title: 2011/580/ES: Eiropas Parlamenta Lēmums ( 2011. gada 10. maijs ) par Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes 2009. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu

text:
               27.9.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 250/162

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS
   (2011. gada 10. maijs)
   par Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes 2009. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
   (2011/580/ES)
   EIROPAS PARLAMENTS,
   ņemot vērā Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes 2009. finanšu gada galīgos pārskatus,
   ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes 2009. finanšu gada pārskatiem, ar Iestādes atbildēm (1),
   ņemot vērā Padomes 2011. gada 15. februāra ieteikumu (05892/2011 – C7-0052/2011),
   ņemot vērā EK līguma 276. pantu un Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,
   ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 185. pantu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 178/2002 (3), ar ko izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi, un jo īpaši tās 44. pantu,
   ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (4), un jo īpaši tās 94. pantu,
   ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,
   ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumu (A7-0146/2011),

               1.

               sniedz Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes izpilddirektorei apstiprinājumu par Iestādes 2009. finanšu gada budžeta izpildi;

               2.

               izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, nosūtīt Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes izpilddirektorei, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Jerzy BUZEK

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV C 338, 14.12.2010., 108. lpp.

      (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (3)  OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp.

      (4)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.
    ---documentbreak---

               27.9.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 250/163

         EIROPAS PARLAMENTA REZOLŪCIJA
   (2011. gada 10. maijs),
   ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no Lēmuma par Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes 2009. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
   EIROPAS PARLAMENTS,
   ņemot vērā Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes 2009. finanšu gada galīgos pārskatus,
   ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes 2009. finanšu gada pārskatiem, ar Iestādes atbildēm (1),
   ņemot vērā Padomes 2011. gada 15. februāra ieteikumu (05892/2011 – C7-0052/2011),
   ņemot vērā EK līguma 276. pantu un Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,
   ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 185. pantu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 178/2002 (3), ar ko izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi, un jo īpaši tās 44. pantu,
   ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (4), un jo īpaši tās 94. pantu,
   ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,
   ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumu (A7-0146/2011),

               A.

               tā kā Revīzijas palāta norādīja, ka tā ir guvusi pamatotu pārliecību par to, ka gada pārskati par 2009. finanšu gadu ir ticami un ka pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi;

               B.

               tā kā 2010. gada 5. maijā Parlaments sniedza Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes izpilddirektorei apstiprinājumu par iestādes 2008. finanšu gada budžeta izpildi (5) un lēmumam par budžeta izpildes apstiprināšanu pievienotajā rezolūcijā cita starpā:

                           —

                           norādīja, ka trešo gadu pēc kārtas Revīzijas palāta konstatēja apropriāciju pārnešanu uz nākamo gadu (23 % no 2008. gada budžeta apropriācijām pārnestas uz 2009. gadu, 16 % no 2007. gada budžeta apropriācijām – uz 2008. gadu, 20 % no 2006. gada budžeta apropriācijām – uz 2007. gadu),

                           —

                           norādīja, ka no 25 ieteikumiem, ko sniedzis Iekšējās revīzijas dienests (IRD) un iekšējās revīzijas struktūra (IRS), īstenoti 20 ieteikumi (80 %),

                           —

                           norādīja, ka 2008. gada oktobrī tika uzsākta otrā darbinieku aptauja, lai novērtētu darba vidi Iestādē;

               C.

               tā kā Iestādes 2009. finanšu gada budžets bija EUR 71 400 000, t. i., par 7,5 % lielāks nekā 2008. finanšu gadā,

      Darbība

               1.

               norāda, ka 2009. gadā Iestādes budžets sasniedza EUR 71 400 000 salīdzinājumā ar EUR 66 400 000 iepriekšējā gadā;

               2.

               uzsver, ka 2009. gada budžeta procedūras laikā budžeta lēmējinstitūcija iekļāva rezervē kopumā EUR 4 546 000 no Iestādes budžeta; atzinīgi vērtē to, ka 2009. gada novembrī EUR 2 000 000 no rezervē iekļautajiem līdzekļiem tika atļauts izmantot Iestādes IT attīstības un infrastruktūras projektu īstenošanai, jo tā attiecīgajai komitejai bija iesniegusi darbinieku aptaujas rezultātus, kas bija priekšnoteikums līdzekļu izņemšanai no rezerves;

               3.

               norāda arī to, ka atlikusī rezerves daļa tika piešķirta tai pašai politikas jomai, lai veicinātu efektīvus atbildes pasākumus saistībā ar H1N1 pandēmiju; apzinās, ka Iestāde nav pieprasījusi šos līdzekļus darbā pieņemšanas procedūrām, jo tās tika atliktas uz 2010. gadu;

               4.

               pauž gandarījumu par to, ka Iestāde Revīzijas palātas 2009. gada ziņojumam pievienotajā tabulā salīdzināja 2009. gada un 2008. gada darbību, kas ļauj budžeta izpildes apstiprinātājiestādei efektīvāk izvērtēt tā darbību pa gadiem; atzinīgi vērtē Iestādes tematisko izdevumu un īsu politikas pārskatu skaita palielināšanos;

               5.

               konstatē, ka Iestāde ir diferencējusi apropriācijas zinātniskiem grantiem un zinātniskiem sadarbības projektiem 2009. gadā, kā rezultātā tika atceltas maksājumu apropriācijas EUR 6 000 000 apmērā; iesaka Iestādei pastiprināt ar apropriāciju diferencēšanu saistīto budžeta procesu plānošanu un uzraudzību;

               6.

               uzsver, ka Iestādei ir jānodrošina augstas kvalitātes un neatkarīgas konsultācijas, lai panāktu atbilstību Savienības drošuma standartiem, kā arī nodrošinātu zinātnisko izcilību un neatkarību visos jautājumos, kas tieši vai netieši skar pārtikas un barības nekaitīgumu un augu aizsardzību; jo īpaši pārredzamības nolūkā iesaka veikt pasākumus, lai pastiprinātu un uzraudzītu atbilstību iekšējiem noteikumiem par Iestādes darbinieku un piesaistīto ekspertu interešu deklarācijām;

               7.

               prasa Revīzijas palātai veikt Iestādes darbības rezultātu revīzijas;

      Budžeta un finanšu pārvaldība

               8.

               aicina Iestādi stingrāk īstenot ar diferencētajām apropriācijām saistītos budžeta procesus un šo apropriāciju daudzgadu izpildes plānošanu un uzraudzību; konstatē – Revīzijas palāta ziņoja, ka no diferencētajām apropriācijām, kas bija paredzētas zinātniskiem grantiem un zinātniskās sadarbības projektiem, nācies atcelt EUR 6 000 000 (75 %), EUR 3 100 000 no kuriem bija piešķirti, pārsniedzot Iestādes noteiktās vajadzības; atzinīgi vērtē Iestādes ieceri rīkoties, ņemot vērā pieredzi, ko tā guvusi 2009. gadā – pirmajā gadā, kad tika ieviesta zinātniskiem sadarbības projektiem paredzētu diferencētu apropriāciju koncepcija;

               9.

               turklāt mudina Iestādi uzlabot budžeta pārvaldību, lai samazinātu pārnesto līdzekļu ievērojamo apjomu; uzsver, ka ceturto gadu pēc kārtas Revīzijas palāta ir konstatējusi apropriāciju pārnešanu uz nākamo gadu (13 % no 2009. gada budžeta apropriācijām pārnestas uz 2010. gadu, 23 % no 2008. gada budžeta apropriācijām – uz 2009. gadu, 16 % no 2007. gada budžeta apropriācijām – uz 2008. gadu un 20 % no 2006. gada budžeta apropriācijām – uz 2007. gadu); it īpaši norāda, ka tas liecina par nepilnībām procedūrās, saskaņā ar kurām Iestāde veic līgumu pārvaldību, kā arī atskaišu un izmaksu deklarāciju iesniegšanas uzraudzību;

               10.

               pauž nožēlu par to, ka trešo gadu pēc kārtas Revīzijas palāta ir norādījusi, ka nācies atcelt pamatdarbībai paredzētās saistību apropriācijas, kas bija pārnestas no iepriekšējā gada (19 % pamatdarbībai paredzēto saistību apropriāciju pārnestas no 2008. gada, 37 % – no 2007. gada un 26 % – no 2006. gada); mudina Iestādi mainīt šo situāciju un informēt Revīzijas palātu par veiktajiem pasākumiem;

               11.

               turklāt norāda uz Revīzijas palātas konstatēto, proti, ka bijis grūti īstenot 2009. gada darba programmu; tādēļ aicina Iestādi veikt šo trūkumu novēršanai vajadzīgos pasākumus;

      Iekšējā revīzija

               12.

               apstiprina, ka Iestāde ir iesniegusi budžeta izpildes apstiprinātājiestādei izpilddirektores sagatavotu ziņojumu, kurā atbilstoši Finanšu pamatregulas 72. panta 5. punktam īsumā izklāstīts IRD ieteikumu saturs; tomēr pauž bažas it īpaši par to, ka no 48 ieteikumiem viens ir “neatliekams” (par grantu pārvaldību), 27 – “ļoti svarīgi” un 20 – “svarīgi”, tomēr budžeta izpildes apstiprinātājiestāde par šo ieteikumu saturu nav informēta; tādēļ mudina Iestādes izpilddirektori sniegt šo informāciju;

               13.

               apstiprina, ka Iestāde ir informējusi, ka 2009. gada pēdējā ceturksnī IRD padziļināti novērtēja revīzijas risku, lai noteiktu revīzijas prioritātes un IRD revīzijas darba plānu nākamajiem trijiem gadiem, kā arī veica interešu deklarāciju revīziju un 2009. gadā īstenoto darbā pieņemšanas procedūru revīziju;

               14.

               uzskata, ka Iestādes 2006. gadā izveidotā revīzijas komiteja sniedz būtisku atbalstu Administratīvajai valdei, nodrošinot, ka IRD un IRS pareizi veic savu darbu un ka Administratīvā valde un izpilddirektore to pienācīgi ņem vērā; tāpēc uzskata, ka šī Iestādes revīzijas komiteja varētu būt paraugs citām aģentūrām;

               15.

               atkārtoti prasa Iestādei veikt attiecīgus pasākumus interešu konflikta gadījumā; aicina Iestādi izvērtēt tās vadošo zinātnieku un valdes un ekspertu grupu locekļu varbūtējos interešu konfliktus, lai varētu atklāt iespējamu informācijas nenorādīšanu interešu deklarācijās un laikus uz to reaģēt;

               16.

               attiecībā uz pārējiem konstatējumiem, kas pievienoti lēmumam par budžeta izpildes apstiprināšanu un kas ir horizontāla rakstura konstatējumi, norāda uz 2011. gada 10. maija rezolūciju (6) par aģentūru darbību, finanšu pārvaldību un kontroli.

      (1)  OV C 338, 14.12.2010., 108. lpp.

      (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (3)  OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp.

      (4)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

      (5)  OV L 252, 25.9.2010., 155. lpp.

      (6)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0163 (sk. šā Oficiālā Vēstneša 269. lpp.).


title: Padomes Lēmums (1982. gada 24. jūnijs) par Konvencijas par Reinas aizsardzību pret ķīmisko piesārņojumu IV pielikuma papildināšanu

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31982D0460

Oficiālais Vēstnesis L 210 , 19/07/1982 Lpp. 0008 - 0009 Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 11 Sējums 10 Lpp. 0116  Speciālizdevums spāņu valodā: Nodaļa 15 Sējums 3 Lpp. 0213  Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 11 Sējums 10 Lpp. 0116  Speciālizdevums portugāļu valodā Nodaļa 15 Sējums 3 Lpp. 0213

		Padomes Lēmums(1982. gada 24. jūnijs)par Konvencijas par Reinas aizsardzību pret ķīmisko piesārņojumu IV pielikuma papildināšanu(82/460/EEK)EIROPAS KOPIENU PADOME,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 235. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu [1],ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu [2],ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu [3],tā kā ar Padomes 1977. gada 25. jūlija Lēmumu 77/586/EEK [4] Eiropas Ekonomikas kopiena ir noslēgusi Konvenciju par Reinas aizsardzību pret ķīmisko piesārņojumu (turpmāk tekstā – "Ķīmiskā piesārņojuma konvencija") un Bernē 1963. gada 29. aprīlī parakstītā nolīguma papildnolīgumu par Starptautisko komisiju Reinas aizsardzībai pret piesārņojumu (turpmāk tekstā – "Starptautiskā komisija");tā kā saskaņā ar Ķīmiskā piesārņojuma konvencijas 5. pantu Starptautiskajai komisijai ar grozījumiem konvencijas IV pielikumā jāierosina robežlielumi dažu vielu izplūdei Reinas baseina virszemes ūdeņos; tā kā saskaņā ar Ķīmiskā piesārņojuma konvencijas 14. pantu ir nepieciešama Līgumslēdzēju pušu vienprātīga piekrišana, lai attiecīgie grozījumi stātos spēkā;tā kā Starptautiskā komisija ieteikuma veidā ir sagatavojusi robežvērtības, kas attiecas uz dzīvsudrabu un ar ko paredzēts papildināt Ķīmiskā piesārņojuma konvencijas IV pielikumu;tā kā vēlams, lai Kopiena kā Ķīmiskā piesārņojuma konvencijas Līgumslēdzēja puse pieņemtu iepriekšminēto ieteikumu,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsAr šo Eiropas Ekonomikas kopienas vārdā ir pieņemts Starptautiskās komisijas Reinas aizsardzībai pret ķīmisko piesārņojumu ieteikums, kas paredzēts Bonnā 1976. gada 3. decembrī parakstītās Konvencijas par Reinas aizsardzību pret ķīmisko piesārņojumu IV pielikuma papildināšanai.Ieteikuma teksts ir pievienots šim lēmumam.2. pantsPadomes priekšsēdētājs saskaņā ar Ķīmiskā piesārņojuma konvencijā noteiktajām procedūrām par 1. pantā minētā ieteikuma pieņemšanu paziņos Šveices Konfederācijas valdībai.Luksemburgā, 1982. gada 24. jūnijāPadomes vārdā —priekšsēdētājsF. Aerts[1] OV C 180, 18.7.1980., 10. lpp.[2] OV C 291, 10.11.1980., 57. lpp.[3] OV C 348, 31.12.1980., 1. lpp.[4] OV L 240, 19.9.1977., 35. lpp.--------------------------------------------------Starptautiskās komisijas Reinas aizsardzībai pret piesārņojumu ieteikums papildināt Bonnā 1976. gada 3. decembrī parakstītās Konvencijas par Reinas aizsardzību pret ķīmisko piesārņojumu IV pielikumuStarptautiskā komisija Reinas aizsardzībai pret piesārņojumu,ņemot vērā Bonnā 1976. gada 3. decembrī parakstīto Konvenciju par Reinas aizsardzību pret ķīmisko piesārņojumu,īpaši ņemot vērā tās 3., 4., 5. un 14. pantu,ierosina konvencijas Līgumslēdzējām pusēm 1976. gada 3. decembra konvencijas IV pielikumu attiecībā uz dzīvsudrabu papildināt šādi:ROBEŽLIELUMI(5. pants)Viela vai vielu grupa | Izcelsme | Robežlielums, izteikts kā vielas maksimālā koncentrācija | Robežlielums, izteikts kā vielas maksimālais daudzums | Termiņš esošajām izplūdēm | Piezīmes |Dzīvsudrabs | Sārmu metālu hlorīdu elektrolīzes uzņēmumi | Robežlielumus, izteiktus kā dzīvsudraba maksimālā koncentrācija, aprēķina, dalot robežlielumus, kas izteikti kā dzīvsudraba maksimālais daudzums, ko izlieto uz tonnas hlora ražošanas jaudu | Mēneša vidējais lielums hlora ražošanas jaudai 0–5 grami dzīvsudraba uz tonnu. Dienas vidējais lielums hlora ražošanas jaudai 2 grami dzīvsudraba uz tonnu | 1983. gada 1. jūlijs | Iepriekšējās ailēs norādītie robežlielumi jāpiemēro attiecībā uz dzīvsudrabu, kas rodas ražošanas darbībā, un tāpēc jākontrolē ražošanas uzņēmuma izplūdes vietā. Attiecībā uz mērīšanas, analīzes un paraugu ņemšanas metodēm skatīt Starptautiskās komisijas 1979. gada 28. decembra ieteikumu |Ievērojot konvencijas 14. un 19. pantu, iepriekš dotajā tabulā noteiktie mērījumi stāsies spēkā pēc tam, kad tos vienprātīgi būs pieņēmušas konvencijas Līgumslēdzējas puses. Līgumslēdzējas puses par pieņemšanu paziņos Šveices Konfederācijas valdībai, kas informēs par paziņojuma saņemšanu.--------------------------------------------------


title: Padomes Lēmums 2013/355/KĀDP ( 2013. gada 3. jūlijs ), ar ko groza un pagarina Vienoto rīcību 2005/889/KĀDP par Eiropas Savienības Robežu palīdzības misijas izveidi Rafas šķērsošanas punktā (ES RPM Rafa)

text:
               4.7.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 185/16

         PADOMES LĒMUMS 2013/355/KĀDP
   (2013. gada 3. jūlijs),
   ar ko groza un pagarina Vienoto rīcību 2005/889/KĀDP par Eiropas Savienības Robežu palīdzības misijas izveidi Rafas šķērsošanas punktā (ES RPM Rafa)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 28. pantu, 42. panta 4. punktu un 43. panta 2. punktu,
   ņemot vērā priekšlikumu, ko iesniegusi Savienības Augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2005. gada 25. novembrī pieņēma Vienoto rīcību 2005/889/KĀDP (1).

               (2)

               Padome 2012. gada 25. jūnijā pieņēma Lēmumu 2012/332/KĀDP (2), ar ko groza Vienoto rīcību 2005/889/KĀDP, to pagarinot līdz 2013. gada 30. jūnijam.

               (3)

               Politikas un drošības komiteja 2013. gada 7. jūnijā ieteica pagarināt Eiropas Savienības Robežu palīdzības misijas Rafas šķērsošanas punktā (ES RPM Rafa) termiņu vēl par 12 mēnešiem līdz 2014. gada 30. jūnijam.

               (4)

               ES RPM Rafa uz pašreizējo pilnvaru pamata būtu vēlreiz jāpagarina uz laikposmu no 2013. gada 1. jūlija līdz 2014. gada 30. jūnijam.

               (5)

               ES RPM Rafa tiks īstenota situācijā, kas var pasliktināties un varētu kavēt Līguma 21. pantā noteikto Savienības ārējās darbības mērķu sasniegšanu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Vienoto rīcību 2005/889/KĀDP ar šo groza šādi:

               1)

               vienotās rīcības 5. pantu groza šādi:

                           a)

                           iekļauj šādu punktu:
                           “1.a   Misijas vadītājs ir misijas pārstāvis. Misijas vadītājs, uzņemoties vispārēju atbildību, misijas personāla locekļiem var deleģēt pārvaldības uzdevumus personāla un finanšu lietās.”;

                           b)

                           panta 4. punktu svītro;

               2)

               vienotās rīcības 8. panta 3. punktu aizstāj ar šādu punktu:
               “3.   Nodarbināšanas kārtību un starptautiskā un vietējā personāla tiesības un pienākumus nosaka līgumos, kas noslēdzami starp ES RPM Rafa un attiecīgajiem personāla locekļiem.”;

               3)

               iekļauj šādu pantu:
               “12.a pants
               Juridiski pasākumi
               ES RPM Rafa ir tiesībspēja un rīcībspēja veikt pakalpojumu un piegāžu iepirkumus, slēgt līgumus un administratīvas vienošanās, nodarbināt personālu, turēt bankas kontus, iegādāties un pārdot aktīvus un izpildīt saistības, kā arī būt par pusi tiesas procesos, ja tas vajadzīgs, lai īstenotu šo vienoto rīcību.”;

               4)

               vienotās rīcības 13. pantu aizstāj ar šādu:
               “13. pants
               Finanšu pasākumi
               1.   Finanšu atsauces summa ar ES RPM Rafa saistīto izdevumu segšanai laikposmā no 2005. gada 25. novembra līdz 2011. gada 31. decembrim ir EUR 21 570 000.
               Finanšu atsauces summa ar ES RPM Rafa saistīto izdevumu segšanai laikposmā no 2012. gada 1. janvāra līdz 2012. gada 30. jūnijam ir EUR 970 000.
               Finanšu atsauces summa ar ES RPM Rafa saistīto izdevumu segšanai laikposmā no 2012. gada 1. jūlija līdz 2013. gada 30. jūnijam ir EUR 980 000.
               Finanšu atsauces summa ar ES RPM Rafa saistīto izdevumu segšanai laikposmā no 2013. gada 1. jūlija līdz 2014. gada 30. jūnijam ir EUR 940 000.
               2.   Visus izdevumus pārvalda saskaņā ar procedūrām un noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam. Piedāvājumu konkursos var piedalīties to trešo valstu valstspiederīgie, kuras finansiāli piedalās misijā, uzņēmēju valstu valstspiederīgie un, ja tas vajadzīgs misijas operatīvajām darbībām, kaimiņvalstu valstspiederīgie.
               3.   ES RPM Rafa atbild par misijas budžeta izpildi. Minētajā nolūkā misija paraksta nolīgumu ar Komisiju.
               4.   ES RPM Rafa atbild par jebkādām prasībām un pienākumiem, kas izriet no pilnvaru īstenošanas, sākot ar 2013. gada 1. jūliju, izņemot jebkādas prasības saistībā ar misijas vadītāja nopietniem pārkāpumiem, par kuriem viņam paredzēta atbildība.
               5.   Finanšu pasākumos ņem vērā komandķēdi, kā paredzēts 4., 4.a un 5. pantā, un prasības attiecībā uz ES RPM Rafa darbību, tostarp aprīkojuma savietojamību un grupu sadarbspēju.
               6.   Izdevumi ir attiecināmi no dienas, kad šī vienotā rīcība stājas spēkā.”;

               5)

               16. panta otro daļu aizstāj ar šādu:
               “Tā darbība beidzas 2014. gada 30. jūnijā.”;

               6)

               vienotās rīcības 17. pantu svītro.

         2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
   To piemēro no 2013. gada 1. jūlija.

      Briselē, 2013. gada 3. jūlijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         L. LINKEVIČIUS

      (1)  OV L 327, 14.12.2005., 28. lpp.

      (2)  OV L 165, 26.6.2012., 71. lpp.


title: Padomes Lēmums (ES) 2016/838 (2016. gada 23. maijs) par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Gruziju, no otras puses

text:
               28.5.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 141/26

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2016/838
   (2016. gada 23. maijs)
   par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Gruziju, no otras puses
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 217. pantu saistībā ar 218. panta 6. punkta a) apakšpunktu un 218. panta 8. punkta otro daļu, kā arī 218. panta 7. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu (1),
   tā kā:

               (1)

               Padome 2010. gada 10. maijā pilnvaroja Komisiju sākt sarunas ar Gruziju par jauna nolīguma noslēgšanu starp Savienību un Gruziju, kurš aizstātu Partnerības un sadarbības nolīgumu (2).

               (2)

               Šīs sarunas tika veiksmīgi pabeigtas, un Asociācijas nolīgums starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Gruziju, no otras puses (turpmāk “nolīgums”), tika parafēts 2013. gada 29. novembrī.

               (3)

               Saskaņā ar Padomes Lēmumu Nr. 2014/494/ES (3) nolīgums tika parakstīts 2014. gada 27. jūnijā, ņemot vērā tā noslēgšanu vēlāk.

               (4)

               Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 218. panta 7. punktu ir lietderīgi, ka Padome pilnvaro Komisiju apstiprināt grozījumus nolīgumā, kas jāpieņem Asociācijas komitejai īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai, kā noteikts nolīguma 408. panta 4. punktā un kā to saskaņā ar nolīguma 179. pantu ierosinājusi Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu apakškomiteja.

               (5)

               Ir lietderīgi noteikt attiecīgās procedūras, lai aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, kurām aizsardzība noteikta saskaņā ar nolīgumu.

               (6)

               Nolīgums nebūtu jāinterpretē kā tāds, kas piešķir tiesības vai uzliek pienākumus, uz kuriem var tieši atsaukties Savienības vai dalībvalstu tiesās.

               (7)

               Nolīgums būtu jāapstiprina,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Savienības vārdā tiek apstiprināts Asociācijas nolīgums starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Gruziju, no otras puses (turpmāk “nolīgums”) (4).
   2. pants
   Padomes priekšsēdētājs Savienības vārdā sniedz nolīguma 431. panta 1. punktā paredzēto paziņojumu (5).
   3. pants
   Piemērojot nolīguma 179. pantu, Komisija Savienības vārdā apstiprina grozījumus nolīgumā, kas izdarīti ar Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu apakškomitejas pieņemtajiem lēmumiem. Ja pēc tam, kad saņemtas iebildes par kādu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, ieinteresētās personas nevar panākt vienošanos, Komisija pieņem nostāju saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 (6) 57. panta 2. punktā noteikto procedūru.
   4. pants
   1.   Nosaukumu, kas aizsargāts saskaņā ar nolīguma IV sadaļas 9. nodaļas 3. apakšiedaļu “Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes”, var izmantot jebkurš uzņēmējs, kas tirgo attiecīgajai specifikācijai atbilstošus lauksaimniecības produktus, pārtikas produktus, vīnus, aromatizētos vīnus vai stipros alkoholiskos dzērienus.
   2.   Saskaņā ar nolīguma 175. pantu dalībvalstis un Savienības iestādes nodrošina nolīguma 170. līdz 174. pantā paredzētās aizsardzības izpildi, tostarp pēc ieinteresēto personu pieprasījuma.
   5. pants
   Nolīgumu neinterpretē kā tādu, kas piešķir tiesības vai uzliek pienākumus, uz kuriem var tieši atsaukties Eiropas Savienības vai dalībvalstu tiesās.
   6. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2016. gada 23. maijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         F. MOGHERINI

      (1)  Piekrišana dota 2014. gada 18. decembrī (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta).

      (2)  Partnerības un sadarbības nolīgums starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Gruziju, no otras puses (OV L 205, 4.8.1999., 3. lpp.).

      (3)  Padomes Lēmums Nr. 2014/494/ES (2014. gada 16. jūnijs) par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Gruziju, no otras puses (OV L 261, 30.8.2014., 1. lpp.).

      (4)  Nolīgums ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (OV L 261, 30.8.2014., 4. lpp.) kopā ar lēmumu par tā parakstīšanu.

      (5)  Nolīguma spēkā stāšanās dienu Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      (6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1151/2012 (2012. gada 21. novembris) par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.).


title: 2012/125/ES: Padomes Lēmums ( 2012. gada 28. februāris ), ar ko ieceļ amatā Revīzijas palātas locekli

text:
               29.2.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 55/18

         PADOMES LĒMUMS
   (2012. gada 28. februāris),
   ar ko ieceļ amatā Revīzijas palātas locekli
   (2012/125/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 286. panta 2. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1),
   tā kā:

               (1)

                  Juan RAMALLO MASSANET kunga pilnvaru termiņš beidzas 2012. gada 29. februārī.

               (2)

               Tādēļ būtu jāieceļ amatā jauns loceklis,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Baudilio TOMÉ MUGURUZA kungs tiek iecelts par Revīzijas palātas locekli laikposmam no 2012. gada 1. marta līdz 2018. gada 28. februārim.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2012. gada 28. februārī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         N. WAMMEN

      (1)  2012. gada 14. februāra atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).


title: Padomes lēmums (1978. gada 6. jūnijs), ar kuru Kopienas vārdā pieņem trīs pielikumus Starptautiskajai konvencijai par muitas procedūru vienkāršošanu un saskaņošanu

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31978D0528

Oficiālais Vēstnesis L 160 , 17/06/1978 Lpp. 0013 - 0024 Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 2 Sējums 2 Lpp. 0114  Speciālizdevums grieķu valodā Nodaļa 02 Sējums 6 Lpp. 0162  Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 2 Sējums 2 Lpp. 0114  Speciālizdevums spāņu valodā: Nodaļa 02 Sējums 4 Lpp. 0266  Speciālizdevums portugāļu valodā Nodaļa 02 Sējums 4 Lpp. 0266

		Padomes lēmums(1978. gada 6. jūnijs),ar kuru Kopienas vārdā pieņem trīs pielikumus Starptautiskajai konvencijai par muitas procedūru vienkāršošanu un saskaņošanu(78/528/EEK)EIROPAS KOPIENU PADOME,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,tā kā Kopiena saskaņā ar Lēmumu 75/199/EEK [1] ir nolēmusi par Starptautiskās konvencijas par muitas procedūru vienkāršošanu un saskaņošanu dalībvalsts un ir pieņēmusi tās pielikumu par muitas noliktavām;tā kā Kopienai ir pieņemami minētās konvencijas pielikumi par muitas formalitātēm pirms preču deklarācijas iesniegšanas, par preču pagaidu uzglabāšanu un par brīvajām zonām;tā kā tomēr ir ieteicams šos pielikumus pieņemt, veicot dažas atrunas, lai ievērotu muitas savienības īpašās prasības,IR NOLĒMUSI.1. pantsAr šo Kopienas vārdā pieņem šādus Starptautiskās konvencijas par muitas procedūru vienkāršošanu un saskaņošanu pielikumus:- A.1 pielikumu par muitas formalitātēm pirms preču deklarācijas iesniegšanas, izdarot atrunas attiecībā uz 11. un 21. pamatnoteikumu;- A.2 pielikumu par preču pagaidu uzglabāšanu, izdarot atrunas attiecībā uz ieteicamās prakses 10., 13. un 21. punktu;- F.1 pielikumu par brīvajām zonām, izdarot atrunu attiecībā uz 21. pamatnoteikumu.Minēto pielikumu teksti ir pievienoti šim lēmumam.2. pantsKomisija informē Muitas sadarbības padomes Ģenerālsekretariātu par 1. pantā minēto pielikumu pieņemšanu un izdarītajām atrunām, kas minētas tajā pašā pantā.Luksemburgā, 1978. gada 6. jūnijāPadomes vārdā —priekšsēdētājsK. B. Andersen[1] OV L 100, 21.4.1975., 1. lpp.--------------------------------------------------PIELIKUMSSTARPTAUTISKĀ KONVENCIJA PAR MUITAS PROCEDŪRU VIENKĀRŠOŠANU UN SASKAŅOŠANUA.1, A.2 un F.1 pielikumiA.1 PIELIKUMSPIELIKUMS PAR MUITAS PROCEDŪRĀM PIRMS PREČU DEKLARĀCIJAS IESNIEGŠANASIEVEŠANAPreces valstī var ievest, izmantojot dažādus transporta veidus. Lai nodrošinātu valsts ieņēmumus un atbilstību valsts normatīvajiem aktiem, pārvadātājam, kas ieved preces muitas teritorijā, muitas iestādēm pēc iespējas drīz jāuzrāda šīs preces un transportlīdzeklis, ar kuru tās ieved. Noteikumi, kas vajadzīgi, lai varētu kontrolēt preču ievešanu muitas teritorijā, lielā mērā ir atkarīgi no valsts ģeogrāfiskā stāvokļa un citiem apstākļiem, piemēram, galvenajiem transporta veidiem, ar ko preces ieved valstī.Muitas kantoris, kur preces jāuzrāda un jāiesniedz preču deklarācija, bieži vien atrodas tur, kur tās ieved muitas teritorijā. Tomēr reizēm tas atrodas zināmā attālumā no ievešanas vietas. Ir svarīgi, lai muitas iestādes varētu kontrolēt preču nogādāšanu tajā muitas kantorī, kur preces jāuzrāda muitai.Muitas noteikumu izpildi var nodrošināt, pārvadātājam uzliekot pienākumus ar normatīviem aktiem, kā arī muitai fiziski uzraugot transportlīdzekļus un preces, ko ieved muitas teritorijā.Svarīgi, lai šie pasākumi pēc iespējas mazāk ietekmētu starptautisko tirdzniecību. Tādēļ pārvadātājam izpildāmajām formalitātēm būtu jābūt iespējami vienkāršām, un informācijai par tām būtu jābūt brīvi pieejamai visiem interesentiem.Šis pielikums neattiecas uz precēm, kas tiek ievestas atbilstīgi muitas procedūrai, piemēram, starptautiskajā muitas tranzītā, pa pastu sūtītām precēm vai precēm ceļotāju bagāžā, vai arī uz preču pagaidu uzglabāšanu. Tas neaptver arī dažas citas formalitātes, ko varētu piemērot attiecībā uz dažiem transportlīdzekļu veidiem, piemēram, atskaites iesniegšanu par kuģa iebraukšanu.DEFINĪCIJASŠajā pielikumā:a) "muitas formalitātes pirms preču deklarācijas iesniegšanas" ir visas darbības, ko veic attiecīgā persona un muita no brīža, kad preces ieved muitas teritorijā, līdz tam laikam, kad tās pakļauj muitas procedūrai.PiezīmePagaidu uzglabāšanu var uzskatīt par muitas procedūru;b) "muitas teritorija" ir tā teritorija, kurā pilnībā piemēro valsts muitas likumdošanas aktus;c) "pārvadātājs" ir persona, kas preces faktiski pārvadā vai ir atbildīga par transportlīdzekļu vadīšanu;d) "importa nodevas un nodokļi" ir muitas nodevas un visas citas nodevas, nodokļi, maksas vai citi maksājumi, kurus iekasē vai nu importējot preces, vai saistībā ar preču importu, neieskaitot maksas un maksājumus, kas nepārsniedz sniegto pakalpojumu aptuvenās izmaksas;e) "preču deklarācija" ir deklarācija muitas noteiktajā formā, kurā attiecīgās personas norāda to muitas procedūru, kas precēm jāpiemēro, un sniedz sīkas ziņas, ko muitas iestādes lūdz norādīt šīs procedūras veikšanai;f) "muitas kontrole" ir pasākumi, ko piemēro, lai panāktu to normatīvo aktu ievērošanu, par kuru piemērošanu atbild muita;g) "persona" ir gan fiziska, gan juridiska persona, ja vien konteksts neparedz ko citu.PRINCIPI1. PamatnoteikumsŠā pielikuma noteikumi reglamentē muitas formalitātes pirms preču deklarācijas iesniegšanas.2. PamatnoteikumsIzpildāmos nosacījumus un formalitātes attiecībā uz muitas teritorijā ievestajām precēm norāda valsts normatīvajos aktos.3. PamatnoteikumsMuitas kontrolei pakļauj visas muitas teritorijā ievestās preces neatkarīgi no tā, vai tās ir apliekamas ar importa nodevām un nodokļiem, vai nē.4. PamatnoteikumsMuitas formalitātes pirms preču deklarācijas iesniegšanas samazina līdz minimumam, kas vajadzīgs, lai varētu nodrošināt to normatīvo aktu ievērošanu, par kuru īstenošanu atbild muita.5. PamatnoteikumsMuitas formalitātes pirms preču deklarācijas iesniegšanas piemēro vienādi, neatkarīgi no preču izcelsmes valsts vai tās valsts, no kuras preces ievestas.PREČU IEVEŠANA MUITAS TERITORIJĀVietas, kur preces var ievest muitas teritorijā6 PamatnoteikumsVietas, kur preces var ievest muitas teritorijā, norāda valsts normatīvajos aktos. Nosakot šīs vietas, cita starpā ņem vērā arī īpašas prasības attiecībā uz tirdzniecību, ražošanu un pārvadāšanu.PiezīmeValstis šim nolūkam var norādīt muitas ceļus, t.i., sauszemes ceļus, dzelzceļus, ūdensceļus un citus ceļus (cauruļvadus utt.), ko jāizmanto preču ievešanai.Pārvadātāja pienākumi7. PamatnoteikumsPreču ievešana muitas teritorijā pārvadātājam uzliek par pienākumu tās nogādāt tieši noteiktajā muitas kantorī vai citā muitas iestāžu noteiktā vietā, neizmainot preces vai to iesaiņojumu.8. PamatnoteikumsJa preču nogādi no to ievešanas vietas muitas teritorijā līdz noteiktajam muitas kantorim vai citai noteiktajai vietai traucē negadījums vai force majeure, pārvadātājam jāveic pasākumi, lai neļautu precēm nonākt nelikumīgā apritē, kā arī jāpaziņo muitai vai citām kompetentām iestādēm par negadījumu vai citiem apstākļiem, kas traucē nogādāšanu.Muitas kontrole9. PamatnoteikumsIevesto preču muitas kontrole ir samazināta līdz minimumam.Piezīmes:1. Muitas kontrole var ietvert iekāpšanu transportlīdzeklī un tā pārmeklēšanu;2. Muitas iestādes var būt pilnvarotas veikt īpašus kontroles pasākumus, ko piemēro tikai atsevišķās vietās, piemēram, pierobežas zonā;3. Parasti nav jāveic kontroles pasākumi, kas ietver preču izkraušanu, transportlīdzekļa vai preču apzīmogošanu, identifikācijas zīmju uzlikšanu vai preču nogādi muitas eskorta pavadībā. Tomēr, ja muitas iestādes uzskata šādus kontroles pasākumus par nepieciešamiem, tās piemēro tādus pasākumus, kas pēc iespējas mazāk traucē muitas un pārvadātāja darbu, tajā pašā laikā nodrošinot atbilstīgas garantijas. Parasti tiek atzīti citu valstu muitas iestāžu uzliktiezīmogi un identifikācijas zīmes, ja vien tās neatzīst par neatbilstīgām vai nedrošām.PREČU UZRĀDĪŠANA MUITAIDokumenti10. Ieteicamā prakseJa muitas kantoris, kur jāuzrāda preces, neatrodas tur, kur tās ieved muitas teritorijā, ievešanas vietā pārvadātājam muitas iestādēm nav jāiesniedz nekādi dokumenti.PiezīmeLai preces varētu identificēt, muitas iestādes var lūgt uzrādīt tirdzniecības, pārvadāšanas vai citus pavaddokumentus.11. PamatnoteikumsJa muitas iestādes lūdz uzrādīt dokumentus saistībā ar preču uzrādīšanu muitai, tas attiecināms tikai uz informāciju, kas vajadzīga, lai varētu identificēt preces un transportlīdzekli.PiezīmeInformāciju parasti iegūst no tirdzniecības un pārvadāšanas dokumentiem, kuru saturs dažādiem transporta veidiem var atšķirties. Muitas iestādēm parasti ir vajadzīgs ne vairāk kā preču un iesaiņojuma apraksts (marķējums un numuri, skaits un veids, svars) un transportlīdzekļa identificēšana. Dažos starptautiskos nolīgumos noteikts maksimālais informācijas daudzums, ko var prasīt (piemēram, valsts var būt Starptautiskās civilās aviācijas konvencijas 9. pielikuma vai Konvencijas par Starptautiskās jūras satiksmes atvieglošanu dalībvalsts).12. Ieteicamā prakseJa muitai uzrādāmie dokumenti ir sastādīti valodā, kas šim nolūkam nav paredzēta, vai tādā valodā, kas nav tās valsts valoda, kurā preces ieved, nav obligāti jāpieprasa šajos dokumentos norādītās informācijas tulkošana.Muitas kantoru kompetence un darba laiks13. PamatnoteikumsMuitas iestādes norāda muitas kantorus, kuros preces var uzrādīt muitai. Nosakot šo kantoru kompetenci un to darba laiku, cita starpā ņem vērā arī īpašas prasības attiecībā uz tirdzniecību, ražošanu un pārvadāšanu.Piezīmes:1. Dažās valstīs muitas kantoru kompetenci nosaka saistībā ar muitas ceļiem un to svarīgumu;2. Ja vajadzīgs, dažu muitas kantoru kompetenci var ierobežot, ļaujot tiem darboties tikai ar noteiktiem transporta veidiem vai noteiktām preču kategorijām, vai precēm, ko ved uz noteiktu vietu (piemēram, pierobežas zonu vai rūpniecisku zonu).14. Ieteicamā prakseJa atbilstīgie muitas kantori atrodas uz kopējas robežas, abu attiecīgo valstu muitas iestādēm būtu jāsaskaņo šo kantoru darba laiks un kompetence.PiezīmeAtsevišķos gadījumos kopīgas kontroles uz kopējām robežām ir izveidotas tā, ka abu valstu muitas kantori atrodas vienā un tajā pašā vietā un reizēm vienā un tajā pašā ēkā.Ierašanās ārpus darba laika15. PamatnoteikumsMuitas iestādes nosaka pasākumus, kas pārvadātājam jāveic, lai neļautu precēm nonākt nelikumīgā apritē muitas teritorijā, ja tās ieved muitas kantorī ārpus tā darba laika.PiezīmePārvadātājam var lūgt uzglabāt preces noteiktā vietā vai muitas kantora tuvumā.16. Ieteicamā prakseJa pārvadātājs to lūdz un muitas iestādes uzskata lūgumu par pamatotu, tām, ciktāl iespējams, jāļauj izpildīt muitas formalitātes pirms preču deklarācijas iesniegšanas ārpus muitas kantora darba laika. Ar to saistītās izmaksas var likt uzņemties pārvadātājam.IZKRAUŠANAIzkraušanas vietas17. PamatnoteikumsIzkraušanai apstiprinātās vietas norāda valsts normatīvajos aktos.18. Ieteicamā prakseJa attiecīgā persona to lūdz un muitas iestādes uzskata lūgumu par pamatotu, būtu jāļauj preces izkraut nevis tajā vietā, kas apstiprināta izkraušanai, bet citur. Ar to saistītās izmaksas var iekasēt no attiecīgās personas.PiezīmePreces, atkarībā no apstākļiem, var izkraut attiecīgās personas telpās, telpās ar piemērotu aprīkojumu vai jebkurā vietā muitas uzraudzības zonā.Izkraušanas uzsākšana19. Ieteicamā prakseUzsākt izkraušanu būtu jāatļauj pēc iespējas drīz pēc transportlīdzekļa ierašanās izkraušanas vietā.20. Ieteicamā prakseJa attiecīgā persona to lūdz un muitas iestādes uzskata lūgumu par pamatotu, tām, ciktāl to atļauj administratīvie apstākļi, būtu jāļauj veikt izkraušanu ārpus muitas kantora darba laika. Ar to saistītās izmaksas var likt uzņemties attiecīgajai personai.BOJĀTAS, IZNĪCINĀTAS VAI PAZUDUŠAS PRECES21. PamatnoteikumsPildot muitas formalitātes pirms preču deklarācijas iesniegšanas, ja tas ir noticis sakarā ar negadījumu vai force majeure, ar nosacījumu, ka muitas iestādes to atzīst par noteiktā kārtībā pienācīgi pierādītu, uz bojātām, iznīcinātām vai neatgriezeniski pazudušām precēm attiecina pilnīgu vai daļēju (pēc apstākļiem) atbrīvojumu no importa nodevām un nodokļiem.PiezīmeJa attiecīgā persona to lūdz, šā pamatnoteikuma aptverto preču atlikumu var:a) atļaut lietot attiecīgajā valstī to esošajā stāvoklī, it kā tās būtu tādā stāvoklī ievestas; vaib) reeksportēt; vaic) muitas uzraudzībā padarīt komerciāli bezvērtīgas, neradot izdevumus ieņēmumu dienestam; vaid) ar muitas iestāžu piekrišanu pamest par brīvu ieņēmumu dienestam, neradot tam nekādus izdevumus.PIENĀKUMS MAKSĀT IMPORTA NODEVAS UN NODOKĻUS22. PamatnoteikumsValsts normatīvajos aktos norāda personu vai personas, kuru pienākums ir maksāt importa nodevas un nodokļus par muitas teritorijā ievestām precēm, kuras nav uzrādītas muitai saskaņā ar nosacījumiem un formalitātēm, kas jāizpilda pirms preču deklarācijas iesniegšanas.INFORMĀCIJA PAR MUITAS FORMALITĀTĒM PIRMS PREČU DEKLARĀCIJAS IESNIEGŠANAS23. PamatnoteikumsMuitas iestādes nodrošina to, ka visa attiecīgā informācija par muitas formalitātēm pirms preču deklarācijas iesniegšanas ir viegli pieejama ikvienam interesentam.--------------------------------------------------A.2 PIELIKUMSPIELIKUMS PAR PREČU PAGAIDU UZGLABĀŠANUIEVEŠANAIr svarīgi, lai preces pēc ievešanas atļautu izkraut no transportlīdzekļa pēc iespējas drīz. Tam piekrītot, muitas administrācijas ir ieviesušas kārtību, atbilstoši kurai kravas izkraušanu var sākt pēc iespējas drīz pēc tās ievešanas ar iespējami maz formalitātēm, kas tomēr nepieciešamas, lai nodrošinātu valsts ieņēmumus.Vairāku iemeslu dēļ no preču ievešanas līdz preču deklarācijas iesniegšanai var paiet zināms laiks. Tādā gadījumā muitas iestādes lūdz atstāt preces muitas kontrolē; tās parasti novieto norādītā vietā, kur tās uzglabā līdz preču deklarācijas iesniegšanai. Šīs vietas sauc par pagaidu noliktavām, un tās var būt ēkas un norobežotas vai nenorobežotas platības.Šo pielikumu nepiemēro preču uzglabāšanai muitas noliktavās vai brīvajās zonās.DEFINĪCIJASŠajā pielikumāa) "preču pagaidu uzglabāšana" ir preču uzglabāšana muitas kontrolē tās noteiktās ēkās un norobežotās vai nenorobežotās platībās (turpmāk tekstā — pagaidu noliktavas) līdz preču deklarācijas iesniegšanai;b) "importa nodevas un nodokļi" ir muitas nodevas un visas citas nodevas, nodokļi, maksas vai citi maksājumi, kurus iekasē vai nu importējot preces, vai saistībā ar preču importu, neieskaitot maksas un maksājumus, kas nepārsniedz sniegto pakalpojumu aptuvenās izmaksas;c) "preču deklarācija" ir deklarācija muitas noteiktajā formā, kurā attiecīgās personas norāda to muitas procedūru, kas precēm jāpiemēro, un sniedz sīkas ziņas, ko muitas iestādes lūdz norādīt šīs procedūras veikšanai;d) "muitas kontrole" ir pasākumi, ko piemēro, lai panāktu to normatīvo aktu ievērošanu, par kuru īstenošanu atbild muita;e) "drošības nauda" ir maksa, kas muitai nodrošina to, ka tiks pildītas saistības pret muitu. Drošības naudu sauc par "vispārēju", ja tā nodrošina ar vairākām darbībām saistītu saistību izpildi;f) "persona" ir gan fiziska, gan juridiska persona, ja vien konteksts neparedz citādi.PRINCIPI1. PamatnoteikumsŠis pielikums regulē preču pagaidu uzglabāšanu.2. PamatnoteikumsIzpildāmos nosacījumus un formalitātes attiecībā uz pagaidu uzglabāšanā esošām precēm norāda valsts normatīvajos aktos.DARBĪBAS JOMA3. PamatnoteikumsMuitas iestādes atļauj pagaidu noliktavu izveidi, ja tās uzskata, ka tas vajadzīgs sakarā ar tirdzniecības un ražošanas prasībām.Piezīmes1. Saskaņā ar attiecīgās valsts normatīvajiem aktiem pagaidu noliktavas var pārvaldīt vai nu muitas, vai citas iestādes, vai arī fiziskas un juridiskas personas.2. Pagaidu noliktavas var būt pieejamas visiem importētājiem un citām personām, kam ir tiesības izmantot importētās preces, bet var arī ļaut tās lietot tikai noteiktām personām.4. PamatnoteikumsPagaidu uzglabāšanu atļauj attiecībā uz visu veidu precēm neatkarīgi no to daudzuma, izcelsmes valsts vai valsts, no kuras tās ievestas. Tomēr preces, kas ir bīstamas, tādas, kas varētu ietekmēt citas preces vai kurām vajadzīga īpaša glabāšana, ļauj novietot tikai tajās pagaidu noliktavās, kuras īpaši paredzētas to glabāšanai.5. PamatnoteikumsVienīgais dokuments, kas vajadzīgs, lai preces novietotu pagaidu noliktavā, ir tas, kurā ir preču apraksts un kuru izmanto, tās uzrādot muitai.PAGAIDU NOLIKTAVU PĀRVALDĪBA6. PamatnoteikumsMuitas iestādes nosaka prasības attiecībā uz pagaidu noliktavu būvniecību, izvietojumu un pārvaldību, kā arī preču uzglabāšanas kārtību, reģistrāciju, grāmatvedību un muitas kontroli.Piezīmes:1. Kontroles vajadzībām muitas iestādes var jo īpaši:- veikt vai prasīt, lai tiktu veikta noliktavā glabāto preču uzskaite (izmantojot vai nu īpašus reģistrus, vai atbilstīgu dokumentāciju);- pastāvīgi vai periodiski uzraudzīt pagaidu noliktavu;- prasīt, lai pagaidu noliktavas tiktu slēgtas dubulti (ar atbildīgās personas slēdzeni un muitas slēdzeni);- periodiski veikt noliktavā glabāto preču inventarizāciju.2. Parasti tiek prasīts, lai preces uzglabātu slēgtās telpās. Tomēr lielas vai smagas preces, kā arī preces par kurām jāmaksā nelielas nodevas, kas būtiski neskar ieņēmumus, bieži uzglabā nenorobežotās platībās muitas uzraudzībā.7. PamatnoteikumsValsts normatīvajos aktos norāda personu vai personas, kas ir atbildīgas par importa nodevu un nodokļu maksāšanu par precēm, kuras glabā pagaidu noliktavā, bet par kurām nav noteiktā kārtībā sniegta atskaite muitas iestādēm.8. PamatnoteikumsJa no pagaidu noliktavas pārziņa, iestādes vai personas pieprasa drošības naudu, muitas iestādes pieņem vispārēju drošības naudu.9. Ieteicamā prakseDrošības nauda būtu jānosaka pēc iespējas mazāka, ņemot vērā iekasējamās importa nodevas un nodokļus.10. Ieteicamā prakseMuitas iestādēm no drošības naudas vajadzētu atteikties, ja pagaidu noliktava atrodas pienācīgā muitas uzraudzībā, jo īpaši, ja muitas pārziņā ir tās noslēgšana.ATĻAUTĀS DARBĪBAS11. PamatnoteikumsPersonām, kam ir tiesības novietot preces pagaidu noliktavā, lai sagatavotu preču deklarāciju, ir atļauts:a) tās pārbaudīt;b) svērt;c) ņemt paraugus vajadzības gadījumā, samaksājot importa nodevas un nodokļus.12. PamatnoteikumsAr pagaidu noliktavā esošām precēm ir atļauts veikt darbības, lai tās saglabātu nemainīgā stāvoklī.PiezīmeParastās darbības, kas vajadzīgas, lai preces saglabātu nemainīgā stāvoklī, var būt tīrīšana, putekļu dauzīšana, putekļu slaucīšana, šķirošana un bojātu iesaiņojumu labošana vai nomaiņa.13. Ieteicamā prakseAr pagaidu noliktavā esošām precēm saskaņā ar tādiem nosacījumiem, ko var noteikt muitas iestādes, var veikt parastās darbības, kas vajadzīgas, lai atvieglotu to izvešanu no noliktavas un to tālāku pārvadāšanu.PiezīmeŠīs darbības var ietvert šķirošanu, kraušanu, svēršanu, marķēšanu un etiķešu uzlīmēšanu. Tās var ietvert arī dažādu kravu preču apvienošanu, kuras tālāk paredzēts pārvadāt ar vienotu transporta dokumentu un/vai ar vienotu muitas dokumentu (grupēšana).PAGAIDU UZGLABĀŠANAS ILGUMS14. PamatnoteikumsJa valstu normatīvajos aktos ir noteikts pagaidu uzglabāšanas laika ierobežojums, atļautajam laikam jābūt pietiekošam, lai ļautu importētājam izpildīt vajadzīgās formalitātes preču pakļaušanai muitas procedūrai.PiezīmeNoteiktais laika posms var atšķirties atkarībā no izmantotā transporta veida un ja preces ir ievestas pa jūru, tas var būt samērā ilgs.15. Ieteicamā prakseJa attiecīgā persona to lūdz un muitas iestādes uzskata lūgumu par pamatotu, muitai būtu jāpagarina sākotnēji noteiktais laika posms.PREČU STĀVOKĻA PASLIKTINĀŠANĀS, BOJĀJUMI, ZAUDĒJUMS, IZNĪCINĀŠANA VAI PAMEŠANA16. PamatnoteikumsPreces, kurām negadījuma vai force majeure rezultātā pasliktinājies stāvoklis vai tās ir sabojātas, pirms izvešanas no pagaidu noliktavas ir atļauts atmuitot tā, it kā tās būtu importētas šādā bojātā veidā.17. PamatnoteikumsPagaidu noliktavā glabātām precēm, kas negadījuma vai force majeure dēļ ir iznīcinātas vai neatgriezeniski pazudušas, neuzliek importa nodevas un nodokļus, ar nosacījumu, ka šādu iznīcināšanu vai zaudējumu muitas iestādes atzīst par noteiktā kārtībā pienācīgi pierādītu.Jebkādām pēc iznīcināšanas palikušām preču atliekām un lūžņiem, ja tos ieved iekšējai lietošanai, uzliek importa nodevas un nodokļus, ko šādām atliekām un lūžņiem uzliktu gadījumā, ja tos importētu šādā stāvoklī.18. PamatnoteikumsSaskaņā ar muitas iestāžu lēmumu pagaidu noliktavā glabātas preces pēc tādas personas lūguma, kura ir pilnvarota ar tām rīkoties, var pilnībā vai daļēji nodot ieņēmumu dienestam vai arī muitas uzraudzībā iznīcināt vai padarīt komerciāli nevērtīgas. Šāda nodošana vai iznīcināšana nedrīkst radīt nekādas izmaksas ieņēmumu dienestam.Jebkādām pēc iznīcināšanas palikušām preču atliekām un lūžņiem, ja tos laiž apgrozībā, uzliek importa nodevas un nodokļus, ko šādām atliekām un lūžņiem uzliktu gadījumā, ja tos importētu šādā stāvoklī.IZVEŠANA NO PAGAIDU NOLIKTAVAS19. PamatnoteikumsPersonas, kam ir tiesības rīkoties ar precēm, ir tiesīgas tās no pagaidu noliktavas izvest, katrā atsevišķā gadījumā pakļaujoties attiecīgajiem nosacījumiem un formalitātēm.PiezīmeMuitas iestādes var lūgt attiecīgai personai pierādīt tās tiesības rīkoties ar precēm.PRECES, KAS NAV IZVESTAS NO PAGAIDU NOLIKTAVAS20. PamatnoteikumsValstu normatīvajos aktos nosaka kārtību, kas jāievēro gadījumos, kad preces neizved no pagaidu noliktavas norādītajā termiņā.21. Ieteicamā prakseJa muita pārdod preces, ko neizved no pagaidu noliktavas, tad pārdošanas ieņēmumus, atskaitot importa nodevas un nodokļus, un visus citus maksājumus un radušos izdevumus, vai nu nodod personai(-ām), kam ir tiesības šādus ieņēmumus saņemt, ja tas ir iespējams, vai arī uz noteiktu laiku patur muitas rīcībā.INFORMĀCIJA PAR PAGAIDU UZGLABĀŠANU22. PamatnoteikumsMuitas iestādes nodrošina to, ka visa attiecīgā informācija par preču pagaidu uzglabāšanu ir viegli pieejama ikvienam interesentam.--------------------------------------------------PIELIKUMS F.1PIELIKUMS PAR BRĪVAJĀM ZONĀMIEVEŠANADažas valstis jau sen ir uzskatījušas par vajadzīgu veicināt savu ārējo tirdzniecību un starptautisko tirdzniecību vispār, atbrīvojot no importa nodevām un nodokļiem preces, kuras ir ievestas īpašā to teritorijas daļā, kur tās tiek uzskatītas par ārpus muitas teritorijas esošu. Šādi ievestas preces nepakļauj parastajai muitas kontrolei.Šajā pielikumā minēto teritoriju sauc par "brīvo zonu", lai gan dažās valstīs to sauc vēl savādāk, piemēram, "brīvosta", "brīvā noliktava".Izšķir brīvās tirdzniecības zonas un brīvās rūpnieciskās zonas. Brīvās tirdzniecības zonās parasti ir atļautas tikai tās darbības, kas vajadzīgas, lai preces saglabātu nemainīgā stāvoklī, kā arī parastā apstrāde, lai uzlabotu to iesaiņojumu vai tirdzniecisko kvalitāti, vai arī sagatavotu tās nosūtīšanai. Brīvajās rūpnieciskajās zonās ir atļautas pārstrādes darbības.Lai gan brīvajās zonās ievestās preces attiecībā uz importa nodevām un nodokļiem parasti uzskata par esošām ārpus muitas teritorijas, zināmi attiecīgās valsts izdotie noteikumi var palikt piemērojami, piemēram, aizliegumi un ierobežojumi, kas izriet no valsts normatīvajiem aktiem. Muita brīvajā zonā var veikt arī zināmas pārbaudes, lai pārliecinātos par to, ka veiktās darbības ir saskaņā ar noteiktajām prasībām.No muitas teritorijas brīvajā zonā ievestās preces parasti atbrīvo no importa nodevām un nodokļiem vai tos atmaksā, kā arī no iekšējām nodevām un nodokļiem, ko atmaksā, preces eksportējot.Ja preces, kas nav pārstrādātas brīvajā zonā, ļauj ievest muitas teritorijā patēriņam, tām piemēro importa nodevas un nodokļus, it kā tās būtu ievestas tieši no ārvalstīm. Tomēr ārvalstu precēm, kas ir pārstrādātas brīvajā zonā, vai gadījumos, kad izmantotās preces bija vietējās izcelsmes vai tās ir importētas, samaksājot importa nodevas un nodokļus, un tās ir atbrīvotas no nodevām un nodokļiem vai tos atmaksāja, kad preces ievestas brīvajā zonā, piemēro īpašus valsts normatīvajos aktos izklāstītus aplikšanas ar nodokļiem noteikumus.Dažās valstīs muitas piedāvātās iespējas, kas pielīdzināmas brīvajām zonām, ir izkaisītas pa visu teritoriju saistībā ar citām muitas procedūrām, piemēram, muitas noliktavām, atmaksu, pagaidu ievešanu iekšējai apstrādei vai muitas tranzītu.DEFINĪCIJASŠajā pielikumā:a) "brīvā zona" ir kāda valsts teritorijas daļa, kur ievestas preces attiecībā uz importa nodevām un nodokļiem parasti uzskata par esošām ārpus muitas teritorijas, un tās nepakļauj parastajai muitas kontrolei.PiezīmeIzšķir brīvās tirdzniecības zonas un brīvās rūpnieciskās zonas. Brīvās tirdzniecības zonās preces ieved to sekojošai realizācijai, pārstrāde vai ražošana parasti ir aizliegta. Ar brīvajās rūpnieciskajās zonās ievestām precēm var veikt atļautas pārstrādes darbības;b) termins "muitas teritorija" ir tā teritorija, kurā pilnā apjomā piemēro valsts muitas normatīvos aktus;c) "importa nodevas un nodokļi" ir muitas nodevas un visas citas nodevas, nodokļi, maksas vai citi maksājumi, kurus iekasē, vai nu importējot preces, vai saistībā ar preču importu, neieskaitot maksas un maksājumus, kas nepārsniedz sniegto pakalpojumu aptuvenās izmaksas;d) "muitas kontrole" ir pasākumi, ko piemēro, lai panāktu to normatīvo aktu ievērošanu, par kuru īstenošanu atbild muita;e) "persona" ir gan fiziska, gan juridiska persona, ja vien konteksts neparedz citādi.PRINCIPS1. PamatnoteikumsŠis pielikums reglamentē brīvajās zonās piemērojamos muitas noteikumus.BRĪVO ZONU IZVEIDE2. PamatnoteikumsValsts normatīvajos aktos paredz prasības attiecībā uz brīvo zonu izveidi, preču veidus, ko ļauj ievest šajās zonās un darbībām, ko šajās zonās ar precēm var veikt.Piezīmes:1. Brīvās zonas parasti izveido jūras ostās, upju ostās, lidostās un vietās ar līdzīgām ģeogrāfiskām priekšrocībām;2. Saskaņā ar attiecīgās valsts normatīvajiem aktiem brīvās zonas var pārvaldīt vai nu muitas, vai citas iestādes, kā arī fiziskas vai juridiskas personas.3. PamatnoteikumsPrasības attiecībā uz brīvo zonu celtniecību un plānojumu, kā arī muitas kontroles kārtību izstrādā muitas iestādes.Piezīmes:1. Muitas iestādes var pieprasīt, lai brīvās zonas būtu norobežotas, var arī noteikt ierobežojumus attiecībā uz piekļūšanas veidiem un noteikt zonu darba laiku;2. Kontroles vajadzībām muitas iestādes var jo īpaši:- pastāvīgi vai periodiski uzraudzīt pieeju brīvajai zonai,- noteikt, ka personām, kuras ieved preces brīvajās zonās, jāveic uzskaite, lai varētu kontrolēt preču apriti,- pārbaudīt ievestās preces uz vietas, lai pārliecinātos, ka ar tām ir veiktas tikai atļautās darbības un ka nav ievestas neatļautas preces.4. PamatnoteikumsMuitas iestādēm ir tiesības jebkurā laikā pārbaudīt preces, kas atrodas tādas personas telpās, kura ieved preces brīvajā zonā.5. Ieteicamā prakseIevešanu brīvajā zonā nepakļauj nosacījumam, ka preces zonā jāieved vai jāuzglabā noteiktā daudzumā.6. PamatnoteikumsBrīvajā zonā atļauj ievest ne tikai tieši no ārvalstīm importētas preces, bet arī no attiecīgās valsts muitas teritorijas ievestas preces.PiezīmePreces, kas ievestas no attiecīgās valsts muitas teritorijas, var būt brīvā apgrozībā esošas preces vai preces, ko pakļauj procedūrai, ar kuru piešķir atbrīvojumu no importa nodevām un nodokļiem ar nosacījumiem, vai arī pārstrādes procedūrai.7. PamatnoteikumsEksportējot brīvajā zonā ievedamās preces, kuras var atbrīvot no importa nodevām un nodokļiem vai par kurām tos var atmaksāt, tām ir jānosaka atbrīvojums vai atmaksa tūlīt pēc tam, kad tās ir ievestas brīvajā zonā.8. PamatnoteikumsEksportējot brīvajā zonā ievedamās preces, kuras var atbrīvot no iekšējām nodevām un nodokļiem vai par kurām tos var atmaksāt, tām ir jānosaka atbrīvojums vai atmaksa tūlīt pēc tam, kad tās ievestas brīvajā zonā.PiezīmeAtbrīvojumu vai atmaksu parasti piešķir tūlīt pēc preču ievešanas brīvajā zonā. Īpašos gadījumos atbrīvojums vai atmaksa var būt atkarīga no tā, vai preces no valsts teritorijas eksportēs. Izņēmuma gadījumos var pieprasīt arī pierādījumus par preču nonākšanu galamērķa valstī.9. PamatnoteikumsIevešanu brīvajā zonā neatsaka, pamatojot to tikai ar preču izcelsmes valsti, ievešanas valsti vai galamērķa valsti.10. PamatnoteikumsNo ārvalstīm importētu preču ievešanu brīvajā zonā neliedz tikai pamatojoties uz to, ka uz precēm attiecas ierobežojumi vai aizliegumi, kas nav saistīti ar sabiedrisko kārtību, drošību, higiēnu vai veselību, vai veterināriem un fitopataloģiskiem apsvērumiem, kā arī ar patentu, preču zīmju un autortiesību aizsardzību.11. Ieteicamā praksePreces, kas ir bīstamas, kas varētu ietekmēt citas preces vai kurām vajadzīgas īpašas iekārtas, vajadzētu pieņemt tikai tajās brīvajās zonās, kas tam īpaši paredzētas.IEVEŠANA BRĪVAJĀ ZONĀ12. PamatnoteikumsJa muitai jāuzrāda dokuments par precēm, kuras brīvajā zonā ieved tieši no ārvalstīm, nešķērsojot attiecīgās valsts muitas teritoriju, muitas iestādes var prasīt uzrādīt tikai tirdzniecības vai oficiālu dokumentu (tirdzniecības faktūru, pavadzīmi, nosūtīšanas dokumentu, utt.), kurā norādītas galvenās attiecīgo preču pazīmes.13. Ieteicamā prakseJa preces brīvajā zonā ieved no attiecīgās valsts muitas teritorijas vai ja tās ir šķērsojušas šo teritoriju tranzītā, nevajadzētu prasīt aizpildīt citus dokumentus, kā tikai preču deklarāciju, kas parasti tiek prasīta attiecīgajā teritorijā, lai preces eksportētu, reeksportētu vai vestu tranzītā.14. PamatnoteikumsMuitas iestādes neiekasē drošības naudu par preču ievešanu brīvajā zonā.15. PamatnoteikumsJa muitas iestādes veic to preču kontroli, kuras paredzēts ievest brīvajā zonā, tās veic tikai tādus pasākumus, ko uzskata par vajadzīgiem, lai nodrošinātu pakļaušanos tiem normatīviem aktiem, par kuru īstenošanu atbild muita.PiezīmeMuita jo īpaši var pārliecināties par to, ka preces ir tāda veida, ko var ievest brīvajā zonā, un ka ir ievēroti visi attiecīgie aizliegumi un ierobežojumi.ATĻAUTĀS DARBĪBAS16. PamatnoteikumsPapildus iekraušanai, izkraušanai, pārkraušanai un uzglabāšanai ar brīvās tirdzniecības zonā ievestajām precēm ļauj veikt tādas darbības, kas vajadzīgas to saglabāšanai, kā arī parasto apstrādi, lai uzlabotu to iesaiņojumu vai tirdzniecisko kvalitāti, vai arī sagatavotu tās nosūtīšanai, piemēram, kravas sadalīšanu, iesaiņojumu grupēšanu, šķirošanu un pārsaiņošanu.17. PamatnoteikumsPārstrādes darbības, ko var veikt ar brīvajā rūpnieciskajā zonā ievestajām precēm, kompetentās iestādes vispārīgos jēdzienos un/vai sīki izklāsta noteikumos, ko piemēro visā brīvajā zonā, vai uzņēmumam, kas šīs darbības veic, piešķirtajā pilnvarā.PiezīmeTiesības veikt pārstrādes operācijas var pakļaut nosacījumam, ka kompetentās iestādes šīs operācijas uzskata par tādām, kas sekmē valsts ekonomiku.BRĪVAJĀ ZONĀ PATĒRĒTAS PRECES18. PamatnoteikumsValsts normatīvajos aktos uzskaita tos gadījumus, kad brīvās zonas iekšienē patērējamās preces var ievest bez nodevām un nodokļiem, un nosaka prasības, kuras jāievēro.Piezīmes:1. Brīva ievešana attiecas ne tikai uz importa nodevām un nodokļiem, bet arī uz iekšējām nodevām un nodokļiem;2. Var atļaut arī brīvu aprīkojuma ievešanu, ko izmanto tikai brīvajā zonā preču pārvadāšanai, uzglabāšanai un pārstrādei.ĪPAŠUMTIESĪBU NODOŠANA19. PamatnoteikumsIr atļauta brīvajā zonā ievestu preču īpašumtiesību nodošana.Piezīme:1. Brīvajās zonās var aizliegt pārdošanu mazumtirdzniecībā;2. Brīvajās zonās ievestās preces var izmantot kuģu un lidaparātu apgādei.IZNĪCINĀŠANA20. PamatnoteikumsBrīvajā zonā ievestas preces muitas uzraudzībā ir atļauts iznīcināt vai padarīt komerciāli bezvērtīgas.ATRAŠANĀS ILGUMS BRĪVAJĀ ZONĀ21. PamatnoteikumsPreču atrašanās ilgumam brīvajā zonā nav nekādu ierobežojumu.IZVEŠANA NO BRĪVĀS ZONAS22. PamatnoteikumsJa muitai jāuzrāda dokuments par precēm, kuras izvedot no brīvās zonas nosūta tieši uz ārvalstīm, nešķērsojot attiecīgās valsts muitas teritoriju, muitas iestādes liek uzrādīt tikai tirdzniecības vai oficiālu dokumentu (tirdzniecības faktūru, pavadzīmi, nosūtīšanas dokumentu, utt.), kurā norādītas galvenās attiecīgo preču pazīmes.23. PamatnoteikumsVienīgā deklarācija, kas ir vajadzīga precēm, ko ļauj ievest attiecīgās valsts muitas teritorijā, tās izvedot no brīvās zonas, ir preču deklarācija, ko parasti pieprasa, veicot muitas procedūru, kurai šīs preces ir pakļautas.24. Ieteicamā praksePrecēm, ko ļauj izvest no brīvās zonas uz attiecīgās valsts muitas teritoriju, būtu jāatbilst atbrīvojumam ar nosacījumiem vai pārstrādes procedūrām, kas ir spēkā saskaņā ar nosacījumiem, ko piemēro tieši no ārvalstīm importētām precēm.25. PamatnoteikumsValsts normatīvajos aktos norāda laiku, uz kuru nosaka to preču vērtību un daudzumu, kuras var tirgot vietējam patēriņam pēc izvešanas no brīvās zonas, kā arī tām uzliekamās nodevas un nodokļus.26. PamatnoteikumsValsts normatīvajos aktos izklāsta noteikumus, ko piemēro, lai noteiktu importa nodevu un nodokļu apjomu, ar ko apliekamas preces, kuras laiž apgrozībā vietējam patēriņam pēc apstrādes vai pārstrādes brīvajā zonā.Piezīmes:1. Importa nodevu un nodokļu apjomu, ko piemēro precēm, kuras laiž apgrozībā vietējam patēriņam pēc pārstrādes brīvajā zonā, var ierobežot tikai līdz to nodevu un nodokļu līmenim, ko piemēro izmantotajām ārvalstu precēm valstī, kurā tās tika ievestas brīvajā zonā, plus, ja ir izmantotas attiecīgās valsts izcelsmes preces vai tādas preces, kas ievestas, apliekot tās ar importa nodevām un nodokļiem, atbrīvojumam no iekšējām nodevām un nodokļiem vai importa nodevām un nodokļiem vai attiecīgai atmaksas summai, kad preces ieveda brīvajā zonā;2. Ja aprīkojums, ko izmanto preču pārstrādei brīvajā zonā, ir ievests bez importa nodevām un nodokļiem, var noteikt īpašu novērtēšanas procedūru.BRĪVĀS ZONAS SLĒGŠANA27. PamatnoteikumsJa brīvo zonu slēdz, attiecīgajām personām dod pietiekoši daudz laika, lai organizētu savu preču izmantošanu.INFORMĀCIJA PAR BRĪVAJĀM ZONĀM28. PamatnoteikumsMuitas iestādes nodrošina to, ka visa attiecīgā informācija par brīvajām zonām piemērojamajiem muitas noteikumiem ir viegli pieejama ikvienam interesentam.--------------------------------------------------


title: Padomes Lēmums (ES) 2015/900 (2015. gada 8. jūnijs) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības (EaSI)

text:
                  12.6.2015

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 147/19

            PADOMES LĒMUMS (ES) 2015/900
      (2015. gada 8. jūnijs)
      par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības (EaSI)
      EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
      ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 46. panta d) punktu, 149. pantu, 153. panta 2. punkta a) apakšpunktu, 175. panta trešo daļu un 218. panta 9. punktu,
      ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 2894/94 (1994. gada 28. novembris) par Eiropas Ekonomikas zona līguma īstenošanas kārtību (1) un jo īpaši tās 1. panta 3. punktu,
      ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
      tā kā:

                  (1)

                  Līgums par Eiropas Ekonomikas zonu (2) (turpmāk “EEZ līgums”) stājās spēkā 1994. gada 1. janvārī.

                  (2)

                  Saskaņā ar EEZ līguma 98. pantu EEZ Apvienotā komiteja cita starpā var lemt par EEZ līguma 31. protokola grozīšanu.

                  (3)

                  EEZ līguma 31. protokolā ietverti nosacījumi un noteikumi par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības.

                  (4)

                  Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1296/2013 (3) iekļāva EEZ līgumā ar EEZ Apvienotās komitejas 2014. gada 27. jūnija Lēmumu Nr. 151/2014 (4).

                  (5)

                  Norvēģijas ierobežoto līdzdalību programmā būtu jāpaplašina, attiecinot to uz Progress sadaļu.

                  (6)

                  Tādēļ EEZ līguma 31. protokols būtu jāgroza, lai īstenotu šo paplašināto sadarbību no 2015. gada 1. janvāra.

                  (7)

                  Tādēļ Savienības nostājas EEZ Apvienotajā komitejā pamatā vajadzētu būt pievienotajam lēmuma projektam,

            IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
      1. pants
      Nostājas, kas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz ierosināto grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības, pamatā ir EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projekts, kas pievienots šim lēmumam.
      2. pants
      Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

         Luksemburgā, 2015. gada 8. jūnijā

               Padomes vārdā –

               priekšsēdētājs

            D. REIZNIECE-OZOLA

         (1)  OV L 305, 30.11.1994., 6. lpp.

         (2)  OV L 1, 3.1.1994., 3. lpp.

         (3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1296/2013 (2013. gada 11. decembris) par Eiropas Savienības Nodarbinātības un sociālās inovācijas programmu (“EaSI”) un ar kuru groza Lēmumu Nr. 283/2010/ES, ar ko izveido Eiropas progresa mikrofinansēšanas instrumentu nodarbinātībai un sociālajai iekļaušanai (OV L 347, 20.12.2013., 238. lpp.).

         (4)  OV L 342, 27.11.2014., 61. lpp.

         PROJEKTS
         EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS Nr. …/2015
         (… gada …),
         ar ko groza EEZ līguma 31. protokolu par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības
         EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”) un jo īpaši tā 86. un 98. pantu,
         tā kā:

                     (1)

                     Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1296/2013 (2013. gada 11. decembris) par Eiropas Savienības Nodarbinātības un sociālās inovācijas programmu (“EaSI”) un ar kuru groza Lēmumu Nr. 283/2010/ES, ar ko izveido Eiropas progresa mikrofinansēšanas instrumentu nodarbinātībai un sociālajai iekļaušanai (1), ir iekļauta EEZ līgumā ar EEZ Apvienotās komitejas 2014. gada 27. jūnija Lēmumu Nr. 151/2014 (2).

                     (2)

                     Norvēģijas ierobežoto līdzdalību programmā būtu jāpaplašina, attiecinot to uz Progress sadaļu.

                     (3)

                     Tādēļ EEZ līguma 31. protokols būtu jāgroza, lai īstenotu minēto paplašināto sadarbību no 2015. gada 1. janvāra,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
         1. pants
         EEZ līguma 31. protokola 15. panta 8. punktā vārdus “EURES sadaļa” aizstāj ar vārdiem “Progress un EURES sadaļa”:
         2. pants
         Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc pēdējā paziņojuma iesniegšanas saskaņā ar EEZ līguma 103. panta 1. punktu (*).
         To piemēro no 2015. gada 1. janvāra.
         3. pants
         Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

            Briselē,

                  EEZ Apvienotās komitejas vārdā –

                  priekšsēdētājs

                  EEZ Apvienotās komitejas

                  sekretāri

            (1)  OV L 347, 20.12.2013., 238. lpp.

            (2)  OV L 342, 27.11.2014., 61. lpp.

            (*)  [Konstitucionālās prasības nav norādītas.] [Konstitucionālās prasības ir norādītas.]


title: 2006/519/EK: Padomes Lēmums ( 2006. gada 24. jūlijs ), ar ko groza 35. pantu 6. pielikumā Civildienesta noteikumiem, ko piemēro Eiropola darbiniekiem

text:
               26.7.2006

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 203/10

      PADOMES LĒMUMS

   (2006. gada 24. jūlijs),
   ar ko groza 35. pantu 6. pielikumā Civildienesta noteikumiem, ko piemēro Eiropola darbiniekiem
   (2006/519/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Civildienesta noteikumus, ko piemēro Eiropola darbiniekiem, kas noteikti ar Padomes 1998. gada 3. decembris aktu (1), un jo īpaši 6. pielikumu par pensiju shēmu,
   tā kā 6. pielikuma 35. panta 2. punktā minētā pārvērtēšana nav izrādījusies vajadzīga un būtu jāturpina 6. pielikuma 35. panta 1. punktā paredzētā aktuāro vērtību aprēķinu procedūra,
   IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Civildienesta noteikumu, ko piemēro Eiropola darbiniekiem, 6. pielikuma 35. panta 2. un 3. punktu atceļ no 2004. gada 1. janvāra.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā, un to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2006. gada 24. jūlijā

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         K. RAJAMÄKI

      (1)  OV C 26, 30.1.1999., 23. lpp. Aktā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropola Valdes 2005. gada 29. septembra aktu (OV C 68, 21.3.2006., 1. lpp.).


title: Eiropola direktora Lēmums (2016. gada 29. marts), ar ko īsteno Eiropola Valdes 1999. gada 16. novembra Lēmumu, ar kuru izteikta piekrišana Eiropola noteikumiem un procedūrām par nodokļiem, kas piemērojami algām un atalgojumiem, ko izmaksā Eiropola darbiniekiem par darbu Eiropolā

text:
               4.8.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 282/3

         EIROPOLA DIREKTORA LĒMUMS
   (2016. gada 29. marts),
   ar ko īsteno Eiropola Valdes 1999. gada 16. novembra Lēmumu, ar kuru izteikta piekrišana Eiropola noteikumiem un procedūrām par nodokļiem, kas piemērojami algām un atalgojumiem, ko izmaksā Eiropola darbiniekiem par darbu Eiropolā
   (2016/C 282/03)
   EIROPOLA DIREKTORS,
   ņemot vērā Padomes 2009. gada 6. aprīļa Lēmumu, ar ko izveido Eiropas Policijas biroju (Eiropolu) (1), (turpmāk “Eiropola izveides lēmums”), jo īpaši tā 57. panta 5. punktu, 62. un 63. pantu,
   ņemot vērā Protokolu par Eiropola, tā iestāžu locekļu, Eiropola direktora vietnieku un darbinieku privilēģijām un imunitātēm, kas izstrādāts, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienību K3. pantu un Eiropola konvencijas 41. panta 3. punktu (2), jo īpaši tā 10. pantu,
   ņemot vērā Valdes 1999. gada 16. novembra Lēmumu, ar kuru izteikta piekrišana Eiropola noteikumiem un procedūrām par nodokļiem, kas piemērojami algām un atalgojumiem, ko izmaksā Eiropola darbiniekiem par darbu Eiropolā (3),
   tā kā:

               1.

               Saskaņā ar Eiropola izveides lēmuma 57. panta 5. punktu darbiniekiem, ar kuriem netiek noslēgti līgumi saskaņā ar Eiropola izveides lēmuma 57. panta 2. punktu, turpina piemērot Eiropola Civildienesta noteikumus (4) un citus attiecīgus instrumentus.

               2.

               Eiropola izveides lēmuma 57. panta 5. punkts paredz, ka, atkāpjoties no Eiropola Civildienesta noteikumu 5. nodaļas, uz Eiropola darbiniekiem attiecina to ikgadējās atalgojuma korekcijas procentu likmi, ko Padome pieņem saskaņā ar Eiropas Savienības Civildienesta noteikumu (5) 65. pantu.

               3.

               Eiropola izveides lēmuma 57. panta 5. punkts attiecas tikai uz Eiropola Civildienesta noteikumu 5. nodaļā (43.–55. pantā) minētajiem personāla atalgojuma elementiem un neattiecas uz nodokļiem, kas piemērojami algām un atalgojumiem, kurus saskaņā ar Eiropola Civildienesta noteikumiem izmaksā Eiropola darbiniekiem par darbu Eiropolā.

               4.

               Ņemot vērā Eiropola izveides lēmuma 57. panta 5. punktā paredzētās atalgojuma korekcijas procedūras grozījumus, iepriekš minētā Valdes 1999. gada 16. novembra lēmuma pielikuma 3.a punkts pilnvaro Eiropola direktoru no 2010. gada 1. jūlija un turpmāk ik gadu piemērot vērtības, kas minētas attiecīgā pielikuma 4. punktā, ievērojot tās pašas procentu likmes, kas piemērotas saskaņā ar Eiropola izveides lēmuma 57. panta 5. punktu.

               5.

               Eiropola izveides lēmuma 57. panta 5. punktā paredzēto ikgadējo atalgojuma korekciju Eiropols ar atpakaļejošu spēku piemēroja no 2011. gada 1. jūlija (6) atbilstoši skaitļiem, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 16. aprīļa Regulā (ES) Nr. 422/2014, ar ko no 2011. gada 1. jūlija koriģē Eiropas Savienības ierēdņu un pārējo darbinieku atalgojumu un pensijas, kā arī korekcijas koeficientus, kurus piemēro šim atalgojumam un pensijām (7).

               6.

               Eiropola izveides lēmuma 57. panta 5. punktā paredzēto ikgadējo atalgojuma korekciju Eiropols ar atpakaļejošu spēku piemēroja no 2012. gada 1. jūlija (8) atbilstoši skaitļiem, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 16. aprīļa Regulā (ES) Nr. 423/2014, ar ko no 2012. gada 1. jūlija koriģē Eiropas Savienības ierēdņu un pārējo darbinieku atalgojumu un pensijas, kā arī korekcijas koeficientus, kurus piemēro šim atalgojumam un pensijām (9).

               7.

               Eiropola izveides lēmuma 57. panta 5. punktā paredzēto ikgadējo atalgojuma korekciju Eiropols ar atpakaļejošu spēku piemēroja no 2013. gada 1. jūlija (10) atbilstoši skaitļiem, kas noteikti Padomes 2013. gada 17. decembra Regulā (ES) Nr. 1416/2013, ar ko no 2013. gada 1. jūlija koriģē Eiropas Savienības ierēdņu un pārējo darbinieku atalgojuma un pensiju korekcijas koeficientus (11).

               8.

               Eiropola izveides lēmuma 57. panta 5. punktā paredzēto ikgadējo atalgojuma korekciju Eiropols ar atpakaļejošu spēku piemēroja no 2014. gada 1. jūlija atbilstoši skaitļiem, kas noteikti 2014. gada 12. decembra Ikgadējā atjauninājumā to korekcijas koeficientu pārskatīšanai, kas piemērojami Eiropas Savienības ierēdņu un citu darbinieku atalgojumam un pensijām (12).

               9.

               Eiropola Civildienesta noteikumiem pakļautajiem Eiropola darbiniekiem piemērojamais nodoklis jāgroza, lai atspoguļotu atalgojuma korekciju, kas piemērota atbilstīgi Eiropola izveides lēmuma 57. panta 5. punktam,

         IR PIEŅĒMIS ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   No 2011. gada 1. jūlija:

               —

               piemēro vērtības, kuras minētas Eiropola Valdes 1999. gada 16. novembra lēmuma pielikuma 4. pantā un kuras atjauninātas ar Eiropola direktora 2014. gada 18. aprīļa Lēmumu, ar ko īsteno Eiropola Valdes 1999. gada 16. novembra lēmumu (13).

         2. pants
   No 2012. gada 1. jūlija:

               —

               vērtību, kas minēta Eiropola Valdes 1999. gada 16. novembra lēmuma pielikuma 4. panta pirmajā teikumā, aizstāj ar 121,45 EUR;

               —

               Eiropola Valdes 1999. gada 16. novembra lēmuma pielikuma 4. pantā ietvertajā tabulā norādītās euro vienību vērtības aizstāj šādi:

                           —

                           8 % klāt summām no 122,42 EUR līdz 2 156,39 EUR;

                           —

                           10 % klāt summām no 2 156,40 EUR līdz 2 970,10 EUR;

                           —

                           12,5 % klāt summām no 2 970,11 EUR līdz 3 403,88 EUR;

                           —

                           15 % klāt summām no 3 403,89 EUR līdz 3 865,63 EUR;

                           —

                           17,5 % klāt summām no 3 865,64 EUR līdz 4 299,45 EUR;

                           —

                           20 % klāt summām no 4 299,46 EUR līdz 4 719,95 EUR;

                           —

                           22,5 % klāt summām no 4 719,96 EUR līdz 5 153,75 EUR;

                           —

                           25 % klāt summām no 5 153,76 EUR līdz 5 574,25 EUR;

                           —

                           27,5 % klāt summām no 5 574,26 EUR līdz 6 008,04 EUR;

                           —

                           30 % klāt summām no 6 008,05 EUR līdz 6 428,55 EUR;

                           —

                           32,5 % klāt summām no 6 428,56 EUR līdz 6 862,35 EUR;

                           —

                           35 % klāt summām no 6 862,36 EUR līdz 7 283,52 EUR;

                           —

                           40 % klāt summām no 7 283,53 EUR līdz 7 717,35 EUR;

                           —

                           45 % klāt summām, kas pārsniedz 7 717,36 EUR.

         3. pants
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   4. pants
   Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tam, kad to ir pieņēmis direktors.

      Hāgā, 2016. gada 29. martā

         Rob WAINWRIGHT

            Eiropola direktors

      (1)  OV L 121, 15.5.2009., 37. lpp.

      (2)  OV C 221, 19.7.1997., 2. lpp.

      (3)  OV C 65, 28.2.2001., 6. lpp.

      (4)  Padomes 1998. gada 3. decembra akts, ar kuru nosaka Civildienesta noteikumus, kas piemērojami Eiropola darbiniekiem (OV C 26, 30.1.1999., 23. lpp.).

      (5)  Padomes Regula (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 259/68 (OV L 56, 4.3.1968., 1. lpp.).

      (6)  Paziņojums par Eiropola Civildienesta noteikumiem pakļauto Eiropola darbinieku pamatalgu un pabalstu koriģēšanu atbilstīgi Padomes lēmuma 57. panta 5. punktam no 2011. gada 1. jūlija, 2012. gada 1. jūlija, 2013. gada 1. jūlija un 2014. gada 1. jūlija (OV C 282, 4.8.2016., 6. lpp.).

      (7)  OV L 129, 30.4.2014., 5. lpp.

      (8)  Skatīt 6. zemsvītras piezīmi.

      (9)  OV L 129, 30.4.2014., 12. lpp.

      (10)  Skatīt 6. zemsvītras piezīmi.

      (11)  OV L 353, 28.12.2013., 24. lpp.

      (12)  OV C 444, 12.12.2014., 10. lpp.

      (13)  OV C 211, 5.7.2014., 13. lpp.


title: Padomes Lēmums (ES) 2015/1988 (2015. gada 22. oktobris) par to, lai Savienības vārdā parakstītu Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Kosovu, no otras puses

text:
               6.11.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 290/4

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2015/1988
   (2015. gada 22. oktobris)
   par to, lai Savienības vārdā parakstītu Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Kosovu (1), no otras puses
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 37. pantu saistībā ar 31. panta 1. punktu,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 217. pantu saistībā ar 218. panta 5. punktu un 218. panta 8. punkta otro daļu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               2013. gada 21. jūnijā Padome pilnvaroja Komisiju sākt sarunas ar Kosovu par Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu (“nolīgums”). Sarunas sekmīgi noslēdzās ar nolīguma parafēšanu 2014. gada 25. jūlijā.

               (2)

               Starp Savienību un Kosovu pastāv spēcīgas saites, un tām ir kopīgas vērtības un vēlme stiprināt šīs saites un iedibināt ciešas un ilgstošas attiecības, kas balstās uz savstarpīgumu un abpusēju interesi un kas ļautu Kosovai turpmāk stiprināt un paplašināt attiecības ar Savienību.

               (3)

               “Pirmā vienošanās par principiem, kas reglamentē attiecību normalizāciju” tika panākta 2013. gada 19. aprīlī ES veicinātajā dialogā.

               (4)

               Nolīgumā paredzēta asociācijas starp ES un Kosovu izveide, nosakot savstarpējas tiesības un pienākumus, kopīgu rīcību un īpašu procedūru. Tajā ietverti arī noteikumi, uz kuriem attiecas Līguma par Eiropas Savienību (LES) V sadaļas 2. nodaļas par Savienības kopējo ārpolitiku un drošības politiku darbības joma. Tāpēc lēmums parakstīt nolīgumu būtu jābalsta uz juridisko pamatu, ar kuru paredz izveidot asociāciju, kas ļauj Savienībai uzņemties saistības visās jomās, uz kurām attiecas Līgumi, un balstoties uz juridisko pamatu nolīgumiem jomās, uz kurām attiecas LES V sadaļas 2. nodaļa.

               (5)

               Šis ir nolīgums, ko slēdz tikai ES. Saistības un sadarbība, ko saskaņā ar šo nolīgumu uzņemas Savienība, attiecas vienīgi uz jomām, kuras aptver ES acquis vai esošā Savienības politika. Šā nolīguma kā nolīguma, kuru slēdz tikai ES, parakstīšana un noslēgšana neskar līdzīgu nolīgumu būtību un darbības jomu, par kuriem paredzēts vest sarunas turpmāk. Tas arī neskar ES iestāžu pilnvaras, kas tām piešķirtas Līgumos, un ES iestāžu un dalībvalstu nostājas attiecībā uz kompetenci. Nolīgumā paredzēta daudzpusīga sadarbība dažādās politikas jomās, tostarp tieslietu un iekšlietu jomā.

               (6)

               Nolīguma parakstīšana neskar dalībvalstu nostāju par Kosovas statusu, par ko lēmumu pieņems saskaņā ar dalībvalstī pieņemto praksi un starptautiskajām tiesībām.

               (7)

               Turklāt neviens termins, formulējums vai definīcija, kas izmantota šajā lēmumā un nolīgumā, nedz atsauce uz nepieciešamo juridisko pamatu nolīguma parakstīšanai nenozīmē to, ka Savienība atzīst Kosovu par neatkarīgu valsti, kā arī nenozīmē, ka atsevišķas dalībvalstis Kosovu par tādu atzīst, ja iepriekš nav to izdarījušas. Šajā sakarā ir lietderīgi, ka šā nolīguma parakstīšanas brīdī Savienība nāktu klajā ar deklarāciju par šo jautājumu.

               (8)

               Nolīguma parakstīšana attiecībā uz jautājumiem, kuri ir Eiropas Atomenerģijas kopienas kompetencē, notiks saskaņā ar atsevišķu procedūru.

               (9)

               Nolīgums būtu jāparaksta,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo tiek atļauts Savienības vārdā parakstīt Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un Kosovu attiecībā uz daļām, uz kurām attiecas Līgums par Eiropas Savienību un Līgums par Eiropas Savienības darbību, ņemot vērā minētā nolīguma noslēgšanu (2).
   2. pants
   Savienības vārdā pieņemtā deklarācija, kas pievienota šim lēmumam, ar šo tiek apstiprināta Savienības vārdā.
   3. pants
   Šis lēmums neskar dalībvalstu un Savienības nostāju par Kosovas statusu.
   4. pants
   Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas Savienības vārdā parakstīt nolīgumu.
   5. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2015. gada 22. oktobrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         F. ETGEN

      (1)  Šis nosaukums neskar nostājas par statusu un atbilst ANO DP Rezolūcijai 1244(1999) un Starptautiskās Tiesas atzinumam par Kosovas neatkarības deklarāciju.

      (2)  Nolīguma tekstu publicēs kopā ar lēmumu par tā noslēgšanu.

      Savienības vārdā sniegta deklarācija

         “Lēmums parakstīt Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu, ņemot vērā tā noslēgšanu vēlāk, tostarp lēmuma juridiskais pamats, neskar dalībvalstu nostājas par Kosovas statusu un nenozīmē to, ka Savienība atzīst Kosovu (1) par neatkarīgu valsti, kā arī nenozīmē, ka atsevišķas dalībvalstis Kosovu par tādu atzīst, ja iepriekš nav to izdarījušas.”

         (1)  Šis nosaukums neskar nostājas par statusu un atbilst ANO DP Rezolūcijai 1244 (1999) un Starptautiskās Tiesas atzinumam par Kosovas neatkarības deklarāciju.


title: 2014/694/ES: Padomes Lēmums ( 2014. gada 29. septembris ), ar ko ieceļ trīs Reģionu komitejas locekļus un divus locekļu aizstājējus no Francijas

text:
               3.10.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 289/22

         PADOMES LĒMUMS
   (2014. gada 29. septembris),
   ar ko ieceļ trīs Reģionu komitejas locekļus un divus locekļu aizstājējus no Francijas

      (2014/694/ES)

   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 305. pantu,
   ņemot vērā Francijas valdības priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2009. gada 22. decembrī un 2010. gada 18. janvārī pieņēma Lēmumus 2009/1014/ES (1) un 2010/29/ES (2), ar ko laikposmam no 2010. gada 26. janvāra līdz 2015. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus.

               (2)

               Pēc Bruno BOURG-BROC kunga, Michel DELEBARRE kunga un Jean-Louis JOSEPH kunga pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojušās trīs Reģionu komitejas locekļu vietas.

               (3)

               Pēc Jean-Michel DACLIN kunga un Claudine LEDOUX kundzes pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojušās divas Reģionu komitejas locekļu aizstājēju vietas,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2015. gada 25. janvārim, Reģionu komitejā tiek iecelti:

               a)

               par locekļiem:

                           —

                              Bruno BOURG-BROC kungs, Conseiller municipal de Châlons-en-Champagne (pilnvaru maiņa),

                           —

                              Michel DELEBARRE kungs, Conseiller municipal de Dunkerque (pilnvaru maiņa),

                           —

                              Françoise MESNARD kundze, Maire de Saint-Jean d'Angély;

                     un

               b)

               par locekļu aizstājējiem:

                           —

                              Karine DOGNIN-SAUZE kundze, Adjointe au Maire de Lyon,

                           —

                              Dominique LEVEQUE kungs, Maire d'Aÿ.

         2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2014. gada 29. septembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         S. GOZI

      (1)  OV L 348, 29.12.2009., 22. lpp.

      (2)  OV L 12, 19.1.2010., 11. lpp.


title: 2014/719/KĀDP: Politikas un drošības komitejas Lēmums EUTM MALI/3/2014 ( 2014. gada 9. oktobris ) par ES misijas komandiera iecelšanu Eiropas Savienības militārajai misijai, lai palīdzētu Mali bruņoto spēku apmācībā ( EUTM Mali ), un ar ko atceļ Lēmumu EUTM MALI/1/2014

text:
               18.10.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 300/49

         POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJAS LĒMUMS EUTM MALI/3/2014
   (2014. gada 9. oktobris)
   par ES misijas komandiera iecelšanu Eiropas Savienības militārajai misijai, lai palīdzētu Mali bruņoto spēku apmācībā (EUTM Mali), un ar ko atceļ Lēmumu EUTM MALI/1/2014

      (2014/719/KĀDP)

   POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 38. pantu,
   ņemot vērā Padomes Lēmumu 2013/34/KĀDP (2013. gada 17. janvāris) par Eiropas Savienības militāro misiju, lai palīdzētu Mali bruņoto spēku apmācībā (EUTM Mali) (1), un jo īpaši tā 5. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Lēmuma 2013/34/KĀDP 5. panta 1. punktu Padome pilnvaroja Politikas un drošības komiteju (PDK) saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 38. pantu pieņemt attiecīgus lēmumus par EUTM Mali politisko kontroli un stratēģisko vadību, tostarp pieņemt lēmumus par nākamo ES misijas komandieru iecelšanu amatā.

               (2)

               PDK 2014. gada 18. martā pieņēma Lēmumu EUTM MALI/1/2014 (2), ar ko par ES misijas EUTM Mali komandieri tika iecelts brigādes ģenerālis Marc RUDKIEWICZ.

               (3)

               Spānija 2014. gada 26. septembrī ierosināja par jauno ES misijas EUTM Mali komandieri iecelt brigādes ģenerāli Alfonso GARCIA-VAQUERO PRADAL, kas aizstātu brigādes ģenerāli Marc RUDKIEWICZ.

               (4)

               ES Militārā komiteja 2014. gada 30. septembrī Politikas un drošības komitejai (PDK) ieteica pēc brigādes ģenerāļa Marc RUDKIEWICZ par ES misijas EUTM Mali komandieri iecelt brigādes ģenerāli Alfonso GARCÍA-VAQUERO PRADAL.

               (5)

               Lēmums EUTM MALI/1/2014 būtu jāatceļ.

               (6)

               Saskaņā ar 5. pantu Protokolā (Nr. 22) par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās ar aizsardzību saistītu Savienības lēmumu un rīcību izstrādē un īstenošanā,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo brigādes ģenerālis Alfonso GARCÍA-VAQUERO PRADAL no 2014. gada 24. oktobra tiek iecelts par ES misijas komandieri Eiropas Savienības militārajā misijai, lai palīdzētu Mali bruņoto spēku apmācībā (EUTM MALI).
   2. pants
   Ar šo tiek atcelts Lēmums EUTM MALI/1/2014.
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2014. gada 9. oktobrī

            Politikas un drošības komitejas vārdā –

            priekšsēdētājs

         W. STEVENS

      (1)  OV L 14, 18.1.2013., 19. lpp.

      (2)  Politikas un drošības komitejas Lēmums EUTM MALI/1/2014 (2014. gada 18. marts) par ES misijas komandiera iecelšanu Eiropas Savienības militārajai misijai, lai palīdzētu Mali bruņoto spēku apmācībā (EUTM MALI) (OV L 95, 29.3.2014., 30. lpp.).