title: Eiropas Parlamenta Lēmums (2009. gada 23. aprīlis) par Eiropas Savienības 2007. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, I iedaļa - Eiropas Parlaments

text:
               26.9.2009

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 255/1

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS
   (2009. gada 23. aprīlis)
   par Eiropas Savienības 2007. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, I iedaļa – Eiropas Parlaments
   (2009/628/EK, Euratom)
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Eiropas Savienības 2007. finanšu gada vispārējo budžetu (1),

               —

               ņemot vērā Eiropas Kopienu galīgos gada pārskatus par 2007. finanšu gadu – I sējums (SEC(2008) 2359 – C6-0416/2008) (2),

               —

               ņemot vērā 2007. finanšu gada pārskatu par budžeta un finanšu pārvaldību, I iedaļa – Eiropas Parlaments (3),

               —

               ņemot vērā iekšējā revidenta 2007. gada pārskatu,

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas gada pārskatu par 2007. finanšu gada budžeta izpildi, kuram pievienotas pārbaudīto iestāžu atbildes (4),

               —

               ņemot vērā deklarāciju par pārskatu ticamību, kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību (5), ko Revīzijas palāta iesniegusi saskaņā ar EK līguma 248. pantu,

               —

               ņemot vērā EK līguma 272. pantu un 275. panta 10. punktu, kā arī Euratom līguma 179.a pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (6), un it īpaši tās 145., 146. un 147. pantu,

               —

               ņemot vērā 13. pantu iekšējos noteikumos par Eiropas Parlamenta budžeta izpildi (7),

               —

               ņemot vērā Finanšu regulas 147. panta 1. punktu, saskaņā ar kuru visas Kopienas iestādes atbilstoši rīkojas, lai veiktu pasākumus attiecībā uz konstatējumiem, kas pievienoti Eiropas Parlamenta lēmumam par budžeta izpildes apstiprināšanu,

               —

               ņemot vērā 2006. gada 15. marta rezolūciju par 2007. gada budžeta procedūras II, IV, V, VI, VII, VIII(A) un VIII(B) iedaļas un Eiropas Parlamenta 2007. gada budžeta procedūras provizoriskā tāmes projekta (I iedaļa) pamatnostādnēm (8),

               —

               ņemot vērā Reglamenta 71. pantu, 74. panta 3. punktu un V pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A6-0184/2009),

               A.

               tā kā Revīzijas palāta norāda, ka attiecībā uz administratīvajiem izdevumiem 2007. gadā visas iestādes apmierinoši īstenoja Finanšu regulā paredzētās pārraudzības un kontroles sistēmas, un pārbaudītajos darījumos nebija būtisku kļūdu (9);

               B.

               tā kā ģenerālsekretārs 2008. gada 3. jūnijā apliecināja, ka guvis pamatotu pārliecību par to, ka Parlamenta budžets ir izpildīts saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principiem un ka ieviestā kontroles sistēma nodrošina pakārtoto darījumu likumību un pareizību,

               1.

               sniedz Eiropas Parlamenta priekšsēdētājam apstiprinājumu par Eiropas Parlamenta 2007. finanšu gada vispārējā budžeta izpildi;

               2.

               izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, nosūtīt Padomei, Komisijai, Tiesai, Revīzijas palātai, Eiropas Ombudam un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam, kā arī nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Hans-Gert PÖTTERING

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV L 77, 16.3.2007.

      (2)  OV C 287, 10.11.2008., 1. lpp.

      (3)  OV C 148, 13.6.2008., 1. lpp.

      (4)  OV C 286, 10.11.2008., 1. lpp.

      (5)  OV C 287, 10.11.2008., 111. lpp.

      (6)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (7)  PE 349.540/Bur/ann/def.

      (8)  OV C 291 E, 30.11.2006., 311. lpp.

      (9)  OV C 286, 10.11.2008., 11.6. punkts.
   EIROPAS PARLAMENTA REZOLŪCIJA
   (2009. gada 23. aprīlis)
   ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no Lēmuma par Eiropas Savienības 2007. gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, I iedaļa – Eiropas Parlaments
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Eiropas Savienības 2007. finanšu gada vispārējo budžetu (1),

               —

               ņemot vērā Eiropas Kopienu galīgos gada pārskatus par 2007. finanšu gadu – I sējums (SEC(2008) 2359 – C6-0416/2008) (2),

               —

               ņemot vērā 2007. finanšu gada pārskatu par budžeta un finanšu pārvaldību, I iedaļa – Eiropas Parlaments (3),

               —

               ņemot vērā iekšējā revidenta 2007. gada pārskatu,

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas gada pārskatu par 2007. finanšu gada budžeta izpildi, kuram pievienotas pārbaudīto iestāžu atbildes (4),

               —

               ņemot vērā deklarāciju par pārskatu ticamību, kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību (5), ko Revīzijas palāta iesniegusi saskaņā ar EK līguma 248. pantu,

               —

               ņemot vērā EK līguma 272. panta 10. punktu un 275. pantu, kā arī Euratom līguma 179.a pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (6), un it īpaši tās 145., 146. un 147. pantu,

               —

               ņemot vērā 13. pantu iekšējos noteikumos par Eiropas Parlamenta budžeta izpildi (7),

               —

               ņemot vērā Finanšu regulas 147. panta 1. punktu, saskaņā ar kuru visas Kopienas iestādes atbilstoši rīkojas, lai veiktu pasākumus attiecībā uz konstatējumiem, kas pievienoti Eiropas Parlamenta lēmumam par budžeta izpildes apstiprināšanu,

               —

               ņemot vērā 2006. gada 15. marta rezolūciju par 2007. gada budžeta procedūras II, IV, V, VI, VII, VIII(A) un VIII(B) iedaļas un Eiropas Parlamenta 2007. gada budžeta procedūras provizoriskā tāmes projekta (I iedaļa) pamatnostādnēm (8),

               —

               ņemot vērā Reglamenta 71. pantu, 74. panta 3. punktu un V pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A6-0184/2009),

               A.

               tā kā Revīzijas palāta norāda, ka attiecībā uz administratīvajiem izdevumiem 2007. gadā visas iestādes apmierinoši īstenoja Finanšu regulā paredzētās pārraudzības un kontroles sistēmas, un pārbaudītajos darījumos nebija būtisku kļūdu (9);

               B.

               tā kā ģenerālsekretārs 2008. gada 3. jūnijā apliecināja, ka guvis pamatotu pārliecību par to, ka Parlamenta budžets ir izpildīts saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principiem un ka ieviestā kontroles sistēma nodrošina pakārtoto darījumu likumību un pareizību,

         Nozīmīgākās izmaiņas Parlamenta budžeta pārvaldībā 2004.–2009. gada parlamenta sasaukuma laikā

               1.

               atgādina, ka šī budžeta izpildes apstiprināšana būs pēdējā 2004.–2009. gada parlamenta sasaukuma laikā un ka šajā laikposmā ir noticis daudz izmaiņu ES budžeta pārvaldībā kopumā un Parlamenta budžeta pārvaldībā – jo īpaši;

               2.

               atgādina, ka šī parlamenta sasaukuma laikā tika pilnībā ieviesta un 2008. gadā no jauna pārskatīta jaunā Finanšu regula, kas izraisīja ievērojamas izmaiņas finanšu pārvaldībā, it īpaši tādējādi, ka iepirkuma noteikumi kļuva stingrāki un tika uzlabota finanšu procedūru kontroles ķēdes struktūra, palielinot kredītrīkotāju atbildību un decentralizējot finanšu kontroli; norāda, ka šīs izmaiņas jau ir izraisījušas nepieciešamību pēc papildu kvalificēta personāla un administratīvā darba un Parlamenta ģenerāldirektori ir atzinuši to efektivitāti pareizas finanšu pārvaldības uzlabošanā;

               3.

               tomēr norāda, ka Finanšu regulu varētu būt jāpārskata vēl pamatīgāk, jo vairākas procedūras ir izrādījušās pārāk apgrūtinošas Parlamenta dienestu darbā; pauž nožēlu, ka tas ir palielinājis izņēmumu piemērošanu (kā norādīts gada darbības pārskatu pielikumos);

               4.

               atgādina, ka jaunā Finanšu regula, kuras dēļ ir ievērojami jāpalielina īpaši kvalificētu darbinieku skaits, stājās spēkā vienlaikus ar pārskatītajiem Civildienesta noteikumiem un Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību (10), tādējādi apgrūtinot Parlamenta administrācijas darbu;

               5.

               atgādina, ka 2004. gadā ES pievienojās 10 dalībvalstis un 2007. gadā – Bulgārija un Rumānija, un tas bija galvenais iemesls darbinieku skaita pieaugumam no 4 6622004. gada 1. janvārī (visās kategorijas) līdz 6 101 darbiniekiem 2008. gada 31. decembrī; tādēļ atzinīgi vērtē Parlamenta administrācijas centienus ātri integrēt šo lielo skaita pieaugumu; turklāt norāda, ka gandrīz visas papildu amata vietas ir saistītas ar paplašināšanās izraisītajām sekām un ka to darbinieku skaita neto pieaugums, kuri nav saistīti ar paplašināšanos, ir tikai 1,2 %;

               6.

               norāda, ka 2007. gadā 99,99 % maksājumu no parlamentārās palīdzības piemaksas tika atzīti par pienācīgi pamatotiem un ka šī īpatsvara pieaugumu noteica uzlabotās procedūras, ko Prezidijs pieņēmis attiecībā uz apliecinošajiem dokumentiem, kā arī administrācijas ievērojamās pūles un izpratnes pieaugums deputātu vidū;

               7.

               uzsver, ka pirmo reizi kopš Parlamenta izveides dalībvalstis spēja vienoties par Eiropas Parlamenta deputātu nolikumu; šis nolikums ļaus ieviest vienādu atalgojumu un apdrošināšanu deputātiem un izbeigs ievērojamās atšķirības starp dalībvalstu maksātajām algām, kā arī izveidos pārredzamu visu piemaksu un atalgojuma veidu sistēmu;

               8.

               atgādina, ka deputātu palīgu statusu reglamentējošu noteikumu pieņemšana bija viena no rezolūcijā par 2007. gada budžeta pamatnostādnēm uzsvērtajām prioritātēm; tādēļ atzinīgi vērtē to, ka Padome 2008. gada 19. decembrī pieņēma Parlamenta grozīto Komisijas priekšlikumu (COM(2008) 786) (11); uzskata, ka tā stāšanās spēkā 2009. gada jūlijā dos iespēju ievērojami palielināt šo līdzekļu izlietojuma pārredzamību un nodrošināt deputātu palīgu sociālo un darba tiesību pilnīgu ievērošanu;

         Pārskats par budžeta un finanšu pārvaldību (12)

               9.

               konstatē, ka 2007. gadā Parlamenta ieņēmumi bija EUR 144 449 007 (2006. gadā – EUR 126 126 604);

         2007. gada galīgie pārskati (EUR)

               10.

               konstatē, ka Parlamenta 2007. finanšu gada kontu slēgšanas brīdī galīgie skaitļi bija šādi:

                           a)   Pieejamās apropriācijas

                           2007. gada apropriācijas

                           1 397 460 174

                           neautomātiskie pārnesumi no 2006. finanšu gada

                           4 817 000

                           automātiskie pārnesumi no 2006. finanšu gada

                           188 746 822,24

                           2007. gada piešķirto ieņēmumu apropriācijas

                           42 522 400,66

                           piešķirto ieņēmumu apropriācijas, kas pārnestas no 2006. finanšu gada

                           34 640 774,58

                           Kopā

                           1 668 187 171,48

                           b)   Apropriāciju izlietojums 2007. finanšu gadā

                           saistības

                           1 594 372 252,26

                           veiktie maksājumi

                           1 329 131 440,46

                           piešķirto ieņēmumu apropriācijas: atlikušie maksājumi un apropriācijas, par kurām nav uzņemtas saistības

                           263 564 514,64

                           uz nākamo gadu pārnestās apropriācijas, tostarp piešķirto ieņēmumu apropriācijas

                           263 564 514,64

                           anulētās apropriācijas

                           31 691 180,38

                           c)   Budžeta ieņēmumi

                           2007. gadā saņemts

                           144 449 007,32

                                       d)

                                       Kopējā bilance 2007. gada 31. decembrī

                           1 788 830 683

               11.

               norāda, ka Parlamenta 2007. gada sākotnējā budžetā apstiprināto apropriāciju kopsumma bija EUR 1 397 460 174, kas ir par 6 % vairāk salīdzinājumā ar 2006. gada budžetu (EUR 1 321 600 000), un ka 2007. gadā netika veikti budžeta grozījumi;

               12.

               norāda, ka Parlaments – tā vietā, lai atmaksātu neizlietotos līdzekļus dalībvalstīm – līdzīgi kā iepriekšējos gados nolēma gada beigās veikt vispārēju pārvietojumu no dažādām budžeta pozīcijām kopumā EUR 25 000 000 apmērā (2006. gadā – EUR 37 246 425), lai iegādātos ēku Vīnē Eiropas nama izveidei kopīgi ar Komisiju; tomēr norāda, ka 2007. gada 24. aprīļa rezolūcijā par Eiropas Savienības 2005. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu (13) Parlaments budžeta skaidrības nolūkā pieprasīja ar ēkām saistītos izdevumus iekļaut budžetā, bet ne finansēt ar vispārēja pārvietojuma palīdzību;

               13.

               atzinīgi vērtē to, ka pārskats par budžeta un finanšu pārvaldību saskaņā ar iepriekšējās rezolūcijās par budžeta izpildes apstiprināšanu izvirzītajām prasībām ir kļuvis par skaidru un pārredzamu Parlamenta finanšu pārvaldības izklāstu attiecīgajā finanšu gadā;

         Parlamenta pārskati

               14.

               norāda, ka galīgajiem pārskatiem pievienotajā apliecinājumā Parlamenta grāmatvedis pauž pamatotu pārliecību par to, ka pārskati skaidri un patiesi atspoguļo Parlamenta finanšu stāvokli visos būtiskajos aspektos; norāda arī uz grāmatveža konstatējumu, ka viņa uzmanības lokā nav nonākuši jautājumi, par kuriem būtu jāiekļauj atrunas;

               15.

               atgādina Parlamenta priekšsēdētāja lēmumu par 2007. finanšu gada pārskatu apstiprināšanu;

               16.

               konstatē, ka 2007. finanšu gada saimnieciskais rezultāts bija negatīvs EUR 209 985 279 apmērā, kas galvenokārt izskaidrojams ar saistību palielināšanos par EUR 256 095 000 saistībā ar noteikumu par pamatpensiju izmaksu tieši no Parlamenta budžeta atsevišķām deputātu kategorijām saskaņā ar Noteikumu par Parlamenta deputātu izdevumiem un piemaksām III pielikumu;

               17.

               aicina ģenerālsekretāru norādīt, aptuveni cik liela būs deputātu pensijām paredzētā summa pēc Deputātu nolikuma stāšanās spēkā un kā šī summa tiks iegrāmatota Parlamenta bilancē;

               18.

               norāda, ka bilances pielikumos Parlamenta īpašumā esošās ēkas pēc amortizācijas ir novērtētas EUR 1 015 159 978 apmērā salīdzinājumā ar kopējo iegādes summu EUR 1 650 945 693; prasa ģenerālsekretāram sniegt pārskatu par katras Parlamenta īpašumā esošās ēkas pašreizējo tirgus vērtību, salīdzinot to ar iegādes cenu;

         Ģenerālsekretāra ticamības deklarācija

               19.

               atzinīgi vērtē ģenerālsekretāra 2008. gada 3. jūnija paziņojumu, kurā viņš kā galvenais deleģētais kredītrīkotājs apliecināja, ka ir guvis pamatotu pārliecību par to, ka Parlamenta budžets ir izpildīts saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principiem un ka ieviestā kontroles sistēma nodrošina pakārtoto darījumu likumību un pareizību;

               20.

               tomēr norāda uz viņa ticamības deklarācijā iekļauto konstatējumu, ka regulējums, kas attiecas uz parlamentārajām piemaksām, tostarp parlamentārās palīdzības piemaksām, ir kļuvis tik sarežģīts, ka tā īstenošanai praksē ir daudz trūkumu, un šī iemesla dēļ viņš ir nācis klajā ar iniciatīvu jaunas sistēmas izveidei, kura varētu stāties spēkā līdz 2009. gada jūlijam;

         Ģenerāldirektoru darbības pārskati

               21.

               ar gandarījumu konstatē, ka visi ģenerāldirektori attiecībā uz viņu dienestu 2007. gada budžeta izpildi spēja sniegt ticamības deklarāciju bez atrunām;

               22.

               apzinās, ka darbības pārskati ir iekšējs pārvaldības instruments, kura galvenais mērķis ir sniegt ģenerālsekretāram skaidru pārskatu par administrācijas darbu un it īpaši par iespējamiem trūkumiem;

               23.

               norāda, ka katra ģenerāldirektorāta darbības pārskata pielikumā ir iekļauts izņēmumu saraksts, kurā norādītas atkāpes no Finanšu regulas un tai pakārtotiem noteikumiem; pauž bažas, ka šādu izņēmumu kopējais skaits ievērojami pārsniedz to līdzekļu pieprasījumu vidējo skaitu gadā, kurus laikā līdz 2003. gadam noraidīja atbilstoši nepārskatītajai Finanšu regulai, kad visus darījumus bija jāapstiprina finanšu kontrolierim;

         Revīzijas palātas ziņojums par 2007. gadu

               24.

               norāda uz Revīzijas palātas konstatējumu, ka attiecībā uz administratīvajiem izdevumiem 2007. gadā visas iestādes apmierinoši īstenoja Finanšu regulā paredzētās pārraudzības un kontroles sistēmas, un pārbaudītajos darījumos nebija būtisku kļūdu;

               25.

               pieņem zināšanai Revīzijas palātas 2007. gada pārskatā attiecībā uz Parlamentu iekļautos īpašos konstatējumus un Parlamenta atbildes, kas attiecas uz reizināšanas koeficientu, ko piemēro darbinieku algām pēc pārskatīto Civildienesta noteikumu pieņemšanas 2004. gada 1. maijā, un maksājumiem par 2008. gadā D5 ēkā uzstādāmajām augstas izšķirtspējas apraides kamerām, kas 2007. gadā veikti no tām apropriācijām, kuras pārnestas no 2006. gada;

               26.

               vēl pieņem zināšanai to gada pārskata daļu, kurā minēti pasākumi, kas veikti pēc iepriekšējos pārskatos formulētajiem apsvērumiem attiecībā uz ierēdņu komandējumos radušos izmitināšanas izmaksu atlīdzināšanu pēc vienotas likmes, apliecinošiem dokumentiem saistībā ar parlamentārās palīdzības piemaksas izmantošanu un – saistībā ar papildu brīvprātīgo pensiju shēmu – nepieciešamību pieņemt skaidrus noteikumus, kuros būtu definēti Eiropas Parlamenta un shēmas dalībnieku pienākumi un atbildība līdzekļu nepietiekamības gadījumā;

               27.

               ņem vērā Parlamenta sniegtās atbildes pretrunīgajā procedūrā ar Revīzijas palātu;

         Ģenerālsekretāra veiktie pasākumi saistībā ar iepriekšējā gada rezolūciju par budžeta izpildes apstiprināšanu

               28.

               atzinīgi vērtē Prezidija 2008. gada 10. marta, 2008. gada 19. maija un 2008. gada 7. jūlija lēmumus par deputātu nolikuma īstenošanas noteikumiem un parlamentārās palīdzības piemaksu, kuri ir tieša rīcība, reaģējot uz ieteikumiem, kas tika sniegti saistībā ar 2006. gada budžeta izpildes apstiprināšanu; turklāt atzinīgi vērtē priekšsēdētāja apņemšanos īstenot šos lēmumus;

               29.

               atgādina, ka saskaņā ar Finanšu regulas 147. panta 1. punktu Komisijai un pārējām iestādēm ir atbilstoši jārīkojas, lai veiktu pasākumus saistībā ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no Parlamenta lēmuma par budžeta izpildes apstiprināšanu;

               30.

               tādēļ izsaka pateicību ģenerālsekretāram par iepriekšējā gada rezolūcijā par budžeta izpildes apstiprināšanu prasīto ziņojumu savlaicīgu iesniegšanu pirms 2007. gada budžeta izpildes apstiprinājuma procedūras sākuma;

               31.

               norāda uz Juridiskā dienesta 2008. gada 29. aprīļa secinājumu (SJ 775/06) attiecībā uz tiem punktiem Parlamenta 2008. gada 22. aprīļa rezolūcijā par 2006. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu, kas attiecas uz brīvprātīgo pensiju shēmu, proti: “Prezidijam ir pilnvaras un pienākumi, kas noteikti Parlamenta Reglamentā. Tādēļ Prezidija kompetencē ir izlemt, vai tas vēlas noraidīt vai apstiprināt parlamentārās asamblejas vēlmi, kas pausta 2008. gada 22. aprīļa rezolūcijā”; tomēr uzskata, ka šis secinājums, kas izriet no Parlamenta Reglamenta, nav pilnībā savienojams ar Finanšu regulas 147. panta 1. punkta saturu, kas pamatojas uz EK līguma 276. pantu;

         Iekšējā revidenta uzklausīšana

               32.

               norāda, ka atbildīgās komitejas un iekšējā revidenta 2009. gada 20. janvāra sanāksmē, kura bija atklāta, Web TV pārraidīta sanāksme un kurā iekšējais revidents sniedza gada pārskatu un paskaidroja, ka 2007. gadā viņš ir sagatavojis 18 ziņojumus vai ziņojumu projektus par tādiem jautājumiem kā:

                           —

                           darbinieku komandējuma izdevumi,

                           —

                           IT pārvaldība,

                           —

                           avansiem paredzēti līdzekļi, inventāra un budžeta pārvaldība atsevišķos informācijas birojos,

                           —

                           Eiropas mēroga politiskās partijas,

                           —

                           darbinieku individuālās tiesības,

                           —

                           iekšējās kontroles pamatsistēmas pārskatīšanas pēcpārbaude,

                           —

                           piemaksa par parlamentāro palīdzību;

               33.

               norāda, ka svarīgākie iekšējā revidenta gada pārskatā iekļautie secinājumi cita starpā bija šādi:

                           —

                           Eiropas Parlamenta IT pārvaldības sistēmas revīzija nav devusi pārliecību par to, ka IT jomā tiek izdarītas vidējā termiņā pareizas izvēles un ka ir ieviests atbilstošs IT plānošanas process,

                           —

                           kontroles pasākumi darbinieku individuālo tiesību jomā ir ievērojami jāpastiprina, ir jāuzlabo datu kvalitāte attiecīgajās IT pārvaldības sistēmās un ir pienācīgi jādokumentē šīs sistēmas pārvaldības un kontroles procedūras un pamatnostādnes,

                           —

                           Eiropas politisko partiju iesniegtā informācija un dokumenti ne vienmēr pietiekami pamatoja to finansiālā atbalsta pieprasījumus vai ļāva atbildīgajiem dienestiem pārbaudīt maksājuma pieprasījuma atbilstīgumu;

               34.

               pieņem zināšanai un atbalsta iekšējā revidenta viedokli šādos jautājumos:

                           —

                           ir svarīgi centrālā līmenī izveidot iestādes rīcības kodeksu par attiecībām ar ārējiem konsultantiem (2008. gada jūlijā ģenerālsekretārs pieņēma pamatnostādnes šajā jomā),

                           —

                           ir svarīgi nodrošināt tādas efektīvas riska pārvaldības sistēmas darbību centrālā līmenī, kurā apstiprinātas procedūras, lai noteiktu un novērtētu riskus, tos formulētu, par tiem ziņotu un uz tiem reaģētu, kā arī sniegt apliecinājumu uzraudzības iestādēm un lēmējiestādēm, ka riska pārvaldība ir efektīva un ka visi pret risku vērstie pasākumi, tostarp iekšējās kontroles pasākumi, ir atbilstīgi;

         Līgumi un iepirkums

               35.

               atgādina, ka Parlaments publicē vispārīgu informāciju par piešķirtajiem īgumiem savā interneta vietnē caur “ātrajām saitēm” (14) un ka saskaņā ar Finanšu regulu tas publicē i) Oficiālajā Vēstnesī – konkrētu informāciju par līgumiem, kuru vērtība pārsniedz EUR 60 000, un ii) interneta vietnē – to līgumu sarakstu, kuru vērtība ir no EUR 25 000 līdz EUR 60 000; atzinīgi vērtē tādējādi nodrošināto augsto pārredzamības līmeni, bet ierosina piekļuves vienkāršošanas nolūkā Parlamenta interneta vietnē izveidot vienu izsmeļošu un visaptverošu visu līgumu sarakstu;

               36.

               norāda, ka budžeta lēmējinstitūcijai iesniegtajā administrācijas gada pārskatā par līgumiem iekļauta šāda informācija par 2007. gadā piešķirtajiem līgumiem:

                           Piešķirtie līgumi

                           2007

                           2006

                           Līgumi, kuru vērtība ir EUR 25 000 vai vairāk

                           EUR 331,5 miljoni
                           (249 līgumi)

                           EUR 327,5 miljoni
                           (238 līgumi)

                           Līgumi, kuru vērtība ir EUR 50 000 vai vairāk

                           EUR 326,5 miljoni
                           (133 līgumi)

                           EUR 322,3 miljoni
                           (112 līgumi)

                           Līgumi, kuru vērtība ir no EUR 25 000 līdz EUR 60 000

                           EUR 5,2 miljoni
                           (116 līgumi)

                           EUR 5,2 miljoni
                           (126 līgumi)

               37.

               atzinīgi vērtē informāciju par to, ka 2007. gadā salīdzinājumā ar 2006. gadu pieauga atklātā procedūrā noslēgtu līgumu īpatsvars gan to kopējā skaita ziņā, gan procentuāli no visu līgumu skaita, proti:

                           Procedūras veids

                           2007

                           2006

                           Vērtība (EUR)

                           Īpatsvars

                           Vērtība (EUR)

                           Īpatsvars

                           Atklātā

                           162 124 519

                           49 %

                           123 936 713

                           38 %

                           Ierobežojošā

                           59 593 905

                           18 %

                           12 438 031

                           4 %

                           Pārrunu

                           109 763 269

                           33 %

                           191 162 868

                           58 %

                              Kopā

                           331 481 693

                           100 %

                           327 537 612

                           100 %

               38.

               norāda, ka administrācija tagad ir izveidojusi izslēgšanas gadījumu datubāzi atbilstoši Finanšu regulas 95. pantam un pašlaik gaida Komisijas norādījumus, kā tās darbību saskaņot ar Komisijas īstenotiem pasākumiem, ņemot vērā Komisijas 2008. gada 17. decembrī pieņemto regulu (15) un lēmumu;

               39.

               norāda – lai gan Finanšu regulā ir izdarīti grozījumi, tajā ietvertie iepirkuma procedūras noteikumi joprojām ir pārāk apgrūtinoši mazākām iestādēm, it īpaši saistībā ar konkursiem par līgumslēgšanas tiesībām par salīdzinoši nelielām summām; aicina Komisiju, kad tā veic sagatavošanās darbu pirms turpmāku Finanšu regulas grozījumu priekšlikumu izstrādes, plaši apspriesties ar citu iestāžu ģenerālsekretāriem un administrāciju, lai nodrošinātu, ka galīgajā projektā viņu viedoklis ir pilnībā ņemts vērā;

         Pārvaldība Parlamenta administrācijā
   Prezidentūras ģenerāldirektorāts

               40.

               atzinīgi vērtē Prezidentūras ģenerāldirektorāta apņemšanos turpināt uzlabot finanšu pārvaldību, padziļināti pārbaudot dažādus budžeta procedūras un ar to saistīto procedūru aspektus; īpašu uzmanību pievērš centieniem veicināt darbinieku izpratni par budžeta operācijām;

               41.

               atgādina 2004. gada budžeta izpildes apstiprinājuma procedūrā pirmoreiz formulēto prasību izveidot riska pārvaldītāja amatu, paredzot to darbiniekam, kam būtu liela profesionālā pieredze šajā jomā, neatkarība un lēmumu pieņemšanas autonomija, dziļas zināšanas par organizācijas struktūru un vadību, kā arī autoritāte, jo šī cilvēka viedoklis varētu atšķirties no politiskiem vai administratīviem lēmumiem;

               42.

               uzskata, ka ir būtiski svarīgi riska pārvaldītāja amatu izveidot tādā administratīvā struktūrā, kas varētu nodrošināt visu minēto kritēriju ievērošanu;

               43.

               uzsver, ka drošības joma ir ļoti jutīga joma jebkurā parlamentā, bet vēl jo vairāk daudznacionālā parlamentā, kurš ir plaši pazīstams un kuru pastāvīgi apmeklē valstu vadītāji no visām pasaules malām; aicina ģenerālsekretāru iesniegt atbildīgajai komitejai pārskatu par situāciju šajā jomā; šajā sakarībā atgādina skaidru komunikācijas procedūru nozīmi gadījumā, ja drošība Parlamentā tiek ievērojami apdraudēta;

               44.

               atgādina Prezidija 2006. gada 29. novembra lēmumu, ar kuru apstiprināja ģenerālsekretāra ierosināto nepārtrauktas darbības un krīžu pārvaldības stratēģiju; uzsver, ka beidzot ir obligāti jāievieš praksē skaidri noteikumi, kas definē administratīvo komandķēdi un krīzes pārvaldības struktūru Parlamenta administrācijā, un sagaida, ka Prezidentūras ģenerāldirektorāts šajā sakarā darīs visu iespējamo;

               45.

               pauž bažas par to, ka Parlamenta telpās pieaug sīko noziegumu skaits, galvenokārt personīgo mantu, piemēram, portfeļu, portatīvo datoru, mobilo telefonu u. tml., zādzības; atbalsta visus administrācijas centienus nodrošināt lielāku drošību Parlamenta telpās;

               46.

               norāda, ka 2005. gadā pēc drošības risku analīzes veikšanas un pēc ārēja konsultanta ieteikuma Parlaments iegādājās sešas ķermeņa skenēšanas iekārtas; norāda, ka pēc šo ķermeņa skeneru iegādes Parlaments nobalsoja pret šādu skeneru izmantošanu lidostās; tādēļ aicina ģenerālsekretāru noskaidrot minēto skeneru pārdošanas iespējas; aicina administrāciju turpmāk pirms līdzīgiem pirkumiem informēt deputātus un iesaistīt viņus lēmumu pieņemšanas procesā;

         ES iekšpolitikas ģenerāldirektorāts un ES ārpolitikas ģenerāldirektorāts

               47.

               norāda, ka 2007. gadā politikas departamenti gan iekšpolitikas, gan ārpolitikas ģenerāldirektorātā pildīja savus pienākumus pilnā apjomā un to kopējais budžets bija EUR 6 519 600; ar gandarījumu norāda, ka to galvenais uzdevums – sniegt atbalstu Parlamenta struktūrvienību darbā – tiek pildīts aizvien labāk; atzinīgi vērtē politikas departamentu pieeju uzskatīt kvalitāti par galveno mērķi ārēju ekspertu piesaistīšanas gadījumā un aicina šos departamentus rūpīgi apsvērt, ar kāda standartlīguma palīdzību iespējams nodrošināt visaugstākās kvalitātes konsultācijas komitejai, kurai tas nepieciešams;

         Komunikācijas ģenerāldirektorāts

               48.

               pieņem zināšanai Komunikācijas ģenerāldirektorātam izvirzītās aizvien lielākās prasības audiovizuālo projektu jomā, kā arī Apmeklētāju centra izveidi, kas tuvojas noslēgumam; šajā sakarā norāda uz ilgajām un sarežģītajām procedūrām saistībā ar jaunā Apmeklētāju centra izveidi, kuru rezultātā ir notikušas 13 konkursa procedūras un noslēgti 20 atsevišķi līgumi;

               49.

               aicina ģenerālsekretāru iespējami drīzāk aizpildīt jaunās amata vietas, kas 2009. gadā paredzētas Apmeklētāju centra projekta komandai, lai nodrošinātu, ka Apmeklētāju centrs ver durvis sabiedrībai 2010. gada sākumā;

               50.

               atzinīgi vērtē Komunikāciju ģenerāldirektorāta aizsākto darbu, gatavojoties Web TV projekta darbības sākumam, kurš pēc dažiem sarežģījumiem sākotnējā konkursa posmā tagad darbojas izmēģinājuma versijā; norāda, ka izmēģinājuma fāze ilga no 2008. gada septembra līdz 2009. gada martam un ka 2009. gada martā tika uzsākta sabiedrības informēšanas kampaņa, lai informētu un ieinteresētu iedzīvotājus; norāda uz grūtībām saistībā ar pasaulē pirmo Web TV, kas darbojas vairāk nekā 20 valodās;

               51.

               atzinīgi vērtē pārredzamību, ko Web TV vairo Parlamenta darbā, jo komiteju sanāksmes, uzklausīšanas un citi pasākumi tiek pārraidīti internetā un iedzīvotāji, kurus tas interesē, var tiešsaistē sekot līdzi svarīgākajiem jautājumiem;

               52.

               pieņem zināšanai, ka Prezidijs 2007. gada 22. oktobrī vienprātīgi pieņēma stratēģiju un rīcības plānu 2009. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanām un ka šo dokumentu īstenošanas pirmais posms sākās 2008. gadā un sasniegs kulmināciju tieši pirms EP vēlēšanām;

               53.

               atzinīgi vērtē aizvien pieaugošo Parlamenta līdzdalību Eiropas sociālajā un kultūras dzīvē, ko apliecina tādi notikumi kā Lux balva, Eiropas Parlamenta balva žurnālistikā, pilsoņu balva, Eiropas jaunatnes Kārļa Lielā balva, Vispasaules enerģētikas balva (Energy Globe Award), AGORA un Jaunatnes plašsaziņas līdzekļu dienas – visas šīs iniciatīvas tika aizsāktas 2007. gadā papildus tradicionālajiem pasākumiem;

               54.

               norāda, ka lietotāji ir apmierināti ar JAN ēkā Briselē pieejamo jauno audiovizuālo infrastruktūru, kuru izveidoja laikā no 2006. līdz 2008. gadam, lai nodrošinātu modernas iekārtas plašsaziņas līdzekļu pārstāvjiem un iekšējus pakalpojumus;

               55.

               atzinīgi vērtē uzlabojumus informācijas biroju pārvaldībā, kur it īpaši ir uzlabojusies finanšu pārvaldība saskaņā ar iekšējā revidenta sniegto informāciju atbildīgās komitejas rīkotajā uzklausīšanā 2009. gada 20. janvārī; uzsver Parlamenta informācijas biroju jaunā uzdevumu apraksta nozīmību šo biroju atpazīstamības un pieejamības iedzīvotājiem uzlabošanā;

               56.

               pauž nožēlu, ka lēmumi par galveno amata vietu aizpildīšanu Komunikācijas ģenerāldirektorātā prasīja ļoti ilgu laiku, un šī iemesla dēļ vadošu amatu vietas nebija aizpildītas un amatā esošajiem vadītājiem nācās uzņemties papildu darba slodzi;

         Personāla ģenerāldirektorāts

               57.

               atzinīgi vērtē to, ka Personāla ģenerāldirektorāts ir ieviesis Streamline, kas ievērojami palielina efektivitāti un ko ļoti viegli var izmantot visi darbinieki;

               58.

               atzinīgi vērtē Personāla ģenerāldirektorāta veikto padziļināto pārbaudi; aicina Personāla ģenerāldirektorātu turpināt veikt pārbaudes un izmantot līdzīgu pieeju kā Komisijā, kur tā nodrošina ievērojamus personāla sadales un efektivitātes uzlabojumus;

               59.

               norāda, ka saistībā ar reformu pieņemtie pārejas noteikumi, ar kuriem ievieš reizināšanas koeficientu (Civildienesta noteikumu XIII pielikums), ir tik ļoti nepārredzami un pat pretrunīgi (16), ka izraisa atšķirīgas interpretācijas dažādās iestādēs un daudzu prasību iesniegšanu Tiesā; uzsver skaidrības un vienkāršības nozīmi juridisko tekstu izstrādē; uzsver, ka pārejas periodam starp vecajām līdz 2004. gadam spēkā esošajām algas likmēm un jaunajām pēc reformas noteiktajām algas likmēm vajadzētu būt pēc iespējas īsākam (pirms reformas sagatavotajā Komisijas paskaidrojumā bija paredzēts pārejas periodu noslēgt līdz 2006. gadam), un ar interesi gaida tā pētījuma rezultātus, ko šajā sakarā veic ģenerālsekretāra izveidota darba grupa;

               60.

               atgādina – laikā, kad Finanšu regulas grozījumi izraisīja nepieciešamību ievērojami palielināt darbinieku skaitu finanšu un budžeta jomā, iestādes iespējas piesaistīt kvalificētus finanšu darbiniekus samazinājās, kad 2004. gadā tika ievērojami pārskatīti Civildienesta noteikumi, tostarp būtiski samazinot algu līmeni un citus pabalstus, ko izmaksā jauniem darbā pieņemtiem ierēdņiem;

               61.

               norāda, ka vismaz viens ģenerāldirektors savā darbības pārskatā uzsver ex post pārbaužu lietderību kļūdu vai trūkumu konstatēšanā un turpmākā korekcijā; norāda, ka ne visos ģenerāldirektorātos pašlaik ir ex post kontrolieris;

               62.

               aicina neatkarīgai ārējai struktūrai uzticēt veikt izvērtējumu par Civildienesta noteikumu 2004. gada reformas vispārējo ietekmi, izvērtējot reformas izmaksas un sniegtos ieguvumus un it īpaši nosakot visas neparedzētās sekas, kas negatīvi ietekmē iestādes darbību; aicina ģenerālsekretāru vienlaikus pasūtīt pētījumu par darbinieku apmierinātības līmeni;

               63.

               ņem vērā ģenerālsekretāra iesniegto pārskatu par to pretendentu skaitu, kuri piesakās vakantajiem amatiem, kas ir augstāki par nodaļu vadītāju amatiem; pauž bažas par to, ka pretendentu skaits uz daudziem šiem amatiem bija visai zems (viens vai divi); prasa veikt atbilstošus pasākumus, lai panāktu, ka pieaug iekšējo pretendentu skaits uz šiem amatiem;

         Infrastruktūras un loģistikas ģenerāldirektorāts

               64.

               pauž nozēlu, ka pēc SDM, WIC un IP3 ēku iegādes Strasbūrā šajās ēkās tika atklāts daudz lielāks azbesta daudzums, nekā bija norādījis Francijas eksperts; norāda, ka ir pieņemts lēmums par azbesta likvidāciju, lai ilgtermiņā aizsargātu attiecīgo ēku darbiniekus un apmeklētājus;

               65.

               aicina priekšsēdētāju un ģenerālsekretāru nodrošināt, ka azbesta likvidācijas darbu veic saskaņā ar šādas iejaukšanās protokolu un ekspertu ziņojumiem, kas pievienoti atbildēm uz budžeta izpildes apstiprinājuma procedūrā uzdotiem jautājumiem, kā arī pastāvīgā ekspertu uzraudzībā, lai nodrošinātu visu šajās ēkās ienākošo vai strādājošo optimālu aizsardzības līmeni likvidācijas darbu laikā;

               66.

               norāda, ka Briseles sporta centra paplašināšanas galīgās izmaksas tiks noteiktas pēc pašreizējās pārrunu procedūras beigām; aicina ģenerālsekretāru iesniegt Prezidijam un Budžeta komitejai galīgo izmaksu tāmi pirms galīgā lēmuma sākt šo darbu; norāda, ka līdz šim veiktais neatbilst ne deputātu, ne ES nodokļu maksātāju interesēm;

         Rakstiskās tulkošanas ģenerāldirektorāts un Mutiskās tulkošanas un konferenču ģenerāldirektorāts

               67.

               ar bažām norāda Rakstiskās tulkošanas ģenerāldirektorāta gada pārskatā iekļauto piezīmi, ka rīcības kodekss attiecībā uz daudzvalodību tiek ievērots tikai 60 % gadījumu un ka atsevišķas komitejas nepieļaujami pārkāpj šo kodeksu; uzskata, ka daudzvalodības principa vismazākā neievērošana radītu būtisku kaitējumu demokrātijai un deputātu pienākumu netraucētai izpildei, un aicina ģenerālsekretāru nodrošināt kodeksa pienācīgu piemērošanu;

               68.

               atbalsta ģenerālsekretāra priekšlikumu ieviest rakstiskās un mutiskās tulkošanas pakalpojumu lietotāju, tostarp komiteju, delegāciju un politisko grupu, izpratni veicinošus pasākumus un ierosina turpmākajos priekšlikumos iekļaut virtuālu rēķinu piesūtīšanu lietotājiem;

               69.

               norāda, ka 2008. gada 17. novembrī Prezidijs apstiprināja būtiskus rīcības kodeksa grozījumus;

               70.

               pauž atzinību Rakstiskās tulkošanas ģenerāldirektorātam un Mutiskās tulkošanas un konferenču ģenerāldirektorātam par to ieguldījumu, ātri īstenojot nozīmīgo pāreju no 11 oficiālajām valodām 2004. gadā uz 23 valodām 2009. gadā;

               71.

               norāda, ka tulku darba apstākļi šī parlamenta sasaukuma laikā ir pasliktinājušies, ņemot vērā aizvien pieaugošo darba slodzi un komandējumu noteikumu pārāk stingru interpretāciju; aicina Mutiskās tulkošanas un konferenču ģenerāldirektorātu steidzami izskatīt šo jautājumu, lai uzlabotu tulku motivāciju; norāda, ka šīs problēmas skar galvenās valodu kombinācijas, kurām ir daudz smagāks darba grafiks to pakalpojumu pieprasījuma apjoma dēļ;

               72.

               lūdz ģenerālsekretāru sniegt 2007. gada un, ja iespējams, arī 2008. gada pārskatu par sanāksmēm, kuras tika atceltas pēdējā brīdī, kad tulku un pārējo atbalsta darbinieku grafiku vairs nevarēja mainīt, kā arī par attiecīgajām kopējām izmaksām un to, no kurienes šīs izmaksas tika segtas;

         Finanšu ģenerāldirektorāts

               73.

               pieņem zināšanai darba grupas darbu vienkāršošanas jomā; aicina ģenerālsekretāru sniegt īsu ziņojumu atbildīgajai komitejai par šīs darba grupas secinājumiem; sagaida, ka minēto komiteju aicinās sniegt atzinumu pirms jebkādu izmaiņu ierosināšanas finanšu noteikumos;

               74.

               uzstāj, ka Deputātu nolikuma īstenošanas noteikumiem vajadzētu būt skaidriem un viegli īstenojamiem;

               75.

               aicina ģenerālsekretāru izveidot visiem deputātiem no 2009. gada jūlija pieejamu dienestu, kas sniegt konsultācijas par to pienākumu un tiesību pareizu īstenošanu saskaņā ar jauno Deputātu nolikumu, kā arī par deputātu palīgu līgumu pareizu pārvaldību;

               76.

               uzskata – parlamentāro pienākumu veikšanai deputātiem vajadzētu būt tiesīgiem izmantot tādu transporta veidu, kas vislabāk atbilst to parlamentārā darba programmai, kas ir visērtākais un visātrākais un rada Parlamentam vismazākās izmaksas;

               77.

               aicina ģenerālsekretāru piešķirt vajadzīgos finanšu resursus un cilvēkresursus, lai varētu ātri īstenot jaunos noteikumus attiecībā uz deputātu palīgiem;

               78.

               aicina neatkarīgai struktūrai uzticēt veikt vispārēju izvērtējumu par pareizu finanšu pārvaldību, efektivitāti un lietderību attiecībā uz līgumiem ar ārējiem pakalpojumu sniedzējiem tādās jomās kā IT, drošība, bāri, restorāni, ēdnīcas, ceļojumu birojs, telpu uzkopšana un uzturēšana, īpašu uzmanību pievēršot:

                           —

                           atlases metodei,

                           —

                           piemērotākajam līguma veidam,

                           —

                           pārvaldības kontroles iespējamam zudumam, pārmērīgi piesaistot ārpakalpojumus,

                           —

                           maksājumu/rēķinu mehānisma pārredzamībai,

                           —

                           atalgojumā ietvertajai komisijas naudai,

                           —

                           monopola problēmai pakalpojumu sniegšanā atsevišķās jomās,

                           —

                           no Parlamenta budžeta veiktu maksājumu pamatojumam;

               79.

               ierosina Parlamenta iekšējam revidentam iepriekš minētās jomas un jautājumus ņemt vērā, veicot riska analīzi, kas veidos viņa turpmākās darba programmas pamatu;

         Jauninājumu un tehnoloģiskā atbalsta ģenerāldirektorāts

               80.

               atgādina – atbildīgās komitejas 2009. gada 20. janvāra sanāksmē notikusī iekšējā revidenta uzklausīšana liecina, ka 2007. gadā Parlamentā ir bijušas nopietnas problēmas IT pārvaldības jomā, kā dēļ bija jāveic būtiskas izmaiņas struktūrās, tradīcijās un iestādes IT politikas pārvaldībā; uzskata, ka ļoti steidzami jāīsteno visas būtiskās prasības, kas attiecas uz modernu IT pārvaldību un plānošanas instrumentiem, lai tuvinātu Parlamenta IT jomu COBIT (kontrolmērķi informācijas un ar to saistītu tehnoloģiju jomā) mērķiem;

               81.

               uzsver, ka šī mērķa dēļ ir jāveic Parlamenta vajadzību un stratēģiju padziļināta analīze, lai saskaņotu politiskās prasības ar IT instrumentiem, ņemot vērā aizvien digitalizētāko vidi pasaulē, jo politiskai orientācijai vajadzētu būt vadošajam spēkam galīgā mērķa sasniegšanas labā un IT instrumentiem būtu pilnībā jāatbalsta šie mērķi; uzskata, ka šādu pieeju varēs īstenot tikai tad, kas būs ieviestas IT pārvaldības struktūras; tādēļ aicina Prezidiju pieņemt atbilstīgus lēmumus;

         Parlamentārās palīdzības piemaksa

               82.

               atzinīgi vērtē ģenerālsekretāra panākto – atbildot uz iepriekšējām rezolūcijām par budžeta izpildes apstiprināšanu, kā arī Revīzijas palātas un iekšējā revidenta pārskatiem –, proti, to, ka ir izdevies saņemt vajadzīgos apliecinošos dokumentus, lai atbilstīgi noformētu tikpat kā visas prasības (99,9 % no kopskaita) par laikposmu no 2004. līdz 2007. gadam; pieņem zināšanai, ka saskaņā ar izmaksu atlīdzināšanas procedūras vienkāršošanu, ko apstiprināja 2006. gada 13. decembrī, deputātiem vairs nav jāiesniedz maksātājaģentu un pakalpojumu sniedzēju izsniegtie faktūrrēķini un izziņas par samaksāto atalgojumu, bet tie ir jāsaglabā un jāiesniedz izdevumu pārskatu kopijas un to pārskatu kopijas, kur iekļautas maksātājaģentu un pakalpojumu sniedzēju rēķinos norādītās summas;

               83.

               atgādina rezolūcijas par 2006. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu (17) 59. un 61. punktu; aicina ģenerālsekretāru nodrošināt, lai tie deputāti, kas ir ievērojuši noteikumus par parlamentārās palīdzības piemaksas izmantošanu, saņemtu no administrācijas šo faktu apliecinošu vēstuli;

               84.

               atzinīgi vērtē atbildīgās komitejas 2009. gada 20. janvārī rīkotajā uzklausīšanā pausto ģenerālsekretāra apņemšanos no 2009. gada jūlija nodrošināt deputātiem vismaz vienu oficiālu maksātājaģentu no dalībvalsts, ko Parlaments pieņemtu darbā deputātu vietējo palīgu līgumu un citu saistīto jautājumu pārvaldībai, vienlaikus paturot prātā pārējās īstenošanas noteikumos paredzētās iespējas;

               85.

               aicina Prezidiju nodrošināt vietējiem palīgiem vienlīdzīgu piekļuvi Parlamenta ēkām trīs darba vietās;

         Politiskās grupas (uzskaites un procedūru pārskats – budžeta 4 0 0 0. postenis)

               86.

               atzinīgi vērtē to, ka politisko grupu pārskati un to iekšējie finanšu noteikumi tiek publicēti Parlamenta interneta vietnē (18); tomēr norāda, ka dažādu politisko grupu iekšējie finanšu noteikumi ievērojami atšķiras;

               87.

               norāda, ka 2007. gadā budžeta 4 0 0 0. postenī iekļauto apropriāciju izlietojums bija šāds:

                           (EUR)

                           2007. gada budžetā pieejamā kopējā summa

                           75 211 947

                           Pie politiskajām grupām nepiederošie deputāti

                           673 575

                           Grupām pieejamās summas

                           74 538 372

                           Grupa

                           No Parlamenta budžeta piešķirtie līdzekļi

                           Politiskās grupas pašas resursi un pārnestās apropriācijas

                           Izdevumi 2007. gadā

                           Pieejamo apropriāciju izlietojuma līmenis

                           Pārnesuma maksimālā summa (19)

                           Pārnesumi uz 2008. gadu

                           PPE

                           18 197 622

                           9 449 345

                           18 572 670

                           67,18 %

                           9 098 811

                           9 074 297

                           PSE

                           14 165 895

                           7 265 776

                           14 827 524

                           69,19 %

                           7 082 948

                           6 604 146

                           ALDE

                           6 703 291

                           3 560 145

                           7 461 720

                           72,70 %

                           3 351 646

                           2 801 716

                           Verts/ALE

                           2 690 396

                           1 434 335

                           3 167 057

                           76,78 %

                           1 345 198

                           957 674

                           GUE/NGL

                           2 740 154

                           994 094

                           2 835 166

                           75,92 %

                           1 370 077

                           899 083

                           UEN

                           2 797 063

                           541 496

                           2 436 330

                           72,98 %

                           1 398 532

                           902 230

                           IND/DEM

                           1 502 292

                           1 044 042

                           1 821 789

                           71,55 %

                           751 146

                           724 546

                           ITS

                           1 441 708

                           10 718

                           1 130 306

                           77,82 %

                           720 854

                           – (20)

                           Pie politiskajām grupām nepiederošie deputāti

                           538 048

                           135 527

                           450 827

                           66,93 %

                           269 024

                           117 207

                              Kopā

                           50 776 469

                           24 435 478

                           52 703 387

                           70,07 %

                           25 388 234

                           22 508 559

               88.

               norāda, ka 2007. gadā par divu politisko grupu pārskatiem ārējie revidenti sniedza atzinumu ar piezīmēm;

               89.

               norāda, ka Prezidijs 2008. gada 7. jūlija sanāksmē, apspriežot lēmumu par politisko grupu 2007. finanšu gada slēgšanu, bez debatēm:

                           —

                           pieņēma zināšanai un apstiprināja grupu iesniegtos dokumentus un pie grupām nepiederošo deputātu galīgos konsolidētos pārskatus,

                           —

                           ļāva PPE-DE grupai iekļaut 2007. gada pārskatos izdevumus saistībā ar atsevišķām personāla izmaksām 2005.–2007. gadā, par kuriem Parlaments bija iekšēji izsūtījis rēķinus pēc 2008. gada 31. janvāra,

                           —

                           atlika lēmuma pieņemšanu par bijušās ITS grupas galīgajiem pārskatiem;

               90.

               turklāt norāda, ka pārskatiem, ko bijusī ITS grupa, kuras darbība tika pārtraukta 2007. gada 14. novembrī, iesniedza Budžeta kontroles komitejas priekšsēdētājam 2008. gada 4. novembrī, bija pievienots revidenta apstiprinājums, kurā bija iekļauts i) atzinums ar piezīmi par neatbilstošu iekšējo kontroli, ko apliecina atalgojuma izmaksa darbiniekam, ar kuru nav līgumattiecību, ii) norāde uz disciplinārlietu pret bijušo darbinieku;

               91.

               norāda, ka ITS grupa 2008. gada aprīlī atmaksāja Parlamentam tās dotācijas atlikumu EUR 317 310,23 apmērā;

         Eiropas politiskās partijas

               92.

               norāda, ka Prezidijs 2008. gada 7. jūlija sanāksmē, apspriežot lēmumu par politisko partiju 2007. finanšu gada slēgšanu un bez debatēm pieņemot lēmumu, apstiprināja politisko partiju, kas saņem finansējumu no Parlamenta budžeta, galīgos ziņojumus par attiecīgo darbības programmu īstenošanu un finanšu pārskatus;

               93.

               norāda, ka 2007. gadā budžeta 4 0 2 0. postenī iekļauto apropriāciju izlietojums bija šāds:

                           EUR

                           2007. gada budžeta izpilde saskaņā ar vienošanos

                           Partija

                           Pašu resursi

                           EP kopējās subsīdijas

                           Kopējie ieņēmumi

                           Subsīdijas, % no attaisnotiem izdevumiem (maks. 75 %)

                           PPE

                           1 150 174,16

                           3 156 413,79

                           4 306 587,95

                           75,00 %

                           PSE

                           1 033 792,85

                           2 992 217,56

                           4 026 010,41

                           75,00 %

                           ELDR

                           382 797,45

                           1 022 343,98

                           1 405 141,43

                           74,00 %

                           EFGP

                           243 733,02

                           631 750,00

                           875 483,02

                           74,05 %

                           GE

                           179 599,61

                           524 251,22

                           703 850,83

                           75,00 %

                           PDE

                           52 861,45

                           152 610,87

                           205 472,32

                           75,00 %

                           AEN

                           53 496,02

                           159 137,64

                           212 633,66

                           74,84 %

                           ADIE

                           82 775,00

                           239 410,00

                           322 185,00

                           74,46 %

                           EFA

                           81 354,87

                           215 197,63

                           296 552,50

                           75,00 %

                           EUD

                           73 951,00

                           226 279,50

                           300 230,50

                           75,00 %

                              Kopā

                           3 334 535,43

                           9 319 612,19

                           12 654 147,62

                           74,81 %

               94.

               norāda, ka visos ziņojumos revidenti bez piezīmēm apliecināja, ka iesniegtie pārskati atbilst Regulas (EK) Nr. 2004/2003 (21) galvenajiem obligātajiem noteikumiem un ka šie pārskati patiesi un ticami atspoguļo politisko partiju finanšu stāvokli, slēdzot 2007. finanšu gadu; norāda, ka Parlamenta iekšējais revidents atbilstību attiecīgajiem noteikumiem novērtēja nedaudz kritiskāk;

               95.

               uzdod ģenerālsekretāram publicēt pārskatus un revidentu ziņojumus par dotētajām politiskajām partijām Parlamenta interneta vietnē;

               96.

               aicina sniegt informāciju atbildīgajai komitejai par pasākumiem, kas veikti saistībā ar 2007. gada augustā publicēto iekšējā revidenta ziņojumu par Eiropas mēroga politisko partiju finansēšanas noteikumu īstenošanu (tas minēts Parlamenta 2006. gada 22. aprīļa Rezolūcijas par 2006. gada budžeta izpildes apstiprināšanu 55. punktā);

               97.

               norāda, ka tāpat kā 2005 un 2006. gadā divas partiju – Nāciju Eiropas apvienības (AEN) un Eiropas Demokrātu partijas (PDE) – budžeta izpilde bija ievērojami zemāka par provizorisko budžetu un ka kredītrīkotājam par 2007. gadu tika uzdots atgūt:

                           —

                           EUR 81 294,07 no AEN,

                           —

                           EUR 269 153,40 no PDE, un

                           —

                           EUR 49 819 no Eiropas Neatkarīgo demokrātu apvienības (ADIE);

               98.

               atgādina, ka Prezidijs 2008. gada 8. oktobra sanāksmē pieņēma zināšanai ierosināto rīcības kodeksu par politisko partiju vēlēšanu kampaņām saistībā ar Eiropas Parlamenta vēlēšanām;

               99.

               atgādina, ka saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1524/2007 (22) Eiropas politisko fondu līdzekļu pieprasījumus no Eiropas Parlamenta budžeta pirmo reizi izskatīja 2008. gadā; uzdod atbildīgajai komitejai 2008. finanšu gada budžeta izpildes apstiprinājuma procedūrā izskatīt šo līdzekļu izlietojumu;

         Brīvprātīgais pensiju fonds

               100.

               pieņem zināšanai, ka 2008. gada pavasarī kopējais shēmas dalībnieku skaits bija 1 113, tostarp 478 pašreizējie deputāti (61 % no kopējā deputātu skaita), 493 pensijas saņēmēji (no kuriem 56 bija mirušu deputātu pensijas tiesību mantinieki) un 142 deputāti, kuru tiesības saņemt pensiju atliktas;

               101.

               norāda, ka 2007. gada 31. decembrī fonda aktīvi sasniedza EUR 214 887 336; norāda, ka ieguldījumu atdeve 2007. gadā bija 1,2 %;

               102.

               saistībā ar tā bezpeļņas uzņēmuma pārskatiem, kas pārvalda deputātu brīvprātīgo pensiju fondu, norāda uz neatkarīga revidenta paziņojumu – sniedzot atzinumu bez piezīmēm –, ka uzņēmuma aktīvu aktuārdeficīts 2007. gada 31. decembrī bija EUR 30 917 229 (2006. gadā – EUR 26 637 836);

               103.

               turklāt norāda uz ārējā revidenta paziņojumu, ka galīgā atbildība par pabalstu izmaksu gulstas uz Eiropas Parlamentu saskaņā ar Parlamenta pieņemto Eiropas Parlamenta deputātu nolikumu, kurā noteikts, ka “iegūtās tiesības un nākotnē paredzamās tiesības saglabājas pilnā apjomā”;

               104.

               uzskata, ka šāda interpretācija pilnībā neatbilst brīvprātīgā pensiju fonda sākotnējai koncepcijai, proti, tam, ka fonds ir autonoma vienība, kas neietilpst iestādes struktūrā; aicina Juridisko dienestu pirms jaunā nolikuma stāšanās spēkā paust viedokli par to, vai galīgā finansiālā atbildība par brīvprātīgo pensiju fondu gulstas uz fondu un tā dalībniekiem vai uz Eiropas Parlamentu, noteikti ņemot vērā ES nodokļu maksātāju intereses;

               105.

               norāda uz nodomu sarunu ceļā vienoties par Parlamenta un fonda līgumu; uzsver, ka Parlaments šī brīža ekonomiskajos apstākļos nekādā gadījumā nedos papildu līdzekļus no budžeta, lai segtu fonda deficītu, kā tas ir darījis agrāk, kā arī uzsver, ka gadījumā, ja Parlamentam ir jānodrošina tiesības uz pensiju, tam jābūt iespējai pilnībā kontrolēt fondu un tā ieguldījumu politiku;

               106.

               atgādina Parlamenta pasūtītajā brīvprātīgo pensiju fonda neatkarīgajā aktuārizvērtējumā (23) iekļautos secinājumus, proti, ka i) ieņēmumi no naudas līdzekļu plūsmas ir pietiekami, lai finansētu pensiju maksājumus līdz 2015. gadam, un pēc tam būs jāsāk aktīvu pārdošana, lai segtu veicamos pensiju maksājumus, un ii) ar nosacījumu, ka shēmas aktuāra izmantotie pieņēmumi ir pareizi, beigu datumā fondā būs pārpalikums; norāda, ka ģenerālsekretārs ir pasūtījis jaunu aktuārpētījumu, lai noskaidrotu stāvokli pēc nesenās finanšu un banku krīzes;

               107.

               atzinīgi vērtē informāciju par to, ka saskaņā ar iepriekšējās rezolūcijās par budžeta izpildes apstiprināšanu paustajiem ierosinājumiem fonda dalībnieki vienu trešdaļu iemaksas tagad sedz no privātiem ārējiem kontiem tā vietā, lai Parlamenta administrācija to automātiski atvilktu no piemaksas par vispārējiem izdevumiem;

               108.

               tomēr norāda, ka saskaņā ar Noteikumu par Eiropas Parlamenta deputātu izdevumiem un piemaksām III pielikumu attiecīgo deputātu iemaksas pamatpensijas shēmā joprojām sedz no piemaksas par vispārējiem izdevumiem;

               109.

               norāda ka 2007. gada 22. oktobra sanāksmē Prezidijs nolēma neņemt vērā Eiropas ombuda ieteikumu (sūdzība 655/2006/(SAB)ID), ka Parlamentam būtu jāpublisko brīvprātīgā pensiju fonda dalībnieku saraksts, lai gan Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājs bija sniedzis pozitīvu atzinumu šajā jautājumā; aicina Prezidiju atkārtoti apsvērt tā nostāju un publicēt sarakstu saskaņā ar Parlamenta Juridiskā dienesta ieteikumu un ievērojot Eiropas Savienības pārredzamības politiku, lai publiskotu visus Eiropas finansējuma galasaņēmējus;

         Vide

               110.

               atgādina, ka 2007. gada 27. novembrī priekšsēdētājs un ģenerālsekretārs parakstīja vienošanos par Parlamenta ēku sertifikāciju vides pārvaldības jomā un ka vienlaikus ģenerālsekretārs uzsāka procedūras, kas nepieciešamas Parlamenta reģistrācijai EMAS (Vides pārvaldības un audita sistēmas) dalībnieku sarakstā Beļģijā, Francijā un Luksemburgā;

               111.

               norāda, ka Parlaments ir ieguvis EMAS sertifikātu visām trim darba vietām un tādējādi ir vienīgā ES iestāde, kuras vides politikas atbilstību apliecina šāds sertifikāts;

               112.

               norāda, ka 2007. gada 18. jūnijā Prezidijs pieņēma lēmumu līdz 2020. gadam par 30 % samazināt CO2 emisijas, kas būtu vides pārvaldības sistēmas pirmais un svarīgākais mērķis, ievērojot 2007. gada 24. aprīļa lēmumu par 2005. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu;

               113.

               lūdz ģenerālsekretāru savlaicīgi – līdz nākamā gada budžeta izpildes apstiprināšanas procedūras sākumam – informēt atbildīgās komitejas par visiem pasākumiem vides jomā, kuri veikti saistībā ar ieteikumiem Parlamenta 2007. gada 24. aprīļa rezolūcijā par 2005. gada budžeta izpildes apstiprināšanu, tostarp sniegt precīzus skaitļus par CO2 emisiju samazinājumiem, kas panākti ar šādiem pasākumiem;

         Ar deputātu kasi saistītā lieta

               114.

               norāda, ka 2007. gadā tika atrisināta lieta, kas saistīta ar BEF 4 136 125 atšķirību starp likvīdiem līdzekļiem un vispārējiem pārskatiem par 1982. gadu; norāda arī to, ka pēc tam tika atrisināts arī garantiju kontu jautājums saistībā ar toreizējo avansu pārzini un grāmatveža palīgu.

      (1)  OV L 77, 16.3.2007.

      (2)  OV C 287, 10.11.2008., 1. lpp.

      (3)  OV C 148, 13.6.2008., 1. lpp.

      (4)  OV C 286, 10.11.2008., 1. lpp.

      (5)  OV C 287, 10.11.2008., 111. lpp.

      (6)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (7)  PE 349.540/Bur/ann/def.

      (8)  OV C 291 E, 30.11.2006., 311. lpp.

      (9)  OV C 286, 10.11.2008., 11.6. punkts.

      (10)  Padomes 2004. gada 22. marta Regula (EK, Euratom) Nr. 723/2004, ar ko groza Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumus un Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību (OV L 124, 27.4.2004., 1. lpp.).

      (11)  OV L 55, 27.2.2009., 1. lpp.

      (12)  Pārskats par budžeta un finanšu pārvaldību – 2007. finanšu gads, ES budžeta I iedaļa (OV C 148, 13.6.2008., 1. lpp.).

      (13)  OV L 187, 15.7.2008., 3. lpp.

      (14)  http://www.europarl.europa.eu/parliament/expert/staticDisplay.do?language=LV&id=62

      (15)  Komisijas 2008. gada 17. decembra Regula (EK, Euratom) Nr. 1302/2008 par izslēgšanas gadījumu centrālo datubāzi (OV L 344, 20.12.2008., 12. lpp.).

      (16)  Parlamenta atbilde uz Revīzijas palātas gada pārskata 11.7. punktu.

      (17)  Eiropas Parlamenta 2008. gada 22. aprīļa rezolūcija ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no lēmuma par Eiropas Savienības 2006. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, I iedaļa – Eiropas Parlaments (OV L 88, 31.3.2009., 3. lpp.).

      (18)  http://www.europarl.europa.eu/groups/accounts_en.htm

      (19)  Saskaņā ar 2.1.6. punktu Noteikumos par budžeta 4 0 0 0. postenī paredzēto apropriāciju izlietojumu.

      (20)  Pēc grupas darbības pārtraukšanas 2007. gada 14. novembrī tā atmaksāja Eiropas Parlamentam neizlietotās apropriācijas.

      (21)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 4. novembra Regula (EK) Nr. 2004/2003 par Eiropas līmeņa politisko partiju darbību un to finansēšanas noteikumiem (OV L 297, 15.11.2003., 1. lpp.).

      (22)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 1524/2007, ar kuru groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2004/2003 par noteikumiem, kas attiecas uz Eiropas līmeņa politiskajām partijām un to finansēšanu (OV L 343, 27.12.2007., 5. lpp.).

      (23)  Galīgais ziņojums – saistību un aktīvu analīze 2007. gada novembrī. AON Consulting Belgium NV/SA.


title: 2013/583/ES: Eiropas Parlamenta Lēmums ( 2013. gada 17. aprīlis ) par Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūta kontu slēgšanu attiecībā uz 2011. finanšu gadu

text:
               16.11.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 308/253

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS
   (2013. gada 17. aprīlis)
   par Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūta kontu slēgšanu attiecībā uz 2011. finanšu gadu
   (2013/583/ES)
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūta 2011. finanšu gada galīgos pārskatus,

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūta 2011. finanšu gada pārskatiem ar Institūta atbildi (1),

               —

               ņemot vērā Padomes 2013. gada 12. februāra ieteikumu (05753/2013 – C7-0041/2013),

               —

               ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 185. pantu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (3) un jo īpaši tās 208. pantu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 11. marta Regulu (EK) Nr. 294/2008 par Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūta izveidi (4), un jo īpaši tās 21. pantu,

               —

               ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), un jo īpaši tās 94. pantu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A7-0108/2013),

               1.

               apstiprina Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūta kontu slēgšanu attiecībā uz 2011. finanšu gadu;

               2.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu nosūtīt Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūta direktoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Martin SCHULZ

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV C 388, 15.12.2012., 110. lpp.

      (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (3)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

      (4)  OV L 97, 9.4.2008., 1. lpp.

      (5)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.


title: Padomes Lēmums (KĀDP) 2017/1102 (2017. gada 20. jūnijs), ar ko groza Lēmumu 2014/219/KĀDP par Eiropas Savienības KDAP misiju Mali (EUCAP Sahel Mali)

text:
               21.6.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 158/44

         PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2017/1102
   (2017. gada 20. jūnijs),
   ar ko groza Lēmumu 2014/219/KĀDP par Eiropas Savienības KDAP misiju Mali (EUCAP Sahel Mali)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 28. pantu, 42. panta 4. punktu un 43. panta 2. punktu,
   ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2016. gada 20. jūnija secinājumos aicināja pēc iespējas drīz vēl vairāk izpētīt iespējas reģionalizēt kopējās drošības un aizsardzības politikas (KDAP) misijas Sāhelas reģionā.

               (2)

               Padome 2017. gada 15. maijā apstiprināja operācijas koncepciju par KDAP darbības reģionalizāciju Sāhelā.

               (3)

               Operācijas koncepcijā par KDAP darbības reģionalizāciju Sāhelā ir paredzēts, ka KDAP darbību reģionalizācijas Sāhelas reģionā stratēģiskie mērķi ir šādi: atbalstīt pārrobežu sadarbību Sāhelā, atbalstīt reģionālas sadarbības struktūras, jo īpaši Sāhelas G5 valstis, un šajā sakarībā uzlabot Sāhelas G5 valstu spējas.

               (4)

               Pirmajā posmā Sāhelas reģionā būtu jāizveido KDAP drošības tīkls un būtu jāveic vajadzību izvērtējums ar mērķi izstrādāt KDAP reģionālo īstenošanas plānu, par kuru jāvienojas dalībvalstīm.

               (5)

               Lai sasniegtu minētos mērķus, EUCAP Sahel Mali sistēmā būtu jāizveido reģionāla koordinācijas vienība, iekļaujot iekšējās drošības un aizsardzības ekspertus Sāhelas G5 valstīs.

               (6)

               Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Padomes Lēmums 2014/219/KĀDP (1),

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Lēmumā 2014/219/KĀDP iekļauj šādu pantu:

      “14.a pants
      1.   EUCAP Sahel Mali sistēmā izveido reģionālu koordinācijas vienību (RKV).
      2.   RKV bāze atrodas EUCAP Sahel Mali galvenajā mītnē Bamako. Tajā iekļauj EUCAP Sahel Mali piesaistīto personālu un iekšējās drošības un aizsardzības ekspertus, kuri atrodas Savienības delegācijās Burkinafaso, Čadā, Mauritānijā un Nigērā.
      3.   Ciešā sadarbībā ar esošajām KDAP misijām Sāhelā RKV mērķi ir šādi:

                  a)

                  veicināt Savienības situācijas apzināšanos saistībā ar Sāhelas G5 valstu drošības un aizsardzības vajadzībām un trūkumiem, kas attiecas uz reģionālo pārrobežu sadarbību un skar drošības problēmjautājumus, nolūkā izstrādāt KDAP reģionālo īstenošanas plānu, kurā tiks sniegti ieteikumi jebkādiem turpmākajiem posmiem;

                  b)

                  atvieglot Savienības KDAP misiju sniegto apmācības kursu rīkošanu Sāhelā Sāhelas G5 valstu drošības un aizsardzības apmācību dalībniekiem.

            4.   Iekšējās drošības un aizsardzības eksperti apkopo informāciju, kas attiecas uz drošības un aizsardzības jautājumiem viņu uzņēmējvalstīs. Šādu informāciju un attiecīgā gadījumā ieteikumus viņi sniedz RKV vadītājam. Viņi pienācīgi informē tās vietas Savienības delegācijas vadītāju, kur viņi atrodas.
      5.   Civilās operācijas komandieris PDK politiskā uzraudzībā un stratēģiskā vadībā un AP vispārējā pakļautībā īsteno RKV stratēģisko vadību un kontroli. Atkāpjoties no 6. panta 1. punkta, RKV vadītājs atrodas civilās operācijas komandiera tiešā pakļautībā un darbojas saskaņā ar viņa norādījumiem. RKV vadītājs dod norādījumus visam RKV personālam.
      6.   RKV personāls ir pakļauts misijas vadītājam, piemērojot 6. panta 2., 3. un 4. punktu un 11. pantu. Attiecībā uz iekšējās drošības un aizsardzības ekspertiem tas neskar šā panta 7. punktu.
      7.   EUCAP Sahel Mali noslēdz vajadzīgās administratīvās vienošanās ar Savienības delegācijām Burkinafaso, Čadā, Mauritānijā un Nigērā.
      Minētās administratīvās vienošanās:

                  a)

                  nodrošina loģistikas un drošības atbalstu, kas iekšējās drošības un aizsardzības ekspertiem vajadzīgs savu uzdevumu veikšanai;

                  b)

                  paredz, ka delegāciju vadītāji pārrauga iekšējās drošības un aizsardzības ekspertus savās attiecīgajās Savienības delegācijās, jo īpaši, lai pildītu savu rūpības pienākumu, nodrošinātu piemērojamo drošības prasību ievērošanu un iesaistītos disciplīnas kontroles darbā, un iekšējās drošības un aizsardzības eksperti viņus pienācīgi informē par savām darbībām;

                  c)

                  paredz, ka delegāciju vadītājiem ir jānodrošina, lai iekšējās drošības un aizsardzības ekspertiem būtu tās pašas privilēģijas un imunitāte, kas piešķirtas personālam tās vietas Savienības delegācijās, kurās viņi atrodas.”

   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Luksemburgā, 2017. gada 20. jūnijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         H. DALLI

      (1)  Padomes Lēmums 2014/219/KĀDP (2014. gada 15. aprīlis) par Eiropas Savienības KDAP misiju Mali (EUCAP Sahel Mali) (OV L 113, 16.4.2014., 21. lpp.).


title: Padomes Lēmums (KĀDP) 2016/890 (2016. gada 6. jūnijs), ar ko groza Lēmumu 2014/219/KĀDP par Eiropas Savienības KDAP misiju Mali (EUCAP Sahel Mali)

text:
               7.6.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 149/6

         PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2016/890
   (2016. gada 6. jūnijs),
   ar ko groza Lēmumu 2014/219/KĀDP par Eiropas Savienības KDAP misiju Mali (EUCAP Sahel Mali)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 28. pantu, 42. panta 4. punktu un 43. panta 2. punktu,
   ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2014. gada 15. aprīlī pieņēma Lēmumu 2014/219/KĀDP (1) par Eiropas Savienības KDAP misiju Mali (EUCAP Sahel Mali).

               (2)

               Padome 2016. gada 18. janvārī pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2016/50 (2), kas paredzēja EUCAP Sahel Mali finanšu atsauces summu līdz 2017. gada 14. janvārim.

               (3)

                  EUCAP Sahel Mali būtu jāpieņem pastiprināti drošības pasākumi un būtu jāpielāgo personāla skaits.

               (4)

               Lēmums 2014/219/KĀDP būtu jāgroza, lai pielāgotu EUCAP Sahel Mali paredzēto atsauces summu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Lēmuma 2014/219/KĀDP 14. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

      “Finanšu atsauces summa, kas paredzēta, lai no 2014. gada 15. aprīļa līdz 2015. gada 14. janvārim segtu ar misiju EUCAP Sahel Mali saistītos izdevumus, ir EUR 5 500 000. Finanšu atsauces summa, kas paredzēta, lai no 2015. gada 15. janvāra līdz 2016. gada 14. janvārim segtu ar misiju EUCAP Sahel Mali saistītos izdevumus, ir EUR 11 400 000. Finanšu atsauces summa, kas paredzēta, lai no 2016. gada 15. janvāra līdz 2017. gada 14. janvārim segtu ar misiju EUCAP Sahel Mali saistītos izdevumus, ir EUR 19 775 000. Par finanšu atsauces summu turpmākiem laikposmiem lēmumu pieņem Padome.”

   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Luksemburgā, 2016. gada 6. jūnijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         H.G.J. KAMP

      (1)  Padomes Lēmums 2014/219/KĀDP (2014. gada 15. aprīlis) par Eiropas Savienības KDAP misiju Mali (EUCAP Sahel Mali) (OV L 113, 16.4.2014., 21. lpp.).

      (2)  Padomes Lēmums (KĀDP) 2016/50 (2016. gada 18. janvāris), ar ko groza Lēmumu 2014/219/KĀDP par Eiropas Savienības KDAP misiju Mali (EUCAP Sahel Mali) (OV L 12, 19.1.2016., 48. lpp.).


title: Administratīvās komisijas sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijai – Lēmums Nr. S9 ( 2013. gada 20. jūnijs ) par atmaksāšanas procedūrām Regulas (EK) Nr. 883/2004 35. un 41. panta īstenošanai  Dokuments attiecas uz EEZ un uz EK un Šveices nolīgumu

text:
               27.9.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 279/8

         ADMINISTRATĪVĀS KOMISIJAS SOCIĀLĀS NODROŠINĀŠANAS SISTĒMU KOORDINĀCIJAI
   LĒMUMS Nr. S9
   (2013. gada 20. jūnijs)
   par atmaksāšanas procedūrām Regulas (EK) Nr. 883/2004 35. un 41. panta īstenošanai
   (Dokuments attiecas uz EEZ un uz EK un Šveices nolīgumu)
   2013/C 279/05
   ADMINISTRATĪVĀ KOMISIJA SOCIĀLĀS NODROŠINĀŠANAS SISTĒMU KOORDINĀCIJAI,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulas (EK) Nr. 883/2004 par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu (1) 72. panta a) punktu, kurā paredzēts, ka Administratīvā komisija nodarbojas ar visiem administratīviem vai interpretācijas jautājumiem, kas izriet no Regulas (EK) Nr. 883/2004 un Regulas (EK) Nr. 987/2009 (2) noteikumiem,
   ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 883/2004 35. un 41. pantu,
   ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 987/2009 66.–68. pantu,
   rīkojoties saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 883/2004 71. panta 2. punktā izklāstītajiem nosacījumiem,
   tā kā:

               (1)

               Pabalsti natūrā, kurus vienas dalībvalsts iestādes vārdā nodrošinājusi kādas citas dalībvalsts iestāde, jāatmaksā pilnībā.

               (2)

               Atmaksāšana iestāžu starpā, ja vien puses nav vienojušās citādi, jāveic ātri un efektīvi, lai izvairītos no tā, ka palielinās ilgstoši neizskatītu pieprasījumu skaits.

               (3)

               Pieprasījumu skaita palielināšanās varētu apdraudēt Savienības sistēmas darbības efektivitāti un radīt personu tiesību aizskārumu.

               (4)

               Administratīvās komisijas Lēmumā Nr. S1 ir noteikts, ka iestādei, kas atrodas personas uzturēšanās vietā, tiek atlīdzinātas izmaksas par veselības aprūpes pakalpojumiem, kuri sniegti, pamatojoties uz derīgu Eiropas veselības apdrošināšanas karti.

               (5)

               Kopīgi saskaņota labākā prakse veicinātu ātru un efektīvu atmaksas veikšanu iestāžu starpā,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   A.   Atmaksāšana, pamatojoties uz reāliem izdevumiem (Regulas (EK) Nr. 987/2009 62. pants)

   1. pants
   Iestāde, kura pieprasa atmaksāšanu, pamatojoties uz reālajiem izdevumiem, iesniedz pieprasījumu, vēlākais, Regulas (EK) Nr. 987/2009 (turpmāk – “īstenošanas regula”) 67. panta 1. punktā noteiktajā termiņā. Iestāde, kura saņem pieprasījumu, nodrošina pieprasītās summas samaksu īstenošanas regulas 67. panta 5. punktā noteiktajā termiņā, bet pirms šā termiņa – cik vien drīz iespējams.
   2. pants
   1.   To pabalstu atmaksāšanas pieprasījumus, kuri piešķirti uz Eiropas veselības apdrošināšanas kartes (EVAK), dokumenta, ar ko aizstāj EVAK, vai uz jebkura cita dokumenta pamata, kas apliecina tiesības uz pabalstu, var noraidīt un pieprasījumu nosūtīt atpakaļ kreditoriestādei, ja pieprasījums, piemēram,

               —

               ir nepilnīgs un/vai nepareizi aizpildīts,

               —

               attiecas uz pabalstiem, kuri nav sniegti EVAK vai dokumenta, kas apliecina pabalsta saņēmēja tiesības uz pabalstu, derīguma laikā.

         2.   Pieprasījumu nevar noraidīt tādēļ, ka beigusies personas apdrošināšana iestādē, kura izdevusi EVAK vai dokumentu, kas apliecina tiesības uz pabalstu, ar noteikumu, ka pabalsti saņēmējam tika sniegti izmantotā dokumenta derīguma laikā.
   3.   Iestāde, kuras pienākums ir atmaksāt uz EVAK pamata piešķirtu pabalstu izmaksas, var pieprasīt, lai iestāde, kurā persona pabalsta sniegšanas laikā ir bijusi pienācīgi reģistrēta, atmaksā minēto pabalstu izmaksas pirmajai no minētajām iestādēm vai, ja personai nav bijis tiesību izmantot EVAK, atrisina šo jautājumu kopā ar attiecīgo personu.
   3. pants
   Debitoriestāde var neizskatīt pieprasījumu attiecībā uz tā atbilstību Regulas (EK) Nr. 883/2004 19. pantam un 27. panta 1. punktam, ja vien nav pamatotas aizdomas par tiesību ļaunprātīgu izmantošanu, kā skaidrots Eiropas Kopienu Tiesas judikatūrā (3). Tātad debitoriestādes pienākums ir pieņemt informāciju, ar ko pamatots pieprasījums, un atmaksāt pieprasīto summu. Gadījumā, ja rodas aizdomas par tiesību ļaunprātīgu izmantošanu, debitoriestāde attiecīgu iemeslu dēļ var noraidīt pieprasījumu, kā tas noteikts īstenošanas regulas 67. panta 5. punktā.
   4. pants
   Ja, piemērojot 2. un 3. pantu, debitoriestāde apšauba to faktu pareizību, kuri ir pieprasījuma pamatā, krediroriestādes pienākums ir pārskatīt, vai pieprasījums ir bijis pienācīgi sagatavots, un attiecīgā gadījumā to anulēt vai pārrēķināt pieprasīto summu.
   5. pants
   Pēc īstenošanas regulas 67. panta 1. punktā norādītā termiņa iesniegtu pieprasījumu neizskata.
   B.   Atmaksāšana, pamatojoties uz fiksētām summām (īstenošanas regulas 63. pants)

   6. pants
   Īstenošanas regulas 64. panta 4. punktā paredzētais saraksts jāiesniedz debitordalībvalsts sadarbības struktūrai līdz tā gada beigām, kas seko pārskata gadam, un uz šī saraksta pamata sagatavotie pieprasījumi jāiesniedz tai pašai struktūrai iespējami drīz pēc tam, kad Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētas ikgadējās fiksētās summas vienai personai, taču ievērojot īstenošanas regulas 67. panta 2. punktā noteikto termiņu.
   7. pants
   Kreditoriestāde, ja vien iespējams, vienlaikus iesniedz debitoriestādei pieprasījumus, kuri attiecas uz konkrēto kalendāro gadu.
   8. pants
   Debitoriestāde, kas saņem pieprasījumu veikt atmaksāšanu, ko nosaka uz fiksēto summu pamata, nodrošina pieprasītās summas samaksu īstenošanas regulas 67. panta 5. punktā noteiktajā termiņā, bet pirms šā termiņa – cik vien drīz iespējams.
   9. pants
   Pēc īstenošanas regulas 67. panta 2. punktā norādītā termiņa iesniegtu pieprasījumu neizskata.
   10. pants
   Pieprasījumu veikt atmaksāšanu, ko nosaka uz fiksēto summu pamata, var noraidīt un nosūtīt atpakaļ kreditoriestādei, ja pieprasījums ir, piemēram:

               —

               nepilnīgs un/vai nepareizi aizpildīts,

               —

               attiecas uz laikposmu, kurš neatbilst reģistrētā dokumenta, kas apliecina tiesības uz pabalstu, derīguma termiņam.

         11. pants
   Ja debitoriestāde apšauba to faktu pareizību, kuri ir pieprasījuma pamatā, kreditoriestādes pienākums ir pārskatīt, vai pieprasījums ir bijis pienācīgi sagatavots, un, ja nepieciešams, to anulēt vai pārrēķināt pieprasīto summu.
   C.   Atlīdzības pieprasījumu nokārtošana (īstenošanas regulas 67. pants)

   12. pants
   1.   Saskaņā ar īstenošanas regulas 67. panta 5. punktu pieprasījumus nevar apstrīdēt pēc tam, kad apritējuši 18 mēneši pēc tā mēneša, kurā atlīdzības pieprasījumi iesniegti debitordalībvalsts sadarbības struktūrai.
   2.   Ja kreditordalībvalsts sadarbības struktūra 12 mēnešu laikā pēc tā mēneša, kurā kreditordalībvalsts sadarbības struktūra saņēma ziņas par apstrīdēšanu, neatbild un nesniedz prasītos pierādījumus, tad uzskata, ka kreditordalībvalsts ir apstiprinājusi apstrīdēšanu, un pieprasījumu vai attiecīgās tā daļas galīgi noraida.
   D.   Daļēji maksājumi un kavējuma procenti (īstenošanas regulas 68. pants)

   13. pants
   Veicot īstenošanas regulas 68. pantā paredzētos daļējos maksājumus, atsevišķi jānosaka summa pieprasījumiem, kuru pamatā ir reālie izdevumi (īstenošanas regulas 67. panta 1. punkts), un atsevišķi – pieprasījumiem, kuru pamatā ir fiksētās summas (īstenošanas regulas 67. panta 2. punkts).
   14. pants
   1.   Īstenošanas regulas 68. panta 1. punktā paredzētā daļējā maksājuma apmērs ir vismaz 90 % no kreditordalībvalsts sadarbības struktūras sākotnējā pieprasījuma kopējās summas.
   2.   Ja kreditordalībvalsts ir vispārēji paudusi, ka tā pieņem daļējus maksājumus, šādi maksājumi automātiski tiek uzskatīti par pieņemtiem. Revīzijas padome izveido to dalībvalstu sarakstu, kuras ir paudušas, ka tās pieņem daļējus maksājumus.
   3.   Dalībvalstis, kuras nav vispārēji paudušas, ka tās pieņem daļējus maksājumus, sešu mēnešu laikā pēc tā mēneša, kurā ir iesniegts pieprasījums, reaģē uz konkrētiem daļēja maksājuma piedāvājumiem. Ja tās noteiktajā laikposmā nereaģē, daļējo maksājumu uzskata par pieņemtu un izpilda.
   15. pants
   1.   Veicot atmaksāšanu tāda pieprasījuma gadījumā, kas jau ir segts ar daļēju maksājumu, debitora pienākums ir maksāt tikai pieprasījuma galīgās summas un daļējā maksājuma starpību.
   2.   Ja daļējā maksājuma summa, kas noteikta uz pieprasījuma sākotnējās summas pamata, pārsniedz pieprasījuma summu, kreditordalībvalsts vai nu:

               a)

               atmaksā debitordalībvalstij starpību. Kreditordalībvalsts sadarbības struktūra šādus norēķinu darījumus veic nekavējoties un ne vēlāk kā sešu mēnešu laikā pēc tā mēneša beigām, kurā tika noteikta pieprasījuma summa, vai

               b)

               vienojas ar debitordalībvalsti, ka summu starpība tiks atgūta, atlīdzinot vēlāku pieprasījumu. Vienojoties par atmaksāšanu, skaidri norāda summu starpību, ko atgūs, izmantojot minēto vēlāko pieprasījumu.

         3.   Procenti, kas rodas no daļēja maksājuma, nesamazina debitordalībvalsts parādu un paliek kreditordalībvalsts aktīvu daļa.
   16. pants
   1.   Kavējuma procentus, kurus piemēro saskaņā ar īstenošanas regulas 68. panta 1. punktu, aprēķina uz mēnešu pamata atbilstīgi šādai formulai:

   Formulā lietotie apzīmējumi:
   —   I– kavējuma procenti,
   —   PV (“pašreizējā vērtība”)– kavētā maksājuma vērtība. Šo vērtību nosaka tāda pieprasījuma apmērā, kurš nav apmaksāts īstenošanas regulas 67. panta 5. punktā un 67. panta 6. punktā noteiktajos termiņos un par kuru nav veikts daļējs maksājums saskaņā ar īstenošanas regulas 68. panta 1. punktu. Pašreizējā vērtība ietver tikai tādu pieprasījumu vai tā daļas, kuru debitordalībvalsts vai kreditordalībvalsts savstarpēji atzinušas par derīgu, pat ja attiecībā uz pieprasījumu vai tā daļu ir uzsākta apstrīdēšanas procedūra,
   —   i– gada procentu likme, ko Eiropas Centrālā banka piemēro tās galvenajām refinansēšanas operācijām un kas ir spēkā tā mēneša pirmajā dienā, kad jāveic maksājums,
   —
         n
      – laikposms (mēnešos), kurš sākas pirmajā mēnesī pēc īstenošanas regulas 68. panta 1. punktā noteikto termiņu beigām un turpinās līdz mēnesim (ieskaitot), kas ir pirms mēneša, kurā saņem maksājumu. Šo laikposmu īstenošanas regulas 67. panta 7. punktā paredzētās procedūras laikā nepārtrauc.
   2.   Kreditordalībvalsts sadarbības struktūra sešu mēnešu laikā pēc tā mēneša, kurā tika veikts kavētais maksājums, iesniedz debitordalībvalsts sadarbības struktūrai kavējuma procentu pieprasījumu.
   3.   Pēc 2. punktā norādītā termiņa iesniegtu kavējuma procentu pieprasījumu neizskata.
   17. pants
   1.   Kavējuma procentus maksā kreditordalībvalsts sadarbības struktūrai 12 mēnešu laikā pēc tā mēneša, kurā atlīdzības pieprasījumi iesniegti debitordalībvalsts sadarbības struktūrai.
   2.   Ja 1. punktā minētajā termiņā kavējuma procentu pieprasījums nav atmaksāts, Revīzijas padome pēc pamatota vienas puses pieprasījuma atvieglo galīgo kontu slēgšanu. Revīzijas padome sniedz argumentētu atzinumu sešu mēnešu laikā pēc mēneša, kad tā saņēmusi attiecīgo lietu izskatīšanai.
   E.   Dažādi noteikumi

   18. pants
   1.   Šajā lēmumā minēto maksājumu nolūkā maksājuma diena ir kreditordalībvalsts sadarbības struktūras banku iestādes piemērotā darījuma valutēšanas diena.
   2.   Debitordalībvalsts sadarbības struktūra divu mēnešu laikā pēc iesniegtā pieprasījuma saņemšanas apstiprina, ka pieprasījums ir saņemts. Apstiprinājumā norāda dienu, kad pieprasījums tika saņemts.
   3.   Divas vai vairākas dalībvalstis vai to kompetentās iestādes vai sadarbības struktūras var noteikt citas norēķinu metodes šajā lēmumā paredzētajiem atmaksāšanas gadījumiem vai atteikties no norēķiniem vispār.
   4.   Revīzijas padome ar atzinumu, kas sniegts saskaņā ar īstenošanas regulas 67. panta 7. punktu, var noteikt citas norēķinu metodes šajā lēmumā paredzētajiem atmaksāšanas gadījumiem vai atteikties no norēķiniem vispār, ievērojot dalībvalstu iestāžu labas savstarpējās sadarbības principu.
   F.   Nobeiguma noteikumi

   19. pants
   1.   Iestādēm būtu jānodrošina laba savstarpējā sadarbība un jārīkojas tā, it kā īstenotu savus tiesību aktus.
   2.   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. To piemēro no pirmās dienas pēc tā publicēšanas visiem atlīdzināšanas pieprasījumiem, kuru pamatā ir reālie izdevumi un kuri kreditordalībvalstij reģistrēti pēc Regulas (EK) Nr. 987/2009 stāšanās spēkā, un visiem atlīdzināšanas pieprasījumiem, kuru pamatā ir fiksētās summas, kas publicētas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī pēc Regulas (EK) Nr. 987/2009 stāšanās spēkā.
   3.   Šis lēmums aizstāj 2009. gada 2. oktobra Lēmumu Nr. S4.
   4.   Atkāpjoties no 2. punkta, 12. panta 2. punktu un 18. panta 2. punktu piemēro 2. punktā minētajiem pieprasījumiem, kuri ir iesniegti debitordalībvalsts sadarbības struktūrai pēc šā lēmuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

            Administratīvās komisijas priekšsēdētāja

         Anne McMANUS

      (1)  OV L 166, 30.4.2004., 1. lpp.

      (2)  OV L 284, 30.10.2009., 1. lpp.

      (3)  Tiesas 2005. gada 12. aprīļa spriedums lietā C-145/03 Annette Keller mantinieki/Instituto Nacional de la Seguridad Social (INSS) un Instituto Nacional de Gestión Sanitaria (Ingesa), Krājums 2005, I-02529. lpp.


title: Padomes Lēmums 2007/670/KĀDP ( 2007. gada 1. oktobris ) par nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Savienību un Jaunzēlandi par Jaunzēlandes līdzdalību Eiropas Savienības Policijas misijā Afganistānā ( EUPOL AFGHANISTAN )

text:
               18.10.2007

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 274/17

         PADOMES LĒMUMS 2007/670/KĀDP
   (2007. gada 1. oktobris)
   par nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Savienību un Jaunzēlandi par Jaunzēlandes līdzdalību Eiropas Savienības Policijas misijā Afganistānā (EUPOL AFGHANISTAN)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 24. pantu,
   ņemot vērā prezidentvalsts ieteikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2007. gada 30. maijā pieņēma Vienoto rīcību 2007/369/KĀDP, ar ko izveido Eiropas Savienības Policijas misiju Afganistānā (EUPOL AFGHANISTAN) (1).

               (2)

               Vienotās rīcības 2007/369/KĀDP 12. panta 5. punktā paredzēts, ka attiecībā uz sīki izstrādātiem noteikumiem par trešo valstu līdzdalību vienojas saskaņā ar Līguma 24. pantu.

               (3)

               Padome 2004. gada 13. septembrī pilnvaroja prezidentvalsti, kurai vajadzības gadījumā palīdz ģenerālsekretārs/augstais pārstāvis, attiecībā uz turpmākām Eiropas civilās krīzes pārvarēšanas operācijām sākt sarunas ar trešām valstīm, lai slēgtu nolīgumu, pamatojoties uz parauga nolīgumu starp Eiropas Savienību un trešo valsti par trešās valsts līdzdalību Eiropas Savienības civilās krīzes pārvarēšanas operācijā. Pamatojoties uz minēto, prezidentvalsts vienojās par nolīgumu ar Jaunzēlandi par Jaunzēlandes līdzdalību Eiropas Savienības Policijas misijā Afganistānā (EUPOL AFGHANISTAN).

               (4)

               Šis nolīgums būtu jāapstiprina,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Eiropas Savienības vārdā ir apstiprināts Nolīgums starp Eiropas Savienību un Jaunzēlandi par Jaunzēlandes līdzdalību Eiropas Savienības Policijas misijā Afganistānā (EUPOL AFGHANISTAN).
   Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   Padomes priekšsēdētājs ar šo ir pilnvarots iecelt personu vai personas, kas pilnvarotas parakstīt minēto nolīgumu, lai tas būtu saistošs Eiropas Savienībai.
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
   4. pants
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Luksemburgā, 2007. gada 1. oktobrī

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         M. LINO

      (1)  OV L 139, 31.5.2007., 33. lpp.
    ---documentbreak---

               18.10.2007

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 274/18

         TULKOJUMS
   NOLĪGUMS
   starp Eiropas Savienību un Jaunzēlandi par Jaunzēlandes līdzdalību Eiropas Savienības Policijas misijā Afganistānā (EUPOL AFGHANISTAN)
   EIROPAS SAVIENĪBA (ES),
   no vienas puses, un
   JAUNZĒLANDE,
   no otras puses,
   turpmāk – “Puses”,
   ŅEMOT VĒRĀ:

               —

               Eiropas Savienības Padomes pieņemto Vienoto rīcību 2007/369/KĀDP (2007. gada 30. maijs) par Eiropas Savienības Policijas misijas izveidi Afganistānā (EUPOL AFGHANISTAN),

               —

               uzaicinājumu Jaunzēlandei piedalīties EUPOL AFGHANISTAN,

               —

               Jaunzēlandes lēmumu piedalīties EUPOL AFGHANISTAN,

               —

               Politikas un drošības komitejas lēmumu pieņemt Jaunzēlandes ieguldījumu EUPOL AFGHANISTAN,

         IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.
   1. pants
   Dalība operācijā
   1.   Jaunzēlande pievienojas Vienotajai rīcībai 2007/369/KĀDP par Eiropas Savienības Policijas misijas izveidi Afganistānā (EUPOL AFGHANISTAN) un jebkurai vienotai rīcībai vai lēmumam, ar ko Eiropas Savienības Padome nolemj paplašināt EUPOL AFGHANISTAN saskaņā ar šā nolīguma noteikumiem un jebkādiem vajadzīgajiem īstenošanas noteikumiem.
   2.   Jaunzēlandes ieguldījums EUPOL AFGHANISTAN neskar Eiropas Savienības lēmumu pieņemšanas autonomiju.
   3.   Jaunzēlande nodrošina, ka tās personāls, kas piedalās EUPOL AFGHANISTAN, veic savus pienākumus saskaņā ar:

               —

               Vienoto rīcību 2007/369/KĀDP un tās iespējamiem turpmākiem grozījumiem,

               —

               operācijas plānu,

               —

               īstenošanas pasākumiem.

         4.   Personāls, ko Jaunzēlande nosūtījusi EUPOL AFGHANISTAN, veic savus pienākumus un darbojas, vadoties vienīgi pēc EUPOL AFGHANISTAN interesēm.
   5.   Jaunzēlande laikus informē EUPOL AFGHANISTAN misijas vadītāju un Eiropas Savienības Padomes Ģenerālsekretariātu par visām pārmaiņām EUPOL AFGHANISTAN.
   6.   Kompetentā Jaunzēlandes iestāde personālam, ko nosūta uz EUPOL AFGHANISTAN, veic medicīnisko pārbaudi, vakcināciju un izsniedz dokumentu, kas apliecina dienestam derīgu veselības stāvokli. Personāls, ko nosūta uz EUPOL AFGHANISTAN, uzrāda šāda apliecinoša dokumenta kopiju.
   2. pants
   Personāla statuss
   1.   Neskarot nevienu vienošanos, kas noslēgta starp Jaunzēlandes valdību un Afganistānas Islāma Republikas valdību, personāla statusu, ko Jaunzēlande norīko EUPOL AFGHANISTAN darbā, reglamentē Eiropas Savienības un Afganistānas Islāma Republikas nolīgums par misijas statusu.
   2.   Neskarot 1. punktā minēto nolīgumu, personāls, kas piedalās EUPOL AFGHANISTAN, paliek Jaunzēlandes jurisdikcijā.
   3.   Jaunzēlande ir atbildīga par reaģēšanu uz visām prasībām, ko iesniedz tās personāls, kas ir saistītas ar tās spēku vai personāla līdzdalību EUPOL AFGHANISTAN vai attiecas uz to. Jaunzēlande ir atbildīga par jebkuras lietas ierosināšanu, jo īpaši par tiesvedības vai disciplināro procedūru sākšanu pret jebkuru tās personāla pārstāvi saskaņā ar tās tiesību aktiem.
   4.   Jaunzēlande apņemas sniegt deklarāciju par atteikšanos no prasībām pret citām valstīm, kas piedalās EUPOL AFGHANISTAN, un apņemas to darīt, parakstot šo nolīgumu. Šā nolīguma pielikumā pievienots šādas deklarācijas paraugs.
   5.   Eiropas Savienība nodrošina, ka dalībvalstis sniedz deklarāciju par atteikšanos no prasībām saistībā ar Jaunzēlandes dalību EUPOL AFGHANISTAN, un apņemas to darīt, parakstot šo nolīgumu.
   3. pants
   Slepena informācija
   1.   Jaunzēlande veic atbilstīgus pasākumus, lai nodrošinātu slepenas ES informācijas aizsardzību saskaņā ar Eiropas Savienības Padomes drošības reglamentu, kas ietverts Padomes Lēmumā 2001/264/EC (1), un saskaņā ar turpmākajām norādēm, ko sniegušas kompetentās iestādes, tostarp EUPOL AFGHANISTAN misijas vadītājs.
   2.   Ja Eiropas Savienība un Jaunzēlande ir noslēgušas nolīgumu par klasificētās informācijas apmaiņai piemērojamām drošības procedūrām, šāda nolīguma noteikumus piemēro saistībā ar EUPOL AFGHANISTAN.
   4. pants
   Komandķēde
   1.   Viss personāls, kas piedalās EUPOL AFGHANISTAN, paliek pilnīgā savas valsts iestāžu pakļautībā.
   2.   Valsts iestādes nodod operatīvo kontroli EUPOL AFGHANISTAN misijas vadītāja pārziņā, kurš īsteno pavēles tiesības, izmantojot pavēles un kontroles hierarhijas struktūru.
   3.   Misijas vadītājs vada EUPOL AFGHANISTAN un uzņemas organizēt tās ikdienas vadību.
   4.   Jaunzēlandei ir tādas pašas tiesības un pienākumi attiecībā uz EUPOL AFGHANISTAN ikdienas vadību kā Eiropas Savienības dalībvalstīm, kas piedalās operācijā, saskaņā ar šā nolīguma 1. panta 1. punktā minētajiem tiesību instrumentiem.
   5.   EUPOL AFGHANISTAN misijas vadītājs ir atbildīgs par EUPOL AFGHANISTAN personāla disciplīnas kontroli. Vajadzības gadījumā disciplināru sodīšanu uzņemas attiecīgās valsts iestāde.
   6.   Jaunzēlande ieceļ Nacionālā kontingenta kontaktpunktu (NKK), kas pārstāv tās nacionālo kontingentu EUPOL AFGHANISTAN. NKK sniedz ziņojumus EUPOL AFGHANISTAN misijas vadītājam par attiecīgās valsts jautājumiem un ir atbildīgs par misijas kontingenta ikdienas disciplīnu.
   7.   Lēmumu izbeigt operāciju pieņem Eiropas Savienība pēc apspriešanās ar Jaunzēlandi, ja Jaunzēlande joprojām sniedz ieguldījumu EUPOL AFGHANISTAN darbībā operācijas izbeigšanas brīdī.
   5. pants
   Finanšu aspekti
   1.   Jaunzēlande uzņemas visas izmaksas, kas saistītas ar tās līdzdalību operācijā un kas nav izmaksas, kuras sedz no kopīgā finansējuma, kā paredzēts operācijas darbības budžetā.
   2.   Ievērojot jebkuru vienošanos, kas noslēgta starp Afganistānas Islāma Republikas valdību un Jaunzēlandes valdību, ja noticis nāves gadījums, gūti ievainojumi, radīti zaudējumi vai noticis kaitējums fiziskām vai juridiskām personām no Afganistānas, Jaunzēlande gadījumos, ja ir konstatēta tās atbildība, izmaksā kompensāciju, ievērojot nosacījumus, kas paredzēti nolīgumā par misijas statusu, ja tas ir iespējams, kā minēts šā nolīguma 2. panta 1. punktā.
   6. pants
   Iemaksa operācijas budžetā
   Tā kā Jaunzēlandes dalība sniedz ievērojamu ieguldījumu, kas ir nepieciešama operācijas darbībai, Jaunzēlande ir atbrīvota no ieguldījumiem EUPOL AFGHANISTAN operācijas budžetā.
   7. pants
   Noteikumi par šā nolīguma īstenošanu
   Ģenerālsekretārs/augstais pārstāvis un Jaunzēlandes attiecīgās iestādes vienojas par jebkuriem tehniskiem un administratīviem pasākumiem, kas vajadzīgi, lai īstenotu šo nolīgumu.
   8. pants
   Noteikumu neievērošana
   Ja kāda no Pusēm neievēro saistības, kas noteiktas šajā nolīgumā, otrai Pusei ir tiesības izbeigt šā nolīguma darbību, par to oficiāli brīdinot vienu mēnesi iepriekš.
   9. pants
   Domstarpību izšķiršana
   Domstarpības par šā nolīguma interpretāciju vai piemērošanu Puses savstarpēji izšķir ar diplomātiskiem līdzekļiem.
   10. pants
   Stāšanās spēkā
   1.   Šis nolīgums stājas spēkā pirmā mēneša pirmajā dienā pēc tam, kad Puses ir paziņojušas viena otrai par šim nolūkam vajadzīgo iekšējo procedūru pabeigšanu.
   2.   Šo nolīgumu piemēro provizoriski, sākot no tā parakstīšanas dienas.
   3.   Šis nolīgums paliek spēkā, kamēr Jaunzēlande sniedz ieguldījumu operācijas darbībā.

      Briselē, divi tūkstoši septītā gada trešajā oktobrī, angļu valodā divos eksemplāros.

            Eiropas Savienības vārdā–

            Jaunzēlandes vārdā–

      (1)  OV L 101, 11.4.2001., 1. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2007/438/EK (OV L 164, 26.6.2007., 24. lpp.).
   PIELIKUMS
   DEKLARĀCIJAS
   Minētas 2. panta 4. un 5. punktā
   ES dalībvalstu deklarācija:
   “Piemērojot Vienoto rīcību 2007/369/KĀDP (2007. gada 30. maijs) par Eiropas Savienības Policijas misijas izveidi Afganistānā (EUPOL AFGHANISTAN), ES dalībvalstis centīsies, ciktāl pieļauj to iekšējā tiesiskā kārtība, uz abpusēja pamata cik vien iespējams atteikties no prasībām pret Jaunzēlandi to personāla ievainošanas vai nāves gadījumā vai gadījumā, ja tai ir radīti zaudējumi vai bojāts tās īpašums, ko izmanto EUPOL AFGHANISTAN, ja šāds ievainojums, nāve, zaudējums vai bojājums:

               —

               radies Jaunzēlandes personāla darbības dēļ, pildot pienākumus saistībā ar EUPOL AFGHANISTAN, izņemot rupjas nolaidības vai tīša noteikumu pārkāpuma gadījumus,

               —

               vai radies, izmantojot jebkādu īpašumu, kas pieder Jaunzēlandei, ja šis īpašums ir izmantots saistībā ar operāciju, un izņemot gadījumus, kuros personāls no Jaunzēlandes, kas darbojas EUPOL AFGHANISTAN un izmanto šo īpašumu, ir vainojams rupjā nolaidībā vai tīšā noteikumu pārkāpumā.”

         Jaunzēlandes deklarācija:
   “Iesaistoties Vienotajā rīcībā 2007/369/KĀDP (2007. gada 30. maijs) par Eiropas Savienības Policijas misijas izveidi Afganistānā (EUPOL AFGHANISTAN), Jaunzēlande centīsies uz abpusēja pamata, ciktāl pieļauj tās iekšējā tiesiskā kārtība, pēc iespējas atteikties no prasībām pret jebkuru citu EUPOL AFGHANISTAN dalībvalsti to personāla ievainošanas vai nāves gadījumā vai gadījumā, ja tai ir radīti zaudējumi vai bojāts tās īpašums, ko izmanto EUPOL AFGHANISTAN, ja šāds ievainojums, nāve, zaudējums vai bojājums:

               —

               radies personāla darbības dēļ, pildot pienākumus saistībā ar EUPOL AFGHANISTAN, izņemot rupjas nolaidības vai tīša noteikumu pārkāpuma gadījumus,

               —

               vai radies, izmantojot jebkādu īpašumu, kas pieder EUPOL AFGHANISTAN dalībvalstīm, ja šis īpašums ir izmantots saistībā ar operāciju, kā arī izņemot gadījumus, ja EUPOL AFGHANISTAN personāls, kas izmanto šo īpašumu, ir vainojams rupjā nolaidībā vai tīšā noteikumu pārkāpumā.”