “idejām” (18 no tām bija uzņēmumi, pārējās – atsevišķu pētnieku idejas), kas ValDeal rīkotā konkursā tika izvēlētas no 600 ideju kopas.

               (26)

                  ValDeal sniedza šādu projekta ietvaros īstenoto pasākumu kopsavilkumu: “Uzdevumus var iedalīt šādi: Amerikas un Eiropas inovāciju pārvaldības zinātības pārņemšana, pētījumu rezultātu, produktu, tehnoloģiju un pakalpojumu ideju apkopošana, pārbaude un novērtēšana, projektu ar lielu potenciālu atlase, uzņēmuma attīstība, zinātības licencēšana un komercializācija, integrētu inovācijas pārvaldības pakalpojumu izstrāde, apmācība, informācijas izplatīšana par rezultātiem un saziņa, rezultātu ilgtspēja” (15).

               (27)

                  ValDeal sniegtos pakalpojumus izgudrotājiem un uzņēmumiem parasti veidoja šādi elementi: “vietņu izstrāde; radošuma attīstīšana; ideju ģenerēšana; “atvērtā inovācija”; produktu, tehnoloģiju un pakalpojumu ideju noteikšana; pētījumu rezultātu uzraudzība; inovatīvu uzņēmumu ar inovāciju ieviešanas potenciālu noteikšana; pieteikumu sagatavošana un pārvaldība dalībai konkursā/dotāciju saņemšanai; apmācība; intelektuālā īpašuma aizsardzība; mediācija, pētniecības un izstrādes spēju saskaņošana; starpposma vadība; tirgvedība un tirgus izpēte; saziņa; uzņēmējdarbības plānu izstrāde, priekšizpēte; tīklu veidošana valsts un starptautiskā līmenī; tīklu veidošana ar uzņēmējdarbības mecenātiem un ieguldītājiem; ieguldītāju meklēšana; ieguldījumu procesu pārvaldība; labu prakšu/paraugprakšu apkopošana un izplatīšana” (16).

               (28)

               Saskaņā ar ValDeal sniegto informāciju oriģinālā modeļa pielāgošana bija jāveic, lai ņemtu vērā atšķirības, kas pastāv starp apstākļiem Ukrainā un attīstītākās Eiropas valstīs vai Amerikas Savienotajās Valstīs. ValDeal norādīja, ka tipiskākās atšķirības ir šādas: Ungārijā “nav inovācijām labvēlīgas sociālās un ekonomiskās vides; nav institucionālā sagatavošanas kapitāla; valsts inovāciju sistēma nav efektīva; politiskajā līmenī nav iestādes, kas būtu atbildīga par inovāciju stratēģisko organizāciju un efektīvu darbību; nav pieejami cilvēkresursi, kas būtu apmācīti inovāciju pārvaldībā; nav kvalificētas tehnoloģiju nodošanas un inovāciju pārvaldības spējas/kompetences zināšanu centros; starptautiskas sadarbības gadījumu skaits inovāciju jomā ir ļoti neliels.” (17)
                  ValDeal arī norāda, ka inovāciju kultūra Ungārijā ir atšķirīga. Piemēram, “projektu īpašniekiem nav pienācīgas informācijas par attiecīgo tirgu un konkurentiem”; “projektu īpašnieki vairumā gadījumu nav piemēroti uzņēmuma pārvaldīšanai, (..) viņi bieži vien nepieņem, ka projekta zinātniskā pārvaldība būtu jānošķir no vispārējas un uzņēmuma pārvaldības”; intelektuālā īpašuma tiesību pārvaldība nav atbilstoša vai atsevišķos gadījumos “gandrīz vispār nepastāv uzņēmējdarbības ētika” (18).

         2.2.2.   ValDeal lūgtā IĪT aizsardzība

               (29)

                  ValDeal sniegtais arguments, lai apliecinātu projekta pētniecības un izstrādes saturu, ir tāds, ka uzņēmums ir lūdzis nodrošināt intelektuālā īpašuma tiesību (turpmāk “IĪT”) aizsardzību tā pētījumu rezultātiem (19). Šajā kontekstā ValDeal pieminēja divu veidu IĪT aizsardzību, ko tas bija saņēmis.

                           —

                           Pirmkārt, ValDeal norādīja, ka tas Ungārijas Patentu birojā (turpmāk “UPB”) ir reģistrējis divas preču zīmes – vienu attiecībā uz tā grafisko zīmi (reģistrācijas Nr. 191345) un otru attiecībā uz vārdu savienojumu “ValDeal Integrētais inovāciju pārvaldības modelis” (ValDeal Integrált Innováció-menedzsment Modell) (reģistrācijas Nr. 206941).

                           —

                           Otrkārt, ValDeal UPB brīvprātīgi reģistrēja (20) savu integrēto inovāciju pārvaldības modeli. Saskaņā ar UPB tīmekļa vietnē sniegto informāciju darbu brīvprātīga reģistrācija nerada autortiesībām ekvivalentu tiesisko aizsardzību vai citas intelektuālā īpašuma tiesības. Šāda reģistrācija tikai kalpo par pierādījumu tam, ka datumā, kad UPB tika veikta reģistrācija, eksistēja darbs vai saistīts tiesisks rezultāts ar reģistrēto saturu, kas saskaņā ar pieteikuma iesniedzēja apgalvojumu pieder viņam (21).

         2.2.3.   Līdzīgi ES finansēti projekti

               (30)

               Kā papildu pierādījumu, kas apliecina projekta pētniecības un izstrādes saturu, ValDeal iesniedza vairākus ES finansētu projektu piemērus (sk. turpmāk) un apgalvoja, ka tie bija līdzīgi pētniecības un izstrādes projekti, kas tika finansēti Piektās pamatprogrammas (turpmāk “5. PP”) vai Sestās pamatprogrammas (turpmāk “6. PP”) ietvaros (22), tāpēc ValDeal projekts būtu jāuzskata par pētniecības un izstrādes projektu. ValDeal atsaucās uz šādiem projektiem, minot tos kā piemērus:

                           —

                           “Radošais pasniedzējs” – šā projekta mērķis izstrādāt radošuma un inovāciju pārvaldības kursu, izmantojot Komisijas mūžizglītības programmu. Šīs programmas mērķis bija veicināt mācību pieredzi un attīstīt izglītības un apmācības nozari visā Eiropā (23). Ņemot vērā šo informāciju, nešķiet, ka “Radošais pasniedzējs” ir pētniecības un izstrādes projekts,

                           —

                           “WOMENTOR” – projekta mērķis ir atbalstīt sieviešu uzņēmēju dalību Eiropas pētniecības projektos, un tam tika piešķirts finansējums arī no mūžizglītības programmas. Tāpēc nešķiet, ka arī šis ir pētniecības un izstrādes projekts,

                           —

                           “ImMediaTe” – projekta mērķis ir izveidot MVU paredzētu nozares platformu digitālo plašsaziņas līdzekļu un radošajās nozarēs, lai nodrošinātu tiem izaugsmes veicināšanas pasākumus un apmācību par to, kā attīstīt digitālo uzņēmējdarbību, kā arī par digitālās uzņēmējdarbības finansēšanu. Projekts tika finansēts ES Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammas (24) ietvaros, un šīs pamatprogrammas mērķis ir veicināt Eiropas uzņēmumu konkurētspēju kopumā, tostarp atbalstot labāku IST ieviešanu un izmantošanu, stimulējot plašāku atjaunojamo enerģijas avotu izmantojumu un energoefektivitāti, atbalstot inovāciju pasākumus, nodrošinot labāku piekļuvi finansējumam un sniedzot uzņēmumu atbalsta pakalpojumus. Ņemot vērā šo informāciju, šķiet, ka “ImMediaTe” projekts arī ir galvenokārt apmācību projekts,

                           —

                           “NIMCUBE” – projekts ir paredzēts sarežģītu IT risinājumu izstrādei, lai uzņēmumi varētu izmērīt, pārvaldīt un optimizēt zināšanu un inovāciju atkārtotu izmantošanu. Projekts patiesi tika finansēts 5. PP ietvaros. Tomēr atšķirībā no ValDeal projekta “NIMCUBE” projekta mērķis bija jaunu tehnisko risinājumu, t. i., programmatūras, izstrāde.

         3.   LĒMUMS PAR OFICIĀLAS IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRAS SĀKŠANU

               (31)

               Komisija 2012. gada 19. decembrī pieņēma lēmumu sākt oficiālu izmeklēšanas procedūru. Komisija provizoriski pieņēma, ka pasākums ir uzskatāms par atbalstu LESD 107. panta 1. punkta izpratnē turpmāk aprakstīto iemeslu dēļ.

               (32)

               Pirmkārt, ValDeal saņēma dotāciju no Valsts atbalsta shēmas HU 21/2004 2006. gada budžeta, tāpēc tika uzskatīts, ka pasākums ir finansēts no valsts līdzekļiem.

               (33)

               Otrkārt, ValDeal saņēma valsts atbalstu, lai veiktu pasākumus, kuru izmaksas citiem tirgus dalībniekiem bija pilnībā jāsedz no saviem līdzekļiem. Tas neskar faktu, ka pasākuma ietvaros ValDeal sniedza savus pakalpojumus bez maksas. Tāpēc pasākums rada konkurences izkropļošanas draudus, nodrošinot selektīvu priekšrocību ValDeal.

               (34)

               Treškārt, pasākums neapšaubāmi ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm. ValDeal iegādājās inovāciju pārvaldības zinātību no ASV Teksasas Universitātes un Vācijas uzņēmuma INNO AG, tāpēc pasākums var ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. Turklāt ValDeal plānoja sniegt pakalpojumus arī citās Centrāleiropas un Austrumeiropas valstīs dibinātiem uzņēmumiem.

               (35)

               Komisijai bija šaubas par atbalsta saderību ar iekšējo tirgu. Tā jo īpaši apšaubīja to, vai uzņēmumam ValDeal sniegto atbalstu varēja uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu saskaņā ar 1996. gada Nostādnēm par valsts atbalstu pētniecībai, attīstībai un inovācijai vai arī citiem instrumentiem.

         3.1.   Saderība saskaņā ar Nostādnēm par valsts atbalstu pētniecībai, attīstībai un inovācijai

   3.1.1.   Pētniecības un izstrādes saturs

               (36)

               Komisija secināja, ka nevienu no iepriekšminētajiem ValDeal sniegtajiem pakalpojumiem nevarētu uzskatīt par inovācijām, jo tos jau piedāvāja IT pakalpojumu sniedzēji, juristi, patentu aģenti, konsultanti, uzņēmējdarbības mecenāti utt. un tie tirgū bija pieejami dažādās formās. Šķiet, ka projektu veidoja trešo personu nodrošinātas inovāciju pārvaldības zinātības/modeļa efektivitātes pārbaude un tā vienkārša pielāgošana Ungārijas uzņēmējdarbības videi (tostarp tā pārtulkošana ungāru valodā).

               (37)

               Turklāt ValDeal apgalvo, ka iegādātās inovāciju pārvaldības zinātības/modeļa pielāgošana ietvēra lielākas nozīmes piešķiršanu atsevišķiem pārvaldības pakalpojumiem, piemēram, izgudrotāju personīgās izaugsmes veicināšanai, kurai attīstītākā uzņēmējdarbības kultūrā tiek veltīta mazāka uzmanība. Tomēr Komisija uzskatīja, ka ValDeal būtībā sniedza tādus pašus pakalpojumus, kas ir ietverti iegādātajā inovāciju pārvaldības modelī.

               (38)

                  ValDeal darbības galvenokārt bija vērstas uz citu struktūru, t. i., ValDeal klientu, veiktas pētniecības un izstrādes un inovāciju stimulēšanu, nevis uz faktiskas, īstas pētniecības un izstrādes veikšanu. ValDeal norāda, ka uzņēmumos, kuriem tas sniedza pakalpojumus, “ir izveidotas 60–80 darbavietas pētniecības un izstrādes jomā” (25).

         3.1.2.   IĪT reģistrācija

               (39)

               Saskaņā ar Kopienas preču zīmes regulu “Kopienas preču zīme var tikt izveidota no visiem apzīmējumiem, ko var attēlot grafiski, jo īpaši no vārdiem – tostarp personvārdiem – modeļiem, burtiem, cipariem, preču vai to iepakojuma formas, ar nosacījumu, ka tās ir atšķiramas starp dažādu uzņēmumu precēm un pakalpojumiem” (26). Citiem vārdiem sakot, preču zīmes galvenais mērķis ir nevis uzņēmuma pētniecības un izstrādes rezultātu aizsardzība, bet tā atšķirības nodrošināšana no citiem uzņēmumiem. Tāpēc preču zīme kā tāda nevar tikt izmantota kā pierādījums, kas apliecina, ka uzņēmums, kuram tā pieder, ir veicis pētniecības un izstrādes darbību 1996. gada Nostādņu par valsts atbalstu pētniecībai, attīstībai un inovācijai izpratnē.

               (40)

               Komisija arī norādīja, ka fakts, ka ValDeal nav reģistrējis vai nevarēja reģistrēt nevienu patentu vai citas intelektuālā īpašuma tiesības, izņemot sava darba rezultātu preču zīmi, lielā mērā norāda uz to, ka projektā netika iegūti pētījumu rezultāti, kas atbilstu kritērijiem saistībā ar patentu aizsardzību.

               (41)

               Lai gan uzņēmums tā vietā, lai oficiāli reģistrētu patentu par savām patentējamajām zināšanām vai izgudrojumu, var pieņemt lēmumu tos aizsargāt kā zinātību vai komercnoslēpumu, ValDeal vispārējais apgalvojums, ka tas, īstenojot projektu, izstrādās pats savu zinātību, nav pietiekams, lai pierādītu, ka šis projekts ietvēra īstu pētniecību un izstrādi Nostādņu par valsts atbalstu pētniecībai, attīstībai un inovācijai izpratnē.

         3.1.3.   Līdzīgi ES projekti

               (42)

               Pirmkārt, Komisija izskatīja attiecīgos projektus un konstatēja, ka, izņemot vienu projektu, neviens no tiem netika finansēts 5. PP vai 6. PP ietvaros – tie tika finansēti plašāku apmācības, izglītības un konkurētspējas programmu ietvaros, kam saskaņā ar Ungārijas iestāžu sniegto informāciju piemita zināma līdzība ar ValDeal projektu.

               (43)

               Otrkārt, “NIMCUBE” projekts, kas, iespējams, ietvēra pētniecību un izstrādi, bija vērsts uz jaunu IT risinājumu radīšanu, tādējādi tas nebija līdzīgs ValDeal īstenotajam projektam. Tāpēc Komisija uzskatīja, ka jebkādu līdzību starp iepriekšminētajiem projektiem un ValDeal nevar uzskatīt par pierādījumu, ka ValDeal darbības kvalificētos kā pētniecības un izstrādes projekts Nostādņu par valsts atbalstu pētniecībai, attīstībai un inovācijai izpratnē.

         3.2.   Saderība saskaņā ar citiem instrumentiem

               (44)

               Lēmumā par procedūras sākšanu Komisijai aicināja sniegt piezīmes par iespējamu alternatīvu saderības pamatojumu.

         3.2.1.   Saderība ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1628/2006
       (27)
      (turpmāk “Regula par grupu atbrīvojumu reģionālā atbalsta jomā”)

               (45)

               Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija atgādināja, ka saskaņā ar Regulas par grupu atbrīvojumu reģionālā atbalsta jomā 4. pantu uz atbalstu sākotnējam ieguldījumam neattiecas paziņošanas prasība, ja tas atbilst turpmāk izklāstītajiem vispārīgajiem un īpašajiem nosacījumiem.

               (46)

               Pirmais vispārīgais nosacījums paredz, ka atbalstu piešķir reģionam, kam ir tiesības saņemt reģionālo atbalstu. Visa Ungārijas teritorija bija un ir atbalstāms reģions, kam ir tiesības saņemt reģionālo atbalstu. ValDeal galvenā uzņēmējdarbības vieta ir Budaerša (Budaörs), pilsēta Peštas apgabalā, Ungārijas centrālajā daļā (Közép-Magyarország). Līdz 2006. gada 31. decembrim Peštas apgabals saskaņā ar EK līguma 87. panta 3. punkta a) apakšpunktu bija atbalstāms apgabals (28). Tādējādi šķiet, ka pirmais vispārīgais nosacījums ir izpildīts.

               (47)

               Otrs vispārīgais nosacījums paredz, ka atbalsta intensitāte nevar pārsniegt reģionālā atbalsta maksimālo robežu, kas ir spēkā atbalsta piešķiršanas laikā. ValDeal norādīja, ka tā saņemtā atbalsta intensitāte bija 47,03 %. Atbalsta maksimālā robeža attiecībā uz Peštas apgabalu 2006. gadā bija 40 %, un tai varēja pieskaitīt 20 % palielinājumu attiecībā uz saņēmējiem, kas ir kvalificēti kā mazi uzņēmumi (29), rezultātā iegūstot maksimālo atbalsta intensitāti 60 % apmērā. Saskaņā ar Ungārijas iestāžu sniegto informāciju ValDeal 2006. gadā, t. i., tā dibināšanas gadā, bija mikrouzņēmums, un 2007. gadā tas bija mazs uzņēmums (30). Lai novērtētu šā nosacījuma izpildi, ir jāveic atkārtots attiecināmo izmaksu aprēķins, ņemot vērā turpmāk minētos īpašos nosacījumus.

               (48)

               Attiecībā uz atbalsta sākotnējiem ieguldījumiem īpašajiem saderības nosacījumiem Regulas par grupu atbrīvojumu reģionālā atbalsta jomā 4. panta 2. punkta b) apakšpunktā ir paredzēts, ka gadījumā, ja attaisnoto jeb attiecināmo izmaksu aprēķinā ir ņemti vērā nemateriālie līdzekļi, tie i) būtu jāizmanto vienīgi uzņēmumā, kas saņem reģionālo atbalstu, ii) uzskatāmi par amortizējamiem aktīviem, iii) būtu jāiegādājas no trešām personām saskaņā ar tirgus nosacījumiem un iv) jāiekļauj uzņēmuma aktīvos un jāsaglabā uzņēmumā, kas saņem reģionālo atbalstu, vismaz piecus gadus vai trīs gadus, ja uzņēmums ir MVU, kā tas ir ValDeal gadījumā. Tā kā nebija pierādījumu, kas apliecinātu, ka ValDeal iegādājās zinātību atbilstoši tirgus nosacījumiem, Komisijas rīcībā nebija informācijas par to, vai ir izpildīts i), iii) un iv) nosacījums, tāpēc tā aicināja ieinteresētās personas šajā saistībā sniegt informāciju.

               (49)

               Turklāt Regulas par grupu atbrīvojumu reģionālā atbalsta jomā 4. panta 2. punkta a) apakšpunktā ir noteikts, ka ieguldījumiem ir jāpaliek reģionā, kas saņem atbalstu, vismaz piecus gadus (trīs gadus MVU gadījumā) pēc tam, kad ir veikts viss ieguldījums. Projekts tika pabeigts 2010. gada 30. novembrī, un ValDeal turpināja veikt savu darbību Ungārijas centrālajā daļā līdz 2013. gada 30. novembrim. Tāpēc šķiet, ka šis īpašais nosacījums ir izpildīts.

               (50)

               Visbeidzot, saskaņā ar Regulas par grupu atbrīvojumu reģionālā atbalsta jomā 4. panta 2. punkta c) apakšpunktu gadījumos, kad atbalstu aprēķina, pamatojoties uz materiālo vai nemateriālo ieguldījumu izmaksām, atbalsta saņēmējam ir jānodrošina finansiāls ieguldījums vismaz 25 % apmērā. ValDeal sedza 52,97 % no kopējām projekta izmaksām. Tāpēc šķiet, ka šis īpašais nosacījums ir izpildīts.

               (51)

               Noslēgumā jāmin, ka Komisija aicināja ieinteresētās personas sniegt informāciju par to, vai i) uzņēmumam ValDeal sniegto atbalstu varētu novērtēt saskaņā ar Regulu par grupu atbrīvojumu reģionālā atbalsta jomā un, konkrētāk, ii) vai šāda atbalsta intensitāte atbilda piemērojamajām atbalsta intensitātēm, ņemot vērā attiecināmās izmaksas, kas ir atbilstošas saskaņā ar iepriekšminēto regulu.

         3.2.2.   Saderība ar Regulu (EK) Nr. 70/2001 (turpmāk “MVU grupu atbrīvojuma regula”).

               (52)

               Saskaņā ar MVU grupu atbrīvojuma regulas 4. pantu atbalsts materiālajiem ieguldījumiem un nemateriālajiem ieguldījumiem ir saderīgs ar kopējo tirgu un to atbrīvo no prasības par paziņošanu, ja tas tiek veikts apgabalā, kam atbalsta piešķiršanas brīdī ir tiesības saņemt reģionālo atbalstu, un ja atbalsta intensitāte nepārsniedz apstiprinātā reģionālā atbalsta kartē noteikto reģionālo ieguldījumu atbalsta augšējo robežu par vairāk nekā 15 procentpunktiem apgabalos, uz kuriem attiecas EK līguma 107. panta 3. punkta a) apakšpunkts, ar nosacījumu, ka kopējā neto atbalsta intensitāte nepārsniedz 75 %. Augstākas reģionālā atbalsta robežas ir piemērojamas tikai tad, ja atbalstu piešķir atbilstīgi nosacījumam, ka ieguldījums paliek reģionā, kas saņem atbalstu, vismaz piecus gadus un atbalsta saņēmēja ieguldījums tā finansējumā ir vismaz 25 %.

               (53)

               Kā minēts iepriekš, visa Ungārijas teritorija bija un ir atbalstāms apgabals, kam ir tiesības saņemt reģionālo atbalstu. Peštas apgabals, kur atrodas ValDeal galvenā uzņēmējdarbības vieta, līdz 2006. gada 31. decembrim bija 107. panta 3. punkta a) apakšpunktam atbilstošs apgabals ar atbalsta maksimālo jeb augšējo robežu 40 % apmērā. Tāpēc 2006. gada decembrī saskaņā ar MVU grupu atbrīvojuma regulu Peštas apgabalā bija atļauta maksimālā atbalsta intensitāte – 40 % + 15 % = 55 %, ar nosacījumu, ka ieguldījums paliek reģionā, kas saņem atbalstu, vismaz piecus gadus.

               (54)

               Visbeidzot, Komisija aicināja ieinteresētās personas sniegt informāciju par to, vai i) uzņēmumam ValDeal sniegto valsts atbalstu var uzskatīt par saderīgu saskaņā ar MVU grupu atbrīvojuma regulu un ii) uzņēmumam ValDeal piešķirtā atbalsta intensitāte nepārsniedza atbalsta maksimālās robežas saistībā ar attiecīgo iespējamo sākotnējo ieguldījumu atbalstu, īpaši ņemot vērā attiecīgo attiecināmo izmaksu aprēķinu.

               (55)

               Komisija arī norādīja, ka ValDeal saņemto atbalstu ļaunprātīgi neizmantoja, jo tas veica darbības, kas aprakstītas tā konkursa dokumentos.

         4.   UNGĀRIJAS IESTĀŽU NOSTĀJA
       (31)

   4.1.   Atbilstība Nostādnēm par valsts atbalstu pētniecībai, attīstībai un inovācijai

               (56)

               Reaģējot uz lēmumu par procedūras sākšanu, Ungārijas iestādes norādīja, ka ValDeal darbības ir uzskatāmas par pētniecības un izstrādes projektu, jo tās ietilpst eksperimentālās izstrādes kategorijā, un atbalsts bija likumīgs, jo tas ietvēra šādus apgalvotus pētniecības un izstrādes uzdevumus:

                           —

                           analīzes sagatavošana par Eiropas praksi,

                           —

                           kā cilvēku veiktas izpētes komponents – novērtējums par to, kā iespējams motivēt projekta uzņēmēju sadarboties,

                           —

                           kā izglītošanas un pētniecības uzdevums – metodoloģiska izpēte par to, kā pilnveidot uzņēmēju zināšanas, lai viņi būtu labi sagatavoti,

                           —

                           vairāku metožu un instrumentu, kas vēl nav pieejami Ungārijas inovācijas pakalpojumu instrumentu kopumā, izstrāde informācijas apkopošanai par projektiem, to novērtēšanai un pārbaudei,

                           —

                           inovāciju pārvaldības jomā vajadzīgu pakalpojumu noteikšana, iepazīstoties ar paraugpraksēm un izstrādājot pakalpojumus Ungārijas pakalpojumu modelim.

               (57)

               Ungārijas iestādes apgalvoja, ka ValDeal uzņēmās saistības 1) pārbaudīt izstrādāto metodiku, 2) veikt integrēta inovāciju pārvaldības modeļa eksperimentālo izstrādi (t. i., informācijas apkopošana par projektiem, novērtēšana un pārbaude testa līmenī, pamatojoties uz iegūto zinātību) un 3) apstiprināt jauno pakalpojumu dzīvotspēju atlasīto projektu piemērošanā testa līmenī.

               (58)

               Ungārijas iestādes arī apgalvoja, ka projekta pētniecības un izstrādes raksturu apstiprinātu fakts, ka projekts pilnībā atbilda Frascati rokasgrāmatas 149. sadaļā minētajiem kritērijiem (32).

               (59)

               Visbeidzot, Ungārijas iestādes apgalvoja, ka ValDeal projekta īstenošanas gaitā sniedza inovāciju pakalpojumus maziem un vidējiem uzņēmumiem un privātpersonām. Saskaņā ar programmas prasībām šie pakalpojumi tika sniegti bez maksas. Pamatojoties uz ValDeal sagatavoto ziņojumu, šo pakalpojumu vērtība atbilstoši dominējošajām tirgus cenām sasniedza HUF 323 797 000 (33).

               (60)

               Ungārijas iestādes uzskata, ka priekšrocība, kas tika nodota bez maksas sniegtu pakalpojumu veidā, nenozīmē ekonomisku priekšrocību ValDeal. Tas samazinātu ValDeal piešķirtā valsts atbalsta summu līdz HUF 148 711 090, t. i., starpība starp kopējo valdības ieguldījumu un atbalstu, kas sniedza labumu klientiem.

         4.2.   Saderība ar Regulu (EK) Nr. 1628/2006 (grupu atbrīvojums reģionālā atbalsta jomā)

               (61)

               Pakārtoti Ungārijas iestādes piekrita lēmumā par procedūras sākšanu minētajam secinājumam, ka atbalsts varēja būt saderīgs ieguldījumu atbalsts saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1628/2006 par grupu atbrīvojumu reģionālā atbalsta jomā.

               (62)

               Saskaņā ar Regulu par grupu atbrīvojumu reģionālā atbalsta jomā atbalsta intensitātes aprēķina kā attiecināmo materiālo un nemateriālo izmaksu attiecību vai, ja ieguldījumu projekts rada darba vietas tieši, kā nodarbinātās personas algu izmaksu attiecību, novērtējot to 2 gadu ietvaros, vai piemērojot abas iepriekšminētās metodes kopā, ar nosacījumu, ka dotācijas summa nepārsniedz izdevīgāko vērtību, kas iegūta, pamatojoties uz šīm divām metodēm.

               (63)

               Ungārijas iestādes apgalvoja, ka projekta kopējās izmaksas bija HUF 842 027 000 un ka uzņēmumam ValDeal sniegtais atbalsts bija HUF 148 711 090, kas atbilst atbalsta intensitātei 17,66 % apmērā (34) (nesasniedzot 60 % maksimālo robežu, kas noteikta iepriekšminētajā regulā). Tomēr 2013. gada 7. oktobra vēstulē Ungārijas iestādes informēja Komisiju, ka projekta izmaksas bija HUF 823 320 683 (nevis HUF 842 028 250) (35). Tāpēc Komisija savu lēmumu pamatos uz jaunāko informāciju.

               (64)

               Ungārijas iestādes apgalvoja, ka ir izpildīti gan vispārīgie, gan īpašie nosacījumi, kas paredzēti Regulas par grupu atbrīvojumu reģionālā atbalsta jomā 4. pantā.

         4.3.   Saderība ar Regulu (EK) Nr. 70/2001 (MVU grupu atbrīvojums)

               (65)

               Ungārijas iestādes nesniedza precīzu paskaidrojumu par to, kā šajā gadījumā varētu piemērot Regulu (EK) Nr. 70/2001. Komisija saprot, ka, tā kā maksimālā atbalsta intensitāte ir zemāka nekā Regulā (EK) Nr. 1628/2006 noteiktā, Ungārijas iestādes neuzskatīja par vajadzīgu sniegt papildu pierādījumus.

         4.4.   Saderība saskaņā ar Līgumu

               (66)

               Ungārijas iestādes arī norādīja, ka piešķirtais atbalsts varētu būt saderīgs ar Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, apgalvojot, ka ValDeal projekts bija vērsts uz acīm redzamas tirgus nepilnības novēršanu, bet to nebija iespējams īstenot ar līdzekļiem, kas tiek nodrošināti saskaņā ar tirgus cenām. Šajā saistībā atbalsta apmērs nebija lielāks par to, kas bija vajadzīgs mērķa īstenošanai.

               (67)

               2006. gada Nostādnēs par valsts atbalstu pētniecībai, attīstībai un inovācijai, ko pieņēma 2006. gada 22. novembrī un kas stājās spēkā 2007. gada 1. janvārī, bija noteikta jauna atbalsta kategorija inovācijas konsultāciju pakalpojumiem un inovācijas atbalsta pakalpojumiem saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu. Tā kā piešķīrēja saistības bija apstiprinātas 2006. gada 19. decembrī un jaunās nostādnes bija paredzētas inovācijas konsultāciju pakalpojumu atbilstības atzīšanai, atbalsta saderību saskaņā ar Ungārijas iestāžu sniegto informāciju varēja novērtēt tieši saskaņā ar Līgumu.

               (68)

               Šajā saistībā Ungārijas iestādes novēroja, ka, lai izstrādātu inovāciju pārvaldības modeli saskaņā ar Ungārijas un ES noteikumiem un atbilstoši Austrumeiropas un Centrāleiropas sociālajam un kultūras kontekstam, bija jāsagatavo atbilstošs uzņēmējdarbības modelis un prakse, kuras ietvaros inovāciju pamatā ir tirgus pieprasījums un attiecības ar klientiem. ValDeal projekta ietvaros ir izstrādātas vairākas metodes un instrumenti informācijas apkopošanai par projektiem, to novērtēšanai un pārbaudei, lai nodrošinātu to konsekventu izmantojumu nākotnē. Dotācijas piešķiršanas laikā šie pakalpojumi Ungārijas instrumentu kopumā vēl nebija pieejami.

         5.   IEINTERESĒTO PERSONU NOSTĀJA

   5.1.
         ValDeal nostāja

               (69)

                  ValDeal joprojām uzskatīja, ka projekts ietvēra patiesas pētniecības un izstrādes darbības, kas saskaņā ar 1996. gada Nostādnēm par valsts atbalstu pētniecībai, attīstībai un inovācijai ir uzskatāmas par attiecināmām ValDeal pauda, ka darbība bija uzskatāma par eksperimentālu izstrādi, norādot, ka, lai gan atsevišķi projekta ietvaros īstenoti pasākumi, aplūkojot tos atsevišķi, nebūtu uzskatāmi par pētniecības un izstrādes projektiem, tie kopā varētu sniegt ieguldījumu pētniecības un izstrādes mērķa īstenošanā.

               (70)

                  ValDeal jo īpaši uzsvēra, ka tas vietējiem uzņēmumiem piemēroja pastāvošo metodiku un veica eksperimentālu izstrādi saistībā ar jaunu integrētu inovāciju pārvaldības modeli. Izmēģinājuma veidā ValDeal apkopoja informāciju par plašu Ungārijas projektu klāstu, novērtēja un pārbaudīja šos projektus, pārliecinoties par to dzīvotspēju. Tāpēc ValDeal uzskata, ka tas Ungārijas tirgū ir veicis unikālu darbību. Galvenā atšķirība starp ValDeal pakalpojumiem un tā konkurentu sniegtajiem pakalpojumiem bija tāda, ka konkurenti bija aktīvi tikai vienā no ValDeal darbību segmentiem.

               (71)

                  ValDeal apgalvoja, ka, pamatojoties uz iegūto zinātību, tas bija izstrādājis jaunu inovāciju pārvaldības modeli un metodiku, ko bija iespējams konsekventi piemērot Ungārijas tiesiskajai videi un sociālajiem un kultūras apstākļiem atbilstošā veidā. Konkrētāk, metodika informācijas apkopošanai par projektiem bija jāpielāgo reālajai situācijai Ungārijā, jo, ņemot vērā atšķirīgās ASV tirgus iezīmes, jauni projekti Ungārijā bija mazāk piemēroti atlasei. Turklāt bija jāuzlabo projektu pārbaudes metodika, jo Amerikas modeļa centrā bija prečspēja (tirgus izmantojums), savukārt Austrumeiropā un Centrāleiropā, ņemot vērā atšķirīgo sociālo un kultūras kontekstu, lielāka nozīme tika piešķirta uzņēmējdarbības garam un projekta uzņēmēju personībai. No sociālās un kultūras atšķirībām un ekonomiskā konteksta arī izrietēja apmācības un modeļa izglītības programmas padziļināta pielāgošana.

               (72)

               Saistībā ar ietekmi uz konkurenci ValDeal uzsvēra, ka projekta mērķis nebija vispārēju pārvaldības pakalpojumu nodrošināšana. Tā uzdevums bija radīt ko tiešām unikālu, tas ir, integrētu Ungārijas inovāciju pārvaldības modeli līdz ar saistītiem inovācijas konsultāciju pakalpojumiem. ValDeal apgalvo, ka dotācijas piešķiršanas laikā šādu pakalpojumu tirgus nepastāvēja. Turklāt 2013. gada sākumā Ungārijā nebija līdzīga modeļa, t. i., pakalpojumu, kas vērsti uz mazu un vidēju uzņēmumu uzņēmējdarbības veicināšanu inovāciju kontekstā.

               (73)

                  ValDeal arī apgalvoja, ka saskaņā ar līgumu, kas bija noslēgts ar piešķīrēju iestādi, nebija spēkā juridiskas saistības iesniegt pieteikumu patenta aizsardzībai. Turklāt uzņēmums nevarēja atļauties apmaksāt patenta ziņojumu, un tam nebija atļauts šādiem nolūkiem izmantot piešķirto atbalstu.

         5.2.   Eiropas uzņēmumu un inovācijas centru tīkla (EUT) nostāja

               (74)

               EUT ir Eiropas uzņēmumu un inovācijas centru (UIC) un līdzīgu organizāciju, piemēram, inkubatoru, tīkls. ValDeal ir EUT loceklis.

               (75)

               EUT apgalvoja (36), ka ValDeal Ungārijā veica Amerikas Savienotajās Valstīs izstrādāta modeļa eksperimentālu piemērošanu, kas ietvēra informācijas apkopošanu par projektiem, to novērtēšanu un atlasi, pamatojoties uz sākotnējo zinātību.

               (76)

               Turklāt saskaņā ar EUT sniegto informāciju ValDeal veica Eiropas inovāciju pārvaldības prakšu metodikas analīzi, tostarp padziļinātu izpēti par to, kā projektu īpašniekus varētu motivēt sadarboties. Tas arī veica pētniecības un izstrādes uzdevumus, kā arī izstrādāja efektīvas un inovatīvas metodes un instrumentus informācijas apkopošanai par projektiem, to novērtēšanai un atlasei. Šāds inovāciju pārvaldības instruments Ungārijas inovācijas pakalpojumu klāstā vēl nebija pieejams.

               (77)

               EUT uzstāja, ka tas kopš 2008. gada katru gadu ir novērtējis ValDeal veiktās darbības un 2008. un 2010. gadā klātienē veica divas padziļinātas revīzijas. Novērtējumos un revīzijās tika secināts, ka ValDeal pilnībā atbilda uzņēmumu un inovācijas centru kritērijiem.

         6.   NOVĒRTĒJUMS

   6.1.   Valsts atbalsta pastāvēšana

               (78)

               Lai pasākums tiktu uzskatīts par valsts atbalstu saskaņā ar LESD 107. panta 1. punktu, tam ir jāatbilst šādiem četriem kumulatīvajiem kritērijiem:

                           a)

                           pasākumā jābūt ietvertai valsts līdzekļu izmantošanai;

                           b)

                           pasākumam jārada konkurences izkropļojumi vai to draudi;

                           c)

                           pasākumam jāpiešķir uzņēmumiem selektīva priekšrocība;

                           d)

                           pasākumam jāietekmē tirdzniecība starp dalībvalstīm.

         6.1.1.   Atbalsts ValDeal līmenī

               (79)

               Pirmkārt, ValDeal saņēma dotāciju no valsts atbalsta shēmas Nr. HU 21/2004 2006. gada budžeta, tāpēc Komisija secina, ka pasākums ietvēra valsts līdzekļus un tas piedēvējams valstij.

               (80)

               Otrkārt, ValDeal saņēma valsts atbalstu, lai veiktu pasākumus, kuru izmaksas citiem tirgus dalībniekiem bija pilnībā jāsedz no saviem līdzekļiem. ValDeal tika izvēlēts pēc uzaicinājuma piedalīties Pētniecības un tehnoloģisko inovāciju fonda rīkotā konkursā, un tas saņēma finansējumu vairāku inovācijas konsultāciju pakalpojumu izstrādei un sniegšanai līdz ar papildu pakalpojumiem, ko sniedz konsultanti, patentu aģenti, uzņēmumu mecenāti un juristi. Tādējādi pasākums piešķīra ValDeal selektīvu priekšrocību.

               (81)

               Treškārt, pasākums var izkropļot konkurenci un ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm, jo tirgus, kurā darbojas ValDeal, ir atvērts konkurencei, ko rada citās dalībvalstīs dibināti uzņēmumi. Turklāt ValDeal iegādājās inovāciju pārvaldības zinātību no Teksasas Universitātes ASV un Vācijas uzņēmuma INNO AG, kā arī plānoja sniegt pakalpojumus citās Centrāleiropas un Austrumeiropas valstīs dibinātiem uzņēmumiem.

         6.1.2.   Atbalsts ValDeal klientu līmenī

               (82)

               Pasākuma īstenošanas rezultātā ValDeal klienti guva labumu no bezmaksas konsultāciju pakalpojumiem. Tādējādi, lai gan šie klienti tiešā veidā nesaņēma valsts līdzekļus, tie guva netiešu labumu LESD 107. panta 1. punkta izpratnē, jo pasākuma mērķis bija sniegt bezmaksas konsultāciju pakalpojumus izgudrotājiem un uzņēmumiem.

               (83)

               Pasākums ir skaidri attiecināms uz valsti, un tas ietver valsts līdzekļus, kas tiešā veidā sniedza labumu ValDeal un tā klientiem.

               (84)

               Otrkārt, ValDeal īstenoja procesu, ar kura starpniecību atbilstošākie un daudzsološākie uzņēmumi tika izvēlēti kā bezmaksas konsultāciju pakalpojumu saņēmēji. Tā rezultātā projekts sniedza selektīvu priekšrocību atlasītiem atbalsta saņēmējiem, un tas arī varēja izkropļot konkurenci pakārtotajos tirgos, kuros darbojās ValDeal klienti, sniedzot tiem selektīvu priekšrocību.

               (85)

               Treškārt, domājams, ka pasākums ietekmēs tirdzniecību starp dalībvalstīm. Turklāt, kā minēts iepriekš, ValDeal arī plānoja sniegt pakalpojumus citās Austrumeiropas un Centrāleiropas valstīs dibinātiem uzņēmumiem. Turklāt projekta mērķis bija uzlabot ValDeal klientu spēju konkurēt valsts un Eiropas līmenī. Tāpēc pasākums neapšaubāmi ir ietekmējis tirdzniecību starp dalībvalstīm.

         6.1.3.   Secinājums

               (86)

               Komisija secina, ka pasākums ir uzskatāms par valsts atbalstu uzņēmumam ValDeal un tā klientiem LESD 107. panta 1. punkta izpratnē.

         6.2.   Saderības novērtējums

   6.2.1.   Atbalsts ValDeal

   —   ValDeal darbību kā pētniecības un izstrādes projektu noteikšana

               (87)

               1996. gada Nostādnēs par valsts atbalstu pētniecībai, attīstībai un inovācijai ir sniegta tādas pētniecības definīcija, ko var uzskatīt par saderīgu ar valsts atbalsta noteikumiem:
               “2.2. (..) Lai noteiktu atbalstītās pētniecības un izstrādes tuvumu tirgum, Komisija nošķir fundamentālos pētījumus, rūpnieciskos pētījumus un pirmskonkurences attīstības pasākumus (37).”

               (88)

               Komisija saprot, ka ValDeal projekta mērķis bija “visa procesa izstrāde, modeļa radīšana”. Lai gan ValDeal izmantoja saziņu ar saviem klientiem, lai gūtu izpratni par Ungārijas tirgu un pielāgotu iegūto konsultāciju modeli tā īpatnībām, šādas darbības rezultāts bija tāda pastāvoša konsultāciju modeļa laišana tirgū, kurā bija integrēti dažādi pakalpojumi, kurus līdz šim atsevišķi nodrošināja dažādi pakalpojumu sniedzēji. ValDeal darbojās kā pakalpojumu integrētājs atbilstoši savu klientu vajadzībām. Tāpēc apgalvotie pielāgojumi “sociālajām un kultūras atšķirībām un ekonomiskā ietekme”, kas dominē Ungārijas tirgū, nešķiet būtiska saistībā ar jautājumu, vai ValDeal darbības bija uzskatāmas par pētniecības un izstrādes projektiem.

               (89)

               Īstenotā modeļa mērķis bija radīt un stimulēt pētniecību un izstrādi citās struktūrās, nevis pašā ValDeal. Modeļa pielāgošana, lai tas atbilstu konkrētā tirgus prasībām, ir nevis specifiska ValDeal rīcība, bet ierasta jebkura ekonomikas dalībnieka, kurš vēlas ienākt tirgū, ekonomiskā uzvedība. Iepriekšminētais modelis šķiet vienkāršs un tradicionāls pielāgojums, ko veic ikviens ekonomikas dalībnieks, kura mērķis ir darboties konkrētā tirgū. Apgalvotais “reālistiskais priekšstats par inovatīvu projektu rezultātu tirgus cenu, kā arī to prečspēju”, ko ValDeal spēja sniegt tā atbalsta saņēmējiem, pats par sevi neatšķīrās no pakalpojumiem, ko sniedza līdzīgi konsultāciju pakalpojumu sniedzēji, un to jebkurā gadījumā nevar uzskatīt par pētniecību un izstrādi.

               (90)

               Lai gan apgalvojums, ka atbalsta piešķiršanas laikā Ungārijas ekonomiskā vide zināmā mērā atšķīrās no jebkuras citas valsts situācijas, varētu atbilst patiesībai, ar šo argumentu nepietiek, lai apgalvotu, ka darbībām piemita pētniecības un izstrādes elementi. Ja ValDeal būtu darbojies citā valstī, tam, tāpat kā jebkuram citam ekonomikas dalībniekiem, tik un tā būtu bijis jāveic sava vērtības priekšlikuma pielāgojums. Raugoties no šāda skatupunkta, ValDeal rīcība neatšķīrās no citu pakalpojumu sniedzēja vai preču piegādātāja darbības. Tā unikalitāte ir spēja integrēt un koordinēt vairākus pakalpojumus, kuri bija vajadzīgi atbalsta saņēmējiem, vai – projekta neesamības gadījumā – pakalpojumus, kurus tie citā gadījumā nebūtu pasūtījuši.

               (91)

               Lai gan ValDeal atsaucas uz Frascati rokasgrāmatu, tā darbības raksturs bija nevis pētniecība ar mērķi noteikt inovatīvu produktu, bet esoša produkta pielāgošanas forma, kas apvienota ar sistemātisku analīzes darbu, kas tiek veikts tā pakalpojumu sniegšanas darba ietvaros. Konkrētāk, ValDeal ieguva zinātību no trešām personām un veica tās pielāgošanu Ungārijas tirgum.

               (92)

               Ņemot vērā iepriekšminēto, Komisija secina, ka, lai gan konkrētās darbības veicināja ValDeal pakalpojumu galalietotāju īstenotas inovācijas, tās nevarēja uzskatīt par pētniecības un izstrādes projektiem 1996. gada Nostādņu par valsts atbalstu pētniecībai, attīstībai un inovācijai izpratnē. Tāpēc Komisija novērtēs, vai valsts atbalstu var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu saskaņā ar citiem politikas mērķiem atbilstīgi LESD 107. pantam.

               (93)

               Lai veiktu šādu novērtējumu, Komisija ņem vērā Ungārijas iestāžu sniegtos argumentus, tāpēc attiecīgais atbalsts būtu jāanalizē divos līmeņos. Pirmkārt, ValDeal līmenī Komisija analizēs atbalstu, kas bija paredzēts tā materiālo un nemateriālo aktīvu ieguldījumu izmaksu segšanai saistībā ar attiecīgā modeļa iegādi un izmantošanu (veicot tā pielāgošanu) inovācijas un konsultāciju pakalpojumu sniegšanai MVU. Otrkārt, ValDeal klientu līmenī analīze tiks vērsta uz atbalstu, kas piešķirts uzņēmumiem un privātpersonām, kuras guva labumu no ValDeal bez maksas sniegtajiem inovācijas un konsultāciju pakalpojumiem.

         —   Saderība saskaņā ar citiem instrumentiem

               (94)

                  ValDeal veiktās darbības atbilst Regulas (EK) Nr. 1628/2006 (grupu atbrīvojums reģionālā atbalsta jomā) 4. pantā noteiktajām būtiskajām prasībām. Regulas par grupu atbrīvojumu reģionālā atbalsta jomā 4. pantā ir paredzēti turpmāk izklāstītie vispārīgie un īpašie nosacījumi attiecībā uz sākotnējiem ieguldījumiem piešķirtā atbalsta saderību.

                           1.

                           Vispārīgie nosacījumi:

                                       a)

                                       “atbalsta pieprasījuma iesniegšana pirms darbības sākšanas”: ValDeal iesniedza savu iesniegumu atbalsta saņemšanai valsts iestādēs pirms ieguldījumu projekta sākšanas;

                                       b)

                                       “atbalstu piešķir reģioniem, kam ir tiesības saņemt reģionālo atbalstu”: atbalsts tika piešķirts reģionam, kuram ir tiesības saņemt reģionālo atbalstu, jo Ungārijas centrālais reģions, kur atrodas ValDeal birojs, atbalsta piešķiršanas laikā saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunktu bija reģions, kuram ir tiesības saņemt reģionālo atbalstu;

                                       c)

                                       “atbalsta intensitāte pašreizējā bruto dotācijas ekvivalentam nepārsniedz reģionālā atbalsta maksimālo robežu, kas ir spēkā atbalsta piešķiršanas laikā reģionam, kurā veic ieguldījumu. To mazo uzņēmumu gadījumā var palielināt par 20 %”: atbalsta maksimālā robeža Ungārijas centrālajā reģionā bija 40 %, kas kopā ar palielinājumu, kas atļauts maziem uzņēmumiem, ValDeal gadījumā sasniedza 60 % atbalsta intensitāti. ValDeal 2006. gadā bija mikrouzņēmums. Kopš 2007. gada tas ir mazs uzņēmums. Ungārijas iestādes apstiprināja, ka atbalsta piešķiršanas laikā ValDeal bija mazs vai vidējs uzņēmums. Kā apliecināts turpmākajā tekstā (96.–97. apsvērumā), ValDeal īstenotā projekta atbalsta intensitāte nesasniedza Regulā par grupu atbrīvojumu reģionālā atbalsta jomā noteikto maksimālo robežu.

                           2.

                           Īpašie nosacījumi:

                                       a)

                                       “MVU gadījumā ieguldījumiem ir jāpaliek reģionā, kas saņem atbalstu, vismaz piecus gadus”: no ieguldījuma rezultātiem labumu ir guvuši vairāki uzņēmumi; Ungārijas integrētais inovāciju pārvaldības modelis ir pastāvīgi pieejams. ValDeal apņēmās nodrošināt darbību līdz 2013. gada 30. novembrim;

                                       b)

                                       “lai varētu pretendēt uz atbalstu, nemateriālie līdzekļi ir:

                                                   i)

                                                   jāizmanto vienīgi uzņēmumā, kas saņem reģionālo palīdzību;

                                                   ii)

                                                   jāuzskata par amortizējamiem aktīviem;

                                                   iii)

                                                   jāiegādājas no trešām personām saskaņā ar tirgus nosacījumiem;

                                                   iv)

                                                   jāiekļauj uzņēmuma aktīvos un vismaz trīs gadus, attiecībā uz MVU, ir jāsaglabā ražotnē, kas saņem reģionālo atbalstu”.

                                          ValDeal iegādātā zinātība atbilda Regulā par grupu atbrīvojumu reģionālā atbalsta jomā noteiktajiem kritērijiem attiecībā uz nemateriālajiem līdzekļiem. Zinātība tika nopirkta no trešās personas par tirgus cenu. Turklāt iegādātā zinātība un kapitalizētās eksperimentālās izstrādes izmantoja tikai ValDeal, turklāt tās tika izmantotas tikai ieguldījumu projekta īstenošanas nolūkā izveidotajā mehānismā;

                                       c)

                                       “ja atbalstu aprēķina, pamatojoties uz materiālo vai nemateriālo ieguldījumu izmaksām vai – uzņēmumu pārņemšanas gadījumos – iegādes cenām, atbalsta saņēmējam ir jānodrošina finansiāls ieguldījums vismaz 25 % apmērā no attaisnotajām izmaksām, izmantojot pašu resursus vai ārējo finansējumu, tādā veidā, kas nav saistīts ar jebkādu valsts atbalstu”: aprēķini, kas attiecas uz atbalsta intensitāti, apstiprina, ka tika izpildīta arī prasība attiecībā uz pašu resursiem.

               (95)

               Konkrētāk, pēc procedūras sākšanas iegūtā informācija ir ļāvusi Komisijai noteikt un aprēķināt attiecināmās izmaksas un pārbaudīt, vai uzņēmumam ValDeal piešķirtais atbalsts pārsniedza noteikto atbalsta intensitāti.

               (96)

               Pirmkārt, Komisija norāda, ka Ungārija atkārtoti aprēķināja projekta izmaksas, pamatojoties uz iepriekšminētās regulas noteikumiem (t. i., ņemot vērā materiālo un nemateriālo ieguldījumu izmaksas), un secināja, ka projekta kopējās izmaksas bija HUF 823 320 683. Lai gan Ungārijas iestādes pieņēma, ka visas iepriekšminētās izmaksas bija attiecināmas, Komisija uzskata, ka atsevišķas no šīm izmaksām, proti, ar “zinātības pielāgošanu” saistītās izmaksas, ir pamatdarbības izmaksām līdzīgas izmaksas, tādējādi nav uzskatāmas par attiecināmām. Attiecīgi Komisija no kopējām izmaksām ir atņēmusi “zinātības pielāgošanas” izmaksas, kas sasniedz HUF 531 300 170. Šīs izmaksu atņemšanas rezultātā Komisijas noteiktās attiecināmās izmaksas ir HUF 292 020 513 nominālvērtībā, t. i., HUF 267 015 826 pašreizējā vērtībā.

               (97)

               Otrkārt, Komisija norāda, ka ValDeal iegūtais atbalsts sasniedza HUF 148 711 090 nominālvērtībā, t. i., HUF 118 431 978 pašreizējā vērtībā. Rezultātā uzņēmumam ValDeal tieši piešķirtais atbalsts veido 44 % no attiecināmajām izmaksām (pašreizējā vērtībā), kas ir ievērojami zemāks rādītājs par iepriekšminētajā regulā atļauto maksimālo atbalsta intensitāti, t. i., 60 % (38).

               (98)

               Tāpēc, ņemot vērā iepriekšminētos argumentus, Komisija secina, ka atbalsts ValDeal līmenī atbilda Regulā (EK) Nr. 1628/2006 paredzētajiem nosacījumiem.

         6.2.2.   Atbalsts ValDeal klientiem

               (99)

               Komisija norāda, ka saskaņā ar Ungārijas iestāžu lēmumu par dotāciju piešķiršanu ValDeal klienti guva labumu no pakalpojumiem, kurus var uzskatīt par inovācijas konsultāciju pakalpojumiem un ko ValDeal sniedza bez maksas. Ungārijas iestādes aplēsa šāda atbalsta vērtību, pamatojoties uz likmi HUF 15 000 dienā, kas atspoguļo dominējošos cenu nosacījumus Ungārijas tirgū, un, balstoties uz šo informāciju, norādīja, ka attiecīgā atbalsta vērtība bija HUF 323 797 000.

               (100)

               Lai gan dotācijas piešķiršanas laikā šādiem pakalpojumiem sniegto atbalstu neregulēja piemērojamās nostādnes par pētniecību un izstrādi, uz šādu atbalsta veidu tomēr attiecās jaunās 2006. gada Nostādnes par valsts atbalstu pētniecībai, attīstībai un inovācijai, kas stājās spēkā 2007. gada 1. janvārī, t. i., dažas dienas pēc dotācijas piešķiršanas (39).

               (101)

               Pamatojoties uz iepriekš izklāstīto, Komisija turpinās novērtēt atbalsta saderību tieši saskaņā ar Līgumu, ņemot vērā 2006. gada Nostādnēs par valsts atbalstu pētniecībai, attīstībai un inovācijai paredzētos īpašos kritērijus.

      Kopīgu interešu mērķis

               (103)

               Komisija saprot, ka dotāciju piešķiršanas laikā koordinācijas trūkums starp inovācijas konsultāciju pakalpojumu sniedzējiem kavēja šādu pakalpojumu sniegšanu integrētā veidā un liedza attīstīties pieprasījumam.

               (104)

               Turklāt projekta mērķis bija izstrādāt vairākas metodes un instrumentus informācijas apkopošanai par projektiem, to novērtēšanai un pārbaudei, kas vēl nebija pieejami inovācijas pakalpojumu instrumentu klāstā Ungārijā. Tādējādi ValDeal īstenotais projekts sniedza ieguldījumu integrētu konsultāciju pakalpojumu tirgus veicināšanā sadrumstalotā nozarē un uzņēmumu spēju īstenot inovācijas vidējā termiņā un ilgtermiņā uzlabošanā.

               (105)

               Turklāt projekts veicināja zināšanu nodošanu Ungārijā, un tas atbilst Komisijas spēkā esošās programmas “Eiropa 2020” (40) pamatiniciatīvai “Inovācijas savienība”.

               (106)

               Turklāt, lai gan dotāciju piešķiršanas laikā tas vēl nebija paredzēts tiesiskajā regulējumā, atbalsta veids, no kura guva labumu ValDeal klienti, atbilda inovācijas konsultāciju pakalpojumu kategorijai, kas ir atzīta un īpaši reglamentēta 5.6. punktā 2006. gada Nostādnēs par valsts atbalstu pētniecībai, attīstībai un inovācijai, kas stājās spēkā 2007. gada 1. janvārī, t. i., dažas dienas pēc aplūkojamo dotāciju piešķiršanas.

               (107)

               Tāpēc, ņemot vērā apstākli, ka inovāciju veicināšana ir svarīgs politikas mērķis, lai stimulētu ilgtspējīgu izaugsmi ES, aplūkojamais atbalsts bija paredzēts kopīgu interešu mērķa īstenošanai.

      Tirgus nepilnība

               (108)

               Pēc ekonomikas pārejas 20. gadsimta deviņdesmitajos gados Ungārijas valsts pētniecības iestāžu tīkls tika sagrauts un vairāki institūti tika slēgti. Turklāt Ungārijas rūpniecības privatizācijas un pārstrukturēšanas laikā tikai starptautiski uzņēmumi spēja finansēt atbilstošu jaunu zināšanu ieguvi no iekšējiem resursiem un izmantot sava pētniecības un izstrādes darba rezultātus tirgū.

               (109)

               Ungārijas iestādes norādīja, ka vietējo uzņēmumu zemā inovācijas līmeņa cēloņu vidū bija “pārāk augstās inovāciju izmaksas” un “pašu resursu trūkums”. Turklāt Ungārijas iestādes atsaucas arī uz nepietiekamām darba attiecībām un sadarbību starp inovatīvu projektu īpašniekiem un ieguldītājiem Ungārijā. Iepriekšminētā problēma bija galvenokārt saistīta ar agrīnā posma tehnoloģiju nepietiekamu finansējumu, jo aplūkojamajā laikā riska kapitāla ieguldītāji galvenokārt pievērsās vidējā un pēdējā posma uzņēmumiem ar zemākiem riska līmeņiem. Piemēram, laikposmā no 2000. līdz 2005. gadam inovatīvos uzņēmumos gadā vidēji tika veikti tikai 35 ieguldījumi.

               (110)

               Valsts inovāciju sistēma (VIS) tika īstenota, lai risinātu iepriekš aplūkotos ierobežojumus. Lai gan lielākā daļa sistēmas elementu pastāvēja un atsevišķi darbojās kopumā labi, sistēmas kā kopuma darbība ne tuvu nebija apmierinoša. Vairāki elementi nedarbojās pienācīgi, un sadarbība starp tiem bija visai slikta. Tā kā kopējie darbības rādītāji bija atkarīgi no saikņu kvalitātes un sadarbības starp šiem elementiem, sistēmas rezultāti bija neatbilstoši.

               (111)

               Šķita, ka viens no risinājumiem inovāciju attīstības veicināšanai Ungārijā ir uzņēmumu inkubatoru izveide. Pirmie inkubatori tika radīti 20. gadsimta deviņdesmito gadu sākumā, un 2009. gadā Ungārijā pastāvēja aptuveni 40 inkubatori. Lielākā daļa šo inkubatoru finansēja savu darbību, izmantojot biroju nomas maksu, sniedzot biroju pakalpojumus, aprīkojuma apsaimniekošanas pakalpojumus un IT pakalpojumus. Inkubatori uzņēma uzņēmumus savās telpās apmaiņā pret biroju telpu nomu, un uzņēmumi guva labumu no inkubatoru nodrošinātajiem apjomradītajiem ietaupījumiem, ļaujot tiem racionalizēt to fiksētās izmaksas. Tomēr pastāvošie inkubatori nesniedza uzņēmējdarbības pakalpojumus IĪT konsultāciju, starptautiskās tirdzniecības, inovāciju pārvaldības un tehnoloģiju konsultāciju jomā. Ungārijā nepastāvēja uzņēmējdarbības mecenātu tīkls (41), sagatavošanas kapitāla fondi (42) vai agrīnā posma riska kapitāla uzņēmumi, kas uzņemas risku, ieguldot uzņēmumos to sākotnējā attīstības posmā. Visbeidzot, inkubatori nesniedza pakalpojumus uzņēmumiem, kuri gatavojās sākt savu uzņēmējdarbību un/vai paplašināt to starptautiskā mērogā (43).

               (112)

               2006. gadā 14 uzņēmumi Ungārijā sniedza inovāciju pārvaldības pakalpojumus. To sniegtie pakalpojumi aptvēra šādas jomas: izgudrojumu pārbaude, uzraudzība un novērtēšana, inovatīvu projektu noteikšana, pakalpojumi riska kapitāla finansējuma piesaistei, dotāciju pārvaldība, uzņēmējdarbības plānu sagatavošana, meitasuzņēmumu izveide, licencēšana un intelektuālais īpašumus, pārvaldības konsultācijas, procesu un projektu vadība, starpniecība starp uzņēmējdarbības partneriem, apmācība un izglītošana, inovāciju tīklu organizācija, biroju telpu nodrošināšana, kā arī izpētes veikšana un pētījumu sagatavošana.

               (113)

               Lai gan ikviens ValDeal konkurents darbojās vismaz vienā no iepriekšminētajām darbības jomām, ValDeal projekta mērķis bija aptvert visas šīs darbības integrētā veidā. Tādējādi šķiet, ka ar integrēta pakalpojumu modeļa izveidi saistītās izmaksas bija pārāk augstas, jo, ņemot vērā efektīvas koordinācijas trūkumu starp esošajiem dalībniekiem, modelis nespēja novērst tirgus nepilnību. Piemēram, lai aptvertu visus ValDeal integrēti sniegtos pakalpojumus, uzņēmumam bija jāiegūst kā partneri vismaz četri ValDeal konkurenti.

               (114)

               Tādējādi Komisija saprot, ka, ņemot vērā koordinācijas problēmu, Ungārijā nepastāvēja uzņēmums vai sasaistes iestāde, kas varētu sistemātiski novērtēt inovatīvo produktu un/vai tehnoloģiju komerciālo potenciālu, sniedzot “vienas pieturas aģentūras” veida pakalpojumu. Tāpēc šķiet, ka inovāciju pārvaldības pakalpojumu tirgū Ungārijā bija vērojama būtiska koordinācijas problēma.

               (115)

               Ņemot vērā iepriekšminēto, Komisija secina, ka aplūkojamais atbalsts bija vajadzīgs, jo dotācijas piešķiršanas brīdī pastāvēja tirgus nepilnība – koordinācijas problēma, kas Ungārijā ietekmēja gan integrētu inovācijas konsultāciju pakalpojumu piedāvājumu, gan pieprasījumu pēc šiem pakalpojumiem.

      Atbalsta piemērotība

               (116)

               Ungārijas iestādes centās novērst ierobežojumus, kas liedza Ungārijas jaunizveidotajiem uzņēmumiem piekļūt integrētiem inovācijas konsultāciju pakalpojumiem, izveidojot Valsts inovāciju sistēmu (VIS). Lai gan sistēmai bija jāuzlabo uzņēmumu inovācijas spējas un konkurētspēja plašākā nozīmē, regulatīvā pieeja nesniedza gaidītos rezultātus (sk. 110. apsvērumu). Tādējādi atbalstu, kas ValDeal klientiem tika piešķirts bezmaksas integrētu konsultatīvo pakalpojumu veidā, varēja uzskatīt par piemērotu līdzekli iepriekšminētās tirgus nepilnības novēršanai. Ir arī jānorāda, ka ValDeal īstenotais galīgo saņēmēju atlases process nodrošināja atbilstošāko un daudzsološāko uzņēmumu izraudzīšanos.

      Stimulējošā ietekme

               (117)

               Pirmkārt, ValDeal īstenotais projekts saņēma atbalstu gan no valdības, gan ValDeal pašu resursiem. ValDeal nodrošinātais atbalsts sasniedza HUF 528 626 021.

               (118)

               Otrkārt, Komisija arī ņem vērā, ka ValDeal neizmantoja atbalstu ļaunprātīgi, jo tas veica darbības, kas aprakstītas tā konkursa dokumentos.

               (119)

               Ungārijas iestāžu sniegtie pierādījumi apliecina, ka, nesaņemot atbalstu, ValDeal nespētu sniegt bezmaksas inovācijas pakalpojumus, pamatojoties uz integrētu modeli, un stimulēt pieprasījumu pēc šādiem pakalpojumiem, jo Ungārijas tirgus sadrumstalotības dēļ pieprasījuma puses attīstība un apjomradīti ietaupījumi nebija iespējami. Tāpēc Komisija secina, ka valsts līdzekļu izmantošanas mērķis projekta ietvaros bija mainīt ValDeal, kā arī tā klientu uzvedību.

      Samērīgums un ietekme uz konkurenci

               (120)

               Projekts sniedza iespēju ValDeal ieviest efektīvāku modeli, integrējot dažādus inovāciju pārvaldības pakalpojumu elementus, un palīdzēja ValDeal klientiem uzlabot to komerciālās un pārvaldības prasmes.

               (121)

               Ungārijas iestādes iesniedza pierādījumus, kas apliecināja, ka nevienā gadījumā atbalsta summa, kas atbilst ValDeal sniegtajiem bezmaksas pakalpojumiem, nepārsniedza EUR 200 000. Tās ir pārbaudījušas un apstiprinājušas, ka uzņēmuma līmenī tika ievēroti kumulācijas noteikumi.

               (122)

               Komisija secina, ka ValDeal klientu, kuri saņēma atbalstu, ieguvums atbilst maksimālajiem atbalsta apjomiem, kas piemērojami inovācijas konsultāciju pakalpojumiem saskaņā ar 2006. gada Nostādnēm par valsts atbalstu pētniecībai, attīstībai un inovācijai, kas stājās spēkā 2007. gada 1. janvārī, t. i., tikai 10 dienas pēc projekta sākuma. Tāpēc Komisija konstatē, ka, novērtējot iepriekšminēto atbalstu tieši saskaņā ar Līgumu, jāsecina, ka ValDeal klientiem piešķirtā atbalsta apjomi ir samērīgi, ņemot vērā kritērijus, ko Komisija noteica 2006. gada Nostādnēs par valsts atbalstu pētniecībai, attīstībai un inovācijai.

               (123)

               Komisija arī norāda, ka projekta īstenošanas laikā ValDeal konkurenti piedāvāja tikai atsevišķus pasākuma ietvaros atbalstīto inovācijas konsultāciju pakalpojumu elementus. Piedāvājuma puses sadrumstalotība un koordinācijas trūkums starp dalībniekiem nozīmē, ka ValDeal nodrošināja savus integrētos pakalpojumus tirgū, kurā neviens cits konkurents nespēja sniegt pilnīgi aizstājošus pakalpojumus. Tāpēc ValDeal īstenotajam projektam bija tikai ierobežota ietekme uz konkurenci.

         7.   SECINĀJUMS

               (124)

               Ņemot vērā iepriekšminēto, atbalsts uzņēmumam ValDeal ir saderīgs ar iekšējo tirgu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1628/2006, un atbalsts ValDeal klientiem ir saderīgs ar iekšējo tirgu atbilstīgi LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Valsts atbalsts, ko Ungārija ir piešķīrusi uzņēmumam ValDeal Innovációs Szolgáltató Zártkörűen Működő Részvénytársaság un tā klientiem atbalstītā projekta “Pētniecības un tehnoloģisko inovāciju fonda izmantošana un piemērošana” īstenošanas laikā, ir saderīgs ar iekšējo tirgu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu.
   2. pants
   Šis lēmums ir adresēts Ungārijai.

      Briselē, 2014. gada 26. maijā

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētāja vietnieks

         Joaquín ALMUNIA

      (1)  OV C 40, 12.2.2013., 53. lpp.

      (2)  Komisijas 2004. gada 20. septembra Lēmums C(2004) 3568/2, “Pasākumi, kas tiks uzskatīti par esošu valsts atbalstu EK Līguma 88. panta 1. punkta nozīmē – Ungārijas Republika”.

      (3)  Ungārija 2009. gada 12. jūnija vēstulē tika informēta par trīs uzņēmumu, tostarp ValDeal, atlasi padziļinātas analīzes veikšanai.

      (4)  Komisija 2011. gada 19. decembra vēstulē informēja Ungārijas iestādes par izmeklēšanas izbeigšanu saistībā ar attiecīgo atbalsta saņēmēju.

      (5)  Komisijas 2001. gada 12. janvāra Regula (EK) Nr. 70/2001 par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu, sniedzot valsts atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem (OV L 10, 13.1.2001., 33. lpp.).

      (6)  Komisijas 2004. gada 21. aprīļa Regulas (EK) Nr. 794/2004, ar ko īsteno Padomes Regulu (ES) 2015/1589, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta piemērošanai (OV L 140, 30.4.2004., 1. lpp.), 9. un 11. pants.

      (7)  OV C 40, 12.2.2013., 53. lpp.

      (8)  Eiropas uzņēmumu un inovācijas centru tīkls ir Eiropas uzņēmēju asociācija, kuras loceklis ir arī uzņēmums ValDeal.

      (9)  Šā lēmuma pieņemšanas laikā Komisija izmantoja 2006. gada 19. decembra valūtas kursu 253,13 HUF/EUR.

      (10)  Ungārijas iestādes apstiprināja, ka atbalsta shēmas vajadzībām netika izmantoti struktūrfondi.

      (11)  Saskaņā ar Ungārijas iestāžu sniegto informāciju ValDeal 2006. gadā, t. i., tā dibināšanas gadā, bija mikrouzņēmums un 2007. gadā – mazs uzņēmums (Ungārijas sniegtā informācija 2012. gada 12. martā).

      (12)  Pirmajā dotāciju līguma redakcijā bija paredzēta neatmaksājama dotācija HUF 550 miljonu (aptuveni EUR 2,17 miljonu) apmērā sākotnēji plānotajām kopējām projekta izmaksām HUF 1 169 467 000 (aptuveni EUR 4,62 miljonu) apmērā. Tādējādi starp plānotajām kopējām projekta izmaksām un faktiskajām kopējām projekta izmaksām ir atšķirība HUF 168 332 889 vērtībā.

      (13)  Sākotnējais dotāciju līgumā plānotais īstenošanas periods bija no 2006. gada 1. decembra līdz 2009. gada 31. janvārim. Tomēr dotāciju līgumā vairākkārt tika veiktas izmaiņas, lai pagarinātu īstenošanas periodu līdz 2010. gada 30. novembrim.

      (14)  Ungārijas 2012. gada 4. jūlijā iesniegtais dokuments “Pamatinformācija – ValDeal inovāciju pārvaldības programma”, 1. lpp.

      (15)  Ungārijas 2011. gada 24. februārī iesniegtais dokuments “Ungārijas integrētā inovāciju pārvaldības modeļa izstrāde – galīgais ziņojums”, 8. lpp.

      (16)  Ungārijas 2011. gada 24. februārī iesniegtais dokuments “Ungārijas integrētā inovāciju pārvaldības modeļa izstrāde – galīgais ziņojums”, 19. lpp.

      (17)  Ungārijas 2011. gada 24. februārī iesniegtais dokuments “Ungārijas integrētā inovāciju pārvaldības modeļa izstrāde – galīgais ziņojums”, 3. lpp.

      (18)  Ungārijas 2011. gada 24. februārī iesniegtais dokuments “Ungārijas integrētā inovāciju pārvaldības modeļa izstrāde – galīgais ziņojums”, 20.–21. lpp.

      (19)  Ungārijas 2012. gada 4. jūlijā iesniegtais dokuments, sadaļa “Atbildes uz Eiropas Komisijas jautājumiem – ValDeal projekts”, 2. lpp.

      (20)  Darbu brīvprātīgu reģistrāciju reglamentē Ungārijas valsts pārvaldes un tieslietu ministra 2010. gada 28. decembra Regula Nr. 26/2010.

      (21)  http://www.sztnh.gov.hu/kerdesek/gyik/onkentes.html.

      (22)  Ungārijas 2011. gada 19. oktobrī iesniegtais dokuments, 17.–18. lpp., un 2012. gada 12. septembrī iesniegtais dokuments.

      (23)  http://ec.europa.eu/education/lifelong-learning-programme/doc78_en.htm.

      (24)  http://ec.europa.eu/cip.

      (25)  Ungārijas 2012. gada 4. jūlijā iesniegtais dokuments, sadaļa “Pamatinformācija – ValDeal inovāciju pārvaldības programma”, 2. lpp.

      (26)  Padomes 2009. gada 26. februāra Regulas (EK) Nr. 207/2009 par Kopienas preču zīmi 4. pants (OV L 78, 24.3.2009., 1. lpp.).

      (27)  Komisijas 2006. gada 24. oktobra Regula (EK) Nr. 1628/2006 par Līguma 87. un 88. panta piemērošanu valstu reģionālajam ieguldījumu atbalstam (OV L 302, 1.11.2006., 29. lpp.).

      (28)  Attiecībā uz periodu no 2004. gada 1. maija līdz 2006. gada 31. decembrim skatīt Komisijas 2004. gada 7. jūlija vēstuli Ungārijai, kurā Ungārijas reģionālā atbalsta karte ir atzīta par esošu atbalstu: http://ec.europa.eu/competition/state_aid/regional_aid/2004/hungary_en.pdf, un pievienotā reģionālā atbalsta karte attiecībā uz šo periodu: http://ec.europa.eu/competition/state_aid/regional_aid/2004/hungary.gif. Attiecībā uz 2007.–2013. gada periodu skatīt “Valsts atbalsts N487/206 – Ungārija – reģionālā atbalsta karte 2007.–2013. gadam”, 2006. gada 13. septembra C(2006) 4009 galīgā redakcija (OV C 256, 24.10.2006., 7. lpp.).

      (29)  Regulas par grupu atbrīvojumu reģionālā atbalsta jomā 4. panta 1. punkta b) apakšpunkts.

      (30)  Ungārijas 2012. gada 12. martā iesniegtais dokuments.

      (31)  Ungārijas 2013. gada 13. martā iesniegtais dokuments.

      (32)  Frascati rokasgrāmata Ierosinātā standarta prakse pētījumu un eksperimentālo izstrādņu apsekošanai FRASCATI MANUAL 2002, ISBN 92-64-19903-9, © OECD 2002. Cita starpā pētniecības un izstrādes komponenta klātbūtni pakalpojumu darbībās var palīdzēt noteikt šādi kritēriji:

               1)

               “saiknes ar valsts pētniecības laboratorijām”: atbilstību šim kritērijam var nodrošināt ValDeal sadarbība ar Budapeštas Tehnoloģijas un ekonomikas universitāti un Korvina Universitāti Budapeštā;

               2)

               “personāla saskare ar zinātņu doktora grāda ieguvējiem vai doktorantūras studentiem”: atbilstību šim kritērijam var nodrošināt vairāku darbinieku sadarbība ar zinātņu doktora grāda ieguvējiem projekta īstenošanas ietvaros;

               3)

               “pētījumu rezultātu publicēšana zinātniskajos žurnālos, zinātnisko konferenču organizēšana vai dalība zinātnisku izvērtējumu sagatavošanā”: atbilstību šim kritērijam var nodrošināt 20–30 lekcijas par projekta tēmu, ko ValDeal sniedza dažādās konferencēs;

               4)

               “prototipu vai eksperimentālu ražotņu izstrāde (..)”: šā kritērija izpildi var pamatot fakts, ka laikā no 2007. līdz 2010. gadam ValDeal pastāvīgi pilnveidoja un pārbaudīja modeli vairāk nekā 500 projektu ietvaros.

      (33)  ValDeal bez maksas sniegto pakalpojumu tirgus cena tika aprēķināta, pamatojoties uz likmi HUF 15 000 stundā (aptuveni EUR 60 stundā).

      (34)  Ungārijas iestādes pieņēma, ka visas projekta izmaksas bija attiecināmas.

      (35)  Sākotnēji iesniegtajos dokumentos bija minētas citas vienības HUF 18 507 567 vērtībā, kas nebija tieši saistītas ar projektu, tomēr tiktu uzskatītas par eksperimentālo izstrādi.

      (36)  Eiropas uzņēmumu un inovācijas centru tīkla 2013. gada 14. martā iesniegtais dokuments.

      (37)  Oficiālais Vēstnesis C 45, 17.2.1996., 5.–16. lpp. (I pielikums):

               —

               “fundamentālie pētījumi” (..) ir pētījumi, kas vērsti uz tādām jaunām zinātnes un tehnikas atziņām, kuru iegūšana nav saistīta ar rūpnieciskiem un komerciāliem mērķiem,

               —

               “rūpnieciskie pētījumi” (..) ir plānveida pētījumi vai nozīmīgs izpētes darbs ar mērķi iegūt jaunas atziņas, kā galveno uzdevumu izvēloties šo atziņu izmantošanu jaunas produkcijas, procesu un pakalpojumu izstrādei vai jau esošās produkcijas, procesu un pakalpojumu uzlabošanai,

               —

               “pirmskonkurences attīstība” (..) ir rūpniecisko pētījumu rezultātu apkopošana plānā, shēmā vai projektā, pēc kura paredzēts iegūt jaunu, pārveidotu vai uzlabotu produkciju, procesus vai pakalpojumus, neatkarīgi no tā, vai tie paredzēti pārdošanai vai izmantošanai; tā aptver arī sākotnēja nekomerciāla modeļa izstrādi. Tā var ietvert arī alternatīvu produktu, procesu vai pakalpojumu konceptuālu izstrādāšanu un projektēšanu, kā arī sākotnējus paraugprojektus un izmēģinājumprojektus, ar noteikumu, ka šos projektus nevar pārveidot vai izmantot rūpnieciskām vajadzībām vai komerciāliem mērķiem. Tā neietver ierastās vai regulārās izmaiņas, kas skar produktus, ražošanas līnijas, ražošanas procesus, esošos pakalpojumus un citas darba operācijas, pat ja šādas izmaiņas ir pielīdzināmas uzlabojumiem.

      (38)  Ungārijas iestāžu iesniegtie argumenti par ValDeal projekta atbilstību ar saderības nosacījumiem Regulā (EK) Nr. 70/2001 nebija pietiekami pamatoti, tāpēc Komisija nevarēja veikt padziļinātu novērtējumu.

      (39)  2006. gada Nostādņu par valsts atbalstu pētniecībai, attīstībai un inovācijai 5.6. punktā ir noteikts: “Atbalsts inovācijas konsultāciju pakalpojumiem un inovācijas atbalsta pakalpojumiem ir saderīgs ar kopējo tirgu EK Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunkta nozīmē, ja ir izpildīti sekojoši nosacījumi:

               1)

               saņēmējs ir MVU;

               2)

               atbalsts jebkurā trīs gadu posmā nepārsniedz maksimālo apjomu EUR 200 000 vienam saņēmējam;

               3)

               pakalpojumu sniedzējs ir nokārtojis valsts vai Eiropas sertifikāciju. Ja pakalpojumu sniedzējs nav nokārtojis valsts vai Eiropas sertifikāciju, atbalsts nedrīkst segt vairāk kā 75 % no attaisnotajām izmaksām;

               4)

               saņēmējam jāizmanto valsts atbalsts, lai pakalpojumus pirktu par tirgus cenām (vai – ja pakalpojumu sniedzējs ir valsts pētniecības organizācija, par tādām cenām, kas atspoguļo visas tās izmaksas, kā arī saprātīgu uzcenojumu).”

      (40)  http://ec.europa.eu/prelex/detail_dossier_real.cfm?CL=en&DosId=199719.

      (41)  Riska kapitāla pamatnostādnes 2006/C-194/02: “uzņēmējdarbības mecenāti” ir turīgas privātpersonas, kas veic tiešus ieguldījumus jaunos un augošos, un nekotētos uzņēmumos (sagatavošanas finansējums), kā arī konsultē tos, parasti nodrošinot finansējumu apmaiņā pret pašu kapitāla daļu uzņēmumā, bet tie var nodrošināt arī cita veida ilgtermiņa finansējumu;

      (42)  Riska kapitāla pamatnostādnes 2006/C-194/02: “sagatavošanas kapitāls” ir finansējums, ko sniedz, lai izpētītu, novērtētu un attīstītu sākotnēju koncepciju pirms uzņēmējdarbības sākuma stadijas.

      (43)  Avoti: Bundik, 2008.


title: 2014/34/ES: Eiropas Centrālās bankas Lēmums ( 2013. gada 31. decembris ) par to, kā Latvijas Banka apmaksā kapitālu, pārved ārējo rezervju aktīvus un veic iemaksas Eiropas Centrālās bankas rezervēs un uzkrājumos (ECB/2013/53)

text:
               21.1.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 16/65

      EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS LĒMUMS

   (2013. gada 31. decembris)
   par to, kā Latvijas Banka apmaksā kapitālu, pārved ārējo rezervju aktīvus un veic iemaksas Eiropas Centrālās bankas rezervēs un uzkrājumos
   (ECB/2013/53)
   (2014/34/ES)
   EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 30.1., 30.3., 48.1. un 48.2. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Padomes 2013. gada 9. jūlija Lēmuma 2013/387/ES par euro ieviešanu Latvijā 2014. gada 1. janvārī (1) 1. pantu un pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 140. panta 2. punktu, Latvija ir izpildījusi nepieciešamos nosacījumus euro ieviešanai, un 2003. gada Pievienošanās akta (2) 4. pantā minēto Latvijas izņēmuma statusu atcels no 2014. gada 1. janvāra.

               (2)

               ECBS Statūtu 48.1. pants nosaka, ka tās dalībvalsts nacionālajai centrālajai bankai (NCB), kuras izņēmuma statuss tiek atcelts, jāapmaksā tās parakstītā daļa Eiropas Centrālās bankas (ECB) kapitālā tādā pašā apjomā, kā to izdarījušas pārējo dalībvalstu, kuru valūta ir euro, NCB. Latvijas Bankas svērums ECB kapitāla atslēgā atbilstoši 2013. gada 29. augusta Lēmuma ECB/2013/28 par nacionālo centrālo banku procentuālo daļu Eiropas Centrālās bankas kapitāla parakstīšanas atslēgā (3) 2. pantam ir 0,2821 %. Latvijas Banka jau daļēji apmaksājusi savu ECB parakstītā kapitāla daļu saskaņā ar 2013. gada 21. jūnija Lēmuma ECB/2013/20 par to, kā ārpus eurozonas nacionālās centrālās bankas apmaksā Eiropas Centrālās bankas kapitālu (4), 1. pantu. Tāpēc atlikusī summa ir EUR 29 424 263,59, ko iegūst, reizinot ECB parakstīto kapitālu (EUR 10 825 007 069,61) ar Latvijas Bankas kapitāla atslēgas svērumu (0,2821 %) un atņemot tās parakstītā ECB kapitāla daļu, kas jau apmaksāta.

               (3)

               ECBS Statūtu 48.1. pants saistībā ar 30.1. pantu nosaka, ka tās dalībvalsts NCB, kuras izņēmuma statuss tiek atcelts, jāpārskaita ECB arī ārējo rezervju aktīvi. Pārvedamo summu saskaņā ar ECBS Statūtu 48.1. pantu nosaka, reizinot atbilstoši konkrētā brīža valūtas kursiem noteiktu euro vērtību tiem ārējo rezervju aktīviem, kas saskaņā ar ECBS Statūtu 30.1. pantu jau ir pārvesti uz ECB, ar koeficientu, kas ir attiecība starp daļu skaitu, uz ko attiecīgā NCB ir parakstījusies, un daļu skaitu, ko jau ir apmaksājušas to dalībvalstu NCB, kuru valūta ir euro. Nosakot “ārējo rezervju aktīvus, kas saskaņā ar 30.1. pantu jau pārvesti uz ECB”, pienācīgi jāņem vērā agrākās ECB kapitāla atslēgas korekcijas (5) saskaņā ar ECBS Statūtu 29.3. pantu un ECB kapitāla atslēgas paplašināšanas saskaņā ar ECBS Statūtu 48.3. pantu (6). Tādējādi saskaņā ar 2013. gada 29. augusta Lēmumu ECB/2013/26, ar ko nosaka pasākumus, kas vajadzīgi ieguldīšanai Eiropas Centrālās bankas uzkrātajā pašu kapitāla vērtībā un nacionālo centrālo banku pārvestajiem ārējo rezervju aktīviem ekvivalento prasījumu koriģēšanai (7), atbilstoši ECBS Statūtu 30.1. pantam uz ECB jau pārvesto ārējo rezervju euro ekvivalents ir EUR 50 715 061 570,77.

               (4)

               Ārējo rezervju aktīviem, ko Latvijas Banka nodod ECB, jābūt Japānas jenās un zeltā.

               (5)

               ECBS Statūtu 30.3. pants nosaka, ka katras dalībvalsts, kuras valūta ir euro, NCB ir prasījums pret ECB, kas ir ekvivalents ārējo rezervju aktīviem, kurus tā pārvedusi uz ECB. Noteikumi par dalībvalstu, kuru valūta ir euro, NCB prasījumu pret ECB denomināciju un procentu samaksu (8) jāpiemēro arī Latvijas Bankas prasījuma nominālam un procentu samaksai.

               (6)

               ECBS Statūtu 48.2. pants nosaka, ka tās dalībvalsts NCB, kuras izņēmuma statuss tiek atcelts, jāveic iemaksa ECB rezervēs, uzkrājumos, kas pielīdzināti rezervēm, kā arī jāpapildina summas, kas vēl jāiemaksā šajās rezervēs un uzkrājumos atbilstoši peļņas un zaudējumu pārskatam uz 31. decembri gadā pirms izņēmuma statusa atcelšanas. Šīs iemaksas summu nosaka saskaņā ar ECBS Statūtu 48.2. pantu.

               (7)

               Pēc analoģijas ar Eiropas Centrālās bankas Reglamenta (9) 3.5. pantu Latvijas Bankas prezidentam ir bijusi iespēja pirms šā lēmuma pieņemšanas paust par to savus apsvērumus,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Definīcijas
   Šajā lēmumā:

               a)

               “ārējo rezervju aktīvi” ir zelts vai skaidrā nauda;

               b)

               “zelts” ir Trojas unces zelta Londonas Labas piegādes stieņos (London Good Delivery), kā noteikusi Londonas Dārgmetālu tirgus asociācija (London Bullion Market Association);

               c)

               “skaidrā nauda” ir Japānas likumīgā valūta (Japānas jena).

         2. pants
   Apmaksātā kapitāla apmērs un veids
   1.   Latvijas Banka 2014. gada 1. janvārī apmaksā savas daļas parakstītajā ECB kapitālā atlikušo summu, kas atbilst EUR 29 424 263,59.
   2.   Latvijas Banka 2014. gada 2. janvārī ar atsevišķu pārvedumu ECB samaksā 1. punktā norādīto summu, izmantojot Eiropas Automatizēto reālā laika bruto norēķinu sistēmu (TARGET2).
   3.   Latvijas Banka 2014. gada 2. janvārī ar atsevišķu TARGET2 pārskaitījumu samaksā ECB procentus, kas 2014. gada 1. janvārī uzkrājušies par summu, kura ECB pienākas saskaņā ar 2. punktu. Uzkrātos procentus aprēķina katru dienu, izmantojot aprēķināšanas metodi “faktiskais dienu skaits/360” un likmi, kas atbilst Eurosistēmas pēdējā galvenajā refinansēšanas operācijā lietotajai robežlikmei.
   3. pants
   Ārējo rezervju aktīvu pārvešana
   1.   Latvijas Banka 2014. gada 1. janvārī saskaņā ar šo pantu un noteikumiem, kas pieņemti atbilstoši šim pantam, šādi pārved uz ECB ārējo rezervju aktīvu summu Japānas jenās un zeltā, kas ekvivalenta EUR 205 272 581,13:

               Japānas jenas skaidrās naudas summas euro ekvivalents

               Zelta summas euro ekvivalents

               Kopējās summas euro ekvivalents

               174 481 693,96

               30 790 887,17

               205 272 581,13

         2.   Ārējo rezervju aktīvu euro ekvivalenta summu, kas Latvijas Bankai jāpārved saskaņā ar 1. punktu, aprēķina, pamatojoties uz euro un Japānas jenas kursu, kādu 24 stundu ilgā rakstiskā konsultāciju procedūrā 2013. gada 31. decembrī nosaka Eurosistēma un Latvijas Banka, un zeltam – pamatojoties uz zelta cenu ASV dolāros par Trojas unci zelta, kāda noteikta Londonas zelta cenas fiksēšanā 2013. gada 31. decembrī 10.30 pēc Londonas laika.
   3.   ECB, cik ātri vien iespējams, apstiprina Latvijas Bankai summas, kas aprēķinātas saskaņā ar 2. punktu.
   4.   Latvijas Banka Japānas jenas uz ECB pārved skaidrā naudā.
   5.   Skaidrā nauda tiek pārvesta uz ECB norādītajiem kontiem. Norēķinu diena skaidrajai naudai, kas jāpārved uz ECB, ir 2014. gada 6. janvāris. Latvijas Banka dod rīkojumu veikt šādu pārvedumu uz ECB.
   6.   Zelta, kuru Latvijas Banka pārved uz ECB saskaņā ar 1. punktu, vērtība ir pēc iespējas tuvāka EUR 30 790 887,17, to nepārsniedzot.
   7.   Latvijas Banka 1. punktā minēto zeltu neinvestētā veidā pārved uz ECB noteiktiem kontiem ECB noteiktās vietās. Norēķinu diena zeltam, kas jāpārved uz ECB, ir 2014. gada 3. janvāris. Latvijas Banka dod rīkojumu veikt šādu pārvedumu uz ECB.
   8.   Ja Latvijas Banka pārved uz ECB zeltu, kura vērtība ir mazāka par 1. punktā norādīto summu, tad 2014. gada 6. janvārī tā uz ECB norādītu ECB kontu pārved iztrūkumam ekvivalentu summu skaidrā naudā Japānas jenās. Šī skaidrā nauda Japānas jenās nav daļa no ārējo rezervju aktīviem Japānas jenās, ko Latvijas Banka pārved uz ECB saskaņā ar 1. punktā iekļautās tabulas kreiso aili.
   9.   Starpību starp kopējās summas euro ekvivalentu, kas minēts 1. punktā, un summu, kas minēta 4. panta 1. punktā, ja tāda ir, sedz saskaņā ar 2013. gada 31. decembra Nolīgumu starp Latvijas Banku un Eiropas Centrālo banku par Latvijas Bankas prasījumu pret Eiropas Centrālo banku saskaņā ar Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtu 30.3. pantu (10).
   4. pants
   Iemaksām ekvivalento prasījumu denominācija, termiņš un procentu samaksa
   1.   Latvijas Bankai no 2014. gada 1. janvāra saskaņā ar 3. panta noteikumiem par norēķinu dienām ārējo rezervju aktīvu pārvešanai ir euro denominēts prasījums pret ECB, kas ekvivalents Latvijas Bankas kopējai euro izteiktai iemaksai ārējo rezervju aktīvos. Šis prasījums ir vienāds ar EUR 163 479 892,24.
   2.   No norēķinu dienas par Latvijas Bankas prasījumu pret ECB maksā procentus. Uzkrātos procentus aprēķina katru dienu, izmantojot aprēķināšanas metodi “faktiskais dienu skaits/360” un likmi, kas atbilst 85 % no Eurosistēmas pēdējā galvenajā refinansēšanas operācijā lietotās robežlikmes.
   3.   Saskaņā ar 2. punktu aprēķinātos uzkrātos procentus Latvijas Bankai maksā katra finanšu gada beigās. ECB katru ceturksni par uzkrājušos summu informē Latvijas Banku.
   4.   Prasījums nav dzēšams.
   5. pants
   Iemaksas ECB rezervēs un uzkrājumos
   1.   Latvijas Banka ar 2014. gada 1. janvāri saskaņā ar 3. panta 5. un 6. punktu veic iemaksas ECB rezervēs un uzkrājumos, kas pielīdzināti šīm rezervēm, kā arī papildina summas, kas vēl jāiemaksā rezervēs un uzkrājumos atbilstoši peļņas un zaudējumu pārskatam 2013. gada 31. decembrī.
   2.   Summas, kas Latvijas Bankai jāiemaksā, nosaka saskaņā ar ECBS Statūtu 48.2. pantu. Atsauce 48.2. pantā uz “daļu skaitu, uz kādu attiecīgā centrālā banka ir parakstījusies” un “daļu skaitu, ko citas centrālās bankas jau apmaksājušas” ir atsauce uz Latvijas Bankas un citu dalībvalstu, kuru valūta ir euro, NCB svērumu ECB kapitāla atslēgā atbilstoši Lēmumam ECB/2013/26.
   3.   “ECB rezerves” un “uzkrājumi, kas pielīdzināti šīm rezervēm” 1. punktā ietver ECB vispārējo rezervju fondu, atlikumus pārvērtēšanas kontos un uzkrājumus ārvalstu valūtas kursu, procentu likmju, kredīta, tirgus cenas un zeltas cenas riskiem.
   4.   ECB vēlākais pirmajā darbdienā pēc tam, kad ECB Padome apstiprinājusi ECB gada pārskatu par 2013. gadu, aprēķina un apstiprina Latvijas Bankai summu, kas Latvijas Bankai jāiemaksā saskaņā ar 1. punktu.
   5.   Latvijas Banka otrajā darbdienā pēc tam, kad ECB Padome apstiprinājusi ECB gada pārskatu par 2013. gadu, izmantojot TARGET2, samaksā ECB:

               a)

               summu, kas ECB pienākas saskaņā ar 4. punktu, atņemot summu, kas pārvesta, pārsniedzot 4. panta 1. punktā minēto prasījumu 3. panta 5. punktā un 3. panta 7. punktā noteiktajos norēķinu datumos (iepriekšēju iemaksu), ja tāda ir;

               b)

               procentus, kas no 2014. gada 1. janvāra līdz norēķinu dienai uzkrājušies par summu, kura ECB pienākas saskaņā ar 4. punktu.

         6.   Saskaņā ar 5. punkta b) apakšpunktu uzkrātos procentus aprēķina katru dienu, izmantojot aprēķināšanas metodi “faktiskais dienu skaits/360” un likmi, kas atbilst Eurosistēmas pēdējā galvenajā refinansēšanas operācijā lietotajai robežlikmei.
   6. pants
   Kompetence
   1.   Ciktāl tas nepieciešams, ECB Valde dod norādījumus Latvijas Bankai, lai precizētu un izpildītu jebkuru šā lēmuma normu un lai rastu pienācīgus risinājumus jebkurām iespējamām problēmām.
   2.   Jebkurš ECB Valdes saskaņā ar 1. punktu dots norādījums tiek nekavējoties paziņots ECB Padomei, un ECB Valde ievēro jebkurus ECB Padomes lēmumus šajā jautājumā.
   7. pants
   Noslēguma noteikums
   Šis lēmums stājas spēkā 2014. gada 1. janvārī.

      Frankfurtē pie Mainas, 2013. gada 31. decembrī

            ECB prezidents

         Mario DRAGHI

      (1)  OV L 195, 18.7.2013., 24. lpp.

      (2)  Akts par Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanās nosacījumiem un pielāgojumiem Līgumos, kas ir Eiropas Savienības pamatā (OV L 236, 23.9.2003., 33. lpp.).

      (3)  Skatīt šā Oficiālā Vēstneša 53. lpp.

      (4)  OV L 187, 6.7.2013., 25. lpp.

      (5)  2008. gada 12. decembra Lēmums ECB/2008/23 par nacionālo centrālo banku procentuālo daļu Eiropas Centrālās bankas kapitāla parakstīšanas atslēgā (OV L 21, 24.1.2009., 66. lpp.).

      (6)  2013. gada 21. jūnija Lēmums ECB/2013/17 par nacionālo centrālo banku procentuālo daļu Eiropas Centrālās bankas kapitāla parakstīšanas atslēgā (OV L 187, 6.7.2013., 15. lpp.).

      (7)  Skatīt šā Oficiālā Vēstneša 47. lpp.

      (8)  Saskaņā ar 1998. gada 3. novembra Pamatnostādni ECB/2000/15, kurā grozījumi izdarīti ar 2000. gada 16. novembra Pamatnostādni un kura attiecas uz ārvalstu valūtas rezerves aktīvu sastāvu, vērtēšanu un noteikumiem, kas piemērojami to sākotnējam pārskaitījumam, kā arī līdzvērtīgu prasījumu denomināciju un atmaksāšanu (OV L 336, 30.12.2000., 114. lpp.).

      (9)  2004. gada 19. februāra Lēmums ECB/2004/2, ar ko pieņem Eiropas Centrālās bankas Reglamentu (OV L 80, 18.3.2004., 33. lpp.).

      (10)  Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts.


title: 2007/544/EK: Padomes Lēmums ( 2007. gada 23. jūlijs ) par protokola noslēgšanu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Alžīrijas Tautas Demokrātisko Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai

text:
               2.8.2007

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 201/13

      PADOMES LĒMUMS

   (2007. gada 23. jūlijs)
   par protokola noslēgšanu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Alžīrijas Tautas Demokrātisko Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai
   (2007/544/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 310. pantu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmās daļas otro teikumu un 3. punkta otro daļu,
   ņemot vērā 2003. gada Pievienošanās aktu, un jo īpaši tā 6. panta 2. punktu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu (1),
   tā kā:

               (1)

               Protokols Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Alžīrijas Tautas Demokrātisko Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai, Kopienas un tās dalībvalstu vārdā tika parakstīts 2007. gada 24. aprīlī Luksemburgā.

               (2)

               Šis protokols būtu jāapstiprina,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   Vienīgais pants
   Ar šo Kopienas un tās dalībvalstu vārdā ir apstiprināts protokols Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Alžīrijas Tautas Demokrātisko Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Ungārijas Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai.
   Protokola teksts ir pievienots šim lēmumam (2).

      Briselē, 2007. gada 23. jūlijā

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         L. AMADO

      (1)  Eiropas Parlamenta 2007. gada 10. jūlija piekrišana (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta).

      (2)  OV L 118, 8.5.2007., 8. lpp.


title: 2009/289/EK: Padomes Lēmums ( 2009. gada 20. janvāris ) par savstarpējās palīdzības piešķiršanu Latvijai

text:
               25.3.2009

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 79/37

      PADOMES LĒMUMS

   (2009. gada 20. janvāris)
   par savstarpējās palīdzības piešķiršanu Latvijai
   (2009/289/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 119. pantu,
   ņemot vērā Komisijas ieteikumu un pēc apspriešanās ar Ekonomikas un finanšu komiteju (EFK),
   tā kā:

               (1)

               Sakarā ar ļoti liela ārējā finansējuma nepieciešamību Latvijas kapitāla un finanšu tirgi pēdējā laikā ir saskārušies ar problēmām, kas saistītas ar tirgus attieksmes vispārēju pasliktināšanos un pieaugošajām bažām par Latvijas ekonomikas stāvokli, ņemot vērā lielo nesabalansētību starp ievērojamo ārējo deficītu un ļoti lielo ārējo parādu, valsts finanšu pasliktināšanos un augstus izmaksu līmeņus, kā arī cenu inflāciju. Latvijas banku sektorā ir radušās nopietnas likviditātes un uzticības problēmas. Ārvalstu valūtu rezervju līmenis ir samazinājies, jo centrālā banka ir veikusi intervenci, lai saglabātu valsts valūtas piesaistes kursu.

               (2)

               Padome regulāri pārskata Latvijas īstenoto ekonomikas politiku, jo īpaši Latvijas konverģences programmas un valsts reformu programmas kontekstā, kā arī konverģences ziņojumu kontekstā.

               (3)

               Ir novērtēts, ka Latvijas kopējās ārējā finansējuma vajadzības līdz 2011. gada pirmajam ceturksnim ir EUR 7,5 miljardi.

               (4)

               Latvijas iestādes no ES un citām starptautiskām finanšu iestādēm un citām valstīm ir pieprasījušas ievērojamu finansiālo palīdzību, lai atbalstītu maksājumu bilances ilgtspējīgumu.

               (5)

               Latvijas maksājumu bilance ir nopietni apdraudēta, tāpēc ir pamatota savstarpējā palīdzība, kuru steidzamā kārtā piešķir Kopiena. Turklāt, ņemot vērā jautājuma steidzamību, ir obligāti jāpiešķir atkāpe no sešu nedēļu termiņa, kas minēts I punkta 3. apakšpunktā Protokolā par dalībvalstu parlamentu lomu Eiropas Savienībā, kurš pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienu dibināšanas līgumiem.

               (6)

               Finanšu palīdzības paketi nodrošinātu ar nosacījumu, ka Latvijas iestādes stingri apņemas īstenot plašu fiskālās, finanšu sistēmas un strukturālo reformu programmu, lai veicinātu nepieciešamās ārējās un iekšējās korekcijas ar mērķi stabilizēt ekonomiku un atjaunot ticību ekonomikas politikai. Sadarbībā ar EFK Komisija regulāri un rūpīgi pārbaudīs, vai tiek pilnībā ievēroti ekonomikas politikas nosacījumi, saskaņā ar kuriem palīdzību piešķir,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Kopiena piešķir Latvijai savstarpēju palīdzību.
   2. pants
   Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

      Briselē, 2009. gada 20. janvārī

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         M. KALOUSEK