title: Komisijas Lēmums (2021. gada 17. februāris) par Kamerūnas Republikas informēšanu par iespējamību, ka tā varētu tikt noteikta par nelegālas, nereģistrētas un neregulētas zvejas apkarošanā nesadarbīgu trešo valsti (izziņots ar dokumenta numuru C(2021) 981) 2021/C 59 I/01

text:
                  19.2.2021

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  CI 59/1

         KOMISIJAS LĒMUMS
         (2021. gada 17. februāris)
         par Kamerūnas Republikas informēšanu par iespējamību, ka tā varētu tikt noteikta par nelegālas, nereģistrētas un neregulētas zvejas apkarošanā nesadarbīgu trešo valsti

               (izziņots ar dokumenta numuru C(2021) 981)

         (2021/C 59 I/01)
         EIROPAS KOMISIJA,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
         ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1005/2008 (2008. gada 29. septembris), ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju, un ar ko groza Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1936/2001 un (EK) Nr. 601/2004, un ar ko atceļ Regulas (EK) Nr. 1093/94 un (EK) Nr. 1447/1999 (1) (NNN zvejas regula), un jo īpaši tās 32. pantu,
         tā kā:
         1.   IEVADS

                     (1)

                     Ar NNN zvejas regulu ir izveidota Savienības sistēma nelegālas, nereģistrētas un neregulētas (NNN) zvejas aizkavēšanai, novēršanai un izskaušanai.

                     (2)

                     NNN zvejas regulas VI nodaļā ir paredzēta procedūra saistībā ar nesadarbīgu trešo valstu noteikšanu, demaršiem attiecībā uz šādām valstīm, šādu valstu saraksta izveidošanu, izslēgšanu no šāda saraksta, šāda saraksta publiskošanu un jebkādiem ārkārtas pasākumiem.

                     (3)

                     Saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. pantu Komisijai jānosaka tās trešās valstis, kuras tā uzskata par nesadarbīgām trešām valstīm cīņā pret NNN zveju. Trešo valsti var uzskatīt par nesadarbīgu, ja tā nav izpildījusi pienākumus, kas tai kā karoga, ostas, piekrastes vai tirgus valstij ir saistoši saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, proti, nav veikusi NNN zvejas aizkavēšanas, novēršanas un izskaušanas pasākumus.

                     (4)

                     Pirms trešo valstu noteikšanas par nesadarbīgām trešām valstīm saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. pantu Komisijai saskaņā ar minētās regulas 32. pantu ir jāpaziņo trešām valstīm par iespējamību, ka tās varētu tikt noteiktas par nesadarbīgām trešām valstīm. Šādam paziņojumam ir pagaidu raksturs.

                     (5)

                     Paziņojums jāpamato ar NNN zvejas regulas 31. pantā noteiktajiem kritērijiem. Turklāt Komisijai attiecībā uz paziņojumu saņēmušajām trešām valstīm ir jāievēro visi minētās regulas 32. pantā noteiktie demarši. Konkrētāk, Komisijai paziņojumā jāiekļauj informācija par galvenajiem faktiem un apsvērumiem, kas ir šāda statusa noteikšanas pamatā, jānodrošina iespēja minētajām valstīm atbildēt un sniegt pierādījumus, kas atspēko statusa noteikšanu, vai – vajadzības gadījumā – jāiekļauj rīcības plāns situācijas labošanai un šajā nolūkā veiktie pasākumi. Komisijai jādod paziņojumu saņēmušajām trešām valstīm pietiekami daudz laika atbildēt uz paziņojumu un jānosaka piemērots termiņš situācijas labošanai.

                     (6)

                     Nesadarbīgas trešās valsts statusa noteikšana saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. pantu jāpamato ar visas tās informācijas pārbaudi, kas norādīta minētās regulas 31. panta 2. punktā. Tā pamatojas uz visas tās informācijas pārskatīšanu, kas iegūta saskaņā ar NNN zvejas regulu, vai attiecīgi uz jebkādu citu informāciju, piemēram, uz datiem par nozveju, tirdzniecības informāciju, ko sniegusi valsts statistikas iestāde un citi uzticami avoti, uz kuģu reģistriem un datubāzēm, nozvejas dokumentiem vai statistikas dokumentu programmām un NNN kuģu sarakstiem, kurus pieņēmušas reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (RZPO), kā arī jebkādu citu informāciju, kas iegūta ostās un zvejas vietās.

                     (7)

                     Saskaņā ar NNN zvejas regulas 33. pantu Padomei jāizveido nesadarbīgu trešo valstu saraksts. Šīm valstīm piemēro pasākumus, kas citstarp izklāstīti NNN zvejas regulas 38. pantā.

                     (8)

                     Saskaņā ar NNN zvejas regulas 20. panta 1. punktu nozvejas sertifikātus, kurus apstiprinājušas trešo valstu karoga valstis, pieņem ar nosacījumu, ka Komisija ir saņēmusi paziņojumu no attiecīgās karoga valsts par to, ka tā ir ieviesusi pasākumus tās zvejas kuģiem piemērojamo normatīvo aktu un saglabāšanas un pārvaldības pasākumu īstenošanai, kontrolei un izpildei.

                     (9)

                     Saskaņā ar NNN zvejas regulas 20. panta 4. punktu Komisijai administratīvi jāsadarbojas ar trešām valstīm jomās, kas attiecas uz minētajā regulā iekļauto nozvejas sertificēšanas noteikumu īstenošanu.

               2.   PROCEDŪRA ATTIECĪBĀ UZ KAMERŪNAS REPUBLIKU

                     (10)

                     Kamerūnas Republika (turpmāk “Kamerūna”) iesniedza savu karoga valsts paziņojumu saskaņā ar NNN zvejas regulas 20. pantu, un Komisija to saņēma 2009. gada 15. jūlijā.

                     (11)

                     2019. gada augustā Komisija sāka administratīvās sadarbības procesu ar Kamerūnas iestādēm saistībā ar cīņu pret NNN zveju. Šī sadarbība jo īpaši attiecās uz nosacījumiem par Kamerūnas valstspiederības piešķiršanu zvejas kuģiem, uz spēkā esošajiem valsts pasākumiem zvejas kuģu reģistrācijai valsts teritorijā, nosacījumiem par tiesībām kuģot ar valsts karogu un izrietošajām kontroles sistēmām. Tā ietvēra rakstisku informācijas apmaiņu ar iestādēm, kurā Komisija pieprasīja un verificēja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu (piemēram, Kamerūnā reģistrēto kuģu sarakstu un to kuģu sarakstu, kuri no Kamerūnas kompetentajām iestādēm saņēmuši zvejas licenci), lai novērtētu, kādā mērā Kamerūna īsteno savas starptautiskās saistības cīņā pret NNN zveju.

                     (12)

                     Kamerūna ir ratificējusi Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada Jūras tiesību konvenciju (UNCLOS) (2). Kamerūna nav nevienas RZPO līgumslēdzēja puse vai sadarbības partnere, kas nav līgumslēdzēja puse.

                     (13)

                     Lai izvērtētu Kamerūnas atbilstību tās kā karoga, ostas, piekrastes un tirgus valstij noteiktajām starptautiskajām saistībām, kas tai uzliktas saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, Komisija pieprasīja, apkopoja un analizēja visu nepieciešamo informāciju, kas vajadzīga šā uzdevuma veikšanai, piemēram, RZPO publicēto informāciju, informāciju, ko ostas valstu iestādes nosūtījušas NNN zvejas apkarošanas sadarbības ietvaros, informāciju, kas iegūta atklātās un uzticamās datubāzēs, un publiski pieejamu informāciju.

               3.   IESPĒJAMĪBA, KA KAMERŪNU VAR NOTEIKT PAR NESADARBĪGU TREŠO VALSTI

                     (14)

                     Komisija saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 3. punktu analizēja Kamerūnai kā karoga, ostas, piekrastes un tirgus valstij noteiktos pienākumus. Minētajā analīzē Komisija ņēma vērā kritērijus, kas norādīti NNN zvejas regulas 31. panta 4.–7. punktā.

               3.1.   Pasākumi, kas veikti attiecībā uz NNN zvejas darbību un NNN zvejas produktu tirdzniecības plūsmu regulāru konstatēšanu (NNN zvejas regulas 31. panta 4. punkts)

                     (15)

                     Komisija saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 4. punkta a) apakšpunktu analizēja Kamerūnas veiktos pasākumus attiecībā uz atkārtotām NNN zvejas darbībām, ko veikuši vai palīdzējuši veikt tās karoga zvejas kuģi vai tās valstspiederīgie, vai zvejas kuģi, kuri darbojas tās jūras ūdeņos vai izmanto tās ostas.

                     (16)

                     Pamatojoties uz informāciju, kas izgūta no Indijas okeāna tunzivju komisijas (IOTC) NNN zvejas kuģu saraksta, un Kamerūnas attiecīgo iestāžu sniegto informāciju, Komisija konstatēja, ka pēc iekļaušanas IOTC NNN zvejas kuģu sarakstā (3) Kamerūnas karogs bija šādiem kuģiem: UTHAIWAN (iepriekšējais vārds WISDOM VEA REEFER, SJO Nr. 7637527), VEA VIEW (iepriekšējais vārds AL WESAM 2, SJO Nr. 8692342) un VEA WIND (iepriekšējais vārds AL WESAM 1, SJO Nr. 8692354) (4).

                     (17)

                     Kamerūnas iestādes Komisijai apstiprināja, ka pēc iekļaušanas IOTC NNN zvejas kuģu sarakstā šie kuģi kuģoja ar Kamerūnas karogu.

                     (18)

                     Pie tam NNN zvejas kuģu sarakstā iekļautā kuģa AL WESAM 5 vārds līdz ar karoga maiņu uz Kamerūnas karogu nomainīts uz PROGRESO, tāpēc IOTC NNN zvejas kuģu saraksts 2020. gada novembrī tika attiecīgi grozīts (5).

                     (19)

                     Turklāt Kamerūnā ieviestās procedūras, ko veic pirms zvejas kuģa reģistrācijas, neietver visaptverošu iepriekšēju novērtējumu par kuģa līdzšinējo atbilstību un spēju atbilst piemērojamo noteikumu un starptautisko pasākumu prasībām, kā arī pārliecināšanos par iekļaušanu RZPO pieņemtajos NNN zvejas kuģu sarakstos, kā paredzēts Starptautiskā nelegālās, nereģistrētās un neregulētās zvejas aizkavēšanas, novēršanas un izskaušanas rīcības plāna (“NNN zvejas SRP”) (6) 36. un 42. punktā. Šāda prakse kuģus, kas kuģo ar Kamerūnas karogu, drīzāk varētu pamudināt iesaistīties NNN zvejas darbībās.

                     (20)

                     To apliecina arī tas, ka zvejas kuģis UTHAIWAN joprojām kuģoja arī ar Hondurasas karogu, lai gan Kamerūna to bija reģistrējusi ar savu karogu. To saziņā ar IOTC apstiprināja Hondurasas iestādes (7). Šāda situācija ir pretrunā UNCLOS 92. panta 2. punktam, kurā noteikts, ka kuģi drīkst kuģot tikai ar vienas valsts karogu, pretējā gadījumā tie var tikt pielīdzināti kuģiem bez valstspiederības.

                     (21)

                     Ņemot vērā Kamerūnas iestāžu sniegto informāciju, Komisija ir arī konstatējusi, ka Kamerūnā reģistrēto kuģu saraksts netiek pienācīgi uzturēts. Minētās iestādes ir apstiprinājušas, ka zvejas kuģi, kuri nav iekļauti Komisijai iesniegtajā reģistrēto kuģu sarakstā (UTHAIWAN, MAYI SEIS, SJO Nr. 8803630), kas minēts 11. apsvērumā, ir reģistrēti Kamerūnā. Turklāt saskaņā ar informāciju, ko Komisija ieguvusi atvērtās datubāzēs, 2019. un 2020. gadā Kamerūnā, iespējams, bija reģistrēti vismaz 12 zvejas kuģi (8), lai gan tie nav iekļauti Komisijai iesniegtajā sarakstā. Ar šīm darbībām Kamerūnas iestādes pārkāpj UNCLOS 94. panta 2. punkta a) apakšpunktu un NNN zvejas SRP 42. punkta ieteikumu, kurā noteikts, ka visām valstīm jākārto kuģu reģistrs, kurā iekļauti kuģu vārdi un dati par kuģiem, kas kuģo ar to karogu. Tas arī apliecina, ka Kamerūnai nav stabilas un vispāratzītas reģistrācijas procedūras kuģiem, kas kuģo ar tās karogu.

                     (22)

                     Bez tam vairāku zvejas kuģu reģistrācija ierobežotā laikposmā (2019. un 2020. gadā) rada šaubas par Kamerūnas iestāžu spēju izveidot reālu saikni starp Kamerūnu un šiem kuģiem, tādējādi pārkāpjot UNCLOS 91. pantā izklāstītos kuģu valstspiederības nosacījumus.

                     (23)

                     Turklāt publiski pieejamā informācijā (9) uzsvērts, ka kuģis, kas kuģo ar Kamerūnas karogu (OLUTORSKY, SJO Nr. 8826151), 2020. gadā tika pieķerts nelikumīgās zvejas darbībās trešās valsts ūdeņos. Piekrastes valsts minēto kuģi arestēja un kuģa operatoram piemēroja naudas sodu.

                     (24)

                     Pie tam 2019. gadā kuģis UTHAIWAN, kuģojot ar Kamerūnas karogu, tika aizturēts trešās valsts ostā, un minētās trešās valsts iestādes tā operatoram piemēroja naudas sodu par ieiešanu ostā bez paziņošanas un par to, ka kuģis ir iekļauts NNN zvejas kuģu sarakstā (10).

                     (25)

                     Attiecībā uz iepriekš minētajos apsvērumos izklāstīto informāciju Komisija secināja, ka Kamerūna nav izpildījusi savus karoga valsts pienākumus kontrolēt savu floti un nepieļaut, ka tā iesaistās NNN zvejas darbībās ūdeņos, kas ir ārpus Kamerūnas jurisdikcijas. Tādējādi ir pārkāpts UNCLOS 94. panta 1. un 2. punkts, kas nosaka, ka katrai valstij ir efektīvi jāīsteno jurisdikcija un kontrole pār kuģiem, kuri kuģo ar tās karogu. Līdz ar to Kamerūna nav izpildījusi savu pienācīgas rūpības pienākumu izmantot atbilstošus līdzekļus, pielikt vislielākās pūles un darīt visu iespējamo, lai novērstu, ka kuģi, kas kuģo ar tās karogu, veic NNN zveju (11). Šī neizpilde nav arī saderīga ar NNN zvejas SRP 34. un 35. punktu, kas nosaka, ka valstīm jānodrošina, ka zvejas kuģi, kuriem ir tiesības kuģot ar to karogu, neiesaistās NNN zvejā vai neatbalsta to un ka pirms zvejas kuģa reģistrēšanas karoga valstis var izpildīt savu pienākumu nodrošināt, ka šādi kuģi neiesaistās NNN zvejā.

                     (26)

                     Rezultātā nevar izslēgt arī to, ka Kamerūnā reģistrētie zvejas kuģi, kas minēti 16.–24. apsvērumā, kam tādējādi ir Kamerūnas valstspiederība un kas ir tiesīgi kuģot ar tās karogu, ir veikuši NNN zveju vai ar zveju saistītas darbības apgabalos ārpus Kamerūnas jurisdikcijas, arī trešo valstu jurisdikcijā esošos apgabalos, un ir izmantojuši trešo valstu ostas. Pie tam Kamerūnas nespēja kontrolēt kuģus, kas kuģo ar tās karogu, šādiem kuģiem paver iespēju izkraut un/vai pārkraut citā kuģī zvejas produktus, un tādējādi Kamerūna nevar aizkavēt NNN zvejā iegūtu zvejas produktu nonākšanu tirgū.

                     (27)

                     Ņemot vērā šajā iedaļā izklāstītos apsvērumus un pamatojoties uz visiem Komisijas apkopotajiem faktiem, saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 3. punktu un 4. punkta a) apakšpunktu var secināt, ka Kamerūna nav izpildījusi pienākumus, kas saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem tai jāpilda kā karoga valstij, lai aizkavētu, novēstu un izskaustu NNN zveju.

                     (28)

                     Pamatojoties uz 26. apsvērumā sniegto informāciju, saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 3. punktu un 31. panta 4. punkta b) apakšpunktu ir secināts, ka Kamerūna nav novērsusi NNN zvejā iegūtu zvejas produktu piekļuvi tirgiem.

               3.2.   Nesadarbošanās un noteikumu neizpilde (NNN zvejas regulas 31. panta 5. punkts)

                     (29)

                     Komisija saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 5. punkta a) apakšpunktu analizēja savu sadarbību ar Kamerūnu, lai pārliecinātos, vai iestādes ir reāli sadarbojušās, atbildot uz jautājumiem, sniedzot informāciju vai izmeklējot lietas, kas attiecas uz NNN zveju un ar to saistītām darbībām.

                     (30)

                     Komisijai bija grūtības nodibināt kontaktu ar Kamerūnas kompetentajām zivsaimniecības un jūrlietu iestādēm. Pie tam minētās iestādes neatsaucās uz Komisijas izteiktajām prasībām, Komisija saņēma tikai daļējas atbildes, un turpmākā rīcība saistībā ar uzdotajiem jautājumiem bija ierobežota. Piemēram, Komisija nesaņēma skaidrus un visaptverošus paskaidrojumus ne par Kamerūnā reģistrēto zvejas kuģu statusu un darbībām, ne arī par zvejas kuģu reģistrācijas procedūru Kamerūnā.

                     (31)

                     Turklāt Kamerūna nav arī pierādījusi, ka tā sadarbojas un koordinē darbības ar citām valstīm un attiecīgajām RZPO attiecībā uz kuģiem, kas kuģo ar tās karogu un ko minētās organizācijas ir iekļāvušas NNN zvejas kuģu sarakstos, saistībā ar zvejas resursu saglabāšanu un pārvaldību, kā noteikts NNN zvejas SRP 28. punktā. Kamerūna nav atbildējusi uz savstarpējās palīdzības lūgumiem, ko kāda dalībvalsts 2020. gadā nosūtīja saskaņā ar NNN zvejas regulas 51. pantu, kā arī uz kādas citas dalībvalsts 2019. un 2020. gadā nosūtītajiem lūgumiem par Kamerūnas zvejas kuģiem, kas kuģoja ar tās karogu un izmantoja Eiropas Savienības ostas.

                     (32)

                     Komisija saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 5. punkta b) apakšpunktu analizēja Kamerūnas pieņemtos neizpildes pasākumus, kas ieviesti, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu NNN zveju.

                     (33)

                     Saskaņā ar informāciju, ko Komisija ieguvusi atvērtās datubāzēs, un kā norādīts 21. apsvērumā, Kamerūna 2019. un 2020. gadā ir reģistrējusi vismaz 12 zvejas kuģus. Visi šie zvejas kuģi darbojas ārpus Kamerūnas jurisdikcijā esošajiem ūdeņiem. Lai gan Komisija interesējās par Kamerūnā piemērojamo attiecīgo tiesisko regulējumu, tā nesaņēma nekādu informāciju. Saskaņā ar publiskos avotos pieejamo informāciju, šķiet, ka spēkā esošajos zivsaimniecības jomas valsts tiesību aktos (Loi n° 94/01 portant régime des forêts, de la faune et de la pêche (12)) nav konkrētu noteikumu par zvejas kuģu pārvaldību un kontroli ne Kamerūnas suverēnajos vai jurisdikcijā esošajos ūdeņos, ne ārpus tās ūdeņiem.

                     (34)

                     Šis tiesiskais regulējums neatbilst UNCLOS 94. panta 2. punkta b) apakšpunktam, kurā noteikts, ka karoga valsts saskaņā ar tās tiesību aktiem pārņem jurisdikciju pār kuģiem, kas kuģo ar tās karogu. Bez tam FAO Karoga valsts darbības brīvprātīgo vadlīniju 31., 32. un 33. punktā ir noteikts, ka karoga valstīm jāīsteno kontroles shēma attiecībā uz kuģiem, kas kuģo ar to karogu, un jāievieš izpildes pasākumi, kas ļauj arī atklāt piemērojamo tiesību aktu, noteikumu un starptautisko saglabāšanas un pārvaldības pasākumu pārkāpumus (13), kā arī likumpārkāpējiem piemērot atbilstošas sankcijas un pasākumus. Sankcijas un pasākumi ir pietiekami bargi, lai faktiski nodrošinātu atbilstību, atturētu no pārkāpumiem neatkarīgi no tā, kur tie notiek, un atņemtu likumpārkāpējiem labumu, kas rodas to nelikumīgajās darbībās.

                     (35)

                     Neraugoties uz darbību trešo valstu jurisdikcijā esošos apgabalos, neviens no 33. apsvērumā minētajiem zvejas kuģiem nebija licencēto zvejas kuģu sarakstā, kuru Kamerūnas kompetentās iestādes 2019. gadā iesniedza Komisijai. Šķiet, ka šī situācija neatbilst FAO Karoga valsts darbības brīvprātīgo vadlīniju 30. punktam, kurā noteikts, ka karoga valstis ievieš zvejas un ar zveju saistītu darbību atļaušanas režīmu, kā arī FAO atbilstības nolīguma 3. panta 2. punktam un NNN zvejas SRP 45. punktam, kurā noteikts, ka valstīm jānodrošina, ka zvejas kuģiem, kas kuģo ar to karogu un zvejo ūdeņos, kuri nav to suverenitātē vai jurisdikcijā, ir derīga atļauja, ko izdevušas karoga valsts attiecīgās iestādes.

                     (36)

                     Turklāt zvejas kuģis OCEAN MARIA (SJO Nr. 8719164), kas kuģo ar Kamerūnas karogu, dalībvalstu iestādēm uzrādīja novecojušu un līdz ar to nederīgu reģistrācijas aktu, kad tas 2020. gadā lūdza atļauju ienākšanai Eiropas Savienības ostā. Neraugoties uz to, ka pirms kuģa ienākšanas ostā iestādēm tika uzrādīta derīga apliecība, šķiet, ka kuģis turpināja darboties laikā, kad tam nebija derīgas reģistrācijas apliecības, proti no 2020. gada 4. februāra līdz 2020. gada 13. aprīlim. Kamerūnas iestādes neatbildēja uz Komisijas, kā arī attiecīgās dalībvalsts pieprasījumiem par kuģi un tā statusu.

                     (37)

                     Pie tam Kamerūna Komisijai apstiprināja, ka IOTC NNN zvejas kuģu sarakstā iekļautie kuģi VEA WIND un VEA VIEW par nelegālām zvejas darbībām ir izņemti no reģistra, un saskaņā ar publiski pieejamā datubāzē atrodamu informāciju un citu trešo valstu iestāžu sniegto informāciju IOTC NNN zvejas kuģu sarakstā iekļautais kuģis UTHAIWAN tagad arī kuģo ar citas valsts karogu. Tomēr Kamerūnas iestādes nav informējušas Komisiju par citiem pasākumiem, kas veikti pret šiem NNN zvejas kuģu sarakstā iekļautajiem kuģiem un to operatoriem. Zvejas kuģu izņemšana no reģistra nav pietiekams pasākums, kas būtu jāveic karoga valstij, jo šāds pasākums nenovērš NNN zvejas darbību un nenodrošina sankciju vai pasākumu piemērošanu par veiktajām NNN zvejas darbībām.

                     (38)

                     Tas ir pretrunā ieteikumiem panākt noteikumu izpildi attiecībā uz NNN zvejas darbībām un piemērot pietiekami bargas sankcijas likumpārkāpējiem, lai faktiski aizkavētu, novērstu un izskaustu NNN zveju un atņemtu likumpārkāpējiem labumu, kas rodas šādā zvejā, kā noteikts NNN zvejas SRP 21. punktā, FAO Atbildīgas zivsaimniecības rīcības kodeksa 8.2.7. punktā, kā arī FAO Karoga valsts darbības brīvprātīgo vadlīniju 31.–33., 35. un 38. punktā.

                     (39)

                     Pamatojoties uz 33.–37. apsvērumā sniegto informāciju, saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 5. punkta b) apakšpunktu ir secināts, ka Kamerūna nav īstenojusi pienācīgus izpildes pasākumus, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu NNN zveju.

                     (40)

                     Komisija saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 5. punkta c) apakšpunktu analizēja attiecīgo NNN zvejas darbību apmēru un smaguma pakāpi.

                     (41)

                     Neraugoties uz to, ka Komisija Kamerūnas kompetentajām iestādēm vairākkārt rakstiski norādīja, ka zvejas kuģi, kas kuģo ar tās karogu, ir iekļauti IOTC NNN zvejas kuģu sarakstos, Kamerūnas iestādes apstiprināja, ka zvejas kuģis UTHAIWAN kuģo ar tās karogu, taču nenorādīja, vai pret šo kuģi tiks veikti kādi pasākumi. Turklāt iestādes nav arī informējušas Komisiju par pasākumiem, kas veikti attiecībā uz IOTC NNN zvejas kuģu sarakstā iekļautajiem kuģiem VEA WIND un VEA VIEW ne pirms, ne pēc kuģu izņemšanas no valsts reģistra.

                     (42)

                     Kā minēts 31. apsvērumā, Kamerūnas kompetentās iestādes nav arī nodrošinājušas pienācīgu sadarbību ar citām valstīm un starptautiskām organizācijām. Turklāt tas, ka IOTC savā sarakstā ir iekļāvusi Kamerūnas kuģus, liecina, ka saistībā ar reģionāliem zvejniecības pārvaldības pasākumiem Kamerūna kā karoga valsts ar citām attiecīgajām valstīm sadarbojas nepietiekami.

                     (43)

                     Ņemot vērā šajā iedaļā izklāstītos apsvērumus un pamatojoties uz visiem Komisijas apkopotajiem faktiem, kā arī uz visiem Kamerūnas iestāžu paziņojumiem, saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 3. un 5. punktu varētu secināt, ka sadarbošanās un noteikumu izpildes ziņā Kamerūna nav izpildījusi savus pienākumus saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem.

               3.3.   Starptautisko noteikumu neīstenošana (NNN zvejas regulas 31. panta 6. punkts)

                     (44)

                     Komisija saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 6. punkta a) un b) apakšpunktu analizēja Kamerūnas pievienošanos attiecīgajiem starptautiskajiem zivsaimniecības instrumentiem vai to ratificēšanu un tās kā RZPO līgumslēdzējas puses statusu vai tās piekrišanu piemērot šo organizāciju pieņemtos saglabāšanas un pārvaldības pasākumus.

                     (45)

                     Izņemot UNCLOS (sk. 12. apsvērumu), Kamerūna nav ratificējusi ne Nolīgumu par 1982. gada 10. decembra Apvienoto Nāciju Jūras tiesību konvencijas īstenošanu attiecībā uz transzonālo zivju krājumu un tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un apsaimniekošanu (UNFSA), ne FAO atbilstības nolīgumu, ne FAO 2009. gada Nolīgumu par ostas valsts pasākumiem (PSMA).

                     (46)

                     Tas neatbilst sadarbības saistībām un pienākumam veikt vai sadarbības procesā veikt tāljūras dzīvo resursu saglabāšanai vajadzīgos pasākumus, kā noteikts UNCLOS 117. un 118. pantā. Šī nesadarbošanās ir arī pretrunā NNN zvejas SRP 11. punkta ieteikumiem, kas mudina valstis prioritārā kārtā ratificēt, pieņemt UNFSA un FAO atbilstības nolīgumu vai pievienoties tiem. Tas arī ir pretrunā NNN zvejas SRP 14. punktam, kurā noteikts, ka valstīm būtu pilnībā un efektīvi jāīsteno FAO Zivsaimniecības rīcības kodekss un ar to saistītie starptautiskie rīcības plāni.

                     (47)

                     Kā aprakstīts 12. apsvērumā, Kamerūna nav nevienas RZPO līgumslēdzēja puse vai sadarbības partnere, kas nav līgumslēdzēja puse.

                     (48)

                     Komisija saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 6. punkta c) apakšpunktu analizēja, vai Kamerūna ir bijusi iesaistīta kādā darbībā vai bezdarbībā, kas varētu mazināt piemērojamo normatīvo aktu vai starptautisko saglabāšanas un pārvaldības pasākumu efektivitāti.

                     (49)

                     Reģistrējot Kamerūnā IOTC NNN zvejas kuģu sarakstā iekļautos zvejas kuģus un tādējādi piešķirot tiem tiesības kuģot ar tās karogu, Kamerūnas iestādes ir mazinājušas RZPO pieņemto saglabāšanas un pārvaldības pasākumu efektivitāti un pārkāpušas starptautiski saskaņotos noteikumus, piemēram, FAO atbilstības nolīguma 3. panta 1. punkta a) apakšpunktu, UNFSA 18. panta 2. punktu, FAO Karoga valsts darbības brīvprātīgo vadlīniju 35. punktu un NNN zvejas SRP 38. un 39. punktu.

                     (50)

                     Ņemot vērā šajā iedaļā izklāstītos apsvērumus un pamatojoties uz visiem Komisijas apkopotajiem faktiem un Kamerūnas sniegtajiem paziņojumiem, pazīmes liecina, ka saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 3. un 6. punktu Kamerūna nav izpildījusi visus pienākumus, kas saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem tai jāpilda attiecībā uz starptautiskajiem noteikumiem, regulējumiem un saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem.

               3.4.   Jaunattīstības valstu īpašie ierobežojumi (NNN zvejas regulas 31. panta 7. punkts)

                     (51)

                     Saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas tautas attīstības indeksu (ANO TAI) (14) 2019. gadā Kamerūnas tautas attīstības līmenis bija vidējs (153. no 189 valstīm).

                     (52)

                     Lai gan varētu būt konkrēti iespēju ierobežojumi attiecībā uz flotes uzraudzību, kontroli un pārraudzību, Kamerūnas īpašie ierobežojumi, kas izriet no tās attīstības līmeņa, neattaisno visus iepriekšējās iedaļās minētos trūkumus. Konkrēti, tas attiecas uz to, ka valsts tiesiskajā regulējumā nav īpašu noteikumu par tās zvejas flotes pārvaldību un NNN zvejas darbību apkarošanu, novēršanu un izskaušanu, tostarp izpildes pasākumu, kā arī nav tādu procedūru, kas nodrošina tās karoga zvejas kuģu reģistrācijas pienācīgu verifikāciju, un valsts pārvaldes iestādes nepietiekami sadarbojas ar Komisiju, RZPO vai citu valstu pārvaldes iestādēm.

                     (53)

                     Ņemot vērā šajā iedaļā izklāstītos faktus un pamatojoties uz visiem Komisijas apkopotajiem faktiem un Kamerūnas sniegtajiem paziņojumiem, saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 7. punktu var secināt, ka Kamerūnas attīstības līmenis ir tas, kas pasliktina tās zvejniecības pārvaldības stāvokli un vispārējo darbību. Tomēr, ņemot vērā konstatēto Kamerūnas trūkumu būtību, valsts attīstības līmenis nevar attaisnot vai citādi pamatot nesadarbošanos un Kamerūnas kā karoga, ostas, piekrastes vai tirgus valsts kopējo veikumu attiecībā uz zvejniecībām un pasākumu nepietiekamību, lai novērstu, aizkavētu un izskaustu NNN zveju.

               4.   SECINĀJUMS PAR NESADARBĪGAS TREŠĀS VALSTS STATUSA NOTEIKŠANAS IESPĒJAMĪBU

                     (54)

                     Ņemot vērā izdarītos secinājumus par to, ka Kamerūna kā karoga, ostas, piekrastes un tirgus valsts nav izpildījusi savus starptautiskajos tiesību aktos noteiktos pienākumus un nav veikusi pasākumus, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu NNN zveju, saskaņā ar NNN zvejas regulas 32. pantu būtu jāpaziņo Kamerūnai par iespējamību, ka Komisija var tai noteikt nesadarbīgas trešās valsts statusu cīņā pret NNN zveju.

                     (55)

                     Turklāt Komisijai attiecībā uz Kamerūnu būtu jāveic visi NNN zvejas regulas 32. pantā minētie demarši. Lai nodrošinātu pareizu pārvaldību, būtu jānosaka termiņš, kurā minētā valsts var sniegt rakstisku atbildi uz šo paziņojumu un labot situāciju.

                     (56)

                     Turklāt būtu jānorāda, ka paziņošana Kamerūnai par iespējamību, ka tā var tikt noteikta par valsti, kuru Komisija uzskata par nesadarbīgu trešo valsti šā lēmuma īstenošanas nolūkā, nedz kavē Komisiju vai Padomi veikt turpmākus pasākumus, nedz arī automātiski nozīmē, ka tādi tiks veikti nesadarbīgo trešo valstu noteikšanas un šādu valstu saraksta izveides nolūkā,

               IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

            Vienīgais pants
            Kamerūnai paziņo par iespējamību, ka Komisija var tai noteikt nesadarbīgas trešās valsts statusu nelegālas, nereģistrētas un neregulētas zvejas apkarošanā.

            Briselē, 2021. gada 17. februārī

                  Komisijas vārdā –

                  Komisijas loceklis

               Virginijus SINKEVIČIUS

            (1)  OV L 286, 29.10.2008., 1. lpp.

            (2)  https://treaties.un.org/

            (3)  https://iotc.org/sites/default/files/documents/compliance/vessel_lists/IUU%20lists/IOTC_IUU_Vessels_List_20200228_EF.pdfhttps://iotc.org/sites/default/files/documents/compliance/vessel_lists/IUU%20lists/IOTC_IUU_Vessels_List_20200228_EF.pdfhttps://www.iotc.org/vessels

            (4)  Šie kuģi ir iekļauti arī CCSBT, ICCAT un SIOFA NNN zvejas kuģu sarakstos saskaņā ar lēmumiem par sarakstu saskaņošanu.

            (5)  https://www.iotc.org/vessels

            (6)  Starptautiskais nelegālās, nereģistrētās un neregulētās zvejas aizkavēšanas, novēršanas un izskaušanas rīcības plāns, Apvienoto Nāciju Organizācijas Pārtikas un lauksaimniecības organizācija, 2001. gads.

            (7)  https://www.iotc.org/sites/default/files/documents/2019/11/Circular_2019-48_-_Additional_information_re._a_vessel_listed_in_the_IOTC_IUU_Vessels_List.pdf

            (8)  OLUTORSKY (SJO Nr. 8826151); TRONDHEIM (SJO Nr. 8832112); HELSINGFORS (SJO Nr. 8033297); SVEABORG (SJO Nr. 7610414); SEI WHALE (SJO Nr. 7703950); AVACHINSKY (SJO Nr. 8138695); FORSA (iepriekšējais vārds BORNHOLM, SJO Nr. 8721208); GREY WHALE (SJO Nr. 7703962); MARSHAL VASILEVSKIY (SJO Nr. 8033869); FREDERIKSHAMN (SJO Nr. 8730132); VEGA (iepriekšējais vārds SKAGEN, SJO Nr. 8325353); HUMPBACK WHALE (ISJO Nr. 9120281).

            (9)  https://urldefense.com/v3/__https://informante.web.na/fish-pirate-detained-and-fined-in-angola/__;!!DOxrgLBm!VoPoXqdWpPNJ9Ig3rrRZj6ppy2uoQrG8idWTKZhTJcaIFOU5ix6cH67OOiErNsF3UCccqQhttps://urldefense.com/v3/__https://informante.web.na/fish-pirate-detained-and-fined-in-angola/__;!!DOxrgLBm!VoPoXqdWpPNJ9Ig3rrRZj6ppy2uoQrG8idWTKZhTJcaIFOU5ix6cH67OOiErNsF3UCccqQhttp://jornaldeangola.sapo.ao/sociedade/navio-de-pesca-retido-foi-ontem-inspeccionado

            (10)  https://www.iotc.org/sites/default/files/documents/2019/11/Circular_2019-48_-_Additional_information_re._a_vessel_listed_in_the_IOTC_IUU_Vessels_List.pdf

            (11)  Starptautiskais Jūras tiesību tribunāls, lieta Nr. 21, 129. p.

            (12)  http://www.fao.org/faolex/country-profiles/general-profile/fr/?iso3=CMR

            (13)  Karoga valsts darbības brīvprātīgās vadlīnijas, 2014. gada marts, pieejamas vietnē http://www.fao.org/3/a-i4577t.pdfhttp://www.fao.org/3/a-i4577t.pdf

            (14)  http://hdr.undp.org/sites/all/themes/hdr_theme/country-notes/CMR.pdf


title: Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes uzraudzības padomes Lēmums (ES) 2021/272 (2020. gada 16. decembris), ar ko atjauno pagaidu prasību fiziskām vai juridiskām personām, kam ir neto īsās pozīcijas, pazemināt neto īso pozīciju paziņošanas robežvērtības attiecībā uz to uzņēmumu emitēto akciju kapitālu, kuru akcijas ir atļauts tirgot regulētā tirgū, virs noteiktas robežvērtības, informēt kompetentās iestādes saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 236/2012 28. panta 1. punkta a) apakšpunktu

text:
                  22.2.2021

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 61/7

         EIROPAS VĒRTSPAPĪRU UN TIRGU IESTĀDES UZRAUDZĪBAS PADOMES LĒMUMS (ES) 2021/272
         (2020. gada 16. decembris),
         ar ko atjauno pagaidu prasību fiziskām vai juridiskām personām, kam ir neto īsās pozīcijas, pazemināt neto īso pozīciju paziņošanas robežvērtības attiecībā uz to uzņēmumu emitēto akciju kapitālu, kuru akcijas ir atļauts tirgot regulētā tirgū, virs noteiktas robežvērtības, informēt kompetentās iestādes saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 236/2012 28. panta 1. punkta a) apakšpunktu
         EIROPAS VĒRTSPAPĪRU UN TIRGU IESTĀDES UZRAUDZĪBAS PADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, jo īpaši tā IX pielikumu,
         ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1095/2010 (2010. gada 24. novembris), ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/77/EK (1), un jo īpaši tās 9. panta 5. punktu, 43. panta 1. punktu un 44. panta 1. punktu,
         ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 236/2012 (2012. gada 14. marts) par īso pārdošanu un dažiem kredītriska mijmaiņas darījumu aspektiem (2), un jo īpaši tās 28. panta 1. punktu,
         ņemot vērā Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 918/2012 (2012. gada 5. jūlijs), ar kuru Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 236/2012 par īso pārdošanu un dažiem kredītriska mijmaiņas darījumu aspektiem papildina attiecībā uz definīcijām, neto īso pozīciju aprēķināšanu, segtiem valsts kredītriska mijmaiņas darījumiem, informēšanas sliekšņiem, likviditātes sliekšņiem, ko piemēro ierobežojumu apturēšanai, ievērojamiem finanšu instrumentu vērtības kritumiem un negatīviem notikumiem (3), un jo īpaši tās 24. pantu,
         ņemot vērā Eiropas Vērtspapīru un tirgus iestādes Lēmumu (ES) 2020/525 (2020. gada 16. marts) pieprasīt fiziskām vai juridiskām personām, kam ir neto īsās pozīcijas, uz laiku pazemināt neto īso pozīciju paziņošanas robežvērtības attiecībā uz to uzņēmumu emitēto akciju kapitālu, kuru akcijas ir atļauts tirgot regulētā tirgū, virs noteiktas robežvērtības, informēt kompetentās iestādes saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 236/2012 28. panta 1. punkta a) apakšpunktu (4),
         ņemot vērā Eiropas Vērtspapīru un tirgus iestādes Lēmumu (ES) Nr. 2020/1123 (2020. gada 10. jūnijs), ar ko atjauno pagaidu prasību fiziskām vai juridiskām personām, kam ir neto īsās pozīcijas, uz laiku pazemināt neto īso pozīciju paziņošanas robežvērtības attiecībā uz to uzņēmumu emitēto akciju kapitālu, kuru akcijas ir atļauts tirgot regulētā tirgū, virs noteiktas robežvērtības, informēt kompetentās iestādes saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 236/2012 28. panta 1. punkta a) apakšpunktu (5), un Eiropas Vērtspapīru un tirgus iestādes Lēmumu (ES) 2020/1689 (2020. gada 16. septembris), ar ko atjauno pagaidu prasību fiziskām vai juridiskām personām, kam ir neto īsās pozīcijas, pazemināt neto īso pozīciju paziņošanas robežvērtības attiecībā uz to uzņēmumu emitēto akciju kapitālu, kuru akcijas ir atļauts tirgot regulētā tirgū, virs noteiktas robežvērtības, informēt kompetentās iestādes saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 236/2012 28. panta 1. punkta a) apakšpunktu (6),
         tā kā:
         1.   IEVADS

                     (1)

                     Ar Lēmumu (ES) 2020/525 ESMA pieprasīja fiziskām vai juridiskām personām, kam ir neto īsās pozīcijas attiecībā uz to uzņēmumu emitēto akciju kapitālu, kuru akcijas ir atļauts tirgot regulētā tirgū, informēt kompetentās iestādes par visām šādām pozīcijām, kuras sasniedz, pārsniedz vai samazinās zem 0,1 % no emitētā akciju kapitāla saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 236/2012 28. panta 1. punkta a) apakšpunktu.

                     (2)

                     Lēmumā (ES) 2020/525 noteiktais pasākums attiecas uz nepieciešamību valstu kompetentajām iestādēm un ESMA apzināties tās neto īsās pozīcijas, kuras tirgus dalībnieki ir izveidojuši attiecībā uz akcijām, ko atļauts tirgot regulētā tirgū, ņemot vērā nesenos ārkārtas notikumus finanšu tirgos.

                     (3)

                     Ar Lēmumu (ES) 2020/1689 un Lēmumu (ES) 2020/1689 ESMA atjaunoja pagaidu prasību, jo, neskatoties uz ES finanšu tirgu daļēju atgūšanos no zaudējumiem, kas reģistrēti kopš pandēmijas uzliesmojuma, nākotnes atveseļošanās perspektīvas joprojām bija neskaidras un joprojām pastāvēja draudi finanšu tirgu pienācīgai darbībai un integritātei, kā arī finanšu sistēmas stabilitātei un tam bija ietekme uz visu ES.

                     (4)

                     Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 236/2012 28. pantu ESMA ir jāpārskata šis pasākums ar atbilstošu regularitāti un vismaz reizi trīs mēnešos.

                     (5)

                        ESMA ir veikusi šo izvērtējumu, pamatojoties uz snieguma rādītāju analīzi, tostarp cenu, svārstīguma, kredītriska mijmaiņas darījumu starpību, kā arī neto īso pozīciju attīstību, jo īpaši starp 0,1 un 0,2 %. Saskaņā ar veikto analīzi ESMA ir pieņēmusi lēmumu, ka tai būtu jāatjauno pasākums uz trim papildu mēnešiem.

               2.   PASĀKUMA SPĒJA NOVĒRST ATTIECĪGOS APDRAUDĒJUMUS UN PĀRROBEŽU IETEKMI (REGULAS (ES) Nr. 236/2012 28. PANTA 2. PUNKTA a) APAKŠPUNKTS)

         a)   Finanšu tirgu pienācīgas darbības un integritātes apdraudējums

                     (6)

                        ESMA uzskata, ka pašreizējā situācijā, kuru būtiski ietekmē Covid-19 pandēmijas norises un ar tām saistītā nenoteiktība, ES finanšu tirgu pienācīgas darbības un integritātes risku apzināšana būtu jābalsta uz vispārējās makroekonomiskās vides analīzi apvienojumā ar finanšu tirgu attīstības analīzi.

                     (7)

                     Covid-19 pandēmija joprojām nelabvēlīgi ietekmē reālo ekonomiku, un vispārējās nākotnes atveseļošanās perspektīvas joprojām ir neskaidras, neskatoties uz nesenajām pozitīvajām norisēm ES un ārpus tās robežām saistībā ar vakcīnām. ESMA iepriekšējā lēmumā paustās bažas par iespējamo Covid-19 inficēšanās gadījumu skaita pieaugumu ir īstenojušās ar vēl vienu inficēšanās vilni. Saistītie dati par jauniem gadījumiem, hospitalizāciju, intensīvās aprūpes noslogojuma rādītājiem un nāves gadījumiem ir salīdzināmi ar marta un aprīļa periodu vai ir pat sliktāki par to.

                     (8)

                     Tā rezultātā visā ES tika veikti vairāki ierobežošanas pasākumi, sākot no vietējiem pārvietošanās ierobežojumiem un komandantstundas līdz pārvietošanās ierobežojumiem valsts mērogā. Attiecībā uz pirmo pandēmijas inficēšanās vilni ir sagaidāms, ka šie pasākumi ietekmēs valstu ekonomiku gan īstermiņā, gan ilgtermiņā.

                     (9)

                     Šajā sakarā Eiropas Komisijas (EK) Eiropas ekonomikas rudens prognozēs (7) ir norādīts, ka 2020. gadā reālais IKP eurozonā samazināsies par 7,8 % ar ievērojamām atšķirībām starp dalībvalstīm. Nav paredzams, ka IKP eurozonā un ES atgūsies līdz 2022. gada beigām (8).

                     (10)

                     Sagaidāms, ka bezdarba līmenis eurozonā 2020. gadā sasniegs 8,3 % (ES – 7,7%) un 2021. gadā turpinās pieaugt (9).

                     (11)

                     Attiecībā uz finanšu tirgu attīstību pēdējā laikā ziņotās pozitīvās ziņas par vakcīnu attīstību un efektivitāti ir palīdzējušas ievērojami uzlabot tirgus vērtējumus un citus saistītus parametrus: no 6. novembra – tirdzniecības dienas pirms pirmā pozitīvā paziņojuma par iespējamo vakcīnu (10) – līdz 2020. gada 2. decembrim, STOXX EUROPE 800 ex. Šveici un Eurostoxx 50 indeksi pieauga attiecīgi par 8,7 % un 9,9 %, un šai tendencei sekoja galvenie valstu indeksi, kas vidēji pieauga par 10 %.

                     (12)

                     Tomēr, izmantojot Eurostoxx 50 indeksu kā atsauci, tā cenu līmeņa izlīdzināšanās (-8 % salīdzinājumā ar februāri) ir ievērojami vājāka salīdzinājumā ar citiem rādītājiem, piemēram, NIKKEI 225 (+ 14,1 % salīdzinājumā ar februāri), S&P 500 (+ 8,6 % salīdzinājumā ar februāri) vai CSI 300 (+ 22,3 % salīdzinājumā ar februāri) (1. attēls ).

                     (13)

                     Aplūkojot konkrēti banku nozari, STOXX Europe Total Market Banks (atsauc. Eiropas bankas) zaudējumi 2020. gada 2. decembrī bija 22 % salīdzinājumā ar 20. februāri, kas ir uzlabojums salīdzinājumā ar septembrī reģistrēto 37 % samazinājumu (1. attēls ). Analizējot dažu galveno Eiropas kredītiestāžu (DE, ES, IT, FR) akciju cenas, cenu kritums svārstās no 3,41 % līdz 42,62 %. Neraugoties uz uzlabojumiem salīdzinājumā ar cenu samazinājumu, kas reģistrēts laikposmā no februāra līdz septembrim (no 10 % līdz 59 %), šie dati joprojām liecina par apsīkumu banku nozarē.

                     (14)

                     Turklāt joprojām pastāv risks, ka aktīvu vērtējumi tiks nošķirti no ekonomikas pamatrādītājiem, un tas rada jautājumus par tirgus atgūšanās turpmāku ilgtspēju (11). Kā norādīts ESMA2020. gada 11. novembra riska rādītāju infopanelī (12), tas, cik lielā mērā šie riski turpmāk īstenosies, būs ļoti atkarīgs no trim virzītājspēkiem: pandēmijas ekonomiskā ietekmes, tirgus prognozes par monetārajiem un fiskālajiem atbalsta pasākumiem un jebkādiem ārējiem papildu notikumiem jau tā pietiekami trauslajā globālajā vidē.

                     (15)

                     Vienlaikus finanšu tirgos ir vērojamas arī citas pozitīvas pazīmes. Uzticamība, kas izriet no vakcīnu attīstības, atspoguļojas arī kredītriska mijmaiņas darījumu (CDS) starpības, valsts obligāciju ienesīguma un svārstīguma attīstībā.

                     (16)

                     Eiropas korporatīvo CDS starpības joprojām saglabājas piecus bāzes punktus virs 2020. gada februārī novērotā līmeņa (vērtības, kas ir līdzīgas vērtībām Lēmumam (ES) 2020/1689), savukārt CDS starpības attiecībā uz Eiropas augsta ienesīguma, Eiropas finanšu un Eiropas finanšu pakārtotām saistībām uzrāda samazinājumus attiecīgi par 39, 6 un 25 bāzes punktiem salīdzinājumā ar vērtībām, kas ir Lēmuma (ES) 2020/1689 pamatā (1. attēls ).

                     (17)

                     Tāpat 10 gadu valdības obligāciju ienesīgums Vācijā, Francijā, Lielbritānijā un Itālijā salīdzinājumā ar 20. februāra līmeni vidēji ir samazinājies par 14 bāzes punktiem (1. attēls ).

                     (18)

                     Kas attiecas uz implicēto svārstīgumu, tas pastāvīgi samazinās, bet joprojām ir ļoti sensitīvs attiecībā pret ziņām saistībā ar tirgu. VSTOXX (13) izmērītais svārstīgums joprojām ir augsts salīdzinājumā ar 2020. gada februāri (+ 8 %), līdzīgi VIX (14) mērītais, kas joprojām ir + 5 % 2020. gada 2. decembrī salīdzinājumā ar 2020. gada februāri (1. attēls ).

                     (19)

                     Akciju ar neto īso pozīciju īpatsvars, proti, no 0,1 % līdz 0,2 %, kopš 2020. gada marta nav būtiski samazinājies un saglabājas vidēji 12 % apmērā no kopējām neto īsajām pozīcijām, līdzīgi situācijai, kāda bija septembrī (15) (kurā tas bija 13 %) (6. attēls ).

                     (20)

                     Kā jau norādīts iepriekšējos ESMA lēmumos, zemāks ziņošanas slieksnis ir parādījis, ka dažās valstīs neto īsās pozīcijas, proti, starp 0,1 % un 0,2 %, veido ievērojamu procentuālo daļu no kopējām paziņotajām neto īsajām pozīcijām. Noslēgumā jāsaka, ka neto īso pozīciju starp 0,1 un 0,2 % procentuālā daļa, par ko bija jāpaziņo īslaicīgu zemāku paziņošanas robežvērtību dēļ, joprojām ir būtiska kopējo neto īso pozīciju daļa, un pašreizējā kontekstā regulatoriem tai ir liela informatīvā vērtība.

                     (21)

                     Kopumā, neraugoties uz neseno cenu pieaugumu galvenajās nozarēs, šī vide joprojām ir nestabila: joprojām pastāv vairākas neskaidrības saistībā ar Covid-19 pandēmijas attīstību un tās ietekmi uz vispārējo makroekonomisko scenāriju.

                     (22)

                        ESMA norāda, ka aktīvu vērtības un pamatā esošo ekonomikas rādītāju atšķirības risks var rasties ne tikai tad, kad kapitāla vērtspapīru cenas palielinās bez skaidrām pamatā esošām ekonomiskās izaugsmes aplēsēm, bet arī tad, ja tirgi pārmērīgi reaģē uz ziņām, izraisot nepamatotu lejupvērstas spirāles ietekmi.

                     (23)

                     Neraugoties uz nesenajām norisēm, Covid-19 krīzes ilgtermiņa ietekme uz ekonomiku un vispār joprojām turpinās. Konkrēti, EK ekonomikas rudens prognozēs ir izstrādāti divi alternatīvi scenāriji (16) (“augšupējs scenārijs” un “lejupējs scenārijs”), kuru pamatā ir lielā nenoteiktība saistībā ar pandēmijas attīstību un pasākumiem, kas ieviesti, lai ierobežotu tās izplatību.

                     (24)

                     Kā norādīts iepriekš, neto īsās pozīcijas nav ievērojami samazinājušās, un implicētais svārstīgums, neraugoties uz to, ka tas ir zemāks par Lēmuma (ES) 2020/1689 vajadzībām analizēto, ir izrādījies sensitīvs attiecībā pret jauniem notikumiem.

                     (25)

                     Konkrētāk, šāda trausla ekonomikas un tirgus vide rada lielāku iespējamību, ka īsās pozīcijas pārdošanas spiediens nākamajos mēnešos varētu izraisīt vai pastiprināt negatīvas pārmaiņas, kas savukārt var negatīvi ietekmēt tirgus uzticamību vai cenu noteikšanas mehānisma integritāti. ESMA uzskata, ka iepriekš aprakstīto apstākļu kombinācija nopietni apdraud finanšu tirgu pienācīgu darbību un integritāti.

               b)   Visas Savienības finanšu sistēmas vai tās daļas apdraudējums

                     (26)

                     Kā paskaidrojusi ECB savā Finanšu stabilitātes pārskatā (17), finanšu stabilitāte ir nosacījums, ko ievērojot, finanšu sistēma, kurā ietilpst finanšu starpnieki, tirgi un tirgu infrastruktūra, ir spējīga izturēt satricinājumus un novērst finanšu nelīdzsvarotību.

                     (27)

                     Covid-19 pandēmija turpina būtiski negatīvi ietekmēt reālo ekonomiku Savienībā. Kā minēts iepriekš, ESMA2020. gada 11. novembra riska rādītāju infopanelī norādīja, ka “ES finanšu tirgi 2020. gada 3. ceturksnī turpināja atveseļoties, bet joprojām ir ļoti sensitīvi (..) galvenais risks, ko mēs pašlaik saskatām attiecībā uz ES finanšu tirgiem, ir potenciāls pēkšņi mainīt ieguldītāju riska novērtējumu, un tādējādi savu riska novērtējumu saglabājam”.

                     (28)

                     Iepriekš 2.a sadaļā sniegta sīkāka informācija par banku un finanšu tirgu darbību.

                     (29)

                     Covid-19 ietekmē ES ekonomika un tās finanšu tirgi ir nonākuši nestabilā situācijā, kurā turpmāka cenu samazināšanās, ko izraisa vai pastiprina īsās pozīcijas pārdošanas stratēģijas, varētu radīt ļoti negatīvas sekas.

                     (30)

                     Joprojām neskaidrajā situācijā ESMA uzskata, ka būtisku pārdošanas piedāvājumu daudzumu un neparastu akciju cenu svārstīgumu var pastiprināt dažādi faktori, tostarp lielāks to tirgus dalībnieku skaits, kuri iesaistās īsās pozīcijas pārdošanā un veido ievērojamas neto īsās pozīcijas.

                     (31)

                     Kā norādīts iepriekš, akciju ar neto īsajām pozīcijām procentuālā daļa, proti, no 0,1 % līdz 0,2 %, nav būtiski samazinājusies kopš 2020. gada marta (6. attēls ).

                     (32)

                     Plaši izplatītie cenu zaudējumi kredītiestādēm, kas bija viens no parametriem, lai pieņemtu lēmumu par atjaunošanu jūnijā un septembrī, salīdzinājumā ar septembri uzlabojās, bet joprojām ir –2 % salīdzinājumā ar 2020. gada februāri (1. attēls). Tas norāda, ka kredītiestādes, kuras noteiktos gadījumos ir sistēmiski svarīgas, joprojām ir potenciāli neaizsargātas pret īsās pozīcijas pārdošanas stratēģijām un ievērojamu neto īso pozīciju veidošanos, neatkarīgi no tā, vai šīs stratēģijas un pozīcijas atbalsta pamatinformācija.

                     (33)

                     Saglabājas risks, ka īsās pozīcijas pārdošanas stratēģiju uzkrāšana un ievērojama neto īso pozīciju veidošana var attiecīgi novest pie neorganizētas cenu samazināšanās spirāles noteiktiem emitentiem ar iespējamām negatīvām sekām attiecīgās dalībvalsts ietvaros vai visā ES, kas savukārt ar laiku varētu apdraudēt vienas vai vairāku dalībvalstu finanšu sistēmu.

                     (34)

                     Neraugoties uz dažu ES dalībvalstu finanšu tirgos novēroto daļējo atveseļošanos, iepriekš minētās neskaidrības par Covid-19 krīzes attīstību un tās ietekmi uz ES ekonomiku joprojām ir aktuālas un padara ticamākas iepriekš minētās bažas par iespējamo atsaisti starp aktīvu novērtēšanu un ekonomikas pamatprincipiem un par ilgtspēju nesenajai finanšu tirgu atveļošanās tendencei.

                     (35)

                     Tādēļ ESMA uzskata, ka pašreizējie tirgus apstākļi turpina būtiski apdraudēt finanšu sistēmas stabilitāti Savienībā.

               c)   Pārrobežu ietekme

                     (36)

                     Vēl viens nosacījums, lai ESMA varētu īstenot šo pasākumu, ir tas, ka identificētajiem apdraudējumiem ir pārrobežu ietekme.

                     (37)

                     Kā aprakstīts iepriekš, akciju tirgi visā ES, ņemot vērā gan valstu, gan Eiropas mēroga indeksus, nav pilnībā atguvušies no martā novērotā būtiskā cenu samazinājuma.

                     (38)

                     Ņemot vērā to, ka šie apdraudējumi ietekmē lielākās daļas ES dalībvalstu finanšu tirgus, gan atšķirīgā mērogā, pārrobežu ietekme joprojām ir sevišķi nopietna, jo ES finanšu tirgu savstarpējā saistība palielina pieplūduma vai kaitīgās ietekmes iespējamību visos tirgos īsās pārdošanas spiediena gadījumā.

                     (39)

                        ESMA līdz ar to uzskata, ka iepriekš aprakstītajiem apdraudējumiem tirgus integritātei, pienācīgai darbībai un finanšu stabilitātei ir pārrobežu ietekme. Covid-19 krīzes būtības dēļ tiem faktiski ir ES un globāls mēroga raksturs.

               3.   NEVIENA KOMPETENTĀ IESTĀDE NAV VEIKUSI PASĀKUMUS APDRAUDĒJUMA NOVĒRŠANAI VAI VIENA VAI VAIRĀKAS KOMPETENTĀS IESTĀDES IR VEIKUŠAS PASĀKUMUS, KAS NAV PIENĀCĪGI NOVĒRSUŠI APDRAUDĒJUMU (REGULAS (ES) Nr. 236/2012 28. PANTA 2. PUNKTA b) APAKŠPUNKTS)

                     (40)

                     Vēl viens iemesls, kāpēc ESMA šā lēmuma ietvaros ir pieņēmusi ierobežojumu, ir apstāklis, ka kompetentā iestāde vai kompetentās iestādes nav rīkojušās, lai novērstu apdraudējumu, vai veiktie pasākumi pienācīgi nenovērš šo apdraudējumu.

                     (41)

                     Bažas par tirgus integritāti, pienācīgu darbību un finanšu stabilitāti, kas aprakstītas Lēmumā 2020/525, ir likušas vairākām valstu kompetentajām iestādēm veikt valsts līmeņa pasākumus, kuru mērķis ir ierobežot akciju īsās pozīcijas pārdošanu, Spānijā, Francijā, Austrijā, Beļģijā un Itālijā (18), kuru termiņš beidzās 18. maijā.

                     (42)

                     Pēc šo pagaidu pasākumu beigām vai to atcelšanas ES vairs nav veikti turpmāki pasākumi, pamatojoties uz Regulu (ES) 236/2012, un no šā lēmuma pieņemšanas datuma šādi pasākumi nav spēkā.

                     (43)

                     Šā lēmuma pieņemšanas laikā neviena kompetentā iestāde nav pieņēmusi pasākumus, lai palielinātu savu atpazīstamību attiecībā uz rīcības attīstību saistībā ar neto īsajām pozīcijām, nosakot zemākas paziņošanas robežvērtības, jo tās var paļauties uz Lēmumu (ES) 2020/1123.

                     (44)

                     Nepieciešamība palielināt neto īso pozīciju par redzamību arvien ir aktuāla situācijā, kurā iepriekšminētie ierobežojumi, kas noteikti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 236/2012 20. pantu, vairs nav spēkā, un joprojām pastāv neskaidrība par Covid-19 ilgstošo ietekmi. Tā kā uz īsās pozīcijas pārdošanu un darījumiem ar līdzvērtīgu ietekmi vairs neattiecas citi ārēji ierobežojumi, valstu kompetentajām iestādēm visā ES ir jāspēj iepriekš noteikt, vai neto īsās pozīcijas tiek veidotas tādā mērā, kas var radīt apdraudējumu iepriekš aprakstītajiem finanšu tirgiem un finanšu stabilitātei, kas izpaužas un ko pastiprina īsās pozīcijas pārdošanas spiediens.

                     (45)

                     Ņemot vērā iepriekšminētos apdraudējumus visā ES, joprojām skaidri redzams, ka informācija, ko saņem nacionālās kompetentās iestādes saskaņā ar standarta paziņošanas robežvērtību, kas noteikta Regulas (ES) Nr. 236/2012 5. panta 2. punktā, nav pietiekams šī brīža saspringtajos tirgus apstākļos. ESMA uzskata, ka ar zemākas paziņošanas robežvērtības uzturēšanai vajadzētu nodrošināt, ka visu valstu kompetento iestāžu visā ES un ESMA rīcībā ir vislabākais iespējamais pieejamais datu kopums, lai pārraudzītu tirgus tendences un nepieciešamības gadījumā sagatavotu sevi un ESMA veikt papildu pasākumus.

               4.   PASĀKUMS BŪTISKI NOVĒRŠ APDRAUDĒJUMU VAI UZLABO VALSTS KOMPETENTO IESTĀŽU SPĒJU UZRAUDZĪT APDRAUDĒJUMU (REGULAS (ES) Nr. 236/2012 28. PANTA 3. PUNKTA a) APAKŠPUNKTS)

                     (46)

                        ESMA ir arī jāņem vērā, cik lielā mērā pasākums ievērojami novērš identificētos apdraudējumus.

                     (47)

                     Konkrētāk, ESMA zemāk ir analizējusi, vai atjaunotais pasākums varētu būtiski novērst apdraudējumu finanšu tirgu pienācīgai darbībai un integritātei, finanšu stabilitātei Savienībā un vai tas varētu uzlabot kompetento iestāžu spēju uzraudzīt šādu apdraudējumu.

               a)   Pasākums ievērojami novērš finanšu tirgu pienācīgas darbības un integritātes apdraudējumu

                     (48)

                     Iepriekš aprakstītajos tirgus apstākļos jebkāds pēkšņs pārdošanas piedāvājumu daudzuma un tirgus svārstīguma pieaugums īsās pārdošanas un īso pozīciju veidošanas dēļ var pastiprināt lejupslīdes tendences finanšu tirgos. Lai arī īsā pārdošana, nosakot pareizu emitentu vērtējumu, citā laikā var kalpot pozitīvām funkcijām, pašreizējos tirgus apstākļos tā var radīt papildu apdraudējumu pienācīgai tirgu darbībai un integritātei,

                     (49)

                     Jo īpaši, ņemot vērā joprojām pastāvošās ārkārtas situācijas horizontālo ietekmi, kas skar plašu akciju kopumu visā Savienībā, jebkāds pēkšņs akciju cenu kritums var būt saistīts ar papildu pārdošanas piedāvājumu daudzumu, ko izraisa īsās pozīcijas pārdošanas darbības un lielāks neto īso pozīciju skaits, kurš bez atjaunotā pasākuma attiecīgi netiktu atklāts, ja tas nepārsniedz pašreizējās paziņošanas robežvērtības valstu kompetentajām iestādēm saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 236/2012 5. pantā.

                     (50)

                     Iepriekšminēto iemeslu dēļ valstu kompetentajām iestādēm un ESMA pēc iespējas drīzāk jāuzzina par tirgus dalībniekiem, kas nodarbojas ar īso pārdošanu un veido ievērojamas neto īsās pozīcijas, lai vajadzības gadījumā novērstu to, ka šīs pozīcijas kļūst par signālu pārdošanas piedāvājumu daudzuma pārmērīgai plūsmai un tādējādi radītu ievērojamu cenu samazinājumu.

                     (51)

                     Pasākuma atjaunošana risina šo vajadzību, nosakot, ka fiziskām un juridiskām personām, kurām ir neto īsā pozīcija akcijās, kuras atļauts tirgot regulētā tirgū, informēt valstu kompetentās iestādes, sasniedzot zemākas robežvērtības, nekā noteikts Regulas (ES) 236/2012 5. pantā.

                     (52)

                     Tādējādi valsts kompetento iestāžu un ESMA spēs atbilstoši izvērtēt mainīgo situāciju, nošķirt tirgus svārstības, kuru pamatā ir pamatinformācija, no tām, kuras var ierosināt vai pastiprināt akciju īsās pozīcijas pārdošanas un reaģēt, ja tirgus integritātei un pienācīgai darbībai nepieciešama stingrāka rīcība.

                     (53)

                        ESMA uzskata, ka bez šā pasākuma atjaunošanas uz papildu trim mēnešiem valstu kompetentās iestādes un ESMA būtu nepietiekamas spējas pienācīgi uzraudzīt tirgu pašreizējā neskaidrajā un trauslajā vidē. To izceļ acīmredzamā finanšu tirgus darbības un pamatā esošās saimnieciskās darbības nodalīšana apvienojumā ar Covid-19 pandēmijas mainīgo raksturu. Šādi faktori varētu izraisīt pēkšņu un ievērojamu pārdošanas spiedienu un nestandarta Savienības akciju cenas papildu svārstīgumu, ko savukārt vēl vairāk varētu pastiprināt īso pozīciju uzkrāšana.

                     (54)

                     Tajā pašā laikā ESMA uzskata par piemērotu saglabāt Regulas (ES) Nr. 236/2012 6. pantā noteikto publicēšanas slieksni, kas ir vienāds ar 0,5 % no sabiedrības emitētā akciju kapitāla, jo šī sliekšņa pazemināšana nešķiet vajadzīga no kārtības tirgū uzturēšanas un finanšu stabilitātes risku novēršanas viedokļa. Valsts kompetentās iestādes un ESMA turpina pastāvīgi uzraudzīt tirgus apstākļus un nepieciešamības gadījumā veiks turpmākus pasākumus.

               b)   Pasākums ievērojami novērš visas Savienības finanšu sistēmas vai tās daļas stabilitātes apdraudējumu

                     (55)

                     Kā aprakstīts iepriekš, neraugoties uz iepriecinošajām ziņām par vakcīnu attīstību, kas pēdējā laikā uzlabo tirgus darbību, dažās valstīs kritums biržu indeksos kopš 2020. gada 20. februāra joprojām ir līdzīgs 2020. gada jūnijā vai septembrī reģistrētajam līmenim. Turklāt ES cenu līmeņa izlīdzināšanās ir ievērojami vājāka salīdzinājumā ar citām pasaules ekonomikām, piemēram, NIKKEI 225, S&P 500 vai CSI 300. Dažādi riska faktori joprojām ietekmē daudzas nozares, piemēram, finanšu nozares emitēto akciju darbības rezultāti joprojām ir vāji un ļoti izkliedēti lielāko ES kredītiestāžu starpā. Šajā vidē iesaistīšanās īsās pozīcijas pārdošanā un būtisku neto īso pozīciju radīšana var palielināt pārdošanas piedāvājumu daudzumu un lejupslīdes tendences, kas savukārt var pastiprināt apdraudējumu, kurš var ļoti negatīvi ietekmēt finanšu iestāžu un citu nozaru uzņēmumu finanšu stabilitāti.

                     (56)

                     Šajā kontekstā, neatjaunojot šo pasākumu vēl uz trim mēnešiem, valstu kompetentajām iestādēm un ESMA tiktu ierobežotas iespējas novērst jebkādu iespējamo negatīvo ietekmi uz ekonomiku un galu galā uz visas Savienības finanšu stabilitāti kopumā.

                     (57)

                     Līdz ar to ESMA atjaunotais pasākums īslaicīgi pazemināt neto īso pozīciju paziņošanas robežvērtības valstiskajām kompetentajām iestādēm efektīvi novērš šo stabilitātes apdraudējumu daļai vai pat visai Savienības finanšu sistēmai, samazinot datu ierobežojumus un palielinot valsts kompetento iestāžu iespējas novērst tuvojošos apdraudējumu jau sākotnējā stadijā.

               c)   Kompetento iestāžu spējas pārraudzīt šo apdraudējumu uzlabošana

                     (58)

                     Parastos tirgus apstākļos valstu kompetentās iestādes pārrauga visus apdraudējumus, ko var radīt īso pozīciju pārdošana un neto īso pozīciju veidošana, izmantojot pārraudzības instrumentus, kuri noteikti Savienības tiesību aktos, jo īpaši paziņošanas pienākumus par neto īsajām pozīcijām, kas noteiktas Regulā (ES) Nr. 236/2012 (19).

                     (59)

                     Tomēr pašreizējie tirgus apstākļi liek pastiprināt valstu kompetento iestāžu un ESMA veikto pārraudzību attiecībā uz apkopotām neto īsajām pozīcijām akcijām, kuru tirdzniecība atļauta regulētos tirgos. Šā iemesla dēļ un ņemot vērā nepārtraukto neskaidrību saistībā ar Covid-19 pandēmiju, joprojām ir svarīgi, lai valsts kompetentās iestādes turpinātu saņemt informāciju par neto īso pozīciju veidošanu iespējami agrākā posmā, pirms tās sasniedz 0,2 % līmeni no emitētā akciju kapitāla, kā norādīts Regulas (ES) Nr. 236/2012 5. panta 2. punktā.

                     (60)

                     Par to liecina fakts, ka, neraugoties uz cenu pieaugumu kopš 2020. gada novembra, to akciju procentuālā daļa, kuru neto īsā pozīcija ir no 0,1 % līdz 0,2 %, kopš 2020. gada marta nav būtiski samazinājusies (20) un saglabājas vidēji 12 % apmērā no kopējām neto īsajām pozīcijām, līdzīgi kā tas bija septembrī. Tāpēc var secināt, ka neto īso pozīciju starp 0,1 un 0,2 % procentuālā daļa, par kuru bija jāpaziņo ESMA noteikto zemāko paziņošanas robežvērtību dēļ, joprojām ir būtiska kopējā neto īso pozīciju daļa.

                     (61)

                     Līdz ar to ESMA atjaunotais pasākums saglabās valsts kompetento iestāžu uzlaboto spēju risināt identificētos apdraudējumus agrīnā posmā, sniedzot tiem un ESMA iespēju laicīgi pārvaldīt apdraudējumu pienācīgai tirgu darbībai un finanšu stabilitātei, ja parādītos jebkādas tirgus krīzes pazīmes.

               5.   PASĀKUMI NERADA REGULATĪVĀS PATVAĻAS RISKU (REGULAS (ES) Nr. 236/2012 28. PANTA 3. PUNKTA b) APAKŠPUNKTS)

                     (62)

                     Lai pieņemtu vai atjaunotu pasākumu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 236/2012 28. pantu, ESMA būtu jāņem vērā, vai pasākums rada regulatīvās patvaļas risku.

                     (63)

                     Tā kā atjaunotais ESMA pasākums attiecas uz tirgus dalībnieku paziņošanas pienākumiem attiecībā uz visām akcijām, kuru tirdzniecība atļauta regulētos tirgos Savienībā, tas nodrošinās vienotu paziņošanas robežvērtību visām valstu kompetentajām iestādēm, nodrošinot līdzvērtīgus konkurences apstākļus tirgus dalībniekiem gan Savienībā, gan ārpus tās attiecībā uz tādu akciju tirdzniecību, kuru tirdzniecība atļauta regulētos tirgos Savienībā.

               6.
               ESMA PASĀKUMS NERADA NEGATĪVU IETEKMI UZ FINANŠU TIRGU EFEKTIVITĀTI, TOSTARP SAMAZINOT LIKVIDITĀTI ŠAJOS TIRGOS VAI RADOT NESKAIDRĪBAS TIRGUS DALĪBNIEKIEM TĀDĀ VEIDĀ, KAS NAV SAMĒROJAMS AR PASĀKUMA LABVĒLĪGO IETEKMI (REGULAS (ES) Nr. 236/2012 28. PANTA 3. PUNKTA c) APAKŠPUNKTS)

                     (64)

                        ESMA ir jānovērtē, vai pasākumam ir negatīva ietekme, ko varētu uzskatīt par nesamērīgu salīdzinājumā ar pasākuma labvēlīgo ietekmi.

                     (65)

                        ESMA uzskata par piemērotu to, ka valstu kompetentās iestādes pirms jebkādu vairāk ierobežojošu pasākumu pieņemšanas stingri pārrauga neto īsās pozīcijas. ESMA norāda, ka parastās paziņošanas robežvērtības (0,2 % no emitētā akciju kapitāla) joprojām esošajos ārkārtas tirgus apstākļos var nebūt piemērotas, lai laikus noteiktu tendences un nākotnes apdraudējumu.

                     (66)

                     Lai gan pastiprinātas ziņošanas pienākuma ieviešana varētu būt radījusi papildu slogu pārskatus sniedzošām vienībām, pašreiz tās jau ir pielāgojušas savas iekšējās sistēmas saistībā ar Lēmumiem (ES) 2020/525, (ES) 2020/1123 un (ES) 2020/1689, un tādēļ netiek sagaidīts, ka šis atjaunotais pasākums papildus ietekmēs pārskatus sniedzošo vienību atbilstības nodrošināšanas izmaksas.. Turklāt, tas neierobežos tirgus dalībnieku iespējas slēgt vai palielināt savas akciju īsās pozīcijas. Rezultātā netiks ietekmēta tirgus efektivitāte.

                     (67)

                     Salīdzinot ar citiem iespējamiem un stingrāk ierobežojošiem pasākumiem, šim atjaunotajam pasākumam nevajadzētu ietekmēt tirgus likviditāti, jo pastiprinātam paziņošanas pienākumam, kas skar ierobežotu tirgus dalībnieku skaitu, nevajadzētu mainīt viņu tirdzniecības stratēģiju un līdz ar to viņu līdzdalību tirgū. Turklāt saglabātais izņēmums, kas paredzēts attiecībā uz tirgus veidošanas darbībām un stabilizācijas programmām, ir noteikts, lai nepalielinātu slogu uzņēmumiem, kuri piedāvā svarīgus pakalpojumus, nodrošinot likviditāti un samazinot svārstīgumu, kas ir īpaši svarīgi pašreizējā situācijā.

                     (68)

                     Attiecībā uz atjaunotā pasākuma apmēru ESMA uzskata, ka, ierobežojot to uz vienu vai dažām nozarēm, vai uz kādu emitentu daļu, netiktu sasniegts vēlamais iznākums. Reģistrētais lielais cenu samazinājuma apmērs pēc Covid-19 pandēmijas uzliesmojuma, plašais skarto akciju (un nozaru) diapazons un ES tautsaimniecību un tirdzniecības vietu savstarpējas savienojamības pakāpe liecina, ka ES mēroga pasākums, visticamāk, būs efektīvāks nekā valstu pasākumi nozaru mērogā, sniedzot agrīnu informāciju par tirgiem valstu kompetentām iestādēm.

                     (69)

                     Runājot par neskaidrību radīšanu tirgus dalībniekiem, ar šo pasākumu nav ieviesti jauni reglamentējoši pienākumi, jo, pazeminot attiecīgo robežvērtību, ar to tikai groza parasto paziņošanas pienākumu, kas ir spēkā kopš 2012. gada. ESMA arī uzsver, ka atjaunotais pasākums joprojām aprobežojas ar paziņošanu par akcijām, kuru tirdzniecība atļauta regulētā tirgū Savienībā, lai aptvertu tās pozīcijas, kurās papildu ziņojumi šķiet visbūtiskākie.

                     (70)

                     Tādēļ ESMA uzskata, ka šādam pastiprinātas pārredzamības pienākumam nevajadzētu radīt negatīvu ietekmi uz finanšu tirgu efektivitāti vai uz ieguldītājiem, kas nebūtu samērīga ar pasākuma labvēlīgo ietekmi, un tam nevajadzētu radīt nekādu neskaidrību finanšu tirgos.

                     (71)

                     Pasākuma ilguma ziņā ESMA uzskata, ka pasākuma atjaunošana uz trim mēnešiem ir pamatota, ņemot vērā pašreiz pieejamo informāciju un joprojām valdošo vispārējo neskaidrību saistībā ar Covid-19 pandēmiju. ESMA plāno atgriezties pie ierastā paziņošanas pienākuma, tiklīdz situācija uzlabosies, taču tai pat laikā nevar noliegt pasākuma pagarināšanas iespēju, ja situācija pasliktināsies vai tirgi paliks trauslā stāvoklī.

                     (72)

                     Pamatojoties uz iepriekšminēto un sākot ar šo dienu, ESMA uzskata šo lēmumu atjaunot pagaidu pastiprinātas pārredzamības pasākumu attiecībā uz neto īsajām pozīcijām par atbilstošu joprojām pastāvošajiem nelabvēlīgajiem apstākļiem.

               7.   APSPRIEŠANĀS UN PAZIŅOŠANA (REGULAS (ES) Nr. 236/2012 28. PANTA 4. UN 5. PUNKTS)

                     (73)

                        ESMA konsultējās ar ESRK. ESRK nepauda nekādus iebildumus pret ierosinātā lēmuma pieņemšanu.

                     (74)

                        ESMA ir informējusi valstu kompetentās iestādes par paredzēto lēmumu.

                     (75)

                        ESMA atjaunotais pasākums tiks piemērots, sākot ar 2020. gada 19. decembri,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Definīcija
            Šajā lēmumā “regulēts tirgus” ir regulēts tirgus, kā norādīts 4. panta 1. punkta 21. apakšpunktā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2014/65/ES (21).

            2. pants
            Pagaidu pienākumi attiecībā uz papildu pārskatāmību

               1.   Fiziska vai juridiska persona, kam ir neto īsa pozīcija attiecībā uz emitēto akciju kapitālu uzņēmumam, kura akciju tirdzniecība atļauta regulētā tirgū, par to paziņo attiecīgajai kompetentajai iestādei saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 236/2012 5. un 9. pantu, ja pozīcija sasniedz vai nokrītas zem attiecīgās paziņošanas robežvērtības, kas minēta šā panta 2. punktā.

               2.   Attiecīgā paziņošanas robežvērtība ir procentuālais apjoms, kas vienāds ar 0,1 % no attiecīgā uzņēmuma emitētā akciju kapitāla un katrs 0,1 % virs šīs robežvērtības.

            3. pants
            Atbrīvojumi

               1.   Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 236/2012 16. pantu 2. pantā minētie pagaidu pienākumi attiecībā uz papildu pārskatāmību neattiecas uz akcijām, kuru tirdzniecība atļauta regulētajā tirgū, ja šo akciju galvenā tirdzniecības vieta atrodas trešā valstī.

               2.   Saskaņā ar Regulas (ES) 236/2012 17. pantu pagaidu pienākumi attiecībā uz papildu pārskatāmību, kas minēti 2. pantā, neattiecas uz darījumiem, kas tiek veikti saistībā ar tirgus veidošanas darbībām.

               3.   Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 596/2014 (22) par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu 5. pantu pagaidu pienākumi attiecībā uz papildu pārskatāmību, kas minēti 2. pantā, neattiecas uz neto īso pozīciju saistībā ar stabilizācijas veikšanu.

            4. pants
            Stāšanās spēkā un piemērošana
            Šis lēmums stājas spēkā 2020. gada 19. decembrī.
            To piemēro trīs mēnešus no tā spēkā stāšanās dienas.

            Parīzē, 2020. gada 16. decembrī

                  Uzraudzības padomes vārdā –

                  priekšsēdētājs

               Steven MAIJOOR

            (1)  OV L 331, 15.12.2010., 84. lpp.

            (2)  OV L 86, 24.3.2012., 1. lpp.

            (3)  OV L 274, 9.10.2012., 1. lpp.

            (4)  OV L 116, 15.4.2020., 5. lpp.

            (5)  OV L 245, 30.7.2020., 17. lpp.

            (6)  OV L 379, 13.11.2020., 60. lpp.

            (7)  Sk. šajā saitē:https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/autumn_20_forecast.pdf.

            (8)  Eiropas ekonomikas prognoze, 40. lpp.

            (9)  Eiropas ekonomikas prognoze, 49. lpp.

            (10)  Sk. šajā saitē:https://www.pfizer.com/news/press-release/press-release-detail/pfizer-and-biontech-announce-vaccine-candidate-against.

            (11)  Sk. šajā saitē:https://www.esma.europa.eu/sites/default/files/library/esma50-165-1371_risk_dashboard_no_2_2020.pdf.

            (12)  Sk. šajā saitē:https://www.esma.europa.eu/sites/default/files/library/esma50-165-1371_risk_dashboard_no_2_2020.pdf.

            (13)  VSTOXX nosaka netiešo svārstīgumu, pamatojoties uz Eurostoxx 50 cenām.

            (14)  VIX indekss tiek aprēķināts, izmantojot reāllaika S&P 500 indeksa (SPX) opcijas pirkšanas/pārdošanas cenu viduspunktu.

            (15)  Sk. arī 4. panta c) punktu.

            (16)  Eiropas ekonomikas prognozes, 61. lpp.

            (17)  https://www.ecb.europa.eu/pub/financial-stability/fsr/html/ecb.fsr201911~facad0251f.en.html

            (18)  Itālijā pasākums tika atcelts 18. maijā.

            (19)  Sal. Regulas (ES) Nr. 236/2012, 5. pants.

            (20)  Laikposmā no 31. augusta līdz 4. septembrim tehnisku problēmu dēļ trūkst pārskatu par ikdienas neto īsajām pozīcijām Dānijā.

            (21)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/65/ES (2014. gada 15. maijs) par finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Direktīvu 2002/92/ES un Direktīvu 2011/61/ES (OV L 173, 12.6.2014., 349. lpp.).

            (22)  Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 596/2014 (2014. gada 16. aprīlis) par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu (tirgus ļaunprātīgas izmantošanas regula) un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/6/EK un Komisijas Direktīvas 2003/124/EK, 2003/125/EK un 2004/72/EK (OV L 173, 12.6.2014., 1. lpp.).

            PIELIKUMS
            Šajā pielikumā “ESMA lēmums” nozīmē ESMA2020. gada 16. marta lēmumu pieprasīt fiziskām vai juridiskām personām, kam ir neto īsās pozīcijas, uz laiku pazemināt neto īso pozīciju paziņošanas robežvērtības attiecībā uz to uzņēmumu emitēto akciju kapitālu, kuru akcijas ir atļauts tirgot regulētā tirgū, virs noteiktas robežvērtības, informēt kompetentās iestādes saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 236/2012 28. panta 1. punkta a) apakšpunktu.

               1. attēls

               Finanšu rādītāji

                        Kapitāla tirgus darbība

                        Izmaiņas laikposmā no 2020. gada 20. februāra līdz 2. decembrim

                        Indeksa līmenis 2020. gada 2. decembrī

                        Izmaiņas laikposmā no 2020. gada 20. februāra līdz 3. septembrim

                        Indeksa līmenis 2020. gada 3. septembrī

                        Izmaiņas laikposmā no 2020. gada 20. februāra līdz 4. jūnijam

                        Indeksa līmenis 2020. gada 4. jūnijā

                           STOXX EUROPE 800 ex. Šveici

                        – 10 %

                        125

                        – 17 %

                        116

                        – 16 %

                        117

                        EURO STOXX INDEX

                        – 6 %

                        392

                        – 13 %

                        362

                        – 13 %

                        364

                        EURO STOXX 50

                        – 8 %

                        3 521

                        – 14 %

                        3 304

                        – 13 %

                        3 323

                        US, S&P500

                        9 %

                        3 663

                        2 %

                        3 451

                        – 8 %

                        3 112

                        CSI 300

                        22 %

                        5 067

                        16 %

                        4 817

                        – 4 %

                        3 982

                        JP, Nikkei

                        14 %

                        26 801

                        0 %

                        23 466

                        – 3 %

                        22 864

                        Globāli

                        8 %

                        248

                        – 1 %

                        228

                        – 9 %

                        211

                        Eiropas bankas

                        – 22 %

                        115

                        – 37 %

                        93

                        – 30 %

                        104

                        IT, finanšu dati

                        – 24 %

                        29

                        – 30 %

                        27

                        – 29 %

                        28

                        ES, finanšu dati

                        – 24 %

                        50

                        – 48 %

                        34

                        – 35 %

                        42

                        DE, finanšu dati

                        – 7 %

                        132

                        – 13 %

                        123

                        – 11 %

                        126

                        FR, finanšu dati

                        – 21 %

                        141

                        – 34 %

                        118

                        – 28 %

                        130

                        Svārstīgums

                        Izmaiņas laikposmā no 2020. gada 20. februāra līdz 2. decembrim

                        Indeksa līmenis
                        2020. gada 2. decembrī

                        Izmaiņas laikposmā no 2020. gada 20. februāra līdz 3. septembrim

                        Indeksa līmenis
                        2020. gada 3. septembrī

                        Izmaiņas laikposmā no 2020. gada 20. februāra līdz 4. jūnijam

                        Indeksa līmenis
                        2020. gada 4. jūnijā

                        VSTOXX

                        8 %

                        22

                        15 %

                        29

                        13 %

                        28

                        VIX

                        5 %

                        21

                        18 %

                        33

                        9 %

                        25

                        Kredītriska mijmaiņas darījumi

                        Izmaiņas bāzes punktos laikposmā no 2020. gada 20. februāra līdz 2. decembrim

                           CDS likmju starpības bāzes punktos 2020. gada 2. decembrī

                        Izmaiņas bāzes punktos laikposmā no 2020. gada 20. februāra līdz 3. septembrim

                           CDS likmju starpības bāzes punktos 3. septembrī

                        Izmaiņas bāzes punktos laikposmā no 2020. gada 20. februāra līdz 4. jūnijam

                           CDS likmju starpības bāzes punktos 4. jūnijā

                        Eiropa, korporatīvie darījumi

                        5

                        45

                        5

                        45

                        22

                        62

                        Eiropa, augsts ienesīgums

                        53

                        251

                        92

                        290

                        157

                        355

                        Eiropa, finanšu dati

                        9

                        53

                        15

                        59

                        29

                        73

                        Eiropa, finanšu dati, pakārtoti

                        13

                        100

                        38

                        124

                        62

                        149

                        10 gadu valdības obligācijas

                        Izmaiņas bāzes punktos laikposmā no 2020. gada 20. februāra līdz 2. decembrim

                        Obligāciju ienesīgums, %, 2020. gada 2. decembrī

                        Izmaiņas bāzes punktos laikposmā no 2020. gada 20. februāra līdz 3. septembrim

                        Obligāciju ienesīgums, %, 2020. gada 3. septembrī

                        Izmaiņas bāzes punktos laikposmā no 2020. gada 20. februāra līdz 4. jūnijam

                        Obligāciju ienesīgums, %, 2020. gada 4. jūnijā

                        DE10G

                        – 8

                        – 0,52

                        – 5

                        – 0,49

                        15

                        – 0,29

                        ES10G

                        – 13

                        0,11

                        9

                        0,33

                        32

                        0,55

                        FR10G

                        – 7

                        – 0,29

                        2

                        – 0,19

                        23

                        0,01

                        IT10G

                        – 31

                        0,60

                        15

                        1,06

                        51

                        1,42

                        US10G

                        – 57

                        0,95

                        – 90

                        0,62

                        – 67

                        0,86

                        GB10G

                        – 22

                        0,36

                        – 34

                        0,24

                        – 24

                        0,34

                        JP10G

                        7

                        0,03

                        8

                        0,04

                        9

                        0,05

                        Piezīme: akciju tirgus izmaiņas ir izteiktas relatīvā izteiksmē, pārējās izmaiņas – absolūtos skaitļos.
                        Avoti: Refinitiv EIKON; ESMA.

            Piezīme: EURO STOXX 50 (VSTOXX) un S&P 500 (VIX) ietvertais svārstīgums, %.
            Avoti: Refinitiv Datastream, ESMA.

            Piezīme: pašu kapitāla cenas. 20.2.2020. = 100.
            Avoti: Refinitiv Datastream, ESMA.

            Piezīme: pašu kapitāla cenas. 20.2.2020 = 100.
            Avoti: Refinitiv Datastream, ESMA.

            Piezīme: pašu kapitāla cenas. 20.2.2020. = 100.
            Avoti: Refinitiv Datastream, ESMA.

            Piezīme. CDS likmju starpība Eiropas IG korporatīvajos (iTraxx Europe, European HY corporates (iTraxx Europe Crossover) un Eiropas finanšu datos, bāzes punktos.
            Avoti: Refinitiv EIKON, ESMA.

               5. attēls

               Eiropas biržu indeksi pa valstīm

                           Procentuālās daļas izmaiņas laikposmā no 2020. gada 6. novembra līdz 2. decembrim

                           Procentuālās daļas izmaiņas laikposmā no 2020. gada 20. februāra līdz 2. decembrim

                           Procentuālās daļas izmaiņas laikposmā no 2020. gada 20. februāra līdz 3. septembrim

                           Procentuālās daļas izmaiņas laikposmā no 2020. gada 20. februāra līdz 4. jūnijam

                              STOXX EUROPE 800 ex. Šveici

                        8,67 %

                        – 9,74 %

                        – 16,67 %

                        – 15,78 %

                           EURO STOXX INDEX

                        9,41 %

                        – 6,06 %

                        – 13,22 %

                        – 12,72 %

                           EURO STOXX 50

                        9,90 %

                        – 7,89 %

                        – 13,57 %

                        – 13,07 %

                           AT

                        21,10 %

                        – 17,84 %

                        – 30,21 %

                        – 23,30 %

                           BE

                        16,24 %

                        – 9,94 %

                        – 19,22 %

                        – 14,86 %

                           BG

                        0,55 %

                        – 22,03 %

                        – 20,67 %

                        – 15,69 %

                           CY

                        25,10 %

                        – 27,80 %

                        – 39,52 %

                        – 34,73 %

                           CZ

                        11,15 %

                        – 12,35 %

                        – 17,81 %

                        – 13,94 %

                           DE

                        6,68 %

                        – 2,57 %

                        – 4,44 %

                        – 7,32 %

                           DK

                        – 1,90 %

                        10,16 %

                        4,24 %

                        – 2,48 %

                           EE

                        11,25 %

                        – 4,72 %

                        – 13,55 %

                        – 13,16 %

                           ES

                        19,66 %

                        – 17,22 %

                        – 29,45 %

                        – 21,88 %

                           FI

                        6,38 %

                        1,96 %

                        – 5,35 %

                        – 8,66 %

                           FR

                        12,54 %

                        – 7,91 %

                        – 17,37 %

                        – 15,91 %

                           GB

                        9,36 %

                        – 13,09 %

                        – 21,32 %

                        – 13,93 %

                           GR

                        29,14 %

                        – 16,82 %

                        – 29,24 %

                        – 26,64 %

                           HR

                        10,22 %

                        – 13,43 %

                        – 19,61 %

                        – 17,16 %

                           HU

                        10,74 %

                        – 14,42 %

                        – 24,05 %

                        – 17,83 %

                           IE

                        5,56 %

                        – 0,58 %

                        – 13,00 %

                        – 12,90 %

                           IS

                        5,78 %

                        10,90 %

                        – 1,50 %

                        – 4,44 %

                           IT

                        11,64 %

                        – 12,39 %

                        – 22,04 %

                        – 20,01 %

                           LT

                        4,44 %

                        3,84 %

                        5,06 %

                        – 1,98 %

                           LU

                        14,85 %

                        – 7,78 %

                        – 25,92 %

                        – 21,60 %

                           LV

                        – 0,47 %

                        6,81 %

                        5,53 %

                        – 1,81 %

                           MT

                        15,14 %

                        – 13,86 %

                        – 20,80 %

                        – 12,92 %

                           NL

                        6,64 %

                        – 1,80 %

                        – 11,66 %

                        – 9,17 %

                           NO

                        11,02 %

                        – 3,37 %

                        – 11,80 %

                        – 10,22 %

                           PL

                        11,81 %

                        – 9,62 %

                        – 15,75 %

                        – 13,47 %

                           PT

                        14,45 %

                        – 14,54 %

                        – 20,09 %

                        – 13,64 %

                           RO

                        6,43 %

                        – 7,58 %

                        – 10,73 %

                        – 11,45 %

                           SE

                        5,47 %

                        1,06 %

                        – 7,28 %

                        – 9,47 %

                           SI

                        8,13 %

                        – 9,57 %

                        – 13,01 %

                        – 10,83 %

                           SK

                        – 0,99 %

                        – 3,02 %

                        – 7,05 %

                        0,07 %

                        Avoti: Refinitiv EIKON; ESMA.

            Avoti: ESMA.


title: Padomes Lēmums (KĀDP) 2021/284 (2021. gada 22. februāris), ar kuru groza Lēmumu (KĀDP) 2019/346, ar ko ieceļ amatā Eiropas Savienības īpašo pārstāvi cilvēktiesību jautājumos

text:
                  23.2.2021

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 62/49

         PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2021/284
         (2021. gada 22. februāris),
         ar kuru groza Lēmumu (KĀDP) 2019/346, ar ko ieceļ amatā Eiropas Savienības īpašo pārstāvi cilvēktiesību jautājumos
         EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 33. pantu un 31. panta 2. punktu,
         ņemot vērā Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,
         tā kā:

                     (1)

                     Padome 2019. gada 28. februārī pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2019/346 (1), ar ko Eamon GILMORE kungs tika iecelts par Eiropas Savienības īpašo pārstāvi (ESĪP) cilvēktiesību jautājumos. ESĪP pilnvaru termiņš beigsies 2021. gada 28. februārī.

                     (2)

                     ESĪP pilnvaru termiņš būtu jāpagarina vēl par 24 mēnešiem, un būtu jānosaka jauna finanšu atsauces summa laikposmam no 2021. gada 1. marta līdz 2023. gada 28. februārim.

                     (3)

                     ESĪP savas pilnvaras īstenos situācijā, kas var pasliktināties un varētu kavēt Līguma 21. pantā izklāstīto Savienības ārējās darbības mērķu sasniegšanu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Lēmumu (KĀDP) 2019/346 groza šādi:

                        1)

                        lēmuma 1. pantu aizstāj ar šādu:

                           “1. pants
                           Eiropas Savienības īpašais pārstāvis
                           Eiropas Savienības īpašā pārstāvja (ESĪP) cilvēktiesību jautājumos Eamon GILMORE kunga pilnvaru termiņš tiek pagarināts līdz 2023. gada 28. februārim. Padome, pamatojoties uz Politikas un drošības komitejas (PDK) novērtējumu un Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos (ĀP) priekšlikumu, var nolemt, ka ESĪP pilnvaras beidzas agrāk.”;

                        2)

                        lēmuma 5. panta 1. punktam pievieno šādu daļu:
                        “Finanšu atsauces summa, kas paredzēta, lai segtu izdevumus saistībā ar ESĪP pilnvarām laikposmam no 2021. gada 1. marta līdz 2023. gada 28. februārim, ir 2 690 000,00 EUR.”;

                        3)

                        lēmuma 12. panta otro teikumu aizstāj ar šādu:
                        “ESĪP regulāri iesniedz Padomei, AP un Komisijai progresa ziņojumus un līdz 2022. gada 30. novembrim – visaptverošu ziņojumu par pilnvaru īstenošanu.”

            2. pants
            Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

            Briselē, 2021. gada 22. februārī

                  Padomes vārdā –

                  priekšsēdētājs

               J. BORRELL FONTELLES

            (1)  Padomes Lēmums (KĀDP) 2019/346 (2019. gada 28. februāris), ar ko ieceļ amatā Eiropas Savienības īpašo pārstāvi cilvēktiesību jautājumos (OV L 62, 1.3.2019., 12. lpp.).