title: 2006/954/EK: Padomes Lēmums ( 2006. gada 18. decembris ), ar ko apstiprina Eiropas Kopienas pievienošanos Hāgas Vienošanās par dizainparaugu starptautisko reģistrāciju Ženēvas Aktam, kurš pieņemts Ženēvā 1999. gada 2. jūlijā

text:
                  29.12.2006

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 386/28

         PADOMES LĒMUMS
         (2006. gada 18. decembris),
         ar ko apstiprina Eiropas Kopienas pievienošanos Hāgas Vienošanās par dizainparaugu starptautisko reģistrāciju Ženēvas Aktam, kurš pieņemts Ženēvā 1999. gada 2. jūlijā
         (2006/954/EK)
         EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
         ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 308. pantu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmās daļas otro teikumu, un 300. panta 3. punkta pirmo daļu,
         ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
         ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu,
         ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu,
         tā kā:

                     (1)

                     Padomes Regulas (EK) Nr. 6/2002 (2001. gada 12. decembris) par Kopienas dizainparaugiem (1), kuras pamatā ir Līguma 308. pants, mērķis ir izveidot tirgu, kas pienācīgi darbojas un kur ir līdzīgi apstākļi kā valsts tirgū. Lai izveidotu šādu tirgu un lai tas aizvien lielākā mērā kļūtu par vienotu tirgu, ar minēto regulu ir izveidota Kopienas dizainparaugu sistēma, kurā uzņēmumi vienā procedūrā var iegūt Kopienas dizainparaugus, kuriem ir vienveida aizsardzība un tiesiskās sekas visā Kopienas teritorijā.

                     (2)

                     Pēc sagatavošanas darbiem, ko uzsāka un veica Pasaules intelektuālā īpašuma organizācija (PIĪO), piedaloties dalībvalstīm, kas ir Hāgas Savienības locekles, dalībvalstīm, kuras nav Hāgas Savienības locekles, un Eiropas Kopienai, Ženēvā šajā nolūkā sasauktā diplomātiskā konference 1999. gada 2. jūlijā pieņēma Hāgas vienošanās par dizainparaugu starptautisko reģistrāciju Ženēvas aktu (turpmāk — “Ženēvas akts”).

                     (3)

                     Ženēvas aktu pieņēma, lai dizainparaugu starptautiskajā deponēšanā, kas paredzēta ar Londonas aktu, kurš pieņemts 1934. gada 2. jūnijā, un Hāgas Aktu, kurš pieņemts 1960. gada 28. novembrī, ieviestu konkrētus jauninājumus.

                     (4)

                     Ženēvas akta mērķi ir attiecināt starptautiskās reģistrācijas Hāgas sistēmu uz jauniem locekļiem un vairāk piesaistīt pieteikuma iesniedzējus. Salīdzinājumā ar Londonas aktu un Hāgas aktu, viens no svarīgākajiem jauninājumiem ir tas, ka par Ženēvas akta pusi var kļūt starpvaldību organizācija, kurai ir birojs, kas pilnvarots dizainparaugiem piešķirt aizsardzību ar tiesiskām sekām organizācijas pārzinātajā teritorijā.

                     (5)

                     Iespēja starpvaldību organizācijai, kam ir reģionāls dizainparaugu reģistrācijas birojs, kļūt par Ženēvas akta pusi, tika ieviesta, lai, jo īpaši, atļautu Kopienai pievienoties aktam un – tādējādi – Hāgas Savienībai.

                     (6)

                     Ženēvas akts stājās spēkā 2003. gada 23. decembrī, un to sāka piemērot 2004. gada 1. aprīlī. Iekšējā tirgus saskaņošanas birojs (preču zīmes un dizainparaugi) Kopienas dizainparaugu reģistrācijas pieteikumus sāka pieņemt no 2003. gada 1. janvāra, un kā agrāko pieteikuma datumu piešķīra 2003. gada 1. aprīli.

                     (7)

                     Kopienas dizainparaugu sistēma un starptautiskās reģistrācijas sistēma, kas izveidota ar Ženēvas aktu, papildina viena otru. Kopienas dizainparaugu sistēma ir pilnīga un vienota reģionālas dizainparaugu reģistrācijas sistēma, kas attiecas uz visu Kopienas teritoriju. Hāgas vienošanās ir līgums, kas centralizē procedūras, kuras vajadzīgas, lai iegūtu dizainparaugu aizsardzību norādīto līgumslēdzēju pušu teritorijā.

                     (8)

                     Izveidojot saikni starp Kopienas dizainparaugu sistēmu un starptautiskās reģistrācijas sistēmu, uz kuru attiecas Ženēvas akts, dizainparaugu autoriem būtu iespēja ar vienu vienotu starptautisko pieteikumu iegūt aizsardzību to dizainparaugiem Kopienā Kopienas dizainparaugu sistēmā un teritorijās, uz kurām attiecas Ženēvas akts, Kopienā un ārpus tās.

                     (9)

                     Turklāt saiknes izveide starp Kopienas dizainparaugu sistēmu un starptautiskās reģistrācijas sistēmu, uz kuru attiecas Ženēvas akts, veicinās saskaņotu saimnieciskās darbības attīstību, likvidēs konkurences traucējumus, būs rentabla un palielinās iekšējā tirgus integrācijas pakāpi un darbību. Tādēļ Kopienai jāpievienojas Ženēvas aktam, lai Kopienas dizainparaugu sistēma piesaistītu vairāk dalībnieku.

                     (10)

                     Pēc Kopienas pievienošanās Ženēvas aktam Komisija jāpilnvaro pārstāvēt Kopienu Hāgas Savienības Asamblejā.

                     (11)

                     Šis lēmums neietekmē dalībvalstu tiesības piedalīties Hāgas Savienības asamblejā attiecībā uz to valsts dizainparaugiem,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Ar šo Kopienas vārdā attiecībā uz jautājumiem, kas ir tās kompetencē, apstiprina Hāgas vienošanās par dizainparaugu starptautisko reģistrāciju Ženēvas aktu, kas pieņemts Ženēvā 1999. gada 2. jūlijā.
            Ženēvas akta teksts ir pievienots šim lēmumam.

            2. pants

               1.   Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots deponēt pievienošanās dokumentu Pasaules intelektuālā īpašuma organizācijas ģenerāldirektoram no dienas, kad Padome un Komisija pieņēmušas pasākumus, kas vajadzīgi, lai izveidotu saikni starp Kopienas tiesību aktiem dizainparaugu jomā un Ženēvas aktu.

               2.   Šim lēmumam pievienotās deklarācijas iekļauj pievienošanās dokumentā.

            3. pants

               1.   Ar šo pilnvaro Komisija tiek pilnvarota pārstāvēt Eiropas Kopienu Hāgas Savienības Asamblejas sanāksmēs, kas notiek Pasaules intelektuālā īpašuma organizācijas aizgādībā.

               2.   Par visiem jautājumiem, kas ir saistīti ar Kopienas dizainparaugiem un ir Kopienas kompetencē, Komisija risina sarunas Hāgas Savienības asamblejā Kopienas vārdā un saskaņā ar turpmāk minētajiem noteikumiem:

                           a)

                           Kopienas nostāju Asamblejā sagatavo attiecīgā Padomes darba grupa vai, ja tas nav iespējams, ad hoc sanāksmēs, ko sasauc darba gaitā Pasaules intelektuālā īpašuma organizācijā;

                           b)

                           attiecībā uz lēmumiem, kas saistīti ar grozījumiem Regulā (EK) Nr. 6/2002 vai kādā citā Padomes aktā, kurš jāpieņem ar vienprātīgu lēmumu, Kopienas nostāju pēc Komisijas priekšlikuma pieņem Padome ar vienprātīgu lēmumu;

                           c)

                           attiecībā uz citiem lēmumiem, kas ietekmē Kopienas tiesību aktus dizainparaugu jomā, Kopienas nostāju pēc Komisijas priekšlikuma pieņem Padome ar kvalificētu balsu vairākumu.

            Briselē, 2006. gada 18. decembris

                  Padomes vārdā —

                  priekšsēdētājs

               J.-E. ENESTAM

            (1)  OV L 3, 5.1.2002., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar 2003. gada Pievienošanās aktu.

            PIELIKUMS
            1999. gada 2. jūlija Ženēvas akts
            SATURS
            IEVADA NOTEIKUMI

                        1. pants

                     Saīsinājumi

                        2. pants

                     Citu aizsardzības veidu piemērošana saskaņā ar dalībpušu likumiem un konkrētiem starptautiskajiem līgumiem

                  I NODAĻA
            STARPTAUTISKAIS PIETEIKUMS UN STARPTAUTISKĀ REĢISTRĀCIJA

                        3. pants

                     Tiesības iesniegt starptautisko pieteikumu

                        4. pants

                     Starptautiskā pieteikuma iesniegšanas procedūra

                        5. pants

                     Starptautiskā pieteikuma saturs

                        6. pants

                     Prioritāte

                        7. pants

                     Maksas par norādījumu

                        8. pants

                     Neatbilstību labošana

                        9. pants

                     Starptautiskā pieteikuma datums

                        10. pants

                     Starptautiskā reģistrācija, starptautiskās reģistrācijas datums, publikācija un starptautiskās reģistrācijas konfidenciālie eksemplāri

                        11. pants

                     Publikācijas atlikšana

                        12. pants

                     Atteikums

                        13. pants

                     Īpašas prasības attiecībā uz dizainparauga vienotību

                        14. pants

                     Starptautiskās reģistrācijas tiesiskās sekas

                        15. pants

                     Atzīšana par spēkā neesošu

                        16. pants

                     Ieraksti par grozījumiem un citi ieraksti attiecībā uz starptautisko reģistrāciju

                        17. pants

                     Starptautiskās reģistrācijas sākotnējais termiņš, tās atjaunošana un aizsardzības termiņš

                        18. pants

                     Informācija par publicētām starptautiskajām reģistrācijām

                  II NODAĻA
            ADMINISTRATĪVIE NOTEIKUMI

                        19. pants

                     Vairāku valstu kopīga iestāde

                        20. pants

                     Līdzdalība Hāgas savienībā

                        21. pants

                     Asambleja

                        22. pants

                     Starptautiskais birojs

                        23. pants

                     Finanses

                        24. pants

                     Reglaments

                  III NODAĻA
            PĀRSKATĪŠANA UN GROZĪŠANA

                        25. pants

                     Šā Akta pārskatīšana

                        26. pants

                     Atsevišķu pantu grozīšana, ko veic Asambleja

                  IV NODAĻA
            NOBEIGUMA NOTEIKUMI

                        27. pants

                     Kļūšana par šā Akta dalībnieku

                        28. pants

                     Ratifikāciju un pievienošanos stāšanās spēkā

                        29. pants

                     Atrunu aizliegums

                        30. pants

                     Dalībpušu deklarācijas

                        31. pants

                     1934. gada un 1960. gada aktu piemērošana

                        32. pants

                     Šā Akta denonsācija

                        33. pants

                     Šā Akta valodas; parakstīšana

                        34. pants

                     Depozitārijs

                  IEVADA NOTEIKUMI

               1. pants
               Saīsinājumi
               Šajā Aktā:

                           i)

                           “Hāgas vienošanās” ir Hāgas vienošanās par dizainparaugu starptautisko deponēšanu, kas turpmāk tiek saukta – Hāgas vienošanās par dizainparaugu starptautisko reģistrāciju;

                           ii)

                           “šis Akts” ir Hāgas vienošanās formā, kāda izveidota ar šo Aktu;

                           iii)

                           “Reglaments” ir Reglaments, kas pieņemts saskaņā ar šo Aktu;

                           iv)

                           “noteikts” jāsaprot: kā noteikts Reglamentā;

                           v)

                           “Parīzes konvencija” ir Parīzes konvencija par rūpnieciskā īpašuma aizsardzību, kas parakstīta 1 883. gada 20. martā Parīzē, ņemot vērā tās pārskatīšanu un izdarītos grozījumus;

                           vi)

                           “starptautiskā reģistrācija” ir dizainparauga starptautiskā reģistrācija, kas veikta saskaņā ar šo Aktu;

                           vii)

                           “starptautiskais pieteikums” ir starptautiskās reģistrācijas pieteikums;

                           viii)

                           “Starptautiskais reģistrs” ir Starptautiskā biroja kārtotais starptautisko reģistrāciju datu oficiālais kopums, ciktāl šādu datu ierakstīšanu prasa vai atļauj šis Akts vai Reglaments, neatkarīgi no vides, kādā šie dati tiek glabāti;

                           ix)

                           “persona” ir fiziska vai juridiska persona;

                           x)

                           “pieteicējs” ir persona, kuras vārdā iesniegts starptautiskais pieteikums;

                           xi)

                           “īpašnieks” ir persona, uz kuras vārda Starptautiskajā reģistrā izdarīts ieraksts par starptautisko reģistrāciju;

                           xii)

                           “starpvaldību organizācija” ir starpvaldību organizācija, kas ir tiesīga kļūt par šā Akta dalībnieci saskaņā ar 27. panta 1. daļas ii) punktu;

                           xiii)

                           “dalībpuse” ir jebkura valsts vai starpvaldību organizācija, kas ir šā Akta dalībniece;

                           xiv)

                           “pieteicēja dalībpuse” ir dalībpuse vai viena no dalībpusēm, no kuras izriet pieteicēja tiesības iesniegt starptautisko pieteikumu sakarā ar to, ka attiecībā uz šo dalībpusi pieteicējs atbilst vismaz vienam no 3. pantā minētajiem nosacījumiem; ja ir divas vai vairāk dalībpuses, no kurām saskaņā ar 3. pantu pieteicējam izriet tiesības iesniegt starptautisko pieteikumu, “pieteicēja dalībpuse” ir tā no viņām, kura kā pieteicēja dalībpuse minēta starptautiskajā pieteikumā;

                           xv)

                           “dalībpuses teritorija” nozīmē: ja dalībpuse ir valsts, – šīs valsts teritoriju; ja dalībpuse ir starpvaldību organizācija, – teritoriju, kurā piemēro līgumu, ar kuru ir nodibināta šī starpvaldību organizācija;

                           xvi)

                           “iestāde” ir institūcija, kurai dalībpuse uzticējusi aizsardzības piešķiršanu dizainparaugiem šīs dalībpuses teritorijā;

                           xvii)

                           “iestāde, kas veic ekspertīzi” ir iestāde, kas ex officio izdara ekspertīzi tajā iesniegtajiem dizainparaugu aizsardzības pieteikumiem vismaz tiktāl, lai konstatētu, vai dizainparaugi atbilst novitātes kritērijam;

                           xviii)

                           “norādījums” ir lūgums, lai starptautiskā reģistrācija būtu spēkā vienā konkrētā dalībpusē; tas arī nozīmē ierakstu Starptautiskajā reģistrā par šādu lūgumu;

                           xix)

                           “norādītā dalībpuse” un “norādītā iestāde” ir dalībpuse un, attiecīgi, dalībpuses iestāde, uz kuru attiecas norādījums;

                           xx)

                           “1934. gada akts” ir Hāgas vienošanās akts, kas parakstīts 1934. gada 2. jūnijā Londonā;

                           xxi)

                           “1960. gada akts” ir Hāgas vienošanās akts, kas parakstīts 1960. gada 28. novembrī Hāgā;

                           xxii)

                           “1961. gada Papildu akts” ir akts, kas parakstīts 1961. gada 18. novembrī Monako un papildina 1934. gada aktu;

                           xxiii)

                           “1967. gada Komplementārais akts” ir Hāgas vienošanās Komplementārais akts, kas parakstīts 1967. gada 14. jūlijā Stokholmā, ņemot vērā izdarītos grozījumus;

                           xxiv)

                           “Savienība” ir Hāgas savienība, kas iedibināta ar 1925. gada 6. novembra Hāgas vienošanos un uzturēta spēkā ar 1934. gada un 1960. gada aktiem, 1961. gada Papildu aktu, 1967. gada Komplementāro aktu un šo Aktu;

                           xxv)

                           “Asambleja” ir Asambleja, kas minēta 21. panta 1. daļas a) punktā, vai jebkuru struktūru, kura aizstāj šo Asambleju;

                           xxvi)

                           “Organizācija” ir Pasaules intelektuālā īpašuma organizācija;

                           xxvii)

                           “ģenerāldirektors” ir Organizācijas ģenerāldirektors;

                           xxviii)

                           “Starptautiskais birojs” ir Organizācijas Starptautiskais birojs;

                           xxix)

                           “ratifikācijas dokuments” jāsaprot arī kā pieņemšanas dokuments vai apstiprināšanas dokuments.

               2. pants
               Citu aizsardzības veidu piemērošana saskaņā ar dalībpušu likumiem un konkrētiem starptautiskajiem līgumiem

                  1.   [Dalībpušu likumi un konkrēti starptautiskie līgumi] Šā Akta noteikumi nekavē piemērot jebkādu plašāku aizsardzību, kas var tikt piešķirta saskaņā ar dalībpuses likumu, un nekādā veidā neietekmē aizsardzību, kādu mākslas darbiem un lietišķās mākslas darbiem piešķir starptautiskie autortiesību līgumi un konvencijas, vai arī aizsardzību, kāda dizainparaugiem ir piešķirta atbilstoši Līgumam par intelektuālā īpašuma tiesību aspektiem saistībā ar tirdzniecību, kas pievienots Pasaules Tirdzniecības organizācijas dibināšanas līgumam.

                  2.   [Pienākums ievērot Parīzes konvenciju] Katra dalībpuse ievēro Parīzes konvencijas noteikumus, kas attiecas uz dizainparaugiem.

            I NODAĻA
            STARPTAUTISKAIS PIETEIKUMS UN STARPTAUTISKĀ REĢISTRĀCIJA

               3. pants
               Tiesības iesniegt starptautisko pieteikumu
               Jebkura persona, kas ir pilsonis vai kam ir valstspiederība valstij – dalībpusei vai valstij – dalībniecei starpvaldību organizācijā, kura ir dalībpuse, vai persona, kam ir pastāvīga un parasta dzīvesvieta (atrašanās vieta) vai arī reāls un darbojošs rūpniecības vai tirdzniecības uzņēmums dalībpuses teritorijā, ir tiesīga iesniegt starptautisko pieteikumu.

               4. pants
               Starptautiskā pieteikuma iesniegšanas procedūra

                  1.   [Tieša vai netieša iesniegšana]

                              a)

                              Starptautiskais pieteikums pēc pieteicēja izvēles var tikt iesniegts vai nu tieši Starptautiskajā birojā vai arī, izmantojot pieteicēja dalībpuses iestādes starpniecību.

                              b)

                              Atkāpjoties no a) punkta noteikumiem, jebkura dalībpuse var deklarācijā oficiāli paziņot ģenerāldirektoram, ka starptautiskos pieteikumus nevar iesniegt ar šīs dalībpuses iestādes starpniecību.

                  2.   [Pārsūtīšanas maksa netiešas iesniegšanas gadījumā] Jebkuras dalībpuses iestāde var prasīt, lai pieteicējs samaksā pārsūtīšanas maksu šai iestādei par katru starptautisko pieteikumu, kas iesniegts ar tās starpniecību.

               5. pants
               Starptautiskā pieteikuma saturs

                  1.   [Starptautiskā pieteikuma obligātais saturs] Starptautiskajam pieteikumam jābūt noteiktā valodā vai vienā no noteiktām valodām, un tajā jāietver vai tam jāpievieno:

                              i)

                              lūgums veikt starptautisko reģistrāciju saskaņā ar šo aktu;

                              ii)

                              noteiktās ziņas par pieteicēju;

                              iii)

                              noteiktais eksemplāru skaits no dizainparauga – starptautiskā pieteikuma objekta – attēla vai, pēc pieteicēja izvēles, vairākiem atšķirīgiem attēliem, kas sagatavoti noteiktā veidā; tomēr, ja dizainparaugs ir plakans (divdimensionāls) un ir izteikts lūgums par publikācijas atlikšanu saskaņā ar 5. daļu, starptautiskajam pieteikumam attēlu vietā var pievienot noteikto skaitu izstrādājuma paraugu, kas attiecas uz šo dizainparaugu;

                              iv)

                              noteiktā veidā – tā izstrādājuma nosaukums vai to izstrādājumu nosaukumi, kuros dizainparaugs īstenots vai attiecībā uz kuriem dizainparaugu paredzēts izmantot;

                              v)

                              norādīto dalībpušu nosaukumi;

                              vi)

                              noteiktās maksas;

                              vii)

                              jebkuras citas noteiktās ziņas.

                  2.   [Starptautiskā pieteikuma papildu obligātais saturs]

                              a)

                              Jebkura dalībpuse, kuras iestāde ir iestāde, kas veic ekspertīzi, un kuras likums laikā, kad tā kļūst par dalībpusi, prasa, lai pieteikums aizsardzības piešķiršanai dizainparaugam – pieteikuma datuma noteikšanas nolūkiem saskaņā ar šo likumu – ietvertu jebkuru no elementiem, kas konkretizēti b) punktā, var deklarācijā ģenerāldirektoram oficiāli paziņot par šādiem elementiem.

                              b)

                              Elementi, par kādiem var oficiāli paziņot saskaņā ar a) punktu, ir šādi:

                                          i)

                                          ziņas par personu, kas radījusi dizainparaugu – šā pieteikuma objektu;

                                          ii)

                                          dizainparauga – šā pieteikuma objekta – attēla (attēlu) vai dizainparauga raksturīgo īpatnību īss apraksts;

                                          iii)

                                          pretenzijas.

                              c)

                              Ja pieteikums ietver tādas dalībpuses norādījumu, kura iesniegusi deklarāciju saskaņā ar a) punktu, tam noteiktā veidā jāietver arī jebkurš elements, par kuru deklarācijā paziņots.

                  3.   [Cits iespējamais starptautiskā pieteikuma saturs] Starptautiskajā pieteikumā var ietvert vai tam pievienot tādus citus elementus, kas konkretizēti Reglamentā.

                  4.   [Vairāki dizainparaugi vienā starptautiskajā pieteikumā] Ņemot vērā tādus nosacījumus, kādi var tikt noteikti, starptautiskais pieteikums var ietvert divus vai vairākus dizainparaugus.

                  5.   [Lūgums atlikt publikāciju] Starptautiskais pieteikums var ietvert lūgumu atlikt publikāciju.

               6. pants
               Prioritāte

                  1.   [Prioritātes pieprasīšana]

                              a)

                              Starptautiskais pieteikums var ietvert paziņojumu, atbilstoši Parīzes konvencijas 4. pantam, par prioritāti, kas izriet no viena vai vairākiem agrākiem pieteikumiem, kuri iesniegti jebkurā šīs konvencijas vai Pasaules Tirdzniecības organizācijas dalībvalstī vai attiecībā uz šādu dalībvalsti.

                              b)

                              Reglamentā var paredzēt, ka a) punktā minētais paziņojums var tikt iesniegts pēc starptautiskā pieteikuma iesniegšanas. Šādā gadījumā Reglamentā tiek noteikts arī vēlākais termiņš, līdz kuram šāds paziņojums iesniedzams.

                  2.   [Starptautiskais pieteikums, kas pamato prioritātes pieprasījumu] Starptautiskais pieteikums, sākot ar pieteikuma datumu un neatkarīgi no tā turpmākā iznākuma, ir līdzvērtīgs pareizi noformētam un iesniegtam pieteikumam Parīzes konvencijas 4. panta izpratnē.

               7. pants
               Maksas par norādījumu

                  1.   [Noteiktā maksa par norādījumu] Noteiktās maksas ietver, ņemot vērā arī 2. daļu, norādījuma maksu par katru norādīto dalībpusi.

                  2.   [Individuāla maksa par norādījumu] Jebkura dalībpuse, kuras iestāde ir iestāde, kas veic ekspertīzi, un jebkura dalībpuse, kas ir starpvaldību organizācija, var deklarācijā oficiāli paziņot ģenerāldirektoram, ka – saistībā ar katru starptautisko pieteikumu, kurā tā norādīta, un saistībā ar katras starptautiskās reģistrācijas, kura izriet no šāda pieteikuma, atjaunošanu – noteiktā maksa par norādījumu, kas minēta 1. daļā, jāaizstāj ar individuālu maksu par norādījumu, kuras apmērs paziņojams šajā deklarācijā un var tikt grozīts turpmākās deklarācijās. Šāda dalībpuse var konkretizēt minēto maksas apmēru aizsardzības sākotnējam termiņam un katram no atjaunošanas termiņiem vai maksimālajam aizsardzības laikposmam, kādu attiecīgā dalībpuse pieļauj. Tomēr tas nevar pārsniegt summu, kādu šīs dalībpuses iestāde būtu tiesīga saņemt no pieteicēja par aizsardzības piešķiršanu uz līdzvērtīgu laikposmu tādam pašam skaitam dizainparaugu, un no šīs summas atskaitāms ietaupījums, kas rodas, izmantojot starptautisko procedūru.

                  3.   [Maksu par norādījumu pārskaitīšana] Šā panta 1. un 2. daļā minētās maksas par norādījumu Starptautiskais birojs pārskaita dalībpusēm, attiecībā uz kurām tās ir samaksātas.

               8. pants
               Neatbilstību labošana

                  1.   [Starptautiskā pieteikuma ekspertīze] Ja Starptautiskais birojs konstatē, ka starptautiskais pieteikums tā saņemšanas laikā Starptautiskajā birojā neatbilst šā Akta vai Reglamenta prasībām, tas uzaicina pieteicēju noteiktā termiņā izdarīt nepieciešamos labojumus.

                  2.   [Neizlabotas neatbilstības]

                              a)

                              Ja pieteicējs noteiktā termiņā neizpilda uzaicinājumu izdarīt labojumus, starptautisko pieteikumu, ņemot vērā arī b) punktu, atzīst par pamestu (tādu, kura lietvedība ir pārtraukta).

                              b)

                              Ja neatbilstība attiecas uz 5. panta 2. daļu vai uz īpašu prasību, kuru dalībpuse saskaņā ar Reglamentu oficiāli paziņojusi ģenerāldirektoram, un pieteicējs noteiktā termiņā neizpilda uzaicinājumu izdarīt labojumus, uzskata, ka starptautiskais pieteikums neietver attiecīgās dalībpuses norādījumu.

               9. pants
               Starptautiskā pieteikuma datums

                  1.   [Tieši iesniegts starptautiskais pieteikums] Ja starptautiskais pieteikums ir iesniegts tieši Starptautiskajā birojā, pieteikuma datums, ņemot vērā arī 3. daļas noteikumus, ir tās dienas datums, kurā Starptautiskais birojs saņēmis starptautisko pieteikumu.

                  2.   [Netieši iesniegts starptautiskais pieteikums] Ja starptautiskais pieteikums ir iesniegts, izmantojot pieteicēja dalībpuses iestādes starpniecību, pieteikuma datumu piešķir noteiktā kārtībā.

                  3.   [Starptautiskais pieteikums, kas satur konkrētas neatbilstības] Ja starptautiskais pieteikums dienā, kad tas saņemts Starptautiskajā birojā, satur neatbilstību, kas ir noteikta kā tāda neatbilstība, kura izraisa pieteikuma datuma atlikšanu uz vēlāku laiku, pieteikuma datums ir tās dienas datums, kurā Starptautiskais birojs saņem šādas neatbilstības labojumu.

               10. pants (1)

               Starptautiskā reģistrācija, starptautiskās reģistrācijas datums, publikācija un starptautiskās reģistrācijas konfidenciālie eksemplāri

                  1.   [Starptautiskā reģistrācija] Starptautiskais birojs reģistrē katru dizainparaugu, kas ir starptautiskā pieteikuma objekts, tiklīdz saņem starptautisko pieteikumu vai, ja pieteicējs tiek uzaicināts izdarīt labojumus saskaņā ar 8. pantu, tiklīdz saņem pieprasītos labojumus. Reģistrāciju veic neatkarīgi no tā, vai publikācija tiek atlikta saskaņā ar 11. pantu vai nē.

                  2.   [Starptautiskās reģistrācijas datums]

                              a)

                              Ciktāl citādi nav paredzēts b) punktā, starptautiskās reģistrācijas datums ir starptautiskā pieteikuma datums.

                              b)

                              Ja starptautiskais pieteikums dienā, kad tas saņemts Starptautiskajā birojā, satur neatbilstību, kas attiecas uz 5. panta 2. daļu, starptautiskās reģistrācijas datums ir tās dienas datums, kurā Starptautiskais birojs saņem šādas neatbilstības labojumu, vai starptautiskā pieteikuma datums, atkarībā no tā, kurš no tiem ir vēlāks.

                  3.   [Publikācija]

                              a)

                              Starptautiskais birojs publicē starptautisko reģistrāciju. Šādu publikāciju uzskata par pietiekamu visās dalībpusēs, un nekādu citu publiskošanu no īpašnieka nevar prasīt.

                              b)

                              Starptautiskais birojs nosūta starptautiskās reģistrācijas publikācijas vienu eksemplāru katrai norādītajai iestādei.

                  4.   [Konfidencialitātes ievērošana pirms publikācijas] Ņemot vērā arī 5. daļas un 11. panta 4. daļas b) punkta noteikumus, Starptautiskais birojs nodrošina konfidencialitāti attiecībā uz katru starptautisko pieteikumu un katru starptautisko reģistrāciju līdz tās publicēšanai.

                  5.   [Konfidenciālie eksemplāri]

                              a)

                              Tiklīdz reģistrācija ir veikta, Starptautiskais birojs nosūta vienu starptautiskās reģistrācijas eksemplāru, kopā ar jebkuru starptautiskajam pieteikumam pievienotu un ar to saistītu paziņojumu, dokumentu vai izstrādājuma paraugu, katrai iestādei, kura ir oficiāli paziņojusi Starptautiskajam birojam, ka tā vēlas saņemt šādu eksemplāru, un kura ir norādīta starptautiskajā pieteikumā.

                              b)

                              Līdz laikam, kad Starptautiskais birojs publicē starptautisko reģistrāciju, iestāde nodrošina konfidencialitāti attiecībā uz katru starptautisko reģistrāciju, kuras eksemplāru Starptautiskais birojs tai nosūtījis, un var izlietot minēto eksemplāru vienīgi, lai veiktu ekspertīzi šai starptautiskajai reģistrācijai vai tiem dizainparaugu aizsardzības pieteikumiem, kas iesniegti dalībpusē vai attiecībā uz dalībpusi, kura ir šīs iestādes kompetencē. Tā it īpaši nedrīkst izpaust jebkuras šādas starptautiskās reģistrācijas saturu ārpus iestādes jebkādai personai, kas nav šīs starptautiskās reģistrācijas īpašnieks, izņemot gadījumu, ja administratīvi vai tiesas kārtībā tiek izskatīts strīds par tiesībām iesniegt starptautisko pieteikumu, uz kuru pamatojas attiecīgā starptautiskā reģistrācija. Šādas administratīvas vai tiesas izskatīšanas gadījumā starptautiskās reģistrācijas saturu atļauts izpaust, ievērojot konfidencialitāti, vienīgi procesa dalībniekiem, kurus saista pienākums respektēt izpaušanas konfidenciālo raksturu.

               11. pants
               Publikācijas atlikšana

                  1.   [Dalībpušu likumu noteikumi attiecībā uz publikācijas atlikšanu]

                              a)

                              Ja kādas dalībpuses likums paredz dizainparauga publikācijas atlikšanu uz laiku, kas ir īsāks nekā noteiktais periods, šī dalībpuse deklarācijā oficiāli paziņo ģenerāldirektoram pieļaujamo atlikšanas periodu.

                              b)

                              Ja kādas dalībpuses likums neparedz dizainparauga publikācijas atlikšanu, dalībpuse deklarācijā par to oficiāli paziņo ģenerāldirektoram.

                  2.   [Publikācijas atlikšana] Ja starptautiskais pieteikums satur lūgumu atlikt publikāciju, publikācija notiek:

                              i)

                              gadījumā, ja neviena no starptautiskajā pieteikumā norādītajām dalībpusēm nav iesniegusi deklarāciju saskaņā ar 1. daļu, – beidzoties noteiktajam periodam;

                              ii)

                              gadījumā, ja jebkura no starptautiskajā pieteikumā norādītajām dalībpusēm ir iesniegusi deklarāciju saskaņā ar 1. daļas a) punktu, – beidzoties šādā deklarācijā paziņotajam periodam, vai, ja ir vairāk nekā viena šāda norādītā dalībpuse, – beidzoties īsākajam to deklarācijās paziņotajam periodam.

                  3.   [Publikācijas atlikšanas lūgumu izskatīšana, ja saskaņā ar piemērojamo likumu atlikšana nav pieļaujama] Ja publikācijas atlikšana ir pieprasīta un jebkura no starptautiskajā pieteikumā norādītajām dalībpusēm deklarācijā saskaņā ar 1. daļas b) punktu ir paziņojusi, ka publikācijas atlikšana saskaņā ar tās likumu nav pieļaujama:

                              i)

                              ievērojot arī ii) punktu, Starptautiskais birojs attiecīgi informē pieteicēju; ja noteiktā termiņā pieteicējs ar rakstveida paziņojumu Starptautiskajam birojam neatsauc minētās dalībpuses norādījumu, Starptautiskais birojs neņem vērā lūgumu atlikt publikāciju;

                              ii)

                              ja starptautiskajam pieteikumam dizainparauga attēlu vietā ir pievienoti izstrādājuma paraugi, kas attiecas uz šo dizainparaugu, Starptautiskais birojs neņem vērā minētās dalībpuses norādījumu un attiecīgi informē pieteicēju.

                  4.   [Lūgums par agrāku publicēšanu vai par īpašu piekļuvi starptautiskās reģistrācijas materiāliem]

                              a)

                              Saskaņā ar 2. daļu piemērojamā atlikšanas perioda laikā, jebkurā brīdī, īpašnieks var lūgt publicēt jebkuru vai visus dizainparaugus, kas ir starptautiskās reģistrācijas objekts; šādā gadījumā atlikšanas periodu attiecībā uz šādu dizainparaugu vai dizainparaugiem uzskata par beigušos šāda lūguma saņemšanas dienā Starptautiskajā birojā.

                              b)

                              Saskaņā ar 2. daļu piemērojamā atlikšanas perioda laikā, jebkurā brīdī, īpašnieks arī var lūgt Starptautisko biroju izsniegt viņa minētai trešai personai izrakstu no materiāliem vai nodrošināt tai piekļuvi materiāliem, kas attiecas uz jebkuru vai visiem dizainparaugiem, kuri ir starptautiskās reģistrācijas objekts.

                  5.   [Atteikšanās un ierobežošana]

                              a)

                              Ja saskaņā ar 2. daļu piemērojamā atlikšanas perioda laikā, jebkurā brīdī, īpašnieks atsakās no starptautiskās reģistrācijas (renonsē to) attiecībā uz visām norādītajām dalībpusēm, dizainparaugs vai dizainparaugi, kas ir starptautiskās reģistrācijas objekts, netiek publicēti.

                              b)

                              Ja saskaņā ar 2. daļu piemērojamā atlikšanas perioda laikā, jebkurā brīdī, īpašnieks ierobežo starptautisko reģistrāciju attiecībā uz visām norādītajām dalībpusēm, atstājot tajā vienu vai vairākus no dizainparaugiem, kas ir starptautiskās reģistrācijas objekts, pārējie dizainparaugi, kas ir starptautiskās reģistrācijas objekts, netiek publicēti.

                  6.   [Publikācija un attēlu iesniegšana]

                              a)

                              Beidzoties jebkuram saskaņā ar šā panta noteikumiem piemērojamam atlikšanas periodam, Starptautiskais birojs, ar nosacījumu, ka ir samaksātas noteiktās maksas, publicē starptautisko reģistrāciju. Ja šādas maksas nav samaksātas kā noteikts, starptautiskā reģistrācija tiek anulēta un publikācija nenotiek.

                              b)

                              Ja starptautiskajam pieteikumam saskaņā ar 5. panta 1. daļas iii) punktu ir pievienots viens vai vairāki izstrādājuma paraugi, īpašnieks noteiktā termiņā iesniedz Starptautiskajam birojam noteikto eksemplāru skaitu attēlu no katra dizainparauga, kas ir šā pieteikuma objekts. Ciktāl īpašnieks šo prasību neizpilda, starptautiskā reģistrācija tiek anulēta, un publikācija nenotiek.

               12. pants
               Atteikums

                  1.   [Tiesības atteikt] Jebkuras norādītās dalībpuses iestāde, ja atbilstoši šīs dalībpuses likumam nav ievēroti aizsardzības piešķiršanas nosacījumi attiecībā uz jebkuru vai visiem dizainparaugiem, kas ir starptautiskās reģistrācijas objekts, var atteikt, daļēji vai pilnībā, šīs starptautiskās reģistrācijas tiesiskās sekas minētās dalībpuses teritorijā, ar nosacījumu, ka neviena iestāde nedrīkst atteikt, daļēji vai pilnībā, jebkuras starptautiskās reģistrācijas tiesiskās sekas tā iemesla dēļ, ka saskaņā ar attiecīgās dalībpuses likumu nav izpildītas ar starptautiskā pieteikuma formu vai saturu saistītas prasības, kuras ir paredzētas šajā Aktā vai Reglamentā, vai kuras salīdzinājumā ar tām ir papildprasības vai atšķirīgas prasības.

                  2.   [Atteikuma notifikācija]

                              a)

                              Noteiktā termiņā iestāde atteikuma paziņojumā (notifikācijā) paziņo Starptautiskajam birojam par starptautiskās reģistrācijas tiesisko seku atteikumu.

                              b)

                              Jebkurā atteikuma paziņojumā (notifikācijā) jānorāda visi pamatojumi, uz kuriem atteikums balstīts.

                  3.   [Atteikuma notifikācijas pārsūtīšana; aizstāvēšanās līdzekļi]

                              a)

                              Starptautiskais birojs nekavējoties pārsūta īpašniekam atteikuma paziņojuma (notifikācijas) vienu eksemplāru.

                              b)

                              Īpašnieks var izmantot tos pašus aizstāvēšanās līdzekļus, uz kādiem viņam būtu tiesības gadījumā, ja jebkurš dizainparaugs, kas ir starptautiskās reģistrācijas objekts, būtu pieteikuma objekts aizsardzības piešķiršanai saskaņā ar likumu, ko piemēro iestāde, kura paziņojusi par atteikumu. Šādi aizstāvēšanās līdzekļi ietver vismaz iespēju lēmumu par atteikumu izskatīt atkārtoti, vai to pārskatīt, vai iesniegt apelāciju par atteikumu.

                  4.    (2).[Atteikuma atsaukšana] Iestāde, kas par atteikumu paziņojusi, jebkuru atteikumu jebkurā laikā var atsaukt, daļēji vai pilnībā, iestāde, kas par atteikumu paziņojusi.

               13. pants
               Īpašas prasības attiecībā uz dizainparauga vienotību

                  1.   [Īpašu prasību paziņošana] Jebkura dalībpuse, kuras likums laikā, kad tā kļūst šā Akta dalībniece, prasa, lai dizainparaugi, kas ir viena un tā paša pieteikuma objekts, atbilstu dizainparauga konceptuālas vienotības, ražošanas vienotības vai lietošanas vienotības prasībai vai piederētu vienam un tam pašam izstrādājumu komplektam vai kopumam, vai lai viena pieteikuma objekts būtu tikai viens neatkarīgs un atšķirīgs dizainparaugs, var attiecīgā deklarācijā par to oficiāli paziņot ģenerāldirektoram. Tomēr neviena šāda deklarācija neskar pieteicēja tiesības ietvert starptautiskajā pieteikumā divus vai vairākus dizainparaugus saskaņā ar 5. panta 4. daļu, pat ja pieteikumā ir tādas dalībpuses norādījums, kura iesniegusi šādu deklarāciju.

                  2.   [Deklarācijas tiesiskās sekas] Jebkura šāda deklarācija piešķir tiesības tās dalībpuses iestādei, kura to iesniegusi, atteikt starptautiskās reģistrācijas tiesiskās sekas saskaņā ar 12. panta 1. daļu, iekams netiek izpildīta prasība, par ko dalībpuse paziņojusi.

                  3.   [Papildu maksas, kas jāmaksā, sadalot reģistrāciju] Ja sakarā ar 2. daļai atbilstošu atteikuma paziņojumu attiecīgajā iestādē tiek iesniegts lūgums sadalīt starptautisko reģistrāciju, lai novērstu atteikuma notifikācijā konstatēto atteikuma iemeslu, šī iestāde ir tiesīga ņemt maksu par katru papildu starptautisko pieteikumu, kas varētu būt nepieciešams, lai novērstu šo atteikuma iemeslu.

               14. pants
               Starptautiskās reģistrācijas tiesiskās sekas

                  1.   [Tiesiskās sekas, kas analogas pieteikumam saskaņā ar piemērojamo likumu] No starptautiskās reģistrācijas dienas starptautiskajai reģistrācijai katrā norādītajā dalībpusē ir vismaz tādas pašas tiesiskās sekas, kādas ir pareizi noformētam un iesniegtam pieteikumam aizsardzības piešķiršanai dizainparaugam saskaņā ar šīs dalībpuses likumu.

                  2.   [Tiesiskās sekas, kas analogas aizsardzības piešķiršanai saskaņā ar piemērojamo likumu]

                              a)

                              Katrā norādītajā dalībpusē, kuras iestāde nav paziņojusi par atteikumu saskaņā ar 12. pantu, starptautiskajai reģistrācijai ir tādas pašas tiesiskās sekas, kādas ir aizsardzības piešķiršanai dizainparaugam saskaņā ar šīs dalībpuses likumu, vēlākais no dienas, kad beidzies termiņš, kurā tai atļauts paziņot par atteikumu, vai, ja dalībpuse iesniegusi attiecīgu deklarāciju saskaņā ar Reglamentu, vēlākais tādā laikā, kāds precizēts šajā deklarācijā.

                              b) (3)

                              Ja norādītās dalībpuses iestāde ir paziņojusi par atteikumu un pēc tam šo atteikumu atsaukusi, daļēji vai pilnībā, starptautiskajai reģistrācijai, ciktāl atteikums ir atsaukts, šajā dalībpusē ir tādas pašas tiesiskās sekas, kādas ir aizsardzības piešķiršanai dizainparaugam saskaņā ar šīs dalībpuses likumu, vēlākais no dienas, kad atteikums atsaukts.

                              c)

                              Tiesiskās sekas, kādas starptautiskajai reģistrācijai ir saskaņā ar šo daļu, attiecas uz dizainparaugu vai dizainparaugiem, kas ir šīs reģistrācijas objekts, tādā formā, kādā tā ir saņemta norādītajā iestādē no Starptautiskā biroja, vai, attiecīgā gadījumā, ar tādiem grozījumiem, kas izdarīti šīs iestādes procedūrā.

                  3.   [Deklarācija attiecībā uz pieteicēja dalībpuses norādījuma tiesiskajām sekām]

                              a)

                              Jebkura dalībpuse, kuras iestāde ir iestāde, kas veic ekspertīzi, var deklarācijā oficiāli paziņot ģenerāldirektoram, ka gadījumā, ja tā ir pieteicēja dalībpuse, šīs dalībpuses norādījumam starptautiskajā reģistrācijā nav tiesisku seku.

                              b)

                              Ja dalībpuse, kas iesniegusi a) punktā minēto deklarāciju, starptautiskajā pieteikumā ir minēta gan kā pieteicēja dalībpuse, gan kā norādītā dalībpuse, Starptautiskais birojs neņem vērā šīs dalībpuses norādījumu.

               15. pants
               Atzīšana par spēkā neesošu

                  1.   [Prasība sniegt aizstāvēšanās iespēju] Norādītās dalībpuses kompetentās institūcijas nedrīkst atzīt starptautisko reģistrāciju par spēkā neesošu, daļēji vai pilnībā, pienācīgā laikā nesniedzot īpašniekam iespēju aizstāvēt savas tiesības.

                  2.   [Atzīšanas par spēkā neesošu notifikācija] Ja tās dalībpuses iestāde, kuras teritorijā starptautiskā reģistrācija atzīta par spēkā neesošu, ir par to informēta, tā oficiāli paziņo Starptautiskajam birojam par starptautiskās reģistrācijas atzīšanu par spēkā neesošu.

               16. pants
               Ieraksti par grozījumiem un citi ieraksti attiecībā uz starptautisko reģistrāciju

                  1.   [Ieraksti par grozījumiem un citi ieraksti] Starptautiskais birojs noteiktā kārtībā iekļauj Starptautiskajā reģistrā:

                              i)

                              jebkuras izmaiņas starptautiskās reģistrācijas īpašumtiesībās attiecībā uz jebkuru vai visām norādītajām dalībpusēm un attiecībā uz jebkuru dizainparaugu vai visiem dizainparaugiem, kas ir starptautiskās reģistrācijas objekts, ar nosacījumu, ka jaunais īpašnieks atbilstoši 3. pantam ir tiesīgs iesniegt starptautisko pieteikumu;

                              ii)

                              jebkuru grozījumu attiecībā uz īpašnieka vārdu (nosaukumu) vai adresi;

                              iii)

                              pieteicēja vai īpašnieka pārstāvja iecelšanu vai jebkuru citu ar šādu pārstāvi saistītu faktu;

                              iv)

                              jebkuru īpašnieka atteikšanos no starptautiskās reģistrācijas (renonsēšanu), attiecībā uz jebkuru vai visām norādītajām dalībpusēm;

                              v)

                              jebkuru īpašnieka izdarītu starptautiskās reģistrācijas ierobežojumu, attiecībā uz jebkuru vai visām norādītajām dalībpusēm, atstājot tajā vienu vai vairākus no dizainparaugiem, kas ir starptautiskās reģistrācijas objekts;

                              vi)

                              jebkuru starptautiskās reģistrācijas atzīšanu par spēkā neesošu norādītās dalībpuses teritorijā, ko deklarējušas šīs dalībpuses kompetentās institūcijas, attiecībā uz jebkuru dizainparaugu vai visiem dizainparaugiem, kas ir starptautiskās reģistrācijas objekts;

                              vii)

                              jebkuras citas Reglamentā konkretizētas ziņas, kas ir saistītas ar tiesībām uz jebkuru dizainparaugu vai visiem dizainparaugiem, kuri ir starptautiskās reģistrācijas objekts.

                  2.   [Starptautiskā reģistra ieraksta tiesiskās sekas] Jebkuram ierakstam, kas minēts 1. daļas i), ii), iv), v), vi) un vii) punktā, ir tādas pašas tiesiskās sekas kā gadījumā, ja tas būtu izdarīts katras attiecīgās dalībpuses iestādes reģistrā, ar tādu izņēmumu, ka dalībpuse var deklarācijā oficiāli paziņot ģenerāldirektoram, ka 1. daļas i) punktā minētajam ierakstam neiestājas attiecīgas tiesiskās sekas šajā dalībpusē, iekams šīs dalībpuses iestāde nav saņēmusi paziņojumus vai dokumentus, kuri konkretizēti šādā deklarācijā.

                  3.   [Maksas] Par jebkura ieraksta veikšanu saskaņā ar 1. daļu var ņemt maksu.

                  4.   [Publikācija] Starptautiskais birojs publicē paziņojumu par jebkuru ierakstu, kas veikts saskaņā ar 1. daļu. Paziņojuma publikācijas vienu eksemplāru tas nosūta katras attiecīgās dalībpuses iestādei.

               17. pants
               Starptautiskās reģistrācijas sākotnējais termiņš, tās atjaunošana un aizsardzības termiņš

                  1.   [Starptautiskās reģistrācijas sākotnējais termiņš] Starptautiskā reģistrācija stājas spēkā uz piecus gadus ilgu sākotnējo termiņu, skaitot no starptautiskās reģistrācijas dienas.

                  2.   [Starptautiskās reģistrācijas atjaunošana] Starptautiskā reģistrācija var tikt atjaunota uz piecus gadus ilgiem papildtermiņiem saskaņā ar noteikto procedūru, ja tiek samaksātas noteiktās maksas.

                  3.   [Aizsardzības termiņš norādītajās dalībpusēs]

                              a)

                              Ar nosacījumu, ka starptautiskā reģistrācija tiek atjaunota, un ņemot vērā b) punkta noteikumus, aizsardzības termiņam katrā no norādītajām dalībpusēm jābūt 15 gadus ilgam, skaitot no starptautiskās reģistrācijas dienas.

                              b)

                              Ja norādītās dalībpuses likums dizainparaugam, kuram aizsardzība piešķirta saskaņā ar šo likumu, pieļauj aizsardzības termiņu, ilgāku par 15 gadiem, aizsardzības termiņam jābūt tādam pašam, kādu pieļauj šīs dalībpuses likums.

                              c)

                              Katra dalībpuse deklarācijā oficiāli paziņo ģenerāldirektoram par tās likumā pieļauto maksimālo aizsardzības termiņu.

                  4.   [Ierobežotas atjaunošanas iespēja] Starptautiskās reģistrācijas atjaunošanu var veikt attiecībā uz jebkuru vai visām norādītajām dalībpusēm un attiecībā uz jebkuru dizainparaugu vai visiem dizainparaugiem, kas ir starptautiskās reģistrācijas objekts.

                  5.   [Ieraksts par atjaunošanu un publikācija] Starptautiskais birojs ierakstus par atjaunošanu iekļauj Starptautiskajā reģistrā un publicē attiecīgu paziņojumu par to. Paziņojuma publikācijas vienu eksemplāru tas nosūta katras attiecīgās dalībpuses iestādei.

               18. pants
               Informācija par publicētām starptautiskajām reģistrācijām

                  1.   [Piekļuve
                     informācijai] Starptautiskais birojs jebkurai personai, kas to lūdz, izsniedz izrakstus no Starptautiskā reģistra vai informāciju par Starptautiskā reģistra saturu attiecībā uz jebkuru publicētu starptautisko reģistrāciju, ja tiek samaksāta noteiktā maksa.

                  2.   [Izņēmums no prasības legalizēt] Starptautiskā biroja izsniegtie izraksti no Starptautiskā reģistra jebkurā dalībpusē tiek atbrīvoti no jebkādas prasības tos legalizēt.

            II NODAĻA
            ADMINISTRATĪVIE NOTEIKUMI

               19. pants
               Vairāku valstu kopīga iestāde

                  1.   [Paziņojums par kopīgu iestādi] Ja vairākas valstis, kam ir nodoms kļūt par šā Akta dalībniecēm, ir īstenojušas vai vairākas valstis, kas ir šā Akta dalībnieces, vienojas īstenot savu nacionālo tiesību normu unifikāciju attiecībā uz dizainparaugiem, tās var oficiāli paziņot ģenerāldirektoram:

                              i)

                              ka katras valsts iestādi aizstāj kopīga iestāde,
                              un

                              ii)

                              ka to attiecīgo teritoriju kopums, kurā piemēro unificētās tiesību normas, šā Akta 1. panta, 3. līdz 18. panta un 31. panta noteikumu piemērošanai uzskatāms par vienotu dalībpusi.

                  2.   [Laiks, kad paziņojums iesniedzams] Paziņojumu, kas minēts 1. daļā, iesniedz:

                              i)

                              ja valstīm ir nodoms kļūt par šā Akta dalībniecēm, – 27. panta 2. daļā minēto dokumentu deponēšanas laikā;

                              ii)

                              ja valstis ir šā Akta dalībnieces, – jebkurā laikā pēc tam, kad ir īstenota to nacionālo tiesību normu unifikācija.

                  3.   [Diena, kad paziņojums stājas spēkā] 1. un 2.daļā minētais paziņojums stājas spēkā:

                              i)

                              ja valstīm ir nodoms kļūt par šā Akta dalībniecēm, – laikā, kad šis Akts kļūst šādām valstīm saistošs;

                              ii)

                              ja valstis ir šā Akta dalībnieces, – trīs mēnešus kopš dienas, kad ģenerāldirektors par to paziņojis citām dalībpusēm, vai jebkurā vēlākā dienā, kas precizēta paziņojumā.

               20. pants
               Līdzdalība Hāgas savienībā
               Dalībpuses ir locekles tajā pašā Savienībā, kur ietilpst valstis, kas ir 1934. gada akta un 1960. gada akta dalībnieces.

               21. pants
               Asambleja

                  1.   [Sastāvs]

                              a)

                              Dalībpuses ir locekles tajā pašā Asamblejā, kur ietilpst valstis, kuras saista 1967. gada Komplementārā akta 2. pants.

                              b)

                              Katru Asamblejas locekli Asamblejā pārstāv viens delegāts, kam var palīdzēt aizstājēji delegāti, padomdevēji un eksperti, un katrs delegāts var pārstāvēt tikai vienu dalībpusi.

                              c)

                              Savienības locekles, kas nav Asamblejas locekles, Asamblejas sanāksmēs pielaiž kā novērotājas.

                  2.   [Funkcijas]

                              a)

                              Asambleja:

                                          i)

                                          kārto visus jautājumus, kas attiecas uz Savienības uzturēšanu un attīstību, kā arī uz šā Akta īstenošanu;

                                          ii)

                                          īsteno tādas tiesības un izpilda tādus uzdevumus, kādi tai tiek īpaši piešķirti vai uzticēti saskaņā ar šo Aktu vai 1967. gada Komplementāro aktu;

                                          iii)

                                          dod ģenerāldirektoram norādījumus par pārskatīšanas konferenču sagatavošanu un izlemj par katras šādas konferences sasaukšanu;

                                          iv)

                                          groza Reglamentu;

                                          v)

                                          izskata un apstiprina ģenerāldirektora ziņojumus un darbību, kas attiecas uz Savienību, un dod ģenerāldirektoram visas vajadzīgās instrukcijas par jautājumiem, kuri ir Savienības kompetencē;

                                          vi)

                                          formulē Savienības programmu un pieņem tās budžetu ik diviem gadiem, kā arī apstiprina tās galīgos finanšu pārskatus;

                                          vii)

                                          pieņem Savienības finanšu reglamentu;

                                          viii)

                                          izveido tādas komitejas un darba grupas, kādas tā uzskata par vajadzīgām Savienības mērķu sasniegšanai;

                                          ix)

                                          ņemot vērā arī 1. daļas c) punktu, nosaka, kuras valstis, starpvaldību organizācijas un nevalstiskas organizācijas tā pielaiž savās sanāksmēs kā novērotājas;

                                          x)

                                          veic jebkādas citas vajadzīgas darbības, lai sekmētu Savienības mērķu sasniegšanu un izpilda tādas citas funkcijas, kas izriet no šā Akta.

                              b)

                              Par jautājumiem, kuros ieinteresētas arī citas savienības, ko pārvalda Organizācija, Asambleja pieņem lēmumus, uzklausījusi Organizācijas Koordinācijas komitejas viedokli.

                  3.   [Kvorums]

                              a)

                              Puse no Asamblejas loceklēm, kuras ir valstis un kurām ir balsstiesības konkrētā jautājumā, veido kvorumu balsošanai šajā jautājumā.

                              b)

                              Neatkarīgi no a) punkta noteikumiem, ja kādā sesijā to Asamblejas locekļu skaits, kas ir valstis, kurām ir balsstiesības konkrētajā jautājumā un kuras ir pārstāvētas, ir mazāks par pusi, bet līdzinās vienai trešdaļai vai pārsniedz vienu trešdaļu no to Asamblejas locekļu skaita, kuras ir valstis un kurām ir balsstiesības šajā jautājumā, Asambleja var pieņemt lēmumus, tomēr, izņemot tādus lēmumus, kas attiecas uz pašas Asamblejas procedūru, visi šādi lēmumi stājas spēkā tikai tad, ja ir ievēroti turpmāk minētie nosacījumi. Starptautiskais birojs tādus lēmumus paziņo Asamblejas loceklēm, kuras ir valstis, kurām ir balsstiesības minētajā jautājumā un kuras nebija pārstāvētas, un uzaicina tās trijos mēnešos no paziņojuma dienas rakstveidā balsot vai atturēties. Ja pēc šā termiņa beigām tādu locekļu skaits, kas tādējādi izteikuši savu balsojumu vai atturēšanos, sasniedz to locekļu skaitu, kāds pietrūka notikušās sesijas kvorumam, šādi lēmumi stājas spēkā ar noteikumu, ka vienlaikus saglabājas vajadzīgais balsu vairākums.

                  4.   [Lēmumu pieņemšana Asamblejā]

                              a)

                              Asambleja pieliek pūles, lai lēmumus pieņemtu savstarpēji vienojoties.

                              b)

                              Ja lēmumu nevar pieņemt savstarpēji vienojoties, izskatāmo jautājumu izlemj balsojot. Šādā gadījumā:

                                          i)

                                          katrai dalībpusei, kura ir valsts, ir viena balss, un šī dalībpuse balso vienīgi savā vārdā;

                                          ii)

                                          katra dalībpuse, kura ir starpvaldību organizācija, var balsot tās dalībvalstu vārdā, izmantojot balsu skaitu, kas līdzinās to tās dalībvalstu skaitam, kuras ir šā Akta dalībpuses; turklāt neviena šāda starpvaldību organizācija nevar piedalīties balsošanā, ja kaut viena tās dalībvalsts izmanto savas tiesības balsot, un vice versa.

                              c)

                              Jautājumos, kas attiecas tikai uz valstīm, kuras saista 1967. gada Komplementārā akta 2. pants, dalībpuses, kuras minētais pants nesaista, balsot nav tiesīgas, turpretim jautājumos, kas attiecas tikai uz dalībpusēm, vienīgi tās ir tiesīgas balsot.

                  5.   [Nepieciešamais vairākums]

                              a)

                              Ciktāl citādi nav paredzēts 24. panta 2. daļā un 26. panta 2. daļā, Asamblejas lēmumu pieņemšanai nepieciešamas divas trešdaļas no nodotajām balsīm.

                              b)

                              Atturēšanos neuzskata par balsojumu.

                  6.   [Sesijas]

                              a)

                              Asambleja, ģenerāldirektora sasaukta, parastā sesijā sanāk reizi katrā otrajā kalendārajā gadā, turklāt, ja nav ārkārtēju apstākļu, tajā pašā laikā un vietā, kur sanāk Organizācijas Ģenerālā asambleja.

                              b)

                              Asambleja, ģenerāldirektora sasaukta, sanāk ārkārtas sesijā, vai nu pēc vienas ceturtās daļas Asamblejas locekļu pieprasījuma, vai pēc ģenerāldirektora iniciatīvas.

                              c)

                              Katras sesijas darba kārtību sagatavo ģenerāldirektors.

                  7.   [Procedūras noteikumi] Asambleja pieņem savus procedūras noteikumus.

               22. pants
               Starptautiskais birojs

                  1.   [Administratīvie uzdevumi]

                              a)

                              Starptautisko reģistrāciju un ar to saistītos pienākumus, kā arī citus administratīvos uzdevumus, kas attiecas uz Savienību, veic Starptautiskais birojs.

                              b)

                              Citstarp Starptautiskais birojs sagatavo sanāksmes un nodrošina sekretariātu Asamblejai un tādām ekspertu komitejām un darba grupām, kuras var nodibināt Asambleja.

                  2.   [Ģenerāldirektors] Ģenerāldirektors ir Savienības galvenā amatpersona un pārstāv Savienību.

                  3.   [Sanāksmes, kas nav Asamblejas sesijas] Ģenerāldirektors sasauc jebkuru komiteju vai darba grupu, kuru nodibinājusi Asambleja, un visas citas sanāksmes jautājumos, kas attiecas uz Savienību.

                  4.   [Starptautiskā biroja funkcijas Asamblejā un citās sanāksmēs]

                              a)

                              Ģenerāldirektors un ģenerāldirektora norādītas personas bez balsstiesībām piedalās visās Asamblejas sanāksmēs, visās Asamblejas nodibināto komiteju un darba grupu sanāksmēs, kā arī jebkādās citās sanāksmēs, kuras ģenerāldirektors sasauc Savienības pārraudzībā.

                              b)

                              Ģenerāldirektors vai ģenerāldirektora norādīts personāla pārstāvis ir Asamblejas, kā arī komiteju, darba grupu un citu a) punktā minēto sanāksmju sekretārs ex officio.

                  5.   [Konferences]

                              a)

                              Starptautiskais birojs saskaņā ar Asamblejas instrukcijām veic sagatavošanas darbus jebkādām pārskatīšanas konferencēm.

                              b)

                              Starptautiskais birojs var apspriesties ar starpvaldību organizācijām un starptautiskām un nacionālām nevalstiskām organizācijām par minētajiem sagatavošanas darbiem.

                              c)

                              Ģenerāldirektors un ģenerāldirektora norādītas personas piedalās pārskatīšanas konferenču diskusijās bez balsstiesībām.

                  6.   [Citi uzdevumi] Starptautiskais birojs veic jebkādus citus uzdevumus, kas tam uzticēti saistībā ar šo Aktu.

               23. pants
               Finanses

                  1.   [Budžets]

                              a)

                              Savienībai ir savs budžets.

                              b)

                              Savienības budžets ietver ienākumus un izdevumus, kas tieši attiecas uz Savienību, un Savienības iemaksas to izdevumu budžetā, kas ir kopīgi Organizācijas pārvaldītām savienībām.

                              c)

                              Izdevumus, kas neattiecas uz Savienību vien, bet arī uz vienu vai vairākām citām Organizācijas pārvaldītām savienībām, uzskata par savienībām kopīgiem izdevumiem. Savienības daļa šādos kopīgos izdevumos ir proporcionāla Savienības ieinteresētībai šādos izdevumos.

                  2.   [Koordinācija ar citu savienību budžetiem] Savienības budžetu sastāda, pienācīgi ņemot vērā vajadzību to koordinēt ar citu Organizācijas pārvaldīto savienību budžetiem.

                  3.   [Budžeta finansēšanas avoti] Savienības budžetu finansē no šādiem avotiem:

                              i)

                              maksas, kas attiecas uz starptautiskajām reģistrācijām;

                              ii)

                              maksājumi par citiem Starptautiskā biroja pakalpojumiem, kas sniegti saistībā ar Savienību;

                              iii)

                              ieņēmumi no to Starptautiskā biroja publikāciju pārdošanas, kuras attiecas uz Savienību, vai procentatskatījumi sakarā ar tām;

                              iv)

                              dāvinājumi, novēlējumi, subsīdijas;

                              v)

                              īresmaksas, procentmaksājumi un dažādi citi ienākumi.

                  4.   [Maksu un maksājumu noteikšana; budžeta līmenis]

                              a)

                              Šā panta 3. daļas i) punktā minēto maksu apmēru pēc ģenerāldirektora priekšlikuma nosaka Asambleja. 3. daļas ii) punktā minētos maksājumus nosaka ģenerāldirektors, un tos piemēro provizoriski, līdz Asambleja tos apstiprina savā nākamajā sesijā.

                              b)

                              Šā panta 3. daļas i) punktā minēto maksu apmēru nosaka tādu, lai Savienības ienākumi no šīm maksām un citiem avotiem būtu vismaz pietiekami, sedzot visus Starptautiskā biroja izdevumus, kas attiecas uz Savienību.

                              c)

                              Ja budžets nav apstiprināts līdz jauna finanšu posma sākumam, to nosaka iepriekšējā gada budžeta līmenī, ievērojot kārtību, kas paredzēta finanšu reglamentā.

                  5.   [Apgrozāmo līdzekļu fonds] Savienībai ir apgrozāmo līdzekļu fonds, ko veido papildieņēmumi un, ja nepietiek ar šādiem papildieņēmumiem, tad katras Savienības locekles viena iemaksa. Ja šā fonda līdzekļu kļūst par maz, Asambleja lemj par fonda palielināšanu. Iemaksu apmēru proporciju un maksāšanas noteikumus pēc ģenerāldirektora priekšlikuma paredz Asambleja.

                  6.   [Mītnes valsts aizdevumi]

                              a)

                              Līgumā par galveno mītni, ko noslēdz ar valsti, kuras teritorijā atrodas Organizācijas galvenā mītne, paredz, ka šī valsts piešķir aizdevumu, kad vien apgrozāmo līdzekļu fonds kļūst par mazu. Aizdevuma apmēru un piešķiršanas nosacījumus katrā atsevišķā gadījumā nosaka īpaša vienošanās starp šo valsti un Organizāciju.

                              b)

                              Gan a) punktā minētajai valstij, gan Organizācijai ir tiesības ar oficiālu rakstveida paziņojumu uzteikt pienākumu piešķirt aizdevumus. Uzteikums stājas spēkā pēc trim gadiem, skaitot no tā gada beigām, kad tas paziņots.

                  7.   [Finanšu revīzija] Ievērojot kārtību, kas paredzēta finanšu reglamentā, finanšu revīziju veic viena vai vairākas valstis – Savienības locekles vai ārējie auditori. Tos ar pašu piekrišanu ieceļ Asambleja.

               24. pants
               Reglaments

                  1.   [Regulējuma priekšmets] Reglaments nosaka šā Akta īstenošanas kārtību. Cita starpā, Reglaments ietver noteikumus attiecībā uz:

                              i)

                              jautājumiem, kuru regulējumu šis Akts īpaši paredz noteikt Reglamentā;

                              ii)

                              citu sīkāku regulējumu, kas attiecas uz šā Akta noteikumiem, vai jebkuru sīkāku regulējumu, kurš lietderīgs to īstenošanai;

                              iii)

                              jebkurām administratīvām prasībām, jautājumiem vai procedūrām.

                  2.   [Konkrētu Reglamenta noteikumu grozīšana]

                              a)

                              Reglamentā var paredzēt, ka konkrētus Reglamenta noteikumus grozīt var vienīgi ar vienbalsīgu lēmumu vai vienīgi ar četru piektdaļu balsu vairākumu.

                              b)

                              Lai kāda Reglamenta noteikuma grozīšanai turpmāk nepiemērotu prasību par vienbalsīgu lēmumu vai četru piektdaļu balsu vairākumu, nepieciešams vienbalsīgs lēmums.

                              c)

                              Lai kāda Reglamenta noteikuma grozīšanai turpmāk piemērotu prasību par vienbalsīgu lēmumu vai četru piektdaļu balsu vairākumu, nepieciešams četru piektdaļu balsu vairākums.

                  3.   [Pretruna starp šo Aktu un Reglamentu] Gadījumā, ja starp šā Akta noteikumiem un Reglamenta noteikumiem ir pretruna, piemēro šā Akta noteikumus.

            III NODAĻA
            PĀRSKATĪŠANA UN GROZĪŠANA

               25. pants
               Šā Akta pārskatīšana

                  1.   [Pārskatīšanas konferences] Šo Aktu var pārskatīt dalībpušu konferencē.

                  2.   [Noteiktu pantu pārskatīšana vai grozīšana] Šā Akta 21., 22., 23. un 26. panta noteikumus var grozīt vai nu pārskatīšanas konferencē, vai – saskaņā ar 26. panta noteikumiem – Asamblejā.

               26. pants
               Atsevišķu pantu grozīšana, ko veic Asambleja

                  1.   [Priekšlikumi par grozījumiem]

                              a)

                              Ar priekšlikumiem, lai Asambleja grozītu 21., 22., 23. un šo pantu, var nākt klajā jebkura dalībpuse vai ģenerāldirektors.

                              b)

                              Šādus priekšlikumus ģenerāldirektors dara zināmus dalībpusēm vismaz sešus mēnešus pirms to izskatīšanas Asamblejā.

                  2.   [Nepieciešamais vairākums] Lai pieņemtu jebkuru grozījumu 1.daļā minētajos pantos, nepieciešams trīs ceturtdaļu balsu vairākums, izņemot jebkurus grozījumus 21. pantā un šajā daļā, kuriem vajadzīgs četru piektdaļu balsu vairākums.

                  3.   [Stāšanās spēkā]

                              a)

                              Izņemot gadījumus, kad piemērojams b) punkts, jebkurš grozījums 1. daļā minētajos pantos stājas spēkā vienu mēnesi pēc tam, kad no trim ceturtdaļām visu to dalībpušu, kuras grozījuma pieņemšanas laikā bija Asamblejas locekles un kurām bija tiesības balsot par šo grozījumu, ģenerāldirektors ir saņēmis oficiālus rakstveida paziņojumus par to akceptu saskaņā ar konstitucionālām procedūrām.

                              b)

                              Jebkurš grozījums 21. panta 3. vai 4. daļā vai šajā punktā nestājas spēkā, ja sešu mēnešu laikā pēc tā pieņemšanas Asamblejā jebkura dalībpuse oficiāli paziņo ģenerāldirektoram, ka tā neakceptē šādu grozījumu.

                              c)

                              Jebkurš grozījums, kas stājas spēkā saskaņā ar šīs daļas noteikumiem, uzliek saistības visām valstīm un starpvaldību organizācijām, kuras ir dalībpuses laikā, kad attiecīgais grozījums stājas spēkā, vai arī kļūst par dalībpusēm vēlāk.

            IV NODAĻA
            NOBEIGUMA NOTEIKUMI

               27. pants
               Kļūšana par šā Akta dalībnieku

                  1.   [Tiesības uz dalību] Ņemot vērā arī 2. un 3. daļu un 28. pantu:

                              i)

                              jebkura valsts, kas ir Organizācijas locekle, var parakstīt šo Aktu un kļūt par tā dalībnieci;

                              ii)

                              jebkura starpvaldību organizācija, kas uztur iestādi, kurā var iegūt dizainparaugu aizsardzību ar tiesiskām sekām teritorijā, kur piemēro šīs starpvaldību organizācijas dibināšanas līgumu, var parakstīt šo Aktu un kļūt par tā dalībnieci, ar nosacījumu, ka vismaz viena no starpvaldību organizācijas dalībvalstīm ir Organizācijas locekle un ka šāda iestāde nav saskaņā ar 19. pantu iesniegta paziņojuma objekts.

                  2.   [Ratifikācija vai pievienošanās] Jebkura 1. daļā minētā valsts vai starpvaldību organizācija var deponēt:

                              i)

                              ratifikācijas dokumentu, ja tā parakstījusi šo Aktu;

                              ii)

                              pievienošanās dokumentu, ja tā nav parakstījusi šo Aktu.

                  3.   [Deponēšanas diena]

                              a)

                              Ciktāl citādi nav noteikts b) līdz d) punktos, par ratifikācijas vai pievienošanās dokumenta deponēšanas dienu uzskata dienu, kad šāds dokuments iesniegts glabāšanai.

                              b)

                              Ratifikācijas vai pievienošanās dokumentu, ko deponē jebkura valsts, attiecībā uz kuru dizainparaugu aizsardzību var iegūt vienīgi iestādē, ko uztur starpvaldību organizācija, kuras dalībvalsts ir minētā valsts, uzskata par deponētu dienā, kad tiek deponēts šīs starpvaldību organizācijas dokuments, ja šāda diena ir vēlāka par dienu, kad ticis iesniegts glabāšanai minētās valsts dokuments.

                              c)

                              Jebkuru ratifikācijas vai pievienošanās dokumentu, kurā iekļauts vai kam pievienots 19. pantā minētais oficiālais paziņojums, uzskata par deponētu dienā, kad tiek deponēts pēdējais no to valstu dokumentiem, kuras pieder valstu grupai, kas iesniedz šādu oficiālu paziņojumu.

                              d)

                              Jebkurā valsts ratifikācijas vai pievienošanās dokumentā var iekļaut vai tam pievienot deklarāciju, saskaņā ar kuru attiecīgais dokuments uzskatāms par deponētu ar nosacījumu, ja ir deponēts arī viens citas valsts vai vienas starpvaldību organizācijas dokuments, vai ja ir deponēti divu citu valstu dokumenti, vai ja ir deponēts vienas citas valsts dokuments un vienas starpvaldību organizācijas dokuments; turklāt minētajām valstīm un starpvaldību organizācijai jābūt tiesīgām kļūt par šā Akta dalībniecēm un deklarācijā jānorāda to nosaukumi. Dokumentu, kurā iekļauta vai kuram pievienota šāda deklarācija, uzskata par deponētu dienā, kad deklarācijā paredzētais nosacījums ir izpildīts. Tomēr, ja dokumentā, uz kuru norādīts deklarācijā, arī iekļauta vai tam pievienota šāda veida deklarācija, šādu dokumentu uzskata par deponētu dienā, kad ir izpildīts nosacījums, kas paredzēts pēdējā deklarācijā.

                              e)

                              Jebkuru deklarāciju, kas iesniegta saskaņā ar d) punktu, var jebkurā laikā atsaukt, pilnībā vai daļēji. Jebkurš šāds atsaukums stājas spēkā dienā, kad ģenerāldirektors saņem oficiālu paziņojumu par atsaukumu.

               28. pants
               Ratifikāciju un pievienošanos stāšanās spēkā

                  1.   [Dokumenti, kurus ņem vērā] Šā panta piemērošanai ņem vērā vienīgi tādus ratifikācijas vai pievienošanās dokumentus, kurus deponējušas valstis vai starpvaldību organizācijas, kas minētas 27. panta 1. daļā, un kuriem atzīta to deponēšanas diena saskaņā ar 27. panta 3. daļu.

                  2.   [Šā Akta spēkā stāšanās] Šis Akts stājas spēkā trīs mēnešus pēc tam, kad sešas valstis ir deponējušas savus ratifikācijas vai pievienošanās dokumentus, ar nosacījumu, ka saskaņā ar visjaunāko Starptautiskā biroja apkopoto ikgadējo statistiku vismaz trīs no šīm valstīm atbilst vismaz vienam no šādiem noteikumiem:

                              i)

                              konkrētajā valstī vai attiecībā uz to ir iesniegti vismaz 3 000 pieteikumu dizainparaugu aizsardzībai;

                              ii)

                              konkrētajā valstī vai attiecībā uz to vismaz 1 000 pieteikumu dizainparaugu aizsardzībai ir iesniegušas personas, kuru dzīvesvieta vai atrašanās vieta ir citās valstīs.

                  3.   [Ratifikāciju un pievienošanos stāšanās spēkā]

                              a)

                              Jebkurai valstij vai starpvaldību organizācijai, kas savu ratifikācijas vai pievienošanās dokumentu deponējusi trīs mēnešus pirms šā Akta stāšanās spēkā vai agrāk, šis Akts kļūst saistošs tā spēkā stāšanās dienā.

                              b)

                              Jebkurai citai valstij vai starpvaldību organizācijai šis Akts kļūst saistošs trīs mēnešus kopš dienas, kad tā deponējusi savu ratifikācijas vai pievienošanās dokumentu, vai jebkurā vēlākā dienā, kas norādīta šajā dokumentā.

               29. pants
               Atrunu aizliegums
               Attiecībā uz šo Aktu nav pieļautas nekādas atrunas.

               30. pants
               Dalībpušu deklarācijas

                  1.   [Laiks, kad var iesniegt deklarācijas] Jebkura deklarācija atbilstoši 4. panta 1. daļas b) punktam, 5. panta 2. daļas a) punktam, 7. panta 2. daļai, 11. panta 1. daļai, 13. panta 1. daļai, 14. panta 3. daļai, 16. panta 2. daļai vai 17. panta 3. daļas c) punktam var tikt iesniegta:

                              i)

                              laikā, kad tiek deponēts 27. panta 2. daļā minētais dokuments; – šādā gadījumā tā izraisa tiesiskas sekas dienā, kad šis Akts kļūst saistošs valstij vai starpvaldību organizācijai, kas iesniegusi deklarāciju;

                              ii)

                              pēc 27. panta 2. daļā minētā dokumenta deponēšanas; – šādā gadījumā tā izraisa tiesiskas sekas trīs mēnešus kopš dienas, kad to saņēmis ģenerāldirektors, vai jebkurā vēlākā dienā, kas norādīta deklarācijā, bet to piemēro vienīgi jebkurai tādai starptautiskajai reģistrācijai, kuras starptautiskās reģistrācijas datums sakrīt vai ir vēlāks par dienu, ar kuru deklarācija rada tiesiskas sekas.

                  2.   [Deklarācijas, ko iesniedz valstis, kurām ir kopīga iestāde] Atkāpjoties no 1. daļas noteikumiem, jebkura tajā minētā deklarācija, ko iesniedz valsts, kura līdz ar citu valsti vai citām valstīm saskaņā ar 19. panta 1. daļu ir oficiāli paziņojusi ģenerāldirektoram par to, ka kopīga iestāde aizstāj to nacionālās iestādes, izraisa tiesiskas sekas tikai tādā gadījumā, ja šāda cita valsts vai šādas citas valstis arī iesniedz attiecīgu deklarāciju vai attiecīgas deklarācijas.

                  3.   [Deklarāciju atsaukšana] Jebkuru 1. daļā minēto deklarāciju var jebkurā laikā atsaukt ar oficiālu paziņojumu, kas adresēts ģenerāldirektoram. Šāds atsaukums stājas spēkā trīs mēnešus kopš dienas, kad to saņēmis ģenerāldirektors, vai jebkurā vēlākā dienā, kas norādīta oficiālajā paziņojumā. Saskaņā ar 7. panta 2. daļu iesniegtas deklarācijas gadījumā atsaukums neskar starptautiskos pieteikumus, kas iesniegti, pirms minētais atsaukums stājies spēkā.

               31. pants
               1934. gada un 1960. gada aktu piemērošana

                  1.   [Attiecības starp valstīm, kas ir gan šā Akta, gan 1934. gada vai 1960. gada akta dalībnieces] Savstarpējās attiecībās starp valstīm, kas ir gan šā Akta, gan 1934. gada akta vai 1960. gada akta dalībnieces, piemērojams vienīgi šis Akts. Tomēr šādas valstis to savstarpējās attiecībās, atkarībā no apstākļiem, piemēro 1934. gada aktu vai 1960. gada aktu tiem dizainparaugiem, kas Starptautiskajā birojā deponēti pirms dienas, kad šis Akts kļuvis piemērojams to savstarpējās attiecībās.

                  2.   [Attiecības starp valstīm, kas ir gan šā Akta, gan 1934. gada vai 1960. gada akta dalībnieces, un valstīm, kuras ir 1934. gada vai 1960. gada akta dalībnieces, bet nav šā Akta dalībnieces]

                              a)

                              Jebkura valsts, kas ir gan šā Akta, gan 1934. gada akta dalībniece, turpina piemērot 1934. gada aktu attiecībās ar valstīm, kuras ir 1934. gada akta dalībnieces, bet nav 1960. gada akta vai šā Akta dalībnieces.

                              b)

                              Jebkura valsts, kas ir gan šā Akta, gan 1960. gada akta dalībniece, turpina piemērot 1960. gada aktu attiecībās ar valstīm, kuras ir 1960. gada akta dalībnieces, bet nav šā Akta dalībnieces.

               32. pants
               Šā Akta denonsācija

                  1.   [Oficiāls paziņojums] Jebkura dalībpuse var denonsēt šo Aktu ar ģenerāldirektoram adresētu oficiālu paziņojumu.

                  2.   [Stāšanās spēkā diena] Denonsācija stājas spēkā vienu gadu kopš dienas, kad ģenerāldirektors ir saņēmis šo oficiālo paziņojumu, vai jebkurā vēlākā dienā, kas norādīta oficiālajā paziņojumā. Tā neskar šā Akta piemērošanu jebkuram starptautiskajam pieteikumam, kura izskatīšana vēl turpinās, un jebkurai starptautiskajai reģistrācijai, kas ir spēkā attiecībā uz denonsējušo dalībpusi denonsācijas spēkā stāšanās dienā.

               33. pants
               Šā Akta valodas; parakstīšana

                  1.   [Oriģinālteksti; oficiālie teksti]

                              a)

                              Šo Aktu paraksta vienā – angļu, arābu, ķīniešu, franču, krievu un spāņu valodā sastādītā – eksemplārā, kura visi teksti ir vienlīdz autentiski.

                              b)

                              Ģenerāldirektors, apspriedies ar ieinteresētām valdībām, izveido oficiālus tekstus tādās citās valodās, kādas var norādīt Asambleja.

                  2.   [Termiņš parakstīšanai] Šis Akts paliek atklāts parakstīšanai Organizācijas galvenajā mītnē vienu gadu kopš tā pieņemšanas.

               34. pants
               Depozitārijs
               Šā Akta depozitārija funkcijas veic ģenerāldirektors.

            DEKLARĀCIJA
            par tiešu iesniegšanu
            Padomes priekšsēdētājs, deponējot pievienošanās dokumentu PIĪO ģenerāldirektoram, pievienošanās dokumentam pievieno šādu deklarāciju:

               “Eiropas Kopiena deklarē, ka starptautiskos pieteikumus nevar iesniegt ar tās Biroja starpniecību.”

            DEKLARĀCIJA
            par individuālo maksu sistēmu
            Padomes priekšsēdētājs, deponējot pievienošanās dokumentu PIĪO ģenerāldirektoram, pievienošanās dokumentam pievieno šādu deklarāciju:
            “Eiropas Kopiena deklarē, ka saistībā ar katru starptautisko reģistrāciju, kurā tā norādīta, un saistībā ar starptautiskās reģistrācijas atjaunošanu, kas izriet no šāda starptautiska pieteikuma, noteikto maksu par norādījumu, kas minēta Ženēvas akta 7. panta 1. punktā, aizstāj ar individuālu maksu par norādījumu, kuras apmērs ir:

                        —

                        62 € par dizainparaugu starptautiskā pieteikuma posmā;

                        —

                        31 € par dizainparaugu atjaunošanas posmā.”

                  DEKLARĀCIJA
            par aizsardzības termiņu Eiropas Kopienā
            Padomes priekšsēdētājs, deponējot pievienošanās dokumentu PIĪO ģenerāldirektoram, pievienošanās dokumentam pievieno šādu deklarāciju:

               “Eiropas Kopiena deklarē, ka tās tiesību aktos noteiktais maksimālais aizsardzības termiņš ir 25 gadi.”

               (1)  Pieņemot 10. pantu, diplomātiskā konference uzskatīja, ka šajā pantā nav paredzēts nekas tāds, kas pieteicējam vai īpašniekam, vai personai, kura saņēmusi pieteicēja vai īpašnieka piekrišanu, liegtu piekļuvi starptautiskajam pieteikumam vai starptautiskajai reģistrācijai.

               (2)  Pieņemot 12. panta 4. daļu, 14.panta 2. daļas b) punktu un 18. noteikuma 4. daļu, diplomātiskā konference uzskatīja, ka iestāde, kas nosūtījusi paziņojumu par atteikumu, atteikumu var atsaukt, paziņojot, ka attiecīgā iestāde nolēmusi akceptēt starptautiskās reģistrācijas tiesiskās sekas attiecībā uz rūpnieciskajiem dizainparaugiem vai dažiem rūpnieciskajiem dizainparaugiem, uz kuriem attiecās atteikuma paziņojums (notifikācija). Tā arī uzskatīja, ka termiņā, kas atvēlēts atteikuma paziņojuma nosūtīšanai, iestāde var nosūtīt ziņojumu, ka tā nolēmusi akceptēt starptautiskās reģistrācijas sekas, pat ja tā nav nosūtījusi šādu paziņojumu par atteikumu.

               (3)  Sk. 1. zemsvītras piezīmi 12. lappusē.


title: Padomes Lēmums 2012/149/KĀDP ( 2012. gada 13. marts ), ar ko groza Lēmumu 2010/638/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Gvinejas Republiku

text:
               14.3.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 74/8

         PADOMES LĒMUMS 2012/149/KĀDP
   (2012. gada 13. marts),
   ar ko groza Lēmumu 2010/638/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Gvinejas Republiku
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 29. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2010. gada 25. oktobrī pieņēma Lēmumu 2010/638/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Gvinejas Republiku (1).

               (2)

               Padome 2011. gada 27. oktobrī pieņēma Lēmumu 2011/706/KĀDP (2), ar kuru pagarināja Lēmumā 2010/638/KĀDP noteikto ierobežojošo pasākumu piemērošanas termiņu līdz 2012. gada 27. oktobrim.

               (3)

               Nepieciešams grozīt pasākumus par militāro ekipējumu, kuri noteikti ar Lēmumu 2010/638/KĀDP.

               (4)

               Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Lēmums 2010/638/KĀDP,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Lēmuma 2010/638/KĀDP 2. panta 1. punktā aizstāj d) un e) apakšpunktu un pievieno šādu jaunu apakšpunktu:

               “d)

               lai tikai Gvinejas iestāžu vajadzībām atdotu transporta helikopterus ar noņemtu militāru ekipējumu, kas nav paredzēti militāriem mērķiem, ar noteikumu, ka Gvinejas Republikas valdība ir iepriekš rakstiski apliecinājusi, ka to izmantošana būs civilā kontrolē un tos neaprīkos ar militāru ekipējumu;

               e)

               lai sniegtu tehnisko palīdzību, starpnieku pakalpojumus un citus pakalpojumus saistībā ar a) līdz d) apakšpunktā minētiem priekšmetiem vai a) apakšpunktā minētām programmām un operācijām;

               f)

               lai sniegtu finansējumu vai finanšu palīdzību saistībā ar a) līdz d) apakšpunktā minētiem priekšmetiem vai a) apakšpunktā minētām programmām un operācijām;”.

         2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2012. gada 13. martā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         M. VESTAGER

      (1)  OV L 280, 26.10.2010., 10. lpp.

      (2)  OV L 281, 28.10.2011., 28. lpp.


title: Padomes Lēmums (ES) 2017/470 (2017. gada 28. februāris) par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par izcelsmes kumulāciju starp Eiropas Savienību, Šveici, Norvēģiju un Turciju Eiropas Savienības vispārējo preferenču sistēmas satvarā

text:
               18.3.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 73/1

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2017/470
   (2017. gada 28. februāris)
   par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par izcelsmes kumulāciju starp Eiropas Savienību, Šveici, Norvēģiju un Turciju Eiropas Savienības vispārējo preferenču sistēmas satvarā
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 4. punktu saistībā ar tā 218. panta 5. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2015/2446 (1) 41. panta b) punktu Norvēģijā, Šveicē vai Turcijā iegūtus produktus, kuru sastāvā ir materiāli, kas nav tur iegūti pilnībā, uzskata par produktiem, kuru izcelsme ir saņēmējā valstī, ar noteikumu, ka šie materiāli ir pietiekami apstrādāti vai pārstrādāti minētās deleģētās regulas 45. panta nozīmē.

               (2)

               Ievērojot Deleģētās regulas (ES) 2015/2446 54. pantu, kumulācijas sistēmu piemēro ar nosacījumu, ka Šveice pēc savstarpības principa piemēro tādu pašu režīmu produktiem, kā izcelsme ir saņēmējās valstīs un kā sastāvā ir materiāli, kuru izcelsme ir Savienībā.

               (3)

               Attiecībā uz Šveici šī kumulatīvā sistēma sākotnēji tika ieviesta ar nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Savienību un Šveici. Minētā vēstuļu apmaiņa notika 2000. gada 14. decembrī pēc tam, kad Padome bija sniegusi piekrišanu ar Lēmumu 2001/101/EK (2).

               (4)

               Lai nodrošinātu, ka tiek piemērots izcelsmes jēdziens, kas atbilst Savienības vispārējo preferenču sistēmas (“VPS”) izcelsmes noteikumiem, Šveice ir grozījusi savus VPS izcelsmes noteikumus. Tādēļ ir nepieciešams pārskatīt nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Savienību un Šveici.

               (5)

               Savienības, Norvēģijas un Šveices A veidlapas izcelsmes aizstājējsertifikātu savstarpējās atzīšanas sistēmu būtu jāturpina piemērot saskaņā ar pārskatīto vēstuļu apmaiņu un ar nosacījumiem būtu jāpiemēro Turcijai, lai atvieglotu tirdzniecību starp Savienību, Norvēģiju, Šveici un Turciju.

               (6)

               Turklāt Savienības VPS izcelsmes noteikumos, kādi tie ir pēc 2010. gada reformas, paredzēts īstenot jaunu sistēmu, kas paredz, ka izcelsmes apliecinājumus izsniedz reģistrētie eksportētāji, un kas jāpiemēro no 2017. gada 1. janvāra. Vēstuļu apmaiņā jāveic grozījumi arī šajā jomā.

               (7)

               Lai ņemtu vērā minētās jaunās sistēmas piemērošanu un ar to saistītos noteikumus, Padome 2012. gada 8. martā pilnvaroja Komisiju vēstuļu apmaiņas veidā risināt sarunas par nolīgumu ar Šveici attiecībā uz A veidlapas izcelsmes aizstājējsertifikātu vai aizstājējpaziņojumu par izcelsmi savstarpēju atzīšanu un to, ka produktus ar Norvēģijas, Šveices vai Turcijas izcelsmes saturu, tiem nonākot Savienības muitas teritorijā, pielīdzina produktiem ar Savienības izcelsmes saturu. Sarunas tika sekmīgi noslēgtas, parafējot Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par izcelsmes kumulāciju starp Eiropas Savienību, Šveici, Norvēģiju un Turciju Eiropas Savienības vispārējo preferenču sistēmas satvarā (“nolīgums”).

               (8)

               Nolīgums būtu jāparaksta,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Savienībās vārdā tiek atļauta Nolīguma vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par izcelsmes kumulāciju starp Eiropas Savienību, Šveici, Norvēģiju un Turciju Eiropas Savienības vispārējo preferenču sistēmas satvarā parakstīšana, ņemot vērā minētā nolīguma noslēgšanu (3).
   2. pants
   Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas Savienības vārdā parakstīt nolīgumu.
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā 2017. gada 18. martā.

      Briselē, 2017. gada 28. februārī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         J. HERRERA

      (1)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2015/2446 (2015. gada 28. jūlijs), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 952/2013 attiecībā uz sīki izstrādātiem noteikumiem, kuri attiecas uz dažiem Savienības Muitas kodeksa noteikumiem (OV L 343, 29.12.2015., 1. lpp.).

      (2)  Padomes Lēmums 2001/101/EK (2000. gada 5. decembris), ar ko apstiprina Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Kopienu un katru no EBTA valstīm, ar kuru saskaņā ar vispārējo preferenču sistēmu (Norvēģija un Šveice) piešķir tarifa preferences ar noteikumu, ka preces ar Norvēģijas vai Šveices izcelsmes saturu, tām nonākot Kopienas muitas teritorijā, pielīdzina precēm ar Kopienas izcelsmes saturu (savstarpējs līgums) (OV L 38, 8.2.2001., 24. lpp.).

      (3)  Nolīguma tekstu publicēs kopā ar lēmumu par tā noslēgšanu.


title: Komisijas Lēmums (1995. gada 12. jūlijs), ar ko izveido Vecāko darba inspektoru komiteju

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31995D0319

Oficiālais Vēstnesis L 188 , 09/08/1995 Lpp. 0011 - 0013

		Komisijas lēmums(1995. gada 12. jūlijs),ar ko izveido Vecāko darba inspektoru komiteju(95/319/EK)EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,tā kā "Vecāko darba inspektoru grupa" neformāli ir darbojusies jau kopš 1982. gada;tā kā Komisijas paziņojums [1] par tās programmu attiecībā uz darba drošību, higiēnu un veselības aizsardzību darbavietā paredz minētās grupas regulārām sanāksmēm piešķirt oficiālu statusu;tā kā Padomes 1992. gada 21. decembra secinājumos par Kopienas sociālās jomas tiesību aktu efektīvu ieviešanu un piemērošanu [2] dalībvalstis un Komisija tiek aicināta arī turpmāk veicināt un atbalstīt ciešu sadarbību Grupas locekļu starpā, pienācīgi ņemot vērā subsidiaritātes principu;tā kā Komisijas paziņojums [3] par tās programmu attiecībā uz darba drošību, higiēnu un veselības aizsardzību darbavietā paredz "Vecāko darba inspektoru grupai" piešķirt oficiālu statusu kā Komitejai;tā kā Padomes 1994. gada 16. jūnija Rezolūcija par administratīvās sadarbības izvēršanu, ieviešot Kopienas tiesību aktus iekšējā tirgus jomā [4], piedāvā tādu pieeju administratīvai sadarbībai dalībvalstu starpā, kā arī starp dalībvalstīm un Komisiju, kuras pamatā būtu pienākums sniegt savstarpēju palīdzību un ievērot caurskatāmību, kā arī samērīguma un slepenības principu;tā kā minētā pieeja jāizmanto arī, ieviešot un piemērojot Kopienas sociālās jomas tiesību aktus attiecībā uz veselības aizsardzību un drošību darbavietā, jo īpaši saskaņā ar Komisijas Balto grāmatu par Eiropas sociālo politiku (§ 10B) un vidēja ilguma Sociālpolitisku rīcības programmu;tā kā apzināt, analizēt un risināt praktiskas problēmas, kas saistītas ar to, kā attiecībā uz veselības aizsardzību un drošību darbavietā ievieš Kopienas sekundāros tiesību aktus un uzrauga to piemērošanu, galvenokārt ir valstu darba inspekciju kompetencē, un tam ir vajadzīga minēto inspekciju un Komisijas cieša sadarbība;tā kā "Vecāko darba inspektoru komiteja" ar tās ilgo pieredzi ir piemērots pamats tam, lai, komitejas locekļiem un Komisijai cieši sadarbojoties, uzraudzītu to, ka Kopienas sekundārie tiesību akti attiecībā uz veselības aizsardzību un drošību darbavietā tiek piemēroti efektīvi un vienveidīgi, kā arī lai rūpīgi analizētu praktiskos jautājumus saistībā ar šīs jomas tiesību aktu piemērošanas uzraudzību;tā kā šis lēmums nav pretrunā dalībvalstu saistībām, ko tās uzņēmušās saskaņā ar Starptautiskās Darba organizācijas 1947. gada 11. jūlija Darba inspekcijas konvenciju (Nr. 81),IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU.1. pants1. Komisijai palīdz "Vecāko darba inspektoru komiteja", šeit turpmāk "Komiteja".2. Komitejā ir dalībvalstu darba inspekciju pārstāvji.2. pants1. Komiteja pēc Komisijas lūguma vai pēc savas ierosmes sniedz Komisijai atzinumus par visām problēmām, kas saistītas ar to, kā dalībvalstis piemēro Kopienas tiesību aktus attiecībā uz veselības aizsardzību un drošību darbvietā.2. Tā kā valstu darba inspekciju pienākumi ir dažādi un var ietvert arī jomas, kas nav saistītas ar veselības aizsardzību un drošību darbavietā, Komiteja pēc Komisijas lūguma vai pēc savas ierosmes sniedz atzinumus arī par citām jomām, ko reglamentē Kopienas sociālās jomas tiesību akti un kas ietekmē veselības aizsardzību un drošību darbavietā.3. Komiteja sniedz Komisijai tādu iniciatīvu priekšlikumus, ko tā uzskata par vajadzīgām, lai veicinātu to, ka Kopienas tiesību akti attiecībā uz veselības aizsardzību un drošību darbavietā tiktu piemēroti efektīvi, jo īpaši īstenojot ciešāku sadarbību valstu darba inspekciju starpā.3. pantsKomiteja, palīdzot Komisijai, cenšas sasniegt šādus mērķus:1. Definēt kopējus darba inspekciju principus attiecībā uz veselības aizsardzību un drošību darbavietā un izstrādāt metodes, pēc kurām vērtēt valstu inspekciju sistēmas attiecībā pret šiem kopējiem principiem;2. Veicināt labākas zināšanas un savstarpēju izpratni par valstu darba inspekciju dažādajām sistēmām un praksi, rīcības metodēm un tiesisko regulējumu;3. Veidot valstu darba inspekciju pieredzes apmaiņu attiecībā uz to, kā tiek uzraudzīta Kopienas sekundāro tiesību aktu piemērošana attiecībā uz veselības aizsardzību un drošību darbavietā, lai nodrošinātu minēto tiesību aktu saskanīgu piemērošanu visā Kopienā;4. Veicināt valstu pārvaldes iestādēs strādājošu darba inspektoru apmaiņas un izstrādāt inspektoru mācību programmas;5. Izstrādāt un publicēt dokumentus, lai atvieglotu darba inspektoru darbu;6. Veidot uzticamu un efektīvu informācijas ātras apmaiņas sistēmu starp darba inspekcijām attiecībā uz visām problēmām, kas radušās uzraugot to Kopienas tiesību aktu piemērošanu, kas attiecas uz veselības aizsardzību un drošību darbavietā;7. Veidot aktīvu sadarbību ar trešo valstu darba inspekcijām tā, lai popularizētu darbu, ko saistībā ar veselības aizsardzību un drošību darbavietā veic Kopiena, un palīdzētu risināt iespējamās pārrobežu problēmas;8. Pētīt citu Kopienas politiku iespējamo ietekmi uz darba inspekciju darbu attiecībā uz veselības aizsardzību un drošību darbavietā un darba apstākļiem.4. pantsKomiteja izstrādā trīsgadu programmu, kurā katru gadu tiek noteiktas konkrētas darbības, ņemot vērā iepriekšējā gadā veikto darbību vērtējumu.5. pants1. Komitejā ir divi katras dalībvalsts pārstāvji.2. Komitejas locekļus pēc dalībvalstu ieteikuma ieceļ Komisija.3. Komitejas locekļu pilnvaru termiņš ir trīs gadi. Viņus var iecelt atkārtoti.4. Komitejas locekļa pilnvaru termiņš var beigties pirms oficiālā trīs gadu termiņa, ja loceklis atkāpjas no amata vai iestājas viņa nāve, vai ja attiecīgā dalībvalsts ziņo Komisijai, ka pilnvaru termiņš ir jāpārtrauc.5. Komitejas locekļi par darbu atalgojumu nesaņem.6. pantsKomitejas locekļu sarakstu Komisija informācijas nolūkos publicē Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.7. pants1. Komitejas priekšsēdētājs ir Komisijas pārstāvis.2. Priekšsēdētājam palīdz divi vietnieki, kurus izvēlas no to Komitejas locekļu vidus, kas pārstāv tās divas dalībvalstis, kuras konkrētajā gadā ir Padomes prezidentvalstis.3. Priekšsēdētājs ar abiem vietniekiem veido Komitejas biroju.4. Birojs Komitejas darbu sagatavo un organizē kopā ar tiem Komisijas dienestiem, kas darbojas kā Komitejas, Biroja un 9. pantā minēto darba grupu sekretariāts.8. pants1. Komiteja, vienojoties ar Komisijas pārstāvi, savā darbā kā ekspertu var aicināt piedalīties ikvienu personu, kas ir īpaši kompetenta kādā dienaskārtībā iekļautā jautājumā.2. Eksperti apspriedēs piedalās tikai to jautājumu izskatīšanā, saistībā ar kuriem viņi ir aicināti piedalīties.9. pants1. Komiteja, vienojoties ar Komisijas pārstāvi, var veidot darba grupas.2. Darba grupas vada kāds no Komitejas locekļiem, un tajās strādā Komitejas locekļi un/vai eksperti. Darba grupas sniedz ziņojumu Komitejas plenārsēdēs.10. pants1. Komitejas un Biroja sanāksmi sasauc Komitejas priekšsēdētājs vai nu pēc savas ierosmes, vai arī pēc vienas trešdaļas Komitejas locekļu lūguma. Komiteja sanāk vismaz divreiz gadā.2. Komitejas un darba grupu sanāksmēs piedalās Komisijas pārstāvji.11. pants1. Ja Komisija vēlas saņemt Komitejas atzinumu, tad tā var noteikt termiņu, kurā atzinums jāsniedz.2. Komitejas apspriedēm balsošana neseko.3. Komiteja secinājumus formulē rakstiski. Ja Komitejas locekļu viedokļi kādā jautājumā atšķiras, tad Komisijai rakstiski iesniedz izteikto viedokļu izklāstu.12. pants1. Komiteja katru gadu iesniedz Komisijai ziņojumu par savām darbībām, jo īpaši par problēmām, kas saistītas ar to Kopienas sekundāro tiesību aktu ieviešanu vai piemērošanas uzraudzību, kas attiecas uz veselības aizsardzību un drošību darbavietā.2. Komisija gada ziņojumu nosūta tālāk Padomei, Eiropas Parlamentam, Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Darba drošības, higiēnas un veselības aizsardzības padomdevējai komitejai.13. pantsNeskarot Līguma 214. pantu, Komitejas locekļi uzņemas neizpaust informāciju, kas viņiem tapusi zināma, strādājot Komitejā vai tās darba grupās, ja Komisija vai kāds Komitejas loceklis lūdz sniegto informāciju vai lūgto atzinumu turēt slepenībā.Tādos gadījumos sanāksmēs piedalās tikai Komitejas locekļi un Komisijas pārstāvji.Briselē, 1995. gada 12. jūlijāKomisijas vārdā —Komisijas loceklisPádraig Flynn[1] OV C 28, 3.2.1988., 3. lpp.[2] OV C 49, 19.2.1993., 6. lpp.[3] COM (95) 282 galīgā versija.[4] OV C 179, 1.7.1994., 1. lpp.--------------------------------------------------


title: Padomes Lēmums ( 2013. gada 13. maijs ), ar ko ieceļ vienu Eiropas Ķimikāliju aģentūras valdes locekli

text:
               17.5.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 138/13

         PADOMES LĒMUMS
   (2013. gada 13. maijs),
   ar ko ieceļ vienu Eiropas Ķimikāliju aģentūras valdes locekli
   2013/C 138/04
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1907/2006 (2006. gada 18. decembris), kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH), un ar kuru izveido Eiropas Ķimikāliju aģentūru (1), un jo īpaši tās 79. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Regulas (EK) Nr. 1907/2006 79. pantā ir paredzēts, ka Padome Eiropas Ķimikāliju aģentūras valdē (“valde”) ieceļ vienu pārstāvi no katras dalībvalsts.

               (2)

               Padome ar 2011. gada 17. maija Lēmumu (2) iecēla 15 valdes locekļus, tostarp vienu no Dānijas.

               (3)

               Dānijas valdība ir informējusi Padomi par nodomu aizstāt Dānijas pārstāvi valdē un ir izvirzījusi jauna pārstāvja kandidātu, kas būtu jāieceļ amatā uz laikposmu līdz 2015. gada 31. maijam,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Peter ØSTERGÅRD HAVE kungs, Dānijas pilsonis, dzimis 1976. gada 13. decembrī, tiek iecelts par Eiropas Ķimikāliju aģentūras valdes locekli uz laikposmu no 2013. gada 13. maija līdz 2015. gada 31. maijam, aizstājot Eskil Toft THUESEN kungu.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2013. gada 13. maijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         S. COVENEY

      (1)  OV L 396, 30.12.2006., 1. lpp.

      (2)  OV C 151, 21.5.2011., 1. lpp.