Svarīgs juridisks paziņojums

|

52005DP0269

Eiropas Parlamenta lēmums par pieprasījumu aizstāvēt Jean-Charles Marchiani deputāta neaizskaramību un privilēģijas (2005/2105(IMM))

Oficiālais Vēstnesis 157 E , 06/07/2006 Lpp. 0072 - 0072

		3.Eiropas Parlamenta lēmums par pieprasījumu aizstāvēt Umberto Bossi deputāta neaizskaramību un privilēģijas (2004/2101(IMM)Eiropas Parlaments,- ņemot vērā Umberto Bossi advokāta 2004. gada 7. maijā iesniegto pieprasījumu aizstāvēt Umberto Bossi deputāta neaizskaramību, kurš paziņots plenārsēdē 2004. gada 22. jūlijā, sakarā ar kriminālprocesu Milānas Maģistrātu tiesā;- ņemot vērā 1965. gada 8. aprīļa Protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Kopienās, 9. un 10. pantu, kā arī 1976. gada 20. septembra Akta par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās 6. panta 2. punktu,- ņemot vērā Eiropas Kopienu Tiesas 1964. gada 12.maija un 1986 gada 10. jūlija spriedumus [1],- ņemot vērā Reglamenta 6. panta 3. punktu un 7. pantu,- ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A6-0210/2005),A. tā kā Umberto Bossi bija Eiropas Parlamenta deputāts ceturtajā sasaukumā (mandāta sākums 1994. gada 19. jūlijā, mandāts apstiprināts 1994. gada 15. novembrī, mandāts izbeidzies 1999. gada 19. jūlijā), piektajā sasaukumā (mandāta sākums 1999. gada 20. jūlijā, mandāts apstiprināts 1999. gada 15. decembrī, mandāts izbeigts 2001. gada 10. jūnijā neatbilstības dēļ);B. tā kā Eiropas Parlamenta deputātiem savās dalībvalstīs attiecībā uz tiesvedību ir tāda pati neaizskaramība kā šo dalībvalstu parlamentu deputātiem [2];C. tā kā lieta, kurā pieņemts Milānas Maģistrātu tiesas spriedums, attiecas uz gadījumu, kad Umberto Bossi ir bijis vardarbīgs pret Itālijas policistiem un draudējis tiem, kad tie veica Veronas prokurora sankcionētu kratīšanu Lega Nord partijas galvenajā mītnē Milānā;D. tā kā Umberto Bossi tolaik bija Itālijas Parlamenta deputāts un Itālijas Konstitucionālā tiesa 2001. gada 17.maijā nolēma, ka viņam nav piemērojam deputāta neaizskaramība, jo apvainojumi, pretošanās un vardarbība nekādā ziņā nav darbības, uz kurām varētu attiekties parlamentārās privilēģijas;E. tā kā šādā gadījumā var piemērot tikai Protokola par privilēģijām un imunitāti 10. panta a) punktu un ir redzams, ka Itālijas Parlamenta deputātiem nav parlamentāras neaizskaramības attiecībā uz tiesvedību šādos apstākļos,1. nolemj neaizstāvēt Umberto Bossi deputāta neaizskaramību un privilēģijas saistībā ar kriminālprocesu Milānas Maģistrātu tiesā.[1] Lieta Nr. 101/63: Wagner pret Fohrmann un Krier (1964) ECR 195, kā arī lieta Nr. 149/85: Wybot pret Faure un citiem, (1986) ECR 2391.[2] Protokola par Eiropas Kopienu privilēģijām un imunitāti 10. panta a) punkts.--------------------------------------------------


title: Padomes Lēmums (ES) 2015/2399 (2015. gada 26. oktobris) par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Kolumbijas Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu

text:
               19.12.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 333/1

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2015/2399
   (2015. gada 26. oktobris)
   par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Kolumbijas Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 77. panta 2. punkta a) apakšpunktu saistībā ar tā 218. panta 5. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 509/2014 (1) atsauci uz Kolumbiju pārcēla no Padomes Regulas (EK) Nr. 539/2001 (2) I pielikuma uz II pielikumu.

               (2)

               Minētajai atsaucei uz Kolumbijas Republiku ir pievienota zemsvītras piezīme, kurā norādīts, ka atbrīvojumu no vīzu prasības piemēro no dienas, kad stājas spēkā nolīgums par atbrīvojumu no vīzu prasības, kas jānoslēdz ar Eiropas Savienību.

               (3)

               Atbilstoši Regulai (ES) Nr. 509/2014 Komisija izvērtēja Kolumbijas Republikas situāciju saskaņā ar minētajā regulā noteiktajiem kritērijiem. Komisija 2014. gada 29. oktobrī pieņēma ziņojumu, kurā secināja, ka pēdējo gadu laikā Kolumbijas ekonomiskā, sociālā un drošības situācija ir ievērojami uzlabojusies un tāpēc ir pamatoti Kolumbijas valstspiederīgos, kas ieceļo Eiropas Savienības teritorijā, atbrīvot no vīzas prasības.

               (4)

               Padome ar 2015. gada 19. maija lēmumu atļāva Komisijai sākt sarunas ar Kolumbijas Republiku par to, lai noslēgtu nolīgumu starp Eiropas Savienību un Kolumbijas Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu (“nolīgums”).

               (5)

               Sarunas par nolīgumu tika sāktas 2015. gada 20. maijā, un tās veiksmīgi pabeidza, nolīgumu parafējot 2015. gada 9. jūnijā.

               (6)

               Nolīgums būtu jāparaksta un nolīgumam pievienotās deklarācijas būtu jāapstiprina Savienības vārdā. Nolīgums būtu jāpiemēro provizoriski no nākamās dienas pēc tā parakstīšanas, kamēr nav pabeigtas procedūras tā oficiālai noslēgšanai.

               (7)

               Šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Apvienotā Karaliste nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2000/365/EK (3), tādēļ Apvienotā Karaliste nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā un Apvienotajai Karalistei šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro.

               (8)

               Šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Īrija nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2002/192/EK (4), tādēļ Īrija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā un Īrijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Savienības vārdā tiek atļauta Nolīguma starp Eiropas Savienību un Kolumbijas Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu (“nolīgums”) parakstīšana, ņemot vērā minētā nolīguma noslēgšanu.
   Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   Savienības vārdā apstiprina šim lēmumam pievienotās deklarācijas.
   3. pants
   Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas Savienības vārdā parakstīt nolīgumu.
   4. pants
   Nolīgumu piemēro provizoriski no nākamās dienas pēc tā parakstīšanas (5), kamēr tiek pabeigtas procedūras tā noslēgšanai.
   5. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Luksemburgā, 2015. gada 26. oktobrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         C. DIESCHBOURG

      (1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 509/2014 (2014. gada 15. maijs), ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 539/2001, ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas (OV L 149, 20.5.2014., 67. lpp.).

      (2)  Padomes Regula (EK) Nr. 539/2001 (2001. gada 15. marts), ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas (OV L 81, 21.3.2001., 1. lpp.).

      (3)  Padomes Lēmums 2000/365/EK (2000. gada 29. maijs) par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp.).

      (4)  Padomes Lēmums 2002/192/EK (2002. gada 28. februāris) par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp.).

      (5)  Nolīguma parakstīšanas datumu Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.


title: Padomes Lēmums (1986. gada 22. decembris) par konsultāciju un sadarbības procedūras izveidi tūrismā

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31986D0664

Oficiālais Vēstnesis L 384 , 31/12/1986 Lpp. 0052 - 0053 Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 1 Sējums 2 Lpp. 0069  Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 1 Sējums 2 Lpp. 0069

		Padomes lēmums(1986. gada 22. decembris)par konsultāciju un sadarbības procedūras izveidi tūrismā(86/664/EEK)EIROPAS KOPIENU PADOME,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 235. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu [1],ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu [2],ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu [3],tā kā Līguma 2. pants nosaka, ka Kopienas uzdevums ir jo īpaši visā Kopienā veicināt harmonisku un līdzsvarotu saimnieciskās darbības attīstību, noturīgu un līdzsvarotu izaugsmi un ciešākas attiecības starp Kopienas dalībvalstīm; tā kā tūrisms var palīdzēt sasniegt šos mērķus;tā kā Padomes 1984. gada 10. aprīļa Rezolūcija par Kopienas tūrisma politiku [4] uzsver nepieciešamību pēc konsultācijām dalībvalstu un Komisijas starpā tūrisma jautājumos;tā kā konsultēšanās ir noderīgs līdzeklis, lai veicinātu sadarbību dalībvalstu un Komisijas starpā, paredzot sasniegt Līgumā izvirzītos mērķus;tā kā katrai dalībvalstij būtu jādod pārējām dalībvalstīm un Komisijai savs ieguldījums tūrisma jomā gūtās pieredzes jomā;tā kā būtu jānodrošina informācijas apmaiņa starp dalībvalstīm un Komisiju, paredzot konsultēšanos tūrisma jomā;tā kā šādām konsultācijām nevajadzētu dublēties ar to darbu, kas veikts citās Kopienas institūcijās,IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU.1. pantsKomisijas pārziņā tiek izveidota Padomdevēja komiteja tūrisma jautājumos, turpmāk saukta par "komiteju". Tajā ir katras dalībvalsts iecelti locekļi.2. pantsKomitejas uzdevums ir atvieglot informācijas apmaiņu, konsultēšanu un, vajadzības gadījumā, sadarbību tūrismā, un jo īpaši tūristiem sniedzamu pakalpojumu nodrošināšanā.3. pantsNolūkos, kas minēti 2. pantā, katra dalībvalsts reizi gadā nosūta Komisijai ziņojumu par nozīmīgākajiem pasākumiem, ko tā veikusi, un, ciktāl iespējams, par pasākumiem, ko tā paredz veikt tūristiem sniedzamu pakalpojumu nodrošināšanā, kuru sekas izpaustos attiecībā uz ceļotājiem no citām dalībvalstīm.Komisija informē par to pārējās dalībvalstis.4. pants1. Komitejā, kuras sanāksmes notiek vismaz reizi gadā, apmainās ar viedokļiem, balstoties uz 3. pantā minētajiem ziņojumiem, lai vajadzības gadījumā atvieglotu tālāku sadarbību dalībvalstu starpā, sasniedzot 2. pantā minētos mērķus.2. Pēc Komisijas vai dalībvalsts pieprasījuma komiteja var arī apspriest jebkuru jautājumu, kas var interesēt vairākas dalībvalstis.3. Komiteja arī sniedz konsultāciju Komisijai par jebkuru jautājumu, attiecībā uz ko Komisija ir lūgusi atzinumu.4. Uz šajā lēmumā paredzētajām ziņām un konsultācijām attiecas dienesta noslēpums.5. pantsKomitejas priekšsēdētājs ir Komisijas pārstāvis.Komisija nodrošina komitejai sekretariāta pakalpojumus.Briselē, 1986. gada 22. decembrīPadomes vārdā —priekšsēdētājsG. Shaw[1] OV C 114, 14.5.1986., 11. lpp.[2] Atzinums sniegts 1986. gada 12. decembrī (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).[3] OV C 328, 22.12.1986., 1. lpp.[4] OV C 115, 30.4.1984., 1. lpp.--------------------------------------------------


title: 2012/616/ES: Eiropas Parlamenta Lēmums ( 2012. gada 10. maijs ) par SESAR kopuzņēmuma 2010. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu

text:
               17.10.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 286/349

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS
   (2012. gada 10. maijs)
   par SESAR kopuzņēmuma 2010. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
   (2012/616/ES)
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā SESAR kopuzņēmuma 2010. finanšu gada galīgos pārskatus,

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par SESAR kopuzņēmuma pārskatiem par 2010. finanšu gadu, ar Kopuzņēmuma atbildēm (1),

               —

               ņemot vērā Padomes 2012. gada 21. februāra ieteikumu (06086/2012 – C7-0050/2012),

               —

               ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 185. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2008. gada 16. decembra Regulu (EK) Nr. 1361/2008, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 219/2007, ar ko izveido Kopuzņēmumu, lai izstrādātu jaunas paaudzes Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības sistēmu (SESAR) (3), un jo īpaši tās 4.b pantu,

               —

               ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (4), un jo īpaši tās 94. pantu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Transporta un tūrisma komitejas atzinumu (A7-0114/2012),

               1.

               sniedz SESAR kopuzņēmuma izpilddirektoram apstiprinājumu par Kopuzņēmuma 2010. finanšu gada budžeta izpildi;

               2.

               izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, nosūtīt SESAR kopuzņēmuma izpilddirektoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Martin SCHULZ

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV C 368, 16.12.2011., 32. lpp.

      (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (3)  OV L 352, 31.12.2008., 12. lpp.

      (4)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.
    ---documentbreak---

               17.10.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 286/350

         EIROPAS PARLAMENTA REZOLŪCIJA
   (2012. gada 10. maijs)
   ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no lēmuma par SESAR kopuzņēmuma 2010. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā SESAR kopuzņēmuma 2010. finanšu gada galīgos pārskatus,

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par SESAR kopuzņēmuma pārskatiem par 2010. finanšu gadu, ar Kopuzņēmuma atbildēm (1),

               —

               ņemot vērā Padomes 2012. gada 21. februāra ieteikumu (06086/2012 – C7-0050/2012),

               —

               ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 185. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2008. gada 16. decembra Regulu (EK) Nr. 1361/2008, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 219/2007, ar ko izveido Kopuzņēmumu, lai izstrādātu jaunas paaudzes Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības sistēmu (SESAR) (3), un jo īpaši tās 4.b pantu,

               —

               ņemot vērā SESAR kopuzņēmuma finanšu noteikumus, ko valde pieņēma 2009. gada 28. jūlijā (SESAR finanšu noteikumi),

               —

               ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (4), un jo īpaši tās 94. pantu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Transporta un tūrisma komitejas atzinumu (A7-0114/2012),

               A.

               tā kā SESAR kopuzņēmumu (turpmāk – “Kopuzņēmums”) izveidoja 2007. gada februārī, lai vadītu Vienotas Eiropas gaisa telpas gaisa satiksmes pārvaldības izpētes (SESAR) programmu;

               B.

               tā kā šis Kopuzņēmums sāka patstāvīgu darbību 2007. gada augustā;

               C.

               tā kā Kopuzņēmumam pieder visi materiālie un nemateriālie aktīvi, ko Kopuzņēmums izveidojis vai kas tam nodoti SESAR projekta izstrādes fāzē saskaņā ar īpašiem nolīgumiem, kuri noslēgti ar projekta dalībniekiem;

               D.

               tā kā Revīzijas palāta norāda, ka tā ir guvusi pamatotu pārliecību par to, ka gada pārskati par 2010. finanšu gadu ir ticami un ka pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi;

               E.

               tā kā Revīzijas palāta 2010. gada aprīlī sniedza Atzinumu Nr. 2/2010 par SESAR finanšu noteikumiem,

               F.

               tā kā SESAR projekta izstrādes fāzei atvēlētais budžets 2008.–2013. gadā ir EUR 2 100 000 000;

               G.

               tā kā Kopuzņēmuma galīgais budžets 2010. finanšu gadā ir EUR 143 000 000,

      Budžeta un finanšu pārvaldība

               1.

               pieņem zināšanai, ka Kopuzņēmuma 2010. finanšu gada galīgais budžets ietvēra saistību apropriācijas EUR 135 000 000 apmērā un maksājumu apropriācijas EUR 143 000 000 apmērā, turklāt atzīst, ka saistību apropriāciju un maksājumu apropriāciju izlietojuma līmenis bija attiecīgi 97,3 % un 82,2 %;

               2.

               izmantojot Revīzijas palātas sniegto informāciju, konstatē, ka 2010. gada beigās Kopuzņēmuma budžeta izpildes rezultāts bija pozitīvs – EUR 53 500 000 un noguldījumi banku kontos sasniedza EUR 57 200 000; norāda, ka minētās summas veido:

                           —

                           dalības iemaksas (EUR 55 600 000),

                           —

                           iepriekšējā gada saimnieciskās darbības rezultāts (EUR 86 500 000),

                           —

                           maksājumi Kopuzņēmumam (EUR 84 900 000),

                           —

                           pārnestās apropriācijas (EUR 3 700 000);

               3.

               atgādina Kopuzņēmumam, ka šāda situācija liecina par budžeta līdzsvara principa neievērošanu; tomēr ņem vērā Kopuzņēmuma atbildes Revīzijas palātai, ka 2010. gadā naudas līdzekļu atlikums samazinājies par 34 % salīdzinājumā ar 2009. gadu un ka no dalības iemaksu kopējās summas EUR 55 600 000 2010. gada pēdējās nedēļās ir saņemti EUR 43 800 000, lai nodrošinātu darbību finansēšanu 2011. gadā; aicina Kopuzņēmumu izstrādāt rīcības plānu, tajā norādot konkrētus pasākumus un termiņus, lai nodrošinātu līdzsvarotu budžetu, un informēt par to budžeta izpildes apstiprinātājiestādi;

               4.

               uzsver, ka saskaņā ar SESAR finanšu noteikumu 6. pantu tas nedrīkst uzņemties saistības par izdevumiem un apstiprināt izdevumus, kas pārsniedz budžetā paredzētās apropriācijas; pauž nopietnas bažas, ka divās budžeta pozīcijās (administratīvie izdevumi, pētījumi un izstrāde) budžeta apropriācijas tika pārtērētas attiecīgi par 11 % un 9 %; pieņem zināšanai, ka Kopuzņēmums uzskata, ka kopējā 2007.–2016. gada budžetā kopējās maksājumu apropriācijas var iekļaut tikai vienreiz, lai izstrādes posma beigās 2016. gadā SESAR nepārsniegtu budžeta maksimālo robežu; atgādina Kopuzņēmumam, ka tam ir jāievēro savi finanšu noteikumi, un sagaida, ka nākamajos finanšu gados atļautie izdevumi nepārsniegs budžeta apropriācijas;

      Iekšējās kontroles sistēmas

               5.

               norāda, ka Kopuzņēmums 2010. gadā sāka izmantot tās pašas finanšu pārskatu sistēmas, ko izmanto Komisija (ABAC un SAP); tomēr pauž nožēlu, ka Kopuzņēmuma pamatdarbības programmu pārvaldības sistēma nav integrēta šajās finanšu pārskatu sistēmās un ka 2010. gada beigās galvenais grāmatvedis nebija apstiprinājis attiecīgos uzņēmējdarbības procesus, kā tas paredzēts SESAR finanšu noteikumos;

               6.

               konstatē, ka Kopuzņēmums ir izstrādājis pamatdarbības programmas pārvaldības sistēmu, kas papildina finanšu un budžeta informāciju, un uzskata, ka šīs sistēmas ir maksimāli integrētas, ņemot vērā ABAC un SAP izmantošanas ierobežojumus; turklāt norāda, ka Kopuzņēmums plānoja līdz 2011. gada beigām ieviest ABAC Assets un ABAC Contract sistēmu un ka 2011. gadā bija jāpabeidz galvenā grāmatveža ziņojums par vietējo sistēmu apstiprināšanu;

               7.

               aicina Kopuzņēmumu informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par:

                           —

                           grūtībām, ar kurām sastopas Kopuzņēmums, izmantojot ABAC un SAP,

                           —

                           paveikto pakārtoto uzņēmējdarbības procesu, un jo īpaši vietējo sistēmu apstiprināšanas jomā;

               8.

               neraugoties uz to, mudina Kopuzņēmumu integrēt finanšu pārskatu sistēmas (ABAC un SAP) kopā ar pamatdarbības programmas pārvaldības sistēmu, kas ļauj sadalīt izmaksas konkrētiem darbu kompleksiem un noteikt darbības izmaksām paredzētos finansējuma avotus;

      Projektu vadība

               9.

               no Kopuzņēmuma 2010. gada darbības pārskata secina, ka SESAR programmu veidoja 304 projekti, no kuriem 171 projekts tika uzsākts 2009. gadā, bet 114 papildu projekti – 2010. gadā; pieņem zināšanai, ka 80,9 % projektu ir īstenošanas fāzē, izņemot tos, kuri ir atcelti (3) vai apturēti (10); norāda, ka Kopuzņēmums ir sniedzis pamatojumu par katru atcelto vai apturēto projektu un paskaidrojis veiktos korektīvos pasākumus; attiecībā uz pašlaik apturētajiem projektiem jo īpaši norāda, ka:

                           —

                           ap 60 % projektu ir saistīti ar darbībām, kas paredz īstenot citus projektus, lai iegūtu izsvērtus sākotnējus rezultātus, pirms minētos projektus atsākt,

                           —

                           ap 20 % projektu ir saistīti ar projektiem, kuri nav pienācīgi saistāmi ar citiem programmas pasākumiem;

                     savukārt pārējie 20 % projektu ir apturēti tāpēc, ka tiem trūkst skaidras saiknes ar attiecīgo darbību koncepciju nākotnē, vai tāpēc, ka tie nav pietiekami saistīti ar ģenerālplānu;

               10.

               mudina Kopuzņēmumu arī turpmāk informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par SESAR programmas projektu īstenošanas gaitu un iepazīstināt ar sasniegtajiem rezultātiem;

      Darbības rezultāti

               11.

               mudina Komisiju un dalībvalstis sekmēt Eiropas vienotās gaisa telpas regulu piemērošanas efektivitāti, lai kāpinātu projektā SESAR ieguldīto līdzekļu lietderību;

               12.

               pievērš uzmanību pareizai finanšu resursu pārvaldībai un uzsver Kopuzņēmuma nozīmi Eiropas vienotās gaisa telpas izveidē;

               13.

               no gada darbības pārskata secina, ka tika vispusīgi pārbaudīta pieeja SESAR programmas īstenošanai un izdarītajos secinājumos tika uzsvērts, ka programmas augsta līmeņa mērķi ir jāsadala vienkāršākos darbības mērķos, sīki nosakot darāmo, darītājus un laiku un tādējādi skaidri nosakot SESAR programmā apstiprinātos sasniedzamos rezultātus, kuri palīdzēs sasniegt SESAR izstrādes posma mērķus, kā arī konkrētos 2012. gada stratēģiskos mērķus; aicina Kopuzņēmumu izstrādāt rīcības plānu, tajā norādot konkrētus pasākumus un termiņus, lai pievērstos vispusīgās pārbaudes rezultātiem;

               14.

               turklāt norāda, ka 2009. gada beigās tika nolemts izstrādāt vispārēju SESAR īstenošanas shēmu, kas ļautu nodrošināt programmas/projektu pienācīgu vadību, izmantojot racionalizētus uzraudzības un kontroles pasākumus; pieņem zināšanai, ka 2010. gada beigās šī īstenošanas shēma tika pilnībā definēta un 85 % apmērā jau īstenota un ieviesta; aicina Kopuzņēmumu informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par īstenošanas shēmas izpildes un ieviešanas gaitu, kā arī par panākto progresu;

               15.

               pieņem zināšanai, ka Komisija pirmoreiz veica Kopuzņēmuma starpposma novērtējumu 2010. gadā; norāda, ka šajā novērtējumā ir uzsvērta Kopuzņēmuma spēja optimāli reaģēt uz gaisa telpas izmantotāju un pakalpojumu sniedzēju vajadzībām; tomēr uzskata, ka starpposma novērtējumi un novērtējumi ir jāuztic ārējiem un neatkarīgiem ekspertiem;

      Iekšējā revīzija

               16.

               atzinīgi vērtē to, ka 2010. gadā Kopuzņēmuma izpilddirektors izveidoja iekšējās revīzijas struktūru (IRS), uzticēja Kopuzņēmuma bijušajam iekšējam revidentam IRS funkcijas un apstiprināja IRS veicamo revīziju programmu 2011. gadam;

               17.

               no galīgā gada pārskata konstatē, ka 2010. gada maijā Kopuzņēmums parakstīja revidentu pakalpojumu pamatlīgumu;

               18.

               atzinīgi vērtē, ka Kopuzņēmums un Komisija ir veikuši pasākumus ar mērķi skaidrāk noteikt Komisijas Iekšējās revīzijas dienesta (IRD) un Kopuzņēmuma iekšējā revidenta darba pienākumus; tomēr norāda, ka nav izdarītas izmaiņas Kopuzņēmuma statūtos;

               19.

               ar gandarījumu norāda, ka IRD apstiprināja, ka ar vispārējo Finanšu regulu tam ir dotas pilnvaras būt par kopuzņēmumu iekšējo revidentu un Kopuzņēmuma valde ir attiecīgi grozījusi iekšējo revidentu darba pienākumu aprakstu;

      Dalības maksas kavējumi

               20.

               pauž bažas, ka netika ievērots dalības iemaksu termiņš, kas noteikts Kopuzņēmuma dalībniekiem; pieņem zināšanai, ka kavējumu ilgums svārstījās no 12 līdz 113 dienām un divi dalībnieki līdz 2010. gada beigām tā arī nebija veikuši iemaksu; pieņem zināšanai Kopuzņēmuma atbildes, ka minētās iemaksas tika saņemtas 2011. gada sākumā;

      Horizontāla rakstura konstatējumi par kopuzņēmumiem

               21.

               uzsver, ka saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 187. pantu Eiropas Komisija līdz šim ir izveidojusi septiņus kopuzņēmumus; atzīmē, ka seši kopuzņēmumi (IMI, ARTEMIS, ENIAC, Clean Sky, FCH un ITER F4E) darbojas pētniecības jomā un tos pārrauga Komisijas Pētniecības ģenerāldirektorāts un Informācijas sabiedrības un saziņas līdzekļu ģenerāldirektorāts, savukārt viena kopuzņēmuma uzdevums ir izstrādāt jaunu gaisa satiksmes pārvaldības sistēmu (SESAR) transporta nozarē, un tā darbību uzrauga Mobilitātes un transporta ģenerāldirektorāts;

               22.

               norāda, ka vajadzīgo resursu kopējais aptuvenais apjoms visiem kopuzņēmumiem visā to pastāvēšanas laikā ir EUR 21 793 000 000;

               23.

               norāda, ka Savienības kopējā iemaksa, kas tiek uzskatīta par vajadzīgu visiem kopuzņēmumiem visā to pastāvēšanas laikā, ir EUR 11 489 000 000;

               24.

               norāda, ka 2010. finanšu gadā Savienības kopējā iemaksa kopuzņēmumu budžetā bija EUR 505 000 000;

               25.

               aicina Eiropas Komisiju budžeta izpildes apstiprinātājiestādei ik gadu sniegt konsolidētu informāciju par katra kopuzņēmuma kopējo ikgadējo finansējumu no Eiropas Savienības vispārējā budžeta, lai nodrošinātu pārredzamību un skaidrību par Savienības līdzekļu izlietojumu un atjaunotu Eiropas nodokļu maksātāju uzticību;

               26.

               atzinīgi vērtē ARTEMIS iniciatīvu savā gada darbības pārskatā iekļaut informāciju par pašlaik īstenojamo projektu uzraudzību un pārskatīšanu; uzskata, ka tieši tāpat būtu jārīkojas arī citiem kopuzņēmumiem;

               27.

               atgādina, ka kopuzņēmumi darbojas kā publiskā un privātā sektora partnerība un ka tāpēc tajos mijiedarbojas gan publiskās, gan privātās intereses; uzskata, ka šādos apstākļos nedrīkst aizmirst par interešu konfliktu iespējamību un ka šī problēma ir pienācīgi jārisina; tādēļ aicina kopuzņēmumus informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par pārbaudes mehānismiem, kas pastāv to attiecīgajās struktūrās, lai nodrošinātu pienācīgu pārvaldību un interešu konfliktu novēršanu;

               28.

               norāda, ka kopuzņēmumi ir salīdzinoši mazas un ģeogrāfiski blīvi izvietotas struktūras, izņemot Kopuzņēmumu ITER un kodolsintēzes enerģētikas attīstības vajadzībām; tādēļ uzskata, ka tiem vajadzētu izmantot ikvienu iespēju apvienot savus resursus;

               29.

               aicina Revīzijas palātu attiecīgajos ziņojumos par kopuzņēmumu 2011. finanšu gada pārskatiem sniegt budžeta izpildes apstiprinātājiestādei informāciju par to, kā ir ņemtas vērā katram kopuzņēmumam sniegtās Revīzijas palātas piezīmes;

               30.

               aicina Revīzijas palātu pieņemamā termiņā sniegt Eiropas Parlamentam īpašu ziņojumu par kopuzņēmumu izveides pievienoto vērtību Savienības pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu programmu efektīvai īstenošanai; turklāt norāda, ka šajā pašā ziņojumā būtu jāiekļauj novērtējums par kopuzņēmumu izveides efektivitāti.

      (1)  OV C 368, 16.12.2011., 32. lpp.

      (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (3)  OV L 352, 31.12.2008., 12. lpp.

      (4)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.


title: Padomes Lēmums 2014/776/KĀDP ( 2014. gada 7. novembris ), ar kuru groza Lēmumu 2010/413/KĀDP, ar ko paredz ierobežojošus pasākumus pret Irānu

text:
               8.11.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 325/19

         PADOMES LĒMUMS 2014/776/KĀDP
   (2014. gada 7. novembris),
   ar kuru groza Lēmumu 2010/413/KĀDP, ar ko paredz ierobežojošus pasākumus pret Irānu
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 29. pantu,
   ņemot vērā Padomes Lēmumu 2010/413/KĀDP (2010. gada 26. jūlijs), ar ko paredz ierobežojošus pasākumus pret Irānu (1), un jo īpaši tā 23. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2010. gada 26. jūlijā pieņēma Lēmumu 2010/413/KĀDP.

               (2)

               Eiropas Savienības Vispārējā tiesa ar 2014. gada 4. jūnija spriedumu lietā T-67/12 (2) atcēla Padomes lēmumu Sina Bank iekļaut Lēmuma 2010/413/KĀDP II pielikumā izklāstītajā to personu un vienību sarakstā, kurām piemēro ierobežojošus pasākumus.

               (3)

               Balstoties uz jaunu lēmuma pamatojumu, Sina Bank būtu atkal jāiekļauj to personu un vienību sarakstā, kurām piemēro ierobežojošus pasākumus.

               (4)

               Eiropas Savienības Vispārējā tiesa ar 2014. gada 3. jūlija spriedumiem lietās T-155/13, T-157/13 un T-181/13 (3) atcēla Padomes lēmumu attiecīgi Babak Zanjani, Sorinet Commercial Trust Bankers un Sharif University of Technology iekļaut Lēmuma 2010/413/KĀDP II pielikumā izklāstītajā to personu un vienību sarakstā, kurām piemēro ierobežojošus pasākumus.

               (5)

               Balstoties uz jaunu lēmuma pamatojumu, Babak Zanjani, Sorinet Commercial Trust Bankers un Sharif University of Technology būtu atkal jāiekļauj to personu un vienību sarakstā, kurām piemēro ierobežojošus pasākumus.

               (6)

               Pēc Eiropas Savienības Tiesas 2013. gada 28. novembra sprieduma lietā C-280/12 P (4)
                  Fereydoun Mahmoudian un Fulmen nav iekļauti Lēmuma 2010/413/KĀDP II pielikumā dotajā to personu un vienību sarakstā, kurām piemēro ierobežojošus pasākumus.

               (7)

               Tādēļ vairs nav pamata vienu vienību atstāt Lēmuma 2010/413/KĀDP II pielikumā izklāstītajā to personu un vienību sarakstā, kurām piemēro ierobežojošus pasākumus.

               (8)

               Būtu jāgroza identifikācijas informācija attiecībā uz trim vienībām to personu un vienību sarakstā, kurām piemēro Lēmuma 2010/413/KĀDP II pielikumā noteiktos ierobežojošos pasākumus.

               (9)

               Tādēļ Lēmums 2010/413/KĀDP būtu attiecīgi jāgroza,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Lēmuma 2010/413/KĀDP II pielikumu groza tā, kā norādīts šā lēmuma pielikumā.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2014. gada 7. novembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         P. C. PADOAN

      (1)  OV L 195, 27.7.2010., 39. lpp.

      (2)  Lieta T-67/12 Sina Bank/Padome, 2014. gada 4. jūnija spriedums (vēl nav publicēts).

      (3)  Lieta T-155/13 Zanjani/Padome, 2014. gada 3. jūlija spriedums (vēl nav publicēts); lieta T-157/13 Sorinet Commercial Trust Bankers Ltd/Padome, 2014. gada 3. jūlija spriedums (vēl nav publicēts); lieta T-181/13 Sharif University of Technology/Padome, 2014. gada 3. jūlija spriedums (vēl nav publicēts).

      (4)  Lieta C-280/12 P Padome/Fulmen un Fereydoun Mahmoudian, 2013. gada 28. novembra spriedums (vēl nav publicēts).

      PIELIKUMS

                  I.

                  Lēmuma 2010/413/KĀDP II pielikuma I daļā izklāstītajā sarakstā iekļauj turpmāk minēto personu un vienības:
                  I.   Personas un vienības, kuras ir iesaistītas kodolprogrammas vai ballistisko raķešu programmas darbībās, un personas un vienības, kuras atbalsta Irānas valdību
                  A.   Personas

                              Vārds, uzvārds

                              Identifikācijas informācija

                              Pamatojums

                              Iekļaušanas datums

                              45.

                              Babak Zanjani

                              Dzimšanas datums: 1971. gada 12. marts

                                 Babak Zanjani ir atbalstījis tādu Irānas jēlnaftas darījumu finansēšanu, ko veica Irānas Naftas ministrija, kuru sarakstā ir iekļāvusi ES. Papildus tam viņš ir palīdzējis no ES ierobežojošiem pasākumiem izvairīties Central Bank of Iran un National Iranian Oil Company (NIOC), kuras ES arī ir iekļāvusi sarakstā.
                              Viņš ir Irānas naftas nozares darījumu koordinators un ir veicis ar naftu saistītu līdzekļu pārvedumus, jo īpaši ar Naftiran Intertrade Company (NICO) un Hong Kong Intertrade – abas vienības ir Irānas valdības kontrolē un arī ES sarakstā.
                              Papildus viņš sniedza būtiskus pakalpojumus Iranian Revolutionary Guard Corps (IRGC), ļaujot veikt līdzekļu pārvedumus par labu Khatam al-Anbiya – IRGC piederošam uzņēmumam, uz ko attiecas ANO un ES sankcijas.

                              8.11.2014.

                        B.   Vienības

                              Nosaukums

                              Identifikācijas informācija

                              Pamatojums

                              Iekļaušanas datums

                              8.

                              Sina Bank

                                             No. 187, Avenue Motahhari Ave., Teheran, 1587998411, Irāna

                                          Tālr.: (+9821) 88532434-7, (+9821) 88532434-6

                                          E-pasta adrese: infor@sinabank.ir

                                          Tīmekļa vietne: http://www.sinabank.ir/

                                 Sina Bank atrodas Mostazafan Foundation kontrolē, kas ir liela valsts nozīmes vienība, ko tieši kontrolē augstākais vadītājs un kam ir 84 % Sina Bank akciju daļu. Tā sniedz finanšu pakalpojumus Mostazafan Foundation un tās meitas vienībām un uzņēmumiem. Tādējādi Sina Bank ar Mostazafan Foundation starpniecību nodrošina finansiālu atbalstu Irānas valdībai.

                              8.11.2014.

                              156.

                                 Sorinet Commercial Trust Bankers Ltd. (SCT) (jeb: SCT Bankers; SCT Bankers Kish Company (PJS); SCT Bankers Company Branch; Sorinet Commercial Trust)

                                 Sorinet Commercial Trust Bankers, Sadaf Tower, 3rd Floor, Suite No. 301, Kish Island, Irāna

                                 Sorinet Commercial Trust Bankers, No.1808, 18th Floor, Grosvenor House Commercial Tower, Sheikh Zayed Road, Dubai, AAE, P.O. Box 31988

                                 Tehran filiāle: Reahi Aiiey, First of Karaj, Maksous Road 9, Tehran, Irāna. SWIFT kodi: SCERIRTH KSH (Kish Island filiāle), SCTSAEA1 (Dubai filiāle), SCERIRTH (Tehran filiāle)

                                 Kish Island filiāles alternatīva adrese: Kish Banking Fin Activities Centre, No 42, 4th floor, VC25

                                 Dubai filiāles alternatīvas adreses: 1) SCT Bankers Kish Company (PJS), Head Office, Kish Island, Sadaf Tower, 3rd floor, Suite 301, P.O.
                                 Box 87. 2)Sheykh Admad, Sheykh Zayed Road, 31988, Dubai, Port, Kish Island.
                              Tālr.:
                              09347695504 (Kish Island filiāle)
                              09347695504/97-143257022-99 (Dubai filiāle)
                              09347695504 (Tehran filiāle)
                              E-pasta adreses: info@sctbankers.com
                              zanjani@sctbankers.com

                                 Sorinet Commercial Trust Bankers Ltd. atrodas Babak Zanjani kontrolē, kurš ir iekļauts sarakstā par finansiāla atbalsta sniegšanu Irānas valdībai, uzņēmuma vārdā sekmējot ar naftu saistītus maksājumus.

                              8.11.2014.

                              161.

                              Sharif University of Technology

                                 Azadi Ave/Street, PO Box 11365-11155, Tehran, Irāna, Tālr.: +98 21 66 161
                              E-pasts: info@sharif.ir

                                 Sharif University of Technology (SUT) ir vairāki sadarbības nolīgumi ar Irānas valdības organizācijām, ko ANO un/vai ES ir iekļāvušas sarakstos un kuras darbojas militārās vai ar militārām lietām saistītās jomās, it īpaši ballistisko raķešu ražošanas un iegādes jomā. Tas ietver: nolīgumu ar Aerospace Industries Organisation – ko ES ir iekļāvusi sarakstā – cita starpā par satelītu ražošanu; sadarbību ar Irānas Aizsardzības ministriju un Irānas revolucionāro gvardu korpusu (IRGC) saistībā ar viedlaivu (smartboat) sacensībām; plašāku nolīgumu ar IRGC Air Force, kas aptver universitātes attiecību attīstīšanu un stiprināšanu, organizatorisko un stratēģisko sadarbību;

                                 SUT piedalās 6 universitāšu nolīgumā, ar kuru, izmantojot pētniecību aizsardzības jomā, tiek atbalstīta Irānas valdība; kā arī SUT pasniedz pēcdiploma kursus bezpilota gaisa kuģu inženierijā, kurus citu starpā ir izstrādājusi Zinātnes ministrija. Kopā ņemot, šīs darbības liecina par nozīmīgu sadarbību ar Irānas valdību militārās vai ar militārām lietām saistītās jomās, un ar tām tiek atbalstīta Irānas valdība.

                              8.11.2014.

                  II.

                  Ierakstus attiecībā uz turpmāk minētajām vienībām, kas iekļautas Lēmuma 2010/413/KĀDP II pielikuma I daļā, aizstāj ar šādiem:
                  I.   Personas un vienības, kuras ir iesaistītas kodolprogrammas vai ballistisko raķešu programmas darbībās, un personas un vienības, kuras atbalsta Irānas valdību.
                  B.   Vienības

                              Nosaukums

                              Identifikācijas informācija

                              Pamatojums

                              Iekļaušanas datums

                              27.

                                 Power Plants' Equipment Manufacturing Company (Saakhte Tajhizate Niroogahi)

                                 No. 10, Jahanara Alley, after Hemmat Bridge, Abbaspour St. (iepriekšējais nosaukums Tavanir), Tehran, Post Code 1435733161, Irāna

                              Pakļauts AEOI un Novin Energy (abi uzņēmumi iekļauti ANO DPR 1737 sarakstā). Iesaistīts kodolreaktoru izstrādē.

                              26.7.2010.

                              132.

                                 Naftiran Intertrade Company (jeb Naftiran Trade Company) (NICO)

                                          a)

                                                         5th Floor, Petropars Building, No. 35 Farhang Boulevard, Snadat Abad Avenue, Tehran, Irāna

                                                      Tālr.: +98 21 22372486; +98 21 22374681; +98 21 22374678;

                                                      Fakss: +98 21 22374678; +98 21 22372481

                                                      E-pasts: info@naftiran.com

                                          b)

                                             Suite 17, Burlington House, St. Saviours Road, St. Helier, Jersey, Apvienotā Karaliste

                                 National Iranian Oil Company (NIOC) meitasuzņēmums (100 %).

                              16.10.2012.

                              133.

                              Naftiran Intertrade Company Srl

                                             Avenue de la Tour-Haldimand, 6, 1009 Pully, Šveice

                                          Tālr.: +41 21 3106565

                                          Fakss: +41 21 3106566/67/72

                                          E-pasts: nico.finance@naftiran.ch

                                 Naftiran Intertrade Company Ltd. meitasuzņēmums (100 %).

                              16.10.2012.

                  III.

                  No Lēmuma 2010/413/KĀDP II pielikuma I daļā izklāstītā saraksta svītro šādu vienību:

                              13.

                              a) Arya Niroo Nik


title: 2010/50/: Padomes Lēmums ( 2010. gada 25. janvāris ), ar ko Kopīgās konsulārās instrukcijas diplomātiskajām pārstāvniecībām un konsulārajiem dienestiem attiecībā uz vīzām 2. pielikuma A sarakstu groza saistībā ar vīzas prasībām Saūda Arābijas diplomātisko pasu turētājiem

text:
               30.1.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 26/22

         PADOMES LĒMUMS
   (2010. gada 25. janvāris),
   ar ko Kopīgās konsulārās instrukcijas diplomātiskajām pārstāvniecībām un konsulārajiem dienestiem attiecībā uz vīzām 2. pielikuma A sarakstu groza saistībā ar vīzas prasībām Saūda Arābijas diplomātisko pasu turētājiem
   (2010/50/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 789/2001 (2001. gada 24. aprīlis), ar ko Padomei rezervē izpildu pilnvaras attiecībā uz dažiem sīki izstrādātiem noteikumiem un praktiskām procedūrām vīzu pieteikumu izskatīšanā (1), un jo īpaši tās 1. panta 1. punktu,
   ņemot vērā Francijas Republikas ierosmi,
   tā kā:

               (1)

               Kopīgās konsulārās instrukcijas (2) 2. pielikuma A sarakstā ir iekļautas tās valstis, kuru valstspiederīgajiem nepiemēro vīzu režīmu vienā vai vairākās Šengenas valstīs, ja tie ir diplomātisko, oficiālo vai dienesta pasu turētāji, bet piemēro šo režīmu kā parasto pasu turētājiem.

               (2)

               Francija vēlas atbrīvot Saūda Arābijas diplomātisko pasu turētājus no vīzu režīma. Tādēļ Kopīgā konsulārā instrukcija būtu atbilstīgi jāgroza.

               (3)

               Šis lēmums papildina tos Šengenas acquis noteikumus, kuru īstenošanā Apvienotā Karaliste nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2000/365/EK (2000. gada 29. maijs) par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (3). Tādēļ Apvienotā Karaliste nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Apvienotajai Karalistei šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro.

               (4)

               Šis lēmums papildina tos Šengenas acquis noteikumus, kuru īstenošanā Īrija nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2002/192/EK (2002. gada 28. februāris) par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (4). Tādēļ Īrija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Īrijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro.

               (5)

               Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Dānijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro. Tā kā šis lēmums papildina Šengenas acquis, Dānija saskaņā ar minētā protokola 4. pantu sešos mēnešos pēc šā lēmuma pieņemšanas dienas izlemj, vai tā šo lēmumu transponēs savos tiesību aktos.

               (6)

               Attiecībā uz Islandi un Norvēģiju – saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Savienības Padomi un Islandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par šo divu valstu asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (5) – šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta 1. panta B punktā Padomes Lēmumā 1999/437/EK (1999. gada 17. maijs) par dažiem pasākumiem minētā nolīguma piemērošanai (6).

               (7)

               Attiecībā uz Šveici – saskaņā ar Nolīgumu, kas noslēgts starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (7), – šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Lēmuma 1999/437/EK 1. panta B punktā saistībā ar 3. pantu Padomes Lēmumā 2008/146/EK (8) par to, lai Eiropas Kopienas vārdā noslēgtu minēto nolīgumu.

               (8)

               Attiecībā uz Lihtenšteinu – saskaņā ar Protokolu, kas parakstīts starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, – šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Lēmuma 1999/437/EK 1. panta B punktā saistībā ar 3. pantu Padomes Lēmumā 2008/261/EK (9) par Protokola parakstīšanu Eiropas Kopienas vārdā un par dažu tā noteikumu provizorisku piemērošanu.

               (9)

               Šis lēmums ir pieņemts atbilstīgi Šengenas acquis vai kā citādi saistīts ar to nozīmē, kas paredzēta 2003. gada Pievienošanās akta 3. panta 2. punktā.

               (10)

               Šis lēmums ir pieņemts atbilstīgi Šengenas acquis vai kā citādi saistīts ar to nozīmē, kas paredzēta 2005. gada Pievienošanās akta 4. panta 2. punktā,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Kopīgās konsulārās instrukcijas 2. pielikuma A sarakstā “FR” slejā pretim ierakstam “Saūda Arābija” iekļauj burtu “D”.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā 2010. gada 1. februārī.
   3. pants
   Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm saskaņā ar Līgumiem.
   4. pants
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2010. gada 25. janvārī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         M. Á. MORATINOS

      (1)  OV L 116, 26.4.2001., 2. lpp.

      (2)  OV C 326, 22.12.2005., 1. lpp.

      (3)  OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp.

      (4)  OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp.

      (5)  OV L 176, 10.7.1999., 36. lpp.

      (6)  OV L 176, 10.7.1999., 31. lpp.

      (7)  OV L 53, 27.2.2008., 52. lpp.

      (8)  OV L 53, 27.2.2008., 1. lpp.

      (9)  OV L 83, 26.3.2008., 3. lpp.


title: Parlamenta komiteju kompetences Eiropas Parlamenta 2009. gada 6. maija lēmums par pastāvīgo komiteju kompetencēm

text:
               5.8.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               CE 212/126

         Trešdiena, 2009. gada 6. maijaParlamenta komiteju kompetences
   P6_TA(2009)0348
   Eiropas Parlamenta 2009. gada 6. maija lēmums par pastāvīgo komiteju kompetencēm
   2010/C 212 E/23

      Eiropas Parlaments,
   ņemot vērā Priekšsēdētāju konferences priekšlikumu,
   ņemot vērā Reglamenta 174. pantu,

               1.

               nolemj izveidot šādas pastāvīgās komitejas:

                           I.

                           Ārlietu komiteja

                           II.

                           Attīstības komiteja

                           III.

                           Starptautiskās tirdzniecības komiteja

                           IV.

                           Budžeta komiteja

                           V.

                           Budžeta kontroles komiteja

                           VI.

                           Ekonomikas un monetārā komiteja

                           VII.

                           Nodarbinātības un sociālo lietu komiteja

                           VIII.

                           Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja

                           IX.

                           Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja

                           X.

                           Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komiteja

                           XI.

                           Transporta un tūrisma komiteja

                           XII.

                           Reģionālās attīstības komiteja

                           XIII.

                           Lauksaimniecības un lauku attīstības komiteja

                           XIV.

                           Zivsaimniecības komiteja

                           XV.

                           Kultūras un izglītības komiteja

                           XVI.

                           Juridiskā komiteja

                           XVII.

                           Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja

                           XVIII.

                           Konstitucionālo jautājumu komiteja

                           XIX.

                           Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komiteja

                           XX.

                           Lūgumrakstu komiteja

               2.

               nolemj Reglamenta VI pielikumu aizstāt ar šādu tekstu:

                  Trešdiena, 2009. gada 6. maija“VI PIELIKUMS
                  Pastāvīgo parlamentāro komiteju kompetences

                        I.

                        Ārlietu komiteja

                  Šī komiteja ir atbildīga par:

                              1.

                              kopējo ārpolitiku un drošības politiku (KĀDP) un Eiropas drošības un aizsardzības politiku (EDAP) (šajā kontekstā šai komitejai palīdz drošības un aizsardzības apakškomiteja);

                              2.

                              attiecībām ar citām ES iestādēm un struktūrām, ANO un citām starptautiskām organizācijām un parlamentārajām asamblejām jautājumos, kas ietilpst tās kompetencē;

                              3.

                              politisko attiecību stiprināšanu ar trešām valstīm, it īpaši ar tām, kas atrodas tieši blakus Eiropas Savienībai, cieši ar tām sadarbojoties un īstenojot palīdzības programmas, vai noslēdzot tādus asociācijas un partnerattiecību nolīgumus;

                              4.

                              sarunu uzsākšanu, pārraudzību un noslēgšanu par Eiropas valstu pievienošanos Eiropas Savienībai;

                              5.

                              jautājumiem saistībā ar cilvēktiesībām, minoritāšu tiesību aizsardzību un demokrātisko vērtību veicināšanu trešās valstīs. Šajā kontekstā komitejai palīdz cilvēktiesību apakškomiteja. Neskarot attiecīgos noteikumus, citu šajā jomā kompetento komiteju un struktūru locekļus aicina piedalīties apakškomitejas sanāksmēs.

                        Komiteja koordinē apvienoto parlamentāro komiteju un parlamentāro sadarbības komiteju darbu, kā arī parlamentu sadarbības delegāciju un ad hoc delegāciju darbu, un vēlēšanu novērošanas misijas, kuras ietilpst tās kompetencē.

                        II.

                        Attīstības komiteja

                  Šī komiteja ir atbildīga par:

                              1.

                              Eiropas Savienības attīstības un sadarbības politikas veicināšanu, īstenošanu un pārraudzību, it īpaši par:

                                          a)

                                          politisko dialogu ar attīstības valstīm divpusēji un attiecīgajās starptautiskajās organizācijās un parlamentu sadarbības forumos,

                                          b)

                                          palīdzību jaunattīstības valstīm un sadarbības līgumiem ar tām,

                                          c)

                                          demokrātisko vērtību, labas valsts pārvaldes un cilvēktiesību ievērošanas veicināšanu jaunattīstības valstīs;

                              2.

                              jautājumiem saistībā ar ĀKK un ES Partnerattiecību nolīgumu un attiecībām ar atbilstošajām struktūrām;

                              3.

                              Parlamenta iesaistīšanos vēlēšanu novērošanas misijās, kad nepieciešams, sadarbībā ar citām atbilstošām komitejām un delegācijām.

                        Komiteja koordinē parlamentu sadarbības un ad hoc delegāciju darbu, kas ietilpst tās kompetencē.

                        III.

                        Starptautiskās tirdzniecības komiteja

                  Šī komiteja ir atbildīga par:
                  jautājumiem saistībā ar Eiropas Savienības kopējas tirdzniecības politikas izstrādāšanu un īstenošanu, kā arī par tās ārējiem ekonomiskajiem sakariem, it īpaši par:

                              1.

                              finansiālajām, ekonomiskajām un tirdzniecības attiecībām ar trešām valstīm un reģionālajām organizācijām;

                              2.

                              saskaņošanas vai standartizācijas tehniskajiem pasākumiem jomās, uz kurām attiecas starptautisko tiesību instrumenti;

                              3.

                              attiecībām ar atbilstošām starptautiskām organizācijām un organizācijām, kas veicina reģionu ekonomikas un tirdzniecības reģionālo integrāciju ārpus Eiropas Savienības;

                              4.

                              attiecībām ar PTO, ieskaitot tās parlamentāro dimensiju.

                        Komiteja uztur sakarus ar atbilstošām parlamentu sadarbības un ad hoc delegācijām saistībā ar ekonomiskajiem un tirdzniecības aspektiem attiecībās ar trešām valstīm.

                        IV.

                        Budžeta komiteja

                  Šī komiteja ir atbildīga par:

                              1.

                              Eiropas Savienības ieņēmumu un izdevumu daudzgadu finanšu programmu un Eiropas Savienības pašas resursu sistēmu;

                              2.

                              Parlamenta budžeta prerogatīvām, proti, Eiropas Savienības budžetu, kā arī sarunām par iestāžu nolīgumu un tā piemērošanu šajā jomā;

                              3.

                              Parlamenta tāmi saskaņā ar Reglamentā noteikto procedūru;

                              4.

                              decentralizēto struktūru budžetu;

                              5.

                              Eiropas Investīciju bankas finansiālo darbību;

                              6.

                              Eiropas Attīstības fonda iekļaušanu budžetā, neskarot tās komitejas pilnvaras, kas ir atbildīga par ĀKK un ES Partnerattiecību nolīgumu;

                              7.

                              Kopienas tiesību aktu finansiālo ietekmi un to samērīgumu ar daudzgadu finanšu programmu, neskarot attiecīgo komiteju kompetences;

                              8.

                              kārtējā budžeta izpildes gaitu un izpildes novērtēšanu, neskatoties uz Reglamenta 72. panta 1. punktu, apropriāciju pārvietošanu, ar amata sarakstiem saistītajām procedūrām, administratīvajām apropriācijām un viedokļiem saistībā ar ēku celtniecības projektiem, kuriem ir nozīmīga finansiāla ietekme;

                              9.

                              Finanšu regulu, atskaitot jautājumus, kas saistīti ar budžetu izpildi, pārvaldi un kontroli.

                        V.

                        Budžeta kontroles komiteja

                  Šī komiteja ir atbildīga par:

                              1.

                              Eiropas Savienības un Eiropas Attīstības fonda budžeta izpildi un lēmumiem, ko pieņem Parlaments par budžeta izpildes apstiprināšanu, ieskaitot iekšējo budžeta izpildes apstiprināšanas procedūru, kā arī par visiem citiem pasākumiem saistībā ar šādiem lēmumiem vai to īstenošanu;

                              2.

                              Eiropas Savienības, tās iestāžu un jebkuras struktūras, kas no tās saņēmusi finansējumu, kontu un bilanču slēgšanu, uzrādīšanu un revīziju, ieskaitot pārvietojamo apropriāciju un saldo noteikšanu;

                              3.

                              Eiropas Investīciju bankas finansiālās darbības kontroli;

                              4.

                              dažādu Kopienas finansēšanas veidu rentabilitātes uzraudzību, tai īstenojot Eiropas Savienības politikas virzienus;

                              5.

                              Eiropas Savienības budžeta izpildes gaitā konstatēto krāpšanas gadījumu un pārkāpumu izskatīšanu, pasākumiem, kuru mērķis ir šādus gadījumus novērst un par tiem iesniegt prasību tiesā, kā arī Eiropas Savienības finansiālo interešu vispārēju aizsardzību;

                              6.

                              attiecībām ar Revīzijas palātu, tās locekļu iecelšanu un tās ziņojumu izskatīšanu;

                              7.

                              Finanšu regulu, ciktāl tas attiecas uz budžeta izpildi, pārvaldi un kontroli.

                        VI.

                        Ekonomikas un monetārā komiteja

                  Šī komiteja ir atbildīga par:

                              1.

                              Eiropas Savienības ekonomikas un monetāro politiku, Eiropas Ekonomiskās un monetārās savienības un Eiropas monetārās un finansiālās sistēmas darbību (ieskaitot attiecības ar attiecīgajām iestādēm vai organizācijām);

                              2.

                              kapitāla un maksājumu brīvu apriti (pārrobežu maksājumi, vienota maksājumu telpa, maksājumu bilance, kapitāla aprite un aizņēmumu un aizdevumu politika, tāda kapitāla aprites kontrole, kuram ir izcelsme trešā valstī, pasākumi Eiropas Savienības kapitāla eksporta veicināšanai);

                              3.

                              starptautisko monetāro un finansiālo sistēmu (ieskaitot attiecības ar finanšu iestādēm un organizācijām);

                              4.

                              konkurences noteikumiem un noteikumiem par valsts vai sabiedriskā sektora atbalstu;

                              5.

                              fiskālajiem noteikumiem;

                              6.

                              finanšu pakalpojumu, iestāžu un tirgu reglamentēšanu un uzraudzību, ieskaitot finanšu atskaites, revīziju, grāmatvedības noteikumus, uzņēmumu vadību un citus jautājumus saistībā ar uzņēmumu tiesībām, kuri īpaši attiecas uz finanšu pakalpojumiem.

                        VII.

                        Nodarbinātības un sociālo lietu komiteja

                  Šī komiteja ir atbildīga par:

                              1.

                              nodarbinātības politiku un visiem sociālās politikas aspektiem, tādiem kā darba apstākļi, sociālā nodrošināšana un sociālā aizsardzība;

                              2.

                              pasākumiem saistībā ar veselības aizsardzību un drošību darba vietā;

                              3.

                              Eiropas Sociālo fondu;

                              4.

                              arodmācības politiku, ieskaitot profesionālās kvalifikācijas celšanu;

                              5.

                              darba ņēmēju un pensionāru brīvu pārvietošanos;

                              6.

                              sociālo dialogu;

                              7.

                              jautājumiem, kas saistīti ar visa veida diskrimināciju darba vietā un darba tirgū, atskaitot diskrimināciju saistībā ar dzimumu;

                              8.

                              attiecībām ar:

                                          —

                                          Eiropas Arodmācības attīstības centru (Cedefop),

                                          —

                                          Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fondu,

                                          —

                                          Eiropas Mācību fondu,

                                          —

                                          Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūru,

                                    kā arī attiecībām ar citām atbilstošām ES struktūrām un starptautiskām organizācijām.

                        VIII.

                        Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja

                  Šī komiteja ir atbildīga par:

                              1.

                              vides politiku un pasākumiem vides aizsardzībā, it īpaši saistībā ar:

                                          a)

                                          gaisa, augsnes un ūdens piesārņošanu, atkritumu apsaimniekošanu un pārstrādi, veselībai bīstamām vielām un preparātiem, trokšņu līmeņiem, klimata izmaiņām, bioloģiskās daudzveidības aizsardzību,

                                          b)

                                          noturīgu attīstību,

                                          c)

                                          starptautiskiem un reģionāliem pasākumiem un nolīgumiem, kas vērsti uz vides aizsardzību,

                                          d)

                                          videi nodarītā kaitējuma novēršanu,

                                          e)

                                          civilo aizsardzību,

                                          f)

                                          Eiropas Vides aizsardzības aģentūru;

                                          g)

                                          Eiropas Ķīmisko vielu aģentūru;

                              2.

                              veselības aizsardzību, it īpaši:

                                          a)

                                          programmām un specifiskiem pasākumiem veselības aizsardzības jomā,

                                          b)

                                          farmaceitiskiem preparātiem un kosmētikas līdzekļiem,

                                          c)

                                          veselības aspektiem saistībā ar bioterorismu,

                                          d)

                                          Eiropas Medikamentu novērtēšanas aģentūru un Slimību profilakses un kontroles Eiropas centru;

                              3.

                              jautājumiem saistībā ar pārtikas nekaitīgumu, it īpaši:

                                          a)

                                          pārtikas produktu marķēšanu un nekaitīgumu,

                                          b)

                                          tiesību aktiem veterinārijas jomā saistībā ar aizsardzību pret kaitīgo iedarbību uz cilvēka veselību, veselības aizsardzības nolūkā veiktām pārtikas produktu un pārtikas ražošanas sistēmu pārbaudēm,

                                          c)

                                          Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un Eiropas Pārtikas un veterināro biroju.

                        IX.

                        Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja

                  Šī komiteja ir atbildīga par:

                              1.

                              Eiropas Savienības rūpniecības politiku un jaunu tehnoloģiju ieviešanu, ieskaitot pasākumus saistībā ar MVU;

                              2.

                              Eiropas Savienības pētniecības politiku, ieskaitot pētniecības rezultātu izplatīšanu un izmantošanu;

                              3.

                              kosmosa politiku;

                              4.

                              Kopējā pētījumu centra, Kodolenerģijas mērījumu centrālā biroja, kā arī kopuzņēmuma “Joint European Torus” (JET), Starptautiskā eksperimentālā kodolreaktora (ITER) darbību un citiem tās pašas jomas projektiem;

                              5.

                              Kopienas pasākumiem saistībā ar enerģētikas politiku vispār, enerģijas piegādes drošību un energoresursu efektivitāti, ieskaitot Eiropas komunikāciju tīkla izveidi un attīstību enerģētikas infrastruktūras nozarē;

                              6.

                              Euratom līgumu un Euratom Sagādes aģentūru (AAE), kodoldrošību, kodolelektrostaciju ekspluatācijas pārtraukšanu un kodolatkritumu apglabāšanu kodolenerģētikas sektorā;

                              7.

                              informācijas sabiedrību un informācijas tehnoloģiju, ieskaitot Eiropas komunikāciju tīklu izveidi un attīstību telekomunikāciju infrastruktūras nozarē.

                        X.

                        Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komiteja

                  Šī komiteja ir atbildīga par jautājumiem, kas attiecas uz:

                              1.

                              dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu Kopienas līmenī saistībā ar iekšējo tirgu un muitas savienību, it īpaši:

                                          a)

                                          brīvu preču apriti, ieskaitot tehnisko standartu saskaņošanu,

                                          b)

                                          tiesībām veikt uzņēmējdarbību,

                                          c)

                                          brīvību sniegt pakalpojumus, atskaitot finanšu un pasta nozarēs;

                              2.

                              pasākumiem, kuru mērķis ir identificēt un novērst iespējamos šķēršļus iekšējā tirgus darbībai;

                              3.

                              patērētāju ekonomisko interešu veicināšanu un aizsardzību, atskaitot veselības aizsardzības un pārtikas nekaitīguma jomas, saistībā ar iekšējā tirgus izveidi.

                        XI.

                        Transporta un tūrisma komiteja

                  Šī komiteja ir atbildīga par:

                              1.

                              jautājumiem saistībā ar kopējās dzelzceļa, autoceļu, iekšējo ūdensceļu, jūras un gaisa transporta politikas attīstīšanu, it īpaši:

                                          a)

                                          kopējiem noteikumiem, kas jāpiemēro transportam Eiropas Savienībā,

                                          b)

                                          Eiropas komunikāciju tīklu izveidi un attīstību transporta infrastruktūras jomā,

                                          c)

                                          transporta pakalpojumu sniegšanu un sakariem transporta jomā ar trešām valstīm,

                                          d)

                                          transporta drošību,

                                          e)

                                          attiecībām ar starptautiskām transporta struktūrām un organizācijām;

                              2.

                              pasta pakalpojumiem;

                              3.

                              tūrismu.

                        XII.

                        Reģionālās attīstības komiteja

                  Šī komiteja ir atbildīga par:
                  reģionālo un kohēzijas politiku, it īpaši:

                              a)

                              Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Kohēzijas fondu un citiem Eiropas Savienības reģionālās politikas instrumentiem,

                              b)

                              novērtējumu, kāda ietekme ir citiem Eiropas Savienības politikas virzieniem uz ekonomisko un sociālo kohēziju,

                              c)

                              Eiropas Savienības strukturālo instrumentu koordinēšanu,

                              d)

                              attālākajiem reģioniem un salām, kā arī pārrobežu un starpreģionālo sadarbību,

                              e)

                              attiecībām ar Reģionu komiteju, starpreģionālās sadarbības organizācijām un vietējām un reģionālajām varas iestādēm.

                        XIII.

                        Lauksaimniecības un lauku attīstības komiteja

                  Šī komiteja ir atbildīga par:

                              1.

                              kopējās lauksaimniecības politikas darbību un attīstību;

                              2.

                              lauku attīstību, ieskaitot attiecīgo finanšu instrumentu darbību;

                              3.

                              likumdošanu šādās jomās:

                                          a)

                                          veterinārijā un augu veselības jautājumos, dzīvnieku barībā, ar nosacījumu, ka šie pasākumi nav paredzēti aizsardzībai pret cilvēku veselības apdraudējumu,

                                          b)

                                          lopkopībā un dzīvnieku labturībā;

                              4.

                              lauksaimniecības produktu kvalitātes uzlabošanu;

                              5.

                              lauksaimniecības izejvielu piegādēm;

                              6.

                              Kopienas Augu šķirņu biroju;

                              7.

                              mežsaimniecību.

                        XIV.

                        Zivsaimniecības komiteja

                  Šī komiteja ir atbildīga par:

                              1.

                              kopējās zivsaimniecības politikas darbību un attīstību, kā arī tās vadību;

                              2.

                              zivju krājumu saglabāšanu;

                              3.

                              zvejniecības produktu tirgus kopējo organizāciju;

                              4.

                              struktūrpolitiku zivsaimniecības un akvakultūras nozarē, ieskaitot zivsaimniecības virzības finansēšanas instrumentus;

                              5.

                              starptautiskajiem zvejniecības nolīgumiem.

                        XV.

                        Kultūras un izglītības komiteja

                  Šī komiteja ir atbildīga par:

                              1.

                              Eiropas Savienības kultūras aspektiem, it īpaši:

                                          a)

                                          zināšanu uzlabošanu un kultūras izplatīšanu,

                                          b)

                                          kultūras un valodu daudzveidības aizsardzību un veicināšanu,

                                          c)

                                          kultūras mantojuma saglabāšanu un aizsardzību, kultūras apmaiņu un māksliniecisko jaunradi;

                              2.

                              Eiropas Savienības izglītības politiku, ieskaitot Eiropas Augstākās izglītības telpu, Eiropas skolu sistēmas un mūžizglītības veicināšanu;

                              3.

                              audiovizuālo politiku un kultūras un izglītības aspektiem informācijas sabiedrībā;

                              4.

                              jaunatnes politiku un sporta un brīvā laika pavadīšanas politikas attīstīšanu;

                              5.

                              informācijas un plašsaziņas līdzekļu politiku;

                              6.

                              sadarbību ar trešām valstīm kultūras un izglītības jomās un attiecībām ar atbilstošām starptautiskām organizācijām un iestādēm.

                        XVI.

                        Juridiskā komiteja

                  Šī komiteja ir atbildīga par:

                              1.

                              Eiropas tiesību interpretēšanu un piemērošanu, to atbilstību primārajiem tiesību aktiem, proti, juridiskā pamata izvēli, kā arī subsidiaritātes un proporcionalitātes principa ievērošanu;

                              2.

                              starptautisko tiesību interpretēšanu un piemērošanu, ciktāl tas skar Eiropas Savienību;

                              3.

                              Kopienas tiesību vienkāršošanu, it īpaši likumdošanas priekšlikumiem to oficiālai kodifikācijai;

                              4.

                              Parlamenta tiesību un prerogatīvu juridisko aizsardzību, ieskaitot tā iesaistīšanos Eiropas Kopienu Tiesas un Pirmās instances tiesas procesos;

                              5.

                              Kopienas tiesību aktiem, kas skar dalībvalstu tiesisko regulējumu, it īpaši tādās jomās kā:

                                          a)

                                          civillikums un komerclikums,

                                          b)

                                          uzņēmējdarbības tiesības,

                                          c)

                                          intelektuālā īpašuma tiesības,

                                          d)

                                          procesuālās tiesības;

                              6.

                              pasākumiem attiecībā uz tiesu iestāžu un valsts pārvaldes sadarbību civillietās;

                              7.

                              atbildību par vidi un sankcijām par noziegumiem pret vidi;

                              8.

                              ētikas jautājumiem, kas saistīti ar jaunajām tehnoloģijām, attiecīgajām komitejām piemērojot procedūru ar iesaistītajām komitejām;

                              9.

                              Deputātu nolikumu un Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumiem;

                              10.

                              privilēģijām un imunitāti, kā arī deputātu pilnvaru pārbaudi;

                              11.

                              Kopienu Tiesas organizatorisko struktūru un statūtiem;

                              12.

                              Iekšējā tirgus saskaņošanas biroju.

                        XVII.

                        Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja

                  Šī komiteja ir atbildīga par:

                              1.

                              pilsoņu tiesību, cilvēktiesību un pamattiesību aizsardzību Eiropas Savienības teritorijā, ieskaitot minoritāšu tiesību aizsardzību, kā noteikts Līgumos un Eiropas Savienības Pamattiesību hartā;

                              2.

                              pasākumiem, kas jāveic, lai apkarotu visu veidu diskrimināciju, atskaitot diskrimināciju dzimuma dēļ vai diskrimināciju darba vietā vai darba tirgū;

                              3.

                              likumdošanu tādās jomās kā pārredzamība un fizisko personu aizsardzība saistībā ar personas datu apstrādi;

                              4.

                              brīvības, drošības un tiesiskuma telpas izveidi un attīstību, it īpaši:

                                          a)

                                          pasākumiem saistībā ar personu iebraukšanu un pārvietošanos, patvērumu un migrāciju,

                                          b)

                                          pasākumiem saistībā ar kopīgo robežu integrētu pārvaldību,

                                          c)

                                          pasākumiem saistībā ar policijas un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās;

                              5.

                              Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centru un Eiropas Rasisma un ksenofobijas uzraudzības centru, Eiropolu, Eurojust, Eiropas Policijas koledžu Cepol un citām šīs nozares struktūrām un aģentūrām;

                              6.

                              nepārprotama apdraudējuma noteikšanu, dalībvalstij nopietni pārkāpjot dalībvalstīm kopējos principus.

                        XVIII.

                        Konstitucionālo jautājumu komiteja

                  Šī komiteja ir atbildīga par:

                              1.

                              Eiropas integrācijas attīstības procesa institucionālajiem aspektiem, it īpaši saistībā ar konventu un starpvaldību konferenču sagatavošanu un norisi;

                              2.

                              ES līguma īstenošanu un tā darbības novērtēšanu;

                              3.

                              Eiropas Savienības paplašināšanās sarunu izraisītajām pārmaiņām iestāžu sistēmā;

                              4.

                              iestāžu attiecībām, ieskaitot iestāžu nolīgumu izskatīšanu pirms to apstiprināšanas plenārsesijā saskaņā ar Reglamenta 120. panta 2. punktu;

                              5.

                              vienotu vēlēšanu procedūru;

                              6.

                              Eiropas līmeņa politiskajām partijām, neskarot Prezidija kompetences;

                              7.

                              tādu gadījumu noteikšanu, kad dalībvalsts vairākkārt nopietni pārkāpusi dalībvalstīm kopīgos principus;

                              8.

                              iekšējā Reglamenta interpretēšanu un piemērošanu un tā grozījumu priekšlikumiem.

                        XIX.

                        Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komiteja

                  Šī komiteja ir atbildīga par:

                              1.

                              sieviešu tiesību definēšanu, veicināšanu un aizstāvību Eiropas Savienībā un ar to saistītajiem Kopienas pasākumiem;

                              2.

                              sieviešu tiesību veicināšanu trešās valstīs;

                              3.

                              vienlīdzīgu iespēju politiku, ieskaitot vīriešu un sieviešu vienlīdzību attiecībā uz iespējām darba tirgū un attieksmi darbā;

                              4.

                              visa veida uz dzimumu balstītas diskriminācijas novēršanu;

                              5.

                              vienlīdzīgu iespēju principa īstenošanu un turpmāku attīstību visos politikas virzienos;

                              6.

                              to starptautisko nolīgumu un konvenciju pārraudzību un īstenošanu, kas attiecas uz sieviešu tiesībām;

                              7.

                              informācijas politiku attiecībā uz sieviešu jautājumu.

                        XX.

                        Lūgumrakstu komiteja

                  Šī komiteja ir atbildīga par:

                              1.

                              lūgumrakstiem;

                              2.

                              attiecībām ar Eiropas ombudu.”

               3.

               nolemj, ka šis lēmums stāsies spēkā septītā parlamenta pilnvaru laika pirmās sesijas pirmajā dienā;

               4.

               uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu Padomei un Komisijai zināšanai.


title: Padomes un Komisijas Lēmums (1999. gada 12. maijs) par Partnerības un sadarbības līguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Kazahstānas Republiku, no otras puses

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31999D0490

Oficiālais Vēstnesis L 196 , 28/07/1999 Lpp. 0001 - 0002

		Padomes un Komisijas Lēmums(1999. gada 12. maijs)par Partnerības un sadarbības līguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Kazahstānas Republiku, no otras puses(1999/490/EK, EOTK, Euratom)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 54. panta 2. punktu, 57. panta 2. punkta pēdējo teikumu, 66. pantu, 73.c panta 2. punktu, 75. pantu, 84. panta 2. punktu, 99., 100., 113. un 235. pantu saistībā ar 228. panta 2. punkta otro teikumu un 228. panta 3. punkta otro daļu,ņemot vērā Eiropas Ogļu un tērauda kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 95. pantu,ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 101. panta otro daļu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu [1],pēc apspriešanās ar EOTK Padomdevēju komiteju un ar Padomes piekrišanu,ņemot vērā Padomes apstiprinājumu, kas sniegts saskaņā ar Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 101. pantu,(1) tā kā 1995. gada 23. janvārī Briselē noslēgtais Partnerības un sadarbības līgums starp Eiropas Kopienām un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kazahstānas Republiku, no otras puses, palīdzēs sasniegt Eiropas Kopienu mērķus;(2) tā kā attiecīgā līguma mērķis ir stiprināt sakarus, jo īpaši tos, kuri izveidoti ar Līgumu starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Eiropas Atomenerģijas kopienu un Padomju Sociālistisko Republiku Savienību par tirdzniecību un tirdzniecisko un ekonomisko sadarbību, kas parakstīts 1989. gada 18. decembrī un apstiprināts ar Lēmumu 90/116/EEK [2];(3) tā kā zināmas saistības, ko Partnerības un sadarbības līgums nosaka ārpus Kopienas tirdzniecības politikas jomas, skar vai varētu skart kārtību, kas noteikta Kopienu tiesību aktos attiecībā uz tiesībām veikt uzņēmējdarbību, kā arī transportu un uzņēmumu vadību;(4) tā kā minētais līgums uzliek Eiropas Kopienai zināmas saistības attiecībā uz kapitāla plūsmu un maksājumiem starp Kopienu un Kazahstānas Republiku;(5) tā kā papildus, ciktāl minētais līgums attiecas uz Padomes 1990. gada 23. jūlija Direktīvu 90/434/EEK par kopēju nodokļu sistēmu, ko piemēro dažādu dalībvalstu uzņēmējsabiedrību apvienošanai, sadalīšanai, to aktīvu pārvešanai un akciju maiņai [3], un Padomes 1990. gada 23. jūlija Direktīvu 90/435/EEK par kopēju nodokļu sistēmu, ko piemēro mātesuzņēmumiem un meitasuzņēmumiem, kas atrodas dažādās dalībvalstīs [4], kuras balstītas uz Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 100. pantu, minētais pants ir jāizmanto par juridisko pamatu;(6) tā kā atsevišķi minētā līguma noteikumi uzliek Kopienai saistības tādu pakalpojumu sniegšanas sfērā, kas pārsniedz pārrobežu pakalpojumus;(7) tā kā Eiropas Kopienas dibināšanas līgums nenosaka īpašas pilnvaras attiecībā uz konkrētiem minētā līguma noteikumiem, kas īstenojami Kopienai; tā kā tāpēc ir lietderīgi izmantot Līguma 235. pantu,IR PIEŅĒMUŠAS ŠO LĒMUMU.1. pantsAr šo Eiropas Kopienas, Eiropas Ogļu un tērauda kopienas un Eiropas Atomenerģijas kopienas vārdā kopā ar protokolu, deklarācijām un vēstuļu apmaiņu tiek apstiprināts Partnerības un sadarbības līgums starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Kazahstānas Republiku, no otras puses.Teksti ir pievienoti šim lēmumam.2. pants1. Nostāja, kas Kopienai jāieņem Sadarbības padomē un Sadarbības komitejā, kad Sadarbības padome pilnvaro Sadarbības komiteju rīkoties, ir jānosaka Padomei pēc Komisijas priekšlikuma vai, ja vajadzīgs, Komisijai, abos gadījumos ievērojot Eiropas Kopienas, Eiropas Ogļu un tērauda kopienas un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumus.2. Saskaņā ar Partnerības un sadarbības līguma 77. pantu Padomes prezidents vada Sadarbības padomi un pārstāv Kopienas nostāju. Komisijas pārstāvis vada Sadarbības komiteju atbilstoši tās reglamentam un pārstāv Kopienas nostāju.3. Lēmumu par Sadarbības padomes un Sadarbības komitejas ieteikumu publicēšanu Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī katrā konkrētajā gadījumā pieņem Padome un Komisija.3. pantsPadomes priekšsēdētājs Eiropas Kopienas vārdā sniedz Līguma 99. pantā paredzēto paziņojumu. Komisijas priekšsēdētājs šādu paziņojumu sniedz Eiropas Ogļu un tērauda kopienas un Eiropas Atomenerģijas kopienas vārdā.Briselē, 1999. gada 12. maijāKomisijas vārdā —priekšsēdētājsJ. SanterPadomes vārdā —priekšsēdētājsK.-H. Funke[1] OV C 115, 14.4.1997., 196. lpp.[2] OV L 68, 15.3.1990., 1. lpp.[3] OV L 225, 20.8.1990., 1. lpp.[4] OV L 225, 20.8.1990., 6. lpp.--------------------------------------------------


title: 2013/609/ES: Eiropas Parlamenta Lēmums ( 2013. gada 17. aprīlis ) par Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras kontu slēgšanu attiecībā uz 2011. finanšu gadu

text:
               16.11.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 308/323

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS
   (2013. gada 17. aprīlis)
   par Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras kontu slēgšanu attiecībā uz 2011. finanšu gadu
   (2013/609/ES)
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras 2011. finanšu gada galīgos pārskatus,

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras 2011. finanšu gada pārskatiem ar Aģentūras atbildēm (1),

               —

               ņemot vērā Padomes 2013. gada 12. februāra ieteikumu (05753/2013 – C7-0041/2013),

               —

               ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 185. pantu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (3) atcelšanu un jo īpaši tās 208. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2007. gada 15. februāra Regulu (EK) Nr. 168/2007, ar ko izveido Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūru (4), un jo īpaši tās 21. pantu,

               —

               ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), un jo īpaši tās 94. pantu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumu (A7-0102/2013),

               1.

               apstiprina Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras kontu slēgšanu attiecībā uz 2011. finanšu gadu;

               2.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu nosūtīt Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras direktoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Martin SCHULZ

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV C 388, 15.12.2012., 196. lpp.

      (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (3)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

      (4)  OV L 53, 22.2.2007., 1. lpp.

      (5)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.


title: Padomes Lēmums (1990. gada 24. septembris) par noslēgto Nolīgumu starp Eiropas Ekonomikas Kopienu no vienas puses un Austrijas Republiku, Somijas Republiku, Islandes Republiku, Norvēģijas Karalisti, Zviedrijas Karalisti un Šveices Konfederāciju no otras puses par procedūras noteikšanu informācijas apmaiņai tehnisko noteikumu jomā

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31990D0518

Oficiālais Vēstnesis L 291 , 23/10/1990 Lpp. 0001 - 0001

		Padomes Lēmums(1990. gada 24. septembris)par noslēgto Nolīgumu starp Eiropas Ekonomikas Kopienu no vienas puses un Austrijas Republiku, Somijas Republiku, Islandes Republiku, Norvēģijas Karalisti, Zviedrijas Karalisti un Šveices Konfederāciju no otras puses par procedūras noteikšanu informācijas apmaiņai tehnisko noteikumu jomā(90/518/EEK)EIROPAS KOPIENU PADOME,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu, jo īpaši tā 113. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,tā kā viens no mērķiem brīvās tirdzniecības līgumos, kurus Eiropas Ekonomikas kopiena ir noslēgusi attiecīgi ar Austrijas Republiku, Somijas Republiku, Islandes Republiku, Norvēģijas Karalisti, Zviedrijas Karalisti un Šveices Konfederāciju, ir tirdzniecības šķēršļu atcelšana;tā kā Kopienas interesēs ir uzsākt informācijas apmaiņu ar minētajām valstīm tehnisko noteikumu jomā, lai neradītu tehniskus šķēršļus tirdzniecībai;tā kā Komisijai ar minētajām valstīm ir bijušas sarunas, kuru iznākumā ir noslēgts nolīgums, kas parakstīts Briselē 1989. gada 19. decembrī,IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU.1. pants1. Ar šo Kopienas vārdā tiek apstiprināts Nolīgums starp Eiropas Ekonomikas Kopienu no vienas puses un Austrijas Republiku, Somijas Republiku, Islandes Republiku, Norvēģijas Karalisti, Zviedrijas Karalisti un Šveices Konfederāciju no otras puses par procedūras noteikšanu informācijas apmaiņai tehnisko noteikumu jomā.2. Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.2. pantsPadomes priekšsēdētājs Kopienas vārdā sniedz Nolīguma [1] 17. pantā paredzēto paziņojumu.Briselē, 1990. gada 24. septembrīPadomes vārdā —priekšsēdētājsV. Saccomandi[1] Sk. šā "Oficiālā Vēstneša" 43. lpp.--------------------------------------------------