title: Padomes Lēmums 2006/729/KĀDP/TI ( 2006. gada 16. oktobris ) par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Amerikas Savienotajām Valstīm par gaisa pārvadātāju veikto pasažieru datu reģistra (PDR) datu apstrādi un pārsūtīšanu Amerikas Savienoto Valstu Iekšzemes drošības departamentam

text:
               27.10.2006

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 298/27

         PADOMES LĒMUMS 2006/729/KĀDP/TI
   (2006. gada 16. oktobris)
   par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Amerikas Savienotajām Valstīm par gaisa pārvadātāju veikto pasažieru datu reģistra (PDR) datu apstrādi un pārsūtīšanu Amerikas Savienoto Valstu Iekšzemes drošības departamentam
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, un jo īpaši tā 24. un 38. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2006. gada 27. jūnijā nolēma pilnvarot prezidentvalsti, kam palīdz Komisija, uzsākt sarunas par Nolīgumu ar Amerikas Savienotajām Valstīm par gaisa pārvadātāju veikto pasažieru datu reģistra (PDR) datu apstrādi un pārsūtīšanu Amerikas Savienoto Valstu Iekšzemes drošības departamentam (IDD).

               (2)

               Ņemot vērā Iekšzemes drošības departamenta Muitas un robežsardzes biroja 2004. gada 11. maijā izdotās Saistības (1), var uzskatīt, ka Amerikas Savienotās Valstis nodrošina pietiekamu aizsardzību no Eiropas Savienības pārsūtītajiem PDR datiem saistībā ar pasažieru lidojumiem uz Amerikas Savienotajām Valstīm vai no tām.

               (3)

               Dalībvalstu kompetentās iestādes var izmantot savas pilnvaras, lai apturētu datu plūsmu uz IDD, lai aizsargātu personas saistībā ar viņu personas datu apstrādi, ja tās uzskata, ka PDR datu apstrāde neatbilst standartiem, kas ietverti IDD pieņemtajās Saistībās, vai gadījumā, ja Amerikas Savienoto Valstu kompetentā iestāde ir noteikusi, ka IDD ir pārkāpis šos standartus, uz tik ilgu laiku, kamēr ir nodrošināta atbilstība šiem standartiem.

               (4)

               Šis nolīgums būtu jāparaksta, ņemot vērā tā noslēgšanu nākotnē.

               (5)

               Kamēr nolīgums nav stājies spēkā, tā noteikumi būtu jāpiemēro provizoriski,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Eiropas Savienības vārdā ir apstiprināta Nolīguma starp Eiropas Savienību un Amerikas Savienotajām Valstīm par gaisa pārvadātāju veikto pasažieru datu reģistra (PDR) datu apstrādi un pārsūtīšanu Amerikas Savienoto Valstu Iekšzemes drošības departamentam parakstīšana, ņemot vērā minētā nolīguma noslēgšanu.
   Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu(-as), kas tiesīga(-as) Eiropas Savienības vārdā parakstīt minēto nolīgumu, ņemot vērā tā noslēgšanu.
   3. pants
   Atbilstīgi nolīguma 7. pantam, kamēr nolīgums nav stājies spēkā, tā noteikumus piemēro provizoriski no parakstīšanas dienas.
   4. pants
   1.   Neskarot kompetento iestāžu pilnvaras rīkoties, lai nodrošinātu valsts tiesību aktu ievērošanu, dalībvalstu kompetentās iestādes, aizsargājot personas saistībā ar viņu personas datu apstrādi, var izmantot savas pilnvaras, lai apturētu datu plūsmu uz IDD šādos gadījumos:

               a)

               ja Amerikas Savienoto Valstu kompetentā iestāde ir noteikusi, ka IDD neievēro piemērojamos aizsardzības standartus; vai

               b)

               ja pastāv reāla iespēja, ka piemērojamie datu aizsardzības standarti tiek pārkāpti, ir nopietns pamats uzskatīt, ka IDD neveic vai neveiks atbilstīgus un savlaicīgus pasākumus, lai atrisinātu attiecīgo jautājumu, datu turpmāka nodošana nepārprotami varētu izraisīt būtisku kaitējumu personām – datu subjektiem, un kompetentās iestādes attiecīgajās dalībvalstīs ir pielikušas visas pūles, lai attiecīgajos apstākļos informētu IDD un dotu tam iespēju attiecīgi reaģēt.

         2.   Datu plūsmas apturēšanu atceļ, tiklīdz ir nodrošināti aizsardzības standarti un par to ir paziņots attiecīgo dalībvalstu kompetentajām iestādēm.
   5. pants
   1.   Dalībvalstis nekavējoties informē Padomi un Komisiju, ja ir pieņemti pasākumi, ievērojot 4. pantu.
   2.   Dalībvalstis un Komisija Padomē informē viena otru par jebkādām izmaiņām aizsardzības standartos, kā arī par gadījumiem, kad tās iestādes, kuru atbildībā ir nodrošināt, lai IDD izpilda aizsardzības standartus, nav varējušas nodrošināt šo standartu izpildi.
   3.   Ja Padome uzskata, ka informācija, kas savākta, ievērojot 4. pantu un atbilstīgi šā panta 1. un 2. punktam, liecina par to, ka vairs netiek izpildīti pamatprincipi, kas vajadzīgi fizisku personu aizsardzības atbilstīga līmeņa nodrošināšanai, vai ka iestādes, kuru atbildībā ir nodrošināt, lai IDD izpilda aizsardzības standartus, neefektīvi pilda savus pienākumus, par to informē IDD, un Padome rīkojas, lai apturētu vai pārtrauktu nolīgumu.

      Luksemburgā, 2006. gada 16. oktobrī

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         E. TUOMIOJA

      (1)  OV L 235, 6.7.2004., 15. lpp.
    ---documentbreak---

               27.10.2006

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 298/29

         Piezīme lasītājam: “Puses vēl nav apstiprinājušas šo nolīgumu citās valodās kā tikai angļu valodā. Pēc tam, kad nolīguma varianti citās valodās tiks apstiprināti, tie būs vienlīdz autentiski.”
   NOLĪGUMS
   starp Eiropas Savienību un Amerikas Savienotajām Valstīm par gaisa pārvadātāju veikto pasažieru datu reģistra (PDR) datu apstrādi un pārsūtīšanu Amerikas Savienoto Valstu Iekšzemes drošības departamentam
   EIROPAS SAVIENĪBA
   un
   AMERIKAS SAVIENOTĀS VALSTIS,
   VĒLĒDAMĀS efektīvi novērst un apkarot terorismu un starptautisko noziedzību, lai aizsargātu demokrātisko sabiedrību un kopīgās vērtības,
   ATZĪSTOT, ka sabiedrības drošības garantēšanai un tiesībaizsardzības īstenošanai būtu jāparedz noteikumi par gaisa pārvadātāju veikto pasažieru datu reģistra (PDR) datu pārsūtīšanu ASV Iekšzemes drošības departamentam (turpmāk “IDD”). Šajā nolīgumā IDD ietver Muitas un robežsardzes biroju, ASV Imigrācijas un muitas dienestu, kā arī ministra biroju un vienības, kas ir tā tiešā pakļautībā, bet neietver citas IDD daļas, piemēram, Pilsonības un imigrācijas dienestus, Transporta drošības administrāciju, Amerikas Savienoto Valstu Drošības dienestu, Amerikas Savienoto Valstu Krasta apsardzi un Federālo ārkārtas situāciju pārvarēšanas aģentūru,
   ATZĪSTOT to, cik nozīmīgi ir novērst un apkarot terorismu un ar to saistītus noziegumus, kā arī citus smagus starptautiskus noziegumus, tostarp organizēto noziedzību, un tajā pašā laikā ievērot pamattiesības un pamatbrīvības, jo īpaši tiesības uz privāto dzīvi,
   ŅEMOT VĒRĀ ASV tiesību aktus un noteikumus, kas prasa, lai katrs gaisa pārvadātājs, kurš veic pasažieru lidojumus starptautiskos gaisa pārvadājumos uz Amerikas Savienotajām Valstīm vai no tām, nodrošinātu IDD elektronisku pieeju PDR datiem, kuros ir informācija, kas iegūta un uzglabāta gaisa pārvadātāja automātiskajās rezervācijas un izlidošanas kontroles sistēmās (turpmāk “rezervācijas sistēmas”),
   ŅEMOT VĒRĀ Eiropas Savienības Līguma 6. panta 2. punktu par pamattiesību ievērošanu un jo īpaši ar to saistīto tiesību uz personas datu aizsardzību ievērošanu,
   ŅEMOT VĒRĀ attiecīgos noteikumus 2001. gada Aviācijas transporta drošības likumā, 2002. gada Iekšējās drošības likumā, 2004. gada Izlūkošanas reformu un terorisma novēršanas likumā, kā arī Rīkojumā Nr. 13388 par Amerikas Savienoto Valstu valdības aģentūru sadarbību terorisma apkarošanā,
   ŅEMOT VĒRĀ Saistības, kas publicētas US Federal Register
       (1) un ko IDD īsteno,
   ATZĪMĒJOT, ka Eiropas Savienībai būtu jānodrošina tas, ka gaisa pārvadātāji, kam Eiropas Savienības teritorijā ir rezervācijas sistēmas, nodrošina PDR datu pārsūtīšanu IDD, tiklīdz tas tehniski ir iespējams, bet, kamēr tas nav iespējams, ASV iestādēm būtu jādod tieša pieeja šiem datiem saskaņā ar šā nolīguma noteikumiem,
   APSTIPRINOT, ka šis nolīgums nav uzskatāms par precedentu jebkādām turpmākām Amerikas Savienoto Valstu un Eiropas Savienības vai jebkuras Puses un jebkuras valsts diskusijām vai sarunām par PDR vai jebkāda cita veida datu apstrādi un pārsūtīšanu,
   ŅEMOT VĒRĀ abu Pušu apņēmību sadarboties, lai bez kavēšanās panāktu atbilstīgu un abpusēji apmierinošu risinājumu par iepriekšējas pasažieru informācijas (IPI) pārsūtīšanu no Eiropas Savienības uz Amerikas Savienotajām Valstīm,
   ATZĪMĒJOT, ka ES, pamatojoties uz šo nolīgumu, apstiprina, ka tā nekavēs PDR datu pārsūtīšanu starp Kanādu un Amerikas Savienotajām Valstīm un ka tādu pašu principu piemēros jebkurā līdzīgā nolīgumā par PDR datu apstrādi un pārsūtīšanu,
   IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.

               (1)

               Paļaujoties uz to, ka IDD arī turpmāk īstenos iepriekšminētās Saistības, interpretējot tās atbilstīgi turpmākiem notikumiem, Eiropas Savienība nodrošina, ka gaisa pārvadātāji, kas veic pasažieru lidojumus starptautiskos gaisa pārvadājumos uz Amerikas Savienotajām Valstīm vai no tām, veic savās rezervācijas sistēmās iekļauto PDR datu apstrādi saskaņā ar IDD prasībām.

               (2)

               Attiecīgi IDD elektroniski piekļūst PDR datiem, kas glabājas gaisa pārvadātāju rezervācijas sistēmās, kuras atrodas Eiropas Savienības dalībvalstu teritorijā, līdz laikam, kad ir izveidota piemērota sistēma, kas gaisa pārvadātājiem ļauj pārsūtīt šādus datus.

               (3)

               IDD apstrādā saņemtos PDR datus, un IDD attieksme pret datu subjektiem, uz kuriem attiecas šī apstrāde, ir saskaņā ar spēkā esošiem ASV tiesību aktiem un konstitucionālajām prasībām, bez prettiesiskas diskriminācijas, jo īpaši saistībā ar datu subjektu valstspiederību un dzīvesvietas valsti.

               (4)

               Šā nolīguma īstenošanu kopīgi un regulāri pārskata.

               (5)

               Ja lidsabiedrības pasažieru informācijas sistēmu ievieš Eiropas Savienībā vai vienā vai vairākās tās dalībvalstīs, kas pieprasa gaisa pārvadātājiem nodrošināt iestādēm pieeju to personu PDR datiem, kuru ceļojuma maršrutā ir iekļauts lidojums uz Eiropas Savienību vai no tās, tad IDD, cik vien tas ir izpildāms un tikai pamatojoties uz abpusējības principu, aktīvi veicina savā jurisdikcijā esošo lidsabiedrību sadarbību.

               (6)

               Šā nolīguma piemērošanai ir uzskatāms, ka IDD nodrošina pietiekamu aizsardzību Eiropas Savienības nosūtītiem PDR datiem par pasažieru lidojumiem starptautiskos gaisa pārvadājumos uz Amerikas Savienotajām Valstīm vai no tām.

               (7)

               Šis nolīgums stājas spēkā nākamā mēneša pirmajā dienā pēc dienas, kad Puses ir apmainījušās ar paziņojumiem, kuros norādīts, ka tās ir pabeigušas šim nolūkam vajadzīgās iekšējās procedūras. Šo nolīgumu provizoriski piemēro no parakstīšanas dienas. Abas Puses var apturēt vai lauzt šo nolīgumu jebkurā laikā, par to paziņojot ar diplomātisko kanālu starpniecību. Nolīguma darbības pārtraukšana stājas spēkā pēc trīsdesmit (30) dienām no dienas, kad paziņojums par to ir iesniegts otrai Pusei. Šā nolīguma darbības termiņš beidzas dienā, kad sāk piemērot jebkuru nolīgumu, ar ko aizstāj šo nolīgumu, bet noteikti ne vēlāk kā 2007. gada 31. jūlijā, ja vien nolīgumu nepagarina, Pusēm par to savstarpēji rakstiski vienojoties.

      Šā nolīguma mērķis nav paredzēt atkāpes no Amerikas Savienoto Valstu vai Eiropas Savienības un tās dalībvalstu tiesību aktiem vai paredzēt grozījumus tajos. Šis nolīgums nerada un nepiešķir nekādas tiesības vai labumu nevienai citai privātai vai publiskai personai vai vienībai.
      Šis nolīgums ir sagatavots divos oriģināleksemplāros angļu valodā. To sagatavo arī čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru valodā, un Puses apstiprina nolīguma redakcijas šajās valodās. Kad nolīguma redakcijas šajās valodās ir apstiprinātas, tās ir vienlīdz autentiskas.
      Luksemburgā, 2006. gada 16. oktobrī un Vašingtonā, 2006. gada 19. oktobrī

            Eiropas Savienības Vārdā

         E. TUOMIOJA
         Ārlietu ministrs
         Eiropas Savienības Padomes priekšsēdētājs

            Amerikas Savienoto Valstu Vārdā

         Ministrs Michael CHERTOFF
         Iekšējās drošības ministrija

      (1)  69. sēj., Nr. 131, 41543. lpp.


title: Padomes Lēmums 2010/638/KĀDP ( 2010. gada 25. oktobris ), par ierobežojošiem pasākumiem pret Gvinejas Republiku

text:
               26.10.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 280/10

         PADOMES LĒMUMS 2010/638/KĀDP
   (2010. gada 25. oktobris),
   par ierobežojošiem pasākumiem pret Gvinejas Republiku
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 29. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2009. gada 27. oktobrī pieņēma Kopējo nostāju 2009/788/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Gvinejas Republiku (1), reaģējot uz drošības spēku vardarbīgo vēršanos pret politiskās demonstrācijas dalībniekiem Konakri 2009. gada 28. septembrī.

               (2)

               Padome 2009. gada 22. decembrī pieņēma Lēmumu 2009/1003/KĀDP, ar ko groza Kopējo nostāju 2009/788/KĀDP (2), ar kuru paredz papildu ierobežojošus pasākumus.

               (3)

               Padome 2010. gada 29. martā pieņēma Kopējo nostāju 2010/186/KĀDP, ar ko groza Kopējo nostāju 2009/788/KĀDP (3).

               (4)

               Pamatojoties uz Kopējās nostājas 2009/788/KĀDP atkārtotu izskatīšanu, ierobežojošie pasākumi būtu jāpagarina līdz 2011. gada 27. oktobrim.

               (5)

               Savienības īstenošanas pasākumi ir izklāstīti Padomes Regulā (ES) Nr. 1284/2009 (2009. gada 22 decembris) par dažu ierobežojošu pasākumu noteikšanu attiecībā uz Gvinejas Republiku (4),

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   1.   Dalībvalstu valstspiederīgajiem vai no dalībvalstu teritorijas, vai izmantojot kuģus ar to karogu, vai to gaisa kuģus, ir aizliegts Gvinejas Republikai pārdot, piegādāt, nodot vai uz to eksportēt ieročus un ar tiem saistītus visdažādākos materiālus, tostarp ieročus un munīciju, militārus transportlīdzekļus un ekipējumu, pusmilitāru ekipējumu un visa iepriekšminētā rezerves daļas, kā arī ekipējumu, ko varētu izmantot iekšējām represijām, neatkarīgi no tā, vai to izcelsme ir dalībvalstu teritorijā, vai ārpus tās.
   2.   Aizliegts:

               a)

               tieši vai netieši jebkurai fiziskai vai juridiskai personai, vienībai vai struktūrai Gvinejas Republikā vai izmantošanai Gvinejas Republikā sniegt tehnisku palīdzību, starpnieka pakalpojumus vai citus pakalpojumus, kas saistīti ar 1. punktā minētajiem priekšmetiem vai ar šādu priekšmetu piegādi, ražošanu, tehnisko apkopi vai izmantošanu;

               b)

               tieši vai netieši jebkurai fiziskai vai juridiskai personai, vienībai vai struktūrai Gvinejas Republikā vai izmantošanai Gvinejas Republikā piešķirt finansējumu vai finanšu palīdzību saistībā ar 1. punktā minētajiem priekšmetiem, tostarp, jo īpaši, piešķīrumus, aizdevumus un eksporta kredītu apdrošināšanu jebkādai šādu priekšmetu pārdošanai, piegādei, nodošanai vai eksportēšanai vai ar tiem saistītai tehniskai palīdzībai, starpnieka pakalpojumiem vai citiem pakalpojumiem;

               c)

               apzināti un tīši piedalīties darbībās, kuru mērķis vai sekas ir apiet a) un b) apakšpunktā minētos aizliegumus.

         2. pants
   1.   Lēmuma 1. pantu nepiemēro:

               a)

               tāda militārā ekipējuma pārdošanai, piegādei, nodošanai vai eksportam, kas nav nāvējošs, vai ekipējuma, ko varētu izmantot iekšējām represijām, un kas paredzēts vienīgi humānām vai aizsardzības vajadzībām vai Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) un Eiropas Savienības iestāžu izveidošanas programmām, vai Savienības un ANO krīzes pārvarēšanas operācijām;

               b)

               lai pārdotu, piegādātu, nodotu vai eksportētu transportlīdzekļus, kas nav paredzēti militāriem mērķiem un kas ir izgatavoti no ballistiskas aizsardzības materiāliem, vai kuros ir uzstādīti šādi materiāli, nolūkā nodrošināt Gvinejas Republikā izvietotā Savienības un tās dalībvalstu personāla aizsardzību;

               c)

               finansējuma vai finanšu palīdzības sniegšanai saistībā ar šādu ekipējumu vai šādām programmām un operācijām;

               d)

               tehniskās palīdzības, starpnieku pakalpojumu un citu pakalpojumu sniegšanai, kas saistīti ar šādu ekipējumu vai šādām programmām un darbībām;

         ar nosacījumu, ka šādam eksportam un palīdzībai iepriekš piekritusi attiecīgā kompetentā iestāde.
   2.   Lēmuma 1. pants neattiecas uz aizsargapģērbu, tostarp bruņuvestēm un militārām aizsargķiverēm, ko ANO personāls, Savienības vai tās dalībvalstu personāls, informācijas līdzekļu pārstāvji, humānās palīdzības un attīstības darbinieki, kā arī ar to saistītais personāls uz laiku eksportē uz Gvinejas Republiku tikai personīgām vajadzībām.
   3. pants
   1.   Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai liegtu pielikumā minētajiem atsevišķiem Nacionālās demokrātijas un attīstības padomes (CNDD) locekļiem un ar tiem saistītām personām ieceļot to teritorijā vai šķērsot to.
   2.   Panta 1. punkts neliek dalībvalstij aizliegt tās valstspiederīgajiem ieceļot tās teritorijā.
   3.   Panta 1. punktu nepiemēro gadījumos, ja dalībvalstij jāievēro starptautisko tiesību aktu saistības, proti:

               a)

               tā ir starptautiskas starpvaldību organizācijas uzņēmējvalsts;

               b)

               tā ir ANO sasauktas vai tās aizgādībā rīkotas starptautiskas konferences uzņēmējvalsts;

               c)

               to saista daudzpusējs nolīgums, ar ko piešķir privilēģijas un imunitāti; vai

               d)

               to saista 1929. gada Izlīguma Līgums (Laterāna Pakts), ko noslēdza Svētais Krēsls (Vatikāna Pilsētvalsts) un Itālija.

         4.   Uzskata, ka šā panta 3. punktu piemēro arī gadījumos, ja dalībvalsts ir Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas (EDSO) uzņēmējvalsts.
   5.   Padomi pienācīgi informē par visiem gadījumiem, kad dalībvalsts pieļauj izņēmumu saskaņā ar 3. vai 4. punktu.
   6.   Dalībvalstis var piešķirt izņēmumus pasākumiem, ko piemēro saskaņā ar 1. punktu, ja ceļošana ir attaisnojama steidzamu humānu iemeslu dēļ vai tāpēc, lai piedalītos starpvaldību sanāksmēs, tostarp tajās, kuras atbalsta Savienība vai kuras rīko dalībvalsts, kas ir EDSO prezidentvalsts, un kurās notiek politisks dialogs, kas tieši atbalsta demokrātiju, cilvēktiesības un tiesiskumu Gvinejas Republikā.
   7.   Dalībvalsts, kas vēlas pieļaut 6. punktā minētos izņēmumus, to rakstiski paziņo Padomei. Izņēmumu uzskata par piešķirtu, izņemot, ja viens vai vairāki Padomes locekļi rakstiski iebilst pret šādu rīcību divu darba dienu laikā no brīža, kad saņemts paziņojums par ierosināto izņēmumu. Ja viens vai vairāki Padomes locekļi iebilst, Padome ar kvalificētu balsu vairākumu tomēr var pieņemt lēmumu piešķirt ierosināto izņēmumu.
   8.   Gadījumos, ja saskaņā ar 3., 4., 6. un 7. punktu kāda dalībvalsts ļauj ieceļot tās teritorijā vai ceļot tai cauri pielikumā uzskaitītajām personām, atļauja aprobežojas tikai ar to mērķi, kādam tā piešķirta, un to var izmantot tikai personas, uz ko tā attiecas.
   4. pants
   1.   Iesaldē visus līdzekļus un saimnieciskos resursus, kas ir atsevišķu pielikumā minētu CNDD locekļu un ar tiem saistītu fizisku vai juridisku personu, vienību vai struktūru īpašumā, valdījumā vai turējumā.
   2.   Nekādi līdzekļi vai saimnieciskie resursi nav tieši vai netieši pieejami pielikumā minētajām fiziskām vai juridiskām personām, vienībām vai struktūrām, vai to interesēs.
   3.   Dalībvalsts kompetentā iestāde var atļaut dažu iesaldēto līdzekļu vai saimniecisko resursu atbrīvošanu vai arī darīt tos pieejamus ar tādiem nosacījumiem, kādus tā uzskata par atbilstīgiem, ja tā ir konstatējusi, ka attiecīgie līdzekļi vai saimnieciskie resursi ir:

               a)

               vajadzīgi, lai segtu pielikumā uzskaitīto personu un to atkarīgo ģimenes locekļu svarīgākās vajadzības, tostarp maksājumus par pārtikas produktiem, īri vai hipotēku, zālēm un ārstniecisko palīdzību, nodokļu, apdrošināšanas prēmiju un komunālo pakalpojumu maksājumus;

               b)

               paredzēti vienīgi atbilstīgu honorāru samaksai un atlīdzībai par izdevumiem saistībā ar juridiskiem pakalpojumiem;

               c)

               paredzēti vienīgi komisijas maksai vai apkalpošanas maksai par iesaldēto līdzekļu vai saimniecisko resursu parastu turēšanu vai glabāšanu; vai

               d)

               vajadzīgi ārkārtas izdevumiem, ar noteikumu, ka kompetentā iestāde citu dalībvalstu kompetentajai iestādei un Komisijai vismaz divas nedēļas pirms atļaujas piešķiršanas ir sniegusi pamatojumu, kāpēc tā uzskata, ka īpaša atļauja būtu jāpiešķir.

         Dalībvalsts informē pārējās dalībvalstis un Komisiju par jebkuru atļauju, ko tā piešķir saskaņā ar šo punktu.
   4.   Atkāpjoties no 1. punkta, dalībvalstu kompetentās iestādes var atļaut atsevišķu iesaldētu līdzekļu vai saimniecisko resursu atbrīvošanu, ja ir ievēroti šādi nosacījumi:

               a)

               uz līdzekļiem vai saimnieciskajiem resursiem attiecas tiesisks, administratīvs vai arbitrāžas apgrūtinājums, kas noteikts pirms dienas, kad 4. panta 1. punktā minētā juridiskā vai fiziskā persona, vienība vai struktūra tika iekļauta pielikumā, vai tiesisks, administratīvs vai arbitrāžas spriedums, kas pasludināts pirms minētā datuma;

               b)

               līdzekļus vai saimnieciskos resursus izmantos vienīgi, lai izpildītu prasījumus, kas izriet no šāda apgrūtinājuma vai ko atzīst par spēkā esošiem ar attiecīgo tiesas spriedumu, ievērojot ierobežojumus, kas noteikti piemērojamajos tiesību aktos, kuri reglamentē šādu prasījumu iesniedzēju tiesības;

               c)

               apgrūtinājums vai spriedums nav pieņemts kādas pielikumā minētas fiziskās vai juridiskās personas, vienības vai struktūras interesēs; un

               d)

               apgrūtinājuma vai tiesas sprieduma atzīšana nav pretrunā attiecīgās dalībvalsts sabiedriskajai kārtībai.

         Dalībvalsts informē pārējās dalībvalstis un Komisiju par jebkuru atļauju, kas piešķirta saskaņā ar šo punktu.
   5.   Šā panta 2. punktu nepiemēro šādām darbībām ar iesaldēto kontu:

               a)

               procentiem vai citiem ieņēmumiem no šiem kontiem; vai

               b)

               maksājumiem, kuri paredzēti līgumos, nolīgumos vai saistībās, kas noslēgtas vai radušās pirms dienas, kad uz minētajiem kontiem attiecināja Kopējo nostāju 2009/788/KĀDP,

         ar noteikumu, ka visiem šādiem procentiem, citiem ienākumiem un maksājumiem turpina piemērot 1. punktu.
   5. pants
   1.   Padome, lemjot pēc kādas dalībvalsts vai Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikuma, pieņem grozījumus pielikumā ietvertajos sarakstos, kā to prasa politiskās situācijas attīstība Gvinejas Republikā.
   2.   Padome savu lēmumu, tostarp pamatojumu iekļaušanai sarakstā, paziņo attiecīgajai personai tieši, ja adrese ir zināma, vai publicējot paziņojumu, dodot šai personai iespēju paust savus apsvērumus.
   3.   Ja ir iesniegti apsvērumi vai ja ir iesniegti jauni, būtiski pierādījumi, Padome pārskata savu lēmumu un par to informē šo personu.
   6. pants
   Lai iepriekš minēto pasākumu ietekme būtu pēc iespējas lielāka, ES aicina trešās valstis pieņemt šajā lēmumā ietvertajiem pasākumiem līdzīgus ierobežojošus pasākumus.
   7. pants
   Ar šo tiek atcelta Kopējā nostāja 2009/788/KĀDP.
   8. pants
   1.   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
   2.   Šo lēmumu piemēro līdz 2011. gada 27. oktobrim. To pastāvīgi pārskata. To atjaunina vai vajadzības gadījumā groza, ja Padome uzskata, ka tā mērķi nav sasniegti.

      Luksemburgā, 2010. gada 25. oktobrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         C. ASHTON

      (1)  OV L 281, 28.10.2009., 7. lpp.

      (2)  OV L 346, 23.12.2009., 51. lpp.

      (3)  OV L 83, 30.3.2010., 23. lpp.

      (4)  OV L 346, 23.12.2009., 26. lpp.

      PIELIKUMS

         Lēmuma 3. un 4. pantā minēto personu saraksts

                  Vārds, uzvārds (un iespējamie pseidonīmi)

                  Personas informācija (dzimšanas datums un vieta, pases/identitātes kartes numurs, … )

                  Iemesli

                  1.

                  Kapteinis Moussa Dadis CAMARA

                  dz. d.: 1.1.1964. vai 29.12.1968.
                  pases Nr.: R0001318

                     CNDD priekšsēdētājs

                  2.

                  Pulkvedis Mathurin BANGOURA

                  dz. d.: 15.11.1962.
                  pases Nr.: R0003491

                  Telekomunikāciju un jaunu informācijas tehnoloģiju ministrs

                  3.

                  Pulkvežleitnants Aboubacar Sidiki (arī Idi Amin) CAMARA

                  dz. d.: 22.10.1979.
                  pases Nr.: R0017873

                  Ministrs un CNDD pastāvīgais sekretārs (atvaļinājies no armijas 26.1.2009.)

                  4.

                  Majors Oumar BALDÉ

                  dz. d.: 26.12.1964.
                  pases Nr.: R0003076

                     CNDD loceklis

                  5.

                  Majors Mamadi (arī Mamady) MARA

                  dz. d.: 1.1.1954.
                  pases Nr.: R0001343

                     CNDD loceklis

                  6.

                  Majors Almamy CAMARA

                  dz. d.: 17.10.1975.
                  pases Nr.: R0023013

                     CNDD loceklis

                  7.

                  Pulkvežleitnants Mamadou Bhoye DIALLO

                  dz. d.: 1.1.1956.
                  pases Nr.: R0001855

                     CNDD loceklis

                  8.

                  Kapteinis Koulako BÉAVOGUI

                     CNDD loceklis

                  9.

                  Policijas pulkvežleitnants Kandia (arī Kandja) MARA

                  pases Nr.: R0178636

                     CNDD loceklis

                     Labé reģiona drošības vadītājs

                  10.

                  Pulkvedis Sékou MARA

                  dz. d.: 1957.

                     CNDD loceklis
                  Valsts policijas direktora vietnieks

                  11.

                     Morciré CAMARA kungs

                  dz. d.: 1.1.1949.
                  pases Nr.: R0003216

                     CNDD loceklis

                  12.

                     Alpha Yaya DIALLO kungs

                     CNDD loceklis
                  Valsts muitas direktors

                  13.

                  Pulkvedis Mamadou Korka DIALLO

                  dz. d.: 19.2.1962.

                  Tirdzniecības, rūpniecības un MVU lietu ministrs

                  14.

                  Pulkvedis Fodeba TOURÉ

                  dz. d.: 7.6.1961.
                  pases Nr.: R0003417/R0002132

                     Kindia gubernators (bijušais jaunatnes lietu ministrs, demisionējis kā ministrs 7.5.2009.)

                  15.

                  Majors Cheick Sékou (arī Ahmed) Tidiane CAMARA

                  dz. d.: 12.5.1966.

                     CNDD loceklis

                  16.

                  Pulkvedis Sékou (arī Sékouba) SAKO

                     CNDD loceklis

                  17.

                  Leitnants Jean-Claude PIVI (arī Coplan)

                  dz. d.: 1.1.1960.

                     CNDD loceklis
                  ministrs, atbildīgs par prezidenta drošību

                  18.

                  Kapteinis Saa Alphonse TOURÉ

                  dz. d.: 3.6.1970.

                     CNDD loceklis

                  19.

                  Pulkvedis Moussa KEITA

                  dz. d.: 1.1.1966.

                     CNDD loceklis
                  ministrs, CNDD pastāvīgais sekretārs, atbildīgs par attiecībām ar republikas iestādēm

                  20.

                  Pulkvežleitnants Aïdor (arī Aëdor) BAH

                     CNDD loceklis

                  21.

                  Majors Bamou LAMA

                     CNDD loceklis

                  22.

                  Mohamed Lamine KABA

                     CNDD loceklis

                  23.

                  Kapteinis Daman (arī Dama) CONDÉ

                     CNDD loceklis

                  24.

                  Majors Aboubacar Amadou DOUMBOUYA

                     CNDD loceklis

                  25.

                  Majors Moussa Tiégboro CAMARA

                  dz. d.: 1.1.1968.
                  pases Nr.: 7190

                     CNDD loceklis
                  Prezidenta ministrs, atbildīgs par narkotiku un liela apmēra bandītisma apkarošanas speciālajiem dienestiem

                  26.

                  Kapteinis Issa CAMARA

                  dz. d.: 1954.

                     CNDD loceklis

                     Mamou gubernators

                  27.

                  Pulkvedis Dr. Abdoulaye Chérif DIABY

                  dz. d.: 26.2.1957.
                  pases Nr.: 13683

                     CNDD loceklis
                  Sabiedrības veselības un higiēnas ministrs

                  28.

                     Mamady CONDÉ kungs

                  dz. d.: 28.11.1952.
                  pases Nr.: R0003212

                     CNDD loceklis

                  29.

                  Apakšleitnants Cheikh Ahmed TOURÉ

                     CNDD loceklis

                  30.

                  Pulkvežleitnants Aboubacar Biro CONDÉ

                  dz. d.: 15.10.1962.
                  pases Nr.: 2443/R0004700

                     CNDD loceklis

                  31.

                     Bouna KEITA kungs

                     CNDD loceklis

                  32.

                     Idrissa CHERIF kungs

                  dz. d.: 13.11.1967.
                  pases Nr.: R0105758

                  Prezidenta un aizsardzības ministra ministrs, atbildīgs par saziņu

                  33.

                     Mamoudou (arī Mamadou) CONDÉ kungs

                  dz. d.: 9.12.1960.
                  pases Nr.: R0020803

                  Misiju, stratēģijas jautājumu un ilgtspējīgas attīstības valsts sekretārs

                  34.

                  Leitnants Aboubacar Chérif (arī Toumba) DIAKITÉ

                  Prezidenta adjutants

                  35.

                     Ibrahima Khalil DIAWARA kungs

                  dz. d.: 1.1.1976.
                  pases Nr.: R0000968

                     Aboubacar Chérif “Toumba” Diakité īpašais padomnieks

                  36.

                  Apakšleitnants Marcel KOIVOGUI

                     Aboubacar Chérif “Toumba” Diakité vietnieks

                  37.

                     Papa Koly KOUROUMA kungs

                  dz. d.: 3.11.1962.
                  pases Nr.: R11914/R001534

                  Vides un ilgtspējīgas attīstības ministrs

                  38.

                  Majors Nouhou THIAM

                  dz. d.: 1960.
                  pases Nr.: 5180

                  Bruņoto spēku ģenerālinspektors,

                     CNDD runasvīrs

                  39.

                  Policijas kapteinis Théodore (arī Siba) KOUROUMA

                  dz. d.: 13.5.1971.
                  dienesta pases Nr.: R0001204

                  Prezidenta biroja atašejs

                  40.

                  Kapteinis Mamadou SANDÉ

                  dz. d.: 12.12.1969.
                  pases Nr.: R0003465

                  Prezidenta ministrs, atbildīgs par ekonomiku un finansēm

                  41.

                     Alhassane (arī Al-Hassane) Siba ONIPOGUI kungs

                  dz. d.: 31.12.1961.
                  pases Nr.: 5938/R00003488

                  Prezidenta ministrs, atbildīgs par valsts kontroli

                  42.

                     Joseph KANDUNO kungs

                  Revīziju, pārskatāmības un labas pārvaldības ministrs

                  43.

                     Fodéba (arī Isto) KÉIRA kungs

                  dz. d.: 4.6.1961.
                  pases Nr.: R0001767

                  Jaunatnes, sporta un jauniešu nodarbinātības veicināšanas ministrs

                  44.

                  Pulkvedis Siba LOHALAMOU

                  dz. d.: 1.8.1962.
                  pases Nr.: R0001376

                  Tieslietu ministrs, zīmogu glabātājs

                  45.

                  Dr. Frédéric KOLIÉ

                  dz. d.: 1.1.1960.
                  pases Nr.: R0001714

                  Reģionālās pārvaldes un politisko lietu ministrs

                  46.

                     Alexandre Cécé LOUA kungs

                  dz. d.: 1.1.1956.
                  pases Nr.: R0001757 /
                  Diplomātiskās pases Nr.: R 0000027

                  Ārlietu un ārvalstīs dzīvojošo gvinejiešu lietu ministrs

                  47.

                     Mamoudou (arī Mahmoud) THIAM kungs

                  dz. d.: 4.10.1968.
                  pases Nr.: R0001758

                  Šahtu un enerģētikas ministrs

                  48.

                     Boubacar BARRY kungs

                  dz. d.: 28.5.1964.
                  pases Nr.: R0003408

                  Prezidenta valsts ministrs, atbildīgs par būvniecību, reģionālo attīstību un publisko būvniecības mantojumu

                  49.

                     Demba FADIGA kungs

                  dz. d.: 1.1.1952.
                  pases Nr., uzturēšanās atļaujas Nr.:

                     CNDD loceklis
                  ārkārtējais un pilnvarotais vēstnieks, atbildīgais par CNDD un valdības attiecībām

                  50.

                     Mohamed DIOP kungs

                  dz. d.: 1.1.1963.
                  pases Nr.: R0001798

                     CNDD loceklis
                  Konkari gubernators

                  51.

                  Seržants Mohamed (arī Tigre) CAMARA

                  Drošības spēku loceklis prezidenta gvardes bāzē “Koundara”

                  52.

                     Habib HANN kungs

                  dz. d.: 15.12.1950.
                  pases Nr.: 341442

                  Valsts stratēģisko sektoru revīzijas un uzraudzības komiteja

                  53.

                     Ousmane KABA kungs

                  Valsts stratēģisko sektoru revīzijas un uzraudzības komiteja

                  54.

                     Alfred MATHOS kungs

                  Valsts stratēģisko sektoru revīzijas un uzraudzības komiteja

                  55.

                  Kapteinis Mandiou DIOUBATÉ

                  dz. d.: 1.1.1960.
                  pases Nr.: R0003622

                  Prezidenta preses biroja vadītājs,

                     CNDD runasvīrs

                  56.

                     Cheik Sydia DIABATÉ kungs

                  dz. d.: 23.4.1968.
                  pases Nr.: R0004490

                  Bruņoto spēku loceklis,
                  Aizsardzības ministrijas izlūkošanas un izmeklēšanas dienestu vadītājs

                  57.

                     Ibrahima Ahmed BARRY kungs

                  dz. d.: 11.11.1961.
                  pases Nr.: R0048243

                  Gvinejas radio un televīzijas ģenerāldirektors

                  58.

                     Alhassane BARRY kungs

                  dz. d.: 15.11.1962.
                  pases Nr.: R0003484

                  Centrālās bankas pārvaldnieks

                  59.

                     Roda Namatala FAWAZ kungs

                  dz. d.: 6.7.1947.
                  pases Nr.: R0001977

                  Ar CNDD saistīts uzņēmējs, kas CNDD sniedzis finansiālu atbalstu

                  60.

                     Dioulde DIALLO kungs

                  Ar CNDD saistīts uzņēmējs, kas CNDD sniedzis finansiālu atbalstu

                  61.

                     Kerfalla CAMARA KPC kungs

                     Guicopress izpilddirektors
                  Ar CNDD saistīts uzņēmējs, kas CNDD sniedzis finansiālu atbalstu

                  62.

                  Dr. Moustapha ZABATT

                  dz. d.: 6.2.1965.

                  Prezidenta ārsts un personīgais padomnieks

                  63.

                     Aly MANET kungs

                  Kustība “Dadis Doit Rester”

                  64.

                     Louis M'bemba SOUMAH kungs

                  Darba, pārvaldes reformas un civildienesta ministrs

                  65.

                     Cheik Fantamady CONDÉ kungs

                  Informācijas un kultūras ministrs

                  66.

                  Pulkvedis Boureima CONDÉ

                  Lauksaimniecības un lopkopības ministrs

                  67.

                     Mariame SYLLA kungs

                  Decentralizācijas un vietējās attīstības ministre


title: Padomes Lēmums ( 2010. gada 29. marts ), ar ko un aizvieto Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra valdes locekļus

text:
               11.5.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 122/2

         PADOMES LĒMUMS
   (2010. gada 29. marts),
   ar ko un aizvieto Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra valdes locekļus
   2010/C 122/02
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Padomes Regulu (EEK) Nr. 337/75 (1975. gada 10. februāris), ar ko izveido Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centru, un jo īpaši tās 4. pantu (1),
   ņemot vērā Spānijas valdības izvirzītās kandidatūras,
   tā kā:

               (1)

               Ar 2009. gada 14. septembra lēmumu (2) Padome iecēla Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra valdes locekļus uz laikposmu no 2009. gada 18. septembra līdz 2012. gada 17. septembrim.

               (2)

               Centra valdē ir atbrīvojusies locekļa vieta valdības pārstāvju kategorijā, Francisco Javier ALFAYA HURTADO kungam atkāpjoties no amata.

               (3)

               Minētā centra valdes locekli no Spānijas vajadzētu iecelt uz atlikušo pilnvaru laiku, kas beidzas 2012. gada 17. septembrī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   Vienīgais pants
   Ar šo turpmāk minētā persona ir iecelta par Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra valdes locekli uz atlikušo pilnvaru laiku līdz 2012. gada 17. septembrim

      VALDĪBAS PĀRSTĀVIS

   SPĀNIJA: Adolfo HERNÁNDEZ GORDILLO kungs

      Briselē, 2010. gada 29. martā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         E. ESPINOSA

      (1)  OV L 39, 13.2.1975., 1. lpp.

      (2)  OV C 226, 19.9.2009., 2. lpp.


title: 2012/604/ES: Eiropas Parlamenta Lēmums ( 2012. gada 10. maijs ) par ARTEMIS kopuzņēmuma 2010. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu

text:
               17.10.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 286/306

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS
   (2012. gada 10. maijs)
   par ARTEMIS kopuzņēmuma 2010. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
   (2012/604/ES)
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā ARTEMIS kopuzņēmuma 2010. finanšu gada galīgos pārskatus,

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par ARTEMIS kopuzņēmuma 2010. finanšu gada pārskatiem, ar Kopuzņēmuma atbildēm (1),

               —

               ņemot vērā Padomes 2012. gada 21. februāra ieteikumu (06086/2012 – C7-0050/2012),

               —

               ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 185. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2007. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 74/2008, ar ko izveido ARTEMIS kopuzņēmumu, lai īstenotu kopīgu tehnoloģiju ierosmi iegulto datorsistēmu jomā (3), un jo īpaši tās 11. panta 4. punktu,

               —

               ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (4), un jo īpaši tās 94. pantu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A7-0109/2012),

               1.

               sniedz ARTEMIS kopuzņēmuma izpilddirektoram apstiprinājumu par Kopuzņēmuma 2010. finanšu gada budžeta izpildi;

               2.

               izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, nosūtīt kopuzņēmuma ARTEMIS izpilddirektoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Martin SCHULZ

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV C 368, 16.12.2011., 1. lpp.

      (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (3)  OV L 30, 4.2.2008., 52. lpp.

      (4)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.
    ---documentbreak---

               17.10.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 286/307

         EIROPAS PARLAMENTA REZOLŪCIJA
   (2012. gada 10. maijs)
   ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no lēmuma par ARTEMIS kopuzņēmuma 2010. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā ARTEMIS kopuzņēmuma 2010. finanšu gada galīgos pārskatus,

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par ARTEMIS kopuzņēmuma 2010. finanšu gada pārskatiem, ar Kopuzņēmuma atbildēm (1),

               —

               ņemot vērā Padomes 2012. gada 21. februāra ieteikumu (06086/2012 – C7-0050/2012),

               —

               ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 185. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2007. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 74/2008, ar ko izveido ARTEMIS kopuzņēmumu, lai īstenotu kopīgu tehnoloģiju ierosmi iegulto datorsistēmu jomā (3), un jo īpaši tās 11. panta 4. punktu,

               —

               ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (4), un jo īpaši tās 94. pantu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A7-0109/2012),

               A.

               tā kā 2007. gada decembrī uz 10 gadiem tika izveidots ARTEMIS kopuzņēmums ar mērķi sagatavot un īstenot pētniecības programmu, lai izstrādātu iegulto datorsistēmu pamattehnoloģijas dažādās lietojumu jomās, stiprinot Eiropas konkurētspēju un ilgtspējīgu attīstību un veicinot jaunu tirgu rašanos un jaunus lietojumu veidus sabiedrībā;

               B.

               tā kā Kopuzņēmums sāka patstāvīgi darboties 2009. gada oktobrī;

               C.

               tā kā Revīzijas palāta ir norādījusi, ka tā ir guvusi pamatotu pārliecību par to, ka gada pārskati par 2010. finanšu gadu ir ticami un ka pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi;

               D.

               tā kā Savienības maksimālā iemaksa Kopuzņēmumā tā 10 gadu darbības laikposmā ir EUR 420 000 000, kas jāmaksā no Septītās pētniecības pamatprogrammas budžeta;

               E.

               tā kā Kopuzņēmuma budžets 2010. finanšu gadam bija EUR 38 500 000,

      Budžeta un finanšu pārvaldība

               1.

               ar bažām norāda, ka līdz iepriekšējā gada beigām Kopuzņēmuma budžets 2010. finanšu gadam nebija pieņemts; ņem vērā Kopuzņēmuma atbildi, ka 2010. gada budžets tika pieņemts 2011. gada janvārī sakarā ar to, ka darbību daļa budžetā ir atkarīga no dalībvalstu saistībām un ka vairums dalībvalstu saistību apjomu var noteikt tikai pēc valsts budžeta pieņemšanas; aicina Kopuzņēmumu un finansētājas dalībvalstis panākt vienošanos par grafiku un praktisko kārtību to attiecīgo saistību noteikšanai, lai Kopuzņēmuma budžetu varētu pieņemt savlaicīgi, un informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par šo jautājumu;

               2.

               pauž bažas par to, ka Kopuzņēmuma 2010. gada budžeta struktūra un izklāsts neatbilda Kopuzņēmuma finanšu noteikumu normām; no Kopuzņēmuma sniegtās informācijas saprot, ka attiecībā uz 2011. gada budžetu attiecīgā struktūra un izklāsts ir pielāgoti; aicina Revīzijas palātu budžeta izpildes apstiprinātājiestādei apliecināt, ka Kopuzņēmuma budžeta struktūra un izklāsts tagad pilnībā atbilst tā finanšu noteikumiem;

               3.

               iepazīstoties ar Kopuzņēmuma 2010. gada darbības pārskatu, konstatē, ka Kopuzņēmuma īstenotās saistību apropriācijas pamatdarbības izdevumiem bija EUR 36 000 000; pieņem zināšanai, ka attiecībā uz administratīvajiem izdevumiem Kopuzņēmums un Komisija vienojās par šādu sadalījumu:

                           —

                           Kopuzņēmums un ARTEMISIA: EUR 1 000 000,

                           —

                           Komisija: EUR 1 500 000;

                     tomēr norāda, ka attiecībā uz administratīvajiem izdevumiem Kopuzņēmumam bija vajadzīgi EUR 1 900 000 un ka tādējādi Komisijas iemaksa bija tikai EUR 935 315,91;

               4.

               secina, ka Kopuzņēmuma galīgajā budžetā maksājumu apropriācijās bija iekļauti EUR 27 000 000; iepazīstoties ar galīgajiem gada pārskatiem, konstatē, ka saistības uzņēmās par 99,9 % no apropriācijām, bet pauž nožēlu par to, ka izlietojuma līmenis sasniedza tikai 37,78 %;

               5.

               pauž bažas par Kopuzņēmuma budžeta un turklāt arī pakārtoto pasākumu zemo izpildes līmeni; uzsver, ka noguldījumi bankā 2010. gada beigās bija EUR 16 600 000, t. i., 60 % no pieejamajām maksājumu apropriācijām;

      Iekšējās kontroles sistēmas

               6.

               aicina Kopuzņēmumu pilnībā piemērot tā iekšējos kontroles mehānismus un finanšu informācijas sistēmas, jo īpaši attiecībā uz izmaksu deklarāciju kārtējām pārbaudēm, valsts iestāžu sagatavoto apliecinājumu ticamību un ex post revīzijas stratēģiju;

               7.

               pauž bažas par to, ka attiecībā uz ex ante pārbaudēm Kopuzņēmums pilnībā paļaujas uz valsts iestāžu sagatavotajiem apliecinājumiem un neveic citas pārbaudes, lai nodrošinātu līdzekļu saņēmēju deklarēto izmaksu likumību un pareizību; mudina Kopuzņēmumu izveidot ex ante pārbaudes mehānismu, lai novērstu kļūdas un/vai krāpšanos deklarētajos izdevumos;

               8.

               secina, ka projektu izmaksu deklarāciju ex post revīzija ir pilnībā deleģēta dalībvalstīm; tādēļ uzskata, ka Kopuzņēmumam būs sarežģīti nodrošināt tā locekļu finanšu interešu pienācīgu aizsardzību un pakārtoto darījumu likumību un pareizību; aicina Kopuzņēmumu pārskatīt ex post izmaksu revīzijas stratēģiju un informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par mehānismu, kas ir ieviests, lai nodrošinātu atbilsmi tā izveides Regulas (EK) Nr. 74/2008 12. pantam;

               9.

               atzīmē Revīzijas palātas konstatējumu, ka Kopuzņēmumā tiek īstenota tā lielumam un uzdevumam atbilstoša IT pārvaldība un prakse; tomēr uzsver, ka stratēģiskās IT plānošanas un uzraudzības ciklā, drošības politikas un noteikumu jomā, IT riska pārvaldībā un darbības nepārtrauktības plāna un negadījuma seku novēršanas plāna jomā ir trūkumi; aicina Kopuzņēmumu labot šo situāciju un iesniegt budžeta izpildes apstiprinātājiestādei ziņojumu par pašreizējo stāvokli šajā jautājumā;

               10.

               pieņem zināšanai, ka Kopuzņēmuma kredītrīkotājs ir apstiprinājis finanšu un grāmatvedības sistēmas (ABAC un SAP); tomēr norāda, ka nebija apstiprināti pakārtotie uzņēmējdarbības procesi, jo īpaši process, kurā tiek gūta finanšu informācija par valsts iestāžu iesniegto izmaksu deklarāciju apstiprināšanu un attiecīgo maksājumu veikšanu; prasa Kopuzņēmumam informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par situāciju pakārtoto uzņēmējdarbības procesu apstiprināšanas jomā;

      Iekšējā revīzija

               11.

               pieņem zināšanai, ka Kopuzņēmuma finanšu noteikumi vēl nav grozīti, lai iekļautu noteikumu, kas attiecas uz Komisijas iekšējā revidenta pilnvarām attiecībā uz vispārējo budžetu kopumā;

               12.

               tomēr norāda, ka Komisija un Kopuzņēmums ir veikuši pasākumus ar mērķi skaidri definēt Komisijas Iekšējās revīzijas dienesta un Kopuzņēmuma iekšējās revīzijas darbinieku attiecīgos uzdevumus;

      Uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus un sarunas par projektiem

               13.

               iepazīstoties ar gada darbības pārskatu, pieņem zināšanai, ka Kopuzņēmuma 2010. gada uzaicinājumu publicēja 2010. gada 26. februārī un ka pētniecības projektiem minētā uzaicinājuma projektu izklāsta posmā tika iesniegti 73 priekšlikumi, no kuriem 72 atbilda atbilstības kritērijiem; secina, ka 11 izvēlētie priekšlikumi ir par summu no EUR 45 000 000 līdz EUR 3 400 000 un no tiem četri projekti ir par summu EUR 15 000 000 apmērā vai vairāk, kas atbilst 66 % kopējo ieguldījumu; tomēr norāda, ka no sākotnēji 11 projektiem, kurus izpilddirektors bija pilnvarots apspriest, viens bija jāuzskata par nerealizējamu, tādējādi kopumā sekmīgi tika apspriesti 10 projekti;

               14.

               pieņem zināšanai, ka attiecībā uz 2010. gada uzaicinājumu tika ieviests jēdziens “gatavības rādītājs”; saprot, ka instruments, kas paredzēts papildu analīzes veikšanai, tika izmantots projektu izklāsta posmā, lai novērtētu projektu izklāstu subjektīvo kvalitāti un lai noteiktu projekta gatavības līmeni saistībā ar ARTEMIS kopienas darba programmu;

               15.

               iepazīstoties ar gada darbības pārskatu, secina, ka sakarā ar dažām prioritāšu izmaiņām Komisijas dienestos, kas ir atbildīgi par 7. pamatprogrammas IT rīku pārvaldību, attiecībā uz pētniecības un izstrādes projektu apspriešanu un sākšanu dažos gadījumos tika konstatēta kavēšanās saistībā ar “sagatavošanas vides” nodrošināšanu Kopuzņēmuma sarunām par līgumu slēgšanu; iepazīstoties ar Kopuzņēmuma sniegto informāciju, pieņem zināšanai, ka tehniskie kavējumi tiek kontrolēti un ka līdz 2011. gada janvāra vidum bija paredzēts nodrošināt pilnībā funkcionējošu sagatavošanas vidi; tomēr norāda – lai novērstu turpmāku kavēšanos Kopuzņēmuma sarunās par līgumu noslēgšanu, ja IT rīki vēl nebūs gatavi lietošanai, kā problēmu mazinošs pasākums ir pieejams rezerves risinājums, kas balstīts uz manuālu apstrādi un kas ļautu visas sarunas slēgt līdz 2011. gada pirmajam ceturksnim (pieņemot, ka valstu līgumi ir parakstīti);

               16.

               iepazīstoties ar gada darbības pārskatu, secina, ka 2010. gada beigās Kopuzņēmums bija parakstījis dotāciju nolīgumus par 13 projektiem, kas iesniegti saistībā ar 2009. gada uzaicinājumu, un ka visi projekti tika uzsākti;

               17.

               pozitīvi vērtē to, ka Kopuzņēmums uzraudzīja un pārskatīja saistībā ar 2008. gada uzaicinājumu iesniegtos projektus; tomēr secina, ka projektu rezultātu novērtējumā bieži trūkst sīkākas informācijas, lai novērtētu to izpildi; jo īpaši norāda, ka projektu CHARTER, eDIANA, SYSMODEL, iLAND, INDEXYS, CHESS un CESAR rezultāti tika novērtēti tikai kā pozitīvi; aicina Kopuzņēmumu turpmākajai projektu uzraudzībai un pārskatīšanai izstrādāt un īstenot precīzākus darbības rādītājus;

      Darbības rezultāti

               18.

               iepazīstoties ar gada darbības pārskatu, secina, ka 2010. gada 16. decembrī tika pieņemts Komisijas ziņojums par kopīgo tehnoloģiju ierosmju ARTEMIS un ENIAC pirmo starpposma novērtējumu;

               19.

               uzsver, ka starpposma novērtējumā Kopuzņēmumam tika noformulēti trīs ieteikumi:

                           —

                           lai atrisinātu tā saukto parazītisma problēmu, Kopuzņēmumam būtu jāizveido sistēma, saskaņā ar kuru ikviena puse, kas neietilpst Kopuzņēmumā, maksā procentuālu daļu no tās ieguldījuma Savienībā kā maksu Kopuzņēmuma izmaksu segšanai,

                           —

                           novērtēšanas un atlases process būtu jāmaina, lai uzlabotu atbalstīto projektu portfeļa atbilsmi programmas stratēģiskajiem Eiropas mērķiem,

                           —

                           dalībvalstīm un rūpniecības asociācijām būtu jāstrādā kopīgi, lai izveidotu tādas procedūras, kuras ļautu sākumposmā sniegt iespējamiem piedāvātājiem konstruktīvu atsauksmi par viņu izredzēm saņemt atbalstu;

                     prasa Kopuzņēmumam informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par pasākumiem, kas ieviesti, ņemot vērā pirmā starpposma novērtējuma rezultātus;

               20.

               pieņem zināšanai Komisijas priekšlikumu izveidot īpašo programmu, ar kuru īsteno pētniecības un inovācijas pamatprogrammu 2014.–2020. gadam “Apvārsnis 2020”, kurā Komisija izskata iespēju apvienot kopuzņēmumus ARTEMIS un ENIAC vienotā iniciatīvā, kā arī iespēju nodibināt jaunus kopuzņēmumus saistībā ar “Apvārsņa 2020” daļu “Sabiedrības problēmas”; aicina Komisiju informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par šo jautājumu;

      Uzņēmējvalsts nolīguma nenoslēgšana

               21.

               atgādina, ka Kopuzņēmumam būtu steidzami jānoslēdz nolīgums ar uzņēmējvalsti Beļģiju par biroja telpām, privilēģijām un imunitāti, kā arī par citu atbalstu, kas Beļģijai būtu jāsniedz Kopuzņēmumam saskaņā ar izveides Regulu (EK) Nr. 74/2008;

      Horizontāla rakstura konstatējumi par kopuzņēmumiem

               22.

               uzsver, ka saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 187. pantu Komisija līdz šim ir izveidojusi septiņus kopuzņēmumus; norāda, ka seši kopuzņēmumi (IMI, ARTEMIS, ENIAC, Clean Sky, FCH un ITER F4E) darbojas pētniecības jomā un tos pārrauga Komisijas Pētniecības un inovācijas ĢD un Informācijas sabiedrības un saziņas līdzekļu ĢD, savukārt viena kopuzņēmuma uzdevums ir izstrādāt jaunu gaisa satiksmes pārvaldības sistēmu (SESAR) transporta nozarē, un tā darbību uzrauga Mobilitātes un transporta ĢD;

               23.

               norāda, ka kopējie aptuvenie resursi, kas tiek uzskatīti par vajadzīgiem visiem kopuzņēmumiem visā to pastāvēšanas laikā, ir EUR 21 793 000 000;

               24.

               norāda, ka Savienības kopējā iemaksa, kas tiek uzskatīta par vajadzīgu visiem kopuzņēmumiem visā to pastāvēšanas laikā, ir EUR 11 489 000 000;

               25.

               norāda, ka 2010. finanšu gadā Savienības kopējā iemaksa kopuzņēmumu budžetā bija EUR 505 000 000;

               26.

               aicina Eiropas Komisiju budžeta izpildes apstiprinātājiestādei ik gadu sniegt konsolidētu informāciju par katra kopuzņēmuma kopējo ikgadējo finansējumu no Eiropas Savienības vispārējā budžeta, lai nodrošinātu pārredzamību un skaidrību par Savienības līdzekļu izlietojumu un atjaunotu Eiropas nodokļu maksātāju uzticību;

               27.

               atzinīgi vērtē ARTEMIS kopuzņēmuma iniciatīvu savā gada darbības pārskatā iekļaut informāciju par pašlaik īstenojamo projektu uzraudzību un pārbaudi; uzskata, ka tieši tāpat būtu jārīkojas arī citiem kopuzņēmumiem;

               28.

               atgādina, ka kopuzņēmumi darbojas kā publiskā un privātā sektora partnerība un ka tāpēc tajos mijiedarbojas gan publiskās, gan privātās intereses; uzskata, ka šādos apstākļos nedrīkst aizmirst par interešu konfliktu iespējamību un šī problēma ir pienācīgi jārisina; tādēļ aicina kopuzņēmumus informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par pārbaudes mehānismiem, kas pastāv to attiecīgajās struktūrās, lai nodrošinātu pienācīgu pārvaldību un interešu konfliktu novēršanu;

               29.

               norāda, ka kopuzņēmumi ir salīdzinoši mazas un ģeogrāfiski blīvi izvietotas struktūras, izņemot vienīgi Kopuzņēmumu ITER un kodolsintēzes enerģētikas attīstības vajadzībām; tādēļ uzskata, ka tiem vajadzētu izmantot ikvienu iespēju apvienot savus resursus;

               30.

               aicina Revīzijas palātu attiecīgajos ziņojumos par kopuzņēmumu 2011. finanšu gada pārskatiem sniegt budžeta izpildes apstiprinātājiestādei informāciju par to, kā ir ņemti vērā katram kopuzņēmumam sniegtie Revīzijas palātas komentāri;

               31.

               aicina Revīzijas palātu pieņemamā termiņā sniegt Eiropas Parlamentam īpašu ziņojumu par kopuzņēmumu izveides pievienoto vērtību Savienības pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu programmu efektīvai īstenošanai; turklāt norāda, ka šajā pašā ziņojumā būtu jāiekļauj novērtējums par kopuzņēmumu izveides efektivitāti.

      (1)  OV C 368, 16.12.2011., 1. lpp.

      (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (3)  OV L 30, 4.2.2008., 52. lpp.

      (4)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.


title: Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 472/2014/ES ( 2014. gada 16. aprīlis ) par Eiropas gadu attīstībai (2015)

text:
               9.5.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 136/1

         EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS Nr. 472/2014/ES
   (2014. gada 16. aprīlis)
   par Eiropas gadu attīstībai (2015)
   EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 209. pantu un 210. panta 2. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
   ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2013. gada 10. decembra atzinumu (1),
   saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),
   tā kā:

               (1)

               Attīstības sadarbības politikas primārais mērķis ir nabadzības samazināšana un ilgtermiņā – izskaušana, kā noteikts Līguma par Eiropas Savienību (LES) 21. pantā un Līguma par Eiropas Savienības darbību 208. pantā. Nabadzības apkarošana visā pasaulē palīdz arī veidot stabilāku, mierīgāku, pārtikušāku un taisnīgāku pasauli, atspoguļojot bagātāku un nabadzīgāku valstu savstarpējo atkarību.

               (2)

               Eiropas Parlamenta 2012. gada 23. oktobra rezolūcijā “Pārmaiņu programma – ES attīstības politikas nākotne” uzsvērts, ka attīstības sadarbība ietver arī cilvēku attīstības veicināšanu un cilvēku piepildījumu visos aspektos, ieskaitot kultūras dimensiju.

               (3)

               Savienība sniedz attīstības sadarbības palīdzību kopš 1957. gada un pašlaik ir lielākā oficiālās attīstības palīdzības līdzekļu devēja pasaulē.

               (4)

               Ar Lisabonas līgumu attīstības politika ir stingri nostiprināta Savienības ārējā darbībā, atbalstot Savienības ieinteresētību stabilā un pārtikušā pasaulē. Attīstības politika palīdz arī risināt citas globālas problēmas un dod ieguldījumu stratēģijā “Eiropa 2020”, kas izklāstīta Komisijas 2010. gada 3. marta paziņojumā “Eiropa 2020 – stratēģijai gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei”.

               (5)

               Savienībai ir bijusi vadošā loma attīstības jomas politikas saskaņotības koncepcijas formulēšanā un īstenošanā, un šīs koncepcijas mērķis ir stiprināt sinerģiju ar palīdzību nesaistītu politiku un attīstības mērķu starpā, lai nodrošinātu, ka Savienības politika atbalsta jaunattīstības valstu attīstības vajadzības vai vismaz nav pretrunā nabadzības izskaušanas mērķim.

               (6)

               Starptautiskā kopiena 2000. gadā apņēmās līdz 2015. gadam veikt konkrētus pasākumus, lai apkarotu nabadzību, pieņemot Tūkstošgades attīstības mērķus (TAM), kurus akceptējusi Savienība un dalībvalstis.

               (7)

               Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju, Eiropas Parlamenta un Komisijas kopīgajā paziņojumā par Eiropas Savienības attīstības politiku “Eiropas Konsenss” (3), kas joprojām ir visaptverošākais pamats Savienības attīstības sadarbībai, Savienība tiek aicināta stiprināt jauno dalībvalstu kā jauno līdzekļu devēju lomu.

               (8)

               Pasaulē pēdējos gados ir notikušas lielas pārmaiņas, tostarp ievērojamas pārmaiņas globālajā ekonomikas un politiskajā līdzsvarā. Pasaules arēnā ir parādījušies jauni dalībnieki, tostarp privātā sektora un citi nevalstiskā sektora dalībnieki. Lai gan attīstītās un jaunietekmes ekonomikas valstis rada lielāko daļu pasaules iekšzemes kopprodukta, pēdējās minētās tagad ir kļuvušas par pasaules izaugsmes galveno virzītājspēku, un tām jau ir ievērojama ietekme uz pasaules ekonomiku.

               (9)

               Pastāvīgs atbalsts sadarbībai attīstības jomā ir vitāli svarīgs strauji mainīgajā pasaulē. Aptuveni 1,3 miljardi cilvēku joprojām dzīvo galējā nabadzībā ienākumu trūkuma dēļ, un daudzu citu cilvēku attīstības vajadzības joprojām netiek apmierinātas. Nevienlīdzība valstīs ir palielinājusies lielākajā daļā pasaules. Dabas vide ir pakļauta arvien lielākam spiedienam, un klimata pārmaiņu ietekme īpaši smagi skar jaunattīstības valstis. Šīs problēmas ir globālas un savstarpēji saistītas, un tās ir jārisina, visām valstīm rīkojoties kopā.

               (10)

               Diskusijas par satvaru laikposmam pēc 2015. gada ir sākušās: pamatojoties uz Komisijas 2011. gada 13. oktobra paziņojumu “ES attīstības politikas ietekmes palielināšana: Pārmaiņu programma” un Padomes 2012. gada 14. maija secinājumiem par Pārmaiņu programmu, kā rezultātā Savienības attīstības politikā jau notikusi būtiska pārorientācija, Komisija ir paudusi savu viedokli 2013. gada 27. februāra paziņojumā “Cilvēka cienīgu dzīvi visiem – nabadzības izskaušana un ilgtspējīgas nākotnes nodrošināšana pasaulē” un Padome savos 2013. gada 25. jūnija secinājumos pieņēma “Visaptverošo programmu laikposmam pēc 2015. gada” ar mērķi novērst nepilnības pašreizējā attīstības satvarā un noteikt vienotu pieeju, kas apvieno nabadzības izskaušanu un ilgtspējas problēmas visaptverošā starptautiskā satvarā.

               (11)

               2015. gadam vajadzētu būt simboliskam un izšķirošam, jo tas ir pēdējais gads, lai sasniegtu kopīgi pieņemtos TAM, un tādējādi piedāvā vienreizēju iespēju izvērtēt starptautiskās saistības. 2015. gads būs arī gads, kurā jāpieņem nozīmīgi starptautiski lēmumi par attīstības satvaru, kam jāaizstāj TAM nākamajās desmitgadēs.

               (12)

               2015. gads ir piemērots gads, kura laikā nākt klajā ar Savienības attīstības politikas rezultātiem pēc to principu īstenošanas, kuri paredzēti Komisijas paziņojumā par Pārmaiņu programmu.

               (13)

               2015. gads būs arī gads, kad dalībvalstīs notiks svarīgi starptautiski pasākumi, piemēram, Milānā notiks pasaules izstāde “Paēdināt planētu: enerģija dzīvei”, kas būs īpaša iespēja apspriest globāla mēroga attīstības politiku un veikt plašas sabiedrības informēšanas darbības par ilgtspējīgu attīstību un ar to saistītiem jautājumiem.

               (14)

               Eiropas Parlaments rezolūcijā par Pārmaiņu programmu aicināja Komisiju pasludināt 2015. gadu par Eiropas gadu attīstībai, paužot cerību, ka tas pievērstu vairāk uzmanības attīstības sadarbībai.

               (15)

               Tāpēc 2015. gads būtu jāpasludina par Eiropas gadu attīstībai (“Eiropas gads”), lai sniegtu savlaicīgu iespēju uzlabot plašākas sabiedrības informētību par Savienības attīstības politikas pašreizējo virzienu. Ir nepieciešama informācija par to, kā uz āru vērsta Savienība var palīdzēt nodrošināt globālu ilgtspējību. Tas ietver informēšanu par globālo savstarpējo atkarību un par to, ka attīstība nenozīmē tikai palīdzību vien.

               (16)

               Savienības rīcības attīstības jomā sekmīgas ietekmes pamatā ir tas, cik lielā mērā tai ir plašs sabiedrības un politiskais atbalsts un cik lielā mērā tā apliecina publisko līdzekļu efektīvu un lietderīgu izmantošanu, lai sasniegtu attīstības rezultātus. Tāpēc Eiropas gadam būtu jādarbojas kā katalizatoram, lai uzlabotu informētību, tostarp ar publiskām politiskām debatēm un izglītību attīstības jomā, radītu stimulu un apmainītos ar paraugpraksi starp dalībvalstīm, vietējām un reģionālām iestādēm, pilsonisko sabiedrību, privāto sektoru, sociālajiem partneriem un starptautiskām struktūrām un organizācijām, kas nodarbojas ar attīstības jautājumiem. Tam būtu jāpalīdz koncentrēt politisko uzmanību un iesaistīt ikvienu ieinteresēto personu, lai virzītu uz priekšu un sekmētu turpmākas darbības un iniciatīvas gan Savienības, gan dalībvalstu līmenī sadarbībā ar attīstības palīdzības saņēmējiem un to pārstāvjiem.

               (17)

               Eiropas gadam būtu jāveicina izpratne par visiem dzimuma diskriminācijas veidiem, ar ko sastopas sievietes un meitenes dažādos reģionos, īpaši saistībā ar izglītības, darba un veselības aprūpes sistēmu pieejamību, kā arī piespiedu laulībām, seksuālo izmantošanu, dzimumorgānu kropļošanu un citām ļaunprātīgām darbībām.

               (18)

               Īpašais Eirobarometrs 392 “Solidaritāte visā pasaulē: eiropieši un attīstības palīdzība”, kas publicēts 2012. gada oktobrī, liecināja, ka 85 % Savienības iedzīvotāju atbalsta palīdzību cilvēkiem partnervalstīs. Kā norādīts minētajā ziņojumā – neraugoties uz pašreizējo ekonomikas stāvokli, vairāk nekā seši no desmit iedzīvotājiem uzskata, ka palīdzība cilvēkiem partnervalstīs būtu jāpalielina. Tajā pašā laikā minētais ziņojums nepārprotami liecināja, ka trūkst zināšanu par Savienības attīstības sadarbību, par ko nepieciešama labāka informēšana.

               (19)

               Lai Eiropas gads būtu efektīvs, būtisks priekšnoteikums ir efektīva koordinācija starp visiem partneriem, kas dod savu ieguldījumu Savienības, valstu, reģionālajā un vietējā līmenī. Vietējiem un reģionālajiem partneriem šajā gadījumā ir īpaša nozīme Savienības attīstības politikas veicināšanā.

               (20)

               Atšķirīgā valstu sociālekonomiskā un kultūras konteksta un sensitīvo jautājumu dēļ dažus Eiropas gada pasākumus vajadzētu decentralizēt, tos pārceļot valstu līmenī, saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (4) 58. pantu. Tomēr politikas prioritāšu noteikšana valsts līmenī būtu jākoordinē ar Komisiju, lai nodrošinātu atbilstību Eiropas gada stratēģiskajiem mērķiem. Ciešai Komisijas un dalībvalstu darbību koordinācijai ir primāra nozīme, lai radītu sinerģiju un nodrošinātu sekmīgu Eiropas gadu.

               (21)

               Papildus dalībvalstīm līdzdalībai pasākumos, ko finansē Eiropas gada satvarā, vajadzētu būt pieejamai arī kandidātvalstīm, kuras gūst labumu no pirmspievienošanās stratēģijas, saskaņā ar vispārējiem principiem un vispārējiem noteikumiem un nosacījumiem šo valstu dalībai Savienības programmās, kas izveidotas ar attiecīgiem pamatnolīgumiem un Asociācijas padomes lēmumiem. Būtu jāveicina koordinācija ar valstu pasākumiem, jo īpaši ar valstu programmām “Izglītības un izpratnes veicināšana attīstības jomā”. Iesaistes līmenim un veidam Eiropas gada norisēs būtu jāpaliek katras dalībvalsts ziņā.

               (22)

               Būtu jānodrošina konsekvence un papildināmība ar citiem Savienības tiesību aktiem un darbībām, jo īpaši ar Attīstības sadarbības instrumentu, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 233/2014 (5), tostarp programmu “Izglītības un izpratnes veicināšana attīstības jomā”, Eiropas Attīstības fondu, Eiropas kaimiņattiecību instrumentu, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 232/2014 (6), un citiem Savienības instrumentiem ārējās darbības finansēšanai, kad tas skar attīstības politiku.

               (23)

               Savienības finanšu intereses būtu jāaizsargā, piemērojot samērīgus pasākumus visā izdevumu ciklā, tostarp preventīvi novēršot, konstatējot un izmeklējot pārkāpumus, atgūstot zaudētus, nepamatoti izmaksātus vai nepareizi izmantotus līdzekļus un attiecīgā gadījumā izmantojot administratīvus un finansiālus sodus saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012.

               (24)

               Lai optimizētu Eiropas gadam paredzēto pasākumu efektivitāti un lietderību, ir svarīgi, lai 2014. gadā tiktu veikta virkne sagatavošanas darbību.

               (25)

               Komisija jau ir veikusi vairākus pasākumus, lai veicinātu attīstības politiku un informētu Savienības iedzīvotājus par tās sadarbību attīstības jomā. Minētie pasākumi būtu cik vien iespējams jāizmanto Eiropas gadam.

               (26)

               Galvenā atbildība par iedzīvotāju informētības palielināšanu attīstības jautājumos ir dalībvalstīm. Rīcība Savienības līmenī papildina valstu, reģionālā un vietējā līmenī veikto rīcību, kā uzsvērts politiskajā deklarācijā “Partnerība informācijas sniegšanai par Eiropu”, ko 2008. gada 22. oktobrī parakstīja Eiropas Parlaments, Padome un Komisija.

               (27)

               Ņemot vērā to, ka šā lēmuma mērķus nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, jo ir vajadzīgas daudzpusējas partnerības, transnacionāla informācijas apmaiņa un izpratnes veidošana un labas prakses izplatīšana visā Savienībā, bet drīzāk Eiropas gada mēroga dēļ minētos mērķus var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar LES 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu, šajā lēmumā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai,

         IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Priekšmets
   2015. gads tiek pasludināts par “Eiropas gadu attīstībai” (“Eiropas gads”).
   Eiropas gada moto ir “Mūsu pasaule, mūsu cieņa, mūsu nākotne”.
   2. pants
   Mērķi
   Eiropas gada mērķi ir:

               a)

               informēt Savienības iedzīvotājus par Savienības un dalībvalstu attīstības sadarbību, uzsverot rezultātus, ko Savienība, rīkojoties kopā ar dalībvalstīm, ir sasniegusi kā pasaules mēroga dalībnieks un ko tā turpinās īstenot saskaņā ar jaunākajām diskusijām par visaptverošu starptautisko satvaru laikposmam pēc 2015. gada;

               b)

               sekmēt Savienības iedzīvotāju un ieinteresēto personu tiešu iesaisti, analītisku domāšanu un aktīvu ieinteresētību attīstības sadarbībā, tostarp politikas formulēšanā un īstenošanā; un

               c)

               veicināt informētību par ieguvumiem no Savienības attīstības sadarbības ne tikai Savienības attīstības palīdzības saņēmējiem, bet arī Savienības iedzīvotājiem un panākt plašāku izpratni par attīstības jomas politikas saskaņotību, kā arī starp Eiropas un jaunattīstības valstu iedzīvotājiem veicināt kopīgas atbildības, solidaritātes un iespēju sajūtu mainīgajā un aizvien vairāk savstarpēji atkarīgajā pasaulē.

         3. pants
   Pasākumi
   1.   Pasākumi, ko veic, lai sasniegtu Eiropas gada mērķus, ietver šādus pasākumus, kurus var organizēt Savienības, valsts, reģionālā vai vietējā līmenī, kā izklāstīts pielikumā, un partnervalstīs saskaņā ar 6. panta 5. punktu:

               a)

               komunikācijas kampaņas, lai izplatītu galvenos vēstījumus, kas vērsti uz sabiedrību kopumā un konkrētām auditorijām, it īpaši jauniešiem un citām galvenajām mērķa grupām, tostarp izmantojot sociālos plašsaziņas līdzekļus;

               b)

               konferenču, pasākumu un iniciatīvu organizēšana ar visām attiecīgajām ieinteresētajām personām, lai sekmētu aktīvu līdzdalību un diskusijas, kā arī palielinātu informētību visos līmeņos;

               c)

               konkrēti pasākumi dalībvalstīs ar mērķi popularizēt Eiropas gada mērķus, jo īpaši izmantojot izglītību attīstības jomā, informācijas apmaiņu un dalīšanos pieredzē un paraugpraksē starp valstu, reģionālām vai vietējām pārvaldes iestādēm un citām organizācijām; un

               d)

               pētījumu un apsekojumu veikšana un to rezultātu izplatīšana.

         2.   Komisija var noteikt citus pasākumus par tādiem, kas veicina Eiropas gada mērķus, un var atļaut izmantot atsauces uz Eiropas gadu un moto minēto pasākumu popularizēšanā, ciktāl tie palīdz sasniegt minētos mērķus.
   4. pants
   Koordinācija ar dalībvalstīm
   1.   Komisija aicina dalībvalstis iecelt katras valsts koordinatoru, kas atbild par attiecīgās dalībvalsts dalības Eiropas gadā organizēšanu. Dalībvalsts informē Komisiju par jebkādu šādu iecelšanu.
   2.   Valstu koordinatori ciešā sadarbībā ar Komisiju apspriežas un sadarbojas ar plašu ieinteresēto personu loku, tostarp pilsonisko sabiedrību un privāto sektoru, valstu parlamentiem, sociālajiem partneriem un vajadzības gadījumā valstu aģentūrām, federālās valsts vai vietējā mēroga valdības līmenī, tostarp reģionālajām un vietējām iestādēm un attiecīgā gadījumā ar asociētajām aizjūras zemēm un teritorijām (AZT) vai attiecīgo Savienības programmu kontaktpunktiem.
   3.   Komisija aicina dalībvalstis līdz 2014. gada 1. septembrim tai nosūtīt savas darba programmas, kurās izklāstīta sīka informācija par Eiropas gadam plānotajiem valstu pasākumiem saskaņā ar Eiropas gada mērķiem un sīka informācija par pielikumā noteiktajiem pasākumiem.
   4.   Pirms darba programmu apstiprināšanas Komisija pārbauda, vai minētie pasākumi saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 un Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 1268/2012 (7) atbilst Eiropas gada mērķiem.
   5. pants
   Dalība
   No Savienības budžeta finansējamos Eiropas gada pasākumos var piedalīties dalībvalstis un kandidātvalstis, kas gūst labumu no pirmspievienošanās stratēģijas, saskaņā ar vispārējiem principiem un noteikumiem un nosacījumiem šo valstu dalībai Savienības programmās, kas izveidotas ar attiecīgajiem pamatnolīgumiem un Asociācijas padomes lēmumiem.
   6. pants
   Koordinēšana Savienības līmenī un īstenošana
   1.   Komisija šo lēmumu īsteno Savienības līmenī, jo īpaši, pieņemot vajadzīgos finansēšanas lēmumus saskaņā ar regulām, ar kurām izveido instrumentus ārējās darbības finansēšanai un kas ir nozīmīgi attiecīgajiem pasākumiem, proti, Attīstības sadarbības instrumentu, Eiropas instrumentu demokrātijai un cilvēktiesībām, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 235/2014 (8), Eiropas kaimiņattiecību instrumentu, Stabilitātes un miera veicināšanas instrumentu, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 230/2014 (9), Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 231/2014 (10), un Partnerības instrumentu sadarbībai ar trešām valstīm, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 234/2014 (11) (“instrumenti ārējās darbības finansēšanai”).
   2.   Komisija kopā ar Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD) cieši sadarbojas ar Eiropas Parlamentu, Padomi un dalībvalstīm, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju, Reģionu komiteju, kā arī struktūrām un apvienībām, kas nodarbojas ar attīstības jautājumiem Savienības līmenī.
   3.   Komisija organizē sanāksmes ar valstu koordinatoriem, lai koordinētu Eiropas gada īstenošanu un apmainītos ar informāciju par tā īstenošanu Savienības un valstu līmenī. Komisija var aicināt pilsoniskās sabiedrības un reģionālo un vietējo iestāžu pārstāvjus, kā arī Eiropas Parlamenta deputātus piedalīties šajās sanāksmēs kā novērotājiem.
   4.   Komisija sasauc sanāksmes, kurās piedalās visas ieinteresētās personas, kas iesaistītas Savienības attīstības sadarbības jomā, lai palīdzētu tai īstenot Eiropas gadu Savienības līmenī. Valstu koordinatorus uzaicina piedalīties minētajās sanāksmēs.
   5.   Komisija nosaka Eiropas gadu par prioritāti komunikācijas pasākumos, ko organizē Komisijas pārstāvniecības dalībvalstīs un ES delegācijas partnervalstīs. Attīstības partneri trešās valstīs attiecībā uz to dalību ar Eiropas gadu saistītos pasākumos neatkarīgi no tā, vai tie notiek Savienībā vai trešās valstīs, tiek atbalstīti ar ES delegāciju starpniecību, savukārt AZT tiek atbalstītas, izmantojot atbilstošus institucionālos kanālus.
   6.   EĀDD un ES delegācijas Eiropas gadu padara par savu pašreizējo informācijas un komunikācijas darbību sastāvdaļu.
   7. pants
   Konsekvence un papildināmība
   Saskaņā ar regulām, ar kurām izveido instrumentus ārējās darbības finansēšanai, kas ir nozīmīgi attiecīgajiem pasākumiem, Komisija nodrošina, ka šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskanīgi ar jebkuriem citiem Savienības, valstu vai reģionāliem pasākumiem, kas palīdz sasniegt Eiropas gada mērķus, un pilnībā papildina pašreizējos Savienības, valstu un reģionālos pasākumus.
   8. pants
   Īpaši noteikumi par finansiālu un nefinansiālu atbalstu
   1.   Pielikuma A daļā minēto Savienības mēroga pasākumu rezultātā veic iepirkuma procedūru vai piešķir dotācijas, ko finansē Savienība saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 V un VI sadaļu.
   2.   Pielikuma B daļā minētos Savienības mēroga pasākumus var līdzfinansēt Savienība.
   3.   Komisija var piešķirt līdzfinansējumu katras valsts koordinatoram saskaņā ar procedūru, kas izklāstīta pielikuma C daļā.
   4.   Attiecīgā gadījumā Eiropas gadu var atbalstīt no jau pieņemtām programmām, kas palīdz sekmēt attīstību, ja netiek traucēta programmu mērķu sasniegšana un budžeta izpilde. Turklāt valstu darba programmās var ņemt vērā arī dalībvalstu ārkārtas centienus pārvaldīt starptautiskos attīstības jomas notikumus vai starptautiskā attīstības darba virzienus.
   5.   Komisija var piešķirt nefinansiālu atbalstu darbībām, ko uzņemas veikt publiskas un privātas organizācijas un kas atbilst 3. panta 2. punktam.
   6.   Lai pasākumus uzskatītu par tādiem, kam ir tiesības uz finansējumu saskaņā ar šo lēmumu, tiem jābūt veiktiem, ievērojot publisko izdevumu lietderīgu izlietojumu, jānodrošina pievienotā vērtība un jābūt vērstiem uz rezultātu gūšanu.
   9. pants
   Savienības finanšu interešu aizsardzība
   1.   Komisija veic atbilstošus pasākumus, lai nodrošinātu, ka saskaņā ar šo lēmumu finansētu darbību īstenošanā Savienības finansiālās intereses tiek aizsargātas, piemērojot aizsargpasākumus pret krāpšanu, korupciju un jebkādām citām nelikumīgām darbībām, veicot efektīvas pārbaudes un inspekcijas un, ja ir atklāti pārkāpumi, atgūstot nepamatoti izmaksātās summas un attiecīgā gadījumā piemērojot iedarbīgus, samērīgus un atturošus administratīvus un finansiālus sodus.
   2.   Komisijai vai tās pārstāvjiem un Revīzijas palātai ir tiesības, pārbaudot dokumentus un veicot pārbaudes un inspekcijas uz vietas, revidēt visus dotāciju saņēmējus, līgumslēdzējus un apakšuzņēmējus, kuri saskaņā ar šo lēmumu ir saņēmuši Savienības līdzekļus.
   3.   Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) var veikt izmeklēšanu, tostarp pārbaudes un inspekcijas uz vietas, saskaņā ar noteikumiem un procedūrām, kas noteiktas Padomes, Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (12) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (13), lai noteiktu, vai notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība, kas ietekmē Savienības finanšu intereses, saistībā ar dotāciju nolīgumu vai lēmumu par dotāciju, vai līgumu, kas finansēts saskaņā ar šo lēmumu.
   10. pants
   Ziņošana un novērtēšana
   Komisija līdz 2016. gada 31. decembrim iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai ziņojumu par šajā lēmumā paredzēto pasākumu īstenošanu, rezultātiem un vispārējo izvērtējumu, lai apsvērtu atbilstošas turpmākās darbības.
   11. pants
   Stāšanās spēkā
   Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Strasbūrā, 2014. gada 16. aprīlī

            Eiropas Parlamenta vārdā –

            priekšsēdētājs

         M. SCHULZ

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         D. KOURKOULAS

      (1)  Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts.

      (2)  Eiropas Parlamenta 2014. gada 2. aprīļa nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2014. gada 14. aprīļa lēmums.

      (3)  OV C 46, 24.2.2006., 1. lpp.

      (4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (2012. gada 25. oktobris) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.).

      (5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 233/2014 (2014. gada 11. marts), ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā 2014.–2020. gadam (OV L 77, 15.3.2014., 44. lpp.).

      (6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 232/2014 (2014. gada 11. marts), ar ko izveido Eiropas kaimiņattiecību instrumentu (OV L 77, 15.3.2014., 27. lpp.).

      (7)  Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 1268/2012 (2012. gada 29. oktobris) par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, piemērošanas noteikumiem (OV L 362, 31.12.2012., 1. lpp.).

      (8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 235/2014 (2014. gada 11. marts), ar ko izveido finanšu instrumentu demokrātijai un cilvēktiesībām visā pasaulē (OV L 77, 15.3.2014., 85. lpp.).

      (9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 230/2014 (2014. gada 11. marts), ar ko izveido stabilitātes un miera veicināšanas instrumentu (OV L 77, 15.3.2014., 1. lpp.).

      (10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 231/2014 (2014. gada 11. marts), ar ko izveido Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (IPA II) (OV L 77, 15.3.2014., 11. lpp.).

      (11)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 234/2014 (2014. gada 11. marts), ar ko izveido Partnerības instrumentu sadarbībai ar trešām valstīm (OV L 77, 15.3.2014., 77. lpp.).

      (12)  Padomes Regula (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.).

      (13)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (2013. gada 11. septembris) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 un Padomes Regulu (Euratom) Nr. 1074/1999 (OV L 248, 18.9.2013., 1. lpp.).

      PIELIKUMS
      3. PANTĀ MINĒTO PASĀKUMU APRAKSTS
      Eiropas gada īstenošana tiek vērsta uz plašu Savienības mēroga informācijas un komunikācijas kampaņu, ko papildina dalībvalstu veikti pasākumi. Gan Savienības, gan valstu pasākumos var iesaistīt arī pilsonisko sabiedrību, jaunatnes organizācijas, sociālos partnerus, privāto sektoru, valstu parlamentus un attiecīgā gadījumā valstu aģentūras, federālo valstu vai reģionālo valdību līmeni, tostarp reģionālās un vietējās iestādes un citas ieinteresētās personas, lai veidotu atbildīgumu galveno dalībnieku starpā.
      Savienība piešķir finansiālu atbalstu, kā arī atļauju izmantot logotipu, ko izstrādājusi Komisija, un citus materiālus, kas saistīti ar Eiropas gadu, attiecībā uz valsts vai privāto organizāciju veiktiem pasākumiem, ja minētās organizācijas sniedz Komisijai apliecinājumu, ka minētie pasākumi tiek īstenoti vai tiks īstenoti 2015. gadā un paredzams, ka tie būtiski veicinās Eiropas gada mērķu sasniegšanu.
      A.   TIEŠI SAVIENĪBAS PASĀKUMI
      Finansējuma veids ir preču un pakalpojumu tieša iegāde saskaņā ar spēkā esošajiem pamatlīgumiem. Tas var būt arī dotāciju formā un segt līdz 80 % no pasākumu galīgajām izmaksām. Pasākumi var ietvert:

                  a)

                  informatīvas un popularizējošas kampaņas, tostarp:

                              i)

                              tāda audiovizuāla un drukāta materiāla sagatavošanu un izplatīšanu, kas atspoguļo Eiropas gada mērķus;

                              ii)

                              plaši pamanāmus pasākumus, ar kuriem veicina izpratni par Eiropas gada mērķiem, un forumus pieredzes un paraugprakses apmaiņai;

                              iii)

                              pasākumus, lai iepazīstinātu ar rezultātiem un uzlabotu informētību par Savienības programmām, kā arī pasākumus, kuri veicina Eiropas gada mērķu sasniegšanu;

                              iv)

                              interaktīvas informācijas tīmekļa vietnes izveidi portālā Europa (http://europa.eu/index_en.htm), kas veltīta darbībām, kuras veic saistībā ar Eiropas gadu, un sociālo plašsaziņas līdzekļu atbilstošu izmantošanu;

                              v)

                              balvu par inovatīvām un veiksmīgām komunikācijas koncepcijām un kampaņām, kas palīdz vai ir palīdzējušas uzlabot informētību un veicināt pārdomas par attīstības jautājumiem neparastā vai oriģinālā veidā, jo īpaši tām, kas paredzētas mērķauditorijām, kurām līdz tam ir bijusi neliela vai nekāda saskare ar globāliem attīstības jautājumiem;

                  b)

                  citas iniciatīvas:

                              i)

                              lingvistisko pakalpojumu sniegšanu (rakstiskā, mutiskā tulkošana, informācijas sniegšana vairākās valodās);

                              ii)

                              uzraudzības apsekojumus un revīzijas Savienības līmenī, lai novērtētu un ziņotu par Eiropas gada sagatavošanu, efektivitāti un ietekmi.

            B.   LĪDZFINANSĒTI SAVIENĪBAS PASĀKUMI
      Plaši pamanāmi Savienības mēroga pasākumi, kuru mērķis ir uzlabot informētību par Eiropas gada mērķiem un ko var organizēt sadarbībā ar dalībvalstīm, kuras ir Padomes prezidentvalstis 2015. gadā, var saņemt Savienības dotāciju līdz pat 80 % apmērā no pasākumu galīgajām izmaksām.
      C.   LĪDZFINANSĒTI DALĪBVALSTU PASĀKUMI
      Katras valsts koordinators var iesniegt pieteikumu par Savienības līdzfinansējumu pasākumiem vai darba programmai, lai veicinātu Eiropas gadu. Darba programmā apraksta konkrētās finansējamās valsts darbības. Attiecībā uz šīm programmām dalībvalstis var noteikt pašas savas prioritātes un iniciatīvas saskaņā ar 2. pantu un attiecīgos gadījumos var iekļaut AZT.
      Pieteikumam par līdzfinansējumu pievieno sīki izstrādātu budžetu, kurā norādītas ierosināto pasākumu vai darba programmas kopējās izmaksas, kā arī iespējamā līdzfinansējuma summa un avoti. Savienības iemaksa var segt līdz pat 80 % no pasākumu galīgajām izmaksām. Komisija nosaka provizoriskās summas, kas darāmas pieejamas līdzfinansējumam katras valsts koordinatoram, un pieteikumu iesniegšanas termiņu, pamatojoties uz kritērijiem, kuros ņem vērā iedzīvotāju skaitu un dzīves dārdzību attiecīgajā dalībvalstī. Noteikta summa katrai dalībvalstij garantē minimālo pasākumu klāstu.
      Nosakot minēto noteikto summu, Komisija ņem vērā to dalībvalstu salīdzinoši īso pieredzi attīstības sadarbībā, kuras pievienojās Savienībai pēc 2004. gada 1. janvāra. Komisija arī ņem vērā pasākumus, ko iesniedz kopīgi vai kuros piedalās vairākas dalībvalstis.
      Komisija nodrošina pārredzamu, savlaicīgu un efektīvu apstiprināšanas procedūru, pamatojoties uz vienlīdzīgas attieksmes un pareizas finanšu pārvaldības principiem.


title: 2006/458/EK: Padomes Lēmums ( 2004. gada 29. aprīlis ), lai parakstītu un provizoriski piemērotu Protokolu Partnerības un sadarbības nolīgumam, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Uzbekistānas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas, un Slovākijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai

text:
               6.7.2006

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 185/22

         PADOMES LĒMUMS
   (2004. gada 29. aprīlis),
   lai parakstītu un provizoriski piemērotu Protokolu Partnerības un sadarbības nolīgumam, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Uzbekistānas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas, un Slovākijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai
   (2006/458/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 44. panta 2. punktu, 47. panta 2. punkta pēdējo teikumu, 55. pantu, 57. panta 2. punktu, 71. pantu, 80. panta 2. punktu, 93., 94., 133. un 181.a pantu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu,
   ņemot vērā 2003. gada 16. aprīļa Pievienošanās līgumu, un jo īpaši tā 2. panta 3. punktu,
   ņemot vērā Pievienošanās līgumam pievienoto Aktu, un jo īpaši tā 6. panta 2. punktu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2003. gada 8. decembrī pilnvaroja Komisiju Kopienas un tās dalībvalstu vārdā apspriest ar Uzbekistānas Republiku Protokolu Partnerības un sadarbības nolīgumam, lai ņemtu vērā Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai un lai paredzētu dažus tehniskus pielāgojumus, kas saistīti ar Eiropas Savienības institucionālo un tiesisko aspektu attīstību.

               (2)

               Puses ir apspriedušas protokolu, un tagad tas būtu jāparaksta Eiropas Kopienas un tās dalībvalstu vārdā, paredzot tā noslēgšanu kādā vēlākā datumā.

               (3)

               Protokols būtu provizoriski jāpiemēro no pievienošanās dienas, kamēr tiek pabeigtas procedūras tā formālai noslēgšanai,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Padomes priekšsēdētājs ir pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas Eiropas Kopienas un tās dalībvalstu vārdā parakstīt Protokolu Partnerības un sadarbības nolīgumam, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Uzbekistānas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Ungārijas Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai, paredzot tā noslēgšanu kādā vēlākā datumā.
   Protokola teksts ir pievienots šim lēmumam (1).
   2. pants
   Līdz tā spēkā stāšanās dienai Protokolu provizoriski piemēro no pievienošanās dienas.

      Luksemburgā, 2004. gada 29. aprīlī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         U. PLASSNIK

      (1)  Skatīt šā Oficiālā Vēstneša 23. lpp.
    ---documentbreak---

               6.7.2006

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 185/23

         PROTOKOLS,
   kurš pievienots Partnerības un sadarbības nolīgumam, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Uzbekistānas Republiku, no otras puses, un ar kuru ņem vērā Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai
   Beļģijas Karaliste,
   Čehijas Republika,
   Dānijas Karaliste,
   Vācijas Federatīvā Republika,
   Igaunijas Republika,
   Grieķijas Republika,
   Spānijas Karaliste,
   Francijas Republika,
   Īrija,
   Itālijas Republika,
   Kipras Republika,
   Latvijas Republika,
   Lietuvas Republika,
   Ungārijas Republika,
   Luksemburgas Lielhercogiste,
   Maltas Republika,
   Nīderlandes Karaliste,
   Austrijas Republika,
   Polijas Republika,
   Portugāles Republika,
   Slovēnijas Republika,
   Slovākijas Republika,
   Somijas Republika,
   Zviedrijas Karaliste,
   Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotā Karaliste,
   še turpmāk – “dalībvalstis”, kuras pārstāv Eiropas Savienības Padome, un
   EIROPAS KOPIENA UN EIROPAS ATOMENERĢIJAS KOPIENA,
   še turpmāk – “Kopienas”, kuras pārstāv Eiropas Savienības Padome un Eiropas Komisija,
   no vienas puses, un
   UZBEKISTĀNAS REPUBLIKA,
   no otras puses,
   ŅEMOT VĒRĀ Čehijas Republikas, Igaunijas, Kipras, Latvijas, Lietuvas, Ungārijas, Maltas, Polijas, Slovēnijas un Slovākijas pievienošanos Eiropas Savienībai 2004. gada 1. maijā,
   IR NOLĒMUŠAS ŠĀDI.
   1. pants
   Čehijas Republika, Igaunija, Kipra, Latvija, Lietuva, Ungārija, Malta, Polija, Slovēnija un Slovākija ir Puses Partnerības un sadarbības nolīgumā, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Uzbekistānas Republiku, no otras puses (turpmāk – “Nolīgums”), un kas parakstīts Florencē, 1996. gada 21. jūnijā, un attiecīgi tāpat kā citas Kopienas dalībvalstis pieņem un ņem vērā Nolīgumu un tam pievienoto dokumentu tekstus.
   2. pants
   Lai ņemtu vērā nesenās institucionālās pārmaiņas Eiropas Savienībā, Puses vienojas par to, ka pēc Eiropas Ogļu un tērauda kopienas dibināšanas līguma izbeigšanās Nolīgumā ietvertās norādes uz Eiropas Ogļu un tērauda kopienu uzskata par norādēm uz Eiropas Kopienu, kas ir pārņēmusi visas Eiropas Ogļu un tērauda kopienas līgumiskās tiesības un pienākumus.
   3. pants
   Šis Protokols ir Nolīguma neatņemama sastāvdaļa.
   4. pants
   1.   Kopienas, Eiropas Savienības Padome dalībvalstu vārdā un Uzbekistānas Republika šo Protokolu apstiprina atbilstīgi savām procedūrām.
   2.   Puses viena otrai paziņo par attiecīgo iepriekšējā punktā minēto procedūru pabeigšanu. Apstiprināšanas instrumentus deponē Eiropas Savienības Padomes Ģenerālsekretariātam.
   5. pants
   1.   Šis Protokols stājas spēkā tajā pašā dienā, kad stājas spēkā 2003. gada Pievienošanās līgums, ja visi šā Protokola apstiprināšanas instrumenti ir deponēti pirms minētās dienas.
   2.   Ja pirms minētās dienas nav deponēti visi šā Protokola apstiprināšanas instrumenti, šis Protokols stājas spēkā nākamā mēneša pirmajā dienā pēc tam, kad deponēts pēdējais apstiprināšanas instruments.
   3.   Ja pirms 2004. gada 1. maija nav deponēti visi šā Protokola apstiprināšanas instrumenti, šo Protokolu provizoriski piemēro no 2004. gada 1. maija.
   6. pants
   Nolīguma, Nobeiguma akta un visu tam pievienoto dokumentu tekstu sastāda čehu, igauņu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, slovāku, slovēņu un ungāru valodā.
   Tekstus minētajās valodās pievieno šim Protokolam (1), un tie ir vienlīdz autentiski tekstiem citās valodās, kurās ir sastādīti Nolīguma, Nobeiguma akta un visu tam pievienoto dokumentu teksti.
   7. pants
   Šis Protokols ir sastādīts divos eksemplāros angļu, dāņu, čehu, franču, grieķu, holandiešu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, slovāku, slovēņu, spāņu, somu, ungāru, vācu, zviedru un uzbeku valodā, un tā teksts visās šajās valodās ir vienlīdz autentisks.

      Hecho en Bruselas, el treinta de abril del dos mil cuatro.
      V Bruselu dne třicátého dubna dva tisíce čtyři.
      Udfærdiget i Bruxelles den tredivte april to tusind og fire.
      Geschehen zu Brüssel am dreißigsten April zweitausendundvier.
      Kahe tuhande neljanda aasta kolmekümnendal aprillil Brüsselis.
      Έγινε στις Βρυξέλλες, στις τριάντα Απριλίου δύο χιλιάδες τέσσερα.
      Done at Brussels on the thirtieth day of April in the year two thousand and four.
      Fait à Bruxelles, le trente avril deux mille quatre.
      Fatto a Bruxelles, addì trenta aprile duemilaquattro.
      Briselē, divi tūkstoši ceturtā gada trīsdesmitajā aprīlī.
      Priimta du tūkstančiai ketvirtų metų balandžio trisdešimtą dieną Briuselyje.
      Kelt Brüsszelben, a kétezer-negyedik év április havának tizenharmadik napján.
      Magħmul fi Brussel fit-tletin jum ta' April tas-sena elfejn u erbgħa.
      Gedaan te Brussel, de dertigste april tweeduizend vier.
      Sporządzono w Brukseli, dnia trzynastego kwietnia roku dwa tysiące czwartego.
      Feito em Bruxelas, em trinta de Abril de dois mil e quatro.
      V Bruseli tridsiateho apríla dvetisícštyri.
      V Bruslju, dne tridesetega aprila leta dva tisoč štiri.
      Tehty Brysselissä kolmantenakymmenentenä päivänä huhtikuuta vuonna kaksituhattaneljä.
      Som skedde i Bryssel den trettionde april tjugohundrafyra.
      Брюссель шахрида 2004 йил «30» апрелда тузилди.

         Por los Estados miembros
         Za členské státy
         For medlemsstaterne
         Für die Mitgliedstaaten
         Liikmesriikide nimel
         Για τα κράτη μέλη
         For the Member States
         Pour les États membres
         Per gli Stati membri
         Dalībvalstu vārdā
         Valstybių narių vardu
         A tagállamok részéről
         Għall-Istati Membri
         Voor de lidstaten
         W imieniu Państw Członkowskich
         Pelos Estados-Membros
         Za členské štáty
         Za države članice
         Jäsenvaltioiden puolesta
         På medlemsstaternas vägnar
         Аъзо Давлатлар Номидан

         Por las Comunidades Europeas
         Za Evropská společenství
         For De Europæiske Fællesskaber
         Für die Europäischen Gemeinschaften
         Euroopa ühenduste nimel
         Για τις Ευρωπαϊκές Κοινότητες
         For the European Communities
         Pour les Communautés européennes
         Per le Comunità europee
         Eiropas Kopienu vārdā
         Europos Bendrijų vardu
         Az Európai Közösségek részéről
         Għall-Komunitajiet Ewropej
         Voor de Europese Gemeenschappen
         W imieniu Wspólnot Europejskich
         Pelas Comunidades Europeias
         Za Európske spoločenstvá
         Za Evropske skupnosti
         Euroopan yhteisöjen puolesta
         På Europeiska gemenskapernas vägnar
         Европа Xамжамиятлари Номидан

         Por la República de Uzbekistán
         Za Uzbeckou republiku
         For Republikken Usbekistan
         Für die Republik Usbekistan
         Usbekistani Vabariigi nimel
         Για τη Δημοκρατία του Ουζμπεκιστάν
         For the Republic of Uzbekistan
         Pour la République d'Ouzbékistan
         Per la Repubblica dell'Uzbekistan
         Uzbekistānas Republikas vārdā
         Uzbekistano Respublikos vardu
         Üzbegisztán részéről
         Għar-Repubblika ta'l-Uzbekistan
         Voor de Republiek Oezbekistan
         W imieniu Republiki Uzbekistanu
         Pela República do Usbequistão
         Za Uzbeckú republiku
         Za Republiko Uzbekistan
         Uzbekistanin tasavallan puolesta
         På republiken uzbekistans vägnar
         Ўзбекистон Республикаси Номидан

      (1)  Nolīguma tekstu čehu, igauņu, latviešu, lietuviešu, ungāru, maltiešu, poļu, slovāku un slovēņu valodās publicēs vēlāk īpašā Oficiālā Vēstneša izdevumā.