title: Iekšējais nolīgums starp dalībvalstu valdību pārstāvjiem Padomes sanāksmē par pasākumiem, kas jāveic, un procedūrām, kas jāievēro, lai īstenotu ĀKK un EK partnerattiecību nolīgumu

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

42000A1215(02)

Oficiālais Vēstnesis L 317 , 15/12/2000 Lpp. 0376 - 0381

		Iekšējais nolīgumsstarp dalībvalstu valdību pārstāvjiem Padomes sanāksmē par pasākumiem, kas jāveic, un procedūrām, kas jāievēro, lai īstenotu ĀKK un EK partnerattiecību nolīgumuEIROPAS KOPIENAS DALĪBVALSTU VALDĪBU PĀRSTĀVJI, TIEKOTIES PADOMES SANĀKSMĒ,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, še turpmāk — "Līgums",ņemot vērā 2000. gada 23. jūnijā Kotonu (Benina) parakstīto ĀKK un EK partnerattiecību nolīgumu, še turpmāk – "ĀKK un EK nolīgums",ņemot vērā Komisijas projektu,tā kā:(1) Kopienas pārstāvjiem ĀKK un EK nolīgumā paredzētajā Ministru padomē, še turpmāk – "ĀKK un EK Ministru padome", būs jāpieņem kopējas nostājas. Turklāt, lai īstenotu šīs padomes lēmumus, ieteikumus un atzinumus, var būt vajadzīga attiecīgi Kopienas rīcība, dalībvalstu vienota rīcība vai dalībvalsts rīcība.(2) Tādēļ dalībvalstīm jāprecizē nosacījumi, saskaņā ar kuriem tajās jomās, kas ir to kompetencē, nosaka kopējās nostājas, kuras ĀKK un EK Ministru padomē jāpieņem Kopienas pārstāvjiem. Minētajās jomās tām būs arī jāveic pasākumi, lai īstenotu tādus šīs padomes lēmumus, ieteikumus un atzinumus, kuru īstenošanai var būt vajadzīga dalībvalstu vienota rīcība vai dalībvalsts rīcība.(3) Jautājumos, uz kuriem attiecas ĀKK un EK nolīgums un kas ir dalībvalstu kompetencē, tām būs jāpilnvaro Padome pieņemt attiecīgus lēmumus saskaņā ar ĀKK un EK nolīguma 96. un 97. pantu.(4) Tāpat jāparedz, ka dalībvalstis paziņo viena otrai un Komisijai par jebkādu līgumu, konvenciju, nolīgumu vai vienošanos, vai jebkādu līguma, konvencijas, nolīguma vai vienošanās daļu, kas attiecas uz ĀKK un EK nolīgumā iztirzātajiem jautājumiem un kas ir noslēgts vai tiks noslēgts starp vienu vai vairākām dalībvalstīm un vienu vai vairākām ĀKK valstīm.(5) Jānosaka arī procedūras, pēc kurām dalībvalstis var atrisināt jebkādus strīdus, kas varētu starp tām rasties attiecībā uz ĀKK un EK nolīgumu,IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.1. pantsKopējo nostāju, par kuru, izskatot jautājumus, kas ir dalībvalstu kompetencē, ĀKK un EK Ministru padomē un Vēstnieku komitejā jāvienojas Kopienas pārstāvjiem, Padome pieņem ar vienprātīgu lēmumu, pamatojoties uz Komisijas projektu un dalībvalsts projektu, kas iesniegts pēc apspriešanās ar Komisiju.2. pantsLēmumus un ieteikumus, ko ĀKK un EK Ministru padome vai Vēstnieku komiteja pieņēmusi jomās, kas ir dalībvalstu kompetencē, īsteno saskaņā ar šo dalībvalstu pieņemtajiem tiesību aktiem.3. pantsDalībvalstu viedokli ĀKK un EK nolīguma 96. un 97. panta īstenošanai, ja šis viedoklis attiecas uz jautājumiem, kas ir to kompetencē, pieņem Padome saskaņā ar šī nolīguma pielikumā norādīto procedūru.Ja paredzētie pasākumi attiecas uz jautājumiem, kas ir dalībvalstu kompetencē, Padome var pieņemt lēmumu pēc dalībvalsts ierosinājuma.4. pantsPar jebkuru līgumu, konvenciju, nolīgumu vai vienošanos, vai jebkuru līguma, konvencijas, nolīguma vai vienošanās daļu neatkarīgi no tā veida vai rakstura, kas ir noslēgts vai tiks noslēgts starp vienu vai vairākām dalībvalstīm un vienu vai vairākām ĀKK valstīm un kas attiecas uz jautājumiem, kas iztirzāti ĀKK un EK nolīgumā, attiecīgā dalībvalsts vai attiecīgās dalībvalstis paziņo citām dalībvalstīm un Komisijai tiklīdz tas iespējams. Pēc dalībvalsts vai Komisijas pieprasījuma Padome apspriež jebkuru dokumentu, par kuru ir šādi paziņots.5. pantsJa dalībvalsts uzskata par vajadzīgu izmantot ĀKK un EK nolīguma 98. pantu jautājumos, kas ir dalībvalstu kompetencē, tā vispirms apspriežas ar citām dalībvalstīm un Komisiju.Ja ĀKK un EK Ministru padomei jāpieņem lēmums par šī panta pirmajā daļā minēto dalībvalsts rīcību; Kopienas paustais viedoklis ir tāds pats kā attiecīgās dalībvalsts viedoklis, izņemot gadījumus, kad dalībvalstu valdību pārstāvji, tiekoties Padomes sanāksmē, nolemj citādi.6. pantsStrīdus starp dalībvalstīm par ĀKK un EK nolīgumu, tā pielikumiem un protokoliem vai iekšējiem nolīgumiem, kas noslēgti, lai īstenotu minēto ĀKK un EK nolīgumu, pēc pirmā prasītāja ierosinājuma iesniedz Eiropas Kopienu Tiesā tā, kā paredzēts Līgumā un Protokolā par tiesas statūtiem, kas pievienots Līgumam.7. pantsDalībvalstu valdību pārstāvji Padomes sanāksmē jebkurā laikā var izdarīt grozījumus šajā nolīgumā ar vienprātīgu balsojumu, pamatojoties uz Komisijas projektu vai uz dalībvalsts projektu, kas iesniegts pēc apspriešanās ar Komisiju.8. pantsŠo nolīgumu katra dalībvalsts apstiprina saskaņā ar tās konstitucionālajām prasībām. Katras dalībvalsts valdība paziņo Padomes Ģenerālsekretariātam par tādu procedūru pabeigšanu, kas vajadzīgas, lai šis nolīgums stātos spēkā.Ja ir ievēroti šī panta pirmās daļas noteikumi, šis nolīgums stājas spēka vienlaicīgi ar ĀKK un EK nolīgumu [1]. Tas paliek spēkā visu minētā nolīguma darbības laiku.9. pantsŠo nolīgumu, kurš sastādīts vienā eksemplārā angļu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, itāļu, portugāļu, somu, spāņu, vācu un zviedru valodā, visiem vienpadsmit tekstiem esot vienlīdz autentiskiem, deponē Padomes Ģenerālsekretariāta arhīvā, kas nosūta apstiprinātu eksemplāru katras parakstītājas valsts valdībai.Hecho en Bruselas, el dieciocho de septiembre del año dos mil.Udfærdiget i Bruxelles den attende september to tusind.Geschehen zu Brüssel am achtzehnten September zweitausend.Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα οκτώ Σεπτεμβρίου δύο χιλιάδες.Done at Brussels on the eighteenth day of September in the year two thousand.Fait à Bruxelles, le dix-huit septembre deux mille.Fatto a Bruxelles, addì diciotto settembre duemila.Gedaan te Brussel, de achttiende september tweeduizend.Feito em Bruxelas, em dezoito de Setembro de dois mil.Tehty Brysselissä kahdeksantenatoista päivänä syyskuuta vuonna kaksituhatta.Som skedde i Bryssel den artonde september tjugohundra.Pour le gouvernement du Royaume de BelgiqueVoor de Regering van het Koninkrijk BelgiëFür die Regierung des Königreichs Belgien+++++ TIFF +++++For regeringen for Kongeriget Danmark+++++ TIFF +++++Für die Regierung der Bundesrepublik Deutschland+++++ TIFF +++++Για την Κυβέρνηση της Ελληνικής Δημοκρατίας+++++ TIFF +++++Por el Gobierno del Reino de España+++++ TIFF +++++Pour le gouvernement de la République française+++++ TIFF +++++Thar ceann Rialtas na hÉireannFor the Government of Ireland+++++ TIFF +++++Per il Governo della Repubblica italiana+++++ TIFF +++++Pour le gouvernement du Grand-Duché de Luxembourg+++++ TIFF +++++Voor de Regering van het Koninkrijk der Nederlanden+++++ TIFF +++++Für die Regierung der Republik Österreich+++++ TIFF +++++Pelo Governo da República Portuguesa+++++ TIFF +++++Suomen hallituksen puolestaPå finska regeringens vägnar+++++ TIFF +++++På svenska regeringens vägnar+++++ TIFF +++++For the Government of the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland+++++ TIFF +++++[1] Nolīguma spēkā stāšanās datumu Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.--------------------------------------------------


title: Politikas un drošības komitejas Lēmums EUBAM RAFA/1/2008 ( 2008. gada 11. novembris ) par Eiropas Savienības Robežu palīdzības misijas Rafas šķērsošanas punktā (EUBAM Rafa) misijas vadītāja iecelšanu

text:
               15.11.2008

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 306/99

      POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJAS LĒMUMS EUBAM RAFA/1/2008
   (2008. gada 11. novembris)
   par Eiropas Savienības Robežu palīdzības misijas Rafas šķērsošanas punktā (EUBAM Rafa) misijas vadītāja iecelšanu
   (2008/863/KĀDP)
   POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 25. panta trešo daļu,
   ņemot vērā Vienoto rīcību 2005/889/KĀDP (2005. gada 12. decembris) par Eiropas Savienības Robežu palīdzības misijas izveidi Rafas šķērsošanas punktā (EUBAM Rafa) (1) un jo īpaši tās 10. panta 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Vienotās rīcības 2005/889/KĀDP 10. panta 2. punktā paredzēts, ka Politikas un drošības komiteja ir pilnvarota saskaņā ar Līguma 25. pantu pieņemt atbilstīgus lēmumus, lai īstenotu EUBAM Rafa politisku kontroli un stratēģisku vadību, tostarp pieņemt lēmumus par misijas vadītāja iecelšanu.

               (2)

               Ģenerālsekretārs/augstais pārstāvis ir ierosinājis iecelt Alain FAUGERAS kungu par EUBAM Rafa misijas vadītāju,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Ar šo Alain FAUGERAS kungs tiek iecelts par Eiropas Savienības Robežu palīdzības misijas Rafas šķērsošanas punktā (EUBAM Rafa) vadītāju.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
   To piemēro no 2008. gada 25. novembra līdz 2009. gada 24. novembrim.

      Briselē, 2008. gada 11. novembrī

            Politikas un drošības komitejas vārdā —

            priekšsēdētāja

         C. ROGER

      (1)  OV L 327, 14.12.2005., 28. lpp.


title: 2012/625/ES: Padomes Lēmums ( 2012. gada 4. oktobris ), ar ko ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli no Kipras

text:
               9.10.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 274/28

         PADOMES LĒMUMS
   (2012. gada 4. oktobris),
   ar ko ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli no Kipras
   (2012/625/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 302. pantu,
   ņemot vērā Kipras Republikas valdības priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas atzinumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2010. gada 13. septembrī pieņēma Lēmumu 2010/570/ES, Euratom, ar ko laikposmam no 2010. gada 21. septembra līdz 2015. gada 20. septembrim ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļus (1).

               (2)

               Pēc Andreas LOUROUTZIATIS kunga amata pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies viena Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļa vieta,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2015. gada 20. septembrim, Manthos MAVROMMATIS kungs tiek iecelts par Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Luksemburgā, 2012. gada 4. oktobrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         S. CHARALAMBOUS

      (1)  OV L 251, 25.9.2010., 8. lpp.


title: Padomes lēmums (1982. gada 13. decembris) par Ziemeļatlantijas lašu saudzēšanas konvencijas noslēgšanu

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31982D0886

Oficiālais Vēstnesis L 378 , 31/12/1982 Lpp. 0024 - 0024 Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 4 Sējums 1 Lpp. 0065  Speciālizdevums spāņu valodā: Nodaļa 04 Sējums 2 Lpp. 0044  Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 4 Sējums 1 Lpp. 0065  Speciālizdevums portugāļu valodā Nodaļa 04 Sējums 2 Lpp. 0044

		Padomes lēmums(1982. gada 13. decembris)par Ziemeļatlantijas lašu saudzēšanas konvencijas noslēgšanu(82/886/EEK)EIROPAS KOPIENU PADOME,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 43. pantu,ņemot vērā Komisijas ieteikumu,ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu [1],tā kā starptautiskai sadarbībai ir būtiska nozīme, lai nodrošinātu lašu krājumu saglabāšanu, atjaunošanu, pavairošanu un racionālu pārvaldību Ziemeļatlantijā;tā kā Kopiena ir piedalījusies sarunās, kuru noslēgumā diplomātiskā konference, kas notika Reikjavīkā no 1982. gada 18. janvāra līdz 22. janvārim, pieņēma Ziemeļatlantijas lašu saudzēšanas konvenciju;tā kā šajā konvencijā ir ņemti vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Trešās jūras tiesību konferences konvencijas projekta noteikumi par andromo zivju krājumiem;tā kā konvencija veido noderīgu sistēmu starptautiskai sadarbībai, lai nodrošinātu lašu krājumu saglabāšanu, atjaunošanu, pavairošanu un racionālu pārvaldību Ziemeļatlantijā;tā kā konvencija rada pieņemamu līdzsvaru starp to valstu interesēm, kuru upēs ir lašu izcelsme, un citu valstu interesēm, kuru zvejas jurisdikcijas zonās lašus zvejo,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.Vienīgais pantsAr šo Eiropas Ekonomikas kopienas vārdā ir apstiprināta Ziemeļatlantijas lašu saudzēšanas konvencija.Konvencijas teksts ir pievienots šim lēmumam.Briselē, 1982. gada 13. decembrīPadomes vārdā —priekšsēdētājsN. A. Kofoed[1] OV C 238, 13.9.1982., 106. lpp.--------------------------------------------------


title: 2004/586/EK: Padomes lēmums (2004. gada 19. jūlijs), ar ko nosaka vispārējo pieeju līdzekļu pārdalei saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1268/1999 par Kopienas atbalstu pirmspievienošanās pasākumiem lauksaimniecības un lauku attīstībai Centrāleiropas un Austrumeiropas kandidātvalstīs laikposmā pirms to pievienošanās

text:
               4.8.2004

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 257/6

      PADOMES LĒMUMS

   (2004. gada 19. jūlijs),
   ar ko nosaka vispārējo pieeju līdzekļu pārdalei saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1268/1999 par Kopienas atbalstu pirmspievienošanās pasākumiem lauksaimniecības un lauku attīstībai Centrāleiropas un Austrumeiropas kandidātvalstīs laikposmā pirms to pievienošanās
   (2004/586/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1268/1999 (1999. gada 21. jūnijs) par Kopienas atbalstu pirmspievienošanās pasākumiem lauksaimniecības un lauku attīstībai Centrāleiropas un Austrumeiropas kandidātvalstīs laikposmā pirms to pievienošanās (1), jo īpaši tās 15. panta otro daļu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Eiropadome 2002. gada 12. un 13. decembrī Kopenhāgenā apstiprināja sarunu iznākumu, no kā izrietēja to astoņu valstu pievienošanās Eiropas Savienībai 2004. gadā, kas tolaik ir bijušas atbalstu saņēmējas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1268/1999. Pēc pievienošanās Eiropas Savienībai 2004. gada 1. maijā minētās valstis zaudēja tiesības uz atbalstu, ko paredz minētā regula. Līdz ar to laikposmā no 2004. līdz 2006. gadam atbalstu saskaņā ar saistībām, ko uzliek šī regula, turpinās saņemt tikai Bulgārija un Rumānija.

               (2)

               Pēc Komisijas ieteikuma apstiprinot ceļa kartes Bulgārijai un Rumānijai, Kopenhāgenas Eiropadome vienojās noteikt piešķīruma sadalījuma proporcijas attiecīgi 30 % un 70 % atbalstam saskaņā ar PHARE programmu, kas izveidota atbilstīgi Padomes Regulai (EEK) Nr. 3906/89 (1989. gada 18. decembris) par ekonomisku palīdzību Ungārijas Republikai un Polijas Tautas Republikai (2), īpašo pievienošanās programmu lauksaimniecības un lauku attīstībai (SAPARD), kas izveidota atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 1268/1999, un pirmspievienošanās struktūrpolitikas programmu (ISPA), kas izveidota atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 1267/1999 (3).

               (3)

               Šīs proporcijas noteiktas, ņemot vērā vajadzību un spēju izmantot palīdzību, kā norādīts Regulas (EK) Nr. 1268/1999 15. panta pirmajā daļā, kā arī kritērijus finanšu asignēšanai katrai kandidātvalstij, kā noteikts minētās regulas 7. panta 3. punktā.

               (4)

               Padome saskaņā ar Regulas (EK) Nr.1268/1999 15. panta otro daļu nosaka vispārējo pieeju SAPARD instrumenta finanšu līdzekļu pārdalei starp atlikušajām saņēmējvalstīm, proti, starp Rumāniju un Bulgāriju,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   Vienīgais pants
   Laikposmā no 2004. līdz 2006. gadam ieskaitot to līdzekļu sadalījumu starp Rumāniju un Bulgāriju, kas ir pieejami atbilstīgi Regulā (EK) Nr. 1268/1999 paredzētajām saistībām, nosaka pēc likmes 70 % Rumānijai un 30 % Bulgārijai.

      Briselē, 2004. gada 19. jūlijā

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         C. VEERMAN

      (1)  OV L 161, 26.6.1999., 87. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 769/2004 (OV L 123, 27.4.2004., 1. lpp.).

      (2)  OV L 375, 23.12.1989., 11. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 769/2004.

      (3)  OV L 161, 26.6.1999., 73. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 769/2004.


title: 2004/648/EK: Padomes lēmums (2004. gada 13. septembris) par principiem, prioritātēm un nosacījumiem Eiropas Partnerībā ar Horvātiju

text:
               22.9.2004

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 297/19

      PADOMES LĒMUMS

   (2004. gada 13. septembris)
   par principiem, prioritātēm un nosacījumiem Eiropas Partnerībā ar Horvātiju
   (2004/648/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā Padomes 2004. gada 22. marta Regulu (EK) Nr. 533/2004 par Eiropas partnerību izveidošanu atbilstīgi Stabilizācijas un asociācijas procesam (1), jo īpaši tās 2. pantu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               2003. gada 19. un 20. jūnija Tesaloniku Eiropadome apstiprināja “Tesaloniku Darba kārtību Rietumbalkāniem: virzība uz Eiropas integrāciju”, kurā Eiropas partnerību izveide ir minēta kā viens no līdzekļiem Stabilizācijas un asociācijas procesa intensificēšanai.

               (2)

               Regula (EK) Nr. 533/2004 paredz, ka Padome pēc Komisijas priekšlikuma ar kvalificētu balsu vairākumu paredz principus, prioritātes un nosacījumus, kas jāiekļauj Eiropas partnerībās, kā arī visiem turpmākajiem pielāgojumiem. Tāpat minētā regula paredz, ka Eiropas partnerību īstenošanas pārraudzību nodrošinās, izmantojot mehānismus, kas izveidoti saskaņā ar Stabilizācijas un asociācijas procesu, jo īpaši gada ziņojumus.

               (3)

               Komisijas atzinumā par Horvātijas lūgumu kļūt par dalībvalsti ir analizēta Horvātijas sagatavošanās turpmākai integrācijai Eiropas Savienībā un norādītas vairākas turpmākās darbības prioritārās jomas.

               (4)

               Lai sagatavotos turpmākai integrācijai Eiropas Savienībā, Horvātijai vajadzētu sagatavot plānu, ietverot grafiku un sīki izstrādātus noteikumus, lai darbotos Eiropas Partnerības prioritārajās jomās,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 533/2004 1. pantu, principi, prioritātes un nosacījumi Eiropas Partnerībai ar Horvātiju ir noteikti šā lēmuma pielikumā, kas ir tā sastāvdaļa.
   2. pants
   Eiropas Partnerības īstenošanu pārrauga, izmantojot mehānismu sistēmu, kas izveidota saskaņā ar Stabilizācijas un asociācijas procesu.
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā trešajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2004. gada 13. septembrī

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         B. R. BOT

      (1)  OV L 86, 24.3.2004., 1. lpp.

      PIELIKUMS
      1.   IEVADS
      Tesaloniku Darba kārtība Rietumbalkāniem konstatē ceļus un veidus Stabilizācijas un asociācijas procesa intensificēšanai, inter alia, ar Eiropas Partnerību izveides palīdzību.
      Pamatojoties uz Komisijas atzinumu par Horvātijas lūgumu uzņemšanai par dalībvalsti, Eiropas Partnerības ar Horvātiju nolūks ir apzināt rīcības prioritātes, lai atbalstītu centienus tuvināties Eiropas Savienībai saskaņotā struktūrā. Prioritātes ir pielāgotas Horvātijas konkrētajām vajadzībām un gatavības stadijai, un pēc vajadzības tās tiks atjauninātas. Eiropas Partnerība paredz arī pamatnostādnes par finansiālu palīdzību Horvātijai.
      Sagaidāms, ka Horvātija pieņems plānu, ietverot grafiku un sīki izstrādātus noteikumus, attiecībā uz tās plānotajām darbībām Eiropas Partnerības prioritārajās jomās. Šajā plānā jānorāda arī tas, kādā veidā tiks ievērota Tesaloniku darba kārtība, prioritātes organizētās noziedzības un korupcijas apkarošanā un pasākumi integrētas robežu pārvaldības nodrošināšanai, kas ierosināti TI ministru sanāksmē Briselē 2003. gada 28. novembrī ES un Rietumbalkānu foruma gaitā.
      2.   PRINCIPI
      Stabilizācijas un asociācijas process turpina būt par pamatu Rietumbalkānu valstu kursam uz Eiropu visā laikposmā pirms to pievienošanās.
      Galvenās prioritātes, kas apzinātas attiecībā uz Horvātiju, ir saistītas ar tās spēju izpildīt 1993. gada Kopenhāgenas Eiropadomes noteiktos kritērijus un Stabilizācijas un asociācijas procesa nosacījumus, jo īpaši nosacījumus, ko definējusi Padome savos 1997. gada 29. aprīļa un 1999. gada 21.–22. jūnija secinājumos, 2000. gada 24. novembra Zagrebas augstākā līmeņa sanāksmes noslēguma deklarācijā un Tesaloniku Darba kārtībā.
      3.   PRIORITĀTES
      Eiropas Partnerība norāda uz galvenajām prioritātes jomām Horvātijas sagatavošanās darbiem turpmākai integrācijai Eiropas Savienībā, pamatojoties uz analīzi, kas ietverta Komisijas atzinumā par Horvātijas pieteikumu kļūšanai par dalībvalsti. Šajā Eiropas Partnerībā uzskaitītās prioritātes ir izraudzītas, balstoties uz to, ka ir pamatoti uzskatīt, ka Horvātija var dažu turpmāko gadu laikā tās izpildīt vai panākt ievērojamu progresu to izpildē. Tiek nodalītas īstermiņa prioritātes, kuru izpildīšana sagaidāma viena līdz divu gadu laikā, un vidēja termiņa prioritātes, kuras paredzēts izpildīt trīs līdz četru gadu laikā.
      Jāatceras, ka attiecībā uz tiesību aktu tuvināšanu ES acquis iekļaušana tiesību aktos pati par sevi nav pietiekama; nepieciešams arī sagatavoties tā pilnīgai īstenošanai.
      3.1.   ĪSTERMIŅA PRIORITĀTES
      Politiskie kritēriji
      Demokrātija un tiesu vara
      Stiprināt tiesu sistēmu
      Izstrādāt un ieviest visaptverošu stratēģiju tiesu reformai, konsultējoties ar visām ieinteresētajām organizācijām, tostarp pieņemt nepieciešamos jaunos tiesību aktus un izveidot karjeras vadības sistēmu, kura ietver arī atklātu, taisnīgu un caurskatāmu sistēmu darbinieku pieņemšanai darbā, vērtēšanai un mobilitātei. Paaugstināt profesionalitāti tiesu sistēmā, nodrošinot pietiekamu valsts finansējumu tiesnešu un citu tiesu ierēdņu apmācības iestādēm, lai ļautu tām izstrādāt augstas kvalitātes apmācību tiesnešiem, prokuroriem un administratīvajam personālam. Nodrošināt atbilstošas sākotnējās un profesionālās apmācības shēmas. Risināt tiesu pārslogotības problēmu. Veikt pasākumus tiesu nolēmumu pareizas un pilnīgas izpildes nodrošināšanai.
      Uzlabot cīņu pret korupciju
      Veikt pasākumus, lai nodrošinātu tiesiskās struktūras ieviešanu un izpildi cīņai pret korupciju. It sevišķi stiprināt Korupcijas un organizētās noziedzības apkarošanas biroja (USKOK) administratīvās un operatīvās spējas. Turpināt attīstīt valsts stratēģiju korupcijas novēršanai un apkarošanai un nodrošināt nepieciešamo saskaņošanu starp attiecīgajiem valdības departamentiem un organizācijām attiecībā uz lēmumu izpildi. Ieviest uzvedības/ētikas kodeksus amatpersonām un vēlētiem pārstāvjiem. Pieņemt lēmumus informētības palielināšanai par korupciju kā nopietnu kriminālnoziegumu.
      Uzlabot valsts administrācijas funkcionēšanu
      Veikt sākotnējos pasākumus, lai nodrošinātu caurskatāmas kārtības izmantošanu darbinieku pieņemšanā darbā un paaugstināšanā, un uzlabot personāla pārvaldību visās valsts pārvaldes organizācijās, lai nodrošinātu valsts dienestu atbildību, atklātību un caurskatāmību.
      Cilvēktiesības un mazākumtautību aizsardzība
      Uzlabot mazākumtautību tiesību ievērošanu
      Nodrošināt Konstitucionālā likuma par mazākumtautībām ieviešanu. It sevišķi nodrošināt mazākumtautību proporcionālu pārstāvniecību vietējās un reģionālās pašvaldībās, valsts pārvaldes un tiesu iestādēs un valdībā, kā noteikts minētajā likumā. Nodrošināt nepieciešamos līdzekļus, tostarp atbilstošu finansējumu, lai nodrošinātu vēlētu mazākumtautību padomju pienācīgu funkcionēšanu. Ieviest jaunu stratēģiju čigānu aizsardzībai un integrācijai.
      Paātrināt bēgļu atgriešanos
      Līdz 2004. gada aprīlim pabeigt jau iesniegto mājokļu rekonstrukcijas pieprasījumu apstrādi; rekonstruēt visas mājas, par kurām pieņemts pozitīvs lēmums, līdz 2005. gada aprīlim; nodrošināt atbilstošu sabiedrības informētības kampaņu potenciālajiem labuma guvējiem pēc rekonstrukcijas pieprasījumu iesnieguma termiņa atvēršanas no 2004. gada 1. aprīļa līdz 30. septembrim. Pabeigt māju valdījuma atgūšanu līdz 2004. gada jūnijam. Ieviest tiesību aktus par zaudētu īres/mītnes tiesību kompensēšanu valsts īpaši aizsargātās teritorijās un ārpus tām. Nodrošināt nepieciešamo saskaņošanu un sadarbību starp visām attiecīgajām iestādēm centralizētā un vietējā līmenī. Radīt sociālos un ekonomiskos apstākļus, lai uzlabotu attieksmi pret personām, kas atgriezušās, un šo personu integrēšanos attiecīgajās kopienās. Paplašināt reģionālo sadarbību bēgļu atgriešanās procesa paātrināšanā.
      Paplašināt izteiksmes brīvību un nodrošināt plašsaziņas līdzekļu demokrātisku funkcionēšanu
      Pārskatīt tiesību aktus par plašsaziņas līdzekļiem atbilstoši ieteikumiem, ko 2004. gada februārī formulējusi Eiropas Padomes, Komisijas un EDSO vienotā ekspertīzes misija. Jo īpaši pārskatīt Likumu par elektroniskiem plašsaziņas līdzekļiem, lai izveidotu caurskatāmu, prognozējamu un iedarbīgu reglamentēšanas sistēmu (tostarp pakāpenisku pielāgošanos ES acquis, pilnībā ieviešot jau ratificēto Eiropas Padomes Konvenciju par pārrobežu televīziju); nodrošināt Elektronisko plašsaziņas līdzekļu padomes politisku un finansiālu neatkarību; nodrošināt, lai Horvātijas radio un televīzija un tās Programmu padome darbotos patstāvīgi un stabili Horvātijas Likuma par radio un televīziju pārskatīšanas laikā; nodrošināt, lai Plašsaziņas līdzekļu likuma un tiesību aktu par neslavas celšanu pārskatīšana atspoguļotu Eiropas standartus, kas noteikti Eiropas Cilvēktiesību konvencijas 10. pantā un Eiropas Cilvēktiesību tiesas tiesu praksē.

         Uzlabot sadarbību ar ombudu, pilnībā ņemot vērā ombuda ieteikumos un gada pārskatā norādītos faktus.
      Reģionālā sadarbība
      Nodrošināt pilnu sadarbību ar Starptautisko krimināltiesu bijušajai Dienvidslāvijai (ICTY)
      Paplašināt reģionālo sadarbību
      Strādāt pie galīgu risinājumu atrašanas pastāvošajiem divpusējiem jautājumiem jo īpaši saistībā ar robežas jautājumiem ar Slovēniju, Serbiju un Melnkalni, Bosniju un Hercegovinu, neuzņemoties nekādas vienpusējas iniciatīvas. Atrisināt visas problēmas, kas izriet no aizsargātās “Ekoloģiskās un zvejas zonas” Adrijas jūrā vienpusējas deklarēšanas. Nodrošināt visu reģionālo brīvās tirdzniecības līgumu izpildi. Noslēgt un pildīt līgumu kopumu ar kaimiņvalstīm cīņā pret organizēto noziedzību, robežu pārvaldības un atpakaļuzņemšanas jomā. Sākt īstenot Saprašanās memorandu par Dienvidaustrumu Eiropas galvenā reģionālā transporta tīkla izstrādi, un jo īpaši veikt pasākumus sadarbības mehānismu izveidošanai, tostarp izveidot uzraudzības komiteju un Dienvidaustrumu Eiropas Transporta observatoriju (SEETO). Nodrošināt progresu to saistību izpildē, kas pieņemtas saskaņā ar Atēnu procesa par reģionālo enerģijas tirgu Dienvidaustrumu Eiropā 2002. un 2003. gada memorandiem.
      Nodrošināt Stabilizācijas un asociācijas līguma atbilstīgu izpildi reģionālās sadarbības jomā
      Pabeigt pārrunas ar Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku par divpusēju reģionālās sadarbības konvenciju.
      Ekonomiskie kritēriji

         Saglabāt piesardzīgu, uz stabilitāti vērstu makroekonomisko politiku, tostarp uz tirgus pamata izstrādātu monetāru instrumentu izveidošanu, lai paaugstinātu monetārās politikas efektivitāti.
      Paātrināt uzņēmumu restrukturizāciju un privatizāciju
      Likvidēt neskaidrības, pieņemot grozījumus esošajos tiesību aktos. Paātrināt uzņēmumu restrukturizāciju un valsts uzņēmumu privatizāciju. Izstrādāt un pieņemt stratēģiju lielo valsts uzņēmumu restrukturizācijai un privatizācijai vai likvidēšanai, jo īpaši ražošanā, lauksaimniecībā, transporta, tūrisma un komunālo pakalpojumu jomā. Pieņemt restrukturizācijas programmu tērauda nozarē un sākt tās ieviešanu atbilstoši ES prasībām.
      Samazināt ierobežojumus ienākšanai tirgū un aiziešanai no tā
      Vienkāršot noteikumus par uzņēmumu ienākšanu tirgū un aiziešanu no tā. Jo īpaši paātrināt reģistrācijas kārtību un uzlabot bankrota noteikumu īstenošanu.

         Paātrināt zemes reformu, jo īpaši lauksaimniecības zemes reģistrāciju un privatizāciju, izveidojot mūsdienīgu un racionālu kadastru un zemes reģistru, lai likvidētu esošos šķēršļus zemes un mājokļu tirgus attīstībai.

         Pieņemt vidējā termiņa fiskālo programmu, kas atspoguļotu pastāvīgu fiskālo korekciju un konsolidāciju.

         Turpināt strukturālās reformas valsts finanšu jomā, it sevišķi izdevumu pārvaldības jomā. Izveidot caurskatāmas un racionālas parādu pārvaldības jaudas.
      Spēja uzņemties dalībvalsts pienākumus
      Iekšējais tirgus un tirdzniecība
      Brīva preču aprite
      Pārstrukturēt esošo institucionālo struktūru, lai pabeigtu nepieciešamo regulēšanas, akreditēšanas, standartizēšanas un produktu sertificēšanas funkciju nošķiršanu. Turpināt darbu pie vecās un jaunās pieejas direktīvu transponēšanas.
      Atteikties no atlikušajiem pasākumiem, kuru sekas ir līdzvērtīgas kvantitatīviem ierobežojumiem attiecībā uz importu no ES.
      Izveidot nepieciešamās administratīvās struktūras, lai nodrošinātu visaptverošu metodiku pārtikas drošības nodrošināšanai visā pārtikas ķēdē.
      Nodrošināt racionāla un caurskatāma valsts iepirkuma režīma īstenošanu pilnā apjomā un pieņemt nepieciešamos ieviešanas noteikumus.
      Pakalpojumu sniegšanas brīvība
      Stiprināt regulatora un administratīvo struktūru finanšu pakalpojumu uzraudzībai, un it sevišķi attiecībā uz apdrošināšanas tirgu, investīciju pakalpojumiem un vērtspapīru tirgu.
      Izveidot neatkarīgu uzraudzības iestādi personu datu aizsardzības jomā.
      Brīva kapitāla aprite
      Uzlabot tiesību aktus nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršanai un pabeigt iedarbīgas sistēmas izveidošanu, lai novērstu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu.
      Uzņēmējdarbības tiesības
      Turpināt tiesību aktu pielāgošanu, lai garantētu intelektuālā, rūpnieciskā un komerciālā īpašuma tiesību aizsardzības līmeni līdzvērtīgi tam, kas pastāv ES, un stiprināt administratīvās spējas, lai nodrošinātu iedarbīgus šo tiesību aktu īstenošanas līdzekļus.
      Konkurence
      Turpināt pielāgošanos ES acquis, īstenot prettrestu un valsts atbalsta tiesību aktus un pieņemt attiecīgos ieviešanas noteikumus. Stiprināt Tirgus konkurences aizsardzības aģentūras administratīvās spējas un neatkarību. Uzlabot caurskatāmību valsts atbalsta jomā, inter alia, iesniedzot regulārus gada pārskatus, un izveidot visaptverošu valsts atbalsta shēmu uzskaiti.
      Nodokļu sistēma
      Sākt esošo nodokļu tiesību aktu un administratīvās kārtības pārskatīšanu, lai nodrošinātu nodokļu tiesību aktu racionālu īstenošanu.
      Stiprināt nodokļu un muitas pārvaldības spējas, it sevišķi attiecībā uz piedziņas un kontroles funkcijām; radīt funkcionējošu akcīzes nodokļa dienestu ar atbilstīgu personālu, vienkāršot nodokļu krāpšanas izmeklēšanas kārtību, lai nodrošinātu tās iedarbīgumu.
      Uzsākt nepieciešamo IT sistēmu izveidošanu, lai nodrošinātu elektronisku datu apmaiņu ar ES un tās dalībvalstīm.
      Muitas savienība
      Stiprināt muitas dienestu administratīvās un operatīvās spējas, jo īpaši attiecībā uz preferenciālās izcelsmes noteikumu kontroli, un turpināt pielāgošanos ES Muitas kodeksam.
      Turpināt administratīvās sadarbības paplašināšanu muitas sektorā saskaņā ar Pagaidu nolīgumu.
      Ārējās attiecības
      Atbilstīgi ieviest Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu/Pagaidu līguma pieņemšanas protokolu, ņemot vērā ES paplašināšanu.
      Sektorpolitika
      Lauksaimniecība
      Uzsākt atbilstīgas zemes gabalu identifikācijas sistēmas un dzīvnieku identifikācijas sistēmas izveidošanu atbilstoši ES acquis. Pastiprināt lauksaimniecības statistikas apkopošanu un apstrādi atbilstoši ES standartiem un metodikai.
      Izstrādāt stratēģiju racionālu un finansiāli stabilu maksājumu organizāciju izveidošanai lauksaimniecības līdzekļu pārvaldības un kontroles vajadzībām atbilstoši ES prasībām un starptautiskajiem revīzijas standartiem.
      Pastiprināt administratīvās struktūras, kas nepieciešamas, lai izveidotu lauku attīstības stratēģijas un politikas dokumentus lauku attīstības programmu izstrādāšanai, ieviešanai, pārvaldībai, novērošanai, kontrolei un novērtēšanai.
      Turpināt saskaņošanu ar ES acquis veterinārijas un fitosanitārijas jomā, uzlabot inspekcijas kārtību, modernizēt gaļas un piena ražotnes atbilstoši ES higiēnas un sabiedrības veselības standartiem. Pielāgot dzīvu dzīvnieku un dzīvnieku produkcijas importa režīmu starptautiskajām sanitārijas un fitosanitārijas (SPS) saistībām un ES acquis.
      Zivsaimniecība
      Uzsākt piemērotas administratīvās un pārbaudes struktūras izveidi zivsaimniecības politikas vajadzībām. Pēc Horvātijas 2003. gada oktobra vienpusējā lēmuma paplašināt tās jurisdikciju Adrijas jūrā, kopā ar Komisiju un ieinteresētajām kaimiņvalstīm, jo īpaši Slovēniju un Itāliju, izvērtēt šā lēmuma sekas attiecībā uz zvejas darbību šajā jomā, nolūkā izstrādāt piemērotus risinājumus saskaņā ar secinājumiem, kas pieņemti Venēcijas Konferencē par zivsaimniecību ilgtspējīgu attīstību Vidusjūras baseinā, lai tādējādi nodrošinātu Kopienas zvejas darbības nepārtrauktību.
      Transports
      Turpināt tiesību aktu pielāgošanu un stiprināt administratīvās spējas aviācijas nozarē.
      Statistika
      Stiprināt Horvātijas Statistikas biroja administratīvās spējas un uzlabot koordināciju ar citiem oficiālās statistikas avotiem Horvātijā. Iesniegt Komisijai jaunu priekšlikumu par statistikas reģioniem atbilstoši ES prasībām.
      Telekomunikācijas un informācijas tehnoloģija
      Stiprināt nacionālo regulatoru iestāžu jaudu telekomunikāciju un pasta pakalpojumu jomā un nodrošināt to neatkarību.
      Vide
      Izstrādāt horizontālos tiesību aktus, tostarp par ietekmes novērtēšanu uz vidi un sabiedrības iesaistīšanos.
      Stiprināt administratīvās spējas nacionālā un reģionālā līmenī, lai nodrošinātu plānošanu, tostarp finanšu stratēģiju sagatavošanu.
      Stiprināt nacionālo un reģionālo pārbaudes dienestu spējas un nodrošināt tiem iespēju racionāli īstenot vides tiesību aktus.
      Pieņemt atkritumu apsaimniekošanas plānu un uzsākt tā ieviešanu.
      Finanšu kontrole
      Izstrādāt politiku valsts iekšējās finanšu kontroles sistēmas izveidošanai. Izveidot vai pastiprināt valsts iekšējās kontroles funkcijas, nodrošinot atbilstošu personālu, apmācību un aprīkojumu, tostarp funkcionāli neatkarīgas iekšējā audita vienības.
      Izveidot iedarbīgu kārtību tādu kļūdu atklāšanai, apstrādei un finansiālai, administratīvai un tiesiskai izsekošanai, kas ietekmē Kopienas finansiālās intereses.
      Sadarbība tieslietu un iekšlietu jomā
      Robežu pārvaldība
      Stiprināt robežu pārvaldību, jo īpaši pastiprinot jūras robežu uzraudzību; pieņemt un īstenot integrētu robežas pārvaldības stratēģiju; palielināt investīcijas tehniskajā aprīkojumā un infrastruktūrā; pastiprināt robežsardzes virsnieku specializēto apmācību.
      Pēc saskaņošanas ar visām attiecīgajām iestādēm īstenot pasākumus, ko pieņēmusi valdība un kas iesniegti TI ministru sanāksmei ES un Rietumbalkānu foruma gaitā 2003. gada 28. novembrī.
      Organizētā noziedzība, narkotikas, korupcija un terorisms
      Īstenot pasākumus, ko pieņēmusi valdība un kas iesniegti TI ministru sanāksmei ES un Rietumbalkānu foruma gaitā 2003. gada 28. novembrī.
      Uzlabot koordināciju starp tiesībsargājošām iestādēm un tiesu sistēmu, jo īpaši sakarā ar ekonomiskajiem noziegumiem, organizēto noziedzību, krāpšanu, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un korupciju; pastiprināt cīņu pret narkotiku kontrabandu un stiprināt narkomānijas izskaušanu un narkotiku pieprasījuma samazināšanu; stiprināt Korupcijas un organizētās noziedzības apkarošanas biroja (USKOK) administratīvās spējas.
      Turpināt gatavoties sadarbības līguma noslēgšanai ar Eiropolu.
      Palielināt starptautisko sadarbību un attiecīgo konvenciju pilnīgu ieviešanu attiecībā uz terorismu; uzlabot sadarbību un informācijas apmaiņu starp policiju un izmeklēšanas dienestiem valstī un ar citām valstīm; pastiprināt terorisma aktu finansēšanas vai gatavošanas novēršanu.
      Migrācija un patvērums
      Ieviest jaunus patvēruma tiesību aktus, tostarp izveidot pagaidu uzņemšanas centru.
      3.2.   VIDĒJA TERMIŅA PRIORITĀTES
      Politiskie kritēriji
      Demokrātija un tiesu vara
      Turpināt stiprināt tiesu sistēmu
      Turpināt tiesu reformas ieviešanu un veikt pasākumus, lai vēl vairāk samazinātu lietu uzkrāšanos visās tiesās; racionalizēt tiesu organizāciju, tostarp nodrošināt mūsdienīgas informācijas tehnoloģiju sistēmas un atbilstošu administratīvā personāla līmeni; nodrošināt tiesu lēmumu regulāru un racionālu izpildi; nodrošināt tiesu un juridiskās palīdzības pieejamību un atvēlēt atbilstošus budžeta resursus; pastiprināt apmācību ES likumdošanā.
      Turpināt izvērst cīņu pret korupciju un organizēto noziedzību
      Veicināt turpmāku progresu cīņā pret korupciju un ieviest attiecīgos tiesību aktus. Jo īpaši izveidot speciālistu vienības korupcijas apkarošanai attiecīgajos dienestos un nodrošināt tām nepieciešamo apmācību un resursus. Nodrošināt, lai tiktu ievēroti starptautiskajos dokumentos noteiktie standarti, pieņemot atbilstošus tiesību aktus un administratīvos pasākumus. Veicināt ES dalībvalstu deleģēto sadarbības koordinatoru izvietošanu attiecīgajās valsts iestādēs, kas iesaistītas cīņā pret organizēto noziedzību. Ik pēc sešiem mēnešiem ziņot ES par faktiskajiem rezultātiem, kas gūti tiesu darbā ar organizēto noziedzību saskaņā ar noteikumiem Apvienoto Nāciju Konvencijā par starpnacionālo organizēto noziedzību, kas pazīstama kā Palermo Konvencija.
      Turpināt uzlabot valsts pārvaldes funkcionēšanu
      Turpināt ar ES acquis tieši saistīto izveidošanas procesu un ieviest reformas valsts pārvaldes efektivitātes uzlabošanai kopumā. Pabeigt denacionalizācijas procesu.
      Cilvēktiesības un nacionālo minoritāšu aizsardzība
      Nodrošināt mazākumtautību tiesību pastāvīgu ievērošanu
      Turpināt uzlabot čigānu stāvokli, pastiprinot attiecīgās stratēģijas īstenošanu, tostarp nodrošinot nepieciešamo finansiālo atbalstu valsts un vietējā līmenī, pasākumus pret diskrimināciju, kas vērsti uz nodarbinātības iespēju veicināšanu, izglītības pieejamības palielināšanu un mājokļu apstākļu uzlabošanu.

         Pabeigt bēgļu atgriešanās procesu, pareizi un savlaicīgi ieviešot attiecīgos tiesību aktus. Attiecīgajās teritorijās ar reģionālās attīstības programmu palīdzību nodrošināt atgriezušos personu ekonomisko un sociālo integrāciju.
      Reģionālā sadarbība
      Papildus paplašināt reģionālo sadarbību
      Attiecībā uz Atēnu procesu par reģionālo enerģijas tirgu Dienvidaustrumu Eiropā sagatavoties integrēta reģionālā enerģijas tirgus izveidošanai.
      Ekonomiskie kritēriji
      Turpināt uzlabot apstākļus privātiem uzņēmumiem
      Panākt būtisku progresu privatizācijas procesā un turpināt centienus uzlabot apstākļus privāto uzņēmumu radīšanai un attīstībai. Panākt būtisku progresu lielo uzņēmumu restrukturizācijas jomā.

         Pabeigt zemes reformu, īpašu uzsvaru liekot uz lauksaimniecības zemes reģistrāciju un privatizāciju.
      Turpināt darba tirgus reformu
      Turpināt centienus uzlabot darba tirgus atsaucību un palielināt darbaspēka iesaistīšanu.

         Turpināt ilgtspējīgas vidējā termiņa fiskālās infrastruktūras ieviešanu, pastāvīgi samazinot vispārējo valsts tēriņu daļu IKP. Noteikt valsts tēriņu prioritāti brīvo resursu tērēšanai ar ES acquis saistītiem izdevumiem, tostarp veselības aprūpes un pensiju sistēmas reformai. Turpināt samazināt subsīdijas lieliem zaudējumus radošiem uzņēmumiem. Uz šā pamata turpināt samazināt vispārējo valdības deficītu un valsts sektora parādu slogu.
      Spēja uzņemties dalībvalsts pienākumus
      Iekšējais tirgus un tirdzniecība
      Brīva preču aprite
      Panākt būtisku progresu veco un jauno pieejas direktīvu transponēšanā un ES standartu pieņemšanā.
      Turpināt Horvātijas pārtikas likumdošanas pielāgošanu un stiprināt nepieciešamās ieviešanas struktūras.
      Ieviest valsts iepirkuma režīmu, izmantojot visas attiecīgās administratīvās struktūras, un panākt būtisku progresu darbā pie pilnīgas pielāgošanās ES acquis.
      Brīva personu pārvietošanās
      Turpināt pielāgošanos ES acquis profesionālās kvalifikācijas un diplomu atzīšanas jomā, tostarp attiecībā uz izglītības un apmācības noteikumiem; turpmāk attīstīt nepieciešamās administratīvās struktūras.
      Atcelt visus diskriminējošos pasākumus attiecībā pret ES migrējošiem darba ņēmējiem un ES pilsoņiem; pastiprināt administratīvās struktūras sociālā nodrošinājuma shēmu koordinēšanai.
      Pakalpojumu sniegšanas brīvība
      Likvidēt atlikušos šķēršļus attiecībā uz fiziskām un juridiskām personām pārrobežu pakalpojumu radīšanai un sniegšanai no ES.
      Turpināt datu aizsardzības tiesību aktu pielāgošanu; stiprināt un nodrošināt uzraudzības varas neatkarību.
      Brīva kapitāla aprite
      Strādāt pie atlikušo kapitāla aprites ierobežojumu atcelšanas; turpināt tiesību aktu pielāgošanu attiecībā uz maksājumu sistēmām un nodrošināt racionālu to ieviešanu.
      Stiprināt finanšu izmeklēšanas nodaļas administratīvās spējas un uzlabot tās sadarbību ar citām iestādēm, kas iesaistītas nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršanā.
      Uzņēmējdarbības tiesības
      Pabeigt pielāgošanos intelektuālā un rūpnieciskā īpašuma tiesību jomā un stiprināt cīņu pret pirātismu un viltošanu.
      Konkurence
      Pastiprināt prettrestu un valsts atbalsta varu un izveidot uzticamu izpildes reģistru. Būtiski uzlabot caurskatāmību valsts atbalsta jomā. Attīstīt konkurences tiesību un politikas apmācību visos pārvaldes un tiesu sistēmas līmeņos.
      Nodokļu sistēma
      Turpināt darbu, lai pabeigtu pielāgošanos ES acquis nodokļu jomā attiecībā uz PVN un akcīzes nodokļiem, pievēršot sevišķu uzmanību PVN teritoriālās piemērošanas brīvajām zonām un esošo PVN nulles likmes un pārdošanas nodokļa zonu likvidēšanai.
      Pieņemt par saistošiem Uzvedības kodeksa principus nodokļu uzlikšanā uzņēmējdarbībai un nodrošināt, lai jaunie nodokļu pasākumi atbilstu šiem principiem.
      Turpināt nodokļu pārvaldības stiprināšanu – tostarp IT sektorā – un nodrošināt tās pareizu funkcionēšanu, lai sasniegtu ES standartu un IT sistēmu savstarpējo pielāgojamību. Izstrādāt un ieviest ētikas kodeksu.
      Muitas savienība
      Stiprināt un konsolidēt muitas dienestu administratīvās un operatīvās spējas. Paplašināt visa personāla apmācību un palielināt informācijas tehnoloģiju izmantošanu, kuru dizainam un lietošanai jābūt savienojamai ar ES sistēmām, lai nodrošinātu savstarpējo pielāgojamību. Izstrādāt un ieviest muitas dienesta ētikas kodeksu.
      Censties panākt atbilstību brīvo zonu, tranzīta, nodevu, tarifu griestu un Vispārējās preferenču sistēmas jomās.
      Sektorpolitika
      Lauksaimniecība
      Stiprināt tirgus un lauku attīstības politikai nepieciešamās administratīvās struktūras; izveidot ES standartiem atbilstošu vīna dārzu reģistru. Turpināt gatavošanos pilnībā funkcionējošas pārvaldes un kontroles sistēmas un maksājumu aģentūras izveidošanai atbilstoši ES prasībām.
      Turpināt un būtiski uzlabot pielāgošanos ES acquis veterinārajā un fitosanitārajā sektorā, ietverot sistēmu dzīvnieku identificēšanai, dzīvnieku atkritumu apstrādi, gaļas un piena ražotņu modernizāciju, dzīvnieku slimību kontroles programmas un augu aizsardzību; būtiski uzlabot pārbaudes struktūras.
      Zivsaimniecība
      Turpināt atbilstošu administratīvo struktūru un aprīkojuma izveidošanu, lai nodrošinātu zivsaimniecības politikas racionālu ieviešanu, tostarp resursu pārvaldību, zvejas darbības pārbaudi un kontroli, tirgus politiku, strukturālās programmas, zvejas kuģu reģistru un flotes jaudu pārvaldības plānu atbilstoši pieejamajiem zivju resursiem.
      Transports
      Turpināt pielāgošanos ES acquis un attīstīt pietiekamas administratīvās spējas autotransporta (sociālie, tehniskie un fiskālie pasākumi), dzelzceļa transporta (it sevišķi savstarpējas ekspluatācijas pasākumi un neatkarīga jaudu sadale) un jūras transporta jomā (it sevišķi jūras drošības jomā). Panākt pilnīgu pielāgošanos ES acquis aviācijas jomā saskaņā ar līgumu par Horvātijas dalību Eiropas vienotajā aviācijas tirgū.
      Ekonomikas un monetārā savienība
      Turpināt saskaņot tiesību aktus, kas reglamentē Centrālās bankas darbību. Uzlabot monetāro politiku, lai paplašinātu uz tirgu orientēto monetāro instrumentu izmantošanu un efektivitāti.
      Sociālā politika un nodarbinātība
      Turpināt pielāgošanos ES tiesību aktiem profesionālās veselības un drošības, darba tiesību, vienlīdzīgas attieksmes pret sievietēm un vīriešiem un diskriminācijas novēršanas jomā; stiprināt ar to saistītās administratīvās struktūras un struktūras, kas nepieciešamas sociālās nodrošināšanas koordinēšanai.
      Izstrādāt un īstenot visaptverošu nodarbinātības stratēģiju, iesaistot visas ieinteresētās puses, ņemot vērā turpmāko dalību Eiropas nodarbinātības stratēģijā, kas saskaņota ar atbilstošo analīzes, ieviešanas un novērtēšanas jaudu veidošanu.
      Tālāk attīstīt sociālo partneru jaudu, jo īpaši divpusējā sociālā dialogā ES acquis izstrādāšanas un ieviešanas nolūkā.
      Turpināt sabiedrības veselības tiesību aktu pielāgošanu un palielināt ieguldījumus veselības aprūpē.
      Enerģētika
      Turpināt pielāgošanos ES acquis par iekšējo enerģijas tirgu (elektrība un gāze), uzlabot enerģijas efektivitāti, atbalstīt atjaunojamus enerģijas avotus, veidot naftas krājumus, lai nodrošinātu pietiekamu apgādes drošību, nodrošināt kodoldrošību un aizsardzību pret radiāciju; stiprināt administratīvās spējas visās šajās jomās.
      Mazie un vidējie uzņēmumi
      Turpināt ieviest Eiropas Mazo uzņēmumu hartu. Turpināt uzņēmējsabiedrību reģistrācijas kārtības vienkāršošanu.
      Zinātne un pētniecība
      Stiprināt zinātniskās pētniecības un tehnoloģiju attīstības jaudu, lai nodrošinātu sekmīgu dalību Kopienas pamatprogrammās.
      Izglītība un apmācība
      Pielikt lielākas pūles, lai radītu mūsdienīgu profesionālās izglītības un apmācības sistēmu.
      Telekomunikācijas un informācijas tehnoloģijas
      Pieņemt nepieciešamos primāros un sekundāros tiesību aktus, lai pabeigtu regulatora struktūru un ieviestu konkurenci visās jomās. Pieņemt saskaņotu stratēģiju uz zināšanām balstītas ekonomikas veicināšanai.
      Reģionālā politika un strukturālo instrumentu koordinēšana
      Nodrošināt skaidru pienākumu sadali un racionālu koordināciju starp ministrijām, lai izveidotu visaptverošu un saskaņotu stratēģiju reģionālās attīstības jomā. Izveidot partnerattiecību struktūras, kas nodrošina ciešu sadarbību starp attiecīgajām ieinteresētajām pusēm valsts un reģionālā līmenī.
      Nodrošināt, lai ieceltās pārvaldes un maksājumu iestādes progresīvi veidotu savu jaudu; izstrādāt un īstenot reģionālās attīstības plānus; paplašināt finanšu pārvaldes un kontroles kārtību; izveidot atbilstīgas novērošanas un novērtēšanas sistēmas.
      Vide
      Nodrošināt vides aizsardzības prasību integrēšanu pārējo sektoru politiku noteikšanas un īstenošanas jomā, lai veicinātu ilgtspējīgu attīstību; ieviest horizontālos tiesību aktus.
      Turpināt darbu pie ES acquis transponēšanas, ar sevišķu uzsvaru uz atkritumu apsaimniekošanu, ūdens kvalitāti, gaisa kvalitāti, dabas aizsardzību un integrētu piesārņojuma novēršanu un kontroli. Izstrādāt vides investīciju stratēģiju, pamatojoties uz pielāgošanās izmaksu aplēsēm. Palielināt investīcijas vides infrastruktūrā, ar sevišķu uzsvaru uz notekūdeņu savākšanu un apstrādi, dzeramā ūdens apgādi un atkritumu apsaimniekošanu.
      Patērētāju un veselības aizsardzība
      Turpināt pielāgošanos ES acquis par pasākumiem sakarā ar drošību un stiprināt iedarbīgai tirgus uzraudzībai nepieciešamās administratīvās jaudas.
      Finansiālā kontrole
      Izstrādāt saskaņotu tiesību aktu struktūru un iedarbīgus mehānismus valsts ienākuma un izdevumu novērošanai, kontrolei un auditam.
      Izstrādāt iedarbīgus mehānismus Komisijas informēšanai par kļūdām, kas skar Kopienas finanšu intereses, un izveidot nepieciešamās koordinēšanas metodes.
      Sadarbība tieslietu un iekšlietu jomā
      Robežu pārvaldība
      Stiprināt robežkontroli, izveidot nacionālās datubāzes un reģistrus un nodrošināt koordināciju starp attiecīgajiem dienestiem.
      Organizētā noziedzība un korupcija
      Uzlabot policijas aprīkojumu un infrastruktūru, ieskaitot datorizētas izmeklēšanas sistēmas izveidošanu; stiprināt sadarbību starp policiju un citām tiesībsargājošām iestādēm; pastiprināt cīņu pret narkotiku kontrabandu, organizēto noziedzību, ekonomisko noziedzību (tostarp nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un naudas viltošanu), krāpšanu un korupciju; uzlabot attiecīgo valsts tiesību aktu pielāgošanu ES acquis šajās jomās.
      4.   PROGRAMMU VEIDOŠANA
      Kopienas palīdzība Rietumbalkānu valstīm Stabilizācijas un asociācijas procesa ietvaros tiks sniegta ar atbilstošu finansiālo instrumentu palīdzību, jo īpaši saskaņā ar Padomes 2000. gada 5. decembra Regulu (EK) Nr. 2666/2000 par palīdzību Albānijai, Bosnijai un Hercegovinai, Horvātijai, Dienvidslāvijas Federatīvajai Republikai un Bijušajai Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikai (1); attiecīgi, šis lēmums neuzliek nekādus finansiālus pienākumus. Turklāt Horvātijai būs pieejams finansējums no daudzvalstu un horizontālajām programmām. Komisija strādā kopā ar Eiropas Investīciju banku un starptautiskām finanšu iestādēm, jo īpaši Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banku un Pasaules Banku, lai atvieglotu projektu līdzfinansēšanu sakarā ar Stabilizācijas un asociācijas procesu.
      5.   NOSACĪJUMI
      Nosacījumi Kopienas palīdzībai Rietumbalkānu valstīm saskaņā ar Stabilizācijas un asociācijas procesu ir turpmāks progress Kopenhāgenas politisko kritēriju izpildē. Šo vispārējo noteikumu rezultātā Padome var veikt atbilstošus pasākumus, pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 2666/2000 5. pantu.
      Komisijas palīdzība atkarīga arī no nosacījumiem, ko Padome definējusi savos 1997. gada 29. aprīļa secinājumos, jo īpaši attiecībā uz saņēmēja apņemšanos īstenot demokrātiskas, ekonomiskas un institucionālas reformas, ņemot vērā šajā Eiropas Partnerībā noteiktās prioritātes.
      6.   NOVĒROŠANA
      Eiropas Partnerības īstenošanas pārraudzību nodrošina, izmantojot mehānismus, kas izveidoti saskaņā ar Stabilizācijas un asociācijas procesu, jo īpaši gada ziņojumus par Stabilizācijas un asociācijas procesu.

         (1)  OV L 306, 7.12.2000., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2415/2001 (OV L 327, 12.12.2001., 3. lpp.).


title: 2004/652/EK, Euratom: Padomes lēmums (2004. gada 13. septembris), ar ko ieceļ jaunu Eiropas Kopienu Komisijas locekli

text:
               23.9.2004

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 298/24

      PADOMES LĒMUMS

   (2004. gada 13. septembris),
   ar ko ieceļ jaunu Eiropas Kopienu Komisijas locekli
   (2004/652/EK, Euratom)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 215. panta otro daļu,
   ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 128. panta otro daļu,
   tā kā:

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Louis MICHEL kungu ar šo ieceļ par Komisijas locekli uz laikposmu no 2004. gada 13. septembra līdz 2004. gada 31. oktobrim.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā 2004. gada 13. septembrī.
   3. pants
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2004. gada 13. septembrī

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         B. R. BOT


title: 2012/28/KĀDP: Politikas un drošības komitejas Lēmums EUPOL COPPS /1/2011 ( 2011. gada 20. decembris ), ar ko pagarina pilnvaru termiņu Eiropas Savienības Policijas misijas palestīniešu teritorijās ( EUPOL COPPS ) vadītājam

text:
               13.1.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 9/15

         POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJAS LĒMUMSEUPOL COPPS/1/2011
   (2011. gada 20. decembris),
   ar ko pagarina pilnvaru termiņu Eiropas Savienības Policijas misijas palestīniešu teritorijās (EUPOL COPPS) vadītājam
   (2012/28/KĀDP)
   POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 38. panta trešo daļu,
   ņemot vērā Padomes Lēmumu 2010/784/KĀDP (2010. gada 17. decembris) par Eiropas Savienības Policijas misiju palestīniešu teritorijās (EUPOL COPPS) (1) un jo īpaši tā 10. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Lēmumā 2010/784/KĀDP 10. panta 1. punktā paredzēts, ka Politikas un drošības komiteja (PDK) ir pilnvarota saskaņā ar Līguma 38. panta 3. daļu pieņemt attiecīgus lēmumus, lai īstenotu EUPOL COPPS politisko kontroli un stratēģisko vadību, tostarp jo īpaši pieņemt lēmumu par misijas vadītāja iecelšanu.

               (2)

               Pēc Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos (AP) priekšlikuma PDK ar Lēmumu EUPOL COPPS/2/2009 (2)2009. gada 15. decembrīEUPOL COPPS misijas vadītāja amatā iecēla Henrik MALMQUIST kungu.

               (3)

               AP ir ierosinājusi EUPOL COPPS vadītāja Henrik MALMQUIST kunga pilnvaru termiņu pagarināt uz laikposmu no 2012. gada 1. janvāra līdz 2012. gada 30. jūnijam,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Eiropas Savienības Policijas misijas palestīniešu teritorijās (EUPOL COPPS) vadītāja Henrik MALMQUIST kunga pilnvaru termiņš tiek pagarināts uz laikposmu no 2012. gada 1. janvāra līdz 2012. gada 30. jūnijam.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
   To piemēro līdz 2012. gada 30. jūnijam.

      Briselē, 2011. gada 20. decembrī

            Politikas un drošības komitejas vārdā –

            priekšsēdētājs

         O. SKOOG

      (1)  OV L 335, 18.12.2010., 60. lpp.

      (2)  OV L 330, 16.12.2009., 78. lpp.


title: Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1297/2008/EK ( 2008. gada 16. decembris) par Eiropas uzņēmējdarbības un tirdzniecības statistikas modernizācijas (EUTSM) programmu (Dokuments attiecas uz EEZ)

text:
               19.12.2008

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 340/76

      EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS Nr. 1297/2008/EK
   (2008. gada 16. decembris)
   par Eiropas uzņēmējdarbības un tirdzniecības statistikas modernizācijas (EUTSM) programmu
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 285. pantu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (1),
   tā kā:

               (1)

               Komisija savā 2005. gada 16. marta paziņojumā par labāku regulējumu izaugsmei un darbavietām Eiropas Savienībā un 2007. gada 24. janvāra paziņojumā par rīcības programmu administratīvā sloga samazināšanai Eiropas Savienībā apņēmās nodrošināt labāku reglamentēšanas politiku, samazināt nevajadzīgu birokrātiju un pārlieku regulējumu.

               (2)

               Komisija 2006. gada 14. novembrī publicēja paziņojumu par to, kā mazināt slogu, kas saistīts ar statistikas datu sniegšanu, kā arī Kopienas statistikas jomas vienkāršošanu un prioritāšu noteikšanu, kurā izklāstīta stratēģiska pieeja, lai turpinātu samazināt statistikas radīto slogu uzņēmumiem.

               (3)

               Lai apmierinātu Kopienas vajadzības statistikas informācijas jomā, pēdējo 15 gadu laikā ar mērķi aprakstīt uzņēmumu darbību ir ieviests liels skaits statistikas noteikumu, kuri paredz uzņēmumu pienākumu sniegt datus. Ir nepieciešama rūpīga pārbaude, lai inter alia nodrošinātu, ka šo statistikas noteikumu darbības joma, jēdzieni un definīcijas ir konsekventas. Ciktāl iespējams, visus šos noteikumus vajadzētu vienkāršot un sakārtot prioritāšu kārtībā.

               (4)

               Uzņēmējdarbības un tirdzniecības statistika nākamajos gados saskarsies ar būtisku izaicinājumu. Lai apstiprinātu Kopienas politikas iniciatīvas, tām jāspēj atspoguļot tādas parādības mainīgajā Kopienas ekonomikā kā globalizācija, jaunas tendences uzņēmējdarbībā, informācijas sabiedrība, pakalpojumu tirdzniecība, inovācijas, tirdzniecības modeļu maiņa un konkurētspēja, ņemot vērā atjaunoto Lisabonas stratēģiju.

               (5)

               Galvenais elements, kas rada vajadzību pēc uzņēmējdarbības un tirdzniecības statistikas, ir atjaunotā Lisabonas stratēģija, kuras mērķi ir veicināt Eiropas ekonomikas konkurētspēju un panākt būtisku un ilgtspējīgu izaugsmi.

               (6)

               Eiropas integrācijas padziļināšanās daudzās ekonomikas jomās, ietverot Eiropas Monetāro savienību un Eiropas muitas sistēmu, rada jaunas vajadzības pēc statistikas saistībā ar euro lomu starptautiskos darījumos un rada nepieciešamību pielāgot statistikas sistēmu. Uzņēmējdarbības un tirdzniecības statistikai būtu jākalpo šīm vajadzībām un savlaicīgi jāsniedz augsti kvalitatīva statistikas informācija par strukturālajām izmaiņām Eiropas ekonomikā un tās uzņēmējdarbības nozarē.

               (7)

               Uzņēmējdarbības un tirdzniecības statistika aptver vairākas jomas, kurās būtu jāveic uzlabojumi, piemēram, uzņēmējdarbības strukturālā statistika, īstermiņa statistika, Prodcom statistika, statistika par informācijas un komunikāciju tehnoloģijām un statistika par preču tirdzniecību starp dalībvalstīm (Intrastat).

               (8)

               Iestādēm, kas ir atbildīgas par uzņēmējdarbības un tirdzniecības statistiku, būtu jāpārveido statistikas sagatavošanas metodes, lai varētu samazināt slogu uzņēmumiem un pilnībā efektīvā veidā varētu izmantot visus pieejamos avotus un jaunās tehnoloģijas.

               (9)

               Nepieciešamība pēc jaunu veidu rādītājiem var rasties saistībā ar uzdevumu modernizēt statistikas sagatavošanas sistēmu. Jaunu veidu rādītājus, kas sniedz vajadzīgo informāciju, varētu iegūt, savienojot jau esošos uzņēmējdarbības statistikas veidus un neradot vajadzību palielināt pārskatu sniegšanas slogu uzņēmumiem. Jauni datu ieguves avoti un piekļuve ar elektroniskiem līdzekļiem varētu padarīt datu vākšanu mazāk apgrūtinošu un tajā pat laikā sniegt vairāk informācijas. Efektīvāk būtu jāizmanto uzņēmējdarbības statistikas potenciāls un jāpalielina statistikas informācijas kvalitāte.

               (10)

               Valsts statistikas institūtiem vajadzētu būt cieši iesaistītiem statistikas sagatavošanas modernizācijā, lai izvairītos no izmaksu dublēšanās un birokrātijas.

               (11)

                  Intrastat sistēmas vienkāršošana ietilpst centienos samazināt statistikas vajadzības un samazināt uzņēmumiem radīto slogu. Šo mērķi īstermiņā palīdzēs sasniegt nesen pieņemtais lēmums par aptvēruma proporcijas samazināšanu. Ilgtermiņā būtu jāpēta citi vienkāršošanas līdzekļi, to skaitā vienotas plūsmas sistēma. Šo vienkāršošanas līdzekļu iespējamā ieviešana ilgtermiņā ir atkarīga no priekšizpētes un citām rīcībām, kuras tiks veiktas saskaņā ar šo lēmumu. Tomēr būtu jāņem vērā apsvērumus par statistikas kvalitāti, kā arī par ievērojamām izmaksām, kas saistītas ar jebkuru pāreju.

               (12)

               Saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu ir veikts provizorisks vērtējums, lai ar šo lēmumu izveidoto programmu koncentrētu uz efektivitātes panākšanu mērķu sasniegšanā un iekļautu budžeta saistības, sākot no programmas plānošanas posma.

               (13)

               Ar šo lēmumu visam programmas laikposmam paredz finansējumu, kas budžeta lēmējinstitūcijai ir galvenā atsauce ikgadējās budžeta procedūras laikā, kā paredzēts 37. punktā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Iestāžu nolīgumā (2006. gada 17. maijs) par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (2).

               (14)

               Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķi – proti, izveidot Eiropas uzņēmējdarbības un tirdzniecības statistikas modernizācijas programmu, jo nekoordinēta modernizācija radītu uzdevumu pārklāšanos, kļūdu atkārtošanu un lielākas izmaksas - nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka šo mērķi šīs statistikas mēroga dēļ var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai.

               (15)

               Saskaņā ar 3. pantu Padomes Lēmumā 89/382/EEK, Euratom
                   (3) ir notikusi apspriešanās ar Statistikas programmu komiteju, kas izveidota pamatojoties uz šo lēmumu.

               (16)

               Padomes Regula (EK) Nr. 322/97 (1997. gada 17. februāris) par Kopienas statistiku (4) ir atsauces pamatdokuments šā lēmuma noteikumiem.

               (17)

               Šā lēmuma īstenošanai nepieciešamie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (5),

         IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Programmas izveide
   1.   Ar šo Lēmumu izveido Eiropas uzņēmējdarbības un tirdzniecības statistikas modernizācijas programmu (turpmāk “EUTSM programma”).
   2.   EUTSM programma sāk darboties 2009. gada 1. janvārī un beidzas 2013. gada 31. decembrī.
   2. pants
   Piemērošanas joma un vispārīgie mērķi
   1.   EUTSM programmā paredzētie pasākumi ir saistīti ar uzņēmējdarbības un tirdzniecības statistikas sagatavošanu un izplatīšanu Kopienā.
   2.   EUTSM programmas vispārīgie mērķi ir šādi:

               a)

               pārskatīt prioritātes un izveidot rādītāju mērķkopumus jaunām jomām (mērķis Nr. 1);

               b)

               optimizēt ar uzņēmējdarbību saistītas statistikas struktūru (mērķis Nr. 2);

               c)

               atbalstīt efektīvāka uzņēmējdarbības un tirdzniecības statistikas sagatavošanas veida ieviešanu (mērķis Nr. 3); un

               d)

               modernizēt datu vākšanas sistēmu par preču tirdzniecību starp dalībvalstīm (turpmāk Intrastat) (mērķis Nr. 4).

         3. pants
   Rīcības
   Lai sasniegtu 2. pantā minētos mērķus, rīcību kopumu īsteno šādi:

               a)

               lai pārskatītu prioritātes un izveidotu rādītāju mērķkopumus jaunām jomām (mērķis Nr. 1):
               rīcība Nr. 1.1.: mazāk nozīmīgu jomu noteikšana;
               rīcība Nr. 1.2.: jaunu jomu izveide;

               b)

               lai sasniegtu optimizētu ar uzņēmējdarbību saistītas statistikas struktūru (mērķis Nr. 2):
               rīcība Nr. 2.1.: jēdzienu un metožu integrācija tiesību aktu sistēmā;
               rīcība Nr. 2.2.: statistikas izveide par uzņēmumu grupām;
               rīcība Nr. 2.3.: Kopienas apsekojumu veikšana, lai samazinātu slogu uzņēmumiem;

               c)

               lai atbalstītu efektīvāku uzņēmējdarbības un tirdzniecības statistikas sagatavošanas veida ieviešanu (mērķis Nr. 3):
               rīcība Nr. 3.1.: labāk izmantot statistikas sistēmā jau esošus datus, tostarp iespēju veikt aplēses;
               rīcība Nr. 3.2.: labāk izmantot ekonomikā jau esošus datus;
               rīcība Nr. 3.3.: izveidot rīkus efektīvākai datu ieguvei, nosūtīšanai un apstrādei;

               d)

               lai modernizētu Intrastat (mērķis Nr. 4):
               rīcība Nr. 4.1.: metožu saskaņošana, lai uzlabotu kvalitāti vienkāršotā Intrastat;
               rīcība Nr. 4.2.: administratīvo datu labāka izmantošana;
               rīcība Nr. 4.3.: uzlabot un veicināt datu apmaiņu Intrastat.

         Šajā pantā noteiktās rīcības sīkāk izklāstīti pielikumā, un tās sīkāk precizē gada darba programmās, kas minētas 4. pantā.
   4. pants
   Ikgadējā darba programma
   Ikgadējo darba programmu ar prioritārām rīcībām saskaņā ar katru mērķi, kas minēts 2. panta 2. punktā, un budžeta apropriācijām saskaņā ar šo lēmumu, pieņem saskaņā ar 5. panta 2. punktā minēto procedūru.
   5. pants
   Komiteja
   1.   Komisijai palīdz Statistikas programmu komiteja.
   2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 4. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.
   Lēmuma 1999/468/EK 4. panta 3. punktā noteiktais termiņš ir trīs mēneši.
   6. pants
   Novērtēšana
   1.   Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm regulāri novērtē darbības, kas veiktas saskaņā ar EUTSM programmu, lai pārliecinātos, vai ir sasniegti 2. panta 2. punktā minētie mērķi, un lai nodrošinātu pamatnostādnes turpmāko rīcību efektivitātes uzlabošanai.
   2.   Līdz 2010. gada 31. decembrim un pēc tam katru gadu līdz 2013. gadam Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par EUTSM programmas īstenošanu.
   Līdz 2014. gada 31. jūlijam Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei nobeiguma ziņojumu par EUTSM programmas īstenošanu. Šajā ziņojumā, ņemot vērā Kopienai radušos izdevumus, novērtē no rīcībām radušos ieguvumus Kopienai, dalībvalstīm un statistikas informācijas sniedzējiem un lietotājiem, lai noteiktu potenciālas uzlabošanas jomas.
   7. pants
   Finansējums
   1.   Šīs programmas īstenošanai no 2009. līdz 2013. gadam ir piešķirts finansējums EUR 42 500 000 apmērā.
   2.   Gada apropriācijas apstiprina budžeta lēmējinstitūcija, ņemot vērā piešķirto finansējumu.
   8. pants
   Stāšanās spēkā
   Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Strasbūrā, 2008. gada 16. decembrī

            Eiropas Parlamenta vārdā —

            priekšsēdētājs

         H.-G. PÖTTERING

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētāja

         B. LE MAIRE

      (1)  Eiropas Parlamenta 2008. gada 9. jūlija Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts) un Padomes 2008. gada 18. novembra Lēmums.

      (2)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

      (3)  OV L 181, 28.6.1989., 47. lpp.

      (4)  OV L 52, 22.2.1997., 1. lpp.

      (5)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

      PIELIKUMS
      3. PANTĀ UZSKAITĪTO RĪCĪBU SADALĪJUMS

                  Mērķis Nr. 1.

                  Prioritāšu pārskatīšana un rādītāju mērķkopumu izveide jaunām jomām
                  Rīcība Nr. 1.1.: Mazāk nozīmīgu jomu noteikšana

                              —

                              Mainīgā pasaulē statistikas vajadzības periodiski pārskatīs, jo rodas ne tikai jaunas statistikas vajadzības, bet arī dažas no tām kļūst mazāk svarīgas un pat liekas. Tādēļ ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm tiks veikta regulāra prioritāšu pārskatīšana, lai noteiktu jomas un raksturlielumus, kuri ir zaudējuši svarīgumu un kurus var svītrot no juridiskām prasībām. Šādu pārskatīšanu mērķis būs vienkāršot statistikas vajadzības un samazināt atbildes slogu. Šajā nolūkā Komisija var organizēt ārēju pētījumu veikšanu.

                        Rīcība Nr. 1.2.: Jaunu jomu izveide

                              —

                              Mainīgā ekonomikas vidē ir svarīgi ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm noteikt statistikas prioritārās jomas, piemēram, pakalpojumi, globalizācija un uzņēmējdarbība, un Kopienas līmenī saskaņot rādītāju mērķkopumu katrai prioritārajai jomai. Šādi rādītāji cik iespējams jāsaskaņo ar starptautisko statistiku.

                              —

                              Statistika ir jāvāc efektīvi, un tai ir jābūt salīdzināmai. Tādēļ Eiropas statistiku attiecīgajos laikposmos modernizēs ciešā saskaņā ar datu saskaņotības un atbilstības principiem. Tādēļ jāveic darbu Eiropas Statistikas sistēmā, lai vienotos par jaunnoteikto raksturlielumu un rādītāju saskaņotām definīcijām.

                              —

                              Pēc vienošanās par rādītāju mērķkopumiem un to saskaņotām definīcijām būs nepieciešams turpmāks darbs, lai izveidotu un pārbaudītu praksē statistikas vākšanas veidus prioritārajās jomās.

                              —

                              Lai sniegtu ieguldījumu jaunu jomu un rādītāju mērķkopumu izveidē, Komisija uzsāks pētījumus, organizēs seminārus un sniegs finansiālu atbalstu, lai izstrādātu metodes un veidus jaunas statistikas datu vākšanai.

                  Mērķis Nr. 2.

                  Ar uzņēmējdarbību saistītas statistikas struktūras optimizēšana
                  Rīcība Nr. 2.1.: Jēdzienu un metožu integrācija tiesību aktu sistēmā

                              —

                              Eiropas statistika tiek vākta saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem, kas ir attīstījušies vairāku gadu laikā. Lai nodrošinātu, ka visi attiecīgie tiesību akti ir atbilstīgi, ir nepieciešama šo tiesību aktu atbilstības rūpīga pārbaude. Tādēļ Komisija var organizēt ārēju pētījumu veikšanu ar mērķi pārskatīt esošos tiesību aktus, lai nodrošinātu saskaņotu tiesību aktu sistēmu dažādajām uzņēmējdarbības un tirdzniecības statistikas jomām.

                              —

                              Statistikā ir jautājumi, kas attiecas uz vairākām jomām. Piemēram, vairākas statistikas jomas sniedz pārskatus par nodarbinātību un to pašu parādību var aprakstīt no dažādiem aspektiem. Tādēļ Komisija organizēs ārēju pētījumu veikšanu, lai panāktu metodiku saskaņošanu starp attiecīgajām statistikas jomām. Šajā nolūkā sniegs finansiālu atbalstu dalībvalstu projektiem.

                              —

                              Svarīgi garantēt atbilstību starp uzņēmējdarbības un tirdzniecības statistikas jomām. Atbilstība var attiekties uz preču tirdzniecības statistiku un maksājumu bilances statistiku, kā arī starp uzņēmējdarbības strukturālo statistiku un tirdzniecības statistiku. Šajā nolūkā Komisija organizēs ārēju pētījumu veikšana, un tiks sniegts finansiāls atbalsts dalībvalstu projektiem.

                        Rīcība Nr. 2.2.: Statistikas izveide par uzņēmumu grupām

                              —

                              Komisija ir uzsākusi iniciatīvu, lai izveidotu starptautisku uzņēmumu grupu Kopienas reģistru. Šis reģistrs ir svarīgs pamats saskaņotas statistikas sagatavošanai par ekonomikas globalizāciju. Darbības saskaņā ar šo rīcību tiks veltītas tam, lai pilnveidotu šo reģistru. Šajā nolūkā Komisija organizēs ārēju pētījumu veikšanu.

                              —

                              Ar šāda reģistra izveidi vien nepietiek, tādēļ tiks sniegts arī finansiāls atbalsts nolūkā atbalstīt rīcības dalībvalstīs, lai izveidotu efektīvākas datu vākšanas metodes uzņēmumu grupām un ilustrētu to nozīmi starptautiskajā tirdzniecībā.

                              —

                              Kad uzsāks starptautisko uzņēmumu grupu Kopienas reģistra lietošanu, Eiropas statistikai būs jāveido jauna perspektīva, tādēļ kļūs svarīgi izveidot īpašus Kopienas apsekojumus par uzņēmumu grupām. Komisija organizēs ārēju pētījumu veikšanu, un šajā nolūkā tiks sniegts finansiāls atbalsts dalībvalstu projektiem.

                        Rīcība Nr. 2.3.: Kopienas apsekojumu veikšana, lai samazinātu slogu uzņēmumiem

                              —

                              Lai akcentētu Kopienas statistikas jaunās vajadzības, katram gadījumam var veikt īpašus Kopienas apsekojumus. Šādi apsekojumi tiks izveidoti ar Komisijas organizētu ārēju pētījumu palīdzību un, sniedzot finansiālu atbalstu dalībvalstīm.

                              —

                              Lai izmantotu Kopienas izlašu shēmu potenciālos ietaupījumus jau esošā statistikā, Komisija organizēs ārēju pētījumu veikšanu, lai noteiktu jomas, kurās būtu pietiekami Kopienas kopumi, un šajās jomās izveidotu jaunas datu vākšanas metodes. Dalībvalstīm tiks sniegts arī finansiāls atbalsts, lai dalībvalstis varētu pielāgot savas datu vākšanas sistēmas. Tomēr Kopienas izlašu shēmām nav standarta veida, un tādēļ tās piemēros attiecīgajiem apstākļiem.

                  Mērķis Nr. 3.

                  Efektīvāka uzņēmējdarbības un tirdzniecības statistikas sagatavošanas veida ieviešana
                  Rīcība Nr. 3.1.: Labāk izmantot statistikas sistēmā jau esošus datus, tostarp iespēju veikt aplēses

                              —

                              Šīs rīcības galīgais mērķis ir radīt pilnībā integrētus datu kopumus uzņēmējdarbības un tirdzniecības statistikai mikro līmenī – tā saucamo “datu noliktavas” pieeju statistikai. Lai to panāktu, dalībvalstis saņems finansiālu atbalstu, lai savienotu datu vai mikro datu kopumus no dažādām uzņēmējdarbības un tirdzniecības statistikas jomām, piemēram, tirdzniecības reģistriem un komercreģistriem, un lai savienotu uzņēmējdarbības strukturālo statistiku ar pētniecības un attīstības statistiku un informācijas sabiedrības statistiku.

                              —

                              Veic metodiskus pētījumus par jauniem darba procesiem, lai uzlabotu pastāvīgās datu vākšanas izmantošanu, piemēram, lai novērtētu informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) ietekmi uz uzņēmējdarbības rezultātiem, savienojot datus no dažādiem avotiem.

                              —

                              Efektīvāka datu vākšanas veida mērķis ir samazināt slogu uzņēmumiem. Jānodrošina, ka statistikas biroji visefektīvāk izmanto savākto informāciju. Tādēļ tiks sniegts finansiāls atbalsts metodisku pētījumu veikšanai paraugu lielumu optimālam sadalījumam un to apvienotai izmantošanai kopā ar citiem avotiem un saistītām aplēšu metodēm. Šādu finansiālu atbalstu var sniegt kvalitātes pētījumiem gadījumos, kad daži uzņēmumi (piemēram, mazie un vidējie uzņēmumi) ir izslēgti no statistikas apsekojumiem, un atbilstīgu, saskaņotu aplēses metožu izveidei.

                        Rīcība Nr. 3.2.: Labāk izmantot ekonomikā jau esošus datus

                              —

                              Statistikas informāciju dažreiz savāc divreiz. Vienreiz administratīvā nolūkā, piemēram, nodokļiem, un tad statistikas nolūkā – apsekojumos. Pēc iespējas jāizvairās no šāda divkāršā sloga. Tādēļ EUTSM programmas laikā finansiāli atbalstīs projektus par administratīvu datu izmantošanu statistikas nolūkā, ietverot uzņēmumu pārskatus, palīdzot dalībvalstīm pāriet no statistikas apsekojumiem uz administratīvu datu izmantošanu, vienlaikus nodrošinot augstu datu kvalitāti.

                              —

                              Uzņēmumos ir lietderīgi veicināt grāmatvedības sistēmu un statistikas pārskatu sniegšanas integrāciju, lai datus vienkāršotā veidā varētu sniegt statistikai. Komisijai organizēs ārēju pētījumu veikšanu, un šajā nolūkā tiks sniegts finansiāls atbalsts dalībvalstu projektiem.

                        Rīcība Nr. 3.3.: Izveidot rīkus efektīvākai datu ieguvei, nosūtīšanai un apstrādei

                              —

                              Jauna IKT piedāvā vienkāršotas ziņojumu sniegšanas iespējas. To var sasniegt, izmantojot uzņēmumu pārskatus un citus finanšu pārskatus, kas sastādīti saskaņā ar šo pārskatu starptautiskiem grāmatvedības standartiem un atbilstīgiem tehniskiem standartiem, tostarp paplašināmu uzņēmējdarbības pārskatu sniegšanas valodu (XBRL). Tiks veikti pasākumi, lai finansiāli atbalstītu rīcības, kas veicina datu nokļūšanu no uzņēmumiem pie valstu statistikas iestādēm.

                              —

                              Atbalstīs IKT rīku efektīvāku izmantošanu, lai veicinātu informācijas apmaiņu starp Komisiju un dalībvalstīm. Turklāt jāturpina veidot rīki apstiprināšanai, kļūdu atklāšanai, labošanai, analīzei un rediģēšanas darbam. Šajā nolūkā tiks sniegts finansiāls atbalsts dalībvalstu projektiem.

                              —

                              Ņemot vērā notiekošo attīstību eksporta un importa muitas formalitāšu vienkāršošanā, finansiāli atbalstīs rīcības, kuru mērķis ir veicināt kvalitatīvas un sīkas tirdzniecības statistikas apmaiņu, apstrādi un izplatīšanu.

                  Mērķis Nr. 4.

                     Intrastat modernizācija
                  Rīcība Nr. 4.1.: Metožu saskaņošana, lai uzlabotu kvalitāti vienkāršotā Intrastat

                              —

                              Dalībvalstīs finansiālu atbalstu sniegs rīcībām, kuru mērķis ir izveidot rīkus un metodes datu kvalitātes un datu vākšanas sistēmas uzlabošanai.

                              —

                              Dalībvalstīs finansiālu atbalstu sniegs rīcībām, kuru mērķis ir samazināt neatbilstības, izvairoties no nepareizas klasifikācijas, saskaņojot aplēses, vākšanas un apstrādes sistēmas, konfidenciālu datu apstrādes noteikumus, korekcijas robežas un metodes.

                        Rīcība Nr. 4.2.: Administratīvu datu labāka izmantošana

                              —

                              Veicina administratīvu datu atkārtotu izmantošanu, kurus uzņēmumi sniedz citā nolūkā (jo īpaši pievienotās vērtības nodokļa atskaites un uzskaite). Šajā nolūkā tiks sniegts finansiāls atbalsts rīcībām, tostarp IKT rīku un procedūru izveidei.

                        Rīcība Nr. 4.3.: Uzlabot un veicināt datu apmaiņu Intrastat vajadzībām

                              —

                              Svarīga ir rīku un metožu turpmākā izveide datu apmaiņai centralizētā sistēmā. Jāizveido rīki apstiprināšanai, kļūdu atklāšanai, labošanai, analīzei un rediģēšanas darbam Kopienas iekšējās tirdzniecības statistikas jomā. Tiks sniegts finansiāls atbalsts rīcībām, kas vērstas uz tiesiskajiem un tehniskajiem aspektiem datu apmaiņas laikā starp dalībvalstīm.


title: Padomes lēmums (2002. gada 1. marts), ar ko ieceļ Arhitektūras izglītības padomdevējas komitejas locekļus un locekļu aizstājējus (2002/C 72/01)

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

32002D0321(01)

Oficiālais Vēstnesis C 072 , 21/03/2002 Lpp. 0001 - 0002

		Padomes lēmums(2002. gada 1. marts),ar ko ieceļ Arhitektūras izglītības padomdevējas komitejas locekļus un locekļu aizstājējus(2002/C 72/01)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Padomes Lēmumu 85/385/EEK (1985. gada 10. jūnijs), ar ko izveido Arhitektūras izglītības padomdevēju komiteju [1], un jo īpaši tā 3. un 4. pantu,ņemot vērā 1994. gada Pievienošanās aktu, un jo īpaši tā 165. panta 1. punktu,tā kā saskaņā ar iepriekšminētā lēmuma 3. pantu Komitejā ir trīs eksperti no katras dalībvalsts un katra šā eksperta aizstājējs; tā kā saskaņā ar tā paša lēmuma 4. pantu šo ekspertu un viņu aizstājēju pilnvaru termiņš ir trīs gadi;tā kā Padome ar 1996. gada 26. februāra Lēmumu [2] iecēla Komitejas locekļus un locekļu aizstājējus laikposmam no 1996. gada 26. februāra līdz 1999. gada 25. februārim;tā kā 13 dalībvalstu valdības iesniegušas katra savu sarakstu attiecībā uz ieceļamajiem kandidātiem un komitejas locekļu un locekļu aizstājēju aizstāšanu vai to pilnvaru laika atjaunošanu,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.Vienīgais pantsAr šo laikposmam no 2002. gada 1. marta līdz 2004. gada 22. oktobrim par locekļiem un locekļu aizstājējiem Arhitektūras izglītības padomdevējā komitejā ieceļ šādas personas.A. Eksperti praktizējošā profesijā| Locekļi | Aizstājēji |Beļģija | Christian BREVERS | Jef HEYMANS |Dānija | Bente BEDHOLM | Jan CHRISTENSEN |Vācija | Wilfried TURK | Hans ROLLMANN |Grieķija | Dionyssios DIGENIS | Christoforos SAKELLAROPOULOS |Spānija | Jaime DURÓ PIFARRÉ | Jordi QUEROL PIERA |Francija | Bertrand MATTHIEU | Pierre BOLZE |Īrija | John O'REILLY | Eoin O'COFAIGH |Itālija | Leopoldo FREYRIE | Pierluigi MISSIO |Luksemburga | … … | … … |Nīderlande | C. D. VAN BRUGGEN | B. G. J. J. SNELDER |Austrija | Alexander RUNSER | Elisabeth SCHUBRIG |Portugāle | Olga VASCONCELOS DE ALBUQUERQUE QUINTANILHA | José Manuel AGUIAR PORTELA DA COSTA |Somija | Veikko VASKO | Matti RAUTIOLA |Zviedrija | Bo HOFSSTEN | Anders BOLIN |Apvienotā Karaliste | Ian R. DAVIDSON | Ken TAYLOR |B. Eksperti no universitātēm vai citām ekvivalentām mācību iestādēm arhitektūras jomā| Locekļi | Aizstājēji |Beļģija | … … | … … |Dānija | Peter KJÆR | Hans Peter SVENDLER NIELSEN |Vācija | Giinther UHLIG | Martin KORDA |Grieķija | Nikolaos KALOGERAS | Constantinos–Victor SPYRIDONIDIS |Spānija | Fernando RAMOS GALINO | R. AROCA HERNÁNDEZ–ROS |Francija | Philippe DUBOIS | Francis NORDEMANN |Īrija | Loughlin KEALY | James HORAN |Itālija | Mario DOCCI | Tommaso SCALESSE |Luksemburga | … … | … … |Nīderlande | L. VAN DUIN | A. OXENAAR |Austrija | Christian KUHN | Wolf D. PRIX |Portugāle | Rui José CARDIM | Alexandre VIEIRA ALVES COSTA |Somija | Juhani KATAINEN | Tom SIMONS |Zviedrija | Finn WERNE | Hasse ERNERFELDT |Apvienotā Karaliste | James A. LOW | Laurence JOHNSTON |C. Dalībvalstu kompetento iestāžu eksperti| Loceklis | Aizstājēji |Beļģija | … … | … … |Dānija | Michael BUCHTER | Rasmus SCHERMER |Vācija | Vera STAHL | Michael ELZER |Grieķija | Nikolaos KATSIBINIS | Margarita KARAVASSILI |Spānija | F. RODRÍGUEZ GARCÍA | Emilio LARRODERA RÍOS |Francija | Marielle RICHE | Raphaël HACQUIN |Īrija | Michael McCARTHY | Nancy CALLAGHAN |Itālija | Teresa CUOMO | … … |Luksemburga | … … | … … |Nīderlande | H. J. M. VAN HECK | W. OOMENS |Austrija | Margit MÖSLINGER–GEHMAYR | Evelyn NOWOTNY |Portugāle | A. José OLIVEIRA FARIA | António Vasco MASSAPINA |Somija | Anita LEHIKOINEN | Mirja ARAJÄRVI |Zviedrija | Nina KOWALEWSKA | Karin DAHL BERGENDORFF |Apvienotā Karaliste | Robin VAUGHAN | David PETHERICK |Briselē, 2002. gada 1. martāPadomes vārdā —priekšsēdētājsR. De Miguel[1] OV L 233, 21.8.1985., 26. lpp.[2] OV C 74, 14.3.1996., 1. lpp.--------------------------------------------------