title: Padomes Lēmums (1981. gada 4. septembris), ar ko noslēdz Antarktikas jūras dzīvo resursu saglabāšanas konvenciju

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31981D0691

Oficiālais Vēstnesis L 252 , 05/09/1981 Lpp. 0026 - 0035 Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 11 Sējums 10 Lpp. 0027  Speciālizdevums spāņu valodā: Nodaļa 04 Sējums 1 Lpp. 0175  Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 11 Sējums 10 Lpp. 0027  Speciālizdevums portugāļu valodā Nodaļa 04 Sējums 1 Lpp. 0175

		Padomes lēmums(1981. gada 4. septembris),ar ko noslēdz Antarktikas jūras dzīvo resursu saglabāšanas konvenciju(81/691/EEK)EIROPAS KOPIENU PADOME,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 43. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu [1],ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu [2],tā kā Antarktiskā okeāna jutīgajam ekoloģiskajam līdzsvaram ir vajadzīgi tā jūras dzīvo resursu pārzināšanas un saglabāšanas starptautiskie noteikumi;tā kā šim nolūkam diplomātiskajā konferencē, kas notika Kanberā 1980. gada maijā, piedaloties Kopienai, izstrādāja Antarktikas jūras dzīvo resursu saglabāšanas starptautisko konvenciju, še turpmāk "konvencija";tā kā konvencija stāsies spēkā trīsdesmitajā dienā pēc ratifikācijas astotā dokumenta deponēšanas dienas; tā kā pēc konvencijas spēkā stāšanās Kopiena var tai pievienoties;tā kā, lai sekmētu resursu saglabāšanu vietās, uz kurām attiecas konvencija un kurās Kopienas zvejnieki zvejo, Kopienai ir jāpievienojas konvencijai,IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU.1. pantsAr šo Antarktikas jūras dzīvo resursu saglabāšanas konvencija ir apstiprināta Eiropas Ekonomikas kopienas vārdā.Konvencijas teksts ir pievienots šim lēmumam.2. pantsPadomes priekšsēdētājs deponē apstiprinājuma dokumentu Austrālijas valdībai saskaņā ar Konvencijas XXVIII pantu [3].3. pantsŠo lēmumu publicē Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.Briselē, 1982. gada 4. septembrīPadomes vārdā —priekšsēdētājsP. Walker[1] OV C 317, 4.12.1980., 4. lpp.[2] OV C 101, 4.5.1981., 116. lpp.[3] Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī datumu, kurā konvencija stājas spēkā attiecībā uz Kopienu.--------------------------------------------------Antarktikas jūras dzīvo resursu saglabāšanas konvencijaLĪGUMSLĒDZĒJAS PUSES,ATZĪSTOT vides aizsardzības un Antarktikas apkārtējo jūru ekosistēmas viengabalainības aizsardzības nozīmīgumu;IEVĒROJOT jūras dzīvo resursu koncentrāciju Antarktikas ūdeņos un pieaugošo interesi par iespējām, kādas piedāvā šo resursu izmantošana kā proteīna avotu;APZINOTIES Antarktikas jūras dzīvo resursu saglabāšanas nodrošināšanas steidzamību;ŅEMOT VĒRĀ, ka ir būtiski paplašināt zināšanas par Antarktikas jūras ekosistēmu un tās sastāvdaļām, lai varētu sagatavot lēmumus par nozveju, pamatojoties uz zinātnisku informāciju;UZSKATOT, ka Antarktikas jūras dzīvo resursu saglabāšanai ir nepieciešama starptautiska sadarbība, pienācīgi ņemot vērā Antarktikas līguma noteikumus un aktīvi iesaistot visas valstis, kas nodarbinātas zinātniskās izpētes vai nozvejas darbībās Antarktikas ūdeņos;ATZĪSTOT Antarktikas līguma konsultatīvo grupu galveno atbildību par Antarktikas vides aizsardzību un saglabāšanu, jo īpaši, to atbildību saskaņā ar Antarktikas līguma IX panta 1. punkta f) apakšpunktu, kas attiecas uz Antarktikas dzīvo resursi aizsardzību un saglabāšanu;ATCEROTIES Antarktikas līguma konsultatīvo grupu uzsākto darbību, tostarp, jo īpaši, Antarktikas faunas un floras saglabāšanai pieņemtos pasākumus, kā arī Antarktikas roņu saglabāšanas konvencijas noteikumus;PATUROT PRĀTĀ Antarktikas līguma devītajā konsultatīvajā sanāksmē konsultatīvo grupu paustās rūpes par Antarktikas jūras dzīvo resursu saglabāšanu un IX–2 ieteikuma noteikumu nozīmīgumu, kā rezultātā izveidoja šo konvenciju;UZSKATOT, ka visas cilvēces interesēs ir saudzēt Antarktikas kontinentu apkārtējos ūdeņus tikai mierīgiem nolūkiem un nepieļaut, ka tie kļūst par starptautisku nesaskaņu vietu vai objektu;ATZĪSTOT saistībā ar iepriekšminēto, ka ir vēlams izveidot piemērotu mehānismu, kā ieteikt, veicināt, izlemt un koordinēt pasākumus un zinātniskos pētījumus, kas nepieciešami, lai nodrošinātu Antarktikas jūras dzīvo organismu saglabāšanu,IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.I pants1. Konvenciju piemēro Antarktikas jūras dzīvo resursu teritorijā uz dienvidiem no 60 o dienvidu platuma un Antarktikas jūras dzīvo resursu teritorijā starp minēto platumu un Antarktikas konverģenci, kas veido daļu no Antarktikas jūras ekosistēmas.2. Antarktikas jūras dzīvie resursi ir zivju, mīkstmiešu, vēžveidīgo populācijas un visas pārējās dzīvo organismu sugas, tostarp putni, kas atrodami Antarktikas dienvidos.3. Antarktikas jūras ekosistēma ir Antarktikas jūras dzīvo resursu attiecību komplekss gan savā starpā, gan ar fizisko vidi.4. Par Antarktikas konverģenci pieņem līniju, kas savieno šādus ģeogrāfiskā platuma un garuma punktus:50oS, 0o; 50oS, 30oE; 45oS, 30oE; 45oS, 80oE; 55oS, 80oE; 55oS, 150oE; 60oS, 150oE; 60oS, 50oW; 50oS, 50oW; 50oS, 0o.II pants1. Šīs konvencijas mērķis ir Antarktikas jūras dzīvo resursu saglabāšana.2. Šajā konvencijā termins "saglabāšana" iekļauj racionālu izmantošanu.3. Jebkāda nozveja un ar to saistītās darbības teritorijā, uz kuru attiecas šī konvencija, jāveic saskaņā ar šīs konvencijas noteikumiem un šādiem saglabāšanas principiem:a) nepieļaut nevienas nozvejotās populācijas apjoma samazināšanos zemāk par tādu pakāpi, kas nodrošina tās stabilu nostiprināšanos. Šim nolūkam nedrīkst pieļaut, ka populācijas apjoms nokrītas zemāk par pakāpi, kas ir tuvu tai, kas nodrošina vislielāko gada neto pieaugumu;b) ekoloģisko attiecību uzturēšana nozvejoto, atkarīgo un saistīto Antarktikas jūras dzīvo resursu populāciju starpā un apdraudēto populāciju atjaunošana līdz iepriekš a) apakšpunktā minētajām pakāpēm;c) nepieļaut izmaiņas vai samazināt izmaiņu risku jūras ekosistēmā, kuru nav iespējams grozīt divdesmit vai trīsdesmit gadu laikā, ņemot vērā pieejamās zināšanas par nozvejas tiešu vai netiešu ietekmi, svešzemju sugu ievešanas ietekmi, citu saistīto darbību ietekmi uz jūras ekosistēmu un vides izmaiņu ietekmi, ar mērķi nostabilizēt Antarktikas jūras dzīvo resursu saglabāšanu.III pantsLīgumslēdzējas puses, neatkarīgi no tā, vai tās ir vai nav Antarktikas līguma puses, vienojas, ka tās neiesaistīsies nekādās darbībās Antarktikas līguma piemērošanas teritorijā, kas būtu pretrunā ar minētā līguma principiem un nolūkiem, un ka savstarpēji tās saista Antarktikas līguma I un V pantā iekļautās saistības.IV pants1. Attiecībā uz Antarktikas līguma piemērošanas teritoriju, visas līgumslēdzējas puses neatkarīgi no tā, vai tās ir vai nav Antarktikas līguma puses, savstarpēji saista Antarktikas līguma IV un VI pants.2. Šī konvencija un neviens akts vai veiktās darbības, kamēr šī konvencija ir spēkā:a) nerada pamatu izvirzīt, atbalstīt vai noraidīt prasību pret teritoriālo suverenitāti Antarktikas līguma piemērošanas teritorijā vai izveidot suverenitātes tiesības Antarktikas līguma piemērošanas teritorijā;b) nenorāda par kādas līgumslēdzējas puses pilnīgu vai daļēju atteikšanos no jebkādām tiesībām, prasības vai prasības pamatojuma izpildīt piekrastes valstu jurisdikciju saskaņā ar starptautiskajām tiesībām teritorijā, uz kuru attiecas šī konvencija, ne arī par šo tiesību, prasību vai prasības pamatojuma ierobežojumu;c) nenorāda par kādas līgumslēdzējas puses nostājas ierobežojumu attiecībā uz šādu tiesību, prasības, vai prasības pamatojuma atzīšanu vai neatzīšanu;d) neietekmē Antarktikas līguma IV panta 2. punkta noteikumu, kas nosaka, ka neapstiprinās jaunu prasību un nepaplašinās jau esošo prasību pret teritoriālo suverenitāti Antarktikā, kamēr ir spēkā Antarktikas līgums.V pants1. Līgumslēdzējas puses, kas nav Antarktikas līguma puses, apstiprina Antarktikas līguma konsultatīvo grupu īpašās saistības un atbildību, lai aizsargātu un saglabātu Antarktikas līguma piemērošanas teritorijas vidi.2. Līgumslēdzējas puses, kas nav Antarktikas līguma puses, vienojas, ka, darbojoties Antarktikas līguma piemērošanas teritorijā, tās ievēros, kad vien nepieciešams, Antarktikas faunas un floras saglabāšanai noteiktos pasākumus un citus pasākumus, kurus ieteikušas Antarktikas līguma konsultatīvās grupas, lai izpildītu pienākumu Antarktikas vides aizsardzībā no jebkāda veida bīstamām cilvēka iejaukšanās formām.3. Šajā konvencijā "Antarktikas līguma konsultatīvās grupas" ir līgumslēdzējas puses, kuru pārstāvji piedalās sanāksmēs saskaņā ar Antarktikas līguma IX pantu.VI pantsNekas šajā konvencijā neļauj atkāpties no līgumslēdzēju pušu tiesībām un saistībām saskaņā ar Starptautisko konvenciju vaļu medību regulēšanai un Antarktikas roņu saglabāšanas konvenciju.VII pants1. Ar šo līgumslēdzējas puses izveido un vienojas uzturēt Komisiju Antarktikas jūras dzīvo resursu saglabāšanai (še turpmāk "Komisija").2. Dalība Komisijā ir šāda:a) katra līgumslēdzēja puse, kas piedalās šīs konvencijas pieņemšanas sanāksmē, ir Komisijas locekle;b) katras valsts puse, kas ir pievienojusies šai konvencijai, ievērojot XXIX pantu, ir tiesīga būt par Komisijas locekli uz laiku, kamēr šī puse ir iesaistīta zinātniskās izpētes vai nozvejas darbībās saistībā ar jūras dzīvajiem resursiem, uz kuriem attiecas šī konvencija;c) katra reģionālā ekonomikas integrācijas organizācija, kas ir pievienojusies šai konvencijai, ievērojot XXIX pantu, ir tiesīga būt par Komisijas locekli uz laiku, kamēr attiecīgi ir pilnvaroti tās valsts locekļi;d) līgumslēdzēja puse, kas vēlas piedalīties Komisijas darbā, ievērojot iepriekšminētos b) un c) apakšpunktus, dara zināmu depozitāram pamatojumu, kāpēc tā vēlas kļūt par Komisijas locekli, un tās vēlmi pieņemt spēkā esošos saglabāšanas pasākumus. Depozitārs šādu paziņojumu un pievienoto informāciju dara zināmu katram Komisijas loceklim. Divu mēnešu laikā pēc šāda paziņojuma saņemšanas no depozitāra, ikviens Komisijas loceklis var pieprasīt īpašu Komisijas sanāksmi, lai apsvērtu jautājumu. Saņemot šādu pieprasījumu, depozitārs sasauc sanāksmi. Ja sanāksmi nepieprasa, uzskata, ka līgumslēdzēja puse, kas iesniedza paziņojumu, ir izpildījusi prasības, lai piedalītos Komisijā.3. Katru Komisijas locekli pārstāv viens pārstāvis, kuru var pavadīt pārstāvju aizstājēji un padomdevēji.VIII pantsKomisija ir juridiskā personība un katras valsts puses teritorijā tai ir visa juridiskā rīcībspēja, kas vajadzīga, lai veiktu tās funkciju un sasniegtu šīs konvencijas mērķus. Komisijas un tās personāla privilēģijas un neaizskaramību valsts puses teritorijā nosaka līgumā starp Komisiju un attiecīgās valsts pusi.IX pants1. Komisijas funkcijas ir realizēt šīs konvencijas II pantā norādītos mērķus un principus. Šim nolūkam tāa) veicina Antarktikas jūras dzīvo resursu un Antarktikas jūras ekosistēmas zinātnisko izpēti un vispusīgus pētījumus;b) apkopo datus par Antarktikas jūras dzīvo resursu populācijas stāvokli un izmaiņām un par faktoriem, kas ietekmē nozvejoto sugu un atkarīgo vai saistīto sugu vai populāciju izplatīšanos, apjomu un produktivitāti;c) nodrošina nozvejoto populāciju nozvejas un zvejas intensitātes statistikas iegūšanu;d) analizē, izplata un publicē iepriekš b) un c) apakšpunktos minēto informāciju un Zinātniskās komitejas ziņojumus;e) identificē saglabāšanas vajadzības un analizē saglabāšanas pasākumu efektivitāti;f) formulē, pieņem un pārskata saglabāšanas pasākumus, pamatojoties uz vislabākajiem pieejamajiem zinātniskajiem datiem, kas attiecas uz šī panta 5. punkta noteikumiem;g) ievieš novērošanas un inspekcijas sistēmu, kas izveidota saskaņā ar šīs konvencijas XXIV pantu;h) veic visas pārējās darbības, kas nepieciešamas šīs konvencijas mērķa izpildei.2. Šī panta 1. punkta f) apakšpunktā minētie saglabāšanas pasākumi ir šādi:a) daudzuma noteikšana ikvienai sugai, ko var nozvejot teritorijā, uz kuru attiecas šī konvencija;b) reģionu un apakšreģionu noteikšana, pamatojoties uz Antarktikas jūras dzīvo resursu populāciju izplatību;c) daudzuma noteikšana, kādu var nozvejot reģionu un apakšreģionu populācijās;d) aizsargājamo sugu noteikšana;e) sugas lieluma, vecuma un attiecīgā gadījumā dzimuma noteikšana, kādu var nozvejot;f) nozvejas atļaujas un lieguma laika noteikšana;g) atvērtu un slēgtu teritoriju, reģionu vai apakšreģionu noteikšana zinātnisku pētījumu vai saglabāšanas nolūkos, tostarp īpašu teritoriju noteikšana aizsardzības un zinātnisko pētījumu nolūkos;h) izmantotās zvejas intensitātes un nozvejas paņēmienu regulēšana, tostarp zvejas rīku, lai, inter alia, izvairītos no pārmērīgas nozvejas koncentrācijas kādā no reģioniem vai apakšreģioniem;i) visu pārējo saglabāšanas pasākumu veikšana, kurus Komisija uzskata par nepieciešamiem šīs konvencijas mērķa izpildei, tostarp pasākumus, kas saistīti ar nozvejas un ar to saistīto darbību ietekmi uz jūras ekosistēmas sastāvdaļām, nevis uz nozvejotām populācijām.3. Komisija publicē un saglabā visu spēkā esošo saglabāšanas pasākumu pierakstu.4. Izpildot funkcijas, saskaņā ar iepriekšminēto 1. punktu, Komisija pilnībā ņem vērā Zinātniskās komitejas ieteikumus un padomus.5. Komisija pilnībā ņem vērā visus attiecīgos pasākumus vai noteikumus, kurus izveido vai iesaka konsultatīvās sanāksmes, ievērojot Antarktikas līguma IX pantu, vai esošās zvejniecības komisijas, kas ir atbildīgas par sugām, kuras var iekļūt teritorijā, uz ko attiecas šī konvencijas, lai nebūtu pretruna līgumslēdzēju pušu tiesību un saistību starpā saskaņā ar tādiem noteikumiem, pasākumiem vai saglabāšanas pasākumiem, kādus var pieņemt Komisija.6. Saskaņā ar šo konvenciju Komisijas pieņemtos saglabāšanas pasākumus Komisijas locekļi īsteno šādā veidā:a) Komisija paziņo saglabāšanas pasākumus visiem Komisijas locekļiem;b) saglabāšanas pasākumi kļūst saistoši visiem Komisijas locekļiem 180 dienas pēc paziņojuma, izņemot gadījumus, kas norādīti c) un d) apakšpunktos turpmāk;c) ja Komisijas loceklis 90 dienās pēc a) apakšpunktā minētā paziņojuma saņemšanas paziņo Komisijai, ka tas nevar pieņemt saglabāšanas pasākumu pilnībā vai daļēji, pasākums norādītājā apmērā neuzliek saistības šim Komisijas loceklim;d) ja kāds Komisijas loceklis lūdz iepriekš c) apakšpunktā noteikto procedūru, Komisija pēc ikviena Komisijas locekļa lūguma sanāk kopā, lai pārskatītu saglabāšanas pasākumu. Šīs sanāksmes laikā un 30 dienās pēc sanāksmes, ikviens Komisijas loceklis ir tiesīgs paziņot, ka tas vairs nevar pieņemt saglabāšanas pasākumu, kas tādā gadījumā šim loceklim neuzliek saistības attiecīgā pasākuma sakarā.X pants1. Komisija pievērš ikvienas valsts, kas nav šīs konvencijas puse, uzmanību ikvienai darbībai, kuru uzsāk tās pilsoņi vai kuģi, kas pēc Komisijas domām ietekmē šīs konvencijas mērķa īstenošanu.2. Komisija pievērš visu līgumslēdzēju pušu uzmanību ikvienai darbībai, kas pēc Komisijas domām ietekmē šīs konvencijas mērķa īstenošanu kādas līgumslēdzējas puses dēļ vai šīs līgumslēdzējas puses saistību ievērošanu saskaņā ar šo konvenciju.XI pantsKomisija cenšas sadarboties ar līgumslēdzējām pusēm, kas var veikt jurisdikciju jūras teritorijās, kas atrodas blakus teritorijai, uz kuru attiecas šī konvencija, attiecībā uz kāda krājuma vai saistīto sugu krājumu saglabāšanu, kas sastopami gan citās teritorijās, gan teritorijā, uz kuru attiecas šī konvencija, lai saskaņotu saglabāšanas pasākumus, kas pieņemti šādu krājumu sakarā.XII pants1. Darba kārtības jautājumos Komisija pieņem lēmumus, vienprātīgi vienojoties. To, vai jautājums ir viens no darba kārtības jautājumiem, izskata kā darba kārtības jautājumu.2. Lēmumus jautājumos, kas nav iepriekšminēti 1. punktā, pieņem ar to Komisijas locekļu vienkāršu balsu vairākumu, kuri piedalās sēdē un balso.3. Izskatot Komisijā ikvienu jautājumu, par kuru ir nepieciešams lēmums, skaidri jānorāda, vai lēmuma pieņemšanā piedalīsies reģionālā ekonomikas integrācijas organizācija un, ja tā piedalīsies, vai piedalīsies arī kāda no tās dalībvalstīm. Tā piedaloties, līgumslēdzēju pušu skaits nedrīkst pārsniegt reģionālās ekonomikas integrācijas organizācijas dalībvalstu skaitu, kuras ir Komisijas locekles.4. Pieņemot lēmumus atbilstoši šim pantam, reģionālajai ekonomikas integrācijas organizācijai ir tikai viena balss.XIII pants1. Komisijas galveno pārvaldi izveido Hobartā, Tasmānijā, Austrālijā.2. Komisija sanāk gadskārtējās sanāksmēs. Arī citas sanāksmes var notikt, ja to pieprasa trešā daļa tās dalībnieku un ja citādi paredzēts šajā konvencijā. Pirmā Komisijas sanāksme notiek trīs mēnešu laikā pēc šīs konvencijas spēkā stāšanās, ja no līgumslēdzējām pusēm vismaz divas veic nozvejas darbības teritorijā, uz kuru attiecas šī konvencija. Jebkurā gadījumā pirmā sanāksme notiek viena gada laikā pēc šīs konvencijas spēkā stāšanās. Depozitārs apspriežas ar parakstītājām valstīm par pirmo Komisijas sanāksmi, ņemot vērā, ka ir nepieciešama plaša šādas valsts pārstāvība, lai Komisija efektīvi darbotos.3. Depozitārs sasauc pirmo Komisijas sanāksmi Komisijas galvenā pārvaldē. Pēc tam Komisijas sanāksmēm jānotiek tās galvenajā pārvaldē, ja tā nenolemj savādāk.4. Komisija no tās locekļiem ievēl priekšsēdētāju un priekšsēdētāja vietnieku, kuri strādā divus gadus un kurus var atkārtoti ievēlēt uz vēl vienu termiņu. Tomēr pirmo priekšsēdētāju ievēl uz trim gadiem. Priekšsēdētājs un priekšsēdētāja vietnieks nav vienas un tās pašas līgumslēdzējas puses pārstāvji.5. Komisija pieņem un nepieciešamības gadījumā groza procedūras noteikumus tās sanāksmju vadīšanai, izņemot šīs konvencijas XII pantā iztirzātos jautājumus.6. Komisija var izveidot tādas palīgstruktūras, kas ir nepieciešamas tās funkciju veikšanai.XIV pants1. Ar šo līgumslēdzējas puses izveido Antarktikas jūras dzīvo resursu saglabāšanas Zinātnisko komiteju (še turpmāk "Zinātniskā komiteja"), kas ir Komisijas padomdevēja organizācija. Zinātniskā komiteja parasti sanāk Komisijas galvenā pārvaldē, ja tā neizlemj citādāk.2. Ikviens Komisijas loceklis ir Zinātniskās komitejas loceklis un tas ieceļ savu pārstāvi ar piemērotu zinātnisko kvalifikāciju, kuru var pavadīt citi eksperti un padomdevēji.3. Zinātniskā komiteja var lūgt citu zinātnieku un ekspertu padomu, ja tas var būt nepieciešams, pamatojot ar ad hoc.XV pants1. Zinātniskā komiteja nodrošina apspriežu un sadarbības forumu attiecībā uz informācijas vākšanu, izpēti un apmaiņu par jūras dzīvajiem resursiem, uz kuriem attiecas šī konvencija. Tā veicina un sekmē sadarbību zinātniskās izpētes jomā, lai paplašinātu zināšanas par Antarktikas jūras ekosistēmas jūras dzīvajiem resursiem.2. Zinātniskā komiteja vada šādas darbības, kā to var norādīt Komisija, ievērojot šīs konvencijas mērķi, un:a) izveido kritērijus un paņēmienus, kurus izmanto ierobežojumu noteikšanai attiecībā uz šīs konvencijas IX pantā minētajiem saglabāšanas pasākumiem;b) regulāri novērtē Antarktikas jūras dzīvo resursu populāciju stāvokli un tendenci;c) analizē datus par tiešu un netiešu nozvejas ietekmi uz Antarktikas jūras dzīvo resursu populācijām;d) novērtē iecerēto paņēmienu vai nozvejas līmeņu un iecerēto saglabāšanas pasākumi ietekmi;e) nodod novērtējumus, analīzes, ziņojumus un ieteikumus Komisijai, kā tos pieprasa, vai pēc savas iniciatīvas par pasākumiem un zinātnisko izpēti, lai īstenotu šīs konvencijas mērķi;f) formulē priekšlikumus zinātniskās izpētes starptautisko un valsts programmu veikšanai Antarktikas jūras dzīvajos resursos.3. Veicot savas funkcijas, Zinātniskā komiteja ņem vērā citu attiecīgo tehnisko un zinātnisko organizāciju darbu un zinātniskās darbības, kuras veic Antarktikas līguma sakarā.XVI pants1. Zinātniskās komitejas pirmā sanāksme notiek trīs mēnešu laikā pēc pirmās Komisijas sanāksmes. Zinātniskā komiteja pēc tam sanāk tik bieži, cik tas ir nepieciešams, lai izpildītu savas funkcijas.2. Zinātniskā komiteja pieņem un groza pēc vajadzības tās reglamentu. Noteikumus un visus to grozījumus apstiprina Komisija. Noteikumos iekļauj mazākuma ziņojumu uzstāšanās procedūras.3. Zinātniskā komiteja pēc apstiprināšanas Komisijā var izveidot tādas palīgstruktūras, kas ir nepieciešamas tās funkciju veikšanai.XVII pants1. Komisija ieceļ izpildsekretāru, kas strādā Komisijā un Zinātniskajā komitejā saskaņā ar tām procedūrām un ar tādiem noteikumiem, kādus Komisija var noteikt. Viņa pilnvaru laiks ir četri gadi un viņu var iecelt amatā atkārtoti.2. Komisija pilnvaro tādu sekretariāta pastāvīgo darbinieku sastāvu, kāds ir nepieciešams, un izpildsekretārs ieceļ, vada un uzrauga šos darbiniekus saskaņā ar tām procedūrām un ar tādiem noteikumiem, kādus Komisija var noteikt.3. Izpildsekretārs un sekretariāts veic funkcijas, kuras tiem uzticējusi Komisija.XVIII pantsKomisijas un Zinātniskās komitejas oficiālās valodas ir angļu, franču, krievu un spāņu valoda.XIX pants1. Ikgadējā sanāksmē Komisija pieņem tās budžetu un Zinātniskās komitejas budžetu, vienprātīgi vienojoties.2. Komisijas un Zinātniskās komitejas un visu palīgstruktūru budžeta projektu sagatavo izpildsekretārs un iesniedz to Komisijas locekļiem vismaz 60 dienas pirms ikgadējās Komisijas sanāksmes.3. Katrs Komisijas loceklis veic iemaksu budžetā. Piecus gadus pēc šīs konvencijas spēkā stāšanās visu Komisijas locekļu iemaksas ir vienādas. Pēc tam iemaksas apmēru nosaka atbilstoši šādiem diviem kritērijiem: nozvejotais apjoms un vienāds sadalījums visu Komisijas locekļu starpā. Komisija, vienprātīgi vienojoties, nosaka īpatsvaru, kam šos divus kritērijus piemēro.4. Komisija un Zinātniskā komiteja finansiālo darbību veic saskaņā ar finanšu regulu, kuru pieņem Komisija, un šī darbība ir pakļauta ikgadējai revīzijai, kuru veic Komisijas izvēlēti pieaicinātie revidenti.5. Katrs Komisijas loceklis sedz savus izdevumus, kas rodas, apmeklējot Komisijas un Zinātniskās komitejas sanāksmes.6. Komisijas loceklis, kas neveic iemaksas divus gadus pēc kārtas, nav tiesīgs piedalīties Komisijas lēmumu pieņemšanā laika posmā, par kuru nav veikta iemaksa.XX pants1. Komisijas locekļi katru gadu iesniedz Komisijai un Zinātniskajai komitejai pēc iespējas plašākus tādus statistiskos, bioloģiskos un citus datus un informāciju, kādu var pieprasīt Komisija un Zinātniskā komiteja, izpildot savas funkcijas.2. Komisijas locekļi iesniedz informāciju par nozvejas darbībām, tostarp zvejas rajonu un kuģu informāciju, tādā veidā un tik bieži, kā to var norādīt, lai apkopotu ticamus nozvejas un zvejas intensitātes statistikas datus.3. Komisijas locekļi iesniedz Komisijai informāciju tik bieži, kā to var norādīt, par darbībām, kas veiktas, lai īstenotu Komisijas pieņemtos saglabāšanas pasākumus.4. Komisijas locekļi vienojas, ka, veicot nozvejas darbības, jāizmanto iespējas ievākt datus, kas vajadzīgi nozvejas ietekmes novērtēšanai.XXI pants1. Katra līgumslēdzēja puse veic attiecīgus pasākumus savas kompetences sakarā, lai nodrošinātu šīs konvencijas noteikumu un Komisijas pieņemto saglabāšanas pasākumu ievērošanu, kuri uzliek šai pusei saistības saskaņā ar šīs konvencijas IX pantu.2. Katra līgumslēdzēja puse nosūta Komisijai informāciju par pasākumiem, kas veikti atbilstoši iepriekšminētajam 1. punktam, tostarp informāciju par sankciju piemērošanu pārkāpumu gadījumā.XXII pants1. Katra līgumslēdzēja puse apņemas izrādīt atbilstošas pūles saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtiem, lai neviens neiesaistītos kādā darbībā, kas ir pretrunā ar šīs konvencijas mērķi.2. Katra līgumslēdzēja puse ziņo Komisijai par ikvienu šādu darbību, kas nokļūst tās uzmanības lokā.XXIII pants1. Komisija un Zinātniskā komiteja sadarbojas ar Antarktikas līguma konsultatīvajām grupām par jautājumiem, kas ir minēto grupu kompetencē.2. Komisija un Zinātniskā komiteja sadarbojas pēc vajadzības ar ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizāciju un ar citām specializētām aģentūrām.3. Komisija un Zinātniskā komiteja cenšas attīstīt sadarbības attiecības pēc vajadzības ar starpvaldību un nevalstiskām organizācijām, kuras var palīdzēt to darbā, tostarp Antarktikas zinātniskās izpētes zinātnisko komiteju, Okeāna zinātniskās izpētes zinātnisko komiteju un Starptautisko vaļu medību komisiju.4. Komisija var stāties līgumattiecībās ar šajā pantā minētajām organizācijām un, vajadzības gadījumā, ar citām organizācijām. Komisija un Zinātniskā komiteja var lūgt šīm organizācijām atsūtīt novērotājus, kas piedalās to sanāksmēs un palīgstruktūru sanāksmēs.XXIV pants1. Lai panāktu mērķi un nodrošinātu šīs konvencijas noteikumu ievērošanu, līgumslēdzējas puses vienojas, ka jāizveido novērošanas un inspekcijas sistēma.2. Novērošanas un inspekcijas sistēmu izstrādā Komisija, pamatojoties uz šādiem principiem:a) līgumslēdzējas puses savstarpēji sadarbojas, lai nodrošinātu efektīvu novērošanas un inspekcijas sistēmas izpildi, ņemot vērā esošo starptautisko pieredzi. Šī sistēma, inter alia, iekļauj Komisijas locekļu iecelto novērotāju un inspektoru pārmeklēšanas un inspekcijas procedūras un procedūras, saskaņā ar kurām karoga valsti sauc pie atbildības un tai piemēro sankcijas, pamatojoties uz minētajās pārmeklēšanās un pārbaudēs iegūtajiem pierādījumiem. Ziņojumu par saukšanu pie atbildības un piemērotajām sankcijām iekļauj informācijā, kas minēta šīs konvencijas XXI pantā;b) lai pārliecinātos par pasākumu, kas pieņemti saskaņā ar šo konvenciju, izpildi, novērošanu un inspekciju veic uz kuģiem, kas iesaistīti zinātniskajā izpētē vai zvejo jūras dzīvos resursus teritorijā, uz kuru attiecas šī konvencija, ar Komisijas locekļu iecelto novērotāju un inspektoru starpniecību, kas darbojas saskaņā ar noteikumiem, kurus izstrādā Komisija;c) ieceltie novērotāji un inspektori ir pakļauti tās līgumslēdzējas puses jurisdikcijai, kuras pilsoņi viņi ir. Viņi ziņo Komisijas loceklim, kas viņus ir iecēlis, kurš savukārt ziņo Komisijai.3. Kamēr nav izveidota novērošanas un inspekcijas sistēma, Komisijas locekļi cenšas izveidot pagaidu kārtību, kādā ieceļ novērotājus un inspektorus, un šie ieceltie novērotāji un inspektori ir tiesīgi veikt inspekcijas saskaņā ar iepriekš 2. punktā noteiktajiem principiem.XXV pants1. Ja divu vai vairāku līgumslēdzēju pušu starpā rodas domstarpības par šīs konvencijas interpretāciju vai piemērošanu, šīs līgumslēdzējas puses apspriežas savā starpā, lai atrisinātu domstarpības sarunu, izmeklēšanas, starpniecības, samierināšanās, šķīrējtiesas, tiesas ceļā vai ar citiem mierīgiem līdzekļiem pēc savas izvēles.2. Šāda rakstura domstarpības, kas nav atrisinātas minētajā veidā, nodod izskatīšanai Starptautiskajā Tiesā vai šķīrējtiesā, iepriekš saskaņojot to ar visām domstarpībās iesaistītajām pusēm; bet, ja neizdodas panākt vienošanos pēc nodošanas Starptautiskajai Tiesai vai šķīrējtiesai, tas neatbrīvo domstarpībās iesaistītās puses no pienākuma censties atrisināt domstarpības kādā no 1. punktā minētā mierīgā veidā.3. Ja domstarpības ir nodotas izskatīšanai šķīrējtiesā, šķīrējtiesas tribunālu izveido kā noteikts šīs konvencijas pielikumā.XXVI pants1. Šī konvencija ir pieejama parakstīšanai Kanberā no 1980. gada 1. augusta līdz 31. decembrim tām valstīm, kas piedalījās Antarktikas jūras dzīvo resursu saglabāšanas konferencē, kura notika Kanberā no 1980. gada 7. maija līdz 20. maijam.2. Valstis, kuras parakstās iepriekšminētajā laikā, ir sākotnējās konvencijas parakstītājvalstis.XXVII pants1. Šī konvencija parakstītājvalstīm ir jāratificē, jāpieņem vai jāapstiprina.2. Ratifikācijas, pieņemšanas vai apstiprināšanas dokumentus deponē Austrālijas valdībai, kuru ar šo ieceļ par depozitāru.XXVIII pants1. Šī konvencija stājas spēkā 30. dienā pēc ratifikācijas, pieņemšanas vai apstiprināšanas astotā dokumenta deponēšanas dienas, ko veic šī konvencijas XXVI panta 1. punktā minētās valstis.2. Attiecībā uz katru valsti vai reģionālo ekonomikas integrācijas organizāciju, kas nākamajā dienā pēc konvencijas spēkā stāšanās deponē ratifikācijas, pieņemšanas vai apstiprināšanas dokumentu, konvencija stājas spēkā 30. dienā pēc šīs deponēšanas.XXIX pants1. Šai konvencijai var pievienoties ikviena valsts, kas ir ieinteresēta zinātniskajā izpētē vai nozvejas darbībās saistībā ar jūras dzīvajiem resursiem, uz kuriem attiecas šī konvencija.2. Šai konvencijai var pievienoties reģionālās ekonomikas integrācijas organizācijas, kuras izveidojušas suverēnas valstis un kuru locekļu vidū ir viens vai vairāki Komisijas valstu locekļi un kuriem organizācijas valstu locekļi ir nodevuši pilnībā vai daļēji kompetences attiecībā uz šajā konvencijā minētajiem jautājumiem. Šo reģionālo ekonomikas integrācijas organizāciju pievienošanos apspriež Komisijas locekļi.XXX pants1. Šo konvenciju var grozīt jebkurā laikā.2. Ja viena trešdaļa Komisijas locekļu pieprasa sanāksmi, lai apspriestu ieteiktos grozījumus, depozitārs sasauc sanāksmi.3. Grozījumi stājas spēkā, kad depozitārs ir saņēmis to ratifikācijas, pieņemšanas vai apstiprināšanas dokumentus no visiem Komisijas locekļiem.4. Pēc tam šie grozījumi stājas spēkā attiecībā uz visām līgumslēdzējām pusēm, kad depozitārs ir saņēmis ratifikācijas, pieņemšanas vai apstiprināšanas paziņojumu no līgumslēdzējas puses. Tā līgumslēdzēja puse, no kuras nav saņemts minētais paziņojums gada laikā pēc grozījuma, kas veikts saskaņā ar iepriekšminēto 3. punktu, spēkā stāšanās datuma, uzskatāma par atkāpušos no šīs konvencijas.XXXI pants1. Ikviena līgumslēdzēja puse var atkāpties no šīs konvencijas katra gada 30. jūnijā, iesniedzot rakstisku paziņojumu ne vēlāk kā līdz tā paša gada 1. janvārim depozitāram, kas, saņemot šādu paziņojumu, nekavējoties dara to zināmu pārējām līgumslēdzējām pusēm.2. Pārējās līgumslēdzējas puses 60 dienu laikā pēc minētā paziņojuma kopijas saņemšanas no depozitāra var sniegt rakstisku atkāpšanās paziņojumu depozitāram, un šajā gadījumā konvencija zaudē spēku tā paša gada 30. jūnijā attiecībā uz līgumslēdzēju pusi, kas iesniegusi šādu paziņojumu.3. Jebkura Komisijas locekļa atkāpšanās no šīs konvencijas neietekmē tā finansiālās saistības, ko paredz šī konvencija.XXXII pantsDepozitārs paziņo visām līgumslēdzējām pusēm par:a) šīs konvencijas parakstītājiem un ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprināšanas vai pievienošanās dokumentu deponēšanu;b) šīs konvencijas un ikvienu tās grozījumu spēkā stāšanās dienu.XXXIII pants1. Šo konvenciju, kuras teksti angļu, franču, krievu un spāņu valodās ir vienlīdz autentiski, deponē Austrālijas valdībai, un tā noteiktajā kārtībā izsniedz apliecinātu kopiju visām parakstītājām un pusēm, kas pievienojās.2. Depozitārs reģistrē šo konvenciju saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtu 102. panta noteikumiem.To apliecinot, attiecīgi pilnvarotās personas ir parakstījušas šo konvenciju.Kanberā, 1980. gada 20. maijā--------------------------------------------------PIELIKUMSŠĶĪRĒJTIESAS TRIBUNĀLSKonvencijas XXV panta 3. punktā minēto šķīrējtiesas tribunālu izveido no trim šķīrējtiesnešiem, kurus ieceļ šādi.Puse, uzsākot tiesas procesu, šķīrējtiesneša vārdu dara zināmu otrai pusei, kura savukārt 40 dienu laikā pēc šāda paziņojuma saņemšanas dara zināmu otra šķīrējtiesneša vārdu. Puses, 60 dienu laikā pēc otrā šķīrējtiesneša iecelšanas, ieceļ trešo šķīrējtiesnesi, kurš nav ne vienas, ne otra puses pilsonis un kuram nav tāda pati pilsonība, kā pirmajiem diviem šķīrējtiesnešiem. Trešais šķīrējtiesnesis vada tribunālu.Ja noteiktajā laika posmā otrais šķīrējtiesnesis nav iecelts vai ja puses noteiktajā laika posmā nav panākušas vienošanos par trešā šķīrējtiesneša iecelšanu, šo šķīrējtiesnesi ieceļ pēc vienas vai otras puses lūguma Pastāvīgās šķīrējtiesas ģenerālsekretārs no starptautiski pazīstamu personu vidus, kuram nav tās valsts pilsonība, kas ir šīs konvencijas puse.Šķīrējtiesas tribunāls izlemj, kur atradīsies tā galvenā pārvalde un pieņem savu reglamentu.Šķīrējtiesas tribunāla lēmumu pieņem ar tās locekļu vairākumu, kas nevar atturēties no balsošanas.Ikviena līgumslēdzēja puse, kas nav iesaistīta domstarpībās, var iejaukties tiesas procesā, saskaņojot to ar šķīrējtiesas tribunālu.Šķīrējtiesas tribunāla lēmums ir galīgs un saistošs visām domstarpībās iesaistītajām pusēm un ikvienai pusei, kas iejaucas tiesas procesā, un to sagatavo nekavējoties. Šķīrējtiesas tribunāls pēc kādas domstarpībās iesaistītās puses vai ikvienas puses, kas iejaucas, lūguma interpretē lēmumu.Ja šķīrējtiesas tribunāls īpašu lietas apstākļu dēļ nenosaka citādi, tad tribunāla izdevumus, tostarp samaksu tā locekļiem, vienlīdzīgās daļās sedz domstarpībās iesaistītās puses.--------------------------------------------------


title: 2006/819/EK: Eiropas Parlamenta Lēmums ( 2006. gada 27. aprīlis ) par kontu slēgšanu saistībā ar sestā, septītā, astotā un devītā Eiropas Attīstības fonda budžeta izpildes apstiprināšanu 2004. finanšu gadam

text:
               6.12.2006

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 340/53

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS
   (2006. gada 27. aprīlis)
   par kontu slēgšanu saistībā ar sestā, septītā, astotā un devītā Eiropas Attīstības fonda budžeta izpildes apstiprināšanu 2004. finanšu gadam
   (2006/819/EK)
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Komisijas ziņojumu par darbu, kas veikts pēc lēmumu pieņemšanas par 2003. gada budžeta izpildes apstiprināšanu (KOM(2005)0449),

               —

               ņemot vērā Komisijas paziņojumu par sestā, septītā, astotā un devītā Eiropas Attīstības fonda 2004. finanšu gada bilanci un vadības pārskatiem (KOM(2005)0485 – C6-0430/2005),

               —

               ņemot vērā Komisijas paziņojumu par sestā, septītā, astotā un devītā Eiropas Attīstības fonda finanšu vadību 2004. gadā (KOM(2005)0307),

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas Gada pārskatu par 2004. finanšu gadā veiktajām darbībām, ko finansē no sestā, septītā, astotā un devītā Eiropas Attīstības fonda (EAF), ar pārskatam pievienotajām pārbaudīto iestāžu atbildēm (1),

               —

               ņemot vērā Ticamības deklarāciju par pārskatu ticamību un pakārtoto darījumu likumību un pareizību, ko Revīzijas palāta sniegusi saskaņā ar EK līguma 248. pantu (2),

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas Īpašo ziņojumu Nr. 2/2005 par budžeta atbalstu, ko no EAF sniedz ĀKK valstīm: Komisijas veiktā pārvaldība attiecībā uz valsts finanšu reformām, ar ziņojumam pievienotajām Komisijas atbildēm (ziņojums sagatavots saskaņā ar EK līguma 248. panta 4. punkta otro daļu) (3),

               —

               ņemot vērā Padomes 2006. gada 22. februāra ieteikumus (5677/2006 – C6-0094/2006, 5679/2006 – C6-0095/2006, 5680/2006 – C6-0096/2006, 5681/2006 – C6-0097/2006),

               —

               ņemot vērā 33. pantu 1995. gada 20. decembra iekšējā nolīgumā starp dalībvalstu valdību pārstāvjiem, tiekoties Padomes sanāksmē, par tāda Kopienas atbalsta finansēšanu un pārvaldību, ko piešķir saskaņā ar ĀKK un ES Ceturtās konvencijas Otro finanšu protokolu (4),

               —

               ņemot vērā 32. pantu 2000. gada 18. septembra iekšējā nolīgumā starp dalībvalstu valdību pārstāvjiem, tiekoties Padomes sanāksmē, par Kopienas atbalsta finansēšanu un pārvaldību saskaņā ar Finanšu protokolu, kas pievienots 2000. gada 23. jūnijā Kotonū (Beninā) parakstītajam Partnerattiecību nolīgumam starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstīm un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, un finansiālas palīdzības piešķiršanu aizjūras zemēm un teritorijām, kurām piemēro EK līguma ceturto daļu (5),

               —

               ņemot vērā EK līguma 276. pantu,

               —

               ņemot vērā 1998. gada 16. jūnija Finanšu regulas, kas attiecas uz sadarbību attīstības finansēšanas jomā atbilstīgi ĀKK un EK Ceturtajai konvencijai (6) 74. pantu,

               —

               ņemot vērā 2003. gada 27. marta Finanšu regulas, ko piemēro devītajam Eiropas Attīstības fondam (7) 119. pantu

               —

               ņemot vērā Reglamenta 70. pantu, 71. panta trešo ievilkumu un V pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Attīstības komitejas atzinumu (A6-0110/2006),

               1.

               atzīmē, ka sestā, septītā, astotā un devītā Eiropas Attīstības fonda (EAF) finanšu stāvoklis 2004. gada 31. decembrī bija šāds:
               Kumulatīvais EAF līdzekļu izlietojums 2004. gada 31. decembrī

                           (miljonos EUR)

                              Stāvoklis 2003. gada beigās
                               (10)

                              Budžeta izpilde 2004. finanšu gadā
                               (10)

                              Stāvoklis 2004. gada beigās
                               (10)

                           Kopējā summa

                           Izpilde % (9)

                           Sestais
                           EAF

                           Septītais
                           EAF

                           Astotais
                           EAF

                           Devītais
                           EAF

                           Kopējā summa

                           Sestais
                           EAF

                           Septītais
                           EAF

                           Astotais
                           EAF

                           Devītais
                           EAF

                           Kopējā summa (10)

                           Izpilde % (9)

                                       A.

                                       RESURSI
                                        (8)

                              43 408,7

                           -32,2

                           -58,4

                           - 172,3

                           656,0

                              393,1

                              7 439,4

                              10 867,7

                              11 590,6

                              13 904,1

                              43 801,8

                           B.   IZLIETOJUMS

                                       1.

                                       Finanšu saistības

                              33 317,0

                              76,8

                              -32,2

                              -58,4

                              - 172,3

                              2 638,1

                              2 375,2

                              7 439,4

                              10 867,7

                              11 590,6

                              5 794,5

                              35 692,2

                              81,5

                                       2.

                                       Individuālās juridiskās saistības

                              27 566,9

                              63,5

                              28,7

                              121,4

                              848,7

                              1 747,5

                              2 746,3

                              7 378,3

                              10 418,5

                              9 775,2

                              2 741,2

                              30 313,2

                              69,2

                                       3.

                                       Maksājumi
                                        (9)

                              23 504,1

                              54,1

                              30,0

                              244,5

                              1 191,9

                              947,6

                              2 413,9

                              7 312,1

                              9 849,6

                              7 531,1

                              1 225,2

                              25 918,0

                              59,2

                                       C.

                                       Nenokārtotie maksājumi (B1-B3)

                              9 812,9

                              22,6

                              127,3

                              1 018,1

                              4 059,5

                              4 569,3

                              9 774,1

                              22,3

                                       D.

                                       Pieejamais atlikums (A-B1)

                              10 091,7

                              23,2

                              0,0

                              0,0

                              0,0

                              8 109,6

                              8 109,6

                              18,5

                              Avots: Revīzijas palātas Gada pārskats par 2004. finanšu gadā veiktajām darbībām, ko finansē no sestā, septītā, astotā un devītā Eiropas Attīstības fonda (OV C 301, 30.11.2005., 257. lpp.).

               2.

               apstiprina kontu slēgšanu saistībā ar sestā, septītā, astotā un devītā EAF budžeta izpildi 2004. finanšu gadam;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un rezolūciju, kas ir lēmuma neatņemama sastāvdaļa, nosūtīt Padomei, Komisijai, Revīzijas palātai un Eiropas Investīciju bankai, kā arī nodrošināt šā lēmuma publicēšanu “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī” (L sērijas izdevumā).

         Josep BORRELL FONTELLES

            priekšsēdētājs

         Julian PRIESTLEY

            ģenerālsekretārs

      (1)  OV C 301, 30.11.2005., 249. lpp.

      (2)  OV C 301, 30.11.2005., 261. lpp.

      (3)  OV C 249, 7.10.2005., 1. lpp.

      (4)  OV L 156, 29.5.1998., 108. lpp.

      (5)  OV L 317, 15.12.2000., 355. lpp.

      (6)  OV L 191, 7.7.1998., 53. lpp.

      (7)  OV L 83, 1.4.2003., 1. lpp.

      (8)  Sestā, septītā, astotā un devītā EAF sākotnējais asignējums, procenti, dažādi resursi un iepriekšējo EAF pārvedumi.

      (9)  Procentos no līdzekļiem.

      (10)  Lai nodrošinātu konsekvenci attiecībā uz finanšu pārskatiem un Komisijas sastādītajiem pārskatiem par budžeta izpildi, šajos datos nav iekļauti darījumi, ko EIB turpmāk veic patstāvīgi. (2003. gada beigas: resursi – EUR 2 245 miljoni, finanšu saistības – EUR 366 miljoni, individuālās juridiskās saistības – EUR 140 miljoni un maksājumi – EUR 4 miljoni).

      Avots: Revīzijas palātas Gada pārskats par 2004. finanšu gadā veiktajām darbībām, ko finansē no sestā, septītā, astotā un devītā Eiropas Attīstības fonda (OV C 301, 30.11.2005., 257. lpp.).
    ---documentbreak---

               6.12.2006

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 340/56

         EIROPAS PARLAMENTA REZOLŪCIJA
   ar apsvērumiem, kas pievienota lēmumam par sestā, septītā, astotā un devītā Eiropas Attīstības fonda budžeta izpildes apstiprināšanu 2004. finanšu gadam
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Komisijas ziņojumu par darbu, kas veikts pēc lēmumu pieņemšanas par 2003. gada budžeta izpildes apstiprināšanu (KOM(2005)0449),

               —

               ņemot vērā Komisijas paziņojumu par sestā, septītā, astotā un devītā Eiropas Attīstības fonda 2004. finanšu gada bilanci un vadības pārskatiem (KOM(2005)0485 — C6-0430/2005),

               —

               ņemot vērā Komisijas paziņojumu par sestā, septītā, astotā un devītā Eiropas Attīstības fonda finanšu vadību 2004. gadā (KOM(2005)0307),

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas Gada pārskatu par 2004. finanšu gadā veiktajām darbībām, ko finansē no sestā, septītā, astotā un devītā Eiropas Attīstības fonda (EAF), ar pārskatam pievienotajām pārbaudīto iestāžu atbildēm (1),

               —

               ņemot vērā Ticamības deklarāciju par pārskatu ticamību un pakārtoto darījumu likumību un pareizību, ko Revīzijas palāta sniegusi saskaņā ar EK līguma 248. pantu (2),

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas Īpašo ziņojumu Nr. 2/2005 par budžeta atbalstu, ko no EAF sniedz ĀKK valstīm: Komisijas veiktā pārvaldība attiecībā uz valsts finanšu reformām, ar ziņojumam pievienotajām Komisijas atbildēm (ziņojums sagatavots saskaņā ar EK līguma 248. panta 4. punkta otro daļu) (3),

               —

               ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas 2005. gada ziņojumu par Tūkstošgades attīstības mērķiem (4),

               —

               ņemot vērā Parlamenta 2001. gada 1. marta rezolūciju par Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam par Eiropas Kopienas attīstības politiku (5),

               —

               ņemot vērā Parlamenta 2005. gada 9. marta rezolūciju par ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas darbību 2004. gadā (6),

               —

               ņemot vērā Parlamenta 2005. gada 8. jūnija rezolūciju par paplašinātās Eiropas Savienības politikas uzdevumiem un budžeta līdzekļiem 2007.–2013. gadam (7),

               —

               ņemot vērā Parlamenta 2005. gada 17. novembra rezolūciju par Āfrikas attīstības stratēģiju (8),

               —

               ņemot vērā EuropeAid sadarbības biroja 2004. gada darbības pārskatu,

               —

               ņemot vērā Komisijas paziņojumu “2005. gada ziņojums par Eiropas Kopienas attīstības politiku un ārējā atbalsta īstenojumu 2004. gadā” (KOM(2005)0292),

               —

               ņemot vērā Padomes 2006. gada 22. februāra ieteikumus (5677/2006 – C6-0094/2006, 5679/2006 — C6-0095/2006, 5680/2006 — C6-0096/2006, 5681/2006 — C6-0097/2006),

               —

               ņemot vērā 2000. gada 23. jūnijā Kotonū (Beninā) parakstīto Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstīm, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses (Kotonū Nolīgumu) (9),

               —

               ņemot vērā 33. pantu 1995. gada 20. decembra iekšējā nolīgumā starp dalībvalstu valdību pārstāvjiem, tiekoties Padomes sanāksmē, par tāda Kopienas atbalsta finansēšanu un pārvaldību, ko piešķir saskaņā ar ĀKK un ES Ceturtās konvencijas Otro finanšu protokolu (10),

               —

               ņemot vērā 32. pantu 2000. gada 18. septembra iekšējā nolīgumā starp dalībvalstu valdību pārstāvjiem, tiekoties Padomes sanāksmē, par Kopienas atbalsta finansēšanu un pārvaldību saskaņā ar Finanšu protokolu, kas pievienots Kotonū nolīgumam, un finansiālas palīdzības piešķiršanu aizjūras zemēm un teritorijām, kurām piemēro EK līguma ceturto daļu (11),

               —

               ņemot vērā EK līguma 276. pantu,

               —

               ņemot vērā 1998. gada 16. jūnija Finanšu regulas, kas attiecas uz sadarbību attīstības finansēšanas jomā atbilstīgi ĀKK un EK Ceturtajai konvencijai (12) 74. pantu,

               —

               ņemot vērā 2003. gada 27. marta Finanšu regulas, ko piemēro devītajam Eiropas Attīstības fondam (13) 119. un 120. pantu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 70. pantu, 71. panta trešo ievilkumu un V pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Attīstības komitejas atzinumu (A6-0110/2006),

               A.

               tā kā 119. pants 2003. gada 27. marta Finanšu regulā, ko piemēro devītajam Eiropas Attīstības fondam, uzliek Komisijai par pienākumu veikt attiecīgus pasākumus, lai izpildītu Eiropas Parlamenta lēmumam par budžeta izpildes apstiprināšanu pievienotos apsvērumus, un pēc Eiropas Parlamenta pieprasījuma ziņot par pasākumiem, kas veikti saistībā ar šiem apsvērumiem un piezīmēm;

               B.

               tā kā 2000. gada maijā tika uzsākta Kopienas ārējā atbalsta pārvaldības reforma (14) un 2000. gada novembrī – Kopienas attīstības politikas reforma (15),

               C.

               tā kā 2003. gada 1. aprīlī ir stājies spēkā Kotonū Nolīgums,

         EAF un Tūkstošgades attīstības mērķi (TAM)

               1.

               uzskata, ka Eiropas Savienības ārējās darbības būtisks elements ir attīstības politika, kuras mērķi ir izskaust nabadzību, īstenojot sociālās un ekonomikas reformas un nostiprinot sociālo, izglītības un veselības aprūpes infrastruktūru, palielināt nabadzīgo iedzīvotāju nodarbinātības iespējas, nodrošināt ilgtspējīgu vidi un sniegt attiecīgajām valstīm atbalstu, lai tās varētu sekmēt izaugsmi un attīstīt vietējo potenciālu; atzinīgi vērtē Komisijas paveikto, lai sasniegtu šos mērķus, īstenojot TAM;

               2.

               uzskata, ka Eiropas Attīstības fonds (EAF) ir nozīmīgs līdzeklis šīs politikas īstenošanai Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstīs (ĀKK) un ka tas jāpadara efektīvāks, neatlaidīgi īstenojot pasākumus, kuru mērķis ir izskaust nabadzību, un vienlaikus ar EAF ātru ieviešanu nodrošinot pārredzamību, atbildību un pareizas finanšu vadības principu ievērošanu;

               3.

               apzinās problēmas, kas rodas, vērtējot Kopienas palīdzības ietekmi uz to Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanu, kuru īstenošanas pasākumos ir iesaistīti vairāki finansētāji; aicina Komisiju darīt vairāk, lai izstrādātu atbilstīgu mehānismu šīs ietekmes novērtēšanai, un neaprobežoties vienīgi ar to, ka tiek novērtēts jaunattīstības valstu padarītais, īstenojot Tūkstošgades attīstības mērķus;

               4.

               piekrīt Revīzijas palātas viedoklim (16), ka būtu jāizstrādā objektīvi, lietderīgi un izsmeļoši rādītāji, kas atspoguļo atbalsta iznākumu; pauž cerību, ka tādus ieviesīs laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam;

               5.

               atzīmē, ka 2004. gadā no EUR 2 723 miljonu kopējā EuropeAid finansējuma ĀKK valstīm (EAF un Eiropas Savienības vispārējais budžets) 41 % (EUR 1 129 miljoni) tika piešķirti infrastruktūrai un sociālajiem pakalpojumiem; pauž nožēlu, ka tikai EUR 12 miljoni (0,4 %) tika piešķirti “pamatizglītībai” un EUR 74 miljoni (2,7 %) – “pamata veselības aprūpei” pretēji iepriekšminētās rezolūcijas par budžeta izpildes apstiprināšanu (17) 6. punktam; aicina Komisiju palielināt apropriācijas šīm nozarēm un pieprasa, lai tiek ievērojami palielināta Eiropas Savienības sadarbībai attīstības jomā atvēlēto izdevumu procentuālā daļa, ko piešķir pamatizglītībai un veselības aprūpei jaunattīstības valstīs;

               6.

               uzsver, ka topošajās valstu stratēģijās lielāka prioritāte jāpiešķir TAM galvenajām jomām – veselībai un izglītībai;

               7.

               atzinīgi vērtē budžeta atbalstu konkrētām nozarēm, kas ļautu palielināt finansējumu izglītībai un veselībai; uzskata, ka šī iespēja ir efektīvāka nekā vispārējais budžeta atbalsts, pat ja to piesaista šajās nozarēs paveiktajam;

               8.

               atbalsta Komisijas centienus praksē īstenot Kotonū Nolīguma noteikumus; tomēr apgalvo, ka Komisija nav pienācīgi veicinājusi godīgu tirdzniecību, lai gan šis uzdevums ir noteikts Kotonū Nolīguma 23. panta g) apakšpunktā; pieprasa, lai Komisija nodrošina visu Kotonū Nolīguma noteikumu, jo īpaši 23. panta g) apakšpunkta prasību izpildi;

               9.

               uzskata – vērtības, ko nodrošina demokratizācija, laba pārvalde, cilvēktiesību, vienlīdzīgu iespēju, jo īpaši sieviešu tiesību ievērošana, tiesiskas valsts nostiprināšana, kā arī tiesu varas un civilās administrācijas resursu palielināšana, nav vien savā būtībā nozīmīgas vērtības, kas jāīsteno kā ārējā atbalsta mērķi, bet tās var arī pozitīvi ietekmēt ārējam atbalstam paredzēto projektu pareizu vadību;

         Grāmatvedības uzskaite

               10.

               ir noraizējies par to, ka paredzētajā termiņā nav pabeigta EAF grāmatvedības uzskaites modernizācija un ka pagaidām šī uzskaite tiek nodrošināta ar pašreizējās OLAS sistēmas palīdzību; pieprasa, lai reizi pusgadā Parlaments tiek informēts par jaunās integrētās datorsistēmas (ABAC-EDF) modernizāciju un to, kā šo sistēmu ievieš administrācija un delegācijas;

               11.

               konstatē – lai gan EAF līdzekļi, kuru pārvaldību nodrošina Eiropas Investīciju banka (EIB), nav pakļauti Revīzijas palātas vai Parlamenta kontrolei saistībā ar budžeta izpildes apstiprināšanu, tie ir iekļauti EAF grāmatvedības uzskaitē; uzskata – nosūtot ar EAF saistīto informāciju (līdzekļu kopsummas katram izlietojuma veidam, rezultātu apkopojumu) iestādei, kas ir pilnvarota apstiprināt EAF grāmatvedības uzskaiti, varētu uzlabot pārredzamību; aicina EIB un Komisiju sniegt šādu informāciju un iekļaut to ziņojumos par EAF;

         Ticamības deklarācija

               12.

               atzīmē – Revīzijas palāta (18) atzīst, ka pārskati ticami atspoguļo sestā, septītā, astotā un devītā EAF ieņēmumus un izdevumus, tomēr konstatējot šādas problēmas:

                           a)

                           līdzekļu nepilnīgums, jo Komisija nav pienācīgi izpētījusi, kuru nenokārtoto avansu debitoriem ir jāveic atmaksa EAF;

                           b)

                           uzkrājumu nepilnīgums par šaubīgajiem parādiem, kas neatspoguļo slikto parādu faktisko līmeni;

                           c)

                              Stabex fondu atlikuma neuzticamība, kas atklāta finanšu pārskatiem pievienotajā ziņojumā (EUR 832 miljoni);

               13.

               atzīmē, ka Revīzijas palātas sagatavotajā gada pārskatā ir norādīts: EuropeAid ģenerāldirektora darbības pārskatā nav minēti nozīmīgi iekšējās kontroles trūkumi; atzīmē, ka šie trūkumi attiecas jo īpaši uz nepietiekamu revīziju un pēcizpildes pārbaudi un ka valstu kredītrīkotāju nepietiekamo vadības iemaņu dēļ pieaug delegāciju noslogojums; pieprasa, lai Komisija šajā sakarā veic vajadzīgos pasākumus un sniedz par to attiecīgu ziņojumu;

               14.

               konstatē – attiecībā uz pakārtotajiem darījumiem Revīzijas palāta atzīst, ka uzskaitītie ieņēmumi, EAF asignējumi, finanšu gada saistības un maksājumi kopumā ir likumīgi un pareizi;

               15.

               atgādina, ka sagatavotajā gada pārskatā Revīzijas palāta atzīmē: apzinātus pārkāpšanas un korupcijas gadījumus ārpus Komisijas kontroles jomas pēc to būtības nevar sistemātiski atklāt, piemērojot Revīzijas palātas politiku un standartus; uzskata, ka tāpēc Komisijai, īstenojot darbību ārējā atbalsta jomā, ir jānodrošina,

                           —

                           lai Komisijas īstenotā kontrole būtu droša, visaptveroša, pastiprināta un lai šī kontrole kļūst efektīvāka,

                           —

                           kā arī jānodrošina to personu aizsardzība, kuras ziņo par krāpšanu, pārkāpumiem un kļūdām pārvaldības darbā, gan Komisijas un tās pakļautībā esošajos dienestos, gan valstu kredītrīkotāju un atbalsta saņēmēju struktūrās, ņemot vērā iepriekš 9. punktā izklāstīto ieteikumu;

         Finanšu vadības ziņojums

               16.

               atzinīgi vērtē finanšu vadības ziņojumā iekļautās informācijas apjomu un kvalitāti, tomēr pievienojas Revīzijas palātas viedoklim, aicinot Komisiju turpmāk vēl vairāk pilnveidot šo ziņojumu jo īpaši tādēļ, lai varētu salīdzināt ar devīto EAF saistīto projektu izpildei piešķirtās summas, budžeta atbalstu un neplānoto atbalstu ar to, kas piešķirts ar iepriekšējiem EAF saistīto projektu izpildei, kā arī lai gūtu pārskatu par saistītajām administratīvajām izmaksām;

               17.

               ar gandarījumu atzīmē, ka katru EUR 10 miljonu pārvaldībā nodarbināto darbinieku vidējais skaits ir pieaudzis no 4,1 darbinieka 1999. gadā līdz 4,8 darbiniekiem 2004. gadā; pauž nožēlu, ka šis skaitlis ir ievērojami mazāks par vidējo, kas raksturo Eiropas līdzekļu devējus, un ka tam joprojām ir tendence samazināties;

         Atbildība

               18.

               konstatē, ka attīstības un humānās palīdzības komisārs ir atbildīgs par EAF politiku un jautājumiem, kas saistīti ar EuropeAid pārvaldītajiem šīs jomas projektiem un programmām, un ka ārējo attiecību un Eiropas kaimiņattiecību politikas komisāre ir atbildīga par EuropeAid – EAF īstenotāja – vispārējo politiku un darbības pārvaldību; pastāvīgi pauž bažas par to, ka neskaidrais atbildības sadalījums var radīt pārpratumus un būt par iemeslu nepareizai darbībai; aicina Komisiju precīzāk noteikt atbildību par EAF un ārējo atbalstu;

         Izpilde un nesamaksātās saistības (RAL)

               19.

               atzīmē – raksturojot stāvokli 2004. gada beigās, EuropeAid ir norādījis RAL EUR 9 776 miljonu apmērā Eiropas Attīstības fondam un EUR 11 607 miljonu apmērā paša pārvaldītajām budžeta izdevumu kategorijām; uzskata, ka šis apjoms ir pārāk liels, un aicina Komisiju paātrināt ārējā atbalsta izpildi;

               20.

               uzsver – lai gan ātrāka izpilde ir vēlama, ar to vien nepietiek, lai varētu secināt, ka EAF īstenošanas rezultāti ir uzlabojušies, jo ir jācenšas arī pilnīgāk sasniegt mērķus; atzīmē finanšu vadības ziņojumā iekļauto mērķu un rezultātu salīdzinājumu, tomēr pieprasa, lai Komisija cenšas noteikt izmērāmus mērķus, kā to paredz finanšu regula;

               21.

               aicina Komisiju izpētīt administratīvu, normatīvu, tehnisku un citu pasākumu īstenošanas iespējas, kas veicinātu RAL labāku pārvaldību un samazināšanu ārējā atbalsta jomā, pirms tiek ieplānots šo saistību pieaugums, un sniegt attiecīgu ziņojumu;

         Budžeta atbalsts ĀKK valstīm

               22.

               konstatē, ka ir pieaugusi budžeta atbalsta nozīme: 2004. gadā 23 ĀKK valstīs ir izmaksāti 624 miljoni EUR; atzīst, ka šis atbalsts var efektīvi palīdzēt sasniegt mērķus – samazināt nabadzību un uzlabot valsts finanšu pārvaldību saņēmējvalstīs —, jo īpaši veicinot valsts finanšu “apgūšanas prasmi”; aicina Komisiju pielāgot instrumentus, ko tā izmanto, lai novērtētu ekonomikas reformas un valsts finanšu pārvaldības kvalitāti – nosacījumus, kuru izpilde dod tiesības saņemt budžeta atbalstu Kotonū Nolīguma 61. panta 2. punkta nozīmē (19);

               23.

               atbalsta Komisijas centienus ieviest un pilnveidot instrumentus, kas nepieciešami, lai pārraudzītu un novērtētu valsts finanšu reformas īstenošanas gaitu saņēmējvalstīs; sagaida, ka ar lēmumiem un nolīgumiem par finansējuma piešķiršanu, kā arī ar atbilstošu instrumentu pielietojumu reformu īstenošanas pārraudzībai Parlaments turpmāk tiks iepazīstināts strukturētāk, nepārprotami norādot, ka valsts finanšu reformas saņēmējvalstīs tiek īstenotas pieņemamā virzienā;

               24.

               sagaida, ka Komisija īpašu uzmanību pievērsīs vietējo ieņēmumu iekasēšanai un cīņai pret krāpšanu un korupciju saņēmējvalstīs un ka tā pieliks pūles, lai pienācīgi ņemtu vērā šīs problēmas saistībā ar valsts finanšu reformu īstenošanu;

               25.

               aicina Komisiju cik vien iespējams uzlabot attiecības vietējā līmenī ar citiem līdzekļu devējiem, īpaši attiecībā uz informāciju par budžeta atbalsta piešķiršanu un izmaksāšanu, lai uzlabotu ar valsts finanšu reformu izstrādi, plānošanu un tādējādi arī ar valsts finanšu reformu kvalitātes un efektivitātes novērtēšanu saistīto darbību;

               26.

               mudina Komisiju pastiprināt un sistematizēt sadarbību ar augstākajām revīzijas iestādēm, kā arī cik vien iespējams aicināt saņēmējvalstu valdības nodrošināt valstu parlamentu aktīvāku līdzdalību kontroles un valsts finanšu reformas procesā;

         Augstākās revīzijas iestādes

               27.

               atgādina, ka Parlaments, Padome un Revīzijas palāta par nozīmīgu uzskata ĀKK valstu augstāko revīzijas iestāžu līdzdalību EAF kontroles procesā (20);

               28.

               atzīmē, ka Komisija apsver dažādas procedūras, lai sniegtu atbalstu ĀKK valstu augstākajām revīzijas iestādēm un sekmētu šo iestāžu ietekmes pieaugumu; prasa, lai saistībā ar nākamo budžeta izpildes apstiprinājumu tiek savlaicīgi sniegts šo dažādo iespēju un to īstenošanas procesa novērtējums;

         Iekļaušana budžetā

               29.

               uzskata, ka EAF iekļaušana budžetā novērstu vairākus sarežģījumus un grūtības turpmāko EAF izpildē, ļautu paātrināt līdzekļu maksājumus un novērstu pastāvošo demokrātijas deficītu;

               30.

               atgādina, ka 2005. gada 8. jūnija rezolūcijā Parlaments paziņoja:
               “Eiropas Attīstības fonds (EAF):
               atgādina, ka Eiropas Parlaments stingri atbalstīja EAF iekļaušanu vispārējā budžetā, pamatojoties uz budžeta vienotības principu, kā arī pārskatāmības dēļ, bet atzīmē, ka finansiālā ziņā tā iekļaušana budžetā nedrīkstētu apdraudēt citas politikas jomas; tāpēc uzsver, ka EAF iekļaušana budžetā ir pieņemama tikai tad, ja finanšu shēmas kopējie griesti vispārējā budžetā paredz papildu resursus; norāda, ka attiecīgās apropriācijas budžetā ir jānošķir, lai novērstu jebkādu negatīvu ietekmi uz ĀKK valstīm; uzsver, ka, EAF iekļaujot vispārējā budžetā, ir jāņem vērā princips par partnerattiecībām ar ĀKK valstīm”;

               31.

               pauž nožēlu, ka 2005. gada 15. un 16. decembra sanāksmē Briselē Eiropadome nepieņēma lēmumu iekļaut EAF budžetā, bet atzinīgi vērtē to, ka dalībvalstis vienojās piešķirt EUR 22 682 miljonus pašreizējās cenās sadarbībai ar ĀKK valstīm laikposmā no 2008. līdz 2013. gadam; tomēr aicina Padomi un Komisiju turpināt šī EAF integrāciju vispārējā budžetā; sagaida, ka galīgais lēmums par finanšu plānu 2007.–2013. gadam tiks pieņemts, tiklīdz Parlaments un Padome būs vienojušies par jauno iestāžu nolīgumu;

         Atbalsta un palīdzības pārvaldības decentralizācija

               32.

               atbalsta Komisijas resursu un lēmumu pieņemšanas pilnvaru decentralizāciju, tos nododot Komisijas delegācijām; cer, ka šis jaunais sadalījums ļaus vēl ātrāk izpildīt saistības un veikt maksājumus, kā arī nodrošināt projektu izpildes labāku pārraudzību;

               33.

               atzīmē riskus, ko rada decentralizācijas process, nododot līdzekļus un pilnvaras Komisijas delegācijām ĀKK valstīs, piemēram, grūtības atrast piemērotus darbiniekus, kā arī risku, ka dažādas Komisijas delegācijas atšķirīgi interpretēs noteikumus; uzsver, ka ir jāuzlabo noteikumi un jānodrošina līdzsvars starp pastiprinātas kontroles mehānismiem un nepieciešamību sniegt ziņojumus, no vienas puses, un, no otras puses, ātrāku un efektīvāku lēmumu pieņemšanas procesu, kas delegācijām ļautu pieņemt svarīgākos lēmumus par projektiem;

               34.

               atzinīgi vērtē to, ka gandrīz visas delegācijas ir decentralizētas; pieprasa apstiprinājumu tam, ka vienlaikus ar līdzekļu un lēmumu pieņemšanas pilnvaru decentralizāciju tiek nodrošināta personāla apmācība un tiek veikta atbilstoša kontrole; pieprasa sniegt ziņojumu par decentralizācijas procesa gaitu, skaitliskā izteiksmē raksturojot plānotos un līdzšinējos ieguvumus, kā arī delegācijās izveidotās kontroles struktūras un iekšējās kontroles standartu piemērošanas procesu;

         Stabex līdzekļi

               35.

               atzīmē – Komisija ir pabeigusi Stabex 2004. gada līdzekļu inventarizāciju, norādot, ka dažas ĀKK valstis nesniedz prasītos finanšu pārskatus un ka tāpēc nenoteiktu daļu deklarētā bankas atlikuma EUR 832 miljonu apmērā Komisija nav apstiprinājusi ar ticamiem dokumentiem; atgādina pagājušajā gadā izteikto prasību, lai Komisija kopā ar saņēmējvalstīm cenšas uzlabot kontroli un nodrošina atlikušo līdzekļu pēc iespējas ātrāku piešķiršanu;

         Iekšējās kontroles standarti

               36.

               atzinīgi vērtē pasākumus, ko Komisija veic iekšējās kontroles jomā; tomēr pauž bažas par to, ka Komisija ievēro tikai dažu kontroles standartu pamatnoteikumus; aicina Komisiju sniegt ziņojumu par iekšējās kontroles standartu ievērošanu;

         Informētība un pārredzamība

               37.

               lai nodrošinātu lielāku pārredzamību un pilnīgāku informāciju par darījumu ticamību un pareizu pārvaldību saistībā ar sestā, septītā, astotā un devītā EAF budžeta izpildi, mudina Komisiju precizēt atbildi uz pieprasījumu sniegt papildu paskaidrojumus par galvenajiem jautājumiem, ko Revīzijas palāta formulējusi Gada pārskata 1. nodaļas 8. punkta a) apakšpunktā par līdzekļu palielinājumu devītajam EAF, īpaši norādot uz budžeta posteni, kurš attiecas uz Kongo Demokrātiskajai Republikai sniegto palīdzību;

               38.

               atzīst, ka Komisija ir panākusi progresu, nodrošinot ārējā atbalsta jomā īstenotās darbības labāku pārredzamību, un aicina Komisiju turpināt iesākto darbu; tomēr pauž nožēlu, ka sabiedrība nezina par Eiropas Savienības nozīmīgo līdzdalību daudzos projektos un programmās, kas tiek īstenoti sadarbībā ar ANO un citām organizācijām; aicina Komisiju izteikt šīm organizācijām protestu,

                           —

                           lai nodrošinātu to, ka sabiedrība ir labi informēta par Eiropas Savienības ieguldījumu un līdzdalību, un

                           —

                           lai izstrādātu noteikumus, saskaņā ar kuriem varētu pienācīgi īstenot novērtēšanas, revīzijas un kontroles pasākumus arī tiem projektiem un programmām, kas tiek īstenoti sadarbībā ar šīm starptautiskajām organizācijām vai NVO vai ar to starpniecību.

      (1)  OV C 301, 30.11.2005., 249. lpp.

      (2)  OV C 301, 30.11.2005., 261. lpp.

      (3)  OV C 249, 7.10.2005., 1. lpp.

      (4)  Ziņojumu (Nr. DPI/2390) 2005. gada maijā publicējis ANO Informācijas departaments
   (sk. http://unstats.un.org/unsd/mi/mi_dev_report.htm).

      (5)  OV C 277, 1.10.2001., 130. lpp.

      (6)  OV C 320 E, 15.12.2005., 142. lpp.

      (7)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2005)0224.

      (8)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2005)0445.

      (9)  OV L 317, 15.12.2000., 3. lpp.

      (10)  OV L 156, 29.5.1998., 108. lpp.

      (11)  OV L 317, 15.12.2000., 355. lpp.

      (12)  OV L 191, 7.7.1998., 53. lpp.

      (13)  OV L 83, 1.4.2003., 1. lpp.

      (14)  Komisijas 2000. gada 16. maijā pieņemtais paziņojums par ārējā atbalsta pārvaldības reformu.

      (15)  2000. gada 10. novembra Vispārējo lietu (attīstības) padomes pieņemtā Padomes un Komisijas deklarācija par Eiropas Kopienas attīstības politiku.

      (16)  Īpašais ziņojums Nr. 4/2005, 63. punkts.

      (17)  OV L 196, 27.7.2005., 155. lpp.

      (18)  Revīzijas palātas Gada pārskats par 2004. finanšu gadu, 261. lpp.

      (19)
   “Tiešu budžeta palīdzību makroekonomikas vai nozares reformu atbalstam piešķir, ja:

               a)

               valsts izdevumu vadība ir pietiekami pārredzama, saprotama un efektīva;

               b)

               ir labi definētas makroekonomikas politikas vai sektorpolitikas, kuras noteikusi pati valsts un kurām piekrituši tās galvenie līdzekļu devēji, un

               c)

               valsts iepirkums ir atklāts un pārredzams.”

      (20)  Sk. 21ar apsvērumiem, kas pievienota lēmumam par sestā, septītā, astotā un devītā Eiropas Attīstības fonda budžeta izpildes apstiprināšanu 2004. finanšu gadam.–24. pantu rezolūcijā, kas ietver apsvērumus, kuri pievienoti lēmumam apstiprināt Komisijai sestā, septītā un astotā Eiropas Attīstības fonda budžeta izpildi 2002. finanšu gadam (OV L 330, 4.11.2004., 131. un 128. lpp.).


title: Padomes lēmums (1975. gada 18. marts), ar ko noslēdz Starptautisko muitas procedūru vienkāršošanas un saskaņošanas konvenciju un pieņem tās pielikumu par muitas noliktavām

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31975D0199

Oficiālais Vēstnesis L 100 , 21/04/1975 Lpp. 0001 - 0001 Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 2 Sējums 2 Lpp. 0036  Speciālizdevums grieķu valodā Nodaļa 02 Sējums 12 Lpp. 0005  Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 2 Sējums 2 Lpp. 0036  Speciālizdevums spāņu valodā: Nodaļa 02 Sējums 2 Lpp. 0233  Speciālizdevums portugāļu valodā Nodaļa 02 Sējums 2 Lpp. 0233

		Padomes lēmums(1975. gada 18. marts),ar ko noslēdz Starptautisko muitas procedūru vienkāršošanas un saskaņošanas konvenciju un pieņem tās pielikumu par muitas noliktavām(75/199/EEK)EIROPAS KOPIENU PADOME,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Komisijas ieteikumu,tā kā Starptautiskā muitas procedūru vienkāršošanas un saskaņošanas konvencija, kas izstrādāta Muitas sadarbības padomē, var efektīvi veicināt starptautiskās tirdzniecības attīstību;tā kā saskaņā ar minētās konvencijas 11. pantu katrai konvencijas līgumslēdzējai pusei, noslēdzot konvenciju, jāpieņem arī viens no tās pielikumiem; tā kā Kopienai tādēļ jāpieņem pielikums par muitas noliktavām;tā kā tādēļ jānoslēdz šī konvencija un jāpieņem tai pievienotais pielikums,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsAr šo Kopienas vārdā noslēdz un pieņem attiecīgi Starptautisko muitas procedūru vienkāršošanas un saskaņošanas konvenciju un tās pielikumu par muitas noliktavām.Konvencijas un tās pielikuma teksts ir šī lēmuma pielikumā.2. pantsAr šo Padomes priekšsēdētāju pilnvaro iecelt personas, kam ir tiesības parakstīt 1. pantā minēto konvenciju, un pieņemt 1. pantā minēto pielikumu, kā arī piešķirt tām nepieciešamās pilnvaras, lai konvencija un pielikums būtu saistošs Kopienai.Šīs personas informē arī Muitas sadarbības padomes ģenerālsekretāru par to, ka saistībā ar iepriekš minētā pielikuma piemērošanu Eiropas Ekonomikas kopienas dalībvalstu muitas teritorijas uzskatāmas par vienu teritoriju.Briselē, 1975. gada 18. martāPadomes vārdā —priekšsēdētājsR. Ryan--------------------------------------------------


title: Padomes Lēmums (ES) 2015/1510 (2015. gada 4. septembris), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli no Igaunijas un locekļa aizstājēju no Igaunijas

text:
               10.9.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 236/8

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2015/1510
   (2015. gada 4. septembris),
   ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli no Igaunijas un locekļa aizstājēju no Igaunijas
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 305. pantu,
   ņemot vērā Igaunijas valdības priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2015. gada 26. janvārī, 5. februārī un 23. jūnijā pieņēma Lēmumus (ES) 2015/116 (1), (ES) 2015/190 (2) un (ES) 2015/994 (3), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus.

               (2)

               Pēc Urve ERIKSON kundzes aiziešanas mūžībā ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa vieta.

               (3)

               Pēc Mart VÕRKLAEV kunga iecelšanas Reģionu komitejas locekļa amatā atbrīvosies viena Reģionu komitejas locekļa aizstājēja vieta,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2020. gada 25. janvārim, Reģionu komitejas locekļa amatā tiek iecelts:

               —

                  Mart VÕRKLAEV kungs, Member of Rae Municipal Council.

         2. pants
   Ar šo uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2020. gada 25. janvārim, Reģionu komitejas locekļa aizstājēja amatā tiek iecelts:

               —

                  Juri GOTMANS kungs, Mayor of Haanja Municipality.

         3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2015. gada 4. septembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         J. ASSELBORN

      (1)  OV L 20, 27.1.2015., 42. lpp.

      (2)  OV L 31, 7.2.2015., 25. lpp.

      (3)  OV L 159, 25.6.2015., 70. lpp.


title: 2012/734/: Padomes Lēmums ( 2012. gada 25. jūnijs ) par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu Nolīgumu, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālameriku, no otras puses, un provizoriski piemērotu tā IV daļu par tirdzniecības jautājumiem

text:
               15.12.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 346/1

         PADOMES LĒMUMS
   (2012. gada 25. jūnijs)
   par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu Nolīgumu, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālameriku, no otras puses, un provizoriski piemērotu tā IV daļu par tirdzniecības jautājumiem
   (2012/734/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, un jo īpaši tā 217. pantu saistībā ar 218. panta 5. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2007. gada 23. aprīlī pilnvaroja Komisiju Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā risināt sarunas par asociācijas nolīgumu ar Centrālameriku. 2010. gada 10. martā tika grozītas sarunu norādes, lai iekļautu Panamu sarunu procesā.

               (2)

               Minētās sarunas noslēdzās Eiropas Savienības, Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu augstākā līmeņa sanāksmē, kura notika 2010. gada maijā Madridē, un 2011. gada 22. martā tika parafēts Nolīgums, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālameriku, no otras puses (turpmāk “nolīgums”).

               (3)

               Nolīguma 353. panta 4. punktā paredzēts provizoriski piemērot nolīguma IV daļu par tirdzniecības jautājumiem.

               (4)

               Nolīgums būtu jāparaksta Eiropas Savienības vārdā, un tā IV daļa būtu jāpiemēro provizoriski, kamēr tiek pabeigtas procedūras nolīguma noslēgšanai.

               (5)

               Nolīgums neietekmē dalībvalstu ieguldītāju tiesības gūt labumu no labvēlīgāka režīma, kas paredzēts jebkurā ar ieguldījumiem saistītā nolīgumā, kurā kāda no dalībvalstīm un kāda no parakstītājām Centrālamerikas republikām ir puses.

               (6)

               Nolīguma IV daļas provizoriska piemērošana neiespaido kompetenču sadalījumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm saskaņā ar līgumiem.

               (7)

               Ievērojot Līguma 218. panta 7. punktu, ir lietderīgi Padomei pilnvarot Komisiju apstiprināt tos grozījumus ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu sarakstā, kurus Intelektuālā īpašuma apakškomiteja ieteikusi Asociācijas komitejai apstiprināšanai Asociācijas padomē, ievērojot nolīguma 247. pantu un 274. panta 2. punkta a) apakšpunktu.

               (8)

               Ir lietderīgi noteikt attiecīgas procedūras, lai, ievērojot nolīgumu, aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādes.

               (9)

               Ievērojot nolīguma 356. pantu, ir lietderīgi precizēt, ka nolīgumu neinterpretē kā tādu, kas piešķir tiesības vai uzliek saistības, uz kurām var tieši atsaukties Savienības vai dalībvalstu tiesās.

               (10)

               Nolīguma noteikumi, uz kuriem attiecas Līguma par Eiropas Savienības darbību trešās daļas V sadaļas darbības joma, Apvienotajai Karalistei un Īrijai ir saistoši kā atsevišķām līgumslēdzējām pusēm, nevis kā Eiropas Savienības daļai, ja vien Eiropas Savienība kopā ar Apvienoto Karalisti un/vai Īriju nav kopīgi paziņojušas Centrālamerikas pusei, ka Apvienotajai Karalistei vai Īrijai noteikumi ir saistoši kā Eiropas Savienības daļai saskaņā ar Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību pievienoto Protokolu Nr. 21 par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu.

               (11)

               Ja Apvienotajai Karalistei un/vai Īrijai noteikumi vairs nav saistoši kā Eiropas Savienības daļai saskaņā ar 4.a pantu Protokolā Nr. 21, Eiropas Savienība kopā ar Apvienoto Karalisti un/vai Īriju nekavējoties informē Centrālamerikas pusi par jebkādām izmaiņām to nostājā. Šādā gadījumā nolīguma noteikumi tām joprojām ir saistoši katrai atsevišķi. Tas pats attiecas uz Dāniju saskaņā ar Protokolu Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots minētajiem līgumiem,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo atļauj Eiropas Savienības vārdā parakstīt Nolīgumu, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālameriku, no otras puses, ņemot vērā tā noslēgšanu.
   Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas Savienības vārdā parakstīt nolīgumu.
   3. pants
   Eiropas Savienība nolīguma IV daļu piemēro provizoriski atbilstīgi nolīguma 353. panta 4. punktam, kamēr tiek pabeigtas procedūras tā noslēgšanai. Nolīguma 271. pantu nepiemēro provizoriski.
   Lai noteiktu provizoriskas piemērošanas dienu, Padome nosaka dienu, līdz kurai nolīguma 353. panta 4. punktā minētais paziņojums jānosūta Centrālamerikas republikām. Minētajā paziņojumā iekļauj atsauci uz noteikumu, ko nepiemēro provizoriski.
   Dienu, no kuras nolīguma IV daļu piemēro provizoriski, Padomes Ģenerālsekretariāts publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   4. pants
   Nolīguma 247. panta nolūkos nolīguma grozījumus, ko veic ar Asociācijas padomes lēmumiem pēc Intelektuālā īpašuma apakškomitejas ierosinājuma attiecībā uz ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, Eiropas Savienības vārdā apstiprina Komisija. Ja ieinteresētās personas pēc iebildumiem attiecībā uz kādu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi nevar vienoties, Komisija pieņem nostāju, pamatojoties uz procedūru, kas noteikta 15. panta 2. punktā Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 (2006. gada 20. marts) par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (1).
   5. pants
   1.   Nosaukumu, kas aizsargāts saskaņā ar nolīguma XVIII pielikumu (Aizsargātās ģeogrāfiskās izcelsmes norādes), drīkst izmantot visi uzņēmēji, kuri tirgo attiecīgajai specifikācijai atbilstīgus lauksaimniecības produktus, pārtikas produktus, vīnus, aromatizētos vīnus vai stipros alkoholiskos dzērienus.
   2.   Dalībvalstis un Eiropas Savienības iestādes īsteno nolīguma 246. pantā paredzēto aizsardzību, tostarp pēc ieinteresētās personas pieprasījuma.
   6. pants
   Pieņemot īstenošanas noteikumus, kas vajadzīgi, lai piemērotu nolīguma II pielikuma (Par jēdziena “noteiktas izcelsmes ražojumi” definīciju un administratīvās sadarbības metodēm) 2.A papildinājumā un I pielikuma (Muitas nodokļu atcelšana) 2. papildinājumā ietvertos noteikumus, ir jāpiemēro 247.a pants Padomes Regulā (EEK) Nr. 2913/92 (1992. gada 12. oktobris) par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (2).
   7. pants
   Nolīgumu neinterpretē kā tādu, kas piešķir tiesības vai uzliek saistības, uz kurām var tieši atsaukties Savienības vai dalībvalstu tiesās.
   8. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Luksemburgā, 2012. gada 25. jūnijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         C. ASHTON

      (1)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.

      (2)  OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp.


title: 2012/71/ES: Padomes Lēmums ( 2012. gada 23. janvāris ) par nostāju, kas Eiropas Savienībai jāieņem ES un Čīles Muitas sadarbības un izcelsmes noteikumu īpašajā komitejā saistībā ar Nolīguma, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Čīles Republiku, no otras puses, III pielikumu attiecībā uz “noteiktas izcelsmes izstrādājumu” jēdziena definīciju un administratīvās sadarbības metodēm

text:
               8.2.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 35/2

         PADOMES LĒMUMS
   (2012. gada 23. janvāris)
   par nostāju, kas Eiropas Savienībai jāieņem ES un Čīles Muitas sadarbības un izcelsmes noteikumu īpašajā komitejā saistībā ar Nolīguma, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Čīles Republiku, no otras puses, III pielikumu attiecībā uz “noteiktas izcelsmes izstrādājumu” jēdziena definīciju un administratīvās sadarbības metodēm
   (2012/71/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar 218. panta 9. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Preferenciālie izcelsmes noteikumi ir Eiropas Savienības un tās tirdzniecības partneru, tostarp Čīles, brīvās tirdzniecības nolīgumu pareizas darbības būtisks priekšnoteikums. Nolīgums, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Čīles Republiku, no otras puses (1), (“Asociācijas nolīgums”) tika parakstīts 2002. gada 18. novembrī.

               (2)

               Asociācijas nolīguma III pielikumā ir definēts “noteiktas izcelsmes izstrādājumu” jēdziens un noteiktas administratīvās sadarbības metodes. Tas stājās spēkā 2003. gada 1. februārī.

               (3)

               Asociācijas nolīguma III pielikuma paskaidrojumi – kuri sniedz muitas dienestiem skaidras norādes par minētā pielikuma praktisko piemērošanu – ir spēkā no 2004. gada 1. janvāra.

               (4)

               Asociācijas nolīguma mērķis, inter alia, is saskaņā ar tā 58. pantu atcelt muitas nodokļus vienas puses noteiktas izcelsmes izstrādājumiem, kurus eksportē uz otru pusi, atsaucoties uz minētā nolīguma III pielikumā izklāstītajiem izcelsmes noteikumiem. Minētā pielikuma 36. panta 2. punktā ir atsauce uz “Kopienas muitas teritoriju”.

               (5)

               Nostājai, kas Savienībai jāieņem ES un Čīles Muitas sadarbības un izcelsmes noteikumu īpašajā komitejā, būtu jāpamatojas uz pievienoto lēmuma projektu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Nostāja, kas Eiropas Savienībai jāieņem ES un Čīles Muitas sadarbības un izcelsmes noteikumu īpašajā komitejā saistībā ar III pielikumu, kurš pievienots Nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Čīles Republiku, no otras puses, attiecībā uz noteiktas izcelsmes izstrādājumu jēdziena definīciju un administratīvās sadarbības metodēm, pamatojas uz ES un Čīles īpašās komitejas lēmuma projektu, kas pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2012. gada 23. janvārī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         M. GJERSKOV

      (1)  OV L 352, 30.12.2002., 3. lpp.

      ES UN ČĪLES MUITAS SADARBĪBAS UN IZCELSMES NOTEIKUMU ĪPAŠĀS KOMITEJAS LĒMUMS Nr. …/201_
      (… gada …)
      saistībā ar III pielikumu, kurš pievienots Nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Čīles Republiku, no otras puses, attiecībā uz noteiktas izcelsmes izstrādājumu jēdziena definīciju un administratīvās sadarbības metodēm
      ĪPAŠĀ KOMITEJA,
      ņemot vērā 2002. gada 18. novembrī parakstīto Nolīgumu, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Čīles Republiku, no otras puses (1), (“Asociācijas nolīgums”) un jo īpaši jēdzienus “Kopienas muitas teritorija” minētā nolīguma III pielikuma 36. panta 2. punktā attiecībā uz “noteiktas izcelsmes izstrādājumu” jēdziena definīciju un administratīvās sadarbības metodēm,
      tā kā:

                  (1)

                  Asociācijas nolīguma III pielikumā izklāstīti izcelsmes noteikumi izstrādājumiem, kuru izcelsme ir nolīguma pušu teritorijā.

                  (2)

                  Asociācijas nolīguma III pielikumā ir atsauce uz “Kopienas muitas teritoriju”.

                  (3)

                  Asociācijas nolīguma III pielikuma nolūkā ir lietderīgi pielikuma skaidrojumā definēt jēdzienus “Kopiena” un “Kopienas muitas teritorija”, lai nodrošinātu minētā pielikuma pareizu teritoriālo piemērošanu,

            IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
      1. pants
      Asociācijas nolīguma III pielikuma 36. panta 2. punkta nolūkā jēdziens “Kopienas muitas teritorija” aptver Eiropas Kopienas (tagad Eiropas Savienības) muitas teritoriju, kā paredzēts 3. panta 1. punktā Padomes Regulā (EEK) Nr. 2913/92 (1992. gada 12. oktobris) par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (2), neskarot nekādus turpmākus spēkā esošo tiesību aktu grozījumus vai atcelšanu.
      Šis III pielikuma paskaidrojums neskar minētā pielikuma VII sadaļu par Seūtu un Meliļu.
      2. pants
      Asociācijas nolīguma III pielikuma nolūkā jēdziens “Kopiena” nozīmē Eiropas Kopienas (tagad Eiropas Savienības) muitas teritoriju, kā paredzēts šā lēmuma 1. pantā.
      3. pants
      Šis lēmums stājas spēkā sešdemit dienas pēc dienas, kad pēdējā no Pusēm ir izpildītas iekšējās prasības, lai īstenotu šo lēmumu nekavējoties.

         …,

               Īpašās komitejas vārdā –

               priekšsēdētājs

         (1)  OV L 352, 30.12.2002., 3. lpp.

         (2)  OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp.


title: Komisijas Lēmums (ES) 2015/1352 (2015. gada 30. jūlijs) par Apvienotās Karalistes maksājumiem euro saistībā ar dažiem izdevumiem, ko rada lauksaimniecības nozares tiesību akti (izziņots ar dokumenta numuru C(2015) 5124)

text:
               5.8.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 208/33

         KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2015/1352
   (2015. gada 30. jūlijs)
   par Apvienotās Karalistes maksājumiem euro saistībā ar dažiem izdevumiem, ko rada lauksaimniecības nozares tiesību akti

         (izziņots ar dokumenta numuru C(2015) 5124)

   (Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1306/2013 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu, pārvaldību un uzraudzību un Padomes Regulu (EEK) Nr. 352/78, (EK) Nr. 165/94, (EK) Nr. 2799/98, (EK) Nr. 814/2000, (EK) Nr. 1290/2005 un (EK) Nr. 485/2008 atcelšanu (1) un jo īpaši tās 108. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Regulas (ES) Nr. 1306/2013 108. pants paredz, ka dalībvalstīm, kas nav pieņēmušas euro un kas izlemj izdevumus, ko rada lauksaimniecības nozares tiesību akti, maksāt euro, nevis attiecīgās valsts valūtā, jāveic pasākumi, lai nodrošinātu, ka euro izmantošana nerada sistemātiskas priekšrocības, salīdzinot ar valsts valūtas izmantošanu.

               (2)

               Agrāk ar Komisijas Lēmumu 2005/443/EK (2) šādi Apvienotās Karalistes paziņotie pasākumi bija atļauti.

               (3)

               Apvienotā Karaliste 2015. gada 13. aprīlī paziņoja Komisijai par savu ieceri izdevumus saistībā ar konkrētām shēmām maksāt euro, nevis sterliņu mārciņās un izklāstīja pasākumus, kas tiks veikti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1306/2013 108. pantu, lai nodrošinātu, ka euro izmantošana sterliņu mārciņu vietā nerada sistemātiskas priekšrocības.

               (4)

               Apvienotās Karalistes plānoto pasākumu kopsavilkums ir šāds:

                           —

                           operatoriem Savienības tiesību aktos noteiktās summas var maksāt euro,

                           —

                           operatori uzņemas visu ar maiņas kursu saistīto risku, kas rodas, veicot konvertēšanu sterliņu mārciņās,

                           —

                           operatoriem jāuzņemas pastāvīgas saistības vismaz viena gada garumā,

                           —

                           attiecībā uz pamata maksājumiem un citiem tiešiem maksājumiem, kas paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1307/2013 (3), operatori izvēlas maksājumus saņemt euro, kad tie iesniedz pieteikumu, kā norādīts Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 809/2014 (4) 13. panta 1. punktā,

                           —

                           attiecībā uz tirgus pasākumiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1308/2013 (5) un Padomes Regulu (ES) Nr. 1370/2013 (6) operatoriem, lai saņemtu maksājumu euro, jābūt apstiprinātiem vismaz trīs mēnešus iepriekš; lai atkāptos no šāda pasākuma, pieteikums arī jāiesniedz trīs mēnešus iepriekš; jaunus maksājumus euro pēc tam ir iespējams saņemt tikai pēc viena gada gaidīšanas perioda.

               (5)

               Minētie pasākumi atbilst Regulā (ES) Nr. 1306/2013 noteiktajam mērķim, proti, novērst sistemātisku priekšrocību, kas rodas, ja attiecīgās valsts valūtas vietā izmanto euro. Tāpēc tie būtu jāapstiprina.

               (6)

               Šā iemesla dēļ Lēmums 2005/443/EK būtu jāatceļ un jāaizstāj ar šo lēmumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo tiek apstiprināti Apvienotās Karalistes 2015. gada 13. aprīlī paziņotie pasākumi par pielikumā uzskaitīto lauksaimniecības nozares tiesību aktu radīto izdevumu maksāšanu euro un vajadzības gadījumā arī deleģētie vai īstenošanas akti, kas pieņemti uz minēto instrumentu pamata.
   2. pants
   Lēmums 2005/443/EK tiek atcelts.
   3. pants
   Šis lēmums ir adresēts Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotajai Karalistei.

      Briselē, 2015. gada 30. jūlijā

            Komisijas vārdā –

            Komisijas loceklis

         Phil HOGAN

      (1)  OV L 347, 20.12.2013., 549. lpp.

      (2)  Komisijas 2005. gada 14. jūnija Lēmums 2005/443/EK par Apvienotās Karalistes maksājumiem euro sakarā ar dažiem izdevumiem, kas radušies ar kopējo lauksaimniecības politiku saistītu juridisku instrumentu piemērošanas rezultātā (OV L 153, 16.6.2005., 33. lpp.).

      (3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regula (ES) Nr. 1307/2013, ar ko izveido noteikumus par lauksaimniekiem paredzētiem tiešajiem maksājumiem, kurus veic saskaņā ar kopējās lauksaimniecības politikas atbalsta shēmām, un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 637/2008 un Padomes Regulu (EK) Nr. 73/2009 (OV L 347, 20.12.2013., 608. lpp.).

      (4)  Komisijas 2014. gada 17. jūlija Īstenošanas regula (ES) Nr. 809/2014, ar ko paredz noteikumus par to, kā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1306/2013 piemēro attiecībā uz integrēto administrācijas un kontroles sistēmu, lauku attīstības pasākumiem un savstarpējo atbilstību (OV L 227, 31.7.2014., 69. lpp.).

      (5)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regula (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.).

      (6)  Padomes 2013. gada 16. decembra Regula (ES) Nr. 1370/2013 par konkrēta atbalsta un kompensāciju noteikšanas pasākumiem saistībā ar lauksaimniecības produktu tirgu kopīgo organizāciju (OV L 346, 20.12.2013., 12. lpp.).

      PIELIKUMS

         PASĀKUMI, KURU IZDEVUMI IZTEIKTI UN APMAKSĀJAMI EURO

                  Shēma

                  Regula

                  Tiešo maksājumu shēmas

                  Regula (ES) Nr. 1307/2013

                  Liellopu gaļas iepirkšana

                  Regula (ES) Nr. 1308/2013
                  Regula (ES) Nr. 1370/2013

                  Labības iepirkšana

                  Sviesta iepirkšana

                  Sausā vājpiena iepirkšana

                  Atbalsts liellopu gaļas privātai uzglabāšanai

                  Atbalsts sviesta privātai uzglabāšanai

                  Atbalsts siera privātai uzglabāšanai

                  Atbalsts linšķiedras privātai uzglabāšanai

                  Atbalsts olīveļļas privātai uzglabāšanai

                  Atbalsts cūkgaļas privātai uzglabāšanai

                  Atbalsts aitas un kazas gaļas privātai uzglabāšanai

                  Atbalsts sausā vājpiena privātai uzglabāšanai

                  Atbalsts baltā cukura privātai uzglabāšanai

                  Atbalsts bērnu apgādei ar pienu un piena produktiem

                  Eksporta kompensācijas

                  Eksporta kompensācijas par pārstrādātiem lauksaimniecības produktiem un precēm, kas nav uzskaitīti LESD I pielikumā

                  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 510/2014 (1)

                  Regula (ES) Nr. 1370/2013

         (1)  OV L 150, 20.5.2014., 1. lpp.


title: 2008/836/: Dalībvalstu valdību pārstāvju Lēmums ( 2008. gada 29. oktobris ) par ES civilu krīžu pārvarēšanas misiju un militāru operāciju dokumentu apstrādi

text:
               8.11.2008

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 299/34

      DALĪBVALSTU VALDĪBU PĀRSTĀVJU LĒMUMS

   (2008. gada 29. oktobris)
   par ES civilu krīžu pārvarēšanas misiju un militāru operāciju dokumentu apstrādi
   (2008/836)
   EIROPAS SAVIENĪBAS DALĪBVALSTU VALDĪBU PĀRSTĀVJI,
   tā kā:

               (1)

               Ciktāl Eiropas Savienības civilu krīžu pārvarēšanas misiju un militāru operāciju dokumentus neglabā kāda institūcija, uz tiem neattiecas Kopienas tiesību akti saistībā ar vēsturiskiem arhīviem un publisku piekļuvi dokumentiem.

               (2)

               Ņemot vērā to, ka minētie dokumenti attiecas uz Eiropas Savienības darbības jomām, ir lietderīgi, ka Padomes Ģenerālsekretariāts (“ĢS”) šādus dokuments arhivē. Turpmāk šie dokumenti būtu jāuzskata par dokumentiem, kurus glabā Padome un uz kuriem būtu jāattiecina Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1049/2001 (2001. gada 30. maijs) par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (1) un Padomes Regula (EEK, Euratom) Nr. 354/83 (1983. gada 1. februāris) par Eiropas Ekonomikas kopienas un Eiropas Atomenerģijas kopienas vēsturisko arhīvu materiālu nodošanu atklātībai (2),

         IR NOLĒMUŠI ŠĀDI.
   1. pants
   1.   Lai piemērotu Regulu (EK) Nr. 1049/2001 un Regulu (EEK, Euratom) Nr. 354/83, misijas darbības un operācijas izbeigšanas gadījumā Padomes Ģenerālsekretariāts arhivē Padomes vadībā pabeigtu, uzsāktu un plānotu civilu krīžu pārvarēšanas misiju un militāru operāciju dokumentus, un turpmāk šādus dokumentus uzskata par Padomes dokumentiem.
   2.   Pie 1. punktā minētajiem dokumentiem nepieder dokumentācija, kas attiecas uz personāla jautājumiem, līgumiem ar trešajām personām, un jebkāda cita dokumentācija, kas attiecas uz šādiem jautājumiem, kā arī īslaicīgai lietošanai paredzēti dokumenti.
   3.   ĢS nodrošina, ka dokumentus, ko klasificē dalībvalstis vai citas iestādes, aizsargā saskaņā ar Padomes drošības reglamentu, kas pieņemts ar Padomes Lēmumu 2001/264/EK (3).
   4.   Dalībvalstis palīdz ĢS iegūt 1. punktā minēto dokumentu eksemplārus.
   5.   Dokumentus, kas ir minēti 1. punktā, glabā īpašā arhīva nodalījumā. Darbinieki, kas strādās ar šiem dokumentiem, šajā sakarā tiks apmācīti darbam ar Eiropas Drošības un aizsardzības politikas dokumentiem un klasificētu informāciju.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2008. gada 29. oktobrī

            Priekšsēdētājs

         P. SELLAL

      (1)  OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.

      (2)  OV L 43, 15.2.1983., 1. lpp.

      (3)  OV L 101, 11.4.2001., 1. lpp.