title: Padomes Lēmums (2011. gada 13. maijs) par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Marokas Karalisti, ar kuru izveido strīdu izšķiršanas mehānismu

text:
               5.7.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 176/1

         PADOMES LĒMUMS
   (2011. gada 13. maijs)
   par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Marokas Karalisti, ar kuru izveido strīdu izšķiršanas mehānismu
   (2011/392/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar 218. panta 6. punkta a) apakšpunkta v) punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2006. gada 24. februārī pilnvaroja Komisiju sākt sarunas ar Vidusjūras reģiona partneriem, lai izveidotu strīdu izšķiršanas mehānismu attiecībā uz tirdzniecības noteikumiem.

               (2)

               Komisija risināja sarunas, apspriežoties ar komiteju, kas izveidota ar LESD 207. pantu, un saskaņā ar Padomes dotajiem sarunu norādījumiem.

               (3)

               Šīs sarunas ir noslēgušās, un 2009. gada 9. decembrī tika parafēts Nolīgums starp Eiropas Savienību un Marokas Karalisti, ar kuru izveido strīdu izšķiršanas mehānismu (turpmāk “nolīgums”).

               (4)

               Nolīgums tika Savienības vārdā parakstīts 2010. gada 13. decembrī.

               (5)

               Nolīgums būtu jānoslēdz,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Savienības vārdā tiek apstiprināts Nolīgums starp Eiropas Savienību un Marokas Karalisti, ar kuru izveido strīdu izšķiršanas mehānismu.
   Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   Padomes priekšsēdētājs Savienības vārdā sniedz nolīguma 23. pantā paredzēto paziņojumu (1).
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2011. gada 13. maijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         MARTONYI J.

      (1)  Nolīguma spēkā stāšanās dienu Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      NOLĪGUMS
      starp Eiropas Savienību un Marokas Karalisti, ar kuru izveido strīdu izšķiršanas mehānismu
      EIROPAS SAVIENĪBA, turpmāk “Savienība”,
      no vienas puses, un
      MAROKAS KARALISTE, turpmāk “Maroka”,
      no otras puses,
      IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.
      I   NODAĻA

         MĒRĶIS UN DARBĪBAS JOMA

      1. pants
      Mērķis
      Šā nolīguma mērķis ir novērst un atrisināt visus tirdzniecības strīdus starp pusēm, lai, cik vien iespējams, panāktu savstarpēji saskaņotu risinājumu.
      2. pants
      Nolīguma piemērošana
      1.   Šā nolīguma noteikumus piemēro jebkuram strīdam par varbūtējiem pārkāpumiem, kuri attiecas uz II sadaļas noteikumiem (izņemot 24. pantu) Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumā, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Marokas Karalisti, no otras puses (turpmāk “Asociācijas nolīgums”) (1), vai uz Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Marokas Karalisti par savstarpējiem liberalizācijas pasākumiem attiecībā uz lauksaimniecības produktiem, pārstrādātiem lauksaimniecības produktiem, zivīm un zivsaimniecības produktiem, 1., 2. un 3. protokola un šo protokolu pielikumu aizstāšanu un grozījumiem Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumā, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Marokas Karalisti, no otras puses. Šajā nolīgumā noteiktā kārtība jāpiemēro tad, ja 60 dienās no dienas, kad strīds saskaņā ar Asociācijas nolīguma 86. pantu tika iesniegts Asociācijas padomei, tai nav izdevies izšķirt strīdu.
      2.   Asociācijas nolīguma 86. pants attiecas uz strīdiem par to, kā jāpiemēro un jāinterpretē citi Asociācijas nolīguma noteikumi.
      3.   Šā panta 1. punkta mērķiem strīdu uzskata par atrisinātu, ja Asociācijas padome ir pieņēmusi lēmumu saskaņā ar Asociācijas nolīguma 86. panta 2. punktu vai ja tā ir paziņojusi, ka strīds vairs nepastāv.
      II   NODAĻA

         APSPRIEŠANĀS UN MEDIĀCIJA

      3. pants
      Apspriešanās
      1.   Domstarpības, kas attiecas uz 2. pantā minēto noteikumu interpretēšanu un piemērošanu, puses cenšas atrisināt, labā ticībā sākot apspriešanos ar mērķi panākt tūlītēju, objektīvu un savstarpēji saskaņotu risinājumu. Šajās apspriedēs puses turklāt izskata varbūtējā pārkāpuma iespējamo ietekmi uz to tirdzniecību.
      2.   Puse ierosina apspriešanos, nosūtot otrai pusei rakstisku pieprasījumu, kura kopija jāiesniedz Rūpniecības, tirdzniecības un pakalpojumu apakškomitejai, norādot aplūkojamo pasākumu un 2. pantā minēto nolīgumu noteikumus, kas, pēc tās domām, ir pārkāpti.
      3.   Apspriešanos rīko 40 dienās no pieprasījuma saņemšanas dienas, un tā notiek atbildētāja teritorijā, ja vien puses nevienojas citādi. Apspriešanos uzskata par pabeigtu 60 dienās no pieprasījuma saņemšanas dienas, ja vien abas puses nevienojas to turpināt. Apspriešanās, īpaši visa izpaustā informācija un pušu nostāja šajā procesā, ir slepena un neskar nevienas puses tiesības turpmākajos procesos.
      4.   Steidzamos gadījumos, tostarp tādos, kas saistīti ar ātrbojīgām vai sezonas precēm, apspriešanos rīko 15 dienās no pieprasījuma saņemšanas dienas un to uzskata par pabeigtu 30 dienās no pieprasījuma saņemšanas dienas.
      5.   Ja puse, kurai pieprasījums adresēts, neatbild uz apspriešanās pieprasījumu 20 darbdienās no tā saņemšanas dienas vai ja apspriešanās nenotiek attiecīgi 3. vai 4. punktā minētajos termiņos, vai ja apspriešanās ir pabeigta, bet nav panākta vienošanās par savstarpēji saskaņotu risinājumu, prasītājs saskaņā ar 5. pantu var pieprasīt izveidot šķīrējtiesas kolēģiju.
      4. pants
      Mediācija
      1.   Ja apspriežoties nav izdevies panākt savstarpēji saskaņotu risinājumu, puses, savstarpēji vienojoties, var izmantot mediatora palīdzību. Mediācijas pieprasījums jāiesniedz rakstiski atbildētājam un Rūpniecības, tirdzniecības un pakalpojumu apakškomitejai, un tajā jānorāda pasākums, kas ir bijis apspriešanās priekšmets, kā arī savstarpēji saskaņotā mediācijas kompetence. Katra puse apņemas ar izpratni izturēties pret mediācijas pieprasījumiem.
      2.   Ja vien puses nevienojas par mediatoru desmit darbdienās no mediācijas pieprasījuma saņemšanas dienas, Rūpniecības, tirdzniecības un pakalpojumu apakškomitejas priekšsēdētāji vai viņu pilnvarota persona izlozē mediatoru no personām, kuras ir iekļautas 19. pantā minētajā sarakstā un kuras nav pušu valstspiederīgie. To veic 15 darbdienās no mediācijas pieprasījuma saņemšanas dienas. Mediators ne vēlāk kā 30 dienās no viņa izraudzīšanas dienas sasauc sanāksmi ar pusēm. Mediators ne vēlāk kā 15 dienas pirms sanāksmes saņem katras puses pieteikumus un pēc vajadzības var pieprasīt papildu informāciju pusēm, ekspertiem vai tehniskajiem konsultantiem. Šādā veidā iegūtā informācija ir jādara zināma katrai no pusēm, un tām jādod iespēja izteikt piezīmes. Mediators ne vēlāk kā 45 dienās no viņa izraudzīšanās dienas sniedz atzinumu.
      3.   Mediatora atzinumā var būt viens vai vairāki ieteikumi par to, kā atrisināt strīdu atbilstīgi 2. pantā minētajiem noteikumiem. Mediatora atzinums nav saistošs.
      4.   Puses var vienoties grozīt 2. punktā minētos termiņus. Turklāt mediators pēc jebkuras puses pieprasījuma var nolemt grozīt šos termiņus, ņemot vērā attiecīgās puses īpašās grūtības vai lietas sarežģītību.
      5.   Procesos, kuros izmanto mediāciju, īpaši mediatora atzinums un visa izpaustā informācija, un pušu nostāja šajos procesos ir slepeni un neskar nevienas puses tiesības turpmākajos procesos.
      6.   Ja puses vienojas, mediāciju var turpināt arī tad, ja noris šķīrējtiesas procedūra.
      7.   Mediatora nomaiņa notiek vienīgi reglamenta 18. līdz 21. punktā izklāstīto iemeslu dēļ un atbilstoši minētajos punktos noteiktajai kārtībai.
      III   NODAĻA

         STRĪDU IZŠĶIRŠANAS PROCEDŪRAS

         I   IEDAĻA

            Šķīrējtiesas procedūra

      5. pants
      Šķīrējtiesas procedūras uzsākšana
      1.   Ja pusēm nav izdevies atrisināt strīdu, izmantojot apspriešanos saskaņā ar 3. pantu vai izmantojot mediāciju saskaņā ar 4. pantu, prasītājs var pieprasīt izveidot šķīrējtiesas kolēģiju.
      2.   Pieprasījumu izveidot šķīrējtiesas kolēģiju rakstiski iesniedz atbildētājam un Rūpniecības, tirdzniecības un pakalpojumu apakškomitejai. Prasītājs savā pieprasījumā norāda aplūkojamo pasākumu un izskaidro, kādā veidā šāds pasākums ir 2. pantā minēto noteikumu pārkāpums. Šķīrējtiesas kolēģijas izveidošana jāpieprasa ne vēlāk kā 18 mēnešus no apspriešanās pieprasījuma saņemšanas dienas, neskarot prasītāja tiesības turpmāk pieprasīt jaunu apspriešanos par šo pašu jautājumu.
      6. pants
      Šķīrējtiesas kolēģijas izveidošana
      1.   Šķīrējtiesas kolēģijā ir trīs šķīrējtiesneši.
      2.   Desmit darbdienās pēc tam, kad atbildētājs ir saņēmis pieprasījumu izveidot šķīrējtiesas kolēģiju, puses apspriežas, lai panāktu vienošanos par šķīrējtiesas kolēģijas sastāvu.
      3.   Ja puses 2. punktā noteiktajā termiņā nespēj vienoties par šķīrējtiesas kolēģijas sastāvu, jebkura no pusēm var pieprasīt Rūpniecības, tirdzniecības un pakalpojumu apakškomitejas priekšsēdētājiem vai viņu pilnvarotai personai ar izlozes palīdzību izvēlēties visus trīs locekļus no saraksta, kas izveidots saskaņā ar 19. pantu: vienu personu no tām personām, ko ir ierosinājis prasītājs, vienu personu no tām personām, ko ir ierosinājis atbildētājs, un vienu personu no tām personām, ko puses ir izvēlējušās par priekšsēdētāju. Ja puses vienojas par vienu vai vairākiem šķīrējtiesas kolēģijas locekļiem, atlikušos dalībniekus izraugās tādā pašā kārtībā.
      4.   Rūpniecības, tirdzniecības un pakalpojumu apakškomitejas priekšsēdētāji vai viņu pilnvarota persona izraugās šķīrējtiesnešus piecās darbdienās pēc tam, kad ir iesniegts 3. punktā minētais pieprasījums.
      5.   Šķīrējtiesas kolēģijas izveidošanas diena ir visu triju šķīrējtiesnešu izraudzīšanās diena.
      6.   Šķīrējtiesnešu nomaiņa notiek vienīgi reglamenta 18. līdz 21. punktā izklāstīto iemeslu dēļ un atbilstoši minētajos punktos noteiktajai kārtībai.
      7. pants
      Šķīrējtiesas kolēģijas starpposma ziņojums
      Šķīrējtiesas kolēģija ne vēlāk kā 120 dienās no šķīrējtiesas kolēģijas izveidošanas dienas pusēm iesniedz starpposma ziņojumu, kurā izklāstīti konstatētie fakti, attiecīgo noteikumu piemērojamība un galvenais pamatojums šķīrējtiesas secinājumiem un ieteikumiem. Jebkura puse 15 dienās no paziņošanas dienas var iesniegt rakstisku pieprasījumu šķīrējtiesas kolēģijai, lai tā pārskatītu konkrētus starpposma ziņojuma aspektus. Šķīrējtiesas kolēģijas galīgā nolēmuma secinājumos iekļauj apsvērumus par starpposma pārskata posmā iesniegtajiem paskaidrojumiem.
      8. pants
      Šķīrējtiesas kolēģijas nolēmums
      1.   Šķīrējtiesas kolēģija 150 dienās no tās izveidošanas dienas paziņo nolēmumu pusēm un Rūpniecības, tirdzniecības un pakalpojumu apakškomitejai. Ja tā uzskata, ka šo termiņu nevar ievērot, šķīrējtiesas kolēģijas priekšsēdētājam par to rakstiski jāpaziņo pusēm un Rūpniecības, tirdzniecības un pakalpojumu apakškomitejai, norādot kavēšanās iemeslus un dienu, kad šķīrējtiesas kolēģija plāno pabeigt darbu. Nolēmumu nekādā gadījumā nedrīkst paziņot vēlāk kā 180 dienas no šķīrējtiesas kolēģijas izveidošanas dienas.
      2.   Steidzamos gadījumos, tostarp tādos, kas saistīti ar ātrbojīgām vai sezonas precēm, šķīrējtiesas kolēģija dara visu, lai paziņotu nolēmumu 75 dienās no tās izveidošanas dienas. Jebkurā gadījumā minētais nolēmums jāpaziņo ne vēlāk kā 90 dienās no šķīrējtiesas kolēģijas izveidošanas dienas. Šķīrējtiesas kolēģija desmit dienās no tās izveidošanas dienas sniedz pirmstiesas nolēmumu par to, vai tā uzskata šo lietu par steidzamu.
      3.   Šķīrējtiesas kolēģija pēc abu pušu pieprasījuma jebkurā brīdī aptur savu darbību uz laikposmu, par kuru puses ir vienojušās, bet kas nav ilgāks par 12 mēnešiem, un pēc prasītājas puses pieprasījuma šā saskaņotā laikposma beigās atjauno savu darbību. Ja prasītāja puse pirms saskaņotā apturēšanas laikposma beigām nelūdz atjaunot šķīrējtiesas kolēģijas darbu, procedūra tiek izbeigta. Šķīrējtiesas kolēģijas darba apturēšana un izbeigšana neskar nevienas puses tiesības piedalīties citā procesā par šo pašu jautājumu.

         II   IEDAĻA

            Nolēmuma izpilde

      9. pants
      Šķīrējtiesas kolēģijas nolēmuma izpilde
      Katra puse veic visus vajadzīgos pasākumus, lai izpildītu šķīrējtiesas kolēģijas nolēmumu, un puses cenšas vienoties par termiņu, kurā jāpanāk nolēmuma izpilde.
      10. pants
      Pieņemamais termiņš nolēmuma izpildei
      1.   Atbildētājs ne vēlāk kā 30 dienas pēc tam, kad šķīrējtiesas kolēģija ir paziņojusi nolēmumu pusēm, paziņo prasītājam un Rūpniecības, tirdzniecības un pakalpojumu apakškomitejai, cik daudz laika tam būs vajadzīgs, lai izpildītu nolēmumu (pieņemamais termiņš), ja tūlītēja nolēmuma izpilde nav iespējama.
      2.   Ja pusēm ir domstarpības par pieņemamo termiņu šķīrējtiesas kolēģijas nolēmuma izpildei, prasītājs 20 dienās pēc tam, kad atbildētājs ir sniedzis paziņojumu saskaņā ar 1. punktu, rakstiski pieprasa šķīrējtiesas kolēģijai noteikt pieņemamā termiņa ilgumu. Par šādu pieprasījumu vienlaikus paziņo otrai pusei un Rūpniecības, tirdzniecības un pakalpojumu apakškomitejai. Šķīrējtiesas kolēģija 30 dienās no pieprasījuma iesniegšanas dienas paziņo nolēmumu pusēm un Rūpniecības, tirdzniecības un pakalpojumu apakškomitejai.
      3.   Puses, savstarpēji vienojoties, var pagarināt pieņemamo termiņu.
      11. pants
      Visu to pasākumu pārskatīšana, kas veikti šķīrējtiesas kolēģijas nolēmuma izpildei
      1.   Atbildētājs līdz pieņemamā termiņa beigām paziņo otrai pusei un Rūpniecības, tirdzniecības un pakalpojumu apakškomitejai par visiem pasākumiem, ko tas veicis šķīrējtiesas kolēģijas nolēmuma izpildei.
      2.   Ja pusēm ir domstarpības par to, vai pasākums, kas paziņots saskaņā ar 1. punktu, atbilst 2. pantā minētajiem noteikumiem, prasītājs var rakstiski pieprasīt šķīrējtiesas kolēģijai izlemt šo jautājumu. Šādā pieprasījumā apraksta aplūkojamo pasākumu un izskaidro, kādā veidā šāds pasākums nav saderīgs ar 2. pantā minētajiem noteikumiem. Šķīrējtiesas kolēģija paziņo nolēmumu 90 dienās no pieprasījuma iesniegšanas dienas. Steidzamos gadījumos, tostarp tādos, kas saistīti ar ātrbojīgām vai sezonas precēm, šķīrējtiesas kolēģija paziņo nolēmumu 45 dienās no pieprasījuma iesniegšanas dienas.
      12. pants
      Pagaidu tiesiskās aizsardzības līdzekļi nolēmuma neizpildes gadījumā
      1.   Ja atbildētājs līdz pieņemamā termiņa beigām nepaziņo par pasākumiem, kas veikti, lai izpildītu šķīrējtiesas kolēģijas nolēmumu, vai ja šķīrējtiesas kolēģija nolemj, ka saskaņā ar 11. panta 1. punktu paziņotais pasākums nav saderīgs ar minētās puses saistībām atbilstoši 2. pantā minētajiem noteikumiem, atbildētājs iesniedz pagaidu kompensācijas piedāvājumu, ja to pieprasa prasītājs.
      2.   Ja vienošanās par kompensāciju nav panākta 30 dienās pēc pieņemamā termiņa beigām vai pēc šķīrējtiesas kolēģijas nolēmuma saskaņā ar 11. pantu par to, ka pieņemtais izpildes pasākums nav saderīgs ar 2. pantā minētajiem noteikumiem, prasītājs pēc tam, kad tas paziņojis otrai pusei un Rūpniecības, tirdzniecības un pakalpojumu apakškomitejai, ir tiesīgs apturēt saistību izpildi, kuras izriet no jebkura 2. pantā minētā noteikuma, tādā mērā, kas atbilst pārkāpuma izraisītajam zudumam vai samazinājumam. Prasītājs var apturēt saistību izpildi pēc 10 darbdienām no dienas, kad atbildētājs ir saņēmis paziņojumu, ja vien atbildētājs nav pieprasījis strīda izšķiršanu saskaņā ar 3. punktu.
      3.   Ja atbildētājs uzskata, ka saistību izpildes apturēšanas līmenis nav līdzvērtīgs pārkāpuma izraisītajam zudumam vai samazinājumam, tas var rakstiski pieprasīt šķīrējtiesas kolēģijai izlemt šo jautājumu. Par šādu pieprasījumu pirms 2. punktā minētā 10 darbdienu perioda beigām paziņo otrai pusei un Rūpniecības, tirdzniecības un pakalpojumu apakškomitejai. Šķīrējtiesas kolēģija, vajadzības gadījumā uzklausot ekspertu atzinumu, 30 dienās no pieprasījuma iesniegšanas dienas paziņo pusēm un par tirdzniecības jautājumiem atbildīgajai struktūrai savu nolēmumu par saistību izpildes apturēšanas līmeni. Saistību izpildi neaptur, kamēr šķīrējtiesas kolēģija nav paziņojusi nolēmumu, un saistību izpildes apturēšanai jābūt saskaņā ar šķīrējtiesas nolēmumu.
      4.   Saistību izpildi aptur uz laiku un piemēro tikai tik ilgi, kamēr pasākums, par kuru konstatēts, ka tas nav saderīgs ar 2. pantā minētajiem noteikumiem, nav atsaukts vai grozīts, lai tas atbilstu minētajiem noteikumiem saskaņā ar 13. pantu, vai tik ilgi, kamēr puses nav vienojušās atrisināt strīdu.
      13. pants
      To nolēmuma izpildes pasākumu pārskatīšana, kas pieņemti pēc saistību izpildes apturēšanas
      1.   Atbildētājs paziņo otrai pusei un Rūpniecības, tirdzniecības un pakalpojumu apakškomitejai par visiem pasākumiem, ko tas veicis, lai izpildītu šķīrējtiesas kolēģijas nolēmumu, kā arī par savu pieprasījumu pārtraukt saistību izpildes apturēšanu, ko piemēro prasītājs.
      2.   Ja puses 30 dienās no paziņojuma saņemšanas dienas nevienojas par paziņotā pasākuma atbilstību 2. pantā minētajiem noteikumiem, prasītājs rakstiski pieprasa šķīrējtiesas kolēģijai izlemt šo jautājumu. Par šādu pieprasījumu vienlaikus paziņo otrai pusei un Rūpniecības, tirdzniecības un pakalpojumu apakškomitejai. Šķīrējtiesas kolēģijas nolēmumu 45 dienās no pieprasījuma iesniegšanas dienas paziņo pusēm un Rūpniecības, tirdzniecības un pakalpojumu apakškomitejai. Ja šķīrējtiesas kolēģija nolemj, ka jebkurš pasākums, kas veikts, lai izpildītu nolēmumu, atbilst 2. pantā minētajiem noteikumiem, saistību izpildes apturēšanu izbeidz.

         III   IEDAĻA

            Kopīgie noteikumi

      14. pants
      Savstarpēji saskaņots risinājums
      Puses jebkurā laikā saskaņā ar šo nolīgumu strīdā var panākt savstarpēji saskaņotu risinājumu. Tās par šādu risinājumu paziņo Rūpniecības, tirdzniecības un pakalpojumu apakškomitejai un šķīrējtiesas kolēģijai. Pēc tam, kad ir paziņots par savstarpēji saskaņotu risinājumu, šķīrējtiesas kolēģija beidz savu darbību, un procedūra tiek izbeigta.
      15. pants
      Reglaments
      1.   Šā nolīguma III nodaļā noteikto strīdu izšķiršanas procedūru regulē šim nolīgumam pievienotais reglaments.
      2.   Šķīrējtiesas kolēģijas sēdes saskaņā ar reglamentu ir atklātas, ja vien puses nevienojas citādi.
      16. pants
      Informācija un tehniskās konsultācijas
      Šķīrējtiesas kolēģija pēc kādas puses pieprasījuma vai pēc savas iniciatīvas var iegūt informāciju, kuru tā uzskata par vajadzīgu šķīrējtiesas procesam. Turklāt šķīrējtiesas kolēģijai pēc saviem ieskatiem ir arī tiesības lūgt attiecīgu ekspertu viedokli. Pirms šādu ekspertu izraudzīšanās šķīrējtiesas kolēģija apspriežas ar pusēm. Šādā veidā iegūtā informācija ir jādara zināma katrai no pusēm, un tām jādod iespēja izteikt piezīmes. Ja vien puses nevienojas citādi, ieinteresētās fiziskās vai juridiskās personas, kas veic uzņēmējdarbību pušu teritorijā, saskaņā ar reglamentu šķīrējtiesas kolēģijām ir tiesīgas iesniegt rakstisku informāciju. Šāda informācija skar vienīgi attiecīgā strīda faktus, nevis tiesību aktu normas.
      17. pants
      Interpretācijas noteikumi
      Šķīrējtiesas kolēģija interpretē 2. pantā minētos noteikumus saskaņā ar starptautisko publisko tiesību ierastajām interpretācijas normām, tostarp Vīnes Konvenciju par starptautisko līgumu tiesībām. Šķīrējtiesas nolēmumi nevar paplašināt vai sašaurināt 2. pantā paredzētās tiesības un pienākumus.
      18. pants
      Šķīrējtiesas kolēģijas lēmumi un nolēmumi
      1.   Šķīrējtiesas kolēģija dara visu iespējamo, lai ikvienu lēmumu pieņemtu vienprātīgi. Ja tomēr lēmumu nevar pieņemt vienprātīgi, attiecīgo jautājumu izšķir ar vairākuma balsojumu. Tomēr nekādā gadījumā netiek publiskoti atšķirīgie šķīrējtiesnešu viedokļi.
      2.   Visi šķīrējtiesas kolēģijas nolēmumi ir saistoši pusēm, un tie nerada tiesības vai neuzliek pienākumus fiziskām vai juridiskām personām. Nolēmumā ir izklāstīti konstatētie fakti, 2. pantā minēto nolīgumu attiecīgo noteikumu piemērojamība un galvenais pamatojums šķīrējtiesas kolēģijas konstatējumam un secinājumiem. Rūpniecības, tirdzniecības un pakalpojumu apakškomiteja dara šķīrējtiesas kolēģijas nolēmumu pilnībā publiski pieejamu, ja vien tā nenolemj citādi, lai nodrošinātu ar uzņēmējdarbību saistītās informācijas konfidencialitāti.
      IV   NODAĻA

         VISPĀRĪGIE NOTEIKUMI

      19. pants
      Šķīrējtiesnešu saraksti
      1.   Rūpniecības, tirdzniecības un pakalpojumu apakškomiteja ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc dienas, kad šis nolīgums ir stājies spēkā, izveido sarakstu vismaz ar 15 personām, kuras vēlas un ir spējīgas darboties kā šķīrējtiesneši. Katra puse šķīrējtiesneša amatam ierosina vismaz piecas personas. Turklāt abas puses izraugās vismaz piecus šķīrējtiesas kolēģijas priekšsēdētājus, kas nav pušu valstspiederīgie. Rūpniecības, tirdzniecības un pakalpojumu apakškomiteja nodrošina, lai sarakstā vienmēr tiktu saglabāts šis skaits.
      2.   Šķīrējtiesnešiem ir speciālas zināšanas vai pieredze tieslietās un starptautiskajā tirdzniecībā. Tie ir neatkarīgi, rīkojas patstāvīgi un nepieņem norādījumus no organizācijām vai valdības, tie nav saistīti ar pušu valdībām un ievēro šim nolīgumam pievienoto ētikas kodeksu.
      3.   Rūpniecības, tirdzniecības un pakalpojumu apakškomiteja var izveidot papildu sarakstus vismaz ar 15 personām, kam ir nozares ekspertu zināšanas konkrētos jautājumos, uz kuriem attiecas 2. pantā minētie nolīgumi. Katra puse šķīrējtiesneša amatam ierosina vismaz piecas personas. Turklāt abas puses izraugās vismaz piecus šķīrējtiesas kolēģijas priekšsēdētājus, kas nav pušu valstspiederīgie. Izmantojot 6. panta 2. punktā izklāstīto izraudzīšanās procedūru, Rūpniecības, tirdzniecības un pakalpojumu apakškomitejas priekšsēdētāji pēc abu pušu vienošanās var izmantot nozaru ekspertu sarakstu.
      20. pants
      Saistība ar PTO saistībām
      1.   Ja kāda no pusēm vēlas panākt tāda strīda izšķiršanu, kas attiecas uz PTO nolīgumā noteiktajām saistībām, piemēro attiecīgos PTO nolīguma noteikumus un procedūras, neskarot šā nolīguma noteikumus.
      2.   Ja kāda no pusēm vēlas panākt tāda strīda izšķiršanu, kas attiecas uz saistībām, kuras saskaņā ar 2. pantu ir šā nolīguma darbības jomā, piemēro šā nolīguma noteikumus un procedūras.
      3.   Ja kāda no pusēm vēlas panākt tāda strīda izšķiršanu, kas attiecas uz saistībām, kuras saskaņā ar 2. pantu ir šā nolīguma darbības jomā un kuras pēc būtības atbilst saistībām saskaņā ar PTO nolīgumu, piemēro attiecīgos PTO nolīguma noteikumus un procedūras, neskarot šā nolīguma noteikumus, izņemot gadījumu, kad puses vienojas citādi.
      4.   Ja strīda izšķiršanas procedūras ir uzsāktas, jāizmanto vienīgi tā tiesa, kas izraudzīta saskaņā ar iepriekš minētajiem punktiem, ja vien minētā tiesa nav lēmusi par to, ka konkrētais strīds tai nav pakļauts.
      5.   Šā nolīguma noteikumi neliedz pusei apturēt saistību izpildi, ko atļauj PTO strīdu izšķiršanas iestāde. PTO nolīgumu neizmanto, lai liegtu kādai no pusēm apturēt saistību izpildi saskaņā ar šo nolīgumu.
      21. pants
      Termiņi
      1.   Visus šajā nolīgumā noteiktos termiņus, ieskaitot termiņus, kuros šķīrējtiesas kolēģijām ir jāpaziņo savi nolēmumi, skaita kalendārajās dienās no nākamās dienas pēc darbības vai fakta, uz ko tie attiecas, ja vien nav norādīts citādi.
      2.   Jebkuru šajā nolīgumā minēto termiņu var mainīt, pusēm savstarpēji vienojoties. Puses apņemas labvēlīgi izskatīt pieprasījumus par termiņu pagarināšanu, ja kāda no pusēm nevar ievērot šajā nolīgumā noteiktās procedūras. Šķīrējtiesas kolēģija pēc puses pieprasījuma var mainīt procesos piemērojamos termiņus, ievērojot pušu dažādo attīstības pakāpi.
      22. pants
      Nolīguma pārskatīšana un grozīšana
      1.   Asociācijas padome pēc šā nolīguma un tā pielikumu stāšanās spēkā var jebkurā laikā pārskatīt to īstenošanu, lai lemtu par to darbības turpināšanu, grozīšanu vai izbeigšanu.
      2.   Šajā pārskatīšanā Asociācijas padome var izskatīt iespēju izveidot vairākiem Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumiem kopīgu apelācijas iestādi.
      3.   Asociācijas padome var lemt par šā nolīguma un tā pielikumu grozīšanu.
      23. pants
      Stāšanās spēkā
      Puses apstiprina šo nolīgumu saskaņā ar savām procedūrām. Šis nolīgums stājas spēkā otrā mēneša pirmajā dienā pēc dienas, kad puses ir paziņojušas viena otrai, ka ir pabeigtas šajā pantā minētās procedūras.

         Briselē, divi tūkstoši desmitā gada trīspadsmitajā decembrī, divos eksemplāros angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu, zviedru un arābu valodā, un visi teksti ir vienlīdz autentiski.

            За Европейския съюз
            Por la Unión Europea
            Za Evropskou unii
            For Den Europæiske Union
            Für die Europäische Union
            Euroopa Liidu nimel
            Για την Ευρωπαϊκή Ένωση
            For the European Union
            Pour l'Union européenne
            Per l'Unione europea
            Eiropas Savienības vārdā –
            Europos Sąjungos vardu
            Az Európai Unió részéről
            Għall-Unjoni Ewropea
            Voor de Europese Unie
            W imieniu Unii Europejskiej
            Pela União Europeia
            Pentru Uniunea Europeană
            Za Európsku úniu
            Za Evropsko unijo
            Euroopan unionin puolesta
            För Europeiska unionen

            За Кралство Мароко
            Por el Reino de Marruecos
            Za Marocké království
            For Kongeriget Marokko
            Für das Königreich Marokko
            Maroko Kuningriigi nimel
            Για το Βασίλειο του Μαρόκου
            For the Kingdom of Morocco
            Pour le Royaume du Maroc
            Per il Regno del Marocco
            Marokas Karalistes vārdā –
            Maroko Karalystės vardu
            A Marokkói Királyság részéről
            Għar-Renju tal-Marokk
            Voor het Koninkrijk Marokko
            W imieniu Królestwa Maroka
            Pelo Reino de Marrocos
            Pentru Regatul Maroc
            Za Marocké kráľovstvo
            Za Kraljevino Maroko
            Marokon kuningaskunnan puolesta
            För Konungariket Marocko

         (1)  Šā nolīguma noteikumi neskar 34. pantu Protokolā par jēdziena “noteiktas izcelsmes ražojumi” definīciju un administratīvās sadarbības metodēm.

         PIELIKUMI

                        I PIELIKUMS.

                     ŠĶĪRĒJTIESAS REGLAMENTS

                        II PIELIKUMS.

                     ŠĶĪRĒJTIESAS KOLĒĢIJU LOCEKĻU UN MEDIATORU ĒTIKAS KODEKSS

            I PIELIKUMS

               ŠĶĪRĒJTIESAS REGLAMENTS

               Vispārīgie noteikumi

                        1.

                        Šajā nolīgumā un šajos noteikumos:

                                    “konsultants” ir puses nolīgta persona, kura attiecīgo pusi konsultē vai palīdz tai saistībā ar šķīrējtiesas procesu;

                                    “prasītājs” ir jebkura puse, kas pieprasa izveidot šķīrējtiesas kolēģiju saskaņā ar šā nolīguma 5. pantu;

                                    “atbildētājs” ir puse, par kuru tiek apgalvots, ka tā pārkāpj šā nolīguma 2. pantā minētos noteikumus;

                                    “šķīrējtiesas kolēģija” ir kolēģija, kas izveidota atbilstīgi šā nolīguma 6. pantam;

                                    “puses pārstāvis” ir puses valdības departamenta vai aģentūras, vai citas publiskas iestādes nodarbināta vai iecelta persona;

                                    “diena” ir kalendārā diena, ja vien nav norādīts citādi.

                        2.

                        Ja vien nav saskaņots citādi, atbildētāja pārziņā ir strīda izšķiršanas procesa loģistika un jo īpaši uzklausīšanas organizēšana. Tomēr Eiropas Savienība sedz izdevumus, kas radušies visos organizatoriskajos jautājumos saistībā ar apspriešanos, mediāciju un strīdu izšķiršanu, izņemot mediatoru un šķīrējtiesnešu atalgojumu un izdevumus, kas tiek segti kopīgi.

               Paziņojumi

                        3.

                        Puses un šķīrējtiesas kolēģija nosūta visus pieprasījumus, paziņojumus, rakstiskus pieteikumus vai citus dokumentus pa elektronisko pastu, tajā pašā dienā nosūtot kopiju pa faksu, ar ierakstītu vēstuli, ar kurjerpastu, vēstulē ar apliecinājumu par saņemšanu vai ar citiem telekomunikāciju līdzekļiem, kas apliecina nosūtīšanas faktu. Ja vien netiek pierādīts citādi, pa elektronisko pastu vai pa faksu nosūtīta vēstule tiek uzskatīta par saņemtu tās nosūtīšanas dienā.

                        4.

                        Puse iesniedz katra sava rakstiskā pieteikuma elektronisku kopiju otrai pusei un katram šķīrējtiesnesim. Ir jānodrošina arī drukāts dokumenta eksemplārs.

                        5.

                        Visi paziņojumi jāadresē attiecīgi Marokas Ārlietu ministrijai un Eiropas Komisijas Tirdzniecības ģenerāldirektorātam.

                        6.

                        Sīkas pārrakstīšanās kļūdas pieprasījumos, paziņojumos, rakstiskajos pieteikumos vai citos dokumentos saistībā ar šķīrējtiesas procesu var izlabot, iesniedzot jaunu dokumentu, kurā skaidri norādītas izmaiņas.

                        7.

                        Ja dokumenta iesniegšanai paredzētā termiņa pēdējā diena ir Marokas vai Savienības oficiāla svētku diena vai brīvdiena, dokumentu var iesniegt nākamajā darbdienā. Puses ik gadu decembra pirmajā pirmdienā apmainās ar sarakstiem, kuros norādītas to oficiālās svētku dienas un brīvdienas nākamajā gadā. Neviens dokuments, paziņojums vai jebkāda veida pieprasījums netiek uzskatīts par saņemtu oficiālā svētku dienā vai brīvdienā. Turklāt, lai aprēķinātu visus šajā nolīgumā noteiktos termiņus, kas izteikti darbdienās, ņem vērā tikai tās darbdienas, kas pusēm ir kopīgas.

                        8.

                        Atkarībā no strīdīgo noteikumu priekšmeta visu to pieprasījumu un paziņojumu kopijas, kas adresēti Rūpniecības, tirdzniecības un pakalpojumu apakškomitejai saskaņā ar šo nolīgumu, nosūta arī pārējām attiecīgajām apakškomitejām, kas izveidotas saskaņā ar Asociācijas nolīgumu.

               Šķīrējtiesas procesa sākšana

                        9.

                                    a)

                                    Ja saskaņā ar šā nolīguma 6. pantu vai šā reglamenta 19., 20. vai 49. punktu šķīrējtiesas kolēģijas locekļus izvēlas lozējot, abu pušu pārstāvji piedalās lozēšanā.

                                    b)

                                    Ja vien puses nevienojas citādi, tās tiekas ar šķīrējtiesas kolēģiju septiņās darbdienās no tās izveidošanas dienas, lai vienotos par jautājumiem, ko puses vai šķīrējtiesas kolēģija atzīst par vajadzīgiem, tostarp par šķīrējtiesnešu atalgojumu un izdevumiem, kam jāatbilst PTO normām. Šķīrējtiesas kolēģijas locekļi un pušu pārstāvji var piedalīties šajā sanāksmē telefoniski vai videokonferences veidā.

                        10.

                                    a)

                                    Ja vien puses piecās darbdienās no šķīrējtiesnešu izraudzīšanās dienas nevienojas citādi, šķīrējtiesas kolēģijas kompetencē ir:
                                    “ņemot vērā attiecīgos strīdu izšķiršanas nolīguma 2. pantā minēto nolīgumu noteikumus, izskatīt šķīrējtiesas kolēģijas izveidošanas pieprasījumā minēto jautājumu, lemt par attiecīgā pasākuma saderību ar strīdu izšķiršanas nolīguma 2. panta noteikumiem un sagatavot lēmumu saskaņā ar strīdu izšķiršanas nolīguma 8. pantu”.

                                    b)

                                    Pusēm piecās darbdienās no vienošanās dienas jāpaziņo šķīrējtiesas kolēģijai saskaņotā kompetence.

               Sākotnējie pieteikumi

                        11.

                        Prasītājs iesniedz sākotnējos rakstiskos pieteikumus ne vēlāk kā 20 dienās pēc šķīrējtiesas kolēģijas izveidošanas dienas. Atbildētājs atsauksmi iesniedz ne vēlāk kā 20 dienās no sākotnējā rakstiskā pieteikuma iesniegšanas dienas.

               Šķīrējtiesas kolēģiju darbība

                        12.

                        Šķīrējtiesas kolēģijas priekšsēdētājs vada visu sanāksmju darbu. Šķīrējtiesas kolēģija drīkst pilnvarot priekšsēdētāju pieņemt administratīvus un procesuālus lēmumus.

                        13.

                        Ja vien šajā nolīgumā nav noteikts citādi, šķīrējtiesas kolēģija var veikt savu darbu, izmantojot jebkādus līdzekļus, tostarp tālruni, faksu vai datorsakarus.

                        14.

                        Šķīrējtiesas kolēģijas apspriedēs drīkst piedalīties vienīgi šķīrējtiesneši, tomēr šķīrējtiesas kolēģija drīkst atļaut šādās apspriedēs piedalīties saviem palīgiem.

                        15.

                        Nolēmumu sagatavošanu veic vienīgi šķīrējtiesas kolēģija, un šo pienākumu nedrīkst deleģēt.

                        16.

                        Ja rodas procesuāls jautājums, uz kuru neattiecas šā nolīguma un tā pielikumu noteikumi, apspriedusies ar pusēm, šķīrējtiesas kolēģija var pieņemt šiem noteikumiem atbilstošu procedūru.

                        17.

                        Ja šķīrējtiesas kolēģija atzīst par vajadzīgu grozīt kādu procesā piemērojamu termiņu vai veikt citus procesuālus vai administratīvus pielāgojumus, tā rakstiski informē puses par šādu izmaiņu vai pielāgojumu iemesliem, norādot vajadzīgo termiņu vai pielāgojumu. Šķīrējtiesas kolēģija drīkst pieņemt šādas izmaiņas vai grozījumus pēc apspriešanās ar pusēm. Netiek mainīti šā nolīguma 8. panta 2. punktā paredzētie termiņi.

               Aizstāšana

                        18.

                        Ja šķīrējtiesnesis nevar piedalīties procesā, atkāpjas no amata vai viņš ir jānomaina, viņa aizstājēju izvēlas saskaņā ar 6. panta 3. punktu.

                        19.

                        Ja puse uzskata, ka šķīrējtiesnesis neatbilst ētikas kodeksa prasībām un šā iemesla dēļ viņš ir jānomaina, šī puse par to informē otru pusi 15 dienās no dienas, kad kļuvuši zināmi apstākļi, kas apliecina šķīrējtiesneša izdarīto ētikas kodeksa būtisko pārkāpumu.
                        Ja puse uzskata, ka šķīrējtiesnesis, kurš nav priekšsēdētājs, neatbilst ētikas kodeksa prasībām, puses apspriežas un, ja tās par to vienojas, atsauc šķīrējtiesnesi un izraugās viņa aizstājēju, ievērojot šā nolīguma 6. panta 3. punktā izklāstīto procedūru.
                        Ja puses nespēj vienoties par šķīrējtiesneša nomaiņas nepieciešamību, jebkura no pusēm var pieprasīt, lai šāds jautājums tiktu nodots izskatīšanai šķīrējtiesas kolēģijas priekšsēdētājam, kura lēmums ir galīgs.
                        Ja priekšsēdētājs nolemj, ka šķīrējtiesnesis neatbilst ētikas kodeksa prasībām, viņš izvēlas jaunu šķīrējtiesnesi, lozējot no personām sarakstā, kas minēts šā nolīguma 19. panta 1. punktā un no kura bija izlozēts arī sākotnējais šķīrējtiesnesis. Ja sākotnējo šķīrējtiesnesi puses izvēlējās atbilstīgi nolīguma 6. panta 2. punktam, viņa aizstājēju izvēlas, lozējot no personām, kuras prasītājs un atbildētājs ir ierosinājuši atbilstīgi šā nolīguma 19. panta 1. punktam. Jauno šķīrējtiesnesi izraugās piecās darbdienās no dienas, kad šķīrējtiesas kolēģijas priekšsēdētājam iesniegts pieprasījums.

                        20.

                        Ja puse uzskata, ka šķīrējtiesas kolēģijas priekšsēdētājs neatbilst ētikas kodeksa prasībām, puses apspriežas un, ja tās par to vienojas, nomaina priekšsēdētāju un izraugās viņa aizstājēju, ievērojot šā nolīguma 6. panta 3. punktā izklāstīto procedūru.
                        Ja puses nespēj vienoties par priekšsēdētāja nomaiņas nepieciešamību, jebkura no pusēm drīkst pieprasīt, lai šāds jautājums tiktu nodots izskatīšanai kādam no atlikušajiem locekļiem, kuri izraudzīti par priekšsēdētājiem atbilstoši šā nolīguma 19. panta 1. punktam. Attiecīgo personu izlozē Rūpniecības, tirdzniecības un pakalpojumu apakškomitejas priekšsēdētāji vai priekšsēdētāju pilnvarota persona. Šīs personas lēmums par vajadzību nomainīt priekšsēdētāju ir galīgs.
                        Ja šī persona nolemj, ka sākotnējais priekšsēdētājs neatbilst ētikas kodeksa prasībām, tā izvēlas jaunu priekšsēdētāju, lozējot no pārējām personām, kuras var būt par priekšsēdētājiem un ir iekļautas šā nolīguma 19. panta 1. punktā minētajā sarakstā. Jauno priekšsēdētāju izraugās piecās darbdienās no šajā punktā minētā pieprasījuma iesniegšanas dienas.

                        21.

                        Šķīrējtiesas kolēģijas process tiek apturēts uz laikposmu, kāds vajadzīgs, lai veiktu 18., 19. un 20. punktā paredzētās procedūras.

               Uzklausīšana

                        22.

                        Priekšsēdētājs, apspriežoties ar pusēm un pārējiem šķīrējtiesas kolēģijas locekļiem, nosaka uzklausīšanas dienu un laiku un to rakstiski apstiprina pusēm. Turklāt, ja uzklausīšana ir atklāta, šo informāciju publiski pieejamu dara puse, kuras pārziņā ir procesa loģistikas vadība. Ja vien kāda no pusēm pret to neiebilst, šķīrējtiesas kolēģija drīkst izlemt uzklausīšanu neveikt.

                        23.

                        Ja vien puses nevienojas citādi, uzklausīšana notiek Briselē, ja prasītājs ir Maroka, un Rabatā – ja prasītājs ir Savienība.

                        24.

                        Vienīgi ārkārtas apstākļos šķīrējtiesas kolēģija var sasaukt papildu uzklausīšanu. Papildu uzklausīšana netiek sasaukta attiecībā uz procedūrām, kas noteiktas atbilstoši šā nolīguma 10. panta 2. punktam, 11. panta 2. punktam, 12. panta 3. punktam un 13. panta 2. punktam.

                        25.

                        Visi šķīrējtiesneši ir klāt visās uzklausīšanās.

                        26.

                        Neatkarīgi no tā, vai process ir atklāts vai slēgts, uzklausīšanā drīkst piedalīties šādas personas:

                                    a)

                                    pušu pārstāvji;

                                    b)

                                    pušu konsultanti;

                                    c)

                                    administratīvais personāls, tulki, tulkotāji un tiesu referenti; un

                                    d)

                                    šķīrējtiesnešu palīgi.

                              Šķīrējtiesas kolēģijā drīkst vērsties vienīgi pušu pārstāvji un konsultanti.

                        27.

                        Katra puse ne vēlāk kā piecas darbdienas pirms uzklausīšanas dienas šķīrējtiesas kolēģijai iesniedz to personu sarakstu, kuras attiecīgās puses vārdā uzklausīšanā sniegs mutiskus paskaidrojumus vai liecības, un to citu pārstāvju vai konsultantu sarakstu, kuri piedalīsies uzklausīšanā.

                        28.

                        Šķīrējtiesas kolēģijas uzklausīšana ir atklāta, ja vien puses nenolemj citādi. Ja puses nolemj, ka uzklausīšanai jābūt slēgtai, daļa no tās tomēr var būt atklāta, ja uz pušu iesnieguma pamata tā nolemj šķīrējtiesas kolēģija. Tomēr šķīrējtiesas kolēģija organizē slēgtas sanāksmes, ja kādas puses iesniegtais pieteikums un paskaidrojumi ietver konfidenciālu komercinformāciju.

                        29.

                        Šķīrējtiesas kolēģija veic uzklausīšanu, kā izklāstīts turpmāk.

                                    Paskaidrojumi:

                                                a)

                                                prasītāja paskaidrojumi;

                                                b)

                                                atbildētāja paskaidrojumi.

                                    Atspēkojums:

                                                a)

                                                prasītāja paskaidrojumi,

                                                b)

                                                atbildētāja replika.

                        30.

                        Uzklausīšanas laikā šķīrējtiesas kolēģija drīkst jebkurai pusei jebkurā laikā uzdot jautājumus.

                        31.

                        Šķīrējtiesas kolēģija organizē katras uzklausīšanas protokolēšanu un protokola nodošanu pusēm pēc iespējas īsākā laikā.

                        32.

                        Katra puse 10 darbdienās no uzklausīšanas dienas drīkst iesniegt papildu rakstisku pieteikumu par jebkuru uzklausīšanas laikā radušos jautājumu.

               Rakstiskie jautājumi

                        33.

                        Šķīrējtiesas kolēģija jebkurā procesa posmā drīkst rakstiski uzdot jautājumus jebkurai no pusēm vai abām pusēm. Abas puses saņem šķīrējtiesas uzdoto jautājumu kopijas.

                        34.

                        Turklāt puse iesniedz otrai pusei uz šķīrējtiesas kolēģijas jautājumiem sniegto atbilžu kopiju. Katrai pusei ir iespēja sniegt rakstisku atsauksmi par otras puses atbildi piecās darbdienās no tās saņemšanas dienas.

               Konfidencialitāte

                        35.

                        Ja uzklausīšana tiek noturēta slēgtā sēdē saskaņā ar 28. punktu, puses nodrošina konfidenciālu uzklausīšanu šķīrējtiesas kolēģijā. Katra puse tur slepenībā informāciju, kuru otra puse ir iesniegusi šķīrējtiesas kolēģijai un uz kuras konfidenciālo raksturu minētā otra puse ir norādījusi. Ja puse iesniedz šķīrējtiesas kolēģijai rakstiskus pieteikumus konfidenciālā redakcijā, tai pēc otras puses lūguma ne vēlāk kā 15 dienās no pieprasījuma vai pieteikuma dienas, izvēloties vēlāko no datumiem, ir jānodrošina arī pieteikumos ietvertās informācijas nekonfidenciāls kopsavilkums, kuru var izpaust plašākai sabiedrībai. Šie noteikumi neliedz pusei izpaust plašākai sabiedrībai savu nostāju.

                  Ex parte sakari

                        36.

                        Šķīrējtiesas kolēģija netiekas un nesazinās ar kādu no pusēm otras puses prombūtnē.

                        37.

                        Šķīrējtiesas kolēģijas locekļi nedrīkst apspriest procesa priekšmeta aspektus nedz ar vienu, nedz abām pusēm pārējo šķīrējtiesnešu prombūtnē.

                  Amicus curiae pieteikumi

                        38.

                        Ja vien puses piecās dienās no šķīrējtiesas kolēģijas izveidošanas dienas nevienojas citādi, šķīrējtiesas kolēģija var pieņemt brīvprātīgus rakstiskus pieteikumus ar noteikumu, ka tie ir iesniegti desmit dienās no šķīrējtiesas kolēģijas izveidošanas dienas un ka tie ir īsi un nekādā gadījumā nepārsniedz 15 lapas mašīnrakstā, ieskaitot pielikumus, un ka tie tieši attiecas uz šķīrējtiesas kolēģijā izskatāmo faktisko jautājumu.

                        39.

                        Pieteikumā norāda informāciju par tā iesniedzēju, kas ir fiziska vai juridiska persona, norāda iesniedzēja darbības veidu un finansējuma avotu un precizē, kā to skar konkrētais šķīrējtiesas process. Pieteikums jāsagatavo kādā no valodām, ko puses izvēlas saskaņā ar šā reglamenta 42. un 43. punktu.

                        40.

                        Šķīrējtiesas kolēģija savā nolēmumā norāda visus pieteikumus, kurus tā ir saņēmusi un kuri atbilst iepriekšminētajiem noteikumiem. Šķīrējtiesas kolēģijai nav pienākuma savā nolēmumā iztirzāt šādos pieteikumos ietvertos paskaidrojumus. Katrs pieteikums, ko šķīrējtiesas kolēģija saņēmusi saskaņā ar šo punktu, jānodod pusēm komentāru izteikšanai.

               Steidzami gadījumi

                        41.

                        Šajā nolīgumā minētajos steidzamajos gadījumos šķīrējtiesas kolēģija, apspriedusies ar pusēm, pēc vajadzības pielāgo šajos noteikumos minētos termiņus un par šādiem pielāgojumiem paziņo pusēm.

               Rakstiskā un mutiskā tulkošana

                        42.

                        Šā nolīguma 6. panta 2. punktā minēto apspriežu laikā un ne vēlāk kā šā reglamenta 9. punkta b) apakšpunktā minētajā sanāksmē puses cenšas vienoties par kopīgu procesa darba valodu šķīrējtiesas kolēģijā.

                        43.

                        Ja puses nespēj vienoties par kopīgu darba valodu, katra puse organizē savu rakstisko pieteikumu tulkošanu otras puses izvēlētajā valodā un sedz ar to saistītās izmaksas.

                        44.

                        Atbildētājs organizē mutisko pieteikumu tulkošanu pušu izvēlētajās valodās.

                        45.

                        Šķīrējtiesas nolēmumus paziņo pušu izvēlētajā valodā vai izvēlētajās valodās.

                        46.

                        Jebkura puse drīkst iesniegt komentārus par tulkoto dokumentu, kas sagatavots saskaņā ar šiem noteikumiem.

               Termiņu aprēķināšana

                        47.

                        Ja, piemērojot šā reglamenta 7. punktu, kāda no pusēm saņem dokumentu citā dienā, nekā šo dokumentu ir saņēmusi otra puse, jebkuru termiņu, kura aprēķināšana ir atkarīga no šādas saņemšanas dienas, skaita no attiecīgā dokumenta vēlākās saņemšanas dienas.

               Citas procedūras

                        48.

                        Šis reglaments ir jāpiemēro arī procedūrām, kas noteiktas atbilstoši šā nolīguma 10. panta 2. punktam, 11. panta 2. punktam, 12. panta 3. punktam un 13. panta 2. punktam. Tomēr šajā reglamentā noteiktos termiņus pielāgo atbilstoši īpašiem termiņiem, kurus šķīrējtiesas kolēģija noteikusi nolēmuma pieņemšanai minētajās citās procedūrās.

                        49.

                        Ja sākotnējā šķīrējtiesas kolēģija vai daži tās locekļi nevar piedalīties šā nolīguma 10. panta 2. punktā, 11. panta 2. punktā, 12. panta 3. punktā un 13. panta 2. punktā noteiktajās procedūrās, jāpiemēro šā nolīguma 6. pantā noteiktās procedūras. Nolēmuma paziņošanas termiņu pagarina par 15 dienām.

            II PIELIKUMS

               ŠĶĪRĒJTIESAS KOLĒĢIJU LOCEKĻU UN MEDIATORU ĒTIKAS KODEKSS

               Definīcijas

                        1.

                        Šajā ētikas kodeksā:

                                    a)

                                    “loceklis” jeb “šķīrējtiesnesis” ir šā nolīguma 6. pantā paredzētajā kārtībā izveidotas šķīrējtiesas kolēģijas loceklis;

                                    b)

                                    “mediators” ir persona, kas veic mediāciju saskaņā ar šā nolīguma 4. pantu;

                                    c)

                                    “kandidāts” ir persona, kuras vārds un uzvārds iekļauts šā nolīguma 19. pantā minētajā šķīrējtiesnešu sarakstā un kuras kandidatūra tiek izskatīta iecelšanai par šķīrējtiesas kolēģijas locekli saskaņā ar šā nolīguma 6. pantu;

                                    d)

                                    “palīgs” ir persona, kas saskaņā ar locekļa pilnvarām veic lietas izpēti vai palīdz loceklim;

                                    e)

                                    “process”, ja vien nav noteikts citādi, ir process, ko veic šķīrējtiesas kolēģija saskaņā ar šo nolīgumu;

                                    f)

                                    locekļa “personāls” ir personas, kuras strādā locekļa vadībā un pakļautībā un kuras nav locekļa palīgi.

               Procesuālie pienākumi

                        2.

                        Kandidāti un locekļi izvairās no profesionālās ētikas normu pārkāpumiem un šķietamiem profesionālās ētikas normu pārkāpumiem, ir neatkarīgi un objektīvi, izvairās no tiešiem un netiešiem interešu konfliktiem un rīkojas atbilstoši augstām uzvedības kultūras normām tā, lai tiktu nodrošināta strīdu izšķiršanas mehānisma integritāte un objektivitāte. Bijušajiem locekļiem ir jāievēro šā ētikas kodeksa 15., 16., 17. un 18. punktā noteiktie pienākumi.

               Informēšanas pienākumi

                        3.

                        Līdz apstiprinājuma saņemšanai par savas kandidatūras izvēli šķīrējtiesas kolēģijā šajā nolīgumā noteiktajā kārtībā kandidāts informē par jebkādu ieinteresētību, attiecībām vai apstākļiem, kas varētu ietekmēt viņa neatkarību vai objektivitāti vai varētu pamatoti radīt iespaidu, ka procesā netiek ievērota profesionālā ētika vai process nav objektīvs. Tādēļ kandidāts dara visu iespējamo, lai uzzinātu par šādas ieinteresētības, attiecību un apstākļu iespējamību.

                        4.

                        Jautājumus saistībā ar faktiskiem vai iespējamiem šā ētikas kodeksa pārkāpumiem kandidāts vai loceklis dara zināmus vienīgi Rūpniecības, tirdzniecības un pakalpojumu veicināšanas apakškomitejai, lai puses tos izskatītu.

                        5.

                        Pēc iecelšanas loceklis turpina darīt visu iespējamo, lai uzzinātu par šā ētikas kodeksa 3. punktā minētās ieinteresētības, attiecību vai apstākļu iespējamību, un informē par tiem. Informēšanas pienākums ir ilgstoša saistība, kas uzliek loceklim par pienākumu informēt par šādas ieinteresētības, attiecību un apstākļu rašanos jebkurā procesa posmā. Par šādu ieinteresētību, attiecībām un apstākļiem loceklis rakstiski informē Rūpniecības, tirdzniecības un pakalpojumu apakškomiteju, lai puses to izskatītu.

               Locekļu pienākumi

                        6.

                        Pēc iecelšanas loceklis visā procesa gaitā pilda savus pienākumus godprātīgi un centīgi, rūpīgi un bez kavēšanās.

                        7.

                        Loceklis izskata tikai tos jautājumus, kas ierosināti procesa gaitā un ir vajadzīgi nolēmuma pieņemšanai, un neuztic šo pienākumu nevienam citam.

                        8.

                        Loceklis veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka locekļa palīgs un personāls ir informēts par šā ētikas kodeksa 2., 3., 4., 5., 16., 17. un 18. punkta noteikumiem un tos ievēro.

                        9.

                        Loceklis neiesaistās ex parte sakaros saistībā ar procesu.

               Locekļu neatkarība un godprātīgums

                        10.

                        Loceklim ir jābūt neatkarīgam un godprātīgam, un viņš nedrīkst radīt iespaidu, ka netiek ievērota profesionālā ētika vai ka viņš nav objektīvs; viņu neietekmē savtīgas intereses, ārējs spiediens, politiski apsvērumi, sabiedrības protesti, lojalitāte pret kādu pusi vai bailes no kritikas.

                        11.

                        Loceklis nedz tieši, nedz netieši neuzņemas saistības un negūst labumu, kas jebkādā veidā šķietami vai faktiski varētu ietekmēt attiecīgā locekļa pienākumu pienācīgu izpildi.

                        12.

                        Loceklis neizmanto savu amatu šķīrējtiesas kolēģijā, lai īstenotu personiskas vai privātas intereses, un atturas no tādām darbībām, kas varētu radīt iespaidu, ka kāds var attiecīgo locekli ietekmēt.

                        13.

                        Loceklis neļauj finanšu, uzņēmējdarbības, profesionālajām, ģimenes vai sociālajām attiecībām vai pienākumiem iespaidot viņa rīcību vai spriedumus.

                        14.

                        Loceklim jāatturas no iesaistīšanās tādās attiecībās vai jebkādām tādām finansiālām interesēm, kas varētu iespaidot viņa vai viņas godprātīgumu vai kas pamatoti varētu radīt aizdomas par profesionālās ētikas pārkāpumiem vai objektivitātes trūkumu.

               Bijušo locekļu saistības

                        15.

                        Visiem bijušajiem locekļiem ir jāizvairās no tādu darbību veikšanas, kas varētu radīt aizdomas par to, ka viņi nav bijuši objektīvi savu pienākumu izpildē vai ir guvuši labumu no šķīrējtiesas kolēģijas lēmuma vai nolēmuma.

               Konfidencialitāte

                        16.

                        Nedz loceklis, nedz bijušais loceklis nekādā gadījumā neizpauž un neizmanto slepeno informāciju, kas saistīta ar procesu vai iegūta procesa gaitā, citādi kā tikai attiecīgā procesa vajadzībām un nekādā gadījumā šādu informāciju neizpauž un neizmanto, lai gūtu personīgu labumu sev vai citām personām vai kaitētu citu personu interesēm.

                        17.

                        Loceklis neizpauž šķīrējtiesas kolēģijas nolēmumu vai tā daļas, pirms tas nav publicēts saskaņā ar šo nolīgumu.

                        18.

                        Nedz loceklis, nedz bijušais loceklis nekad neizpauž informāciju par šķīrējtiesas kolēģijas apspriedēm vai par kāda locekļa viedokli.

               Izdevumi

                        19.

                        Ikviens loceklis ved uzskaiti un iesniedz galīgo atskaiti par laiku, ko viņš veltījis šai procedūrai, un par saviem izdevumiem.

               Mediatori

                        20.

                        Šajā ētikas kodeksā izklāstītā disciplīna, kas piemērojama locekļiem vai bijušajiem locekļiem, mutatis mutandis attiecas arī uz mediatoriem.


               2.9.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 324/14

         P8_TA(2015)0083
   Pieprasījums atcelt António Marinho e Pinto deputāta imunitāti
   Eiropas Parlamenta 2015. gada 25. marta lēmums par pieprasījumu atcelt António Marinho e Pinto deputāta imunitāti (2014/2191(IMM))
   (2016/C 324/02)

      Eiropas Parlaments,

               —

               ņemot vērā pieprasījumu atcelt António Marinho e Pinto imunitāti, kuru Koimbras rajona tiesas tiesnesis Rodrigo Pereira da Costa nosūtījis 2014. gada 8. oktobrī (Nr. 6076/12.0TDLSB) un par kuru paziņots 2014. gada 12. novembra plenārsēdē,

               —

               pēc António Marinho e Pinto uzklausīšanas saskaņā ar Reglamenta 9. panta 5. punktu,

               —

               ņemot vērā 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 8. un 9. pantu, kā arī 1976. gada 20. septembra Akta par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās 6. panta 2. punktu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 1964. gada 12. maija, 1986. gada 10. jūlija, 2008. gada 15. un 21. oktobra, 2010. gada 19. marta, 2011. gada 6. septembra un 2013. gada 17. janvāra spriedumu (1),

               —

               ņemot vērā Portugāles Republikas Konstitūcijas 157. panta 2. un 3. punktu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 5. panta 2. punktu, 6. panta 1. punktu un 9. pantu,

               —

               ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A8-0062/2015),

               A.

               tā kā Koimbras Rajona tiesas tiesnesis ir iesniedzis pieprasījumu atcelt Eiropas Parlamenta deputāta António Marinho e Pinto deputāta imunitāti par tiesas procesu, kuru varētu ierosināt attiecībā uz kādu iespējamu pārkāpumu;

               B.

               tā kā saskaņā ar 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 9. pantu deputātiem savā valstī ir imunitāte, ko piešķir attiecīgās valsts parlamenta locekļiem;

               C.

               tā kā saskaņā ar Portugāles Republikas Konstitūcijas 157. panta 2. un 3. punktu parlamenta deputātus parlamentārā sasaukuma laikā nedrīkst saukt pie atbildības, aizturēt, ieslodzīt vai citādi ierobežot, ja Asambleja nav devusi iepriekšēju piekrišanu;

               D.

               tā kā António Marinho e Pinto tiek apsūdzēts par bijušo Portugāles Advokātu kolēģijas amatpersonu goda aizskaršanu;

               E.

               tā kā apsūdzībām nav nekāda acīmredzama sakara ar António Marinho e Pinto kā Eiropas Parlamenta deputāta darbību un tā kā tās attiecas uz viņa pagātni, kad viņš ieņēma Portugāles Advokātu kolēģijas priekšsēdētāja amatu;

               F.

               tā kā iespējamie pārkāpumi nav saistīti ar Eiropas Parlamenta deputāta viedokli, ko viņš paudis, vai balsojumu, ko viņš veicis, pildot savus pienākumus saskaņā ar 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 8. pantu;

               G.

               tā kā nepastāv aizdomas par to, ka juridiskā procesa īstenais iemesls ir mēģinājums traucēt António Marinho e Pinto kā Eiropas Parlamenta deputāta darbu (fumus persecutionis), ņemot vērā to, ka šo procesu sāka, pirms viņš kļuva par Eiropas Parlamenta deputātu,

               1.

               nolemj atcelt António Marinho e Pinto imunitāti;

               2.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un atbildīgās komitejas ziņojumu nekavējoties nosūtīt Koimbras Rajona tiesas tiesnesim un António Marinho e Pinto.

      (1)  Tiesas 1964. gada 12. maija spriedums, Wagner/Fohrmann un Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; Tiesas 1986. gada 10. jūlija spriedums, Wybot/Faure u. c., 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; Vispārējās tiesas 2008. gada 15. oktobra spriedums, Mote/Parlaments, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; Tiesas 2008. gada 21. oktobra spriedumi, Marra/De Gregorio un Clemente, C-200/07 un C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; Tiesas 2010. gada 19. marta spriedums, Gollnisch/Parlaments, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; Tiesas 2011. gada 6. septembra spriedums, Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543; Vispārējās tiesas 2013. gada 17. janvāra spriedumi, Gollnisch/Parlaments, T-346/11 un T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.


title: Padomes lēmums (2002. gada 3. jūnijs) par Eiropas Atomenerģijas kopienas (Euratom) sesto pamatprogrammu par kodolpētniecību un apmācības pasākumiem, kas arī veicina Eiropas Pētniecības telpas izveidošanu (2002. — 2006.)

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

32002D0668

Oficiālais Vēstnesis L 232 , 29/08/2002 Lpp. 0034 - 0042

		Padomes lēmums(2002. gada 3. jūnijs)par Eiropas Atomenerģijas kopienas (Euratom) sesto pamatprogrammu par kodolpētniecību un apmācības pasākumiem, kas arī veicina Eiropas Pētniecības telpas izveidošanu (2002. — 2006.)(2002/668/Euratom)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 7. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu [1],ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu [2],ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu [3],tā kā:(1) Saskaņā ar Līguma 7. pantu var pieņemt pamatprogrammu, kas aptvertu visas pētniecības darbības, tostarp demonstrāciju pasākumus un apmācības pasākumus kodolenerģētikas jomā, kuras īsteno ar pētniecības un apmācības programmām.(2) Komisija 2000. gadā iesniedza divus paziņojumus attiecīgi par Eiropas Pētniecības telpas izveidošanas izredzēm un par tās izveidošanas mērķiem, un par Eiropas Pētniecības telpas īstenošanu un Eiropas Savienības pētniecības darbībām laikposmā no 2002. līdz 2006. gadam. 2000. gadā Komisija arī iesniedza paziņojumu par jauninājumiem ekonomikā, kas balstīta uz zinātnes atziņām.(3) Eiropadome Lisabonā 2000. gada martā, Santamarija de Feirā 2000. gada jūnijā un Stokholmā 2001. gada martā pieņēma secinājumus, kas vērsti uz strauju Eiropas Pētniecības un jauninājumu telpas izveidošanu, ar mērķi — ilgtspējīga ekonomikas izaugsme, lielāka nodarbinātība un sociālā kohēzija; Gēteborgas Eiropadome 2001. gada jūnijā vienojās par noturīgas attīstības stratēģiju un Lisabonas stratēģijai pievienoja trešo — vides aspektu.(4) Eiropas Parlaments [4], [5], Padome [6], [7], Ekonomikas un sociālo lietu komiteja [8] un Reģionu komiteja [9] arī ir atbalstījusi Eiropas Pētniecības telpas izveidošanu.(5) Komisija 2000. gada 19. oktobrī iesniedza kopā ar tās apsvērumiem to Kopienas darbību īstenošanas un darbību rezultātu neatkarīga novērtējuma secinājumus, kas veiktas piecu gadu laikā pirms šā novērtējuma.(6) Tāpēc ir svarīgi pieņemt jaunu pamatprogrammu laikposmam no 2002. līdz 2006. gadam, veicinot arī Eiropas Pētniecības telpas izveidošanu un veicinot jauninājumus.(7) Sestā pamatprogramma izklāsta zinātniskus un tehnoloģiskus paredzēto darbību mērķus un prioritātes, kā arī norāda šo darbību vispārīgas nostādnes, ko ieviesīs saskaņā ar mērķi aizsargāt Kopienas finansiālās intereses; ir svarīgi nodrošināt pareizu sestās pamatprogrammas finanšu vadību.(8) Neskarot Līgumā noteiktās budžeta lēmējinstitūcijas pilnvaras, šajā Lēmumā visam pamatprogrammas laikam ir iekļauts bāzes finansējums, kas paredzēts 34. punktā 1999. gada 6. maija iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnas ievērošanu un budžeta procedūras uzlabošanu, ko noslēdzis Eiropas Parlaments, Padome un Komisija [10].(9) Kopīgais pētniecības centrs veicina pamatprogrammas īstenošanu, sniedzot neatkarīgu, uz patērētājiem orientētu atbalstu Kopienas politikas formulēšanā un īstenošanā, tostarp šādas politikas īstenošanas uzraudzīšanu tā konkrētās kompetences jomās.(10) Veicot pētniecības darbības sestās pamatprogrammas kontekstā, jāievēro ētikas pamatprincipi, ietverot tos, kas atspoguļoti Līguma par Eiropas Savienību 6. pantā un Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, kā arī jāievēro, lai šīs darbības būtu sabiedriski pieņemamas.(11) Ievērojot Komisijas paziņojumu "Sievietes un zinātne" un Padomes 1999. gada 20. maija [11] un 2001. gada 26. jūnija [12] Rezolūciju, un Eiropas Parlamenta 2000. gada 3. februāra [13] Rezolūciju par šo tematu, īsteno rīcības plānu, lai nostiprinātu sieviešu pozīciju un palielinātu to lomu zinātnē un pētniecībā Eiropā, kas nodrošinās cieņu pret iespēju vienlīdzību neatkarīgi no dzimuma.(12) Komisijas Zaļā grāmata "Ceļā uz Eiropas stratēģiju drošai energoapgādei" ir viens no tematiem debatēs par līdzekļiem klimata pārmaiņu novēršanai un Eiropas atkarības no importētās enerģijas samazināšanai.(13) Komisijai ir ieteicams iesniegt regulārus darba pārskatus Eiropas Parlamentam un Padomei par sestās pamatprogrammas īstenošanu un, pirms iesniegt priekšlikumu par nākamo pamatprogrammu, saņemt neatkarīgu novērtējumu attiecībā uz darbību īstenošanas savlaicīgumu; novērtēšana notiek atklāti visiem attiecīgajiem dalībniekiem.(14) Starptautiskais un vispārējais mērogs Eiropas pētniecības darbībās ir svarīgs savstarpēju labumu gūšanas interesēs; sestajā pamatprogrammā var piedalīties valstis, kas noslēgušas vajadzīgos nolīgumus šajā sakarā, un projektu līmenī uz savstarpēja izdevīguma pamata var piedalīties personas no trešām valstīm, kā arī no starptautiskām zinātniskās sadarbības organizācijām.(15) Sestajai pamatprogrammai jāveicina paplašināšanās, sniedzot zinātnisku un tehnoloģisku atbalstu kandidātvalstīm Kopienas acquis īstenošanai un integrācijai Eiropas Pētniecības telpā; iespējamiem dalībniekiem informāciju par iespējām piedalīties programmā jāsniedz laicīgi un pilnīgi.(16) Komisija ir apspriedusies ar Zinātnes un tehnikas komiteju, kas ir sniegusi savu atzinumu,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pants1. Ar šo uz laikposmu no 2002. līdz 2006. gadam pieņem dauzgadu pamatprogrammu par kodolpētniecību un apmācības pasākumiem, še turpmāk "sestā pamatprogramma".2. Sesto pamatprogrammu veido pētniecība, tehnoloģiskā attīstība, starptautiskā sadarbība, izplatīšanas un izmantošanas darbības, kā arī apmācība sekojošās sadaļās:- vadāma kodolsintēze,- radioaktīvo atkritumu apsaimniekošana,- radiācijaizsardzība,- citas darbības kodoltehnoloģiju un drošības jomā,- Kopīgā pētniecības centra kodoldarbības.3. Zinātniskie un tehnoloģiskie mērķi un saistītās prioritātes, kā arī paredzēto darbību vispārīgās nostādnes ir izklāstītas I pielikumā.2. pants1. Sestās pamatprogrammas īstenošanai paredzētais bāzes finansējums laikposmam no 2002. gada līdz 2006. gadam ir EUR 1230 miljoni. Katras darbības finansējuma īpatsvars ir noteikts II pielikumā.2. Izpildes kārtību Kopienas finansiālai līdzdalībai reglamentē Finanšu regula, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam un kas papildināta ar III pielikumu, un attiecīgos gadījumos ar pētniecības un apmācības programmu vai programmām, kuras Padome pieņems, lai ieviestu šo Lēmumu.3. pantsVisas saskaņā ar sesto pamatprogrammu veicamās pētniecības darbības realizē atbilstīgi ētikas pamatprincipiem.4. pantsSesto pamatprogrammu īsteno ar pētniecības un apmācības programmām. Šīs programmas nosaka noteiktus mērķus un sīki izstrādātus noteikumus to īstenošanai.5. pants1. Komisija ar neatkarīgu, kvalificētu ekspertu palīdzību pastāvīgi un sistemātiski uzrauga sestās pamatprogrammas īstenošanu, kā arī tās pētniecības un apmācības programmas.2. Sestās pamatprogrammas īstenošanā gūtos panākumus un jo īpaši panākumus tās mērķu un prioritāšu sasniegšanā, tostarp tās finanšu aspektus, uzrāda sīki izstrādātā ziņojumā, kas Komisijai saskaņā ar Līguma 7. pantu jāiesniedz katru gadu.6. pantsPirms iesniegt priekšlikumu par nākamo pamatprogrammu, Komisija pilnvaro neatkarīgus, augsti kvalificētus ekspertus, lai noteiktu Kopienas darbību īstenošanu un panākumus piecus gadu laikposmā pirms šā novērtējuma.Komisija šā novērtējuma secinājumus, pievienojot tās apsvērumus, dara zināmus Eiropas Parlamentam, Padomei, Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai.Luksemburgā, 2002. gada 3. jūnijāPadomes vārdā —priekšsēdētājsJ. C. Aparicio Pérez[1] OV C 180 E, 26.6.2001., 177. lpp.[2] OV C 140 E, 13.6.2002., 371. lpp.[3] OV C 260, 17.9.2001., 3. lpp.[4] 2000. gada 18. maija rezolūcija (OV C 59, 23.2.2001., 250. lpp.).[5] 2001. gada 15. februāra rezolūcija (OV C 276, 1.10.2001., 271. lpp.).[6] 2000. gada 15. jūnija rezolūcija (OV C 205, 19.7.2000., 1. lpp.).[7] 2000. gada 16. novembra rezolūcija (OV C 374, 28.12.2000., 1. lpp.).[8] 2000. gada 24. maija atzinums (OV C 204, 18.7.2000., 70. lpp.).[9] 2000. gada 12. aprīļa atzinums (OV C 226, 8.8.2000., 18. lpp.).[10] OV C 172, 18.6.1999., 1. lpp.[11] OV C 201, 16.7.1999., 1. lpp.[12] OV C 199, 14.7.2001., 1. lpp.[13] OV C 309, 27.10.2000., 57. lpp.--------------------------------------------------I PIELIKUMSZINĀTNISKIE UN TEHNOLOĢISKIE MĒRĶI, DARBĪBU UN PRIORITĀŠU VISPĀRĪGA NOSTĀDNELai sasniegtu kodolpētniecības un apmācības pasākumu mērķus kā izklāstīts Euratom līgumā un lai sekmētu Eiropas Pētniecības telpas izveidošanu, sesto pamatprogrammu (Euratom), še turpmāk "šī programma", strukturēs kā norādīts turpmāk tekstā.Piedalīšanās šajā programmā kopumā ir iespējama visām valstīm, kas šajā nolūkā noslēgušas asociācijas līgumus ar Kopienu. Citas trešās valstis var piedalīties šajā programmā, izmantojot divpusējus sadarbības nolīgumus. Pētnieki un organizācijas no trešām valstīm atsevišķos gadījumos arī var piedalīties projektos.1. PRIORITĀRĀS TEMATISKĀS PĒTNIECĪBAS JOMAS1.1. Vadāma kodolsintēzeVadāma kodolsintēze var veicināt ilglaicīgu energoapgādi un, tādējādi, noturīgas attīstības prasību izpildi par drošas centralizētas sazemētas elektrības piegādi.Fizikas pamatzināšanu un atrisināmo tehnoloģisko problēmu sarežģītības dēļ, attīstība, kas vajadzīga iespējamai sintēzes lietošanai enerģijas ražošanā, noteikti izvērtīsies par vairāku pakāpju procesu, no kurām katra ietekmēs nākamo. Tomēr īsākā laikā pētījums par sintēzes tehnoloģijām varētu radīt noderīgus tehnoloģiskus aspektus.Pūles, kas pieliktas integrētas Eiropas pētniecības programmas par vadāmu kodolsintēzi sakarā, ir ļāvušas Eiropai kļūt par pasaules līderi sintēzes pētniecībā ar magnētisko hermetizāciju.Pētniecības panākumi un iegūtie rezultāti, jo īpaši ar Eiropas JET Tokamak, tagad paver iespēju apsvērt virzību uz "Nākamo soli", kas ietver tādas iekārtas būvi, kura spējīga izraisīt sintēzes reakcijas apstākļos, kas pielīdzināmi apstākļiem enerģijas ražošanas reaktorā.Sagatavošanas darbu pabeigšana attiecībā uz "Nākamā soļa" projekta sīku izstrādi ITER starptautiskā sadarbības projekta kontekstā, ļauj pieņemt lēmumu par šī projekta sākšanu un par iekārtas būvi.Tā mērķis būs parādīt zinātnes un tehnoloģijas iespējas ražot kodoltermisko enerģiju, ņemot vērā sociālekonomiskos aspektus. Precīzi noteikumi projekta īstenošanai būs atkarīgi no pašreiz notiekošu sarunu iznākuma starptautiskas sadarbības un sekojošas attīstības kontekstā; jo īpaši lēmumi, kas pieņemti attiecībā uz Eiropas ieguldījumu ITER projektā un vietā, kur jāuzstāda iekārta. Vajadzēs izveidot attiecīgu tiesisku regulējumu.Piedaloties ITER iniciatīvā, veic pievienotās programmas īstenošanu, ietverot šādus elementus:- JET iekārtas darbināšana tādā veidā, lai gūtu labumu no pašreiz veidotajiem uzlabojumiem. Iespējamā līdzdalība pētniecības darbībās, lai pārtrauktu ekspluatēt sintēzes iekārtas,- pētniecības turpināšana par sintēzes fiziku un tehnoloģijām, ietverot magnētiskās hermetizācijas formulu izpēti un novērtēšanu jo īpaši par Wendelstein 7-X "stellarator" būvniecības turpināšanu un pašreizējo iekārtu darbību Euratom asociācijās, koordinētas darbības attiecībā uz tehnoloģisko pētniecību un jo īpaši sintēzes materiālu pētniecību.1.2. Radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanaKodolenerģija šodien nodrošina 35 % no elektrības Kopienā. Tā ir viena no tēmām debatēs par līdzekļiem klimata pārmaiņu novēršanai un Eiropas atkarības no importētās enerģijas samazināšanai. Dažas pašreizējās "paaudzes" spēkstacijas turpinās izmantot vismaz 20 gadus.Šo iemeslu dēļ, kodolenerģijas izmantošana enerģijas ražošanā prasa risināt atkritumu problēmu un jo īpaši apsaimniekošanas tehnisko risinājumu rūpnieciskās īstenošanas jautājumu atkritumiem ar lielu pussabrukšanas periodu.Eiropas valsts un privātā sektora pētījumi attiecībā uz kodolatkritumu apstrādes un glabāšanas tehnoloģijām ir nozīmīgi. Kopienas rīcības koordinējošā iedarbība šajā jomā ļauj apkopot tos kritiskā daudzumā un nodrošināt attiecīgo atkritumu apsaimniekošanas organizāciju un ražošanas nozaru pieņemto pamatnostādņu saskaņotību.Rīcība aptvers gan atkritumu apsaimniekošanas problēmu, gan jautājumu par to ietekmes samazināšanu. Šajā sakarā tā pievērsīsies šādiem aspektiem:- pētījumi par ilglaicīgas glabāšanas procesiem ģeoloģiskajos noslāņojumos, sasaistot darbības, kas veiktas dažādās vietās trīs galvenajos ģeoloģiskajos veidojumos,- pētījumi, kas vērsti uz atkritumu ietekmes samazināšanu, jo īpaši attīstot jaunas tehnoloģijas, lai ar sadalīšanas un pārvēršanas paņēmienu palīdzību samazinātu ar atkritumiem saistītās briesmas, kā arī pētījumi par koncepcijām, kas kodolenerģijas radīšanā paredz ražot mazāk atkritumu.1.3. RadiācijaizsardzībaJoprojām ir vajadzīga piesardzība, lai nodrošinātu Kopienas izcilos drošības rezultātus. Savienības paplašināšanās arī rada jaunus izaicinājumus. Radiācijaizsardzības uzlabošana joprojām ir prioritāra joma. Šajā programmā šīs darbības veiks galvenokārt šādās jomās:- ar zema līmeņa iedarbību saistīto risku noteikšana,- medicīniska iedarbība un dabisku avotu iedarbība,- radioekoloģija,- riska un ārkārtēju situāciju vadība,- darba vietas un vides aizsardzība.2. CITAS DARBĪBAS KODOLTEHNOLOĢIJU UN KODOLDROŠĪBAS JOMĀDarbības, kas veiktas saskaņā ar šo pantu, ir vērstas uz to:- lai atbilstu zinātnes un tehnikas vajadzībām Kopienas politikas veselības, enerģijas un vides jomā,- lai nodrošinātu, ka augstā līmenī ir uzturētas Eiropas spējas attiecīgajās jomās, ko neaptver prioritārās tematiskās jomas,- lai veicinātu Eiropas Pētniecības telpas izveidošanu.Šīs darbības veiks galvenokārt šādās jomās:- jaunas idejas: iespējamo jauno ideju novērtēšana, kas sniedz priekšrocības attiecībā uz drošību, ietekmi uz vidi, resursu izmantošanu, izplatīšanās izturību, uzlabotu un drošāku procesu attīstība kodolenerģijas jomā,- izglītība un apmācība attiecībā uz kodoldrošību un radiācijaizsardzību, lai integrētu un konsolidētu valstu centienus sasniegt mēroga ekonomiju, un papildus aptverot šādas jomas — mobilitāte un cilvēkresursi, starptautiska piekļūšana infrastruktūrai, koordinējošas darbības,- pasākumi esošo kodoliekārtu drošībai.3. KOPĪGĀ PĒTNIECĪBAS CENTRA (KPC) DARBĪBAS KODOLENERĢIJAS JOMĀKPC darbību mērķis būs atbalstīt Kopienas politiku un īpašās Līguma saistības. Vēršot savas darbības uz jomām, kurās Kopienas iesaistīšanās ir atbilstīga, KPC darbojas, ja tā Eiropas identitāte pievieno papildus vērtību, un ja tā darbība ir pamatota ar kodoldrošības pārrobežu aspektiem vai ar sabiedrības interesēm. Galvenais uzdevums būs turpmāka sadarbības attīstība, veidojot tīklu, kas novestu pie vispārējas vienprātības par daudziem no šiem jautājumiem Eiropas un pasaules līmenī. Īpašu uzmanību pievērsīs sadarbībai ar kandidātvalstīm. Apmācības pasākumi būs svarīga KPC palīdzības sastāvdaļa Kopienai, lai nodrošinātu Kopienu ar turpmāku zinātnieku paaudzi ar vajadzīgo kompetenci un pieredzi. Tāpēc galvenās pētniecības darbības jomas būs šādas [1]:3.1. KodoldrošībaPētījumi par atkritumu apstrādi un uzglabāšanu (jo īpaši aktinīdu ar lielu pussabrukšanas periodu atdalīšanas un pārvēršanas paņēmieni) un radiācijaizsardzība; dažāda veida reaktoru drošība ar prioritāti attiecībā uz reaktoriem kandidātvalstīs un kontroles metožu attīstību attiecībā uz skaldmateriāliem, kā arī tehniskais kodolneizplatīšanās atbalsts. Nodrošinās personālu, kas uzraudzīs novecojušu kodoliekārtu ekspluatācijas pārtraukšanu.3.2. Mērījumi un standartmateriāliRadionuklīdu metroloģija jo īpaši zemas aktivitātes un koppētījumu gadījumā ekselences laboratoriju tīklā; mijiedarbība starp neitroniem un vielu izejas datu radīšanai pētījumiem attiecībā uz atkritumu pārvēršanu un jaunu sistēmu attīstību. Šī darbība galvenokārt sniegs horizontālo palīdzību darbībām, kas iepriekš minētas 3.1. punktā.[1] Papildus KPC ir tiesīgs piedalīties visās pētniecības darbībās tādā pašā kārtībā kā tie, kas izveidoti dalībvalstīs.--------------------------------------------------II PIELIKUMSKOPĒJĀ MAKSIMĀLĀ SUMMA, ATTIECĪGĀS DAĻAS UN PAREDZAMAIS SADALĪJUMS(miljoni EUR) |1. | Prioritārās tematiskās pētniecības jomas | | 890 |1.1. Vadāma kodolsintēze | 750 | |1.2. Radioaktīvo atkritumu apsaimniekošana | 90 | |1.3. Radiācijaizsardzība | 50 | |2. | Citas darbības kodoltehnoloģiju un kodoldrošības jomā | | 50 |3. | Kopīgā pētniecības centra (KPC) kodoldarbības | | 290 |Kopā | | 1230 |--------------------------------------------------III PIELIKUMSLĪDZEKĻIIevadsKopienas budžeta finansējums netiešajās darbībās (t.i., tajās, ko neveic KPC) ir vērsts uz pētniecības centriem, universitātēm, uzņēmumiem, valstu un starptautiskajām organizācijām, kas atrodas dalībvalstīs, un Eiropas asociētām valstīm, kas veic pētījumus. Eiropas asociētās valstis var darboties arī kā Kopienas budžeta finansējuma starpnieces. Vajadzības gadījumā, lai sasniegtu programmas mērķus, organizācijas jaunās neatkarīgās valstīs (NIS), kā arī starptautiskās organizācijas izņēmuma kārtā var saņemt Kopienas finansējumu.1. KODOLTERMISKĀS ENERĢIJAS LĪDZEKĻIKodoltermiskās enerģijas pētījumu jomā saskaņā ar I pielikuma 1.1. sadaļu šajā jomā veikto darbību attiecīgais raksturs liek ieviest īpašus noteikumus. Uzsāktos projektus īstenos, pamatojoties uz procedūrām, kas izklāstītas:- asociācijas līgumos,- Eiropas kodolenerģētikas attīstības nolīgumā (EFDA),- jebkurā citā daudzpusējā nolīgumā, kas var tikt noslēgts starp Kopienu un asociētām organizācijām un/vai juridiskām personām pēc tam, kad kompetentā padomdevēja komiteja ir sniegusi savu viedokli,- citā ierobežota laika līgumā jo īpaši ar organizācijām dalībvalstīs vai valstīs, kas saistītas ar Euratom pamatprogrammu,- starptautiskajos līgumos, kas aptver projektus, ko īsteno sadarbības ar citām valstīm sakarā, piemēram, ar ITER.Darbības, lai koordinētu un atbalstītu kodoltermiskās enerģijas pētījumus, var attiekties uz pētījumiem par šo darbību atbalstu, informācijas apmaiņas atbalstu, citu pieredzes izmantošanu, ietverot darbību neatkarīgu novērtēšanu, sadraudzības un apmācības shēmas, publikācijas un citas darbības, lai veicinātu tehnoloģiju nodošanu.2. LĪDZEKĻI CITĀS JOMĀSRadioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas un radiācijaizsardzības jomās, kas saskaņā ar I pielikuma 1.2. un 1.3. sadaļu ir prioritārās tematiskās pētījumu jomas, kā arī citās darbībās saskaņā ar 2. sadaļu, Kopiena saskaņā ar īpašām programmām un dalības noteikumiem stiprinās:- izcilības tīklus, lai stiprinātu un attīstītu Kopienas zinātnes un tehnoloģisko izcilību, Eiropas līmenī integrējot pētniecības iespējas, kas pašreiz pastāv vai rodas gan valsts, gan reģionālajā līmenī,- integrētus projektus, kas paredzēti Kopienas konkurētspējas veicināšanai vai svarīgāko sociālo vajadzību risināšanai, mobilizējot pētījumu un tehnoloģiskās attīstības resursu un kompetences kritisko masu,- īpašus mērķprojektus, kas paredzēti jaunu zināšanu gūšanai par to, kā ievērojami uzlabot esošos vai attīstīt jaunus produktus, procesus vai pakalpojumus, vai, lai sasniegtu citus sabiedrības un Kopienas politikas mērķus vai demonstrētu tādu jauno tehnoloģiju dzīvotspēju, kas piedāvā potenciālu ekonomisko izdevīgumu, bet ko nevar laist tirgū tieši,- darbības, lai veicinātu un attīstītu cilvēkresursus un mobilitāti,- koordinējošas darbības, kas domātas, lai veicinātu un atbalstītu tādu daudzu pētījumu un jauninājumu dalībnieku koordinētas iniciatīvas, kuras vērstas uz uzlabotu integrāciju,- īpaša atbalsta darbības, piemēram, darbības, kas vērstas uz pētījumu un zināšanu nodošanas rezultātiem un darbībām, kas atbalsta pētījumu infrastruktūru, piemēram, attiecībā uz pārrobežu piekļūšanu vai sagatavošanu tehniskajām darbībām (ietverot priekšizpēti),- integrētas infrastruktūras iniciatīvas, vienā darbībā savienojot vairākas, kas būtiskas pētījumu infrastruktūras nostiprināšanai un attīstībai, lai sniegtu pakalpojumus Eiropas līmenī.3. TIEŠĀS DARBĪBAS — KOPĪGAIS PĒTNIECĪBAS CENTRSTiešās darbības īstenos KPC.--------------------------------------------------


title: Lēmums Nr. 145 (1990. gada 27. jūnijs) par to neizmaksāto ģimenes pabalstu samaksu, kas pienākas pašnodarbinātām personām saskaņā ar 73. un 74. pantu Regulā (EEK) Nr. 1408/71

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31991D0423

Oficiālais Vēstnesis L 235 , 23/08/1991 Lpp. 0001 - 0008 Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 5 Sējums 5 Lpp. 0074  Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 5 Sējums 5 Lpp. 0074

		Lēmums Nr. 145(1990. gada 27. jūnijs)par to neizmaksāto ģimenes pabalstu samaksu, kas pienākas pašnodarbinātām personām saskaņā ar 73. un 74. pantu Regulā (EEK) Nr. 1408/71(91/423/EEK)EIROPAS KOPIENU MIGRĒJOŠO DARBA ŅĒMĒJU SOCIĀLĀ NODROŠINĀJUMA ADMINISTRATĪVĀ KOMISIJA,ņemot vērā 81. panta a) punktu Padomes 1971. gada 14. jūnija Regulā (EEK) Nr. 1408/71 par sociālās nodrošināšanas sistēmas piemērošanu darba ņēmējiem, pašnodarbinātām personām un viņu ģimenes locekļiem, kuri pārvietojas Kopienas teritorijā, saskaņā ar kuru administratīvā komisija ir atbildīga par visus administratīvo jautājumu un interpretācijas jautājumu izskatīšanu, kas rodas saistībā ar Regulas (EEK) Nr. 1408/71 un turpmāko regulu noteikumiem,ņemot vērā 2. panta 1. punktu Padomes 1972. gada 21. marta Regulā (EEK) Nr. 574/72, saskaņā ar kuru administratīvā komisija izstrādā paraugus apliecinājumiem, apstiprinātiem paziņojumiem, deklarācijām, pieteikumiem un citiem dokumentiem, kas nepieciešami, lai piemērotu minētās regulas,ņemot vērā Padomes 1989. gada 30. oktobra Regulu (EEK) Nr. 3427/89, ar ko visās dalībvalstīs jo īpaši ievieš vienotu risinājumu problēmai attiecībā uz ģimenes pabalstu izmaksu ģimenes locekļiem, kas dzīvo ārpus kompetentās valsts, un kuras noteikumu subjektu loks tiek paplašināts, ietverot pašnodarbinātas personas,tā kā Regulu (EEK) Nr. 3427/89, saskaņā ar tās 3. panta noteikumiem, piemēro no 1986. gada 15. janvāra, izņemot tās 1. panta 1. punkta daļu, kas attiecas uz 76. panta grozījumu;tā kā, lai piešķirtu un veiktu to nesamaksāto ģimenes pabalstu samaksu, kas pienākas pašnodarbinātām personām saskaņā ar 73. un 74. pantu Regulā (EEK) Nr. 1408/71, ievērojot grozījumus, kas izdarīti kopš Regulas (EEK) Nr. 3427/89 piemērošanas dienas, ir jāprecizē nosacījumi, saskaņā ar kuriem ģimenes pabalstu summas, kas saskaņā ar tās valsts tiesību aktiem, kurā dzīvo ģimenes locekļi, jau izmaksātas, pamatojoties uz šādu dzīvesvietu vai saistībā ar laulātā(-ās) vai cita ģimenes locekļa nodarbošanos, ietur no šādām neizmaksātām summām;tā kā turklāt ir jānosaka valūtu konversijas likme, kas izmantojama minētajā ieturēšanā;tā kā turklāt būtu jāizveido īpašs neizmaksāto pabalstu samaksas veidlapas paraugs;tā kā Administratīvās komisijas Ieteikums Nr. 15 paredz noteikumus attiecībā uz valodu, kurā būtu jāizdod veidlapas;tā kā jānosaka termiņi, kas piemērojami lūgumiem par to neizmaksāto ģimenes pabalstu samaksu, kas pienākas saskaņā ar 73. un 74. pantu Regulā (EEK) Nr. 1408/71, ievērojot izdarītos grozījumus, kā arī attiecībā uz šo neizmaksāto pabalstu samaksas veikšanu,IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU.1. a) Pēc attiecīgās personas lūguma kompetentā institūcija piešķir un veic to neizmaksāto ģimenes pabalstu samaksu, kas pienākas pašnodarbinātām personām par laikposmu no Regulas (EEK) Nr. 3427/89 piemērošanas dienas līdz dienai, kad minētā institūcija efektīvi ievieš šo regulu;b) neizmaksātā ģimenes pabalsta samaksu veic pēc tam, kad ietur summu no ģimenes pabalstiem, kas par tiem pašiem laikposmiem saskaņā ar tās valsts tiesību aktiem, kurā dzīvo ģimenes locekļi, saņemti, pamatojoties uz dzīvesvietu vai nodarbošanos, ko veic laulātais(-ā) vai persona, kuras ģimenē dzīvo darbinieka ģimenes locekļi, vai uz laulātā(-s) darbību citā dalībvalstī, vai saskaņā ar divpusēju konvenciju;c) lai iegūtu neizmaksāto ģimenes pabalstu samaksu, attiecīgā persona savam lūgumam pievieno paziņojumu, kurā norāda ģimenes pabalstu summu, kas saņemta no gada uz gadu par tās ģimenes locekļiem saskaņā ar tās valsts tiesību aktiem, kurā dzīvo minētie ģimenes locekļi, vai saskaņā ar citām tiesībām.Neatkarīgi no šī paziņojuma saskaņā ar turpmāk pievienoto veidlapu kompetentā institūcija var lūgt attiecīgai institūcijai apliecinošu paziņojumu par to, vai ģimenes pabalsti saņemti vai ne.Dalībvalstu kompetentās iestādes minēto veidlapu dara pieejamu attiecīgām kompetentām institūcijām. Šī veidlapa ir pieejama oficiālajās Kopienas valodās un ir sastādīta tādā veidā, ka dažādu valodu versijas ir pilnīgi vienādas pēc satura, kas attiecīgai personai dod iespēju saņemt savā valodā nodrukātu veidlapu.d) ģimeņu pabalstu summas, kas piešķirtas saskaņā ar kompetentās valsts tiesību aktiem, no vienas puses, un saskaņā ar tās valsts tiesību aktiem, kurā dzīvo ģimenes locekļi, vai saskaņā ar citām tiesībām, no otras puses, kas jāņem vērā pieteikuma b) daļā, ir summas, ko piešķir visiem tiem darba ņēmēja ģimenes locekļiem, kas pretendē uz vienu no šiem pabalstiem;e) panta b) daļā minēto ieturēšanu veic attiecībā uz darba ņēmēja ģimeni kopumā, līdz ar ko kopējo to ģimenes pabalstu summu, kas saņemti saskaņā ar tās dalībvalsts tiesību aktiem, kurā uzturas ģimenes locekļi, vai saskaņā ar citām tiesībām attiecībā uz konkrēto gadu, ietur no kopējās ģimenes pabalstu summas, kas paredzēta tajā pašā gadā saskaņā ar kompetentās valsts tiesību aktiem.Ja iepriekšējie pabalsti ir lielāki par pēdējiem vai vienādi ar tiem, kompetentās institūcijas neizmaksāto pabalstu samaksu neveic. Ja iepriekšējie pabalsti ir zemāki par pēdējiem, neizmaksāto pabalstu samaksu darba ņēmējam veic pēc tam, kad ietur summu, kas jau saņemta, kā norādīts b) daļā.Visos gadījumos darba ņēmēja ieguvumā paliek kopējā to pabalstu summa, kas jau izmaksāti saskaņā ar tās valsts tiesību aktiem, kurā uzturas ģimenes locekļi, vai saskaņā ar citām tiesībām, un uzskata, ka institūcija, kas izmaksāja šos pabalstus, ir atteikusies no iespējas atgūt savus līdzekļus no kompetentās institūcijas;f) lai veiktu b) daļā minēto ieturēšanu, kompetentā institūcija, izmantojot Regulas (EEK) Nr. 574/72 107. panta 1. punktā paredzēto konversijas likmi, konvertē savā valūtā to ģimenes pabalstu summu, kurus attiecīgā persona saņēmusi par saviem ģimenes locekļiem saskaņā ar tās valsts tiesību aktiem, kurā uzturas minētie ģimenes locekļi, vai saskaņā ar citām tiesībām. Konversijas likme, kas jāņem vērā, ir tā, ko piemēroja 1989. gada 16. novembrī.2. Attiecībā uz lūgumiem par to neizmaksāto ģimenes pabalstu samaksu, kas minēti 1. punktā, piemēro valstu tiesību aktos paredzētos termiņus; tomēr šādus lūgumus atbilstīgi var iesniegt divu gadu laikā pēc 1989. gada 16. novembra, pat tad, ja iepriekšminētie termiņi ir īsāki.3. Attiecībā uz neizmaksāto ģimenes pabalstu samaksu, ja 1. punktā minētais pieteikums ir iesniegts divu gadu laikā kopš 1989. gada 16. novembra, tiek iegūtas tiesības, kas paredzētas Regulā (EEK) Nr. 3427/89, un attiecīgai personai nedrīkst piemērot nevienas dalībvalsts noteikumus attiecībā uz tiesību zaudēšanu vai ierobežošanu.4. Šo lēmumu piemēro no nākamā mēneša pirmās dienas pēc tā publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.Administratīvās komisijas priekšsēdētājsE. Mc Cumiskey--------------------------------------------------+++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++--------------------------------------------------


title: Padomes lēmums (1998. gada 23. marts) par Konvencijas noslēgšanu par ražošanas negadījumiem ar pārrobežu ietekmi

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31998D0685

Oficiālais Vēstnesis L 326 , 03/12/1998 Lpp. 0001 - 0004

		Padomes lēmums(1998. gada 23. marts)par Konvencijas noslēgšanu par ražošanas negadījumiem ar pārrobežu ietekmi(98/685/EK)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 130s. panta 1. punktu saistībā ar 228. panta 2. punkta pirmo teikumu un 228. panta 3. punkta pirmo daļu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu [1],ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu [2],tā kā Komisija Eiropas Kopienas vārdā piedalījās sarunās, lai noslēgtu Konvenciju par ražošanas negadījumiem ar pārrobežu ietekmi; tā kā 1992. gada 18. martā Helsinkos Kopienas vārdā tika parakstīta Konvencija;tā kā Konvencija mērķis ir aizsargāt cilvēkus un vidi no ražošanas negadījumiem, kas var izraisīt pārrobežu ietekmi, un veicināt aktīvu līgumslēdzēju pušu starptautisko sadarbību šādu negadījumu laikā, kā arī pirms un pēc tiem;tā kā Konvencijas noslēgšana ietilpst Kopienas dalībā starptautiskos pasākumos vides aizsardzības jomā, ko piedāvā piektā Rīcības programma par vidi, kuras nostādnes tika pieņemtas ar Padomes un dalībvalstu valdību pārstāvju 1993. gada 1. februāra sanāksmes rezolūciju [3];tā kā saskaņā ar Līguma 130r. pantā noteiktajiem principiem visām dalībvalstīm ārkārtīgi svarīgs ir jautājums ar bīstamām vielām saistītu smagu negadījumu briesmu pārzināšana, ņemot vērā to, ka ar šīm vielām saistīto nopietnu ražošanas negadījumu ietekmei uz vidi un cilvēku veselību ir pārrobežu raksturs;tā kā Padomes 1982. gada 24. jūnija Direktīvas 82/501/EEK par smagu negadījumu briesmām, veicot noteiktas rūpnieciskas darbības [4], un Padomes 1996. gada 9. decembra Direktīvas 96/82/EK par tādu smagu negadījumu pārzināšanu, kuros iesaistītas bīstamas vielas [5] mērķis ir smagu negadījumu novēršana un to seku ietekmes mazināšana uz cilvēkiem un vidi; tā kā minētās direktīvas ietver noteikumus, kas attiecas uz pārrobežu sadarbību;tā kā tādēļ ir nepieciešams, lai Kopiena apstiprinātu Konvenciju;tā kā Direktīvā 96/82/EK konkrētām vielām, proti, bromam, metanolam, skābeklim un videi bīstamām vielām noteiktais robeždaudzums atšķiras no Konvencijas 1. pielikuma 1. daļā minētā robeždaudzuma;tā kā Kopiena nevarēs piemērot iepriekšminēto robeždaudzumu iepriekšminētajām vielām; tā kā tādēļ, lai varētu pieņemt Konvenciju, ir jānoformulē atrunas;tā kā, lai Konvencija stātos spēkā nekavējoties, parakstītājām dalībvalstīm pēc iespējas drīzāk ir jāveic Konvencijas ratifikācijas, pieņemšanas un apstiprināšanas procedūras, lai Kopiena un dalībvalstis varētu deponēt savus ratifikācijas, pieņemšanas un apstiprināšanas dokumentus,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsAr šo Kopienas vārdā tiek apstiprināta Konvencija par ražošanas negadījumiem ar pārrobežu ietekmi, uz kuru attiecas I pielikumā ietvertās atrunas.Konvencijas teksts ir pievienots šim lēmumam.2. pantsAr šo Padomes priekšsēdētājs ir pilnvarots iecelt personas, kas Kopienas vārdā ir pilnvarotas deponēt apstiprināšanas dokumentu Apvienoto Nāciju Organizāciju ģenerālsekretāram saskaņā ar Konvencijas 28. pantu. Deponējot apstiprināšanas dokumentu un I pielikumā ietvertās atrunas, minētā persona vai minētās personas deponēs kompetences deklarāciju, kas ietverta šīs direktīvas II pielikumā.3. pantsŠo lēmumu publicē Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.Briselē, 1998. gada 23. martāPadomes vārdā —priekšsēdētājsM. Meacher[1] OV C 267, 3.9.1997., 60. lpp.[2] OV C 339, 10.11.1997., 26. lpp.[3] OV C 138, 17.5.1993., 1. lpp.[4] OV L 230, 5.8.1982., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar 1994. gada Pievienošanās aktu.[5] OV L 10, 14.1.1997., 13. lpp.--------------------------------------------------PIELIKUMSATRUNASEiropas Kopienas dalībvalstis savās savstarpējās attiecībās piemēro Konvenciju saskaņā ar Kopienas iekšējiem noteikumiem.Tādēļ Kopiena patur tiesības:i) attiecībā uz Konvencijas I pielikuma I daļas Nr. 3, 4 un 5 minēto robeždaudzumu, piemērot 100 tonnu robeždaudzumu bromam (ļoti toksiska viela), 5000 tonnu robeždaudzumu metanolam (toksiska viela) un 2000 tonnu robeždaudzumu skābeklim (oksidētājviela);ii) attiecībā uz Konvencijas I pielikuma I daļas Nr. 8 minēto robeždaudzumu piemērot 500 tonnu robeždaudzumu (norāde par risku R50–53 (1 [1]: "vielas, kas ir ļoti toksiskas ūdens organismiem un var izraisīt hronisku negatīvu ietekmi uz ūdens vidi") un 2000 tonnu robeždaudzumu (norāde par risku R51–53 (2 [2]: "vielas, kas ir toksiskas ūdens organismiem un var izraisīt hronisku negatīvu ietekmi uz ūdens vidi") vielām, kas ir bīstamas videi.[1] Vielas, kas ir klasificētas saskaņā ar Padomes 1967. gada 27. jūnija Direktīvu 67/548/EEK par tiesību aktu un administratīvo noteikumu tuvināšanu attiecībā uz bīstamu vielu klasifikāciju, iepakošanu un marķēšanu (OV 196, 16.8.1967., 1. lpp.). Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 96/56/EK (OV L 236, 18.9.1996., 35. lpp.).[2] Vielas, kas ir klasificētas saskaņā ar Padomes 1967. gada 27. jūnija Direktīvu 67/548/EEK par tiesību aktu un administratīvo noteikumu tuvināšanu attiecībā uz bīstamu vielu klasifikāciju, iepakošanu un marķēšanu (OV 196, 16.8.1967., 1. lpp.). Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 96/56/EK (OV L 236, 18.9.1996., 35. lpp.).--------------------------------------------------II PIELIKUMSEIROPAS KOPIENAS DEKLARĀCIJA SASKAŅĀ AR KONVENCIJAS PAR RAŽOŠANAS NEGADĪJUMIEM AR PĀRROBEŽU IETEKMI 29. PANTA 2. PUNKTU; PAR KOMPETENCISaskaņā ar EK Līgumu Kopienas vides politikas svarīgākie mērķi un principi ir saglabāt un aizsargāt vides kvalitāti un cilvēku veselību, rīkojoties preventīvi. Šo mērķu sasniegšanai Padome 1982. gada 24. jūnijā pieņēma Direktīvu par smaga negadījuma briesmām, veicot noteiktas rūpnieciskas darbības, kura ir aizstāta ar Padomes 1996. gada 9. decembra Direktīvu 96/82/EK par tādu smagu negadījumu briesmu pārzināšanu, kuros iesaistītas bīstamas vielas. Šo dokumentu mērķis ir novērst smagus negadījumus, kuros ir iesaistītas bīstamas vielas, un mazināt šādu negadījumu seku ietekmi uz cilvēkiem un vidi, un aptvert jautājumus, kuri ir ietverti Konvencijā par ražošanas negadījumiem ar pārrobežu ietekmi. Kopiena informē depozitāru par visiem šīs direktīvas grozījumiem un par turpmāko būtisko attīstību jomā, uz kuru attiecas Konvencija.Kopiena un tās dalībvalstis ir atbildīgas par Konvencijas piemērošanu, nepārsniedzot savas attiecīgās kompetences jomas.--------------------------------------------------


title: 2009/532/EK: Padomes Lēmums, kas pieņemts, tiekoties valstu vai to valdību vadītājiem, ( 2009. gada 9. jūlijs ), ar kuru izvirza personu, ko tā paredz iecelt par Komisijas priekšsēdētāju laikposmam no 2009. gada līdz 2014. gadam

text:
               10.7.2009

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 179/61

      PADOMES LĒMUMS, KAS PIEŅEMTS, TIEKOTIES VALSTU VAI TO VALDĪBU VADĪTĀJIEM,
   (2009. gada 9. jūlijs),
   ar kuru izvirza personu, ko tā paredz iecelt par Komisijas priekšsēdētāju laikposmam no 2009. gada līdz 2014. gadam
   (2009/532/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, TIEKOTIES VALSTU VAI TO VALDĪBU VADĪTĀJIEM,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 231. panta 1. punkta otro un trešo daļu un 214. panta 2. punkta pirmo daļu, kā arī protokolu par Eiropas Savienības paplašināšanos un jo īpaši tā 4. panta 3. punktu,
   IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Ar šo José Manuel DURÃO BARROSO kungs tiek izvirzīts par personu, kuru Padome paredz iecelt par Komisijas priekšsēdētāju laikposmam no 2009. gada 1. novembra līdz 2014. gada 31. oktobrim.
   2. pants
   Šo lēmumu nosūta Eiropas Parlamentam.
   3. pants
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2009. gada 9. jūlijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         F. REINFELDT