title: 2011/397/ES: Eiropas Centrālās bankas Lēmums ( 2011. gada 21. jūnijs ) par vides akreditācijas un veselības un drošības akreditācijas procedūrām euro banknošu ražošanai (ECB/2011/8)

text:
               5.7.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 176/52

         EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS LĒMUMS
   (2011. gada 21. jūnijs)
   par vides akreditācijas un veselības un drošības akreditācijas procedūrām euro banknošu ražošanai
   (ECB/2011/8)
   (2011/397/ES)
   EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 128. panta 1. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 16. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Līguma 128. panta 1. punkts un Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtu (turpmāk – “ECBS Statūti”) 16. pants nosaka, ka Eiropas Centrālajai bankai (ECB) ir ekskluzīvas tiesības atļaut emitēt euro banknotes Savienībā. Šīs tiesības ietver kompetenci veikt pasākumus, lai aizsargātu euro banknošu kā maksāšanas līdzekļa integritāti.

               (2)

               Savienības vides politika balstās uz vides aizsardzības integrācijas principu, kas noteikts Līguma 11. pantā un saskaņā ar kuru vides aizsardzības prasības jāiekļauj Savienības politikas un darbību noteikšanā un īstenošanā, lai veicinātu noturīgu attīstību. Paturot prātā šo principu, Eurosistēmas veicina labu vides vadību, kas balstās uz ISO 14000 standartu.

               (3)

               Saskaņā ar Līguma 9. pantu, nosakot un īstenojot savu politiku un darbības, Savienība ņem vērā dažādas prasības, t. sk. saistībā ar cilvēka veselības aizsardzību. Paturot prātā šo principu, Eurosistēmai ir ārkārtīgi svarīgi novērst un samazināt līdz minimumam jebkādu risku sabiedrības veselībai un drošībai un to strādnieku veselībai un drošībai, kas saistīti ar euro banknošu vai euro banknošu izejmateriālu ražošanu. Eurosistēma atbalsta labu veselības un vides vadību saskaņā ar Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras politiku (1) un OHSAS 18000 standartu.

               (4)

               Tādēļ jāparedz vides akreditācijas un veselības un drošības akreditācijas procedūras, lai nodrošinātu, ka tikai ražotāji, kas atbilst obligātām vides prasībām un veselības un drošības prasībām, tiek akreditēti euro banknošu ražošanas darbībām.

               (5)

               Lai pēc iespējas ciešāk uzraudzītu to, kā euro banknošu un euro banknošu izejmateriālu akreditētie ražotāji ievēro vides prasības un veselības un drošības prasības, ECB regulāri jāsaņem no šiem ražotājiem dati par euro banknošu un euro banknošu izejmateriālu ražošanas ietekmi uz vidi un uz veselību un drošību,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   I IEDAĻA

      VISPĀRĪGIE NOTEIKUMI

   1. pants
   Definīcijas
   Šajā lēmumā piemēro šādas definīcijas:

               a)

               “NCB” ir tās dalībvalsts nacionālā centrālā banka, kuras valūta ir euro;

               b)

               “euro banknošu izejmateriāli” ir papīrs, tinte, folija un pavediens, ko izmanto euro banknošu ražošanā;

               c)

               “ražotne” ir jebkuras telpas, ko ražotājs izmanto vai vēlas izmantot euro banknošu vai euro banknošu izejmateriālu ražošanai;

               d)

               “ražotājs” ir jebkura iestāde, kas veic euro banknošu ražošanas darbību vai vēlas to veikt;

               e)

               “vides akreditācija” ir statuss, kura apjoms izklāstīts 3. pantā un kuru ECB piešķir ražotājam, apstiprinot, ka viņa euro banknošu ražošana atbilst II iedaļā noteiktajām prasībām;

               f)

               “veselības un drošības akreditācija” ir statuss, kura apjoms izklāstīts 4. pantā un kuru ECB piešķir ražotājam, apstiprinot, ka viņa euro banknošu ražošana atbilst III iedaļā noteiktajām prasībām;

               g)

               “akreditētais ražotājs” ir ražotājs, kuram piešķirta vides akreditācija un veselības un drošības akreditācija;

               h)

               “sertificēšanas iestāde” ir neatkarīga sertificēšanas iestāde, kura novērtē ražotāju vides vai veselības un drošības vadības sistēmas un kura ir akreditēta apliecināt, ka ražotājs izpilda ISO 14000 sērijas vai OHSAS 18000 sērijas standartu prasības;

               i)

               “euro banknošu ražošanas darbība” ir euro banknošu vai euro banknošu izejmateriālu ražošana;

               j)

               “ECB darbdiena” ir jebkura diena no pirmdienas līdz piektdienai, izņemot ECB svētku dienas;

               k)

               “plates izgatavošana” ir iespiedplašu izgatavošana ofsetspieduma vai dobspiedes tehnikām, ko izmanto euro banknošu ražošanai;

               l)

               “atsevišķs laidiens” ir laidiens, ko veido vairākas banknošu partijas, kas izgatavotas no to pašu piegādātāju vieniem un tiem pašiem izejmateriāliem, kuru sastāvs ir homogēns un kuriem nav pievienotas jaunas izejvielas vai kuros to pašu izejvielu koncentrācija nepārsniedz ECB noteiktos ierobežojumus.

         2. pants
   Vispārīgie principi
   1.   Ražotājs var veikt euro banknošu ražošanas darbību tikai tad, ja ECB tam šai darbībai piešķīrusi vides akreditāciju un veselības un drošības akreditāciju.
   2.   ECB prasības vides akreditācijai un veselības un drošības akreditācijai ir obligātās prasības. Ražotāji var noteikt un ieviest stingrākus vides un/vai veselības un drošības standartus, bet ECB vērtē tikai to, vai ražotāji ievēro prasības, kas noteiktas šajā lēmumā.
   3.   ECB Valde ir kompetenta lemt par ražotāju vides akreditāciju un veselības un drošības akreditāciju, ņemot vērā Banknošu komitejas viedokli un par saviem lēmumiem informējot ECB Padomi.
   4.   Akreditēts ražotājs euro banknošu ražošanas darbību var veikt tikai ražotnēs, attiecībā uz kurām tam piešķirta: a) vides akreditācija un b) veselības un drošības akreditācija, neatkarīgi no tā, vai ražotājam saskaņā ar citiem ECB tiesību aktiem piešķirta kāda cita akreditācija.
   5.   Visas izmaksas un saistītos zaudējumus, kas ražotājam radušies saistībā ar šā lēmuma piemērošanu, sedz ražotājs.
   6.   ECB atsevišķā dokumentā sīkāk nosaka tehniskās prasības, kas ražotājiem jāievēro, lai saņemtu vides akreditāciju un veselības un drošības akreditāciju.
   3. pants
   Vides akreditācija
   1.   Veicot akreditāciju, kas balstās uz ISO 14000 standartu attiecībā uz vides vadības sistēmām, ievēro II iedaļā izklāstīto procedūru. Ražotājs euro banknošu ražošanas darbību var veikt tikai tad, ja ECB tam šai darbībai piešķir vides akreditāciju.
   2.   Vides akreditāciju euro banknošu ražošanas darbībai ražotājam var piešķirt, ja tas atbilst šādiem nosacījumiem:

               a)

               ražotājs atbilst ISO 14001 standartam konkrētajā ražotnē attiecībā uz konkrēto euro banknošu ražošanas darbību, un sertificēšanas iestāde par to izsniegusi sertifikātu;

               b)

               ja ražotājs ir spiestuve – tā ražotne atrodas dalībvalstī;

               c)

               ja ražotājs nav spiestuve – tā ražotne atrodas dalībvalstī vai Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas dalībvalstī.

         3.   ECB Valde, ņemot vērā Banknošu komitejas viedokli, atsevišķos gadījumos var piešķirt atbrīvojumu no 2. punkta b) un c) apakšpunktā noteiktās atrašanās vietas prasības. Par šādiem lēmumiem nekavējoties informē ECB Padomi. ECB Valde ievēro ECB Padomes lēmumus šajā jautājumā.
   4.   Vides akreditāciju ražotājam piešķir uz trīs gadiem, ņemot vērā saskaņā ar 13. vai 14. pantu pieņemtos lēmumus.
   5.   Vides akreditāciju saņēmušajam ražotājam jāsaņem ECB iepriekšēja rakstiska piekrišana euro banknošu vai euro banknošu izejmateriālu ražošanas nodošanai ārpakalpojuma sniegšanai citā ražotnē vai trešām personām, t. sk. ražotāja meitasuzņēmumiem vai saistītajiem uzņēmumiem.
   4. pants
   Veselības un drošības akreditācija
   1.   Veicot akreditāciju, kas balstās uz OHSAS 18001 standartu attiecībā uz veselības un drošības vadības sistēmām, ievēro III iedaļā izklāstīto procedūru. Ražotājs euro banknošu ražošanas darbību var veikt tikai tad, ja ECB tam šai darbībai piešķir veselības un drošības akreditāciju.
   2.   Veselības un drošības akreditāciju euro banknošu ražošanas darbībai ražotājam var piešķirt, ja tas atbilst šādiem nosacījumiem:

               a)

               ražotājs atbilst OHSAS 18001 standartam konkrētajā ražotnē attiecībā uz konkrēto euro banknošu ražošanas darbību, un sertificēšanas iestāde par to izsniegusi sertifikātu;

               b)

               ja ražotājs ir spiestuve – tā ražotne atrodas dalībvalstī;

               c)

               ja ražotājs nav spiestuve – tā ražotne atrodas dalībvalstī vai Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas dalībvalstī.

         3.   ECB Valde, ņemot vērā Banknošu komitejas viedokli, atsevišķos gadījumos var piešķirt atbrīvojumu no 2. punkta b) un c) apakšpunktā noteiktās atrašanās vietas prasības. Par šādiem lēmumiem nekavējoties informē ECB Padomi. ECB Valde ievēro ECB Padomes lēmumus šajā jautājumā.
   4.   Veselības un drošības akreditāciju ražotājam piešķir uz trīs gadiem, ņemot vērā saskaņā ar 13. vai 14. pantu pieņemtos lēmumus.
   5.   Veselības un drošības akreditāciju saņēmušajam ražotājam jāsaņem ECB iepriekšēja rakstiska piekrišana euro banknošu vai euro banknošu izejmateriālu ražošanas nodošanai ārpakalpojuma sniegšanai citā ražotnē vai trešām personām, t. sk. ražotāja meitasuzņēmumiem vai saistītajiem uzņēmumiem.
   II IEDAĻA

      VIDES AKREDITĀCIJAS PROCEDŪRA

   5. pants
   Procedūras uzsākšanas lūgums
   1.   Ražotājs, kas vēlas veikt euro banknošu ražošanas darbību, rakstiski lūdz ECB uzsākt vides akreditācijas procedūru. Procedūras uzsākšanas lūgumā iekļauj:

               a)

               ražotnes un tās atrašanās vietas aprakstu;

               b)

               ISO 14001 sertifikāta kopiju attiecībā uz norādīto ražotni;

               c)

               sertificēšanas iestādes izsniegtu pēdējā gada pārskata kopsavilkumu angļu valodā;

               d)

               gada pārskatu angļu valodā, kurā, izmantojot ECB sniegto paraugu, aprakstīta ražotāja vides vadības iekšējās sistēmas darbība.

         2.   ECB pārbauda, vai ražotājs procedūras uzsākšanas lūgumā sniedzis visu informāciju. Šā novērtējuma rezultātu ECB paziņo ražotājam 30 ECB darbdienu laikā no dienas, kad saņemts procedūras uzsākšanas lūgums. ECB šo termiņu var vienu reizi pagarināt, par to rakstiski informējot ražotāju. Laikā, kad ECB veic šo pārbaudi, tā var ražotājam lūgt papildu informāciju attiecībā uz 1. punktā minētajām prasībām. Ja ECB lūdz papildu informāciju, tā par pārbaudes rezultātu ražotāju informē 20 ECB darbdienu laikā no dienas, kad saņemta papildu informācija.
   3.   ECB, par savu lēmumu un tā iemesliem ražotāju 2. punktā noteiktajos termiņos informējot rakstiski, procedūras uzsākšanas lūgumu noraida šādos gadījumos:

               a)

               ražotājs nav sniedzis 1. punktā prasīto informāciju;

               b)

               ražotājs nesniedz ECB saskaņā ar 2. punktu prasīto papildu informāciju saprātīgā termiņā, par ko puses savstarpēji vienojušās;

               c)

               ražotāja vides akreditācija ir tikusi atsaukta, un vēl nav beidzies lēmumā par atsaukšanu norādītais laiks, kurā aizliegts pieteikties atkārtoti;

               d)

               ražotnes atrašanās vieta neatbilst 3. panta 2. punkta b) vai c) apakšpunktā noteiktajām prasībām.

         6. pants
   Vides akreditācija
   1.   Ja ECB saskaņā ar 5. panta 2. punktu pozitīvi novērtējusi procedūras uzsākšanas lūgumu, ražotājam piešķir vides akreditāciju.
   2.   ECB lēmumā par vides akreditācijas piešķiršanu ražotājam skaidri norāda:

               a)

               ražotāja nosaukumu;

               b)

               ražotni, attiecībā uz kuru piešķirta vides akreditācija, un tās precīzu adresi;

               c)

               vides akreditācijas derīguma termiņu;

               d)

               jebkādus īpašus nosacījumus attiecībā uz b) un c) apakšpunktu.

         3.   Vides akreditāciju ražotājam piešķir uz atjaunojamu trīs gadu termiņu. Ja vides akreditāciju saņēmušais ražotājs pirms esošās akreditācijas derīguma termiņa beigām atkārtoti piesakās uz vides akreditāciju, viņa vides akreditācija paliek spēkā, līdz ECB pieņem lēmumu saskaņā ar 1. punktu.
   4.   Ja ECB noraida lūgumu piešķirt vides akreditāciju, ražotājs var ierosināt 15. pantā noteikto pārskatīšanas procedūru.
   III IEDAĻA

      VESELĪBAS UN DROŠĪBAS AKREDITĀCIJAS PROCEDŪRA

   7. pants
   Procedūras uzsākšanas lūgums
   1.   Ražotājs, kas vēlas veikt euro banknošu ražošanas darbību, rakstiski lūdz ECB uzsākt veselības un drošības akreditācijas procedūru. Procedūras uzsākšanas lūgumā iekļauj:

               a)

               ražotnes un tās atrašanās vietas aprakstu;

               b)

               OHSAS 18001 sertifikāta kopiju attiecībā uz norādīto ražotni;

               c)

               sertificēšanas iestādes izsniegtu pēdējā gada pārskata kopsavilkumu angļu valodā;

               d)

               gada pārskatu angļu valodā, kurā, izmantojot ECB sniegto paraugu, aprakstīta ražotāja veselības un drošības vadības iekšējās sistēmas darbība.

         2.   ECB pārbauda, vai ražotājs procedūras uzsākšanas lūgumā sniedzis visu informāciju. Šā novērtējuma rezultātu ECB paziņo ražotājam 30 ECB darbdienu laikā no dienas, kad saņemts procedūras uzsākšanas lūgums. ECB šo termiņu var vienu reizi pagarināt, par to rakstiski informējot ražotāju. Laikā, kad ECB veic šo pārbaudi, tā var ražotājam lūgt papildu informāciju attiecībā uz 1. punktā minētajām prasībām. Ja ECB lūdz papildu informāciju, tā par pārbaudes rezultātu ražotāju informē 20 ECB darbdienu laikā no dienas, kad saņemta papildu informācija.
   3.   ECB, par savu lēmumu un tā iemesliem ražotāju 2. punktā noteiktajos termiņos informējot rakstiski, procedūras uzsākšanas lūgumu noraida šādos gadījumos:

               a)

               ražotājs nav sniedzis 1. punktā prasīto informāciju;

               b)

               ražotājs nesniedz ECB saskaņā ar 2. punktu prasīto papildu informāciju saprātīgā termiņā, par ko puses savstarpēji vienojušās;

               c)

               ražotāja veselības un drošības akreditācija ir tikusi atsaukta, un vēl nav beidzies lēmumā par atsaukšanu norādītais laiks, kurā aizliegts pieteikties atkārtoti;

               d)

               ražotnes atrašanās vieta neatbilst 4. panta 2. punkta b) vai c) apakšpunktā noteiktajām prasībām.

         8. pants
   Veselības un drošības akreditācija
   1.   Ja ECB saskaņā ar 7. panta 2. punktu pozitīvi novērtējusi procedūras uzsākšanas lūgumu, ražotājam piešķir veselības un drošības akreditāciju.
   2.   ECB lēmumā par veselības un drošības akreditācijas piešķiršanu ražotājam skaidri norāda:

               a)

               ražotāja nosaukumu;

               b)

               ražotni, attiecībā uz kuru piešķirta veselības un drošības akreditācija, un tās precīzu adresi;

               c)

               veselības un drošības akreditācijas derīguma termiņu;

               d)

               jebkādus īpašus nosacījumus attiecībā uz b) un c) apakšpunktu.

         3.   Veselības un drošības akreditāciju ražotājam piešķir uz atjaunojamu trīs gadu termiņu. Ja veselības un drošības akreditāciju saņēmušais ražotājs pirms esošās akreditācijas derīguma termiņa beigām atkārtoti piesakās uz veselības un drošības akreditāciju, viņa veselības un drošības akreditācija paliek spēkā, līdz ECB pieņem lēmumu saskaņā ar 1. punktu.
   4.   Ja ECB noraida lūgumu piešķirt veselības un drošības akreditāciju, ražotājs var ierosināt 15. pantā noteikto pārskatīšanas procedūru.
   IV IEDAĻA

      TURPMĀKIE PIENĀKUMI

   9. pants
   Akreditēto ražotāju turpmākie pienākumi
   1.   Akreditētais ražotājs nekavējoties rakstiski informē ECB par:

               a)

               likvidācijas vai sanācijas procedūru uzsākšanu attiecībā uz ražotāju vai jebkurām līdzvērtīgām procedūrām;

               b)

               likvidatora, tiesas izpildītāja, administratora vai līdzvērtīgas amatpersonas iecelšanu attiecībā uz ražotāju;

               c)

               nolūku slēgt līgumus ar apakšuzņēmējiem vai iesaistīt trešās personas euro banknošu ražošanas darbībās, attiecībā uz kurām ražotājam ir vides akreditācija un veselības un drošības akreditācija;

               d)

               jebkurām pārmaiņām, kas notiek pēc tam, kad saņemta vides akreditācija un veselības un drošības akreditācija, kas ietekmē vai var ietekmēt vides akreditācijas un veselības un drošības akreditācijas prasību izpildi;

               e)

               jebkurām izmaiņām kontrolē pār akreditēto ražotāju, kas varētu notikt pēc izmaiņām īpašnieku sastāvā vai citu iemeslu dēļ.

         2.   Akreditētais ražotājs attiecībā uz ražotni ECB iesniedz:

               a)

               savu vides aizsardzības vadības un veselības un drošības vadības sistēmu sertifikātu kopijas – katru reizi, kad 3. panta 2. punkta a) apakšpunktā un 4. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētais sertifikāts tiek atjaunots;

               b)

               katru kalendāra gadu četrus mēnešus pēc gada beigām – attiecīgo sertificēšanas iestāžu izsniegtus jaunāko vides un veselības un drošības ārējā audita pārskatu kopsavilkumus angļu valodā;

               c)

               katru kalendāra gadu četrus mēnešus pēc gada beigām – gada pārskatus angļu valodā, kuros, izmantojot 5. panta 1. punkta d) apakšpunktā un 7. panta 1. punkta d) apakšpunktā minētos paraugus, aprakstīti ražotāja vides un veselības un drošības vadības sistēmu darbības rezultāti;

               d)

               katru kalendāra gadu četrus mēnešus pēc gada beigām – vispārīgu informāciju un vides datus par gada patēriņu un emisiju, ko izraisa euro banknošu ražošanas darbības, kā noteikts ECB snigtajā ECB Vides aptaujā.

         3.   Ja akreditētais ražotājs ir spiestuve, tas arī:

               a)

               veic 10. panta 1. punktā minētajā sarakstā noteikto ķīmisko vielu analīzi kādā no laboratorijām, kas norādītas 10. panta 2. punktā. Šīs analīzes veic gatavām euro banknotēm saskaņā ar citur noteiktajām standarta procedūrām vismaz vienu reizi attiecībā uz katru atsevišķu banknošu laidienu, ka arī papildus, ja akreditētais ražotājs uzskata, ka nepieciešams uzraudzīt atbilstību ķīmisko vielu pieļaujamajiem daudzumiem. Akreditētais ražotājs ziņo ECB par katra atsevišķā parauga analīzi, izmantojot ECB sniegto analīzes pārskata paraugu;

               b)

               katru kalendāra gadu četrus mēnešus pēc gada beigām sniedz pārskatu par to laboratoriju darba rezultātiem, kas veica a) apakšpunktā minētās analīzes, izmantojot ECB sniegto darba rezultātu pārskata paraugu;

               c)

               noslēdz piegādes līgumus ar euro banknošu izejmateriālu piegādātājiem, kuros iekļauts pienākums euro banknošu izejmateriālu piegādātājiem nodrošināt, ka jebkuras ķīmiskas vielas, kas ietilpst to ražotajos euro banknošu izejmateriālos, nepārsniedz 10. panta 1. punktā minētos pieļaujamos daudzumus, veicot analīzi gatavajās euro banknotēs saskaņā ar 3. punkta a) apakšpunktu. Lai izpildītu šo prasību, akreditētais ražotājs euro banknošu izejmateriālu piegādātājiem nodrošina visus attiecīgos dokumentus. Euro banknošu izejmateriālu piegādātāji savām analīzēm drīkst izmantot laboratorijas, kas noteiktas 10. panta 2. punktā minētajā sarakstā;

               d)

               nodrošina, ka jebkuram iespiedplašu izgatavošanas uzņēmumam, ar ko tas noslēdz ārpakalpojuma līgumu, ir derīgs ISO 14001 un OHSAS 18001 sertifikāts to attiecīgajām ražotnēm.

         4.   Akreditētais ražotājs ievēro 2. panta 6. punktā minēto vides prasību un veselības un drošības prasību tehnisko datu konfidencialitāti.
   10. pants
   ECB turpmākie pienākumi
   1.   ECB izveido analizējamo ķīmisko vielu un to pieļaujamo daudzumu sarakstu. Neierobežojot 19. pantu, šo pieļaujamo daudzumu pārsniegšana, t. sk. 9. panta 3. punkta c) apakšpunktā paredzētajos gadījumos, neietekmē ražotāja veselības un drošības akreditāciju.
   2.   ECB uztur to laboratoriju sarakstu, kuras var izmantot, lai noteiktu 1. punktā minētajā sarakstā iekļauto ķīmisko vielu klātbūtni un koncentrāciju. Piemērojamās analīzes metodes nosaka atsevišķi.
   3.   ECB informē akreditētos ražotājus par 1. un 2. punktā minēto sarakstu atjauninājumiem.
   V IEDAĻA

      NEATBILSTĪBAS SEKAS

   11. pants
   Neatbilstība
   Ja akreditētais ražotājs nepilda 9. pantā noteiktos pienākumus vai ja informācija, ko tas sniedz ECB saskaņā ar 9. panta 2. punkta b), c) un d) apakšpunktu un 9. panta 3. punkta a) un b) apakšpunktu, ir nepilnīga, uzskata, ka ražotājs neatbilst vides akreditācijas vai veselības un drošības akreditācijas prasībām.
   12. pants
   Rakstisks aizrādījums
   1.   Neatbilstības gadījumos, kas minēti 11. pantā, ECB akreditētajam ražotājam izsaka rakstisku aizrādījumu, kas paredz termiņu, kurā ražotājam neatbilstība jānovērš.
   2.   Rakstiskajā aizrādījumā norāda, ka: a) ja neatbilstība netiks novērsta 1. punktā minētajā termiņā; vai b) ja 1. punktā minētajā termiņā tiks konstatēts otrs neatbilstības gadījums, ECB pieņems lēmumu saskaņā ar 13. pantu.
   13. pants
   Vides akreditācijas vai veselības un drošības akreditācijas apturēšana attiecībā uz jauniem pasūtījumiem
   1.   Ja 12. panta 1. punktā minētajā termiņā neatbilstība nav novērsta vai ja konstatēts otrs neatbilstības gadījums, bet akreditētais ražotājs var pienācīgi pamatot, ka tas spēs novērst neatbilstību, ECB pieņem lēmumu, kas:

               a)

               apspriežoties ar akreditēto ražotāju, nosaka termiņu, kādā akreditētais ražotājs novērsīs neatbilstību;

               b)

               aptur akreditētā ražotāja akreditāciju attiecībā uz euro banknošu ražošanas darbību jaunu pasūtījumu pieņemšanu, t. sk. līdzdalību konkursos saistībā ar euro banknošu ražošanas darbību, līdz a) apakšpunktā minētā termiņa beigām vai, ja šā termiņa laikā neatbilstība novērsta, līdz brīdim, kad neatbilstība novērsta.

         2.   Ja akreditētais ražotājs tomēr neiesniedz 1. punktā minēto pienācīgo pamatojumu tam, ka tas spēs novērst neatbilstību, ECB pieņem lēmumu saskaņā ar 14. pantu.
   14. pants
   Vides akreditācijas vai veselības un drošības akreditācijas atsaukšana
   1.   ECB atsauc akreditēta ražotāja vides akreditāciju vai veselības un drošības akreditāciju: a) ja akreditētais ražotājs nespēj novērst neatbilstību termiņā, kas minēts 13. panta 1. punkta a) apakšpunktā; vai b) saskaņā ar 13. panta 2. punktu.
   2.   Lēmumā par akreditācijas atsaukšanu ECB norāda dienu, no kuras akreditētais ražotājs var atkal pieteikties akreditācijai.
   15. pants
   Pārskatīšanas procedūra
   1.   Ja ECB pieņēmusi lēmumu:

               a)

               noraidīt lūgumu uzsākt vides akreditācijas vai veselības un drošības akreditācijas procedūru;

               b)

               atteikusi piešķirt vides akreditāciju vai veselības un drošības akreditāciju;

               c)

               saskaņā ar 12.–14. pantu,

         ražotājs vai akreditētais ražotājs 30 ECB darbdienu laikā pēc šāda lēmuma paziņošanas drīkst ECB Padomei iesniegt rakstisku lūgumu šo lēmumu pārskatīt. Ražotājs vai akreditētais ražotājs lūgumu pamato un iekļauj visus paskaidrojošos dokumentus.
   2.   Ja ražotājs vai akreditētais ražotājs to nepārprotami lūdzis un pamatojis, ECB Padome var apturēt pārskatāmā lēmuma piemērošanu.
   3.   ECB Padome attiecīgo lēmumu pārskata un pamatotu savu lēmumu ražotājam vai akreditētajam ražotājam rakstiski paziņo divu mēnešu laikā no lūguma saņemšanas dienas.
   4.   Šā panta 1.–3. punkta piemērošana neierobežo tiesības, kas izriet no Līguma 263. un 265. panta.
   VI IEDAĻA

      VIDES PRASĪBU IZPILDE

   16. pants
   Informācija par akreditētā ražotāja vides prasību izpildi
   Lai labāk novērtētu to, kā akreditētais ražotājs pilda vides prasības, ECB var lūgt akreditētajiem ražotājiem konkrētu informāciju vai precizējumus attiecībā uz datiem, kas sniegti 9. panta 2. punkta d) apakšpunktā minētajā ECB Vides aptaujā. Vajadzības gadījumā ECB var pieprasīt tikšanos ar akreditēto ražotāju ECB telpās. ECB ar akreditētā ražotāja atļauju un atbilstoši visām attiecībā uz akreditēto ražotāju spēkā esošajām drošības prasībām var arī nolemt veikt apmeklējumu klātienē. Arī akreditētais ražotājs var uzaicināt ECB apmeklēt to klātienē, lai precizētu ECB Vides aptaujā sniegtos datus.
   VII IEDAĻA

      NOBEIGUMA NOTEIKUMI

   17. pants
   ECB akreditācijas reģistrs
   1.   ECB uztur vides akreditācijas un veselības un drošības akreditācijas reģistru, kurā:

               a)

               uzskaita ražotājus, kam piešķirta vides akreditācija un veselības un drošības akreditācija, un attiecīgās ražotnes;

               b)

               attiecībā uz katru ražotni norāda euro banknošu ražošanas darbību, kam piešķirta vides akreditācija un veselības un drošības akreditācija;

               c)

               reģistrē vides akreditācijas un veselības un drošības akreditācijas derīguma termiņu beigas.

         2.   Ja ECB pieņem lēmumu saskaņā ar 13. pantu, tā reģistrē darbības apturēšanas ilgumu.
   3.   Ja ECB pieņem lēmumu saskaņā ar 14. pantu, tā svītro ražotāja nosaukumu reģistrā.
   4.   ECB reģistrā iekļauto akreditēto ražotāju sarakstu un tā atjauninājumus dara pieejamus NCB un akreditētajiem ražotājiem.
   18. pants
   Gada pārskats
   1.   ECB, balstoties uz akreditēto ražotāju sniegto informāciju, sastāda gada pārskatu par euro banknošu ražošanas darbības ietekmi uz vidi un tās ietekmi uz veselību un drošību.
   2.   ECB dara sabiedrībai zināmu informāciju par euro banknošu ražošanas darbības vispārējo ietekmi uz vidi un uz veselību un drošību saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 6. septembra Regulu (EK) Nr. 1367/2006 par to, kā Kopienas iestādēm un struktūrām piemērot Orhūsas Konvenciju par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem (2).
   19. pants
   Pārejas noteikums
   Sākot ar euro banknošu 2016. gada laidienu, NCB neapstiprina iespiestās euro banknotes, kurās ķīmiskās vielas pārsniedz 10. panta 1. punktā minētos pieļaujamos daudzumus
   20. pants
   Stāšanās spēkā
   Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   To piemēro, sākot ar euro banknošu 2013. gada laidienu.

      Frankfurtē pie Mainas, 2011. gada 21. jūnijā

            ECB prezidents

         Jean-Claude TRICHET

      (1)  Pieejama http://osha.europa.eu.

      (2)  OV L 264, 25.9.2006., 13. lpp.


title: Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1041/2009/EK ( 2009. gada 21. oktobris ), ar ko izveido programmu sadarbībai audiovizuālajā jomā ar profesionāļiem no trešām valstīm ( MEDIA Mundus )

text:
               4.11.2009

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 288/10

      EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS Nr. 1041/2009/EK
   (2009. gada 21. oktobris),
   ar ko izveido programmu sadarbībai audiovizuālajā jomā ar profesionāļiem no trešām valstīm
   (MEDIA Mundus)
   EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 150. panta 4. punktu un 157. panta 3. punktu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),
   ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),
   saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (3),
   tā kā:

               (1)

               Audiovizuālā nozare veicina Lisabonas stratēģijas mērķu sasniegšanu, kuri ir šādi: veicināt konkurētspēju, prasmes, izaugsmi un darba vietu radīšanu uz zināšanām balstītā ekonomikā. Tai ir būtiska nozīme i2010 iniciatīvā – visaptverošā politikā Eiropas informācijas sabiedrības un plašsaziņas līdzekļu politikas virzieniem –, kas ir daļa no Lisabonas darba kārtības.

               (2)

               Eiropas Parlaments ir pastāvīgi uzsvēris, ka audiovizuālā nozare sniedz svarīgu ieguldījumu Eiropas ekonomikā, kas pamatojas uz zināšanām un jaunradi, tai ir ārkārtīgi būtiska nozīme kultūras daudzveidības un plurālisma veicināšanā un tā ir arī svarīga vārda brīvības platforma.

               (3)

               Kultūras un jaunrades nozares sniedz ievērojamu ieguldījumu Eiropas kultūras ekonomikā, un 2004. gadā radošajās industrijās bija nodarbināti vismaz 5,8 miljoni cilvēku, kas ir 3,1 % no kopējā nodarbināto iedzīvotāju skaita ES-25 valstīs.

               (4)

               Sniedzot atbalstu audiovizuālajai nozarei, Kopiena ņem vērā Līguma 151. pantu, kurā ir noteikts, ka Kopiena un dalībvalstis veicina sadarbību ar trešām valstīm un kompetentajām starptautiskajām organizācijām kultūras jomā un ka Kopiena savā rīcībā ņem vērā kultūras aspektus, jo īpaši tādēļ, lai cienītu Kopienas kultūras un veicinātu to daudzveidību.

               (5)

               Padome 2007. gada 16. novembra Rezolūcijā par Eiropas kultūras plānu (4) pauda uzskatu, ka kultūra ir svarīgs starptautisko attiecību aspekts, un uzsvēra vajadzību palielināt savu nozīmi ES ārējo attiecību un attīstības politikā. Eiropas Parlaments 2008. gada 10. aprīļa Rezolūcijā par Eiropas darba kārtību kultūras jomā globalizācijas apstākļos, atsaucoties uz UNESCO Konvenciju par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu, uzsvēra, cik svarīgi ir iekļaut kultūras aspektus visu jomu politikā un programmās, tostarp ārpolitikā un attīstības politikā.

               (6)

               Padome un Padomē sanākušie dalībvalstu valdību pārstāvji 2008. gada 21. novembrī pieņēma Secinājumus par kultūras daudzveidības un kultūru dialoga sekmēšanu Eiropas Savienības un tās dalībvalstu ārējās attiecībās (5).

               (7)

               Komisijas 2006. gada 8. jūnija Paziņojumā par “Eiropu pasaulē” ir uzsvērta nesaraujamā saikne starp ES iekšējās un ārējās politikas virzieniem, kā arī Eiropas potenciāls, kas ļauj dalīties jaunajās iespējās, kuras piedāvā jaunradītie tirgi un globalizācija, jo tajā ir atvērta sabiedrība, kas ir atvērta arī cilvēkiem, idejām un jaunām tehnoloģijām.

               (8)

               Eiropas Savienība bija vadošais dalībnieks procesā, kurā tika pieņemta UNESCO Konvencija par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu, kas stājās spēkā 2007. gada 18. martā pēc tam, kad to 2006. gada 18. decembrī ratificēja Eiropas Kopiena un 13 dalībvalstis. Konvencijas mērķis ir stiprināt starptautisko sadarbību un solidaritāti, lai veicinātu visu valstu kultūras izpausmes. Saskaņā ar konvencijas 12. panta e) punktu konvencijas puses tiek mudinātas noslēgt kopražošanas un kopējas izplatīšanas līgumus.

               (9)

               Daudzu dalībvalstu darbību mērķis ir pastiprināt Eiropas un trešo valstu audiovizuālo nozaru sadarbību, piemēram, starptautisko kopražojumu fondu un kopražošanas līgumu veidā. Kopienas atbalsts papildinās šādas darbības.

               (10)

               Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 11. pantā ir atzīta vārda brīvība un plašsaziņas līdzekļu plurālisms.

               (11)

                  MEDIA Plus programmas novērtējuma ziņojumā tika atzīts starptautisko tirgu nozīmīgums Eiropas audiovizuālās nozares problēmu pārvarēšanā.

               (12)

               Situācija starptautiskajā audiovizuālajā jomā pēdējās divās desmitgadēs ir ievērojami mainījusies un pašlaik saskaras ar jaunām problēmām, jo īpaši tādu tehnoloģisko sasniegumu ietekmē kā kinofilmu digitālā demonstrēšana, video pēc pieprasījuma (VOD) un daudzkanālu digitālā televīzija. Tas ir veicinājis spēcīgu finansiālo izaugsmi un daudzsološus ieguldījumus, un līdz ar to arī stingru un pieaugošu pieprasījumu pēc lielāka audiovizuālā satura apjoma, piedāvājot vairākas iespējas uzņēmumiem. Attiecīgi ir radusies ievērojama un pieaugoša interese par tādu projektu izstrādi, kas saistīti ar dažādiem digitālo tehnoloģiju pielietojumiem. Turklāt pastāv cieša saikne starp starptautisko sadarbību projektu izstrādē un Eiropas Savienības spēju popularizēt pasaulē tās audiovizuālo jautājumu reglamentācijas modeli un konverģenci starp audiovizuālo un elektronisko sakaru iespējām.

               (13)

               Ņemot vērā audiovizuālās nozares starptautiskā konteksta pieaugošo nozīmīgumu, Eiropas Parlaments 2007. gada 13. decembrī pieņēma 2008. gada budžetā sagatavošanās darbību MEDIA International, kas vērsta uz Eiropas Savienības un trešo valstu audiovizuālo tirgu savstarpējo attiecību attīstīšanu un nodrošina iespēju strukturēt un nostiprināt attiecības un tīklus starp Eiropas un trešo valstu audiovizuālās nozares profesionāļiem, lai Eiropas nozare un iesaistītās trešās valstis gūtu savstarpēju labumu. Vēlāk izsludinātais uzaicinājums iesniegt priekšlikumus piesaistīja lielu Eiropas un trešo valstu profesionāļu interesi. Atbalsta piešķiršanai tika atlasīti astoņpadsmit projekti. Tādējādi sagatavošanās darbības MEDIA International pirmais gads apstiprināja nozares intereses un vajadzības starptautiskajā jomā un nepieciešamību pēc Kopienas rīcības.

               (14)

               Eiropas Parlaments atjaunoja sagatavošanās darbību MEDIA International, palielinot budžetu 2009. gadam.

               (15)

               Par audiovizuālajām lietām atbildīgie vairāku Eiropas Savienības dalībvalstu ministri 2008. gada 19. maijā neoficiālajā tikšanās reizē Kannās atzinīgi novērtēja Eiropas Parlamenta iniciatīvu saistībā ar sagatavošanās darbību MEDIA International un mudināja Komisiju “īstenot šīs iniciatīvas attīstību un izvērtēt to, cik vēlams un iespējams ir izstrādāt priekšlikumu par atbalsta programmu sadarbības veicināšanai starp Eiropas audiovizuālās nozares profesionāļiem un nozares profesionāļiem trešās valstīs, lai nodrošinātu savstarpēju labumu visiem dalībniekiem”.

               (16)

               Atklātā publiskā apspriešanā tika pausts stingrs atbalsts sadarbības nostiprināšanai starp Eiropas un trešo valstu audiovizuālās nozares profesionāļiem, jo īpaši apmācības, kopražošanas veicināšanas, audiovizuālo darbu izplatīšanas un aprites (tostarp jaunu platformu, piemēram, VOD, un interneta protokola televīzijas (IPTV)) un filmu izpratnes jomās.

               (17)

               Būtu jāveicina piekļuve audiovizuālajiem tirgiem trešās valstīs, izplatot tirgus informāciju to profesionāļu vidū, kuri darbojas šajos tirgos, un izveidojot tīklus starp tiem. Šajā nolūkā saistībā ar programmu būtu jāatbalsta projekti, kas paredz apmācību.

               (18)

               Izplatīšanas nozare nosaka piedāvājumā esošo audiovizuālo darbu daudzveidību un patērētāju izvēli. Eiropas izplatītāji ir mazie uzņēmumi, un tirgus struktūras un sadrumstalotības dēļ tiem – atšķirībā no saviem lielajiem vertikāli integrētajiem konkurentiem – ir nepietiekamas iespējas piekļūt starptautiskajiem tirgiem. Turklāt ir radušies jauni tirgus dalībnieki un izplatīšanas platformas, kas veicina vai pieprasa lielāku audiovizuālā satura apjomu. Tādēļ ir lietderīgi veikt pasākumus, lai veicinātu Eiropas darbu izplatīšanu, apriti un demonstrēšanu trešās valstīs un tajās trešās valstīs, kas atrodas Eiropā.

               (19)

               Tādēļ ir jāizstrādā Kopienas programma audiovizuālajai nozarei, kas paredzētu finansiālu atbalstu projektiem informācijas apmaiņas un apmācības, konkurētspējas, audiovizuālā satura izplatīšanas, aprites un demonstrēšanas jomās.

               (20)

               Lai nodrošinātu maksimālu savstarpēju labumu un vienkāršotu projektu pārvaldību, tie saskaņā ar programmu būtu jāierosina un jāīsteno kopīgi profesionāļiem no Eiropas Savienības un trešām valstīm, un tiem būtu jāsekmē starptautisku sadarbības tīklu veidošana. Lai vienkāršotu pārvaldību, projekti būtu jākoordinē profesionālim, kas veic uzņēmējdarbību valstī, kura piedalās programmā.

               (21)

               Būtu jāizstrādā un jāīsteno atbilstoši pasākumi, lai novērstu pārkāpumus un krāpšanu un atgūtu zaudētos vai nodotos, vai neatbilstoši izlietotos līdzekļus.

               (22)

               Ir lietderīgi visam programmas laikam paredzēt finansējumu, kas budžeta lēmējinstitūcijai ikgadējās budžeta procedūras laikā ir galvenā atsauce, kā paredzēts 37. punktā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Iestāžu nolīgumā (2006. gada 17. maijs) par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (6).

               (23)

               Šā lēmuma īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (7).

               (24)

               Programmas pārraudzības un izvērtēšanas pasākumiem būtu jāietver sīki izstrādāti gada pārskati, kā arī konkrēti, izmērāmi, sasniedzami, atbilstīgi un noteiktā laikā izpildāmi mērķi un rādītāji.

               (25)

               Ņemot vērā to, ka šā lēmuma mērķus nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, ņemot vērā ierosināto darbību starpvalstu un starptautisko būtību, un to, ka minēto darbību mēroga un seku dēļ šos mērķus var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu, šajā lēmumā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šo mērķu sasniegšanai,

         IR NOLĒMUŠI ŠĀDI.
   I   NODAĻA

      VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

   1. pants
   Programmas izveide un mērķi
   1.   Ar šo lēmumu izveido programmu MEDIA Mundus (“programma”), lai laikposmā no 2011. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim finansētu starptautiskas sadarbības projektus audiovizuālajā nozarē.
   2.   Programmas mērķi ir palielināt Eiropas audiovizuālās nozares konkurētspēju, dot Eiropai iespēju efektīvāk īstenot savu nozīmi kultūrā un politikā pasaules mērogā un palielināt patērētāju izvēli un kultūras daudzveidību. Ar programmu tiecas uzlabot piekļuvi trešo valstu tirgiem un radīt uzticību un ilgtermiņa darba attiecības.
   2. pants
   Programmas darbības joma
   Programma ir paredzēta Eiropas un trešo valstu profesionāļiem.
   3. pants
   Definīcijas
   Šajā lēmumā piemēro šādas definīcijas:

               1)

               “Eiropas profesionālis” ir profesionālis, kurš:

                           a)

                           ir:

                                       i)

                                       ES dalībvalsts valstspiederīgais; vai

                                       ii)

                                       tādas EBTA valsts valstspiederīgais, kura ir EEZ dalībvalsts, saskaņā ar EEZ līguma VI daļu; vai

                                       iii)

                                       tādas valsts valstspiederīgais, kas minēta Lēmuma Nr. 1718/2006/EK (8) 8. panta 1. un 2. punktā un kas nav minēta šā apakšpunkta ii) punktā, ja attiecīgā valsts:

                                                   —

                                                   paziņo par savu vēlmi kļūt par programmas dalībnieci un

                                                   —

                                                   veic iemaksas, ko aprēķina tāpat kā tās iemaksas MEDIA 2007 programmā;

                                 vai

                           b)

                           kā juridiska persona veic uzņēmējdarbību vienā no a) apakšpunkta i) punktā minētajām valstīm vai valstī, kas atbilst a) apakšpunkta ii) vai iii) punkta prasībām, un tieši vai ar akciju kontrolpaketes starpniecību pieder un līdz projekta beigām turpina piederēt vienai vai vairākām šādām valstīm vai vienam vai vairākiem šo valstu valstspiederīgajiem;

               2)

               “trešās valsts profesionālis” ir profesionālis, kas nav Eiropas profesionālis;

               3)

               “trešā valsts” ir valsts, kas nav 1. punkta a) apakšpunkta i) punktā minētā valsts vai kas atbilst 1. punkta a) apakšpunkta ii) vai iii) punkta prasībām;

               4)

               “audiovizuālais darbs” ir kustīgu attēlu kopums ar skaņu vai bez tās. Audiovizuālo darbu piemēri ir mākslas filmas, dokumentālās filmas un animācijas filmas;

               5)

               “Eiropas darbi” ir audiovizuālie darbi, kuru izcelsme ir 1. punkta a) apakšpunkta i), ii) vai iii) punktā minētajās valstīs.

         4. pants
   Nosacījumi dalībai programmā
   1.   Lai projektiem varētu saņemt finansējumu saskaņā ar programmu, tos kopīgi ierosina un īsteno Eiropas un trešo valstu profesionāļi.
   2.   Ar katru projektu tiecas sekmēt starptautisku sadarbības tīklu veidošanu. Tādēļ katrā projektā ir vismaz trīs partneri. Tomēr pieņem arī projektus, kuros piedalās tikai divi partneri, ja projekts nodrošina vajadzīgo sadarbības tīkla veidošanu.
   3.   Katru projektu koordinē Eiropas profesionālis, un katrā projektā ir iesaistīts vismaz viens partneris no trešās valsts. Koordinators ir atbildīgs par priekšlikuma iesniegšanu, projekta vadību un tā finanšu pārvaldību un izpildi.
   II   NODAĻA

      PROGRAMMAS ĪPAŠIE MĒRĶI

   5. pants
   Īpašais mērķis Nr. 1: informācijas apmaiņa, apmācība un tirgus izpēte
   Informācijas apmaiņas un apmācības jomā programmas darbības mērķis ir pilnveidot Eiropas un trešo valstu profesionāļu prasmes, jo īpaši:

               a)

               uzlabojot profesionāļu izpratni, jo īpaši par darbības apstākļiem, tiesiskajiem regulējumiem (tostarp intelektuālā īpašuma tiesību jomā), finansēšanas sistēmām un sadarbības iespējām saistībā ar to attiecīgajiem audiovizuālajiem tirgiem;

               b)

               nodrošinot un veicinot profesionāļu sadarbību audiovizuālajā jomā, uzlabojot viņu zināšanas par audiovizuālajiem tirgiem;

               c)

               jo īpaši ar stipendiju starpniecību veicinot sadarbības tīklu veidošanu un ilglaicīgu darba attiecību veidošanos; vai

               d)

               atbalstot profesionālo pamatizglītību un nepārtrauktu profesionālu izglītošanos.

         6. pants
   Īpašais mērķis Nr. 2: konkurētspēja un izplatīšana
   Attiecībā uz Eiropas audiovizuālās nozares konkurētspējas un Eiropas darbu izplatīšanas uzlabošanu tirgos ārpus Eiropas un to trešo valstu tirgos, kuras atrodas Eiropā, programmas darbības mērķi ir šādi:

               a)

               atvieglot trešo valstu sadarbības partneru meklēšanu Eiropas darbiem. Programma atbalsta tādu kopražošanas tirgu un partneru meklēšanas pasākumu organizēšanu, kuru mērķis ir apvienot iespējamos partnerus (piemēram, scenāristus, režisorus, aktierus, producentus un izplatītājus);

               b)

               veicināt Eiropas darbu starptautisko pārdošanu un popularizēšanu trešo valstu tirgos un trešo valstu audiovizuālo darbu pārdošanu un popularizēšanu Eiropā. Programma veicina līgumu noslēgšanu starp tiesību subjektiem/tirdzniecības aģentiem/izplatītājiem, lai nodrošinātu darbu izplatīšanu (piemēram, kinoteātros, televīzijā, IPTV, Web TV un VOD platformās) un popularizēšanu.

         7. pants
   Īpašais mērķis Nr. 3: aprite
   Lai uzlabotu Eiropas audiovizuālo darbu apriti un saskatāmību trešās valstīs un tajās trešās valstīs, kas atrodas Eiropā, un palielinātu sabiedrības pieprasījumu pēc kultūras ziņā daudzveidīga audiovizuālā satura, jo īpaši jauniešu vidū, programmas darbības mērķi ir šādi:

               a)

               veicināt to, ka kinoteātru īpašnieki Eiropas un trešās valstīs savstarpēji uzlabo audiovizuālo darbu ekskluzīvo pirmizrāžu programmu izstrādes un demonstrēšanas apstākļus (izrādīšanas ilgums, redzamība un skaits). Programma atbalsta projektus, ar kuriem iepazīstina kinoteātru tīkli, kas veic ekranizācijas Eiropā un trešās valstīs, un kuri veido programmas ievērojamam skaitam audiovizuālo darbu to partnera(-u) teritorijā(-ās);

               b)

               palielināt audiovizuālā satura piedāvājumu un uzlabot apstākļus trešo valstu audiovizuālo darbu apraidei un izplatīšanai Eiropas izplatīšanas kanālos (TV, IPTV, Web TV, VOD platformās) un Eiropas darbu apraidei un izplatīšanai starptautiskos izplatīšanas kanālos. Programma atbalsta partnerības starp raidorganizācijām (vai VOD platformām) un tiesību subjektiem nolūkā veikt darbu paketes apraidi vai izplatīt darbu katalogu VOD platformās;

               c)

               veicināt tādu pasākumu un filmu izpratnes iniciatīvu organizēšanu, kuri jo īpaši vērsti uz jaunām skatītāju auditorijām un kuru mērķis ir veicināt audiovizuālo darbu daudzveidību starptautiskā mērogā un palielināt sabiedrības pieprasījumu pēc kultūras ziņā dažāda audiovizuālā satura.

         III   NODAĻA

      FINANŠU NOTEIKUMI UN PROGRAMMAS ĪSTENOŠANAS KĀRTĪBA

   8. pants
   Finansēšanas noteikumi
   1.   Atbilstoši šim lēmumam finansētos pasākumus īsteno saskaņā ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (9).
   2.   Saskaņā ar Regulas (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 (10) 176. panta 2. un 4. punktu Komisija atkarībā no saņēmēja un darbības veida var lemt par to, vai tos atbrīvo no pārbaudes attiecībā uz profesionālajām kompetencēm un kvalifikācijām, kas vajadzīgas, lai sekmīgi īstenotu darbību vai darba programmu.
   3.   Ņemot vērā darbību veidu, finansiālo atbalstu var piešķirt kā dotācijas (kompensējams attiecībā uz programmas ieguldījumu, izņemot atbalstu dublēšanai/subtitriem) vai stipendijas. Par saskaņā ar programmu īstenotajiem projektiem vai pasākumiem Komisija var piešķirt prēmijas. Atkarībā no darbību veida saskaņā ar Regulas (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 181. pantu var atļaut piešķirt vienotas likmes finansējumu vai vienības izmaksu apjoma piemērošanu.
   4.   Saskaņā ar programmu piešķirtais finansējums nepārsniedz 50 % no finansējamā projekta izmaksu kopapjoma. Tomēr gadījumos, kas ir skaidri noteikti gada darba programmā un uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus, finansējums var būt līdz 80 % no šādām izmaksām.
   5.   Saskaņā ar Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 113. panta 1. punktu saistībā ar Regulas (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 172. panta 1. punktu saņēmēju iemaksas var būt pilnīgi vai daļēji veiktas natūrā, ja iemaksas vērtību var noteikt, pamatojoties uz izmaksām, kas faktiski radušās un ir pienācīgi pamatotas ar grāmatvedības dokumentiem, vai izmaksām, kas ir vispārpieņemtas attiecīgajā tirgū. Līdzfinansējumā var paredzēt arī telpu piešķiršanu apmācību vai popularizēšanas nolūkiem.
   6.   Saskaņā ar Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 112. panta 1. punktu Komisija var nolemt – ja tā ir paredzēts gada darba programmā un uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus –, ka izmaksas, kas ir tieši saistītas ar projekta īstenošanu, var segt no finansējuma, pat ja tās saņēmējam daļēji radušās pirms atlases procedūras.
   9. pants
   Programmas īstenošana
   1.   Komisija ir atbildīga par programmas īstenošanu atbilstoši pielikumā paredzētajiem noteikumiem. Komisija veic pasākumus, lai nodrošinātu to, ka darbības, kas atbalstītas atbilstoši 5. līdz 7. pantā minētajiem īpašajiem mērķiem, papildina cita citu.
   2.   Saskaņā ar 10. panta 2. punktā minēto vadības procedūru programmas īstenošanai pieņem šādus pasākumus:

               a)

               gada darba plānu, kurā norādītas prioritātes;

               b)

               programmas resursu iekšējo gada sadalījumu, tostarp sadalījumu starp pasākumiem dažādās jomās;

               c)

               vispārīgās pamatnostādnes programmas īstenošanai;

               d)

               saturu uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus, projektu atlases kritērijus un procedūras;

               e)

               priekšlikumu atlasi, lai piešķirtu Kopienas līdzekļus, kas pārsniedz:

                           —

                           EUR 200 000 vienam saņēmējam gadā attiecībā uz 1. īpašo mērķi,

                           —

                           EUR 300 000 vienam saņēmējam gadā attiecībā uz 2. īpašo mērķi,

                           —

                           EUR 300 000 vienam saņēmējam gadā attiecībā uz 3. īpašo mērķi.

         3.   Komisija pieņem atlases lēmumus, kas nav 2. punkta e) apakšpunktā uzskaitītie atlases lēmumi. Komisija sniedz Eiropas Parlamentam un 10. pantā minētajai komitejai visu būtisko informāciju, tostarp par atlases lēmumiem, kas pieņemti saskaņā ar šo punktu, divās darbdienās no šādu lēmumu pieņemšanas.
   10. pants
   Komitejas procedūra
   1.   Komisijai palīdz komiteja, kura izveidota saskaņā ar Lēmuma Nr. 1718/2006/EK 11. pantu, kurā ir dalībvalstu pārstāvji un kuras priekšsēdētājs ir Komisijas pārstāvis.
   2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 4. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.
   3.   Lēmuma 1999/468/EK 4. panta 3. punktā paredzētais termiņš ir divi mēneši.
   11. pants
   Programmas ieguldījums citos Kopienas politikas virzienos un principos
   Programma palīdz nostiprināt Kopienas horizontālos politikas virzienus un principus:

               a)

               sniedzot ieguldījumu apspriedēs un informācijā par Eiropas Savienību kā miera, labklājības un drošības reģionu;

               b)

               veicinot vārda brīvības pamatprincipa ievērošanu;

               c)

               vairojot izpratni par kultūras daudzveidības, kopīgo vērtību, kultūru dialoga un daudzvalodības nozīmīgumu pasaulē;

               d)

               palielinot Eiropas ekonomikas zināšanu bāzi un sniedzot ieguldījumu Eiropas Savienības konkurētspējas nostiprināšanā pasaulē; un

               e)

               palīdzot izskaust visa veida diskrimināciju dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas dēļ.

         12. pants
   Atbilstība un papildināmība
   Komisija pievērš īpašu uzmanību atbilstībai un papildināmībai starp programmu un citiem attiecīgiem Kopienas politikas virzieniem, instrumentiem un darbībām, jo īpaši koordinēšanai ar programmu MEDIA 2007 un ārējās sadarbības programmām audiovizuālajā un kultūras nozarē ar trešām valstīm, kā arī to īstenošanai.
   13. pants
   Uzraudzība un novērtēšana
   1.   Komisija regulāri uzrauga projektus. Uzraudzības procesa rezultātus ņem vērā programmas īstenošanā.
   2.   Komisija nodrošina to, ka programmu izvērtē neatkarīgi un ārēji eksperti.
   3.   Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai:

               a)

               līdz 2012. gada 31. janvārim – paziņojumu par programmas iespējamo turpināšanu;

               b)

               līdz 2015. gada 31. decembrim – ex post izvērtējuma ziņojumu.

         14. pants
   Finansējums
   1.   Programmas īstenošanai paredzētais finansējums 1. panta 1. punktā noteiktajam laikposmam ir EUR 15 000 000.
   2.   Gada apropriācijas piešķir budžeta lēmējinstitūcija atbilstīgi finanšu shēmai.
   IV   NODAĻA

      STĀŠANĀS SPĒKĀ

   15. pants
   Stāšanās spēkā
   Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   To piemēro no 2011. gada 1. janvāra.

      Strasbūrā, 2009. gada 21. oktobrī

            Eiropas Parlamenta vārdā –

            priekšsēdētājs

         J. BUZEK

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         C. MALMSTRÖM

      (1)  2009. gada 25. marta Atzinums (OV C 228, 22.9.2009., 100. lpp.).

      (2)  2009. gada 21. aprīļa Atzinums (OV C 200, 25.8.2009., 51. lpp.).

      (3)  Eiropas Parlamenta 2009. gada 7. maija Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts) un Padomes 2009. gada 14. septembra Lēmums.

      (4)  OV C 287, 29.11.2007., 1. lpp.

      (5)  OV C 320, 16.12.2008., 10. lpp.

      (6)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

      (7)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

      (8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1718/2006/EK (2006. gada 15. novembris) par atbalsta programmas īstenošanu Eiropas audiovizuālajā nozarē (MEDIA 2007) (OV L 327, 24.11.2006., 12. lpp.).

      (9)  Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.).

      (10)  Komisijas Regula (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 (2002. gada 23. decembris), ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (OV L 357, 31.12.2002., 1. lpp.).

      PIELIKUMS

         ĪSTENOJAMĀS DARBĪBAS

      1.   Īpašais mērķis Nr. 1: informācijas apmaiņa, apmācība un tirgus izpēte

         Darbības mērķis

      Stiprināt Eiropas un trešo valstu profesionāļu prasmes un paaugstināt informētības līmeni un zināšanas.
      Īstenojamās darbības:

                  —

                  atbalstīt apmācības moduļu izstrādi un īstenošanu, iesaistot apmācāmos un pasniedzējus no Eiropas valstīm un trešām valstīm, īpašu izmanību pievēršot audiovizuālo darbu ražošanas, kopražošanas, izplatīšanas un demonstrēšanas apstākļiem attiecīgajos starptautiskajos tirgos,

                  —

                  atbalstīt apmācības moduļu izstrādi un īstenošanu, iesaistot apmācāmos un pasniedzējus no Eiropas valstīm un trešām valstīm, galvenokārt attiecībā uz jaunu tehnoloģiju iekļaušanu audiovizuālo darbu ražošanai, pēcapstrādei, izplatīšanai (ieskaitot jaunas izplatīšanas platformas, piemēram, VOD, un IPTV, Web TV), tirdzniecībai un arhivēšanai,

                  —

                  veicināt apmaiņu starp iestādēm un/vai pašreizējām tālākapmācības darbībām,

                  —

                  veicināt pasniedzēju apmācību.

            2.   Īpašais mērķis Nr. 2: konkurētspēja un izplatīšana

      1)   Darbības mērķis

      Veicināt partneru meklēšanu kopražošanai.
      Īstenojamās darbības

                  —

                  Atbalstīt forumu organizēšanu starptautisko kopražojumu izstrādei, finansēšanai, kopražošanai un pirmspārdošanas darbībām, jo īpaši kopražošanas tirgu un partneru meklēšanas pasākumu organizēšanu, ar mērķi apvienot iespējamos partnerus (piemēram, scenāristus, režisorus, aktierus, producentus un izplatītājus).

            2)   Darbības mērķis

      Veicināt audiovizuālo darbu starptautisko pārdošanu un popularizēšanu.
      Īstenojamās darbības:

                  —

                  veicināt līgumu noslēgšanu starp Eiropas valstu un trešo valstu tiesību subjektu/tirdzniecības aģentu/izplatītāju grupām, lai nodrošinātu to attiecīgo audiovizuālo darbu izplatīšanu (kinoteātros, televīzijā, IPTV, Web TV un VOD platformās) to partnera(-u) teritorijā(-ās),

                  —

                  vairot sabiedrības informētību par Eiropas valstu filmu izlaišanu pasaulē, rīkojot pastiprinātas popularizēšanas kampaņas, un par trešo valstu filmu izlaišanu Eiropā,

                  —

                  atbalstīt dublēšanu un subtitrēšanu Eiropas valstu un trešo valstu audiovizuālo darbu izplatīšanā un pārraidīšanā visos pieejamos kanālos producentu, izplatītāju un raidorganizāciju labā,

                  —

                  veicināt sadarbības tīklu izveidi un konsolidāciju mākslas un rūpniecības jomā starp Eiropas valstu un trešo valstu tiesību subjektiem, tirdzniecības aģentiem/izplatītājiem.

            3.   Īpašais mērķis Nr. 3: aprite

      1)   Darbības mērķis

      Veicināt to, ka kinoteātru īpašnieki Eiropas valstīs un trešās valstīs savstarpēji uzlabo audiovizuālo darbu ekskluzīvo pirmizrāžu programmu izstrādes un demonstrēšanas apstākļus.
      Īstenojamās darbības:

                  —

                  atbalstīt projektus, ar kuriem iepazīstina Eiropas valstu un trešo valstu kinoteātru īpašnieki, saistībā ar attiecīgi ES dalībvalstu un trešo valstu filmu būtiskas daļas iekļaušanu komerciālo kinoteātru programmās to ekskluzīvām pirmizrādēm noteiktu minimālo laika posmu. Piešķirtais atbalsts tiks jo īpaši noteikts atbilstoši trešo valstu filmu (vai Eiropas filmu trešo valstu kinoteātru īpašnieku gadījumā) izrādīšanas ilgumam, redzamībai un skaitam šajos kinoteātros atskaites laika periodā,

                  —

                  atbalstīt Eiropas valstu un trešo valstu kinoteātru īpašnieku tīklu izveidi un konsolidēšanu, izstrādājot kopīgu rīcību šāda veida programmu izstrādei.

            2)   Darbības mērķis

      Palielināt audiovizuālā satura piedāvājumu un uzlabot apstākļus trešo valstu audiovizuālo darbu apraidei un izplatīšanai Eiropas izplatīšanas kanālos un Eiropas darbu apraidei un izplatīšanai trešo valstu izplatīšanas kanālos.
      Īstenojamās darbības:

                  —

                  atbalstīt partnerības starp Eiropas valstu un trešo valstu raidorganizācijām (vai VOD platformām utt.) un tiesību subjektiem nolūkā pārraidīt Eiropas valstu un trešo valstu darbu paketi vai izplatīt Eiropas darbu un trešo valstu darbu katalogu VOD platformās,

                  —

                  radīt uzticību un ilgtermiņa darba attiecības starp Eiropas valstu un trešo valstu raidorganizācijām, VOD platformām un tiesību subjektiem.

            3)   Darbības mērķis

      Veicināt pasākumu un filmu izpratnes iniciatīvu organizēšanu.
      Īstenojamās darbības:

                  —

                  veicināt Eiropas valstu un trešo valstu filmu izpratnes iniciatīvu tīklu izveidi, jo īpaši tādas izpratnes iniciatīvas, kas vērstas uz jaunām skatītāju auditorijām, lai popularizētu audiovizuālo darbu daudzveidību starptautiskā mērogā,

                  —

                  atbalstīt partnerības starp Eiropas valstu un trešo valstu raidorganizācijām, lai veiktu jaunām skatītāju auditorijām paredzētu audiovizuālo darbu starptautisko apraidi.


title: 2010/241/: Padomes Lēmums ( 2010. gada 26. aprīlis ), ar ko ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļa aizstājēju no Nīderlandes

text:
               29.4.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 107/19

         PADOMES LĒMUMS
   (2010. gada 26. aprīlis),
   ar ko ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļa aizstājēju no Nīderlandes
   (2010/241/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 305. pantu,
   ņemot vērā Nīderlandes valdības priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2009. gada 22. decembrī un 2010. gada 18. janvārī pieņēma attiecīgi Lēmumu 2009/1014/ES un Lēmumu 2010/29/ES, ar ko laikposmam no 2010. gada 26. janvāra līdz 2015. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus (1).

               (2)

               Pēc Harry DIJKSMA kunga pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa aizstājēja vieta,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo uz atlikušo amata pilnvaru laiku līdz 2015. gada 25. janvārim Reģionu komitejā par locekļa aizstājēju tiek iecelts:

      M. F. A. (René) van DIESSEN kungs, Karalienes komisāra vietnieks Flevolandes provincē.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Luksemburgā, 2010. gada 26. aprīlī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         M. Á. MORATINOS

      (1)  OV L 348, 29.12.2009., 22. lpp. un OV L 12, 19.1.2010., 11. lpp.


title: Padomes Lēmums 2014/455/KĀDP ( 2014. gada 11. jūlijs ), ar kuru groza Lēmumu 2014/145/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz darbībām, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība

text:
               12.7.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 205/22

         PADOMES LĒMUMS 2014/455/KĀDP
   (2014. gada 11. jūlijs),
   ar kuru groza Lēmumu 2014/145/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz darbībām, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 29. pantu,
   ņemot vērā Padomes Lēmumu 2014/145/KĀDP (2014. gada 17. marts) par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz darbībām, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība (1), un jo īpaši tā 3. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2014. gada 17. martā pieņēma Lēmumu 2014/145/KĀDP.

               (2)

               Ievērojot situācijas nopietnību Ukrainā, Padome uzskata, ka Lēmuma 2014/145/KĀDP pielikumā iekļautajam to personu, vienību un struktūru sarakstam, kurām piemēro ierobežojošos pasākumus, būtu jāpievieno papildu personas.

               (3)

               Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Lēmuma 2014/145/KĀDP pielikums,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Šā lēmuma pielikumā uzskaitītās personas pievieno sarakstam, kas izklāstīts Lēmuma 2014/145/KĀDP pielikumā.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2014. gada 11. jūlijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         S. GOZI

      (1)  OV L 78, 17.3.2014., 16. lpp.

      PIELIKUMS
      LĒMUMA 1. PANTĀ MINĒTAIS PERSONU SARAKSTS

                  Vārds, uzvārds

                  Identifikācijas informācija

                  Pamatojums

                  Sarakstā iekļaušanas datums

                  1.

                     Aleksandr Yurevich BORODAI (Александр Юрьевич Бородай)

                  Dzimis: 1972. gada 25. jūlijāMoscow

                  Tā dēvētais “Doņetskas Tautas Republikas premjerministrs”.
                  Atbildīgs par tā dēvētās “Doņetskas Tautas Republikas valdības” separātistu “pārvaldes” darbībām (piem., 8. jūlijā paziņoja: “Mūsu militārie spēki veic īpašu operāciju pret Ukrainas “fašistiem””.). Viņš ir parakstījis Saprašanās memorandu par “Novorossiya savienību”.

                  12.7.2014.

                  2.

                     Alexander KHODAKOVSKY (Александр Сергеевич Ходаковский)

                  Tā dēvētais “Doņetskas Tautas Republikas drošības ministrs”.
                  Atbildīgs par tā dēvētās “Doņetskas Tautas Republikas valdības” separātistu darbībām drošības jomā.

                  12.7.2014.

                  3.

                     Alexandr Aleksandrovich KALYUSSKY, (Александр Александрович Калюсский)

                  Tā dēvētais “de facto DTR premjerministra vietnieks sociālo lietu jautājumos”.
                  Atbildīgs par tā dēvētās “Doņetskas Tautas Republikas valdības” separātistu “pārvaldes” darbībām.

                  12.7.2014.

                  4.

                     Alexander KHRYAKOV

                  Tā dēvētais “DTR informācijas un plašsaziņas ministrs”.
                  Atbildīgs par tā dēvētās “Doņetskas Tautas Republikas valdības” separātistu atbalsta propagandas darbībām.

                  12.7.2014.

                  5.

                     Marat BASHIROV

                  Tā dēvētais “Luhanskas Tautas Republikas Ministru padomes premjerminists” – apstiprināts 8. jūlijā.
                  Atbildīgs par tā dēvētās “Luhanskas Tautas Republikas valdības” separātistu “pārvaldes” darbībām.

                  12.7.2014.

                  6.

                     Vasyl NIKITIN

                  Tā dēvētais “Luhanskas Tautas Republikas Ministru padomes premjerministra vietnieks”, (iepriekš dēvēts par “Luhanskas Tautas Republikas premjerministru” un bijušo “Dienvidaustrumu armijas” spīkeri).
                  Atbildīgs par tā dēvētās “Luhanskas Tautas Republikas valdības” separātistu “pārvaldes” darbībām.
                  Atbildīgs par Dienvidaustrumu armijas paziņojumu, ka “Luhanskas Tautas Republikā” nevar notikt Ukrainas prezidenta vēlēšanas, jo reģionam ir “jauns” statuss.

                  12.7.2014.

                  7.

                     Aleksey KARYAKIN (Алексей Карякин)

                  1979. gads

                  Tā dēvētais “Luhanskas Tautas Republikas Augstākās padomes priekšsēdētājs”.
                  Atbildīgs par “Augstākās padomes” separātistu “pārvaldes” darbībām, kura atbildīga par lūgumu Krievijas Federācijai atzīt “Luhanskas Tautas Republikas” neatkarību.
                  Parakstījis saprašanās memorandu par “Novorossiya savienību”.

                  12.7.2014.

                  8.

                     Yurij IVAKIN (Юрий Ивакин)

                  Tā dēvētais “Luhanskas Tautas Republikas iekšlietu ministrs”.
                  Atbildīgs par tā dēvētās “Luhanskas Tautas Republikas valdības” separātistu “pārvaldes” darbībām.

                  12.7.2014.

                  9.

                     Igor PLOTNITSKY

                  Tā dēvētais “Luhanskas Tautas Republikas aizsardzības ministrs”.
                  Atbildīgs par tā dēvētās “Luhanskas Tautas Republikas valdības” separātistu “pārvaldes” darbībām.

                  12.7.2014.

                  10.

                     Nikolay KOZITSYN

                  1956. gada 20. jūnijs, Doņetskas reģions

                  Kazaku spēku komandieris.
                  Atbildīgs par separātistu komandēšanu Ukrainas austrumos notikušajās cīņās pret Ukrainas valdības spēkiem.

                  12.7.2014.

                  11.

                     Oleksiy MOZGOVY (Олексій Мозговий)

                  Viens no Ukrainas austrumu daļas bruņoto grupējumu vadītājiem.
                  Atbildīgs par separātistu apmācīšanu cīņai pret Ukrainas valdības spēkiem.

                  12.7.2014.


title: Padomes Lēmums (ES) 2017/609 (2017. gada 27. marts) par to, lai Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā noslēgtu protokolu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Libānas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai

text:
               31.3.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 86/1

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2017/609
   (2017. gada 27. marts)
   par to, lai Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā noslēgtu protokolu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Libānas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 217. pantu saistībā ar 218. panta 6. punkta a) apakšpunktu,
   ņemot vērā Aktu par Horvātijas Republikas pievienošanos un jo īpaši tā 6. panta 2. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu (1),
   tā kā:

               (1)

               Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgums, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Libānas Republiku, no otras puses (2) (“nolīgums”), tika parakstīts Luksemburgā 2002. gada 17. jūnijā un stājās spēkā 2006. gada 1. aprīlī.

               (2)

               Horvātijas Republika kļuva par Eiropas Savienības dalībvalsti 2013. gada 1. jūlijā.

               (3)

               Saskaņā ar Akta par Horvātijas Republikas pievienošanos 6. panta 2. punktu par Horvātijas Republikas pievienošanos nolīgumam, ir jāvienojas nolīguma protokolā, kuru noslēdz Padome, lemjot Savienības vārdā un pieņemot vienprātīgu lēmumu dalībvalstu vārdā, un Libānas Republika.

               (4)

               Padome 2012. gada 14. septembrī pilnvaroja Komisiju sākt sarunas ar Libānas Republiku. Sarunas tika sekmīgi pabeigtas. Saskaņā ar Padomes Lēmumu (ES) 2016/859 (3) protokols Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Libānas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai, Savienības un tās dalībvalstu vārdā tika parakstīts Briselē 2016. gada 28. aprīlī.

               (5)

               Protokols būtu jāapstiprina,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā apstiprina protokolu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Libānas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Savienībai (4).
   2. pants
   Padomes priekšsēdētājs Savienības vārdā sniedz protokola 7. pantā paredzēto paziņojumu, lai paustu Savienības piekrišanu uzņemties protokola saistības. (5)

   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2017. gada 27. martā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         C. ABELA

      (1)  2017. gada 2. marta piekrišana (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta).

      (2)  OV L 143, 30.5.2006., 2. lpp.

      (3)  OV L 144, 1.6.2016., 1. lpp.

      (4)  Tā teksts ir publicēts OV L 144, 1.6.2016., 3. lpp. kopā ar lēmumu par parakstīšanu.

      (5)  Protokola spēkā stāšanās dienu Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.


title: 2014/468/ES: Padomes Lēmums, kas pieņemts, vienojoties ar Komisijas priekšsēdētāju ( 2014. gada 17. jūlijs ), un ar ko ieceļ Eiropas Komisijas locekli

text:
               18.7.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 212/15

         PADOMES LĒMUMS,
   kas pieņemts, vienojoties ar Komisijas priekšsēdētāju
   (2014. gada 17. jūlijs),
   un ar ko ieceļ Eiropas Komisijas locekli

      (2014/468/ES)

   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 246. panta otro daļu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1),
   tā kā:

               (1)

               Eiropadome 2010. gada 9. februārī pieņēma Lēmumu 2010/80/ES (2), ar ko ieceļ Eiropas Komisiju uz laiku līdz 2014. gada 31. oktobrim.

               (2)

               Komisijas priekšsēdētājs José Manuel DURÃO BARROSO kungs 2014. gada 18. jūnija vēstulē Padomi informēja, ka Olli REHN kungs ir atkāpies no Komisijas locekļa amata un ka šis lēmums ir stājies spēkā no 2014. gada 30. jūnija.

               (3)

               Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 246. panta otro daļu uz atlikušo pilnvaru laiku brīvajā amata vietā, kas radusies atkāpšanās gadījumā, jāstājas jaunam tādas pašas pilsonības loceklim.

               (4)

               Tādēļ būtu jāieceļ jauns Komisijas loceklis,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Vienojoties ar Komisijas priekšsēdētāju José Manuel DURÃO BARROSO kungu, Padome par Komisijas locekli uz atlikušo pilnvaru laiku līdz 2014. gada 31. oktobrim ieceļ Jyrki KATAINEN kungu.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2014. gada 17. jūlijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         S. GOZI

      (1)  2014. gada 16. jūlija atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

      (2)  OV L 38, 11.2.2010., 7. lpp.


23.11.2006.        LV                               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                                              C 286 E/225
                                                                                Otrdiena, 2005. gada 13. decembris
            P6_TA(2005)0509
            Pieprasījums aizstāvēt Bruno Gollnisch imunitāti un privilēģijas
            Eiropas Parlamenta lēmums par pieprasījumu aizstāvēt Bruno Gollnisch imunitāti un privilēģijas
                                                             (2005/2072(IMM))
            Eiropas Parlaments,
            — ņemot vērā Luca Romagnoli 2005. gada 7. aprīļa vēstuli ar Bruno Gollnisch imunitātes aizstāvības pie-
                 prasījumu, kurš paziņots plenārsēdē 2005. gada 14. aprīlī,
            — pēc Bruno Gollnisch uzklausīšanas saskaņā ar Reglamenta 7. panta 3. punktu,
            — ņemot vērā 1965. gada 8. aprīļa Protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Kopienās 9. un
                 10. pantu, kā arī 1976. gada 20. septembra Akta par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vis-
                 pārējās vēlēšanās 6. panta 2. punktu,
            — ņemot vērā Eiropas Kopienu Tiesas 1964. gada 12. maija un 1986. gada 10. jūlija spriedumus (1),
            — ņemot vērā Francijas Konstitūcijas 26. pantu,
            — ņemot vērā Reglamenta 6. panta 3. punktu un 7. pantu,
            — ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A6-0376/2005),
            1.    nolemj neaizstāvēt Bruno Gollnisch imunitāti un privilēģijas.
            (1) Lieta 101/63, Wagner/Fohrmann un Krier, 1964. g. krājums (Recueil), 195. lpp., kā arī lieta 149/85, Wybot/Faure un citi,
                1986. g. krājums (Recueil), 2391. lpp.
            P6_TA(2005)0510
            Pilsētplānošanas likuma nepareiza piemērošana
            Eiropas Parlamenta rezolūcija par Valensijas zemes īpašuma likuma (LRAU — Pilsētplānošanas dar-
            bības reglamentēšanas likums) nepareizu piemērošanu un tās ietekmi uz Eiropas pilsoņiem (Lūgum-
                       raksti 609/2003, 732/2003, 985/2002, 1112/2002, 107/2004 u.c.) (2004/2208(INI))
            Eiropas Parlaments,
            — ņemot vērā 6. pantu Līgumā par ES, ar kuru transponē Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzī-
                 bas konvencijas noteikumus, un tā 7. pantu, kas paredz 6. pantā minēto principu nopietnu un pastāvīgu
                 pārkāpumu konstatēšanas procedūru,
            — ņemot vērā Direktīvas 92/50/EEK (1) un 93/37/EEK (2) par valsts iepirkumu, Direktīvas 85/337/EEK (3),
                 97/11/EK (4) un 2001/42/EK (5) par ietekmes uz vidi novērtējumu un Direktīvu 2000/60/EK (6) par
                 ūdens resursu politiku,
            (1) Padomes 1992. gada 18. jūnija Direktīva 92/50/EEK par procedūru koordinēšanu valsts pakalpojumu līgumu piešķir-
                šanai (OV L 209, 24.7.1992., 1. lpp.).
            (2) Padomes 1993. gada 14. jūnija Direktīva 93/37/EEK par to, kā koordinēt būvdarbu valsts līgumu piešķiršanas proce-
                dūras (OV L 199, 9.8.1993., 54. lpp.).
            (3) Padomes 1985. gada 27. jūnija Direktīva 85/337/EEK par dažu sabiedrisku un privātu projektu ietekmes uz vidi
                novērtējumu (OV L 175, 5.7.1985., 40. lpp.).
            (4) Padomes 1997. gada 3. marta Direktīva 97/11/EK, ar kuru groza Direktīvu 85/337/EEK par dažu sabiedrisku un
                privātu projektu ietekmes uz vidi novērtējumu (OV L 73, 14.3.1997., 5. lpp.).
            (5) Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 27. jūnija Direktīva 2001/42/EK par noteiktu plānu un programmu ietek-
                mes uz vidi novērtējumu (OV L 197, 21.7.2001., 30. lpp.).
            (6) Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 23. oktobra Direktīva 2000/60/EK, ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai
                ūdens resursu politikas jomā (OV L 327, 22.12.2000., 1. lpp.).


title: Komisijas Lēmums ( 2011. gada 16. maijs ), ar ko izveido forumu informācijas apmaiņai saskaņā ar 13. pantu Direktīvā 2010/75/ES par rūpnieciskajām emisijām

text:
               17.5.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 146/3

         KOMISIJAS LĒMUMS
   (2011. gada 16. maijs),
   ar ko izveido forumu informācijas apmaiņai saskaņā ar 13. pantu Direktīvā 2010/75/ES par rūpnieciskajām emisijām
   2011/C 146/03
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Direktīvu 2010/75/ES par rūpnieciskajām emisijām (piesārņojuma integrēta novēršana un kontrole) (pārstrādāta) (1) (“Direktīva”) un jo īpaši tās 13. panta 3. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Direktīvas 13. panta 1. punktā paredzēts, ka Komisija organizē informācijas apmaiņu starp dalībvalstīm, attiecīgajām nozarēm, attiecīgajām nevalstiskajām organizācijām, kas veicina vides aizsardzību, un Komisiju.

               (2)

               Direktīvas 13. panta 3. punktā paredzēts, ka Komisija izveido un regulāri sasauc forumu, kurā piedalās dalībvalstu, iesaistīto nozaru un to nevalstisko organizāciju pārstāvji, kuras veicina vides aizsardzību, un Komisija lūdz foruma atzinumu par minētajā pantā paredzētās informācijas apmaiņas praktiskajiem aspektiem.

               (3)

               Direktīvas 13. panta 4. punktā paredzēts, ka Komisija saņem un publisko foruma atzinumu par ierosināto LPTP atsauces dokumentu saturu.

               (4)

               Tāpēc jāizveido forums un jānosaka tā uzdevumi un struktūra.

               (5)

               Forumam jāsniedz atzinums par informācijas apmaiņas praktiskajiem aspektiem un ierosināto LPTP atsauces dokumentu saturu.

               (6)

               Forumā jāpiedalās dalībvalstīm, starptautiskām organizācijām, kas pārstāv ar Direktīvas I pielikumā ietvertajām darbībām saistītās nozares, un nevalstiskajām organizācijām, kas veicina vides aizsardzību.

               (7)

               Ir jāparedz noteikumi par to, kā foruma locekļi drīkst izpaust informāciju.

               (8)

               Personas dati jāapstrādā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (2),

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Darbības joma
   Izveido forumu informācijas apmaiņas veicināšanai saskaņā ar Direktīvas 13. panta 3. punktu.
   2. pants
   Uzdevumi
   Foruma uzdevums ir

               a)

               sniegt atzinumu par informācijas apmaiņas praktiskajiem aspektiem saskaņā ar Direktīvas 13. panta 3. punkta otro daļu;

               b)

               sniegt atzinumu par ierosināto LPTP atsauces dokumentu saturu saskaņā ar Direktīvas 13. panta 4. punktu.

         3. pants
   Apspriešanās
   Komisija var apspriesties ar forumu par visiem jautājumiem, kas saistīti ar Direktīvas 13. pantu, vai par visiem jautājumiem, kas saistīti ar LPTP, kā tie definēti Direktīvas 3. panta 10. punktā.
   4. pants
   Locekļi un to iecelšana
   1.   Foruma locekļi ir dalībvalstis, starptautiskās organizācijas, kas pārstāv ar Direktīvas I pantā ietvertajām darbībām saistītās nozares, un nevalstiskās organizācijas, kas veicina vides aizsardzību. Šīm organizācijām pietiekamā mērā jāpārstāv visa Eiropa.
   2.   Komisijas ekspertu grupas “Informācijas apmaiņas forums par labākajiem pieejamiem tehniskajiem paņēmieniem saskaņā ar rūpniecisko emisiju tiesību aktiem” (E00466) locekļus automātiski uzskata par foruma locekļiem.
   3.   Jaunus locekļus, kas nav dalībvalstis, ieceļ Vides ģenerāldirektorāta ģenerāldirektors.
   4.   Tos locekļus, kuri vairs nespēj pilnvērtīgi darboties forumā, atkāpjas no amata vai neatbilst Līguma 339. pantam, var aizstāt ar citiem.
   5.   To organizāciju nosaukumus, kas piedalās forumā, publicē reģistrā. Reģistrā var publicēt dalībvalstu pārstāvju vārdus.
   6.   Personas datus iegūst, apstrādā un publicē saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 45/2001.
   5. pants
   Darbība
   1.   Forumu vada Komisija.
   2.   Vienojoties ar Komisiju, var izveidot apakšgrupas īpašu jautājumu izskatīšanai atbilstoši foruma izstrādātajam darba uzdevumam. Šādas apakšgrupas izformē, tiklīdz to uzdevums ir izpildīts. Apakšgrupas vada Komisija. Apakšgrupas vadītājs sniedz pārskatu forumam.
   3.   EEZ valstu pārstāvjus aicina apmeklēt foruma sanāksmes saskaņā ar EEZ Protokolu.
   4.   Pievienošanās valstu pārstāvjus aicina piedalīties foruma sanāksmēs, sākot no pievienošanās līguma parakstīšanas dienas.
   5.   Vadītājs var īpašā kārtā lūgt piedalīties foruma vai apakšgrupas darbā ekspertus, kuri ir kompetenti kādā konkrētā darba kārtības jautājumā. Turklāt vadītājs var piešķirt novērotāja statusu personām, organizācijām, kā noteikts 8. panta 3. punktā horizontālajos noteikumos par ekspertu grupām (3), un kandidātvalstīm.
   6.   Uz foruma locekļiem un pārstāvjiem, kā arī pieaicinātajiem ekspertiem un novērotājiem attiecas dienesta noslēpuma neizpaušanas saistības, kas paredzētas Līgumos un to īstenošanas noteikumos, kā arī Komisijas drošības noteikumos, kas attiecas uz ES klasificētās informācijas aizsardzību un noteikti Komisijas Lēmuma 2001/844/EK, EOTK, Euratom (4) pielikumā. Ja šīs saistības netiek ievērotas, Komisija var veikt visus nepieciešamos pasākumus.
   7.   Foruma un tā apakšgrupu sanāksmes notiek Komisijas telpās. Sekretariāta pakalpojumus nodrošina Komisija.
   8.   Forums ar vienkāršu balsu vairākumu pieņem reglamentu, pamatojoties uz ekspertu grupu standarta reglamentu.
   9.   Komisija publicē atbilstīgu informāciju par foruma veiktajām darbībām, iekļaujot to reģistrā vai izmantojot saiti no reģistra uz īpaši šim nolūkam paredzētu tīmekļa vietni.
   6. pants
   Sanāksmju izdevumi
   1.   Foruma darbā iesaistītie dalībnieki nesaņem atlīdzību par sniegtajiem pakalpojumiem.
   2.   Komisija var atlīdzināt ceļa izdevumus, kas dalībniekiem radušies, piedaloties foruma darbībās. Izdevumus atlīdzina saskaņā ar spēkā esošajiem noteikumiem Komisijā, nepārsniedzot pieejamos piešķīrumus, ko Komisijas dienesti saņēmuši pēc ikgadējās resursu sadales procedūras.

      Briselē, 2011. gada 16. maijā

            Komisijas vārdā –

            Komisijas loceklis

         Janez POTOČNIK

      (1)  OV L 334, 17.12.2010., 17. lpp.

      (2)  OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.

      (3)  C(2010) 7649 galīgā redakcija.

      (4)  Komisijas 2001. gada 29. novembra lēmums, ar ko groza tās iekšējo reglamentu (OV L 317, 3.12.2001., 1. lpp.).


title: 2005/376/EK: Lēmums Nr. 201 (2004. gada 15. decembris), par veidlapu paraugiem, kas nepieciešamas Padomes Regulu (EEK) Nr. 1408/71 un (EEK) Nr. 574/72 piemērošanai (E 400 sērija) (Dokuments attiecas uz EEZ un ES/Šveices Nolīgumu)

text:
               23.5.2005

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 129/1

      LĒMUMS Nr. 201
   (2004. gada 15. decembris)
   par veidlapu paraugiem, kas nepieciešamas Padomes Regulu (EEK) Nr. 1408/71 un (EEK) Nr. 574/72 piemērošanai (E 400 sērija)
   (Dokuments attiecas uz EEZ un ES/Šveices Nolīgumu)
   (2005/376/EK)
   EIROPAS KOPIENU ADMINISTRATĪVĀ KOMISIJA MIGRĒJOŠO STRĀDĀJOŠO SOCIĀLĀS DROŠĪBAS JAUTĀJUMOS,
   ņemot vērā 81. panta a) apakšpunktu Padomes 1971. gada 14. jūnija Regulā (EEK) Nr. 1408/71 par sociālās drošības shēmu piemērošanu darba ņēmējiem, pašnodarbinātajiem un viņu ģimenes locekļiem, kuri pārvietojas Kopienas teritorijā (1), saskaņā ar kuru Administratīvajai komisijai ir pienākums izskatīt visus administratīvos jautājumus, kas rodas saistībā ar Regulu (EEK) Nr.1408/71 un turpmākajām regulām,
   ņemot vērā 2. panta 1. punktu Padomes 1972. gada 21. marta Regulā (EEK) Nr. 574/72 (2) par sociālās nodrošināšanas sistēmas piemērošanu darba ņēmējiem un viņu ģimenēm, kuri pārvietojas Kopienas teritorijā, ar ko nosaka kārtību Regulas (EEK) Nr. 1408/71 ieviešanai, kurā noteikts, ka Administratīvās komisijas pienākums ir sagatavot veidlapu paraugus, kas nepieciešami Regulu (EEK) Nr. 1408/71 un (EEK) Nr. 574/72 īstenošanai,
   ņemot vērā 1990. gada 10. oktobra Lēmumu Nr. 146 par Regulas (EEK) Nr. 1408/71 (3),
   ņemot vērā 1994. gada 6. jūlija Lēmumu Nr. 155 par veidlapu paraugiem, kas nepieciešamas Padomes Regulu (EEK) Nr. 1408/71 un (EEK) Nr. 574/72 piemērošanai (E 401 līdz E 411) (4),
   ņemot vērā 1995. gada 1. jūlija Lēmumu Nr. 157 par veidlapu paraugiem, kas nepieciešamas Padomes Regulu (EEK) Nr. 1408/71 un (EEK) Nr. 574/72 piemērošanai (E 401 līdz E 411) (5),
   tā kā:

               (1)

               Sakarā ar Eiropas Savienības paplašināšanos 2004. gada 1. maijā ir nepieciešama E 400 sērijas veidlapu adaptēšana.

               (2)

               1992. gada 2. mai ja Nolīgums par Eiropas Ekonomikas zonu (EEZ nolīgums), ko papildina 1993. gada 17. marta protokols, VI pielikums, ievieš Regulas (EEK) Nr. 1408/71 un (EEK) Nr. 574/72 Eiropas Ekonomikas zonas teritorijā.

               (3)

               Eiropas Kopiena un tās dalībvalstis, un Šveices Konfederācija ir noslēgusi Nolīgumu par personu brīvu pārvietošanos (Šveices Nolīgums), kas stājās spēkā 2002. gada 1. jūnijā. Nolīguma II pielikums atsaucas uz Regulām (EEK) Nr. 1408/71 un (EEK) Nr. 574/72.

               (4)

               Praktisku iemeslu dēļ veidlapām, kuras izmanto Eiropas Savienībā un saskaņā ar EEZ un Šveices Līgumiem, jābūt identiskām,

         IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU.

               1.

               Lēmumu Nr. 155 svītro un veidlapu E 401, E 402, E 403, E 404, E 405, E 406, E 407 un E 411 paraugus, kas attēloti tajā lēmumā, aizstāj ar veidlapu paraugiem, kas pievienoti šim lēmumam.

               2.

               Veidlapas E 413F paraugu, kas attēlots Lēmumā Nr. 146, svītro.

               3.

               Lēmumu Nr. 157 svītro.

               4.

               Dalībvalstu kompetentās pārvaldes iestādes izplata iesaistītajām pusēm veidlapas atbilstoši pielikumā pievienotajiem paraugiem. Šīs veidlapas ir pieejamas Kopienas oficiālajās valodās un ir sastādītas tādā veidā, ka dažādās versijas ir pilnīgi vienādas pēc satura, kas visiem adresātiem dod iespēju saņemt veidlapu viņu pašu valodā.

               5.

               Šo lēmumu piemēro no nākamā mēneša pirmās dienas pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

            Administratīvās komisijas priekšsēdētājs —

         C. J. VAN DEN BERG

      (1)  OV L 149, 5.7.1971., 2. lpp.

      (2)  OV L 74, 27.3.1972., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 77/2005 (OV L 16, 20.1.2005., 3. lpp.).

      (3)  OV L 235, 23.8.1991., 9. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu Nr. 167 (OV L 195, 11.7.1998., 35. lpp.).

      (4)  OV L 209, 5.9.1995., 1. lpp.

      (5)  Nepublicētais lēmums, ar ko paplašina Lēmumu Nr. 155 uz Austriju, Somiju un Zviedriju.


title: 2009/522/EK: Eiropas Centrālās bankas Lēmums ( 2009. gada 2. jūlijs ) par nodrošināto obligāciju pirkšanas programmas īstenošanu (ECB/2009/16)

text:
               4.7.2009

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 175/18

      EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS LĒMUMS

   (2009. gada 2. jūlijs)
   par nodrošināto obligāciju pirkšanas programmas īstenošanu
   (ECB/2009/16)
   (2009/522/EK)
   EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 105. panta 2. punkta pirmo ievilkumu,
   ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus (turpmāk – “ECBS Statūti”) un jo īpaši to 12.1. panta otro daļu saistībā ar 3.1. panta pirmo ievilkumu, kā arī 18.1. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar ECBS Statūtu 18.1. pantu to dalībvalstu nacionālās centrālās bankas (turpmāk – “NCB”), kas ieviesušas euro, un Eiropas Centrālā banka (ECB) (turpmāk kopā – “Eurosistēmas centrālās bankas”) var darboties finanšu tirgos, t. sk. tieši pērkot un pārdodot tirgojamus instrumentus.

               (2)

               ECB Padome 2009. gada 7. maijā, kā arī 2009. gada 4. jūnijā nolēma, ka, ņemot vērā pašreizējos tirgū valdošos ārkārtas apstākļus, jāuzsāk programma (turpmāk – “nodrošināto obligāciju pirkšanas programma” jeb “programma”), kuras ietvaros NCB un, ārkārtas gadījumos, ECB, ievērojot tām noteikto daļu, var tieši pirkt atbilstošas nodrošinātās obligācijas, nepastarpināti sazinoties ar darījuma partneriem. Eurosistēmas centrālās bankas nodrošināto obligāciju pirkšanas programmu vēlas īstenot pakāpeniski, ņemot vērā apstākļus tirgū un Eurosistēmas monetārās politikas vajadzības. Šo pirkumu mērķis ir: a) veicināt jau notiekošo naudas tirgus termiņdarījumu procentu likmju pazemināšanos, b) atvieglot finansēšanas nosacījumus kredītiestādēm un uzņēmumiem, c) mudināt kredītiestādes saglabāt un paplašināt klientiem izsniegto aizdevumu apjomu un d) uzlabot tirgus likviditāti privāto parāda vērtspapīru tirgus svarīgos segmentos.

               (3)

               Eurosistēmas centrālo banku saskaņā ar programmu veiktā atbilstošu nodrošināto obligāciju tiešā pirkšana, kas ir daļa no vienotās monetārās politikas, tiek īstenota vienoti un saskaņā ar šā lēmuma noteikumiem,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Nodrošināto obligāciju tiešas pirkšanas programmas izveide un darbības joma
   Eurosistēma ir izveidojusi programmu, kuras ietvaros Eurosistēmas centrālās bankas pērk atbilstošas nodrošinātās obligācijas 60 mljrd. euro plānotajā nominālvērtībā. Saskaņā ar programmu Eurosistēmas centrālā banka var lemt par atbilstošu nodrošināto obligāciju pirkšanu no atbilstošiem darījuma partneriem sākotnējos vai otrreizējos tirgos, ievērojot šajā lēmumā noteiktos atbilstības kritērijus. Uz nodrošināto obligāciju tiešo pirkšanu, ko Eurosistēmas centrālās bankas veic programmas ietvaros, neattiecas 2000. gada 31. augusta Pamatnostādne ECB/2000/7 par Eurosistēmas monetārās politikas instrumentiem un procedūrām (1).
   2. pants
   Nodrošināto obligāciju atbilstības kritēriji
   Nodrošinātās obligācijas: a) kas ir atbilstošas monetārās politikas operācijām, kā tas definēts Pamatnostādnē ECB/2000/7, b) kas denominētas euro, c) ko emitējušas euro zonā reģistrētas kredītiestādes vai citi euro zonā reģistrēti uzņēmumi, kas atbilst 4. punktā izklāstītajiem nosacījumiem, un d) kas tiek turētas un par kurām norēķinus veic euro zonā, ir atbilstošas tiešai pirkšanai programmas ietvaros ar nosacījumu, ka tās atbilst šādām papildu prasībām:

               1)

               Tās ir i) nodrošinātās obligācijas, kas emitētas atbilstoši UCITS direktīvas (2) 22. panta 4. punktā izklāstītajiem kritērijiem (turpmāk – “UCITS atbilstošas nodrošinātās obligācijas”), vai ii) strukturētas nodrošinātās obligācijas, ko Eurosistēmas centrālā banka pēc savas izvēles uzskata par tādām, kas sniedz UCITS atbilstošām nodrošinātajām obligācijām līdzvērtīgu drošību.

               2)

               Katras nodrošināto obligāciju emisijas minimālajam apmēram parasti jābūt vismaz 500 milj. euro. Īpašos gadījumos Eurosistēmas centrālā banka var pieņemt lēmumu tieši pirkt nodrošinātās obligācijas, kuru emisijas apmērs ir mazāks par 500 milj. euro, ar nosacījumu, ka emisijas apmērs ir lielāks par 100 milj. euro, ja šī Eurosistēmas centrālā banka lemj, ka šāds pirkums nepieciešams īpašu tirgus apstākļu vai riska pārvaldības apsvērumu dēļ.

               3)

               Nodrošināto obligāciju emisijas minimālajam reitingam parasti jābūt vismaz “AA” reitingam vai tam līdzvērtīgam reitingam, ko piešķīrusi vismaz viena no galvenajām reitinga aģentūrām.

               4)

               Ja nodrošinātās obligācijas emitents ir euro zonā reģistrēts uzņēmums (kas nav kredītiestāde), tiek piemērots nosacījums, ka i) šāds uzņēmums emitē tikai nodrošinātās obligācijas un ka ii) nodrošinātās obligācijas no attiecīgās Eurosistēmas centrālās bankas viedokļa pienācīgā veidā garantējusi euro zonā reģistrēta kredītiestāde vai, alternatīvi, uz tām attiecas līdzīgi drošības pasākumi, kas atbilst attiecīgās Eurosistēmas centrālās bankas prasībām.

               5)

               Nodrošinātajām obligācijām jābūt emitētām saskaņā ar nodrošinātās obligācijas reglamentējošiem tiesību aktiem, kas ir spēkā euro zonas dalībvalstī. Strukturēto nodrošināto obligāciju gadījumā normatīvajiem aktiem, kas reglamentē nodrošināto obligāciju dokumentāciju, jābūt euro zonas dalībvalsts normatīvajiem aktiem.

         3. pants
   Atbilstošie darījuma partneri
   Šādi darījuma partneri ir nodrošināto obligāciju pirkšanas programmas atbilstošie darījuma partneri: a) iekšzemes darījuma partneri, kas piedalās Eurosistēmas monetārās politikas operācijās, kā tas noteikts Pamatnostādnes ECB/2000/7 I pielikuma 2.1. iedaļā, un b) citi euro zonā reģistrēti (kā uzņēmums vai filiāle) darījuma partneri, ko Eurosistēmas centrālā banka izmanto savu euro denominēto vērtspapīru portfeļu ieguldīšanai.
   4. pants
   Nobeiguma noteikumi
   1.   Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas ECB tīmekļa vietnē.
   2.   Šo lēmumu piemēro līdz 2010. gada 30. jūnijam.

      Luksemburgā, 2009. gada 2. jūlijā

            ECB prezidents

         Jean-Claude TRICHET

      (1)  OV L 310, 11.12.2000., 1. lpp.

      (2)  Padomes 1985. gada 20. decembra Direktīva 85/611/EEK par normatīvo un administratīvo aktu koordināciju attiecībā uz pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem (PVKIU) (OV L 375, 31.12.1985., 3. lpp.).