title: 2007/49/EK: Padomes Lēmums ( 2007. gada 22. janvāris ) par principiem, prioritātēm un nosacījumiem, kas iekļauti Eiropas partnerībā ar Melnkalni

text:
               27.1.2007

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 20/16

      PADOMES LĒMUMS

   (2007. gada 22. janvāris)
   par principiem, prioritātēm un nosacījumiem, kas iekļauti Eiropas partnerībā ar Melnkalni
   (2007/49/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 533/2004 (2004. gada 22. marts) par partnerību izveidošanu atbilstīgi stabilizācijas un asociācijas procesam, un jo īpaši tās 2. pantu (1),
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Saloniku Eiropadome 2003. gada 19. un 20. jūnijā apstiprināja Eiropas partnerības ieviešanu kā līdzekli, lai atbalstītu Rietumbalkānu valstu Eiropas perspektīvu.

               (2)

               Regulā (EK) Nr. 533/2004 ir paredzēts, ka Padomei jālemj par Eiropas partnerībās ietveramajiem principiem, prioritātēm un nosacījumiem, kā arī par jebkādiem turpmākiem pielāgojumiem.

               (3)

               Regulā (EK) Nr. 533/2004 ir noteikts, ka Eiropas partnerību paveiktā darba kontroli nodrošinās ar to mehānismu palīdzību, kas ieviesti saskaņā ar stabilizācijas un asociācijas procesu, jo īpaši sniedzot gada pārskatus.

               (4)

               Padome 2004. gada 14. jūnijā pieņēma pirmo Eiropas partnerību ar Serbiju un Melnkalni, ietverot Kosovu, kā noteikts ANO Drošības padomes Rezolūcijā Nr. 1244 (2). Padome 2006. gada 30. janvārī nolēma atjaunināt šo Eiropas partnerību (3).

               (5)

               Melnkalne pasludināja savu neatkarību 2006. gada 3. jūnijā pēc referenduma, kas tika organizēts 2006. gada 21. maijā.

               (6)

               Vispārējo lietu un ārējo attiecību padomes 2006. gada 12. jūnija sēdē Eiropas Savienība un tās dalībvalstis nolēma, ka tās veidos savas turpmākās attiecības ar Melnkalnes Republiku kā ar suverēnu, neatkarīgu valsti.

               (7)

               Tāpēc ir lietderīgi izveidot jaunu Eiropas partnerību ar Melnkalni, ņemot par pamatu to 2006. gada janvārī pieņemtās Eiropas partnerības ar Serbiju un Melnkalni daļu, kas attiecas uz Melnkalni un kas ir atjaunināta, ņemot vērā 2006. gada progresa ziņojumu, un kas papildināta ar prioritātēm, kuras pievēršas uzdevumiem, ar kuriem Melnkalne saskaras kā neatkarīga valsts.

               (8)

               Lai sagatavotos turpmākai integrācijai Eiropas Savienībā, Melnkalnes kompetentajām iestādēm būtu jāizstrādā plāns ar grafiku un konkrētiem pasākumiem Eiropas partnerības prioritāšu īstenošanai,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 533/2004 1. pantu principi, prioritātes un nosacījumi, kas ietverti Eiropas partnerībā ar Melnkalni, ir noteikti šīs regulas pielikumā, kas ir šā lēmuma sastāvdaļa un attiecībā uz Melnkalni aizstāj pielikumu Lēmumam 2006/56/EK.
   2. pants
   Eiropas partnerības ar Melnkalni īstenošanu izskatīs, izmantojot mehānismus, kas izveidoti saskaņā ar stabilizācijas un asociācijas procesu, jo īpaši Komisijas ikgadējos progresa ziņojumus.
   3. pants
   Lēmums stājas spēkā trešajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2007. gada 22. janvārī

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         F.-W. STEINMEIER

      (1)  OV L 86, 24.3.2004., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 269/2006 (OV L 47, 17.2.2006., 7. lpp.).

      (2)  Padomes 2004. gada 14. jūnija Lēmums 2004/520/EK par principiem, prioritātēm un nosacījumiem, kas iekļauti Eiropas partnerībā ar Serbiju un Melnkalni, ietverot Kosovu, kā noteikts Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes 1999. gada 10. jūnija Rezolūcijā Nr. 1244 (OV L 227, 26.6.2004., 21. lpp.).

      (3)  Padomes 2006. gada 30. janvāra Lēmums 2006/56/EK par principiem, prioritātēm un nosacījumiem, kas iekļauti Eiropas partnerībā ar Serbiju un Melnkalni, ietverot Kosovu, kā noteikts Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes 1999. gada 10. jūnija Rezolūcijā Nr. 1244 (OV L 35, 7.2.2006., 32. lpp.).

      PIELIKUMS
      MELNKALNE: EIROPAS PARTNERĪBA 2006
      1.   IEVADS
      Eiropadome apstiprināja Eiropas partnerības ieviešanu kā līdzekli, lai atbalstītu Rietumbalkānu valstu Eiropas perspektīvu.
      Eiropas Savienības Padome 2006. gada 30. janvārī pieņēma Eiropas partnerību Serbijai un Melnkalnei, iekļaujot Kosovu, kā noteikts ANO Drošības padomes 1999. gada 10. jūnija Rezolūcijā Nr. 1244. Melnkalne pasludināja savu neatkarību 2006. gada 3. jūnijā pēc referenduma, kas notika 21. maijā. Pēc tam to atzina ES un tās dalībvalstis. Tāpēc ir lietderīgi pieņemt atjauninātu Eiropas partnerību tikai ar Melnkalni. Šī atjauninātā partnerība ir pamatota ar tām pašreizējās Eiropas partnerības Serbijai un Melnkalnei (ietverot Kosovu) daļām, kuras attiecas uz Melnkalni. Tajā ir iekļauti elementi, kas atspoguļo Melnkalnes jaunās kompetences un uzdevumus, ar kuriem tā saskaras kā neatkarīga valsts.
      Melnkalnes kompetentajām iestādēm būtu jāizstrādā plāns, ietverot grafiku un konkrētus pasākumus, lai risinātu Eiropas partnerības prioritātēs iekļautos uzdevumus.
      2.   PRINCIPI
      Stabilizācijas un asociācijas process arī turpmāk veidos kopējo satvaru Rietumbalkānu valstu virzībai uz Eiropu līdz pat to pievienošanās brīdim.
      Noteiktās galvenās prioritātes attiecas uz spēju izpildīt 1993. gada Kopenhāgenas Eiropadomes izvirzītos kritērijus un Stabilizācijas un asociācijas procesam paredzētos nosacījumus, īpaši nosacījumus, kurus Padome noteica 1997. gada 29. aprīļa un 1999. gada 21. un 22. jūnija secinājumos, 2000. gada 24. novembra Zagrebas sammita noslēguma deklarāciju un Saloniku darba kārtību.
      3.   PRIORITĀTES
      Eiropas partnerībā minētās prioritātes ir izraudzītas, pamatojoties uz to, ka ir reāli paredzams, ka dažos nākamajos gados Melnkalne spēs tās īstenot vai būtiski pavirzīsies uz priekšu to īstenošanā. Izšķir īstermiņa prioritātes, kas ir jāizpilda viena vai divu gadu laikā, un vidēja termiņa prioritātes, kas jāizpilda trīs vai četru gadu laikā. Prioritātes attiecas gan uz tiesību aktiem, gan uz to īstenošanu.
      Ņemot vērā ievērojamās izmaksas, kas rodas, izpildot visas ES prasības, kā arī šo prasību sarežģītību dažās jomās, šajā partnerībā šobrīd vēl nav iekļauti visi nozīmīgie uzdevumi. Nākamajās partnerībās saskaņā ar Melnkalnes sasniegumiem tiks iekļautas jaunas prioritātes.
      Ir noteiktas galvenās īstermiņa prioritātes, un tās uzskaitītas saraksta sākumā. Galvenās prioritātes nav sarindotas to nozīmīguma secībā.
      3.1.   ĪSTERMIŅA PRIORITĀTES
      Galvenās prioritātes

                  —

                  Pieņemt jaunu konstitūciju, pamatojoties uz plašu vienprātību atbilstīgi Eiropas standartiem, jo īpaši cilvēktiesību un minoritāšu tiesību jomā, tiesu, revīzijas, aizsardzības un drošības struktūru veidošanā.

                  —

                  Pabeigt juridiskās un institucionālās struktūras izveidi, kas ir nepieciešama neatkarīgai valstij, tostarp parakstīt un ratificēt starptautiskos tiesību instrumentus, kurus ievēroja Serbijas un Melnkalnes valstu savienība.

                  —

                  Turpināt centienus īstenot valsts pārvaldes reformu, tostarp civildienesta algu sistēmu, lai nodrošinātu pārredzamu pieņemšanu darbā, profesionalitāti un atbildīgumu; īpaši stiprināt Eiropas integrācijas struktūras visos līmeņos (tostarp attiecīgās ministrijas un parlamentu) un koordinācijas mehānismus ES jautājumos.

                  —

                  Pabeigt tiesu sistēmas reformas plānus; noņemt parlamenta darbā pieņemšanas un karjeras vadības pilnvaras un izveidot pārredzamas procedūras, kas pamatotas ar profesionāliem un objektīviem atlases un karjeras virzības kritērijiem; racionalizēt tiesu sistēmu un modernizēt procedūras, un uzlabot pārvaldi; nodrošināt atbilstīgu un noturīgu tiesu sistēmas finansējumu.

                  —

                  Pastiprināt cīņu pret organizēto noziedzību un korupciju visos līmeņos, tostarp izveidojot efektīvus institucionālos mehānismus sadarbībai starp aģentūrām un pastiprinot tiesībaizsardzības struktūru darbības spēju.

                  —

                  Pastiprināt parlamentāro kontroli pār aizsardzības un drošības struktūrām.

                  —

                  Nodrošināt pilnīgu sadarbību ar Starptautisko Kara noziegumu tribunālu bijušajai Dienvidslāvijai (ICTY).

                  —

                  Pastiprināt spēju pieņemt un īstenot pasākumus, kas izriet no saistībām, par kurām vienojās saskaņā ar Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu, jo īpaši paaugstināt muitas spēju, lai pareizi piemērotu izcelsmes noteikumus un administratīvās sadarbības metodes.

            Politiskie kritēriji
      Demokrātija un tiesiskums
      Vēlēšanas

                  —

                  Saskaņā ar Demokrātisko institūciju un cilvēktiesību biroja ieteikumiem depolitizēt vēlēšanu organizāciju, uzlabot tās darbību, jo īpaši attiecībā uz rezultātu paziņošanu, kodificēt tiesību aktus par vēlēšanām, izveidot noteikumus par vēlēšanu kampaņu atspoguļošanu plašsaziņas līdzekļos un ieviest noteikumus, kas nodrošina pārredzamību attiecībā uz vietu sadalījumu atbilstīgi Eiropas standartiem; izveidot pārredzamu vēlēšanu kampaņu finansēšanas sistēmu.

            Parlaments

                  —

                  Pastiprināt parlamenta vispārējo likumdošanas un kontroles spēju, jo īpaši, ieviešot nesen pieņemto reglamentu.

                  —

                  Pastiprināt parlamenta spēju jaunās kompetences jomās.

                  —

                  Pastiprināt Eiropas integrācijas komitejas darbību un sniegt pienācīgu administratīvu un ekspertu atbalstu.

            Valsts pārvalde

                  —

                  Turpināt valsts pārvaldes depolitizācijas procesu.

                  —

                  Pastiprināt ombuda biroja administratīvo spēju; nodrošināt, lai pienācīgi tiktu pārbaudīta ombuda ieteikumu izpilde.

                  —

                  Turpināt decentralizācijas procesa īstenošanu un uzlabot pašvaldību spēju.

            Tiesu sistēma

                  —

                  Nodrošināt tiesību aktu par obligātu tiesnešu, prokuroru un par atbalsta uzdevumu veikšanu atbildīgo tiesu darbinieku sākotnējo un turpmāko apmācību izpildi un nostiprināt tiesnešu apmācības centru.

                  —

                  Pabeigt tiesu sistēmas reformas plānus; atbrīvot parlamentu no darbā pieņemšanas kontroles un karjeras vadības funkcijas un izveidot pārredzamas procedūras, kas pamatotas ar profesionāliem un objektīviem atlases un karjeras virzības kritērijiem; racionalizēt tiesu sistēmu un modernizēt procedūras, un uzlabot pārvaldi; nodrošināt atbilstīgu un stabilu finansējumu tiesu sistēmai.

                  —

                  Sniegt garantijas, lai nostiprinātu kriminālvajāšanas sistēmas autonomiju un efektivitāti, tostarp attiecībā uz budžeta jautājumiem. Nostiprināt tā prokurora biroju, kurš strādā organizētās noziedzības jomā, un paaugstināt spēju korupcijas novēršanas politikas jomā.

                  —

                  Paaugstināt Tieslietu ministrijas spēju starptautiskai tiesu iestāžu sadarbībai.

            Pretkorupcijas pasākumi

                  —

                  Grozīt likumu par interešu konfliktu un īstenot to, lai novērstu visus iespējamos ierēdņu interešu konflikta gadījumus.

                  —

                  Pastiprināt centienus, lai ieviestu korupcijas novēršanas stratēģiju, īpaši piešķirot atbilstīgus finansiālos un cilvēku resursus tiesībaizsardzības iestādēm, lai nodrošinātu tās īstenošanu.

                  —

                  Izstrādāt un pilnībā īstenot noteikumus par politiskajām partijām un politisko partiju finansēšanu, nodrošinot pārredzamību un skaidrību.

            Cilvēktiesības un mazākumtautību aizsardzība

                  —

                  Nodrošināt efektīvus mehānismus to pienākumu izpildei, kuri izriet no starptautiskiem tiesību instrumentiem, īpaši ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju un Eiropas Konvenciju par spīdzināšanas novēršanu.

                  —

                  Īstenot visaptverošu un pārredzamu rīcību visos gadījumos, kad ir aizdomas par ļaunprātīgu izturēšanos. Stiprināt iekšējās kontroles dienestus, kuri nodarbojas ar tiesībaizsardzības iestāžu darbinieku ļaunprātīgu izturēšanos.

                  —

                  Uzlabot apstākļus cietumos, jo īpaši attiecībā uz neaizsargātajām grupām, piemēram, mazgadīgiem likumpārkāpējiem un personām, kurām ir vajadzīga psihiatriskā aprūpe; nodrošināt ieslodzījuma apstākļu pienācīgu uzraudzību ilgtermiņa ieslodzītajiem un par organizēto noziedzību ieslodzītajām personām, nodrošināt brīvības atņemšanas iestādes personāla turpmāku apmācību un uzlabot īpašu vajadzību prasmes.

                  —

                  Pieņemt visaptverošus diskriminācijas novēršanas tiesību aktus.

                  —

                  Nodrošināt Likuma par publiskas informācijas pieejamību īstenošanu. Turpināt Melnkalnes Radio un televīzijas pārveidi sabiedriskā raidorganizācijā un piešķirt tai atbilstīgus līdzekļus.

                  —

                  Īstenot memorandu par NVO un valdības iestāžu sadarbību.

                  —

                  Turpināt īstenot tiesību aktus par īpašuma atgūšanu.

                  —

                  Nodrošināt pienācīgu pamatu, tostarp konstitucionālā līmenī, mazākumtautību tiesību aizsardzībai. Īstenot stratēģiju un rīcības plānu, lai integrētu čigānus, tostarp bēgļus.

            Reģionālie jautājumi un starptautiskās saistības

                  —

                  Turpināt stiprināt reģionālo sadarbību un labas kaimiņattiecības, inter alia, ar samierināšanas perspektīvu. Īstenot tirdzniecības nolīgumus ar kaimiņvalstīm, īpaši saistībā ar jauno Centrālās Eiropas Brīvās tirdzniecības nolīgumu (CEFTA). Uzlabot pārrobežu sadarbību cīņā pret organizēto noziedzību, nelegālu tirdzniecību un kontrabandu, tiesu sadarbības, robežkontroles, vides, transporta un enerģētikas jomā.

                  —

                  Nodrošināt bēgļu un valsts iekšienē pārvietoto personu tiesību aizsardzību. Atcelt visus diskriminējošos noteikumus darba tirgus, īpašuma tiesību piekļuves, tiesiskās aizsardzības un pilsonības iegūšanas jomā; garantēt netraucētu piekļuvi veselības aprūpes pakalpojumiem un personiskajiem dokumentiem. Nodrošināt tiesības reālai izvēlei starp ilgtspējīgu atgriešanos un integrāciju un nosacījumus to personu integrācijai, kuras to ir izvēlējušās.

                  —

                  Saskaņot valsts tiesību aktus un praksi ar attiecīgajiem starptautiskajiem standartiem un nolīgumiem, parakstot un ratificējot Eiropas Padomes un Apvienoto Nāciju Organizācijas līmenī attiecīgus starptautiskos tiesību instrumentus par cīņu pret organizēto noziedzību un finansiāliem noziegumiem, tostarp korupciju.

            Ekonomiskie kritēriji

                  —

                  Saglabāt makroekonomisko stabilitāti, veicot vajadzīgo fiskālo pielāgošanu un konsolidāciju.

                  —

                  Attīstīt institucionālo un analītisko spēju, kas ir vajadzīga, lai sagatavotu un īstenotu “Ekonomisko un fiskālo programmu”, kuru ierosināja Eiropas Kopienu Komisija.

                  —

                  Ieviest valsts izdevumu pārvaldības sistēmu, īpaši programmu budžeta plānošanu, vidēja termiņa budžeta plānošanu un krājumu uzskaites elementu ieviešanu.

                  —

                  Pilnībā integrēt valsts uzskaitē kapitālieguldījumu budžetu, tostarp vietējo pašvaldību kapitālieguldījumus.

                  —

                  Turpināt valsts uzņēmumu pārstrukturēšanas un privatizācijas procesu.

                  —

                  Pieņemt un īstenot likumu par apdrošināšanas uzraudzību.

                  —

                  Turpināt centienus, lai veicinātu darbaspēka pielāgošanās spējas un profesionālās iemaņas, procesā pilnībā iesaistot darba devējus un arodbiedrības.

                  —

                  Turpināt veikt nepieciešamos pielāgojumus Melnkalnes tirdzniecības režīmos, lai tos saskaņotu ar autonomajiem tirdzniecības pasākumiem un turpmāko Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu (SAN).

            Eiropas standarti
      Iekšējais tirgus
      Brīva preču aprite

                  —

                  Pabeigt tiesiskās un institucionālās sistēmas veidošanu standartizācijas, tirgus uzraudzības, sertifikācijas, metroloģijas, akreditācijas un atbilstības novērtēšanas jomā atbilstīgi Eiropas Kopienas acqui communautaire, lai radītu tirdzniecībai labvēlīgus apstākļus. Sākt pieņemt Eiropas standartus.

                  —

                  Izveidot iekšēju konsultāciju un informēšanas mehānismu par jauniem tehniskiem regulējumiem, kuri ietekmē tirdzniecību, pirms to pieņemšanas.

                  —

                  Izveidot tiesisko pamatu un administratīvo spēju aktīvai patērētāju un veselības aizsardzībai saskaņā ar ES patērētāju un veselības aizsardzības politiku.

                  —

                  Turpināt nepieciešamās reformas, lai panāktu atbilstību PTO noteikumiem un saistībām ar nolūku paātrināt procesu, lai pievienotos PTO.

            Muita un nodokļi

                  —

                  Turpināt saskaņot muitas tiesību aktus un procedūras ar acquis. Turpināt modernizēt muitas pārvaldes, lai nodrošinātu augsta līmeņa administratīvo spēju un cīnītos pret korupciju, pārrobežu noziedzību un nodokļu nemaksāšanu.

                  —

                  Grozīt un īstenot tiesību aktus izcelsmes noteikumu jomā, lai ieviestu tiesisko pamatu EK izcelsmes noteikumu īstenošanai autonomo tirdzniecības noteikumu piemērošanas nolūkā, šim mērķim nodrošinot informāciju un uzņēmēju un muitas ierēdņu apmācību.

                  —

                  Turpināt saskaņot nodokļu tiesību aktus ar acquis. Uzlabot nodokļu likumu īstenošanu, uzmanību veltot nodokļu iekasēšanai un kontrolei, lai samazinātu krāpšanu nodokļu jomā.

                  —

                  Piemērot rīcības kodeksa principus attiecībā uz uzņēmējdarbības nodokļu politiku un nodrošināt to, lai jauni pasākumi nodokļu jomā atbilstu šiem principiem.

            Konkurence

                  —

                  Izveidot un nodrošināt atbilstīgus līdzekļus, lai konkurences iestāde varētu darboties pilnīgi neatkarīgi.

                  —

                  Kā pirmo soli valsts atbalsta kontroles virzienā nostiprināt valsts atbalsta sistēmu un palielināt pārredzamību atbilstīgi Stabilizācijas un asociācijas nolīguma prasībām.

            Publiskais iepirkums

                  —

                  Ieviest efektīvu publiskā iepirkuma režīmu atbilstīgi ES principiem, tostarp attiecībā uz aizsardzības līdzekļiem. Nodrošināt procedūru pilnīgu pārredzamību neatkarīgi no attiecīgā līguma vērtības un Melnkalnes un ES piegādātāju nediskriminēšanu.

                  —

                  Nodrošināt Publiskā iepirkuma aģentūras un pārbaudes iestādes izveidošanu un darbību un uzlabot to administratīvo spēju; nodrošināt līgumslēdzēju atbildīgo darbinieku pienācīgu apmācību nolūkā izpildīt iepirkuma noteikumus.

            Intelektuālā īpašuma tiesības

                  —

                  Ievērojami pastiprināt intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzības līmeni, jo īpaši pieņemot visaptverošu tiesisko regulējumu par intelektuālā īpašuma tiesībām, tostarp efektīvus tiesībaizsardzības noteikumus, un izveidojot intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzības biroju.

                  —

                  Nostiprināt īstenošanas un tiesībaizsardzības spēju šajā jomā, tostarp robeždienestos, tiesībaizsardzības un tiesu iestādēs.

                  —

                  Formāli apstiprināt dalību galvenajos starptautiskajos līgumos intelektuālā īpašuma tiesību jomā.

            Finanšu pakalpojumi

                  —

                  Nostiprināt finanšu iestāžu un tirgu regulēšanas un uzraudzības sistēmu atbilstīgi pašreizējai ES praksei, jo īpaši attiecībā uz banku nozari.

                  —

                  Pastiprināt sadarbību ar to ārvalstu banku vietējiem uzraudzītajiem, kurām ir nozīmīgas filiāles Melnkalnē, tostarp slēdzot sadarbības nolīgumus.

            Uzņēmējdarbības tiesības

                  —

                  Pastiprināt finanšu pārskatu prasību īstenošanu, jo īpaši attiecībā uz finanšu iestādēm un biržas sarakstā iekļautiem uzņēmumiem.

            Nodarbinātības un sociālā politika

                  —

                  Paaugstināt Nodarbinātības un sociālās labklājības ministrijas spēju politikas formulēšanas un uzraudzības jomā, īpašu vērību veltot jaunatnes, sieviešu un neaizsargāto grupu integrācijai darba tirgū; uzlabot to aktīvo nodarbinātības pasākumu izpildes vadību, kurus ieviesa Melnkalnes Nodarbinātības dienests.

                  —

                  Pastiprināt darba inspekciju darbību, lai nodrošinātu veselības aizsardzību un drošību darbā.

                  —

                  Pastiprināt centienus paaugstināt izglītības sistēmas un mūžizglītības kvalitāti.

                  —

                  Turpināt uzlabot augstākās izglītības sistēmas kvalitāti, efektivitāti un atbilstību un atbalstīt tās integrāciju Eiropas Augstākās izglītības zonā.

            Nozaru politika
      Rūpniecība un MVU

                  —

                  Turpināt īstenot Eiropas Mazo uzņēmumu hartu.

                  —

                  Nostiprināt ieguldījumu veicināšanas aģentūru. Uzlabot uzņēmējdarbības atbalstīšanu un konsultēšanu.

                  —

                  Pieņemt tiesību aktu par licencēšanas saskaņošanu un paātrināšanu un par atļauju izsniegšanas sistēmām, īstenot tiesību aktus ciešā sadarbībā ar vietējo pašvaldību iestādēm un pieņemt un īstenot rīcības plānu šķēršļu samazināšanai uzņēmējdarbībā.

                  —

                  Paātrināt MVU paredzētā valsts garantiju fonda izveidošanu un īstenošanu.

            Lauksaimniecība un zivsaimniecība

                  —

                  Turpināt administratīvās spējas nostiprināšanu lauksaimniecības un lauku attīstības politikas formulēšanai un īstenošanai.

                  —

                  Pieņemt likumu par pārtikas nekaitīgumu, likumu par dzīvnieku labturību un jaunu veterinārijas likumu un nostiprināt veterināros un fitosanitāros dienestus, tostarp kontroles un laboratoriju spējas.

                  —

                  Turpināt centienus, lai saskaņotu tiesību aktus ar ES acquis veterinārijas un fitosanitārijas jomā, ietverot integrētas pārtikas nekaitīguma sistēmas izveidošanu ar mērķi izvairīties no dublēšanās un paaugstināt pārtikas nekaitīgumu. Sagatavot dzīvnieku identificēšanas un liellopu reģistrēšanas sistēmu atbilstīgi ES prasībām.

                  —

                  Pabeigt zivsaimniecības stratēģijas izstrādi un palielināt Melnkalnes spēju, lai īstenotu tādu zivsaimniecības politiku, kura atbilst ES standartiem, ietverot tos, kas attiecas uz starptautisku sadarbību.

                  —

                  Nodrošināt to ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību, kas reģistrētas Kopienā saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 510/2006 (1).

            Vide

                  —

                  Turpināt tuvināt Melnkalnes tiesību aktus ES tiesību aktiem un standartiem, īpaši pamata tiesību aktus vides aizsardzības jomā. Attīstīt administratīvo spēju, lai ieviestu un īstenotu pieņemtos tiesību aktus.

                  —

                  Izstrādāt vispārēju vides aizsardzības stratēģiju (ūdens, atkritumi, gaiss). Pieņemt zemes izmantošanas plānu. Pieņemt ilgtspējīgas attīstības stratēģiju un nozaru stratēģijas (integrēta piekrastes zonu pārvaldība, bioloģiskā daudzveidība, klimata pārmaiņas). Nostiprināt vides pārvaldības administratīvo spēju.

            Transporta politika

                  —

                  Turpināt saskaņot tiesību aktus aviācijas jomā, tostarp gaisa satiksmes kontroli, ar acquis atbilstīgi saistībām, kas pieņemtas, parakstot Nolīgumu par Eiropas kopējo gaisa telpu.

                  —

                  Nostiprināt Civilās aviācijas iestādi un norīkot funkcionāli neatkarīgu aviācijas nelaimes gadījumu izmeklēšanas iestādi, aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanas valsts uzraudzības iestādi un iestādi, kas ir atbildīga par aviopasažieru tiesībaizsardzību.

                  —

                  Turpināt īstenot Saprašanās memorandu par Dienvidaustrumeiropas galvenā reģionālā transporta tīkla izveidi, tostarp sadarbību transporta novērošanas dienestā.

                  —

                  Īstenot ceļu transporta likumu (ietverot attiecīgo īstenošanas struktūru izveidi). Nodrošināt pietiekamus resursus transporta infrastruktūru un iestāžu uzturēšanai.

            Enerģētika

                  —

                  Ratificēt un turpināt īstenot saistības, kas pieņemtas noslēgtajā Enerģētikas Kopienas līgumā.

                  —

                  Pabeigt un īstenot enerģētikas attīstības stratēģiju un energoefektivitātes stratēģiju; nostiprināt Ekonomikas ministrijas administratīvo spēju enerģētikas jomā.

                  —

                  Izveidot regulatīvo iestādi un pieņemt atbilstīgus tiesību aktus kodoldrošības un aizsardzības pret radiāciju jomā.

                  —

                  Nodrošināt tiesībaizsardzību un pārredzamību enerģētikas tirgū.

            Informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi

                  —

                  Piemērojot attiecīgos tiesību aktus, īpaši attiecībā uz vajadzīgo konkurētspējīgo pasākumu ieviešanu tirgū, nostiprināt telekomunikāciju aģentūru, lai veicinātu konkurenci tirgū.

                  —

                  Uzlabot Ekonomikas ministrijas administratīvo spēju elektronisko sakaru jomā. Veikt turpmākus pasākumus tarifu līdzsvarošanas jomā, kā arī pievērsties noteikumu izstrādei par starpsavienojumu tarifiem un jautājumam par licences maksu.

                  —

                  Nodrošināt Apraides iestādes darbības neatkarību.

                  —

                  Nodrošināt Melnkalnes Radio un televīzijas vienmērīgu pārveidi sabiedriskā raidorganizācijā un piešķirt līdzekļus efektīvai tās darbībai.

            Finanšu kontrole

                  —

                  Papildināt iekšējās finanšu kontroles valsts stratēģiju ar atsaucēm uz īstermiņa un vidēja termiņa mērķiem un ar atbilstīgu IT sistēmu atbalstu; pastiprināt iekšējās revīzijas spēju.

                  —

                  Turpināt nostiprināt Valsts revīzijas biroju un sniegt atbilstīgas konstitucionālas garantijas.

            Statistika

                  —

                  Vākt un pārraidīt statistisku informāciju atbilstīgi statistikas prasībām saistībā ar ekonomikas, tirdzniecības, monetāro un finanšu jomu atbilstīgi ES pašreizējai praksei.

                  —

                  Pārstrādāt un pieņemt ģenerālplānu par statistiku, lai uzlabotu kvalitāti un padziļinātu statistikas darbības jomu. Efektīvāk vākt un apstrādāt lauksaimniecības statistikas datus saskaņā ar ES standartiem un metodiku; ieviest HS nomenklatūru 2007.

            Tiesiskums, brīvība un drošība
      Vīzas, robežkontrole, patvērums un migrācija

                  —

                  Attīstīt institucionālo spēju saistībā ar vīzu politiku un saskaņot vīzu politiku ar ES vīzu politiku.

                  —

                  Nostiprināt integrētu robežpārvaldību un nodrošināt, ka to konsekventi īsteno visas atbildīgās struktūras, tostarp civilā kontrole.

                  —

                  Pieņemt likumu par patvērumu un veikt plānoto patvēruma meklētāju un bēgļu uzņemšanas centru būvniecību.

            Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšana

                  —

                  Nodrošināt tiesību aktu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas apkarošanas jomā efektīvu īstenošanu un koordinēšanu un stiprināt finanšu policijas nodaļu.

            Narkotikas

                  —

                  Turpināt attīstīt Centra cīņai pret narkotikām un kontrabandu starptautiskās sadarbības spēju un uzlabot operatīvās analīzes spējas, ietverot attiecīgu datubāzu izveidi.

                  —

                  Attīstīt valsts stratēģiju cīņai pret narkomāniju un narkotiku tirdzniecību atbilstīgi ES stratēģijai narkotiku apkarošanai no 2005. līdz 2012. gadam un Narkomānijas apkarošanas rīcības plānam no 2005. līdz 2008. gadam un izstrādāt kampaņu sabiedrības informēšanai par narkotikām.

                  —

                  Noteikt standartus attiecībā uz ķīmisko prekursoru un citu būtisku vielu novirzīšanas nelegālu narkotiku ražošanai novēršanu.

                  —

                  Attīstīt attiecīgo tiesībaizsardzības iestāžu spēju cīņai pret narkomāniju un narkotiku tirdzniecību.

            Policija

                  —

                  Turpināt nostiprināt policijas profesionālo spēju, veicot specializētu apmācību, izstrādājot informācijas iegūšanas un risku analīzes rīkus.

                  —

                  Nodrošināt pareizu Policijas akadēmijas darbību.

            Cīņa pret organizēto noziedzību un terorismu

                  —

                  Izveidot efektīvus institucionālus mehānismus sadarbībai starp aģentūrām cīņā pret organizēto noziedzību un paaugstināt policijas iestādes spēju cīņai pret organizēto noziedzību.

                  —

                  Uzlabot spējas izmantot speciālus izmeklēšanas līdzekļus saskaņā ar atbilstīgām garantijām un nostiprināt kriminālizlūkošanu.

                  —

                  Pieņemt tiesību aktus un attīstīt spēju īpašuma un nelikumīgi iegūtu līdzekļu atsavināšanai.

                  —

                  Paaugstināt starptautiskās sadarbības un attiecīgo starptautisko konvenciju par terorismu un organizētās noziedzības novēršanu un apkarošanu īstenošanas efektivitāti; uzlabot sadarbību un informācijas apmaiņu starp visām drošības dienestu struktūrām un ar citām valstīm; nepieļaut terorisma aktu finansēšanu un sagatavošanu.

            Cilvēku tirdzniecība

                  —

                  Turpināt nostiprināt cīņu pret cilvēku tirdzniecību, tostarp pienācīgas palīdzības sniegšanu un aizsardzību upuriem.

            Personas datu aizsardzība

                  —

                  Pieņemt tiesību aktus par personas datu aizsardzību un izveidot neatkarīgu datu aizsardzības uzraudzības iestādi.

                  —

                  Veikt vajadzīgos pasākumus, lai sagatavotos sadarbības līguma noslēgšanai ar Europol.

            3.2.   VIDĒJA TERMIŅA PRIORITĀTES
      Politiskie kritēriji
      Demokrātija un tiesiskums
      Konstitucionāli jautājumi

                  —

                  Pilnībā īstenot jauno konstitūciju, kas pieņemta atbilstīgi Eiropas standartiem.

            Vēlēšanas

                  —

                  Turpināt nodrošināt vēlēšanu organizēšanas augstus standartus; ieviest pārredzamu vēlēšanu kampaņu finansēšanas sistēmu.

            Parlaments

                  —

                  Turpināt nostiprināt parlamenta spēju visās jomās, jo īpaši saistībā ar ES acquis pieņemšanu.

            Valsts pārvalde

                  —

                  Turpināt stiprināt par integrāciju Eiropā atbildīgās struktūras attiecīgās ministrijās un koordinācijas mehānismus ES jautājumos, tostarp par SAN un PAI.

                  —

                  Attīstīt principus, procedūras un attiecīgu administratīvo spēju, lai izveidotu decentralizētu īstenošanas sistēmu ES palīdzības līdzekļu apsaimniekošanai atbilstīgi ES prasībām.

                  —

                  Turpināt nostiprināt Cilvēkresursu pārvaldības iestādi. Stiprināt politikas veidošanas procesu. Turpināt īstenot decentralizācijas reformu.

                  —

                  Turpināt stiprināt pārredzamu pieņemšanu darbā, profesionalitāti un atbildīgumu, tostarp izmantojot ētikas kodeksu un pamatnostādnes.

                  —

                  Turpināt bruņoto spēku pārstrukturēšanas un reformu procesu, tostarp vajadzības gadījumā tos skaitliski samazinot.

            Tiesu sistēma

                  —

                  Nodrošināt tiesnešu apmācības centra pienācīgu darbību. Īstenot tiesu sistēmas IT stratēģiju.

                  —

                  Pabeigt tiesu sistēmas reformas stratēģisko pamatu; īstenot reformas plānus; ieviest darbā pieņemšanas un karjeras vadības pārredzamas procedūras; turpināt pilnveidot tiesu sistēmas resursus.

                  —

                  Turpināt uzlabot kriminālvajāšanas sistēmas efektivitāti.

                  —

                  Turpināt paaugstināt Tieslietu ministrijas spēju starptautiskai tiesu iestāžu sadarbībai.

            Korupcijas novēršanas politika

                  —

                  Turpināt mērķtiecīgi novērst un apkarot korupciju visos līmeņos un nodrošināt vajadzīgos līdzekļus korupcijas novēršanai un apkarošanai. Nodrošināt pilnīgu atbilstību ANO Konvencijai par cīņu pret korupciju un ar attiecīgajām Eiropas Padomes konvencijām.

                  —

                  Ja ir radušās aizdomas par krāpšanu vai citiem pārkāpumiem, kuri skar valsts un starptautiskos, tostarp ES, finanšu līdzekļus, izveidot efektīvas procedūras šādu gadījumu atklāšanai, izskatīšanai un turpmākai kontrolei.

            Cilvēktiesības un mazākumtautību aizsardzība

                  —

                  Īstenot diskriminācijas novēršanas tiesību aktus un tiesību aktus par mazākumtautību tiesībām.

                  —

                  Turpināt uzlabot apstākļus cietumos.

                  —

                  Novērst un vērsties pret tiesībaizsardzības iestāžu darbinieku ļaunprātīgu izturēšanos.

                  —

                  Nodrošināt bērnu invalīdu vai mazākumtautību bērnu iekļaušanu skolās; īstenot bērnu aprūpes sistēmu reformu.

                  —

                  Turpināt veicināt mazākumtautību integrāciju un labas attiecības starp etniskajām grupām.

                  —

                  Turpināt sadarbību ar NVO valdības un pašvaldību līmenī.

            Reģionālie jautājumi un starptautiskās saistības

                  —

                  Atvieglināt to bēgļu integrāciju, kuri nevēlas atgriezties. Īstenot valsts stratēģiju bēgļu jautājumos kā visaptverošas sociālās iekļaušanas un sociālās integrācijas daļu.

                  —

                  Turpināt reģionālās sadarbības pasākumu īstenošanu.

            Ekonomiskie kritēriji

                  —

                  Nostiprināt makroekonomisko stabilitāti, turpinot fiskālo pielāgošanu un konsolidāciju, lai vēl vairāk samazinātu ārējo nelīdzsvarotību.

                  —

                  Paaugstināt valsts izdevumu efektivitāti, īpaši uzlabojot budžeta plānošanas procesu un finanšu pārvaldību centrālā un vietējo pašvaldību līmenī. Palielināt budžeta sagatavošanas un izpildes spēju, lai ļautu noteikt prioritātes.

                  —

                  Veicot pakāpenisku liberalizāciju, nodrošināt darba tirgus lielāku elastību.

                  —

                  Nostiprināt uzņēmējdarbības vidi, lai veicinātu privātā sektora un nodarbinātības attīstību. Jo īpaši racionalizēt tiesas procedūras komerclietās, īpaši bankrota lietās.

                  —

                  Izveidot un sākt piemērot integrētu pētniecības politiku, lai atbalstītu pētniecības un attīstības darbības.

            Eiropas standarti
      Iekšējais tirgus
      Kapitāla brīva aprite

                  —

                  Turpināt liberalizēt kapitāla un maksājumu plūsmu saskaņā ar ES principiem.

            Brīva preču aprite

                  —

                  Turpināt attīstīt standartizāciju, jo īpaši, pieņemot Eiropas standartus. Turpināt transponēt pēc jaunās un vispārējās koncepcijas, kā arī pēc vecās koncepcijas veidotās direktīvas. Izveidot tirgus uzraudzības struktūru, kā to prasa acquis.

            Muita un nodokļi

                  —

                  Nodrošināt Melnkalnes muitas un nodokļu tiesību aktu turpmāku saskaņošanu ar acquis un turpināt palielināt administratīvo spēju, lai ieviestu šos tiesību aktus, kā arī cīnītos pret korupciju, pārrobežu noziedzību un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas.

                  —

                  Uzlabot pārredzamību un informācijas apmaiņu ar Eiropas Savienības dalībvalstīm, lai atvieglotu to pasākumu īstenošanu, kas paredzēti, lai novērstu izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu nemaksāšanu.

                  —

                  Izveidot pārredzamu informācijas apmaiņu ar ES dalībvalstīm un Eiropas Kopienu Komisiju, lai pastiprinātu tiesībaizsardzības pasākumus nodokļu izkrāpšanas, izvairīšanās no nodokļu maksāšanas un nodokļu nemaksāšanas novēršanai.

            Konkurence

                  —

                  Turpināt nostiprināt konkurences iestādi, tostarp tās funkcionālo neatkarību.

                  —

                  Turpināt nostiprināt valsts atbalsta sistēmu un izveidot valsts atbalsta kontroli atbilstīgi Stabilizācijas un asociācijas nolīguma prasībām.

            Publiskais iepirkums

                  —

                  Turpināt nostiprināt publiskā iepirkuma režīmu, tostarp attiecībā uz sabiedrisko pakalpojumu sektoru un koncesijām, turpinot pielīdzināt valsts tiesību aktus acquis un palielinot Valsts iepirkuma aģentūras un Valsts iepirkuma pārbaudes iestādes un līgumslēdzēju administratīvo spēju.

                  —

                  Turpināt nodrošināt procedūru pilnīgu pārredzamību neatkarīgi no attiecīgā līguma vērtības un Melnkalnes un ES piegādātāju nediskriminēšanu.

            Intelektuālā īpašuma tiesības

                  —

                  Nodrošināt aizsardzības līmeni, kas līdzvērtīgs ES noteiktajam, pilnībā saskaņojot ar acquis valsts intelektuālā īpašuma tiesību aktus un pastāvīgi nostiprinot visu attiecīgo valsts iestāžu, tostarp robeždienestu, tiesībaizsardzības aģentūru un tiesu iestāžu administratīvo spēju.

            Finanšu pakalpojumi

                  —

                  Finanšu iestādēm un tirgiem izveidot visaptverošu reglamentējošu un uzraudzības satvaru atbilstīgi ES principiem.

            Uzņēmējdarbības tiesības

                  —

                  Sākt finanšu pārskatu prasību saskaņošanu ar acquis un nodrošināt to efektīvu īstenošanu.

            Nodarbinātības un sociālā politika

                  —

                  Turpināt paaugstināt Nodarbinātības un sociālās labklājības ministrijas politikas formulēšanas un uzraudzības spējas, īpašu vērību veltot jaunatnes, sieviešu un neaizsargāto grupu integrācijai darba tirgū; turpināt uzlabot to aktīvo nodarbinātības pasākumu izpildes vadību, kurus ieviesa Melnkalnes Nodarbinātības dienests.

            Nozaru politika
      Rūpniecība un MVU

                  —

                  Nodrošināt Eiropas Mazo uzņēmumu hartas pilnīgu īstenošanu.

                  —

                  Sākt ieviest regulējošās darbības ietekmes novērtējumus. Turpināt uzlabot piekļuvi finansējumam un veidot uzņēmējdarbības atbalsta struktūras (kopas, izveides centri, uzņēmējdarbības un tehnoloģiju parki).

            Lauksaimniecība un zivsaimniecība

                  —

                  Turpināt veidot administratīvās spējas politikas formulēšanai un īstenošanai lauksaimniecības un lauku attīstības nozarē. Izstrādāt un sākt īstenot lauku attīstības politiku.

                  —

                  Nostiprināt institucionālo spēju pārtikas nekaitīguma jomā. Sagatavot programmu pārtikas pārstrādes uzņēmumu modernizēšanai, lai izpildītu ES prasības. Sākt rīcību saistībā ar aitu un kazu identifikāciju un to kustības reģistrāciju. Sākt rīcību, lai nodrošinātu vietējo augu audzēšanas efektīvu kontroli, īpaši to produktu kontroli, kas pakļauti īpašām ES prasībām.

                  —

                  Veikt pasākumus, lai nodrošinātu, ka tiek panākta zivsaimniecības politikas lielāka atbilstība ES standartiem, jo īpaši resursu pārvaldības, inspekcijas un kontroles, kā arī tirgus un struktūrpolitikas jomā.

                  —

                  Turpināt nodrošināt to ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību, kas reģistrētas Kopienā saskaņā ar Padomes Regulu (EK) 510/2006 un tās turpmākiem grozījumiem. Atjaunināt aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu sarakstu atbilstīgi ES acquis attīstībai šajā jomā.

            Vide

                  —

                  Turpināt Melnkalnes tiesību aktu tuvināšanu ES tiesību aktiem un standartiem, īpaši tiesību aktus gaisa piesārņojuma, ūdens un ķīmisko vielu jomā.

                  —

                  Sākt īstenot zemes izmantošanas plānu un vispārējo vides aizsardzības stratēģiju. Sākt īstenot ilgtspējīgas attīstības stratēģiju un citas nozaru stratēģijas (integrēta piekrastes zonu pārvaldība, bioloģiskā daudzveidība, klimata pārmaiņas). Nodrošināt dzīvotspējīgu finanšu shēmu, lai īstenotu vidēja līdz ilga termiņa vides aizsardzības politiku.

                  —

                  Ratificēt un sākt īstenot Kioto protokolu.

                  —

                  Stiprināt to nozaru ministriju un iestāžu administratīvo spēju, kuras atbild par vides plānošanu, atļauju izsniegšanu, inspekcijām, tiesībaizsardzību un uzraudzību, kā arī projektu vadību.

            Transporta politika

                  —

                  Stiprināt spēju palielināšanu, tostarp projektu sagatavošanu lieliem ieguldījumiem. Turpināt rezervēt pietiekamus resursus transporta infrastruktūru un iestāžu uzturēšanai.

                  —

                  Īstenot starptautiskās saistības atbilstīgi Starptautiskās jūrniecības organizācijas konvencijām un uzlabot flotes kuģošanas drošības nosacījumus, ievērojot Parīzes Saprašanās memorandu.

            Enerģētika

                  —

                  Pieņemt un īstenot ekoloģiski ilgtspējīgas enerģētikas politikas ilgtermiņa stratēģiju.

                  —

                  Turpināt īstenot reģionālās un starptautiskās saistības šajā jomā, lai izveidotu konkurētspējīgu enerģijas reģionālo tirgu.

                  —

                  Kļūt par to starptautisko kodoldrošības konvenciju dalībnieci, kuru līgumslēdzēja puse jau ir Euratom.

            Informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi

                  —

                  Pabeigt ES 2002 programmu elektronisko sakaru jomā transponēšanu valsts tiesību aktos.

                  —

                  Pakāpeniski īstenojot tiesību aktus un piemērojot konkurētspējīgus aizsardzības pasākumus, un likvidējot pašreizējos šķēršļus ienākšanai tirgū, izveidot konkurētspējīgu elektronisko sakaru tirgu.

                  —

                  Saglabāt regulatīvo iestāžu neatkarību un nodrošināt pietiekamus resursus un ekspertu zināšanas to uzdevumu veikšanai.

                  —

                  Pilnībā saskaņot tiesību aktus ar acquis audiovizuālajā jomā.

            Finanšu kontrole

                  —

                  Izstrādāt un īstenot decentralizētas vadības atbildības un funkcionāli neatkarīgas iekšējās revīzijas principus saskaņā ar starptautiski pieņemtiem standartiem un ES paraugpraksi.

                  —

                  Nostiprināt valsts revīzijas biroja darbības spēju, kā arī tā darbības un finansiālo neatkarību.

                  —

                  Attīstīt procedūras un administratīvās spējas, lai nodrošinātu ES finanšu interešu efektīvu aizsardzību.

            Statistika

                  —

                  Turpināt veidot ticamu ekonomisko statistiku. Paaugstināt institucionālo spēju, lai apkopotu un publicētu galvenos statistikas datus, kas atbilst Eiropas standartiem uzņēmējdarbības statistikas, darba tirgus statistikas un valsts uzskaites jomā.

                  —

                  Pilnībā iekļaut vietējo pašvaldību uzskaiti valsts uzskaitē.

            Tiesiskums, brīvība un drošība
      Vīzas, robežkontrole, patvērums un migrācija

                  —

                  Attīstīt tehniskās infrastruktūras un cilvēkresursu spējas, lai īstenotu integrēto robežas pārvaldības politiku, tostarp robežpolicijas un muitas dienestu stiprināšanu. Uzlabot robežpārejas atvieglojumus, izveidojot jaunus robežkontroles punktus.

                  —

                  Turpināt saskaņot vīzu politiku ar ES tiesību aktiem un praksi.

            Narkotikas

                  —

                  Nostiprināt sadarbību starp aģentūrām un starptautiskā mērogā un turpmāk attīstīt attiecīgo tiesībaizsardzības iestāžu spēju cīņai pret narkotiku tirdzniecību.

            Policija

                  —

                  Turpināt pārstrukturēšanu; nodrošināt atbildību; veikt reformas policijas izglītības jomā; nodrošināt tiesībaizsardzības iestāžu sadarbību.

            Cīņa pret organizēto noziedzību un terorismu

                  —

                  Izstrādāt efektīvu sistēmu liecinieku aizsardzībai, iekļaujot arī reģionālus elementus.

                  —

                  Pastiprināt cīņu pret ekonomiskajiem un finanšu noziegumiem (ietverot nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un valūtu viltošanu), krāpšanu un korupciju, un pilnveidot attiecīgos tiesību aktus.

                  —

                  Veicināt ES dalībvalstu norīkotu sadarbības koordinatoru izmantošanu attiecīgajās valsts iestādēs, kas nodarbojas ar cīņu pret organizēto noziedzību. Īstenot Palermo Konvenciju un tās protokolus par starptautisko organizēto noziedzību un piemērojamos starptautiskos standartus attiecībā uz finanšu un ekonomiskajiem noziegumiem.

                  —

                  Palielināt administratīvo un tiesu sistēmas spēju, lai īstenotu kriminālkodeksu attiecībā uz organizēto noziedzību. Turpināt nostiprināt Iekšlietu ministrijas nodaļu cīņai pret organizēto noziedzību un nodrošināt visu tiesībaizsardzības iestāžu koordināciju, tostarp attiecīgu kriminālizlūkošanas spēju turpmāku attīstību.

                  —

                  Pastiprināt cīņu pret ekonomiskajiem un finanšu noziegumiem (tostarp cīņu pret skaidras un bezskaidras naudas maksāšanas līdzekļu viltošanu), un paaugstināt institucionālo un administratīvo spēju ar šiem noziegumiem saistītu uzdevumu veikšanai.

            Personas datu aizsardzība

                  —

                  Nodrošināt Datu aizsardzības uzraudzības iestādes netraucētu darbību.

                  —

                  Nodrošināt valsts iestāžu spēju, jo īpaši tiesībaizsardzības iestāžu spēju, lai īstenotu tiesību aktus par personas datu aizsardzību.

            4.   PROGRAMMU IZSTRĀDE
      Kopienas palīdzību Rietumbalkānu valstīm atbilstīgi Stabilitātes un asociācijas procesam sniegs, izmantojot pašreizējos finanšu instrumentus, jo īpaši saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1085/2006 (2006. gada 17. jūlijs), ar ko izveido Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (2). Tādējādi Melnkalnei būs pieejams finansējums no daudzvalstu un horizontālajām programmām.
      5.   NOSACĪJUMU KOPUMS
      Kopienas palīdzība Rietumbalkānu valstīm saskaņā ar stabilizācijas un asociācijas procesu ietver nosacījumus, ka turpinās progress atbilstīgi Kopenhāgenas kritērijiem, kā arī progress šīs Eiropas partnerības konkrēto prioritāšu izpildē. Šo nosacījumu neievērošanas gadījumā Padome var veikt attiecīgus pasākumus, pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 1085/2006 21. pantu. Komisijas palīdzība ir arī pakļauta Padomes 1997. gada 29. aprīļa secinājumos definētajiem nosacījumiem, jo īpaši attiecībā uz saņēmēju apņemšanos veikt demokrātiskas ekonomiskās un institucionālās reformas.
      6.   PĀRRAUDZĪBA
      Eiropas partnerības ieviešanu pārrauga ar to mehānismu palīdzību, kas izveidoti saskaņā ar stabilizācijas un asociācijas procesu, jo īpaši ar Eiropas Kopienu Komisijas sniegtajiem gada ziņojumiem.

         (1)  Padomes Regula (EK) Nr. 510/2006 (2006. gada 20. marts) par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.).

         (2)  OV L 210, 31.7.2006., 82. lpp.


title: 2007/543/EK: Padomes Lēmums ( 2007. gada 23. jūlijs ) par Bulgārijas un Rumānijas pievienošanos Konvencijai par Eiropas Policijas biroja izveidi (Eiropola konvencija)

text:
               1.8.2007

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 200/47

      PADOMES LĒMUMS

   (2007. gada 23. jūlijs)
   par Bulgārijas un Rumānijas pievienošanos Konvencijai par Eiropas Policijas biroja izveidi (Eiropola konvencija)
   (2007/543/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību,
   ņemot vērā 2005. gada Pievienošanās līgumu,
   ņemot vērā 2005. gada Pievienošanās aktu (turpmāk – “Pievienošanās akts”), un jo īpaši tā 3. panta 4. punktu,
   ņemot vērā Komisijas ieteikumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1),
   tā kā:

               (1)

               Konvenciju par Eiropas Policijas biroja izveidi (Eiropola konvenciju) (turpmāk – “Eiropola konvencija”) parakstīja Briselē 1995. gada 26. jūlijā, un tā stājās spēkā 1998. gada 1. oktobrī.

               (2)

               Eiropola konvenciju papildināja divi protokoli, ko parakstīja 1996. gada 24. jūlijā un 1997. gada 19. jūnijā un kas stājās spēkā attiecīgi 1998. gada 29. decembrī un 1999. gada 1. jūlijā (2).

               (3)

               Eiropola Konvenciju grozīja ar trīs citiem protokoliem, ko parakstīja 2000. gada 30. novembrī (3), 2002. gada 28. novembrī (4) un 2003. gada 27. novembrī (5). 2000. gada 30. novembra protokols un 2002. gada 28. novembra protokols stājās spēkā 2007. gada 29. martā, savukārt 2003. gada 27. novembra protokols stājās spēkā 2007. gada 18. aprīlī.

               (4)

               Pievienošanās akta 3. panta 3. punktā ir paredzēts, ka Bulgārija un Rumānija pievienojas dalībvalstu noslēgtajām konvencijām un protokoliem, kas norādīti Pievienošanās akta I pielikumā, kurā ir iekļauta, inter alia, Eiropola konvencija, kā arī 1996. gada 24. jūlija, 1997. gada 19. jūnija, 2000. gada 30. novembra, 2002. gada 28. novembra un 2003. gada 27. novembra protokols. Attiecībā uz Bulgāriju un Rumāniju tie stājas spēkā Padomes noteiktajā datumā.

               (5)

               Saskaņā ar Pievienošanās akta 3. panta 4. punktu Padomei ir jāveic visi šo konvenciju un protokolu pielāgojumi, kas ir vajadzīgi sakarā ar pievienošanos,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Attiecībā uz Bulgāriju un Rumāniju Eiropola konvencija, kā arī 1996. gada 24. jūlija, 1997. gada 19. jūnija, 2000. gada 30. novembra, 2002. gada 28. novembra un 2003. gada 27. novembra protokoli stājas spēkā pirmā mēneša pirmajā dienā, kas seko šā lēmuma pieņemšanas datumam.
   2. pants
   Eiropola konvencijas, kā arī 1996. gada 24. jūlija, 1997. gada 19. jūnija, 2000. gada 30. novembra, 2002. gada 28. novembra un 2003. gada 27. novembra protokolu teksti, kas sagatavoti bulgāru un rumāņu valodā un pievienoti šim lēmumam, ir autentiski ar tādiem pašiem nosacījumiem kā pārējie Eiropola konvencijas un minēto protokolu teksti.
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2007. gada 23. jūlijā

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         L. AMADO

      (1)  2007. gada 10. jūlija Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

      (2)  1996. gada 24. jūlija Protokols, kas sastādīts, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienību K3. pantu, par Konvencijas par Eiropas Policijas biroja izveidi (Europol) interpretāciju Eiropas Kopienu Tiesā ar prejudiciālu nolēmumu palīdzību (OV C 299, 9.10.1996., 2. lpp.) un 1997. gada 19. jūnija Protokols par Eiropola, tā iestāžu locekļu, Eiropola direktora vietnieku un darbinieku privilēģijām un imunitātēm, kas izstrādāts, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienību K3. pantu un Eiropola Konvencijas 41. panta 3. punktu (OV C 221, 19.7.1997., 2. lpp.).

      (3)  OV C 358, 13.12.2000., 2. lpp.

      (4)  OV C 312, 16.12.2002., 2. lpp.

      (5)  OV C 2, 6.1.2004., 3. lpp.

      PIELIKUMS
      Eiropola konvencijas, kā arī 1996. gada 24. jūlija, 1997. gada 19. jūnija, 2000. gada 30. novembra, 2002. gada 28. novembra un 2003. gada 27. novembra protokolu teksti bulgāru un rumāņu valodā.


title: Padomes Lēmums ( 2014. gada 17. februāris ), ar ko ieceļ un nomaina Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra valdes locekļus

text:
               22.2.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 51/9

         PADOMES LĒMUMS
   (2014. gada 17. februāris),
   ar ko ieceļ un nomaina Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra valdes locekļus
   (2014/C 51/03)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Padomes Regulu (EEK) Nr. 337/75 (1975. gada 10. februāris), ar ko izveido Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centru, un jo īpaši tās 4. pantu (1),
   ņemot vērā Padomei iesniegtās Komisijas izvirzītās kandidatūras valdes locekļu darba ņēmēju organizāciju pārstāvju kategorijā,
   tā kā:

               (1)

               Ar 2012. gada 16. jūlija Lēmumu (2) Padome iecēla Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra valdes locekļus uz laikposmu no 2012. gada 18. septembra līdz 2015. gada 17. septembrim.

               (2)

               Centra valdē ir atbrīvojusies Bulgārijas locekļa vieta darba ņēmēju pārstāvju kategorijā,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   Vienīgais pants
   Ar šo turpmāk minētā persona ir iecelta par Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra valdes locekli uz atlikušo pilnvaru laiku līdz 2015. gada 17. septembrim.

                  DARBA ŅĒMĒJU ORGANIZĀCIJU PĀRSTĀVJI

               BULGĀRIJA

                  Yuliya SIMEONOVA kundze

      Briselē, 2014. gada 17. februārī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         A. TSAFTARIS

      (1)  OV L 39, 13.2.1975., 1. lpp.

      (2)  OV C 228, 31.7.2012., 3. lpp.


title: 2013/447/ES: Komisijas Lēmums ( 2013. gada 5. septembris ) par standarta jaudas izmantojuma koeficientu saskaņā ar Lēmuma 2011/278/ES 18. panta 2. punktu  Dokuments attiecas uz EEZ

text:
               7.9.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 240/23

         KOMISIJAS LĒMUMS
   (2013. gada 5. septembris)
   par standarta jaudas izmantojuma koeficientu saskaņā ar Lēmuma 2011/278/ES 18. panta 2. punktu
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   (2013/447/ES)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 13. oktobra Direktīvu 2003/87/EK, ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Kopienā un groza Padomes Direktīvu 96/61/EK (1), un jo īpaši tās 10.a pantu,
   tā kā:

               (1)

               Lai dalībvalstis saskaņā ar Komisijas Lēmuma 2011/278/ES (2) 18. panta 1. un 3. punktu varētu noteikt Direktīvas 2003/87/EK 3. panta h) punktā definētu jaunu iekārtu darbības līmeņus, Komisijai ir jānosaka un jāpublicē standarta jaudas izmantojuma koeficienti.

               (2)

               Lai aprēķinātu bezmaksas emisijas kvotu skaitu, kas piešķiramas jaunām iekārtām, kuras ir tiesīgas 2013.–2020. gada periodā šādas kvotas saņemt, dalībvalstīm ir jānosaka šādu iekārtu darbības līmeņi. Šajā sakarā ir vajadzīgs standarta jaudas izmantojuma koeficients, lai noteiktu ar produktu saistīto darbības līmeni tādiem produktiem, kam produkta līmeņatzīme ir noteikta Lēmuma 2011/278/ES I pielikumā. Jaunām iekārtām (izņemot jaunas iekārtas, ko par tādām uzskata ievērojamas jaudas palielināšanas dēļ) šo darbības līmeni nosaka šādi: šā produkta ražošanas sākotnējo uzstādīto jaudu, ko nosaka saskaņā ar Lēmuma 2011/278/ES 17. panta 4. punktu, reizina ar standarta jaudas izmantojuma koeficientu. Attiecībā uz iekārtām, kuru jauda ir ievērojami palielinājusies vai samazinājusies, dalībvalstis izmanto standarta jaudas izmantojuma koeficientu, lai noteiktu attiecīgās apakšiekārtas papildu jaudas vai samazinātās jaudas ar produktu saistīto darbības līmeni.

               (3)

               Standarta jaudas izmantojuma koeficients ir 80. procentīle no visu iekārtu, kas ražo attiecīgo produktu, vidējiem ikgadējiem jaudas izmantojuma koeficientiem. Lai izveidotu valsts īstenošanas pasākumus (VĪP), dalībvalstis vāca atsauces datus par esošajām iekārtām, vākšanas gaitā apkopojot datus par attiecīgā produkta gada vidējiem ražošanas apjomiem 2005.–2008. gadā. Šos ražošanas apjomus dalot ar sākotnējo uzstādīto jaudu, kā minēts Lēmuma 2011/278/ES 7. panta 3. punktā, dalībvalstis noteica attiecīgo to teritorijā esošo iekārtu jaudas izmantojuma koeficientus. Šo informāciju iekļāva VĪP un līdz ar to paziņoja Komisijai.

               (4)

               Kad Komisija bija saņēmusi visu dalībvalstu VĪP, tā, ņemot vērā arī EEZ un EBTA valstu VĪP, noteica 80. procentīli no iekārtu, kas ražo produktu, kuram ir noteikta līmeņatzīme, gada vidējiem jaudas izmantojuma koeficientiem, ņemot vērā, ka jānodrošina neitrāli konkurences apstākļi gan rūpnieciskajām darbībām viena operatora ekspluatētās iekārtās, gan ražošanai ārpakalpojumu sniedzēja iekārtās. Aprēķina pamatā ir informācija, kas Komisijai bija pieejama līdz 2012. gada 31. decembrim.

               (5)

               Standarta jaudas izmantojuma koeficienti katrai produkta līmeņatzīmei ir izklāstīti šā lēmuma pielikumā. Šos koeficientus piemēro no 2013. līdz 2020. gadam,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Dalībvalstis izmanto pielikumā uzskaitītos standarta jaudas izmantojuma koeficientus, lai noteiktu Direktīvas 2003/87/EK 3. panta h) punktā minēto iekārtu ar produktu saistīto darbības līmeni saskaņā ar Lēmuma 2011/278/ES 18. pantu.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā pirmajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2013. gada 5. septembrī

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         José Manuel BARROSO

      (1)  OV L 275, 25.10.2003., 32. lpp.

      (2)  Komisijas 2011. gada 27. aprīļa Lēmums 2011/278/ES, ar kuru visā Savienībā nosaka pagaidu noteikumus saskaņotai bezmaksas emisiju kvotu sadalei atbilstoši 10.a pantam Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2003/87/EK (OV L 130, 17.5.2011., 1. lpp.).

      PIELIKUMS

                  Lēmuma 2011/278/ES I pielikumā uzskaitītās produkta līmeņatzīmes

                  Standarta jaudas izmantojuma koeficients (SCUF)

                  Kokss

                  0,960

                  Kausētā rūda

                  0,886

                  Karstais metāls

                  0,894

                  Pirmsdedzināšanas anods

                  0,928

                  Alumīnijs

                  0,964

                  Pelēkā cementa klinkers

                  0,831

                  Baltā cementa klinkers

                  0,787

                  Kaļķi

                  0,813

                  Dolomītkaļķis

                  0,748

                  Dolomītkaļķa kausēšana

                  0,784

                  Lokšņu stikls

                  0,946

                  Bezkrāsaina stikla pudeles un burkas

                  0,883

                  Krāsaina stikla pudeles un burkas

                  0,912

                  Nepārtrauktā pavediena stikla šķiedras produkti

                  0,892

                  Fasādes ķieģeļi

                  0,809

                  Ceļa seguma plātnes

                  0,731

                  Jumta kārniņi

                  0,836

                  Izsmidzinot izžāvēts pulveris

                  0,802

                  Apmetums

                  0,801

                  Žāvēts sekundārais ģipsis

                  0,812

                  Īsšķiedras sulfātceluloze

                  0,808

                  Garšķiedras sulfātceluloze

                  0,823

                  Sulfīta celuloze, termomehāniskā un mehāniskā celuloze

                  0,862

                  Pārstrādāta papīra celuloze

                  0,887

                  Avīžpapīrs

                  0,919

                  Nekrītots augstvērtīgs papīrs

                  0,872

                  Augstvērtīgais krītpapīrs

                  0,883

                  Salvešpapīrs

                  0,900

                  Testlainers un gofrētais slāņpapīrs

                  0,889

                  Nekrītots kartons

                  0,863

                  Krītots kartons

                  0,868

                  Slāpekļskābe

                  0,876

                  Adipīnskābe

                  0,849

                  Vinilhlorīda monomērs (VCM)

                  0,842

                  Fenols/acetons

                  0,870

                  S-PVC

                  0,873

                  E-PVC

                  0,834

                  Sodas pelni

                  0,926

                  Naftas pārstrādes iekārtu produkti

                  0,902

                  EAF oglekļa tērauds

                  0,798

                  EAF augsta piemaisījumu līmeņa tērauds

                  0,802

                  Dzelzs liešana

                  0,772

                  Minerālvate

                  0,851

                  Apmetuma plāksne

                  0,843

                  Kvēpi

                  0,865

                  Amonjaks

                  0,888

                  Tvaika krekings

                  0,872

                  Aromātvielas

                  0,902

                  Stirols (stirēns)

                  0,879

                  Ūdeņradis

                  0,902

                  Sintēzes gāze

                  0,902

                  Etilēna oksīds / etilēna glikoli

                  0,840


title: Padomes Lēmums 2014/872/KĀDP ( 2014. gada 4. decembris ), ar ko groza Lēmumu 2014/512/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar Krievijas darbībām, kas destabilizē situāciju Ukrainā, un Lēmumu 2014/659/KĀDP, ar ko groza Lēmumu 2014/512/KĀDP

text:
               5.12.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 349/58

         PADOMES LĒMUMS 2014/872/KĀDP
   (2014. gada 4. decembris),
   ar ko groza Lēmumu 2014/512/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar Krievijas darbībām, kas destabilizē situāciju Ukrainā, un Lēmumu 2014/659/KĀDP, ar ko groza Lēmumu 2014/512/KĀDP
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 29. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2014. gada 31. jūlijā pieņēma Lēmumu 2014/512/KĀDP (1).

               (2)

               Padome 2014. gada 8. septembrī pieņēma Lēmumu 2014/659/KĀDP (2), lai noteiktu turpmākus ierobežojošus pasākumus.

               (3)

               Padome uzskata, ka ir svarīgi precizēt dažus noteikumus.

               (4)

               Ir vajadzīga Savienības papildu rīcība, lai īstenotu dažus pasākumus,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Lēmumu 2014/512/KĀDP ar šo groza šādi:

               1)

               lēmuma 1. pantu groza šādi:

                           a)

                           panta 3. punktu aizstāj ar šādu:
                           “3.   Ir aizliegts tieši vai netieši veidot jebkādus mehānismus tādu jaunu aizdevumu vai kredītu izsniegšanai, kuru termiņš pārsniedz 30 dienas un kurus pēc 2014. gada 12. septembra izsniedz jebkurai 1. vai 2. punktā minētai juridiskai personai, vienībai vai struktūrai, izņemot aizdevumus vai kredītus, kuru konkrētais un dokumentētais mērķis ir sniegt tiešu vai netiešu finansējumu neaizliegtam preču importam vai eksportam un nefinanšu pakalpojumiem starp Savienību un Krieviju, un jebkuru citu trešo valsti, vai aizdevumus, kuru konkrētais un dokumentētais mērķis ir sniegt ārkārtas finansējumu, lai izpildītu maksātspējas un likviditātes kritērijus, juridiskām personām, kuras veic uzņēmējdarbību Savienībā un īpašumtiesības uz kurām vairāk nekā 50 % apmērā pieder I pielikumā uzskaitītai vienībai, vai piedalīties šādos mehānismos.”;

                           b)

                           pievieno šādu punktu:
                           “4.   Šā panta 3. punktā minētais aizliegums neattiecas uz izņemšanu vai izmaksām, kas tiek veiktas saskaņā ar līgumu, kas bija noslēgts pirms 2014. gada 12. septembra, ja:

                                       a)

                                       par visiem šādiem izņemšanas vai izmaksu noteikumiem:

                                                   i)

                                                   bija panākta vienošanās pirms 2014. gada 12. septembra; un

                                                   ii)

                                                   tie nav grozīti minētajā dienā vai pēc tās; un

                                       b)

                                       pirms 2014. gada 12. septembra ir bijis noteikts līguma izpildes datums visu to līdzekļu pilnīgai atmaksai, kas darīti pieejami, un lai atceltu visas saistības, tiesības un pienākumus saskaņā ar līgumu.

                                 Izņemšanas vai izmaksu noteikumos, kas minēti šajā punktā, ietver noteikumus attiecībā uz atmaksas laikposma ilgumu katrai izņemšanai vai izmaksai, piemērojamo procentu likmi vai procentu likmes aprēķināšanas metodi, un maksimālo apmēru.”;

               2)

               lēmuma 2. panta 4. punktu aizstāj ar šādu:
               “4.   Šā panta 1., 2. un 3. punktā minētie aizliegumi neskar pirms 2014. gada 1. augusta noslēgtu līgumu vai papildu līgumu, kas vajadzīgi šādu līgumu izpildei, izpildi un tādu rezerves daļu un pakalpojumu sniegšanu, kas nepieciešami esošo spēju uzturēšanai un drošībai Savienībā.”;

               3)

               lēmuma 3. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:
               “3.   Šā panta 1. un 2. punktā minētie aizliegumi neskar tādu līgumu izpildi, kuri noslēgti pirms 2014. gada 1. augusta, vai šādu līgumu izpildei vajadzīgu papildu līgumu izpildi.”;

               4)

               lēmuma 3.a panta 3. punktu aizstāj ar šādu:
               “3.   Šā panta 1. un 2. punktā minētie aizliegumi neskar tādu pirms 2014. gada 12. septembra noslēgtu līgumu vai šādu līgumu izpilde vajadzīgu papildu līgumu izpildi un tādas palīdzības sniegšanu, kuri nepieciešami esošo spēju uzturēšanai un drošībai ES.”;

               5)

               lēmuma 4. pantu aizstāj ar šādu:
               “4. pants
               1.   Dalībvalstu valstspiederīgie vai no dalībvalstu teritorijām, vai izmantojot dalībvalstu jurisdikcijā esošus kuģus vai gaisa kuģus, ar eksportētājas dalībvalsts kompetentās iestādes iepriekšēju atļauju veic tāda konkrēta aprīkojuma tiešu vai netiešu pārdošanu, piegādi, nodošanu vai eksportu, kurš Krievijā, tostarp tās ekskluzīvajā ekonomiskajā zonā un kontinentālajā šelfā, ir derīgs izmantošanai šādās izpētes un ieguves projektu kategorijās:

                           a)

                           naftas izpēte un ieguve ūdeņos, kas ir dziļāki par 150 metriem;

                           b)

                           naftas izpēte un ieguve piekrastes apgabalā uz ziemeļiem no polārā loka;

                           c)

                           projekti, kam ir potenciāls iegūt naftu no resursiem, kuri atrodas slānekļa veidojumos, izmantojot hidraulisku šķelšanu; tas neattiecas uz izpēti un ieguvi no slānekļa veidojumiem, lai atklātu atradnes, kas nav slāneklis, vai iegūtu tajās naftu.

                     Savienība veic vajadzīgos pasākumus, lai noteiktu atbilstīgos priekšmetus, kuriem piemēro šo punktu.
               2.   Arī:

                           a)

                           tehnisku palīdzību vai citus pakalpojumus, kas saistīti ar 1. punktā minētajām iekārtām;

                           b)

                           finansējumu vai finansiālu palīdzību 1. punktā jebkādai minēto svarīgo iekārtu pārdošanai, piegādei, nodošanai vai eksportam vai ar to saistītas tehniskas palīdzības vai apmācības sniegšanai;

                     nodrošina tikai ar eksportētājas dalībvalsts kompetentās iestādes iepriekšēju atļauju.
               3.   Dalībvalstu kompetentās iestādes nepiešķir atļauju aprīkojuma pārdošanai, piegādei, nodošanai vai eksportam vai pakalpojumu sniegšanai, kā minēts 1. un 2. punktā, ja tās konstatē, ka attiecīgā pārdošana, piegāde, nodošana vai eksports vai attiecīgā pakalpojuma sniegšana ir paredzēta vienai no 1. punktā paredzētajām izpētes un ieguves kategorijām.
               4.   Panta 3. punkts neskar pirms 2014. gada 1. augusta noslēgtu līgumu vai papildu līgumu, kas vajadzīgi šādu līgumu izpildei, izpildi.
               5.   Var tikt piešķirta atļauja, ja iekārtu pārdošana, piegāde, nodošana vai eksports vai pakalpojumu sniegšana, kā minēts 1. un 2. punktā, ir nepieciešama tam, lai steidzami novērstu notikumu, kas var nopietni un ievērojami ietekmēt cilvēku veselību un drošību vai vidi, vai steidzami mazinātu tā sekas. Pienācīgi pamatots ārkārtas gadījumos pārdošanu, piegādi, nodošanu vai eksportu vai pakalpojumu sniegšanu, kā minēts 1. un 2. punktā, var veikt bez iepriekšējas atļaujas ar noteikumu, ka eksportētājs piecu darbdienu laikā pēc tam, kad ir notikusi pārdošana, piegāde, nodošana vai eksports vai sniegti pakalpojumi, informē kompetento iestādi, sniedzot bez iepriekšējas atļaujas veiktās pārdošanas, piegādes, nodošanas vai eksporta, vai pakalpojumu sniegšanas attiecīgā pamatojuma detalizētu izklāstu.”;

               6)

               lēmuma 4.a panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
               “1.   Dalībvalstu valstspiederīgajiem vai no dalībvalstu teritorijām, vai izmantojot to jurisdikcijā esošus kuģus vai gaisa kuģus, aizliegts tieši vai netieši sniegt saistītus pakalpojumus, kas Krievijā, tostarp tās ekskluzīvajā ekonomiskajā zonā un kontinentālajā šelfā, ir nepieciešami šādu izpētes un ieguves projektu kategorijās:

                           a)

                           naftas izpēte un ieguve ūdeņos, kas ir dziļāki par 150 metriem;

                           b)

                           naftas izpēte un ieguve piekrastes apgabalā uz ziemeļiem no polārā loka;

                           c)

                           projekti, kam ir potenciāls iegūt naftu no resursiem, kuri atrodas slānekļa veidojumos, izmantojot hidraulisku šķelšanu; tas neattiecas uz izpēti un ieguvi no slānekļa veidojumiem, lai atklātu atradnes, kas nav slāneklis, vai iegūtu tajās naftu.”

                     .
         2. pants
   Lēmuma 2014/659/KĀDP 5. apsvērumu aizstāj ar šādu:

                  “(5)

                  Šajā sakarā ir pamatoti pagarināt aizliegumu attiecībā uz konkrētiem finanšu instrumentiem. Būtu jānosaka papildu ierobežojumi piekļuvei kapitāla tirgum attiecībā uz valstij piederošām Krievijas finanšu iestādēm, konkrētām Krievijas aizsardzības nozares vienībām un konkrētām Krievijas vienībām, kuru galvenā darbība ir naftas pārdošana vai transportēšana. Minētie aizliegumi neskar finanšu pakalpojumus, kas nav minēti 1. pantā.”

   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2014. gada 4. decembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         S. GOZI

      (1)  Padomes Lēmums 2014/512/KĀDP (2014. gada 31. jūlijs) par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar Krievijas darbībām, kas destabilizē situāciju Ukrainā (OV L 229, 31.7.2014., 13. lpp.).

      (2)  Padomes Lēmums 2014/659/KĀDP (2014. gada 8. septembris), ar ko groza Lēmumu 2014/512/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar Krievijas darbībām, kas destabilizē situāciju Ukrainā (OV L 271, 12.9.2014., 54. lpp.).


title: Politikas un drošības komitejas Lēmums (KĀDP) 2015/969 (2015. gada 19. jūnijs), ar ko pagarina Eiropas Savienības Tiesiskuma misijas Kosovā (EULEX KOSOVO) misijas vadītāja pilnvaru termiņu

text:
               23.6.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 157/44

         POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJAS LĒMUMS (KĀDP) 2015/969
   (2015. gada 19. jūnijs),
   ar ko pagarina Eiropas Savienības Tiesiskuma misijas Kosovā (1) (EULEX KOSOVO) misijas vadītāja pilnvaru termiņu
   POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 38. panta trešo daļu,
   ņemot vērā Padomes Vienoto rīcību 2008/124/KĀDP (2008. gada 4. februāris) par Eiropas Savienības Tiesiskuma misiju Kosovā, EULEX KOSOVO
       (2), un jo īpaši tās 12. panta 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Ievērojot Vienotās rīcības 2008/124/KĀDP 12. panta 2. punktu, Politikas un drošības komiteja (PDK) ir pilnvarota atbilstīgi Līguma 38. pantam pieņemt attiecīgus lēmumus Eiropas Savienības Tiesiskuma misijas Kosovā (EULEX KOSOVO) politiskās kontroles un stratēģiskās virzības nodrošināšanai, tostarp lēmumu iecelt misijas vadītāju.

               (2)

               Padome 2014. gada 12. jūnijā pieņēma Lēmumu 2014/349/KĀDP (3), ar ko groza Vienoto rīcību 2008/124/KĀDP un līdz 2016. gada 14. jūnijam pagarina EULEX KOSOVO darbību.

               (3)

               PDK 2014. gada 9. oktobrī pieņēma lēmumu 2014/707/KĀDP (EULEX KOSOVO/2/2014) (4), ar ko līdz 2015. gada 14. jūnijam par EULEX KOSOVO misijas vadītāju ieceļ vēstnieku Gabriele MEUCCI.

               (4)

               Savienības Augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos 2015. gada 15. jūnijā ierosināja vēstnieka Gabriele MEUCCI pilnvaras EULEX KOSOVO misijas vadītāja amatā pagarināt līdz 2016. gada 14. jūnijam,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Eiropas Savienības Tiesiskuma misijas Kosovā (EULEX KOSOVO) misijas vadītāja vēstnieka Gabriele MEUCCI pilnvaru termiņš tiek pagarināts līdz 2016. gada 14. jūnijam.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
   To piemēro no 2015. gada 15. jūnija.

      Briselē, 2015. gada 19. jūnijā

            Politikas un drošības komitejas vārdā –

            priekšsēdētājs

         W. STEVENS

      (1)  Nosaukums “Kosova” neskar nostājas par statusu un atbilst ANO DP Rezolūcijai 1244 (1999) un Starptautiskās Tiesas atzinumam par Kosovas neatkarības deklarāciju.

      (2)  OV L 42, 16.2.2008., 92. lpp.

      (3)  Padomes Lēmums 2014/349/KĀDP (2014. gada 12. jūnijs), ar ko groza Vienoto rīcību 2008/124/KĀDP par Eiropas Savienības Tiesiskuma misiju Kosovā, EULEX KOSOVO (OV L 174, 13.6.2014., 42. lpp.).

      (4)  Politikas un drošības komitejas Lēmums 2014/707/KĀDP (EULEX KOSOVO/2/2014) (2014. gada 9. oktobris), ar ko pagarina Eiropas Savienības Tiesiskuma misijas Kosovā EULEX KOSOVO vadītāja pilnvaru termiņu (OV L 295, 11.10.2014., 59. lpp.).


title: 2009/632/EK,Euratom: Eiropas Parlamenta Lēmums ( 2009. gada 23. aprīlis ) par Konkurētspējas un jauninājumu izpildaģentūras 2007. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu

text:
               26.9.2009

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 255/30

      EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS

   (2009. gada 23. aprīlis)
   par Konkurētspējas un jauninājumu izpildaģentūras 2007. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
   (2009/632/EK, Euratom)
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Eiropas Savienības 2007. finanšu gada vispārējo budžetu (1),

               —

               ņemot vērā Eiropas Kopienu galīgos gada pārskatus par 2007. finanšu gadu – I sējums (SEC(2008) 2359 – C6-0415/2008) (2),

               —

               ņemot vērā Konkurētspējas un jauninājumu izpildaģentūras 2007. finanšu gada galīgos pārskatus (3),

               —

               ņemot vērā Komisijas gada ziņojumus Eiropas Parlamentam un Padomei par paveikto darbu saistībā ar lēmumiem par 2006. gada budžeta izpildes apstiprināšanu (COM(2008) 629 un COM(2008) 628) un attiecīgo Komisijas dienestu darba dokumentus, kas pievienoti šiem ziņojumiem (SEC(2008) 2579) un (SEC(2008) 2580),

               —

               ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Kopsavilkuma pārskats par Komisijas sasniegumiem vadības jomā 2007. gadā” (COM(2008) 338),

               —

               ņemot vērā Komisijas gada ziņojumu iestādei, kas apstiprina budžeta izpildi, par 2007. gadā veiktajām iekšējām revīzijām (COM(2008) 499) un attiecīgo Komisijas dienestu darba dokumentus, kas pievienoti šim ziņojumam (SEC(2008) 2361),

               —

               ņemot vērā Komisijas ziņojumu par dalībvalstu atbildēm uz Revīzijas palātas 2006. gada pārskatu (COM(2008) 112),

               —

               ņemot vērā Zaļo grāmatu par Eiropas Pārredzamības iniciatīvu, kuru Komisija pieņēma 2006. gada 3. maijā (COM(2006) 194),

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas atzinumu Nr. 2/2004 par vienotas revīzijas modeli (un priekšlikumu attiecībā uz Kopienas iekšējās kontroles pamatsistēmu) (4),

               —

               ņemot vērā Komisijas paziņojumu par integrētas iekšējās kontroles sistēmas plānu (COM(2005) 252),

               —

               ņemot vērā Komisijas rīcības plānu integrētas iekšējās kontroles struktūras ieviešanai (COM(2006) 9), Komisijas progresa ziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam un Eiropas Revīzijas palātai par Komisijas rīcības plānu integrētas iekšējās kontroles struktūras ieviešanai (COM(2007) 86) un attiecīgo Komisijas dienestu darba dokumentu, kas pievienots šiem ziņojumiem (SEC(2007) 311),

               —

               ņemot vērā pirmo pusgada ziņojumu par Komisijas rīcības plāna integrētas iekšējās kontroles struktūras ieviešanai īstenošanas rezultātiem, kurš publicēts 2006. gada 19. jūlijā (SEC(2006) 1009) saskaņā ar Parlamenta prasību, kas izteikta rezolūcijā, kura pievienota lēmumam par 2004. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu,

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas atzinumu Nr. 6/2007 par dalībvalstu gada kopsavilkumiem, dalībvalstu deklarācijām un valstu revīzijas iestāžu veiktajām ES līdzekļu revīzijām (5),

               —

               ņemot vērā Komisijas rīcības plānu Komisijai uzticētās pārraudzītājas lomas nostiprināšanai, īstenojot strukturālo darbību dalītu pārvaldību (COM(2008) 97),

               —

               ņemot vērā komisāru D. Hübner un V. Špidla paziņojumu Komisijai, kurā sniegts starpposma ziņojums par rīcības plāna Komisijai uzticētās pārraudzītājas lomas nostiprināšanai, īstenojot strukturālo darbību dalītu pārvaldību, izpildi (SEC(2008) 2756), un attiecīgo Komisijas dienestu darba dokumentu, kas pievienots minētajam paziņojumam (SEC(2008) 2755),

               —

               ņemot vērā Komisijas ziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam un Eiropas Revīzijas palātai par Komisijas rīcības plānu integrētas iekšējās kontroles struktūras ieviešanai (COM(2008) 110) un attiecīgo Komisijas dienestu darba dokumentu, kas pievienots šim ziņojumam (SEC(2008) 259),

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Konkurētspējas un jauninājumu izpildaģentūras 2007. finanšu gada pārskatiem, ar izpildaģentūras atbildēm (6),

               —

               ņemot vērā deklarāciju par pārskatu ticamību, kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību (7), ko Revīzijas palāta iesniegusi saskaņā ar EK līguma 248. pantu,

               —

               ņemot vērā Komisijas 2008. gada 16. decembra paziņojumu par vispārēju izpratni par pieļaujamā kļūdas riska jēdzienu (COM(2008) 866) un attiecīgo Komisijas dienestu darba dokumentu, kas pievienots šim paziņojumam (SEC(2008) 3054),

               —

               ņemot vērā Padomes 2009. gada 10. februāra ieteikumu par apstiprinājumu, ko sniedz izpildaģentūrām par 2007. finanšu gada budžeta izpildi (5589/2009 – C6-0056/2009),

               —

               ņemot vērā EK līguma 274., 275. un 276. pantu, kā arī Euratom līguma 179.a un 180.b pantu,

               —

               ņemot vērā EK līguma 246. un nākamos pantus, kas attiecas uz Revīzijas palātu,

               —

               ņemot vērā starptautiskos revīzijas standartus un starptautiskos grāmatvedības standartus, it īpaši tos, kurus piemēro publiskajam sektoram,

               —

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (8), un jo īpaši tās 145., 146. un 147. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 19. decembra Regulu (EK) Nr. 58/2003, ar ko nosaka statūtus izpildaģentūrām, kurām uztic konkrētus Kopienas programmu pārvaldības uzdevumus (9), un it īpaši tās 14. panta 3. punktu,

               —

               ņemot vērā Komisijas 2004. gada 21. septembra Regulu (EK) Nr. 1653/2004 par finanšu tipa regulu izpildu aģentūrām, piemērojot Padomes Regulu (EK) Nr. 58/2003 par atsevišķu uzdevumu izpildu aģentūru statūtiem attiecībā uz Kopienas programmu pārvaldi (10), un it īpaši tās 66. panta pirmo un otro daļu,

               —

               ņemot vērā Komisijas Lēmumu 2004/20/EK, ar ko izveido izpildaģentūru Saprātīgas enerģētikas izpildaģentūra, lai piemērotu Padomes Regulu (EK) Nr. 58/2003 attiecībā uz Kopienas pasākumu enerģētikas jomā pārvaldību (11),

               —

               ņemot vērā Komisijas 2007. gada 31. maija Lēmumu 2007/372/EK par Lēmuma 2004/20/EK grozīšanu, lai Saprātīgas enerģētikas izpildaģentūru pārveidotu par Konkurētspējas un jauninājumu izpildaģentūru (12),

               —

               ņemot vērā Reglamenta 70. pantu un V pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un citu iesaistīto komiteju atzinumus (A6-0168/2009),

               A.

               tā kā saskaņā ar EK līguma 274. pantu Komisija uzņemas atbildību par budžeta izpildi, ievērojot pareizas finanšu pārvaldības principus,

               1.

               sniedz Konkurētspējas un jauninājumu izpildaģentūras direktoram apstiprinājumu par izpildaģentūras 2007. finanšu gada budžeta izpildi;

               2.

               izklāsta savus konstatējumus rezolūcijā, kas ir neatņemama daļa no lēmumiem par Eiropas Savienības 2007. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, III iedaļa – Komisija un izpildaģentūras;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu, lēmumu par Eiropas Savienības 2007. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, III iedaļa – Komisija, un rezolūciju, kas ir šo lēmumu neatņemama daļa, nosūtīt Konkurētspējas un jauninājumu izpildaģentūras direktoram, Padomei, Komisijai, Tiesai un Revīzijas palātai un nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Hans-Gert PÖTTERING

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV L 77, 16.3.2007.

      (2)  OV C 287, 10.11.2008., 1. lpp.

      (3)  OV C 278, 31.10.2008., 29. lpp.

      (4)  OV C 107, 30.4.2004., 1. lpp.

      (5)  OV C 216, 14.9.2007., 3. lpp.

      (6)  OV C 311, 5.12.2008., 79. lpp.

      (7)  OV C 287, 10.11.2008., 111. lpp.

      (8)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (9)  OV L 11, 16.1.2003., 1. lpp.

      (10)  OV L 297, 22.9.2004., 6. lpp.

      (11)  OV L 5, 9.1.2004., 85. lpp.

      (12)  OV L 140, 1.6.2007., 52. lpp.