title: Padomes Lēmums (KĀDP) 2015/883 (2015. gada 8. jūnijs), ar ko groza Lēmumu 2010/565/KĀDP par Eiropas Savienības konsultāciju un palīdzības misiju saistībā ar drošības sektora reformu Kongo Demokrātiskajā Republikā (EUSEC RD Congo) un pagarina tā termiņu

text:
               9.6.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 143/14

         PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2015/883
   (2015. gada 8. jūnijs),
   ar ko groza Lēmumu 2010/565/KĀDP par Eiropas Savienības konsultāciju un palīdzības misiju saistībā ar drošības sektora reformu Kongo Demokrātiskajā Republikā (EUSEC RD Congo) un pagarina tā termiņu
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 28. pantu, 42. panta 4. punktu un 43. panta 2. punktu,
   ņemot vērā priekšlikumu, ko iesniegusi Savienības Augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2010. gada 21. septembrī pieņēma Lēmumu 2010/565/KĀDP (1), kurā jaunākie grozījumi ir izdarīti ar Lēmumu 2014/674/KĀDP (2). Lēmums 2010/565/KĀDP zaudē spēku 2015. gada 30. jūnijā.

               (2)

               Padome 2015. gada 20. aprīlī apstiprināja krīzes pārvarēšanas koncepciju, ar ko groza EUSEC RD Congo misiju Kongo Demokrātiskajā Republikā un pagarina tās termiņu.

               (3)

                  EUSEC RD Congo darbība notiks apstākļos, kas var pasliktināties un varētu kavēt Līguma 21. pantā izklāstīto Savienības ārējās darbības mērķu sasniegšanu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Lēmumu 2010/565/KĀDP groza šādi:

               1)

               lēmuma 2. pantu aizstāj ar šādu:
               “2. pants
               Pamatuzdevums
               Lai nostiprinātu EUSEC RD Congo sasniegumus un sagatavotu pārēju uz FARDC, kad kopējās drošības un aizsardzības politikas iesaiste būs beigusies, EUSEC RD Congo:

                           —

                           turpinās FARDC reformas īstenošanu un uzraudzību, turpinot sniegt stratēģiskas konsultācijas, tostarp ģenerālinspekcijā, ņemot vērā cilvēktiesības un integrētu pieeju dzimumu līdztiesības nodrošināšanai, vienlaikus nodrošinot ciešu koordināciju ar attiecīgajiem dalībniekiem, lai veiktu pārejas procesu un nodotu uzdevumus,

                           —

                           sadarbosies ar militārām iestādēm, lai izveidotu ilgtspējīgu militārās izglītības sistēmu, galveno uzmanību pievēršot virsnieku un instruktoru skolām, vienlaikus gatavojoties pārejas procesam un uzdevumu nodošanai.

                     Savu mērķu sasniegšanai EUSEC RD Congo darbojas saskaņā ar tiem parametriem, kuri ir izklāstīti krīzes pārvarēšanas koncepcijā un noteikti misijas plānā.”

               2)

               lēmuma 9. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
               “1.   Ar misiju saistīto izdevumu segšanai paredzētā finanšu atsauces summa laikposmam no 2010. gada 1. oktobra līdz 2011. gada 30. septembrim ir EUR 12 600 000.
               Ar misiju saistīto izdevumu segšanai paredzētā finanšu atsauces summa laikposmam no 2011. gada 1. oktobra līdz 2012. gada 30. septembrim ir EUR 13 600 000.
               Ar misiju saistīto izdevumu segšanai paredzētā finanšu atsauces summa laikposmam no 2012. gada 1. oktobra līdz 2013. gada 30. septembrim ir EUR 11 000 000.
               Ar misiju saistīto izdevumu segšanai paredzētā finanšu atsauces summa laikposmam no 2013. gada 1. oktobra līdz 2014. gada 30. septembrim ir EUR 8 455 000.
               Ar misiju saistīto izdevumu segšanai paredzētā finanšu atsauces summa laikposmam no 2014. gada 1. oktobra līdz 2015. gada 30. jūnijam ir EUR 4 600 000.
               Ar misiju saistīto izdevumu segšanai paredzētā finanšu atsauces summa laikposmam no 2015. gada 1. jūlija līdz 2016. gada 30. jūnijam ir EUR 2 700 000.”

               3)

               lēmuma 9.a pantu svītro.

               4)

               lēmuma 17. panta otro daļu aizstāj ar šādu:
               “To piemēro līdz 2016. gada 30. jūnijam.”

         2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
   To piemēro no 2015. gada 1. jūlija.

      Luksemburgā, 2015. gada 8. jūnijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         D. REIZNIECE-OZOLA

      (1)  Padomes Lēmums 2010/565/KĀDP (2010. gada 21. septembris) par Eiropas Savienības konsultāciju un palīdzības misiju saistībā ar drošības sektora reformu Kongo Demokrātiskajā Republikā (EUSEC RD Congo) (OV L 248, 22.9.2010., 59. lpp.).

      (2)  Padomes Lēmums 2014/674/KĀDP (2014. gada 25. septembris), ar ko groza Lēmumu 2010/565/KĀDP par Eiropas Savienības konsultāciju un palīdzības misiju saistībā ar drošības sektora reformu Kongo Demokrātiskajā Republikā (EUSEC RD Congo) un pagarina tā termiņu (OV L 282, 26.9.2014., 24. lpp.).


title: 2011/226/ES: Komisijas Lēmums ( 2011. gada 7. aprīlis ), ar ko pagarina pārejas periodu attiecībā uz lauksaimniecības zemes iegādi Latvijā  Dokuments attiecas uz EEZ

text:
               8.4.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 94/31

         KOMISIJAS LĒMUMS
   (2011. gada 7. aprīlis),
   ar ko pagarina pārejas periodu attiecībā uz lauksaimniecības zemes iegādi Latvijā
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   (2011/226/ES)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Čehijas, Igaunijas, Kipras, Latvijas, Lietuvas, Ungārijas, Maltas, Polijas, Slovēnijas un Slovākijas Pievienošanās līgumu,
   ņemot vērā Čehijas, Igaunijas, Kipras, Latvijas, Lietuvas, Ungārijas, Maltas, Polijas, Slovēnijas un Slovākijas Pievienošanās aktu un jo īpaši tā VIII pielikuma 3. nodaļu,
   ņemot vērā Latvijas lūgumu,
   tā kā:

               (1)

               2003. gada Pievienošanās aktā ir paredzēts, ka saskaņā ar tajā izklāstītajiem nosacījumiem septiņus gadus pēc pievienošanās, t. i., līdz 2011. gada 30. aprīlim, Latvija var paturēt spēkā aizliegumu iegādāties zemi citu ES dalībvalstu fiziskām un juridiskām personām, kas nav nedz dibinātas, nedz reģistrētas Latvijā un kam nav filiāles vai aģentūras Latvijā. Tas ir pagaidu izņēmums attiecībā uz kapitāla brīvu apriti, kas nodrošināta ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 63. līdz 66. pantu. Šo pārējas periodu var pagarināt vienu reizi par ne vairāk kā trim gadiem.

               (2)

               Latvija 2010. gada 6. decembrī lūdza par trīs gadiem pagarināt pārejas periodu attiecībā uz lauksaimniecības zemes iegādi.

               (3)

               Galvenais pārejas perioda iemesls bija nepieciešamība saglabāt sociālekonomiskos apstākļus lauksaimnieciskās darbības veikšanai pēc vienotā tirgus ieviešanas un pārejas uz kopējo lauksaimniecības politiku Latvijā. Jo īpaši tā mērķis bija kliedēt bažas par iespējamo ietekmi, kādu uz lauksaimniecības nozari varētu izraisīt lauksaimniecības zemes iegādes liberalizācija saistībā ar sākotnējo lielo atšķirību zemes cenās un ienākumu līmenī salīdzinājumā ar Beļģiju, Dāniju, Vāciju, Īriju, Grieķiju, Spāniju, Franciju, Itāliju, Luksemburgu, Nīderlandi, Austriju, Portugāli, Somiju, Zviedriju un Apvienoto Karalisti, (turpmāk ES-15 dalībvalstis). Pārejas periods tika iecerēts arī tāpēc, lai lauksaimniekiem atvieglotu lauksaimniecības zemes atgūšanu un privatizāciju. Komisija 2008. gada 16. jūlija ziņojumā “Pārskats par 2003. gada Pievienošanās līgumā paredzētajiem pagaidu pasākumiem attiecībā uz lauksaimniecības nekustāmā īpašuma iegādi” (turpmāk “2008. gada starpposma pārskats”) jau uzsvēra iepriekšminētās lauksaimniecības reformas pabeigšanas svarīgumu līdz paredzētā pārejas perioda beigām (1).

               (4)

               Saskaņā ar Eurostat rīcībā esošajiem datiem lauksaimniecības zemes cenas Latvijā ir zemākas par lauksaimniecības zemes cenām ES. Pilnīga lauksaimniecības zemes pārdošanas konverģence nebija nedz gaidāma, nedz tika uzskatīta par svarīgu priekšnosacījumu pārejas perioda izbeigšanai. Tomēr lauksaimniecības zemes cenu atšķirības starp Latviju un ES-15 ir tik lielas, ka var kavēt sekmīgu virzību uz cenu konverģenci.

               (5)

               Līdzīgi kā lauksaimniecības zemes cenu līmeņa gadījumā Eurostat dati liecina, ka joprojām pastāv ievērojama atšķirība starp IKP uz vienu iedzīvotāju un pirktspēju Latvijā un ES-15. Tādējādi pašreizējās lauksaimniecības zemes cenas Latvijā ir augstas salīdzinājumā ar Latvijas iedzīvotāju pirktspēju.

               (6)

               Latvijas lauksaimniecības nozares zemā konkurētspēja salīdzinājumā ar ES-15 lauksaimniecības nozari joprojām pastāv, un šo problēmu vēl sarežģītāku padara grūtības saistībā ar piekļuvi finanšu resursiem un augstām procentu likmēm, ko piemēro komerciālām kredītlīnijām lauksaimniecības zemes iegādei (15 % gadā saskaņā ar Latvijas iestāžu sniegto informāciju par 2009. gadu).

               (7)

               Turklāt saskaņā ar Latvijas iestāžu sniegtajiem Valsts zemes dienesta datiem 2010. gada 1. janvārī lauksaimniecības zeme veidoja 37,7 % no valsts kopējās teritorijas, un 45,8 % teritorijas klāj meži. 2007. gadā 62 % lauksaimniecības zemes bija lauksaimnieku īpašumā un 26,6 % tika nomāti. Lai gan lauksaimniecības zeme Latvijā jau tagad galvenokārt ir privātpersonu īpašumā, īpašumtiesību atgūšanas process un zemes reforma lauku apvidos vēl nav pabeigta.

               (8)

               Skaidrības trūkums par īpašumtiesībām nenovēršami apgrūtina zemes pirkšanas un pārdošanas darījumus un lauksaimniecības īpašumu konsolidāciju. Zemes platību fragmentācija savukārt vēl vairāk pazemina konkurētspēju, radot situāciju, ka saimniecības ir mazāk orientētas uz tirgu. Šajā kontekstā Eurostat dati liecina, ka, lai gan turpinās pakāpeniska zemes konsolidācija un laikposmā no 2001. līdz 2007. gadam lauksaimniecībā izmantotās zemes platība uz vienu saimniecību Latvijā vidēji pieauga no 10 līdz 16 ha, šis rādītājs joprojām ir zemāks salīdzinājumā ar citām ES dalībvalstīm, tādām kā Dānija, Vācija un Zviedrija, kurās šis vidējais rādītājs 2007. gadā attiecīgi sasniedza 60 ha, 46 ha un 43 ha.

               (9)

               Latvijas ekonomiku negatīvi ietekmēja arī nesenā globālā finanšu un ekonomikas krīze. Pieprasījuma trūkums, kam sekoja straujš lauksaimniecības produktu iepirkuma cenu samazinājums laikā, kad izejvielu cenas saglabājās augstā 2008. gada līmenī, vēl vairāk pasliktināja Latvijas lauksaimnieku jau tā nelabvēlīgo stāvokli salīdzinājumā ar ES-15 valstu lauksaimniekiem.

               (10)

               Šajos apstākļos var paredzēt, kā jau secinājušas Latvijas iestādes, ka ierobežojumu atcelšana 2011. gada 1. maijā izraisītu spiedienu uz zemes cenām Latvijā. Tāpēc pastāv liels risks, ka pēc pārejas perioda beigām Latvijas lauksaimniecības zemes tirgū radīsies nopietni traucējumi.

               (11)

               Tāpēc ir jāpiešķir 2003. gada Pievienošanās akta VIII pielikuma 3. nodaļā minētā pārejas perioda trīs gadu pagarinājums.

               (12)

               Lai pilnībā sagatavotos tirgus liberalizācijai, joprojām ir ļoti svarīgi pat visnelabvēlīgākajos ekonomiskajos apstākļos vairāk uzlabot kredītu un apdrošināšanas iespēju pieejamību lauksaimniekiem, kā arī pabeigt lauksaimniecības strukturālo reformu pārejas perioda laikā, kā jau uzsvērts 2008. gada starpposma pārskatā.

               (13)

               Ņemot vērā, ka atklāts vienotais tirgus vienmēr bijis Eiropas labklājības centrā, lielāks ārvalstu kapitāla pieplūdums radītu potenciālus ieguvumus arī lauksaimniecības tirgum Latvijā. Kā uzsvērts 2008. gada starpposma pārskatā, ārvalstu ieguldījumiem lauksaimniecības nozarē būtu svarīga ilglaicīga ietekme uz kapitāla un zinātības nodrošināšanu, zemes tirgu funkcionēšanu un lauksaimniecības ražīgumu. Pakāpeniska ierobežojumu samazināšana pārejas perioda laikā attiecībā uz ārvalstu īpašumtiesībām veicinātu arī tirgus sagatavošanu pilnīgai liberalizācijai.

               (14)

               Tiesiskās noteiktības labad un lai novērstu tiesisko vakuumu Latvijas tiesību sistēmā pēc pašreizējā pārejas perioda beigām, šim lēmumam jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   2003. gada Pievienošanās akta VIII pielikuma 3. nodaļā minēto pārejas periodu attiecībā uz lauksaimniecības zemes iegādi Latvijā pagarina līdz 2014. gada 30. aprīlim.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2011. gada 7. aprīlī

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         José Manuel BARROSO

      (1)  COM(2008) 461 galīgā redakcija, 2008. gada 16. jūlijs.


title: Padomes lēmums (1989. gada 3. maijs) Kopienas vārdā akceptēt Muitas sadarbības padomes 1962. gada 5. jūnija Ieteikumu par muitas formalitātēm attiecībā uz reģistrētu bagāžu dzelzceļa pārvadājumos ar 1988. gada 21. jūnija grozījumiem

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31989D0339

Oficiālais Vēstnesis L 142 , 25/05/1989 Lpp. 0007 - 0009 Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 2 Sējums 7 Lpp. 0041  Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 2 Sējums 7 Lpp. 0041

		Padomes lēmums(1989. gada 3. maijs)Kopienas vārdā akceptēt Muitas sadarbības padomes 1962. gada 5. jūnija Ieteikumu par muitas formalitātēm attiecībā uz reģistrētu bagāžu dzelzceļa pārvadājumos ar 1988. gada 21. jūnija grozījumiem(89/339/EEK)EIROPAS KOPIENU PADOME,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu, jo īpaši 113. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,tā kā 1962. gada 5. jūnija ieteikumu Muitas sadarbības padome 1988. gada 21. jūnijā ir grozījusi, ieviešot jaunu reģistrētās bagāžas muitas deklarācijas veidlapas paraugu un ļaujot grozīto ieteikumu akceptēt arī muitas savienībām un ekonomikas savienībām;tā kā jauno reģistrētās bagāžas muitas deklarācijas veidlapas paraugu Muitas sadarbības padome ir apstiprinājusi pēc Kopienas priekšlikuma; tā kā jaunā veidlapa saskan ar Kopienas ieteikto projektu un ir izstrādāta, lai pilnīgotu iepriekšējo reģistrētās bagāžas muitas deklarāciju un sekmētu minētā dokumenta ieviešanu valstīs, kuras līdz šim to nevarēja izmantot;tā kā šis grozījums Kopienai ir būtiski svarīgs un tādēļ tai vajadzētu akceptēt 1962. gada 5. jūnija ieteikumu ar grozījumiem,IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU.1. pantsKopienas vārdā tiek akceptēts Muitas sadarbības padomes 1962. gada 5. jūnija Ieteikums par muitas formalitātēm attiecībā uz reģistrētu bagāžu dzelzceļa pārvadājumos ar 1988. gada 21. jūnija grozījumiem, nosakot tā tūlītēju stāšanos spēkā.Ieteikuma teksts ir pievienots lēmumam.2. pantsPadomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots noteikt, kurai personai uzdots informēt Muitas sadarbības padomes ģenerālsekretāru par to, ka Kopiena akceptējusi šī lēmuma 1. pantā minēto ieteikumu.Briselē, 1989. gada 3. maijāPadomes vārdā —priekšsēdētājsP. Solbes--------------------------------------------------MUITAS SADARBĪBAS PADOMES IETEIKUMS(1962. gada 5. jūnijs)par muitas formalitātēm attiecībā uz reģistrētu bagāžu dzelzceļa pārvadājumos(ar 1988. gada 21. jūnija grozījumiem)MUITAS SADARBĪBAS PADOME,UZSKATOT, ka jāatbalsta dzelzceļa iestāžu centieni starptautiskajā satiksmē nodrošināt efektīvu reģistrētās bagāžas pārvadāšanu,VĒLĒDAMĀS veicināt raitu reģistrētās bagāžas nogādi, vienkāršojot muitas formalitātes,UZSKATOT, ka pasažierus vajadzētu iespējami atbrīvot no pienākuma personīgi ierasties izbraukšanas un galamērķa muitas iestādēs reģistrētās bagāžas muitošanai un ļaut tiem bagāžu saņemt tūlīt pēc galamērķa sasniegšanas,IESAKA Padomes dalībvalstīm un muitas ūnijām vai ekonomikas savienībām piemērot reģistrētajai bagāžai šādus noteikumus:1. Kad dzelzceļa iestāde reģistrē pasažieru bagāžu, pasažieriem ir iespēja sastādīt deklarāciju pēc pielikumā pievienotā parauga, tā paātrinot muitas formalitātes;2. Deklarācijas veidlapu iespiež otrā pusē pavadzīmei, ko izraksta dzelzceļa iestāde, vai uz atsevišķas lapas, kas pielīmējama pavadzīmei; deklarācijas veidlapu iespiež izbraukšanas valsts valodā (vai vienā no tās oficiālajām valodām), bet pasažieriem ir iespējams saņemt tulkojumu citā valodā;3. Vajadzības gadījumā dzelzceļa iestādes deklarāciju iesniedz izbraukšanas un galamērķa valstu muitas iestādēm;4. Šo rakstīto deklarāciju uzskata par aizstājēju deklarācijai, ko pasažieriem parasti liek sastādīt, un tai ir tāds pats spēks;5. Muitas iestādes, ciktāl uzskata to par pieļaujamu, nepārmeklē bagāžu, par kuru rakstīta deklarācija;6. Ja muitas iestādes bagāžu nepārmeklē, tad bagāžu tūlīt nodod dzelzceļa iestādēm nogādāšanai galamērķī;7. Muitas iestādes pēc saviem ieskatiem var veikt kontroles pasākumus, kas vajadzīgi pārkāpumu novēršanai,NEATKARĪGI NO 1. punkta noteikumiem, vajadzības gadījumā muitas pārvaldes iestādes var savā starpā vienoties par grozījumiem deklarācijas veidlapā,PADOME aicina dalībvalstis un muitas ūnijas vai ekonomikas savienības, kas akceptē šo ieteikumu, par to informēt Padomes ģenerālsekretāru, norādot dienu, no kuras sāk piemērošanu, un piemērošanas nosacījumus. Ģenerālsekretārs šo informāciju nodos dalībvalstu muitas pārvaldes iestādēm, muitas ūnijām vai ekonomikas savienībām un Starptautiskajai dzelzceļa savienībai.--------------------------------------------------PielikumsREĢISTRĒTĀS BAGĀŽAS MUITAS DEKLARĀCIJA1. AR ŠO PAZIŅOJU, KA:a) zemāk norādītajā bagāžā ir vienīgi ceļojumos parasti līdzvedamās personiskās mantas — tādas kā drēbes, veļa, tualetes piederumi, grāmatas un sporta inventārs, un šīs mantas netiek ievestas komerciālos nolūkos;b) bagāžā nav:- pārtikas, tabakas, alkoholisku dzērienu, anetola, šaujamieroču, auksto ieroču, munīcijas, sprāgstvielu, narkotiku, dzīvu dzīvnieku, augu, radioraidītāju vai raiduztvērēju, valūtas, tādu sugu dzīvnieku un augu vai no tiem iegūtu izstrādājumu, kurus aizsargā 1973. gada 3. marta Vašingtonas konvencija par starptautisko tirdzniecību ar apdraudētajām savvaļas dzīvnieku un augu sugām; priekšmetu, ko aizliedz ievest galamērķa valsts likumi, lai aizsargātu sabiedrības tikumību un morāli,- preču, ko paredzēts izplatīt par brīvu vai citādi vai arī kas paredzētas profesionāliem vai komerciāliem mērķiem,- preču, kas nopirktas vai citādi iegūtas ārpus manas valsts muitas teritorijas un vēl nav deklarētas manas pastāvīgās dzīvesvietas valsts muitas iestādēs (ierobežojums piemērojams tikai atceļā uz pastāvīgās dzīvesvietas valsti).2. AR ŠO PILNVAROJU dzelzceļa iestādes izpildīt visas muitas formalitātes.3. APZINOS, ka nepatiesu ziņu dēļ mani var saukt pie atbildības un mantas konfiscēt.+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------


title: Padomes Lēmums (1994. gada 22. decembris) par Otrā papildprotokola noslēgšanu Eiropas nolīgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Rumāniju, no otras puses, kā arī Pagaidu nolīgumam par tirdzniecību un ar tirdzniecību saistītiem jautājumiem starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Eiropas Ogļu un tērauda kopienu, no vienas puses, un Rumāniju, no otras puses

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31994D0982

Oficiālais Vēstnesis L 378 , 31/12/1994 Lpp. 0005 - 0005 Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 11 Sējums 37 Lpp. 0294  Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 11 Sējums 37 Lpp. 0294

		Padomes Lēmums(1994. gada 22. decembris)par Otrā papildprotokola noslēgšanu Eiropas nolīgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Rumāniju, no otras puses, kā arī Pagaidu nolīgumam par tirdzniecību un ar tirdzniecību saistītiem jautājumiem starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Eiropas Ogļu un tērauda kopienu, no vienas puses, un Rumāniju, no otras puses(94/982/EK)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 113. pantu saistībā ar 228. panta 2. punkta pirmo teikumu,ņemot vērā Eiropadomes 1994. gada 9. un 10. decembra Esenes sanāksmes secinājumus,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,tā kā Komisija Kopienu vārdā ir apspriedusi Otro papildprotokolu Pagaidu nolīgumam par tirdzniecību un ar tirdzniecību saistītiem jautājumiem [1], kā arī Eiropas nolīgumam ar Rumāniju;tā kā šo Otro papildprotokolu ir nepieciešams apstiprināt,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsAr šo Eiropas Kopienas vārdā tiek apstiprināts Otrais papildprotokols Eiropas nolīgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Rumāniju, no otras puses, kā arī Pagaidu nolīgumam par tirdzniecību un ar tirdzniecību saistītiem jautājumiem starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Eiropas Ogļu un tērauda kopienu, no vienas puses, un Rumāniju, no otras puses.Otrā papildprotokola teksts ir pievienots šim Lēmumam.2. pantsOtrā papildprotokola 3. panta piemērošanas noteikumus, kas skar lauksaimniecības produktus, kuri atbilst Eiropas Kopienas dibināšanas līguma II pielikumam, kopīgās tirgus organizācijas ietvaros attiecībā uz maksājumu sistēmu vai muitas nodokļiem un kas skar produktus, kuri atbilst KN kodiem 07119040, 20031020 un 20031030, pieņem saskaņā ar Padomes 1968. gada 27. jūnija Regulas (EEK) Nr. 804/68 par piena un piena produktu tirgus kopīgo organizāciju [2] 26. pantā paredzēto procedūru vai saskaņā ar citu to regulu attiecīgajos noteikumos paredzēto procedūru, ar ko izveido lauksaimniecības tirgus kopīgo organizāciju. Ja šā nolīguma piemērošanai ir nepieciešama cieša sadarbība ar Rumāniju, tad Komisija var veikt jebkuru pasākumu, kas vajadzīgs, lai nodrošinātu šādu sadarbību.3. pantsAr šo Padomes priekšsēdētājam ir piešķirtas tiesības iecelt personu, kas ir pilnvarota parakstīt šo otro papildprotokolu Eiropas Kopienas vārdā.Padomes priekšsēdētājs Eiropas Kopienas vārdā sniedz otrā papildprotokola 9. pantā paredzēto paziņojumu.Briselē, 1994. gada 22. decembrīPadomes vārdā —priekšsēdētājsH. Seehofer[1] OV L 81, 2.4.1993., 2. lpp.[2] OV L 148, 28.6.1968., 13. lpp. Regula, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1880/94 (OV L 197, 30.7.1994., 21. lpp.).--------------------------------------------------


title: Padomes Lēmums (ES) 2015/947 (2015. gada 15. jūnijs), ar ko ieceļ divus Reģionu komitejas locekļus un vienu locekļa aizstājēju no Portugāles

text:
               19.6.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 154/14

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2015/947
   (2015. gada 15. jūnijs),
   ar ko ieceļ divus Reģionu komitejas locekļus un vienu locekļa aizstājēju no Portugāles
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 305. pantu,
   ņemot vērā Portugāles valdības priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2015. gada 26. janvārī un 5. februārī pieņēma Lēmumus (ES) 2015/116 (1) un (ES) 2015/190 (2), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus.

               (2)

               Pēc Alberto João CARDOSO GONÇALVES JARDIM kunga un António Luís DOS SANTOS DA COSTA kunga pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojušās divas Reģionu komitejas locekļu vietas.

               (3)

               Pēc João CUNHA E SILVA kunga pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies viena Reģionu komitejas locekļa aizstājēja vieta,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2020. gada 25. janvārim, Reģionu komitejā tiek iecelti:

               a)

               par locekļiem:

                           —

                              Miguel Filipe MACHADO DE ALBUQUERQUE kungs, Presidente do Governo Regional da Madeira,

                           —

                              Fernando MEDINA kungs, Presidente da Câmara Municipal de Lisboa;

                     un

               b)

               par locekļa aizstājēju:

                           —

                              Mário Sérgio Quaresma GONÇALVES MARQUES kungs, Secretário Regional dos Assuntos Parlamentares e Europeus da Madeira.

         2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Luksemburgā, 2015. gada 15. jūnijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         K. GERHARDS

      (1)  OV L 20, 27.1.2015., 42. lpp.

      (2)  OV L 31, 7.2.2015., 25. lpp.


title: 2009/98/EK: Eiropas Centrālās bankas Lēmums ( 2008. gada 11. decembris ), ar ko groza Lēmumu ECB/2006/17 par Eiropas Centrālās bankas gada pārskatu (ECB/2008/22)

text:
               5.2.2009

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 36/22

      EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS LĒMUMS

   (2008. gada 11. decembris),
   ar ko groza Lēmumu ECB/2006/17 par Eiropas Centrālās bankas gada pārskatu
   (ECB/2008/22)
   (2009/98/EK)
   EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 26.2. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Lai atspoguļotu politiskos lēmumus un notikumus tirgū, jāgroza 2006. gada 10. novembra Lēmums ECB/2006/17 par Eiropas Centrālās bankas gada pārskatu (1).

               (2)

               Lai uzlabotu ECB gada pārskata pārredzamību, Eiropas Centrālā banka (ECB) ir pārskatījusi informācijas atklāšanas politiku attiecībā uz vērtspapīru darījumiem. Daļa no pārskatītās politikas paredz, ka vērtspapīri, kas agrāk tika uzskatīti par finanšu pamatlīdzekļiem jāklasificē no bilances posteņa “Pārējie finanšu aktīvi” uz piemērotu posteni aktīvu pusē atkarībā no emitenta izcelsmes, nomināla valūtas un tā, vai vērtspapīri tiek turēti līdz termiņa beigām. Turklāt visi finanšu instrumenti, kas ir daļa no iezīmēta portfeļa, jāiekļauj postenī “Pārējie finanšu aktīvi”.

               (3)

               Lēmumā ECB/2006/17 nav precīzu noteikumu attiecībā uz nākotnes procentu likmes mijmaiņas līgumiem, standartizētajiem valūtas kursa nākotnes līgumiem un standartizētajiem kapitāla nākotnes līgumiem. Šādi instrumenti arvien biežāk tiek lietoti finanšu tirgos, un tie var būt nozīmīgi ECB ārējo rezervju pārvaldīšanā. Ja nākotnes procentu likmes mijmaiņas līgumus var uzskaitīt tāpat kā parastos procentu likmes mijmaiņas darījumus, standartizētie valūtas kursa nākotnes līgumi un standartizētie kapitāla nākotnes līgumi jāuzskaita tāpat kā standartizētie procentu likmes nākotnes līgumi.

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Grozījumi
   Lēmumu ECB/2006/17 groza šādi.

               1)

               Šādi groza 8. pantu:

                           a)

                           ar šādu punktu aizstāj 2. punktu:
                           “2.   Zelta, ārvalstu valūtas instrumentu, vērtspapīru, kas netiek klasificēti kā tādi, kas tiek turēti līdz termiņa beigām, un netirgojami vērtspapīri, un finanšu instrumentu (bilances un ārpusbilances) pārvērtēšanu veic gada beigās pēc vidējā tirgus kursa un cenām.”;

                           b)

                           pievieno šādu 4. punktu:
                           “4.   Vērtspapīrus, kas tiek klasificēti kā tādi, kas tiek turēti līdz termiņa beigām, un netirgojami vērtspapīri, vērtē pēc amortizētām izmaksām, un tie pakļauti cenas samazinājumam.”

               2)

               Ar šādu pantu aizstāj 10. pantu:
               “10. pants
               Tirgojami kapitāla instrumenti
               Tirgojamos kapitāla instrumentus uzskaita saskaņā ar Pamatnostādnes ECB/2006/16 9. pantu.”

               3)

               Ar šādu pantu aizstāj 16. pantu:
               “16. pants
               Standartizētie nākotnes līgumi
               Standartizētos nākotnes līgumus uzskaita saskaņā ar Pamatnostādnes ECB/2006/16 16. pantu.”

               4)

               Lēmuma 17. pantu papildina ar šādu teikumu:
               “Nākotnes procentu likmes mijmaiņas līgumu gadījumā amortizācija sākas no darījuma valutēšanas dienas.”

               5)

               Lēmuma ECB/2006/17 I pielikumu un III pielikumu groza saskaņā ar šā lēmuma pielikumu.

         2. pants
   Nobeiguma noteikums
   Šis lēmums stājas spēkā 2008. gada 31. decembrī.

      Frankfurtē pie Mainas, 2008. gada 11. decembrī

            ECB prezidents

         Jean-Claude TRICHET

      (1)  OV L 348, 11.12.2006., 38. lpp.

      PIELIKUMS
      Šādi groza Lēmuma ECB/2006/17 I un III pielikumu.

                  1)

                  I pielikuma tabulu “Aktīvi” aizstāj ar šādu tabulu:
                  “AKTĪVI

                              Bilances postenis

                              Bilances posteņu satura sistematizācija

                              Vērtēšanas princips

                              Aktīvi

                                          1

                                          Zelts un zeltā izteiktie debitoru parādi

                              Zelts materiālā veidā, t. i., stieņi, monētas, plātnes, tīrradņi krājumos vai “ceļā”. Nemateriāls zelts, piemēram, atlikumi zelta pieprasījuma kontos (kopkontos), termiņnoguldījumi un prasības par zelta saņemšanu, kas radušās no šādiem darījumiem: i) vērtības paaugstināšanās vai pazemināšanās darījumi un ii) zelta atrašanās vietas vai raudzes mijmaiņas darījumi, ja starp darījuma noslēgšanu un norēķina dienu ir vairāk par vienu darba dienu.

                              Tirgus vērtība

                                          2

                                          Prasības pret ārpus euro zonas valstu rezidentiem, ārvalstu valūtā

                              Ārvalstu valūtā denominētas prasības pret darījumu partneriem, kas rezidē ārpus euro zonas, iekļaujot starptautiskās un pārnacionālās iestādes un centrālās bankas ārpus euro zonas

                                          2.1.

                                          Starptautiskā Valūtas fonda (SVF) debitoru parādi

                                          a)

                                             Aizņēmumtiesības no rezerves kvotas (neto)
                                          Valsts kvota bez SVF rīcībā esošiem atlikumiem euro. SVF kontu Nr. 2 (euro kontu administratīvajiem izdevumiem) var iekļaut šajā postenī vai postenī “Saistības euro pret ārpus euro zonas rezidentiem”

                                          a)

                                             Aizņēmumtiesības no rezerves kvotas (neto)
                                          Nominālvērtība, pārrēķina pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa

                                          b)

                                          Īpašās aizņēmumtiesības
                                          Kopējais īpašo aizņēmumtiesību turējums (bruto)

                                          b)

                                          Īpašās aizņēmumtiesības
                                          Nominālvērtība, pārrēķina pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa

                                          c)

                                          Pārējās prasības
                                          Vispārējais aizņemšanās mehānisms (GAB), aizdevumi saskaņā ar īpašiem aizņemšanās mehānismiem, noguldījumi Nabadzības samazināšanas un izaugsmes iespēju (PRGF) programmā

                                          c)

                                          Pārējās prasības
                                          Nominālvērtība, pārrēķina pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa

                                          2.2.

                                          Atlikumi bankās un ieguldījumi vērtspapīros, ārējie aizdevumi un citi ārējie aktīvi

                                          a)

                                             Atlikumi bankās ārpus euro zonas, kas nav atlikumi aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi”

                                          Norēķina konti, termiņnoguldījumi, aizņēmumi uz dienu, reversie repo darījumi

                                          a)

                                             Atlikumi bankās ārpus euro zonas

                                          Nominālvērtība, pārrēķina pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa

                                          b)

                                             Vērtspapīru ieguldījumi ārpus euro zonas, kas nav ieguldījumi aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi”

                                          Parādzīmes un obligācijas, vekseļi, nulles kupona obligācijas, īstermiņa parādzīmes, kapitāla instrumenti, kas tiek turēti kā daļa no ārējām rezervēm, kurus visus emitējuši ārpus euro zonas rezidenti

                                          b)i)

                                          Tirgojami vērtspapīri, kas netiek turēti līdz termiņa beigām
                                          Tirgus cena un ārvalsts valūtas maiņas kurss
                                          Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

                                          b)ii)

                                          Tirgojami vērtspapīri, kas tiek turēti līdz termiņa beigām
                                          Uz cenu attiecas samazinājums un valūtas tirgus kurss
                                          Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

                                          b)iii)

                                          Netirgojami vērtspapīri
                                          Uz cenu attiecas samazinājums un valūtas tirgus kurss
                                          Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

                                          b)iv)

                                          Tirgojami kapitāla instrumenti
                                          Tirgus cena un ārvalsts valūtas maiņas kurss

                                          c)

                                             Ārējie kredīti (noguldījumi) ārpus euro zonas rezidentiem, kas nav kredīti aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi”

                                          c)

                                          Ārējie kredīti
                                          Noguldījumi pēc nominālvērtības, ko pārrēķina pēc valūtas tirgus kursa

                                          d)

                                          Pārējie ārējie aktīvi
                                          Ārpus euro zonas banknotes un monētas

                                          d)

                                          Pārējie ārējie aktīvi
                                          Nominālvērtība, pārrēķina pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa

                                          3

                                          Prasības ārvalstu valūtā pret euro zonas valstu rezidentiem

                                          a)

                                             Vērtspapīru ieguldījumi euro zonā, kas nav ieguldījumi aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi”

                                          Parādzīmes un obligācijas, vekseļi, nulles kupona obligācijas, īstermiņa parādzīmes, kapitāla instrumenti, kas tiek turēti kā daļa no ārējām rezervēm, kurus visus emitējuši euro zonas rezidenti

                                          a)i)

                                          Tirgojami vērtspapīri, kas netiek turēti līdz termiņa beigām
                                          Tirgus cena un ārvalsts valūtas maiņas kurss
                                          Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

                                          a)ii)

                                          Tirgojami vērtspapīri, kas tiek turēti līdz termiņa beigām
                                          Uz cenu attiecas samazinājums un valūtas tirgus kurss
                                          Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

                                          a)iii)

                                          Netirgojami vērtspapīri
                                          Uz cenu attiecas samazinājums un valūtas tirgus kurss
                                          Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

                                          a)iv)

                                          Tirgojami kapitāla instrumenti
                                          Tirgus cena un ārvalsts valūtas maiņas kurss

                                          b)

                                             Pārējās prasības pret euro zonas rezidentiem, kas nav prasības aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi”

                                          Kredīti, noguldījumi, reversie repo darījumi, sīki aizdevumi

                                          b)

                                          Pārējās prasības
                                          Noguldījumi un citi kredīti pēc nominālvērtības, ko pārrēķina pēc valūtas tirgus kursa

                                          4

                                          Prasības euro pret ārpus euro zonas esošo valstu rezidentiem

                                          4.1.

                                          Atlikumi bankās, ieguldījumi vērtspapīros un aizdevumi

                                          a)

                                             Atlikumi bankās ārpus euro zonas, kas nav atlikumi aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi”

                                          Norēķina konti, termiņnoguldījumi, aizņēmumi uz dienu, reversie repo darījumi saistībā ar euro denominētu vērtspapīru pārvaldību

                                          a)

                                             Atlikumi bankās ārpus euro zonas

                                          Nominālvērtība

                                          b)

                                             Vērtspapīru ieguldījumi ārpus euro zonas, kas nav ieguldījumi aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi”

                                          Kapitāla instrumenti, parādzīmes un obligācijas, vekseļi, bezkupona obligācijas, īstermiņa parādzīmes, visus emitējuši ārpus euro zonas rezidenti

                                          b)i)

                                          Tirgojami vērtspapīri, kas netiek turēti līdz termiņa beigām
                                          Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

                                          b)ii)

                                          Tirgojami vērtspapīri, kas tiek turēti līdz termiņa beigām
                                          Cena pakļauta samazinājumam
                                          Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

                                          b)iii)

                                          Netirgojami vērtspapīri
                                          Cena pakļauta samazinājumam
                                          Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

                                          b)iv)

                                          Tirgojami kapitāla instrumenti
                                          Tirgus cena

                                          c)

                                             Kredīti ārpus euro zonas rezidentiem, kas nav kredīti aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi”

                                          c)

                                             Kredīti ārpus euro zonas

                                          Noguldījumi pēc nominālvērtības

                                          d)

                                             Vērtspapīri, ko emitējušas iestādes ārpus euro zonas, kas nav vērtspapīri aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi”

                                          Vērtspapīri, ko emitējušas pārnacionālas vai starptautiskas organizācijas, piem., Eiropas Investīciju banka, neatkarīgi no to ģeogrāfiskās atrašanās vietas

                                          d)i)

                                          Tirgojami vērtspapīri, kas netiek turēti līdz termiņa beigām
                                          Tirgus cena
                                          Prēmijas/diskontus amortizē

                                          d)ii)

                                          Tirgojami vērtspapīri, kas tiek turēti līdz termiņa beigām
                                          Uz cenu attiecas samazinājums
                                          Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

                                          d)iii)

                                          Netirgojami vērtspapīri
                                          Cena pakļauta samazinājumam
                                          Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

                                          4.2.

                                          Kredīta iespēju prasības VKM II ietvaros

                              Aizdevumi saskaņā ar ERM II nosacījumiem

                              Nominālvērtība

                                          5.

                                          Kredīti euro euro zonas kredītiestādēm saistībā ar monetārās politikas operācijām

                              .1. līdz 5.5. postenis: darījumi atbilstoši attiecīgajiem monetārās politikas instrumentiem, kas aprakstīti I pielikumā 2000. gada 31. augusta Pamatnostādnei ECB/2000/7 par Eurosistēmas monetārās politikas instrumentiem un procedūrām (1)

                                          5.1.

                                          Galvenās refinansēšanas operācijas

                              Regulāri likviditāti nodrošinoši iknedēļas reversie darījumi, kuru termiņš parasti ir viena nedēļa

                              Nominālvērtība vai repo izmaksas

                                          5.2.

                                          Ilgāka termiņa refinansēšanas operācijas

                              Regulāri likviditāti nodrošinoši ikmēneša reversie darījumi, kuru termiņš parasti ir trīs mēneši

                              Nominālvērtība vai repo izmaksas

                                          5.3.

                                          Precizējošās reversās operācijas

                              Reversie darījumi, kas veikti kā ad hoc darījumi precizēšanas nolūkos

                              Nominālvērtība vai repo izmaksas

                                          5.4.

                                          Strukturālās reversās operācijas

                              Reversie darījumi, kuru mērķis ir saskaņot Eurosistēmas strukturālo pozīciju vis a vis finanšu sektoram

                              Nominālvērtība vai repo izmaksas

                                          5.5.

                                          Aizdevumu iespēja uz nakti

                              Diennakts likviditātes instruments ar noteiktu procentu likmi pret atbilstīgajiem aktīviem (pastāvīgā iespēja)

                              Nominālvērtība vai repo izmaksas

                                          5.6.

                                          Papildu nodrošinājuma pieprasījumu kredīti

                              Papildu kredīts kredītiestādēm, kas rodas no pakārtoto aktīvu vērtības pieauguma, attiecībā pret citu kredītu šīm pašām kredītiestādēm

                              Nominālvērtība vai cena

                                          6.

                                          Citas prasības euro pret euro zonas kredītiestādēm

                              Norēķina konti, termiņnoguldījumi, aizņēmumi uz dienu, reversie repo darījumi saistībā ar vērtspapīru portfeļu pārvaldību saskaņā ar aktīvu posteni “Euro zonas rezidentu vērtspapīri, kas denominēti euro”, ieskaitot darījumus, kas rodas no euro zonas bijušo ārvalstu valūtas rezervju pārveidošanas, un citas prasības. Korespondentkonti ārvalsts kredītiestādē euro zonā. Citas prasības un operācijas, kas nav saistītas ar Eurosistēmas monetārās politikas operācijām.

                              Nominālvērtība vai cena

                                          7

                                             Euro zonas rezidentu vērtspapīri euro

                              Vērtspapīri, kas nav iekļauti aktīvu postenī “Pārējie finanšu instrumenti”: kapitāla instrumenti, parādzīmes un obligācijas, vekseļi, nulles obligācijas, naudas tirgus dokumenti, ko tur tieši, ietverot valdības vērtspapīrus, kas radušies laikā pirms EMS, kas izteikti euro; ECB parādzīmes, kas nopirktas precizēšanas nolūkā

                                          i)

                                          Tirgojami vērtspapīri, kas netiek turēti līdz termiņa beigām
                                          Tirgus cena
                                          Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

                                          ii)

                                          Tirgojami vērtspapīri, kas tiek turēti līdz termiņa beigām
                                          Cena pakļauta samazinājumam
                                          Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

                                          iii)

                                          Netirgojami vērtspapīri
                                          Cena pakļauta samazinājumam
                                          Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

                                          iv)

                                          Tirgojami kapitāla instrumenti
                                          Tirgus cena

                                          8

                                          Valdības parāds euro

                              Prasības pret valsti, kas radušās pirms EMS (netirgojamie vērtspapīri, aizdevumi)

                              Noguldījumi/aizdevumi pēc nominālvērtības, netirgojamie vērtspapīri pēc cenas

                                          9

                                          Eurosistēmas iekšējās prasības

                                          9.1.

                                          Prasības, kas saistītas ar īstermiņa parādzīmēm, lai finansētu ECB parāda sertifikātu emisiju

                              Tikai ECB bilances postenis
                              NCB izdotās īstermiņa parādzīmes saskaņā ar atbalsta līgumu attiecībā uz ECB parāda sertifikātiem

                              Nominālvērtība

                                          9.2.

                                             Neto prasības, kas saistītas ar euro banknošu sadali Eurosistēmā

                              Prasības, kas saistītas ar ECB banknošu emisiju saskaņā ar 2001. gada 6. decembra Lēmumu ECB/2001/15 par euro banknošu emisiju (2)

                              Nominālvērtība

                                          9.3.

                                          Citi prasījumi Eurosistēmā (neto)

                              Šādu apakšposteņu neto pozīcija:

                                          (a)

                                          neto prasības, kas rodas no TARGET2 kontu un NCB korespondentkontu atlikumiem, t. i., prasību un saistību neto skaitlis – skatīt arī pasīvu posteni “Citas pasīvi Eurosistēmā (neto)”

                                          a)

                                          Nominālvērtība

                                          b)

                                          citas Eurosistēmas iekšējās prasības, kas var rasties, iekļaujot ECB ienākuma no euro banknotēm pagaidu sadalījumu NCB

                                          b)

                                          Nominālvērtība

                                          10

                                          Posteņi, kuros notiek norēķins

                              Norēķina kontu atlikumi (prasības), ietverot iekasējamo čeku plūsmu

                              Nominālvērtība

                                          11

                                          Pārējie aktīvi

                                          11.1.

                                             Euro zonas monētas

                                 Euro monētas

                              Nominālvērtība

                                          11.2.

                                          Materiālie un nemateriālie pamatlīdzekļi

                              Zeme un ēkas, mēbeles un iekārtas, ietverot datoriekārtas, programmatūra

                              Izmaksas, atskaitot amortizāciju
                              Amortizācija ir aktīva amortizējamās summas sistemātiska sadale uz tā ekspluatācijas laiku. Ekspluatācijas laiks ir laiks, kurā pamatlīdzeklis ir pieejams iestādes izmantošanai. Individuālu materiālo pamatlīdzekļu ekspluatācijas laiku var sistemātiski pārskatīt, ja prognozes atšķiras no iepriekšējām aplēsēm. Lielāki aktīvi var sastāvēt no komponentiem ar atšķirīgu ekspluatācijas laiku. Šādu komponentu ekspluatācijas laiku novērtē atsevišķi
                              Nemateriālo aktīvu cena iekļauj nemateriālā aktīva iegādes cenu. Citas tiešās vai netiešās izmaksas iekļauj izdevumos
                              Izdevumu kapitalizācija: limitēta (nesasniedzot EUR 10 000, atskaitot PVN, nav kapitalizējami)

                                          11.3.

                                          Citi finanšu aktīvi

                                          —

                                          Līdzdalība un ieguldījumi meitasuzņēmumos, akcijas, kas tiek turētas stratēģiskiem/politikas mērķiem.

                                          —

                                          Vērtspapīri, t.sk. akcijas, un citi finanšu instrumenti un atlikumi, t. sk. noguldījumi ar noteiktu termiņu un norēķinu konti, kas tiek turēti kā iezīmēts portfelis

                                          —

                                          Reversā repo darījumi ar kredītiestādēm saistībā ar vērtspapīru portfeļu pārvaldīšanu saskaņā ar šo posteni

                                          a)

                                          Tirgojami akciju instrumenti
                                          Tirgus cena

                                          b)

                                          Līdzdalība un nelikvīdas kapitāla daļas, un jebkuri citi akciju instrumenti, kas tiek turēti kā pastāvīgs ieguldījums
                                          Cena pakļauta samazinājumam

                                          c)

                                          Ieguldījumi filiālēs vai būtiska līdzdalība
                                          Tīrā aktīvu vērtība

                                          d)

                                          Tirgojami vērtspapīri, kas netiek turēti līdz termiņa beigām
                                          Tirgus cena
                                          Prēmijas/diskontus amortizē

                                          e)

                                          Tirgojami vērtspapīri, kas klasificēti kā tādi, kas tiek turēti līdz termiņa beigām vai tiek turēti kā pastāvīgs ieguldījums
                                          Cena pakļauta samazinājumam
                                          Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

                                          f)

                                          Netirgojami vērtspapīri
                                          Cena pakļauta samazinājumam

                                          g)

                                          Atlikumi bankās un kredīti
                                          Nominālvērtība, kas izteikta atbilstoši valūtas kursa tirgus likmei, ja atlikumi/noguldījumi ir ārvalstu valūtās

                                          11.4.

                                          Ārpusbilances instrumentu pārvērtēšanas atšķirības

                              Nestandartizētu ārvalstu valūtas nākotnes darījumu, ārvalstu valūtas mijmaiņas līgumu, procentu likmes mijmaiņas līgumu, nestandartizētu procentu likmes nākotnes līgumu, nestandartizētu nākotnes darījumu ar vērtspapīriem un ārvalstu valūtas tūlītēju darījumu pārvērtēšanas rezultāti no darījuma dienas līdz norēķinu dienai

                              Neto pozīcija starp nākotnes un pašreizējo brīdi pēc ārvalstu valūtas tirgus kursa

                                          11.5.

                                          Uzkrātie procenti un iepriekš samaksātie izdevumi

                              Ienākumi, kas nav saņemti, bet ir attiecināmi uz konkrēto pārskata periodu. Iepriekš apmaksātie izdevumi un uzkrātie procenti (t. i., uzkrātie procenti, kas nopirkti kopā ar vērtspapīru)

                              Nominālvērtība, ārvalsts valūtu pārrēķina pēc tirgus kursa

                                          11.6.

                                          Dažādi

                                          a)

                                          Avansi, aizdevumi un citi mazie posteņi. Aizdevumi, kas piešķirti uz trasta pamata

                                          a)

                                          Nominālvērtība vai cena

                                          b)

                                          Ieguldījumi, kas saistīti ar klienta zelta noguldījumiem

                                          b)

                                          Tirgus vērtība

                                          c)

                                          Neto pensiju aktīvi

                                          c)

                                          Kā 22. panta 3. punktā

                                          12.

                                          Gada zaudējumi

                              Nominālvērtība

                  2.

                  Vārdus “Pārskaitījumi uz valūtas kursa un cenu riska uzkrājumu un pārskaitījumi no tā” III pielikuma 2.3. apakšvirsraksta tabulas pirmajā ailē aizstāj ar vārdiem “Pārskaitījumi uz valūtas kursa, procentu likmes un zelta cenas riska uzkrājumu un pārskaitījumi no tā”.

         (1)  OV L 310, 11.12.2000., 1. lpp.

         (2)  OV L 337, 20.12.2001., 52. lpp.”


title: Padomes Lēmums ( 2009. gada 16. decembris ) par to, lai Latvijas Republikas iestādes varētu sniegt valsts atbalstu lauksaimniecības zemes iegādei laikā no 2010. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim

text:
               22.12.2009

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 339/34

      PADOMES LĒMUMS

   (2009. gada 16. decembris)
   par to, lai Latvijas Republikas iestādes varētu sniegt valsts atbalstu lauksaimniecības zemes iegādei laikā no 2010. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim
   (2009/991/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta trešo daļu,
   ņemot vērā lūgumu, ko 2009. gada 17. novembrī izteikusi Latvijas Republikas valdība,
   tā kā:

               (1)

               Latvijas Republika (turpmāk “Latvija”) 2009. gada 17. novembrī iesniedza Padomei lūgumu pieņemt lēmumu saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 88. panta 2. punkta trešo daļu par Latvijas plānu Latvijas lauksaimniekiem sniegt valsts atbalstu lauksaimniecības zemes iegādei.

               (2)

               Saskaņā ar Latvijas Centrālās statistikas pārvaldes sniegtajiem datiem 97,6 % no visām lauku saimniecībām ir mazākas par 15,9 hektāriem. Tātad lielākā daļa Latvijas lauku saimniecību ir daļēji naturālas lauku saimniecības. Latvijas lauku saimniecību nelabvēlīgā platības struktūra, tas, ka no visām dalībvalstīm Latvija saņem viszemākos tiešos maksājumus atbilstīgi tās 2003. gada Pievienošanās aktā paredzētajam pakāpeniskas ieviešanas mehānismam, un mazajai peļņai nesamērīgi lielais lauksaimniecībā ieguldītais darbs izskaidro zemos ienākumus no lauksaimniecības, kas 2009. gadā samazinājās vēl vairāk.

               (3)

               Latvijas Centrālās statistikas pārvaldes sniegtie dati liecina, ka līdz 2007. gadam kopējā lauksaimniecības zemes platība bija 1 930 900 hektāru, taču tiešo maksājumu atbalstam deklarētā kopējā platība nebija lielāka par 1 551 185 hektāriem. Tātad 379 715 hektāru zemes īpašnieki un apsaimniekotāji nebija lauksaimnieki. Valsts atbalsts ļautu lauksaimniekiem nopirkt tādu lauksaimniecības zemi.

               (4)

               Pasaules mēroga krīzes izraisītā pasaules ekonomikas lejupslīdes padziļināšanās 2009. gadā ir negatīvi ietekmējusi Latvijas ekonomiku un Latvijas lauku saimniecības gan tāpēc, ka trūkst pieprasījuma, gan tāpēc, ka strauji ir kritušās iepirkuma cenas – 2009. gada pirmajos trīs ceturkšņos kviešu cenas bija apmēram 37 %, miežu cenas apmēram 44 % un piena cenas apmēram 38 % zemākas par 2008. gada cenām.

               (5)

               Latvijas lauksaimnieku ienākumu līmeni vēl vairāk pasliktināja lauksaimniecības izejvielu cenu straujais pieaugums 2008. gadā (minerālmēsliem par 67 %, veterinārajiem pakalpojumiem par 46 %, elektrībai par 29 % un degvielai par 15 %), un 2009. gadā tās nav mazinājušās. Ražošanas izmaksas tādējādi ir saglabājušās nemainīgas. Ir paredzams, ka apstākļi daudzās Latvijas saimniecībās pasliktināsies arī turpmāk, palielinot tādu lauksaimnieku ģimeņu skaitu, kas dzīvo uz nabadzības robežas.

               (6)

               Bezdarba līmenis Latvijā ir augstākais Eiropas Savienībā – 2009. gada septembrī tas jau sasniedza 19,7 %, un kopš 2009. gada janvāra tas ir pieaudzis par 62 %. Valsts atbalstam tādēļ būtu jāpalīdz bezdarbniekiem pievērsties saimniekošanai laukos, ļaujot nopirkt lauksaimniecības zemi. Tam arī vajadzētu dot iespēju lauksaimniekiem, kas vairs nav nodarbināti citās nozarēs un piekopj daļēji naturālu saimniecību, uzlabot viņu saimniecības teritoriālo struktūru, nodrošinot ienākumus, kas garantētu elementāru dzīves līmeni, pārtiekot no lauksaimniecības. Tāpat tam būtu jāveicina iespēja bezdarbniekiem, kam ir vajadzīgs kapitāls, lai pārietu pašnodarbinātu personu statusā, pārdot tiem piederošu lauksaimniecības zemi.

               (7)

               Tā kā lauksaimniekiem trūkst finanšu līdzekļu un zemes iegādei paredzētu komerciālo aizdevumu procentu likmes ir augstas, lauksaimniekiem ir ļoti grūti iegūt komerciālu aizdevumu tādiem ieguldījumiem kā lauksaimniecības zemes iegāde. 2009. gada novembrī kredītiestāžu piemērotās procentu likmes komerciālām kredītlīnijām lauksaimniecības zemes iegādei pārsniedza 15 % gadā.

               (8)

               Lauksaimniecības zemes tirgū 2009. gadā sākās lejupslīde. Darījumu skaits ievērojami samazinājās, un saskaņā ar Zemesgrāmatas datiem zemes pārdošanas un pirkšanas darījumu skaits salīdzinājumā ar 2007. gadu samazinājās 4,5 reizes.

               (9)

               Piešķiramā valsts atbalsta kopējā summa ir līdz 8 miljoniem Latvijas latu (LVL), un šim atbalstam vajadzētu ļaut apmēram 1 000 lauksaimnieku laikā no 2010. gada līdz 2013. gadam iegādāties kopumā 70 000 hektāru lauksaimniecības zemes. Uz atbalstu var pretendēt gan valsts, gan pašvaldību, kā arī fizisko personu īpašumā esoša zeme.

               (10)

               Valsts atbalstu sniegs, subsidējot procentu maksājumus par aizdevumiem, sedzot 4 procentu punktus no bankas piemērotās gada procentu likmes. Tomēr, ja šī gada procentu likme būs zemāka par 4 procentu punktiem, aizņēmējam atlīdzinās visus reāli samaksātos aizdevuma procentus.

               (11)

               Komisija šajā posmā nav sākusi nekādas procedūras un nav pieņēmusi nostāju par atbalsta būtību un saderību.

               (12)

               Tādējādi pastāv izņēmuma apstākļi, kas – atkāpjoties no nosacījumiem un vienīgi tiktāl, cik tas ir vajadzīgs, lai Latvijas lauku teritorijās ierobežotu nabadzību – tādu atbalstu ļauj uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Latvijas iestāžu izņēmuma kārtā piešķirtais valsts atbalsts aizdevumiem, lai iegādātos lauksaimniecības zemi, kura summa nepārsniedz LVL 8 miljonus un kuru piešķir laikā no 2010. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim, ir uzskatāms par saderīgu ar iekšējo tirgu.
   2. pants
   Šis lēmums ir adresēts Latvijas Republikai.

      Briselē, 2009. gada 16. decembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         E. ERLANDSSON


title: 2006/712/EK,Euratom: Padomes un Komisijas Lēmums ( 2006. gada 25. septembris ), lai noslēgtu Protokolu Partnerības un sadarbības nolīgumam par partnerības izveidi starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Kirgizstānas Republiku, no otras puses, ņemot vērā Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai

text:
               1.11.2006

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 303/13

      PADOMES UN KOMISIJAS LĒMUMS

   (2006. gada 25. septembris),
   lai noslēgtu Protokolu Partnerības un sadarbības nolīgumam par partnerības izveidi starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Kirgizstānas Republiku, no otras puses, ņemot vērā Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai
   (2006/712/EK, Euratom)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 44. panta 2. punktu, 47. panta 2. punkta pēdējo teikumu, 55. pantu, 57. panta 2. punktu, 71. pantu, 80. panta 2. punktu, 93., 94., 133. un 181.a pantu saistībā ar 300. panta 2. punkta otro teikumu un 300. panta 3. punkta pirmo daļu,
   ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 101. panta otro daļu,
   ņemot vērā 2003. gada 16. aprīļa Pievienošanās līgumu, un jo īpaši tā 2. panta 3. punktu,
   ņemot vērā Pievienošanās līgumam pievienoto Pievienošanās aktu, un jo īpaši tā 6. panta 2. punktu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1),
   ņemot vērā Padomes apstiprinājumu saskaņā ar Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 101. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Protokolu Partnerības un sadarbības nolīgumam par partnerības izveidi starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Kirgizstānas Republiku, no otras puses, ņemot vērā Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai, un ar ko paredz dažus tehniskus pielāgojumus saistībā ar pārmaiņām Eiropas Savienības institucionālajā un tiesiskajā sistēmā, parakstīja 2004. gada 30. aprīlī Eiropas Kopienas un dalībvalstu vārdā saskaņā ar Padomes Lēmumu 2006/711/EK (2).

               (2)

               Kamēr Protokols nav stājies spēkā, to piemēro provizoriski, sākot no pievienošanās dienas.

               (3)

               Protokols būtu jānoslēdz,

         IR PIEŅĒMUŠAS ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Eiropas Kopienas, Eiropas Atomenerģijas kopienas un dalībvalstu vārdā tiek apstiprināts Protokols Partnerības un sadarbības nolīgumam par partnerības izveidi starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Kirgizstānas Republiku, no otras puses, ņemot vērā Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai.
   Protokola teksts ir pievienots (3) šim lēmumam.
   2. pants
   Padomes priekšsēdētājs Eiropas Kopienas un tās dalībvalstu vārdā sniedz Protokola 4. pantā paredzēto paziņojumu. Komisijas priekšsēdētājs vienlaicīgi sniedz šādu paziņojumu Eiropas Atomenerģijas kopienas vārdā.

      Briselē, 2006. gada 25. septembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         M. PEKKARINEN

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         J. M. BARROSO

      (1)  OV C 174 E, 14.7.2005., 16. lpp.

      (2)  Skatīt šā Oficiālā Vēstneša 8. lpp.

      (3)  Skatīt šā Oficiālā Vēstneša 9. lpp.


title: Padomes lēmums (1993. gada 15. februāris), ar ko Eiropas Investīciju bankai piešķir Kopienas garantiju attiecībā uz zaudējumiem, kuri rodas no aizdevumiem abpusējas intereses projektiem dažās trešās valstīs

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31993D0115

Oficiālais Vēstnesis L 045 , 23/02/1993 Lpp. 0027 - 0027 Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 1 Sējums 3 Lpp. 0008  Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 1 Sējums 3 Lpp. 0008

		Padomes lēmums(1993. gada 15. februāris),ar ko Eiropas Investīciju bankai piešķir Kopienas garantiju attiecībā uz zaudējumiem, kuri rodas no aizdevumiem abpusējas intereses projektiem dažās trešās valstīs(93/115/EEK)EIROPAS KOPIENU PADOME,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 235. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu [1],ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu [2],Tā kā Padome 1991. gada 13. un 14. maijā, pamatojoties uz Komisijas paziņojumu, pieņēma lēmumu par Eiropas Investīciju bankas (EIB) darbību ierobežotu paplašināšanu tajās trešās valstīs, ar kurām Kopiena ir noslēgusi sadarbības nolīgumus;tā kā Padome 1991. gada 8. jūlijā apstiprināja šīs vadlīnijas;tā kā Padome 1992. gada 19. maijā nolēma, ka vadlīnijas ir jāpiemēro aizdevumiem, ko EIB piešķir trešās valstīs, ar kurām Kopiena ir noslēgusi sadarbības nolīgumus;tā kā Padome ir aicinājusi EIB saskaņā ar tās statūtiem un parastajiem kritērijiem piešķirt aizdevumus abpusējas intereses projektiem dažās trešās valstīs, kurām ir nodrošināta garantija;tā kā pēc iespējas drīzāk izveidos Garantijas fondu, lai budžetā pareizi rīkotos ar garantijām Kopienas aizdevumiem, ko piešķir trešām valstīm atbilstoši 1992. gada 11. un 12. decembra Eiropadomes sanāksmes secinājumiem,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsKopiena pilnībā nodrošina garantijas Eiropas Investīciju bankai gadījumos, ja banka nesaņem maksājumus, kas tai pienākas par katru aizdevumu, kurš piešķirts saskaņā ar tās parastajiem kritērijiem tām trešām valstīm, ar kurām Kopiena ir noslēgusi sadarbības nolīgumus. Kopējo limitu, kas ir 250 miljoni EUR gadā, nosaka uz trīs gadiem. Minētā perioda beigās šo limitu pārskata.Šajā nolūkā EIB un Kopiena vienojas par procedūrām garantijas īstenošanai.2. pantsReizi sešos mēnešos Komisija informē Eiropas Parlamentu un Padomi par to, kā noris ar garantiju nodrošināto aizdevumu ņemšana. Šādā nolūkā Banka nosūta Komisijai visu detalizēto informāciju, kas vajadzīga, lai pilnībā informētu Eiropas Parlamentu un Padomi.Reizi gadā Komisija nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu, kurā ir ietverts novērtējums par šā lēmuma īstenošanu.Briselē, 1993. gada 15. februārīPadomes vārdā —priekšsēdētājsM. Jelved[1] OV C 172, 8.7.1992., 6. lpp.[2] OV C 21, 25.1.1993.--------------------------------------------------


title: Padomes Lēmums ( 2009. gada 22. decembris ) par to, lai Ungārijas Republikas iestādes sniegtu valsts atbalstu lauksaimniecības zemes iegādei no 2010. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim

text:
               29.12.2009

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 348/55

      PADOMES LĒMUMS

   (2009. gada 22. decembris)
   par to, lai Ungārijas Republikas iestādes sniegtu valsts atbalstu lauksaimniecības zemes iegādei no 2010. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim
   (2009/1017/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta trešo daļu,
   ņemot vērā Ungārijas Republikas valdības 2009. gada 27. novembra lūgumu,
   tā kā:

               (1)

               Ungārijas Republika (turpmāk “Ungārija”) 2009. gada 27. novembrī iesniedza Padomei lūgumu pieņemt lēmumu saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas Līguma 88. panta 2. punkta trešo daļu par Ungārijas plānu sniegt valsts atbalstu Ungārijas lauksaimniekiem lauksaimniecības zemes iegādei.

               (2)

               Zemes privatizācijas process Ungārijā kopš divdesmitā gadsimta deviņdesmito gadu sākuma daudzos gadījumos ir novedis pie sadrumstalotiem lauksaimniecības zemes īpašumiem vai nedalīta lauksaimniecības zemes kopīpašuma, tādējādi radot nelabvēlīgu zemes izmantošanas struktūru un lauku saimniecību sliktu ekonomisko dzīvotspēju.

               (3)

               Ņemot vērā to, ka lauksaimniekiem trūkst finanšu līdzekļu, lauksaimniecības zemes iegādei paredzētu komerciālu aizdevumu procentu likmes ir augstas un pašreizējās krīzes apstākļos bankas aizdevumu piešķiršanai lauksaimniekiem nosaka stingrākas prasības, lauksaimniekiem, īpaši mazu saimniecību īpašniekiem, ir maz izredžu saņemt komerciālus aizdevumus tādiem ieguldījumiem kā zemes iegāde. Finanšu un ekonomikas krīzes rezultātā gada procentu likmes komerciāliem aizdevumiem, kas paredzēti lauksaimniecības zemes iegādei, faktiski pieauga vidēji no 9,5 % 2008. gada jūlijā līdz 15,5 % 2009. gada maijā, un šādam aizdevumam nepieciešamā nodrošinājuma vidējā vērtība tajā pašā laikposmā pieauga gandrīz divkārt.

               (4)

               Šādā situācijā uzņēmēji, kas nav iesaistīti lauksaimnieciskās darbībās, bet kuriem ir vieglāka piekļuve finanšu līdzekļiem, var sākt aktivizēties, iepērkot zemi spekulatīvos nolūkos.

               (5)

               Valsts atbalstam, ko sniedz lauksaimniecības zemes iegādei, vajadzētu palīdzēt nodrošināt iztikas līdzekļus daudzu lauksaimnieku ģimeņu izdzīvošanai pašreizējās krīzes apstākļos, radot labvēlīgus apstākļus ražošanas izmaksu samazināšanai un lauksaimnieciskās ražošanas rentabilitātes uzlabošanai, tādējādi apturot nabadzības palielināšanos un bezdarbu lauku apvidos. Krīzes rezultātā bezdarbs Ungārijā faktiski pieauga no 7,7 % laikposmā no 2008. gada augusta līdz 2008. gada oktobrim līdz 10,4 % tādā pašā 2009. gada laikposmā, kurpretim Ungārijas iekšzemes kopprodukts (IKP) no 2008. gada trešā ceturkšņa līdz 2009. gada trešajam ceturksnim samazinājās par 7,2 %. Turklāt Ungārijas IKP faktiskajās cenās lauksaimniecības, mežsaimniecības un zivsaimniecības nozarē no 2008. gada pirmās puses līdz 2009. gada pirmajai pusei kritās par aptuveni 33 % (no 410 828 miljoniem Ungārijas forintu (HUF) līdz HUF 275 079 miljoniem).

               (6)

               Piešķiramā valsts atbalsta kopsumma ir HUF 4 000 miljoni, un to būtu jāsaņem aptuveni 5 000 lauksaimniecības produktu ražotāju. To būtu jāpiešķir šādā veidā:

                           —

                           procentu subsīdijas veidā kopsummā līdz HUF 2 000 miljoniem – aizdevumiem privātiem lauksaimniekiem, kas atbilst kritērijiem attiecībā uz reģistrāciju, profesionālo kvalifikāciju, labas lauksaimniecības prakses ievērošanu un ekonomiski dzīvotspējīgas saimniecības prasībām, ļaujot tiem ņemt izdevīgus aizdevumus lauksaimniecības zemes iegādei ar nosacījumu, ka saimniecības kopējā platība nedrīkst pārsniegt 300 hektārus. Procentu subsīdija darbojas kā hipotekārais aizdevums summā līdz HUF 75 miljoniem un uz laiku, kas nepārsniedz 20 gadus, ietverot divu gadu labvēlības laikposmu līdzekļu atmaksāšanai, un tā veido 50 % no Ungārijas valdības obligāciju ar 5 vai 10 gadu dzēšanas termiņu vidējās peļņas, kas palielināta par 1,75 %,

                           —

                           tiešās dotācijas veidā kopsummā līdz HUF 2 000 miljoniem - lauksaimniecības zemes iegādei, nepārsniedzot 20 % no pirkuma līgumā noteiktās iegādes cenas, ar nosacījumu, ka maksimālā summa uz vienu pieteikumu ir HUF 3 miljoni un maksimālais pieteikumu skaits uz vienu atbalsta saņēmēju gadā – divi. Dotāciju var piešķirt privātpersonai, kas iegādes dienā ir iesaistīta lauksaimnieciskā darbībā un kam pieder vismaz 5 hektāri stādījumu vai 1 hektārs cita veida lauksaimniecības zemes vismaz vienu gadu zemes gabalā, kurš atrodas tieši blakus iegādātajam zemes gabalam, un kas apņemas nepārdot iegādāto zemi un izmantot to faktiski tikai lauksaimnieciskās ražošanas mērķiem vismaz piecus gadus pēc atbalsta izmaksas dienas. Atbalstu var piešķirt tikai tad, ja visu esošo un iegādāto zemes gabalu kopējā platība pārsniedz 210 zelta kronu (Gold Crowns) (1) vai 2 hektārus gadījumos, kad lauksaimniecības zemi izmanto kā vīna vai augļu dārzu un kad tā nav reģistrēta kā zeme, ko izmanto mežsaimniecībā.

               (7)

               Procentu subsīdijas veidā piešķirto valsts atbalstu nav atļauts apvienot ar tiešo dotāciju tā paša lauksaimniecības zemes gabala iegādei.

               (8)

               Komisija šajā posmā nav sākusi nekādas procedūras un nav ieņēmusi nostāju par atbalsta būtību un saderību.

               (9)

               Tādējādi pastāv izņēmuma apstākļi, kas, atkāpjoties no nosacījumiem un vienīgi tiktāl, ciktāl tas ir vajadzīgs, lai Ungārijas lauku teritorijās ierobežotu nabadzību, šādu atbalstu ļauj uzskatīt par saderīgu ar kopējo tirgu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ungārijas iestāžu izņēmuma kārtā piešķirtais valsts atbalsts procentu subsīdiju un tiešo dotāciju veidā lauksaimniecības zemes iegādei, kurš nepārsniedz HUF 4 000 miljonus un kurš piešķirts no 2010. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim, ir uzskatāms par saderīgu ar kopējo tirgu.
   2. pants
   Šis lēmums ir adresēts Ungārijas Republikai.

      Briselē, 2009. gada 22. decembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         A. CARLGREN

      (1)  Lauksaimniecības zemes kvalitātes mērīšanas vienība Ungārijā.