title: Padomes Lēmums (ES) 2018/639 (2018. gada 19. marts) par to, lai Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Nolīgumu par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību starp Eiropas Savienību un Marokas Karalisti, kurā paredzēti noteikumi Marokas Karalistes dalībai partnerībā pētniecības un inovācijas jomā Vidusjūras reģionā (PRIMA)

text:
               26.4.2018

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 106/1

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2018/639
   (2018. gada 19. marts)
   par to, lai Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Nolīgumu par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību starp Eiropas Savienību un Marokas Karalisti, kurā paredzēti noteikumi Marokas Karalistes dalībai partnerībā pētniecības un inovācijas jomā Vidusjūras reģionā (PRIMA)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 186. pantu saistībā ar 218. panta 5. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (ES) 2017/1324 (1) paredz Savienības dalību partnerībā pētniecības un inovācijas jomā Vidusjūras reģionā (“PRIMA”), ko kopīgi īsteno vairākas dalībvalstis.

               (2)

                  PRIMA mērķis ir īstenot kopīgu programmu nolūkā veidot pētniecības un inovācijas spējas un attīstīt zināšanas un kopīgus, inovatīvus risinājumus, kas paredzēti lauksaimniecības pārtikas ražošanas sistēmām, lai tās padarītu ilgtspējīgas, un integrētai ūdensapgādei un ūdens resursu apsaimniekošanai Vidusjūras reģionā, lai minētās sistēmas un minēto apgādi un apsaimniekošanu padarītu noturīgākas pret klimata pārmaiņām, efektīvākas, izmaksu ziņā lietderīgākas un ekoloģiski un sociāli ilgtspējīgākas un jau laikus palīdzētu risināt ūdens trūkuma, pārtikas nodrošinājuma, uztura, veselības, labklājības un migrācijas problēmas.

               (3)

                  PRIMA ar vienādiem noteikumiem kopīgi īstenos vairākas dalībvalstis un trešās valstis (“iesaistītās valstis”), kas stingri iestājas par zinātnisku, pārvaldības un finansiālu integrāciju.

               (4)

               Marokas Karaliste (“Maroka”) ir izteikusi vēlmi pievienoties PRIMA kā iesaistītā valsts ar tādiem pašiem noteikumiem kā dalībvalstīm un Pētniecības un inovācijas pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” (2014–2020) asociētajām trešām valstīm, kas iesaistījušās PRIMA.

               (5)

               Saskaņā ar Lēmuma (ES) 2017/1324 1. panta 2. punktu Maroka kļūst par PRIMA iesaistīto valsti, ja ar Savienību tiek noslēgts starptautisks nolīgums sadarbībai zinātnes un tehnoloģiju jomā, kurā ir paredzēti noteikumi Marokas dalībai PRIMA.

               (6)

               2017. gada 30. maijā Padome pilnvaroja Komisiju Savienības vārdā sākt sarunas par starptautisku nolīgumu ar Maroku, kurā paredzēti noteikumi Marokas dalībai PRIMA, ja tiek pieņemts Lēmums (ES) 2017/1324. Sarunas tika sekmīgi pabeigtas, parafējot Nolīgumu par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību starp Eiropas Savienību un Marokas Karalisti, kurā paredzēti noteikumi Marokas Karalistes dalībai partnerībā pētniecības un inovācijas jomā Vidusjūras reģionā (PRIMA) (“nolīgums”).

               (7)

               Nolīgums būtu jāparaksta.

               (8)

               Lai Marokai dotu iespēju PRIMA piedalīties iespējami drīz, nolīgums būtu jāpiemēro provizoriski, kamēr tiek pabeigtas procedūras, lai tas stātos spēkā,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo atļauj Savienības vārdā parakstīt Nolīgumu par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību starp Eiropas Savienību un Marokas Karalisti, kurā paredzēti noteikumi Marokas Karalistes dalībai partnerībā pētniecības un inovācijas jomā Vidusjūras reģionā (PRIMA), ņemot vērā tā noslēgšanu.
   Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas Savienības vārdā parakstīt nolīgumu.
   3. pants
   Nolīgumu saskaņā ar tā 4. pantu provizoriski piemēro no tā parakstīšanas dienas (2), kamēr tiek pabeigtas procedūras, lai tas stātos spēkā.
   4. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2018. gada 19. martā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         R. PORODZANOV

      (1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (ES) 2017/1324 (2017. gada 4. jūlijs) par Savienības dalību partnerībā pētniecības un inovācijas jomā Vidusjūras reģionā (PRIMA), ko kopīgi īsteno vairākas dalībvalstis (OV L 185, 18.7.2017., 1. lpp.).

      (2)  Nolīguma parakstīšanas dienu Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.


title: Padomes Lēmums (KĀDP) 2018/655 (2018. gada 26. aprīlis), ar ko groza Lēmumu 2013/184/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Mjanmu/Birmu

text:
                  27.4.2018

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 108/29

            PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2018/655
      (2018. gada 26. aprīlis),
      ar ko groza Lēmumu 2013/184/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Mjanmu/Birmu
      EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
      ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 29. pantu,
      ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,
      tā kā:

                  (1)

                  Padome 2013. gada 22. aprīlī pieņēma Lēmumu 2013/184/KĀDP (1) par ierobežojošiem pasākumiem pret Mjanmu/Birmu.

                  (2)

                  Padome 2018. gada 26. februārī pieņēma secinājumus, kuros nosoda notiekošos plaši izplatītos, sistemātiskos smagos cilvēktiesību aizskārumus, ko veic Mjanmas/Birmas militārie un drošības spēki, un aicina Mjanmas/Birmas valdību un drošības spēkus nodrošināt, lai Rakhainas, Kačinas un Šanas pavalstīs valdītu drošība, tiesiskums un atbildība. Secinājumos ir apstiprināts, cik svarīgs ir esošais embargo ieročiem un aprīkojumam, ko var izmantot iekšējām represijām, un dots apstiprinājums šo ierobežojošo pasākumu atjaunošanai. Tāpat tajos pausts aicinājums attiecībā uz konkrētām iespējām pašreizējā embargo stiprināšanai un aicināts nākt klajā ar priekšlikumiem mērķtiecīgiem ierobežojošiem pasākumiem pret Mjanmas bruņoto spēku (Tatmadaw) augstākā ranga virsniekiem, kas ir atbildīgi par nopietniem un sistemātiskiem cilvēktiesību aizskārumiem.

                  (3)

                  Šajā kontekstā ir lietderīgi piemērot papildu ierobežojošus pasākumus attiecībā uz Mjanmu/Birmu, proti, aizliegumu eksportēt divējāda lietojuma preces militārajiem un robežsargu policijas galalietotājiem, ierobežojumus tāda sakaru uzraudzības aprīkojuma eksportam, ko varētu izmantot iekšējām represijām, un militārajai apmācībai un militārajai sadarbībai.

                  (4)

                  Turklāt būtu jāpiemēro mērķtiecīgi ierobežojoši pasākumi pret dažām fiziskām personām no Mjanmas bruņotajiem spēkiem (Tatmadaw) un robežsargu policijas, kas ir atbildīgas par nopietniem cilvēktiesību aizskārumiem, piemēram, par kūdīšanu uz vardarbību, par diskrimināciju un vardarbību pret minoritātēm piederīgām personām Rakhainā un par brīvprātīgas un drošas atgriešanās procesa kavēšanu pārvietotajām personām no Rakhainas pavalsts uz viņu izcelsmes vietu, kā arī pret personām, vienībām un struktūrām, kas ar tām saistītas. Mērķtiecīgi ierobežojoši pasākumi būtu jāpiemēro arī pret dažām fiziskām personām no Mjanmas bruņotajiem spēkiem (Tatmadaw) un robežsargu policijas, kas ir atbildīgas par šķēršļu likšanu humānās palīdzības sniegšanai tiem civiliedzīvotājiem, kam tā ir vajadzīga, vai kas ir atbildīgas par šķēršļu likšanu iespējamu nopietnu cilvēktiesību aizskārumu vai pārkāpumu neatkarīgas izmeklēšanas veikšanai, kā arī pret personām, vienībām un struktūrām, kas ar tām saistītas.

                  (5)

                  Nebūtu jātraucē humānās palīdzības piegāde, kas saskaņā ar starptautiskajām humanitārajām tiesībām pakļauta konfliktā iesaistīto pušu kontrolei, civiliedzīvotājiem, kam tā ir vajadzīga. Tādēļ ir lietderīgi piemērot ierobežojumus tām fiziskajām personām no Mjanmas bruņotajiem spēkiem (Tatmadaw), kuras ir atbildīgas par šķēršļu likšanu ātrai un netraucētai humānās palīdzības piegādei tiem civiliedzīvotājiem, kam tā ir vajadzīga. Ar šādiem ierobežojumiem nebūtu nepamatoti jāietekmē humānās palīdzības piegāde, un tie būtu jāpiemēro, pilnībā ievērojot cilvēktiesības un piemērojamās starptautisko humanitāro tiesību normas.

                  (6)

                  Attiecīgi būtu jāgroza Lēmums 2013/184/KĀDP.

                  (7)

                  Dažu pasākumu īstenošanai ir vajadzīga Savienības turpmāka rīcība,

            IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
      1. pants
      Lēmumu 2013/184/KĀDP groza šādi:

                  1)

                  pirms 1. panta pievieno šādu tekstu:
                  “I NODAĻA

                     EKSPORTA IEROBEŽOJUMI”;

                  2)

                  iekļauj šādu pantu:
                  “1.a pants
                  1.   Visu divējāda lietojuma preču un tehnoloģiju, kas uzskaitītas Padomes Regulas (EK) Nr. 428/2009 (*1) I pielikumā, tāda tieša vai netieša pārdošana, piegāde, nodošana vai eksports militārai izmantošanai Mjanmā/Birmā, vai jebkuriem militāriem galalietotājiem vai robežsargu policijai Mjanmā/Birmā, ko īsteno dalībvalstu valstspiederīgie vai ko veic no dalībvalstu teritorijas, vai izmantojot kuģus, kuri kuģo ar dalībvalstu karogu, vai dalībvalstu lidmašīnas, ir aizliegts neatkarīgi no tā, vai to izcelsme ir dalībvalstu teritorijā.
                  2.   Ir aizliegts:

                              a)

                              tieši vai netieši jebkuram militāram galalietotājam vai Robežsardzes policijai vai izmantošanai militāram vajadzībām Mjanmā/Birmā sniegt tehnisku palīdzību, starpniecības pakalpojumus vai citus pakalpojumus, kas saistīti ar 1. punktā norādītajām precēm un tehnoloģijām un minēto preču un tehnoloģiju nodrošinājumu, ražošanu, apkopi un izmantošanu;

                              b)

                              tieši vai netieši jebkuram militāram galalietotājam vai Robežsardzes policijai vai izmantošanai militāram vajadzībām Mjanmā/Birmā nodrošināt finansējumu vai finanšu palīdzību, kas saistīta ar 1. punktā minētajām precēm un tehnoloģijām, tostarp jo īpaši dotācijas, aizdevumus un eksporta kredītu apdrošināšanu jebkādai minēto preču un tehnoloģiju pārdošanai, piegādei, nodošanai vai eksportēšanai vai ar tām saistītas tehniskas palīdzības, starpniecības pakalpojumu vai citu pakalpojumu sniegšanai.

                        3.   Šā panta 1. un 2. punktā minētie aizliegumi neskar tādu līgumu izpildi, kuri noslēgti pirms 2018. gada 27. aprīļa, vai šādu līgumu izpildei vajadzīgu papildu līgumu izpildi.

                     (*1)  Padomes Regula (EK) Nr. 428/2009 (2009. gada 5. maijs), ar ko izveido Kopienas režīmu divējāda lietojuma preču eksporta, pārvadājumu, starpniecības un tranzīta kontrolei (OV L 134, 29.5.2009., 1. lpp.).”;"

                  3)

                  lēmuma 2. pantu aizstāj ar šādu:
                  “2. pants
                  1.   Šā lēmuma 1. un 1.a pantu nepiemēro:

                              a)

                              tikai humānām vai aizsardzības, vai ANO un ES administratīvās sistēmas izveides programmu vajadzībām paredzēta nenāvējoša militārā aprīkojuma vai aprīkojuma, ko varētu izmantot iekšējām represijām, vai divējāda lietojuma preču un tehnoloģiju, kas uzskaitītas Regulas (EK) Nr. 428/2009 I pielikumā, vai ES un ANO krīzes situācijas pārvarēšanas operācijām paredzētu materiālu pārdošanai, piegādei, nodošanai vai eksportam;

                              b)

                              tāda atmīnēšanas aprīkojuma un materiālu pārdošanai, piegādei, nodošanai vai eksportam, kas paredzēts atmīnēšanas operācijām;

                              c)

                              finansējuma un finanšu palīdzības sniegšanai attiecībā uz šādu aprīkojumu vai šādām programmām un darbībām;

                              d)

                              tehniskās palīdzības sniegšanai attiecībā uz šādu aprīkojumu vai šādām programmām un darbībām;

                        ar nosacījumu, ka šādam eksportam iepriekš piekritusi attiecīgā kompetentā iestāde.
                  2.   Lēmuma 1. un 1.a pants neattiecas uz aizsargtērpiem, tostarp pretšķembu vestēm un militārām aizsargķiverēm, ko ANO personāls, ES vai tās dalībvalstu personāls, plašsaziņas līdzekļu pārstāvji, humānās palīdzības un attīstības programmu darbinieki un ar to saistītais personāls pagaidu kārtā izved uz Mjanmu/Birmu tikai personīgām vajadzībām.”;

                  4)

                  lēmuma 3. pantu aizstāj ar šādu:
                  “3. pants
                  1.   Dalībvalstu valstspiederīgajiem vai no dalībvalstu teritorijas ir aizliegts pārdot, piegādāt, nodot vai eksportēt aprīkojumu, tehnoloģiju vai programmatūru, kas pirmām kārtām paredzēta, lai Mjanmas/Birmas valdība vai tās vārdā varētu uzraudzīt vai pārtvert interneta un telefonsakarus mobilajos vai fiksētajos tīklos Mjanmā/Birmā, tostarp sniegt visa veida telesakaru vai interneta uzraudzīšanas vai pārtveršanas pakalpojumus, kā arī finansiālo un tehnisko palīdzību, lai šādu aprīkojumu, tehnoloģiju vai programmatūru instalētu, darbinātu vai atjauninātu.
                  2.   Atkāpjoties no 1. punkta, dalībvalstis var atļaut pārdot, piegādāt, nodot vai eksportēt aprīkojumu, tehnoloģiju vai programmatūru, tostarp sniegt visa veida telesakaru vai interneta uzraudzīšanas vai pārtveršanas pakalpojumus, kā arī finansiālo un tehnisko palīdzību, kā minēts 1. punktā, ja tām ir pamatoti iemesli konstatēt, ka Mjanmas/Birmas valdība, tās publiskās iestādes, uzņēmumi vai aģentūras vai jebkura persona vai vienība, kas rīkojas to vārdā vai to vadībā, aprīkojumu, tehnoloģiju vai programmatūru neizmantos iekšējām represijām.
                  Attiecīgā dalībvalsts informē pārējās dalībvalstis un Komisiju par jebkuru atļauju, ko tā piešķir saskaņā ar šo punktu, četrās nedēļās pēc atļaujas piešķiršanas.
                  3.   Savienība veic vajadzīgos pasākumus, lai noteiktu atbilstīgos elementus, uz kuriem jāattiecas šim pantam.”;

                  5)

                  iekļauj šādus pantus un nodaļas:
                  “II NODAĻA

                     MILITĀRĀS APMĀCĪBAS UN MILITĀRĀS SADARBĪBAS IEROBEŽOJUMI

                  4. pants
                  1.   Militārās apmācības nodrošināšana Mjanmas bruņotajiem spēkiem (Tatmadaw) un robežsargu policijai vai militārā sadarbība ar tiem ir aizliegta.
                  2.   Aizliegums, kas noteikts 1. punktā, neattiecas uz apmācību vai sadarbību, kuras mērķis ir stiprināt demokrātijas principus, tiesiskumu vai starptautisko tiesību, tostarp starptautisko cilvēktiesību, ievērošanu Mjanmā/Birmā.
                  III NODAĻA

                     IECEĻOŠANAS IEROBEŽOJUMI

                  5. pants
                  1.   Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nepieļautu, ka to teritorijā ieceļo vai to tranzītā šķērso:

                              a)

                              fiziskas personas no Mjanmas bruņotajiem spēkiem (Tatmadaw) un robežsargu policijas, kas ir atbildīgas par nopietniem cilvēktiesību aizskārumiem Mjanmā/Birmā; vai

                              b)

                              fiziskas personas no Mjanmas bruņotajiem spēkiem (Tatmadaw) un robežsargu policijas, kas ir atbildīgas par šķēršļu likšanu humānās palīdzības sniegšanai tiem civiliedzīvotājiem, kam tā ir vajadzīga; vai

                              c)

                              fiziskas personas no Mjanmas bruņotajiem spēkiem (Tatmadaw) un robežsargu policijas, kas ir atbildīgas par šķēršļu likšanu neatkarīgu izmeklēšanu veikšanai par iespējamiem nopietniem cilvēktiesību aizskārumiem vai pārkāpumiem, vai

                              d)

                              fiziskas personas, kas saistītas ar a), b) un c) apakšpunktā minētajām fiziskajām personām,

                        kā uzskaitīts pielikumā.
                  2.   Šā panta 1. punkts neliek dalībvalstij aizliegt saviem valstspiederīgajiem ieceļot tās teritorijā.
                  3.   Šā panta 1. punkts neskar gadījumus, ja kādai dalībvalstij kādas saistības ir uzliktas ar starptautiskām tiesībām, konkrēti:

                              a)

                              kā starptautiskas starpvaldību organizācijas uzņēmējvalstij;

                              b)

                              kā ANO sasauktas vai tās aizgādībā rīkotas starptautiskas konferences uzņēmējvalstij;

                              c)

                              saskaņā ar daudzpusēju nolīgumu, ar ko piešķir privilēģijas un imunitāti; vai

                              d)

                              saskaņā ar 1929. gada Samierināšanās līgumu (Laterāna pakts), ko noslēdza Svētais Krēsls (Vatikāna Pilsētvalsts) un Itālija.

                        4.   Šā panta 3. punktu uzskata par piemērojamu arī gadījumos, kad dalībvalsts ir Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas (EDSO) uzņēmējvalsts.
                  5.   Padome tiek pienācīgi informēta par visiem gadījumiem, kad dalībvalsts piešķir izņēmumu saskaņā ar 3. vai 4. punktu.
                  6.   Dalībvalstis var piešķirt izņēmumus no 1. punktā paredzētajiem pasākumiem, ja ceļošana ir attaisnojama steidzamu humānu iemeslu dēļ vai tā tiek veikta, lai apmeklētu starpvaldību sanāksmes un sanāksmes, kuras atbalsta vai rīko Eiropas Savienība vai kuras rīko dalībvalsts, kas ir EDSO prezidentvalsts, ja tajās norisinās politiskais dialogs, ar ko tieši atbalsta ierobežojošo pasākumu politiskos mērķus, tostarp demokrātiju, cilvēktiesības un tiesiskumu Mjanmā/Birmā.
                  7.   Dalībvalsts, kas vēlas piešķirt 6. punktā minētos izņēmumus, par to rakstiski paziņo Padomei. Izņēmumu uzskata par piešķirtu, ja vien viens vai vairāki Padomes locekļi rakstiski neiebilst divās darba dienās no dienas, kad saņemts paziņojums par ierosināto izņēmumu. Ja viens vai vairāki Padomes locekļi iebilst, Padome ar kvalificētu balsu vairākumu var pieņemt lēmumu piešķirt ierosināto izņēmumu.
                  8.   Gadījumos, kad dalībvalsts saskaņā ar 3., 4., 6. vai 7. punktu atļauj pielikumā uzskaitītajām personām ieceļot savā teritorijā vai to šķērsot tranzītā, atļauju piešķir tikai tādam nolūkam, kādam tā ir paredzēta, un tikai tām personām, uz kurām tā attiecas.
                  IV NODAĻA

                     LĪDZEKĻU UN SAIMNIECISKO RESURSU IESALDĒŠANA

                  6. pants
                  1.   Tiek iesaldēti visi līdzekļi un saimnieciskie resursi, kas ir šādu pielikumā uzskaitīto fizisko vai juridisko personu, vienību vai struktūru īpašumā vai valdījumā, turējumā vai kontrolē:

                              a)

                              fiziskas personas no Mjanmas bruņotajiem spēkiem (Tatmadaw) un robežsargu policijas, kas ir atbildīgas par nopietniem cilvēktiesību aizskārumiem Mjanmā/Birmā;

                              b)

                              fiziskas personas no Mjanmas bruņotajiem spēkiem (Tatmadaw) un robežsargu policijas, kas ir atbildīgas par šķēršļu likšanu humānās palīdzības sniegšanai tiem civiliedzīvotājiem, kam tā ir vajadzīga;

                              c)

                              fiziskas personas no Mjanmas bruņotajiem spēkiem (Tatmadaw) un robežsargu policijas, kas ir atbildīgas par šķēršļu likšanu neatkarīgu izmeklēšanu veikšanai par iespējamiem nopietniem cilvēktiesību aizskārumiem vai pārkāpumiem; vai

                              d)

                              fiziskas vai juridiskas personas, vienības vai struktūras, kas ir saistītas ar a), b) un c) apakšpunktā minētajām fiziskajām personām.

                        2.   Nekādi līdzekļi vai saimnieciskie resursi netiek darīti tieši vai netieši pieejami pielikumā uzskaitītajām fiziskajām vai juridiskajām personām, vienībām un struktūrām vai to interesēs.
                  3.   Dalībvalsts kompetentā iestāde var atļaut atsevišķu iesaldēto līdzekļu vai saimniecisko resursu atbrīvošanu vai arī atsevišķus iesaldētos līdzekļus vai saimnieciskos resursus darīt pieejamus ar tādiem nosacījumiem, kādus tā uzskata par atbilstīgiem, ja tā ir konstatējusi, ka attiecīgie līdzekļi vai saimnieciskie resursi ir:

                              a)

                              vajadzīgi, lai segtu pielikumā uzskaitīto fizisko vai juridisko personu, vienību vai struktūru un šādu fizisko personu apgādājamo ģimenes locekļu pamatvajadzības, tostarp maksājumus par pārtikas produktiem, īri vai hipotēku, zālēm un medicīnisko aprūpi, nodokļu, apdrošināšanas prēmiju un komunālo pakalpojumu maksājumus;

                              b)

                              paredzēti vienīgi samērīgai samaksai par kvalificētu darbu vai atlīdzībai par izdevumiem, kas saistīti ar juridiskiem pakalpojumiem;

                              c)

                              paredzēti vienīgi komisijas maksai vai apkalpošanas maksai par iesaldēto līdzekļu vai saimniecisko resursu parasto turēšanu vai pārvaldību;

                              d)

                              nepieciešami ārkārtas izdevumiem ar noteikumu, ka attiecīgā kompetentā iestāde pārējo dalībvalstu kompetentajām iestādēm un Komisijai vismaz divas nedēļas pirms atļaujas piešķiršanas ir sniegusi pamatojumu, kāpēc tā uzskata, ka būtu jāpiešķir īpaša atļauja; vai

                              e)

                              ir paredzēti, lai veiktu maksājumus tādas diplomātiskās vai konsulārās pārstāvniecības vai tādas starptautiskas organizācijas kontā, kurai ar starptautiskām tiesībām ir noteikta imunitāte, vai lai veiktu maksājumus no šādas pārstāvniecības vai organizācijas konta – ciktāl šādi maksājumi ir paredzēti izmantošanai šīs diplomātiskās vai konsulārās pārstāvniecības vai starptautiskās organizācijas oficiālajiem mērķiem.

                        Attiecīgā dalībvalsts informē pārējās dalībvalstis un Komisiju par visām atļaujām, kas piešķirtas saskaņā ar šo punktu.
                  4.   Atkāpjoties no 1. punkta, dalībvalstu kompetentās iestādes var atļaut konkrētu iesaldētu līdzekļu vai saimniecisko resursu atbrīvošanu, ja ir ievēroti šādi nosacījumi:

                              a)

                              uz līdzekļiem vai saimnieciskajiem resursiem attiecas šķīrējtiesas nolēmums, kas ir pieņemts pirms dienas, kad 1. punktā minētā fiziskā vai juridiskā persona, vienība vai struktūra tika iekļauta pielikumā minētajā sarakstā, vai pirms vai pēc minētās dienas Savienībā pieņemts tiesas vai administratīvs nolēmums vai attiecīgajā dalībvalstī izpildāms tiesas nolēmums;

                              b)

                              līdzekļus vai saimnieciskos resursus izmantos vienīgi, lai apmierinātu prasījumus, kas izriet no šāda nolēmuma vai kas ir atzīti par spēkā esošiem ar šādu nolēmumu, ievērojot ierobežojumus, kuri noteikti piemērojamos normatīvajos aktos, ar ko reglamentē tiesības, kas ir personām, kurām ir šādi prasījumi;

                              c)

                              nolēmums nav pieņemts kādas pielikumā uzskaitītas fiziskas vai juridiskas personas, vienības vai struktūras interesēs; un

                              d)

                              šāda nolēmuma atzīšana nav pretrunā attiecīgās dalībvalsts sabiedriskajai kārtībai.

                        Attiecīgā dalībvalsts informē pārējās dalībvalstis un Komisiju par visām atļaujām, kas piešķirtas saskaņā ar šo punktu.
                  5.   Šā panta 1. punkts neliedz pielikumā uzskaitītai fiziskai vai juridiskai personai, vienībai vai struktūrai veikt maksājumus saskaņā ar līgumu vai nolīgumu, ko noslēgusi vai saistības, kas radušās pielikumā uzskaitītai fiziskai vai juridiskai personai, vienībai vai struktūrai, pirms datuma, kurā šāda fiziska vai juridiska persona, vienība vai struktūra tika iekļauta pielikumā esošajā sarakstā, ar noteikumu, ka attiecīgā dalībvalsts ir konstatējusi, ka ar maksājumu netiek pārkāpts 3. punkts.
                  6.   Šā panta 2. punktu nepiemēro iesaldētu kontu papildināšanai ar:

                              a)

                              procentiem vai citiem ieņēmumiem no minētajiem kontiem;

                              b)

                              maksājumiem, kuri paredzēti līgumos, nolīgumos vai saistībās, kas noslēgtas vai radušās pirms dienas, kad uz minētajiem kontiem attiecināja 1. un 2. punktā paredzētos pasākumus; vai

                              c)

                              maksājumiem, kuri paredzēti Savienībā pieņemtā tiesas, administratīvā vai šķīrējtiesas nolēmumā vai attiecīgajā dalībvalstī izpildāmā tiesas nolēmumā,

                        ar noteikumu, ka uz visiem šādiem procentiem, cita veida ieņēmumiem un maksājumiem joprojām attiecas 1. punktā paredzētie pasākumi.
                  V NODAĻA

                     VISPĀRĪGI UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI

                  7. pants
                  1.   Pēc priekšlikuma, kas saņemts no dalībvalsts vai Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos, Padome, pieņemot lēmumu vienprātīgi, izstrādā un groza pielikumā iekļauto sarakstu.
                  2.   Padome 1. punktā minēto lēmumu, tostarp pamatojumu iekļaušanai sarakstā, paziņo attiecīgajai fiziskajai vai juridiskajai personai, vienībai vai struktūrai vai nu tieši, ja ir zināma tās adrese, vai publicējot paziņojumu, dodot šādai personai, vienībai vai struktūrai iespēju paust savus apsvērumus.
                  3.   Ja ir iesniegti apsvērumi vai būtiski jauni pierādījumi, Padome pārskata 1. punktā minēto lēmumu un atbilstīgi informē attiecīgo fizisko vai juridisko personu, vienību vai struktūru.
                  8. pants
                  1.   Pielikumā norāda pamatojumu 5. panta 1. punktā un 6. panta 1. punktā minēto fizisko vai juridisko personu, vienību un struktūru iekļaušanai sarakstā.
                  2.   Pielikumā iekļauj arī vajadzīgo informāciju attiecīgo fizisko vai juridisko personu, vienību vai struktūru identificēšanai, ja tāda ir pieejama. Attiecībā uz personām šāda informācija var ietvert vārdu un uzvārdu, tostarp pieņemtus vārdus, dzimšanas datumu un vietu, valstspiederību, pases un personas apliecības numuru, dzimumu, adresi, ja tā ir zināma, un amatu vai profesiju. Attiecībā uz juridiskām personām, vienībām vai struktūrām šāda informācija var ietvert nosaukumus, reģistrācijas vietu un datumu, reģistrācijas numuru un darījumdarbības vietu.
                  9. pants
                  Aizliegts apzināti un tīši piedalīties darbībās, kuru mērķis ir apiet šajā lēmumā paredzētos pasākumus vai kuru rezultātā šie pasākumi tiek apieti.
                  10. pants
                  Prasījumus saistībā ar jebkādu līgumu vai darījumu, kura izpildi tieši vai netieši, pilnīgi vai daļēji ietekmē pasākumi, kas piemēroti saskaņā ar šo lēmumu, tostarp prasījumus par atlīdzinājuma saņemšanu vai citus šāda veida prasījumus, piemēram, prasījumus par kompensāciju vai garantijas nodrošinātus prasījumus, jo īpaši prasījumus pagarināt vai samaksāt jebkura veida galvojumu, garantiju vai atlīdzību, jo īpaši finanšu garantijas vai finanšu atlīdzību, pagarinājumu vai samaksu, neizpilda, ja tos iesniedz:

                              a)

                              norādītās fiziskās vai juridiskās personas, vienības vai struktūras, kuras uzskaitītas pielikumā;

                              b)

                              jebkura fiziska vai juridiska persona, vienība vai struktūra, kas darbojas ar kādas a) apakšpunktā minētās fiziskās vai juridiskās personas, vienības vai struktūras starpniecību vai tās vārdā.

                        11. pants
                  Lai šajā lēmumā izklāstīto pasākumu ietekme būtu pēc iespējas lielāka, Savienība aicina trešās valstis pieņemt šajā lēmumā paredzētajiem pasākumiem līdzīgus ierobežojošus pasākumus.
                  12. pants
                  Šo lēmumu piemēro līdz 2019. gada 30. aprīlim. To pastāvīgi pārskata. To attiecīgi atjauno vai groza, ja Padome uzskata, ka lēmuma mērķi nav sasniegti.”;

                  6)

                  lēmuma 4. un 5. pantu pārnumurē attiecīgi kā 13. un 14. pantu;

                  7)

                  pievieno pielikumus, kas izklāstīti šā lēmuma pielikumā.

            2. pants
      Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

         Briselē, 2018. gada 26. aprīlī

               Padomes vārdā –

               priekšsēdētāja

            E. ZAHARIEVA

         (1)  Padomes Lēmums 2013/184/KĀDP (2013. gada 22. aprīlis) par ierobežojošiem pasākumiem pret Mjanmu/Birmu un ar ko atceļ Lēmumu 2010/232/KĀDP (OV L 111, 23.4.2013., 75. lpp.).

         PIELIKUMS

            “PIELIKUMS

               Lēmuma 5. panta 1. punktā un 6. panta 1. punktā minēto fizisko un juridisko personu, vienību un struktūru saraksts”


title: Vienotās noregulējuma valdes plenārsesijas Lēmums (ES) 2018/665 (2018. gada 15. marts) par Vienotās noregulējuma valdes 2016. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu un pārskatu slēgšanu (SRB/PS/2018/02)

text:
               30.4.2018

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 110/140

         VIENOTĀS NOREGULĒJUMA VALDES PLENĀRSESIJAS LĒMUMS (ES) 2018/665
   (2018. gada 15. marts)
   par Vienotās noregulējuma valdes 2016. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu un pārskatu slēgšanu (SRB/PS/2018/02)
   VIENOTĀ NOREGULĒJUMA VALDE TĀS PLENĀRSESIJĀ,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 15. jūlija Regulas (ES) Nr. 806/2014, ar ko izveido vienādus noteikumus un vienotu procedūru kredītiestāžu un noteiktu ieguldījumu brokeru sabiedrību noregulējumam, izmantojot vienotu noregulējuma mehānismu un vienotu noregulējuma fondu, un groza Regulu (ES) Nr. 1093/2010 (1) 50. panta 1. punkta b) apakšpunktu un 63. panta 8. punktu,
   ņemot vērā VNV Finanšu noteikumu 103., 104. un 105. pantu,
   ņemot vērā VNV 2016. finanšu gada galīgos pārskatus, kas tika apstiprināti tās 2017. gada 22. jūnija sanāksmē,
   ņemot vērā VNV 2016. finanšu gada darbības pārskatu, kas tika pieņemts tās 2017. gada 22. jūnija sanāksmē,
   ņemot vērā Revīzijas palātas gada pārskatu, kurā iekļauta deklarācija par 2016. finanšu gada pārskatu ticamību un pakārtoto darījumu likumību un pareizību, kā arī pareizu finanšu pārvaldību, kopā ar VNV atbildēm,
   ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 806/2014 92. panta 4. punktu par iespējamām saistībām (Vienotajai noregulējuma valdei, Padomei, Komisijai vai citādi), kas izriet no Vienotās noregulējuma valdes, Padomes un Komisijas pienākumu izpildes atbilstīgi iepriekš minētajai regulai par 2016. finanšu gadu, kopā ar VNV, Padomes vai Komisijas atbildēm,
   IR NOLĒMUSI.

               1.

               Sniegt VNV priekšsēdētājam VNV 2016. finanšu gada budžeta izpildes apstiprinājumu.

               2.

               Apstiprināt VNV 2016. finanšu gada pārskatu slēgšanu.

               3.

               Izklāstīt tās piezīmes turpmāk sniegtajā priekšlikumā.

               4.

               Uzdot Vienotā noregulējuma valdes priekšsēdētājam informēt par šo lēmumu Padomi, Komisiju un Revīzijas palātu, lai organizētu tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, kā arī VNV tīmekļa vietnē.

      Briselē, 2018. gada 15. martā

            Valdes plenārsesijas vārdā –

            VNP sesijas locekle

         Tuija TAOS

      (1)  OV L 225, 30.7.2014., 1. lpp.


title: Vienotās noregulējuma valdes plenārsesijas Lēmums (ES) 2018/664 (2017. gada 23. marts) par Vienotās noregulējuma valdes 2015. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu un pārskatu slēgšanu (SRB/PS/2017/02)

text:
               30.4.2018

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 110/139

         VIENOTĀS NOREGULĒJUMA VALDES PLENĀRSESIJAS LĒMUMS (ES) 2018/664
   (2017. gada 23. marts)
   par Vienotās noregulējuma valdes 2015. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu un pārskatu slēgšanu (SRB/PS/2017/02)
   VIENOTĀ NOREGULĒJUMA VALDE TĀS PLENĀRSESIJĀ,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 15. jūlija Regulas (ES) Nr. 806/2014, ar ko izveido vienādus noteikumus un vienotu procedūru kredītiestāžu un noteiktu ieguldījumu brokeru sabiedrību noregulējumam, izmantojot vienotu noregulējuma mehānismu un vienotu noregulējuma fondu, un groza Regulu (ES) Nr. 1093/2010 (1), 50. panta 1. punkta b) apakšpunktu un 63. panta 8. punktu,
   ņemot vērā Vienotās noregulējuma valdes Finanšu noteikumu, kas pieņemti ar 2015. gada 25. marta plenārsesijas lēmumu (SRB/PS/2015/05) un grozīti ar 2016. gada 16. marta plenārsesijas lēmumu (SRB/PS/2016/13), 103., 104. un 105. pantu,
   ņemot vērā 2017. gada 6. janvāra plenārsesijas lēmumu, ar kuru paredz procedūru Vienotās noregulējuma valdes budžeta izpildes apstiprināšanai plenārsesijā (SRB/PS/2017/01),
   ņemot vērā Vienotās noregulējuma valdes 2015. finanšu gada pārskatus, kas tika apstiprināti tās 2016. gada 28. jūnija sanāksmē,
   ņemot vērā Vienotās noregulējuma valdes 2015. finanšu gada darbības pārskatu, kas tika pieņemts tās 2016. gada 28. jūnija sanāksmē,
   ņemot vērā Revīzijas palātas gada pārskatu, kurā iekļauta deklarācija par 2015. finanšu gada pārskatu ticamību un pakārtoto darījumu likumību un pareizību, kā arī pareizu finanšu pārvaldību, kopā ar Vienotās noregulējuma valdes atbildēm,
   ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 806/2014 92. panta 4. punktu par iespējamām saistībām (Vienotajai noregulējuma valdei, Padomei, Komisijai vai citādi), kas izriet no Vienotās noregulējuma valdes, Padomes vai Komisijas pienākumu izpildes atbilstīgi iepriekš minētajai regulai, kopā ar Vienotās noregulējuma valdes, Padomes vai Komisijas atbildēm,
   IR NOLĒMUSI.

               1.

               Sniegt Vienotās noregulējuma valdes priekšsēdētājam valdes 2015. finanšu gada budžeta izpildes apstiprinājumu.

               2.

               Apstiprināt Vienotās noregulējuma valdes 2015. finanšu gada pārskatu slēgšanu.

               3.

               Izklāstīt tās piezīmes turpmāk sniegtajā priekšlikumā.

               4.

               Uzdot Vienotās noregulējuma valdes priekšsēdētājam informēt par šo lēmumu Padomi, Komisiju un Revīzijas palātu, lai organizētu tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, kā arī VNV tīmekļa vietnē.

      Briselē, 2017. gada 23. martā

            Valdes plenārsesijas vārdā –

            VNV sesijas loceklis

         Frank ELDERSON

      (1)  OV L 225, 30.7.2014., 1. lpp.


title: Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2018/667 (2018. gada 19. aprīlis) par 2018. gada uzraudzības maksu kopējo summu (ECB/2018/12)

text:
                  2.5.2018

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 111/3

            EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS LĒMUMS (ES) 2018/667
      (2018. gada 19. aprīlis)
      par 2018. gada uzraudzības maksu kopējo summu (ECB/2018/12)
      EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,
      ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
      ņemot vērā Padomes Regulu (ES) Nr. 1024/2013 (2013. gada 15. oktobris), ar ko Eiropas Centrālajai bankai uztic īpašus uzdevumus saistībā ar politikas nostādnēm, kas attiecas uz kredītiestāžu prudenciālo uzraudzību (1), un jo īpaši tās 30. pantu,
      ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas Regulu (ES) Nr. 1163/2014 (2014. gada 22. oktobris) par uzraudzības maksām (ECB/2014/41) (2) un jo īpaši tās 3. panta 1. punktu un 9. panta 2. punktu,
      tā kā:

                  (1)

                  Gada uzraudzības maksu, ko iekasē saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1163/2014 (ECB/2014/41) 9. panta 2. punktu, kopējā summa sedz izdevumus, kas Eiropas Centrālajai bankai (ECB) radušies saistībā ar uzraudzības uzdevumu veikšanu attiecīgajā uzraudzības maksas periodā, bet tā šos izdevumus nepārsniedz. Šos izdevumus galvenokārt veido izmaksas, kas tieši saistītas ar ECB uzraudzības uzdevumiem, piem., nozīmīgu iestāžu tiešu uzraudzību, mazāk nozīmīgu iestāžu uzraudzības pārraudzību, kā arī horizontālo uzdevumu veikšanu un specializēto pakalpojumu sniegšanu. Tie ietver arī izmaksas, kas netieši saistītas ar ECB uzraudzības uzdevumiem, piem., ECB struktūrvienību sniegtiem atbalsta pakalpojumiem, t. sk. telpu nodrošinājuma, cilvēkresursu pārvaldības, administratīvajiem, budžeta un kontroles, grāmatvedības, juridiskajiem, komunikāciju un tulkošanas pakalpojumiem, iekšējo auditu un statistikas un informācijas tehnoloģiju pakalpojumiem.

                  (2)

                  Lai aprēķinātu gada uzraudzības maksu, kuru maksā par nozīmīgām uzraudzītajām iestādēm un nozīmīgām uzraudzītajām grupām, mazāk nozīmīgām uzraudzītajām iestādēm un mazāk nozīmīgām uzraudzītajām grupām, kopējās izmaksas sadala, pamatojoties uz izdevumiem, kas radušies attiecīgajām funkcijām, kuras veic nozīmīgu uzraudzīto iestāžu un nozīmīgu uzraudzīto grupu tiešu uzraudzību, un funkcijām, kuras veic mazāk nozīmīgu uzraudzīto iestāžu un mazāk nozīmīgu uzraudzīto grupu netiešu uzraudzību.

                  (3)

                  2018. gada uzraudzības maksu kopējo summu aprēķina kā šādu skaitļu summu: a) aplēstās 2018. gada izmaksas par uzraudzības uzdevumiem, pamatojoties uz apstiprināto ECB 2018. gada budžetu, ņemot vērā jebkādas izmaiņas aplēstajās un paredzētajās ECB gada izmaksās, kas ir zināmas šī lēmuma pieņemšanas laikā, un b) 2017. gada pārpalikums vai deficīts.

                  (4)

                  Pārpalikumu vai deficītu nosaka, atņemot 2017. gada uzraudzības uzdevumu veikšanas faktiskās izmaksas, kas atspoguļotas ECB 2017. gada finanšu pārskatos (3), no aplēstajām ECB izmaksām, kas iekasētas par 2017. gadu un noteiktas Eiropas Centrālās bankas Lēmuma (ES) 2017/760 (ECB/2017/11) pielikumā (4).

                  (5)

                  Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1163/2014 (ECB/2014/41) 5. panta 3. punktu iepriekšējo uzraudzības maksas periodu uzraudzības maksu summas, kas nebija iekasējamas, saskaņā ar 14. pantu saņemtos procentu maksājumus un summas, kas saņemtas vai atlīdzinātas saskaņā ar minētās regulas 7. panta 3. punktu, ja tādas ir, jāņem vērā, aplēšot 2018. gada uzraudzības uzdevumu veikšanas izmaksas,

            IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
      1. pants
      Definīcijas
      Šajā lēmumā lietotajiem terminiem ir Eiropas Centrālās bankas Regulā (ES) Nr. 468/2014 (ECB/2014/17) (5) un Regulā (ES) Nr. 1163/2014 (ECB/2014/41) definētā nozīme.
      2. pants
      2018. gada uzraudzības maksu kopējā summa
      1.   2018. gada uzraudzības maksu kopējā summa ir EUR 474 785 269, un tā ir aprēķināta saskaņā ar I pielikumu.
      2.   Katra uzraudzīto iestāžu un uzraudzīto grupu kategorija apmaksā tālāk minēto gada uzraudzības maksu kopējo summu:

                  a)

                  nozīmīgas uzraudzītās iestādes un nozīmīgas uzraudzītās grupas: EUR 428 485 342;

                  b)

                  mazāk nozīmīgas uzraudzītās iestādes un mazāk nozīmīgas uzraudzītās grupas: EUR 46 299 927.

            Attiecībā uz katru kategoriju maksājamais 2018. gada uzraudzības maksu kopējās summas dalījums norādīts II pielikumā.
      3. pants
      Stāšanās spēkā
      Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

         Frankfurtē pie Mainas, 2018. gada 19. aprīlī

               ECB prezidents

            Mario DRAGHI

         (1)  OV L 287, 29.10.2013., 63. lpp.

         (2)  OV L 311, 31.10.2014., 23. lpp.

         (3)  Publicēti ECB interneta vietnē www.ecb.europa.eu 2018. gada februārī.

         (4)  Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2017/760 (2017. gada 24. aprīlis) par 2017. gada uzraudzības maksu kopējo summu (ECB/2017/11) (OV L 113, 29.4.2017., 52. lpp.).

         (5)  Eiropas Centrālās bankas Regula (ES) Nr. 468/2014 (2014. gada 16. aprīlis), ar ko izveido Vienotā uzraudzības mehānisma pamatstruktūru Eiropas Centrālās bankas sadarbībai ar nacionālajām kompetentajām un norīkotajām iestādēm (VUM pamatregula) (ECB/2014/17) (OV L 141, 14.5.2014., 1. lpp.).

         I PIELIKUMS

            2018. gada uzraudzības maksu kopējās summas aprēķins

                     (EUR)

                     Aplēstās 2018. gada izmaksas

                     502 467 814

                     Algas un pabalsti

                     247 584 306

                     Īre un ēku uzturēšana

                     53 932 669

                     Citi darbības izdevumi

                     200 950 839

                     2017. gada pārpalikums/deficīts

                     – 27 930 375

                     Summas, ko ņem vērā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1163/2014 (ECB/2014/41) 5. panta 3. punktu

                     247 830

                     Iepriekšējo uzraudzības maksas periodu uzraudzības maksu summas, kas nebija iekasējamas

                     0

                     Saskaņā ar minētās regulas 14. pantu saņemtie procentu maksājumi

                     – 7 079

                     Saskaņā ar minētās regulas 7. panta 3. punktu saņemtās vai atlīdzinātās summa

                     254 909

                     KOPĀ

                     474 785 269

         II PIELIKUMS

            2018. gada uzraudzības maksu kopējās summas dalījums

                     (EUR)

                     Nozīmīgas uzraudzītās iestādes un nozīmīgas uzraudzītās grupas

                     Mazāk nozīmīgas uzraudzītās iestādes un mazāk nozīmīgas uzraudzītās grupas

                     Kopā

                     Aplēstās 2018. gada izmaksas

                     458 594 063

                     43 873 751

                     502 467 814

                     2017. gada pārpalikums/deficīts

                     – 30 206 780

                     2 276 405

                     – 27 930 375

                     Summas, ko ņem vērā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1163/2014 (ECB/2014/41) 5. panta 3. punktu

                     98 059

                     149 771

                     247 830

                     Iepriekšējo uzraudzības maksas periodu uzraudzības maksu summas, kas nebija iekasējamas

                     0

                     0

                     0

                     Saskaņā ar minētās regulas 14. pantu saņemtie procentu maksājumi

                     – 3 859

                     – 3 220

                     – 7 079

                     Saskaņā ar minētās regulas 7. panta 3. punktu saņemtās vai atlīdzinātās summa

                     101 918

                     152 991

                     254 909

                     KOPĀ

                     428 485 342

                     46 299 927

                     474 785 269


title: Komisijas Lēmums (ES) 2018/666 (2018. gada 27. aprīlis), ar ko Lēmumu 2014/312/ES groza attiecībā uz to ekoloģisko kritēriju spēkā esības termiņu, kuri attiecas uz ES ekomarķējuma piešķiršanu iekšdarbiem un ārdarbiem paredzētajām krāsām un lakām (izziņots ar dokumenta numuru C(2018) 2479) (Dokuments attiecas uz EEZ. )

text:
               2.5.2018

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 111/2

         KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2018/666
   (2018. gada 27. aprīlis),
   ar ko Lēmumu 2014/312/ES groza attiecībā uz to ekoloģisko kritēriju spēkā esības termiņu, kuri attiecas uz ES ekomarķējuma piešķiršanu iekšdarbiem un ārdarbiem paredzētajām krāsām un lakām

         (izziņots ar dokumenta numuru C(2018) 2479)

   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 25. novembra Regulu (EK) Nr. 66/2010 par ES ekomarķējumu (1) un jo īpaši tās 8. panta 2. punktu,
   apspriedusies ar Eiropas Savienības Ekomarķējuma komiteju,
   tā kā:

               (1)

               Termiņš, līdz kuram ir spēkā pašreizējie Komisijas Lēmumā 2014/312/ES (2) noteiktie ekoloģiskie kritēriji, kas attiecas uz ES ekomarķējuma piešķiršanu iekšdarbiem un ārdarbiem paredzētajām krāsām un lakām, un ar minētajiem kritērijiem saistītās novērtēšanas un verifikācijas prasības, beidzas 2018. gada 28. maijā.

               (2)

               Ir veikts novērtējums, kas apstiprina, ka pašreizējie ekoloģiskie kritēriji un ar tiem saistītās novērtēšanas un verifikācijas prasības, kas noteiktas ar Lēmumu 2014/312/ES, ir piemērotas un atbilstošas. Tāpēc minēto kritēriju un novērtēšanas un verifikācijas prasību spēkā esības termiņu ir lietderīgi pagarināt.

               (3)

               Tāpēc Lēmums 2014/312/ES būtu attiecīgi jāgroza.

               (4)

               Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota ar Regulas (EK) Nr. 66/2010 16. pantu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Lēmuma 2014/312/ES 4. pantu aizstāj ar šādu:

      “4. pants
      Produktu grupai “iekšdarbu un ārdarbu krāsas un lakas” noteiktie ekoloģiskie kritēriji un saistītās novērtēšanas un verifikācijas prasības ir spēkā līdz 2022. gada 31. decembrim.”

   2. pants
   Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

      Briselē, 2018. gada 27. aprīlī

            Komisijas vārdā –

            Komisijas loceklis

         Karmenu VELLA

      (1)  OV L 27, 30.1.2010., 1. lpp.

      (2)  Komisijas 2014. gada 28. maija Lēmums 2014/312/ES par ekoloģiskajiem kritērijiem ES ekomarķējuma piešķiršanai iekšdarbiem un ārdarbiem paredzētajām krāsām un lakām (OV L 164, 3.6.2014., 45. lpp.).


title: Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (ES) 2018/646 (2018. gada 18. aprīlis) par kopēju sistēmu labāku pakalpojumu sniegšanai attiecībā uz prasmēm un kvalifikācijām (Europass) un ar ko atceļ Lēmumu Nr. 2241/2004/EK (Dokuments attiecas uz EEZ. )

text:
               2.5.2018

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 112/42

         EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS (ES) 2018/646
   (2018. gada 18. aprīlis)
   par kopēju sistēmu labāku pakalpojumu sniegšanai attiecībā uz prasmēm un kvalifikācijām (Europass) un ar ko atceļ Lēmumu Nr. 2241/2004/EK
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 165. un 166. pantu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
   ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),
   pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,
   saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),
   tā kā:

               (1)

               Indivīdiem, meklējot darbu vai pieņemot lēmumus par mācīšanos, studēšanu vai strādāšanu, nepieciešama piekļuve informācijai un karjeras attīstības atbalstam attiecībā uz to, kādas iespējas ir pieejamas, kā novērtēt savas prasmes, un par veidiem, kā sniegt informāciju par savām prasmēm un kvalifikācijām.

               (2)

               Indivīdiem, darba devējiem, kompetentajām iestādēm un struktūrām ievērojamas grūtības rada atšķirības definīcijās, dokumentu formātos, valodās, kā arī novērtēšanas un validēšanas metodēs. Minētās problēmas galvenokārt rodas gadījumos, kad indivīdi pārvietojas no vienas valsts uz citu, tostarp uz trešām valstīm, un arī tad, kad viņi meklē jaunu darbu vai iesaistās mācībās un karjeras vadībā. Lai risinātu minētās problēmas, ir vajadzīga skaidra un plaši izplatīta informācija, kopīga izpratne un uzlabota prasmju un kvalifikāciju pārredzamība.

               (3)

               Jaunā Prasmju programma Eiropai, ko Komisija pieņēma 2016. gada 10. jūnijā, aicina dalībvalstis, sociālos partnerus, rūpniecības nozari un citas ieinteresētās personas sadarboties desmit darbībās, kuru mērķis ir uzlabot prasmju veidošanas kvalitāti un noderību, padarīt prasmes pārredzamākas un salīdzināmākas un uzlabot prasmju apzināšanu, jo īpaši informāciju, kas sekmētu veiksmīgāku karjeras izvēli. Kā viena no minētajām desmit darbībām, kas paver svarīgu ceļu minēto mērķu sasniegšanai un atbalstīšanai, bija ierosinājums pārskatīt Europass sistēmu.

               (4)

               Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 2241/2004/EK (3) izveidoja sistēmu ar darba meklēšanu, iesaistīšanos mācībās un karjeras vadību saistītu problēmu risināšanai. Minētā lēmuma mērķis bija panākt kvalifikāciju un kompetenču labāku pārskatāmību, izmantojot dokumentu portfeli ar nosaukumu “Europass”, ko indivīdi var brīvprātīgi izmantot. Europass sistēmas īstenošanai ar minēto lēmumu arī izveidoja valstu struktūras, kas zināmas kā valstu Europass centri.

               (5)

               Lai sasniegtu galveno mērķi, Europass sistēma ir vērsta uz rīkiem prasmju un kvalifikāciju dokumentēšanai. Minētie rīki tiek plaši pielietoti internetā bāzētajā Europass informācijas sistēmā.

               (6)

               Valstu Europass centri sniedz atbalstu lietotājiem un sekmē prasmju un kvalifikāciju dokumentēšanu. Euroguidance tīkls, kas veicina karjeras atbalsta Eiropas dimensiju un sniedz augstas kvalitātes informāciju par mūžilgu karjeras attīstības atbalstu un starptautisko mācību mobilitāti, ir arī palīdzējis attīstīt informācijas sniegšanu par Savienības prasmju un kvalifikāciju rīkiem. Eiropas kvalifikāciju ietvarstruktūras valstu koordinācijas punkti valsts iestādēm palīdz valstu kvalifikāciju ietvarstruktūras vai sistēmas pielīdzināt Eiropas kvalifikāciju ietvarstruktūrai (“EKI”) un padarīt EKI tuvāku indivīdiem un organizācijām. Būtu jānodrošina atbalsts minētajiem valsts pakalpojumiem un to labāka koordinēšana, lai pastiprinātu to ietekmi, vienlaikus ievērojot nacionālo sistēmu daudzveidību.

               (7)

               Komisija savā 2013. gada 19. decembra ziņojumā Eiropas Parlamentam un Padomei par Europass novērtējumu secināja, ka Europass valstu centriem uzticētā misija palielināt informētību par Europass un sniegt ieinteresētajām personām nepieciešamo informāciju ir apmierinošs modelis Europass īstenošanai. Tomēr Komisija arī secināja, ka lielākā daļa Europass rīku vēl arvien nesasniedz visus potenciālos lietotājus, ka tiem ir nevienlīdzīgs ģeogrāfiskais pārklājums, ka tie atšķirīgi aptver dažādas vecuma grupas un ka karjeras attīstības un mobilitātes atbalsta pakalpojumu labāka koordinēšana un integrēšana Europass sistēmā ļautu sasniegt vairāk potenciālo lietotāju.

               (8)

               Dati liecina, ka Europass izmanto sociālās grupas ar augstu digitālo pratību, bet nelabvēlīgā situācijā esošās grupas, piemēram, cilvēki ar zemāku izglītības līmeni, vecāka gadagājuma cilvēki vai ilgstoši bezdarbnieki, bieži vien nav informētas par Europass un tā rīku esamību un tāpēc nevar no tā neko gūt.

               (9)

                  Europass portfelis ir viens no vairākiem rīkiem un instrumentiem, kas ieviesti Savienības līmenī, lai uzlabotu prasmju un kvalifikāciju pārredzamību un izpratni par tām.

               (10)

                  Europass portfelī ir piecas dokumentu veidnes. Ar Europass Curriculum Vitae (CV) veidni indivīdi savu CV var aizpildīt standartizētā formātā. Kopš Europass CV ieviešanas 2004. gadā tiešsaistē ir izveidoti vairāk nekā 100 miljoni Europass CV. Divas kvalifikāciju pielikumu veidnes, proti, Europass diploma pielikums un Europass kvalifikāciju apliecinoša dokumenta pielikums, sniedz informāciju par kvalifikācijas saturu un mācību rezultātiem, kā arī par izglītības sistēmu kvalifikācijas izdošanas valstī. Europass valodu pase tiek izmantota, lai raksturotu valodu prasmes. Europass mobilitātes veidne apraksta prasmes, kas mobilitātes pieredzē mācību vai darba nolūkā iegūtas ārvalstīs.

               (11)

               Padomes 2017. gada 22. maija Ieteikumā (4) ir dota kopēja atsauces sistēma, lai palīdzētu indivīdiem un organizācijām salīdzināt dažādas kvalifikāciju sistēmas un minēto sistēmu kvalifikāciju līmeņus.

               (12)

               Padomes 2012. gada 20. decembra Ieteikumā (5) dalībvalstis tika aicinātas līdz 2018. gadam – atbilstīgi valstu apstākļiem un īpatnībām un kā tās uzskata par piemērotu – ieviest pasākumus neformālās un ikdienējās mācīšanās validēšanai, kas indivīdiem dod iespēju panākt, ka tiek validētas viņu zināšanas, prasmes un kompetences, kas iegūtas ar neformālo un ikdienējo mācīšanos, un iegūt pilnu vai attiecīgā gadījumā daļēju kvalifikāciju.

               (13)

               Padomes 2004. gada 28. maija rezolūcijā par politikas nostādņu, sistēmu un prakses uzlabošanu mūžilga karjeras attīstības atbalsta jomā izklāstīti galvenie mūžilga karjeras attīstības atbalsta politikas mērķi attiecībā uz visiem Savienības pilsoņiem. Padomes 2008. gada 21. novembra rezolūcijā (6) uzsvērts, cik svarīgs mūžizglītībai ir karjeras attīstības atbalsts.

               (14)

               Portāls “Mācību iespējas un kvalifikācijas Eiropā” nodrošina piekļuvi informācijai par mācību iespējām un kvalifikācijām, ko piedāvā dažādas izglītības sistēmas Eiropā, un par valstu kvalifikācijas sistēmu salīdzināšanu, izmantojot EKI.

               (15)

               ES prasmju panorāma sniedz informāciju par prasmēm dažādās profesijās un konkrētās nozarēs, tostarp par pieprasījumu un piedāvājumu valstu līmenī.

               (16)

               Brīvo darbvietu un citu darba tirgus tendenču analīze ir vispāratzīts veids, kā pilnveidot prasmju apzināšanu, lai izprastu tādas problēmas kā prasmju trūkums un kvalifikāciju neatbilstības.

               (17)

               Komisija ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm un ieinteresētajām personām ir izstrādājusi un pastāvīgi atjauno daudzvalodīgu Eiropas prasmju, kompetenču, kvalifikāciju un profesiju klasifikāciju (“ESCO”), kuras mērķis ir veicināt prasmju un kvalifikāciju pārredzamību attiecībā uz izglītību un mācībām, kā arī ar darbu saistītiem mērķiem. Pēc atbilstošas testēšanas un pienācīgi ņemot vērā dalībvalstu nostāju, Komisija varētu ESCO izmantot Europass sistēmā; ESCO izmantošana dalībvalstīm pēc tam, kad tās to būs testējušas un novērtējušas, ir brīvprātīga.

               (18)

               Eiropas Nodarbinātības dienestu tīkls (“EURES”), kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/589 (7), ir sadarbības tīkls informācijas apmaiņai un mijiedarbības sekmēšanai starp darba meklētājiem un darba devējiem. Tas sniedz bezmaksas palīdzību darba meklētājiem, kuri vēlas pārcelties uz citu valsti, un palīdz darba devējiem, kuri vēlas pieņemt darbā darbiniekus no citām valstīm. Sinerģija un sadarbība starp Europass un EURES portāliem varētu pastiprināt abu šo pakalpojumu ietekmi.

               (19)

               Darba tirgus procesi, piemēram, brīvu darbvietu publicēšana, darba pieteikumi, prasmju novērtēšana un pieņemšana darbā, arvien vairāk tiek pārvaldīti tiešsaistē ar rīkiem, kuros izmanto sociālos medijus, lielos datus un citas tehnoloģijas. Kandidātu atlasē izmanto rīkus un procesus, kas meklē informāciju par prasmēm un kvalifikācijām, kuras iegūtas formālā, neformālā un ikdienējā vidē.

               (20)

               Formālā, neformālā un ikdienējā mācīšanās pašlaik notiek arī jaunos veidos un vidēs, un to piedāvā dažādi pakalpojumu sniedzēji, jo īpaši izmantojot digitālās tehnoloģijas un platformas, tālmācību, e-mācības, savstarpējās mācības, masveida atvērtos tiešsaistes kursus un atvērtos izglītības resursus. Turklāt prasmju, pieredzes un mācību sasniegumus atzīst dažādos veidos, piemēram, ar digitālajiem atvērtajiem žetoniem. Digitālās tehnoloģijas tiek izmantotas arī prasmēm, kas iegūtas neformālās mācīšanās vidē, piemēram, jaunatnes darbā un brīvprātīgajā darbā.

               (21)

               Šajā lēmumā prasmes tiek saprastas plašā nozīmē, aptverot to, ko persona zina, saprot un spēj izdarīt. Prasmes attiecas uz dažādu veidu mācīšanās rezultātiem, tostarp zināšanām un kompetencēm, kā arī spējām pielietot zināšanas un izmantot zinātību, lai paveiktu uzdevumus un atrisinātu problēmas. Atzīstot profesionālo prasmju nozīmi, vienlaikus tiek atzīts, ka arvien lielāka nozīme ir caurviju jeb vispārīgajām prasmēm, piemēram, kritiskajai domāšanai, komandas darbam, problēmu risināšanai un radošumam, digitālajām vai valodu prasmēm, kuras ir svarīgs priekšnosacījums personīgajai un profesionālajai izaugsmei un kuras tādēļ var izmantot dažādās jomās. Indivīdiem varētu noderēt rīki un norādījumi par to, kā novērtēt un raksturot minētās un citas prasmes.

               (22)

               Indivīdi informāciju par iegūtajām prasmēm un kvalifikācijām parasti ir norādījuši CV un apliecinošos dokumentos, piemēram, apliecībās vai diplomos. Tagad ir pieejami jauni rīki, kas var atvieglot prasmju un kvalifikāciju uzrādīšanu, izmantojot dažādus tiešsaistes un digitālos formātus. Minētie jaunie rīki var dot arī iespēju indivīdiem pašiem novērtēt savas prasmes, kas iegūtas dažādos apstākļos.

               (23)

                  Europass sistēmai vajadzētu atbilst pašreizējām un nākotnes vajadzībām. Lietotājiem ir nepieciešami rīki, ar ko dokumentēt savas prasmes un kvalifikācijas. Turklāt prasmju novērtēšanas un prasmju pašnovērtēšanas rīki, kā arī piekļuve attiecīgajai informācijai, tostarp informācijai par validēšanas iespējām un karjeras attīstības atbalstu, var noderēt, pieņemot lēmumus par darba vai mācību iespējām.

               (24)

               Savienības rīki attiecībā uz prasmēm un kvalifikācijām būtu jāpielāgo mainīgajai praksei un tehnoloģiju attīstībai, lai nodrošinātu to aktualitāti un noderīgumu lietotājiem. Tas būtu jāpanāk, cita starpā radot inovatīvas funkcijas, piemēram, interaktīvus rīkus, dokumentu rediģēšanu un dizainu, cenšoties nodrošināt aptverošākus, efektīvākus un lietderīgākus rīkus un vienkāršošanu, kā arī lielāku tehnisko savietojamību un sinerģiju starp saistītiem rīkiem, cita starpā arī trešo personu izstrādātiem, un ņemot vērā cilvēku ar invaliditāti īpašās vajadzības. Turklāt varētu izmantot autentifikācijas pasākumus, lai palīdzētu verificēt digitālos dokumentus par prasmēm un kvalifikācijām.

               (25)

               Tāpēc ar Lēmumu Nr. 2241/2004/EK izveidotā Europass sistēma būtu jāaizstāj ar jaunu sistēmu, lai risinātu mainīgās vajadzības.

               (26)

               Jaunajai Europass sistēmai būtu jāatbilst visu atsevišķo galalietotāju, piemēram, izglītojamo, darba meklētāju, tostarp bezdarbnieku un darba ņēmēju, kā arī citu atbilstīgo ieinteresēto personu, piemēram, darba devēju (jo īpaši mazo un vidējo uzņēmumu), tirdzniecības palātu, pilsoniskās sabiedrības organizāciju, brīvprātīgo, karjeras atbalsta speciālistu, valsts nodarbinātības dienestu, sociālo partneru, izglītotāju, jaunatnes organizāciju, jaunatnes darba nodrošinātāju, atbildīgo valsts iestāžu un politikas veidotāju, vajadzībām un gaidām. Tajā būtu jāņem vērā arī to trešo valstu valstspiederīgo vajadzības, kas ierodas vai uzturas Savienībā, lai atbalstītu viņu integrāciju.

               (27)

                  Europass sistēma būtu jāpilnveido, lai tajā varētu aprakstīt dažādu veidu mācības un prasmes un jo īpaši tādas, kas iegūtas ar neformālo un ikdienējo mācīšanos.

               (28)

                  Europass sistēma būtu jāizstrādā, izmantojot uz lietotājiem orientētu pieeju, pamatojoties uz atsauksmēm, un ar prasību apkopošanu, tostarp izmantojot apsekojumus un testēšanu, īpašu uzmanību pievēršot pašreizējām un turpmākajām Europass mērķa grupu vajadzībām. Europass funkcijām būtu jo īpaši jāatspoguļo dalībvalstu un Savienības apņemšanās nodrošināt, ka personām ar invaliditāti ir vienlīdzīga piekļuve darba tirgum, kā arī informācijas un sakaru tehnoloģijām un sistēmām. Europass rīkiem vajadzētu būt uztveramiem, darbināmiem, saprotamiem un robustiem, tādējādi padarot tos piekļūstamākus lietotājiem, jo īpaši personām ar invaliditāti.

               (29)

               Atjauninājumi un izmaiņas Europass sistēmā būtu jāveic, sadarbojoties ar attiecīgajām ieinteresētajām personām, piemēram, nodarbinātības dienestiem, karjeras atbalsta speciālistiem, izglītotājiem un sociālajiem partneriem, tādiem kā arodbiedrībām un darba devēju asociācijām, un pilnībā ievērojot pašreizējo politisko sadarbību, piemēram, Eiropas augstākās izglītības telpā uzsākto Boloņas procesu. Lai veiksmīgi izstrādātu un īstenotu Europass sistēmu, ļoti svarīga ir konstruktīva sadarbība starp Komisiju, dalībvalstīm un ieinteresētajām personām.

               (30)

               Uz to personas datu apstrādi, kas tiek uzglabāti un apstrādāti saskaņā ar šo lēmumu, būtu jāattiecina atbilstīgie Savienības tiesību akti par personas datu aizsardzību un valstu īstenošanas pasākumi. Lietotājiem vajadzētu būt iespējai ierobežot piekļuvi saviem personas datiem.

               (31)

               Dalībai šajā sistēmā vajadzētu būt atvērtai Eiropas Ekonomikas zonas valstīm, kas nav Savienības dalībvalstis, valstīm, kas pievienojas, Savienības kandidātvalstīm un potenciālajām kandidātvalstīm, ņemot vērā to ilgstošo interesi un sadarbību ar Savienību šajā jomā. Dalībai vajadzētu būt saskaņā ar attiecīgiem noteikumiem tiesību instrumentos, kas reglamentē attiecības starp Savienību un minētajām valstīm. Informācijai par prasmēm un kvalifikācijām, ko sniedz Europass sistēmā, būtu jānāk no plašāka valstu un izglītības sistēmu loka, nevis tikai no iesaistītajām valstīm un būtu jāatspoguļo migrācijas plūsmas no un uz citām pasaules daļām.

               (32)

               Komisijai būtu jānodrošina šā lēmuma saskaņota īstenošana un uzraudzība, ko veiktu Europass konsultantu grupa, kurā būtu dalībvalstu un attiecīgo ieinteresēto personu pārstāvji. Konsultantu grupai, vajadzības gadījumā sadarbojoties ar citām grupām, jo īpaši vajadzētu izstrādāt stratēģisku pieeju Europass īstenošanai un turpmākajai attīstībai un sniegt konsultācijas par tīmekļa rīku izstrādi, tostarp veicot testus, un par Europass tiešsaistes platformā sniegto informāciju.

               (33)

               Šā lēmuma īstenošanai līdzfinansējums ir paredzēts cita starpā no Savienības programmas Erasmus+, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1288/2013 (8). Komiteja, kas izveidota ar minēto regulu, piedalās stratēģiskā diskusijā par Europass īstenošanas norisi un par turpmāko attīstības gaitu.

               (34)

               Ņemot vērā to, ka šā lēmuma mērķi, proti, izveidot visaptverošu un sadarbspējīgu rīku un informācijas sistēmu, jo īpaši starptautiskās nodarbinātības un mācību mobilitātes nolūkiem, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet rīcības ietekmes dēļ to var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā lēmumā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.

               (35)

               Principā visiem dalībvalstu pienākumiem, kā arī administratīvajiem un finanšu slogiem vajadzētu būt līdzsvarotiem no izmaksu un ieguvumu viedokļa.

               (36)

               Darbībām, kas veiktas saistībā ar šo lēmumu, vajadzētu balstīties uz Savienības aģentūru, jo īpaši Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra, zināšanām to kompetences jomās.

               (37)

               Tādēļ Lēmums Nr. 2241/2004/EK būtu jāatceļ, neskarot iepriekš izdoto Europass dokumentu spēkā esamību vai statusu. Visas izveidotās Europass dokumentu veidnes jaunajā sistēmā būtu jāpatur līdz brīdim, kad saskaņā ar šo lēmumu tiek veiktas nepieciešamās izmaiņas vai atjauninājumi. Lai nodrošinātu raitu pāreju uz Europass tiešsaistes platformu, ar Lēmumu Nr. 2241/2004/EK izveidotajai internetā bāzētajai Europass informācijas sistēmai būtu jāturpina darboties līdz laikam, kad ir izveidota un sāk darboties Europass tiešsaistes platforma,

         IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Priekšmets un darbības joma
   1.   Ar šo lēmumu izveido Eiropas sistēmu, lai atbalstītu to prasmju un kvalifikāciju pārredzamību un izpratni, kas iegūtas formālā, neformālā un ikdienējā vidē, tostarp izmantojot praktisko pieredzi, mobilitāti un brīvprātīgo darbu (“Europass”).
   2.   Europass ietver tīmekļa rīkus un attiecīgu pieejamo informāciju, tostarp informāciju, kas paredzēta, lai sekmētu karjeras attīstības atbalsta Eiropas dimensiju, kuri sniegti, izmantojot tiešsaistes platformu, un kurus atbalsta valstu dienesti, lai lietotājiem palīdzētu labāk darīt zināmas un prezentēt savas prasmes un kvalifikācijas, kā arī salīdzināt kvalifikācijas.
   3.   Europass ir paredzēta:

               a)

               atsevišķiem galalietotājiem, piemēram, izglītojamajiem, darba meklētājiem, darba ņēmējiem un brīvprātīgajiem, un

               b)

               attiecīgajām ieinteresētajām personām, piemēram, izglītotājiem, karjeras atbalsta speciālistiem, darba devējiem, valsts nodarbinātības dienestiem, sociālajiem partneriem, jaunatnes darba nodrošinātājiem, jaunatnes organizācijām un politikas veidotājiem.

         4.   Europass lietošana ir brīvprātīga un neuzliek nekādus pienākumus un nepiešķir nekādas tiesības, kas nav paredzētas šajā lēmumā.
   2. pants
   Definīcijas
   Šajā lēmumā piemēro šādas definīcijas:

               a)

               “kvalifikāciju apliecinoša dokumenta pielikums” ir dokuments, ko pievieno kompetento iestāžu vai struktūru izdotam profesionālo izglītību vai profesionālo kvalifikāciju apliecinošam dokumentam, lai trešās personas, jo īpaši citā valstī, varētu vieglāk saprast mācību rezultātus, kurus sasniedzis kvalifikācijas saņēmējs, kā arī iegūtās izglītības un iegūto prasmju būtību, līmeni, kontekstu, saturu un statusu;

               b)

               “diploma pielikums” ir dokuments, ko pievieno kompetento iestāžu vai struktūru izdotam augstākās izglītības diplomam, lai trešās personas, jo īpaši citā valstī, varētu vieglāk saprast mācību rezultātus, kurus sasniedzis kvalifikācijas saņēmējs, kā arī iegūtās izglītības un iegūto prasmju būtību, līmeni, kontekstu, saturu un statusu;

               c)

               “Europass pielikumi” ir dokumentu kopums, piemēram, diploma pielikumi un kvalifikāciju apliecinoša dokumenta pielikumi, ko izdevušas kompetentās iestādes vai struktūras;

               d)

               “karjeras attīstības atbalsts” ir pastāvīgs process, kas ļauj indivīdiem apzināt savas spējas, prasmes un intereses, ar dažādu individuālu vai kolektīvu darbību palīdzību pieņemt lēmumus par izglītību, mācībām un nodarbinātību un izvēlēties savu individuālo dzīves gājumu attiecībā uz mācībām, darbu un citu vidi, kurā minētās spējas un prasmes tiek iegūtas vai izmantotas;

               e)

               “karjeras attīstības atbalsta Eiropas dimensija” ir Savienības līmeņa sadarbība un atbalsts, ar ko Savienībā stiprina karjeras attīstības atbalsta politiku, sistēmas un praksi;

               f)

               “kvalifikācija” ir oficiāls novērtēšanas un validēšanas procesa rezultāts, ko iegūst, kad kompetenta iestāde vai struktūra konstatē, ka indivīds ir sasniedzis mācību rezultātus atbilstoši konkrētiem standartiem;

               g)

               “prasmju novērtēšana” ir process vai metode, ko izmanto, lai ar pašnovērtēšanu vai trešās personas apliecinātu novērtējumu, vai ar abiem novērtētu, noteiktu un raksturotu indivīdu prasmes, kas ir iegūtas neformālā vai ikdienējā vidē;

               h)

               “prasmju pašnovērtēšana” ir process, kurā indivīdi sistemātiski pārdomā savas prasmes, tās salīdzinot ar jau izveidotu prasmju aprakstu;

               i)

               “prasmju apzināšana” ir pieejama kvantitatīva vai kvalitatīva analīze par apkopotiem datiem, kas attiecas uz prasmēm un kas iegūti no esošajiem avotiem saistībā ar darba tirgu, un par atbilstošām mācīšanās iespējām izglītības un mācību sistēmā, kura var noderēt karjeras attīstības atbalstā un konsultēšanā, darbā pieņemšanas procesā, kā arī izglītības, mācību un karjeras iespēju izvēlē;

               j)

               “autentifikācijas pakalpojumi” ir tehniski procesi, piemēram, elektroniskie paraksti un tīmekļa vietnēs veikta autentifikācija, kas ļauj lietotājiem, izmantojot Europass, verificēt informāciju, piemēram, par savu identitāti;

               k)

               “tehniskā sadarbspēja” ir informācijas un komunikācijas tehnoloģiju spēja mijiedarboties, lai ļautu veikt informācijas apmaiņu, par ko ir vienojušās visas puses un informācijas īpašnieki;

               l)

               “validēšana” ir process, kurā kompetentā iestāde vai struktūra apstiprina, ka indivīds ir sasniedzis mācīšanās rezultātus, tostarp tos, kas panākti neformālas un ikdienējas mācīšanās vidē, salīdzinot tos ar attiecīgu standartu, un kurā ir četri atsevišķi posmi, proti, novērtējuma rezultātu apzināšana, dokumentēšana, novērtēšana un sertificēšana, kas attiecīgos gadījumos un atbilstīgi valstu apstākļiem izpaužas kā pilna kvalifikācija, kredītpunkti vai daļēja kvalifikācija;

               m)

               “atvērtie standarti” ir tehniski standarti, kas izstrādāti sadarbības procesā un kas ir publicēti, lai jebkura ieinteresētā persona varētu tos brīvi izmantot;

               n)

               “tiešsaistes platforma” ir tīmekļa lietojumprogramma, kas galalietotājiem sniedz informāciju un rīkus un ļauj tiem veikt konkrētus uzdevumus tiešsaistē;

               o)

               “personas dati” ir visa informācija, kas attiecas uz identificētu vai identificējamu fizisku personu.

         3. pants
   Tiešsaistes platforma
   1.   Europass, izmantojot tiešsaistes platformu, nodrošina tīmekļa rīkus:

               a)

               personīgas informācijas dokumentēšanai un raksturošanai dažādos formātos, tostarp Curriculum Vitae (CV) veidnes;

               b)

               darbā vai mācībās, tostarp ar mobilitāti un brīvprātīgo darbā, iegūtu prasmju un kvalifikāciju dokumentēšanai un raksturošanai;

               c)

               prasmju novērtēšanai un prasmju pašnovērtēšanai;

               d)

               kvalifikāciju mācīšanās rezultātu dokumentēšanai, tostarp Europass kvalifikāciju pielikuma veidnes, kas minētas 5. pantā.

      Europass rīku izmantošana prasmju novērtēšanai un prasmju pašnovērtēšanai, kā minēts c) apakšpunktā, tieši nenoved pie kvalifikāciju oficiālas atzīšanas vai izdošanas.
   2.   Europass tiešsaistes platforma sniedz pieejamu informāciju vai saites uz pieejamo informāciju par šādiem jautājumiem:

               a)

               mācīšanās iespējas;

               b)

               kvalifikācijas un kvalifikāciju ietvarstruktūras vai sistēmas;

               c)

               iespējas validēt neformālo un ikdienējo mācīšanos;

               d)

               atzīšanas prakse un attiecīgie tiesību akti dažādās valstīs, tostarp trešās valstīs;

               e)

               karjeras atbalsta pakalpojumi, kas sniedz konsultācijas par starptautisko mācību mobilitāti un karjeras vadību;

               f)

               prasmju apzināšana, kas veikta attiecīgās Savienības līmeņa darbībās un aģentūrās to kompetences jomās;

               g)

               informācija par prasmēm un kvalifikācijām, kas varētu būt būtiska to trešo valstu valstspiederīgo īpašām vajadzībām, kuri ierodas vai uzturas Savienībā, lai atbalstītu viņu integrāciju.

         4. pants
   Galvenie principi un iezīmes
   1.   Europass tiešsaistes platforma un tīmekļa rīki, tostarp to saturs un funkcijas, ir lietotājiem draudzīgi un droši un tiek darīti pieejami bez maksas visiem lietotājiem.
   2.   Europass tiešsaistes platforma un tīmekļa rīki, tostarp to saturs un funkcijas, ir piekļūstami personām ar invaliditāti saskaņā ar piekļūstamības prasībām, kas noteiktas attiecīgajos Savienības tiesību aktos.
   3.   Europass tīmekļa rīki izmanto atvērtos standartus, kas jādara pieejami bez maksas dalībvalstīm un citām ieinteresētajām personām brīvprātīgai atkārtotai izmantošanai.
   4.   Attiecīgā gadījumā un saskaņā ar valstu apstākļiem Europass tīmekļa rīkos, proti, informācijā par kvalifikācijām, valstu izglītības un mācību sistēmu aprakstos un citos attiecīgos tematos, iekļauj atsauces uz EKI.
   5.   Europass tiešsaistes platforma var ietvert iespēju lietotājiem uzglabāt personas datus, piemēram, personisko profilu. Šādu personas datu apstrādei ir piemērojami Savienības tiesību akti datu aizsardzības jomā. Lietotājiem dara pieejamus vairākus risinājumus, lai ļautu viņiem ierobežot piekļuvi saviem datiem vai to konkrētām daļām.
   6.   Europass atbalsta autentifikācijas pakalpojumus attiecībā uz visiem digitālajiem dokumentiem vai informāciju par prasmēm un kvalifikācijām.
   7.   Europass tīmekļa rīkus nodrošina Savienības iestāžu oficiālajās valodās.
   8.   Europass tīmekļa rīki atbalsta un nodrošina tehnisko sadarbspēju un sinerģiju ar citiem Savienības līmenī un attiecīgā gadījumā arī valstu līmenī piedāvātajiem atbilstošajiem rīkiem un pakalpojumiem.
   5. pants

      Europass pielikumi
   1.   Europass pielikumus saskaņā ar veidnēm izdod kompetentās iestādes vai struktūras. Jo īpaši ievēro katra elementa vietu veidnē, lai nodrošinātu saprotamību un pilnīgas informācijas sniegšanu.
   2.   Komisija, cieši sadarbojoties un apspriežoties ar dalībvalstīm un citām ieinteresētajām personām, piemēram, Eiropas Padomi un Apvienoto Nāciju Organizācijas Izglītības, zinātnes un kultūras organizāciju, izstrādā un, ja vajadzīgs, pārskata 1. punktā minētās veidnes, lai nodrošinātu pielikumu atbilstību un izmantojamību.
   3.   Europass pielikumus izdod bez maksas un, ja iespējams, elektroniskā formā. Europass pielikumus izdod valsts valodā un, ja iespējams, vēl vienā Eiropas valodā.
   4.   Europass pielikumi neaizstāj diplomu vai apliecību oriģinālus un nedod tiesības uz to, lai citu valstu kompetentās iestādes vai struktūras oficiāli atzītu diploma vai apliecības oriģinālu.
   6. pants
   Komisijas uzdevumi
   1.   Komisija pārvalda Europass tiešsaistes platformu. Minētajā sakarā Komisija:

               a)

               nodrošina 3. panta 2. punktā minētās Savienības līmeņa informācijas pieejamību un augstu kvalitāti vai saites uz šādu pieejamo informāciju;

               b)

               izstrādā, testē un, kad nepieciešams, atjaunina Europass tiešsaistes platformu, tostarp atvērtos standartus, atbilstoši lietotāju vajadzībām un tehnoloģiskajam progresam, kā arī izmaiņām darba tirgos un izglītošanā;

               c)

               seko līdzi jaunākajai tehnoloģiju attīstībai un attiecīgā gadījumā to pārņem, ja tas palīdz uzlabot Europass piekļūstamību gados vecākiem cilvēkiem un personām ar invaliditāti;

               d)

               nodrošina, ka ikviena Europass tiešsaistes platformas, tostarp atvērto standartu, izstrādes darbība vai atjauninājumi atbalsta informācijas saskaņotību un ir ar skaidru pievienoto vērtību;

               e)

               nodrošina, ka visi tīmekļa rīki, jo īpaši novērtēšanas un pašnovērtēšanas rīki, ir pilnībā testēti un tiek garantēta to kvalitāte; un

               f)

               nodrošina Europass tiešsaistes platformas, tostarp tīmekļa rīku, kvalitāti un uzrauga to efektivitāti, lai tie atbilstu lietotāju vajadzībām.

         2.   Komisija nodrošina šā lēmuma efektīvu īstenošanu. Minētajā sakarā Komisija:

               a)

               nodrošina dalībvalstu aktīvu iesaisti un līdzdalību stratēģiskajā plānošanā, tostarp stratēģisko mērķu noteikšanā un koriģēšanā, kvalitātes nodrošināšanā un finansēšanā, un ņem vērā to nostāju;

               b)

               nodrošina dalībvalstu aktīvu iesaisti un līdzdalību Europass tiešsaistes platformas, tostarp atvērto standartu, izstrādē, testēšanā, atjaunināšanā un novērtēšanā, un ņem vērā to nostāju;

               c)

               nodrošina, ka šā lēmuma īstenošanā un novērtēšanā Savienības līmenī ir iesaistītas attiecīgās ieinteresētās personas;

               d)

               izveido mācību aktivitāšu un labākās prakses apmaiņu starp dalībvalstīm un attiecīgā gadījumā pēc dalībvalstu lūguma atvieglo savstarpējo konsultēšanos; un

               e)

               nodrošina, ka Savienības līmenī tiek veiktas efektīvas un atbilstošas veicināšanas, konsultēšanas un informēšanas darbības, lai sasniegtu attiecīgos lietotājus un ieinteresētās personas, tostarp personas ar invaliditāti.

         7. pants
   Dalībvalstu uzdevumi
   1.   Katra dalībvalsts atbild par šā lēmuma īstenošanu valsts līmenī, izmantojot attiecīgos valsts dienestus un neskarot valsts noteikumus attiecībā uz īstenošanu un organizēšanu. Minētajā sakarā dalībvalstis:

               a)

               koordinē darbības, kas saistītas ar Europass tīmekļa rīku īstenošanu;

               b)

               veicina Europass lietošanu un palielina informētību par to, kā arī uzlabo Europass pamanāmību;

               c)

               sekmē un sniedz informāciju par pakalpojumiem, kas piedāvā konsultācijas par starptautisko mācību mobilitāti un karjeras vadību, tostarp attiecīgā gadījumā individuālus karjeras attīstības atbalsta pakalpojumus;

               d)

               sniedz informāciju par mācību iespējām, kvalifikācijām un atzīšanas praksi, kas pieejama Europass tiešsaistes platformā, tostarp ar saitēm uz attiecīgām tīmekļa vietnēm konkrētajā valstī;

               e)

               iesaista ieinteresētās personas no visām attiecīgajām nozarēm un veicina sadarbību starp valsts un privātā sektora ieinteresētajām personām saistībā ar darbībām, par kurām tās ir atbildīgas.

         2.   Informācijas sniegšana Europass tiešsaistes platformai, kā paredzēts 3. panta 2. punktā, nerada dalībvalstīm nekādus papildu pienākumus.
   8. pants
   Datu apstrāde un aizsardzība
   Šajā lēmumā paredzētos pasākumus veic saskaņā ar Savienības tiesību aktiem par personas datu aizsardzību, jo īpaši Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 95/46/EK (9) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 45/2001 (10).
   9. pants
   Uzraudzība un novērtēšana
   1.   Komisija ziņo par progresu un paredzamo turpmāko attīstības gaitu pēc šā lēmuma pieņemšanas attiecīgi atbilstīgo izglītības, mācību un nodarbinātības politikas satvaru kontekstā.
   2.   Līdz 2023. gada 23. maijam un pēc tam reizi piecos gados Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei novērtējuma ziņojumu par šā lēmuma īstenošanu un ietekmi.
   3.   Novērtējumu veic neatkarīga struktūra, pamatojoties uz kvalitatīviem un kvantitatīviem rādītājiem, kurus izstrādājusi Komisija, apspriežoties ar dalībvalstīm.
   10. pants
   Iesaistītās valstis
   1.   Šajā lēmumā minētajās darbībās var piedalīties Eiropas Ekonomikas zonas valstis, kas nav Savienības dalībvalstis, saskaņā ar Līgumā par Eiropas Ekonomikas zonu paredzētajiem nosacījumiem.
   2.   Saskaņā ar saviem ar Savienību noslēgtajiem nolīgumiem var piedalīties arī valstis, kas pievienojas Savienībai, Savienības kandidātvalstis un potenciālās kandidātvalstis.
   11. pants
   Finanšu noteikumi
   Šā lēmuma īstenošanu valstu līmenī līdzfinansē no Savienības programmām. Ikgadējās apropriācijas apstiprina Eiropas Parlaments un Padome atbilstīgi daudzgadu finanšu shēmai.
   12. pants
   Atcelšana un pārejas noteikumi
   1.   Lēmumu Nr. 2241/2004/EK atceļ.
   2.   Internetā bāzētā Europass informācijas sistēma, kas izveidota ar Lēmumu Nr. 2241/2004/EK, turpina darboties līdz brīdim, kad ir izveidota un sāk darboties saskaņā ar šo lēmumu izveidotā Europass tiešsaistes platforma.
   13. pants
   Stāšanās spēkā
   Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Strasbūrā, 2018. gada 18. aprīlī

            Eiropas Parlamenta vārdā –

            priekšsēdētājs

         A. TAJANI

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         L. PAVLOVA

      (1)  OV C 173, 31.5.2017., 45. lpp.

      (2)  Eiropas Parlamenta 2018. gada 15. marta nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2018. gada 12. aprīļa lēmums.

      (3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 2241/2004/EK (2004. gada 15. decembris) par vienotu Kopienas sistēmu kvalifikāciju un kompetences pārskatāmībai (Europass) (OV L 390, 31.12.2004., 6. lpp.).

      (4)  Padomes Ieteikums (2017. gada 22. maijs) par Eiropas kvalifikāciju ietvarstruktūru mūžizglītībai un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 23. aprīļa Ieteikumu par Eiropas kvalifikāciju ietvarstruktūras izveidošanu mūžizglītībai (OV C 189, 15.6.2017., 15. lpp.).

      (5)  Padomes Ieteikums (2012. gada 20. decembris) par neformālās un ikdienējās mācīšanās validēšanu (OV C 398, 22.12.2012., 1. lpp.).

      (6)  Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju rezolūcija (2008. gada 21. novembris) par mūžilga karjeras atbalsta sekmīgāku iekļaušanu mūžizglītības stratēģijās (OV C 319, 13.12.2008., 4. lpp.).

      (7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/589 (2016. gada 13. aprīlis) par Eiropas Nodarbinātības dienestu tīklu (EURES), darba ņēmēju piekļuvi mobilitātes pakalpojumiem un turpmāku darba tirgu integrāciju un ar ko groza Regulas (ES) Nr. 492/2011 un (ES) Nr. 1296/2013 (OV L 107, 22.4.2016., 1. lpp.).

      (8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1288/2013 (2013. gada 11. decembris), ar ko izveido Savienības programmu izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta jomā “Erasmus+” un atceļ Lēmumus Nr. 1719/2006/EK, Nr. 1720/2006/EK un Nr. 1298/2008/EK (OV L 347, 20.12.2013., 50. lpp.).

      (9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 95/46/EK (1995. gada 24. oktobris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.).

      (10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 45/2001 (2000. gada 18. decembris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.).


title: Tiesas Lēmums (2018. gada 13. marts) par svētku dienām un Tiesas oficiālajām brīvdienām

text:
               7.5.2018

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 161/2

         TIESAS LĒMUMS
   (2018. gada 13. marts)
   par svētku dienām un Tiesas oficiālajām brīvdienām
   (2018/C 161/02)
   TIESA,
   ņemot vērā Reglamenta 24. panta 2., 4. un 6. punktu,
   tā kā atbilstoši šai tiesību normai ir jāsagatavo svētku dienu saraksts un jānosaka Tiesas oficiālo brīvdienu datumi,
   PIEŅEM ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Svētku dienu saraksts Reglamenta 24. panta 4. un 6. punkta nozīmē ir šāds:

               —

               Jaungada diena,

               —

               Otrās Lieldienas,

               —

               1. maijs,

               —

               Debesbraukšanas diena,

               —

               Vasarsvētku pirmdiena,

               —

               23. jūnijs,

               —

               15. augusts,

               —

               1. novembris,

               —

               25. decembris,

               —

               26. decembris.

         2. pants
   Laikposmā no 2018. gada 1. novembra līdz 2019. gada 31. oktobrim Tiesas oficiālo brīvdienu datumi atbilstoši Reglamenta 24. panta 2. un 6. punktam ir šādi:

               —

               2018. gada Ziemassvētki: no pirmdienas, 2018. gada 17. decembra, līdz svētdienai, 2019. gada 6. janvārim, ieskaitot,

               —

               2019. gada Lieldienas: no pirmdienas, 2019. gada 15. aprīļa, līdz svētdienai, 2019. gada 28. aprīlim, ieskaitot,

               —

               2019. gada vasara: no otrdienas, 2019. gada 16. jūlija, līdz sestdienai, 2019. gada 31. augustam, ieskaitot.

         3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Luksemburgā, 2018. gada 13. martā

            Sekretārs

         A. CALOT ESCOBAR

            Priekšsēdētājs

         K. LENAERTS


title: Vispārējās tiesas Lēmums (2018. gada 21. marts) par Vispārējās tiesas oficiālajām brīvdienām

text:
               7.5.2018

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 161/4

         VISPĀRĒJĀS TIESAS LĒMUMS
   (2018. gada 21. marts)
   par Vispārējās tiesas oficiālajām brīvdienām
   (2018/C 161/03)
   VISPĀRĒJĀ TIESA,
   ņemot vērā Reglamenta 41. panta 2. punktu,
   PIEŅEM ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Vispārējās tiesas oficiālajā darba gadā, kas sākas 2018. gada 1. septembrī, Vispārējās tiesas oficiālo brīvdienu datumi atbilstoši Reglamenta 41. panta 2. un 6. punktam ir šādi:

               —

               2018. gada Ziemassvētki: no pirmdienas, 2018. gada 17. decembra, līdz svētdienai, 2019. gada 6. janvārim, ieskaitot,

               —

               2019. gada Lieldienas: no pirmdienas, 2019. gada 15. aprīļa, līdz svētdienai, 2019. gada 28. aprīlim, ieskaitot,

               —

               2019. gada vasara: no otrdienas, 2019. gada 16. jūlija, līdz sestdienai, 2019. gada 31. augustam, ieskaitot.

         2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Luksemburgā, 2018. gada 21. martā

            Sekretārs

         E. COULON

            Priekšsēdētājs

         M. JAEGER