title: 2013/604/ES: Eiropas Parlamenta Lēmums ( 2013. gada 17. aprīlis ) par Eurojust 2011. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu#Eiropas Parlamenta Rezolūcija ( 2013. gada 17. aprīlis ), ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no lēmuma par Eurojust 2011. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu

text:
               16.11.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 308/308

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS
   (2013. gada 17. aprīlis)
   par Eurojust 2011. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
   (2013/604/ES)
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Eurojust 2011. finanšu gada galīgos pārskatus,

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eurojust 2011. finanšu gada pārskatiem ar Eurojust atbildēm (1),

               —

               ņemot vērā Padomes 2013. gada 12. februāra ieteikumu (05753/2013 – C7-0041/2013),

               —

               ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 185. pantu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (3) un jo īpaši tās 208. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 28. februāra Lēmumu 2002/187/TI, ar ko izveido Eurojust, lai pastiprinātu cīņu pret smagiem noziegumiem (4), un jo īpaši tā 36. pantu,

               —

               ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), un jo īpaši tās 94. pantu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumu (A7-0072/2013),

               1.

               sniedz Eurojust administratīvajam direktoram apstiprinājumu par Eurojust 2011. finanšu gada budžeta izpildi;

               2.

               izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, nosūtīt Eurojust administratīvajam direktoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Martin SCHULZ

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV C 388, 15.12.2012., 180. lpp.

      (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (3)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

      (4)  OV L 63, 6.3.2002., 1. lpp.

      (5)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

      EIROPAS PARLAMENTA REZOLŪCIJA
      (2013. gada 17. aprīlis),
      ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no lēmuma par Eurojust 2011. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
      EIROPAS PARLAMENTS,

                  —

                  ņemot vērā Eurojust 2011. finanšu gada galīgos pārskatus,

                  —

                  ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eurojust 2011. finanšu gada pārskatiem ar Eurojust atbildēm (1),

                  —

                  ņemot vērā Padomes 2013. gada 12. februāra ieteikumu (05753/2013 – C7-0041/2013),

                  —

                  ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 185. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (3) un jo īpaši tās 208. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Padomes 2002. gada 28. februāra Lēmumu 2002/187/TI, ar ko izveido Eurojust, lai pastiprinātu cīņu pret smagiem noziegumiem (4), un jo īpaši tā 36. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), un jo īpaši tās 94. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,

                  —

                  ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumu (A7-0072/2013),

                  A.

                  tā kā Eurojust, kas atrodas Hāgā, tika izveidota ar Padomes Lēmumu 2002/187/TI;

                  B.

                  tā kā Revīzijas palāta ir norādījusi, ka tā ir guvusi pamatotu pārliecību par to, ka Eurojust gada pārskati par 2011. finanšu gadu ir ticami un ka pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi;

                  C.

                  tā kā 2012. gada 10. maijā Parlaments sniedza Eurojust administratīvajam direktoram apstiprinājumu par Eurojust 2010. finanšu gada budžeta izpildi (6) un lēmumam par budžeta izpildes apstiprināšanu pievienotajā rezolūcijā cita starpā:

                              —

                              aicināja Eurojust informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par pasākumiem, kas veikti, lai izvairītos no apropriāciju pārnešanas,

                              —

                              pauda bažas par Revīzijas palātas atkārtoti konstatētajiem trūkumiem darbā pieņemšanas procedūru plānošanā un piemērošanā; jo īpaši norādīja uz vēl joprojām pārāk augsto neaizpildīto štata vietu īpatsvaru (13 %), lai gan tas bija zemāks nekā 2009. gadā (24 %) un 2008. gadā (28 %),

                              —

                              aicināja Eurojust izstrādāt IT daudzgadu stratēģijas plānu gan pamatdarbībām, gan atbalsta darbībām,

                              —

                              mudināja Eurojust pienācīgi izpildīt Iekšējās revīzijas dienesta sniegtos ieteikumus un informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par šajā sakarā veiktajiem pasākumiem;

                  D.

                  tā kā Eurojust 2011. finanšu gada budžets bija EUR 31 357 900,47, t. i., par 2,91 % mazāks nekā 2010. gadā (EUR 32 241 523,92);

                  E.

                  tā kā Savienības iemaksa Eurojust 2011. gada budžetā bija EUR 31 333 740, t. i., par 5,20 % lielāka nekā 2010. gadā (EUR 30 163 220);

                  F.

                  tā kā Eurojust 2011. finanšu gada budžeta saldo bija pozitīvs – EUR 2 496 985,21,

         Budžeta un finanšu pārvaldība

                  1.

                  konstatē, ka saskaņā ar 2011. gada pārskatiem Eurojust no Savienības vispārējā budžeta saņēma EUR 31 733 740, tajā skaitā EUR 31 333 740 tika izlietoti; turklāt atzīmē, ka Eurojust budžetu veidoja nediferencētas apropriācijas;

                  2.

                  pieņem zināšanai, ka 2011. gadā Eurojust saistību apropriāciju izpilde bija 93 % attiecībā uz I sadaļu (“Ar personālu saistītie izdevumi”), 99 % attiecībā uz II sadaļu (“Administratīvie izdevumi”) un 96 % attiecībā uz III sadaļu (“Darbības izdevumi”); konstatē, ka maksājumu apropriāciju ziņā Eurojust budžeta izpilde bija 90 % attiecībā uz I sadaļu, 78 % attiecībā uz II sadaļu un 58 % attiecībā uz III sadaļu, un tādēļ aicina Eurojust veikt specifiskus pasākumus, lai uzlabotu budžeta sagatavošanu un maksājumu izpildes līmeni; turklāt atzīmē, ka kopumā tika apstrādāti 7 300 darījumi (saistības un maksājumi);

                  3.

                  konstatē, ka saskaņā ar gada pārskatiem 2010. gadā Komisija Eurojust bija piešķīrusi EUR 2 159 000 līdzdalībai kriminālās tiesvedības programmās (apvienotās izmeklēšanas grupas); turklāt konstatē, ka 2011. gadā netika saņemtas nekādas dotācijas;

         Ar 2010. gada budžeta izpildes apstiprinājumu saistīto ieteikumu īstenošana

                  4.

                  pauž nožēlu, ka Eurojust nav sniedzis budžeta izpildes apstiprinātājiestādei ziņojumu par pasākumiem, kas pieņemti un veikti, ņemot vērā budžeta izpildes apstiprinātājiestādes 2010. gada ieteikumus, kā tas noteikts pamata Finanšu regulas 96. panta 2. punktā; mudina Eurojust šo ziņojumu nosūtīt pēc iespējas drīz, lai budžeta izpildes apstiprinātājiestāde varētu novērtēt sasniegto progresu;

                  5.

                  aicina Eurojust pamata Finanšu regulas 96. panta 2. punktā minēto ziņojumu saistībā ar 2011. gada budžeta izpildes apstiprinājuma procedūru iesniegt savlaicīgi, neaizkavējot šīs procedūras īstenošanu;

         Apropriāciju pārnešana

                  6.

                  konstatē, ka saskaņā ar Revīzijas palātas ziņojumu no 2010. gada uz 2011. gadu tika pārnestas maksājumu apropriācijas EUR 6 448 762 apmērā; turklāt atzīmē, ka no pārnestās summas EUR 1,3 miljoni 2011. gadā bija jāatceļ; atgādina – Revīzijas palāta savā ziņojumā par 2010. finanšu gadu uzsvēra, ka tik augsts pārnesuma līmenis ir pārmērīgs;

                  7.

                  konstatē, ka saskaņā ar Revīzijas palātas ziņojumu uz 2012. gadu tika pārnestas maksājumu apropriācijas EUR 5 187 289 apmērā (16 % no maksājumu apropriāciju kopapjoma), no kurām EUR 3,1 miljons bija saistītas ar III sadaļu (“Darbības izdevumi”), kas veido 39 % no šīs sadaļas maksājumu apropriācijām; aicina Eurojust informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par veiktajiem pasākumiem šā trūkuma novēršanai, jo pārnesto apropriāciju līmenis ir pārāk augsts un ir pretrunā gada pārskata principam;

                  8.

                  atzīmē, ka I sadaļas budžets kopš 2010. gada palielinājies par 7 %, atspoguļojot personāla izmaksu un saistīto izdevumu palielināšanos;

                  9.

                  pieņem zināšanai, ka 2011. gadā II sadaļā (“Administratīvie izdevumi”) tika uzņemti gandrīz 99 % līdzekļu; turklāt atzīmē, ka maksājumu apropriāciju izpildes līmenis bija 78 % salīdzinājumā ar 72 % 2010. gadā;

                  10.

                  konstatē, ka 2011. gadā III sadaļā saistību apropriāciju izpilde bija gandrīz 96 %, bet maksājumu apropriāciju izpilde – 58 % 2011. gadā salīdzinājumā ar 59 % 2010. gadā; aicina Eurojust informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par pasākumiem, kas veikti, lai novērstu šo trūkumu, jo zemais izpildes līmenis liecina par grūtībām Eurojust darbību plānošanā un īstenošanā;

         Grāmatvedības sistēma

                  11.

                  konstatē, ka saskaņā ar gada pārskatiem Eurojust 2011. gadā izmantoja uzkrājumu grāmatvedības sistēmu, ko izmanto arī Komisija budžeta grāmatvedībai; turklāt atzīmē, ka budžeta informācija tiek integrēta vienā sistēmā, kurā kā galvenā datubāze grāmatvedības vajadzībām tiek izmantota integrētā pārvaldības un finanšu kontroles sistēma SAP;

         Pārvietojumi

                  12.

                  konstatē, ka saskaņā ar gada pārskatiem 2011. gadā tika veikti 12 budžeta pārvietojumi;

         Telpas

                  13.

                  pieņem zināšanai, ka saskaņā ar Eurojust 2011. gada darbības pārskatu, noslēdzot sadarbības līgumu 2011. gada 30. jūnijā, tika panākta vienošanās ar Nīderlandi kā uzņēmējvalsti par jaunajām Eurojust telpām, sākot no 2015. gada, un ar Savienības iestādēm – par ietekmi uz budžetu;

         Darbā pieņemšanas procedūras

                  14.

                  atzīmē, ka Revīzijas palāta atkal ir konstatējusi trūkumus darbā pieņemšanas procedūru piemērošanā; tādēļ aicina Eurojust, ievērojot visu kandidātu vienlīdzīgu iespēju principu, sagatavot vispusīgu rīcības plānu attiecībā uz darbā pieņemšanu, lai būtiski samazinātu neaizpildīto štata vietu skaitu, un par veiktajiem pasākumiem informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi; uzskata, ka dažas Civildienesta noteikumu prasības var radīt ievērojamu administratīvo slogu; tādēļ mudina Komisiju atļaut zināmu vienkāršošanu Civildienesta noteikumu 110. panta piemērošanā aģentūrām;

                  15.

                  konstatē, ka saskaņā ar gada darbības pārskatu 2011. gadā Eurojust strādāja 269 darbinieki:

                              —

                              dalībvalstu norīkoti 42 prokurori, tiesneši vai policijas darbinieki ar līdzvērtīgu kompetenci, kuriem palīdzēja 15 uz attiecīgās valsts nodaļu norīkoti valsts eksperti,

                              —

                              210 personas, kas bija nodarbinātas saskaņā ar Civildienesta noteikumiem, kurām palīdzēja divi norīkoti valsts eksperti Eurojust administrācijā;

         Darbības rezultāti

                  16.

                  atzīmē, ka gadījumu skaits, kad dalībvalstis lūgušas Eurojust palīdzību nopietnu pārrobežu noziegumu apkarošanā, palielinājies no 1 421 gadījuma 2010. gadā līdz 1 441 gadījumam 2011. gadā; it īpaši atzīmē, ka 2011. gadā tika reģistrēti 218 krāpšanas gadījumi un ka par šo jautājumu 2011. gadā tika organizētas 58 koordinēšanas sanāksmes (2010. gadā – 17 sanāksmes); atzinīgi vērtē to, ka tajā pašā gadā Eurojust kopā ar Ekonomisko noziegumu apkarošanas grupu pabeidza stratēģisko projektu par pastiprinātu informācijas apmaiņu starp dalībvalstu tiesu iestādēm un savstarpēju juridiskās palīdzības sniegšanu cīņā pret krāpšanu PVN jomā;

                  17.

                  pieņem zināšanai, ka 2011. gadā tika reģistrēti 26 korupcijas gadījumi salīdzinājumā ar 31 gadījumu 2010. gadā; uzsver, ka koordinācijas sanāksmju skaits no 11 sanāksmēm 2010. gadā palielinājies līdz 19 sanāksmēm 2011. gadā; atzinīgi vērtē to, ka tajā pašā gadā apvienotā korupcijas izmeklēšanas grupa panāca pozitīvu iznākumu attiecībā uz kādu dalībvalsts uzņēmumu, kas samaksāja izlīgumu aptuveni EUR 3 000 000 apmērā pēc tam, kad tika atklāts pārrobežu korupcijas gadījums ar globāliem aspektiem;

                  18.

                  atzīmē, ka Revīzijas palāta atkal ir norādījusi uz nepieciešamību pārskatīt Eurojust direktora un Kolēģijas attiecīgos uzdevumus un pienākumus; paziņo par savu nodomu pievērsties šim jautājumam, nākamreiz pārskatot Padomes Lēmumu 2002/187/TI, ar ko reglamentē Eurojust;

                  19.

                  atzīmē, ka ar uzņēmējvalsti ir parakstīts sadarbības līgums par Eurojust jaunajām telpām, sākot no 2015. gada;

                  20.

                  attiecībā uz pārējiem konstatējumiem, kas pievienoti lēmumam par budžeta izpildes apstiprināšanu un kas ir horizontāli konstatējumi, atsaucas uz 2013. gada 17. aprīļa rezolūciju (7) par aģentūru darbību, finanšu pārvaldību un kontroli.

         (1)  OV C 388, 15.12.2012., 180. lpp.

         (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

         (3)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

         (4)  OV L 63, 6.3.2002., 1. lpp.

         (5)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

         (6)  OV L 286, 17.10.2012., 267. lpp.

         (7)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0134 (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 374. lpp.).


title: 2012/610/ES: Eiropas Parlamenta Lēmums ( 2012. gada 10. maijs ) par kopuzņēmuma “Kurināmā elementi un ūdeņradis” 2010. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu#Eiropas Parlamenta Rezolūcija ( 2012. gada 10. maijs ) ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no lēmuma par kopuzņēmuma “Kurināmā elementi un ūdeņradis” 2010. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu

text:
               17.10.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 286/328

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS
   (2012. gada 10. maijs)
   par kopuzņēmuma “Kurināmā elementi un ūdeņradis” 2010. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
   (2012/610/ES)
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā kopuzņēmuma “Kurināmā elementi un ūdeņradis” 2010. finanšu gada galīgos pārskatus,

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par kopuzņēmuma “Kurināmā elementi un ūdeņradis” pārskatiem par 2010. finanšu gadu, ar Kopuzņēmuma atbildēm (1),

               —

               ņemot vērā Padomes 2012. gada 21. februāra ieteikumu (06086/2012 – C7-0050/2012),

               —

               ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 185. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2008. gada 30. maija Regulu (EK) Nr. 521/2008, ar ko izveido kopuzņēmumu “Kurināmā elementi un ūdeņradis” (3), lai nodrošinātu kurināmā elementu un ūdeņraža jomas kopīgās tehnoloģiju ierosmes īstenošanu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2011. gada 14. novembra Regulu (ES) Nr. 1183/2011, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 521/2008, ar ko izveido kopuzņēmumu “Kurināmā elementi un ūdeņradis” (4),

               —

               ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), un jo īpaši tās 94. pantu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A7-0110/2012),

               1.

               sniedz kopuzņēmuma “Kurināmā elementi un ūdeņradis” izpilddirektoram apstiprinājumu par kopuzņēmuma 2010. finanšu gada budžeta izpildi;

               2.

               izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, nosūtīt kopuzņēmuma “Kurināmā elementi un ūdeņradis” izpilddirektoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Martin SCHULZ

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV C 368, 16.12.2011., 40. lpp.

      (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (3)  OV L 153, 12.6.2008., 1. lpp.

      (4)  OV L 302, 19.11.2011., 3. lpp.

      (5)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

      EIROPAS PARLAMENTA REZOLŪCIJA
      (2012. gada 10. maijs)
      ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no lēmuma par kopuzņēmuma “Kurināmā elementi un ūdeņradis” 2010. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
      EIROPAS PARLAMENTS,

                  —

                  ņemot vērā kopuzņēmuma “Kurināmā elementi un ūdeņradis” 2010. finanšu gada galīgos pārskatus,

                  —

                  ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par kopuzņēmuma “Kurināmā elementi un ūdeņradis” pārskatiem par 2010. finanšu gadu, ar Kopuzņēmuma atbildēm (1),

                  —

                  ņemot vērā Padomes 2012. gada 21. februāra ieteikumu (06086/2012 – C7-0050/2012),

                  —

                  ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 185. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Padomes 2008. gada 30. maija Regulu (EK) Nr. 521/2008, ar ko izveido kopuzņēmumu “Kurināmā elementi un ūdeņradis” (3),

                  —

                  ņemot vērā Padomes 2011. gada 14. novembra Regulu (ES) Nr. 1183/2011, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 521/2008, ar ko izveido kopuzņēmumu “Kurināmā elementi un ūdeņradis” (4),

                  —

                  ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), un jo īpaši tās 94. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,

                  —

                  ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A7-0110/2012),

                  A.

                  tā kā kopuzņēmums “Kurināmā elementi un ūdeņradis” (turpmāk – Kopuzņēmums) tika izveidots 2008. gada maijā uz laiku līdz 2017. gada 31. decembrim ar mērķi pievērsties tirgū izmantojamu lietojumu izstrādei, tādējādi atvieglojot nozares centienus nodrošināt kurināmā elementu un ūdeņraža tehnoloģiju ātru attīstību;

                  B.

                  tā kā šis Kopuzņēmums finansiāli neatkarīgs kļuva tikai 2010. gada novembrī;

                  C.

                  tā kā Revīzijas palāta ir norādījusi, ka tā ir guvusi pamatotu pārliecību par to, ka Kopuzņēmuma gada pārskati par 2010. finanšu gadu ir ticami un ka pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi;

                  D.

                  tā kā Kopuzņēmuma dibinātāji ir Savienība, kuru pārstāv Komisija, un Eiropas kurināmā elementu un ūdeņraža jomā uzsāktās kopīgās tehnoloģiju ierosmes nozares grupa (“nozares grupa”);

                  E.

                  tā kā Savienības maksimālā iemaksa Kopuzņēmumā visā tā darbības periodā ir EUR 470 000 000, kas jāmaksā no Septītās pētniecības pamatprogrammas budžeta;

                  F.

                  tā kā Kopuzņēmuma budžets 2010. finanšu gadā bija EUR 97 400 000,

         Budžeta un finanšu pārvaldība

                  1.

                  no Kopuzņēmuma 2010. finanšu gada galīgā gada pārskata konstatē, ka tā budžetu no 2010. gada 1. janvāra līdz 14. novembrim pārvaldīja Pētniecības ģenerāldirektorāts; atzīmē, ka 2010. gada 15. novembrī Kopuzņēmums kļuva par patstāvīgu struktūru;

                  2.

                  no galīgā gada pārskata konstatē, ka 2010. gadā tika veikti divi Kopuzņēmuma budžeta grozījumi; jo īpaši norāda, ka:

                              —

                              pirmā budžeta grozījuma mērķis bija pārstrukturēt izdevumu pozīcijas saskaņā ar Kopuzņēmuma vajadzībām un pārdalīt ieņēmumus, ņemot vērā Kopuzņēmuma novēloto kļūšanu par patstāvīgu struktūru 2010. gadā,

                              —

                              ar otro budžeta grozījumu pēc Komisijas pieprasījuma tika apvienotas divas ienākumu pozīcijas;

                  3.

                  no galīgā gada pārskata konstatē, ka 2010. gadā izpilddirektors atļāva veikt trīs budžeta pārvietojumus, kas kopā veido 0,11 % no maksājumu apropriācijām 2010. gadā;

                  4.

                  no galīgā gada pārskata konstatē, ka 2010. gadā Kopuzņēmuma budžeta izpildes apjoms bija 99,01 % no saistību apropriācijām un 88,7 % no maksājumu apropriācijām; jo īpaši norāda uz:

                              —

                              personāla apropriāciju zemo izpildes apjomu gan saistību, gan maksājumu apropriāciju ziņā, proti, attiecīgi 19,14 % un 13,63 %, kas galvenokārt saistīts ar kavēšanos personāla pieņemšanā darbā,

                              —

                              infrastruktūras maksājumu apropriāciju zemo izpildes līmeni, proti, 15,39 %, kas saistīts ar Kopuzņēmuma novēlotu kļūšanu par patstāvīgu struktūru;

                        aicina Kopuzņēmumu izskaidrot budžeta izpildes apstiprinātājiestādei kavēšanos ar personāla pieņemšanu darbā; turklāt mudina Kopuzņēmumu informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par pasākumiem, kas pieņemti un īstenoti, lai labotu situāciju un labāk pildītu budžetu gan saistību, gan maksājumu ziņā;

                  5.

                  atzīmē, ka 2010. gadā visi ar darbības izdevumiem saistītie maksājumi saņēmējiem tika veikti gada pēdējās sešās nedēļās;

         Iekšējās kontroles sistēmas

                  6.

                  aicina Kopuzņēmumu un jo īpaši tā galveno grāmatvedi oficiāli dokumentēt un apstiprināt uzņēmējdarbības pamatprocesus, kā tas paredzēts tā finanšu noteikumos;

                  7.

                  ņem vērā Revīzijas palātas konstatējumu, proti, ka Kopuzņēmumā tiek īstenota tā lielumam un uzdevumiem atbilstoša IT pārvaldība un prakse; tomēr uzsver, ka nepietiekami notiek politikas un procedūru oficiāla dokumentēšana IT stratēģiskās plānošanas ciklā, datu klasifikācijā atbilstoši konfidencialitātes un integritātes prasībām un darbības nepārtrauktības plāna un negadījuma seku novēršanas plāna izstrādē; aicina Kopuzņēmumu labot šo situāciju un iesniegt budžeta izpildes apstiprinātājiestādei ziņojumu par pašreizējo stāvokli šajā jautājumā;

                  8.

                  atgādina, ka Kopuzņēmums tika izveidots 2008. gada maijā, bet patstāvīgu darbu tas uzsāka 2010. gada novembrī; pauž bažas, ka vēl nav izstrādāta metodika, lai izvērtētu ieguldījumus natūrā, kas atbilstu finanšu noteikumiem un būtu balstīti uz Septītās pētniecības pamatprogrammas līdzdalības noteikumiem; no Kopuzņēmuma atbildes Revīzijas palātai secina, ka 2011. gada otrajā ceturksnī tas šo metodiku ir sagatavojis un 2011. gada novembrī tā iesniegta valdes apstiprināšanai; aicina Kopuzņēmumu informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par jaunākajām norisēm saistībā ar metodikas pieņemšanu un īstenošanu;

         Iekšējā revīzija

                  9.

                  atzīmē, ka Kopuzņēmuma finanšu noteikumi vēl nav grozīti, lai iekļautu noteikumu, kas attiecas uz Komisijas iekšējās revīzijas pilnvarām attiecībā uz vispārējo budžetu kopumā;

                  10.

                  tomēr norāda, ka Komisija un Kopuzņēmums ir veikuši pasākumus, lai skaidri noteiktu Komisijas Iekšējās revīzijas dienesta un Kopuzņēmuma iekšējās revīzijas funkcijas;

         Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus un projektu vadība

                  11.

                  no Kopuzņēmuma gada darbības pārskata konstatē, ka 2009. gadā Kopuzņēmums pabeidza atlases procedūru saistībā ar 2009. gada uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus, parakstot finansējuma nolīgumu par 28 projektiem, un ka līdz 2010. gada beigām tika veikti pirmie maksājumi par visiem projektu konsorcijiem (izņemot vienu);

                  12.

                  no gada darbības pārskata konstatē, ka 2010. gada uzaicinājums iesniegt priekšlikumus tika publicēts 2010. gada 18. jūnijā un ka Kopuzņēmuma finansiālais ieguldījums uzaicinājumā bija EUR 89 100 000; ņem vērā, ka paredzētajā termiņā tika iesniegts 71 priekšlikums, no kuriem 43 atbilda novērtēšanas kritērijiem, un ka sarunas par līgumu slēgšanu notika 2011. gadā;

                  13.

                  aicina Kopuzņēmumu iesniegt budžeta izpildes apstiprinātājiestādei:

                              —

                              ziņojumu par pašreizējo stāvokli attiecībā uz projektiem, kuri tiek īstenoti saskaņā ar 2009. gada uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus, sniedzot informāciju par maksājumiem un sākotnējiem rezultātiem,

                              —

                              ziņojumu par pašreizējo stāvokli attiecībā uz projektiem, kuri tiek īstenoti saskaņā ar 2010. gada uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus, turklāt gan attiecībā uz līgumu slēgšanu, gan maksājumiem;

                  14.

                  pieņem zināšanai to, ka 2010. gada uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus vērtēja 32 neatkarīgi eksperti un priekšsēdētājs un ka divi neatkarīgi novērotāji uzraudzīja, lai novērtēšanas procedūra tiktu veikta godīgi, objektīvi un konfidenciāli; aicina Kopuzņēmumu informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par tā izmantotajiem pārbaudes mehānismiem, lai nodrošinātu ekspertu un novērotāju pilnīgu neatkarību un tādējādi samazinātu interešu konfliktu risku piedāvājumu novērtēšanas laikā;

         Nav noslēgts nolīgums ar uzņēmējvalsti

                  15.

                  atgādina, ka Kopuzņēmumam būtu steidzami jānoslēdz nolīgums ar uzņēmējvalsti Beļģiju par biroja telpām, privilēģijām un imunitāti, kā arī par citu atbalstu, kas Beļģijai būtu jāsniedz Kopuzņēmumam saskaņā ar dibināšanas Regulu (EK) Nr. 521/2008;

         Horizontāla rakstura konstatējumi par kopuzņēmumiem

                  16.

                  uzsver, ka saskaņā ar 187. pantu Līgumā par Eiropas Savienības darbību Komisija līdz šim ir izveidojusi septiņus kopuzņēmumus; norāda, ka seši kopuzņēmumi (IMI, ARTEMIS, ENIAC, Clean Sky, FCH un ITER F4E) darbojas pētniecības jomā un tos pārrauga Komisijas Pētniecības un inovācijas ĢD un Informācijas sabiedrības un saziņas līdzekļu ĢD, savukārt viena kopuzņēmuma uzdevums ir izstrādāt jaunu gaisa satiksmes pārvaldības sistēmu (SESAR) transporta nozarē, un tā darbību uzrauga Mobilitātes un transporta ĢD;

                  17.

                  norāda, ka kopējie aptuvenie resursi, kas tiek uzskatīti par vajadzīgiem visiem kopuzņēmumiem visā to pastāvēšanas laikā, ir EUR 21 793 000 000;

                  18.

                  norāda, ka Savienības kopējā iemaksa, kas tiek uzskatīta par vajadzīgu visiem kopuzņēmumiem visā to pastāvēšanas laikā, ir EUR 11 489 000 000;

                  19.

                  norāda, ka 2010. finanšu gadā Savienības kopējā iemaksa kopuzņēmumu budžetā bija EUR 505 000 000;

                  20.

                  aicina Eiropas Komisiju budžeta izpildes apstiprinātājiestādei ik gadu sniegt konsolidētu informāciju par katra kopuzņēmuma kopējo ikgadējo finansējumu no Eiropas Savienības vispārējā budžeta, lai nodrošinātu pārredzamību un skaidrību par Savienības līdzekļu izlietojumu un atjaunotu Eiropas nodokļu maksātāju uzticību;

                  21.

                  atzinīgi vērtē ARTEMIS iniciatīvu savā gada darbības pārskatā iekļaut informāciju par pašlaik īstenojamo projektu uzraudzību un pārbaudi; uzskata, ka tieši tāpat būtu jārīkojas arī citiem kopuzņēmumiem;

                  22.

                  atgādina, ka kopuzņēmumi darbojas kā publiskā un privātā sektora partnerība un ka tāpēc tajos mijiedarbojas gan publiskās, gan privātās intereses; uzskata, ka šādos apstākļos nedrīkst aizmirst par interešu konfliktu iespējamību un šī problēma ir pienācīgi jārisina; tādēļ aicina kopuzņēmumus informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par pārbaudes mehānismiem, kas pastāv to attiecīgajās struktūrās, lai nodrošinātu pienācīgu pārvaldību un interešu konfliktu novēršanu;

                  23.

                  norāda, ka kopuzņēmumi ir salīdzinoši mazas un ģeogrāfiski blīvi izvietotas struktūras, izņemot vienīgi kopuzņēmumu ITER un kodolsintēzes enerģētikas attīstības vajadzībām; tādēļ uzskata, ka tiem vajadzētu izmantot ikvienu iespēju apvienot savus resursus;

                  24.

                  aicina Revīzijas palātu attiecīgajos ziņojumos par kopuzņēmumu 2011. finanšu gada pārskatiem sniegt budžeta izpildes apstiprinātājiestādei informāciju par to, kā ir ņemti vērā katram kopuzņēmumam sniegtie Revīzijas palātas komentāri;

                  25.

                  aicina Revīzijas palātu pieņemamā termiņā sniegt Eiropas Parlamentam īpašu ziņojumu par kopuzņēmumu izveides pievienoto vērtību Savienības pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu programmu efektīvai īstenošanai; turklāt norāda, ka šajā pašā ziņojumā būtu jāiekļauj novērtējums par kopuzņēmumu izveides efektivitāti.

         (1)  OV C 368, 16.12.2011., 40. lpp.

         (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

         (3)  OV L 153, 12.6.2008., 1. lpp.

         (4)  OV L 302, 19.11.2011., 3. lpp.

         (5)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.


title: 2011/240/ES: Komisijas Lēmums ( 2011. gada 14. aprīlis ), ar ko pagarina pārejas periodu attiecībā uz lauksaimniecības zemes iegādi Lietuvā  Dokuments attiecas uz EEZ

text:
               15.4.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 101/122

         KOMISIJAS LĒMUMS
   (2011. gada 14. aprīlis),
   ar ko pagarina pārejas periodu attiecībā uz lauksaimniecības zemes iegādi Lietuvā
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   (2011/240/ES)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Čehijas, Igaunijas, Kipras, Latvijas, Lietuvas, Ungārijas, Maltas, Polijas, Slovēnijas un Slovākijas Pievienošanās līgumu,
   ņemot vērā Čehijas, Igaunijas, Kipras, Latvijas, Lietuvas, Ungārijas, Maltas, Polijas, Slovēnijas un Slovākijas Pievienošanās aktu un jo īpaši tā IX pielikuma 4. nodaļu,
   ņemot vērā Lietuvas lūgumu,
   tā kā:

               (1)

               2003. gada Pievienošanās aktā ir paredzēts, ka saskaņā ar tajā izklāstītajiem nosacījumiem septiņus gadus pēc pievienošanās, t. i., līdz 2011. gada 30. aprīlim, Lietuva var paturēt spēkā aizliegumu iegādāties zemi tādām citu ES dalībvalstu fiziskām un juridiskām personām, kuras Lietuvā neveic uzņēmējdarbību, kuras nav Lietuvā reģistrētas vai kurām Lietuvā nav filiāļu vai aģentūru. Attiecībā uz kapitāla brīvu apriti, kas garantēta Līguma par Eiropas Savienības darbību 63. līdz 66. pantā, tas ir pagaidu izņēmums. Šo pārējas periodu var pagarināt vienu reizi uz laiku līdz trijiem gadiem.

               (2)

               Lietuva 2011. gada 4. februārī lūdza attiecībā uz lauksaimniecības zemes iegādi šo pārejas periodu pagarināt par trijiem gadiem.

               (3)

               Pārejas perioda noteikšanas galvenais iemesls bija nepieciešamība Lietuvā saglabāt sociālekonomiskos apstākļus lauksaimnieciskās darbības veikšanai pēc vienotā tirgus ieviešanas un pārejas uz kopējo lauksaimniecības politiku. Jo īpaši tā mērķis bija kliedēt bažas par iespējamo ietekmi, kādā uz lauksaimniecības nozari varētu būt lauksaimniecības zemes iegādes liberalizācijai sākotnēji lielo zemes cenu un ieņēmumu līmeņa atšķirību dēļ salīdzinājumā ar Apvienoto Karalisti, Austriju, Beļģiju, Dāniju, Franciju, Grieķiju, Itāliju, Īriju, Luksemburgu, Nīderlandi, Portugāli, Somiju, Spāniju, Vāciju un Zviedriju (turpmāk ES–15 dalībvalstis). Pārejas periods tika paredzēts arī tāpēc, lai lauksaimniekiem atvieglotu lauksaimniecības zemes restitūciju un privatizāciju. Komisija 2008. gada 16. jūlija ziņojumā “Pārskats par 2003. gada Pievienošanās līgumā paredzētajiem pagaidu pasākumiem attiecībā uz lauksaimniecības nekustamā īpašuma iegādi” (turpmāk “2008. gada starpposma pārskats”) jau uzsvērusi, ka ir svarīgi iepriekš minēto lauksaimniecības reformu pabeigt līdz paredzētā pārejas perioda beigām (1).

               (4)

               Zemes reforma Lietuvā joprojām turpinās. Pēc Lietuvas iestāžu sniegtajiem datiem kopējā valstij piederošo zemju platība, par kuru jānoskaidro īpašuma tiesības, ir 429 000 ha. Patlaban Lietuvā privatizēti ir tikai 77 200 ha valstij piederošās lauksaimniecības zemes, bet par 351 000 ha jeb 11,42 % lauksaimniecības zemju kopējās platības joprojām jārisina īpašuma tiesību jautājums.

               (5)

               Lietuvas iestādes uzskata, ka neskaidrības īpašuma tiesību jautājumā un lauku saimniecību nelabvēlīgā struktūra nevēlami kavē darījumus ar zemi un lauksaimniecības zemju platību konsolidāciju. Zemes platību sadrumstalotības dēļ pazeminās lauku saimniecību konkurētspēja, radot situāciju, ka saimniecības ir mazāk orientētas uz tirgu. Šajā sakarā Lietuvas iestāžu publiskotie dati par 2009. gadu liecina, ka minētajā gadā 52,5 % no visām saimniecībām zemes platība bija līdz 5 ha.

               (6)

               Iepriekš minētā Lietuvas lauksaimniecības nozares zemā konkurētspēja salīdzinājumā ar ES–15 lauksaimniecības nozari joprojām pastāv, un šo problēmu vēl sarežģītāku padara grūtības piekļūt finanšu resursiem un augstās procentu likmes, ko nosaka komerckredīta līnijām lauksaimniecības zemes iegādei (2009. gadā lielākas par 10 %).

               (7)

               Turklāt uz Lietuvas ekonomiku kopumā un jo īpaši uz lauksaimniecības produkcijas realizācijas cenām negatīva ietekme bija arī nesenajai globālajai finanšu un ekonomikas krīzei. Saskaņā ar Lietuvas Republikas Statistikas pārvaldes datiem salīdzinājumā ar 2008. gadu kopējais lauksaimniecības produkcijas iepirkuma cenu indekss 2009. gadā bija 77,8. Īpaši būtisks kritums bija augkopības nozarē, kur salīdzinājumā ar 2008. gadu kopējais augkopības produkcijas iepirkuma cenu indekss 2009. gadā pazeminājās līdz 69,1.

               (8)

               Ņemot vērā iepriekš minētos faktorus, var izskaidrot joprojām ievērojamās Lietuvas lauksaimnieku un ES–15 lauksaimnieku lauksaimniecības ieņēmumu atšķirības, kas gan pakāpeniski samazinās. Pēc Eurostat datiem 2009. gadā Lietuvas lauksaimnieku ieņēmumu līmenis krities par 13,6 %, bet tajā pašā laikā lauksaimnieku vidējie ieņēmumi ES–27 samazinājušies tikai par 10,7 %.

               (9)

               Tāpat kā lauksaimniecības ieņēmumi, starp pārējām ES dalībvalstīm un Lietuvu turpina pastāvēt arī ievērojamas lauksaimniecības zemes cenu atšķirības. Pēc Eurostat datiem lauksaimniecības zemes cenas salīdzinājumā ar pārējām ES dalībvalstīm Lietuvā joprojām ir zemas. Pilnīga lauksaimniecības zemes cenu izlīdzināšanās nebija gaidāma, un tā arī netika uzskatīta par pārejas perioda izbeigšanas nepieciešamu priekšnoteikumu. Tomēr lauksaimniecības zemes cenu atšķirības starp Lietuvu un ES–15 ir tik lielas, ka tās varētu kavēt sekmīgu virzību uz cenu izlīdzināšanos.

               (10)

               Pie šādiem apstākļiem sagaidāms, un tā uzskata arī Lietuvas iestādes, ka ierobežojumu atcelšana no 2011. gada 1. maija Lietuvā varētu radīt spiedienu uz zemes cenām. Šā iemesla dēļ pēc pārejas perioda beigām Lietuvā varētu rasties nopietni lauksaimniecības zemes tirgus darbības traucējumi.

               (11)

               Tāpēc ir jāpiešķir Pievienošanās akta IX pielikuma 4. nodaļā minētā pārejas perioda trīs gadu pagarinājums.

               (12)

               Lai pilnībā sagatavotos tirgus liberalizācijai, arī visnelabvēlīgākajos ekonomiskajos apstākļos joprojām ļoti svarīgi ir veicināt kredīta un apdrošināšanas pakalpojumu pieejamību lauksaimniekiem un, kā jau uzsvērts 2008. gada starpposma pārskatā, šā pārejas perioda laikā pabeigt lauksaimniecības strukturālo reformu.

               (13)

               Ņemot vērā, ka Eiropas saimnieciskā uzplaukuma pamats vienmēr bijis vienots un atvērts tirgus, arī Lietuvā tās lauksaimniecības tirgum varētu dod labumu ārvalstu kapitāla ieplūšana. Kā uzsvērts 2008. gada starpposma pārskatā, ārvalstu ieguldījumiem lauksaimniecības nozarē ilgtermiņā varētu būt labvēlīga ietekme uz kapitāla un zinātības nodrošināšanu, zemes tirgu darbību un darba ražīgumu lauksaimniecībā. Ārvalstu īpašuma tiesību ierobežojumu pakāpeniska samazināšana pārejas perioda laikā veicinātu arī tirgus sagatavošanos pilnīgai liberalizācijai.

               (14)

               Tiesiskās noteiktības labad un lai novērstu juridisko vakuumu Lietuvas tiesību sistēmā pēc pašreizējā pārejas perioda beigām, šim lēmumam jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Lietuvā attiecībā uz lauksaimniecības zemes iegādi pārejas periodu, kas minēts 2003. gada Pievienošanās akta IX pielikuma 4. nodaļā, pagarina līdz 2014. gada 30. aprīlim.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2011. gada 13. aprīlī

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         José Manuel BARROSO

      (1)  COM(2008) 461 galīgā redakcija, 2008. gada 16. jūlijs.


title: Izpildu Komitejas lēmums (1998. gada 16. septembris), ar ko izveido Šengenas izvērtēšanas un īstenošanas pastāvīgo komiteju (SCH/Com–ex (98) 26 def.)

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

41998D0026

Oficiālais Vēstnesis L 239 , 22/09/2000 Lpp. 0138 - 0143

		Izpildu Komitejas lēmums(1998. gada 16. septembris),ar ko izveido Šengenas izvērtēšanas un īstenošanas pastāvīgo komiteju(SCH/Com–ex (98) 26 def.)IZPILDU KOMITEJA,ņemot vērā Šengenas Līguma īstenošanas konvencijas 132. pantu,ņemot vērā Šengenas Līguma īstenošanas konvencijas 7. pantu,ņemot vērā Kopīgo deklarāciju par Konvencijai pievienotā Nobeiguma akta 139. pantu,tā kā iniciatīva izveidot Pastāvīgo komiteju rodas no bažām par komplementaritāti ar Eiropas Savienības instrumentiem;apzinoties, ka jāievēro valsts suverenitātes princips;tā kā šī komiteja, iespējams, būs vajadzības gadījumā jāpielāgo, lai ņemtu vērā Eiropas Savienības darbības sistēmu,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.Šengenas izvērtēšanas un īstenošanas pastāvīgo komiteju (še turpmāk — "Pastāvīgā komiteja") izveido Izpildu komitejas aizgādībā, lai, pirmkārt, konstatētu, vai ir izpildīti visi priekšnosacījumi Konvencijas īstenošanai kandidātvalstī, un, otrkārt, lai nodrošinātu Šengenas acquis atbilstīgu piemērošanu valstīs, kurās jau īsteno Konvenciju, īpaši uzsverot problēmas un iesakot to risinājumus.Pastāvīgā komiteja ir īpaši atbildīga ziņojumu izstrādi, lai izvērtētu kandidātvalstu gatavošanās pasākumus, ko veic, lai nodrošinātu Šengenas Konvencijas stāšanos spēkā, un pārbaudītu, vai ir izpildīti visi priekšnoteikumi, kuri vajadzīgi Šengenas Konvencijas praktiskai īstenošanai un kontroles atcelšanai pie iekšējām robežām.Otrs Pastāvīgās komitejas uzdevums ir veikt priekšdarbus, lai Izpildu komiteja varētu nodrošināt Šengenas Konvencijas pareizu piemērošanu valstīs, kas jau ir nodrošinājušas tās stāšanos spēkā, jo īpaši ievērojot ieteikumus, kurus vieskomitejas sniegušas attiecībā uz ārējām robežām, nodrošinot, ka tiek veikti turpmākie pasākumi, kas vajadzīgi, lai novērstu nepilnības, kuras ir minētas gadskārtējā ziņojumā par ārējām robežām, sevišķu uzmanību pievēršot kopīgiem pūliņiem, kas vajadzīgi, lai uzlabotu tās kontroles kvalitāti, kuru veic pie ārējām robežām, un optimizējot Konvencijas piemērošanu policijas sadarbības, tiesu iestāžu sadarbības un Šengenas Informācijas sistēmas (SIS) jomā. Pastāvīgā komiteja cenšas rast risinājumus atklātajām problēmām un izsaka priekšlikumus Konvencijas apmierinošai un optimālai īstenošanai. Šengenas valstis joprojām ir atbildīgas par pārbaudi, ko veic, lai nodrošinātu Konvencijas pareizu piemērošanu. Tādēļ Pastāvīgā komiteja veic tikai tās pārbaudes procedūras, kas ir noteiktas turpmāk minētajā pilnvarā.Divu atsevišķu pilnvaru piešķiršanu Pastāvīgajai komitejai pamato ar šiem diviem uzdevumiem:1. sagatavot ziņojumus, pamatojoties uz kuriem konstatē, ka ir izpildīti visi priekšnoteikumi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu Šengenas Konvencijas stāšanos spēkā dalībvalstīs. Šādos gadījumos to sauc par "Novērtēšanas komiteju" un tās pārziņā ir valstu sagatavotības novērtēšana;2. veikt priekšdarbus, lai Izpildu komiteja varētu nodrošināt Konvencijas pareizu piemērošanu valstīs, kurās Konvenciju jau īsteno, lai tādējādi optimizētu tās piemērošanu un Šengenas partneru savstarpējo sadarbību. Pirmkārt, tai jārod risinājumi problēmām, kas radušās kopš Konvencijas stāšanās spēkā, un jāsniedz priekšlikumi kontroles uzlabošanai saskaņā ar noteiktajiem mērķiem un Konvencijas būtību. Šajā gadījumā to sauc "Īstenošanas komiteja".I. NOVĒRTĒŠANAS KOMITEJA KANDIDĀTVALSTĪM, KAM JĀNODROŠINA KONVENCIJAS STĀŠANĀS SPĒKĀ1. NOVĒRTĒŠANAS KOMITEJAS UZDEVUMIKatru reizi, kad valsts gatavojas nodrošināt Konvencijas stāšanos spēkā, Pastāvīgā komiteja, darbojoties saskaņā ar saviem novērtēšanas uzdevumiem, izstrādā ziņojumu, iekļaujot to kritēriju sarakstu, kas kandidātvalstīm jāievēro. Šajā sarakstā precīzi norāda standartu, kas jāievēro visās jomās, uz kurām attiecas Konvencija. Tiklīdz Izpildu komiteja ir apstiprinājusi šos kritērijus, Pastāvīgā komiteja citā ziņojumā apstiprina, vai kandidātvalsts, kas gatavojas nodrošināt Konvencijas stāšanos spēkā, atbilst kritērijiem un ievēro vajadzīgo standartu.Katrai komitejas kompetences jomai tā var izveidot kompetentu ekspertu grupu ziņojuma sagatavošanai jomā, ko norāda komiteja. Šajos ziņojumos iekļauj kvalitatīvos, kvantitatīvos, darbības, administratīvos un organizatoriskos aspektus un tajos jānorāda nepilnības vai trūkumi, iesakot risinājumus.2. KOMPETENCES JOMASKomiteja izveido detalizētu un izsmeļošu ziņojumu un novērtē, cik labi kandidātvalstis, kam jānodrošina Šengenas Konvencijas stāšanās spēkā, ir sagatavojušās visās jomās, kuras ir minētas 1993. gada 14. decembra Lēmumā SCH/Com–ex (93) 10, un nodrošina, ka ir izpildīti visi priekšnoteikumi Šengenas acquis īstenošanai. Novērtējumā jo īpaši ietver šādas jomas:- kontrole pie ārējām robežām, jo īpaši Kopīgās rokasgrāmatas piemērošana,- ārējo sauszemes robežu un jūras robežu uzraudzība,- vīzas, jo īpaši Kopīgās konsulārās instrukcijas piemērošana,- nosacījumi, kas attiecas uz ārvalstnieku pārvietošanos, ieskaitot pasākumus, kurus veic attiecībā uz nelikumīgu ieceļošanu un ārvalstnieku nelikumīgu uzturēšanos Šengenas teritorijā,- uzturēšanās atļaujas un izziņojumi par meklētajām personām, lai tām liegtu ieceļošanu,- policijas sadarbība,- savstarpēja palīdzība krimināllietās, ieskaitot izraidīšanu,- narkotikas,- SIS, jo īpaši Sirene rokasgrāmatas piemērošana,- personas datu aizsardzība,- izraidīšanas un atpakaļuzņemšanas politika,- pārvietošanās kārtība lidostās.No vienas puses, Pastāvīgās komitejas galvenie uzdevumi jomās, kas attiecas uz ārējām robežām, policijas sadarbību, SIS un vīzām, ir šādi; no otras puses, tā izveido to uzdevumu sarakstu, kas ekspertiem jāveic pārējās jomās:a) Kontrole pie ārējām robežām un migrācijas plūsmu kontrole, ieskaitot divpusējo un daudzpusējo sadarbību ar trešām valstīm, kā arī atpakaļuzņemšanas jautājumuŅemot vērā vietējos ģeogrāfiskos apstākļus un ārējo robežu veidu apmeklētajā valstī, eksperti:- apmeklē visas ārējās jūras robežas, lai in situ savāktu informāciju par jūras un sauszemes uzraudzības pasākumu efektivitāti, jo īpaši naktī, un novēro, kā tiek veikta personu un kravas kontrole lielākajās ostās,- novēro kontroles pasākumus uz sauszemes robežām, lai pārbaudītu šo pasākumu efektivitāti dienā un naktī. Viņiem jāiegūst informācija par nelegālo imigrantu kontrabandas apkarošanu, inter alia, izjautājot kontroles iestādes,- apmeklē visas lidostas, lai pārbaudītu, kā ir piemēroti Šengenas noteikumi,- papildus apmeklē centrālās iestādes, kas atbildīgas par ārējām robežām un imigrācijas kontroli, un pārbauda administratīvās struktūras un valsts un vietējā līmeņa savstarpējo koordināciju,- apmeklējot robežšķērsošanas vietas un centrālo iestādi, pēta vīzu izsniegšanas praksi pie robežas,- apmeklējot robežšķērsošanas vietas un centrālo iestādi, apmeklējuma laikā pārbauda, vai SIS var sākt darboties,- novērtē kontroles veikšanas kārtību pie ārējām robežām oficiālajās robežšķērsošanas vietās un teritorijās starp robežšķērsošanas vietām,- novērtē tehniskos līdzekļus, kas ir pieejami pie ārējām robežām, inter alia, un ko izmanto, apskatot viltotus dokumentus,- novērtē sauszemes un jūras robežu uzraudzību,- pārbauda, vai uz dažādajām apmeklētajām robežām ir pietiekoši daudz darbinieku un vai tie ir pietiekami apmācīti, inter alia, viltotu dokumentu atklāšanā,- pārbauda pasākumus, kas ir veikti uz apmeklētajām ārējām robežām, lai apkarotu nelikumīgu ieceļošanu un noziedzību vispār,- pārbauda pasākumus, kas ir veikti vis-à-vis personām, kurām nav atļauts atrasties pie robežas vai kuras atrodas uz tās nelikumīgi,- pārbauda līdzekļus, kas ir ieguldīti nelegālu imigrācijas tīklu apkarošanā,- novērtē sadarbību ar robežvalsti(-īm).Vizītes mērķis ir novērtēt in situ uzraudzības pasākumu efektivitāti un to atbilstību Šengenas kontroles standartiem, kas ir izklāstīti Šengenas Konvencijā, Kopīgajā rokasgrāmatā un attiecīgajos Izpildu komitejas lēmumos.b) Sadarbība uz kopīgajām robežām ar valstīm, kurās jau piemēro Konvenciju, galvenokārt attiecībā uz policijas un tiesu iestāžu sadarbību, jo īpaši divpusējo nolīgumu slēgšanā un sadarbības koordinatoru nosūtīšanāŠajā kontekstā Pastāvīgās komitejas uzdevums ir pārbaudīt:- ikdienas sadarbības efektivitāti apgabalos, kas atrodas pie kopīgajām robežām, ieviešot Konvenciju un divpusējus nolīgumus,- spēju un gribu īstenot un attīstīt kopīgas pārrobežu operācijas saskaņā ar Konvenciju un divpusējiem nolīgumiem,- spēju un gribu īstenot un attīstīt sadarbību ar sadarbības koordinatoriem,- efektivitāti attiecībā uz sadarbību ar valstīm, kas atrodas pie Šengenas ārējām robežām, apkarojot noziedzību un jo īpaši apkarojot nelegālus imigrācijas tīklus,- policijas piekļuvi datu bāzēm un vispārējo apmācību,- pārrobežu sadarbības struktūru efektivitāti,- tiešu sadarbību un attiecības starp kandidātvalsts un Šengenas valstu iestādēm,- drošības līdzekļus un darbinieku skaitu pierobežas apgabalā.c) SIS, Sirene biroji, iekārtu un personas datu aizsardzībaŠajā kontekstā Pastāvīgās komitejas uzdevums ir pārbaudīt šādus aspektus:Tehniskie aspekti- Šengenas informācijas sistēmas valsts nodaļas (N. SIS) turpmākās darbības kvalitātes, kvantitātes, darbības, organizatoriskie un tehniskie aspekti,- tehniskie līdzekļi un procedūras, ko izmanto informācijas pārsūtīšanai no valstu informācijas sistēmām uz N. SIS (lejupielādējot no valstu sistēmām SIS),- tehniskie līdzekļi, kurus izmanto, lai SIS datus padarītu pieejamus lietotājiem to izvēlētajā vietā un nodrošinātu N. SIS un C. SIS datu sinhronizāciju,- N. SIS tehniskā pieejamība.Aspekti attiecībā uz datiem un to izmantošanu- datu apjoms, ko valsts ir gatava integrēt SIS,- iekļaujamo datu kvalitāte (pozīciju pabeigtība),- termināļu ģeogrāfiskā atrašanās vieta, termināļu skaits un darbības stāvoklis (SIS datu pieejamība tiešajiem lietotājiem),- to darbinieku apmācība, kuriem ir atļauts izmantot SISietvertos datus,- iekšējā kārtība un norādījumi meklēto personu izziņošanai, kurus piemēro, ja šādas personas atklāj datu bāzes ierakstā,- vairāku iespēju izmantošana, izziņojot meklētās personas,- Sirene biroju darbības spēja (dienestu savstarpējā koordinācija, atbildes termiņi).Iekārtu un personas datu aizsardzība- iekārtu un personas datu aizsardzības organizatoriskie un tehniskie aspekti,- pasākumi, ko veic, lai liegtu piekļuvi sistēmām un datiem,- pasākumi attiecībā uz dažādiem apstrādes līmeņiem atbilstoši lietotāja pienākumiem,- nosacījumi to meklēto personu izziņojumu atsaukšanai, kas vairs nav meklēšanā.d) Vīzu izsniegšana- vispārējie vīzu izsniegšanas nosacījumi salīdzinājumā ar nosacījumiem, kas paredzēti Kopīgajā konsulārajā instrukcijā,- noteikumi attiecībā uz apspriešanos pirms vīzu izsniegšanas,- noteikumi datu pārbaudei SIS pirms vīzu izsniegšanas,- noteikumi Šengenas ielīmju iepirkšanai un to uzglabāšanas nosacījumi.Pastāvīgā komiteja pārrauga šo ziņojumu koordināciju un iesniedz vispārēju ziņojumu Izpildu komitejai.II. ĪSTENOŠANAS KOMITEJA VALSTĪM, KURĀS JAU PIEMĒRO KONVENCIJU1. UZDEVUMIPastāvīgā komiteja nodrošina sistēmu jebkuru to problēmu atklāšanai, kas ir radušās pie ārējām robežām, kā arī to situāciju identificēšanai, kuras neatbilst standartam, kas ir noteikts atbilstoši Konvencijas būtībai un mērķiem. Ar Pastāvīgās komitejas starpniecību apmeklēto valsti un Izpildu komiteju informē par problēmām, kas radušās, un par ieteiktajiem risinājumiem attiecībā uz Konvencijas apmierinošu un pēc iespējas efektīvāku piemērošanu. Attiecībā uz jebkādām problēmām, kas radušās, nodrošinot Konvencijas stāšanos spēkā, komitejas pienākums ir sniegt tehniskus priekšlikumus pārbaužu, drošības un tiesu iestāžu sadarbības uzlabošanai, ieskaitot izraidīšanu.Komiteja arī pārbauda, vai ir ņemti vērā ieteikumi un novērojumi, ko izteikušas komitejas, kuras ir apmeklējušas ārējās robežas, un vai tie ir veicinājuši nepilnību novēršanu drošības jomā. Komitejas uzdevums ir arī pārzināt problēmas, kas ir izvirzītas gadskārtējā ziņojumā par situāciju uz to valstu ārējām robežām, kurās piemēro Konvenciju.Visbeidzot komiteja veic savus pienākumus elastīgi un objektīvi, sadarbojoties ar kompetentajām iestādēm, saskaņā ar tiesību un ētikas normām, ko piemēro valsts līmenī, un savā darbībā tā cenšas sasniegt kopīgo mērķi — uzlabot drošību un ievērot to pārējo valstu intereses, kurās piemēro Konvenciju.2. IETVERTĀS JOMASTajās valstīs, kurās jau piemēro Konvenciju, komitejai piešķir plašāku kompetences jomu nekā vieskomitejām, tomēr tā turpina koncentrēt savu darbību uz praktiskiem aspektiem. Jomas, ko var izvērtēt un kas aptver visu Šengenas acquis, un kas tādējādi ir jāņem vērā, ir šādas:- ārējo robežu kontrole un uzraudzība,- policijas sadarbība to valstu pierobežās, kurās jau piemēro Konvenciju,- Šengenas informācijas sistēma,- Šengenas vīzu izsniegšanas noteikumi (jo īpaši nosacījumi attiecībā uz partnervalstu iepriekšēju apspriedi par "jutīgo" valstu iedzīvotājiem),- pasākumi, kas paredzēti, lai pārtrauktu to ārvalstnieku uzturēšanos, kuri teritorijā atrodas nelikumīgi,- savstarpēja palīdzība krimināllietās, ieskaitot izraidīšanu.Prioritārās jomas ir šādas:a) Ārējo robežu kontrole un uzraudzība- noteikumi attiecībā uz kontroles veikšanu uz atļautajām robežšķērsošanas pārejas vietām, kas atrodas gar ārējām robežām un pierobežās,- tehniskie līdzekļi, kas ir pieejami pie ārējām robežām, jo īpaši viltotu dokumentu atklāšanai,- konstatācija attiecībā uz to, vai uz konkrētās apmeklētās robežas ir atbilstošs darbinieku skaits,- ārējo robežu kontrole un uzraudzība, kas ietver motorizētās patruļas un stacionārās uzraudzības sistēmas un metodes,- amatpersonu apmācība, inter alia, viltotu dokumentu atklāšanā,- pasākumi, kas veikti uz apmeklētajām ārējām robežām, lai apkarotu nelikumīgu ieceļošanu un noziedzību vispār,- pasākumi, kas veikti pret personām, kurām ir liegts atrasties pie robežas, vai personām, kas Šengenas teritorijā atrodas nelikumīgi,- līdzekļi, kas ir ieguldīti nelegālu imigrācijas tīklu apkarošanā,- pašreizējās sadarbības formas ar robežvalsti (-īm),- tā dienesta (-u) administratīvā organizācija, kas atbildīgi par nelikumīgas ieceļošanas apkarošanu un šo dienestu savstarpējo koordināciju valsts un vietējā līmenī,- SIS izmantošana robežkontroles punktos.b) Policijas sadarbība to valstu pierobežās, kurās Konvenciju jau piemēro- divpusējo nolīgumu esamība,- to tiesību izmantošana, kas ļauj vajāt un uzraudzīt,- pārrobežu sadarbības organizēšana,- dienestu tieša savstarpējā sadarbība,- iekārtas un personāls, kas izvietots pierobežas apgabalā drošības nolūkos,- sadarbība, iesaistot sadarbības koordinatorus.c) Šengenas informācijas sistēma- lejupielādēšana no valstu sistēmām SIS,- N. SIS un Sirene biroju tehniskā pieejamība,- tiešo lietotāju piekļuve SIS datiem,- nosacījumi to meklēto personu izziņojumu dzēšanai, kas vairs nav meklēšanā,- dažādu iespēju izmantošana attiecībā uz izziņojumiem par meklētajām personām,- Sirene biroju darbības spēja: atbildes laiks utt.d) Šengenas vīzu izsniegšanas noteikumi- noteikumi attiecībā uz apspriešanos pirms vīzu izsniegšanas, kā paredzēts Kopīgās konsulārās instrukcijas 5. B pielikumā,- noteikumi datu pārbaudei SIS pirms Šengenas vīzu izsniegšanas,- izsniegtās vīzas ar ierobežotu teritoriālo derīguma termiņu (VLTV): daudzums, mērķgrupas, pamatojums,- noteikumi Šengenas ielīmju iepirkšanai un to uzglabāšanas nosacījumi.III. PRINCIPI ATTIECĪBĀ UZ PASTĀVĪGO KOMITEJUPastāvīgās komitejas sastāvs Komiteja ir pastāvīga struktūra. Tajā ir viens augsta līmeņa pārstāvis no katras valsts, kas parakstījusi Konvenciju vai sadarbības nolīgumu. (Šim augsta līmeņa pārstāvim var būt palīgi). Pastāvīgajai komitejai sanāksmēs un dažādos uzdevumos palīdz sekretariāts.Pastāvīgā komiteja apmeklē visas valstis tādā secībā un ar tādiem pārtraukumiem, kā to nosaka Izpildu komiteja.Pastāvīgie locekļi, lai izpildītu savus uzdevumus, saskaņā ar kārtību, ko ir noteikuši pastāvīgie locekļi, var lūgt Šengenas valstis norīkot pagaidu ekspertus katrā komitejas kompetences jomā, jo īpaši, lai pildītu uzdevumus valstīs. Dažus uzdevumus, kuros ir iesaistīti eksperti, var veikt kopīgi vai tie var aptvert vienu jomu. Katrai valstij ir tiesības izraudzīt ekspertu, kas veiktu uzdevumus saistībā ar Pastāvīgo komiteju. Tomēr Pastāvīgā komiteja cenšas saglabāt delegācijas locekļu skaitu tādā līmenī, kas atbilst tehniskajiem uzdevumu ierobežojumiem.Ja vienlaicīgi norisinās vairākas vizītes, kurās ir iesaistītas ekspertu grupas, kas specializējas katrā īpašajā jomā, pirms vizītes beigām organizē koordinācijas sanāksmi, kurā piedalās visi eksperti.Ekspertiem jābūt atbilstoši kvalificētiem un parasti ir vēlams, lai katru reizi tiktu norīkoti vieni un tie paši eksperti.Eiropas Komisija piedalās kā novērotāja Pastāvīgās komitejas darbā un to darba grupu aktivitātēs, kas palīdz komitejai, centrālajai grupai un Izpildu komitejai.Kopīgā uzraudzības iestādePastāvīgā komiteja veic savus uzdevumus, neskarot Kopīgās uzraudzības iestādes pilnvaras. Komitejai ir atļauts apspriesties ar iestādi jomās, kas ir tās kompetencē.Apmeklējamās vietasPastāvīgā komiteja, sadarbojoties ar attiecīgajām darba grupām, izvēlas apmeklējamās vietas un informāciju, kas jāiegūst, katru gadījumu izskatot atsevišķi.Valodu lietojumsSīkākus noteikumus par valodu lietojumu apmeklējumu laikā nosaka katram apmeklējumam.Komitejas darbību sekmēšanaApmeklētās valsts iestādes nodrošina to, ka tās sadarbojas ar komiteju un sniedz palīdzību, kas vajadzīga, lai komiteja varētu pienācīgi izpildīt savus uzdevumus. Apmeklētajai valstij jāsniedz komitejai būtiskā informācija par apmeklējamām vietām, kā arī visa lietderīgā statistikas, faktiskā, analītiskā vai cita informācija (vienā no Šengenas oficiālajām valodām) vismaz mēnesi pirms vizītes sākuma.Vizītes laikā radušos ceļa un uzturēšanās izdevumu atlīdzināšanaCeļa un uzturēšanās izdevumus sedz komitejas locekļi vai to eksperti. Uzņemšanas valsts sedz materiāli tehniskā atbalsta izdevumus in situ.Ziņojuma izstrādāšanaZiņojumu izstrādā, pamatojoties uz standarta paraugu, kas ir jānosaka Pastāvīgajai komitejai, apspriežoties ar kompetentajām darba grupām. Paraugu var pielāgot atbilstoši vajadzībām un apstākļiem.Ziņojuma pagaidu projektu raksta prezidentvalsts un to iesniedz ekspertu grupai, kas cenšas vienoties par to, kā ziņojums jāveido. Uzņemšanas valsts pārstāvji piedalās šajā grupā kā novērotāji. Tiklīdz eksperti ziņojumu ir izstrādājuši, to iesniedz uzņemšanas valstij, kas var izstrādāt atzinumu. Ziņojumu un atzinumu iesniedz Pastāvīgajai komitejai, kas cenšas vienoties par abiem dokumentiem. Attiecībā uz strīdīgiem jautājumiem komiteja izklāsta katras puses nostāju.Ziņojumos skaidri jāatspoguļo jomas, kurās ir sasniegti mērķi, un jomas, kurās tas nav paveikts, sniedzot konkrētus priekšlikumus par pasākumiem, kas jāveic, lai labotu vai uzlabotu situāciju. Par galīgā lēmuma pieņemšanu jebkurā gadījumā ir atbildīga Izpildu komiteja.KonfidencialitāteKomitejas locekļi un eksperti informāciju, ko tie iegūst, veicot savus pienākumus, uzskata par konfidenciālu. Ziņojumus, kas izstrādāti atbilstoši šim lēmumam, uzskata par konfidenciāliem.Kēnigsvinterā, 1998. gada 16. septembrīPriekšsēdētājsM. Kanther--------------------------------------------------


title: 2014/911/ES: Padomes Lēmums ( 2014. gada 4. decembris ) par to, lai Latvija sāktu daktiloskopijas datu automatizētu apmaiņu

text:
               17.12.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 360/28

         PADOMES LĒMUMS
   (2014. gada 4. decembris)
   par to, lai Latvija sāktu daktiloskopijas datu automatizētu apmaiņu

      (2014/911/ES)

   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Padomes Lēmumu 2008/615/TI (2008. gada 23. jūnijs) par pārrobežu sadarbības pastiprināšanu, īpaši apkarojot terorismu un pārrobežu noziedzību (1), un jo īpaši tā 25. pantu,
   ņemot vērā Padomes Lēmumu 2008/616/TI (2008. gada 23. jūnijs) par to, kā īstenot Lēmumu 2008/615/TI (2), un jo īpaši tā 20. pantu un pielikuma 4. nodaļu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Protokolu par pārejas noteikumiem, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību, Līgumam par Eiropas Savienības darbību un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumam, tādu aktu tiesiskās sekas, kurus Savienības iestādes, struktūras, biroji un aģentūras pieņēmušas, pirms stājās spēkā Lisabonas līgums, paliek nemainīgas tiktāl, ciktāl minētie akti netiks atcelti, anulēti vai grozīti, piemērojot Līgumus.

               (2)

               Tādējādi Lēmuma 2008/615/TI 25. pants ir piemērojams, un Padomei ir jāpieņem vienprātīgs lēmums par to, vai dalībvalstis ir īstenojušas minētā lēmuma 6. nodaļas noteikumus.

               (3)

               Lēmuma 2008/616/TI 20. pantā ir noteikts, ka Lēmuma 2008/615/TI 25. panta 2. punktā minētos lēmumus pieņem, pamatojoties uz izvērtējuma ziņojumiem, ko izstrādā, izmantojot anketu. Attiecībā uz datu automatizētu apmaiņu saskaņā ar Lēmuma 2008/615/TI 2. nodaļu izvērtējuma ziņojuma pamatā ir izvērtējuma inspekcija un izmēģinājuma darbības.

               (4)

               Saskaņā ar Lēmuma 2008/616/TI pielikuma 4. nodaļas 1.1. punktu Padomes attiecīgās darba grupas izstrādātā anketa attiecas uz katru no datu automatizētās apmaiņas veidiem, un dalībvalstij tā ir jāaizpilda, tiklīdz dalībvalsts uzskata, ka tā izpilda priekšnosacījumus, lai veiktu attiecīgās kategorijas datu apmaiņu.

               (5)

               Latvija ir aizpildījusi anketu par datu aizsardzību un anketu par daktiloskopijas datu apmaiņu.

               (6)

               Latvija ir veikusi sekmīgas izmēģinājuma darbības ar Austriju.

               (7)

               Latvijā ir notikusi izvērtējuma inspekcija, un Austrijas izvērtējuma grupa ir sagatavojusi ziņojumu par izvērtējuma inspekciju un nosūtījusi to Padomes attiecīgajai darba grupai.

               (8)

               Padomei ir iesniegts vispārējs izvērtējuma ziņojums, kurā apkopoti anketas, izvērtējuma inspekcijas un izmēģinājuma darbību rezultāti attiecībā uz daktiloskopijas datu apmaiņu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Attiecībā uz daktiloskopijas datu automatizētu meklēšanu Latvija ir pilnībā īstenojusi Lēmuma 2008/615/TI 6. nodaļā paredzētos vispārējos datu aizsardzības noteikumus un no šā lēmuma spēkā stāšanās dienas ir tiesīga saņemt un sniegt personas datus saskaņā ar minētā lēmuma 9. pantu.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2014. gada 4. decembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         A. ORLANDO

      (1)  OV L 210, 6.8.2008., 1. lpp.

      (2)  OV L 210, 6.8.2008., 12. lpp.


title: 2006/955/EK,Euratom: Padomes Lēmums ( 2006. gada 18. decembris ), ar ko Eiropas Kopienu Tiesas Reglamentu groza attiecībā uz valodu lietojumu

text:
                  29.12.2006

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 386/44

         PADOMES LĒMUMS
         (2006. gada 18. decembris),
         ar ko Eiropas Kopienu Tiesas Reglamentu groza attiecībā uz valodu lietojumu
         (2006/955/EK, Euratom)
         EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
         ņemot vērā Protokola par Tiesas Statūtiem 64. pantu,
         saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 245. panta otrajā daļā un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 160. panta otrajā daļā paredzēto procedūru,
         ņemot vērā Tiesas pieprasījumu,
         ņemot vērā Komisijas 2006. gada 12. decembra atzinumu,
         ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2006. gada 13. decembra atzinumu,
         tā kā līdz ar Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos bulgāru valoda un rumāņu valoda kļūst par Eiropas Savienības oficiālajām valodām un šīm valodām vajadzētu būt norādītām kā tiesvedības valodām, kuras paredzētas Reglamentā,
         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Eiropas Kopienu Tiesas 1991. gada 19. jūnija Reglamentu (OV L 176, 4.7.1991., 7. lpp. Labojumi OV L 383, 29.12.1992., 117. lpp.), kā tas grozīts 1995. gada 21. februārī (OV L 44, 28.2.1995., 61. lpp.), 1997. gada 11. martā (OV L 103, 19.4.1997., 1. lpp. Labojumi OV L 351, 23.12.1997., 72. lpp.), 2000. gada 16. maijā (OV L 122, 24.5.2000., 43. lpp.), 2000. gada 28. novembrī (OV L 322, 19.12.2000., 1. lpp.), 2001. gada 3. aprīlīOV L 119, 27.4.2001., 1. lpp.), 2002. gada 17. septembrī (OV L 272, 10.10.2002., 24. lpp. Labojumi OV L 281, 19.10.2002., 24. lpp.), 2003. gada 8. aprīlī (OV L 147, 14.6.2003., 17. lpp.), 2004. gada 19. aprīlī (OV L 132, 29.4.2004., 2. lpp.), 2004. gada 20. aprīlī (OV L 127, 29.4.2004., 107. lpp.), 2005. gada 12. jūlijā (OV L 203, 4.8.2005., 19. lpp.) un 2005. gada 18. oktobrī (OV L 288, 29.10.2005., 51. lpp.), groza šādi:
            Reglamenta 29. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:

                  “1.   Tiesvedības valoda ir angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, igauņu, itāļu, īru, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru valoda.”

            2. pants
            Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad stājas spēkā Līgums par Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai.

            Tiesas Reglamentu bulgāru un rumāņu valodā pieņems pēc šā panta iepriekšējā daļā minētā līguma stāšanās spēkā.
            Briselē, 2006. gada 18. decembrī

                  Padomes vārdā –

                  priekšsēdētājs

               J.-E. ENESTAM


title: Padomes Lēmums ( 2010. gada 18. maijs ), ar ko ieceļ Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta valdes locekļus un viņu vietniekus

text:
               27.5.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 137/22

         PADOMES LĒMUMS
   (2010. gada 18. maijs),
   ar ko ieceļ Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta valdes locekļus un viņu vietniekus
   2010/C 137/08
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1922/2006 (2006. gada 20. decembris) par Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta izveidi (1) un jo īpaši tās 10. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Regulas (EK) Nr. 1922/2006 10. pantā inter alia paredzēts, ka Padomei būtu uz trīs gadu laikposmu jāieceļ 18 Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta valdes locekļus un to vietniekus.

               (2)

               Astoņpadsmit dalībvalstīm (Beļģija, Bulgārija, Čehijas Republika, Vācija, Igaunija, Spānija, Francija, Ungārija, Malta, Nīderlande, Austrija, Portugāle, Rumānija, Slovēnija, Slovākija, Somija, Zviedrija un Apvienotā Karaliste) ir jāieceļ locekļi un viņu vietnieki laikposmam no 2010. gada 1. jūnija līdz 2013. gada 31. maijam.

               (3)

               Visas iepriekš minētās dalībvalstis ir iesniegušas Padomei kandidātu sarakstus,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo par Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta valdes locekļiem un viņu vietniekiem uz laikposmu no 2010. gada 1. jūnija līdz 2013. gada 31. maijam ieceļ:

      VALDĪBU PĀRSTĀVJI

               Valsts

               Locekļi

               Vietnieki

               Beļģija

                  Michel PASTEEL kungs

                  Annemie PERNOT kundze

               Bulgārija

                  Tatyana Spassova KMETOVA kundze

                  Petia Mihaylova MOEVA kundze

               Čehijas Republika

                  Andrea BARŠOVÁ kundze

                  Czeslaw WALEK kungs

               Vācija

                  Eva Maria WELSKOP-DEFFAA kundze

                  Renate AUGSTEIN kundze

               Igaunija

                  Käthlin SANDER kundze

                  Christian VESKE kungs

               Spānija

                  Enriqueta CHICANO JÁVEGA kundze

                  Cecilia PAYNO DE ORIVE kundze

               Francija

                  Elisabeth TOMÉ GERTHEINRICHS kundze

                  Françoise VILAIN kundze

               Ungārija

                  Zsuzsa SEBESTYÉN kundze

                  Katalin KISSNÉ BENCZE kundze

               Malta

                  Therese BUGEJA kundze

                  Therese SPITERI kundze

               Nīderlande

                  Carlien SCHEELE kundze

                  Ferdi LICHER kungs

               Austrija

                  Vera JAUK kundze

                  Dietmar HILLBRAND kungs

               Portugāle

                  Sara FALCÃO CASACA kundze

                  Pedro DELGADO ALVES kungs

               Rumānija

                  Florin-Marian NEGREA kungs

                  Andra Cristina CROITORU kundze

               Slovēnija

                  Roman KUHAR kungs

                  Maruša GORTNAR kundze

               Slovākija

                  Martina JANÍKOVÁ kundze

                  Jana STANKOVÁ kundze

               Somija

                  Tarja HEINILÄ-HANNIKAINEN kundze

               Riitta MARTIKAINEN kundze

               Zviedrija

                  Helén LUNDKVIST kundze

                  Lars WITTENMARK kungs

               Apvienotā Karaliste

                  Helene REARDON-BOND kundze

                  Celia REED kundze

         2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2010. gada 18. maijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         E. SALGADO

      (1)  OV L 403, 30.12.2006., 9. lpp.


title: 2013/339/ES: Dalībvalstu valdību pārstāvju Lēmums ( 2013. gada 26. jūnijs ), ar ko ieceļ amatā Vispārējās tiesas tiesnesi

text:
               29.6.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 179/95

         DALĪBVALSTU VALDĪBU PĀRSTĀVJU LĒMUMS
   (2013. gada 26. jūnijs),
   ar ko ieceļ amatā Vispārējās tiesas tiesnesi
   (2013/339/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS DALĪBVALSTU VALDĪBU PĀRSTĀVJI,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 19. pantu,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 254. un 255. pantu,
   ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 106.a panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Protokola par Eiropas Savienības Tiesas statūtiem 5. un 7. pantu un pēc Josef AZIZI kunga atkāpšanās no amata no 2013. gada 1. septembra būtu jāieceļ amatā viens Vispārējās tiesas tiesnesis uz atlikušo Josef AZIZI kunga pilnvaru termiņu, proti, līdz 2016. gada 31. augustam.

               (2)

               Brīvajai amata vietai ir ierosināta Viktor KREUSCHITZ kandidatūra.

               (3)

               Komiteja, kas izveidota ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 255. pantu, ir sniegusi atzinumu par Viktor KREUSCHITZ kunga atbilstību Vispārējās tiesas tiesneša pienākumiem,

         IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Viktor KREUSCHITZ kungs tiek iecelts par Vispārējās tiesas tiesnesi laikposmam no 2013. gada 1. septembra līdz 2016. gada 31. augustam.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2013. gada 26. jūnijā

            priekšsēdētājs

         R. MONTGOMERY


title: Padomes Lēmums (2000. gada 17. oktobris), par sadarbības pasākumiem starp dalībvalstu finanšu ziņu vākšanas vienībām attiecībā uz informācijas apmaiņu

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

32000D0642

Oficiālais Vēstnesis L 271 , 24/10/2000 Lpp. 0004 - 0006

		Padomes Lēmums(2000. gada 17. oktobris)par sadarbības pasākumiem starp dalībvalstu finanšu ziņu vākšanas vienībām attiecībā uz informācijas apmaiņu(2000/642/TI)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, un īpaši tā 34. panta 2. punkta c) apakšpunktu,ņemot vērā Somijas Republikas iniciatīvu,ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu,tā kā:(1) Rīcības plāns organizētās noziedzības apkarošanai tika apstiprināts Eiropadomes sanāksmē Amsterdamā no 1997. gada 16. jūnijam līdz 17. jūnijam [1]. Rīcības plāns ieteica, jo īpaši 26. ieteikuma e) punktā, uzlabot sadarbību starp tiem kontaktpunktiem, kas saņem ziņojumus par aizdomīgiem darījumiem atbilstoši Padomes Direktīvai 91/308/EEK (1991. gada 10. jūnijs) par to, kā novērst finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai [2].(2) Visas dalībvalstis izveidojušas finanšu ziņu vākšanas vienības (FIUs), lai vāktu un analizētu informāciju, kas ir saņemta saskaņā ar Direktīvas 91/308/EEK noteikumiem ar mērķi noteikt saiknes starp aizdomīgiem finanšu darījumiem un ar tiem saistītu kriminālsodāmu darbību, lai novērstu un apkarotu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu.(3) Informācijas apmaiņas mehānismu starp FIUs uzlabošana ir viens no mērķiem, ko ir atzinusi Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas ekspertu grupa, kura ir izveidota kā daļa no Organizētās noziedzības daudzdisciplīnu grupas; vēl viens mērķis ir informācijas apmaiņa starp FIUs un dalībvalstu izmeklēšanas iestādēm, lai apmainītos ar zināšanām par finanšu, tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu jautājumos.(4) Padomes 1995. gada marta secinājumi uzsvēra to, ka nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas apkarošanas sistēmu stiprināšana ir atkarīga no sadarbības starp dažādām iestādēm, kas ir iesaistītas tās apkarošanā.(5) Otrajā Komisijas ziņojumā Eiropas Parlamentam un Padomei par Direktīvas 91/308/EEK īstenošanu ir norādītas grūtības, kas joprojām rodas, novēršot komunikāciju un informācijas apmaiņu starp konkrētām vienībām, kurām ir dažāds juridiskais statuss.(6) Nepieciešams, lai cieša sadarbība veidotos starp atbilstošām dalībvalstu iestādēm, kas ir iesaistītas cīņā pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu, turklāt jānosaka tieša komunikācija starp minētajām iestādēm.(7) Dalībvalstis sekmīgi apstiprinājušas pasākumus saistībā ar šo jautājumu, kas galvenokārt pamatots ar principiem, kuri ir izklāstīti saprašanās memoranda projektā, ko ir ieteicis FIUs neformāls pasaules tīkls, kuru sauc par "Egmonta grupu".(8) Dalībvalstīm jāorganizē FIUs tā, lai nodrošinātu informācijas un dokumentu iesniegšanu pienācīgā laikā.(9) Šis lēmums neietekmē nevienu konvenciju vai vienošanos, kas attiecas uz savstarpējo sadarbību krimināllietās starp tiesu iestādēm,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pants1. Dalībvalstis nodrošina to, ka FIUs, kas izveidotas vai izraudzītas saņemt finanšu informāciju, lai apkarotu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu, atbilstoši valsts pilnvarojumam sadarbotos attiecīgās informācijas vākšanā, analizēšanā un izmeklēšanā FIU par jebkuru jautājumu, kuri var norādīt uz nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu.2. Dalībvalstis nodrošina 1. punkta nolūkos to, ka FIUs apmainās, spontāni vai pēc pieprasījuma, un vai nu atbilstoši šim lēmumam, vai saskaņā ar esošiem vai nākotnes saprašanās memorandiem, ar jebkuru pieejamu informāciju, kas var būt noderīga, lai FIU apstrādātu vai analizētu informāciju, vai veiktu izmeklēšanu attiecībā uz finanšu darījumiem, kuri attiecas uz nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un iesaistītām fiziskām vai juridiskām personām.3. Ja dalībvalsts ir norīkojusi policijas iestādes veikt FIU pienākumus, tā var sniegt informāciju, kas ir FIU rīcībā, lai atbilstoši šim lēmumam iesniegtu to saņēmējas dalībvalsts iestādei, kuras ir norīkota šādam mērķim un kuras atbild par jomām, kas ir minētas 1. punktā.2. pants1. Dalībvalstis nodrošina to, ka šī lēmuma nolūkos FIUs ir viena iestāde katrai dalībvalstij un atbilst šādai definīcijai:"Centrālā valsts iestāde, kuras nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas apkarošanas nolūkos atbild par tādas finanšu informācijas saņemšanu (un, ciktāl tas ir atļauts, pieprasīšanu), analizēšanu un izplatīšanu kompetentām iestādēm, kas attiecas uz aizdomām par noziegumu veikšanu vai ko pieprasa valsts tiesību akti".2. Ņemot vērā 1. punktu, dalībvalsts var izveidot centrālu vienību, kas saņem informāciju no decentralizētām aģentūrām vai pārsūta informāciju decentralizētām aģentūrām.3. Dalībvalstis norāda vienību, kas ir FIU šī panta nozīmē. Tās rakstiski paziņo minēto informāciju Padomes ģenerālsekretariātam. Minētais paziņojums neietekmē esošās attiecības, kas attiecas uz sadarbību starp FIUs.3. pantsDalībvalstis nodrošina to, ka FIUs funkciju veikšanu atbilstoši šim lēmumam neietekmē to iekšējais statuss, neatkarīgi no tā, vai tās ir administratīvas, tiesībaizsardzības vai tiesu iestādes.4. pants1. Katram pieprasījumam, ko iesniedz atbilstoši šim lēmumam, pievieno īsu paziņojumu par nozīmīgiem faktiem, kuri ir zināmi pieprasītājai FIU. Pieprasījumā FIU norāda, kā tiks izmantota pieprasītā informācija.2. Ja pieprasījumu iesniedz atbilstoši šim lēmumam, pieprasītāja FIU norāda visu būtisko informāciju, tostarp pieejamo finanšu informāciju un pieprasītos tiesībaizsardzības datus, kas ir norādīta pieprasījumā, nerakstot oficiālu pieprasījuma vēstuli atbilstoši piemērojamām konvencijām vai nolīgumiem starp dalībvalstīm.3. FIU var liegt atklāt informāciju, kura var vājināt izmeklēšanu, ko veic pieprasītā dalībvalsts vai, ārkārtas gadījumos, ja informācijas atklāšana ir acīmredzami neproporcionāla fiziskas vai juridiskas personas, vai attiecīgās dalībvalsts likumīgām interesēm, vai citādi nesaskan ar valsts tiesību aktu pamatprincipiem. Jebkuru šādu atteikumu izskaidro FIU, kas pieprasa informāciju.5. pants1. Informāciju vai dokumentus, kuri saņemti saskaņā ar šo lēmumu, paredzēts izmantot mērķiem, kas ir izklāstīti 1. panta 1. punktā.2. Pārsūtot informāciju vai dokumentus atbilstoši šim lēmumam, pārsūtītāja FIU var noteikt ierobežojumus un nosacījumus informācijas lietošanai tādiem mērķiem, kas nav paredzēti 1. punktā. Saņēmēja FIU ievēro šādus ierobežojumus un nosacījumus.3. Ja dalībvalsts vēlas izmantot pārsūtīto informāciju vai dokumentus kriminālizmeklēšanā vai kriminālvajāšanā mērķiem, kas izklāstīti 1. panta 1. punktā, pārsūtītāja dalībvalsts var nepiekrist šādai izmantošanai, ja vien šāda rīcība pamatota ar ierobežojumiem tās valsts tiesību aktos vai nosacījumiem, kuri minēti 4. panta 3. punktā. Pienācīgi izskaidro noraidījumu.4. FIU veic visus nepieciešamos pasākumus, tostarp drošības pasākumus, lai nodrošinātu to, ka atbilstoši šim lēmumam iesniegtā informācija nav pieejama citām iestādēm, aģentūrām vai departamentiem.5. Iesniegto informāciju aizsargā atbilstoši noteikumiem Eiropas Padomes 1981. gada 28. janvāra Konvencijā par personu aizsardzību sakarā ar personas datu automātisku apstrādi, kā arī ņemot vērā Eiropas Padomes 1987. gada 15. septembra Ieteikumu Nr. R(87)15 par personu datu izmantošanu policijas darbā, vismaz ar tādiem pašiem noteikumiem par konfidencialitāti un personas datu aizsardzību kā tie, ko piemēro saskaņā ar tiem valsts tiesību aktiem, kuri attiecas uz pieprasītāju FIU.6. pants1. Ievērojot valsts tiesību aktos noteiktos ierobežojumus un atsevišķi to nepieprasot, FIUs drīkst apmainīties ar būtisku informāciju.2. Piemēro 5. pantu saistībā ar informāciju, kas ir sniegta atbilstoši šim pantam.7. pantsDalībvalstis nosaka un vienojas par piemērotiem un aizsargātiem informācijas apmaiņas kanāliem starp FIUs.8. pantsŠo lēmumu īsteno, neierobežojot dalībvalstu saistības pret Eiropolu, kā tās ir izklāstītas Eiropola konvencijā.9. pants1. Tiktāl, cik FIUs sadarbības pakāpe, kas norādīta saprašanās memorandos, kas noslēgti vai tiks noslēgti starp dalībvalstu iestādēm, atbilst šim lēmumam vai sniedzas tālāk par šī lēmuma noteikumiem, to neierobežo šis lēmums. Ja šī lēmuma noteikumi sniedzas tālāk par jebkura starp dalībvalstu iestādēm noslēgta saprašanās memoranda noteikumiem, šim lēmumam ir augstāks spēks kā šādiem saprašanās memorandiem divus gadus pēc šī lēmuma stāšanās spēkā.2. Dalībvalstis nodrošina to, ka tās spēj pilnīgi sadarboties saskaņā ar šī lēmuma noteikumiem, vēlākais, trīs gadus pēc šī lēmuma spēkā stāšanās.3. Padome izvērtēs dalībvalstu atbilstību šim lēmumam četru gadu laikā no dienas, kad tas stājas spēkā, un var lemt regulāri turpināt šādus izvērtējumus.10. pantsŠo lēmumu piemēro Gibraltāram. Tādēļ, neierobežojot 2. pantu, Apvienotā Karaliste var to paziņot Padomes Ģenerālsekretariātam, kas ir FIU Gibraltārā.11. pantsŠis lēmums stājas spēkā 2000. gada 17. oktobrī.Luksemburgā, 2000. gada 17. oktobrīPadomes vārdā —priekšsēdētājaÉ. Guigou[1] OV C 251, 15.8.1997., 1. lpp.[2] OV L 166, 28.6.1991., 77. lpp.--------------------------------------------------


title: Padomes Lēmums, ( 2010. gada 8. marts ) ar ko ieceļ divus Darba ņēmēju pārvietošanās brīvības padomdevējas komitejas locekļus no Maltas

text:
               11.3.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 60/2

         PADOMES LĒMUMS,
   (2010. gada 8. marts)
   ar ko ieceļ divus Darba ņēmēju pārvietošanās brīvības padomdevējas komitejas locekļus no Maltas
   2010/C 60/03
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Padomes Regulu (EEK) Nr. 1612/68 (1968. gada 15. oktobris) par darba ņēmēju brīvu pārvietošanos Kopienā (1) un jo īpaši tās 26. un 27. pantu,
   ņemot vērā kandidātu sarakstus, ko Padomei iesniegušas dalībvalstu valdības,
   tā kā:

               (1)

               Ar 2008. gada 25. septembra (2), 2008. gada 13. oktobra (3) un 2009. gada 25. maija (4) Lēmumu Padome ir iecēlusi Darba ņēmēju pārvietošanās brīvības padomdevējas komitejas locekļus un viņu aizstājējus uz laiku no 2008. gada 25. septembra līdz 2010. gada 24. septembrim, izņemot dažus locekļus, tostarp locekļus un locekļu aizstājējus valdības pārstāvju kategorijā no Maltas

               (2)

               Maltas valdība ir izvirzījusi kandidātus abām brīvajām vietām,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   Vienīgais pants
   Ar šo par Darba ņēmēju pārvietošanās brīvības padomdevējas komitejas locekļiem uz laikposmu līdz 2010. gada 24. septembrim ieceļ šādas personas:
   DARBA DEVĒJU ORGANIZĀCIJU PĀRSTĀVJI

               Valsts

               Locekļi

               Locekļu aizstājēji

               Malta

                  Joshua ZAMMIT kungs

                  Reginald FAVA kungs

      Briselē, 2010. gada 8. martā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         C. CORBACHO

      (1)  OV L 257, 18.10.1968., 2. lpp.

      (2)  OV C 253, 4.10.2008., 7. lpp.

      (3)  OV C 264, 17.10.2008., 5. lpp.

      (4)  OV C 123, 3.6.2009., 11. lpp.


title: Padomes Lēmums 2008/783/KĀDP ( 2008. gada 15. septembris ) par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Horvātijas Republiku par Horvātijas Republikas dalību Eiropas Savienības militārajā operācijā Čadas Republikā un Centrālāfrikas Republikā (operācija EUFOR Tchad/RCA )

text:
               9.10.2008

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 268/32

         PADOMES LĒMUMS 2008/783/KĀDP
   (2008. gada 15. septembris)
   par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Horvātijas Republiku par Horvātijas Republikas dalību Eiropas Savienības militārajā operācijā Čadas Republikā un Centrālāfrikas Republikā (operācija EUFOR Tchad/RCA)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 24. pantu,
   ņemot vērā prezidentvalsts ieteikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2007. gada 15. oktobrī pieņēma Vienoto rīcību 2007/677/KĀDP par Eiropas Savienības militāro operāciju Čadas Republikā un Centrālāfrikas Republikā (1) (“operācija EUFOR Tchad/RCA”).

               (2)

               Minētās vienotās rīcības 10. panta 3. punktā paredzēts, ka saskaņā ar Līguma 24. pantu ir jānoslēdz nolīgums par sīki izstrādātiem noteikumiem attiecībā uz trešo valstu dalību.

               (3)

               Saskaņā ar Padomes 2004. gada 13. septembrī doto atļauju prezidentvalsts ar Eiropas Savienības Padomes ģenerālsekretāra/augstā pārstāvja kopējās ārpolitikas un drošības politikas jomā palīdzību ir risinājusi sarunas par nolīgumu starp Eiropas Savienību un Horvātijas Republiku par Horvātijas Republikas dalību operācijā EUFOR Tchad/RCA (“Nolīgums”).

               (4)

               Nolīgums būtu jāapstiprina Eiropas Savienības vārdā,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Ar šo Eiropas Savienības vārdā tiek apstiprināts Nolīgums starp Eiropas Savienību un Horvātijas Republiku par Horvātijas Republikas dalību Eiropas Savienības militārajā operācijā Čadas Republikā un Centrālāfrikas Republikā.
   Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu var personas, kas tiesīgas parakstīt Nolīgumu, lai tas kļūtu saistošs Eiropas Savienībai.
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
   4. pants
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2008. gada 15. septembrī

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         B. KOUCHNER

      (1)  OV L 279, 23.10.2007., 21. lpp.
    ---documentbreak---

               9.10.2008

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 268/33

         TULKOJUMS
   NOLĪGUMS
   starp Eiropas Savienību un Horvātijas Republiku par Horvātijas Republikas dalību Eiropas Savienības militārajā operācijā Čadas Republikā un Centrālāfrikas Republikā (operācija EUFOR Tchad/RCA)
   EIROPAS SAVIENĪBA (ES),
   no vienas puses, un
   HORVĀTIJAS REPUBLIKA,
   no otras puses,
   turpmāk “Puses”,
   ŅEMOT VĒRĀ:
   Eiropas Savienības Padomes pieņemto Padomes Vienoto rīcību 2007/677/KĀDP par Eiropas Savienības militāro operāciju Čadas Republikā un Centrālāfrikas Republikā (operācija EUFOR Tchad/RCA),
   uzaicinājumu Horvātijas Republikai piedalīties ES vadītā operācijā,
   spēku izveidošanas procesa sekmīgu pabeigšanu un ES operācijas komandiera un ES Militārās komitejas ieteikumu piekrist Horvātijas Republikas bruņoto spēku dalībai ES vadītajā operācijā,
   Politikas un drošības komitejas Lēmumu CHAD/1/2008 (2008. gada 13. februāris), ar ko pieņem trešo valstu ieguldījumu attiecībā uz Eiropas Savienības militāro operāciju Čadas Republikā un Centrālāfrikas Republikā (1), un Politikas un drošības komitejas Lēmumu CHAD/2/2008 (2008. gada 18. marts) par Palīdzības sniedzēju komitejas izveidi Eiropas Savienības militārajai operācijai Čadas Republikā un Centrālāfrikas Republikā (2), kuros abos grozījumi izdarīti ar Politikas un drošības komitejas Lēmumu CHAD/3/2008 (2008. gada 14. maijs) (3) un Politikas un drošības komitejas Lēmumu CHAD/4/2008 (2008. gada 2. septembris) (4),
   Horvātijas Republikas 2008. gada 15. jūlija lēmumu piedalīties operācijā EUFOR Tchad/RCA,
   IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.
   1. pants
   Dalība operācijā
   1.   Horvātijas Republika pievienojas Vienotajai rīcībai 2007/677/KĀDP (2007. gada 15. oktobris) par Eiropas Savienības militāro operāciju Čadas Republikā un Centrālāfrikas Republikā (operācija EUFOR Tchad/RCA) un jebkurai vienotajai rīcībai vai lēmumam, ar ko Eiropas Savienības Padome pieņem lēmumu paplašināt operāciju EUFOR Tchad/RCA, saskaņā ar šā nolīguma noteikumiem un jebkādiem prasītiem īstenošanas noteikumiem.
   2.   Horvātijas Republikas ieguldījums operācijā EUFOR Tchad/RCA neskar Eiropas Savienības neatkarību lēmumu pieņemšanā.
   3.   Horvātijas Republika nodrošina, ka tās bruņotie spēki un personāls, kas piedalās operācijā EUFOR Tchad/RCA, veic savus pienākumus atbilstīgi:

               —

               Vienotajai rīcībai 2007/677/KĀDP un iespējamiem tās turpmākiem grozījumiem,

               —

               operācijas plānam,

               —

               īstenošanas pasākumiem.

         4.   Horvātijas Republikas operācijai norīkotie bruņotie spēki un personāls veic pienākumus un darbojas vienīgi operācijas EUFOR Tchad/RCA interesēs.
   5.   Horvātijas Republika laikus informē operācijas EUFOR Tchad/RCA komandieri par jebkurām pārmaiņām attiecībā uz dalību operācijā.
   2. pants
   Bruņoto spēku statuss
   1.   To bruņoto spēku un personāla statusu, ko Horvātijas Republika norīko darbam operācijā EUFOR Tchad/RCA, reglamentē noteikumi par bruņoto spēku statusu, par kuriem vienojušās Eiropas Savienība un atbilstīgās valstis.
   2.   Uz štābu nosūtīto bruņoto spēku un personāla statusu vai vadības elementus, kas izvietoti ārpus Čadas Republikas un Centrālāfrikas Republikas, reglamentē, savstarpēji vienojoties štābam, attiecīgiem vadības elementiem un Horvātijas Republikai.
   3.   Neskarot 1. punktā minētos noteikumus par bruņoto spēku statusu, Horvātijas Republikas bruņotie spēki un personāls, kas piedalās operācijā EUFOR Tchad/RCA, paliek Horvātijas Republikas jurisdikcijā.
   4.   Horvātijas Republika ir atbildīga par visu to prasību izskatīšanu, kuras saistītas ar dalību operācijā EUFOR Tchad/RCA un kuras iesniedz tās bruņotie spēki un personāls vai kuras attiecas uz tās bruņotajiem spēkiem un personālu. Horvātijas Republika ir atbildīga par jebkuras lietas ierosināšanu, jo īpaši par tiesvedības vai disciplināro procedūru sākšanu, pret jebkuriem tās bruņotajiem spēkiem un personāla pārstāvjiem saskaņā ar tās tiesību aktiem.
   5.   Horvātijas Republika apņemas iesniegt deklarāciju par atteikšanos no prasībām pret jebkuru valsti, kas piedalās operācijā EUFOR Tchad/RCA, un apņemas to darīt, parakstot šo nolīgumu. Deklarācijas teksts ir pievienots šā nolīguma pielikumā.
   3. pants
   Klasificēta informācija
   1.   Horvātijas Republika veic atbilstīgus pasākumus, lai nodrošinātu klasificētas ES informācijas aizsardzību saskaņā ar Eiropas Savienības Padomes drošības reglamentu, kas ietverts Padomes Lēmumā 2001/264/EK (2001. gada 19. marts), ar ko pieņem Padomes drošības reglamentu (5), un saskaņā ar turpmākajām norādēm, ko sniegušas kompetentās iestādes, tostarp ES operācijas komandieris.
   2.   Saistībā ar operāciju EUFOR Tchad/RCA piemēro noteikumus, kas minēti ES un Horvātijas Republikas nolīgumā (2006. gada 10. aprīlis) par klasificētas informācijas apmaiņas drošības procedūrām.
   4. pants
   Komandķēde
   1.   Visi bruņotie spēki un personāls, kas piedalās operācijā EUFOR Tchad/RCA, paliek pilnīgā savas valsts iestāžu pakļautībā.
   2.   Valsts iestādes nodod operatīvo un taktisko vadību un/vai savu bruņoto spēku un personāla kontroli operācijas EUFOR Tchad/RCA komandierim. Operācijas EUFOR Tchad/RCA komandierim ir tiesības savas pilnvaras deleģēt.
   3.   Horvātijas Republikai ir tādas pašas tiesības un pienākumi attiecībā uz operācijas ikdienas vadību kā Eiropas Savienības dalībvalstīm, kas piedalās operācijā.
   4.   Operācijas EUFOR Tchad/RCA komandieris pēc konsultācijām ar Horvātijas Republiku var pieprasīt Horvātijas Republikas ieguldījuma atsaukšanu.
   5.   Horvātijas Republika ieceļ vecāko militāro pārstāvi (VMP), kas pārstāv tās kontingentu operācijas EUFOR Tchad/RCA laikā. VMP apspriežas ar ES bruņoto spēku komandieri par visiem jautājumiem, kas skar operāciju, un ir atbildīgs par kontingenta ikdienas disciplīnu.
   5. pants
   Finansiālie aspekti
   1.   Horvātijas Republika uzņemas visas izmaksas, kas saistītas ar tās dalību operācijā EUFOR Tchad/RCA, izņemot izmaksas, ko sedz no kopējiem līdzekļiem, kā paredzēts šā nolīguma 1. panta 1. punktā minētajos juridiskajos instrumentos, kā arī Padomes Lēmumā 2007/384/KĀDP (2007. gada 14. maijs), ar ko paredz finansēšanas mehānismu to Eiropas Savienības operāciju kopējiem izdevumiem, kas saistīti ar militārajiem vai aizsardzības jautājumiem (Athena) (6).
   2.   Ja noticis nāves gadījums, gūti ievainojumi, radīti zaudējumi vai noticis kaitējums fiziskām vai juridiskām personām no valsts(-īm), kurā(-ās) veic operāciju, Horvātijas Republika, ja ir konstatēta tās atbildība, izmaksā kompensāciju, ievērojot nosacījumus, kas paredzēti noteikumos par bruņoto spēku statusu, kā minēts šā nolīguma 2. panta 1. punktā.
   6. pants
   Ieguldījums kopīgās izmaksās
   Uz Horvātijas Republiku neattiecas pienākums sniegt ieguldījumu operācijas EUFOR Tchad/RCA kopīgajās izmaksās.
   7. pants
   Pasākumi Nolīguma īstenošanai
   Eiropas Savienības Padomes ģenerālsekretārs/augstais pārstāvis kopējās ārpolitikas un drošības politikas jomā un Horvātijas Republikas attiecīgās iestādes vienojas par jebkuriem tehniskiem un administratīviem pasākumiem, kas vajadzīgi šā nolīguma īstenošanai.
   8. pants
   Saistību neievērošana
   Ja kāda no Pusēm nepilda saistības, kas noteiktas iepriekšējos pantos, otrai Pusei ir tiesības izbeigt šā nolīguma darbību, par to pa diplomātiskajiem kanāliem rakstiski paziņojot vienu mēnesi iepriekš.
   9. pants
   Domstarpību izšķiršana
   Domstarpības par šā nolīguma interpretāciju vai piemērošanu Puses savstarpēji izšķir ar diplomātiskiem līdzekļiem.
   10. pants
   Stāšanās spēkā
   1.   Šis nolīgums stājas spēkā pirmā mēneša pirmajā dienā pēc tam, kad Puses pa diplomātiskajiem kanāliem ir paziņojušas viena otrai par šim nolūkam vajadzīgo iekšējo procedūru pabeigšanu.
   2.   Šo nolīgumu provizoriski piemēro no tā parakstīšanas dienas.
   3.   Šis nolīgums paliek spēkā, kamēr Horvātijas Republika sniedz ieguldījumu operācijas EUFOR Tchad/RCA darbībā.

      Briselē, 2008. gada 26. septembrī, angļu valodā divos eksemplāros.

            Eiropas Savienības vārdā —

            Horvātijas Republikas vārdā —

      (1)  OV L 56, 29.2.2008., 64. lpp.

      (2)  OV L 107, 17.4.2008., 60. lpp.

      (3)  OV L 144, 4.6.2008., 82. lpp.

      (4)  OV L 247, 16.9.2008., 54. lpp.

      (5)  OV L 101, 11.4.2001., 1. lpp.

      (6)  OV L 152, 13.6.2007., 14. lpp.
   DEKLARĀCIJAS,
   KAS MINĒTAS NOLĪGUMA 2. PANTA 5. UN 6. PUNKTĀ
   ES dalībvalstu deklarācija
   “Piemērojot ES Vienoto rīcību 2007/677/KĀDP (2007. gada 15. oktobris) par Eiropas Savienības militāro operāciju Čadas Republikā un Centrālāfrikas Republikā (operācija EUFOR Tchad/RCA), ES dalībvalstis centīsies, ciktāl pieļauj to iekšējās tiesību sistēmas, cik vien iespējams atteikties no iespējamām prasībām pret Horvātijas Republiku dalībvalsts personāla ievainošanas vai nāves gadījumā vai gadījumā, ja dalībvalstij ir radīti zaudējumi vai bojāts tās īpašums, ko izmanto EUFOR Tchad/RCA operācijā, ja šāds ievainojums, nāve, zaudējums vai bojājums:

               —

               radies Horvātijas Republikas norīkotā personāla darbības dēļ, pildot pienākumus saistībā ar operāciju EUFOR Tchad/RCA, izņemot rupjas nolaidības vai tīša noteikumu pārkāpuma gadījumā, vai

               —

               radies, izmantojot jebkādu īpašumu, kas pieder Horvātijas Republikai, ja šis īpašums ir izmantots saistībā ar operāciju EUFOR Tchad/RCA, izņemot gadījumus, kad personāls no Horvātijas Republikas, kas darbojas operācijā EUFOR Tchad/RCA un izmanto šo īpašumu, ir vainojams rupjā nolaidībā vai tīšā noteikumu pārkāpumā.”

         Horvātijas Republikas deklarācija
   “Piemērojot ES Vienoto rīcību 2007/677/KĀDP (2007. gada 15. oktobris) par Eiropas Savienības militāro operāciju Čadas Republikā un Centrālāfrikas Republikā (operācija EUFOR Tchad/RCA), Horvātijas Republika centīsies, ciktāl pieļauj tās iekšējā tiesību sistēma, cik vien iespējams atteikties no prasībām pret jebkuru citu valsti, kas iesaistīta operācijā EUFOR Tchad/RCA, Horvātijas Republikas personāla ievainošanas vai nāves gadījumā vai gadījumā, ja Horvātijas Republikai ir radīti zaudējumi vai bojāts tās īpašums, ko izmanto operācijai EUFOR Tchad/RCA, ja ievainojums, nāve, zaudējums vai bojājums:

               —

               radies personāla darbības dēļ, pildot pienākumus saistībā ar operāciju EUFOR Tchad/RCA, izņemot rupjas nolaidības vai tīša noteikumu pārkāpuma gadījumā, vai

               —

               radies, izmantojot jebkādu īpašumu, kas pieder valstīm, kuras piedalās operācijā EUFOR Tchad/RCA, ja šis īpašums ir izmantots saistībā ar operāciju EUFOR Tchad/RCA, izņemot gadījumus, kad personāls, kas darbojas operācijā EUFOR Tchad/RCA un izmanto šo īpašumu, ir vainojams rupjā nolaidībā vai tīšā noteikumu pārkāpumā.”


title: 2006/710/EK,Euratom: Padomes un Komisijas Lēmums ( 2006. gada 25. septembris ), lai noslēgtu Protokolu Partnerības un sadarbības nolīgumam par partnerības izveidi starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Kazahstānas Republiku, no otras puses, ņemot vērā Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai

text:
               1.11.2006

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 303/7

      PADOMES UN KOMISIJAS LĒMUMS

   (2006. gada 25. septembris),
   lai noslēgtu Protokolu Partnerības un sadarbības nolīgumam par partnerības izveidi starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Kazahstānas Republiku, no otras puses, ņemot vērā Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai
   (2006/710/EK, Euratom)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 44. panta 2. punktu, 47. panta 2. punkta pēdējo teikumu, 55. pantu, 57. panta 2. punktu, 71. pantu, 80. panta 2. punktu, 93., 94., 133. un 181.a pantu saistībā ar 300. panta 2. punkta otro teikumu un 300. panta 3. punkta pirmo daļu,
   ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 101. panta otro daļu,
   ņemot vērā 2003. gada 16. aprīļa Pievienošanās līgumu, un jo īpaši tā 2. panta 3. punktu,
   ņemot vērā Pievienošanās līgumam pievienoto Pievienošanās aktu, un jo īpaši tā 6. panta 2. punktu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1),
   ņemot vērā Padomes apstiprinājumu saskaņā ar Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 101. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Protokolu Partnerības un sadarbības nolīgumam par partnerības izveidi starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Kazahstānas Republiku, no otras puses, ņemot vērā Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai, un ar ko paredz dažus tehniskus pielāgojumus saistībā ar pārmaiņām Eiropas Savienības institucionālajā un tiesiskajā sistēmā, parakstīja 2004. gada 30. aprīlī Eiropas Kopienas un dalībvalstu vārdā saskaņā ar Padomes Lēmumu 2006/709/EK (2).

               (2)

               Kamēr Protokols nav stājies spēkā, to piemēro provizoriski, sākot no pievienošanās dienas.

               (3)

               Protokols būtu jānoslēdz,

         IR PIEŅĒMUŠAS ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Eiropas Kopienas, Eiropas Atomenerģijas kopienas un dalībvalstu vārdā tiek apstiprināts Protokols Partnerības un sadarbības nolīgumam par partnerības izveidi starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Kazahstānas Republiku, no otras puses, ņemot vērā Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai.
   Protokola teksts ir pievienots (3) šim lēmumam.
   2. pants
   Padomes priekšsēdētājs Eiropas Kopienas un tās dalībvalstu vārdā sniedz Protokola 4. pantā paredzēto paziņojumu. Komisijas priekšsēdētājs vienlaicīgi sniedz šādu paziņojumu Eiropas Atomenerģijas kopienas vārdā.

      Briselē, 2006. gada 25. septembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         M. PEKKARINEN

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         J. M. BARROSO

      (1)  OV C 174 E, 14.7.2005., 16. lpp.

      (2)  Skatīt šā Oficiālā Vēstneša 1. lpp.

      (3)  Skatīt šā Oficiālā Vēstneša 3. lpp.