title: Padomes Lēmums (KĀDP) 2017/917 (2017. gada 29. maijs), ar ko groza Lēmumu 2013/255/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Sīriju

text:
               30.5.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 139/62

         PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2017/917
   (2017. gada 29. maijs),
   ar ko groza Lēmumu 2013/255/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Sīriju
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 29. pantu,
   ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2013. gada 31. maijā pieņēma Lēmumu 2013/255/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Sīriju (1).

               (2)

               Padome 2016. gada 27. maijā pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2016/850 (2), pagarinot Lēmumā 2013/255/KĀDP izklāstītos ierobežojošos pasākumus līdz 2017. gada 1. jūnijam.

               (3)

               Pamatojoties uz Lēmuma 2013/255/KĀDP pārskatīšanu, ierobežojošie pasākumi būtu vēlreiz jāpagarina līdz 2018. gada 1. jūnijam.

               (4)

               Lēmuma 2013/255/KĀDP I pielikumā iekļautie ieraksti par dažām personām, vienībām un struktūrām, uz kurām attiecina ierobežojošos pasākumus, būtu jāatjaunina un jāgroza.

               (5)

               Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Lēmums 2013/255/KĀDP un Lēmuma 2013/255/KĀDP I pielikums,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Lēmuma 2013/255/KĀDP 34. pantu aizstāj ar šādu:

      “34. pants
      Šo lēmumu piemēro līdz 2018. gada 1. jūnijam. To pastāvīgi pārskata. To var pēc vajadzības atjaunināt vai grozīt, ja Padome uzskata, ka tā mērķi nav sasniegti.”

   2. pants
   Lēmuma 2013/255/KĀDP I pielikumu groza saskaņā ar šā lēmuma pielikumu.
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2017. gada 29. maijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         C. CARDONA

      (1)  OV L 147, 1.6.2013., 14. lpp.

      (2)  Padomes Lēmums (KĀDP) 2016/850 (2016. gada 27. maijs), ar ko groza Lēmumu 2013/255/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Sīriju (OV L 141, 28.5.2016., 125. lpp.).

      PIELIKUMS
      Lēmuma 2013/255/KĀDP I pielikumu groza šādi:

                  1)

                  A iedaļā (“Personas”) ierakstus par turpmāk minētajām personām aizstāj ar šādiem ierakstiem:

                              Vārds, uzvārds

                              Identifikācijas informācija

                              Pamatojums

                              Sarakstā iekļaušanas datums

                              “13.

                              Munzir (
                                 ) (jeb Mundhir, Monzer) Jamil Al-Assad (
                                 )

                              Dzimšanas datums: 1961. gada 1. marts;
                              dzimšanas vieta: Kerdaha, Latakia province;
                              pase Nr. 86449 un Nr. 842781.

                                 Shabiha kaujinieku rindās iesaistīts vardarbībā pret civiliedzīvotājiem.

                              9.5.2011.

                              37.

                           Brigādes ģenerālis Rafiq (
                                 ) (jeb Rafeeq) Shahadah (
                                 ) (jeb Shahada, Shahade, Shahadeh, Chahada, Chahade, Chahadeh, Chahada)

                              Dzimšanas vieta: Jablah, Latakia province.

                              Bijušais Sīrijas Militārā izlūkdienesta (SMI) 293. nodaļas (Iekšlietas) vadītājs Damascus. Tieši iesaistīts represijās un vardarbībā pret civiliedzīvotājiem Damascus. Prezidenta Bashar Al-Assad padomnieks stratēģiskos un militārās izlūkošanas jautājumos.

                              23.8.2011.

                              53.

                              Adib (
                                 ) Mayaleh (
                                 ) (jeb André Mayard)

                              Dzimšanas datums: 1955. gada 15. maijs;
                              dzimšanas vieta: Bassir.

                              Bijušais Ekonomikas un ārējās tirdzniecības ministrs, pie varas pēc 2011. gada maija (iecelts 2016. gada jūlijā). Kā bijušais valdības ministrs ir līdzatbildīgs par režīma īstenotajām vardarbīgajām represijām pret civiliedzīvotājiem. Adib Mayaleh bija atbildīgs arī par ekonomiska un finansiāla atbalsta sniegšanu Sīrijas režīmam, iepriekš darbojoties kā Sīrijas Centrālās bankas vadītājs.

                              15.5.2012.

                              59.

                           Ģenerālis Ghassan (
                                 ) Belal (
                                 )

                              4. divīzijas rezerves štāba ģenerālis. Maher al-Assad padomnieks un drošības operāciju koordinators. Atbildīgs par represijām pret civiliedzīvotājiem visā Sīrijā un iesaistīts vairākos karadarbības pārtraukšanas pārkāpumos Ghouta.

                              14.11.2011.

                              66.

                              Kifah (
                                 ) Moulhem (
                                 ) (jeb Moulhim, Mulhem, Mulhim)

                              Bataljona komandieris 4. divīzijā. 2015. gada jūlijā iecelts par Militārās izlūkošanas nodaļas vadītāja vietnieku. Atbildīgs par represijām, kas Deir ez-Zor vērstas pret civiliedzīvotājiem.

                              14.11.2011.

                              106.

                           Dr. Wael (
                                 ) Nader (
                                 ) Al –Halqi (
                                 ) (jeb Al-Halki)

                              Dzimis: 1964. gadā;
                              dzimšanas vieta: Dara'a province.

                              Bijušais premjerministrs, amatā līdz 2016. gada 3. jūlijam, un bijušais veselības ministrs. Kā bijušais valdības ministrs ir līdzatbildīgs par režīma īstenotajām vardarbīgajām represijām pret civiliedzīvotājiem.

                              27.2.2012.

                              109.

                              Imad (
                                 ) Mohammad (
                                 ) (jeb Mohamed, Muhammad, Mohammed) Deeb Khamis (
                                 ) (jeb Imad Mohammad Dib Khamees)

                              Dzimšanas datums: 1961. gada 1. augusts;
                              dzimšanas vieta: netālu no Damascus.

                              Premjerministrs un bijušais elektroenerģijas ministrs. Kā valdības ministrs ir līdzatbildīgs par režīma vardarbīgajām represijām pret civiliedzīvotājiem.

                              23.3.2012.

                              110.

                              Omar (
                                 ) Ibrahim (
                                 ) Ghalawanji (
                                 )

                              Dzimis: 1954. gadā;
                              dzimšanas vieta: Tartous.

                              Bijušais premjerministra vietnieks pakalpojumu lietu jomā, bijušais vietējās administrācijas ministrs, amatā līdz 2016. gada 3. jūlijam. Kā bijušais valdības ministrs ir līdzatbildīgs par režīma īstenotajām vardarbīgajām represijām pret civiliedzīvotājiem.

                              23.3.2012.

                              117.

                              Adnan (
                                 ) Hassan (
                                 ) Mahmoud (
                                 )

                              Dzimis: 1966. gadā;
                              dzimšanas vieta: Tartous.

                              Sīrijas vēstnieks Irānā. Bijušais informācijas ministrs, amatā pēc 2011. gada maija. Kā bijušais valdības ministrs ir līdzatbildīgs par režīma īstenotajām vardarbīgajām represijām pret civiliedzīvotājiem.

                              23.9.2011.

                              157.

                           Inženieris Bassam (
                                 ) Hanna (
                                 )

                              Bijušais ūdens resursu ministrs, amatā pēc 2011. gada maija. Kā bijušais valdības ministrs ir līdzatbildīgs par režīma īstenotajām vardarbīgajām represijām pret civiliedzīvotājiem.

                              16.10.2012.

                              162.

                           Dr. Mahmoud (
                                 ) Ibraheem (
                                 ) (jeb Ibrahim) Sa'iid (
                                 ) (jeb Said, Sa'eed, Saeed)

                              Bijušais transporta ministrs, amatā pēc 2011. gada maija. Kā bijušais valdības ministrs ir līdzatbildīgs par režīma īstenotajām vardarbīgajām represijām pret civiliedzīvotājiem.

                              16.10.2012.

                              166.

                           Dr. Lubana (
                                 ) (jeb Lubanah) Mushaweh (
                                 ) (jeb Mshaweh, Mshawweh, Mushawweh)

                              Dzimusi 1955. gadā;
                              dzimšanas vieta: Damascus.

                              Bijusī kultūras ministre, amatā pēc 2011. gada maija. Kā bijusī valdības ministre ir līdzatbildīga par režīma īstenotajām vardarbīgajām represijām pret civiliedzīvotājiem.

                              16.10.2012.

                              168.

                              Omran (
                                 ) Ahed (
                                 ) Al Zu'bi (
                                 ) (jeb Al Zoubi, Al Zo'bi, Al Zou'bi)

                              Dzimis: 1959. gada 27. septembrī;
                              dzimšanas vieta: Damascus.

                              Bijušais informācijas ministrs, amatā pēc 2011. gada maija. Kā bijušais valdības ministrs ir līdzatbildīgs par režīma īstenotajām vardarbīgajām represijām pret civiliedzīvotājiem.

                              16.10.2012.

                              170.

                              Najm (
                                 ) (jeb Nejm) Hamad (
                                 ) Al Ahmad (
                                 ) (jeb Al-Ahmed)

                              Bijušais tieslietu ministrs, amatā pēc 2011. gada maija. Kā bijušais valdības ministrs ir līdzatbildīgs par režīma īstenotajām vardarbīgajām represijām pret civiliedzīvotājiem.

                              16.10.2012.

                              171.

                           Dr. Abdul- Salam (

                                 ) Al Nayef (
                                 )

                              Bijušais veselības ministrs, amatā pēc 2011. gada maija. Kā bijušais valdības ministrs ir līdzatbildīgs par režīma īstenotajām vardarbīgajām represijām pret civiliedzīvotājiem.

                              16.10.2012.

                              173.

                           Dr. Nazeera (
                                 ) (jeb Nazira, Nadheera, Nadhira) Farah (
                                 ) Sarkees (
                                 ) (jeb Sarkis)

                              Bijusī vides lietu valsts ministre, amatā pēc 2011. gada maija. Kā bijusī valdības ministre ir līdzatbildīga par režīma īstenotajām vardarbīgajām represijām pret civiliedzīvotājiem.

                              16.10.2012.

                              176.

                              Abdullah (
                                 ) (jeb Abdallah) Khaleel (
                                 ) (jeb Khalil) Hussein (
                                 ) (jeb Hussain)

                              Bijušais valsts ministrs, amatā pēc 2011. gada maija. Kā bijušais valdības ministrs ir līdzatbildīgs par režīma īstenotajām vardarbīgajām represijām pret civiliedzīvotājiem.

                              16.10.2012.

                              177.

                              Jamal (
                                 ) Sha'ban (
                                 ) (jeb Shaaban) Shaheen (
                                 )

                              Bijušais valsts ministrs, amatā pēc 2011. gada maija. Kā bijušais valdības ministrs ir līdzatbildīgs par režīma īstenotajām vardarbīgajām represijām pret civiliedzīvotājiem.

                              16.10.2012.

                              181.

                              Suleiman Al Abbas

                              Bijušais naftas un minerālresursu ministrs, amatā pēc 2011. gada maija. Kā bijušais valdības ministrs ir līdzatbildīgs par vardarbīgajām represijām pret Sīrijas iedzīvotājiem.

                              24.6.2014.

                              182.

                              Kamal Eddin Tu'ma

                              Dzimšanas datums: 1959. gads.

                              Bijušais rūpniecības ministrs, amatā pēc 2011. gada maija. Kā bijušais valdības ministrs ir līdzatbildīgs par režīma īstenotajām vardarbīgajām represijām pret civiliedzīvotājiem.

                              24.6.2014.

                              183.

                              Kinda al-Shammat (jeb Shmat)

                              Dzimšanas datums: 1973. gads.

                              Bijusī sociālo lietu ministre, amatā pēc 2011. gada maija. Kā bijusī valdības ministre ir līdzatbildīga par režīma īstenotajām vardarbīgajām represijām pret civiliedzīvotājiem.

                              24.6.2014.

                              184.

                              Hassan Hijazi

                              Dzimšanas datums: 1964. gads.

                              Bijušais darba ministrs, amatā pēc 2011. gada maija. Kā bijušais valdības ministrs ir līdzatbildīgs par režīma īstenotajām vardarbīgajām represijām pret civiliedzīvotājiem.

                              24.6.2014.

                              185.

                                 Ismael Ismael (jeb Ismail Ismail, jeb Isma'Il Isma'il)

                              Dzimis: 1955. gadā.

                              Bijušais finanšu ministrs, amatā pēc 2011. gada maija. Kā bijušais valdības ministrs ir līdzatbildīgs par režīma īstenotajām vardarbīgajām represijām pret civiliedzīvotājiem.

                              24.6.2014.

                              186.

                              Dr. Khodr Orfali (jeb Khud/Khudr Urfali/Orphaly)

                              Dzimšanas datums: 1956. gads.

                              Bijušais ekonomikas un ārējās tirdzniecības ministrs, amatā pēc 2011. gada maija. Kā bijušais valdības ministrs ir līdzatbildīgs par režīma īstenotajām vardarbīgajām represijām pret civiliedzīvotājiem.

                              24.6.2014.

                              187.

                              Samir Izzat Qadi Amin

                              Dzimšanas datums: 1966. gads.

                              Bijušais iekšējās tirdzniecības un patērētāju aizsardzības ministrs, amatā pēc 2011. gada maija. Kā bijušais valdības ministrs ir līdzatbildīgs par režīma īstenotajām vardarbīgajām represijām pret civiliedzīvotājiem.

                              24.6.2014.

                              189.

                              Dr. Malek Ali (jeb Malik)

                              Dzimšanas datums: 1956. gads.

                              Bijušais augstākās izglītības ministrs, amatā pēc 2011. gada maija. Kā bijušais valdības ministrs ir līdzatbildīgs par režīma īstenotajām vardarbīgajām represijām pret civiliedzīvotājiem.

                              24.6.2014.

                              191.

                              Dr. Hassib Elias Shammas (jeb Hasib)

                              Dzimšanas datums: 1957. gads.

                              Bijušais valsts ministrs, amatā pēc 2011. gada maija. Kā bijušais valdības ministrs ir līdzatbildīgs par režīma īstenotajām vardarbīgajām represijām pret civiliedzīvotājiem.

                              24.6.2014.

                              1.

                                 Houmam Jaza'iri (jeb Humam al- Jazaeri, Hammam al-Jazairi)

                              Dzimis: 1977. gadā.

                              Bijušais ekonomikas un ārējās tirdzniecības ministrs, amatā pēc 2011. gada maija. Kā bijušais valdības ministrs ir līdzatbildīgs par vardarbīgajām represijām pret Sīrijas iedzīvotājiem.

                              21.10.2014.

                              2.

                              Mohamad Amer Mardini (jeb Mohammad Amer Mardini)

                              Dzimšanas datums: 1959. gads;
                              dzimšanas vieta: Damascus.

                              Bijušais augstākās izglītības ministrs, amatā pēc 2011. gada maija (iecelts 27.8.2014.). Kā bijušais valdības ministrs ir līdzatbildīgs par režīma īstenotajām vardarbīgajām represijām pret civiliedzīvotājiem.

                              21.10.2014.

                              3.

                              Mohamad Ghazi Jalali (jeb Mohammad Ghazi al-Jalali)

                              Dzimšanas datums: 1969. gads;
                              dzimšanas vieta: Damascus.

                              Bijušais komunikācijas un tehnoloģiju ministrs, amatā pēc 2011. gada maija (iecelts 27.8.2014.). Kā bijušais valdības ministrs ir līdzatbildīgs par režīma īstenotajām vardarbīgajām represijām pret civiliedzīvotājiem.

                              21.10.2014.

                              4.

                              Kamal Cheikha (jeb Kamal al-Sheikha)

                              Dzimšanas datums: 1961. gads;
                              dzimšanas vieta: Damascus.

                              Bijušais ūdensresursu ministrs, amatā pēc 2011. gada maija (iecelts 27.8.2014.). Kā bijušais valdības ministrs ir līdzatbildīgs par režīma īstenotajām vardarbīgajām represijām pret civiliedzīvotājiem.

                              21.10.2014.

                              5.

                              Hassan Nouri (jeb Hassan al-Nouri)

                              Dzimšanas datums: 1960. gada 9. februāris.

                              Bijušais administratīvās attīstības ministrs, amatā pēc 2011. gada maija (iecelts 27.8.2014.). Kā bijušais valdības ministrs ir līdzatbildīgs par režīma īstenotajām vardarbīgajām represijām pret civiliedzīvotājiem.

                              21.10.2014.

                              7.

                              Khalaf Souleymane Abdallah (jeb Khalaf Sleiman al-Abdullah)

                              Dzimšanas datums: 1960. gads;
                              dzimšanas vieta: Deir ez-Zor.

                              Bijušais darba ministrs, amatā pēc 2011. gada maija (iecelts 27.8.2014.). Kā bijušais valdības ministrs ir līdzatbildīgs par režīma īstenotajām vardarbīgajām represijām pret civiliedzīvotājiem.

                              21.10.2014.

                              9.

                              Hassan Safiyeh (jeb Hassan Safiye)

                              Dzimšanas datums: 1949. gads;
                              dzimšanas vieta: Latakia.

                              Bijušais iekšējās tirdzniecības un patērētāju aizsardzības ministrs, amatā pēc 2011. gada maija (iecelts 27.8.2014.). Kā bijušais valdības ministrs ir līdzatbildīgs par režīma īstenotajām vardarbīgajām represijām pret civiliedzīvotājiem.

                              21.10.2014.

                              10.

                              Issam Khalil

                              Dzimšanas datums: 1965. gads;
                              dzimšanas vieta: Banias.

                              Bijušais kultūras ministrs, amatā pēc 2011. gada maija (iecelts 27.8.2014.). Kā bijušais valdības ministrs ir līdzatbildīgs par režīma īstenotajām vardarbīgajām represijām pret civiliedzīvotājiem.

                              21.10.2014.

                              11.

                              Mohammad Mouti' Mouayyad (jeb Mohammad Muti'a Moayyad)

                              Dzimšanas datums: 1968. gads;
                              dzimšanas vieta: Ariha (Idlib).

                              Bijušais valsts ministrs, amatā pēc 2011. gada maija (iecelts 27.8.2014.). Kā bijušais valdības ministrs ir līdzatbildīgs par režīma īstenotajām vardarbīgajām represijām pret civiliedzīvotājiem.

                              21.10.2014.

                              12.

                              Ghazwan Kheir Bek (jeb Ghazqan Kheir Bek)

                              Dzimšanas datums: 1961. gads;
                              dzimšanas vieta: Latakia.

                              Bijušais transporta ministrs, amatā pēc 2011. gada maija (iecelts 27.8.2014.). Kā bijušais valdības ministrs ir līdzatbildīgs par režīma īstenotajām vardarbīgajām represijām pret civiliedzīvotājiem.

                              21.10.2014.

                              217.

                           Atef Naddaf

                              Dzimšanas datums: 1956. gads;
                              dzimšanas vieta: Damascus lauku teritorija.

                              Augstākās izglītības ministrs.
                              Iecelts 2016. gada jūlijā.

                              14.11.2016.

                              218.

                              Hussein Makhlouf (jeb Makhluf)

                              Dzimšanas datums: 1964. gads;
                              dzimšanas vieta: Lattakia.
                              Bijušais Damascus provinces gubernators.

                              Vietējās pārvaldes ministrs.
                              Iecelts 2016. gada jūlijā.

                                 Rami Makhlouf brālēns.

                              14.11.2016.

                              219.

                              Ali Al-Zafir (jeb al-Dafeer)

                              Dzimšanas datums: 1962. gads;
                              dzimšanas vieta: Tartous.

                              Komunikācijas un tehnoloģiju ministrs.
                              Iecelts 2016. gada jūlijā.

                              14.11.2016.

                              220.

                           Ali Ghanem

                              Dzimšanas datums: 1963. gads;
                              dzimšanas vieta: Damascus.

                              Naftas un minerālresursu ministrs.
                              Iecelts 2016. gada jūlijā.

                              14.11.2016.

                              221.

                              Mohammed (jeb Mohamed, Muhammad, Mohammad) Ramez Tourjman (jeb Tourjuman) (
                                 )

                              Dzimšanas datums: 1966. gads;
                              dzimšanas vieta: Damascus.

                              Informācijas ministrs.
                              Iecelts 2016. gada jūlijā.

                              14.11.2016.

                              222.

                              Mohammad (jeb Mohamed, Muhammad, Mohammad) al-Ahmed (jeb al-Ahmad)

                              Dzimšanas datums: 1961. gads;
                              dzimšanas vieta: Lattakia.

                              Kultūras ministrs.
                              Iecelts 2016. gada jūlijā.

                              14.11.2016.

                              223.

                              Ali Hamoud (jeb Hammoud)

                              Dzimšanas datums: 1964. gads;
                              dzimšanas vieta: Tartous.

                              Transporta ministrs.
                              Iecelts 2016. gada jūlijā.

                              14.11.2016.

                              224.

                              Mohammed Zuhair (jeb Zahir) Kharboutli

                              Dzimšanas vieta: Damascus

                              Elektroenerģijas ministrs.
                              Iecelts 2016. gada jūlijā.

                              14.11.2016.

                              225.

                              Maamoun (jeb Ma'moun) Hamdan

                              Dzimšanas datums: 1958. gads;
                              dzimšanas vieta: Damascus.

                              Finanšu ministrs.
                              Iecelts 2016. gada jūlijā.

                              14.11.2016.

                              226.

                              Nabil al-Hasan (jeb al-Hassan)

                              Dzimšanas datums: 1963. gads;
                              dzimšanas vieta: Aleppo.

                              Ūdensresursu ministrs.
                              Iecelts 2016. gada jūlijā.

                              14.11.2016.

                              227.

                              Ahmad al-Hamu (jeb al-Hamo)

                              Dzimšanas datums: 1947. gads.

                              Rūpniecības ministrs.
                              Iecelts 2016. gada jūlijā.

                              14.11.2016.

                              228.

                              Abdullah al-Gharbi (jeb al-Qirbi)

                              Dzimšanas datums: 1962. gads;
                              dzimšanas vieta: Damascus.

                              Iekšējās tirdzniecības un patērētāju aizsardzības ministrs.
                              Iecelts 2016. gada jūlijā.

                              14.11.2016.

                              229.

                           Abdullah Abdullah (
                                 )

                              Dzimšanas datums: 1956. gads.

                              Valsts ministrs.
                              Iecelts 2016. gada jūlijā.

                              14.11.2016.

                              230.

                           Salwa Abdullah

                              Dzimšanas datums: 1953. gads;
                              dzimšanas vieta: Quneitra.

                              Valsts ministre.
                              Iecelta 2016. gada jūlijā.

                              14.11.2016.

                              231.

                              Rafe'a Abu Sa'ad (jeb Saad)

                              Dzimšanas datums: 1954. gads;
                              dzimšanas vieta: Habran ciems (Sweida province).

                              Valsts ministrs.
                              Iecelts 2016. gada jūlijā.

                              14.11.2016.

                              232.

                           Wafiqa Hosni

                              Dzimšanas datums: 1952. gads;
                              dzimšanas vieta: Damascus.

                              Valsts ministre.
                              Iecelta 2016. gada jūlijā.

                              14.11.2016.

                              233.

                              Rima Al-Qadiri (jeb Al-Kadiri)

                              Dzimšanas datums: 1963. gads;
                              dzimšanas vieta: Damascus.

                              Sociālo lietu ministre (kopš 2015. gada augusta).

                              14.11.2016.

                              236.

                           Saji' Darwish (jeb Saji Jamil Darwish, Sajee Darwish, Sjaa Darwis) (
                                 )

                              Dzimšanas datums: 1957. gada 11. janvāris.
                              Dienesta pakāpe: ģenerālmajors, Sīrijas Arābu Gaisa spēki.

                              Viņam ir ģenerālmajora pakāpe, viņš ir augsta ranga militārpersona un komandieris Sīrijas Arābu Gaisa spēku 22. divīzijā, amatā pēc 2011. gada maija.
                              Darbojas ķīmisko ieroču izplatīšanas jomā un ir atbildīgs par vardarbīgajām represijām pret civiliedzīvotājiem: kā Sīrijas Arābu Gaisa spēku augsta ranga virsnieks un 22. divīzijas komandieris ir atbildīgs par ķīmisko ieroču izmantošanu ar gaisa kuģiem, ko ekspluatē no 22. divīzijas kontrolē esošajām gaisa spēku bāzēm, tostarp par uzbrukumu uz Talmenes, kuru, kā norādīts Kopīgā izmeklēšanas mehānisma sagatavotajā ziņojumā, veica Hama lidlaukā bāzēti režīma helikopteri.

                              21.3.2017.”

                  2)

                  A iedaļā (“Personas”) iekļauj šādus ierakstus par turpmāk minētajām personām:

                              Vārds, uzvārds

                              Identifikācijas informācija

                              Pamatojums

                              Sarakstā iekļaušanas datums

                              “239.

                              Hisham Mohammad Mamdouh al-Sha'ar

                              Dzimšanas datums: 1958. gads;
                              dzimšanas vieta: Damascus, Sīrija

                              Tieslietu ministrs. Iecelts 2017. gada martā.

                              30.5.2017.

                              240.

                              Mohammad Samer Abdelrahman al-Khalil

                              Ekonomikas un ārējās tirdzniecības ministrs. Iecelts 2017. gada martā.

                              30.5.2017.

                              241.

                              Salam Mohammad al-Saffaf

                              Dzimšanas datums: 1979. gads

                              Administratīvās attīstības ministrs. Iecelts 2017. gada martā.

                              30.5.2017.”

                  3.

                  B iedaļā (“Vienības”) ierakstu par turpmāk minēto vienību aizstāj ar šādu ierakstu:

                              Nosaukums

                              Identifikācijas informācija

                              Pamatojums

                              Sarakstā iekļaušanas datums

                              “36.

                                 Ebla Petroleum Companyjeb Ebco

                                             Head Office Mazzeh Villat Ghabia Dar Es Saada 16,

                                             P.O. Box9120,

                                          Damaska, Sīrija

                                          Tālr. +963 116691100

                                 GPCkopuzņēmums. Finansiāli atbalsta režīmu.

                              23.1.2012.”


title: Padomes Lēmums (1995. gada 10. aprīlis) par pagaidu piemērošanu attiecībā uz 1988. gada 9. decembrī parafēto Eiropas Kopienas un Ķīnas Tautas Republikas Nolīgumu par to tekstilizstrādājumu tirdzniecību, uz kuriem neattiecas MFA divpusējā vienošanās par tekstilizstrādājumu tirdzniecību, kas pagarināta un grozīta ar 1992. gada 8. decembrī parafēto vēstuļu apmaiņu

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31995D0155

Oficiālais Vēstnesis L 104 , 06/05/1995 Lpp. 0001 - 0001

		Padomes Lēmums(1995. gada 10. aprīlis)par pagaidu piemērošanu attiecībā uz 1988. gada 9. decembrī parafēto Eiropas Kopienas un Ķīnas Tautas Republikas Nolīgumu par to tekstilizstrādājumu tirdzniecību, uz kuriem neattiecas MFA divpusējā vienošanās par tekstilizstrādājumu tirdzniecību, kas pagarināta un grozīta ar 1992. gada 8. decembrī parafēto vēstuļu apmaiņu(95/155/EK)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, jo īpaši 113. pantu saistībā ar 228. panta 2. punkta pirmo teikumu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,tā kā Komisija Kopienas vārdā ir apspriedusi ar Ķīnas Tautas Republiku 1988. gada 9. decembrī parafēto Nolīgumu par to tekstilizstrādājumu tirdzniecību, uz kuriem neattiecas MFA divpusējā vienošanās par tekstilizstrādājumu tirdzniecību, kas pagarināta un grozīta ar 1992. gada 8. decembrī parafēto vēstuļu apmaiņu;tā kā šis nolīgums no 2000. gada 1. janvāra jāpiemēro uz pagaidu laiku līdz brīdim, kad tiks veiktas vajadzīgās nolīguma noslēgšanas procedūras, Ķīnas Tautas Republikai ievērojot savstarpējības principu nolīguma pagaidu piemērošanā,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.Vienīgais pantsUz pagaidu laiku no 1995. gada 1. janvāra piemēro 1988. gada 9. decembrī parafēto Eiropas Kopienas un Ķīnas Tautas Republikas Nolīgumu par to tekstilizstrādājumu tirdzniecību, uz kuriem neattiecas MFA divpusējā vienošanās par tekstilizstrādājumu tirdzniecību, kas pagarināta un grozīta ar 1992. gada 8. decembrī parafēto vēstuļu apmaiņu, līdz tā oficiālai noslēgšanai, Ķīnas Tautas Republikai ievērojot savstarpējības principu nolīguma piemērošanā.Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.Luksemburgā, 1995. gada 10. aprīlīPadomes vārdā —priekšsēdētājsA. JuppÉ--------------------------------------------------


title: Padomes un komisijas lēmums (1998. gada 26. janvāris) par Partnerības un sadarbības nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ukrainu, no otras puses

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31998D0149

Oficiālais Vēstnesis L 049 , 19/02/1998 Lpp. 0001 - 0002

		Padomes un komisijas lēmums(1998. gada 26. janvāris)par Partnerības un sadarbības nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ukrainu, no otras puses [1](98/149/EK, EOTK, EAEK)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 54. panta 2. punktu, 57. panta 2. punkta pēdējo teikumu, 66. pantu, 73.c panta 2. punktu, 75. pantu, 84. panta 2. punktu, 99., 100., 113. un 235. pantu kopā ar 228. panta 2. punkta otro teikumu un 228. panta 3. punkta otro daļu,ņemot vērā Eiropas Ogļu un tērauda kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 95. pantu,ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 101. panta otro daļu,ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu [2],pēc apspriešanās ar EOTK Padomdevēju komiteju un ar Padomes piekrišanu,ņemot vērā Padomes apstiprinājumu, kas sniegts saskaņā ar Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 101. pantu,tā kā 1994. gada 14. jūnijā Luksemburgā noslēgtais Partnerības un sadarbības nolīgums starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ukrainu, no otras puses, palīdzēs sasniegt Eiropas Kopienu mērķus;tā kā minētā nolīguma mērķis ir stiprināt saiknes, jo īpaši tās, kas izveidotas ar Nolīgumu starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Eiropas Atomenerģijas kopienu, un Padomju Sociālistisko Republiku Savienību par tirdzniecību un tirdzniecisko un ekonomisko sadarbību, kas parakstīts 1989. gada 18. decembrī un apstiprināts ar Lēmumu 90/116/EEK [3];tā kā atsevišķas saistības, kas paredzētas Partnerības un sadarbības nolīgumā ārpus Kopienas tirdzniecības politikas darbības jomas, skar vai varētu skart pasākumus, kuri paredzēti Kopienu tiesību aktos, kas pieņemti attiecībā uz tiesībām veikt uzņēmējdarbību, transporta jomā un par attieksmi pret uzņēmumiem;tā kā minētais nolīgums uzliek Eiropas Kopienai zināmas saistības attiecībā uz kapitāla plūsmu un maksājumiem starp Kopienu un Ukrainu;tā kā turklāt, ciktāl minētais nolīgums attiecas uz Padomes 1990. gada 23. jūlija Direktīvu 90/434/EEK par kopēju nodokļu sistēmu, ko piemēro dažādu dalībvalstu sabiedrību apvienošanai, sadalīšanai, to aktīvu pārvešanai un akciju maiņai [4], un Padomes 1990. gada 23. jūlija Direktīvu 90/435/EEK par kopēju nodokļu sistēmu, ko piemēro dažādu dalībvalstu mātessabiedrībām un meitasuzņēmumiem [5], kas ir likumīgi saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 100. pantu, minētais pants ir jāizmanto par juridisko pamatu;tā kā daži minētā nolīguma noteikumi uzliek Kopienai saistības tādu pakalpojumu sniegšanas jomā, kas pārsniedz pārrobežu pakalpojumus;tā kā Eiropas Kopienas dibināšanas līgums neparedz īpašas pilnvaras attiecībā uz dažiem minētā nolīguma noteikumiem, kas jāīsteno Kopienai; tā kā tādēļ jāpiemēro Līguma 235. pants,IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.1. pantsAr šo Eiropas Kopienas, Eiropas Ogļu un tērauda kopienas un Eiropas Atomenerģijas kopienas vārdā apstiprina Partnerības un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ukrainu, no otras puses, līdz ar Protokolu, deklarācijām un vēstuļu apmaiņu.Teksti ir pievienoti šim lēmumam.2. pants1. Nostāju, kāda jāpieņem Kopienai Sadarbības padomē un Sadarbības komitejā, nosaka Padome pēc Komisijas priekšlikuma vai attiecīgā gadījumā Komisija, katrā ziņā saskaņā ar attiecīgajiem noteikumiem Eiropas Kopienas, Eiropas Ogļu un tērauda kopienas un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumos.2. Saskaņā ar Partnerības un sadarbības nolīguma 86. pantu Padomes priekšsēdētājs vada Sadarbības padomi un iepazīstina ar Kopienas nostāju. Komisijas pārstāvis vada Sadarbības komiteju saskaņā ar tās reglamentu un iepazīstina ar Kopienas nostāju.3. Lēmumu Sadarbības padomes un Sadarbības komitejas ieteikumus publicēt Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī pieņem Padome un Komisija, katru gadījumu izskatot atsevišķi.3. pantsPadomes priekšsēdētājs Eiropas Kopienas vārdā sniedz nolīguma 108. pantā paredzēto paziņojumu [6]. Komisijas priekšsēdētājs šādu paziņojumu sniedz Eiropas Ogļu un tērauda kopienas un Eiropas Atomenerģijas kopienas vārdā.Briselē, 1998. gada 26. janvārīKomisijas vārdā —priekšsēdētājsJ. SanterPadomes vārdā —priekšsēdētājsR. Cook[1] Šo Partnerības un sadarbības nolīgumu ar Ukrainu Eiropas Kopienas un toreizējās divpadsmit dalībvalstis ir parakstījušas 1994. gada 14. jūnijā. Pēc paplašināšanās 1997. gada 10. aprīlī ar Ukrainu ir parakstīts Papildprotokols, lai Austrija, Somija un Zviedrija varētu kļūt par nolīguma dalībvalstīm kopā ar pārējām divpadsmit dalībvalstīm un lai nolīguma tekstam pievienotu teksta redakcijas zviedru un somu valodā.Pēc vajadzīgo procedūru izpildes Kopienas un to dalībvalstis pieņēma arī lēmumu par šā Partnerības nolīguma noslēgšanu, piemērojot iepriekšminēto Papildprotokolu pagaidu kārtā, līdz tas stājas spēkā saskaņā ar tā 4. pantu. Līdz ar to Partnerības nolīguma teksts, kas iekļauts "Oficiālā Vēstneša" zviedru un somu izdevumā, ir oficiāls teksts saskaņā ar Papildprotokolu.Ar Ukrainu noslēgtais Partnerības un sadarbības nolīgums stājas spēkā 1998. gada 1. martā, kad visas puses 1998. gada 29. janvārī ir paziņojušas par nolīguma 108. panta otrajā daļā paredzēto procedūru izpildi.[2] OV C 339, 18.12.1995., 42. lpp.[3] OV L 68, 15.3.1990., 1. lpp.[4] OV L 225, 20.8.1990., 1. lpp.[5] OV L 225, 20.8.1990., 6. lpp.[6] Pagaidu nolīguma spēkā stāšanās dienu Padomes Ģenerālsekretariāts publicē Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.--------------------------------------------------


title: 2005/576/: Padomes Lēmums (2005. gada 18. jūlijs) par to nosacījumu izpildi, kuri noteikti 3. pantā Papildprotokolā Eiropas nolīgumam par asociācijas izveidi starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Rumāniju, no otras puses, attiecībā uz Eiropas nolīguma 2. protokola 9. panta 4. punktā paredzētā laikposma pagarināšanu

text:
               27.7.2005

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 195/22

      PADOMES LĒMUMS

   (2005. gada 18. jūlijs)
   par to nosacījumu izpildi, kuri noteikti 3. pantā Papildprotokolā Eiropas nolīgumam par asociācijas izveidi starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Rumāniju, no otras puses, attiecībā uz Eiropas nolīguma 2. protokola 9. panta 4. punktā paredzētā laikposma pagarināšanu
   (2005/576/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 87. panta 3. punkta e) apakšpunktu,
   ņemot vērā Padomes 2002. gada 29. jūlija Lēmumu par to, kā paraksta un provizoriski piemēro Papildprotokolu Eiropas nolīgumam par asociācijas izveidi starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Rumāniju, no otras puses, attiecībā uz Eiropas nolīguma 2. protokola 9. panta 4. punktā paredzētā laikposma pagarināšanu,
   ņemot vērā Papildprotokolu Eiropas nolīgumam par asociācijas izveidi starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Rumāniju, no otras puses, attiecībā uz Eiropas nolīguma 2. protokola 9. panta 4. punktā paredzētā laikposma pagarināšanu, un jo īpaši tā 3. pantu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Eiropas nolīgums par asociācijas izveidi starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Rumāniju, no otras puses (1) (turpmāk “Eiropas nolīgums”), stājās spēkā 1995. gada 1. februārī.

               (2)

               Eiropas nolīguma 2. protokola 9. panta 4. punktā noteikts, ka pirmajos piecos gados pēc Eiropas nolīguma stāšanās spēkā un, atkāpjoties no 1. punkta 3. apakšpunkta, Rumānija izņēmuma kārtā drīkst piešķirt valsts atbalstu pārstrukturēšanas nolūkos attiecībā uz tērauda izstrādājumiem ar nosacījumu, ka normālos tirgus apstākļos pārstrukturēšanas perioda beigās atbalstu saņēmušie uzņēmumi kļūst dzīvotspējīgi, šāda atbalsta apjoms un intensitāte nepārsniedz dzīvotspējas atjaunošanai absolūti nepieciešamo atbalsta apjomu un intensitāti un pakāpeniski samazinās, un pārstrukturēšanas programma ir saistīta ar jaudas racionalizēšanu un samazināšanu Rumānijā.

               (3)

               Sākotnējais piecu gadu laikposms beidzās 1997. gada 31. decembrī.

               (4)

               Rumānija 1997. gada decembrī lūdza pagarināt iepriekš minēto laikposmu.

               (5)

               Ir lietderīgi pagarināt minēto laikposmu par astoņus gadus ilgu papildu laikposmu, sākot no 1998. gada 1. janvāra, vai līdz dienai, kad Rumānija pievienosies Eiropas Savienībai, atkarībā no tā, kas notiek vispirms.

               (6)

               Šajā nolūkā Kopiena un Rumānija 2002. gada 23. oktobrī parakstīja Eiropas nolīguma papildprotokolu un to provizoriski piemēro no minētās dienas.

               (7)

               Saskaņā ar papildprotokola 2. pantu iepriekš minēto laikposmu var pagarināt, ja Rumānija Komisijai iesniedz pārstrukturēšanas programmu un uzņēmējdarbības plānus, kuri atbilst Eiropas nolīguma 2. protokola 9. panta 4. punkta prasībām un kurus novērtējusi un pieņēmusi Rumānijas valsts atbalsta iestāde (Konkurences padome).

               (8)

               Rumānija 2004. gada decembrī iesniedza Komisijai to uzņēmumu, kuri guvuši vai gūst labumu no pārstrukturēšanai paredzētā valsta atbalsta, pārstrukturēšanas programmu un uzņēmējdarbības plānus.

               (9)

               Saskaņā ar papildprotokola 3. pantu iepriekš minētā laikposma pagarinājums ir atkarīgs no Komisijas sniegtā pārstrukturēšanas programmas un uzņēmējdarbības plānu galīgā novērtējuma.

               (10)

               Komisija ir veikusi Rumānijas iesniegtās pārstrukturēšanas programmas un uzņēmējdarbības plānu galīgo novērtējumu. Šis novērtējums liecina, ka pārstrukturēšanas programmas un uzņēmējdarbības plānu īstenošana ļaus attiecīgajiem uzņēmumiem nodrošināt dzīvotspēju normālos tirgus apstākļos. Tas arī liecina, ka valsts atbalsts pārstrukturēšanas mērķiem, kā precizēts plānā, ir stingri ierobežots līdz līmenim, kāds vajadzīgs, lai attiecīgie uzņēmumi kļūtu dzīvotspējīgi, un tiks pakāpeniski samazināts un pārtraukts 2004. gada beigās. Novērtējums arī paredz, ka tiks panākta saņēmēju uzņēmumu liekās ražošanas jaudas vispārēja racionalizēšana un samazināšana. Tāpēc novērtējumā secināts, ka pārstrukturēšanas programma un uzņēmējdarbības plāni atbilst Eiropas nolīguma 2. protokola 9. panta 4. punkta prasībām,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Pārstrukturēšanas programma un uzņēmējdarbības plāni, kurus Rumānija iesniegusi Komisijai saskaņā ar 2. pantu Papildprotokolā Eiropas nolīgumam par asociācijas izveidi starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Rumāniju, no otras puses, attiecībā uz Eiropas nolīguma 2. protokola 9. panta 4. punktā paredzētā laikposma pagarināšanu, atbilst 2. protokola 9. panta 4. punkta prasībām.
   2. pants
   Laikposms, kurā Rumānija izņēmuma kārtā drīkst piešķirt valsts atbalstu pārstrukturēšanas nolūkos attiecībā uz tērauda izstrādājumiem saskaņā ar 2. protokola 9. panta 4. punkta noteikumiem, ir pagarināts par astoņus gadus ilgu papildu laikposmu, sākot no 1998. gada 1. janvāra, vai līdz dienai, kad Rumānija pievienosies Eiropas Savienībai, atkarībā no tā, kas notiek vispirms, kā paredzēts papildprotokola 1. pantā.

      Briselē, 2005. gada 18. jūlijā

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         J. STRAW

      (1)  OV L 357, 31.12.1994., 2. lpp.


title: Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2017/1493 2017. gada 3. augusts, ar ko groza Lēmumu ECB/2014/29 par to, kā Eiropas Centrālajai bankai sniedz uzraudzības datus, par kuriem uzraudzītās iestādes sniedz pārskatus nacionālajām kompetentajām iestādēm saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 680/2014 (ECB/2017/23)

text:
                  22.8.2017

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 216/23

            EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS LĒMUMS (ES) 2017/1493
      2017. gada 3. augusts,
      ar ko groza Lēmumu ECB/2014/29 par to, kā Eiropas Centrālajai bankai sniedz uzraudzības datus, par kuriem uzraudzītās iestādes sniedz pārskatus nacionālajām kompetentajām iestādēm saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 680/2014 (ECB/2017/23)
      EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,
      ņemot vērā Padomes Regulu (ES) Nr. 1024/2013 (2013. gada 15. oktobris), ar ko Eiropas Centrālajai bankai uztic īpašus uzdevumus saistībā ar politikas nostādnēm, kas attiecas uz kredītiestāžu prudenciālo uzraudzību (1), un jo īpaši tās 6. panta 2. punktu,
      ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas Regulu (ES) Nr. 468/2014 (2014. gada 16. aprīlis), ar ko izveido vienotā uzraudzības mehānisma pamatstruktūru Eiropas Centrālās bankas sadarbībai ar nacionālajām kompetentajām un norīkotajām iestādēm (VUM pamatregula) (ECB/2014/17) (2), un jo īpaši tās 21. pantu un 140. panta 4. punktu,
      ņemot vērā Uzraudzības valdes priekšlikumu,
      tā kā:

                  (1)

                  Lēmums ECB/2014/29 (3) paredz noteikumus attiecībā uz tādu uzraudzības datu sniegšanu Eiropas Centrālajai bankai, par kuriem uzraudzītās iestādes sniedz pārskatus nacionālajām kompetentajām iestādēm saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 680/2014 (4).

                  (2)

                  Eiropas Komisija 2016. gada 14. septembrī pieņēma Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2016/2070 (5), kas paredz pārskatu sniegšanas prasības iestādēm, kurām atļauts izmantot iekšējas pieejas, lai aprēķinātu riska darījumu riska svērtās vērtības vai pašu kapitāla prasības, izņemot operacionālo risku. Šīm iestādēm tiek prasīts ziņot savu iekšējo pieeju aprēķinu rezultātus par tādiem saviem riska darījumiem un pozīcijām, kas ietverti Eiropas Banku iestādes noteiktajos etalona portfeļos.

                  (3)

                  Lēmumam ECB/2014/29 jāattiecas uz informāciju, kura uzraudzītajām iestādēm ir jāsniedz saskaņā ar Īstenošanas regulu (ES) 2016/2070.

                  (4)

                  Tādēļ attiecīgi jāgroza Lēmums ECB/2014/29,

            IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
      1. pants
      Grozījumi
      Lēmumu ECB/2014/29 groza šādi:

                  1)

                  lēmuma virsrakstu aizstāj ar šādu:
                  “Eiropas Centrālās bankas Lēmums (2014. gada 2. jūlijs) par to, kā Eiropas Centrālajai bankai sniedz uzraudzības datus, par kuriem uzraudzītās iestādes sniedz pārskatus nacionālajām kompetentajām iestādēm saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 680/2014 un (ES) 2016/2070 (ECB/2014/29) (2014/477/ES)”;

                  2)

                  ar šādu pantu aizstāj 1. pantu:
                  “1. pants
                  Piemērošanas joma
                  Saskaņā ar VUM pamatregulas 21. pantu šis lēmums nosaka procedūras tam, kā ECB iesniedz datus, par kuriem uzraudzītās iestādes sniegušas pārskatus nacionālajām kompetentajām iestādēm, pamatojoties uz Īstenošanas regulu (ES) Nr. 680/2014 un Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2016/2070 (*1).

                     (*1)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/2070 (2016. gada 14. septembris), ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus attiecībā uz veidnēm, definīcijām un IT risinājumiem, kas jāizmanto iestādēm, ziņojot Eiropas Banku iestādei un kompetentajām iestādēm saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2013/36/ES 78. panta 2. punktu (OV L 328, 2.12.2016., 1. lpp.).”;"

                  3)

                  ar šādu pantu aizstāj 3. pantu:
                  “3. pants
                  Datu nosūtīšanas datumi
                  1.   Nacionālās kompetentās iestādes 1. pantā norādītos datus, par kuriem tām pārskatus sniegušas uzraudzītās iestādes, sniedz ECB šādos nosūtīšanas datumos:

                              1)

                              līdz 12:00 pēc Viduseiropas laika (CET) (*2) 10. darbadienā pēc nosūtīšanas datumiem, kas Īstenošanas regulā (ES) Nr. 680/2014 un Īstenošanas regulas (ES) 2016/2070 4. pantā norādīti attiecībā uz:

                                          a)

                                          nozīmīgām uzraudzītajām iestādēm, kuras sniedz pārskatus augstākajā konsolidācijas līmenī iesaistīto dalībvalstu ietvaros;

                                          b)

                                          nozīmīgām uzraudzītajām iestādēm, kuras neietilpst uzraudzītā grupā;

                                          c)

                                          uzraudzītām iestādēm, kuras savā dalībvalstī klasificētas kā nozīmīgas atbilstoši trīs nozīmīgāko kredītiestāžu kritērijam un kuras sniedz pārskatus konsolidēti vai individuāli, ja tām netiek prasīts sniegt pārskatus konsolidēti;

                                          d)

                                          citām uzraudzītajām iestādēm, kuras sniedz pārskatus konsolidēti vai individuāli, ja tām netiek prasīts sniegt pārskatus konsolidēti, un kuras iekļautas to iestāžu sarakstā, kam jāsniedz pārskati Eiropas Banku iestādei (EBI) saskaņā ar Eiropas Banku iestādes Lēmuma EBA/DC/2015/130 (*3) 2. pantu un Eiropas Banku iestādes Lēmuma EBA/DC/2016/156 (*4) 2. pantu;

                              2)

                              līdz darbdienas beigām 25. darbdienā pēc nosūtīšanas datumiem, kas Īstenošanas regulā (ES) Nr. 680/2014 un Īstenošanas regulas (ES) 2016/2070 4. pantā norādīti attiecībā uz:

                                          a)

                                          nozīmīgām uzraudzītajām iestādēm, kuras sniedz pārskatus konsolidācijas un subkonsolidācijas līmenī, ciktāl šie dati nav iesniegti saskaņā ar šā punkta 1. apakšpunktu;

                                          b)

                                          nozīmīgām uzraudzītajām iestādēm, kuras ietilpst uzraudzītā grupā un sniedz pārskatus individuāli, ciktāl šie dati nav iesniegti saskaņā ar šā punkta 1. apakšpunktu;

                                          c)

                                          mazāk nozīmīgām uzraudzītajām iestādēm, kuras sniedz pārskatus augstākajā konsolidācijas līmenī iesaistīto dalībvalstu ietvaros, ciktāl šie dati nav iesniegti saskaņā ar šā punkta 1. apakšpunktu;

                                          d)

                                          mazāk nozīmīgām uzraudzītajām iestādēm, kuras neietilpst uzraudzītā grupā, ciktāl šie dati nav iesniegti saskaņā ar šā punkta 1. apakšpunktu;

                              4)

                              līdz darbdienas beigām 35. darbdienā pēc nosūtīšanas datumiem, kas Īstenošanas regulā (ES) Nr. 680/2014 un Īstenošanas regulas (ES) 2016/2070 4. pantā norādīti attiecībā uz:

                                          a)

                                          mazāk nozīmīgām uzraudzītajām iestādēm, kuras sniedz pārskatus konsolidācijas un subkonsolidācijas līmenī, ciktāl šie dati nav iesniegti saskaņā ar šā punkta 1. un 2. apakšpunktu;

                                          b)

                                          mazāk nozīmīgām uzraudzītajām iestādēm, kuras ietilpst uzraudzītā grupā un sniedz pārskatus individuāli, ciktāl šie dati nav iesniegti saskaņā ar šā punkta 1. apakšpunktu.

                        2.   Atkāpjoties no 1. punkta, nacionālās kompetentās iestādes datus, kas minēti Īstenošanas regulas (ES) 2016/2070 5. pantā, sniedz ECB šādos nosūtīšanas datumos:

                              1)

                              līdz 12:00 pēc CET 10. darbadienā pēc katra kalendārā gada 11. novembra attiecībā uz:

                                          a)

                                          nozīmīgām uzraudzītajām iestādēm, kuras sniedz pārskatus augstākajā konsolidācijas līmenī iesaistīto dalībvalstu ietvaros;

                                          b)

                                          nozīmīgām uzraudzītajām iestādēm, kuras neietilpst uzraudzītā grupā;

                                          c)

                                          uzraudzītām iestādēm, kuras savā dalībvalstī klasificētas kā nozīmīgas atbilstoši trīs nozīmīgāko kredītiestāžu kritērijam un kuras sniedz pārskatus konsolidēti vai individuāli, ja tām netiek prasīts sniegt pārskatus konsolidēti;

                                          d)

                                          citām uzraudzītajām iestādēm, kuras sniedz pārskatus konsolidēti vai individuāli, ja tām netiek prasīts sniegt pārskatus konsolidēti, un kuras iekļautas to iestāžu sarakstā, kam jāsniedz pārskati EBI saskaņā ar Lēmuma EBA/DC/2016/156 2. pantu;

                              2)

                              līdz darbdienas beigām 25. darbdienā pēc katra kalendārā gada 11. novembra attiecībā uz:

                                          a)

                                          nozīmīgām uzraudzītajām iestādēm, kuras sniedz pārskatus konsolidācijas un subkonsolidācijas līmenī, ciktāl šie dati nav iesniegti saskaņā ar šā punkta 1. apakšpunktu;

                                          b)

                                          nozīmīgām uzraudzītajām iestādēm, kuras ietilpst uzraudzītā grupā un sniedz pārskatus individuāli, ciktāl šie dati nav iesniegti saskaņā ar šā punkta 1. apakšpunktu;

                                          c)

                                          mazāk nozīmīgām uzraudzītajām iestādēm, kuras sniedz pārskatus augstākajā konsolidācijas līmenī iesaistīto dalībvalstu ietvaros, ciktāl šie dati nav iesniegti saskaņā ar šā punkta 1. apakšpunktu;

                                          d)

                                          mazāk nozīmīgām uzraudzītajām iestādēm, kuras neietilpst uzraudzītā grupā, ciktāl šie dati nav iesniegti saskaņā ar šā punkta 1) apakšpunktu;

                              3)

                              līdz darbdienas beigām 35. darbdienā pēc katra kalendārā gada 11. novembra attiecībā uz:

                                          a)

                                          mazāk nozīmīgām uzraudzītajām iestādēm, kuras sniedz pārskatus konsolidācijas un subkonsolidācijas līmenī, ciktāl šie dati nav iesniegti saskaņā ar šā punkta 1. un 2. apakšpunktu;

                                          b)

                                          mazāk nozīmīgām uzraudzītajām iestādēm, kuras ietilpst uzraudzītā grupā un sniedz pārskatus individuāli, ciktāl šie dati nav iesniegti saskaņā ar šā punkta 1. apakšpunktu.

                     (*2)  CET ņem vērā pāreju uz Viduseiropas vasaras laiku."

                     (*3)  Decision EBA/DC/2015/130 of the European Banking Authority of 23 September 2015 on reporting by competent authorities to the EBA. Pieejams EBI interneta vietnē www.eba.europa.eu."

                     (*4)  Decision EBA/DC/2016/156 of the European Banking Authority of 31 May 2016 on data for supervisory benchmarking. Pieejams EBI interneta vietnē www.eba.europa.eu.”;"

                  4)

                  ar šādu punktu aizstāj 4. panta 1. punktu:
                  “1.   Nacionālās kompetentās iestādes kontrolē un novērtē to datu kvalitāti un uzticamību, kuri tiek sniegti ECB. Nacionālās kompetentās iestādes piemēro attiecīgos pārbaudes noteikumus, ko izstrādā, atjaunina un publicē EBI. Nacionālās kompetentās iestādes arī veic datu kvalitātes papildu pārbaudes, kuras sadarbībā ar nacionālajām kompetentajām iestādēm nosaka ECB.”;

                  5)

                  ar šādu punktu aizstāj 6. panta 1. punktu:
                  “1.   Nacionālās kompetentās iestādes šajā lēmumā norādītos datus sniedz, ievērojot attiecīgo datu punktu modeli un eXtensible Business Reporting Language taksonomiju, ko izstrādā, atjaunina un publicē EBI.”;

                  6)

                  iekļauj šādu 7.a pantu:
                  “7.a pants
                  Pirmā pārskatu sniegšana pēc Eiropas Centrālās bankas Lēmuma (ES) 2017/1493 (ECB/2017/23) spēkā stāšanās
                  1.   Nacionālās kompetentās iestādes datus, par kuriem tām ir sniegti pārskati atbilstīgi Īstenošanas regulai (ES) 2016/2070, saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas Lēmumu (ES) 2017/1493 (ECB/2017/23) (*5) sniedz, sākot ar pirmajiem nosūtīšanas datumiem pēc minētā lēmuma spēkā stāšanās.
                  2.   Nacionālās kompetentās iestādes datus, par kuriem tām atbilstīgi Īstenošanas regulai (ES) Nr. 680/2014 ir sniegti tādu iestāžu pārskati, kuras iekļautas to iestāžu sarakstā, kam jāsniedz pārskati EBI saskaņā ar Lēmuma EBA/DC/2016/156 2. pantu, saskaņā ar 3. panta 1. punkta 1. apakšpunkta d) punktu sniedz, sākot ar pirmajiem nosūtīšanas datumiem pēc Lēmuma (ES) 2017/1493 (ECB/2017/23) spēkā stāšanās.

                     (*5)  Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2017/1493 (2017. gada 3. augusts), ar ko groza Lēmumu ECB/2014/29 par to, kā Eiropas Centrālajai bankai sniedz uzraudzības datus, par kuriem uzraudzītās iestādes sniedz pārskatus nacionālajām kompetentajām iestādēm saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 680/2014 (ECB/2017/23) (OV L 216, 22.8.2017., 23. lpp.).”"

            2. pants
      Stāšanās spēkā
      Šis lēmums stājas spēkā dienā, kurā to paziņo adresātiem.
      3. pants
      Adresāti
      Šis lēmums ir adresēts iesaistīto dalībvalstu nacionālajām kompetentajām iestādēm.

         Frankfurtē pie Mainas, 2017. gada 3. augustā

               ECB prezidents

            Mario DRAGHI

         (1)  OV L 287, 29.10.2013., 63. lpp.

         (2)  OV L 141, 14.5.2014., 1. lpp.

         (3)  Lēmums ECB/2014/29 (2014. gada 2. jūlijs) par to, kā Eiropas Centrālajai bankai sniedz uzraudzības datus, par kuriem uzraudzītās iestādes sniedz pārskatus nacionālajām kompetentajām iestādēm saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 680/2014 (OV L 214, 19.7.2014., 34. lpp.).

         (4)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 680/2014 (2014. gada 16. aprīlis), ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus attiecībā uz iestāžu sniegtajiem uzraudzības pārskatiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 (OV L 191, 28.6.2014., 1. lpp.).

         (5)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/2070 (2016. gada 14. septembris), ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus attiecībā uz veidnēm, definīcijām un IT risinājumiem, kas jāizmanto iestādēm, ziņojot Eiropas Banku iestādei un kompetentajām iestādēm saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2013/36/ES 78. panta 2. punktu (OV L 328, 2.12.2016., 1. lpp.).


title: 2011/52/ES: Padomes Lēmums ( 2011. gada 18. janvāris ) par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu Nolīgumu starp Eiropas Savienību, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti, ar ko groza Papildu nolīgumu starp Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti, ar kuru uz Lihtenšteinas Firstisti attiecina Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par lauksaimniecības produktu tirdzniecību

text:
               28.1.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 25/4

         PADOMES LĒMUMS
   (2011. gada 18. janvāris)
   par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu Nolīgumu starp Eiropas Savienību, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti, ar ko groza Papildu nolīgumu starp Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti, ar kuru uz Lihtenšteinas Firstisti attiecina Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par lauksaimniecības produktu tirdzniecību
   (2011/52/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar tā 218. panta 5. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par lauksaimniecības produktu tirdzniecību (1) (turpmāk “lauksaimniecības nolīgums”) stājās spēkā 2002. gada 1. jūnijā.

               (2)

               Papildu nolīgums starp Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti, ar kuru uz Lihtenšteinas Firstisti attiecina Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas nolīgumu par lauksaimniecības produktu tirdzniecību (2), (turpmāk “papildu nolīgums”) stājās spēkā 2007. gada 13. oktobrī.

               (3)

               Komisija Eiropas Savienības vārdā ir risinājusi sarunas par Eiropas Savienības un Šveices Konfederācijas nolīgumu par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu cilmes vietu nosaukumu un ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību, ar kuru groza lauksaimniecības nolīgumu, tam pievienojot jaunu 12. pielikumu.

               (4)

               Eiropas Savienība, Lihtenšteinas Firstiste un Šveices Konfederācija ir vienojušās, ka papildu nolīgums arī būtu jāgroza, lai varētu ņemt vērā cilmes vietu nosaukumu un ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību.

               (5)

               Savienības vārdā būtu jāparaksta Nolīgums starp Eiropas Savienību, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti, ar ko groza papildu nolīgumu (turpmāk “nolīgums”),

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Savienības vārdā ir apstiprināta Nolīguma starp Eiropas Savienību, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti, ar ko groza Papildu nolīgumu starp Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti, ar kuru uz Lihtenšteinas Firstisti attiecina Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas nolīgumu par lauksaimniecības produktu tirdzniecību, parakstīšana, ņemot vērā minētā nolīguma noslēgšanu (3).
   2. pants
   Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots izraudzīties personu vai personas, kas ir tiesīgas Savienības vārdā parakstīt Nolīgumu starp Eiropas Savienību, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti, ar ko groza Papildu nolīgumu starp Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti, ar kuru uz Lihtenšteinas Firstisti attiecina Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas nolīgumu par lauksaimniecības produktu tirdzniecību, ņemot vērā tā noslēgšanu.
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2011. gada 18. janvārī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         MATOLCSY Gy.

      (1)  OV L 114, 30.4.2002., 132. lpp.

      (2)  OV L 270, 13.10.2007., 6. lpp.

      (3)  Nolīguma tekstu publicēs kopā ar lēmumu par tā noslēgšanu.


title: 2006/106/EK: Padomes Lēmums ( 2006. gada 30. janvāris ), lai noslēgtu Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Kopienu un Austrāliju atbilstīgi 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (VVTT) XXIV panta 6. punktam un XXVIII pantam par koncesiju izmaiņām grafikos, kas attiecas uz Čehijas Republiku, Igaunijas Republiku, Kipras Republiku, Latvijas Republiku, Lietuvas Republiku, Ungārijas Republiku, Maltas Republiku, Polijas Republiku, Slovēnijas Republiku un Slovākijas Republiku saistībā ar šo valstu pievienošanos Eiropas Savienībai

text:
               17.2.2006

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 47/52

         PADOMES LĒMUMS
   (2006. gada 30. janvāris),
   lai noslēgtu Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Kopienu un Austrāliju atbilstīgi 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (VVTT) XXIV panta 6. punktam un XXVIII pantam par koncesiju izmaiņām grafikos, kas attiecas uz Čehijas Republiku, Igaunijas Republiku, Kipras Republiku, Latvijas Republiku, Lietuvas Republiku, Ungārijas Republiku, Maltas Republiku, Polijas Republiku, Slovēnijas Republiku un Slovākijas Republiku saistībā ar šo valstu pievienošanos Eiropas Savienībai
   (2006/106/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 133. pantu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2004. gada 22. martā pilnvaroja Komisiju saskaņā ar 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (VVTT) XXIV panta 6. punktu sākt sarunas ar dažām citām PTO dalībvalstīm saistībā ar Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai.

               (2)

               Komisija risināja sarunas, apspriežoties ar komiteju, kas izveidota ar Līguma 133. pantu, un pamatojoties uz Padomes pieņemtajiem norādījumiem par sarunām.

               (3)

               Komisija ir noslēgusi sarunas par Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Kopienu un Austrāliju atbilstīgi 1994. gada VVTT XXIV panta 6. punktam un XXVIII pantam. Tādēļ minētais nolīgums būtu jāapstiprina.

               (4)

               Šā lēmuma īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (1),

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Ar šo Kopienas vārdā tiek apstiprināts Nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Kopienu un Austrāliju atbilstīgi Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (VVTT) XXIV panta 6. punktam un XXVIII pantam par koncesiju izmaiņām grafikos, kas attiecas uz Čehijas Republiku, Igaunijas Republiku, Kipras Republiku, Latvijas Republiku, Lietuvas Republiku, Ungārijas Republiku, Maltas Republiku, Polijas Republiku, Slovēnijas Republiku un Slovākijas Republiku, saistībā ar šo valstu pievienošanos Eiropas Savienībai par īpašu koncesiju atcelšanu saistībā ar Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas sarakstu atcelšanu, tām pievienojoties Eiropas Savienībai.
   Nolīguma vēstuļu apmaiņas veidā teksts ir pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   Komisija saskaņā ar šā lēmuma 3. pantā paredzēto procedūru pieņem sīki izstrādātus noteikumus, lai īstenotu Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā.
   3. pants
   1.   Komisijai palīdz Graudaugu pārvaldības komiteja, kas izveidota ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1784/2003 (2003. gada 29. septembris) par labības tirgus kopīgo organizāciju (2) 25. pantu, vai attiecīgā komiteja, kas izveidota ar atbilstošo pantu regulā par attiecīgā produkta tirgus kopīgu organizāciju.
   2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 4. un 7. pantu.
   Lēmuma 1999/468/EK 4. panta 3. punktā paredzētais termiņš ir viens mēnesis.
   3.   Komiteja pieņem savu reglamentu.
   4. pants
   Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas parakstīt Nolīgumu, lai tas kļūtu saistošs Kopienai (3).

      Briselē, 2006. gada 30. janvārī

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētāja

         U. PLASSNIK

      (1)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

      (2)  OV L 270, 21.10.2003., 78. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1154/2005 (OV L 187, 19.7.2005., 11. lpp.).

      (3)  Nolīguma spēkā stāšanās datumu Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
    ---documentbreak---

               17.2.2006

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 47/54

         NOLĪGUMS VĒSTUĻU APMAIŅAS VEIDĀ
   starp Eiropas Kopienu un Austrāliju atbilstīgi 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (VVTT) XXIV panta 6. punktam un XXVIII pantam par koncesiju izmaiņām grafikos, kas attiecas uz Čehijas Republiku, Igaunijas Republiku, Kipras Republiku, Latvijas Republiku, Lietuvas Republiku, Ungārijas Republiku, Maltas Republiku, Polijas Republiku, Slovēnijas Republiku un Slovākijas Republiku saistībā ar šo valstu pievienošanos Eiropas Savienībai
   Briselē,
   Godātais kungs!
   Eiropas Kopienu (EK) un Austrālijas sarunu, kas sāktas, piemērojot1994. gada VVTT XXIV panta 6. punktu un XXVIII pantu, par koncesiju izmaiņām Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas saistību sarakstos, tām pievienojoties EK, rezultātā EK un Austrālija, lai noslēgtu sarunas, kas tika sāktas pēc EK 2004. gada 19. janvāra paziņojuma PTO saskaņā ar 1994. gada VVTT XXIV panta 6. punktu, ir vienojušās šādi.
   EK piekrīt iepriekšējā sarakstā noteiktās koncesijas iekļaut tajā sarakstā, kas attiecas uz EK–25 valstu muitas teritoriju.
   EK piekrīt iekļaut sarakstā, kas attiecas uz EK–25 valstīm, šā nolīguma pielikumā ietvertās koncesijas.
   Šis nolīgums stājas spēkā dienā, kad EK ir saņēmusi attiecīgi sagatavotu Austrālijas piekrišanas vēstuli, pēc tam, kad puses ir pārbaudījušas nolīgumu saskaņā ar to attiecīgajām procedūrām. EK dara visu iespējamo, lai nodrošinātu, ka attiecīgie īstenošanas pasākumi tiek pieņemti līdz 2006. gada 1. janvārim, bet nekādā gadījumā vēlāk kā 2006. gada 1. jūlijā.
   Lūdzu, pieņemiet manus visdziļākās cieņas apliecinājumus.

      Eiropas Kopienas vārdā —

      PIELIKUMS

                  —

                  pievieno 136 tonnas (kautsvara) Austrālijas kvotai saskaņā ar EK tarifa likmi aitas gaļai; “svaiga, dzesināta vai saldēta aitu vai kazu gaļa” (tarifa pozīcijas numurs 0204),

                  —

                  valsts, kurai piešķirta (Austrālija) tarifa likmes kvota 9 925 tonnas niedru cukura rafinēšanai (tarifa pozīcijas numurs 1701 11 10), kvotas likmei 98 EUR par tonnu,

                  —

                  pievieno 4 003 tonnas (erga omnes) EK tarifa likmes kvotai “saldēta liellopu gaļa; nesadalītas vai sadalītas priekšējās ceturtdaļas; bez kaula” un “saldēti liellopu gaļas subprodukti; diafragmas biezā daļa un plānā daļa. Ievesto gaļu izmanto pārstrādei” (tarifa pozīcijas numurs 0202 20 30, 0202 30, 0206 29 91),

                  —

                  pievieno 150 tonnas (produkta svara) Austrālijas kvotai saskaņā ar EK tarifa likmi “augstākā labuma liellopu gaļa, svaiga, dzesināta vai saldēta, ar kaulu vai bez kaula; liellopu gaļas subprodukti, svaigi, dzesināti vai saldēti” (tarifa pozīcijas numurs ex02 01, ex02 02, ex02061095 un ex02062991),

                  —

                  pievieno 461 tonnu Austrālijas kvotai saskaņā ar EK tarifa likmi Čedaras sieram (tarifa pozīcijas numurs ex04069021),

                  —

                  pievieno 1 360 tonnas (erga omnes) EK tarifa likmes kvotai sviestam (tarifa pozīcijas numurs 0405 10, 0405 90).

            Kvotas robežās piemēro EK–15 likmes.

   Briselē,
   Godātais kungs!
   Atsaucos uz Jūsu vēstuli, kuras teksts ir šāds:

      “Eiropas Kopienu (EK) un Austrālijas sarunu, kas sāktas, piemērojot 1994. gada VVTT XXIV panta 6. punktu un XXVIII pantu, par koncesiju izmaiņām Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas saistību sarakstos, tām pievienojoties EK, rezultātā EK un Austrālija, lai noslēgtu sarunas, kas tika sāktas pēc EK 2004. gada 19. janvāra paziņojuma PTO saskaņā ar 1994. gada VVTT XXIV panta 6. punktu, ir vienojušās šādi.
      EK piekrīt iepriekšējā sarakstā noteiktās koncesijas iekļaut tajā sarakstā, kas attiecas uz EK–25 valstu muitas teritoriju.
      EK piekrīt iekļaut sarakstā, kas attiecas uz EK–25 valstīm, šā nolīguma pielikumā ietvertās koncesijas.
      Šis nolīgums stājas spēkā dienā, kad EK ir saņēmusi attiecīgi sagatavotu Austrālijas piekrišanas vēstuli, pēc tam, kad puses ir pārbaudījušas nolīgumu saskaņā ar to attiecīgajām procedūrām. EK dara visu iespējamo, lai nodrošinātu, ka attiecīgie īstenošanas pasākumi tiek pieņemti līdz 2006. gada 1. janvārim, bet nekādā gadījumā vēlāk kā 2006. gada 1. jūlijā.”

   Ar šo man ir tas gods izteikt manas valdības piekrišanu.
   Lūdzu, pieņemiet manus visdziļākās cieņas apliecinājumus.

      Austrālijas valdības vārdā —


title: 2004/731/EK: Padomes Lēmums (2004. gada 26. jūlijs), kas attiecas uz Eiropas Savienības un Bosnijas un Hercegovinas nolīguma slēgšanu par drošības procedūrām klasificētas informācijas apmaiņai#Nolīgums starp Eiropas Savienību un Bosniju un Hercegovinu par drošības procedūrām klasificētas informācijas apmaiņai

text:
               27.10.2004

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 324/15

         PADOMES LĒMUMS
   (2004. gada 26. jūlijs),
   kas attiecas uz Eiropas Savienības un Bosnijas un Hercegovinas nolīguma slēgšanu par drošības procedūrām klasificētas informācijas apmaiņai
   (2004/731/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, jo īpaši tā 24. un 38. pantu,
   ņemot vērā prezidentvalsts ieteikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2003. gada 27. un 28. novembra sanāksmē nolēma pilnvarot prezidentvalsti, kam palīdzētu ģenerālsekretārs/ Augstais Pārstāvis, saskaņā ar 24. un 38. pantu Līgumā par Eiropas Savienību sākt sarunas ar dažām trešām valstīm, lai Eiropas Savienība ar katru no tām noslēgtu nolīgumu par drošības procedūrām klasificētas informācijas apmaiņai.

               (2)

               Saņēmusi pilnvarojumu sākt sarunas, prezidentvalsts, kam palīdz ģenerālsekretārs/Augstais Pārstāvis, apsprieda ar Bosniju un Hercegovinu nolīgumu par drošības procedūrām klasificētas informācijas apmaiņai.

               (3)

               Minētais nolīgums ir jāapstiprina,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Eiropas Savienības vārdā ir apstiprināts Eiropas Savienības un Bosnijas un Hercegovinas nolīgums par drošības procedūrām klasificētas informācijas apmaiņai.
   Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   Ar šo Padomes priekšsēdētājs ir pilnvarots norīkot personu, kas pilnvarota parakstīt minēto nolīgumu, lai tas būtu saistošs Eiropas Savienībai.
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
   4. pants
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2004. gada 26. jūlijā

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         B. R. BOT

   NOLĪGUMS
   starp Eiropas Savienību un Bosniju un Hercegovinu par drošības procedūrām klasificētas informācijas apmaiņai
   BOSNIJA UN HERCEGOVINA,
   ko pārstāv Bosnijas un Hercegovinas Drošības ministrija,
   no vienas puses, un
   EIROPAS SAVIENĪBA, turpmāk “ES”,
   ko pārstāv Eiropas Savienības Padomes prezidentvalsts,
   no otras puses,
   še turpmāk Puses,
   ŅEMOT VĒRĀ, ka Bosnijai un Hercegovinai un ES ir kopīgi mērķi – stiprināt savu drošību visiem iespējamiem līdzekļiem un drošā teritorijā saviem pilsoņiem nodrošināt augstu drošības pakāpi,
   ŅEMOT VĒRĀ, ka Bosnija un Hercegovina un ES ir vienisprātis par to, ka jāizvērš savstarpējas konsultācijas un sadarbība jautājumos, kas drošības jomā izraisa kopīgu ieinteresētību,
   ŅEMOT VĒRĀ, ka tāpēc šajā sakarā ir pastāvīga vajadzība Bosnijai un Hercegovinai un ES apmainīties ar klasificētu informāciju,
   APZINOTIES, ka pilnvērtīgām un iedarbīgām konsultācijām un sadarbībai var būt vajadzīga piekļuve klasificētai Bosnijas un Hercegovinas un ES informācijai un materiāliem, kā arī Bosnijai un Hercegovinai un ES apmainīties ar klasificētu informāciju un saistītiem materiāliem,
   APZINOTIES, ka piekļuve klasificētai informācijai un saistītiem materiāliem un apmaiņa ar tiem prasa atbilstīgus drošības pasākumus,
   IR VIENOJUŠĀS PAR SEKOJOŠO.
   1. pants
   Lai īstenotu mērķus visiem iespējamiem līdzekļiem stiprināt katras Puses drošību, šis nolīgums attiecas uz klasificētu jebkādas formas informāciju vai materiāliem, ko Puses nodod viena otrai vai ar ko tās savā starpā apmainās.
   2. pants
   Šajā nolīgumā klasificēta informācija ir jebkura informācija (proti, zināšanas, ko jebkādā formā var nodot citiem) vai materiāli, par ko ir noteikts, ka tiem vajadzīga aizsardzība pret neatļautu izpaušanu, un kas par tādiem ir atzīti drošības klasifikācijā (turpmāk “klasificēta informācija”).
   3. pants
   Šajā nolīgumā “ES” ir Eiropas Savienības Padome (turpmāk “Padome”), ģenerālsekretārs/Augstais Pārstāvis un Padomes Ģenerālsekretariāts, kā arī Eiropas Kopienu Komisija (turpmāk “Eiropas Komisija”).
   4. pants
   Katra Puse:

               a)

               sargā un glabā klasificētu informāciju, ko Puses nodod viena otrai vai ar ko tās savā starpā apmainās, un uz ko attiecas šis nolīgums;

               b)

               nodrošina to, ka klasificētā informācija, ko Puses nodod viena otrai vai ar ko tās savā starpā apmainās, un uz ko attiecas šis nolīgums, patur to drošības klasifikāciju, ko tai piešķīrusi Puse, kas to nodod. Puse, kas saņem klasificēto informāciju, to sargā un glabā saskaņā ar saviem drošības noteikumiem, kas attiecas uz informāciju vai materiāliem, kam piešķirta līdzvērtīga drošības klasifikācija, kā norādīts drošības pasākumos, kas vēl ir jāizstrādā saskaņā ar 11. un 12. pantu;

               c)

               tādu klasificētu informāciju, uz ko attiecas šis nolīgums, nelieto citiem nolūkiem, kā vien tiem, ko noteikusi tās izcelsmes iestāde un tiem, kam informācija ir nodota vai kas to saņēmuši apmaiņā;

               d)

               tādu klasificētu informāciju, uz ko attiecas šis nolīgums, neatklāj trešām personām vai kādai ES iestādei vai struktūrai, kas nav minēta 3. pantā, ja nav saņemta izcelsmes iestādes iepriekšēja piekrišana.

         5. pants
   1.   Saskaņā ar izcelsmes kontroles principu klasificētu informāciju var izpaust vai atklāt viena Puse, “informācijas sniedzēja Puse” otrai Pusei, “saņēmējai Pusei”.
   2.   Lai informāciju atklātu saņēmējiem, kas nav šā nolīguma Puses, saņēmēja Puse ar informācijas sniedzējas puses piekrišanu pieņem lēmumu par klasificētas informācijas izpaušanu vai atklāšanu saskaņā ar izcelsmes kontroles principu, kā paredzēts attiecīgās Puses drošības noteikumos.
   3.   Īstenojot 1. un 2. punktu, nav atļauta nekāda vispārēja informācijas atklāšana, ja vien Puses nav izstrādājušas procedūras un vienojušās par tām attiecībā uz dažu kategoriju informāciju, kas ir būtiska to operatīvām vajadzībām.
   6. pants
   Lai nodrošinātu to, ka klasificētai informācijai, uz ko attiecas šis nolīgums, piemēro vienādu aizsardzību, katrai Pusei un to struktūrām, kā noteikts šā nolīguma 3. pantā, ir drošības organizācija un drošības programmas, kas balstās uz tādiem pamatprincipiem un obligātiem drošības standartiem, ko īsteno Pušu drošības sistēmās, kuras vēl ir jāizstrādā saskaņā ar 11. un 12. pantu.
   7. pants
   1.   Puses nodrošina, ka visas personas, kurām oficiālo pienākumu pildīšanai ir vajadzīga piekļuve klasificētai informācijai, ko nodod vai kas saņemta apmaiņā saskaņā ar šo nolīgumu, vai kuru pienākumi vai funkcijas dod tiem šādu piekļuvi, iztur drošības pārbaudi, pirms tiem nodrošina piekļuvi šādai informācijai.
   2.   Drošības pārbaudes procedūras izstrādā tā, lai noteiktu, vai konkrētai personai var nodrošināt piekļuvi klasificētai informācijai, ņemot vērā viņas lojalitāti, uzticamību un noturību.
   8. pants
   Puses viena otrai sniedz palīdzību attiecībā uz tādas klasificētas informācijas drošību, uz kuru attiecas šis nolīgums un drošības jautājumi, kas izraisa kopīgu ieinteresētību. Iestādes rīko savstarpējas apspriedes par drošības jautājumiem un drošības pārbaudes, kā noteikts 11. pantā, lai novērtētu drošības pasākumu efektivitāti attiecīgi savas atbildības jomā, ko nosaka, ievērojot 11. un 12. pantu.
   9. pants
   1.   Šajā nolīgumā:

               a)

               attiecībā uz ES:
               visu korespondenci adresē Padomei, izmantojot šādu adresi:

                              Council of the European Union

                              Chief Registry Officer

                              Rue de la Loi/Wetstraat, 175

                              B-1048 Brussels.

                     Padomes galvenais reģistrators pārsūta visu korespondenci dalībvalstīm un Eiropas Komisijai saskaņā ar 2. punktu;

               b)

               attiecībā uz Bosniju un Hercegovinu:
               visu korespondenci adresē Bosnijas un Hercegovinas Ārlietu ministrijas galvenajam reģistratoram ar Bosnijas un Hercegovinas Pārstāvniecības Eiropas Savienībā starpniecību, izmantojot šādu adresi:

                              Mission of Bosnia and Herzegovina to the European Union

                              Registry Officer

                              Rue Tenbosch, 34

                              B-1000 Brussels.

         2.   Vienas Puses sūtīto korespondenci, kas ir pieejama tikai konkrētiem kompetentiem tās ierēdņiem, struktūrām vai dienestiem, izņēmuma gadījumos operatīvu iemeslu dēļ var adresēt vai tā var būt pieejama tikai konkrētiem kompetentiem otrās Puses ierēdņiem, struktūrām vai dienestiem, kas īpaši izraudzīti par saņēmējiem, ņemot vērā viņu kompetenci un ievērojot konfidencialitātes principu. Attiecībā uz Eiropas Savienību, šo korespondenci sūta ar Padomes galvenā reģistratora starpniecību.
   10. pants
   Bosnijas un Hercegovinas Ārlietu ministrijas sekretārs, Padomes ģenerālsekretārs un Eiropas Komisijas ģenerālsekretārs pārrauga šā nolīguma īstenošanu.
   11. pants
   Lai īstenotu šo nolīgumu:

               1.

               Drošības ministrija kā valsts drošības iestāde, darbojoties Bosnijas un Hercegovinas valdības uzdevumā un tās pakļautībā, ir atbildīga par to, lai izstrādātu drošības pasākumus tās klasificētas informācijas drošībai un aizsardzībai, ko sniedz Bosnijai un Hercegovinai saskaņā ar šo nolīgumu.

               2.

               Padomes Ģenerālsekretariāta Drošības birojs (še turpmāk “PĢS Drošības birojs”) Padomes ģenerālsekretāra vadībā un viņa uzdevumā, darbojoties Padomes vārdā un tās pakļautībā, ir atbildīgs par to, lai izstrādātu drošības pasākumus tās klasificētās informācijas drošībai un aizsardzībai, ko sniedz Eiropas Savienībai saskaņā ar šo nolīgumu.

               3.

               Eiropas Komisijas Drošības direktorāts, darbojoties Eiropas Komisijas uzdevumā un tās pakļautībā, ir atbildīgs par drošības pasākumu izstrādāšanu tādas klasificētas informācijas drošībai, kādu saskaņā ar šo nolīgumu nodod vai ko apmaiņā saņem Eiropas Komisijā un tās telpās.

         12. pants
   Drošības pasākumi, ko izstrādā saskaņā ar 11. pantu, attiecīgajiem trim birojiem vienojoties, nosaka savstarpējus standartus tādas klasificētas informācijas drošībai, uz kuru attiecas šis nolīgums. Attiecībā uz ES šie standarti ir jāratificē Padomes Drošības komitejai.
   13. pants
   Šā nolīguma 11. pantā paredzētās iestādes izstrādā procedūras, kas jāievēro, ja ir aizdomas vai pierādījumi, ka ir apdraudēta tās klasificētas informācijas slepenība, uz kuru attiecas šis nolīgums.
   14. pants
   Pirms ir sniegta klasificēta informācija, uz ko attiecas šis abu Pušu nolīgums, 11. punktā paredzētajām atbildīgajām drošības iestādēm ir jāvienojas par to, ka informācijas saņēmēja Puse spēj sargāt un glabāt informāciju, uz ko attiecas šis nolīgums, saderībā ar pasākumiem, kas vēl ir jāizstrādā saskaņā ar 11. un 12. pantu.
   15. pants
   Šis nolīgums nekādi neliedz Pusēm slēgt citus nolīgumus par tādas klasificētas informācijas nodošanu vai saņemšanu apmaiņā, uz ko attiecas šis nolīgums, ar nosacījumu, ka tie nav pretrunā ar šā nolīguma noteikumiem.
   16. pants
   Visas Eiropas Savienības un Bosnijas un Hercegovinas domstarpības, kas rodas, interpretējot vai piemērojot šo nolīgumu, atrisina abu Pušu sarunās.
   17. pants
   1.   Šis nolīgums stājas spēkā pirmā mēneša pirmajā dienā pēc tam, kad Puses viena otrai paziņojušas par to iekšējo procedūru pabeigšanu, kas vajadzīgas, lai sasniegtu šo mērķi.
   2.   Šo nolīgumu pēc jebkuras Puses lūguma var pārskatīt, lai apsvērtu, vai tajā jāveic grozījumi.
   3.   Jebkuru grozījumu šajā nolīgumā veic tikai rakstiski, abām Pusēm savstarpēji vienojoties. Tas stājas spēkā pēc 1. punktā paredzētās savstarpējās paziņošanas.
   18. pants
   Jebkura Puse var denonsēt šo nolīgumu, iesniedzot rakstisku denonsēšanas paziņojumu otrai Pusei. Tāda denonsēšana stājas spēkā sešus mēnešus pēc tam, kad otra Puse saņēmusi paziņojumu, bet neietekmē saistības, kas jau radušās saskaņā ar šo nolīgumu. Turklāt visu klasificēto informāciju, ko sniedz vai apmaina saskaņā ar šo nolīgumu, turpina aizsargāt saskaņā ar šeit izklāstītajiem noteikumiem.

      TO APLIECINOT, attiecīgi pilnvarotas personas ir parakstījušas šo nolīgumu.
      Briselē, 2004. gada 5. oktobrī, divos eksemplāros angļu valodā.

         Bosnijas un Hercegovinas vārdā —

         Eiropas Savienības vārdā —