title: Komisijas Lēmums (ES) 2015/767 (2015. gada 12. maijs), ar ko groza pielikumu Monetārajam nolīgumam starp Eiropas Savienību un Vatikāna Pilsētvalsti

text:
               13.5.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 120/58

         KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2015/767
   (2015. gada 12. maijs),
   ar ko groza pielikumu Monetārajam nolīgumam starp Eiropas Savienību un Vatikāna Pilsētvalsti
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā 2009. gada 17. decembra Monetāro nolīgumu starp Eiropas Savienību un Vatikāna Pilsētvalsti (1) un jo īpaši tā 8. panta 3. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Monetārā nolīguma starp Eiropas Savienību un Vatikāna Pilsētvalsti (turpmāk “Monetārais nolīgums”) 8. panta 1. punktā paredzēts, ka Vatikāna Pilsētvalsts ievieš Savienības tiesību aktus un noteikumus saistībā ar euro banknotēm un monētām, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanu, krāpšanas un skaidras naudas un bezskaidras naudas maksāšanas līdzekļu viltošanas novēršanu, medaļām un žetoniem un statistikas pārskatu prasībām. Šie tiesību akti un noteikumi norādīti Monetārā nolīguma pielikumā.

               (2)

               Komisijai katru gadu jāgroza Monetārā nolīguma pielikums, lai ņemtu vērā jaunos attiecīgos Savienības tiesību aktus un noteikumus un spēkā esošo tiesību aktu un noteikumu grozījumus.

               (3)

               Veicot grozījumus Monetārā nolīguma pielikumā, būtu arī jāņem vērā arī atceltie tiesību akti un noteikumi.

               (4)

               Tādēļ attiecīgi jāgroza Monetārā nolīguma pielikums,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Monetārā nolīguma starp Eiropas Savienību un Vatikāna Pilsētvalsti pielikumu aizstāj ar šā lēmuma pielikuma tekstu.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2015. gada 12. maijā

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  OV C 28, 4.2.2010., 13. lpp.

      PIELIKUMS

            “PIELIKUMS

                        Īstenojamās tiesību normas

                        Īstenošanas termiņš

                        Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršana

                        1

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2005/60/EK (2005. gada 26. oktobris) par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai un teroristu finansēšanai (OV L 309, 25.11.2005., 15. lpp.)
                        Ar grozījumiem, kas izdarīti ar:

                        2010. gada 31. decembris

                        2

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/20/EK (2008. gada 11. marts), ar ko Direktīvu 2005/60/EK par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai un teroristu finansēšanai, groza attiecībā uz Komisijai piešķirtajām ieviešanas pilnvarām (OV L 76, 19.3.2008., 46. lpp.)
                        Ar papildinājumiem, kas izdarīti ar:

                        3

                        Padomes Pamatlēmumu 2001/500/TI (2001. gada 26. jūnijs) par noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un nozieguma rīku un noziedzīgi iegūto līdzekļu identifikāciju, meklēšanu, iesaldēšanu, arestēšanu un konfiskāciju (OV L 182, 5.7.2001., 1. lpp.)

                        4

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1889/2005 (2005. gada 26. oktobris) par skaidras naudas kontroli, kuru ieved Kopienas teritorijā vai izved no tās (OV L 309, 25.11.2005., 9. lpp.)

                        5

                        Komisijas Direktīvu 2006/70/EK (2006. gada 1. augusts), ar ko nosaka īstenošanas pasākumus Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2005/60/EK attiecībā uz politiski ietekmējamas personas definīciju un tehniskajiem kritērijiem vienkāršotām klienta uzticamības pārbaudes procedūrām un atbrīvojumam sakarā ar finanšu darbību, kuru veic reti vai ļoti ierobežotos apjomos (OV L 214, 4.8.2006., 29. lpp.)

                        6

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1781/2006 (2006. gada 15. novembris) attiecībā uz naudas līdzekļu pārskaitījumiem pievienoto informāciju par maksātāju (OV L 345, 8.12.2006., 1. lpp.)

                        7

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/42/ES (2014. gada 3. aprīlis) par nozieguma rīku un noziedzīgi iegūtu līdzekļu iesaldēšanu un konfiskāciju Eiropas Savienībā (OV L 127, 29.4.2014., 39. lpp.)

                        2016. gada 31. decembris (2)

                        Krāpšanas un viltošanas novēršana

                        8

                           Padomes Pamatlēmums 2001/413/TI (2001. gada 28. maijs) par krāpšanas un viltošanas apkarošanu attiecībā uz bezskaidras naudas maksāšanas līdzekļiem (OV L 149, 2.6.2001., 1. lpp.)

                        2010. gada 31. decembris

                        9

                           Padomes Regula (EK) Nr. 1338/2001 (2001. gada 28. jūnijs), ar kuru paredz pasākumus, kas vajadzīgi euro aizsardzībai pret viltošanu (OV L 181, 4.7.2001., 6. lpp.)
                        Ar grozījumiem, kas izdarīti ar:

                        2010. gada 31. decembris

                        10

                        Padomes Regulu (EK) Nr. 44/2009 (2008. gada 18. decembris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1338/2001, ar kuru paredz pasākumus, kas vajadzīgi euro aizsardzībai pret viltošanu (OV L 17, 22.1.2009., 1. lpp.)

                        11

                           Padomes Regula (EK) Nr. 2182/2004 (2004. gada 6. decembris) par medaļām un žetoniem, kas līdzīgi euro monētām (OV L 373, 21.12.2004., 1. lpp.)
                        Ar grozījumiem, kas izdarīti ar:

                        2010. gada 31. decembris

                        12

                        Padomes Regulu (EK) Nr. 46/2009 (2008. gada 18. decembris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 2182/2004 par medaļām un žetoniem, kas līdzīgi euro monētām (OV L 17, 22.1.2009., 5. lpp.)

                        13

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/62/ES (2014. gada 15. maijs) par euro un citu valūtu krimināltiesisko aizsardzību pret viltošanu un ar ko aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2000/383/TI (OV L 151, 21.5.2014., 1. lpp.)

                        2016. gada 31. decembris (2)

                        Noteikumi par euro banknotēm un monētām

                        14

                           Padomes 1998. gada 23. novembra un 2002. gada 5. novembra Secinājumi par kolekcionāriem paredzētajām monētām

                        2010. gada 31. decembris

                        15

                           Padomes 1999. gada 10. maija Secinājumi par euro monētu kvalitātes vadības sistēmu

                        2010. gada 31. decembris

                        16

                           Komisijas Paziņojums 2001/C 318/03 (2001. gada 22. oktobris) par euro monētu vienādās puses noformējuma autortiesību aizsardzību (COM(2001)600 galīgā redakcija), (OV C 318, 13.11.2001., 3. lpp.)

                        2010. gada 31. decembris

                        17

                           Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne ECB/2003/5 (2003. gada 20. marts) par pasākumu īstenošanu, lai novērstu euro banknošu neatļautu atveidošanu, un par euro banknošu maiņu un izņemšanu no apgrozības (OV L 78, 25.3.2003., 20. lpp.)
                        Ar grozījumiem, kas izdarīti ar:

                        2010. gada 31. decembris

                        18

                        Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādni ECB/2013/11 (2013. gada 19. aprīlis), ar ko groza Pamatnostādni ECB/2003/5 par pasākumu īstenošanu, lai novērstu euro banknošu neatļautu atveidošanu, un par euro banknošu maiņu un izņemšanu no apgrozības (OV L 118, 30.4.2013., 43. lpp.)

                        2014. gada 31. decembris (1)

                        19

                           Eiropas Centrālās bankas lēmums ECB/2010/14 (2010. gada 16. septembris) par euro banknošu autentiskuma un derīguma pārbaudi, kā arī to atkārtotu laišanu apgrozībā (OV L 267, 9.10.2010., 1. lpp.)
                        Ar grozījumiem, kas izdarīti ar:

                        2012. gada 31. decembris

                        20

                           Eiropas Centrālās bankas Lēmumu ECB/2012/19 (2012. gada 7. septembris), ar ko groza Lēmumu ECB/2010/14 par euro banknošu autentiskuma un derīguma pārbaudi, kā arī to atkārtotu laišanu apgrozībā (OV L 253, 20.9.2012., 19. lpp.)

                        2013. gada 31. decembris (1)

                        21

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1210/2010 (2010. gada 15. decembris) par euro monētu autentiskuma noteikšanu un rīkošanos ar apgrozībai nederīgām euro monētām (OV L 339, 22.12.2010., 1. lpp.)

                        2012. gada 31. decembris

                        22

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 651/2012 (2012. gada 4. jūlijs) par euro monētu emisiju (OV L 201, 27.7.2012., 135. lpp.)

                        2013. gada 31. decembris (1)

                        23

                           Eiropas Centrālās bankas Lēmums ECB/2013/10 (2013. gada 19. aprīlis) par euro banknošu nominālvērtībām, parametriem, atveidošanu, apmaiņu un izņemšanu no apgrozības (OV L 118, 30.4.2013., 37. lpp.)

                        2014. gada 31. decembris (1)

                        24

                           Padomes Regula (ES) Nr. 729/2014 (2014. gada 24. jūnijs) par apgrozībai paredzēto euro monētu nominālvērtībām un tehniskajiem datiem (OV L 194, 2.7.2014., 1. lpp.)

                        2013. gada 31. decembris (2)

               Monetārā nolīguma pielikuma iedaļa saskaņā ar Apvienotās komitejas ad hoc nolīgumu pēc Svētā Krēsla (Vatikāna Pilsētvalsts) lūguma iekļaut atbilstīgus noteikumus, kas piemērojami vienībām, kas veic profesionālas finanšu darbības

                        Turpmāk uzskaitīto tiesību aktu attiecīgās daļas

                        Īstenošanas termiņš

                        25

                           Padomes Direktīva 86/635/EEK (1986. gada 8. decembris) par banku un citu finanšu iestāžu gada pārskatiem un konsolidētajiem pārskatiem (OV L 372, 31.12.1986., 1. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/65/EK (2001. gada 27. septembris), ar ko Direktīvas 78/660/EEK, 83/349/EEK un 86/635/EEK groza attiecībā uz novērtēšanas noteikumiem, ko piemēro noteiktu veidu sabiedrību, kā arī banku un citu finanšu iestāžu gada pārskatiem un konsolidētajiem pārskatiem (OV L 283, 27.10.2001., 28. lpp.), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/51/EK (2003. gada 18. jūnijs), ar ko attiecībā uz noteikta veida sabiedrību, banku un citu finanšu iestāžu un apdrošināšanas uzņēmumu gada un konsolidētajiem pārskatiem groza Direktīvas 78/660/EEK, 83/349/EEK, 86/635/EEK un 91/674/EEK (OV L 178, 17.7.2003., 16. lpp.) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/46/EK (2006. gada 14. jūnijs), ko groza Padomes Direktīvas 78/660/EEK attiecībā uz noteiktu veidu sabiedrību gada pārskatiem, 83/349/EEK attiecībā uz konsolidētajiem pārskatiem, 86/635/EEK par banku un citu finanšu iestāžu gada pārskatiem un konsolidētajiem pārskatiem un 91/674/EEK par apdrošināšanas uzņēmumu gada pārskatiem un konsolidētajiem pārskatiem (OV L 224, 16.8.2006., 1. lpp.)

                        2016. gada 31. decembris (2)

                        26

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/36/ES (2013. gada 26. jūnijs) par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību, ar ko groza Direktīvu 2002/87/EK un atceļ Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK (OV L 176, 27.6.2013., 338. lpp.)

                        2017. gada 31. decembris (2)

                        27

                           Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 575/2013 (2013. gada 26. jūnijs) par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.)

                        2017. gada 31. decembris (2)

                        Tiesību akti par statistikas informācijas vākšanu

                        28

                           Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne ECB/2014/24 (2013. gada 25. jūlijs) par Eiropas Centrālās bankas statistikas pārskatu sniegšanas prasībām ceturkšņa finanšu pārskatu jomā (OV L 2, 7.1.2014., 34. lpp.)

                        2016. gada 31. decembris (2)

                        29

                        Eiropas Centrālās bankas Regula (ES) Nr. 1071/2013 (2013. gada 24. septembris) par monetāro finanšu iestāžu sektora bilanci (pārstrādāta versija) (ECB/2013/33) (OV L 297, 7.11.2013., 1. lpp.)

                        2016. gada 31. decembris (2)

                        30

                           Eiropas Centrālās bankas Regula (ES) Nr. 1072/2013 (2013. gada 24. septembris) par monetāro finanšu iestāžu piemēroto procentu likmju statistiku (ECB/2013/34) (OV L 297, 7.11.2013., 51. lpp.)

                        2016. gada 31. decembris (2)

                        31

                           Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne ECB/2014/15 (2014. gada 4. aprīlis) par monetāro un finanšu statistiku (OV L 340, 26.11.2014., 1. lpp.)

                        2016. gada 31. decembris (2)

         (1)  Par šiem termiņiem vienojās 2013. gada Apvienotā komiteja.

         (2)  Par šiem termiņiem vienojās 2014. gada Apvienotā komiteja.”


title: 2008/871/EK: Padomes Lēmums ( 2008. gada 20. oktobris ), ar ko Eiropas Kopienas vārdā apstiprina 1991. gada ANO/EEK Espo konvencijas Par ietekmes uz vidi novērtējumu pārrobežu kontekstā Protokolu par stratēģisko vides novērtējumu

text:
               19.11.2008

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 308/33

         PADOMES LĒMUMS
   (2008. gada 20. oktobris),
   ar ko Eiropas Kopienas vārdā apstiprina 1991. gada ANO/EEK Espo konvencijas “Par ietekmes uz vidi novērtējumu pārrobežu kontekstā” Protokolu par stratēģisko vides novērtējumu
   (2008/871/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 175. panta 1. punktu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu un 300. panta 3. punkta pirmo daļu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1),
   tā kā:

               (1)

               Eiropas Komisija Eiropas Kopienas vārdā 2003. gada 21. maijā piektajā ministru konferencē “Vide Eiropai”, kas 2003. gada 21.–23. maijā notika Kijevā Ukrainā, parakstīja 1991. gada ANO/EEK Espo konvencijas “Par ietekmes uz vidi novērtējumu pārrobežu kontekstā” Protokolu par stratēģisko vides novērtējumu (“SVN protokols”).

               (2)

               Pamatojoties uz SVN protokolu, var uzlabot vides aizsardzību, paredzot, ka jāveic plānu un programmu novērtējums par to iespējamo būtisko ietekmi uz vidi, tostarp veselību, un mēģinot nodrošināt to, ka vides un arī veselības apsvērumus, ciktāl iespējams, ņem vērā un iestrādā, gatavojot priekšlikumus politikas un tiesību aktiem.

               (3)

               Kopienai un dalībvalstīm būtu jāveic vajadzīgie pasākumi, lai iespējami vienlaicīgi varētu deponēt ratifikācijas, apstiprināšanas vai atzīšanas instrumentus.

               (4)

               Kopienai būtu jāapstiprina SVN protokols,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   1.   Ar šo Eiropas Kopienas vārdā apstiprina ANO/EEK Espo konvencijas “Par ietekmes uz vidi novērtējumu pārrobežu kontekstā” Protokolu par stratēģisko vides novērtējumu (“SVN protokolu”).
   2.   SVN protokola teksts ir pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   1.   Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas deponēt SVN protokola apstiprināšanas instrumentu Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāram, kurš veic depozitārija funkcijas, saskaņā ar minētā protokola 22. pantu.
   2.   Vienlaikus norīkotā persona vai norīkotās personas deponē kompetences deklarāciju, kas ietverta šā lēmuma pielikumā, atbilstoši SVN protokola 23. panta 5. punkta prasībām.

      Luksemburgā, 2008. gada 20. oktobrī

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         J.-L. BORLOO

      (1)  2008. gada 8. jūlija Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).
   PIELIKUMS
   Eiropas Kopienas deklarācija saskaņā ar 1991. gada ANO/EEK Espo konvencijas “Par ietekmes uz vidi novērtējumu pārrobežu kontekstā” Protokola par stratēģisko vides novērtējumu 23. panta 5. punktu
   Eiropas Kopiena paziņo, ka saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 175. panta 1. punktu, tā ir kompetenta slēgt starptautiskus līgumus un pildīt no tiem izrietošās saistības, kas palīdz īstenot šādus mērķus:

               —

               saglabāt, aizsargāt un uzlabot vides kvalitāti,

               —

               aizsargāt cilvēka veselību,

               —

               taupīgi un racionāli izmantot dabas resursus,

               —

               starptautiskā līmenī veicināt pasākumus, kas risina reģionu vai pasaules mēroga vides problēmas.

         Eiropas Kopiena turklāt paziņo, ka tā jau ir pieņēmusi tās dalībvalstīm saistošus juridiskus instrumentus, to skaitā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/42/EK par noteiktu plānu un programmu ietekmes uz vidi novērtējumu, kura attiecas uz jautājumiem, ko reglamentē ar Protokolu, un iesniegs un attiecīgā gadījumā atjauninās šo juridisko aktu sarakstu Protokola depozitārijam saskaņā ar Protokola 23. panta 5. punktu.
   Eiropas Kopiena ir atbildīga par to, lai izpildītu tās no Protokola izrietošās saistības, uz kurām attiecas Kopienas tiesību akti.
   Kopienas kompetences īstenošana pēc savas būtības nepārtraukti attīstās.
    ---documentbreak---

               19.11.2008

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 308/35

         Konvencijas “Par ietekmes uz vidi novērtējumu pārrobežu kontekstā”
   PROTOKOLS
   par stratēģisko vides novērtējumu
   ŠĀ PROTOKOLA PUSES,
   ATZĪSTOT par svarīgu vides un arī veselības apsvērumu integrēšanu plānu un programmu sagatavošanā un pieņemšanā un, ciktāl tas ir iespējams, politikā un normatīvajos aktos,
   UZŅEMOTIES pašiem veicināt ilgtspējīgu attīstību un tādēļ pamatojoties uz Apvienoto Nāciju konferences “Par vidi un attīstību” (Riodežaneiro, Brazīlija, 1992) secinājumiem, jo īpaši Rio deklarācijas “Par vidi un attīstību” un Agenda 21 4. un 10. principu, kā arī uz rezultātiem no trešās ministru konferences “Par vidi un veselību” (Londona, 1999) un Pasaules ilgtspējīgas attīstības samita rezultātiem (Johanesburga, Dienvidāfrika, 2002),
   ŅEMOT VĒRĀ konvenciju “Par ietekmes uz vidi novērtējumu pārrobežu kontekstā”, kas parakstīta Espo Somijā 1991. gada 25. februārī, un 2001. gada 26. un 27. februāra Konvencijas dalībvalstu sanāksmes Sofijā lēmumu II/9, ar kuru tika nolemts sagatavot saistošu stratēģiskā vides novērtējuma protokolu,
   ATZĪSTOT, ka stratēģiskajam vides novērtējumam vajadzētu būt svarīgai lomai plānu un programmu sagatavošanā un pieņemšanā un, ciktāl tas ir iespējams, politikā un normatīvajos aktos, un atzīstot, ka plašāka ietekmes uz vidi novērtējuma principu piemērošana plāniem, programmām, politikai un normatīvajiem aktiem turpmāk stiprinās sistemātiskāku to būtisko ietekmju uz vidi analīzi,
   APSTIPRINOT konvenciju “Par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem”, kas parakstīta Orhūsā Dānijā 1998. gada 25. jūnijā, kā arī ievērojot attiecīgos Lukas deklarācijas pantus, kas pieņemti Konvencijas dalībvalstu pirmajā sanāksmē,
   APZINOTIES tādēļ, cik nozīmīgi ir nodrošināt sabiedrības līdzdalību stratēģiskajā vides novērtējumā,
   APSTIPRINOT ieguvumus tagadējo un nākotnes paaudžu veselībai un labklājībai, kas sekos, ja stratēģiskajā vides novērtējumā integrētā formā ir ņemta vērā nepieciešamība aizsargāt un uzlabot cilvēku veselību, kā arī atzīstot attiecīgu Pasaules Veselības organizācijas veikumu,
   ATZĪMĒJOT nepieciešamību, cik svarīgi ir palielināt starptautisko sadarbību, novērtējot plānu un programmu un, ciktāl tas ir iespējams, arī politiku un normatīvo aktu pārrobežu ietekmi uz vidi un arī uz veselību,
   IR VIENOJUŠĀS PAR ŠO.
   1. pants
   Mērķis
   Šā protokola mērķis ir nodrošināt augsta līmeņa vides un arī veselības aizsardzību:

               a)

               garantējot, ka vides un arī veselības apsvērumi ir pilnībā ņemti vērā plānu un programmu izveidē;

               b)

               sekmējot vides un arī veselības apsvērumu ievērošanu plānu un programmu sagatavošanā;

               c)

               izveidojot skaidru, atklātu un efektīvu stratēģiskā vides novērtējuma procedūru;

               d)

               nodrošinot sabiedrības līdzdalību stratēģiskajā vides novērtējumā; un

               e)

               integrējot ar šiem paņēmieniem vides un arī veselības apsvērumus tādos risinājumos un līdzekļos, kuri radīti, lai veicinātu ilgtspējīgu attīstību.

         2. pants
   Definīcijas
   Šā protokola izpratnē:

               1)

               “Konvencija” nozīmē konvenciju “Par ietekmes uz vidi novērtējumu pārrobežu kontekstā”.

               2)

               “Puse” nozīmē šim protokolam pievienojušos Līgumslēdzējas pusi, ja vien tekstā nav norādīts citādi.

               3)

               “Izcelsmes Puse” nozīmē šā protokola Pusi vai Puses, kuru jurisdikcijā paredzēta plāna vai programmas sagatavošana.

               4)

               “Ietekmētā Puse” nozīmē šā protokola Pusi vai Puses, kuras varētu skart plāna vai programmas pārrobežu ietekme uz vidi un arī uz veselību.

               5)

               “Plāni un programmas” nozīmē plānus un programmas un visas izmaiņas tajos:

                           a)

                           kas prasīti saskaņā ar normatīvajiem vai administratīvajiem aktiem; un

                           b)

                           kurus sagatavo un/vai apstiprina iestāde vai kurus sagatavo iestāde, lai saskaņā ar normatīvo aktu prasībām pieņemtu parlamentā vai valdībā.

               6)

               “Stratēģiskais vides novērtējums” nozīmē iespējamo ietekmju uz vidi un arī uz veselību novērtēšanu, kas aptver vides ziņojumā apskatāmo jautājumu noteikšanu un ziņojuma sagatavošanu, sabiedrības iesaistīšanas un konsultāciju veikšanu, kā arī vides ziņojuma, sabiedrības līdzdalības rezultātu un konsultāciju rezultātu ņemšanu vērā plānā vai programmā.

               7)

               “Ietekme uz vidi un arī uz veselību” nozīmē jebkuru izraisītu pārmaiņu vidē, ieskaitot cilvēka veselību, floru, faunu, bioloģisko daudzveidību, augsni, klimatu, gaisu, ūdeni, ainavu, dabas teritorijas, materiālās vērtības, kultūras mantojumu un visu minēto jomu mijiedarbību.

               8)

               “Sabiedrība” nozīmē vienu vai vairākas fiziskas vai juridiskas personas un – saskaņā ar nacionālajiem normatīvajiem aktiem vai praksi – to apvienības, organizācijas vai grupas.

         3. pants
   Vispārīgi nosacījumi
   1.   Lai īstenotu šā protokola prasību izpildi skaidrā un atklātā veidā, katrai Pusei jāveic nepieciešamie pasākumi likumdošanas, valsts pārvaldes un citās atbilstošajās jomās.
   2.   Katra Puse cenšas nodrošināt to, ka amatpersonas un iestādes palīdz un sniedz norādījumus sabiedrībai jautājumos, ko nosaka šis protokols.
   3.   Katra Puse atbilstoši atzīst un atbalsta apvienības, organizācijas vai grupas, kas veicina vides un arī veselības aizsardzību šā protokola kontekstā.
   4.   Šā protokola noteikumi neierobežo Pušu tiesības īstenot vai ieviest papildu pasākumus jautājumos, ko nosaka šis protokols.
   5.   Katra Puse veicina šā protokola mērķu piemērošanu atbilstošos lēmumu pieņemšanas procesos starptautiskā līmenī un attiecīgu starptautisku organizāciju darbībā.
   6.   Katra Puse nodrošina, lai personas, kas īsteno savas tiesības atbilstoši šā protokola noteikumiem, par šādu iesaistīšanos nekādi netiktu sodītas, vajātas vai iespaidotas. Šis noteikums neierobežo valstu tiesu kompetenci lemt par tiesāšanās izdevumu segšanu.
   7.   Atbilstoši šā protokola attiecīgajiem noteikumiem sabiedrībai ir iespējas izmantot tās tiesības bez diskriminācijas atkarībā no pilsonības, tautības vai dzīvesvietas, bet – attiecībā uz juridiskām personām – bez diskriminācijas atkarībā no juridiskās adreses vai faktiskās darbības vietas.
   4. pants
   Piemērošanas joma attiecībā uz plāniem un programmām
   1.   Katra Puse nodrošina stratēģiskā vides novērtējuma piemērošanu 2., 3. un 4. punktā minētajiem plāniem un programmām, kuri var būtiski ietekmēt vidi un arī veselību.
   2.   Stratēģisko vides novērtējumu veic plāniem un programmām, kuri sagatavoti lauksaimniecībā, mežsaimniecībā, zivsaimniecībā, enerģētikā, rūpniecībā un arī derīgo izrakteņu ieguvē, transportā, reģionālajā attīstībā, atkritumu apsaimniekošanā, ūdens resursu apsaimniekošanā, telekomunikācijās, tūrismā, teritoriju plānošanā un kuros noteikti galvenie pamatprincipi tādu projektu akceptēšanai, kas minēti I pielikumā, un jebkuram citam projektam, kas minēts II pielikumā, ja tam ir nepieciešams ietekmes uz vidi novērtējums saskaņā ar nacionālo normatīvo aktu prasībām.
   3.   Stratēģisko vides novērtējumu veic jebkuriem citiem plāniem un programmām, kas nav minēti 2. punktā, bet kas nosaka galvenos pamatprincipus projektu akceptēšanai, ja Puse to nosaka atbilstoši 5. panta 1. punktam.
   4.   Šā panta 2. punktā minētajiem plāniem un programmām, kas nosaka prasības nelielu teritoriju izmantošanai vietējā līmenī vai kas paredz veikt nelielus grozījumus 2. punktā minētajos plānos un programmās, stratēģisko vides novērtējumu veic tikai tad, ja Puse to nosaka saskaņā ar 5. panta 1. punktu.
   5.   Šis protokols neattiecas uz šādiem plāniem un programmām:

               a)

               kuri saistīti vienīgi ar nacionālo drošību vai civilo aizsardzību;

               b)

               kuri saistīti vienīgi ar nacionālo drošību vai civilo aizsardzību;

         5. pants
   Izsvēršana
   1.   Katra Puse nosaka, vai 4. panta 3. un 4. punktā minētiem plāniem un programmām var būt būtiska ietekme uz vidi un arī uz veselību, izvērtējot atsevišķi katru plānu vai programmu, nosakot konkrētu plānu un programmu veidus vai arī kombinējot abas iepriekš minētās metodes. Šim nolūkam katra Puse visos gadījumos ņem vērā III pielikumā minētos kritērijus.
   2.   Katra Puse nodrošina, ka ar 9. panta 1. punktā minētajām vides un arī veselības iestādēm ir notikušas konsultācijas, ja piemēro šā panta 1. punktā minēto kārtību.
   3.   Ciktāl tas ir iespējams, katra Puse cenšas nodrošināt ieinteresētās sabiedrības līdzdalību plānu un programmu izsvēršanas procedūrā atbilstoši šā panta prasībām.
   4.   Katra Puse nodrošina sabiedrībai savlaicīgu pieeju šā panta 1. punkta secinājumiem, sniedzot paziņojumu vai izmantojot citus atbilstošus līdzekļus, kā, piemēram, elektroniskos saziņu līdzekļus, minot arī iemeslus par stratēģiskā vides novērtējuma nepiemērošanu.
   6. pants
   Prasību apjoms
   1.   Katra Puse izveido kārtību, kādā nosaka vides ziņojumā iekļaujamo atbilstošo informāciju saskaņā ar 7. panta 2. punktu.
   2.   Katra Puse nodrošina, ka ar 9. panta 1. punktā minētajām vides un arī veselības iestādēm ir notikušas konsultācijas, nosakot vides ziņojumā iekļaujamo attiecīgo informāciju.
   3.   Ciktāl tas ir iespējams, katra Puse cenšas nodrošināt ieinteresētās sabiedrības līdzdalību, nosakot vides ziņojumā iekļaujamo attiecīgo informāciju.
   7. pants
   Vides ziņojums
   1.   Katra Puse nodrošina vides ziņojuma sagatavošanu tiem plāniem un programmām, kuriem ir nepieciešams stratēģiskais vides novērtējums.
   2.   Vides ziņojums atbilstoši 6. panta nosacījumiem nosaka, apraksta un izvērtē plāna vai programmas un tās pieņemamo alternatīvu īstenošanas iespējamās būtiskās ietekmes uz vidi un arī uz veselību. Ziņojumā iekļauj tādu IV pielikumā noteiktu informāciju, kuru var pamatoti prasīt, ņemot vērā arī:

               a)

               pašreizējās zināšanas un novērtēšanas metodes;

               b)

               plāna vai programmas saturu, tā detalizācijas pakāpi un tā stadiju lēmumu pieņemšanas procesā;

               c)

               sabiedrības intereses; un

               d)

               lēmuma pieņēmēja nepieciešamību pēc informācijas.

         3.   Katra Puse nodrošina pietiekamu kvalitāti vides ziņojumiem, lai tie atbilstu šā protokola nosacījumiem.
   8. pants
   Sabiedrības līdzdalība
   1.   Katra Puse nodrošina agrīnu, savlaicīgu un efektīvu sabiedrības līdzdalību stratēģiskajā vides novērtējumā, kad vēl ir iespējami jebkādi risinājumi.
   2.   Katra Puse ar elektronisko saziņas līdzekļu palīdzību vai citiem atbilstošiem paņēmieniem nodrošina savlaicīgu plāna vai programmas projekta un tā vides ziņojuma pieejamību sabiedrībai.
   3.   Katra Puse nodrošina ieinteresētās sabiedrības, ieskaitot arī attiecīgo nevalstisko organizāciju, noteikšanu, lai īstenotu 1. un 4. punkta prasības.
   4.   Katra Puse nodrošina šā panta 3. punktā minētajai sabiedrībai iespējas pietiekamā laika termiņā izteikt viedokli par plāna vai programmas projektu un tā vides ziņojumu.
   5.   Katra Puse nodrošina un padara publiski pieejamu sīki izstrādātu kārtību, kādā veicama sabiedrības informēšana un konsultācijas ar ieinteresēto sabiedrību. Šajā nolūkā katra Puse ņem vērā, ciktāl tas ir iespējams, V pielikumā minētos elementus.
   9. pants
   Konsultācijas ar vides un veselības iestādēm
   1.   Katra Puse nozīmē iestādes, ar kurām jākonsultējas, ņemot vērā to īpašo lomu vides vai veselības jautājumos, un kuras būtu ieinteresētas plāna vai programmas īstenošanas radītajās ietekmēs uz vidi un arī uz veselību.
   2.   Iestādes, kuras minētas šā panta 1. punktā, nodrošina ar plāna vai programmas projektu un tā vides ziņojumu.
   3.   Katra Puse nodrošina, ka šā panta 1. punktā minētajām iestādēm ir dota agrīna, savlaicīga un efektīva iespēja izteikt to viedokli par plāna vai programmas projektu un tā vides ziņojumu.
   4.   Katra Puse nosaka sīki izstrādātu kārtību, kādā veicama 1. punktā minēto vides un veselības iestāžu informēšana un arī konsultācijas ar tām.
   10. pants
   Pārrobežu konsultācijas
   1.   Ja izcelsmes Puse uzskata, ka plāna vai programmas īstenošanai var būt būtiska pārrobežu ietekme uz vidi un arī uz veselību, vai arī pēc pieprasījuma saņemšanas no Puses, kuru var būtiski ietekmēt, izcelsmes Puse paziņo par to ietekmētajai Pusei pēc iespējas agrīnā posmā, pirms plāna vai programmas pieņemšanas.
   2.   Paziņojums satur šādu, inter alia, informāciju:

               a)

               plāna vai programmas projekts un tā vides ziņojums, ietverot arī informāciju par iespējamo pārrobežu ietekmi uz vidi un arī uz veselību; un

               b)

               informācija par lēmuma pieņemšanas procedūru, ietverot arī norādes par saprātīgu laika termiņu, kurā var iesniegt komentārus.

         3.   Ietekmētā Puse paziņojumā norādītajā termiņā sniedz atbildi izcelsmes Pusei par to, vai tā vēlas uzsākt konsultācijas pirms plāna vai programmas pieņemšanas. Ja ietekmētā Puse norāda, ka tā vēlas uzsākt konsultācijas, ieinteresētās Puses uzsāk konsultācijas par plāna vai programmas īstenošanas iespējamajām pārrobežu ietekmēm uz vidi un arī uz veselību un par paredzamajiem risinājumiem, lai novērstu, samazinātu vai kompensētu šīs nelabvēlīgas ietekmes.
   4.   Ja notiek šādas konsultācijas, ieinteresētās Puses vienojas par sīki izstrādātu kārtību, lai nodrošinātu, ka ieinteresētā sabiedrība un 9. panta 1. punktā minētās iestādes ietekmētajā Pusē ir informētas un tām ir iespēja pieņemamā laika termiņā nosūtīt to viedokli par plāna vai programmas projektu un tā vides ziņojumu.
   11. pants
   Lēmums
   1.   Katra Puse nodrošina, ka, pieņemot plānu vai programmu, tiek ņemti vērā:

               a)

               vides ziņojumā izteiktie secinājumi;

               b)

               risinājumi, lai novērstu, samazinātu vai kompensētu vides ziņojumā konstatētās nelabvēlīgās ietekmes; un

               c)

               komentāri, kas saņemti saskaņā ar 8.–10. pantu.

         2.   Katra Puse nodrošina sabiedrības, 9. panta 1. punktā minēto iestāžu un atbilstoši 10. pantam konsultācijās iesaistīto Pušu informēšanu pēc plāna vai programmas pieņemšanas, kā arī nodrošina pieeju plānam vai programmai kopā ar paziņojumu, kurā apkopota informācija par to, kā plānā vai programmā integrēti vides un arī veselības apsvērumi, kā atbilstoši 8.–10. panta prasībām saņemtie komentāri ir ņemti vērā un kāds ir pamatojums tam, ka no visām vērā ņemtajām saprātīgajām alternatīvām ir akceptēta šī.
   12. pants
   Monitorings
   1.   Katra Puse veic plāna vai programmas, kas pieņemta saskaņā ar 11. pantu, īstenošanas radīto būtisko ietekmju uz vidi un arī uz veselību monitoringu, lai inter alia jau agrīnā posmā konstatētu iepriekš neparedzētas, nelabvēlīgas ietekmes un uzsāktu atbilstošu koriģējošu rīcību.
   2.   Veiktā monitoringa rezultāti ir pieejami 9. panta 1. punktā minētajām iestādēm un sabiedrībai atbilstoši nacionālo normatīvo aktu prasībām.
   13. pants
   Politika un normatīvie akti
   1.   Katra Puse cenšas nodrošināt, ka vides un arī veselības apsvērumi ir ņemti vērā un integrēti, ciktāl tas ir iespējams, tādu politikas un normatīvo aktu projektu sagatavošanā, kuriem varētu būt būtiska ietekme uz vidi un arī uz veselību.
   2.   Katra Puse, piemērojot 1. punktu, ņem vērā šā protokola attiecīgos principus un elementus.
   3.   Katra Puse nosaka, kur tas ir iespējams, piemērojamu kārtību, kādā ņemami vērā un integrējami vides un arī veselības apsvērumi atbilstoši 1. punktam, ievērojot arī nepieciešamību pēc lēmumu pieņemšanas caurskatāmības.
   4.   Katra Puse ziņo Konvencijas Līgumslēdzēju pušu sanāksmē, kas kalpo kā šā protokola Līgumslēdzēju pušu sanāksme, par šā panta piemērošanu.
   14. pants
   Konvencijas Līgumslēdzēju pušu sanāksme, kas kalpo kā šā protokola Līgumslēdzēju pušu sanāksme
   1.   Konvencijas Līgumslēdzēju pušu sanāksme kalpo kā šā protokola Līgumslēdzēju pušu sanāksme. Pirmā Konvencijas Līgumslēdzēju pušu sanāksme, kas kalpo kā šā protokola Līgumslēdzēju pušu sanāksme, notiek ne vēlāk kā vienu gadu no šā protokola spēkā stāšanās brīža un kopā ar Konvencijas Līgumslēdzēju pušu sanāksmi, ja vien tā ir paredzēta šajā periodā. Turpmākās Konvencijas Līgumslēdzēju pušu sanāksmes, kas kalpo kā šā protokola Līgumslēdzēju pušu sanāksmes, notiek kopā ar Konvencijas Līgumslēdzēju pušu sanāksmēm, ja vien Konvencijas Līgumslēdzēju pušu sanāksme, kas kalpo kā šā protokola Līgumslēdzēju pušu sanāksme, nav lēmusi citādi.
   2.   Konvencijas Līgumslēdzējas puses, kuras nav šā protokola Līgumslēdzējas puses, var piedalīties kā novērotāji jebkurā Konvencijas Līgumslēdzēju pušu sanāksmes, kas kalpo kā šā protokola Līgumslēdzēju pušu sanāksme, sesijas sēdē. Ja Konvencijas Līgumslēdzēju pušu sanāksme kalpo kā šā protokola Līgumslēdzēju pušu sanāksme, šā protokola lēmumus pieņem vienīgi šā protokola Līgumslēdzējas puses.
   3.   Ja Konvencijas Līgumslēdzēju pušu sanāksme kalpo kā šā protokola Līgumslēdzēju pušu sanāksme, jebkuru Līgumslēdzēju pušu sanāksmes biroja locekli, kas pārstāv Konvencijas Līgumslēdzējas pusi, bet kura tai pašā laikā nav šā protokola Līgumslēdzējas puse, aizstās ar citu locekli, kas izvēlēts no šā protokola Līgumslēdzējas pusēm.
   4.   Konvencijas Līgumslēdzēju pušu sanāksme, kas kalpo kā šā protokola Līgumslēdzēju pušu sanāksme, regulāri pārbaudīs šā protokola īstenošanu, un, lai to veiktu, tā:

               a)

               pārskata politiku un stratēģiskā vides novērtējuma metodikas, lai turpmāk pilnveidotu procedūras, ko nosaka šis protokols;

               b)

               dalās informācijā par pieredzi, kas gūta stratēģiskajā vides novērtējumā un īstenojot šo protokolu;

               c)

               ja nepieciešams, lūdz palīdzību un sadarbojas ar kompetentām institūcijām, kurām ir pieredze, lai risinātu jautājumus šā protokola mērķu sasniegšanā;

               d)

               izveido tādas palīgstruktūras, kuras uzskata par nepieciešamām šā protokola īstenošanai;

               e)

               ja nepieciešams, izskata un pieņem priekšlikumus par šā protokola grozījumiem; un

               f)

               nosaka un veic jebkuru papildu pasākumu, kas var būt nepieciešams šā protokola mērķu sasniegšanā, ietverot arī pasākumu, ko kopēji veiks šā protokola un Konvencijas ietvaros.

         5.   Konvencijas Līgumslēdzēju pušu sanāksmes procedūras noteikumus piemēro mutatis mutandis šim protokolam, izņemot, ja Līgumslēdzēju pušu sanāksme kā šā protokola Līgumslēdzēju pušu sanāksme, vienprātīgi nolemj citādi.
   6.   Konvencijas Līgumslēdzēju pušu sanāksmes kā šā protokola Līgumslēdzēju pušu sanāksmes pirmajā sanāksmē ņem vērā un akceptē procedūras piemērošanas modalitātes, lai pārskatītu šā protokola atbilstību Konvencijai.
   7.   Katra Puse zināmos laika posmos, kurus nosaka Konvencijas Līgumslēdzēju pušu sanāksme, kas kalpo kā šā protokola Līgumslēdzēju pušu sanāksme, ziņo par protokola īstenošanas risinājumiem Konvencijas Līgumslēdzēju pušu sanāksmē, kas kalpo kā šā protokola Līgumslēdzēju pušu sanāksme.
   15. pants
   Saistība ar citiem starptautiskajiem līgumiem
   Šā protokola atbilstošo prasību piemērošana neskar ANO/EEK konvenciju “Par ietekmes uz vidi novērtējumu pārrobežu kontekstā” un konvenciju “Par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem”.
   16. pants
   Balsstiesības
   1.   Izņemot gadījumus, kas paredzēti šā panta 2. punktā, katrai šā protokola Pusei ir viena balss.
   2.   Balsojot par jautājumiem, kas ir to kompetencē, reģionālajām ekonomiskās integrācijas organizācijām ir tāds balsu skaits, kas atbilst šo organizāciju dalībvalstu – šā protokola Pušu – skaitam. Šādas organizācijas nebalso, ja to dalībvalstis izmanto savas balsstiesības, un vice versa.
   17. pants
   Sekretariāts
   Sekretariāts, kas izveidots saskaņā ar Konvencijas 13. pantu, kalpos kā šā protokola sekretariāts. Konvencijas 13. panta a) līdz c) punktu par sekretariāta funkcijām piemēros mutatis mutandis šim protokolam.
   18. pants
   Pielikumi
   Šā protokola pielikumi ir tā neatņemama sastāvdaļa.
   19. pants
   Protokola grozījumi
   1.   Ikviena Puse var ierosināt grozījumus šajā protokolā.
   2.   Piemērojot šā panta 3. punktu, Konvencijas grozījumu ierosināšanas, pieņemšanas un spēkā stāšanās kārtību, kas noteikta Konvencijas 14. panta 2.–5. punktā, piemēro mutatis mutandis šā protokola grozījumiem.
   3.   Šā protokola piemērošanas nolūkā grozījums stājas spēkā, ja ir trīs ceturtdaļas Pušu, kas ratificējušas, pieņēmušas vai apstiprinājušas to, Pušu skaitu nosakot pēc tā, cik ir Pušu grozījuma apstiprināšanas brīdī.
   20. pants
   Domstarpību izšķiršana
   Konvencijas 15. panta nosacījumus par domstarpību izšķiršanu piemēro mutatis mutandis šim protokolam.
   21. pants
   Parakstīšana
   Kijevā (Ukrainā) no 2003. gada 21. līdz 23. maijam un pēc tam Apvienoto Nāciju Organizācijas mītnē Ņujorkā līdz 2003. gada 31. decembrim šo protokolu var parakstīt Eiropas Ekonomikas komisijas dalībvalstis un valstis, kurām saskaņā ar Ekonomikas un sociālās padomes 1947. gada 28. marta 36.(IV) rezolūcijas 8. un 11. daļu ir padomdevēju statuss Eiropas Ekonomikas komisijā, kā arī reģionālās ekonomikas integrācijas organizācijas, ko izveidojušas suverēnās Eiropas Ekonomikas komisijas dalībvalstis un kam šīs dalībvalstis nodevušas pilnvaras rīkoties jautājumos, uz ko attiecas šis protokols, tostarp pilnvaras slēgt līgumus, kas attiecas uz šiem jautājumiem.
   22. pants
   Depozitārijs
   Šā protokola depozitārija funkcijas pilda Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretārs.
   23. pants
   Ratifikācija, atzīšana, apstiprināšana un pievienošanās
   1.   Šo protokolu ratificē, pieņem vai apstiprina 21. pantā minētās valstis un reģionālās ekonomiskās integrācijas organizācijas, kas to paraksta.
   2.   No 2004. gada 1. janvāra šim protokolam var pievienoties 21. pantā minētās valstis un reģionālās ekonomiskās integrācijas organizācijas.
   3.   Jebkura cita valsts, kas nav minēta šā panta 2. punktā un kas ir Apvienoto Nāciju Organizācijas dalībvalsts, var pievienoties protokolam ar Konvencijas Pušu sanāksmes piekrišanu, kas kalpo kā šā protokola Pušu sanāksme.
   4.   Jebkura 21. pantā minētā reģionālās ekonomiskās integrācijas organizācija, kas kļūst par šā protokola Pusi, uzņemas visas saistības, kas izriet no šā protokola, arī tad, ja neviena no šīs organizācijas dalībvalstīm nav šā protokola Puse. Gadījumā, ja viena vai vairākas no organizācijas dalībvalstīm ir šā protokola Puses, tad organizācija un tās dalībvalstis lemj par to, kāds ir atbildības sadalījums, pildot šajā protokolā paredzētos pienākumus. Šādos gadījumos organizācija un tās dalībvalstis nevar vienlaikus īstenot tiesības, kas izriet no šā protokola.
   5.   Šā protokola 21. pantā minētās reģionālās ekonomiskās integrācijas organizācijas attiecīgajos ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprināšanas vai pievienošanās dokumentos norāda, kādas ir to pilnvaras jautājumos, uz kuriem attiecas šis protokols. Šīs organizācijas informē depozitāriju arī par jebkuru nozīmīgu izmaiņu to pilnvarās.
   24. pants
   Stāšanās spēkā
   1.   Šis protokols stājas spēkā deviņdesmitajā dienā pēc sešpadsmitā ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprināšanas vai pievienošanās dokumenta nodošanas glabāšanā.
   2.   Piemērojot šā panta 1. punktu, jebkuru reģionālās ekonomiskās integrācijas organizācijas, kas minēta 21. pantā, glabāšanā nodotu dokumentu nepieskaita dokumentiem, ko nodevušas glabāšanā šīs organizācijas dalībvalstis.
   3.   Attiecībā uz katru valsti vai organizāciju, kas minēta 21. pantā un kas šo protokolu ratificē, pieņem, apstiprina vai pievienojas tam, pēc sešpadsmitā ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprināšanas vai pievienošanās dokumenta nodošanas glabāšanā šis protokols stājas spēkā deviņdesmitajā dienā pēc tam, kad šī valsts vai organizācija ir nodevusi glabāšanā ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprināšanas vai pievienošanās dokumentu.
   4.   Šo protokolu piemēro plāniem, programmām, politikai un normatīvajiem aktiem, par kuru sagatavošanu pirmais oficiālais lēmums ir pieņemts pēc datuma, kad šis protokols stājas spēkā. Ja uz Pusi, kuras jurisdikcijā ir paredzēta plāna, programmas, politikas vai normatīvā akta sagatavošana, attiecas šā panta 3. punkta nosacījumi, šo protokolu piemēro šīs Puses plāniem, programmām, politikai un normatīvajiem aktiem, par kuru sagatavošanu pirmais oficiālais lēmums ir pieņemts pēc datuma, kad šis protokols stājas spēkā.
   25. pants
   Denonsēšana
   Jebkurā laikā pēc tam, kad pagājuši četri gadi pēc šā protokola stāšanās spēkā attiecībā uz kādu Pusi, šī Puse var denonsēt protokolu, iesniedzot rakstisku paziņojumu depozitārijam. Šāda denonsēšana stājas spēkā deviņdesmitajā dienā pēc datuma, kad depozitārijs saņēmis paziņojumu par to. Šāda denonsēšana neietekmē šā protokola 5. līdz 9. panta, 11. un 13. panta piemērošanu attiecībā uz stratēģisko vides novērtējumu, kas ir uzsākts, vai 10. panta piemērošanu attiecībā uz paziņojumu vai pieprasījumu, kas ir sniegts vai izdarīts, pirms šāda denonsēšana ir stājusies spēkā.
   26. pants
   Autentiski teksti
   Šā protokola oriģināleksemplārs ar vienlīdz autentiskiem tekstiem angļu, franču un krievu valodā glabāsies pie Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāra.

      TO APLIECINOT, attiecīgi pilnvarotas personas ir parakstījušas šo protokolu.
      SASTĀDĪTS Kijevā (Ukrainā) divi tūkstoši trešā gada divdesmit pirmajā maijā.

   I PIELIKUMS
   Protokola 4. panta 2. punktā minēto projektu saraksts

               1.

               Jēlnaftas pārstrādes uzņēmumi (izņemot smērvielu ražošana no jēlnaftas) un iekārtas ogļu vai degakmens pārstrādei, ja pārstrādes apjoms ir 500 vai vairāk metrisko tonnu dienā.

               2.

               Termoelektrostacijas un citas sadedzināšanas iekārtas ar 300 megavatu vai lielāku jaudu un atomelektrostacijas un citi kodolreaktori (izņemot zinātniski pētnieciskajam darbam paredzētas iekārtas kodolmateriālu un transformējamo kodolmateriālu ražošanai un konversijai, ja to maksimālā jauda nepārsniedz vienu kilovatu vidējās siltumspējas).

               3.

               Iekārtas, kas paredzētas kodoldegvielas ražošanai vai bagātināšanai, izmantotās kodoldegvielas atkārtotai pārstrādei vai radioaktīvo atkritumu uzglabāšanai, apglabāšanai un pārstrādei.

               4.

               Liela mēroga iekārtas sākotnējai čuguna un tērauda kausēšanai un krāsaino metālu ražošanai.

               5.

               Iekārtas azbesta ieguvei un azbesta vai azbestu saturošu produktu apstrādei un pārstādei par azbestcementa produktu, ja galaprodukcijas apjoms pārsniedz 20 000 metrisko tonnu gadā, vai par abrazīvo materiālu, ja galaprodukcijas apjoms pārsniedz 50 metrisko tonnu gadā, vai citai ražošanai, ja izmanto vairāk nekā 200 metrisko tonnu azbesta gadā.

               6.

               Kompleksas ķīmiskās rūpniecības iekārtas.

               7.

               Automaģistrāļu, ātrsatiksmes autoceļu (1), starppilsētu dzelzceļa līniju un lidostu (2) ar skrejceļa garumu 2 100 m un vairāk būvniecība.

               8.

               Naftas un gāzes transportam paredzēti liela diametra cauruļvadi.

               9.

               Tirdzniecības ostas, kā arī iekšējie ūdensceļi un ostas, kas paredzētas iekšzemes ūdenstransportam ar 1 350 metrisko tonnu un lielāku tilpību.

               10.

               Iekārtas bīstamo un toksisko atkritumu sadedzināšanai, ķīmiskai pārstrādei vai apglabāšanai.

               11.

               Lieli aizsprosti un mākslīgās ūdenstilpes.

               12.

               Pazemes ūdeņu ieguve, ja gada kopējā ieguve ir 10 miljoni kubikmetru un vairāk.

               13.

               Celulozes un papīra ražošana, ja jauda ir 200 metrisko tonnu dienā vai vairāk.

               14.

               Liela mēroga derīgo izrakteņu ieguve, metāla rūdu vai ogļu ieguve un apstrāde.

               15.

               Ogļūdeņražu ieguve šelfa zonā.

               16.

               Liela mēroga naftas, naftas ķīmijas produktu un ķīmisko produktu glabātavas.

               17.

               Kailcirtes lielās platībās.

      (1)  Šā protokola izpratnē:

               —

               “automaģistrāle” nozīmē transporta līdzekļu kustībai speciāli domātu un būvētu ceļu, kas nav paredzēts gar ceļu izvietoto īpašumu apkalpošanai un kuram:

                           a)

                           visur, izņemot atsevišķas vietas vai īslaicīgi, pretējās braukšanas joslas ir šķirtas ar sadales joslu, kura nav paredzēta transporta līdzekļu kustībai, vai izņēmuma gadījumos atdalītas citādi;

                           b)

                           nav vienlīmeņa krustojumu ar ceļiem, dzelzceļa vai tramvaja līnijām vai gājēju ceļiem, un

                           c)

                           kurš ir apzīmēts ar ceļa zīmi “automaģistrāle”,

               —

               “ātrsatiksmes autoceļš” nozīmē transporta līdzekļu kustībai paredzētu ceļu, uz kura uzbraukšana iespējama tikai no ceļu pārvada vai regulējamiem krustojumiem un uz kura ir aizliegta apstāšanās vai stāvēšana uz braucamās daļas.

      (2)  Šajā protokolā “lidosta” nozīmē tādu lidostu, kas atbilst definīcijai, kura ietverta 1944. gada Čikāgas Konvencijas par Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas izveidošanu 14. pielikumā.
   II PIELIKUMS
   Protokola 4. panta 2. punktā minētie citi projekti

               1.

               Lauksaimniecībā izmantojamas zemes un meža zemes transformācija.

               2.

               Nekultivētu zemju vai daļēji pārveidotu teritoriju izmantošana intensīvai lauksaimniecībai.

               3.

               Lauksaimniecības vajadzībām paredzēti ūdens apsaimniekošanas projekti, arī ūdens režīma maiņa un meliorācijas darbi.

               4.

               Mājlopu un mājputnu intensīvas audzēšanas kompleksi.

               5.

               Meža ieaudzēšana un plantāciju mežu ieaudzēšana, veicot zemes transformāciju.

               6.

               Zivju intensīvas audzēšanas kompleksi.

               7.

               Atomelektrostacijas un citi kodolreaktori (1), arī to demontāža vai likvidēšana (izņemot zinātniski pētnieciskajam darbam paredzētas iekārtas kodolmateriālu un transformējamo kodolmateriālu ražošanai un konversijai, ja to maksimālā jauda nepārsniedz vienu kilovatu vidējās siltumspējas) (darbības, kas nav iekļautas I pielikumā).

               8.

               Augstsprieguma elektrolīniju būvniecība ar 220 kilovoltu spriegumu vai vairāk un kuru garums ir 15 kilometri vai vairāk, kā arī citi elektroenerģijas pārvades projekti pa augstsprieguma līnijām.

               9.

               Rūpnieciskās iekārtas elektrības, tvaika un karstā ūdens ražošanai.

               10.

               Gāzes, tvaika un karstā ūdens pārvades līniju ierīkošana.

               11.

               Dabasgāzes un fosilā kurināmā virszemes krātuvju ierīkošana.

               12.

               Dabasgāzes pazemes krātuvju ierīkošana.

               13.

               Ogļu un brūnogļu briketēšanas iekārtu uzstādīšana.

               14.

               Hidroelektrostaciju būvniecība.

               15.

               Vēja ģeneratoru kompleksu uzstādīšana un būvniecība.

               16.

               Iekārtas, kuras nav iekļautas 1. pielikumā un paredzētas:

                           —

                           kodoldegvielas ražošanai un bagātināšanai,

                           —

                           izmantotās kodoldegvielas apstrādei,

                           —

                           izmantotās kodoldegvielas apglabāšanai,

                           —

                           radioaktīvo atkritumu apglabāšanai,

                           —

                           izmantotās kodoldegvielas glabāšanai ilgāk par 10 gadiem ārpus tās ražošanas vai rašanās vietas,

                           —

                           radioaktīvo atkritumu apstrādei un glabāšanai.

               17.

               Derīgo izrakteņu un kūdras ieguve atradnēs (darbības, kas nav iekļautas I pielikumā).

               18.

               Rūdu iegūšana pazemē (darbības, kas nav iekļautas I pielikumā).

               19.

               Derīgo izrakteņu ieguve, bagarējot ezeru, upi vai jūru.

               20.

               Dziļurbumu ierīkošana un izmantošana (ģeotermālie urbumi, urbumi radioaktīvo atkritumu glabāšanai, ūdens ieguves urbumi), izņemot urbumus, kas paredzēti inženierģeoloģiskajiem pētījumiem.

               21.

               Virszemes rūpniecisko iekārtu uzstādīšana akmeņogļu, naftas, dabasgāzes, rūdu un degakmens iegūšanai.

               22.

               Iekārtas sākotnējai čuguna un tērauda kausēšanai (darbības, kas nav iekļautas I pielikumā).

               23.

               Iekārtas neapstrādāta čuguna vai tērauda iegūšanai (pirmējā vai otrējā kausēšana) un metālliešanai.

               24.

               Iekārtas melno metālu apstrādei (karstās velmētavas, smēdes, galvaniskās ražotnes).

               25.

               Melno metālu lietuves.

               26.

               Iekārtas, kas paredzētas krāsaino metālu ieguvei no rūdas, koncentrāta vai metāllūžņiem, izmantojot metalurģiskos, ķīmiskos vai elektrolītiskos procesus (darbības, kas nav iekļautas I pielikumā).

               27.

               Kausēšanas iekārtas krāsaino metālu sakausējumiem, izņemot dārgmetālu, un pārstrādes produktu bagātināšanas un metālliešanas iekārtas (darbības, kas nav iekļautas I pielikumā).

               28.

               Metāla un plastikāta virsmu apstrādes iekārtas, kurās izmanto elektrolītiskos vai ķīmiskos procesus.

               29.

               Mehānisko transportlīdzekļu sērijveida ražošana, montāža un šādu transportlīdzekļu motoru izgatavošana.

               30.

               Kuģu būvniecība.

               31.

               Lidmašīnu būvniecība un remonts.

               32.

               Dzelzceļa konstrukciju ražošana.

               33.

               Metālu ražošana ar spridzināšanas metodi.

               34.

               Metālu rūdu apdedzināšana un frakcionēšana.

               35.

               Ogļu sausās destilēšanas iekārtu uzstādīšana.

               36.

               Iekārtas cementa ražošanai.

               37.

               Iekārtas stikla un stikla šķiedras ražošanai.

               38.

               Minerālšķiedru ražošana, minerālvielu kausēšanas iekārtas.

               39.

               Keramikas izstrādājumu ražošana apdedzinot (kārniņu, ķieģeļu, ugunsizturīgu ķieģeļu, flīžu, māla trauku vai porcelāna ražošana).

               40.

               Iekārtas ķīmisko vielu rūpnieciskai ražošanai un starpproduktu pārstrādei (darbības, kas nav iekļautas I pielikumā).

               41.

               Pesticīdu, farmācijas produktu, krāsu, laku, elastomēru un peroksīdu ražošana.

               42.

               Naftas, naftas ķīmijas produktu vai ķīmisko produktu uzglabāšanas iekārtas (darbības, kas nav iekļautas I pielikumā).

               43.

               Augu un dzīvnieku eļļas un tauku rūpnieciska ražošana.

               44.

               Rūpnieciska augu un dzīvnieku pārstrādes produktu iepakošana un konservēšana.

               45.

               Piena produktu rūpnieciska ražošana.

               46.

               Brūvēšana un iesala rūpnieciska ražošana.

               47.

               Konditorejas izstrādājumu un sīrupa rūpnieciska ražošana.

               48.

               Lopkautuves.

               49.

               Cietes rūpnieciska ražošana.

               50.

               Zivju produktu un zivju eļļas rūpnieciska ražošana.

               51.

               Cukura rūpnieciska ražošana.

               52.

               Celulozes, papīra un kartona ražošanas iekārtas (darbības, kas nav iekļautas I pielikumā).

               53.

               Materiālu pirmapstrāde vai šķiedru un audumu krāsošana.

               54.

               Iekārtas ādu miecēšanai.

               55.

               Celulozes pārstrādes un ražošanas iekārtas.

               56.

               Uz elastomēru bāzes veidotu produktu rūpnieciska ražošana un pārstrāde.

               57.

               Mākslīgo minerālšķiedru ražošanas iekārtas.

               58.

               Sprāgstvielu iznīcināšanas iekārtas.

               59.

               Iekārtas azbesta ieguvei un azbestu saturošu produktu ražošanai (darbības, kas nav iekļautas 1. pielikumā).

               60.

               Dzīvnieku kapsētu ierīkošana.

               61.

               Motoru, turbīnu un reaktoru stacionārie izmēģinājumu stendi (laboratorijas).

               62.

               Oficiālo sacīkšu trašu un mehānisko transportlīdzekļu izmēģinājumu poligonu izveidošana.

               63.

               Naftas vai gāzes transportam paredzēti cauruļvadi (darbības, kas nav iekļautas 1. pielikumā).

               64.

               Ķimikāliju transportam paredzēti cauruļvadi, kuru diametrs pārsniedz 800 milimetru un garums – 40 kilometru.

               65.

               Dzelzceļa līniju un transportlīdzekļu pārvietošanas iekārtu un terminālu būvniecība (darbības, kas nav iekļautas I pielikumā).

               66.

               Tramvaju, metro un citu pasažieru elektrotransporta līniju būvniecība.

               67.

               Ceļu būvniecība, arī esoša ceļa iztaisnošana un/vai paplašināšana (darbības, kas nav iekļautas I pielikumā).

               68.

               Ostu un kuģu piestātņu (arī zvejas ostu) būvniecība (darbības, kas nav iekļautas I pielikumā).

               69.

               Iekšējo ūdensceļu un ostu, kas paredzētas iekšzemes ūdenstransportam būvniecība (darbības, kas nav iekļautas I pielikumā).

               70.

               Tirdzniecības ostas, ar krastu saistītas piestātnes kravu izkraušanai un iekraušanai, kā arī priekšostas (darbības, kas nav iekļautas I pielikumā).

               71.

               Kanalizācijas un plūdu novēršanas darbi.

               72.

               Lidostu (2) un lidlauku būvniecība (darbības, kas nav iekļautas I pielikumā).

               73.

               Atkritumu apglabāšanas iekārtas, arī poligoni (darbības, kas nav iekļautas I pielikumā).

               74.

               Iekārtas atkritumu, kas nav bīstami, sadedzināšanai vai ķīmiskai pārstrādei.

               75.

               Metāllūžņu glabāšanas vietu ierīkošana, arī automašīnu vraku glabāšanai.

               76.

               Dūņu izvietošanas vietu būvniecība.

               77.

               Pazemes ūdeņu ieguve un pazemes ūdeņu mākslīga papildināšana (darbības, kas nav iekļautas I pielikumā).

               78.

               Projekti, kas paredz ūdens resursu pārdali starp upju baseiniem.

               79.

               Notekūdeņu attīrīšanas iekārtu būvniecība.

               80.

               Aizsprostu un citu konstrukciju būvniecība, kas paredzēta ūdeņu uzkrāšanai (darbības, kas nav iekļautas I pielikumā).

               81.

               Būvniecība krasta kāpu aizsargjoslā, dambju, molu un citu būvju būvniecība jūrā, kur iespējamas krasta pārmaiņas, izņemot esošo būvju uzturēšanu un rekonstrukciju.

               82.

               Garu ūdensvadu ierīkošana.

               83.

               Slēpošanas trašu, pacēlāju un gaisa tramvaju ierīkošana un ar to saistītie pasākumi.

               84.

               Jahtu un citu mazizmēra kuģošanas līdzekļu ostu ierīkošana.

               85.

               Viesnīcu kompleksu būvniecība ārpus apdzīvotajām vietām un ar to saistītie attīstības pasākumi.

               86.

               Pastāvīgu kempinga vietu ierīkošana.

               87.

               Tematisko parku ierīkošana.

               88.

               Rūpniecisko teritoriju ierīkošana.

               89.

               Pilsētvides attīstības projekti, arī tirdzniecības centru un automašīnu stāvlaukumu būvniecība.

               90.

               Jūras teritoriju atgūšana.

      (1)  Atomelektrostacijas un citus kodolreaktorus vairs neuzskata par šādām iekārtām, ja visa kodoldegviela un citi radioaktīvie elementi ir pilnībā aizvesti no vietas, kur atrodas attiecīgā iekārta.

      (2)  Šajā protokolā “lidosta” nozīmē tādu lidostu, kas atbilst definīcijai, kura ietverta 1944. gada Čikāgas Konvencijas par Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas izveidošanu 14. pielikumā.
   III PIELIKUMS
   Kritēriji, pēc kuriem novērtējams iespējamās ietekmes uz vidi, kā arī uz veselību būtiskums atbilstoši 5. panta 1. punktam

               1.

               Plāna vai programmas saistība ar vides un arī veselības apsvērumu integrēšanu, jo īpaši nolūkā veicināt ilgtspējīgu attīstību.

               2.

               Cik lielā mērā plāns vai programma nosaka noteiktu projektu un citu darbību sagatavošanas pamatprincipus attiecībā uz vietas izvēli, darbības veidu, apjomu, realizācijas nosacījumiem vai resursu piešķiršanu.

               3.

               Cik lielā mērā izstrādājamais plāns vai programma ietekmē citus plānus vai programmas, arī tos, kuri atrodas dažādos plānošanas līmeņos.

               4.

               Ar konkrēto plānu vai programmu saistītās vides un arī veselības problēmas.

               5.

               Ietekmes uz vidi un arī uz veselību raksturojošie faktori, tādi kā ietekmes varbūtība, ilgums, biežums, atgriezeniskums, nozīmīgums un apjoms (ietekmei pakļautās teritorijas lielums un ietekmēto cilvēku daudzums tajā).

               6.

               Draudi videi un arī veselībai.

               7.

               Pārrobežu ietekmes raksturojums.

               8.

               Cik lielā mērā plāns vai programma ietekmēs nozīmīgas vai īpaši aizsargājamas teritorijas, arī nacionālas vai starptautiskas nozīmes aizsargājamas ainavas.

         IV PIELIKUMS
   7. panta 2. punktā minētā informācija

               1.

               Plāna vai programmas satura izklāsts, galvenie mērķi un saistība ar citiem plāniem vai programmām.

               2.

               Pašreizējā vides un arī veselības stāvokļa attiecīgo aspektu raksturojums un situācijas raksturojums gadījumā, ja plāns vai programma netiek ieviests dzīvē.

               3.

               Vides un arī veselības raksturojums teritorijās, kuras varētu būtiski ietekmēt.

               4.

               Vides un arī veselības problēmas, kas saistās ar plānu vai programmu.

               5.

               Ar plānu vai programmu saistīti starptautiski, nacionāli vai cita līmeņa vides un arī veselības mērķi un risinājumi. Kā šie mērķi un citi vides un veselības apsvērumi ir ņemti vērā plāna vai programmas sagatavošanas laikā.

               6.

               Iespējamās būtiskās ietekmes uz vidi un arī uz veselību (1) apraksts atbilstoši 2. panta 7. punktam.

               7.

               Risinājumi, lai novērstu, samazinātu vai kompensētu jebkādu plāna vai programmas īstenošanas rezultātā radušos būtisku ietekmi uz vidi un arī uz veselību.

               8.

               Pārskats par alternatīvu izvēles iemesliem un novērtējuma veikšanas apraksts, kas ietver arī problēmas ar informācijas ieguvi, kā, piemēram, tehniskās nepilnības vai zināšanu trūkums.

               9.

               Paredzētie risinājumi, lai veiktu plāna vai programmas ieviešanas seku ietekmes uz vidi un arī uz veselību monitoringu.

               10.

               Iespējamās būtiskās pārrobežu ietekmes uz vidi un arī uz veselību apraksts.

               11.

               Minētās informācijas populārzinātnisks kopsavilkums.

      (1)  Šo ietekmju raksturojums ietver sekundāro, kumulatīvo, sinerģisko, īstermiņa, vidēju un ilglaicīgu ietekmi, kā arī pastāvīgo un pagaidu ietekmi, pozitīvo un negatīvo ietekmi.
   V PIELIKUMS
   8. panta 5. punktā minētā informācija

               1.

               Ierosinātais plāns vai programma un tā būtības raksturojums.

               2.

               Iestāde, kas atbildīga par plāna vai programmas pieņemšanu.

               3.

               Paredzētā procedūra, kas ietver arī:

                           a)

                           procedūras sākuma datumu;

                           b)

                           sabiedrības līdzdalības iespējas;

                           c)

                           katras paredzētās sabiedriskās apspriešanas laiku un vietu;

                           d)

                           iestādi, kurā var iegūt attiecīgo informāciju un kurā sabiedrības vērtēšanai nodota attiecīgā informācija;

                           e)

                           attiecīgo iestādi, kurai var iesniegt komentārus vai jautājumus, un termiņu komentāru vai jautājumu iesniegšanai; un

                           f)

                           kāda attiecīga vides un arī veselības informācija ir pieejama saistībā ar ierosināto plānu vai programmu.

               4.

               Vai plānam vai programmai, iespējams, būtu jāpiemēro pārrobežu ietekmes novērtējuma procedūra.


title: 2006/379/EK: Padomes Lēmums ( 2006. gada 29. maijs ), ar ko īsteno 2. panta 3. punktu Regulā (EK) Nr. 2580/2001 par īpašiem ierobežojošiem pasākumiem, kas terorisma apkarošanas nolūkā vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, un ar ko atceļ Lēmumu 2005/930/EK

text:
               31.5.2006

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 144/21

      PADOMES LĒMUMS

   (2006. gada 29. maijs),
   ar ko īsteno 2. panta 3. punktu Regulā (EK) Nr. 2580/2001 par īpašiem ierobežojošiem pasākumiem, kas terorisma apkarošanas nolūkā vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, un ar ko atceļ Lēmumu 2005/930/EK
   (2006/379/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Regulu (EK) Nr. 2580/2001 (2001. gada 27. decembris) par īpašiem ierobežojošiem pasākumiem, kas terorisma apkarošanas nolūkā vērsti pret konkrētām personām un organizācijām (1), un jo īpaši tās 2. panta 3. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2005. gada 21. decembrī pieņēma Lēmumu 2005/930/EK, ar kuru īsteno 2. panta 3. punktu Regulā (EK) Nr. 2580/2001 par īpašiem ierobežojošiem pasākumiem, kas terorisma apkarošanas nolūkā vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, un ar kuru atceļ Lēmumu 2005/848/EK (2).

               (2)

               Ir nolemts pieņemt to personu, grupu un vienību atjauninātu sarakstu, uz kurām attiecas Regula (EK) Nr. 2580/2001,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Regulas (EK) Nr. 2580/2001 2. panta 3. punktā paredzēto sarakstu aizstāj ar šādu sarakstu:

      “1.   Personas

                  1)

                     ABOU, Rabah Naami (pazīstams arī kā Naami Hamza, Mihoubi Faycal, Fiellah Ahmed Dafri Rèmi Lahdi), dzimšanas datums un vieta: 1966. gada 1. februāris, Alžīra (Alžīrija) (al-Takfir un al-Hijra loceklis)

                  2)

                     ABOUD, Maisi (pazīstams arī kā Šveices Abderrahmane), dzimšanas datums un vieta: 1964. gada 17. oktobris, Alžīra (Alžīrija) (al-Takfir un al-Hijra loceklis)

                  3)

                     AL-MUGHASSIL, Ahmad Ibrahim (pazīstams arī kā Abu Omran, Al-Mughassil, Ahmed Ibrahim), dzimšanas datums un vieta: 1967. gada 26. jūnijs, Qatif-Bab al Shamal, Saūda Arābija, Saūda Arābijas pilsonis

                  4)

                     AL-NASSER, Abdelkarim Hussein Mohamed, dzimšanas vieta: Al Ihsa, Saūda Arābija, Saūda Arābijas pilsonis

                  5)

                     AL YACOUB, Ibrahim Salih Mohammed, dzimšanas datums un vieta: 1966. gada 16. oktobris, Tarut, Saūda Arābija, Saūda Arābijas pilsonis

                  6)

                     ARIOUA, Azzedine, dzimšanas datums un vieta: 1960. gada 20. novembris, Konstantīna (Alžīrija) (al-Takfir un al-Hijra loceklis)

                  7)

                     ARIOUA, Kamel (pazīstams arī kā Lamine Kamel), dzimšanas datums un vieta: 1969. gada 18. augusts, Konstantīna (Alžīrija) (al-Takfir un al-Hijra loceklis)

                  8)

                     ASLI, Mohamed (pazīstams arī kā Dahmane Mohamed), dzimšanas datums un vieta: 1975. gada 13. maijs, Ain Taya (Alžīrija) (al-Takfir un al-Hijra loceklis)

                  9)

                     ASLI, Rabah, dzimšanas datums un vieta: 1975. gada 13. maijs, Ain Taya (Alžīrija) (al-Takfir un al-Hijra loceklis)

                  10)

                     ATWA, Ali (pazīstams arī kā BOUSLIM, Ammar Mansour, SALIM, Hassan Rostom), libānietis, dzimšanas gads un vieta: 1960. gads, Libāna, Libānas pilsonis

                  11)

                     DARIB, Noureddine (pazīstams arī kā Carreto, Zitoun Mourad), dzimšanas datums un vieta: 1972. gada 1. februāris, Alžīrija (al-Takfir un al-Hijra loceklis)

                  12)

                     DJABALI, Abderrahmane (pazīstams arī kā Touil), dzimšanas datums un vieta: 1970. gada 1. jūnijs, Alžīrija, (al-Takfir un al-Hijra loceklis)

                  13)

                     EL-HOORIE, Ali Saed Bin Ali (pazīstams arī kā AL-HOURI, Ali Saed Bin Ali, EL-HOURI, Ali Saed Bin Ali), dzimšanas datums un vieta: 1965. gada 10. jūlijs vai 1965. gada 11. jūlijs, El Dibabiya, Saūda Arābija, Saūda Arābijas pilsonis

                  14)

                     FAHAS, Sofiane Yacine, dzimšanas datums un vieta: 1971. gada 10. septembris, Alžīra (Alžīrija) (al-Takfir un al-Hijra loceklis)

                  15)

                     IZZ-AL-DIN, Hasan (pazīstams arī kā GARBAYA, AHMED vai SA-ID, vai SALWWAN, Samir), libānietis, dzimšanas gads un vieta: 1963. gads, Libāna, Libānas pilsonis

                  16)

                     LASSASSI, Saber (pazīstams arī kā Mimiche), dzimšanas datums un vieta: 1970. gada 30. novembris, Konstantīna (Alžīrija) (al-Takfir un al-Hijra loceklis)

                  17)

                     MOHAMMED, Khalid Shaikh (pazīstams arī kā ALI, Salem; BIN KHALID, Fahd Bin Adballah; HENIN, Ashraf Refaat Nabith; WADOOD, Khalid Adbul), dzimšanas datums un vieta: 1965. gada 14. aprīlis vai 1964. gada 1. marts, Pakistāna, pase Nr. 488555

                  18)

                     MOKTARI, Fateh, (pazīstams arī Ferdi Omar), 1974. gada 26. decembris, Huseindeja (Alžīrija) (al-Takfir un al-Hijra loceklis)

                  19)

                     MUGHNIYAH, Imad Fa'iz (arī MUGHNIYAH, Imad Fayiz), organizācijas HIZBALLAH augsta ranga izlūkošanas virsnieks, dzimšanas datums un vieta: 1962. gada 7. decembris, Tayr Dibba, Libānā, pase Nr. 432298 (Libāna)

                  20)

                     NOUARA, Farid, dzimšanas datums un vieta: 1973. gada 25. novembris, Alžīra (Alžīrija) (al-Takfir un al-Hijra loceklis)

                  21)

                     RESSOUS, Hoari (pazīstams arī kā Hallasa Farid), dzimšanas datums un vieta: 1968. gada 11. septembris, Alžīra (Alžīrija) (al-Takfir un al-Hijra loceklis)

                  22)

                     SEDKAOUI, Noureddine (pazīstams arī kā Nounou), dzimšanas datums un vieta: 1963. gada 23. jūnijs, Alžīra (Alžīrija) (al-Takfir un al-Hijra loceklis)

                  23)

                     SELMANI, Abdelghani (pazīstams arī kā Gano), dzimšanas datums un vieta: 1974. gada 14. jūnijs, Alžīra (Alžīrija) (al-Takfir un al-Hijra loceklis)

                  24)

                     SENOUCI, Sofiane, dzimšanas datums un vieta: 1971. gada 15. aprīlis, Huseindeja (Alžīrija) (al-Takfir un al-Hijra loceklis)

                  25)

                     SISON, Jose Maria (pazīstams arī kā Armando Liwanag, pazīstams arī kā Joma, atbildīgais par Filipīnu Komunistisko partiju, tostarp NPA), dzimšanas datums un vieta: 1939. gada 8. decembris, Kabugao, Filipīnās

                  26)

                     TINGUALI, Mohammed (pazīstams arī kā Mouh di Kouba), dzimšanas datums un vieta: 1964. gada 21. aprīlis, Blida (Alžīrija) (al-Takfir un al-Hijra loceklis)

            2.   Grupas un Vienības

                  1)

                     Abu Nidal organizācija (ANO) (pazīstama arī kā Fatah Revolucionārā Padome, Arābu Revolucionārās brigādes, Melnais Septembris un Musulmaņu sociālistu revolucionāra organizācija)

                  2)

                  Alaksas mocekļu brigāde

                  3)

                     Al-Aqsa e.V.

                  4)

                     Al-Takfir un Al-Hijra

                  5)

                     Aum Shinrikyo (pazīstama arī kā Aum Augstākā patiesība, Aleph)

                  6)

                     Babbar Khalsa

                  7)

                  Filipīnu Komunistiskā partija, tostarp Jaunā tautas armija (NPA), Filipīnas, saistīta ar Sison, Jose Maria C. (pazīstams arī kā Armando Liwanag, pazīstams arī kā Joma, atbildīgais par Filipīnu Komunistisko partiju, tostarp NPA)

                  8)

                     Gama'a al-Islamiyya (Islāma grupa), pazīstama arī kā Al-Gama'a al-Islamiyya, IG)

                  9)

                  Lielā Islāma Austrumu cīnītāju fronte (IBDA-C)

                  10)

                     Hamas, tostarp Hamas-Izz al-Din al-Qassem

                  11)

                  organizācija “Hizbul Mujahideen” (HM)

                  12)

                     Holy Land Foundation for Relief and Development

                  13)

                     International Sikh Youth Federation (ISYF)

                  14)

                     Kahane Chai (Kach)

                  15)

                  Khalistan Zindabad Force (KZF)

                  16)

                  Kurdistānas strādnieku partija (KSP) (pazīstama arī kā KADEK, KONGRA-GEL)

                  17)

                     Tamilu Eelam Atbrīvošanas kustība (Liberation Tigers of Tamil Eelam – LTTE)

                  18)

                     Mujahedin-e Khalq organizācija (MEK vai MKO) (bez “Irānas Nacionālās Pretošanās Padomes” (NCRI)), (pazīstama arī kā Irānas Nacionālā atbrīvošanās armija (NLA), MEK karojošais spārns, Irānas Tautas Mujahidin (PMOI), Irāņu studentu musulmaņu biedrība)

                  19)

                  Nacionālā atbrīvošanās armija (Ejército de Liberación Nacional)

                  20)

                  Palestīnas Atbrīvošanās fronte (PAF)

                  21)

                  Palestīniešu Islāma Jihad

                  22)

                  Palestīnas atbrīvošanas Tautas Fronte (PATF)

                  23)

                  Palestīnas atbrīvošanas Tautas Fronte – virsvadība (pazīstama arī kā PATF-virsvadība)

                  24)

                  Kolumbijas revolucionārie armijas spēki (FARC);

                  25)

                  Revolucionārā Tautas atbrīvošanās armija/fronte/partija] (DHKP/C), pazīstama arī kā Devrimci Sol (revolucionāri kreisie), Dev Sol

                  26)

                  Mirdzošā taka (SL) (Sendero Luminoso)

                  27)

                     Stichting Al Aqsa (pazīstama arī kā Stichting Al Aqsa Nederland, Al Aqsa Nederland)

                  28)

                  Kolumbijas Apvienotie pašaizstāvēšanās spēki (Autodefensas Unidas de Colombia – AUC)”

   2. pants
   Ar šo tiek atcelts Lēmums 2005/930/EK.
   3. pants
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   Tas stājas spēkā publicēšanas dienā.

      Briselē, 2006. gada 29. maijā

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         M. BARTENSTEIN

      (1)  OV L 344, 28.12.2001., 70. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1957/2005 (OV L 314, 30.11.2005., 16. lpp.).

      (2)  OV L 340, 23.12.2005., 64. lpp.


title: Komisijas Lēmums (1995. gada 28. jūnijs) par Komisijas veikto Īstenošanas nolīguma noslēgšanu Kopienas vārdā starp Eiropas Atomenerģijas kopienu, ko pārstāv Eiropas Kopienu Komisija, un Atomic Energy of Canada Limited, ko Kanādas valdība ir izraudzījusies par atbildīgo, kas īsteno Kanādas iesaistīšanos Starptautiskā eksperimentālā kodolreaktora (ITER) inženiertehniskajā projektēšanā (EDA) kopā ar Eiropas Atomenerģijas kopienu

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31995D0356

Oficiālais Vēstnesis L 211 , 06/09/1995 Lpp. 0039 - 0039

		Komisijas Lēmums(1995. gada 28. jūnijs)par Komisijas veikto Īstenošanas nolīguma noslēgšanu Kopienas vārdā starp Eiropas Atomenerģijas kopienu, ko pārstāv Eiropas Kopienu Komisija, un Atomic Energy of Canada Limited, ko Kanādas valdība ir izraudzījusies par atbildīgo, kas īsteno Kanādas iesaistīšanos Starptautiskā eksperimentālā kodolreaktora (ITER) inženiertehniskajā projektēšanā (EDA) kopā ar Eiropas Atomenerģijas kopienu(95/356/Euratom)EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu, jo īpaši tā 101. panta 3. punktu,tā kā saprašanās memorands par Eiropas Atomenerģijas kopienas un Kanādas valdības sadarbību kontrolētas kodolsintēzes jomā [1] ir parakstīts 1995. gada 25. jūlijā;tā kā nolīgums starp Eiropas Atomenerģijas kopienu, Japānas valdību, Krievijas Federācijas valdību un Amerikas Savienoto Valstu valdību par sadarbību Starptautiskā eksperimentālā kodolreaktora (ITER) inženiertehniskajā projektēšanā [2] ir parakstīts 1992. gada 21. jūlijā,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsĪstenošanas nolīgums starp Eiropas Atomenerģijas kopienu, ko pārstāv Eiropas Kopienu Komisija, un Atomic Energy of Canada Limited, ko Kanādas valdība ir izraudzījusies par atbildīgo, kas īsteno Kanādas iesaistīšanos Starptautiskā eksperimentālā kodolreaktora (ITER) inženiertehniskajā projektēšanā (EDA) kopā ar Eiropas Atomenerģijas kopienu, ir noslēgts Kopienas vārdā.Īstenošanas nolīguma teksts pievienots šim lēmumam.2. pantsKomisijas loceklis, kas ir atbildīgs par zinātni, pētniecību un attīstību, vai tās iecelts pārstāvis ir pilnvarots parakstīt Īstenošanas nolīgumu, lai tas kļūtu saistošs Eiropas Atomenerģijas kopienai.Briselē, 1995. gada 28. jūnijāKomisijas vārdā —priekšsēdētājsJacquesSanter[1] OV L 211, 6.9.1995., 31. lpp.[2] OV L 244, 26.8.1992., 13. lpp.--------------------------------------------------


title: 2010/31/: Padomes Lēmums ( 2010. gada 18. janvāris ), ar ko ieceļ amatā trīs Reģionu komitejas locekļus un divus komitejas locekļu aizstājējus no Beļģijas

text:
               20.1.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 14/8

         PADOMES LĒMUMS
   (2010. gada 18. janvāris),
   ar ko ieceļ amatā trīs Reģionu komitejas locekļus un divus komitejas locekļu aizstājējus no Beļģijas
   (2010/31/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 305. pantu,
   ņemot vērā Beļģijas valdības priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2006. gada 24. janvārī pieņēma Lēmumu 2006/116/EK, ar ko laikposmam no 2006. gada 26. janvāra līdz 2010. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus (1).

               (2)

               Pēc Geert BOURGEOIS kunga, Dirk VAN MECHELEN kunga un Jos CHABERT kunga pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojušās trīs Reģionu komitejas locekļu vietas. Pēc Evelyne HUYTEBROECK kundzes un Pascal SMET kunga pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojušās divas Reģionu komitejas locekļu aizstājēju vietas,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Ar šo uz atlikušo amata pilnvaru laiku, proti, līdz 2010. gada 25. janvārim, Reģionu komitejā (atkārtoti) ieceļ:

               a)

               komitejas locekļu amatā:

                           —

                              Geert BOURGEOIS kungu, viceminister-president van de Vlaamse Regering en Vlaams Minister van Bestuurszaken, Binnenlands Bestuur, Inburgering, Toerisme en Vlaamse Rand (pilnvaru maiņa),

                           —

                              Dirk VAN MECHELEN kungu, Vlaams volksvertegenwoordiger (pilnvaru maiņa),

                           —

                              Jos CHABERT kungu, opvolger in het Brussels Parlement (pilnvaru maiņa),

                     kā arī

               b)

               komitejas locekļu aizstājēju amatā:

                           —

                              Yaron PESZTAT kungu, Membre du Parlement de la Région de Bruxelles-Capitale,

                           —

                              Jean-Luc VANRAES kungu, Minister van Financiën, Begroting, Openbaar Ambt en Externe Betrekkingen van de Brusselse Hoofdstedelijke Regering.

         2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2010. gada 18. janvārī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         E. ESPINOSA

      (1)  OV L 56, 25.2.2006., 75. lpp.


title: 2006/355/EK: Komisijas Lēmums ( 2006. gada 16. maijs ) par ekspertu grupas izveidošanu klientu mobilitātei attiecībā uz bankas kontiem

text:
               19.5.2006

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 132/37

      KOMISIJAS LĒMUMS

   (2006. gada 16. maijs)
   par ekspertu grupas izveidošanu klientu mobilitātei attiecībā uz bankas kontiem
   (2006/355/EK)
   EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   tā kā:

               (1)

               Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 3. pantā Eiropas Kopienai dots uzdevums nodrošināt tāda iekšējā tirgus izveidi, kurā visas dalībvalstis atceļ šķēršļus brīvai personu kustībai un preču, pakalpojumu un kapitāla apritei.

               (2)

               Komisija grib apzināt jebkurus juridiskus, regulēšanas, administratīvus un citus šķēršļus klientu mobilitātei attiecībā uz bankas kontiem un saņemt konsultācijas par to, kā vērsties pret šiem traucēkļiem.

               (3)

               Baltajā grāmatā par finanšu pakalpojumu politiku 2005.–2010. gadam (1) paredzēta ekspertu grupas izveidošana klientu mobilitātei attiecībā uz bankas kontiem.

               (4)

               Šī grupa ir jāveido no dalībniekiem, kuri pārzina klientu mobilitātes jomu attiecībā uz bankas kontiem.

               (5)

               Tāpēc ir jāizveido ekspertu grupa klientu mobilitātei attiecībā uz bankas kontiem un jādefinē tās pilnvaras un struktūra,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Komisija izveido ekspertu grupu klientu (2) mobilitātei attiecībā uz bankas kontiem, turpmāk tekstā – “ekspertu grupa”.
   2. pants
   Uzdevumi
   Grupas uzdevumi ir šādi:

               —

               Apzināt jebkādus juridiskus, regulēšanas, administratīvus un citus šķēršļus klientu mobilitātei attiecībā uz bankas kontiem. Īpaši ekspertu grupai ir jāapzina jebkādi šķēršļi bankas kontu pārrobežu atvēršanai, kā arī banku maiņai gan vietējā, gan pārrobežu līmenī (piem., bankas konta atvēršanas, uzturēšanas un slēgšanas izmaksas, pārejas tiešās izmaksas utt.).

               —

               Sniegt ieteikumus Komisijai par to, kā novērst apzinātos traucēkļus.

               —

               Apsvērt, kādas priekšrocības dotu izvēles ES standarta bankas konta izveide.

               —

               Izdot ziņojumu, kurā ietverti konstatējumi un ieteikumi.

         3. pants
   Sastāvs – dalībnieku iecelšanas kārtība
   1.   Ekspertu grupas dalībniekus ieceļ Komisija, izvēloties kompetentus ekspertus jomā, kas ir ietverta ekspertu grupas pilnvarās, pamatojoties uz:

               —

               tādu Eiropas un valstu asociāciju priekšlikumiem, kuras pārstāv klientu un finanšu pakalpojumu nozares intereses un kuras ir atsaukušās uz uzaicinājumu izteikt ieinteresētību;

               —

               pieteikumiem uz uzaicinājumu izteikt ieinteresētību, kurus iesniegušas personas, kuras nāk no akadēmiskās vides.

         2.   Grupā ir ne vairāk kā 20 dalībnieki.
   3.   Piemēro šādus noteikumus:

               —

               dalībniekus, kurus ierosinājušas Eiropas un valstu asociācijas, kas pārstāv klientu un finanšu pakalpojumu nozares intereses, ieceļ kā ieinteresēto pušu pārstāvjus;

               —

               dalībniekus, kuriem ir akadēmiskā izglītība, ieceļ privātpersonu statusā;

               —

               ekspertu grupas dalībnieku pilnvaras sākas ar tās pirmo sanāksmi un saglabājas līdz ziņojuma izdošanai, bet ne ilgāk kā līdz 2007. gada 1. maijam. Viņi paliek amatā, līdz viņus nomaina vai beidzas viņu pilnvaru laiks;

               —

               ekspertu grupas dalībniekus, kuri vairs nespēj efektīvi piedalīties grupas darbā, atkāpjas vai neievēro šā punkta pirmā, otrā vai trešā ievilkuma vai Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 287. panta prasības, var aizstāt uz viņu pilnvaru atlikušo laiku;

               —

               Komisijas iecelto ekspertu grupas dalībnieku vārdus publicē Iekšējā tirgus un pakalpojumu ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē. Datus par ekspertu grupas dalībniekiem vāc, apstrādā un publicē saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti noteikumiem.

               —

               Ekspertu grupas dalībnieki, kurus ieceļ privātpersonu statusā, katru gadu rakstiski apstiprina, ka viņi apņemas darboties sabiedrības interešu labā, kā arī apstiprina, ka viņiem nav tādu interešu/ir intereses, kas varētu apdraudēt viņu objektivitāti.

         4. pants
   Darbība
   1.   Grupu vada Komisija.
   2.   Vienojoties ar Komisiju, var izveidot apakšgrupas īpašu jautājumu izskatīšanai atbilstoši grupas izstrādātajam darba uzdevumam; tās jāizformē, tiklīdz uzdevums izpildīts.
   3.   Ja tas ir lietderīgi un/vai nepieciešami, priekšsēdētājs var uzaicināt piedalīties grupas vai apakšgrupas darbā ekspertus vai novērotājus, kuri ir sevišķi kompetenti kādā darba kārtībā izskatāmā jautājumā.
   4.   Ekspertu grupas vai apakšgrupas apspriedēs iegūto informāciju nedrīkst izpaust, ja Komisija nosaka, ka tā attiecas uz konfidenciāliem jautājumiem.
   5.   Ekspertu grupas un tās apakšgrupu sanāksmes parasti notiek Komisijas telpās saskaņā ar Komisijas noteiktām procedūrām un grafiku. Komisija nodrošina sekretariāta pakalpojumus. Ekspertu grupas un tās apakšgrupu sanāksmēs var piedalīties ieinteresēti Komisijas ierēdņi.
   6.   Ekspertu grupa pieņem savu reglamentu, pamatojoties uz Komisijā pieņemtajiem standarta procedūras noteikumiem (3).
   7.   Komisija var publicēt Iekšējā tirgus un pakalpojumu ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē kopsavilkumu, secinājumu, secinājuma daļu vai ekspertu grupas darba dokumentu attiecīgā dokumenta oriģinālvalodā.
   5. pants
   Sanāksmju izdevumi
   1.   Komisija saskaņā ar spēkā esošajiem Komisijas noteikumiem atmaksā ceļojuma un uzturēšanās izdevumus, kas ekspertu grupas dalībniekiem un novērotājiem radušies saistībā ar ekspertu grupas darbību. Ekspertu grupas dalībniekiem atlīdzība par veiktajiem uzdevumiem netiek maksāta.
   2.   Sanāksmju izdevumus atmaksā attiecīgajai struktūrvienībai piešķirto apropriāciju robežās saskaņā ar ikgadējo resursu sadales procedūru.
   6. pants
   Stāšanās spēkā
   Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to pieņem Komisija. To publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2006. gada 16. maijā

            Komisijas vārdā —

            Komisijas loceklis

         Charlie McCREEVY

      (1)  COM(2005) 629, galīgā redakcija.

      (2)  Šajā lēmumā klientu definē kā individuālu patērētāju vai kā MVU.

      (3)  SEC(2005) 1004, III pielikums.