title: 2006/55/EK: Padomes Lēmums ( 2006. gada 30. janvāris ) par principiem, prioritātēm un nosacījumiem, kas ietverti Eiropas partnerībā ar Bosniju un Hercogovinu, un ar ko atceļ Lēmumu 2004/515/EK

text:
               7.2.2006

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 35/19

      PADOMES LĒMUMS

   (2006. gada 30. janvāris)
   par principiem, prioritātēm un nosacījumiem, kas ietverti Eiropas partnerībā ar Bosniju un Hercogovinu, un ar ko atceļ Lēmumu 2004/515/EK
   (2006/55/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 553/2004 (2004. gada 22. marts) par Eiropas partnerību izveidošanu atbilstīgi stabilizācijas un asociācijas procesam (1), un jo īpaši tās 2. pantu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Saloniku 2003. gada 19. un 20. jūnija Eiropadome atbalstīja iepazīstināšanu ar Eiropas partnerībām kā līdzekli Rietumbalkānu valstu Eiropas perspektīvas īstenošanai saskaņā ar Stabilizācijas un asociācijas procesu.

               (2)

               Regulā (EK) Nr. 533/2004 paredzēts, ka Padomei jālemj par Eiropas partnerībās ietveramajiem principiem, prioritātēm un nosacījumiem, kā arī par jebkādiem turpmākiem pielāgojumiem.

               (3)

               Padome 2004. gada 14. jūnijā pieņēma pirmo Eiropas partnerību ar Bosniju un Hercogovinu (2). Ir lietderīgi atjaunināt šo partnerību, lai noteiktu jaunas prioritātes turpmākajai darbībai, pamatojoties uz konstatējumiem 2005. gada progresa ziņojumā par Bosnijas un Hercogovinas sagatavošanos turpmākai integrācijai Eiropas Savienībā.

               (4)

               Regulā (EK) Nr. 533/2004 bija noteikts, ka tiks nodrošināti turpmāki pasākumi Eiropas partnerībai, izmantojot saskaņā ar Stabilizācijas un asociācijas procesu izveidotos mehānismus.

               (5)

               Lai sagatavotos turpmākai integrācijai Eiropas Savienībā, ir paredzēts, ka Bosnija un Hercogovina izstrādās plānu ar grafiku un īpašus pasākumus, lai risinātu Eiropas partnerības prioritātēs iekļautos uzdevumus.

               (6)

               Lēmums 2004/515/EK tādēļ būtu jāatceļ,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 533/2004 1. pantu principi, prioritātes un nosacījumi, kas ietverti Eiropas partnerībā ar Bosniju un Hercogovinu, ir noteikti šīs regulas pielikumā, kas ir šā lēmuma sastāvdaļa.
   2. pants
   Eiropas partnerības īstenošanas gaitu pārbauda, izmantojot saskaņā ar Stabilizācijas un asociācijas procesu izveidotos mehānismus, īpaši Komisijas sniegtos gada progresa ziņojumus.
   3. pants
   Lēmums 2004/515/EK ir atcelts.
   4. pants
   Šis lēmums stājas spēkā trešajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2006. gada 30. janvaris.

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         U. PLASSNIK

      (1)  OV L 86, 24.3.2004., 1. lpp.

      (2)  Padomes Lēmums 2004/515/EK (2004. gada 14. jūnijs) par principiem, prioritātēm un nosacījumiem, kas iekļauti Eiropas partnerībā ar Bosniju un Hercegovinu (OV L 221/10 22.6.2004., 10. lpp.)

      PIELIKUMS
      BOSNIJA UN HERCEGOVINA: 2005. GADA EIROPAS PARTNERĪBA
      1.   IEVADS
      Saloniku Eiropadome atbalstīja iepazīstināšanu ar Eiropas partnerībām kā līdzekli Rietumbalkānu valstu Eiropas perspektīvas īstenošanai saskaņā ar Stabilizācijas un asociācijas procesu.
      Padome 2004. gada 14. jūnijā pieņēma pirmo Eiropas partnerību ar Bosniju un Hercogovinu. Ir lietderīgi atjaunināt šo pirmo partnerību, pamatojoties uz Komisijas konstatējumiem 2005. gada progresa ziņojumā par Bosniju un Hercogovinu. Otrā Eiropas partnerība nosaka jaunas prioritātes turpmākai rīcībai. Jaunās prioritātes ir pielāgotas valsts īpašajām vajadzībām un sagatavotības pakāpei, un tiks atjauninātas pēc nepieciešamības. Šī Eiropas partnerība sniedz arī norādījumus attiecībā uz finansiālo palīdzību šai valstij.
      Ir paredzēts, ka Bosnija un Hercogovina izstrādās plānu ar tam pievienotu grafiku un īpašus pasākumus, lai risinātu Eiropas partnerības prioritātēs iekļautos uzdevumus.
      2.   PRINCIPI
      Stabilizācijas un asociācijas process arī turpmāk veidos kopējo satvaru Rietumbalkānu valstu virzībai uz Eiropu līdz pat pievienošanās brīdim.
      Bosnijai un Hercogovinai noteiktās galvenās prioritātes attiecas uz tās spēju pildīt Kopenhāgenas 1993. gada Eiropadomes noteiktos kritērijus un Stabilizācijas un asociācijas procesa nosacījumus, jo īpaši Padomes 1997. gada 29. aprīļa un 1999. gada 21. un 22. jūnija secinājumos definētos nosacījumus, kā arī 2000. gada 24. novembra Zagrebas augstākā līmeņa sanāksmes noslēguma deklarācijā un Saloniku darba kārtībā minēto.
      3.   PRIORITĀTES
      Šajā Eiropas partnerībā nosauktās prioritātes ir atlasītas, pamatojoties uz nosacījumu, lai Bosnija un Hercogovina reāli spētu tās īstenot vai turpmāko dažu gadu laikā ievērojami pavirzīties uz priekšu to īstenošanā. Tiek nošķirtas īstermiņa prioritātes, ko paredzēts īstenot viena vai divu gadu laikā, un vidēja termiņa prioritātes, ko paredzēts īstenot trīs vai četru gadu laikā. Šīs prioritātes attiecas gan uz tiesību aktiem, gan to ieviešanu.
      Ņemot vērā būtiskās izmaksas saistībā ar visu ES prasību izpildi, kā arī šo prasību sarežģītību atsevišķās jomās, šajā posmā partnerībā nav iekļauti visi svarīgie uzdevumi. Nākamajās partnerībās tiks iekļautas jaunas prioritātes saskaņā ar valsts sasniegto progresu.
      Galvenās no īstermiņa prioritātēm ir norādītas un apkopotas 3.1. iedaļas sākumā. Šo galveno prioritāšu secība neapzīmē secību pēc to nozīmīguma.
      3.1.   ĪSTERMIŅA PRIORITĀTES

            Galvenās prioritātes

                  —

                  Pilnībā sadarboties ar Starptautisko Kara noziegumu tribunālu bijušajai Dienvidslāvijai (ICTY) visu ICTY apsūdzēto personu aizturēšanā kopumā.

                  —

                  Pilnībā īstenot 2005. gada oktobra Nolīgumu par policijas pārstrukturēšanu. Saskaņā ar šo nolīgumu līdz 2005. gada decembrim izveidot direktorātu policijas pārstrukturēšanas īstenošanai un pieņemt rīcības plānu šīs reformas īstenošanai atbilstīgi Komisijas noteiktajiem principiem nolīgumā norādītajos termiņos.

                  —

                  Pieņemt visus nepieciešamos sabiedriskās apraides tiesību aktus valsts un administratīvo vienību līmenī, un sākt to ieviešanu.

                  —

                  Visām valsts līmeņa ministrijām un iestādēm nodrošināt atbilstīgu finansējumu, rīcībspēju, kā arī pienācīgu aprīkojumu tieši telpu un personāla ziņā.

                  —

                  Pieņemt plašu valsts pārvaldes reformas rīcības plānu un uzsākt tā īstenošanu, ņemot vērā valsts pārvaldes funkcionālo un nozaru pārskatu rezultātus.

                  —

                  Nodrošināt reāla iekšējā tirgus esamību Bosnijā un Hercogovinā.

            Politikas prasības

      Demokrātija un tiesiskums
      Pārvalde

                  —

                  Veikt pasākumus, lai Bosnijas un Hercogovinas Parlamentārajai asamblejai nodrošinātu pietiekamus tehniskos resursus un personālu.

                  —

                  Turpināt uzlabot un stiprināt valsts un administratīvo vienību darbības koordinēšanu, izveidojot regulārus un institucionalizētus mehānismus valsts un administratīvo vienību darbības koordinēšanai.

                  —

                  Nodrošināt pienācīgu Bosnijas un Hercogovinas augstāko revīzijas iestāžu ziņojumu uzraudzību un veikt atbilstīgus pasākumus attiecībā pret tiem, kas atbildīgi par pārkāpumiem.

            Vēlēšanas

                  —

                  Uzņemties pilnu organizatorisko un finansiālo atbildību par 2006. gada parlamenta un prezidenta vēlēšanām.

                  —

                  Izdarīt grozījumus vēlēšanu tiesību aktos attiecībā uz Bosnijas un Hercogovinas prezidentūras locekļiem un Tautas palātas deputātiem, lai nodrošinātu pilnīgu atbilstību Eiropas Cilvēktiesību konvencijai un Eiropas Padomes pēcpievienošanās saistībām.

                  —

                  Nodrošināt vēlēšanu komisijas revīzijas departamentam nepieciešamo personālu.

            Valsts pārvalde

                  —

                  Nodrošināt valsts pārvaldes koordinatora biroja darbam nepieciešamos materiālos un cilvēkresursus.

                  —

                  Veikt pasākumus, lai nodrošinātu civildienesta aģentūru pienācīgu darbību, kā arī izveidotu un ieviestu efektīvas personāla atlases procedūras; lai nodrošinātu ierēdņu ātru pieņemšanu darbā pēc veiksmīgas civildienesta procedūras, jo īpaši valsts līmenī.

                  —

                  Īstenot 2005. gada maijā pieņemto valsts administrācijas mācību programmu.

                  —

                  Pieņemt jaunos tiesību aktus par Valsts ombudu un panākt valsts un administratīvo vienību ombudu apvienošanu.

            Tiesu sistēma

                  —

                  Nodrošināt pilnu atbildību par Valsts tiesu, Prokuratūru un Tiesu un Prokuratūras Augsto padomi finanšu, administratīvajā un personāla nodrošinājuma ziņā; nodrošināt to pienācīgu darbību.

                  —

                  Panākt progresu, lai mazinātu tiesās nonākušo neizskatīto lietu uzkrāšanos.

                  —

                  Izveidot efektīvu sistēmu jauniešu likumpārkāpumu novēršanai.

            Pretkorupcijas politika

                  —

                  Sagatavot detalizētu rīcības plānu korupcijas novēršanai, pamatojoties uz valsts pretkorupcijas stratēģiju.

                  —

                  Saskaņot pretkorupcijas tiesību aktus Bosnijā un Hercogovinā.

                  —

                  Nodrošināt Likuma par interešu konfliktiem efektīvu ieviešanu.

            Cilvēktiesības un minoritāšu aizsardzība

                  —

                  Atcelt norādes par nāves sodu Republika Srpska Konstitūcijā.

                  —

                  Ieviest Bosnijas un Hercogovinas ratificētās starptautiskās konvencijas, tostarp prasības ziņojumiem.

                  —

                  Panākt, lai Cilvēktiesību komisija, kas darbojas Konstitucionālās tiesas paspārnē, izskatītu visas neizskatītās ar cilvēktiesībām saistītās lietas.

                  —

                  Turpināt uzlabot minoritāšu jautājumu risināšanai nepieciešamo tiesisko regulējumu, lai tas pilnībā atbilstu Eiropas Padomes Vispārējai konvencijai par nacionālo minoritāšu aizsardzību, un nodrošināt tā ieviešanu visā Bosnijas un Hercogovinas teritorijā.

                  —

                  Izveidot Nacionālo minoritāšu padomi un atbilstīgas institūcijas administratīvo vienību līmenī.

                  —

                  Kā daļu no visaptverošas stratēģijas cīņai pret nabadzību izveidot un sākt ieviest valsts stratēģijas attiecībā uz čigāniem nozaru rīcības plānus.

            Reģionālie jautājumi un starptautiskās saistības

                  —

                  Turpināt uzlabot reģionālo sadarbību un nodrošināt labas kaimiņattiecības, lai, inter alia, veicinātu samierināšanos.

                  —

                  Sniegt ieguldījumu, nodrošinot risinājumu neatrisinātiem robežu jautājumiem ar Horvātiju un Serbiju un Melnkalni.

                  —

                  Ievērojami uzlabot divpusējo brīvās tirdzniecības līgumu ieviešanu un gatavoties gaidāmajam Dienvidaustrumeiropas Brīvās tirdzniecības nolīgumam.

                  —

                  Noslēgt un ieviest līgumus ar kaimiņvalstīm, īpaši par pārrobežu sadarbību, cīņu pret organizēto noziedzību, nelegālu tirdzniecību un kontrabandu, tiesu sadarbību, robežkontroli, atpakaļuzņemšanu, vidi, transportu un enerģētiku.

                  —

                  Nodrošināt pienācīgu finansējumu un pilnīgu rīcībspēju Bēgļu atgriešanās fondam. Sekmēt Sarajevas deklarācijas īstenošanu. Pabeigt atgriezušos personu/bēgļu atgriešanās procesu, kā arī panākt ievērojamu progresu to ekonomiskajā un sociālajā integrācijā.

                  —

                  Pildīt visas neizpildītās Eiropas Padomes pēcpievienošanās prasības, jo īpaši izglītības un vēlēšanu jomā.

            Prasības attiecībā uz ekonomiku

                  —

                  Īstenot politikas, kas veicina stabilu makroekonomisko vidi un pievērš īpašu uzmanību kredītu pieaugumam saskaņā ar valūtas nodrošinājuma sistēmām.

                  —

                  Ieviest valsts ietvarlikumu un administratīvo vienību likumus par uzņēmumu reģistrāciju.

                  —

                  Atbalstīt Fiskālās ilgtspējības darba grupas darbu ar vispārējo mērķi samazināt reālos valsts izdevumus.

                  —

                  Pabeigt valsts iekšējo prasību saskaņošanu un pieņemt valsts mēroga Likumu par iekšējo parādu, kas sniegtu vadlīnijas maksājumu veikšanai saistībā ar visām valsts iekšējām prasībām.

                  —

                  Pieņemt Likumu par valsts fiskālo padomi un izveidot procedūras tās efektīvai darbībai.

                  —

                  Veikt algu sistēmas reformas un padarīt to elastīgāku, jo īpaši valsts sektorā.

                  —

                  Izveidot un īstenot Ekonomiskās politikas plānošanas biroja institucionalizācijas projektu.

                  —

                  Panākt ievērojamu progresu attiecībā uz korporatīvo vadību, inter alia, paātrinot privatizācijas procesu un pārstrukturējot privāto ieguldījumu fondus.

                  —

                  Izstrādāt un sākt ieviest Likumu par finanšu pārstrukturēšanu.

                  —

                  Nodrošināt komerctiesu pienācīgu darbību un attīstīt to spēju izskatīt lietas par bankrota procedūrām.

            Eiropas standarti

      Iekšējais tirgus
      Brīva preču aprite

                  —

                  Ieviest spēkā esošos tiesību aktus saistībā ar standartiem, sertifikāciju, metroloģiju, akreditāciju un atbilstības novērtēšanu; izveidot šajos tiesību aktos paredzētās iestādes un nodrošināt to uzdevumu veikšanai nepieciešamo aprīkojumu/personālu. Turpināt centienus pielīdzināt šajās jomās pastāvošos noteikumus acquis, jo īpaši lai radītu tirdzniecībai labvēlīgus nosacījumus.

                  —

                  Izveidot iekšēju konsultāciju un paziņošanas procedūru jauniem tehniskajiem noteikumiem, pirms to pieņemšanas, par pasākumiem, kam ir ietekme uz tirdzniecību.

                  —

                  Panākt turpmāku progresu Eiropas standartu pieņemšanā.

                  —

                  Izveidot Tirgus uzraudzības aģentūru un nodrošināt tās rīcībspēju. Turpināt veikt pasākumus, lai izveidotu tirgus uzraudzības struktūru, kas atbilst acquis prasībām par preču brīvu kustību.

            Personu brīva pārvietošanās, pakalpojumu sniegšanas brīvība un brīvība veikt uzņēmējdarbību

                  —

                  Izveidot Bosnijas un Hercogovinas apdrošināšanas aģentūru un nodrošināt tās pilnīgu rīcībspēju.

                  —

                  Nodrošināt banku uzraudzību valsts mērogā, kā arī uzraudzības iestādes efektīvu darbību.

                  —

                  Nodrošināt to, ka valsts līmenī tiek pieņemts likums par augstāko izglītību, gatavojoties tam, lai īstenotu galvenos Boloņas procesa elementus un Lisabonas Konvenciju par atzīšanu.

            Muita un nodokļi

                  —

                  Turpināt pielīdzināt muitas tiesību aktus un procedūras acquis.

                  —

                  Nodrošināt tiesiskā regulējuma attiecībā uz brīvajām zonām atbilstību ES standartiem un garantēt brīvo zonu pienācīgu uzraudzību.

                  —

                  Veikt visus pasākumus, kas nepieciešami izcelsmes noteikumu pienācīgai ieviešanai.

                  —

                  Ieviest muitas novērtēšanas noteikumus saskaņā ar starptautiskiem standartiem un praksi.

                  —

                  Palielināt administratīvo spēju ieviest muitas tiesību aktus un cīnīties pret korupciju, pārrobežu noziedzību un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas.

                  —

                  Nodrošināt atbilstīgu Netiešo nodokļu iestādes darbību.

                  —

                  Pilnībā ieviest un piemērot Likumu par pievienotās vērtības nodokli un turpināt tuvināt nodokļu tiesību aktus acquis.

                  —

                  Ievērot principus, ko paredz Rīcības kodekss par uzņēmējdarbības aplikšanu ar nodokļiem, un nodrošināt jauno nodokļu pasākumu atbilstību šiem principiem.

            Konkurence

                  —

                  Veicināt Konkurences padomes spēju pilnībā īstenot tās uzdevumus saistībā ar atbilstīgo noteikumu piemērošanu un konkurences politikas aktīvu atbalstīšanu.

                  —

                  Pieņemt nepieciešamos tiesību aktus par konkurenci un valsts atbalstu, un pielīdzināt pašlaik spēkā esošos tiesību aktus ES noteikumiem par konkurenci un valsts atbalstu.

            Valsts iepirkums

                  —

                  Nodrošināt valsts iepirkuma tiesību aktu sekmīgu ieviešanu, tostarp, izveidojot Valsts iepirkuma aģentūru un Valsts iepirkuma pārbaudes iestādi, nodrošinot personālu un piešķirot budžetu.

            Intelektuālā īpašuma likums

                  —

                  Ieviest un piemērot spēkā esošos tiesību aktus, jo īpaši nodrošinot Intelektuālā īpašuma institūta pienācīgu darbību.

            Statistika

                  —

                  Pieņemt un sākt ieviest statistikas sistēmas administratīvo vienību starpā noslēgto līgumu par Bosnijas un Hercogovinas centrālās statistikas aģentūras darba uzlabošanu.

            Nozaru politikas
      Rūpniecība un MVU

                  —

                  Nekavējoties pieņemt pašlaik ierosināto valsts stratēģiju attiecībā uz MVU un sākt īstenot prioritārās darbības.

                  —

                  Izstrādāt pareizu un plašu rūpniecības politiku.

            Lauksaimniecība un zivsaimniecība

                  —

                  Izstrādāt plašu valsts lauksaimniecības stratēģiju, pamatojoties uz 2004. gada novembra Funkcionālā pārskata ieteikumiem, un izveidot tiesisko regulējumu tās īstenošanai.

                  —

                  Turpināt tiesību aktu pielīdzināšanu ES veterinārajiem un fitosanitārajiem acquis.

                  —

                  Izveidot Valsts pārtikas nekaitīguma aģentūru un nodrošināt tās rīcībspēju. Nodrošināt Fitosanitārās aģentūras rīcībspēju.

                  —

                  Veicināt laboratoriju un inspekcijas spēju veterinārajā un fitosanitārajā jomā, izveidot references laboratoriju un izstrādāt paraugu ņemšanas procedūras atbilstīgi ES prasībām.

                  —

                  Pabeigt dzīvnieku identifikāciju un liellopu reģistrāciju atbilstīgi ES prasībām.

                  —

                  Efektīvāk vākt un apstrādāt lauksaimniecības statistikas datus saskaņā ar ES standartiem un metodoloģiju.

            Vide

                  —

                  Pieņemt Valsts vides likumu, lai izveidotu saskaņotu visas valsts vides aizsardzības sistēmu.

                  —

                  Izveidot Valsts vides aģentūru un nodrošināt tās pienācīgu darbību.

            Enerģētika

                  —

                  Sākt īstenot saistības, kuras valsts uzņēmusies saistībā ar Enerģētikas Kopienas līgumu.

                  —

                  Izstrādāt un pieņemt plašu Enerģētikas stratēģiju; veicināt reformas un enerģētikas nozares liberalizāciju.

                  —

                  Nodrošināt ātru rīcībspēju neatkarīgajam sistēmu operatoram un pārvades uzņēmumam, piešķirot abiem atsevišķa valsts uzņēmuma statusu.

            Transporta politika

                  —

                  Ieviest Valsts likumu par dzelzceļu.

                  —

                  Turpināt pielīdzināt aviācijas tiesību aktus acquis saistībā ar Eiropas Kopējo gaisa telpu.

            Informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi

                  —

                  Pieņemt Likumu par Informācijas sabiedrības aģentūru un izveidot šādu aģentūru.

                  —

                  Turpināt liberalizēt telekomunikāciju tirgu un nodrošināt, lai regulatīvā iestāde efektīvi ieviestu spēkā esošos tiesību aktus, lai veicinātu konkurenci.

                  —

                  Turpināt nostiprināt regulatīvās iestādes lomu un administratīvo spēju.

            Finanšu kontrole

                  —

                  Izveidot valsts iekšējās finanšu kontroles stratēģiju.

            Tiesiskums, brīvība un drošība
      Vīzas, robežkontrole, patvēruma piešķiršana un migrācija

                  —

                  Nodrošināt Drošības ministrijas patvēruma un migrācijas lietu nodaļām atbilstīgu personālu.

                  —

                  Ieviest 2003. gada Likumu par ārvalstnieku kustību un uzturēšanos. Nodrošināt, lai jebkādi šā likuma grozījumi būtu saskaņā ar acquis un starptautiskajiem standartiem, un lai tie būtu ar pievienotu vērtību attiecībā pret esošajiem noteikumiem.

                  —

                  Turpināt samazināt vīzu izsniegšanas uz robežas gadījumu skaitu.

                  —

                  Izpildīt visas starptautiskās un reģionālās saistības robežu pārvaldības jomā.

            Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšana

                  —

                  Pilnībā nodrošināt ar personālu Finanšu noziegumu izlūkošanas vienību (FNIV).

                  —

                  Turpināt veicināt sadarbību starp FNIV un Valsts izmeklēšanas un aizsardzības aģentūras kriminālizmeklēšanas departamentu.

                  —

                  Nodrošināt atbilstīgu pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu vērstu tiesību aktu ieviešanu un piemērošanu, kā arī turpināt uzlabot šos tiesību aktus.

                  —

                  Stingri ievērot attiecīgās starptautiskās konvencijas.

            Narkotikas

                  —

                  Izstrādāt valsts mēroga narkotiku politiku atbilstīgi ES standartiem.

                  —

                  Pieņemt Likumu par narkotisko vielu un to prekursoru lietošanas novēršanu.

            Policija

                  —

                  Turpināt stiprināt Valsts izmeklēšanas un aizsardzības aģentūru, īpaši pilnībā pabeidzot tās nodrošināšanu ar personālu.

            Organizētās noziedzības un terorisma apkarošana

                  —

                  Nodrošināt pienācīgu valsts rīcības plāna cilvēku tirdzniecības apkarošanas jomā īstenošanu.

                  —

                  Veikt papildu pasākumus cilvēku tirdzniecības upuru aizsardzībai un atbilstīgai ar liecinieku aizsardzību saistīto tiesību aktu ieviešanai.

                  —

                  Veicināt Valsts izmeklēšanas un aizsardzības aģentūras spējas terorisma apkarošanas jomā; stiprināt starptautisko sadarbību šajā jomā, tostarp sekmīgi ieviešot starptautiskās konvencijas.

                  —

                  Pieņemt Likumu par personas datu aizsardzību un izveidot Datu aizsardzības aģentūru.

            3.2.   VIDĒJA TERMIŅA PRIORITĀTES

            Politikas prasības

         Pārvalde

                  —

                  Nodrošināt turpmāku progresu saistībā ar politikas formulēšanu un lēmumu pieņemšanu, uzņemoties pilnu atbildību valsts mērogā.

         Valsts pārvalde

                  —

                  Īstenot plašo valsts pārvaldes reformas rīcības plānu.

                  —

                  Attīstīt ierēdņu apmācības iespējas Bosnijā un Hercogovinā, ka arī turpināt uzlabot politikas veidošanas un koordinēšanas spēju.

                  —

                  Palielināt spēju pakāpeniskai tiesību aktu saskaņošanai ar acquis un turpināt paplašināt Bosnijas un Hercogovinas lomu, plānojot un īstenojot palīdzības programmas, ar mērķi sagatavoties Kopienas atbalsta decentralizācijai.

         Policijas reforma

                  —

                  Īstenot rīcības plānu policijas pārstrukturēšanai.

         Tiesu sistēma

                  —

                  Nodrošināt atbilstīgu tiesu iestāžu darbinieku izglītošanu, jo īpaši attiecībā uz cilvēktiesību tiesību aktiem un jautājumiem, kas saistīti ar turpmāku Stabilizācijas un asociācijas līguma ieviešanu.

                  —

                  Visām tiesām garantēt nepieciešamo tehnisko aprīkojumu un finanšu līdzekļus, lai efektīvi un pienācīgi nodrošinātu tiesiskumu.

         Pretkorupcijas politika

                  —

                  Īstenot pretkorupcijas rīcības plānu un GRECO (Eiropas Padomes valstu grupa pret korupciju) ieteikumus.

                  —

                  Nodrošināt starptautisku konvenciju korupcijas jomā pienācīgu ieviešanu un reālu korupcijas samazināšanu.

         Cilvēktiesības un minoritāšu aizsardzība

                  —

                  Nodrošināt valsts tiesību aktu pilnīgu atbilstību Eiropas Cilvēktiesību konvencijai.

                  —

                  Nodrošināt minoritāšu aizsardzību saskaņā ar ES un starptautiskiem standartiem.

                  —

                  Īstenot valsts stratēģiju attiecībā uz čigāniem un tās nozaru rīcības plānus.

            Prasības attiecībā uz ekonomiku

                  —

                  Nodrošināt turpmāku makroekonomisko stabilitāti un strādāt, lai uzlabotu ārējo kontu ilgtspējību.

                  —

                  Turpināt strādāt, lai samazinātu valsts izdevumus procentos no IKP.

                  —

                  Turpināt uzlabot uzņēmējdarbības vidi un korporatīvo vadību, un veicināt uzņēmumu, tostarp komunālo pakalpojumu uzņēmumu pārstrukturēšanu.

                  —

                  Turpināt nostiprināt fiskālās un ekonomikas politikas koordinēšanu.

                  —

                  Nodrošināt Netiešo nodokļu iestādes ekonomikas politikas plānošanas nodaļas atbilstīgu darbību.

                  —

                  Sagatavot plašus valsts konsolidētos pārskatus.

                  —

                  Nostiprināt budžeta izstrādāšanas, izpildes un pārskatatbildības procedūras.

                  —

                  Īstenot politikas, kuru mērķis ir mazināt bezdarbu, jo īpaši ilgtermiņa bezdarbu.

                  —

                  Uzlabot nodarbinātības iestāžu koordinēšanu visā valstī un veikt pasākumus, lai mazinātu darba tirgus sadrumstalotību.

                  —

                  Palielināt pūles, lai uzlabotu izglītības sistēmu, tostarp sākumizglītību, un izveidot mūsdienīgu profesionālās izglītības un mācību sistēmu.

                  —

                  Risināt izglītības sistēmas sadrumstalotības un dažādu līmeņu organizāciju funkciju pārklāšanās jautājumu. Nostiprināt politikas izstrādes darbu un stratēģisko plānošanu, lai uzlabotu izglītības kvalitāti.

                  —

                  Turpināt veikt PTO noteikumu un saistību izpildei nepieciešamās reformas, lai paātrinātu pievienošanās procesu PTO.

            Eiropas standarti

      Iekšējais tirgus un tirdzniecība
      Brīva preču aprite

                  —

                  Turpināt tiesību aktu saistībā ar standartiem, sertifikāciju, metroloģiju, akreditāciju un atbilstības novērtēšanu pielīdzināšanu acquis, kā arī jaunās un globālās pieejas, un vecās pieejas direktīvas transponēšanu.

            Muita un nodokļi

                  —

                  Nodrošināt turpmāku muitas un nodokļu tiesību aktu saskaņošanu ar acquis, un turpināt palielināt administratīvo spēju ieviest šos tiesību aktus, kā arī cīnīties pret korupciju, pārrobežu noziedzību un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas.

                  —

                  Uzlabot pārskatāmību un informācijas apmaiņu ar ES, lai veicinātu pasākumu piemērošanu izvairīšanās no nodokļu maksāšanas novēršanai.

            Konkurence

                  —

                  Ieviest tiesību aktus par valsts atbalstu.

                  —

                  Sniegt plašu uzskaiti par valsts atbalstu.

            Valsts iepirkums

                  —

                  Nodrošināt Bosnijas un Hercogovinas tiesiskā regulējuma attiecībā uz valsts iepirkumu atbilstību acquis, kā arī valsts iepirkuma procedūru pienācīgu īstenošanu.

            Statistika

                  —

                  Izveidot uzticamu ekonomikas statistiku un attīstīt iestāžu spēju apkopot un publicēt pamata statistikas datus, kas saskaņoti ar Eiropas standartiem, jo īpaši tautsaimniecības pārskatu, darba statistikas un uzņēmējdarbības statistikas jomā.

            Nozaru politikas
      Rūpniecība un MVU

                  —

                  Īstenot MVU stratēģiju.

                  —

                  Nodrošināt rūpniecības politikas īstenošanu.

                  —

                  Sākt veidot un piemērot integrētu pētniecības politiku.

            Lauksaimniecība un zivsaimniecība

                  —

                  Valsts mērogā īstenot plašo valsts lauksaimniecības stratēģiju.

                  —

                  Sākt darbību saistībā ar aitu un kazu identifikāciju, un to kustības reģistrāciju.

                  —

                  Izstrādāt pārtikas pārstrādes uzņēmumu modernizācijas programmu, lai pildītu ES prasības.

                  —

                  Sākt darbību, lai valsts iekšienē nodrošinātu efektīvu augkopības kontroli, jo īpaši produktiem, uz ko attiecas īpašas ES prasības.

            Vide

                  —

                  Turpināt nostiprināt vides aizsardzībā iesaistīto iestāžu administratīvo spēju, jo īpaši valsts līmenī, un nodrošināt jau transponēto tiesību aktu ieviešanu.

                  —

                  Nodrošināt, lai tiktu izveidota darboties spējīga vides uzraudzības sistēma.

            Transporta politika

                  —

                  Turpināt dzelzceļa nozares pārstrukturēšanu un liberalizāciju.

                  —

                  Nodrošināt pakāpenisku tiesību aktu saskaņošanu ar transporta acquis, īpaši attiecībā uz tehniskajiem un drošības standartiem, sociālajiem standartiem un tirgus liberalizāciju.

                  —

                  Īstenot Vienošanās memorandu par Dienvidaustrumeiropas galvenā reģionālā transporta tīkla attīstību, tostarp Transporta observatoriju.

            Enerģētika

                  —

                  Īstenot administratīvo vienību rīcības plānus enerģētikas nozares pārstrukturēšanai.

                  —

                  Stiprināt valsts un administratīvo vienību regulatīvās iestādes enerģētikas jomā.

                  —

                  Veikt pasākumus, lai panāktu konkrētu progresu attiecībā uz gāzes nozari, inter alia, izstrādājot gāzes stratēģiju, izveidojot sistēmas operatoru un regulatīvo iestādi, kā arī attīstot iekšējo gāzes tirgu.

            Informācijas sabiedrība un masu informācijas līdzekļi

                  —

                  Ieviest sabiedriskās apraides tiesību aktus un pabeigt sabiedriskās apraides nozares strukturālo reformu.

                  —

                  Pielīdzināt tiesību aktus ES tiesiskajam regulējumam elektronisko sakaru un pakalpojumu jomā, un nodrošināt to ieviešanu.

                  —

                  Pielīdzināt tiesību aktus Eiropas Konvencijai par pārrobežu televīziju un Direktīvai par televīziju bez robežām.

            Finanšu kontrole

                  —

                  Izstrādāt un īstenot decentralizētas vadības atbildības un funkcionāli neatkarīgas iekšējās revīzijas principus saskaņā ar starptautiski pieņemtiem standartiem un labāko ES praksi.

                  —

                  Nostiprināt Augstākās revīzijas iestādes darbības iespējas, kā arī tās funkcionālo un finansiālo neatkarību.

                  —

                  Izstrādāt procedūras un stiprināt administratīvās spējas, lai nodrošinātu efektīvu ES finansiālo interešu aizsardzību.

            Tiesiskums, brīvība un drošība
      Vīzas, robežkontrole, patvēruma piešķiršana un migrācija

                  —

                  Pilnībā īstenot Integrēto robežu pārvaldības stratēģiju un panākt efektīvu robežu pārvaldību.

                  —

                  Uzņemties pilnu atbildību par bēgļu un patvēruma meklētāju uzņemšanas centru darbību.

            Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšana

                  —

                  Panākt pārskatu par piemērotajiem pasākumiem nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas jomā turpmāku uzlabošanu.

            Narkotikas

                  —

                  Nodrošināt tiesībaizsardzības iestādēm pienācīgu aprīkojumu, lai cīnītos pret narkotiku izplatīšanu un turpinātu uzlabot sadarbību starp iestādēm un starptautiskā mērogā; sasniegt reālus rezultātus šajā jomā.

                  —

                  Izveidot valsts narkotiku kontroles biroju.

            Organizētās noziedzības un terorisma apkarošana

                  —

                  Nodrošināt visu organizētās noziedzības apkarošanas rīcības plānā iekļauto pasākumu pilnīgu īstenošanu.

            4.   PROGRAMMAS IZSTRĀDE
      Stabilizācijas un asociācijas procesā paredzētais Kopienas atbalsts Rietumbalkānu valstīm tiks sniegts saskaņā ar esošajiem finanšu instrumentiem, jo īpaši ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2666/2000 par palīdzību Albānijai, Bosnijai un Hercegovinai, Horvātijai, Dienvidslāvijas Federatīvajai Republikai un Bijušajai Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikai (1). Tātad šim lēmumam nav finansiālas ietekmes. Bosnijai un Hercogovinai ir pieejams daudzvalstu un horizontālo programmu finansējums.
      5.   NOSACĪTĪBA
      Stabilizācijas un asociācijas procesā paredzētais Kopienas atbalsts Rietumbalkānu valstīm ir saistīts ar nosacījumu, ka tiks panākts turpmāks progress Kopenhāgenas kritēriju izpildē, kā arī šīs Eiropas partnerības īpašo prioritāšu īstenošanā. Šo nosacījumu neievērošanas gadījumā Padome var veikt attiecīgus pasākumus, pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 2666/2000 5. pantu. Kopienas atbalsts ir arī pakļauts Padomes 1997. gada 29. aprīļa un 1999. gada 21. un 22. jūnija secinājum1os definētajiem nosacījumiem, jo īpaši attiecībā uz saņēmēja apņemšanos veikt demokrātiskas, ekonomikas un institucionālas reformas.
      6.   UZRAUDZĪBA
      Eiropas partnerības īstenošanas gaitu pārbauda, izmantojot saskaņā ar Stabilizācijas un asociācijas procesu izveidotos mehānismus, īpaši Komisijas gada ziņojumus.

         (1)  OV L 306, 7.12.2000., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2112/2005 (OV L 344, 27.12.2005., 23. lpp.).


title: 2004/492/EK:Padomes Lēmums (2004. gada 5. maijs), ar ko iecelti Eiropas Kopienu Komisijas locekļi

text:
               15.5.2004

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 180/29

      PADOMES LĒMUMS

   (2004. gada 5. maijs),
   ar ko iecelti Eiropas Kopienu Komisijas locekļi
   (2004/492/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Aktu par Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanās nosacījumiem un pielāgojumiem līgumos, kas ir Eiropas Savienības pamatā, un īpaši tā 45. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktu,
   vienojoties ar Komisijas priekšsēdētāju,
   tā kā:

         IR NOLĒMUSI.
   1. pants
   Ar šo par Komisijas locekļiem laika posmam no 2004. gada 1. maija līdz 2004. gada 31. oktobrim ir iecelti:

               Pavel TELIČKA,

               Siim KALLAS,

               Marcos KYPRIANOU,

               Sandra KALNIETE,

               Dalia GRYBAUSKAITÉ,

               Péter BALÁZS,

               Joe BORG,

               Danuta HÜBNER,

               Janez POTOČNIK,

               Jan FIGEĽ.

         2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā publicēšanas dienā Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   To piemēro no 2004. gada 1. maija.
   3. pants
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2004. gada 5. maijā

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         B. COWEN


title: 2013/580/ES: Eiropas Parlamenta Lēmums ( 2013. gada 17. aprīlis ) par Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādes 2011. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu

text:
               16.11.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 308/241

      EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS

   (2013. gada 17. aprīlis)
   par Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādes 2011. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
   (2013/580/ES)
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādes 2011. finanšu gada galīgos pārskatus,

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādes 2011. finanšu gada galīgajiem pārskatiem ar Iestādes atbildēm (1),

               —

               ņemot vērā Padomes 2013. gada 12. februāra ieteikumu (05753/2013 – C7-0041/2013),

               —

               ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 185. pantu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (3) un jo īpaši tās 208. pantu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regulu (ES) Nr. 1094/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/79/EK (4), un jo īpaši tās 64. pantu,

               —

               ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), un jo īpaši tās 94. pantu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Ekonomikas un monetārās komitejas atzinumu (A7-0114/2013),

               1.

               sniedz Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādes izpilddirektoram apstiprinājumu par Iestādes 2011. finanšu gada budžeta izpildi;

               2.

               izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, nosūtīt Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādes izpilddirektoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Martin SCHULZ

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV C 388, 15.12.2012., 104. lpp.

      (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (3)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

      (4)  OV L 331, 15.12.2010., 48. lpp.

      (5)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

         EIROPAS PARLAMENTA REZOLŪCIJA

      (2013. gada 17. aprīlis)
      ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no lēmuma par Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādes 2011. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
      EIROPAS PARLAMENTS,

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādes 2011. finanšu gada galīgos pārskatus,

                  —

                  ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādes 2011. finanšu gada galīgajiem pārskatiem ar Iestādes atbildēm (1),

                  —

                  ņemot vērā Padomes 2013. gada 12. februāra ieteikumu (05753/2013 – C7-0041/2013),

                  —

                  ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 185. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (3) un jo īpaši tās 208. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regulu (ES) Nr. 1094/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/79/EK (4), un jo īpaši tās 64. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), un jo īpaši tās 94. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,

                  —

                  ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Ekonomikas un monetārās komitejas atzinumu (A7-0114/2013),

                  A.

                  tā kā Revīzijas palāta ir norādījusi, ka tā ir guvusi pamatotu pārliecību par to, ka Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādes (“Iestāde”) gada pārskati par 2011. finanšu gadu ir ticami un ka pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi;

                  B.

                  tā kā Iestāde, kas ir jaunizveidota aģentūra, kura atrodas Frankfurtē pie Mainas, tika izveidota ar Regulu (ES) Nr. 1094/2010 un savu darbu kā neatkarīga iestāde oficiāli sāka 2011. gada 1. janvārī;

                  C.

                  tā kā Iestāde būtu jāvērtē, ņemot vērā juridisko pāreju no iepriekšējās iestādes, proti, Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju uzraudzītāju komitejas (CEIOPS), un līdz ar to, izņemot jauno mandātu, Iestāde no CEIOPS ir pārņēmusi visus spēkā esošos un notiekošos uzdevumus un pienākumus (visi CEIOPS aktīvi, saistības un visas nepabeigtās darbības tika automātiski nodotas jaunizveidotajai Iestādei);

                  D.

                  tā kā Iestāde ir neatņemama daļa no Eiropas finanšu uzraudzības sistēmas un tā strādā ciešā sadarbībā ar radniecīgajām iestādēm, proti, Eiropas Banku iestādi un Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi, kopīgā komitejā un Eiropas Sistēmisko risku kolēģijā;

                  E.

                  tā kā Iestādes 2011. gada kopējais piešķirtais budžets bija EUR 10 667 000;

                  F.

                  tā kā saskaņā ar Izveides regulu (6) 55 % no 2011. gada budžeta tika finansēti no dalībvalstu un Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas (EBTA) valstu iemaksām un 45 % tika finansēti no Savienības budžeta;

                  G.

                  tā kā 2011. gada beigās Iestāde uzrādīja pozitīvu budžeta izpildes saldo EUR 2 804 969,81 (7) apmērā pēc valūtas kursa atšķirību atvilkšanas EUR 2 437,59 apmērā, ko iegrāmatoja pārskatos kā saistības pret Komisiju,

         Budžeta un finanšu pārvaldība

                  1.

                  konstatē, ka saskaņā ar budžeta ziņojumu (8) sākotnējā Savienības iemaksa Iestādes 2011. gada budžetā bija EUR 4 267 000; norāda, ka tas bija Iestādes pirmais darbības gads;

                  2.

                  konstatē, ka saskaņā ar gada pārskatiem Iestādei kopējais piešķirtais budžets 2011. gadam bija EUR 10 667 000; konstatē arī, ka kopējie budžeta ieņēmumi bija EUR 9 387 070,78 (tostarp 2011. gadā iekasētie EUR 5 120 035,36, kas ir 80 % no dalībvalstu budžeta);

                  3.

                  atgādina, ka saskaņā ar gada pārskatiem piešķirtā iemaksa no valstu uzraudzības iestādēm bija EUR 6 400 200, lai gan faktiski iekasētā iemaksa bija EUR 5 120 035,36; aicina dalībvalstis informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par iemesliem, kāpēc iemaksas bija tikai 80 % apmērā no sākotnēji paredzētā; aicina dalībvalstis turpmāk, kad Iestāde būs pilnībā izveidota, veikt iemaksu pilnā apmērā, jo pretējā gadījumā varētu tikt apdraudēta tās spēja pienācīgi veikt tai uzticētos uzdevumus;

                  4.

                  ar bažām norāda, ka Finanšu regulas noteikumi nav pilnībā pielāgoti Iestādes finansēšanas kārtībai, jo 55 % no budžeta tiek finansēti no dalībvalstu un EBTA valstu iemaksām; uzskata, ka minētais jautājums būtu jārisina vēlākais, kad nākamo reizi tiks pārskatīta Finanšu regula attiecībā uz aģentūrām, un aicina Komisiju šo situāciju izvērtēt un par to ziņot budžeta izpildes apstiprinātājiestādei;

                  5.

                  aicina Komisiju nākamajā aģentūru darbības un finansēšanas kārtības pārskatā, kurš tiks iesniegts vēlākais 2014. gada 2. janvārī, izskatīt visas iespējas Iestādes ilgtermiņa ilgtspējīgai finansēšanai, kas garantētu Iestādes neatkarību;

                  6.

                  aicina Komisiju izvērtēt iespēju nākt klajā ar priekšlikumu, ar kuru tiktu nodrošināts, ka triju Eiropas uzraudzības iestāžu budžetus pilnībā finansē no Savienības budžeta;

                  7.

                  konstatē, ka saskaņā ar gada pārskatiem 2011. gadā Iestāde galveno uzmanību pievērsa izveidei un turpmākai paplašināšanai;

                  8.

                  uzsver, ka ir svarīgi pienācīgi sabalansēt, no vienas puses, piešķirto budžetu un pieejamās štata vietas un, no otras puses, iestādēm uzticētos uzdevumus, jo līdzsvara trūkums var radīt nelīdzsvarotu personāla nodrošinājumu gan attiecībā uz Aģentūras darbinieku pieņemšanu darbā, no vienas puses, gan attiecībā uz valstu ekspertu iesaistīšanu, no otras puses; pauž bažas par to, ka Komisija jau ir mainījusi štatu sarakstu, kā Iestāde to ierosināja, un nav to skaidri norādījusi; mudina Komisiju šajā un citos jautājumos rīkoties pilnībā pārredzami;

                  9.

                  norāda uz bažām, kas tika paustas SVF 2012. gada decembra finanšu sektora novērtējuma sākotnējos secinājumos par Savienību, kuros tiek ieteikts pēc vajadzības palielināt Eiropas uzraudzības iestāžu resursus un pilnvaras tā, lai tās veiksmīgi varētu pildīt savus mandātus, vienlaikus palielinot to darbības neatkarību;

                  10.

                  konstatē, ka saskaņā ar gada pārskatiem Iestādes inaugurācijas sanāksmē 2011. gada 10. janvārī valde pieņēma un apstiprināja galvenos finanšu noteikumus un Iestādes Finanšu regulu, lai tā varētu īstenot savas pilnvaras kā Eiropas iestāde;

         Grāmatvedības sistēma

                  11.

                  konstatē, ka saskaņā ar gada pārskatiem (9) standarta un vispārējā budžeta struktūra, ko Iestāde pieņēma 2011. gada sākumā, bija jāpielāgo faktiskajām vajadzībām;

                  12.

                  konstatē, ka saskaņā ar gada pārskatiem 2011. gada 19. aprīlī Iestāde ieviesa uzkrājumu grāmatvedību (ABAC), kas ir grāmatvedības sistēma, ko budžeta grāmatvedībai izmanto Komisija; turklāt konstatē, ka pārejas periodā no 2011. gada 1. janvāra līdz 19. aprīlim Iestāde budžeta grāmatvedībai izmantoja uz programmu Excel balstītu rīku un ka pārejas laikā tika sagatavots pārskats par ABAC ievadītajām saistībām un maksājumiem;

                  13.

                  ņem vērā to, ka maksājumi, kas veikti pirms ABAC ieviešanas, ir atspoguļoti tikai pārejas sistēmā un nav atspoguļoti ABAC; norāda, ka katru reizi, kad, izmantojot ABAC, tiek iegūts ziņojums par budžeta izlietojumu un izpildi, Excel izklājlapā tiek manuāli izveidots apkopojums, lai pilnībā atspoguļotu sākotnējo budžetu un saistību un maksājumu izlietojumu visā finanšu gadā;

                  14.

                  konstatē, ka saskaņā ar gada pārskatiem sākot no 2012. gada visi finanšu darījumi ir pilnībā redzami ABAC;

                  15.

                  konstatē, ka saskaņā ar gada pārskatiem vispārējās grāmatvedības uzskaites veikšanai Iestāde no 2011. gada 19. aprīļa sāka izmantot SAP sistēmu, kas ir tieši saistīta ar Komisijas izmantoto ABAC; konstatē arī, ka līdz minētajam datumam Iestāde izmantoja SAGE
                      (10) – sistēmu, ko CEIOPS izveidoja finanšu grāmatvedībai, un 2011. gada 19. aprīlī tika sagatavota pārejas bilance;

                  16.

                  norāda, ka 2011. gada septembrī Iestāde izveidoja Komisijas aktīvu reģistrācijas sistēmu (ABAC Assets), lai faktiski izsekotu atsevišķiem pamatlīdzekļu posteņiem (ABAC Assets ir integrēta Iestādes grāmatvedības sistēmā);

                  17.

                  atzinīgi vērtē to, ka ārējais revidents Deloitte Consulting veica Iestādes grāmatvedības sistēmas validāciju (11); norāda, ka Iestādes grāmatvedības sistēmas pārbaude notika 2012. gada oktobrī;

                  18.

                  konstatē, ka saskaņā ar Deloitte ziņojumu atbilstoši veiktajām atbilstības validācijas procedūrām Iestādes grāmatvedības sistēma kopumā atbilst Komisijas (Budžeta ģenerāldirektorāta) noteiktajiem kritērijiem;

                  19.

                  konstatē, ka saskaņā ar Deloitte ziņojumu tika noteiktas vairākas jomas, kurās nepieciešami uzlabojumi (saistībā ar to, ka Iestādes lietotāju piekļuves tiesības ABAC neatbilst pašreizējiem pienākumiem, kā arī saistībā ar lietotāju piekļuves pārvaldības procesu un ABAC apmācības aspektiem), un Iestāde tos veiks 2013. gadā; turklāt norāda, ka minētie uzlabojumi būtiski neietekmē vispārējo konstatēto atbilstību;

         Budžeta izpilde

                  20.

                  konstatē, ka saskaņā ar gada pārskatiem Iestāde 2011. gada beigās ir reģistrējusi budžeta izpildi 61,68 % apmērā saistībām un 58,84 % apmērā maksājumiem;

                  21.

                  norāda, ka saistību apropriāciju izpildes līmenis I sadaļai (“Personāla izdevumi”) bija 92,79 % un šī sadaļa bija izpildes līmeņa galvenais virzītājspēks; turklāt konstatē, ka augstais budžeta izpildes procentuālais līmenis I sadaļā, jo īpaši Iestādes darbības pirmajā gadā, parāda saistību starp personāla pieprasījumiem un mērķiem un pastiprina personāla pieprasījumu pamatotību 2012. un 2013. gadam;

                  22.

                  konstatē, ka saskaņā ar gada pārskatiem galvenais virzītājfaktors augstajam budžeta izpildes līmenim bija štatu saraksta 100 % izpilde 2011. gadā;

                  23.

                  konstatē, ka saskaņā ar gada pārskatiem II sadaļā (“Administratīvie izdevumi”) bija zems saistību izpildes līmenis, proti, 60,41 %; norāda, ka 2011. gadā notika pāreja no CEIOPS uz Iestādi un sagatavošanās jaunām procedūrām un pieprasījumiem; aicina Iestādi informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par pasākumiem, kas veikti minētā trūkuma novēršanai; aicina Iestādi informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par pasākumiem, kas veikti, lai rādītājus uzlabotu, jo zemais izpildes līmenis liecina par grūtībām budžeta plānošanā un īstenošanā;

                  24.

                  norāda – saskaņā ar Iestādes sniegto informāciju paredzams, ka sākot ar 2012. gadu tiks strādāts ar daudziem tulkojumiem, noteikumiem un procedūrām visās oficiālajās Savienības valodās; turklāt norāda, ka Iestāde ir pēc iespējas samazinājusi sanāksmju organizēšanas izmaksas, jo īpaši Uzraudzības padomes un valdes sanāksmju izmaksas, un šāda pieeja tika izmantota arī attiecībā uz informēšanas un publicēšanas izmaksām (CEIOPS 2010. gada pārskats tika publicēts tikai tās tīmekļa vietnē, lai izmaksas samazinātu vēl vairāk);

                  25.

                  norāda, ka saskaņā ar Iestādes sniegto informāciju saistību izpildes līmenis II sadaļā bija viduvējs, jo Iestāde vēlējās konstatēt jomas, kurās izmaksas varētu samazināt, un tas tika darīts, neskatoties uz to, ka bija pieejami līdzekļi;

                  26.

                  konstatē, ka saskaņā ar gada pārskatiem III sadaļā (“Darbības izdevumi”) bija ārkārtīgi zems saistību izpildes līmenis, proti, 11,73 %; aicina Iestādi informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par pasākumiem, kas veikti, lai minēto rādītāju uzlabotu, jo zemais izpildes līmenis liecina par grūtībām budžeta plānošanā un īstenošanā;

                  27.

                  norāda, ka saskaņā ar Iestādes sniegto informāciju ļoti zemais saistību izpildes līmenis III sadaļā ir saistīts ar lēmumu nesākt veikt izdevumus un arī nepārnest līdzekļus, kas piešķirti informācijas tehnoloģijas (IT) projektiem pamatjomās, kamēr Uzraudzības padome nav pieņēmusi skaidru stratēģisku lēmumu; turklāt norāda, ka Uzraudzības padome 2011. gada oktobrī pieņēma Iestādes datu specifikāciju ziņojumu, kurā cita starpā paredzēta individuālas informācijas apmaiņa konkrētiem nolūkiem, un uzdeva Informācijas tehnoloģijas un datu komitejai (ITDC) datu specifikāciju ziņojumu turpmāk papildināt;

                  28.

                  konstatē, ka saskaņā ar gada pārskatiem ITDC 2012. gada februārī bija jāsāk iepirkuma procedūra un IT sistēmu ieviešana;

                  29.

                  norāda, ka saskaņā ar Iestādes gada ziņojumu (12) 2011. gadā saistības bija EUR 6 579 663 jeb 62 % no 2011. gada budžeta, ko kuriem EUR 6 276 158,59 ir samaksāti un EUR 303 504,79 tika automātiski pārnesti uz 2012. gadu;

         Iepirkuma procedūras

                  30.

                  konstatē, ka saskaņā ar Revīzijas palātas sniegto informāciju revidētās iepirkuma procedūras neatbilda Finanšu regulas noteikumiem pilnībā; aicina Iestādi nodrošināt, ka visus jaunos līgumus piešķir, pilnībā ievērojot Savienības iepirkuma noteikumus;

                  31.

                  norāda, ka Iestāde no 2012. gada 1. jūnija ir pieņēmusi darbā iepirkuma procedūru speciālistu un ka ir izveidotas iepirkumu darbplūsmas, darbinieki ir piedalījušies izpratnes veidošanas kursos un apmācībā par Savienības iepirkuma noteikumiem, ir izstrādāti dokumentu paraugi saistībā ar iepirkumiem un visas iepirkuma procedūras ir sāktas saskaņā ar atbilstošajiem Savienības iepirkuma noteikumiem;

         Darbā pieņemšanas procedūras

                  32.

                  ņem vērā, ka Iestāde ir pielāgojusi savas darbā pieņemšanas procedūras atbilstoši Revīzijas palātas ieteikumiem; aicina Iestādi informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par visiem turpmākiem pasākumiem, kas tiks veikti darbā pieņemšanas procedūru uzlabošanai; uzskata, ka dažas Civildienesta noteikumu prasības var radīt ievērojamu administratīvo slogu; tādēļ mudina Komisiju atļaut zināmu vienkāršošanu Civildienesta noteikumu 110. panta piemērošanā aģentūrām;

                  33.

                  konstatē, ka saskaņā ar gada pārskatiem (13) 2011. gads Iestādei bija svarīgs gads, jo tika izveidota un paplašināta cilvēkresursu komanda, lai jauno funkciju un uzdevumu izpildei būtu pienācīgi resursi; norāda, ka 2012. gada 31. decembrī Iestādē strādāja 46 pagaidu darbinieki, seši līgumdarbinieki un četri norīkotie valsts eksperti, proti, kopā 56 darbinieki;

                  34.

                  attiecībā uz pārējiem konstatējumiem, kas pievienoti lēmumam par budžeta izpildes apstiprināšanu un kas ir horizontāla rakstura konstatējumi, atsaucas uz 2013. gada 17. aprīļa rezolūciju (14) par aģentūru darbību, finanšu pārvaldību un kontroli.

         (1)  OV C 388, 15.12.2012., 104. lpp.

         (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

         (3)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

         (4)  OV L 331, 15.12.2010., 48. lpp.

         (5)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

         (6)  OV L 331, 15.12.2010., 12. lpp., 62. panta 1. punkts.

         (7)  2011. gada pārskati, 36. lpp.

         (8)  2011. gada budžeta ziņojums, 2. lpp.

         (9)  2011. gada pārskati, 31. lpp.

         (10)  SAGE ir īpaši izveidota grāmatvedības sistēma mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, organizācijām un iestādēm.

         (11)  European Banking Authority (EBA), Validation of accounting systems, 19.11.2012., Deloitte.

         (12)  2011. gada pārskats, 38. lpp.

         (13)  2011. gada pārskati, 47.–48. lpp.

         (14)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0134 (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 374. lpp.).


title: Komisijas apstiprināšana Eiropas Parlamenta 2008. gada 8. jūlija lēmums par Eiropas Parlamenta Reglamenta grozīšanu attiecībā uz Komisijas apstiprināšanu (2007/2128(REG))

text:
               3.12.2009

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               CE 294/82

         Otrdiena, 2008. gada 8. jūlijsKomisijas apstiprināšana
   P6_TA(2008)0328
   Eiropas Parlamenta 2008. gada 8. jūlija lēmums par Eiropas Parlamenta Reglamenta grozīšanu attiecībā uz Komisijas apstiprināšanu (2007/2128(REG))
   2009/C 294 E/21

      Eiropas Parlaments,
   ņemot vērā priekšsēdētāja 2006. gada 14. decembra vēstuli,
   ņemot vērā 2005. gada 1. decembra rezolūciju par pamatnostādnēm Eiropas Komisijas apstiprināšanai (1),
   ņemot vērā Reglamenta 201. un 202. pantu,
   ņemot vērā Konstitucionālo jautājumu komitejas ziņojumu (A6-0198/2008),

               1.

               nolemj veikt Reglamentā turpmāk minētos grozījumus;

               2.

               atgādina, ka šie grozījumi stājas spēkā nākamās sesijas pirmajā dienā;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam informēšanas nolūkā nosūtīt šo lēmumu Padomei un Komisijai.

               SPĒKĀ ESOŠAIS TEKSTS

               GROZĪJUMS

                  Grozījums Nr. 1

                  Parlamenta Reglaments

                  99. pants — 2. punkts

                           2.

                           Komiteja uzaicina
                                 izvirzīto kandidātu
                               uzstāties ar paziņojumu un atbildēt uz jautājumiem.

                           2.

                                 Attiecīgā
                               Komiteja
                                 vai komitejas
                               uzaicina
                                 izvirzīto komisāra amata
                               kandidātu uzstāties ar paziņojumu un atbildēt uz jautājumiem.
                                 Uzklausīšanas organizē tā, lai komisāra amata kandidāti varētu Parlamentam atklāt visu būtisko informāciju. Uzklausīšanu organizēšanas noteikumus izklāsta Reglamenta pielikumā

                               (2).

                  Grozījums Nr. 2

                  Parlamenta Reglaments

                  99. pants — 6. punkts

                           6.

                           Ja Komisijas amata pilnvaru laikā komisāriem mainās pienākumi, attiecīgos komisārus aicina uzstāties komitejās, kuras ir atbildīgas par viņiem uzticētajām jomām.

                           6.

                           Ja Komisijas pilnvaru laikā
                                 būtiski
                               mainās komisāru atbildības jomu sadalījums,
                                 tiek aizpildīta vakanta komisāra amata vieta vai jaunas dalībvalsts pievienošanās gadījumā tiek iecelts jauns komisārs,
                               attiecīgos komisārus
                                 saskaņā ar šā panta 2. punktu
                               aicina uzstāties komitejās, kuras ir atbildīgas par viņiem uzticētajām jomām.

                  Grozījums Nr. 3

                  Parlamenta Reglaments

                  XVI.b pielikums (jauns)

                     XVI.b PIELIKUMS

                     Komisijas apstiprināšanas pamatnostādnes

                                 1.

                              Parlamenta piekrišanas balsojumam par Komisijas kolēģiju kopumā piemēro šādus principus, kritērijus un kārtību.

                                             a)

                                             Vērtēšanas pamats

                                          Parlaments vērtē izvirzītos komisāra amata kandidātus, ņemot vērā viņu vispārējo kompetenci, gatavību strādāt Eiropas Savienības labā un personisko neatkarību. Tas izvērtē kandidātu zināšanas jomā, kurā viņi izvirzīti komisāra amatam, kā arī viņu saziņas prasmi.

                                          Parlaments īpaši ņem vērā dzimumu līdzsvaru. Tas var izteikt viedokli par komisāra amata kandidātu atbildības jomu sadalījumu, ko paredzējis izvēlētais Komisijas priekšsēdētājs.

                                          Parlaments var pieprasīt jebkādu informāciju, kas ir būtiska lēmuma pieņemšanai par izvirzīto kandidātu piemērotību komisāra amatam. Parlaments sagaida, ka komisāra amata kandidāti tam pilnībā atklās informāciju par viņu finansiālajām interesēm.

                                             b)

                                             Uzklausīšanas

                                          Katru izvirzīto komisāra amata kandidātu aicina uz individuālu uzklausīšanu attiecīgajā komitejā vai komitejās. Uzklausīšanas ir atklātas.

                                          Uzklausīšanas kopīgi organizē Priekšsēdētāju konference un Komiteju priekšsēdētāju konference. Jauktu atbildības jomu gadījumā veic atbilstīgus pasākumus, lai sasauktu kopā visas attiecīgās komitejas. Ir iespējami trīs varianti:

                                                         i)

                                                         ja komisāra amata kandidāta atbildības joma atbilst tikai vienas komitejas kompetencei, šo kandidātu uzklausa tikai attiecīgā komiteja,

                                                         ii)

                                                         ja komisāra amata kandidāta atbildības joma lielākā vai mazākā mērā vienādi atbilst vairāku komiteju kompetencei, attiecīgās komitejas šo kandidātu uzklausa kopīgi, un

                                                         iii)

                                                         ja komisāra amata kandidāta atbildības joma atbilst galvenokārt vienas komitejas kompetencei un tikai nelielā mērā vismaz vienas citas komitejas kompetencei, šo kandidātu uzklausa galvenā atbildīgā komiteja, uzklausīšanā uzaicinot piedalīties otru vai pārējās iesaistītās komitejas.

                                          Par minēto kārtību pilnībā apspriežas ar izvēlēto Komisijas priekšsēdētāju.

                                          Pirms uzklausīšanas komitejas izvirzītajiem komisāra amata kandidātiem savlaicīgi iesniedz rakstiskus jautājumus. Katra atbildīgā komiteja iesniedz ne vairāk kā piecus rakstiskus jautājumus pēc būtības.

                                          Uzklausīšanas notiek tādos apstākļos un saskaņā ar tādiem nosacījumiem, lai visiem komisāra amata kandidātiem būtu vienādas un taisnīgas iespējas pastāstīt par sevi un izklāstīt savus uzskatus.

                                          Komisāra amata kandidātus aicina uzklausīšanas sākumā uzstāties ar ne vairāk kā divdesmit minūtes ilgu runu. Uzklausīšanas gaitā jāveido plurālistisks komisāra amata kandidātu un Parlamenta deputātu politiskais dialogs. Pirms uzklausīšanas beigām komisāra amata kandidātiem nodrošina iespēju teikt īsu noslēguma runu.

                                             c)

                                             Novērtēšana

                                          Divdesmit četru stundu laikā dara publiski pieejamus indeksētus uzklausīšanu videoierakstus.

                                          Pēc uzklausīšanas komitejas nekavējoties satiekas, lai novērtētu katru komisāra amata kandidātu. Šīs sanāksmes notiek aiz slēgtām durvīm. Komitejas tiek aicinātas paziņot, vai saskaņā ar to viedokli attiecīgie kandidāti ir atbilstīgi kvalificēti, lai ieņemtu komisāra amatu un pildītu īpašos komisāra pienākumus, kas viņiem tiek uzticēti. Ja attiecīgā komiteja nespēj panākt vienošanos par abiem minētajiem punktiem, tās priekšsēdētājs abus lēmumus nodod aizklātai balsošanai. Komiteju novērtējuma paziņojumus dara zināmus atklātībai un izklāsta Priekšsēdētāju konferences un Komiteju priekšsēdētāju konferences apvienotajā sanāksmē, kas notiek aiz slēgtām durvīm. Ja sanāksmē nenolemj pieprasīt papildu informāciju, pēc viedokļu apmaiņas Priekšsēdētāju konference un Komiteju priekšsēdētāju konference pasludina uzklausīšanas par pabeigtām.

                                          Izvēlētais Komisijas priekšsēdētājs Parlamenta sēdē, kurā uzaicina piedalīties visu Padomi, iepazīstina ar visu komisāra amata kandidātu kolēģiju un viņu programmu. Pēc šīs iepazīstināšanas seko debates. Lai noslēgtu debates, jebkura politiskā grupa vai vismaz četrdesmit Parlamenta deputāti var iesniegt rezolūcijas priekšlikumu. Piemēro Reglamenta 103. panta 3., 4. un 5. punktu. Pēc balsošanas par rezolūcijas priekšlikumu Parlaments balso par to, vai dot piekrišanu izvēlētā Komisijas priekšsēdētāja un komisāra amata kandidātu kā vienotas kolēģijas iecelšanai amatā. Parlaments pieņem lēmumu ar balsu vairākumu, balsojot pēc saraksta. Tas var atlikt balsošanu līdz nākamajai sēdei.

                                 2.

                              Ja Komisijas pilnvaru laikā mainās tās sastāvs vai notiek būtisks komisāru atbildības jomu pārdalījums, piemēro šādu kārtību:

                                             a)

                                             ja ir jāaizpilda vakance komisāra atkāpšanās no amata, piespiedu demisijas vai nāves dēļ, Parlaments nekavējoties aicina attiecīgo komisāra amata kandidātu piedalīties uzklausīšanā saskaņā ar tiem pašiem nosacījumiem, kuri izklāstīti 1. punktā;

                                             b)

                                             pievienojoties jaunai dalībvalstij, Parlaments aicina tās izvirzīto komisāra amata kandidātu piedalīties uzklausīšanā saskaņā ar tiem pašiem nosacījumiem, kuri izklāstīti 1. punktā;

                                             c)

                                             ja ir būtiskas izmaiņas komisāru atbildības jomu sadalījumā, tos komisārus, kurus skar šīs izmaiņas, pirms jauno amata pienākumu pildīšanas uzsākšanas aicina uz uzklausīšanu attiecīgajās komitejās.

                                 Atkāpjoties no 1. punkta c) apakšpunkta trešajā daļā noteiktās procedūras, gadījumos, kad balsošana plenārsēdē attiecas tikai uz viena komisāra iecelšanu, tā notiek aizklāti.

      (1)  OV C 285 E, 22.11.2006., 137. lpp.

      (2)
         Sk. XVI.b pielikumu.


title: 2014/718/ES: Padomes Lēmums ( 2014. gada 8. oktobris ) par to, lai Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā parakstītu Protokolu Pamatnolīgumam par partnerību un sadarbību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Filipīnu Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai

text:
               18.10.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 300/3

         PADOMES LĒMUMS
   (2014. gada 8. oktobris)
   par to, lai Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā parakstītu Protokolu Pamatnolīgumam par partnerību un sadarbību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Filipīnu Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai

      (2014/718/ES)

   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. un 209. pantu saistībā ar 218. panta 5. punktu,
   ņemot vērā Horvātijas Republikas Pievienošanās aktu un jo īpaši tā 6. panta 2. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Horvātijas Republikas Pievienošanās akta (“Pievienošanās akts”) 6. panta 2. punktu par Horvātijas Republikas pievienošanos Pamatnolīgumam par partnerību un sadarbību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Filipīnu Republiku, no otras puses (“nolīgums”), ir jāvienojas, noslēdzot nolīguma protokolu (“protokols”). Atbilstīgi Pievienošanās akta 6. panta 2. punktam attiecībā uz šādu pievienošanos ir jāpiemēro vienkāršota procedūra, saskaņā ar kuru Padomei, pieņemot vienprātīgu lēmumu dalībvalstu vārdā, un attiecīgajām trešām valstīm ir jānoslēdz protokols.

               (2)

               Padome 2012. gada 14. septembrī pilnvaroja Komisiju sākt sarunas ar attiecīgajām trešām valstīm. Sarunas ar Filipīnu Republiku tika sekmīgi pabeigtas, 2014. gada 16. janvārī parafējot protokolu.

               (3)

               Protokols būtu jāparaksta Savienības un dalībvalstu vārdā, ņemot vērā tā noslēgšanu vēlāk,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo atļauj Savienības un tās dalībvalstu vārdā parakstīt Protokolu Pamatnolīgumam par partnerību un sadarbību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Filipīnu Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai, ņemot vērā protokola noslēgšanu.
   Protokola tekstu publicēs kopā ar lēmumu par tā noslēgšanu.
   2. pants
   Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas Savienības un tās dalībvalstu vārdā parakstīt protokolu.
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Luksemburgā, 2014. gada 8. oktobrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         M. LUPI


title: 2012/54/ES: Padomes Lēmums ( 2012. gada 23. janvāris ) par nostāju, kas Eiropas Savienībai jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma XIII pielikumā (Transports)

text:
               1.2.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 29/1

         PADOMES LĒMUMS
   (2012. gada 23. janvāris)
   par nostāju, kas Eiropas Savienībai jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma XIII pielikumā (Transports)
   (2012/54/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 100. panta 2. punktu un 218. panta 9. punktu,
   ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 2894/94 (1994. gada 28. novembris) par kārtību, lai īstenotu Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (1), un jo īpaši tās 1. panta 3. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu (2) (“EEZ līgums”) XIII pielikumā ir paredzēti īpaši nosacījumi un noteikumi transporta jomā.

               (2)

               EEZ līgumā būtu jāiekļauj Komisijas Regula (ES) Nr. 255/2010 (2010. gada 25. marts), ar ko nosaka kopējus gaisa satiksmes plūsmas pārvaldības noteikumus (3).

               (3)

               Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza EEZ līguma XIII pielikums.

               (4)

               Nostājai, kas Savienībai jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā, būtu jāpamatojas uz EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projektu, kas pievienots šim lēmumam,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Nostāja, kas Savienībai jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz ierosināto grozījumu EEZ līguma XIII pielikumā (Transports), pamatojas uz EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projektu, kas pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2012. gada 23. janvārī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         M. GJERSKOV

      (1)  OV L 305, 30.11.1994., 6. lpp.

      (2)  OV L 1, 3.1.1994., 3. lpp.

      (3)  OV L 80, 26.3.2010., 10. lpp.

      PROJEKTS
      EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS Nr. …
      (… gada …),
      ar ko groza EEZ līguma XIII pielikumu (Transports)
      EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,
      ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, kurā grozījumi izdarīti ar Protokolu, ar ko pielāgo Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (“līgums“), un jo īpaši tā 98. pantu,
      tā kā:

                  (1)

                  Līguma XIII pielikumā jaunākie grozījumi izdarīti ar EEZ Apvienotās komitejas … Lēmumu Nr. …/… (1).

                  (2)

                  Komisijas Regula (ES) Nr. 255/2010 (2010. gada 25. marts), ar ko nosaka kopējus gaisa satiksmes plūsmas pārvaldības noteikumus (2), ir jāiekļauj līgumā,

            IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
      1. pants
      Līguma XIII pielikumā pēc 66.wh punkta (Komisijas Regula (EK) Nr. 262/2009) iekļauj šādu punktu:

                  “66.wi

                     32010 R 0255: Komisijas Regula (ES) Nr. 255/2010 (2010. gada 25. marts), ar ko nosaka kopējus gaisa satiksmes plūsmas pārvaldības noteikumus (OV L 80, 26.3.2010., 10. lpp.).
                  Regulas noteikumus šā Līguma vajadzībām pielāgo šādi:
                  regula neattiecas uz Lihtenšteinu.”

            2. pants
      Regulas (ES) Nr. 255/2010 teksts islandiešu un norvēģu valodā, kas jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ papildinājumā, ir autentisks.
      3. pants
      Šis lēmums stājas spēkā …, ja EEZ Apvienotajai komitejai ir iesniegti visi paziņojumi saskaņā ar Līguma 103. panta 1. punktu (3).
      4. pants
      Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

         Briselē, …

               EEZ Apvienotās komitejas vārdā –

               priekšsēdētājs

               EEZ Apvienotās komitejas sekretāri

         (1)  OV L ...

         (2)  OV L 80, 26.3.2010., 10. lpp.

         (3)  [Konstitucionālās prasības nav norādītas.] [Konstitucionālās prasības ir norādītas.]


title: Padomes lēmums (2000. gada 4. decembris), ar ko groza Lēmumu 2000/24/EK, lai izveidotu Eiropas Investīciju bankas īpašo rīcības programmu, atbalstot EK un Turcijas Muitas savienības konsolidāciju un intensifikāciju

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

32000D0788

Oficiālais Vēstnesis L 314 , 14/12/2000 Lpp. 0027 - 0028

		Padomes lēmums(2000. gada 4. decembris),ar ko groza Lēmumu 2000/24/EK, lai izveidotu Eiropas Investīciju bankas īpašo rīcības programmu, atbalstot EK un Turcijas Muitas savienības konsolidāciju un intensifikāciju(2000/788/EK)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 308. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu [1],tā kā:(1) Padome 1963. gada 23. decembrī pieņēma Lēmumu 64/732/EEK par Asociācijas līguma izveidi starp EEK un Turciju [2]. Asociācijas līgumam pievienotais Papildprotokols, kas ir spēkā no 1973. gada 1. janvāra [3], paredz nosacījumus, pasākumus un grafikus Muitas savienības pakāpeniskai izveidei 22 gadu laikposmā.(2) 1997. gada 12. un 13. decembrī Luksemburgas Eiropadomes sanāksmē tika aicināts izstrādāt stratēģiju, lai sagatavotu Turciju attiecībā uz tās pievienošanos, tuvinot to Eiropas Savienībai visās jomās. 1998. gada 4. martā Komisija iesniedza Padomei paziņojumu ar nosaukumu "Eiropas stratēģija attiecībā uz Turciju", kas ietvēra darba programmu, lai stiprinātu un piešķirtu praktisku nozīmi Muitas savienībai un pastiprinātu sadarbību citās svarīgās jomās tālākai attiecību izveidei ar Turciju.(3) 1998. gada 15. un 16. jūnijā Kardifas Eiropadomes sanāksmē labvēlīgi novērtēja Eiropas stratēģiju attiecībā uz Turciju kā platformu Eiropas Savienības un Turcijas attiecību pamatotai un pakāpeniskai attīstīšanai. Atgādinot par vajadzību pēc finansiāla atbalsta Eiropas stratēģijai, Eiropadome norādīja Komisijas ieceri atspoguļot stratēģijas īstenošanas veidus un līdzekļus, un apspriest attiecīgos priekšlikumus šīs ieceres īstenošanai.(4) 1999. gada 10. un 11. decembrī Helsinku Eiropadomes sanāksmē nolēma, ka Turcija ir kandidātvalsts, kurai paredzēts iestāties Eiropas Savienībā atbilstoši tiem pašiem kritērijiem, kurus piemēro attiecībā uz citām kandidātvalstīm.(5) Saskaņā ar Eiropas stratēģiju attiecībā uz Turciju un Turcijas kā kandidātvalsts jauno statusu pēc Helsinku Eiropadomes sanāksmes, ar šo Lēmumu vajadzētu izveidot EIB īpašo rīcības programmu, kas atbalstītu EK un Turcijas Muitas savienības konsolidāciju un intensifikāciju. Tam būtu jāveicina progress jomās, kuras vēl joprojām pelna uzmanību, attiecībā uz noteiktu Muitas savienībai nozīmīgu tiesību aktu ieviešanu un efektīvu piemērošanu, kā norādīts Komisijas regulārajos ziņojumos par Turcijas progresu attiecībā uz pievienošanos un Eiropas stratēģijā attiecībā uz Turciju norādītajās attiecīgajās jomās.(6) Šis Lēmums, kopā ar Turcijas gaidāmo atbilstību atbalsta saņemšanai EIB pirmspievienošanās fondu ietvaros, pilnībā demonstrē Eiropas Savienības saistības ar EIB veikto īpašo kreditēšanu Turcijā Muitas savienības kontekstā.(7) EIB intervence saskaņā ar šo Direktīvu būtu jāsaskaņo ar citiem Turcijā pieejamajiem EIB mehānismiem un atbalstītu investīcijas, kas palīdz rūpniecības konkurētspējai Turcijā, īpaši MVU sektorā; investīcijas infrastruktūrā, ietverot transportu, enerģētiku un telekomunikācijas, kas uzlabo sakarus starp ES un Turcijas infrastruktūru, investīcijas, kas atbalsta Kopienas uzņēmumu Turcijā tiešās investīcijas; kā arī gadījumos, kad ECB kreditēšana ir atbilstošs instruments, investīcijas tehnisku iekārtu uzstādīšanai, kas veicina Muitas savienības funkcionēšanu.(8) Lēmums 2000/24/EK [4] EIB piešķir Kopienas garantiju zaudējumiem attiecībā uz aizdevumiem projektiem ārpus Kopienas (Centrāleiropā un Austrumeiropā, Vidusjūras valstīs, Latīņamerikā un Āzijā un Dienvidāfrikas Republikā).(9) ar minēto lēmumu Garantijas fondam piešķir resursus izmantošanai Regulā (EK, Euratom) Nr. 2728/94 [5] noteiktajām ārējām darbībām.(10) Kopienas garantija, kas attiecas uz Lēmumā 2000/24/EK noteiktās vispārējām EIB ārējām kreditēšanas pilnvarām, būtu jāattiecina arī uz EIB īpašo rīcības programmu, ar ko atbalsta EK un Turcijas Muitas savienības konsolidāciju un intensifikāciju. Minētais Lēmums tādēļ atbilstoši jāgroza.(11) Šī Lēmuma noteikumi ir pamatoti ar demokrātijas principu, tiesiskuma, cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanu un starptautisko tiesību ievērošanu, kas ir Eiropas Kopienas un tās dalībvalstu politikas pamatā. Kopiena piešķir lielu nozīmi tam, ka Turcijai ir jāuzlabo un jāveicina demokrātijas prakse un cilvēktiesību ievērošana, un šajā procesā vairāk jāiesaista pilsoniskā sabiedrība.(12) Līgums neparedz citas pilnvaras kā tās, kas minētas tā 308. pantā, šī Lēmuma pieņemšanai,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsLēmuma 2002/24/EK 1. panta 1. punkta otrās daļas otro teikumu groza šādi:a) ievaddaļā "18660 miljoni EUR" aizstāj ar "19110 miljoni EUR";b) aiz ceturtā ievilkuma iekļauj šādu ievilkumu:"— Īpašā rīcība, ar ko atbalsta EK un Turcijas Muitas savienības konsolidāciju un intensifikāciju:450 miljoni EUR,".2. pantsŠis lēmums stājas spēkā tā publicēšanas dienā Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.Briselē, 2000. gada 4. decembrīPadomes vārdā —priekšsēdētājsH. Védrine[1] Atzinums sniegts 2000. gada 15. novembrī (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).[2] OV 217, 29.12.1964., 3685/64. lpp.[3] OV L 293, 29.12.1972., 4. lpp.[4] OV L 9, 13.1.2000., 24. lpp. Lēmums grozīts ar Lēmumu 2000/688/EK (OV L 285, 7.11.2000., 20. lpp.).[5] OV L 293, 12.11.1994., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1149/1999 (OV L 139, 2.6.1999., 1. lpp.).--------------------------------------------------


title: Eiropas Parlamenta Lēmums (ES) 2017/1687 (2017. gada 27. aprīlis) par Eiropas Jūras drošības aģentūras 2015. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu

text:
               29.9.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 252/262

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS (ES) 2017/1687
   (2017. gada 27. aprīlis)
   par Eiropas Jūras drošības aģentūras 2015. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Eiropas Jūras drošības aģentūras 2015. finanšu gada galīgos pārskatus,

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Jūras drošības aģentūras 2015. finanšu gada pārskatiem ar Aģentūras atbildi (1),

               —

               ņemot vērā deklarāciju par pārskatu ticamību (2), kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību, kuru Revīzijas palāta sniegusi par 2015. finanšu gadu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 287. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2017. gada 21. februāra ieteikumu par apstiprinājumu, ko sniedz Aģentūrai par 2015. finanšu gada budžeta izpildi (05873/2017 – C8-0058/2017),

               —

               ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (3) un jo īpaši tās 208. pantu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 27. jūnija Regulu (EK) Nr. 1406/2002 par Eiropas Jūras drošības aģentūras izveidošanu (4) un jo īpaši tās 19. pantu,

               —

               ņemot vērā Komisijas 2013. gada 30. septembra Deleģēto regulu (ES) Nr. 1271/2013 par finanšu pamatregulu struktūrām, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 208. pantā (5), un jo īpaši tās 108. pantu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 94. pantu un IV pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Transporta un tūrisma komitejas atzinumu (A8-0130/2017),

               1.

               sniedz Eiropas Jūras drošības aģentūras izpilddirektoram apstiprinājumu par Aģentūras 2015. finanšu gada budžeta izpildi;

               2.

               izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, nosūtīt Eiropas Jūras drošības aģentūras izpilddirektoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai un nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Antonio TAJANI

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV C 449, 1.12.2016., 133. lpp.

      (2)  Skatīt 1. zemsvītras piezīmi.

      (3)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

      (4)  OV L 208, 5.8.2002., 1. lpp.

      (5)  OV L 328, 7.12.2013., 42. lpp.


title: 2007/814/EK: Komisijas Lēmums ( 2007. gada 13. novembris ), ar kuru atceļ Lēmumu 1999/572/EK, ar ko pieņem saistības, kuras piedāvātas saistībā ar antidempinga procedūrām attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas, Ungārijas, Indijas, Korejas Republikas, Meksikas, Polijas, Dienvidāfrikas un Ukrainas izcelsmes tērauda stiepļu trošu un tauvu ievedumiem

text:
               12.12.2007

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 326/25

      KOMISIJAS LĒMUMS

   (2007. gada 13. novembris),
   ar kuru atceļ Lēmumu 1999/572/EK, ar ko pieņem saistības, kuras piedāvātas saistībā ar antidempinga procedūrām attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas, Ungārijas, Indijas, Korejas Republikas, Meksikas, Polijas, Dienvidāfrikas un Ukrainas izcelsmes tērauda stiepļu trošu un tauvu ievedumiem
   (2007/814/EK)
   EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1), un jo īpaši tās 8. un 9. pantu,
   apspriedusies ar Padomdevēju komiteju,
   tā kā:
   A.   IEPRIEKŠĒJĀS IZMEKLĒŠANAS UN SPĒKĀ ESOŠIE PASĀKUMI

               (1)

               Padome 1999. gada augustā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1796/1999 (2) noteica galīgo antidempinga maksājumu, cita starpā, par Dienvidāfrikas izcelsmes tērauda stiepļu trošu un tauvu importu.

               (2)

               Pēc termiņa beigu pārskatīšanas saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu Padome 2005. gada novembrī, pieņemot Regulu (EK) Nr. 1858/2005 (3), nolēma, ka jāsaglabā, cita starpā, Dienvidāfrikas izcelsmes attiecīgā ražojuma importam piemērojamie antidempinga pasākumi.

               (3)

               Komisija ar 1999. gada 13. augusta Lēmumu 1999/572/EK (4) pieņēma cenu saistības no Dienvidāfrikas uzņēmuma Scaw Metals Group Haggie Steel Wire Rope (Haggie jeb uzņēmums).

               (4)

               Ar Lēmumu 1999/572/EK Komisija pieņēma arī cenu saistības no uzņēmumiem: Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd, Indija; Aceros Camesa SA de CV, Meksika; Joint Stock Company Silur, Ukraina. Ar Regulu (EK) Nr. 1678/2003 (5) Komisija atcēla pieņemtās saistības, ko bija piedāvājis Ukrainas uzņēmums Joint Stock Company Silur. Meksikas izcelsmes tērauda stiepļu trosēm un tauvām noteiktajiem antidempinga pasākumiem 2004. gada 12. augustā beidzās termiņš (6). Ar Komisijas 2005. gada 22. decembra Lēmumu 2006/38/EK Komisija atcēla pieņemtās saistības, ko bija piedāvājis uzņēmums Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd.

               (5)

               Tādējādi tā Dienvidāfrikas izcelsmes attiecīgā ražojuma importu Kopienā, ko ražoja uzņēmums un kas bija tāds ražojums, uz kuru attiecās saistības (ražojums, uz kuru attiecas saistības), atbrīvoja no galīgajiem antidempinga maksājumiem.

               (6)

               Šajā ziņā jānorāda, ka uz dažu veidu tērauda stiepļu trosēm un tauvām, ko pašlaik ražo Haggie, neattiecās saistības. Tādējādi par šādām tērauda stiepļu trosēm un tauvām, tās ievedot Kopienā brīvai apgrozībai, bija jāveic antidempinga maksājums.

         B.   SAISTĪBU NEIZPILDE
   1.   Tā uzņēmuma pienākumi, kurš uzņēmies saistības

               (7)

               Saskaņā ar saistībām, ko piedāvāja uzņēmums, tam, cita starpā, ražojums, uz kuru attiecas saistības, jāeksportē uz Eiropas Kopienu par cenām, kas pārsniedz konkrētas saistībās noteiktās minimālās cenas (MIC).

               (8)

               Turklāt uzņēmums saistībās bija atzinis, ka attiecībā uz atbrīvojumu no antidempinga maksājumiem, kas piešķirts, uzņēmumam uzņemoties saistības, šādu atbrīvojumu var izmantot tad, ja Kopienas muitas dienestiem uzrādīts saistību rēķins. Turklāt uzņēmums bija apņēmies neizdot šādus saistību rēķinus attiecībā uz tāda attiecīgā ražojuma pārdevumiem, uz kuru neattiecas saistības un par kuru tāpēc jāveic antidempinga maksājums. Uzņēmums arī atzina, ka saistību rēķinos, ko tas izdod, jābūt Regulas (EK) Nr. 1796/1999 pielikumā un vēlāk Regulas (EK) Nr. 1858/2005 pielikumā noteiktajai informācijai.

               (9)

               Saskaņā ar saistību noteikumiem uzņēmumam regulāri jāsniedz Komisijai detalizēta informācija ceturkšņa ziņojumu veidā par visiem attiecīgā ražojuma pārdevumiem uz Eiropas Kopienu. Minētajos ziņojumos jānorāda ražojumi, uz kuriem attiecas saistības un kuriem izmantots atbrīvojums no antidempinga maksājuma, kā arī tie tērauda stiepļu trošu un tauvu veidi, uz ko neattiecas saistības un par ko, tās importējot Eiropas Kopienā, tāpēc jāveic antidempinga maksājums.

               (10)

               Skaidrs, ka iepriekšminētie ziņojumi par pārdevumiem jāiesniedz pilnīgi, ar pilnīgu un pareizu informāciju un darījumiem pilnībā jāatbilst saistību noteikumiem.

               (11)

               Lai nodrošinātu saistību izpildi, uzņēmums arī apņēmās nodrošināt iespēju veikt pārbaudes apmeklējumus šajā uzņēmumā uz vietas, lai pārliecinātos par minētajos ceturkšņa ziņojumos iesniegto datu precizitāti un patiesumu, un sniegt visu informāciju, ko Komisija uzskatītu par nepieciešamu.

               (12)

               Jānorāda, ka uzņēmums 2003. gada 28. oktobrī no Komisijas dienestiem jau saņēma brīdinājuma vēstuli par saistību neizpildi, proti, par saistību rēķinu izdošanu attiecībā uz ražojumiem, uz kuriem attiecas nevis saistības, bet gan antidempinga pasākumi. Brīdinājuma vēstulē tika norādīts, ka, ņemot vērā konkrētos saistību neizpildes apstākļus, nav paredzēts atcelt pieņemtās saistības, bet tika arī uzsvērts, ka turpmāk, konstatējot saistību neizpildi pat niecīgā mērā, Komisijai būs problemātiski paturēt spēkā no uzņēmuma pieņemtās saistības.

               (13)

               Šajā sakarā no 2007. gada 5. līdz 6. februārim uzņēmuma telpās Dienvidāfrikā notika pārbaudes apmeklējums. Pārbaudes apmeklējumā izvērtēja periodu no 2004. gada 1. janvāra līdz 2006. gada 31. decembrim.

         2.   Uzņēmuma pārbaudes apmeklējuma rezultāti

               (14)

               Pārbaudes apmeklējumā tika konstatēts, ka uzņēmums divas reizes izdevis saistību rēķinus – Nr. 935515 un Nr. 935516 – par ražojumiem, uz kuriem attiecas antidempinga pasākums, nevis saistības. Tādējādi attiecībā uz šiem darījumiem nelikumīgi tika izmantots atbrīvojums no antidempinga maksājuma, kas veicams, ražojumu importējot.

               (15)

               Pārbaudes apmeklējumā tika konstatēts, ka vienreiz uzņēmums nebija koriģējis vienības pārdošanas cenu atbilstīgi samaksas noteikumiem. Finanšu izmaksu nekoriģēšana atbilstīgi samaksas faktiskajam laikam, izraisījusi to, ka vienības pārdošanas cena bija mazāka par piemērojamo MIC.

               (16)

               Turklāt pārbaudes apmeklējumā tika konstatēts, ka uzņēmums vairākkārt izdevis saistību rēķinus, kas nav atbilduši Regulas (EK) Nr. 1858/2005 pielikumam, iekļaujot tajos teikumu: “Pārdošanai ārzonā, nepārdot Eiropas Savienībā.”

               (17)

               Pārbaudot saistību rēķinus, kas bija izdoti par periodu, uz kuru attiecās pārbaudes apmeklējums, atklājās, ka viens darījums nebija norādīts Komisijai iesniegtajā ceturkšņa ziņojumā par pārdevumiem, uz kuriem attiecas saistības. Papildus tam tika arī konstatēts, ka uzņēmuma ziņojumā bija norādīti arī darījumi ar ražojumiem, ko nebija paredzēts laist brīvā apgrozībā Kopienā, it kā tie būtu saistīti ar šādiem ražojumiem. Pārbaudes apmeklējumā tika atklāti vairāki darījumi, kas ziņojumā bija norādīti kā tranzīta pārdevumi, bet faktiski preces tika laistas brīvā apgrozībā Kopienā. Turklāt tika konstatētas atšķirības starp ceturkšņa ziņojumiem par pārdevumiem, uz kuriem attiecas saistības, un attiecīgajiem rēķiniem.

         3.   Pieņemto uzņēmuma saistību atcelšanas iemesli

               (18)

               Saistības nav izpildītas, jo uzņēmums par attiecīgo ražojumu izdevis saistību rēķinus, uz kuriem saistības nav attiekušās, un šiem darījumiem izmantots tas atbrīvojums no antidempinga maksājuma, kurš bija piešķirts tikai ražojumiem, uz ko attiecās saistības.

               (19)

               Uzņēmuma pienākums ievērot MIC attiecībā uz visiem to ražojumu pārdevumiem, uz kuriem attiecas saistības, nav izpildīts.

               (20)

               Regulas (EK) Nr. 1858/2005 pielikumam neatbilstīgi izdotie saistību rēķini par tā ražojuma pārdevumiem, uz kuru attiecas saistības, var maldināt muitas iestādes, tādējādi tās vairs nevar efektīvi kontrolēt saistību izpildi, un tāpēc saistības vairs nav reālas.

               (21)

               No 17. apsvērumā izklāstītajiem faktiem secināts, ka uzņēmuma iesniegtie ceturkšņa ziņojumi par pārdevumiem, uz kuriem attiecas saistības, nav pilnīgi, tajos sniegtā informācija nav pilnīga un pareiza, tāpēc uz šiem ziņojumiem nevarēja pietiekami paļauties, novērtējot saistību izpildi. Arī ziņošanas noteikumu neievērošana ir saistību neizpilde.

         4.   Iesniegtie dokumenti un uzklausīšana
   a)   Saistību neizpratne

               (22)

               Iesniegtajos dokumentos uzņēmums atzina, ka, izdodot saistību rēķinus un sagatavojot ziņojumus par saistībām, pieļautas kļūdas, jo nav saprasti saistību tehniskie noteikumi, nav saprasts teksts un/vai uzņēmums nav to ņēmis vērā. Iesniegtajos dokumentos un 2007. gada 26. aprīļa uzklausīšanā tika arī norādīts, ka saistību sarežģīto noteikumu neizpratni veicinājušas pārmaiņas galvenajā vadībā un organizācijas pārstrukturēšanā.

               (23)

               Uzņēmums arī atzina, ka 2003. gada 28. oktobrī saņēmis brīdinājuma vēstuli no Komisijas dienestiem. Tomēr uzņēmums apgalvoja, ka nav saņēmis pārbaudes ziņojumu, kurā, pēc uzņēmuma ieskata, vajadzētu būt faktisko kļūdu izklāstam. Uzņēmums apgalvoja, ka, neapzinoties faktiskās kļūdas, tam bija grūti mainīt saistību ziņojumu sagatavošanas praksi vai labāk izprast noteikumus.

               (24)

               Atbildot uz šiem argumentiem, jānorāda, ka uzņēmums 2003. gada 18. septembrī no Komisijas saņēma vēstuli, kurā bija detalizēti raksturots, kuras saistības nav izpildītas. 2003. gada 28. oktobra brīdinājuma vēstulē vairs netika detalizēti atkārtota informācija par saistību neizpildi, bet norādīta Komisijas un uzņēmuma iepriekšējā sarakste.

               (25)

               Jānorāda, ka uzņēmums, minot pārbaudes ziņojumu, iespējams, nav pareizi izpratis situāciju. Komisija pirms 2003. gada 28. oktobra brīdinājuma vēstules neveica pārbaudes apmeklējumu, jo saistību neizpilde, kuras dēļ tika sagatavota brīdinājuma vēstule, tika konstatēta, pamatojoties uz dokumentācijas analīzi attiecībā uz ziņojumiem par saistībām. Komisija 2004. gada maijā veica pārbaudi, bet pēc šīs pārbaudes nesekoja turpmāki pasākumi, tāpēc par to nebija jāsūta vēstule uzņēmumam.

               (26)

               Turklāt uzklausīšanā uzņēmums norādīja, ka pēc pārbaudes apmeklējuma, pamatojoties uz komentāriem, kas tika izteikti uz vietas, tas pārskatījis visu savu sistēmu, lai varētu izdarīt izmaiņas, kas nepieciešamas saistību noteikumu izpildei.

               (27)

               Argumenti, ko aizstāvoties iesniedza uzņēmums par saistību neizpratni, nemainīja Komisijas viedokli, ka uzņēmums nav izpildījis saistības. Jānorāda arī, ka uzņēmums jau iepriekš bija saņēmis brīdinājuma vēstuli par saistību neizpildi un tas nebija veicis vajadzīgos pasākumus, lai nepieļautu atkārtotu saistību neizpildi. Ja saistību noteikumus neizprot, ir ļoti iespējams, ka saistību kontrole nebūs pietiekama un uzticama.

         b)   Proporcionalitāte

               (28)

               Uzņēmums norādīja, ka cenas pārkāpums noticis vienreiz, jo uzņēmums attiecībā uz samaksas nokavējumu nebija pienācīgi koriģējis pārdošanas cenu. Tomēr tas apgalvoja, ka pārdošanas cena visos citos darījumos noteikti atbildusi MIC. Turklāt tas norādīja arī, ka samaksa nokavēta neparedzētu apstākļu dēļ, jo attiecīgais klients parasti par precēm pirms nosūtīšanas veicot priekšapmaksu.

               (29)

               Atbildot uz šiem argumentiem, jānorāda, ka uzņēmums, uzņemoties saistības, apņēmās nodrošināt, lai neto pārdošanas cenas nevienam pārdevumam, uz ko attiecas saistības, nebūtu zemākas par saistībās noteikto MIC.

               (30)

               Papildus tam, ciktāl ir runa par proporcionalitātes jautājumu, pamatregulā nav tiešas vai netiešas prasības par to, ka saistību neizpilde noteikti ir saistīta ar pārdevumu vai MIC minimālu procentuālu daļu.

               (31)

               Šo pieeju arī apstiprina Pirmās instances tiesas judikatūra, jo tiesa nolēma, ka jebkuras saistības neizpilde ir pietiekams pamats pieņemto saistību atcelšanai (7).

               (32)

               Tādējādi uzņēmuma izvirzītie argumenti par proporcionalitāti neatspēko Komisijas uzskatu, ka saistības nav izpildītas un pieņemtās saistības jāatceļ.

         c)   Uzņēmuma labā ticība

               (33)

               Uzņēmums apgalvoja, ka laikā, kad tas iesniedza regulāros ziņojumus Komisijai, tas uzskatījis, ka ziņojumi ir pilnīgi un informācija tajos ir pilnīga un pareiza.

               (34)

               Uzņēmums nekad nav mēģinājis iesniegt ziņojumus ar nepareizu informāciju, ne arī nesniegt pieprasīto informāciju.

               (35)

               Uzņēmums gan iesniegtajos dokumentos, gan uzklausīšanā arī uzsvēra, ka tas nekad, izņemot divus gadījumus, nav guvis labumu no saistību neizpildes un ka kļūdas nav pieļautas, apejot pasākumus.

               (36)

               Atsaucoties uz iepriekšējiem apsvērumiem, jānorāda, ka netika uzskatīts par subjektu, kas tīši mēģinājis gūt labumu no saistību noteikumu neievērošanas vai kontroles apgrūtināšanas. Tomēr atkārtoto kļūdu dēļ nav iespējams pienācīgi kontrolēt saistību izpildi.

         C.   LĒMUMA 1999/572/EK ATCELŠANA

               (37)

               Ņemot vērā iepriekš minēto, jāatceļ pieņemtās saistības un Lēmums 1999/572/EK. Tādējādi jāpiemēro ar Regulas (EK) Nr. 1858/2005 1. panta 2. punktu noteiktais galīgais antidempinga maksājums,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Ar šo atceļ Lēmumu 1999/572/EK.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2007. gada 13. novembrī

            Komisijas vārdā —

            Komisijas loceklis

         Peter MANDELSON

      (1)  OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2117/2005 (OV L 340, 23.12.2005., 17. lpp.).

      (2)  OV L 217, 17.8.1999., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1674/2003 (OV L 238, 25.9.2003., 1. lpp.).

      (3)  OV L 299, 16.11.2005., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 121/2006 (OV L 22, 26.1.2006., 1. lpp.).

      (4)  OV L 217, 17.8.1999., 63. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2006/38/EK (OV L 22, 26.1.2006., 54. lpp.).

      (5)  OV L 238, 25.9.2003., 13. lpp.

      (6)  OV C 203, 11.8.2004., 4. lpp.

      (7)  Šajā sakarā skatīt lietas T-51/96 Miwon pret Padomi (ECR 2000, II-1841. lpp.) 52. punktu; lietas T-340/99 Arne Mathisen S pret Padomi (ECR 2002, II-2905. lpp.) 80. punktu.


title: Padomes Lēmums (1999. gada 4. oktobris) par Sadarbības nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Kambodžas Karalisti

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31999D0677

Oficiālais Vēstnesis L 269 , 19/10/1999 Lpp. 0017 - 0017

		Padomes Lēmums(1999. gada 4. oktobris)par Sadarbības nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Kambodžas Karalisti(1999/677/EK)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 133. un 181. pantu, saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmo teikumu un 300. panta 3. punkta pirmo daļu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu [1],(1) tā kā, ievērojot Līguma 177. pantu, Kopienas politikai sadarbības attīstības sfērā jāveicina jaunatīstības valstu noturīga ekonomiskā un sociālā attīstība, to vienmērīga un pakāpeniska iekļaušana pasaules ekonomikā un nabadzības atvieglošana šajās valstīs;(2) tā kā Kopienai, tiecoties sasniegt tās mērķus ārējo attiecību sfērā, ir jāapstiprina Sadarbības nolīgums starp Eiropas Kopienu un Kambodžas Karalisti,IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.1. pantsAr šo Kopienas vārdā apstiprina Sadarbības nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Kambodžas Karalisti.Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.2. pantsPadomes priekšsēdētājs sniedz Nolīguma 21. pantā paredzēto paziņojumu [2].3. pantsKomisija, kurai palīdz dalībvalstu pārstāvji, pārstāv Kopienu Apvienotajā komitejā, kas paredzēta Nolīguma 14. pantā.4. pantsŠo lēmumu publicē Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.Luksemburgā, 1999. gada 4. oktobrīPadomes vārdā —priekšsēdētājsK. Häkämies[1] OV C 219, 30.7.1999., 189. lpp.[2] Šā nolīguma spēkā stāšanās dienu Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.--------------------------------------------------