title: Eiropas Parlamenta Lēmums (2009. gada 23. aprīlis) par Eiropas Vides aģentūras 2007. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu

text:
               26.9.2009

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 255/180

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS
   (2009. gada 23. aprīlis)
   par Eiropas Vides aģentūras 2007. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
   (2009/673/EK)
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Eiropas Vides aģentūras 2007. finanšu gada galīgos pārskatus (1),

               —

               ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas (ERP) ziņojumu par Eiropas Vides aģentūras 2007. finanšu gada pārskatiem, ar aģentūras atbildēm (2),

               —

               ņemot vērā Padomes 2009. gada 10. februāra ieteikumu (5588/2009 – C6-0060/2009),

               —

               ņemot vērā EK līgumu un it īpaši tā 276. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (3), un it īpaši tās 185. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 1990. gada 7. maija Regulu (EEK) Nr. 1210/90, ar ko izveido Eiropas Vides aģentūru un Eiropas Vides informācijas un novērojumu tīklu (4), un it īpaši tās 13. pantu,

               —

               ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), un it īpaši tās 94. pantu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 71. pantu un V pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumu (A6-0171/2009),

               1.

               sniedz Eiropas Vides aģentūras izpilddirektoram apstiprinājumu par aģentūras 2007. finanšu gada budžeta izpildi;

               2.

               izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, nosūtīt Eiropas Vides aģentūras izpilddirektoram, Padomei, Komisijai un ERP, kā arī nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Hans-Gert PÖTTERING

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV C 278, 31.10.2008., 4. lpp.

      (2)  OV C 311, 5.12.2008., 64. lpp.

      (3)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (4)  OV L 120, 11.5.1990., 1. lpp.

      (5)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

   EIROPAS PARLAMENTA REZOLŪCIJA
   (2009. gada 23. aprīlis)
   ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no Lēmuma par Eiropas Vides aģentūras 2007. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Eiropas Vides aģentūras 2007. finanšu gada galīgos pārskatus (1),

               —

               ņemot vērā ERP ziņojumu par Eiropas Vides aģentūras 2007. finanšu gada pārskatiem, ar aģentūras atbildēm (2),

               —

               ņemot vērā Padomes 2009. gada 10. februāra ieteikumu (5588/2009 – C6-0060/2009),

               —

               ņemot vērā EK līgumu un it īpaši tā 276. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (3), un it īpaši tās 185. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 1990. gada 7. maija Regulu (EEK) Nr. 1210/90, ar ko izveido Eiropas Vides aģentūru un Eiropas Vides informācijas un novērojumu tīklu (4), un it īpaši tās 13. pantu,

               —

               ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), un it īpaši tās 94. pantu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 71. pantu un V pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumu (A6-0171/2009),

               A.

               tā kā ERP ir norādījusi, ka tā ir guvusi pamatotu pārliecību par to, ka gada pārskati par 2007. finanšu gadu ir ticami un ka pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi;

               B.

               tā kā 2008. gada 22. aprīlī Parlaments sniedza Eiropas Vides aģentūras izpilddirektoram apstiprinājumu par aģentūras 2006. finanšu gada budžeta izpildi (6) un lēmumam par budžeta izpildes apstiprināšanu pievienotajā rezolūcijā cita starpā konstatēja, ka saskaņā ar aģentūras gada pārskatu vienai trešdaļai darbinieku ir vienāda valstspiederība, kaut arī tajā pašā gada pārskatā ir norādīts, ka viens no aģentūras mērķiem ir panākt līdzsvarotāku un dažādāku personāla sastāvu,

               1.

               uzskata Eiropas Vides aģentūru par svarīgu vides tiesību aktu avotu visām ES iestādēm un politikas veidošanai; ar gandarījumu norāda, ka aģentūra ir spējusi koordinēt Eiropas Vides informācijas un novērojumu tīklu un palīdzēt ES iestādēm un dalībvalstīm paplašināt zināšanas par vides datiem un informāciju;

               2.

               mudina aģentūru turpināt attīstīt saziņas metodes, lai panāktu lielāku savu atzinumu atspoguļojumu plašsaziņas līdzekļos, tādējādi sekmējot sabiedrisko diskusiju par tādiem svarīgiem vides jautājumiem kā klimata pārmaiņas, bioloģiskā daudzveidība un dabas resursu apsaimniekošana;

               3.

               uzsver, ka vides programmu iedarbību bieži kavē citu Kopienas tiesību aktu un programmu ietekmes uz vidi novērtējuma trūkums; uzskata, ka aģentūra varētu sniegt atbalstu politikas veidošanā, turpinot darbu ietekmes uz vidi novērtējuma jomā;

               4.

               uzsver aģentūras lomu, novērtējot ES vides jomas tiesību aktu īstenošanu gan ES, gan iespējamās dalībvalstīs;

               5.

               atzinīgi vērtē aģentūras ierosmi kompensēt ietekmi uz klimatu, ko rada aģentūras darbinieku un tās pasākumu dalībnieku pārlidojumi komandējumu laikā;

         Darbā pieņemšanas procedūras

               6.

               atzīmē ERP veiktās revīzijas rezultātus, saskaņā ar kuriem divas darbā pieņemšanas procedūras neatbilda pārredzamības un nediskriminācijas prasībām, jo pretendentus, kas neatbilda atlases kritērijiem, tomēr izraudzījās turpmākai izvērtēšanai, turklāt netika arī dokumentēti kritēriji par labāko pretendentu uzaicināšanu uz interviju;

               7.

               ņem vērā aģentūras atbildi, ka atlasē iekļāva arī tos kandidātus, kas gandrīz atbilda noteiktajiem kritērijiem, tādējādi cenšoties nodrošināt lielāku dalībnieku skaitu konkursā; mudina aģentūru ievērot solījumu turpmāk šādās situācijās atkārtoti publicēt darba piedāvājumu;

               8.

               atzīmē aģentūras solījumu turpmāk pilnīgāk dokumentēt rezerves sarakstam izraudzīto kandidātu atlasi;

         Iepirkuma procedūras

               9.

               norāda, ka ERP konstatējusi divus gadījumus (aptuvenā kopējā vērtība EUR 26 000), kad pakalpojumu sniegšanas tiesības piešķirtas tieši, neievērojot Finanšu regulas prasības;

               10.

               par neapmierinošu uzskata aģentūras sniegto atbildi, ka šie līgumi slēgti, jo tie aģentūrai devuši vērā ņemamu labumu, turklāt šo gadījumu īpašais raksturs pienācīgi dokumentēts;

               11.

               turklāt konstatē, ka ERP informē par vēl vienu gadījumu (aptuvenā vērtība EUR 215 000), kad konkrēts pakalpojumu līgums slēgts neatbilstīgi pamatlīguma noteikumiem, un tas rada šaubas par procedūru pārredzamību;

               12.

               atzīmē aģentūras atbildi, ka šis gadījums attiecās uz informācijas tehnoloģiju sistēmām un sākotnējais pasūtījums tika paplašināts pēc tam, kad radās nepieciešamība palielināt datu uzglabāšanas iekārtu ietilpību un serveru jaudu; ņem vērā atbildi, ka turpmāk par lieliem informācijas tehnoloģiju iepirkumiem notiks konkursi;

               13.

               aicina aģentūru nodrošināt pilnīgu atbilstību iepirkuma noteikumiem;

         Dotāciju nolīgumi ar Eiropas tematiskajiem centriem un nepilnības to pārvaldībā

               14.

               atzīmē ERP piezīmi, ka aģentūra veikusi tikai ierobežotu pārbaudi attiecībā uz maksājumiem, kas Eiropas tematiskajiem centriem veikti atbilstoši dotāciju nolīgumiem;

               15.

               pauž apmierinātību ar aģentūras atbildi, ka tā ieviesusi jaunas pārbaudes procedūras atbilstoši ERP konstatējumiem, tostarp pārbaudes apmeklējumus un citas sīkākas pārbaudes pirms galīgo maksājumu veikšanas; norāda, ka aģentūra veikusi četrus pārbaudes apmeklējumus saistībā ar 2007. gada subsīdijām;

               16.

               norāda uz ERP atzinumu, ka aģentūras un Eiropas tematisko centru dotāciju nolīgumos paredzēta vienota likme centru netiešajām izmaksām (pieskaitāmajām izmaksām), proti, 20 % no tiešajiem izdevumiem, kaut gan Finanšu regula nosaka, ka šī likme nedrīkst pārsniegt 7 %; norāda, ka saskaņā ar šiem noteikumiem minēto maksimālo robežu var pārsniegt tikai tad, ja aģentūra ir pieņēmusi pamatotu lēmumu; konstatē, ka aģentūra šādu lēmumu nebija pieņēmusi;

               17.

               norāda uz ERP atzinumu, ka 2007. gadā samaksātā summa būtu bijusi par EUR 300 000 mazāka, ja būtu piemērota 7 % likme;

               18.

               ņem vērā, k aģentūra atzinusi, ka tā nav pieņēmusi nepieciešamo pamatoto lēmumu, taču pirms nolīgumu parakstīšanas rūpīgi apsvērusi pieskaitāmo izmaksu likmi, turklāt šī likme īpaši apsvērta, arī sagatavojot darba uzdevumus;

               19.

               norāda uz aģentūras apņemšanos nodrošināt, lai valde šādu pamatotu lēmumu pieņemtu attiecībā uz turpmākajiem 2009. un 2010. gadā paredzētajiem un uz Eiropas tematiskajiem centriem attiecināmajiem uzaicinājumiem piedalīties konkursos;

         Iepriekšējo gadu budžeta izpildes apstiprināšanas pēcpārbaude

               20.

               atgādina, ka lēmumam par 2005. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu (7) pievienotajā rezolūcijā aģentūrai bija izteikta prasība līdz 2010. gada 1. janvārim un turpmāk ik pēc pieciem gadiem pasūtīt paveiktā darba neatkarīgu ārēju novērtējumu, pamatojoties uz dibināšanas regulu un valdes pieņemtajām darba programmām;

               21.

               konstatē, ka saskaņā ar gada pārskatā sniegtajām ziņām aģentūra gaida neatkarīga ārēja novērtējuma rezultātus par ietekmi un efektivitāti, kāda bija tās piecu gadu stratēģijai laika posmam no 2004. līdz 2008. gadam;

               22.

               aicina aģentūru tūlīt pēc ārējā novērtējuma saņemšanas par tā rezultātiem informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi;

               23.

               pauž nožēlu, ka stāvoklis attiecībā uz aģentūras personāla sastāva līdzsvarotību un dažādību 2007. gadā nav uzlabojies, jo vēl arvien vienai trešdaļai darbinieku ir vienāda valstspiederība, ko apliecina aģentūras gada pārskats;

               24.

               aicina aģentūru aktīvāk censties nodrošināt līdzsvarotāku un dažādāku personāla sastāvu;

               25.

               norāda, ka lēmumam par budžeta izpildes apstiprināšanu ir pievienoti arī horizontāla rakstura konstatējumi, un sakarā ar tiem vērš uzmanību uz Parlamenta 2009. gada 23. aprīļa rezolūciju par ES aģentūru finanšu pārvaldību un kontroli (8).

      (1)  OV C 278, 31.10.2008., 4. lpp.

      (2)  OV C 311, 5.12.2008., 64. lpp.

      (3)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (4)  OV L 120, 11.5.1990., 1. lpp.

      (5)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

      (6)  OV L 88, 31.3.2009., 159. lpp.

      (7)  OV L 187, 15.7.2008., 107. lpp.

      (8)  Skatīt šā Oficiālā Vēstneša 206. lpp.


               17.10.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 349/115

         P8_TA(2015)0357
   Elastības instrumenta izmantošana steidzamiem budžeta pasākumiem saskaņā ar Eiropas programmu migrācijas jomā
   Eiropas Parlamenta 2015. gada 14. oktobra lēmums par priekšlikumu Eiropas Stratēģisko investīciju fonda rīkotājdirektora iecelšanai amatā (C8-0304/2015 – 2015/0901(NLE))
   (Apstiprināšana)
   (2017/C 349/34)

      Eiropas Parlaments,

               —

               ņemot vērā Eiropas Stratēģisko investīciju fonda (ESIF) Valdes 2015. gada 2. oktobra priekšlikumu par tā rīkotājdirektora iecelšanu amatā (C8-0304/2015),

               —

               ņemot vērā 7. panta 6. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes 2015. gada 25. jūnija Regulā (ES) 2015/1017 par Eiropas Stratēģisko investīciju fondu, Eiropas Investīciju konsultāciju centru un Eiropas Investīciju projektu portālu, ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1291/2013 un (ES) Nr. 1316/2013 — Eiropas Stratēģisko investīciju fonds (1),

               —

               ņemot vērā Reglamentu,

               —

               ņemot vērā Budžeta komitejas un Ekonomikas un monetārās komitejas kopīgās sanāksmes, kas rīkotas saskaņā ar Reglamenta 55. pantu,

               —

               ņemot vērā Budžeta komitejas un Ekonomikas un monetāro lietu komitejas ziņojumu (A8-0292/2015),

               A.

               tā kā Regulas (ES) 2015/1017 7. panta 6. punktā ir paredzēts, ka Eiropas Investīciju banka (EIB) ieceļ amatā ESIF rīkotājdirektoru un rīkotājdirektora vietnieku pēc Eiropas Parlamenta apstiprinājuma saņemšanas, ievērojot atklātu un pārredzamu atlases procesu saskaņā ar EIB procedūrām, pienācīgi un savlaicīgi informējot Eiropas Parlamentu visos atlases procesa posmos;

               B.

               tā kā 2015. gada 2. oktobrī ESIF Valde pieņēma priekšlikumu par ESIF rīkotājdirektora un viņa vietnieka iecelšanu amatā un nosūtīja šo priekšlikumu Eiropas Parlamentam;

               C.

               tā kā 2015. gada 13. oktobrī Budžeta komiteja un Ekonomikas un monetārā komiteja rīkoja ESIF rīkotājdirektora amatam izvirzītā kandidāta Wilhelm Molterer uzklausīšanu, kuras sākumā viņš sniedza paziņojumu un pēc tam atbildēja uz komiteju locekļu jautājumiem,

               1.

               apstiprina Wilhelm Molterer iecelšanu ESIF rīkotājdirektora amatā;

               2.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu nosūtīt Padomei, Komisijai, Eiropas Investīciju bankai un dalībvalstu valdībām.

      (1)  OV L 169, 1.7.2015., 1. lpp.


title: Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2015/287 ( 2014. gada 31. decembris ) par to, kā Lietuvos bankas apmaksā kapitālu, pārved ārējo rezervju aktīvus un veic iemaksas Eiropas Centrālās bankas rezervēs un uzkrājumos (ECB/2014/61)

text:
               21.2.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 50/44

         EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS LĒMUMS (ES) 2015/287
   (2014. gada 31. decembris)
   par to, kā Lietuvos bankas apmaksā kapitālu, pārved ārējo rezervju aktīvus un veic iemaksas Eiropas Centrālās bankas rezervēs un uzkrājumos (ECB/2014/61)
   EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 30.1., 30.3., 48.1. un 48.2. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Padomes Lēmuma 2014/509/ES (1) 1. pantu un pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 140. panta 2. punktu, Lietuva ir izpildījusi nepieciešamos nosacījumus euro ieviešanai, un 2003. gada Pievienošanās akta (2) 4. pantā minēto Lietuvas izņēmuma statusu atcels no 2015. gada 1. janvāra.

               (2)

               Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtu (turpmāk – “ECBS Statūti”) 48.1. pants nosaka, ka tās dalībvalsts nacionālajai centrālajai bankai (NCB), kuras izņēmuma statuss tiek atcelts, jāapmaksā tās parakstītā daļa Eiropas Centrālās bankas (ECB) kapitālā tādā paša apjomā, kā to izdarījušas pārējo dalībvalstu, kuru valūta ir euro, NCB. Pārējo dalībvalstu, kuru valūta ir euro, NCB ir pilnībā apmaksājušas savas daļas parakstītajā ECB kapitālā (3). Lietuvos bankas svērums ECB kapitāla atslēgā atbilstoši Lēmuma ECB/2013/28 (4) 2. pantam ir 0,4132 %. Lietuvos bankas jau daļēji apmaksājusi savu ECB parakstītā kapitāla daļu saskaņā ar 1. pantu Lēmumā ECB/2013/31 (5). Tāpēc atlikusī summa ir EUR 43 051 594,36, ko iegūst, reizinot ECB parakstīto kapitālu (EUR 10 825 007 069,61) ar Lietuvos bankas kapitāla atslēgas svērumu (0,4132 %) un atņemot tās parakstītā ECB kapitāla daļu, kas jau apmaksāta.

               (3)

               ECBS Statūtu 48.1.pants saistībā ar 30.1. pantu nosaka, ka tās dalībvalsts NCB, kuras izņēmuma statuss tiek atcelts, jāpārskaita ECB arī ārējo rezervju aktīvi. Pārvedamo summu saskaņā ar ECBS Statūtu 48.1. pantu nosaka, reizinot atbilstoši konkrētā brīža valūtas kursiem noteiktu euro vērtību tiem ārējo rezervju aktīviem, kas saskaņā ar ECBS Statūtu 30.1. pantu jau ir pārvesti uz ECB, ar koeficientu, kas ir attiecība starp daļu skaitu, uz ko attiecīgā NCB ir parakstījusies, un daļu skaitu, ko jau ir apmaksājušas to dalībvalstu NCB, kuru valūta ir euro. Nosakot “ārējo rezervju aktīvus, kas saskaņā ar 30.1. pantu jau pārvesti uz ECB”, pienācīgi jāņem vērā agrākās ECB kapitāla atslēgas korekcijas (6) saskaņā ar ECBS Statūtu 29.3. pantu un ECB kapitāla atslēgas paplašināšanas saskaņā ar ECBS Statūtu 48.3. pantu (7). Tādējādi saskaņā ar Lēmumu ECB/2013/26 (8), atbilstoši ECBS Statūtu 30.1. pantam uz ECB jau pārvesto ārējo rezervju euro ekvivalents ir EUR 338 656 541,82.

               (4)

               Ārējo rezervju aktīviem, ko nodod Lietuvos bankas, jābūt ASV dolāros un zeltā.

               (5)

               ECBS Statūtu 30.3. pants nosaka, ka katras dalībvalsts, kuras valūta ir euro, NCB ir prasījums pret ECB, kas ir ekvivalents ārējo rezervju aktīviem, kurus tā pārvedusi uz ECB. Noteikumi par dalībvalstu, kuru valūta ir euro, NCB prasījumu pret ECB denomināciju un procentu samaksu (9) jāpiemēro arī Lietuvos bankas prasījuma nominālam un procentu samaksai.

               (6)

               ECBS Statūtu 48.2. pants nosaka, ka tās dalībvalsts NCB, kuras izņēmuma statuss tiek atcelts, jāveic iemaksa ECB rezervēs, uzkrājumos, kas pielīdzināti rezervēm, kā arī jāpapildina summas, kas vēl jāiemaksā šajās rezervēs un uzkrājumos atbilstoši peļņas un zaudējumu pārskatam uz 31. decembri gadā pirms izņēmuma statusa atcelšanas. Šīs iemaksas summu nosaka saskaņā ar ECBS Statūtu 48.2. pantu.

               (7)

               Pēc analoģijas ar Eiropas Centrālās bankas Reglamenta 3.5. pantu (10)
                  Lietuvos bankas prezidentam ir bijusi iespēja pirms šī lēmuma pieņemšanas paust par to savus apsvērumus,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Definīcijas
   Šajā lēmumā:

               a)

               “ārējo rezervju aktīvi” ir zelts vai ASV dolāri;

               b)

               “zelts” ir Trojas unces zelta Londonas Labas piegādes stieņos (London Good Delivery) kā noteikusi Londonas Dārgmetālu tirgus asociācija (London Bullion Market Association);

               c)

               “ASV dolārs” ir Amerikas Savienoto Valstu likumīgā valūta.

         2. pants
   Apmaksātā kapitāla apmērs un veids
   1.   Lietuvos bankas2015. gada 1. janvārī apmaksā savas daļas parakstītajā ECB kapitālā atlikušo summu, kas atbilst EUR 43 051 594,36.
   2.   Lietuvos bankas2015. gada 2. janvārī ar atsevišķu pārskaitījumu ECB samaksā 1. punktā norādīto summu, izmantojot Eiropas Automatizēto reālā laika bruto norēķinu sistēmu (TARGET2).
   3.   Lietuvos bankas2015. gada 2. janvārī ar atsevišķu TARGET2 pārskaitījumu samaksā ECB procentus, kas 2015. gada 1. janvārī uzkrājušies par summu, kura ECB pienākas saskaņā ar 2. punktu. Uzkrātos procentus aprēķina katru dienu, izmantojot “faktiskais dienu skaits/360” aprēķināšanas metodi un likmi, kas atbilst Eurosistēmas pēdējā galvenajā refinansēšanas operācijā lietotajai robežlikmei.
   3. pants
   Ārējo rezervju aktīvu pārvešana
   1.   Lietuvos bankas2015. gada 1. janvāri saskaņā ar šo pantu un noteikumiem, kas pieņemti atbilstoši šim pantam, šādi pārved uz ECB ārējo rezervju aktīvu summu, kas ekvivalenta EUR 338 656 541,82:

               Skaidrās naudas ASV dolāru summas euro ekvivalents

               Zelta summas euro ekvivalents

               Kopējās summas euro ekvivalents

               287 858 060,55

               50 798 481,27

               338 656 541,82

         2.   Ārējo rezervju aktīvu euro ekvivalenta summu, kas Lietuvos bankas jāpārved saskaņā ar 1. punktu, aprēķina, pamatojoties uz euro un ASV dolāra kursu, kādu 24 stundu ilgā rakstiskā konsultāciju procedūrā 2014. gada 31. decembrī nosaka Eurosistēma un Lietuvos bankas, un zeltam – pamatojoties uz zelta cenu ASV dolāros par Trojas unci zelta, kāda noteikta Londonas zelta cenas fiksēšanā 2014. gada 31. decembrī plkst. 10.30 pēc Londonas laika.
   3.   ECB, cik ātri vien iespējams, apstiprina Lietuvos bankas summas, kas aprēķinātas saskaņā ar 2. punktu.
   4.   Lietuvos bankas saskaņā ar 1. punktu pārved ECB skaidrās naudas ASV dolāru summu, kas ekvivalenta euro summai, kā noteikts 1. punkta tabulā.
   5.   Skaidrās naudas ASV dolāru summu, kas ekvivalenta euro summai, kā noteikts 1. punkta tabulā, pārved uz ECB norādītajiem kontiem. Norēķina datums attiecībā uz skaidrās naudas ASV dolāru summu, kas jāpārved uz ECB, ir 2015. gada 5. janvāris. Lietuvos bankas dod rīkojumu veikt šādu pārvedumu uz ECB.
   6.   Zelta, kuru Lietuvos bankas pārved uz ECB saskaņā ar 1. punktu, vērtība ir pēc iespējas tuvāka EUR 50 798 481,27, to nepārsniedzot.
   7.   Lietuvos bankas 1. punktā minēto zeltu neinvestētā veidā pārved uz ECB noteiktiem kontiem ECB noteiktās vietās. Norēķinu diena zeltam, kas jāpārved uz ECB, ir 2015. gada 5. janvāris. Lietuvos bankas dod rīkojumu veikt šādu pārvedumu uz ECB.
   8.   Ja Lietuvos bankas pārved uz ECB zeltu, kura vērtība ir mazāka par 1. punktā norādīto summu, tad 2015. gada 5. janvārī tā uz ECB norādītu ECB kontu pārved iztrūkumam ekvivalentu summu skaidrā naudā ASV dolāros. Šī skaidrā naudā ASV dolāros nav daļa no ārējo rezervju aktīviem, ko Lietuvos bankas pārved uz ECB saskaņā ar 4. punktu.
   9.   Starpību starp kopējās summas euro ekvivalentu, kas minēts 1. punktā, un summu, kas minēta 4. panta 1. punktā, ja tāda ir, sedz saskaņā ar 2014. gada 31. decembra Nolīgumu starp Lietuvos bankas un Eiropas Centrālo banku par Lietuvos bankas prasījumu pret Eiropas Centrālo banku saskaņā ar Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtu 30.3. pantu (11).
   4. pants
   Iemaksām ekvivalento prasījumu denominācija, termiņš un procentu samaksa
   1.   Lietuvos bankas no 2015. gada 1. janvāra saskaņā ar 3. panta noteikumiem par norēķinu dienām ārējo rezervju aktīvu pārvešanai ir euro denominēts prasījums pret ECB, kas ekvivalents Lietuvos bankas kopējai euro izteiktai iemaksai ārējo rezervju aktīvos. Šis prasījums ir vienāds ar EUR 239 453 709,58.
   2.   No norēķinu dienas par Lietuvos bankas prasījumu pret ECB maksā procentus. Uzkrātos procentus aprēķina katru dienu, izmantojot “faktiskais dienu skaits/360” aprēķināšanas metodi un likmi, kas atbilst 85 % no Eurosistēmas pēdējā galvenajā refinansēšanas operācijā lietotās robežlikmes.
   3.   Saskaņā ar 2. punktu aprēķinātos uzkrātos procentus Lietuvos bankas maksā katra finanšu gada beigās. ECB katru ceturksni par uzkrājušos summu informē Lietuvos bankas.
   4.   Prasījums nav dzēšams.
   5. pants
   Iemaksas ECB rezervēs un uzkrājumos
   1.   Lietuvos bankas ar 2015. gada 1. janvāri veic iemaksas ECB rezervēs un uzkrājumos, kas pielīdzināti šīm rezervēm, kā arī papildina summas, kas vēl jāiemaksā rezervēs un uzkrājumos atbilstoši peļņas un zaudējumu pārskatam 2014. gada 31. decembrī.
   2.   Summas, kas Lietuvos bankas jāiemaksā, nosaka saskaņā ar ECBS Statūtu 48.2. pantu. Atsauce 48.2. pantā uz “daļu skaitu, uz kādu attiecīgā centrālā banka ir parakstījusies” un “daļu skaitu, ko citas centrālās bankas jau apmaksājušas” ir atsauce uz Lietuvos bankas un citu dalībvalstu, kuru valūta ir euro, NCB svērumu ECB kapitāla atslēgā atbilstoši Lēmumam ECB/2013/26.
   3.   “ECB rezerves” un “uzkrājumi, kas pielīdzināti šīm rezervēm” 1. punktā ietver ECB vispārējo rezervju fondu, atlikumus pārvērtēšanas kontos un uzkrājumus ārvalstu valūtas kursu, procentu likmju, kredīta, tirgus cenas un zeltas cenas riskiem.
   4.   ECB vēlākais pirmajā darba dienā pēc tam, kad ECB Padome apstiprinājusi ECB gada pārskatu par 2014. gadu, aprēķina un apstiprina Lietuvos bankas summu, kas Lietuvos bankas jāiemaksā saskaņā ar 1. punktu.
   5.   Lietuvos bankas otrajā darba dienā pēc tam, kad ECB Padome apstiprinājusi ECB gada pārskatu par 2014. gadu, izmantojot TARGET2, samaksā ECB:

               a)

               summu, kas ECB pienākas saskaņā ar 4. punktu, atņemot summu, kas pārvesta, pārsniedzot 4. panta 1. punktā minēto prasījumu 3. panta 5. punkta un 3. panta 7. punktā noteiktajos norēķinu datumos (iepriekšēju iemaksu), ja tāda ir;

               b)

               procentus, kas no 2015. gada 1. janvāra līdz norēķinu dienai uzkrājušies par summu, kura ECB pienākas saskaņā ar 4. punktu.

         6.   Saskaņā ar 5. punkta b) apakšpunktu uzkrātos procentus aprēķina katru dienu, izmantojot “faktiskais dienu skaits/360” aprēķināšanas metodi un likmi, kas atbilst Eurosistēmas pēdējā galvenajā refinansēšanas operācijā lietotajai robežlikmei.
   6. pants
   Kompetence
   1.   Ciktāl tas nepieciešams, ECB Valde dod norādījumus Lietuvos bankas, lai precizētu un izpildītu jebkuru šī lēmuma normu un lai rastu pienācīgus risinājumus jebkurām iespējamām problēmām.
   2.   Jebkurš ECB Valdes saskaņā ar 1. punktu dots norādījums tiek nekavējoties paziņots ECB Padomei, un ECB Valde ievēro jebkurus ECB Padomes lēmumus šajā jautājumā.
   7. pants
   Nobeiguma noteikums
   Šis lēmums stājas spēkā 2015. gada 1. janvārī.

      Frankfurtē pie Mainas, 2014. gada 31. decembrī

            ECB prezidents

         Mario DRAGHI

      (1)  Padomes Lēmums (2014. gada 23. jūlijs) 2014/509/ES par euro ieviešanu Lietuvā 2015. gada 1. janvārī (OV L 228, 31.7.2014., 29. lpp.).

      (2)  Akts par Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanās nosacījumiem un pielāgojumiem līgumos, kas ir Eiropas Savienības pamatā (OV L 236, 23.9.2003., 33. lpp.).

      (3)  Lēmums ECB/2013/30 (2013. gada 29. augusts) par dalībvalstu, kuru valūta ir euro, nacionālo centrālo banku monetāro ienākumu sadali (OV L 16, 21.1.2014., 61. lpp.).

      (4)  Lēmums ECB/2013/28 (2013. gada 29. augusts) par nacionālo centrālo banku procentuālo daļu Eiropas Centrālās bankas kapitāla parakstīšanas atslēgā (OV L 16, 21.1.2014., 53. lpp.).

      (5)  Lēmums ECB/2013/31 (2013. gada 30. augusts) par to, kā ārpus euro zonas nacionālās centrālās bankas apmaksā Eiropas Centrālās bankas kapitālu (OV L 16, 21.1.2014., 63. lpp.).

      (6)  Sk. 4. zemsvītras piezīmi.

      (7)  2013. gada 21. jūnija Lēmums ECB/2013/17 par nacionālo centrālo banku procentuālo daļu Eiropas Centrālās bankas kapitāla parakstīšanas atslēgā (OV L 187, 6.7.2013., 15. lpp.).

      (8)  Lēmums ECB/2013/26 (2013. gada 29. augusts), ar ko nosaka pasākumus, kas vajadzīgi ieguldīšanai Eiropas Centrālās bankas uzkrātajā pašu kapitāla vērtībā un nacionālo centrālo banku pārvestajiem ārējo rezervju aktīviem ekvivalento prasījumu koriģēšanai (OV L 16, 21.1.2014., 47. lpp.).

      (9)  Saskaņā ar 1998. gada 3. novembra Pamatnostādni ECB/2000/15, kurā grozījumi izdarīti ar 2000. gada 16. novembra Pamatnostādni un kura attiecas uz ārējo rezerves aktīvu sastāvu, vērtēšanu un noteikumiem, kas piemērojami to sākotnējam pārskaitījumam, kā arī līdzvērtīgu prasījumu denomināciju un atmaksāšanu (OV L 336, 30.12.2000., 114. lpp.).

      (10)  2004. gada 19. februāra Lēmums ECB/2004/2, ar ko pieņem Eiropas Centrālās bankas Reglamentu (OV L 80, 18.3.2004., 33. lpp.).

      (11)  OV C 64, 21.2.2015., 5. lpp.


title: 2010/427/ES: Padomes Lēmums ( 2010. gada 26. jūlijs ), ar ko nosaka Eiropas Ārējās darbības dienesta organizatorisko struktūru un darbību

text:
               3.8.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 201/30

         PADOMES LĒMUMS
   (2010. gada 26. jūlijs),
   ar ko nosaka Eiropas Ārējās darbības dienesta organizatorisko struktūru un darbību
   (2010/427/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 27. panta 3. punktu,
   ņemot vērā priekšlikumu, ko iesniedza Savienības Augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos (“Augstais pārstāvis”),
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas piekrišanu,
   tā kā:

               (1)

               Šā lēmuma mērķis ir noteikt Eiropas Ārējās darbības dienesta (“EĀDD”) organizatorisko struktūru un darbību, kurš darbojas kā funkcionāli autonoma Savienības struktūra Augstā pārstāvja pakļautībā; šo struktūru izveidoja ar 27. panta 3. punktu Līgumā par Eiropas Savienību (“LES”), ko grozīja ar Lisabonas līgumu. Šo lēmumu un jo īpaši atsauci uz “Augsto pārstāvi” interpretēs saskaņā ar viņa dažādajām funkcijām, kas norādītas LES 18. pantā.

               (2)

               Saskaņā ar LES 21. panta 3. punkta otro daļu Savienība nodrošinās konsekvenci savas ārējās darbības dažādās jomās, kā arī šo jomu un pārējās politikas savstarpēju konsekvenci. Padome un Komisija, kam palīdz Augstais pārstāvis, atbild par šīs konsekvences nodrošināšanu un šajā nolūkā sadarbojas.

               (3)

               EĀDD atbalstīs Augsto pārstāvi, kas ir arī Komisijas priekšsēdētāja vietnieks un Ārlietu padomes priekšsēdētājs, pilnvaru pildīšanā, proti, vadīt Savienības kopējo ārpolitikas un drošības politiku (“KĀDP”) un nodrošināt Savienības ārējās darbības konsekvenci, kā tas izklāstīts jo īpaši LES 18. un 27. pantā. EĀDD atbalstīs Augsto pārstāvi Ārlietu padomes priekšsēdētāja amatā, neskarot Padomes Ģenerālsekretariāta ierastos uzdevumus. EĀDD atbalstīs Augsto pārstāvi arī Komisijas priekšsēdētāja vietnieka amatā, pildot ārējo attiecību pienākumus Komisijā un koordinējot citus Savienības ārējās darbības aspektus, neskarot Komisijas dienestu ierastos uzdevumus.

               (4)

               Dodot ieguldījumu Savienības ārējās sadarbības programmās, EĀDD būtu jācenšas nodrošināt, lai programmas izpildītu ārējās darbības mērķus, kas izklāstīti LES 21. pantā, jo īpaši tā 2. punkta d) apakšpunktā, un lai tajās tiktu ievēroti Savienības attīstības politikas mērķi atbilstīgi 208. pantam Līgumā par Eiropas Savienības darbību (“LESD”). Šajā sakarā EĀDD vajadzētu arī veicināt Eiropas Konsensā attīstības jomā (1) un Eiropas Konsensā par humāno palīdzību (2) noteikto mērķu sasniegšanu.

               (5)

               No Lisabonas līguma izriet, ka, lai īstenotu tā noteikumus, EĀDD ir jāsāk darboties cik drīz iespējams pēc minētā līguma stāšanās spēkā.

               (6)

               Eiropas Parlaments pilnībā īstenos savu uzdevumu Savienības ārējās darbības jomā, tostarp pildot politiskās kontroles funkcijas, kā noteikts LES 14. panta 1. punktā, un arī Līgumos noteiktos uzdevumus likumdošanas un budžeta jautājumos. Turklāt saskaņā ar LES 36. pantu Augstais pārstāvis regulāri apspriedīsies ar Eiropas Parlamentu par KĀDP būtiskajiem aspektiem un pamatvirzienu izvēli un nodrošinās, ka Eiropas Parlamenta viedokļi attiecīgi tiks ievēroti. Šajā sakarā EĀDD palīdzēs Augstajam pārstāvim. Būtu jāveic īpaši pasākumi saistībā ar Eiropas Parlamenta deputātu piekļuvi klasificētiem dokumentiem un informācijai KĀDP jomā. Līdz šādu pasākumu pieņemšanai piemēros pastāvošos noteikumus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Iestāžu nolīgumu (2002. gada 20. novembris) par Eiropas Parlamenta piekļuvi sensitīvai Padomes informācijai drošības un aizsardzības politikas jomā (3).

               (7)

               Augstajam pārstāvim vai viņa pārstāvim būtu jāīsteno pienākumi, kas paredzēti aktos, ar kuriem attiecīgi izveido Eiropas Aizsardzības aģentūru (4), Eiropas Savienības Satelītcentru (5), Eiropas Savienības Drošības izpētes institūtu (6) un Eiropas Drošības un aizsardzības koledžu (7). EĀDD šīm vienībām būtu jāsniedz atbalsts, ko pašreiz sniedz Padomes Ģenerālsekretariāts.

               (8)

               Būtu jāpieņem noteikumi par EĀDD darbiniekiem un viņu pieņemšanu darbā, ja šādi noteikumi ir vajadzīgi, lai noteiktu EĀDD organizatorisko struktūru un darbību. Līdztekus tam atbilstīgi LESD 336. pantam būtu jāizdara grozījumi Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumos (“Civildienesta noteikumi”) un Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtībā (8) (“CEOS”), neskarot LESD 298. pantu. Attiecībā uz jautājumiem, kas saistīti ar Eiropas Ārējās darbības dienesta darbiniekiem, tas būtu jāuzskata par iestādi Civildienesta noteikumu un CEOS izpratnē. Augstais pārstāvis pildīs iecēlējiestādes funkcijas gan saistībā ar ierēdņiem, uz kuriem attiecas Civildienesta noteikumi, gan darbiniekiem, uz kuriem attiecas Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtība. Ņemot vērā budžeta procedūru, katru gadu lems par EĀDD ierēdņu un darbinieku skaitu, un tas tiks atspoguļots štatu plānā.

               (9)

               EĀDD darbiniekiem viņu pienākumi būtu jāveic un jārīkojas vienīgi Savienības interesēs.

               (10)

               Pieņemšanai darbā būtu jānotiek, pamatojoties uz nopelniem un nodrošinot pienācīgu ģeogrāfisku un dzimumu pārstāvību. Starp EĀDD darbiniekiem vajadzētu būt pamatoti pārstāvētiem visu ES dalībvalstu valstspiederīgajiem. Paredzētajā 2013. gada pārskatā arī vajadzētu pievērsties šim jautājumam, tostarp attiecīgā gadījumā iekļaujot ieteikumus pasākumiem, lai novērstu iespējamās nepilnības.

               (11)

               Saskaņā ar LES 27. panta 3. punktu EĀDD būs Padomes Ģenerālsekretariāta un Komisijas ierēdņi, kā arī darbinieki, kurus ir norīkojuši dalībvalstu diplomātiskie dienesti. Šajā sakarā Padomes Ģenerālsekretariāta un Komisijas attiecīgās struktūrvienības un nodaļas tiks nodotas EĀDD kopā ar ierēdņiem un pagaidu darbiniekiem, kuri ieņem amatu kādā no struktūrvienībām vai nodaļām. Līdz 2013. gada 1. jūlijam EĀDD pieņems darbā vienīgi ierēdņus no Padomes Ģenerālsekretariāta un Komisijas, kā arī dalībvalstu diplomātisko dienestu norīkotu personālu. Pēc šā datuma iespējām pieteikties uz brīvajām EĀDD amata vietām vajadzētu būt visiem Eiropas Savienības ierēdņiem un pārējiem darbiniekiem.

               (12)

               EĀDD īpašos gadījumos var izmantot specializētus norīkotus valstu ekspertus (“NVE”), kuri būs Augstā pārstāvja pakļautībā. Valstu norīkotie eksperti, kuri ieņem amatu EĀDD, netiks ieskaitīti tajā trešdaļā EĀDD administratoru (“AD”) pakāpes darbinieku, kuriem vajadzētu būt no dalībvalstīm, kad EĀDD būs pilnībā nokomplektēts. Šo ekspertu pārcelšana EĀDD izveides posmā nenotiks automātiski, un pārcelšana notiks ar šo ekspertu dalībvalsts piekrišanu. Dienā, kad beigsies līgums ar NVE, kurš saskaņā ar 7. pantu norīkots darbā EĀDD, attiecīgo amatu pārveidos par pagaidu darbinieka amatu gadījumos, kad pienākumi, ko veic attiecīgais NVE, atbilst pienākumiem, ko parasti veic AD pakāpes darbinieki, ar nosacījumu, ka vajadzīgais amats ir pieejams saskaņā ar štatu plānu.

               (13)

               Komisija un EĀDD vienosies par sīki izstrādātiem noteikumiem attiecībā uz Komisijas norādījumiem delegācijām. Tajos jo īpaši būtu jāparedz, ka tad, kad Komisija delegācijām dos norādījumus, tā šo norādījumu kopiju vienlaikus nosūtīs delegācijas vadītājam un EĀDD centrālajai administrācijai.

               (14)

               Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (9) (“Finanšu regula”) būtu jāgroza, lai EĀDD iekļautu tās 1. pantā, iedalot tam īpašu iedaļu Savienības budžetā. Atbilstīgi piemērojamiem noteikumiem un līdzīgi, kā tas ir citās iestādēs, daļa no Revīzijas palātas ikgadējā ziņojuma tiks veltīta arī EĀDD, un EĀDD atbildēs uz šādiem ziņojumiem. Uz EĀDD attieksies budžeta izpildes apstiprinājuma procedūra, kas paredzēta LESD 319. pantā un Finanšu regulas 145. līdz 147. pantā. Augstais pārstāvis sniegs Eiropas Parlamentam visu nepieciešamo atbalstu, lai Eiropas Parlaments varētu izmantot savas tiesības kā budžeta izpildes apstiprinātājiestāde. Par darbības budžeta īstenošana saskaņā ar LESD 317. pantu atbildīga būs Komisija. Ar lēmumiem, kuriem ir finansiālas sekas, jo īpaši tiks ievērotas prasības, kas noteiktas Finanšu regulas IV nodaļā, sevišķi tās 75. pantā attiecībā uz izdevumu operācijām un 64. līdz 68. pantā attiecībā uz finanšu dalībnieku atbildību.

               (15)

               EĀDD izveides vadmotīvam vajadzētu būt rentabilitātes principam, lai nepalielinātu pašreizējo budžeta izdevumu līmeni. Lai to panāktu, būs jāizmanto pagaidu mehānismi un pakāpeniska jaudas kāpināšana. Būtu jāizvairās no nevajadzīgas uzdevumu, funkciju un resursu dublēšanās ar citām struktūrām. Būtu jāizmanto visas racionalizācijas iespējas.
               Papildus tam dalībvalstu pagaidu darbiniekiem būs vajadzīgs papildu amata vietu skaits, kas būs jāfinansē, izmantojot pašreizējo daudzgadu finanšu shēmu.

               (16)

               Būtu jāpieņem noteikumi, kas aptvertu EĀDD un tā darbinieku darbības attiecībā uz klasificētas informācijas drošību, aizsardzību un pārredzamību.

               (17)

               Tiek atgādināts, ka Protokols par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā attieksies uz EĀDD, tā ierēdņiem un citiem darbiniekiem, uz kuriem attiecas vai nu Civildienesta noteikumi, vai CEOS.

               (18)

               Eiropas Savienībai un Eiropas Atomenerģijas kopienai aizvien ir vienota iestāžu sistēma. Tādēļ ir būtiski nodrošināt Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas ārējo attiecību konsekvenci un ļaut Savienības delegācijām uzņemties Eiropas Atomenerģijas kopienas pārstāvību trešās valstīs un starptautiskās organizācijās.

               (19)

               Augstajam pārstāvim līdz 2013. gada vidum būtu jāsniedz pārskats par EĀDD organizatorisko struktūru un darbību, vajadzības gadījumā sniedzot priekšlikumus šā lēmuma grozīšanai. Šādi grozījumi būtu jāpieņem ne vēlāk kā 2014. gada sākumā,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Būtība un darbības joma
   1.   Ar šo lēmumu nosaka Eiropas Ārējās darbības dienesta organizatorisko struktūru un darbību (“EĀDD”).
   2.   EĀDD, kura galvenā mītne atrodas Briselē, ir Eiropas Savienības funkcionāli autonoma struktūra, kas ir atdalīta no Padomes Ģenerālsekretariāta un Komisijas; šai struktūrai ir tiesībspēja, kas nepieciešama uzdevumu veikšanai un mērķu sasniegšanai.
   3.   EĀDD atrodas Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos (“Augstā pārstāvja”) pakļautībā.
   4.   EĀDD ietilpst centrāla administrācija un Savienības delegācijas trešās valstīs un starptautiskās organizācijās.
   2. pants
   Uzdevumi
   1.   EĀDD atbalsta Augsto pārstāvi pilnvaru izpildē, kā izklāstīts jo īpaši LES 18. un 27. pantā:

               —

               pilnvaru pildīšanā, proti, Eiropas Savienības kopējās ārpolitikas un drošības politikas (“KĀDP”), tostarp kopējās drošības un aizsardzības politikas (“KDAP”), vadīšanā, šīs politikas, kuru viņš īsteno atbilstīgi Padomes sniegtajām pilnvarām, attīstīšanā, dodot ieguldījumu ar saviem priekšlikumiem, un ES ārējās darbības konsekvences nodrošināšanā,

               —

               Ārlietu padomes priekšsēdētāja amatā, neskarot Padomes Ģenerālsekretariāta ierastos uzdevumus,

               —

               Komisijas priekšsēdētāja vietnieka amatā, pildot ārējo attiecību pienākumus Komisijā un koordinējot citus Savienības ārējās darbības aspektus, neskarot Komisijas dienestu ierastos uzdevumus.

         2.   EĀDD palīdz Eiropadomes priekšsēdētājam, Komisijas priekšsēdētājam un Komisijai pildīt to attiecīgos uzdevumus ārējo attiecību jomā.
   3. pants
   Sadarbība
   1.   EĀDD atbalstīs un sadarbosies ar dalībvalstu diplomātiskajiem dienestiem, kā arī ar Padomes Ģenerālsekretariātu un Komisijas dienestiem, lai nodrošinātu konsekvenci Savienības ārējās darbības dažādās jomās, kā arī šo jomu un Savienības pārējās politikas savstarpēju konsekvenci.
   2.   EĀDD un Komisijas dienesti, pildot savus attiecīgos uzdevumus, savstarpēji apspriežas par visiem jautājumiem, kas attiecas uz Savienības ārējo darbību, izņemot jautājumus, kuri ir KDAP jomā. EĀDD piedalās sagatavošanas darbā un procedūrās, kas saistīti ar aktiem, ko šajā jomā sagatavo Komisija.
   Šo punktu īsteno saskaņā ar LES V sadaļas 1. nodaļu un saskaņā ar LESD 205. pantu.
   3.   EĀDD var noslēgt dienesta līmeņa vienošanos ar attiecīgiem Padomes Ģenerālsekretariāta dienestiem, Komisiju vai citiem Savienības birojiem vai iestāžu struktūrām.
   4.   EĀDD sniedz atbilstošu atbalstu un sadarbojas ar citām Savienības iestādēm un struktūrām, jo īpaši ar Eiropas Parlamentu. Arī EĀDD var izmantot minēto iestāžu un struktūru – attiecīgā gadījumā arī aģentūru – atbalstu un sadarbību. EĀDD iekšējais revidents sadarbosies ar Komisijas iekšējo revidentu, lai nodrošinātu saskaņotu revīzijas politiku, jo īpaši saistībā ar Komisijas atbildību par darbības izdevumiem. Turklāt EĀDD saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1073/1999 (10) sadarbojas ar Eiropas Biroju krāpšanas apkarošanai (OLAF). Tas jo īpaši bez kavēšanās pieņem minētajā regulā paredzēto lēmumu par iekšējo izmeklēšanu noteikumiem un nosacījumiem. Kā paredzēts minētajā regulā, saskaņā ar valstu noteikumiem dalībvalstis un iestādes sniedz vajadzīgo atbalstu, lai ļautu OLAF darbiniekiem pildīt pienākumus.
   4. pants
   EĀDD centrālā administrācija
   1.   EĀDD pārvalda izpildu ģenerālsekretārs, kas darbosies Augstā pārstāvja pakļautībā. Izpildu ģenerālsekretārs veic visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu netraucētu EĀDD darbību, tostarp tā administratīvu un budžeta pārvaldību. Izpildu ģenerālsekretārs nodrošina efektīvu centrālās administrācijas visu struktūrvienību, kā arī Savienības delegāciju koordināciju.
   2.   Izpildu ģenerālsekretāram palīdz divi ģenerālsekretāra vietnieki.
   3.   EĀDD centrālo administrāciju organizē ģenerāldirektorātos.

               a)

               Tajos jo īpaši ietilpst:

                           —

                           vairāki ģenerāldirektorāti, kas aptver nodaļas visās pasaules valstīs un reģionos, kā arī daudzpusējas un tematiskas nodaļas. Šīs struktūrvienības pēc vajadzības īsteno koordināciju ar Padomes Ģenerālsekretariātu un Komisijas attiecīgajiem dienestiem,

                           —

                           ģenerāldirektorāts, kas ir atbildīgs par administratīviem, personāla, budžeta, drošības un komunikācijas un informācijas sistēmas jautājumiem, kas darbojas EĀDD struktūrā un ko pārvalda izpildu ģenerālsekretārs. Augstais pārstāvis atbilstīgi parastajiem darbā pieņemšanas noteikumiem iecels ģenerāldirektoru budžeta un administrācijas jautājumos, kurš būs Augstā pārstāvja pakļautībā. Viņš Augstajam pārstāvim būs atbildīgs par EĀDD administratīvo un iekšējo budžeta pārvaldību. Viņš ievēro tās pašas budžeta pozīcijas un administratīvos noteikumus, kas piemērojami Savienības budžeta III iedaļā, kura ir daudzgadu finanšu shēmas 5. pozīcijā,

                           —

                           Krīžu pārvarēšanas un plānošanas direktorāts, Civilās plānošanas un īstenošanas centrs, Eiropas Savienības Militārais štābs un Eiropas Savienības Situāciju centrs, kas ir tiešā Augstā pārstāvja pakļautībā un atbildībā un kas palīdz Augstajam pārstāvim vadīt Savienības KĀDP atbilstīgi Līguma noteikumiem, vienlaikus saskaņā ar LES 40. pantu ievērojot citas Savienības kompetences.

                     Ievēro šo struktūru specifiku, kā arī to funkciju un pieņemšanas darbā īpatnības un darbinieku statusu.
               Nodrošina pilnīgu visu EĀDD struktūru koordināciju.

               b)

               EĀDD centrālajā administrācijā ir arī:

                           —

                           stratēģiskās politikas plānošanas nodaļa,

                           —

                           juridiskā nodaļa izpildu ģenerālsekretāra administratīvā pakļautībā, kas cieši sadarbojas ar Padomes un Komisijas juridiskajiem dienestiem,

                           —

                           iestāžu attiecību, informācijas un diplomātijas, iekšējās revīzijas un pārbaužu un personas datu struktūrvienības.

         4.   Augstais pārstāvis saskaņā ar sīki izstrādātajiem noteikumiem II pielikumā Padomes Lēmumam 2009/908/ES (2009. gada 1. decembris), ar ko paredz pasākumus, lai īstenotu Eiropadomes lēmumu par Padomes prezidentūru un par Padomes darba sagatavošanas struktūru vadību (11), izraugās Padomes sagatavošanas struktūru priekšsēdētājus, tostarp Politikas un drošības komitejas priekšsēdētāju; šīs struktūras vada Augstā pārstāvja pārstāvis.
   5.   Augstajam pārstāvim un EĀDD vajadzības gadījumā palīdz Padomes Ģenerālsekretariāts un attiecīgās Komisijas struktūrvienības. Šajā sakarā EĀDD, Padomes Ģenerālsekretariāts un attiecīgās Komisijas struktūrvienības var izstrādāt dienesta līmeņa vienošanos.
   5. pants
   Savienības delegācijas
   1.   Augstais pārstāvis, vienojoties ar Padomi un Komisiju, pieņem lēmumu par delegācijas izveidi vai slēgšanu.
   2.   Katra Savienības delegācija darbojas delegācijas vadītāja pakļautībā.
   Delegācijas vadītāja pakļautībā ir visi delegācijas darbinieki neatkarīgi no to statusa, tāpat viņš ir atbildīgs par visām viņu darbībām. Viņš atskaitās Augstajam pārstāvim par delegācijas darba vispārējo vadību un par Savienības visu darbību koordinēšanas nodrošināšanu.
   Delegāciju personālā ietilpst EĀDD darbinieki un – kad tas atbilst Savienības budžeta izpildei un tām Savienības politikas jomām, kuras nav EĀDD kompetencē, – Komisijas darbinieki.
   3.   Delegācijas vadītājs saņem norādījumus no Augstā pārstāvja un no EĀDD un ir atbildīgs par to izpildi.
   Jomās, kurās Komisija īsteno pilnvaras, kas tai piešķirtas ar Līgumiem, arī tā var saskaņā ar LESD 221. panta 2. punktu delegācijām sniegt norādījumus, kuru izpilde ir daļa no delegācijas vadītāja kopējās atbildības.
   4.   Saskaņā ar Finanšu regulu delegācijas vadītājs, ja to deleģē Komisija, īsteno darbības apropriācijas saistībā ar Savienības projektiem attiecīgajā trešā valstī.
   5.   EĀDD izpildu ģenerālsekretārs periodiski izvērtē katras delegācijas darbību; izvērtējums iekļauj finanšu un administratīvo revīziju. Šim mērķim EĀDD izpildu ģenerālsekretārs var lūgt atbilstīgo Komisijas struktūrvienību palīdzību. Papildus EĀDD iekšējiem pasākumiem OLAF īsteno savas pilnvaras, proti, veicot krāpšanas apkarošanas pasākumus saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1073/1999.
   6.   Augstais pārstāvis slēdz vajadzīgās vienošanās ar uzņēmēju valsti, starptautisko organizāciju vai attiecīgo trešo valsti. Konkrēti, Augstais pārstāvis veic nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka uzņēmējas valstis piešķir Savienības delegācijām, to personālam un viņu īpašumam privilēģijas un imunitātes, kas ir līdzvērtīgas tām, kas noteiktas Vīnes konvencijā (1961. gada 18. aprīlis) par diplomātiskajām attiecībām.
   7.   Savienības delegācijas var reaģēt uz citu Savienības iestāžu, jo īpaši Eiropas Parlamenta, vajadzībām, īstenojot saziņu ar starptautiskajām organizācijām vai trešām valstīm, kurās delegācijas ir akreditētas.
   8.   Delegācijas vadītājs ir pilnvarots pārstāvēt Savienību zemē, kurā attiecīgā delegācija ir akreditēta, jo īpaši līgumu noslēgšanas gadījumā, kā arī būt par pusi tiesvedībā.
   9.   Savienības delegācijas rīkojas ciešā sadarbībā ar dalībvalstu diplomātiskajiem dienestiem un dalās ar tiem informācijā.
   10.   Saskaņā ar LES 35. panta trešo daļu un pēc dalībvalstu lūguma Savienības delegācijas, izmantojot pieejamos resursus, atbalsta dalībvalstis to diplomātiskajās attiecībās un saistībā ar to uzdevumu sniegt konsulāro aizsardzību Savienības pilsoņiem trešās valstīs.
   6. pants
   Personāls
   1.   Šo pantu, izņemot 3. punktu, piemēro atbilstīgi LESD 336. pantam, neskarot Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumus (“Civildienesta noteikumi”) un Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību (“CEOS”), tostarp grozījumus, kas atbilstīgi LESD 336. pantam izdarīti šajos noteikumos, lai pielāgotu noteikumus EĀDD vajadzībām.
   2.   EĀDD personālu veido Eiropas Savienības ierēdņi un citi darbinieki, tostarp dalībvalstu diplomātisko dienestu darbinieki, kas norīkoti kā pagaidu darbinieki.
   Uz šiem darbiniekiem attiecas Civildienesta noteikumi un CEOS.
   3.   Vajadzības gadījumā EĀDD atsevišķos gadījumos var izmantot ierobežotu skaitu specializētu norīkotu valsts ekspertu (NVE).
   Augstais pārstāvis pieņem noteikumus, kuri ir līdzvērtīgi noteikumiem, kas izklāstīti Padomes Lēmumā 2003/479/EK (2003. gada 16. jūnijs) par noteikumiem, kuri jāpiemēro attiecībā uz valstu ekspertiem un militāro personālu, kas norīkots uz Padomes ģenerālsekretariātu (12), saskaņā ar kuriem NVE tiek nodoti EĀDD rīcībā, lai tie sniegtu specializētas zināšanas.
   4.   EĀDD darbinieki veic savus pienākumus un rīkojas vienīgi Savienības interesēs. Neskarot 2. panta 1. punkta trešo ievilkumu, 2. panta 2. punktu un 5. panta 3. punktu, viņi nelūdz un nepieņem norādījumus ne no vienas valdības, iestādes, organizācijas vai personas, izņemot EĀDD, vai ne no vienas struktūras vai personas, izņemot Augsto pārstāvi. Saskaņā ar Civildienesta noteikumu 11. panta otro daļu EĀDD personāls nedrīkst pieņemt nekāda veida maksājumus no jebkāda cita avota, izņemot EĀDD.
   5.   Pilnvaras, kas ar Civildienesta noteikumiem piešķirtas iestādei, kura veic darbinieku iecelšanu, un kas ar CEOS piešķirtas iestādei, kura ir tiesīga slēgt līgumus, piešķirs Augstajam pārstāvim, kurš šīs pilnvaras var deleģēt EĀDD iekšienē.
   6.   Pieņemšana darbā EĀDD notiek, pamatojoties uz nopelniem, vienlaikus nodrošinot pienācīgu ģeogrāfisku un dzimumu līdzsvaru. Starp EĀDD darbiniekiem jābūt atbilstoši pārstāvētiem visu ES dalībvalstu valstspiederīgajiem. Šā lēmuma 13. panta 3. punktā paredzētais pārskats aptver arī šo jautājumu, tostarp – attiecīgā gadījumā – ierosinājumus par īpašiem papildu pasākumiem, lai novērstu iespējamo līdzsvara trūkumu.
   7.   Savienības ierēdņiem un pagaidu darbiniekiem no dalībvalstu diplomātiskajiem dienestiem ir vienādas tiesības un pienākumi, un pret viņiem tiek nodrošināta vienlīdzīga attieksme, jo īpaši attiecībā uz tiesībām ar vienlīdzīgiem nosacījumiem ieņemt visus amatus. Uzticot pienākumus visās EĀDD īstenoto darbību un politikas jomās, nedrīkst būt atšķirīga attieksme pret pagaidu darbiniekiem no valstu diplomātiskajiem dienestiem un Savienības ierēdņiem. Atbilstīgi Finanšu regulas noteikumiem dalībvalstis atbalsta Savienību EĀDD pagaidu darbinieku no dalībvalstu diplomātiskajiem dienestiem to finanšu saistību īstenošanā, kas izriet no jebkādas atbildības saskaņā ar Finanšu regulas 66. pantu.
   8.   Augstais pārstāvis izveido EĀDD darbinieku atlases procedūras, kuras īsteno pārredzami, pamatojoties uz kandidātu nopelniem, ar mērķi izraudzīties spējīgākos, efektīvākos un uzticamākos darbiniekus, vienlaikus nodrošinot pienācīgu ģeogrāfisku un dzimumu līdzsvaru un to, ka EĀDD ir atbilstoši pārstāvēti visu ES dalībvalstu valstspiederīgie. Dalībvalstu, Padomes Ģenerālsekretariāta un Komisijas pārstāvji tiek iesaistīti darbinieku darbā pieņemšanas procedūrās saistībā ar brīvajām EĀDD amata vietām.
   9.   EĀDD sasniedzot pilnu komplektāciju, darbiniekiem no dalībvalstīm, kas minēti 2. punkta pirmajā daļā, vajadzētu veidot vismaz trešdaļu no visiem EĀDD AD līmeņa darbiniekiem. Līdzīgi pastāvīgiem Savienības ierēdņiem vajadzētu veidot vismaz 60 % no visiem EĀDD AD pakāpes darbiniekiem, tostarp dalībvalstu diplomātisko dienestu darbiniekiem, kas ir kļuvuši par pastāvīgiem Savienības ierēdņiem atbilstīgi Civildienesta noteikumiem. Katru gadu Augstais pārstāvis iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par amata vietu aizpildījumu Eiropas Ārējās darbības dienestā.
   10.   Augstais pārstāvis apstiprina noteikumus par mobilitāti, lai nodrošinātu EĀDD darbiniekiem augstu mobilitātes pakāpi. Īpašus un sīki izstrādātus noteikumus piemēro 4. panta 3. punkta a) apakšpunkta trešajā ievilkumā minētajiem darbiniekiem. Principā visi EĀDD darbinieki periodiski strādā Savienības delegācijās. Augstais pārstāvis šajā sakarā pieņem attiecīgus noteikumus.
   11.   Saskaņā ar spēkā esošajiem valsts tiesību aktu noteikumiem katra dalībvalsts garantē saviem ierēdņiem, kuri ir kļuvuši par EĀDD pagaidu darbiniekiem, ka, beidzoties darba termiņam EĀDD, viņi tiks nekavējoties atjaunoti amatā. Šāds darba termiņš saskaņā ar CEOS 50.b panta noteikumiem nepārsniedz astoņus gadus, ja vien izņēmuma apstākļos un dienesta interesēs tas netiek pagarināts ilgākais par diviem gadiem.
   Savienības ierēdņi, kuri strādā EĀDD, ir tiesīgi kandidēt uz amatiem iestādē, kurā tie sākotnēji strādāja, ar tādiem pašiem noteikumiem kā iekšējie kandidāti.
   12.   Ir jāveic darbības, lai EĀDD darbiniekiem nodrošinātu pienācīgas vispārējas mācības, īpaši pamatojoties uz jau esošām praksēm un struktūrām valstu un Savienības līmenī. Šajā sakarā Augstais pārstāvis gada laikā no šā lēmuma stāšanās spēkā veic attiecīgus pasākumus.
   7. pants
   Pārejas noteikumi attiecībā uz darbiniekiem
   1.   Attiecīgās Padomes Ģenerālsekretariāta un Komisijas struktūrvienības un nodaļas, kas uzskaitītas šā lēmuma pielikumā, tiek pārceltas uz EĀDD. Ierēdņi un pagaidu darbinieki, kuri ieņem amatu kādā no struktūrvienībām vai nodaļām, kas uzskaitītas šā lēmuma pielikumā, tiek pārcelti darbā EĀDD. Tas mutatis mutandis attiecas uz līgumdarbiniekiem un vietējo personālu, kas piešķirts šādām struktūrvienībām un nodaļām. Darbā EĀDD ar viņu dalībvalsts iestāžu piekrišanu tiek pārcelti arī tie NVE, kuri strādā šajās struktūrvienībās vai nodaļās.
   Minētā pārcelšana stājas spēkā 2011. gada 1. janvārī.
   Atbilstīgi Civildienesta noteikumiem, pārceļot darbā EĀDD, Augstais pārstāvis ieceļ katru darbinieku amatā tajā kategorijā, kas atbilst attiecīgā ierēdņa pakāpei.
   2.   Šā lēmuma spēkā stāšanās dienā notiekošās darbā pieņemšanas procedūras amatiem, kuri tiek pārcelti uz EĀDD, paliek spēkā – tās tiek turpinātas un pabeigtas Augstā pārstāvja vadībā saskaņā ar attiecīgajiem amata sludinājumiem un spēkā esošajiem Civildienesta noteikumiem un CEOS.
   8. pants
   Budžets
   1.   Kredītrīkotāja pilnvaras attiecībā uz Eiropas Savienības vispārējā budžeta EĀDD sadaļu tiek deleģētas saskaņā ar Finanšu regulas 59. pantu. Augstais pārstāvis pieņem iekšējus noteikumus attiecībā uz administratīvā budžeta pozīciju pārvaldību. Darbības izdevumi paliek budžeta Komisijas iedaļā.
   2.   EĀDD īsteno savas pilnvaras saskaņā ar Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Savienības vispārējam budžetam, tam piešķirto apropriāciju robežās.
   3.   Izstrādājot EĀDD administratīvo izdevumu tāmes, Augstais pārstāvis apspriedīsies attiecīgi ar atbildīgo attīstības politikas komisāru un atbildīgo kaimiņattiecību politikas komisāru saistībā ar viņu pārstāvētajām jomām.
   4.   Atbilstīgi LESD 314. panta 1. punktam EĀDD izstrādā izmaksu tāmes nākamajam finanšu gadam. Komisija apvieno šīs tāmes budžeta projektā, kurā var būt ietvertas dažādas tāmes. Komisija var grozīt budžeta projektu, kā tas noteikts LESD 314. panta 2. punktā.
   5.   Lai nodrošinātu budžeta pārskatāmību Savienības ārējo darbību jomā, Komisija kopā ar Eiropas Savienības vispārējā budžeta projektu nosūtīs budžeta lēmējinstitūcijai darba dokumentu, kurā plaši aprakstīti visi izdevumi, kas saistīti ar Savienības ārējām darbībām.
   6.   Uz EĀDD attiecas budžeta izpildes apstiprinājuma procedūra, kas paredzēta LESD 319. pantā un Finanšu regulas 145. līdz 147. pantā. Šajā sakarā EĀDD pilnībā sadarbosies ar iestādēm, kas iesaistītas izpildes apstiprinājuma procedūrā, un attiecīgā gadījumā sniegs papildu vajadzīgo informāciju, tostarp piedaloties konkrēto struktūru sanāksmēs.
   9. pants
   Ārējās darbības instrumenti un plānošana
   1.   Komisija ir atbildīga par Savienības ārējās sadarbības programmu pārvaldību, neskarot Komisijas un EĀDD lomu plānošanā, kā tas izklāstīts turpmākajos punktos.
   2.   Augstais pārstāvis nodrošina Savienības ārējās darbības vispārēju politisku koordināciju, nodrošinot vienotību, konsekvenci un efektivitāti, izmantojot jo īpaši šādus ārējās palīdzības instrumentus:

               —

               attīstības sadarbības instruments (13),

               —

               Eiropas Attīstības fonds (14),

               —

               Eiropas demokrātijas un cilvēktiesību instruments (15),

               —

               Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instruments (16),

               —

               instruments sadarbībai ar industrializētām valstīm (17),

               —

               instruments sadarbībai kodoldrošības jomā (18),

               —

               stabilitātes instruments – attiecībā uz palīdzību, kas paredzēta Regulas (EK) Nr. 1717/2006 (19) 4. pantā.

         3.   Jo īpaši EĀDD sniedz ieguldījumu 2. punktā minēto instrumentu plānošanas un pārvaldības ciklā, pamatojoties uz minētajos instrumentos noteiktajiem politikas mērķiem. EĀDD ir atbildīgs par to, ka tiek sagatavoti šādi Komisijas lēmumi par stratēģiskajiem daudzgadu posmiem visā plānošanas ciklā:

               i)

               valstu piešķīrumi, lai noteiktu vispārējo finansējumu katram reģionam (ņemot vērā indikatīvu daudzgadu finanšu shēmas sadalījumu). Katrā reģionā daļa finansējuma tiks paturēta reģionālām programmām;

               ii)

               valstu un reģionu stratēģiski dokumenti;

               iii)

               valstu un reģionu indikatīvas programmas.

         Saskaņā ar 3. pantu visā 2. punktā minēto instrumentu plānošanas un īstenošanas ciklā Augstais pārstāvis un EĀDD strādās, sadarbojoties ar attiecīgajiem Komisijas locekļiem un dienestiem, neskarot 1. panta 3. punktu. Visus lēmumu priekšlikumus sagatavos, ievērojot Komisijas procedūras, un iesniegs Komisijai lēmuma pieņemšanai.
   4.   Attiecībā uz Eiropas Attīstības fondu un attīstības sadarbības instrumentu visus priekšlikumus, tostarp tos, kuros paredzētas izmaiņas pamatnoteikumos, un 3. punktā minētos plānošanas dokumentus, kopīgi sagatavos attiecīgi EĀDD un Komisijas dienesti par attīstības politiku atbildīgā komisāra uzraudzībā un pēc tam kopīgi ar Augsto pārstāvi iesniegs Komisijā lēmuma pieņemšanai.
   Attiecīgais Komisijas dienests par attīstības politiku atbildīgā komisāra vadībā sagatavos tematiskās programmas, izņemot Eiropas demokrātijas un cilvēktiesību instrumentu, instrumentu sadarbībai kodoldrošības jomā un to stabilitātes instrumenta daļu, kas minēta 2. punkta septītajā ievilkumā, kuras, vienojoties ar Augsto pārstāvi un citiem attiecīgajiem komisāriem, iesniegs komisāru kolēģijai.
   5.   Attiecībā uz Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumentu visus priekšlikumus, tostarp tos, kuros paredzētas izmaiņas pamatnoteikumos, un 3. punktā minētos plānošanas dokumentus, kopīgi sagatavos attiecīgi EĀDD un Komisijas dienesti par kaimiņattiecību politiku atbildīgā komisāra uzraudzībā un pēc tam kopīgi ar Augsto pārstāvi iesniegs Komisijā lēmuma pieņemšanai.
   6.   Augstā pārstāvja/EĀDD pārraudzībā ir darbības, kas veiktas saskaņā ar: KĀDP budžetu; stabilitātes instrumentu, izņemot 2. punkta septītajā ievilkumā minēto daļu; instrumentu sadarbībai ar industrializētām valstīm; saziņu un publiskās diplomātijas darbībām, un vēlēšanu novērošanas misijām. Komisija ir atbildīga par to finansiālu īstenošanu Augstā pārstāvja vadībā, kurš ir arī Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. Par īstenošanu atbildīgā Komisijas struktūrvienība atrodas vienās telpās ar EĀDD.
   10. pants
   Drošība
   1.   Augstais pārstāvis pēc apspriešanās ar komiteju, kas minēta pielikuma II daļas 1. iedaļas 3. punktā Padomes Lēmumā 2001/264/EK (2001. gada 19. maijs), ar ko pieņem Padomes drošības reglamentu (20), lemj par EĀDD drošības noteikumiem un veic visus pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka EĀDD efektīvi pārvalda riskus savam personālam, materiālajiem līdzekļiem un informācijai un ka tas pilda savus pienākumus attiecībā uz pienācīgu rūpību. Šādus noteikumus piemēro visiem EĀDD darbiniekiem un visiem Savienības delegāciju darbiniekiem neatkarīgi no to administratīvā statusa vai iestādes, kurā tie sākotnēji strādāja.
   2.   Līdz 1. punktā minētā lēmuma pieņemšanai:

               —

               attiecībā uz klasificētas informācijas aizsardzību EĀDD piemēro drošības pasākumus, kas noteikti Lēmuma 2001/264/EK pielikumā,

               —

               attiecībā uz citiem drošības aspektiem EĀDD piemēro Komisijas drošības noteikumus, kas noteikti Komisijas iekšējā reglamenta (21) attiecīgajā pielikumā.

         3.   EĀDD ir par drošības jautājumiem atbildīga nodaļa, kurai palīdz dalībvalstu attiecīgie dienesti.
   4.   Augstais pārstāvis veiks visus pasākumus, kas vajadzīgi, lai EĀDD īstenotu drošības noteikumus, jo īpaši attiecībā uz klasificētas informācijas aizsardzību un pasākumiem, kas jāveic gadījumā, ja EĀDD personāls neievēro drošības noteikumus. Šajā nolūkā EĀDD lūgs padomu Padomes Ģenerālsekretariāta Drošības birojam, kā arī attiecīgiem Komisijas un dalībvalstu dienestiem.
   11. pants
   Piekļuve dokumentiem, arhīvi un datu aizsardzība
   1.   EĀDD piemēro noteikumus, kas izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1049/2001 (2001. gada 30. maijs) par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (22). Augstais pārstāvis pieņem lēmumu par EĀDD īstenošanas noteikumiem.
   2.   EĀDD izpildu ģenerālsekretārs kārto iestādes arhīvu. No Padomes Ģenerālsekretariāta un Komisijas pārcelto struktūrvienību attiecīgie arhīvi tiek pārcelti uz EĀDD.
   3.   EĀDD gādā par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi atbilstīgi noteikumiem, kas izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 45/2001 (2000. gada 18. decembris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (23). Augstais pārstāvis pieņem lēmumu par EĀDD īstenošanas noteikumiem.
   12. pants
   Nekustamais īpašums
   1.   Padomes Ģenerālsekretariāts un attiecīgie Komisijas dienesti veic visus vajadzīgos pasākumus, lai 7. pantā minētā pārcelšana iekļautu arī to Padomes un Komisijas ēku nodošanu Eiropas Ārējās darbības dienestam, kas vajadzīgas tā darbībai.
   2.   Par nosacījumiem, saskaņā ar kuriem nekustamo īpašumu nodod EĀDD centrālās administrācijas un Savienības delegāciju rīcībā, kopīgi lemj Augstais pārstāvis un attiecīgi Padomes Ģenerālsekretariāts un Komisija.
   13. pants
   Nobeiguma un vispārīgi noteikumi
   1.   Augstais pārstāvis, Padome, Komisija un dalībvalstis ir atbildīgi par šā lēmuma īstenošanu un veic visus vajadzīgos pasākumus, lai to sekmētu.
   2.   Augstais pārstāvis līdz 2011. gada beigām sniegs Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai ziņojumu par EĀDD darbību. Minētajā ziņojumā jo īpaši pievēršas 5. panta 3. un 10. punkta un 9. panta īstenošanai.
   3.   Augstais pārstāvis līdz 2013. gada vidum sniedz EĀDD organizācijas un darbības pārskatu, kurā, inter alia, pievērsīsies 6. panta 6., 8. un 11. punkta īstenošanai. Vajadzības gadījumā pārskatam pievieno attiecīgus priekšlikumus par šā lēmuma pārskatīšanu. Šādā gadījumā Padome, saskaņā ar LES 27. panta 3. punktu un ņemot vērā minēto pārskata ziņojumu, šo lēmumu pārskatīs līdz 2014. gada sākumam.
   4.   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā. Lēmuma noteikumi par finanšu pārvaldību un darbinieku pieņemšanu darbā stājas spēkā tikai pēc tam, kad ir pieņemti vajadzīgie grozījumi Civildienesta noteikumos, CEOS un Finanšu regulā un apstiprināts budžeta grozījums. Lai nodrošinātu veiksmīgi pāreju, Augstais pārstāvis, Padomes Ģenerālsekretariāts un Komisija noslēgs vajadzīgās vienošanās un apspriedīsies ar dalībvalstīm.
   5.   Vienu mēnesi pēc šā lēmuma stāšanās spēkā Augstais pārstāvis iesniegs Komisijai EĀDD darbības ieņēmumu un izdevumu tāmi, tostarp štatu sarakstu, lai Komisija varētu iesniegt budžeta grozījuma projektu.
   6.   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2010. gada 26. jūlijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         S. VANACKERE

      (1)  OV C 46, 24.2.2006., 1. lpp.

      (2)  Komisijas Paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei – Virzībā uz Eiropas konsensu par humāno palīdzību (COM/2007/0317 galīgā redakcija). Oficiālajā Vēstnesī nav publicēts.

      (3)  OV C 298, 30.11.2002., 1. lpp.

      (4)  Padomes Vienotā rīcība 2004/551/KĀDP (2004. gada 12. jūlijs) par Eiropas Aizsardzības aģentūras izveidi (OV L 245, 17.7.2004., 17. lpp.).

      (5)  Padomes Vienotā rīcība 2001/555/KĀDP (2001. gada 20. jūlijs) par Eiropas Savienības Satelītcentra izveidi (OV L 200, 25.7.2001., 5. lpp.).

      (6)  Padomes Vienotā rīcība 2001/554/KĀDP (2001. gada 20. jūlijs) par Eiropas Savienības Drošības izpētes institūta izveidi (OV L 200, 25.7.2001., 1. lpp.).

      (7)  Padomes Vienotā rīcība 2008/550/KĀDP (2008. gada 23. jūnijs), ar ko izveido Eiropas Drošības un aizsardzības koledžu (EDAK) (OV L 176, 4.7.2008., 20. lpp.).

      (8)  Regula Nr. 31 (EEK), 11 (EAEK), ar kuru nosaka Eiropas Ekonomikas kopienas un Eiropas Atomenerģijas kopienas Civildienesta noteikumus un pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību (OV 45, 14.6.1962., 1387/62. lpp.).

      (9)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1073/1999 (1999. gada 25. maijs) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) (OV L 136, 31.5.1999., 1. lpp.).

      (11)  OV L 322, 9.12.2009., 28. lpp.

      (12)  OV L 160, 28.6.2003., 72. lpp.

      (13)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1905/2006 (2006. gada 18. decembris), ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā (OV L 378, 27.12.2006., 41. lpp.).

      (14)  Padomes Regula Nr. 5, ar ko ar ko paredz noteikumus attiecībā uz aicinājumiem veikt finansiālus ieguldījumus un to pārskaitīšanu, budžeta pasākumiem un Eiropas Attīstības fonda aizjūras zemēm un teritorijām līdzekļu pārvaldi (OV 33, 31.12.1958., 681/58. lpp.)

      (15)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1889/2006 (2006. gada 20. decembris) par finanšu instrumenta izveidi demokrātijas un cilvēktiesību atbalstam visā pasaulē (OV L 386, 29.12.2006., 1. lpp.).

      (16)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1638/2006 (2006. gada 24. oktobris), ar ko paredz vispārējos noteikumus Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumenta izveidošanai (OV L 310, 9.11.2006., 1. lpp.).

      (17)  Padomes Regula (EK) Nr. 382/2001 (2001. gada 26. februāris), kas attiecas uz projektu īstenošanu, kas veicina sadarbību un komercattiecības starp Eiropas Savienību un Ziemeļamerikas, Tālo Austrumu un Austrālijas–Āzijas industrializētajām valstīm (OV L 57, 27.2.2001., 10. lpp.).

      (18)  Padomes Regula (Euratom) Nr. 300/2007 (2007. gada 19. februāris), ar ko izveido Instrumentu sadarbībai kodoldrošības jomā (OV L 81, 22.3.2007., 1. lpp.).

      (19)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1717/2006 (2006. gada 15. novembris), ar ko izveido Stabilitātes instrumentu (OV L 327, 24.11.2006., 1. lpp.).

      (20)  OV L 101, 11.4.2001., 1. lpp.

      (21)  OV L 308, 8.12.2000., 26. lpp.

      (22)  OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.

      (23)  OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.

      PIELIKUMS

         STRUKTŪRVIENĪBAS UN NODAĻAS, KURAS PAREDZĒTS PĀRCELT UZ EĀDD
          (1)

      Turpmāk sniegts visu to administratīvo vienību saraksts, kuras vienkopus pārcels uz EĀDD. Tas neskar ne tās papildu vajadzības un resursu piešķiršanu, ko noteiks EĀDD izveides vispārējā budžeta sarunās, ne arī lēmumus par atbilstīga tāda personāla nodrošināšanu, kas ir atbildīgs par atbalsta funkcijām, un saistīto vajadzību noslēgt dienesta līmeņa vienošanos starp Padomes Ģenerālsekretariātu un Komisiju, un EĀDD.
      1.   PADOMES ĢENERĀLSEKRETARIĀTS
      Turpmāk minēto struktūrvienību un nodaļu personālu vienkopus pārcels uz EĀDD, izņemot nelielu personāla skaitu, kas saskaņā ar 2. panta 1. punkta otro ievilkumu veic Padomes Ģenerālsekretariāta ierastos uzdevumus, un izņemot turpmāk norādītās dažas konkrētās funkcijas.

         Politikas vienība

         KDAP un krīžu pārvarēšanas struktūras

                  —

                  Krīžu pārvarēšanas un plānošanas direktorāts (CMPD)

                  —

                  Civilās plānošanas un īstenošanas centrs (CPĪC)

                  —

                  Eiropas Savienības Militārais štābs (ESMŠ)

                              —

                              ESMŠ ĢD tiešajā pakļautībā esošās struktūrvienības

                              —

                              Koncepciju un spēju direktorāts

                              —

                              Izlūkošanas direktorāts

                              —

                              Operāciju direktorāts

                              —

                              Loģistikas direktorāts

                              —

                              Sakaru un informācijas sistēmu direktorāts

                  —

                  ES Situāciju centrs (SITCEN)

            Izņēmums:

                  —

                     SITCEN personāls, kas atbalsta Drošības akreditācijas iestādi

         E ģenerāldirektorāts

                  —

                  Vienības, kas atrodas ģenerāldirektora tiešā pakļautībā

                  —

                  Ziemeļamerikas un Dienvidamerikas, un Apvienoto Nāciju Organizācijas direktorāts

                  —

                  Rietumbalkānu, Austrumeiropas un Vidusāzijas direktorāts

                  —

                  Masu iznīcināšanas ieroču neizplatīšanas jautājumu direktorāts

                  —

                  KĀDP jomas parlamentāro jautājumu direktorāts

                  —

                  Ņujorkas Sadarbības koordinācijas birojs

                  —

                  Ženēvas Sadarbības koordinācijas birojs

         Padomes Ģenerālsekretariāta ierēdņi, kas norīkoti darbā pie Eiropas Savienības īpašajiem pārstāvjiem un KDAP misijās

      2.   KOMISIJA (TOSTARP DELEGĀCIJAS)
      Turpmāk minēto struktūrvienību un nodaļu personālu vienkopus pārcels uz EĀDD, izņemot nelielu personāla skaitu, kas turpmāk minēti kā izņēmumi.

         Ārējo attiecību ģenerāldirektorāts

                  —

                  Attiecīgie hierarhijas amati un tiem tieši pakārtotie palīgdarbinieki

                  —

                  A direktorāts (Krīžu platforma un politikas koordinācija KĀDP)

                  —

                  B direktorāts (Daudzpusējas attiecības un cilvēktiesības)

                  —

                  C direktorāts (Ziemeļamerika, Austrumāzija, Austrālija, Jaunzēlande, EEZ, EBTA, Sanmarīno, Andora un Monako)

                  —

                  D direktorāts (Eiropas kaimiņattiecību politikas koordinācija)

                  —

                  E direktorāts (Austrumeiropa, Dienvidkaukāza reģions un Vidusāzijas republikas)

                  —

                  F direktorāts (Tuvie Austrumi, Vidusjūras dienvidu reģions)

                  —

                  G direktorāts (Latīņamerika)

                  —

                  H direktorāts (Āzija, izņemot Japānu un Koreju)

                  —

                  I direktorāts (Centrālo biroju resursi, informācija un iestāžu attiecības)

                  —

                  K direktorāts (Ārējais dienests)

                  —

                  L direktorāts (Stratēģija, koordinācija un analīze)

                  —

                  Austrumu partnerības darba grupa

                  —

                     Relex-1 vienība (revīzija)

            Izņēmumi:

                  —

                  Personāls, kas ir atbildīgs par finanšu instrumentu pārvaldību

                  —

                  Personāls, kas ir atbildīgs par delegāciju personāla algu un pabalstu izmaksu

         Ārējais dienests

                  —

                  Visi delegāciju vadītāji un delegāciju vadītāju vietnieki un tiem tieši pakārtotie palīgdarbinieki

                  —

                  Visas politiskās nodaļas vai vienības un to darbinieki

                  —

                  Visas informācijas un sabiedriskās diplomātijas nodaļas un to darbinieki

                  —

                  Visas administrācijas nodaļas

            Izņēmumi

                  —

                  Personāls, kas atbild par finanšu instrumentu īstenošanu

         Attīstības ģenerāldirektorāts

                  —

                  D direktorāts (ĀKK II – Rietumāfrika un Centrālāfrikas reģions, Karību jūras reģions un aizjūras zemes un teritorijas (AZT)), izņemot AZT jautājumu darba grupu

                  —

                  E direktorāts (Āfrikas rags, Āfrikas dienvidu un austrumu reģioni, Indijas okeāna reģions un Klusā okeāna reģions)

                  —

                  CI vienība (ĀKK I – Palīdzības plānošana un pārvaldība) – personāls, kas ir atbildīgs par plānošanu

                  —

                  C2 vienība (visas Āfrikas jautājumi un iestādes, pārvaldība un migrācija) – personāls, kas ir atbildīgs par attiecībām ar visu Āfriku kopumā

                  —

                  Attiecīgie hierarhijas amati un tiem tieši pakārtotie palīgdarbinieki

         (1)  Cilvēkresursus, kurus pārcels, visus finansē no daudzgadu finanšu shēmas izdevumu 5. pozīcijas (Administrācija).


title: 2004/806/EK: Komisijas Lēmums (2004. gada 19. novembris), ar ko izbeidz pārbaudes procedūru par šķēršļiem tirdzniecībā, ko rada Kanādas tirdzniecības prakse attiecībā uz noteiktām vīnu ģeogrāfiskas izcelsmes norādēm (izziņots ar dokumenta numuru K(2004) 4388)

text:
               30.11.2004

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 354/30

      KOMISIJAS LĒMUMS

   (2004. gada 19. novembris),
   ar ko izbeidz pārbaudes procedūru par šķēršļiem tirdzniecībā, ko rada Kanādas tirdzniecības prakse attiecībā uz noteiktām vīnu ģeogrāfiskas izcelsmes norādēm
   (izziņots ar dokumenta numuru K(2004) 4388)
   (2004/806/EK)
   EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā Padomes 1994. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 3286/94, ar ko nosaka Kopienas procedūras kopējās tirdzniecības politikas jomā, lai nodrošinātu Kopienas tiesību īstenošanu saskaņā ar starptautiskās tirdzniecības noteikumiem, jo īpaši tiem, kas ieviesti Pasaules tirdzniecības organizācijas aizgādnībā (1), un it īpaši tās 11. panta 1. punktu,
   pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
   tā kā:

               (1)

                  CIVB (Conseil interprofessionel du vin de Bordeaux)2001. gada 6. decembrī iesniedza sūdzību, pamatojoties uz Padomes Regulas (EK) Nr. 3286/94 (še turpmāk – “Regula”) 4. pantu.

               (2)

                  CIVB apgalvoja, ka Kopienas “Bordeaux” un “Médoc” vīnu pārdošanu Kanādā kavē vairāki tirdzniecības šķēršļi regulas 2. panta 1. punkta nozīmē, t.i., “trešās valsts ieviesta vai saglabāta tirdzniecības prakse, attiecībā uz kuru starptautiskās tirdzniecības noteikumi paredz rīcības tiesības”.

               (3)

               Minētais šķērslis izriet no Kanādas Likuma par preču zīmēm C-57 grozījumiem, ar kuru attiecīgajām ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm (“Bordeaux” un “Médoc”) nepiešķir tādu aizsardzību, kas atbilstu aizsardzības prasībām, kuras noteiktas PTO Nolīgumā par intelektuālā īpašuma tiesībām, kas saistītas ar tirdzniecību (TRIPS), attiecībā uz vīnu ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm.

               (4)

               Komisija nolēma, ka sūdzībā bija pietiekami daudz pierādījumu, lai pamatotu pārbaudes procedūras uzsākšanu. Attiecīgs paziņojums tika publicēts Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī
                   (2).

               (5)

               Izmeklēšana apstiprināja sūdzības iesniedzēja apgalvojumu, ka Kanādas Likuma par preču zīmēm C-57 grozījumi ir pretrunā TRIPS 23. panta 1. un 2. punktam, kā arī 24. panta 3. punktam (tā sauktajai pārtraukšanas klauzulai), un šādas pretrunas nevar attaisnot, pamatojoties uz izņēmumu saskaņā ar TRIPs 24. panta 6. punktu.

               (6)

               Pārbaudes procedūras gaitā tika secināts arī, ka C-57 grozījumi sūdzības iesniedzējam var radīt negatīvu ietekmi uz tirdzniecību regulas 2. panta 4. punkta un 10. panta 4. punkta nozīmē.

               (7)

               Padomdevēja komiteja, kas izveidota ar Regulu, 2003. gada 12. februārī apsprieda nobeiguma ziņojumu par pārbaudes procedūru.

               (8)

               Komisija 2003. gada 24. aprīlī parafēja divpusēju nolīgumu ar Kanādu par vīna un stipro alkoholisko dzērienu tirdzniecību, kurš, stājoties spēkā, paredzēja galīgi atcelt nosaukumus, kas minēti kā “sugas” nosaukumi Kanādā, to skaitā “Bordeaux”, “Médoc” un “Medoc”.

               (9)

               Komisija 2003. gada 9. jūlijā nolēma (3) uz laiku apturēt pārbaudes procedūru, lai to izbeigtu, tiklīdz Kanāda faktiski šos nosaukumus izsvītros no sugas nosaukumu saraksta, kas ietverts C-57 grozījumos.

               (10)

               Padome 2003. gada 30. jūlijā Eiropas Kopienas vārdā apstiprināja divpusēja nolīguma noslēgšanu ar Kanādu par vīna un stipro alkoholisko dzērienu tirdzniecību (4). Divpusējais nolīgums stājās spēka 2004. gada 1. jūnijā (5).

               (11)

               Ar Lēmumu par grozījumiem Likuma par preču zīmēm 11.18. iedaļas 3. un 4. apakšiedaļā (6) Kanāda nosaukumus “Bordeaux”, “Médoc” un “Medoc” izsvītroja no sugas nosaukumu saraksta, kas ietverts C-57 grozījumos.

               (12)

               Tādējādi ir lietderīgi izbeigt pārbaudes procedūru,

         IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU.
   Vienīgais pants
   Pārbaudes procedūra attiecībā uz šķēršļiem tirdzniecībā, ko rada Kanādas tirdzniecības prakse attiecībā uz noteiktām vīnu ģeogrāfiskas izcelsmes norādēm, ar šo tiek izbeigta.

      Briselē, 2004. gada 19. novembrī

            Komisijas vārdā —

            Komisijas loceklis

         Pascal LAMY

      (1)  OV L 349, 31.12.1994., 71. lpp., Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 356/95, (OV L 41, 23.2.1995., 3. lpp.).

      (2)  OV C 124, 25.5.2002., 6. lpp.

      (3)  OV L 170, 9.7.2003., 29. lpp.

      (4)  OV L 35, 6.2.2004., 1. lpp.

      (5)  Divpusējā nolīguma 41. pants paredz, ka: “Šis Nolīgums stājas spēkā otrā mēneša pirmajā dienā pēc dienas, kurā Līgumslēdzējas puses ir apmainījušās ar diplomātiskajām notām, apstiprinot to, ka pušu iekšējās procedūras attiecībā uz šā Nolīguma stāšanos spēkā ir pabeigtas”. EK notu iesniedza 2003. gada 16. septembrī, un Kanādas atbilde tika iesniegta 2004. gada 26. aprīlī.

      (6)  Rūpniecības departaments Lēmumu par grozījumiem Likuma par preču zīmēm 11.18. iedaļas 3. un 4. apakšiedaļā publicējis2004. gada 5. maijaCanada Gazette 2. sadaļā. Lēmums stājās spēkā tā reģistrācijas dienā, kas bija 2004. gada 22. aprīlis.