Svarīgs juridisks paziņojums

|

52006DP0508

Eiropas Parlamenta lēmums par Reglamenta 139. panta jauno redakciju, pārejas noteikums par valodu lietojumu (2006/2244(REG))

Oficiālais Vēstnesis 316 E , 22/12/2006 Lpp. 0115 - 0116

		P6_TA(2006)0508Pārejas noteikums par valodu lietojumuEiropas Parlamenta lēmums par Reglamenta 139. panta jauno redakciju, pārejas noteikums par valodu lietojumu (2006/2244(REG))Eiropas Parlaments,- ņemot vērā tā priekšsēdētāja 2006. gada 20. jūlija vēstuli,- ņemot vērā Reglamenta 201. un 202. pantu,- ņemot vērā Konstitucionālo jautājumu komitejas ziņojumu (A6-0391/2006),A. tā kā Parlaments 2004. gada 1. aprīlī savā Reglamentā iekļāva noteikumu, saskaņā ar kuru, piemērojot Parlamenta noteikumus par valodām, attiecībā uz to dalībvalstu oficiālajām valodām, kuras pievienojās Eiropas Savienībai 2004. gada 1. maijā, līdz 2006. gada 31. decembrim izņēmuma kārtā ir jāņem vērā "reālā un skaitliski pietiekamā nepieciešamo tulku un tulkotāju pieejamība";B. tā kā saistībā ar šīm valodām sasniegtie panākumi tomēr līdz gada beigām neļauj pilnībā atcelt pārejas noteikumu, bet gan būtu jāizmanto iespēja to pagarināt;C. tā kā attiecībā uz bulgāru un rumāņu valodām, kuras ES oficiālajām valodām pievienosies 2007. gada 1. janvārī, zināmu laika posmu pastāvēs tās pašas grūtības un tā kā uz šo brīdi kā oficiālā valoda klāt nākusī īru valoda sagādā īpašas praktiskas problēmas;D. tā kā spēkā esošais pārejas noteikums būtu jāpārstrādā un līdz pašreizējā sasaukuma beigām jāpagarina, lai ņemtu vērā minētos aspektus;E. tā kā saskaņā ar Reglamenta 138. pantu tiek saglabāts mērķis īstenot daudzvalodību,1. nolemj veikt minēto grozījumu Reglamentā;2. nolemj, ka šis grozījums stājas spēkā no 2007. gada 1. janvāra;3. uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu Padomei un Komisijai, lai tās informētu.SPĒKĀ ESOŠAIS TEKSTS | GROZĪJUMI |Grozījums Nr. 1139. pants1. Izņēmuma kārtā attiecībā uz to dalībvalstu oficiālajām valodām, kuras pievienojās Eiropas Savienībai 2004. gada 1. maijā, no šī datuma un līdz 2006. gada 31. decembrim, piemērojot 138. pantu, jāņem vērā reālā un skaitliski pietiekamā nepieciešamo tulku un tulkotāju pieejamība. | 1. Pārejas laikā līdz sestā sasaukuma beigām ir pieļaujamas atkāpes no 138. panta noteikumiem, ja, neraugoties uz atbilstīgi veiktajiem pasākumiem, kādā no oficiālajām valodām nav pieejams pietiekams skaits tulku vai tulkotāju. |2. Katru ceturksni ģenerālsekretārs iesniedz Prezidijam detalizētu ziņojumu par attīstību, kas ir panākta, lai pilnībā piemērotu 138. pantu, un nosūta tā kopiju visiem deputātiem. | 2. Prezidijs pēc ģenerālsekretāra ierosinājuma nosaka, vai attiecībā uz katru attiecīgo oficiālo valodu pastāv 1. punktā minētie nosacījumi, un ik pēc pusgada pārskata savu lēmumu, ņemot vērā ģenerālsekretāra ziņojumu par attīstību. Prezidijs nosaka vajadzīgos īstenošanas noteikumus. || 2.a Piemēro īpašus noteikumus uz noteiktu laiku par tiesību aktu formulēšanu, kurus, ņemot vērā līgumus, ir pieņēmusi Padome, izņemot regulas, kuras Eiropas Parlaments un Padome pieņem kopīgi. |3. Pēc Prezidija pamatota ieteikuma Parlaments var nolemt jebkurā laikā atcelt šo pantu pirms paredzētā termiņa vai 1. punktā norādītā laika posma beigās tā darbību pagarināt. | 3. Pēc Prezidija pamatota ieteikuma Parlaments var nolemt jebkurā laikā atcelt šo pantu pirms paredzētā termiņa vai 1. punktā norādītā laika posma beigās tā darbību pagarināt. |--------------------------------------------------


title: 2014/567/ES: Eiropas Parlamenta Lēmums ( 2014. gada 3. aprīlis ) par Eiropas Policijas akadēmijas 2012. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu

text:
               5.9.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 266/174

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS
   (2014. gada 3. aprīlis)
   par Eiropas Policijas akadēmijas 2012. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
   (2014/567/ES)
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Eiropas Policijas akadēmijas 2012. finanšu gada galīgos pārskatus,

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Policijas akadēmijas 2012. finanšu gada galīgajiem pārskatiem ar Akadēmijas atbildēm (1),

               —

               ņemot vērā Padomes 2014. gada 18. februāra ieteikumu (05849/2014 – C7-0054/2014),

               —

               ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 185. pantu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (3) un jo īpaši tās 208. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2005. gada 20. septembra Lēmumu 2005/681/TI, ar ko izveido Eiropas Policijas akadēmiju (CEPOL) (4), un jo īpaši tā 16. pantu,

               —

               ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5),

               —

               ņemot vērā Komisijas 2013. gada 30. septembra Deleģēto regulu (ES) Nr. 1271/2013 par finanšu pamatregulu struktūrām, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 208. pantā (6), un jo īpaši tās 108. pantu,

               —

               ņemot vērā Komisijas 2011. gada 30. jūnija Lēmumu C(2011) 4680, ar ko Eiropas Policijas akadēmijai, pamatojoties uz tās pieprasījumu, atļauts piemērot atkāpi no Regulas (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 noteikumiem,

               —

               ņemot vērā Eiropas Policijas akadēmijas 2010. gada 12. jūlija ziņojumu par privātu izdevumu atlīdzināšanu (10/0257/KA),

               —

               ņemot vērā Eiropas Policijas akadēmijas uzdevumā veikto ārējo revīziju par privātu izdevumu atlīdzināšanu (līgums Nr. CEPOL/2010/001),

               —

               ņemot vērā galīgo ziņojumu par Eiropas Policijas akadēmijas piecu gadu darbības ārējo novērtējumu (līgums Nr. CEPOL/CT/2010/002),

               —

               ņemot vērā Tiesiskuma, brīvības un drošības ģenerāldirektorāta 2009. gada darbības pārskatu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Policijas akadēmijas ceturto progresa ziņojumu par daudzgadu darbības plāna 2010.–2014. gadam izpildi,

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Policijas akadēmijas daudzgadu darbības plāna 2010.–2014. gadam izpildi,

               —

               ņemot vērā Iekšējās revīzijas dienesta (IAS) 2011. gada 4. jūlija piezīmi (ats.: ARES(2011) 722479) attiecībā uz Eiropas Policijas akadēmijas trešo progresa ziņojumu par daudzgadu darbības plāna 2010.–2014. gadam izpildi,

               —

               ņemot vērā Eiropas Policijas akadēmijas ziņojumu par to, kā tiek īstenota Eiropas Parlamenta rezolūcija par Eiropas Policijas akadēmijas 2009. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu, un tā pielikumus,

               —

               ņemot vērā Eiropas Policijas akadēmijas sagatavoto pārskatu par publiskā iepirkuma rokasgrāmatas piemērošanu laikposmā no 2010. gada 1. jūlija līdz 2011. gada 1. jūlijam un tā pielikumu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumu (A7-0240/2014),

               1.

               sniedz Eiropas Policijas akadēmijas direktoram apstiprinājumu par Akadēmijas 2012. finanšu gada budžeta izpildi;

               2.

               izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, nosūtīt Eiropas Policijas akadēmijas direktoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Martin SCHULZ

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV C 365, 13.12.2013., 29. lpp.

      (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (3)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

      (4)  OV L 256, 1.10.2005., 63. lpp.

      (5)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

      (6)  OV L 328, 7.12.2013., 42. lpp.


title: Padomes Lēmums (ES) 2017/955 (2017. gada 29. maijs), ar ko groza Lēmumu 2008/376/EK par Ogļu un tērauda pētniecības fonda pētījumu programmas pieņemšanu un par daudzgadu tehniskajām pamatnostādnēm šai programmai

text:
                  7.6.2017

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 144/17

            PADOMES LĒMUMS (ES) 2017/955
      (2017. gada 29. maijs),
      ar ko groza Lēmumu 2008/376/EK par Ogļu un tērauda pētniecības fonda pētījumu programmas pieņemšanu un par daudzgadu tehniskajām pamatnostādnēm šai programmai
      EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
      ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
      ņemot vērā Protokolu Nr. 37 par EOTK līguma izbeigšanās finansiālajām sekām un par Ogļu un tērauda pētniecības fondu, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, un jo īpaši tā 2. panta otro daļu,
      ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
      ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1),
      tā kā:

                  (1)

                  Pētniecības un inovācijas pamatprogrammā “Apvārsnis 2020” (2014.–2020. gads), kas noteikta Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1291/2013 (2) (pamatprogramma “Apvārsnis 2020”), ir rosināts pārskatīt Padomes Lēmumu 2008/376/EK (3), lai nodrošinātu, ka Ogļu un tērauda pētniecības fonda pētījumu programma (“RFCS programma”) papildina pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” ar ogļu un tērauda rūpniecību saistītajās nozarēs.

                  (2)

                  Lai nodrošinātu saskaņotu satvaru dalībai gan RFCS programmā, gan pamatprogrammā “Apvārsnis 2020”, ir nepieciešams atsevišķus RFCS programmas dalības noteikumus saskaņot ar noteikumiem, kuri piemērojami saskaņā ar pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”.

                  (3)

                  Ir nepieciešams pārskatīt noteikumus attiecībā uz konsultantu grupu un tehnisko grupu kompetencēm un sastāvu, it īpaši attiecībā uz Komisijas iecelto ekspertu veidu, lai nodrošinātu lielāku pārredzamību, kā arī atbilstību Komisijas ekspertu grupu tiesiskajam regulējumam un saskaņotību ar to, un iespēju robežās veicināt attiecīgu ekspertīzes jomu un interešu jomu līdzsvarotu pārstāvību, kā arī optimālu dzimumu līdzsvaru.

                  (4)

                  Ir lietderīgi apsvērt finansēšanas noteikumu vienkāršošanu, lai atvieglotu mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) dalību RFCS programmā, un atļaut “vienības izmaksu” izmantošanu, lai aprēķinātu attiecināmās personāla izmaksas MVU īpašniekiem un citām fiziskām personām, kuras nesaņem atalgojumu.

                  (5)

                  Lēmuma 2008/376/EK īstenošanai nepieciešamie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (4).

                  (6)

                  Tāpēc Lēmums 2008/376/EK būtu attiecīgi jāgroza,

            IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
      1. pants
      Lēmumu 2008/376/EK groza šādi:

                  1)

                  lēmuma 21. pantu aizstāj ar šādu:
                  “21. pants
                  Konsultantu grupu uzdevumi
                  Katra konsultantu grupa attiecīgā PTA jomā ogļu vai tērauda nozarē konsultē Komisiju šādos jautājumos:

                              a)

                              pētījumu programmas 25. panta 3. punktā minētās informācijas paketes un turpmāko pamatnostādņu izstrāde kopumā;

                              b)

                              konsekvence un iespējama dublēšanās ar citām Savienības un valstu līmeņa PTA programmām;

                              c)

                              PTA projektu pārraudzības pamatprincipu noteikšana;

                              d)

                              konkrētos projektos sākto darbu nozīme;

                              e)

                              pētījumu programmas pētniecības mērķi, kas uzskaitīti II nodaļas 3. un 4. iedaļā;

                              f)

                              ikgadējie prioritārie mērķi, kas uzskaitīti informācijas paketē, un, ja vajadzīgs, prioritārie mērķi attiecībā uz īpašiem uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus, kā minēts 25. panta 2. punktā;

                              g)

                              PTA darbību izvērtēšanas un atlases rokasgrāmatas sagatavošana, kā minēts 27. un 28. pantā;

                              h)

                              noteikumi, procedūras un efektivitāte, kas attiecas uz PTA darbību priekšlikumu izvērtēšanu;

                              i)

                              tehnisko grupu skaits, kompetence un sastāvs, kā minēts 24. pantā;

                              j)

                              priekšlikumu iesniegšanas īpašo uzaicinājumu sagatavošana, kā minēts 25. panta 2. punktā;

                              k)

                              citi pasākumi, ja Komisija to lūdz.”;

                  2)

                  lēmuma 22. pantu aizstāj ar šādu:
                  “22. pants
                  Konsultantu grupu sastāvs
                  1.   Katru konsultantu grupu veido saskaņā ar pielikumā iekļautajām tabulām. Konsultantu grupu locekļi ir personas, kuras Komisija ieceļ, lai tās pārstāvētu ieinteresēto personu kopīgās intereses. Grupu locekļi nepārstāv konkrētu ieinteresēto personu, bet gan pauž atzinumu, kas kopīgs dažādām ieinteresēto personu organizācijām.
                  Grupu locekļus ieceļ amatā uz 42 mēnešiem. Tie locekļi, kuri vairs nespēj pilnvērtīgi darboties grupas apspriedēs, kuri atkāpjas no amata vai kuri arī pēc amata atstāšanas izpauž informāciju, uz ko tās rakstura dēļ attiecas pienākums glabāt dienesta noslēpumu, it īpaši informāciju par uzņēmumiem, to darījumu attiecībām vai to ražošanas izmaksām, vairs netiek aicināti piedalīties konsultantu grupu sanāksmēs, un viņu vietā uz atlikušo pilnvaru laiku var iecelt citus locekļus.
                  2.   Konsultantu grupu locekļus atlasa no ekspertiem, kuri ir kompetenti II nodaļas 3. un 4. iedaļā minētajās jomās un kuri ir atsaukušies uz publiskajiem uzaicinājumiem iesniegt pieteikumus. Minētos ekspertus var iecelt, arī pamatojoties uz priekšlikumiem, kurus izvirzījušas pielikuma tabulās minētās vienības vai dalībvalstis.
                  Viņi darbojas attiecīgā jomā un ir informēti par nozares prioritātēm.
                  3.   Katrā konsultantu grupā Komisijas mērķis ir nodrošināt augsta līmeņa kompetenci, attiecīgu ekspertīzes jomu un interešu jomu līdzsvarotu pārstāvību, kā arī iespēju robežās optimālu dzimumu līdzsvaru un dažādu ģeogrāfiskās izcelsmes vietu līdzsvaru, ņemot vērā konsultantu grupu konkrētos uzdevumus, nepieciešamo kompetenču veidu un ekspertu atlases procedūras rezultātus.”;

                  3)

                  lēmuma 24. pantu aizstāj ar šādu:
                  “24. pants
                  Ogļu un tērauda tehnisko grupu izveide un uzdevumi
                  1.   Ogļu un tērauda tehniskās grupas (“tehniskās grupas”) atbalsta Komisiju pētniecības, izmēģinājuma vai demonstrējumu projektu pārraudzībā.
                  Tehnisko grupu locekļus Komisija ieceļ amatā privātpersonas statusā.
                  Tie locekļi, kuri vairs nespēj pilnvērtīgi darboties grupas apspriedēs, kuri atkāpjas no amata vai kuri arī pēc amata atstāšanas izpauž informāciju, uz ko tās rakstura dēļ attiecas pienākums glabāt dienesta noslēpumu, it īpaši informāciju par uzņēmumiem, to darījumu attiecībām vai to ražošanas izmaksām, vairs netiek aicināti piedalīties tehnisko grupu sanāksmēs.
                  2.   Tehnisko grupu locekļus atlasa no ekspertiem, kuri ir kompetenti II nodaļas 3. un 4. iedaļā minētajās pētniecības stratēģijas, pārvaldības vai ražošanas jomās un kuri ir atsaukušies uz publisko uzaicinājumu iesniegt pieteikumus.
                  Viņi darbojas attiecīgā jomā un ir atbildīgi par pētniecības stratēģiju, pārvaldību vai ražošanu radniecīgās nozarēs.
                  3.   Katrā tehniskajā grupā Komisijas mērķis ir nodrošināt augsta līmeņa kompetenci, attiecīgu ekspertīzes jomu un interešu jomu līdzsvarotu pārstāvību, kā arī iespēju robežās optimālu dzimumu līdzsvaru un dažādu ģeogrāfiskās izcelsmes vietu līdzsvaru, ņemot vērā konsultantu grupu konkrētos uzdevumus, nepieciešamo kompetenču veidu un ekspertu atlases procedūras rezultātus. Dalība tehniskajā grupā neizslēdz atbilstību novērtēšanas eksperta amatam.
                  Komisija nodrošina, ka noteikumi un procedūras ir ieviestas, lai pienācīgi novērstu un pārvaldītu to tehnisko grupu locekļu interešu konfliktus, kuriem ir uzticēts veikt konkrēta projekta novērtēšanu. Minētās procedūras nodrošina arī vienlīdzīgu attieksmi un taisnīgumu visā projektu pārraudzības procesā.
                  Ja iespējams, tehnisko grupu sanāksmju norises vietas izraugās tā, lai pēc iespējas labāk nodrošinātu projektu pārraudzību un rezultātu novērtējumu.”;

                  4)

                  lēmuma 25. pantu aizstāj ar šādu:
                  “25. pants
                  Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus
                  1.   Ikgadējo uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus publicē katru gadu. Priekšlikumu iesniegšanas sākuma datumu publicē 3. punktā minētajā informācijas paketē. Ja vien nav norādīts citādi, izvērtēšanai paredzēto priekšlikumu iesniegšanas termiņš ir katra gada 15. septembris. Ja 15. septembris iekrīt nedēļas nogalē vai piektdienā, vai pirmdienā, termiņu automātiski pārceļ uz pirmo darbdienu pēc 15. septembra. Termiņu publicē 3. punktā minētajā informācijas paketē.
                  2.   Ja Komisija saskaņā ar 41. panta d) un e) punktu pieņem lēmumu grozīt šā panta 1. punktā minēto priekšlikumu iesniegšanas termiņu vai izsludināt īpašus uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus, tā informāciju publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
                  Īpašajos uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus norāda iesniegšanas termiņus un kārtību, tostarp to, vai iesniegšana noritēs vienā vai divos posmos, priekšlikumu izvērtēšanas prioritātes, vajadzības gadījumā – atbilstīgo projektu tipu saskaņā ar 14. līdz 18. pantu, kā arī paredzēto finansējumu.
                  3.   Komisija nodrošina, ka visiem potenciālajiem dalībniekiem laikā, kad tiek publicēti uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus, tiek sniegtas pietiekamas norādes un informācija, it īpaši, izmantojot informācijas paketi, kas pieejama Komisijas tīmekļa vietnē. No Komisijas pēc pieprasījuma var saņemt arī minētās informācijas paketes rakstisku eksemplāru.
                  Informācijas pakete sniedz sīki izklāstītu informāciju par dalības noteikumiem, priekšlikumu un projektu apstrādes metodēm, pieteikumu veidlapām, priekšlikumu iesniegšanas noteikumiem, piešķīruma līgumu paraugiem, attiecināmajām izmaksām, maksimāli iespējamo finanšu ieguldījumu, maksājumu metodēm un gadskārtējiem prioritārajiem pētījumu programmas mērķiem.
                  Pieteikumus iesniedz Komisijai saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti minētajā informācijas paketē.”;

                  5)

                  lēmuma 27. panta otro daļu aizstāj ar šādu:
                  “Komisija nodrošina, ka visiem potenciālajiem dalībniekiem ir pieejama PTA darbību izvērtēšanas un atlases rokasgrāmata.”;

                  6)

                  lēmuma 28. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:
                  “3.   Komisija sastāda pieņemto priekšlikumu sarakstu, tos sarindojot vērtējumu secībā.”;

                  7)

                  iekļauj šādu pantu:
                  “29.a pants
                  Darbību īstenošana
                  1.   Dalībnieki īsteno darbības atbilstoši visiem nosacījumiem un pienākumiem, kas izklāstīti šajā lēmumā, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (*1) un Komisijas Deleģētajā regulā (ES) Nr. 1268/2012 (*2), kā arī uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus un dotāciju nolīgumā.
                  2.   Dalībnieki neuzņemas saistības, kas nav saderīgas ar šo lēmumu vai dotāciju nolīgumu. Ja dalībnieks neizpilda savus pienākumus attiecībā uz darbības tehnisko īstenošanu, pārējie darbinieki izpilda pienākumus bez Savienības papildu finansējuma, ja vien Komisija tos skaidri neatbrīvo no kāda no minētajiem pienākumiem. Dalībnieki nodrošina, lai Komisija būtu laikus informēta par jebkuru notikumu, kas varētu būtiski ietekmēt darbības īstenošanu vai Savienības intereses.
                  3.   Dalībnieki īsteno darbību un veic visus vajadzīgos un pamatotos pasākumus šajā nolūkā. Viņu rīcībā ir atbilstoši resursi, kas vajadzīgi darbības īstenošanai. Ja tas nepieciešams darbības īstenošanai, dalībnieki var pieaicināt trešās personas, tostarp apakšuzņēmējus, lai īstenotu ar darbību saistīto darbu. Dalībnieki ir atbildīgi pret Komisiju un pret pārējiem dalībniekiem par veikto darbu.
                  4.   Apakšuzņēmuma līgumu slēgšanas tiesības konkrētu darbības elementu izpildei drīkst piešķirt tikai dotāciju nolīgumā noteiktajos gadījumos un pienācīgi pamatotos gadījumos, kurus nevarēja skaidri paredzēt dotāciju nolīguma spēkā stāšanās brīdī.
                  5.   Trešās personas, kas nav apakšuzņēmēji, var īstenot ar darbību saistīto darbu saskaņā ar dotāciju nolīgumā minētajiem nosacījumiem. Trešo personu un tās veicamo darbu norāda dotāciju nolīgumā.
                  Izmaksas, kas rodas minētajām trešām personām, var uzskatīt par attiecināmām, ja trešā persona atbilst visiem no šiem nosacījumiem:

                              a)

                              tā būtu tiesīga saņemt finansējumu, ja tā būtu dalībnieks;

                              b)

                              tā ir saistīts subjekts vai tai ir juridiska saikne ar dalībnieku, un tas norāda uz sadarbību, kura nav ierobežota tikai ar attiecīgo darbību;

                              c)

                              tā ir norādīta dotāciju nolīgumā; un

                              d)

                              tā ievēro noteikumus, kas ir piemērojami dalībniekam atbilstoši dotāciju nolīgumam attiecībā uz izmaksu attiecināmību un izdevumu kontroli.

                        6.   Dalībnieki ievēro to valstu tiesību aktus, noteikumus un ētikas normas, kurās darbība tiek īstenota. Attiecīgā gadījumā dalībnieki pirms darbības uzsākšanas prasa apstiprinājumu no attiecīgajām valsts vai vietējām ētikas komitejām.

                     (*1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (2012. gada 25. oktobris) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.)."

                     (*2)  Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 1268/2012 (2012. gada 29. oktobris) par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, piemērošanas noteikumiem (OV L 362, 31.12.2012., 1. lpp.).”;"

                  8)

                  lēmuma 33. pantu aizstāj ar šādu:
                  “33. pants
                  Personāla izmaksas
                  Pie attiecināmajām personāla izmaksām pieder tikai to personu faktiskās nostrādātās stundas, kuras tieši veic ar darbību saistīto darbu.
                  Mazo un vidējo uzņēmumu īpašnieku un citu fizisku personu, kuras nesaņem atalgojumu, personāla izmaksas atlīdzina, pamatojoties uz vienības izmaksām.”;

                  9)

                  lēmuma 39. pantu aizstāj ar šādu:
                  “39. pants
                  Neatkarīgu un augsti kvalificētu ekspertu iecelšana
                  Ieceļot 18. pantā, 28. panta 2. punktā un 38. pantā minētos neatkarīgos un augsti kvalificētos ekspertus, mutatis mutandis piemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1290/2013 (*3) 40. pantā izklāstītos noteikumus.

                     (*3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1290/2013 (2013. gada 11. decembris), ar ko nosaka pētniecības un inovācijas pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” (2014.–2020. gads) dalības un rezultātu izplatīšanas noteikumus un atceļ Regulu (EK) Nr. 1906/2006 (OV L 347, 20.12.2013., 81. lpp.).”;"

                  10)

                  lēmuma 41. panta d) punktu aizstāj ar šādu:

                              “d)

                              izdara grozījumus 25. pantā minētajā termiņā;”;

                  11)

                  lēmuma 42. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
                  “2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 182/2011 (*4) 5. pantu.

                     (*4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).”"

            2. pants
      Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

         Briselē, 2017. gada 29. maijā

               Padomes vārdā –

               priekšsēdētājs

            C. CARDONA

         (1)  Atzinums sniegts 2016. gada 14. decembrī (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

         (2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1291/2013 (2013. gada 11. decembris), ar ko izveido pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” (2014.–2020. gads) un atceļ Lēmumu Nr. 1982/2006/EK (OV L 347, 20.12.2013., 104. lpp.).

         (3)  Padomes Lēmums 2008/376/EK (2008. gada 29. aprīlis) par Ogļu un tērauda pētniecības fonda pētījumu programmas pieņemšanu un par daudzgadu tehniskajām pamatnostādnēm šai programmai (OV L 130, 20.5.2008., 7. lpp.).

         (4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).


title: 2005/606/EK: Komisijas Lēmums (2005. gada 5. augusts), ar kuru paziņo par to, ka saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku darbību sāk Reģionālā konsultatīvā padome pelāģisko zivju krājumiem

text:
               9.8.2005

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 206/21

      KOMISIJAS LĒMUMS

   (2005. gada 5. augusts),
   ar kuru paziņo par to, ka saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku darbību sāk Reģionālā konsultatīvā padome pelāģisko zivju krājumiem
   (2005/606/EK)
   EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā Padomes 2004. gada 19. jūlija Lēmumu 2004/585/EK, ar ko izveido reģionālās konsultatīvās padomes atbilstīgi kopējai zivsaimniecības politikai (1), un jo īpaši tās 3. panta 3. punktu,
   ņemot vērā Nīderlandes ieteikumu, kas 2005. gada 19. maijā nosūtīts Dānijas, Vācijas, Spānijas, Francijas, Īrijas, Nīderlandes, Polijas, Portugāles, Zviedrijas un Apvienotās Karalistes vārdā,
   tā kā:

               (1)

               Padomes 2002. gada 20. decembra Regula (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku (2) un Lēmums 2004/585/EK veido pamatu reģionālo konsultatīvo padomju izveidei un darbībai.

               (2)

               Lēmuma 2004/585/EK 2. punktā noteikta reģionālo konsultatīvo padomju izveidošana attiecībā uz pelāģisko zivju krājumiem (putasu, makreles, stavridas, siļķes) visos Starptautiskās Jūras pētniecības padomes (ICES) apgabalos (3), izņemot Baltijas jūru.

               (3)

               Saskaņā ar Lēmuma 2004/585/EK 3. panta 1. punktu zivsaimniecības nozares un citu interešu grupu pārstāvji iesniedza Dānijai, Vācijai, Spānijai, Francijai, Īrijai, Nīderlandei, Polijai, Portugālei, Zviedrijai un Apvienotajai Karalistei pieprasījumu par reģionālās konsultatīvās padomes darbību.

               (4)

               Kā paredzēts Lēmuma 2004/585/EK 3. panta 2. punktā, attiecīgās dalībvalstis lēma par to, vai pieteikums saistībā ar Reģionālo konsultatīvo padomi pelāģisko zivju krājumiem atbilst minētajā lēmumā paredzētajiem noteikumiem. Attiecīgās dalībvalstis 2005. gada 19. maijā Komisijai iesniedza ieteikumu par šo reģionālo konsultatīvo padomi.

               (5)

               Komisija ir izvērtējusi ieinteresēto pušu pieteikumu saistībā ar Lēmuma 2004/585/EK nostādnēm un kopējās zivsaimniecības politikas mērķiem un principiem un uzskata, ka Reģionālā konsultatīvā padome pelāģisko zivju krājumiem ir gatava sākt darbību,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   Vienīgais pants
   Reģionālā konsultatīvā padome pelāģisko zivju krājumiem, kas izveidota ar Lēmuma 2004/585/EK 2. panta 1. punkta f) apakšpunktu, sāk darbību no 2005. gada 16. augusta.

      Briselē, 2005. gada 5. augustā

            Komisijas vārdā —

            Komisijas loceklis

         Joe BORG

      (1)  OV L 256, 3.8.2004., 17. lpp.

      (2)  OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp.

      (3)  Kā definēts Padomes Regulā (EEK) Nr. 3880/91 (OV L 365, 31.12.1991., 1. lpp.).


title: Padomes Lēmums (ES) 2015/899 (2015. gada 8. jūnijs) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības (programma Copernicus)

text:
                  12.6.2015

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 147/16

            PADOMES LĒMUMS (ES) 2015/899
      (2015. gada 8. jūnijs)
      par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības (programma Copernicus)
      EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
      ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 189. panta 2. punktu saistībā ar 218. panta 9. punktu,
      ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 2894/94 (1994. gada 28. novembris) par Eiropas Ekonomikas zonas līguma īstenošanas kārtību (1) un jo īpaši tās 1. panta 3. punktu,
      ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
      tā kā:

                  (1)

                  Līgums par Eiropas Ekonomikas zonu (2) (turpmāk “EEZ līgums”) stājās spēkā 1994. gada 1. janvārī.

                  (2)

                  Saskaņā ar EEZ līguma 98. pantu EEZ Apvienotā komiteja cita starpā var lemt par EEZ līguma 31. protokola grozīšanu.

                  (3)

                  EEZ līguma 31. protokolā ietverti nosacījumi un noteikumi par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības.

                  (4)

                  EEZ līguma līgumslēdzēju pušu sadarbība tika paplašināta ar EEZ Apvienotās komitejas 2014. gada 13. novembra Lēmumu Nr. 249/2014, lai iekļautu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 377/2014 (3).

                  (5)

                  Saskaņā ar EEZ līguma 31. protokola nosacījumiem šī sadarbība būtu jāpaplašina attiecībā uz Norvēģiju, kuras dalībai attiecīgi vajadzētu sākties no 2014. gada 1. janvāra.

                  (6)

                  Tādēļ EEZ līguma 31. protokols būtu jāgroza, lai īstenotu šo paplašināto sadarbību no 2014. gada 1. janvāra.

                  (7)

                  Tādēļ Savienības nostājas EEZ Apvienotajā komitejā pamatā vajadzētu būt pievienotajam lēmuma projektam,

            IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
      1. pants
      Nostājas, kas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz ierosināto grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības, pamatā ir EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projekts, kas pievienots šim lēmumam.
      2. pants
      Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

         Luksemburgā, 2015. gada 8. jūnijā

               Padomes vārdā –

               priekšsēdētāja

            D. REIZNIECE-OZOLA

         (1)  OV L 305, 30.11.1994., 6. lpp.

         (2)  OV L 1, 3.1.1994., 3. lpp.

         (3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 377/2014 (2014. gada 3. aprīlis), ar ko izveido programmu Copernicus un atceļ Regulu (ES) Nr. 911/2010 (OV L 122, 24.4.2014., 44. lpp.).

         PROJEKTS
         EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS Nr. …/2015
         (… gada …),
         ar ko groza EEZ līguma 31. protokolu par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības
         EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”) un jo īpaši tā 86. un 98. pantu,
         tā kā:

                     (1)

                     EEZ līguma līgumslēdzēju pušu sadarbība tika paplašināta ar EEZ Apvienotās komitejas 2014. gada 13. novembra Lēmumu Nr. 249/2014 (1), lai iekļautu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 377/2014 (2014. gada 3. aprīlis), ar ko izveido programmu Copernicus un atceļ Regulu (ES) Nr. 911/2010 (2).

                     (2)

                     Saskaņā ar EEZ līguma 31. protokola nosacījumiem šī sadarbība būtu jāpaplašina attiecībā uz Norvēģiju, kuras dalībai attiecīgi vajadzētu sākties no 2014. gada 1. janvāra.

                     (3)

                     Tādēļ EEZ Līguma 31. protokols būtu jāgroza, lai īstenotu minēto paplašināto sadarbību no 2014. gada 1. janvāra,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
         1. pants
         EEZ līguma 31. protokola 1. panta 8.d) punkta e) apakšpunktā svītro vārdus “Norvēģija un”.
         2. pants
         Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc pēdējā paziņojuma iesniegšanas saskaņā ar EEZ līguma 103. panta 1. punktu (*).
         To piemēro no 2014. gada 1. janvāra.
         3. pants
         Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

            Briselē,

                  EEZ Apvienotās komitejas vārdā –

                  priekšsēdētājs

                  EEZ Apvienotās komitejas

                  sekretāri –

            (1)  OV L [vēl nav publicēts].

            (2)  OV L 122, 24.4.2014., 44. lpp.

            (*)  [Konstitucionālās prasības nav norādītas.] [Konstitucionālās prasības ir norādītas.]


title: 2010/376/: Komisijas Lēmums ( 2010. gada 2. jūlijs ) par drošuma prasībām, kas jāizvirza Eiropas standartos attiecībā uz konkrētiem izstrādājumiem, kuri atrodas bērnu gulēšanas vidē, atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2001/95/EK

text:
               6.7.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 170/39

         KOMISIJAS LĒMUMS
   (2010. gada 2. jūlijs)
   par drošuma prasībām, kas jāizvirza Eiropas standartos attiecībā uz konkrētiem izstrādājumiem, kuri atrodas bērnu gulēšanas vidē, atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2001/95/EK
   (2010/376/ES)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 3. decembra Direktīvu 2001/95/EK par produktu vispārēju drošību (1) un jo īpaši tās 4. panta 1. punkta a) apakšpunktu,
   tā kā:

               (1)

               Direktīvā 2001/95/EK paredzēts, ka Eiropas standartus izveido Eiropas mēroga standartizācijas struktūras. Šiem standartiem jānodrošina ražojumu atbilstība minētajā direktīvā ietvertajai vispārējās drošības prasībai.

               (2)

               Saskaņā ar Direktīvu 2001/95/EK produktu uzskata par drošu valsts standartos ietverto risku un risku kategoriju ziņā, ja tas atbilst brīvprātīgi ieviestiem valsts standartiem, kuros transponēti Eiropas standarti.

               (3)

               Eiropas Komisija 2006. gadā pasūtīja pētījumu (2), lai novērtētu vairāku tādu bērnu aprūpei paredzētu preču drošumu, kuras parasti izmanto zīdaiņiem un maziem bērniem vecumā no dzimšanas līdz pieciem gadiem. Pētījums tika veikts sadarbībā ar valsts iestādēm, valsts standartizācijas struktūrām, patērētāju apvienībām, ražojumu drošības organizācijām, uzņēmējiem un testēšanas laboratorijām.

               (4)

               Pētījumā par šiem ražojumiem tika apkopoti statistikas dati saistībā ar nelaimes gadījumiem un traumām Savienībā un visā pasaulē, kā arī tika veikts pilnīgs riska novērtējums, pamatojoties uz galveno risku noteikšanu un kaitīgas iedarbības scenāriju novērtējumu.

               (5)

               No pētījumā novērtētajiem ražojumiem, kuri regulāri atrodas jaundzimušo un mazu bērnu gulēšanas vidē, turpmākiem pētījumiem tika izraudzīti pieci ražojumu veidi. Tie ir bērnu gultiņu matrači, aizsargapmales bērnu gultiņām, pakarināmas gultiņas zīdaiņiem, dūnu segas bērniem un bērnu guļammaisi.

               (6)

               Katru dienu jaundzimušais vidēji guļ vismaz 16 stundas, un trīs līdz piecus gadus vecs bērns vēl joprojām guļ 11–13 stundas dienā. Ieskaitot nomoda laiku, zīdaiņi un mazi bērni pirmo piecu savas dzīves gadu laikā gulēšanas vidē pavada vismaz pusi dienas vai vairāk. Ražojumiem, kas atrodas gulēšanas vidē, jābūt drošiem, jo tā ir vieta, kur zīdaiņus un mazus bērnus parasti atstāj bez uzraudzības ilgāku laiku gan dienā, gan naktī.

               (7)

               Saskaņā ar Eiropas traumatisma datubāzē (IDB) atrodamo informāciju laikposmā no 2005. līdz 2007. gadam 17 000 nelaimes gadījumu, kuros iesaistīti bērni vecumā no 0 līdz 4 gadiem, notikuši bērnu gultiņā Eiropas Savienības teritorijā (3). Saskaņā ar ASV Patēriņa produktu drošuma komisijas (CPSC) datiem katru gadu vairāk bērnu iet bojā nelaimes gadījumos, kuri notiek saistībā ar gultiņām vai ar tām saistītiem ražojumiem, nekā negadījumos, kurus izraisa jebkādi citi bērnu aprūpes piederumi (4).

               (8)

               Par dažiem gultiņu aizsargapmaļu un bērnu guļammaisu modeļiem tika ziņots Eiropas ātrās ziņošanas sistēmā RAPEX kā par tādiem, kas var radīt nosmakšanas un aizrīšanās risku, un pēc tam tie tika izņemti no tirgus vai atsaukti. Francijas Patērētāju drošības komisija 1992. gadā ieteica informēt patērētājus un uzlabot bērniem paredzēto dūnu segu drošumu saistībā ar uzliesmojamības, pārkaršanas un nosmakšanas riskiem (5). ASV Patēriņa produktu drošuma komisija 2002., 2007. un 2008. gadā pieprasīja atsaukt konkrētus bērnu gultiņu modeļus iesprūšanas riska un nepamatotu norāžu dēļ (6).

               (9)

               Ja gultiņu aizsargapmales, matrači un dūnu segas bērniem ir nedrošas vai uz tām nav būtisku drošības brīdinājumu, var palielināties zīdaiņu pēkšņās nāves sindroma (ZPNS) iespējamība pārkaršanas vai asfiksijas riska dēļ (7).

               (10)

               Vienlaikus pētījumos ir konstatēts, ka bērnu guļammaisiem var būt aizsargājošs efekts pret ZPNS (8), jo tie samazina iespēju, bērnam guļot, pagriezties ar seju uz leju un novērš to, ka gultas piederumi gulēšanas laikā pārklāj seju un galvu. Ja šo izstrādājumu lietošana jāveicina minēto iemeslu dēļ, tad jānodrošina, lai tie būtu droši pret tādiem citiem riskiem kā aizrīšanās ar sīkām detaļām un iesprūšana.

               (11)

               Attiecībā uz iepriekšminētajiem pieciem ražojumu veidiem nepastāv nekādi Eiropas standarti. Tādēļ ir jānosaka īpašas prasības saskaņā ar Direktīvas 2001/95/EK 4. panta 1. punkta a) apakšpunktu, aicinot standartizācijas struktūras izstrādāt standartus, lai samazinātu riskus, kas saistīti ar minēto ražojumu izmantošanu.

               (12)

               Šie standarti ir jāizstrādā saskaņā ar procedūru, kas noteikta Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 22. jūnija Direktīvā 98/34/EK, kas nosaka informācijas sniegšanas kārtību tehnisko standartu un noteikumu un Informācijas sabiedrības pakalpojumu noteikumu sfērā (9). Saskaņā ar Direktīvas 2001/95/EK 4. panta 2. punktu atsauce uz pieņemto standartu jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               (13)

               Kad attiecīgie standarti būs pieejami un ja Eiropas Komisija nolems publicēt atsauci uz tiem Oficiālajā Vēstnesī saskaņā ar Direktīvas 2001/95/EK 4. panta 2. punktā noteikto procedūru, tad bērnu gultiņu matrači, aizsargapmales bērnu gultiņām, pakarināmās gultiņas zīdaiņiem, dūnu segas bērniem un bērnu guļammaisi, kas ražoti atbilstoši šiem standartiem, ir jāuzskata par atbilstošiem Direktīvā 2001/95/EK noteiktajām vispārējām drošības (drošuma) prasībām, ciktāl tās attiecas uz minētajos standartos ietvertajām drošuma prasībām.

               (14)

               Šis lēmums ir saskaņā ar atzinumu, ko sniedz komiteja, kas izveidota saskaņā ar Direktīvas 2001/95/EK 15. pantu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Definīcijas
   Šā lēmuma izpratnē:

               —

               „bērnu gultiņas matracis“ ir izstrādājums, kas jaundzimušajiem un bērniem nodrošina pamatni gulēšanai gultiņā. Parasti tā izmērs ir 60 × 120 cm vai 70 × 140 cm un biezums – robežās no 6 līdz 15 cm. Šis ražojums var būt arī salokāms,

               —

               „aizsargapmale gultiņām“ ir polsterēts gultiņas piederums, kas ir piestiprināts pie tās iekšmalām un ko parasti izmanto, lai palielinātu bērna ērtības. Tas sedz vismaz vienu bērna gultiņas malu,

               —

               „pakarināma gultiņa zīdaiņiem“ ir gultiņa vai šūpulis, kam bieži ir mīksta vai cita materiāla plakana pamatne un kas ar auklām, siksnām vai saitēm ir pakārta pie viena vai vairākiem stiprinājuma punktiem. To izmanto, lai guldinātu zīdaini, kas vēl nevar bez palīdzības piecelties rāpus vai sēdus,

               —

               „dūnu sega bērniem“ ir auduma apvalks ar mīkstu pildījumu, kas paredzēts lietošanai gultiņā, lai palielinātu bērna ērtības guļot un novērstu hipotermiju (ķermeņa temperatūras samazināšanos),

               —

               “bērnu guļammaiss” ir ar siltu materiālu oderēta vai polsterēta bērna auguma izmēra soma, kurā zīdaini ievieto, kamēr viņš guļ vai atrodas gultiņā, un kura izstrādāta tā, lai novērstu hipotermiju un nosmakšanu.

         2. pants
   Prasības
   Šā lēmuma pielikumā ir noteiktas īpašas drošuma prasības visiem 1. pantā minētajiem ražojumiem, kas jāiekļauj Eiropas standartos atbilstīgi Direktīvas 2001/95/EK 4. pantam.
   3. pants
   Stāšanās spēkā
   Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2010. gada 2. jūlijā

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         José Manuel BARROSO

      (1)  OV L 11, 15.1.2002., 4. lpp.

      (2)  http://ec.europa.eu/consumers/safety/projects/ongoing-projects_en.htm#project_results

      (3)  IDB All Injury Data, 2005–2007.

      (4)  “Ar aprūpes piederumiem saistītas traumas un nāves gadījumi bērniem, kas jaunāki par pieciem gadiem” (“Nursery product-related injuries and deaths among children under the age of five“), CPSC, 2009. gada februāris.

      (5)  http://www.securiteconso.org/article195.html

      (6)  http://www.cpsc.gov/cgi-bin/prod.aspx

      (7)  “Environment of infants during sleep and risk of sudden infant death“, British Medical Journal, 1996,
   “Changing concepts of SIDS: implications for infant sleeping environment and sleep position”, American Academy of Paediatrics, 2000. gada marts.
   „Sleep Environment and the risk of sudden Infant death in an urban population“, American Academy of Paediatrics, 2003. gada maijs.
   http://www.hc-sc.gc.ca/cps-spc/legislation/pol/bumper-bordure-eng.php

      (8)  „Risk and preventive factors for cot death in The Netherlands, a low-incidence country“, European Journal of Paediatrics, 1998. gada jūlijs.

      (9)  OV L 204, 21.7.1998., 37. lpp.

      PIELIKUMS

         ĪPAŠAS DROŠUMA PRASĪBAS ATTIECĪBĀ UZ BĒRNU GULTIŅU MATRAČIEM

      RISKI: galvenie ar šo ražojumu saistītie riski ir iesprūšana un uzliesmojamība.

         Drošuma prasības

      1.   Vispārējās drošuma prasības

      Preces neapdraud bērnu un aprūpētāju drošību un veselību, ja tās izmanto paredzētajā vai iespējamā veidā, ņemot vērā bērnu uzvedību. Ņem vērā lietotāju un viņu aprūpētāju spējas, jo īpaši tas attiecas uz precēm, kuras to funkciju, izmēru vai īpašību dēļ ir paredzētas bērniem, kas jaunāki par pieciem gadiem. Uzlīmēs uz ražojumiem vai uz to iepakojuma, kā arī tiem pievienotajās lietošanas pamācībās pievērš bērnu aprūpētāju uzmanību apdraudējumiem un kaitējuma riskiem saistībā ar lietošanu un tam, kā no tiem izvairīties.
      2.   Īpašas drošuma prasības

         Ķīmijas jomas prasības

      Bērnu gultiņu matrači atbilst ES tiesību aktiem.

         Ugunsdrošības un termiskās īpašības

      Gultiņu matrači nedrīkst būt bērna vidē esošs bīstams priekšmets, kas var aizdegties. Šā iemesla dēļ tiem jābūt no materiāliem, kas atbilst vismaz vienam no šādiem nosacījumiem:

                  —

                  tie nedeg, nonākot tiešā saskarē ar liesmām vai dzirkstelēm,

                  —

                  ja tie aizdegas, tad deg lēni ar nelielu liesmu izplatīšanās ātrumu.

            Turklāt degoši materiāli degšanas laikā neizdala toksiskus izgarojumus.
      Ķīmiskas vielas liesmas slāpēšanai jālieto pēc iespējas maz. Ja tiek izmantotas ķīmiskas vielas liesmas slāpēšanai, ražojumu toksicitāte to lietošanas un nolietoto ražojumu iznīcināšanas laikā nedrīkst apdraudēt lietotāju un aprūpētāju veselību un vidi.

         Fiziskās un mehāniskās īpašības

         Iesprūšanas riski spraugās vai atvērumos

      Lai novērstu ķermeņa, galvas un kakla iesprūšanu gultas pamatnē, gultiņu matrači pilnībā nosedz gultas pamatni un iztur spriedzi, ko izdara bērns, stāvot uz matrača vai staigājot pa gultu.
      Bērns nedrīkstētu būt spējīgs pacelt salokāma matrača daļas, kas viņam/viņai dotu iespēju piekļūt gultas pamatnei, tādējādi palielinot iesprūšanas risku.
      Ražojumi ir izstrādāti un ražoti tā, lai cik vien iespējams novērstu locekļu, kāju un roku iesprūšanu spraugās starp matraci un gultiņas malām.
      Lai novērstu bērna asfiksiju gadījumā, ja viņa galva vai ķermenis ir iesprūdis starp matraci un gultiņas malām, attālumam starp matraci un gultiņas malām jābūt ierobežotam, ņemot vērā vietu, kur matracim ir vislielākais spiediens uz gultiņas pamatni.

         Sapīšanās riski

      Auklu, lentu un sastāvdaļu, kas tiek izmantotas kā saites, garumam un cilpu lielumam jābūt ierobežotam, lai novērstu sapīšanās risku.

         Ārējas nosmakšanas riski

      Uz gultiņu matračiem neatrodas plastmasas uzlīmes, kuras bērns var noplēst, vai jebkādi citi necaurlaidīgi matrača slāņi, kas var aizsegt gan muti, gan degunu.
      Preces iepakojums nedrīkst izraisīt nosmakšanas risku, radot šķēršļus elpošanai caur elpceļiem.
      Lai novērstu nosmakšanas risku, ražojums nesatur tādu mīkstu matrača pildījumu, kas var ieņemt bērna sejas formu vai radīt izvirzījumus, kas var bloķēt elpceļus.

         Aizrīšanās un iekšējas nosmakšanas riski

      Gultiņu matrači nesatur atsevišķas vai sīkas daļiņas, kuras bērns var atdalīt, kuras pilnībā ietilpst bērna mutē un kuras var norīt.
      Gultiņu matrači nesatur sīkas daļiņas, kuras bērns var atdalīt un kuras var iestrēgt rīklē vai mutes dobuma aizmugurē. Pildījuma materiāls nav pieejams, īpaši kožot, un ir noturīgs pret bērna paredzamās lietošanas izraisītu spriedzi, ņemot vērā iespēju, ka šķiedras var izspiesties cauri šuvēm, un šuvju stiprumu.

         Bīstamas šķautnes

      Gultiņas matračiem nav asu šķautņu vai smaiļu. Atsperu stieplēm nav bīstamu smaiļu, un tās neizspiežas cauri matrača virsmai.

         Konstrukcijas integritāte

      Matrača materiālam piemīt tādas fizikālas īpašības, ka tas neizraisa iesprūšanas risku. Matrača pildījums nedrīkst pastāvīgi deformēties tādā veidā, ka apvalks kļūst vaļīgs.

         Īpaši brīdinājumi attiecībā uz preci

      Brīdinājumos un lietošanas instrukcijās, lai novērstu bērna izkrišanu no gultiņas, aprūpētājiem norāda matrača biezumu un tā atbilstošo izmēru (garums un platums), kas būtu piemērots bērna gultiņai, lai izvairītos no iesprūšanas.
      Lai novērstu nosmakšanu, instrukcijās vērš bērna aprūpētāju uzmanību uz briesmām, kas draud, uzliekot vienu uz otra divus vai vairāk matračus, lai palielinātu bērna ērtības.
      Jāiekļauj brīdinājumi par iespējamiem scenārijiem, kas var izraisīt aizdegšanos (piemēram, smēķēšana bērna gultiņas tuvumā).

         Higiēna

      Gultiņu matrači ir jāizstrādā atbilstoši higiēnas un tīrības prasībām, lai novērstu inficēšanās vai piesārņojuma risku.

         ĪPAŠAS DROŠUMA PRASĪBAS ATTIECĪBĀ UZ BĒRNU GULTIŅU AIZSARGAPMALĒM

      RISKI: galvenie ar šo ražojumu saistītie riski ir nožņaugšanās, iekšēja un ārēja nosmakšana un aizrīšanās.

         Drošuma prasības

      1.   Vispārējās drošuma prasības

      Preces nedrīkst apdraudēt bērnu drošību un veselību, ja tās izmanto paredzētajā vai iespējamā veidā, ņemot vērā bērnu uzvedību.
      Ņem vērā lietotāju un viņu aprūpētāju spējas, jo īpaši tas attiecas uz precēm, kuras to funkciju, izmēru vai īpašību dēļ ir paredzētas bērniem vecumā no sešiem līdz 18 mēnešiem.
      Uzlīmēs uz ražojumiem vai uz to iepakojuma, kā arī tiem pievienotajās lietošanas pamācībās pievērš bērnu aprūpētāju uzmanību apdraudējumiem un riskiem saistībā ar lietošanu un tam, kā no tiem izvairīties.
      2.   Īpašas drošuma prasības

         Ķīmijas jomas prasības

      Bērnu gultiņu aizsargapmales atbilst ES tiesību aktiem.

         Ugunsdrošības un termiskās īpašības

      Bērnu gultiņu aizsargapmales nerada uzliesmojamības riskus bērna vidē. Šā iemesla dēļ tām jābūt no materiāliem, kas atbilst vismaz vienam no šādiem nosacījumiem:

                  —

                  tie nedeg, nonākot tiešā saskarē ar liesmām vai dzirkstelēm,

                  —

                  ja tie aizdegas, tad deg lēni ar nelielu liesmu izplatīšanās ātrumu.

            Turklāt degoši materiāli degšanas laikā neizdala toksiskus izgarojumus.
      Ķīmiskas vielas liesmas slāpēšanai jālieto pēc iespējas maz. Ja tiek izmantotas ķīmiskas vielas liesmas slāpēšanai, ražojumu toksicitāte to lietošanas un nolietoto ražojumu iznīcināšanas laikā nedrīkst apdraudēt lietotāju un aprūpētāju veselību un vidi.

         Fiziskās un mehāniskās īpašības

         Mikrobioloģiskie riski

      Bērnu gultiņu aizsargapmales nerada mikrobioloģiskus riskus saistībā ar nepietiekamu dzīvnieku izcelsmes materiāla higiēnu.

         Iesprūšanas risks spraugās vai atvērumos

      Bērnu gultiņu aizsargapmales neizraisa bērna galvas vai kakla iesprūšanas risku cilpās, auklās vai citās stiprinājuma sastāvdaļās. Aizsargapmales nošuves un dekoratīvās daļas nekļūst vaļīgas, ja tās bērna paredzamās lietošanas laikā tiek pakļautas mehāniskai spriedzei, tādējādi neizraisot papildu risku locekļu, galvas un pirkstu iesprūšanai vai nepadarot pieejamu pildījumu (skatīt aizrīšanās riskus).

         Sapīšanās riski

      Aizsargapmalēm nav auklu vai cilpu, kurās varētu sapīties bērna kakls. Jāizvairās no cilpām, kurās varētu sapīties bērna roku vai kāju pirksti.

         Aizrīšanās un iekšējas nosmakšanas riski

      Gultiņu aizsargapmales nesatur atsevišķas vai sīkas daļiņas, kuras bērns var atdalīt, kuras pilnībā ietilpst bērna mutē un kuras var norīt.
      Aizsargapmales nesatur sīkas daļiņas, kuras bērns var atdalīt un kuras var palikt iestrēgušas rīklē vai mutes dobuma aizmugurē. Pildījuma materiāls nav pieejams, īpaši kožot, tas ir noturīgs pret bērna paredzamās lietošanas izraisītu spriedzi, ņemot vērā iespēju, ka šķiedras var izspiesties cauri šuvēm, un šuvju stiprumu. Pildījuma materiāls nesatur nekādus smagus vai asus piesārņotājus, piemēram, metāla daļiņas, naglas, adatas un lauskas.

         Ārējas nosmakšanas riski

      Uz ražojuma neatrodas plastmasas uzlīmes, kuras bērns var noplēst, vai jebkādi citi necaurlaidīgi aizsargapmaļu pārklājumi, kas var aizsegt gan muti, gan degunu.
      Preces iepakojums neizraisa nosmakšanas risku, radot šķēršļus elpošanai caur ārējiem elpceļiem.
      Lai novērstu nosmakšanas risku, ražojums nesatur tādus mīkstus materiālus, kas var ieņemt bērna sejas formu vai radīt izvirzījumus, kas var bloķēt elpceļus.

         Bīstamas šķautnes

      Gultiņu aizsargapmalēm nav asu šķautņu vai smaiļu. Tām nav smaiļu vai izvirzītu virsmu, kas varētu izraisīt caurduršanas risku.

         Aizsargfunkcija

      Gultiņu aizsargapmales ir izstrādātas un ražotas tā, lai tajās nebūtu tādu daļu, kuras bērns varētu izmantot kā atbalstu kājām, lai uz ražojuma uzkāptu.

         Riski, kas saistīti ar divu atsevišķu daļu izmatošanu kopā

      Gultiņu aizsargapmales nerada papildu iesprūšanas vai asfiksijas riskus, ja bērnam izdodas iebāzt galvu starp aizsargapmali un gultiņas malu.

         Īpaši brīdinājumi attiecībā uz preci

      Sniedz piemērotu informāciju par aizsargapmaļu pareizu nostiprināšanu pie gultiņas malām. Brīdinājumā norāda, ka aizsargapmales pareizi jāpiestiprina tā, lai stiprinājuma ierīcē nebūtu auklu un cilpu, kurās var iesprūst bērna galva un kakls. Brīdinājumos bērnu aprūpētāju uzmanību vērš uz riskiem, kas rodas, ja aizsargapmales nesader (lieluma vai modeļa dēļ) ar gultiņu un ja aizsargapmales nav pareizi piestiprinātas gultiņai.

         Higiēna

      Gultiņu aizsargapmales izstrādā un ražo tādā veidā, lai tās būtu viegli un pilnībā tīrāmas, novēršot inficēšanās vai piesārņojuma risku. Ražojums atbilst šim nosacījumam arī pēc mazgāšanas saskaņā ar ražotāja instrukcijām, un tas neatstāj traipus saskarē ar bērnu.

         ĪPAŠAS DROŠUMA PRASĪBAS ATTIECĪBĀ UZ PAKARINĀMĀM GULTIŅĀM ZĪDAIŅIEM

      RISKI: galvenie ar šo ražojumu saistītie riski ir iesprūšana, nosmakšana un ievainojumi konstrukcijas defektu vai nestabilitātes dēļ.

         Drošuma prasības

      1.   Vispārējās drošuma prasības

      Preces nedrīkst apdraudēt bērnu drošību un veselību, ja tās izmanto paredzētajā vai iespējamā veidā, ņemot vērā bērnu uzvedību.
      Ņem vērā lietotāju un viņu aprūpētāju spējas, jo īpaši tas attiecas uz precēm, kuras to funkciju, izmēru vai īpašību dēļ ir paredzētas bērniem, kas jaunāki par 12 mēnešiem.
      Uzlīmēs uz ražojumiem vai uz to iepakojuma, kā arī tiem pievienotajās lietošanas pamācībās pievērš bērnu aprūpētāju uzmanību apdraudējumiem un riskiem saistībā ar lietošanu un tam, kā no tiem izvairīties.
      2.   Īpašas drošuma prasības

         Ķīmijas jomas prasības

      Pakarināmas zīdaiņu gultiņas atbilst ES tiesību aktiem.

         Ugunsdrošības un termiskās īpašības

      Pakarināmas zīdaiņu gultiņas nerada uzliesmojamības riskus bērna vidē. Šā iemesla dēļ tām jābūt no materiāliem, kas atbilst vismaz vienam no šādiem nosacījumiem:

                  —

                  tie nedeg, nonākot tiešā saskarē ar liesmām vai dzirkstelēm,

                  —

                  ja tie aizdegas, tad deg lēni ar nelielu liesmu izplatīšanās ātrumu,

                  —

                  ja tie aizdegas, tad deg lēni un nerada liesmojošas atliekas vai kūstošas piles.

            Turklāt degoši materiāli degšanas laikā neizdala toksiskus izgarojumus.
      Ķīmiskas vielas liesmas slāpēšanai jālieto pēc iespējas maz. Ja tiek izmantotas ķīmiskas vielas liesmas slāpēšanai, ražojumu toksicitāte to lietošanas un nolietoto ražojumu iznīcināšanas laikā nedrīkst apdraudēt lietotāju un aprūpētāju veselību un vidi.

         Fiziskās un mehāniskās īpašības

         Iesprūšanas risks spraugās vai atvērumos

      Pakarināmas zīdaiņu gultiņas izstrādā un ražo tā, lai novērstu jebkādu bērna galvas, locekļu, roku un kāju iesprūšanu jebkura veidu spraugās.

         Risks saistībā ar kustīgajām daļām

      Pakarināmās zīdaiņu gultiņas izstrādā tā, lai novērstu gultā esošā bērna atsišanos pret rāmi vai citām istabas mēbelēm šūpošanas rezultātā.
      Pakarināmās zīdaiņu gultiņas izstrādā tā, lai ierobežotu gultas rotāciju, piemēram, to šūpojot.
      Pakarināmas zīdaiņu gultiņas nerada risku (piemēram, iesprūšanu) citiem bērniem (piemēram, māsām un brāļiem), kad tie pieskaras gultai.

         Nokrišanas risks

      Statīvs un gulta ir pietiekami stabili, lai novērstu pakarināmās gultiņas nejaušu apgāšanos, kas var izraisīt bērna izkrišanu. Bērna gultiņa saglabā stabilitāti, kad bērns tajā kustas vai kad gulta šūpojas piekares ierīces noteiktajā amplitūdā.
      Stiprinājuma ierīce neatdalās no balstošā stieņa vai līdzīgas ierīces.
      Piekares ierīce un tās sastāvdaļas iztur bērna kustības lietošanas laikā.

         Sapīšanās riski

      Pakarināmajām zīdaiņu gultiņām nav auklu vai cilpu, kuras varētu aptīties ap bērna kaklu. Bērns pakarināmajā gultiņā nav pakļauts riskam sapīties piekares ierīces un regulēšanas ierīces auklās un siksnās.

         Aizrīšanās un iekšējas nosmakšanas riski

      Pakarināmās zīdaiņu gultiņas nesatur atsevišķas vai sīkas daļiņas, kas pilnībā ietilpst bērna mutē un ko var norīt.
      Pakarināmās zīdaiņu gultiņas nesatur sīkas daļiņas, kuras bērns var atdalīt un kuras var iestrēgt rīklē vai mutes dobuma aizmugurē. Pildījuma materiāls nav pieejams, un tas iztur iedarbību, kas rodas no paredzamas bērna lietošanas (tostarp nokošanu).

         Ārējas nosmakšanas riski

      Uz ražojuma neatrodas plastmasas uzlīmes, kuras bērns var noplēst, vai jebkādi citi necaurlaidīgi pārklājumi, kas var aizsegt gan muti, gan degunu.
      Preces iepakojums neizraisa nosmakšanas risku, radot šķēršļus elpošanai caur ārējiem elpceļiem. Lai novērstu nosmakšanu, ražojums nesatur tādus mīkstus materiālus, kas var ieņemt bērna sejas formu vai radīt izvirzījumus, kas var bloķēt elpceļus.

         Bīstamas šķautnes

      Pakarināmām zīdaiņu gultiņām nav asu šķautņu vai smaiļu. Pieejamās šķautnes un stūri ir noapaļoti un noslīpēti.
      Ražojumam nav tādu uz āru izvirzītu daļu, uz kurām bērns var uzkrist un gūt ievainojumu.
      Ražojumam nav tādu smaiļu vai izvirzītu virsmu, kas varētu izraisīt caurduršanas risku.

         Konstrukcijas integritāte

      Piekares ierīces deformācija un regulēšanas ierīces noslīdēšana ir ierobežota, lai novērstu nokrišanu vai triecienu no gultas.
      Pakarināmās zīdaiņu gultiņas nošuves un dekoratīvās daļas nekļūst vaļīgas, ja tās bērna paredzamās lietošanas laikā tiek pakļautas mehāniskai spriedzei, neizraisot papildu risku locekļu, galvas un pirkstu iesprūšanai.
      Bērna ķermeņa svars kustībā nerada spraugas vai nepārveido esošās spraugas, izraisot pirkstu, roku un kāju iesprūšanu.
      Lai izvairītos no pakarināmās zīdaiņu gultiņas sabrukšanas un sastāvdaļu salūšanas (statīvs, stiprinājuma un piekares ierīces), kas var izraisīt fiziskus ievainojumus, pakarināmās gultiņas ir noturīgas pret mehānisku spriedzi, kam tās pakļautas lietošanas laikā visu ražojuma kalpošanas ilgumu.

         Īpaši brīdinājumi attiecībā uz preci

      Brīdinājumos un instrukcijās bērnu aprūpētāju uzmanība tiek vērsta uz to, ka drošai gultiņas piestiprināšanai un noregulēšanai vajadzīgas atbilstošas prasmes. Brīdinājumiem jāsatur arī šāda informācija:

                  —

                  bērns var tikt ievainots, ja šūpošanas amplitūda ir pārāk liela (piemēram, bērns var atsisties pret gultiņas rāmi vai gultiņa var atsisties pret citām mēbelēm),

                  —

                  pakarināmās gultiņas var radīt risku citiem bērniem,

                  —

                  citi bērni var radīt papildu riskus (piemēram, cenšoties atbalstīties uz gultas),

                  —

                  pakarināmām gultiņām jābūt ierīkotām uz plakanām virsmām,

                  —

                  jāizvairās no pakarināmo gultiņu izmantošanas gulēšanai naktī,

                  —

                  pakarināmās gultiņas nedrīkst lietot, kad bērns ir spējīgs piecelties rāpus vai sēdus bez palīdzības. Precīzi jānorāda vecuma grupa, kurai piemērots šis ražojums (bērni, kas jaunāki par 12 mēnešiem).

         Higiēna

      Pakarināmās gultiņas izstrādā un ražo tādā veidā, lai tās būtu viegli un pilnībā tīrāmas, novēršot inficēšanās vai piesārņojuma risku.

         ĪPAŠAS DROŠUMA PRASĪBAS ATTIECĪBĀ UZ BĒRNIEM PAREDZĒTAJĀM DŪNU SEGĀM

      RISKI: galvenie ar šo ražojumu saistītie riski ir nosmakšana un hipertermija (pārkaršana), kas bieži saistīta ar zīdaiņu pēkšņās nāves sindromu.

         Drošuma prasības

      1.   Vispārējās drošuma prasības

      Preces nedrīkst apdraudēt bērnu drošību un veselību, ja tās izmanto paredzētajā vai iespējamā veidā, ņemot vērā bērnu uzvedību.
      Uzlīmēs uz ražojumiem vai uz to iepakojuma, kā arī tiem pievienotajās lietošanas pamācībās pievērš bērnu aprūpētāju uzmanību apdraudējumiem un riskiem saistībā ar lietošanu un tam, kā no tiem izvairīties.
      2.   Īpašas drošuma prasības

         Ķīmijas jomas prasības

      Dūnu segas bērniem atbilst ES tiesību aktiem.

         Ugunsdrošības un termiskās īpašības

      Dūnu segas nerada uzliesmojamības riskus bērna vidē.
      Šā iemesla dēļ tām jābūt no materiāliem, kas atbilst vismaz vienam no šādiem nosacījumiem:

                  —

                  tie nedeg, nonākot tiešā saskarē ar liesmām vai dzirkstelēm,

                  —

                  ja tie aizdegas, tad deg lēni ar nelielu liesmu izplatīšanās ātrumu.

            Turklāt degoši materiāli degšanas laikā neizdala toksiskus izgarojumus.
      Ķīmiskas vielas liesmas slāpēšanai jālieto pēc iespējas maz. Ja tiek izmantotas ķīmiskas vielas liesmas slāpēšanai, ražojumu toksicitāte to lietošanas un nolietoto ražojumu iznīcināšanas laikā nedrīkst apdraudēt lietotāju un aprūpētāju veselību un vidi.

         Hipertermijas (pārkaršanas) risks

      Brīdinājumos un instrukcijās aicina bērnu aprūpētājus pievērt uzmanību tās istabas temperatūrai, kurā ražojumu lieto, lai novērstu hipertermiju.

         Fiziskās un mehāniskās īpašības

         Mikrobioloģiskie riski

      Dūnu segas bērniem nerada mikrobioloģiskus riskus saistībā ar nepietiekamu dzīvnieku izcelsmes materiāla higiēnu.

         Iesprūšanas risks spraugās vai atvērumos

      Dūnu segu nošuves un dekoratīvās daļas nekļūst vaļīgas, ja tās bērna paredzamās lietošanas laikā tiek pakļautas mehāniskai spriedzei, tādējādi neizraisot iesprūšanas risku (īpaši pirkstu iesprūšanu).

         Sapīšanās riski

      Bērniem paredzētajām dūnu segām nav auklu vai cilpu, kuras var aptīties ap bērna kaklu.

         Aizrīšanās un iekšējas nosmakšanas riski

      Bērniem paredzētās dūnu segas nesatur atsevišķas vai sīkas daļiņas, kas pilnībā ietilpst bērna mutē un ko var norīt. Bērniem paredzētās dūnu segas nesatur sīkas daļiņas, kuras bērns var atdalīt un kuras var iestrēgt rīklē vai mutes dobuma aizmugurē. Pildījuma materiāls nav pieejams un nesatur nekādus smagus vai asus piesārņotājus, piemēram, metāla daļiņas, naglas, adatas un lauskas. Pildījums ir noturīgs pret bērna paredzamās lietošanas izraisītu spriedzi (tostarp nokošanu), ņemot vērā iespēju, ka šķiedras var izspiesties cauri šuvēm, un šuvju stiprumu.

         Ārējas nosmakšanas riski

      Uz bērniem paredzētas dūnu segas neatrodas plastmasas uzlīmes, kuras bērns var noplēst, vai jebkādi citi necaurlaidīgi pārklājumi, kas var aizsegt gan muti, gan degunu.
      Ražojuma iepakojums neizraisa nosmakšanas risku, radot šķēršļus elpošanai caur ārējiem elpceļiem.
      Bērnam ir jābūt spējīgam elpot un saņemt pietiekami daudz gaisa arī tad, ja dūnu sega pārklāj viņa/viņas seju gulēšanas laikā.

         Īpaši brīdinājumi attiecībā uz preci

      Brīdinājumos un lietošanas instrukcijas jāvērš bērnu aprūpētāju uzmanība uz nopietnu nosmakšanas risku, ja ar dūnu segu sedz bērnu, kas jaunāks par četriem mēnešiem.
      Minimālais ieteicamais lietošanas vecums ir deviņi mēneši.
      Jāsniedz arī informācija par attiecīgo bērna gultiņas izmēru, kurā dūnu sega tiks lietota.
      Sniedz arī brīdinājumus saistībā ar istabas temperatūru (skatīt hipertermijas riskus).

         Higiēna

      Bērniem paredzētās dūnu segas izstrādā un ražo tādā veidā, lai tās būtu viegli un pilnībā tīrāmas, novēršot inficēšanās vai piesārņojuma risku. Ražojums atbilst šim nosacījumam arī pēc mazgāšanas saskaņā ar ražotāja instrukcijām, un tas neatstāj traipus saskarē ar bērnu.

         ĪPAŠAS DROŠUMA PRASĪBAS ATTIECĪBĀ UZ BĒRNU GUĻAMMAISIEM

      RISKI: galvenais risks saistībā ar šo ražojumu ir aizrīšanās ar sīkām daļiņām un iesprūšana guļammaisā.

         Drošuma prasības

      1.   Vispārējās drošuma prasības

      Preces nedrīkst apdraudēt bērnu drošību un veselību, ja tās izmanto paredzētajā vai iespējamā veidā, ņemot vērā bērnu uzvedību.
      Uzlīmēs uz ražojumiem vai uz to iepakojuma, kā arī tiem pievienotajās lietošanas pamācībās pievērš bērnu aprūpētāju uzmanību apdraudējumiem un kaitējuma riskiem saistībā ar lietošanu un tam, kā no tiem izvairīties.
      2.   Īpašas drošuma prasības

         Ķīmijas jomas prasības

      Bērnu guļammaisi atbilst ES tiesību aktiem.

         Ugunsdrošības un termiskās īpašības

      Bērnu guļammaisi nerada uzliesmojamības riskus bērna vidē.
      Šā iemesla dēļ tiem jābūt no materiāliem, kas atbilst vismaz vienam no šādiem nosacījumiem:

                  —

                  tie nedeg, nonākot tiešā saskarē ar liesmām vai dzirkstelēm,

                  —

                  ja tie aizdegas, tad deg lēni ar nelielu liesmu izplatīšanās ātrumu.

            Turklāt degoši materiāli degšanas laikā neizdala toksiskus izgarojumus.
      Ķīmiskas vielas liesmas slāpēšanai jālieto pēc iespējas maz. Ja tiek izmantotas ķīmiskas vielas liesmas slāpēšanai, ražojumu toksicitāte to lietošanas un nolietoto ražojumu iznīcināšanas laikā nedrīkst apdraudēt lietotāju un aprūpētāju veselību un vidi.

         Hipertermijas (pārkaršanas) risks

      Brīdinājumos un instrukcijās aicina bērnu aprūpētājus pievērt uzmanību tās istabas temperatūrai, kurā ražojumu lieto, lai novērstu hipertermiju.

         Fiziskās un mehāniskās īpašības

         Iesprūšanas risks spraugās vai atvērumos

      Guļammaisa nošuves un dekoratīvās daļas nekļūst vaļīgas, ja tās bērna paredzamās lietošanas laikā tiek pakļautas mehāniskai spriedzei, tādējādi neizraisot iesprūšanas risku (īpaši pirkstu iesprūšanu). Turklāt galvas un roku atvērumu izmēram jābūt tādam, lai bērns neieslīdētu guļammaisā.

         Konstrukcijas integritāte

      Stiprinājumi ir droši, lai bērns neieslīdētu guļammaisā. Šuves un stiprinājumi ir noturīgi pēc mazgāšanas saskaņā ar ražotāja instrukcijām.

         Sapīšanās riski

      Guļammaisiem nav auklu vai cilpu, kuras varētu aptīties ap bērna kaklu.

         Aizrīšanās un iekšējas nosmakšanas riski

      Bērnu guļammaisi nesatur atsevišķas vai sīkas daļiņas, kuras bērns var atdalīt, kuras pilnībā ietilpst bērna mutē un kuras var norīt. Guļammaisi nesatur sīkas daļiņas, kuras bērns var atdalīt un kuras var iestrēgt rīklē vai mutes dobuma aizmugurē. Pildījums nav pieejams un ir noturīgs pret bērna paredzamās lietošanas izraisītu spriedzi (tostarp nokošanu), ņemot vērā iespēju, ka šķiedras var izspiesties cauri šuvēm, un šuvju stiprumu.

         Ārējas nosmakšanas riski

      Uz bērnu guļammaisa neatrodas plastmasas uzlīmes, kuras bērns var noplēst, un jebkādi citi necaurlaidīgi pārklājumi, kas var aizsegt gan muti, gan degunu.
      Ražojuma iepakojums neizraisa nosmakšanas risku, radot šķēršļus elpošanai caur ārējiem elpceļiem.
      Bērnam ir jābūt spējīgām elpot arī tad, ja guļammaiss pārklāj viņa/viņas seju gulēšanas laikā.

         Bīstamas šķautnes

      Bērnu guļammaisiem nav asu šķautņu vai smaiļu.

         Īpaši brīdinājumi attiecībā uz preci

      Brīdinājumos un instrukcijās bērnu aprūpētāji jāinformē par to, ka jāizvēlas bērna vecumam un augumam atbilstīgs guļammaiss.
      Sniedz arī brīdinājumus saistībā ar istabas temperatūru (skatīt hipertermijas riskus).

         Higiēna

      Bērnu guļammaisus izstrādā un ražo tādā veidā, lai tie būtu viegli un pilnībā tīrāmi, novēršot inficēšanās vai piesārņojuma risku. Ražojums atbilst šim nosacījumam arī pēc mazgāšanas saskaņā ar ražotāja instrukcijām, un tas nerada traipus saskarē ar bērnu.