title: Padomes Lēmums (ES) 2016/1098 (2016. gada 4. jūlijs) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem ĀKK un ES Vēstnieku komitejā attiecībā uz ĀKK un ES Partnerattiecību nolīguma III pielikuma pārskatīšanu

text:
               7.7.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 182/39

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2016/1098
   (2016. gada 4. jūlijs)
   par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem ĀKK un ES Vēstnieku komitejā attiecībā uz ĀKK un ES Partnerattiecību nolīguma III pielikuma pārskatīšanu
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 209. panta 2. punktu saistībā ar 218. panta 9. punktu,
   ņemot vērā Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses (1),
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Partnerattiecību nolīguma starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses (“ĀKK un ES Partnerattiecību nolīgums”), 100. pantā noteikts, ka tā Ia, Ib, II, III, IV un VI pielikumu var labot, pārskatīt un/vai grozīt ĀKK un ES Ministru padome, pamatojoties uz ĀKK un ES Attīstības finansiālās sadarbības komitejas ieteikumu.

               (2)

               ĀKK un ES Partnerattiecību nolīguma 15. panta 4. punktā noteikts, ka ĀKK un ES Ministru padome var deleģēt pilnvaras ĀKK un ES Vēstnieku komitejai.

               (3)

               ĀKK un ES Ministru padome 39. sesijā, kas notika 2014. gada 19. un 20. jūnijā Nairobi (Kenija), kopīgā deklarācijā panāca vienošanos uzsākt Uzņēmumu attīstības centra (“UAC”) pienācīgu slēgšanu un veikt grozījumus ĀKK un ES Partnerattiecību nolīguma III pielikumā, šajā ziņā deleģēt ĀKK un ES Vēstnieku komitejai pilnvaras izskatīt šo jautājumu ar mērķi pieņemt nepieciešamos lēmumus, tostarp veikt attiecīgos grozījumus minētajā III pielikumā.

               (4)

               ĀKK un ES Partnerattiecību nolīguma III pielikums būtu jāgroza, lai izveidotu jaunu tiesisko regulējumu, kas paredz UAC pastāvēšanu vienīgi tā likvidēšanas nolūkā.

               (5)

               Tādēļ Savienības nostājas ĀKK un ES Vēstnieku komitejā par ĀKK un ES Partnerattiecību nolīguma III pielikuma pārskatīšanu pamatā vajadzētu būt pievienotajam lēmuma projektam,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   1.   Nostājas, kas Savienības vārdā ir jāieņem ĀKK un ES Vēstnieku komitejā attiecībā uz ĀKK un ES Partnerattiecību nolīguma III pielikuma pārskatīšanu, pamatā ir ĀKK un ES Vēstnieku komitejas lēmums, kas pievienots šim lēmumam.
   2.   Par nelielām tehniskām izmaiņām lēmuma projektā Savienības pārstāvji var vienoties ĀKK un ES Vēstnieku komitejā bez Padomes lēmuma.
   2. pants
   Pēc pieņemšanas ĀKK un ES Vēstnieku komitejas lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2016. gada 4. jūlijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         M. LAJČÁK

      (1)  Nolīgums parakstīts Kotonū 2000. gada 23. jūnijā (OV L 317, 15.12.2000., 3. lpp.), grozīts ar Luksemburgā 2005. gada 25. jūnijā parakstīto nolīgumu (OV L 209, 11.8.2005., 27. lpp.) un ar Vagadugu 2010. gada 22. jūnijā parakstīto nolīgumu (OV L 287, 4.11.2010., 3. lpp.).

      PROJEKTS
      ĀAK UN ES VĒSTNIEKU KOMITEJAS LĒMUMS Nr. 2016/…
      (… gada …)
      par ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma III pielikuma pārskatīšanu
      ĀKK UN ES VĒSTNIEKU KOMITEJA,
      ņemot vērā Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses (1) (“ĀKK un ES Partnerattiecību nolīgums”), un jo īpaši tā 100. pantu,
      tā kā:

                  (1)

                  ĀKK un ES Partnerattiecību nolīguma 100. pantā noteikts, ka tā Ia, Ib, II, III, IV un VI pielikumu var pārskatīt, pārbaudīt un/vai izdarīt tajos grozījumus ĀKK un ES Ministru padome, pamatojoties uz ĀKK un ES Attīstības finansiālās sadarbības komitejas ieteikumu.

                  (2)

                  ĀKK un ES Partnerattiecību nolīguma 15. panta 4. punktā noteikts, ka ĀKK un ES Ministru padome var deleģēt pilnvaras ĀKK un ES Vēstnieku komitejai.

                  (3)

                  ĀKK un ES Partnerattiecību nolīguma III pielikuma 2. pants attiecas uz Uzņēmumu attīstības centru (“UAC”). Saskaņā ar minētā III pielikuma 2. panta 6. punkta a) apakšpunktu ĀKK un ES Vēstnieku komiteja tiek iecelta kā UAC uzraudzības iestāde ar pienākumu cita starpā noteikt UAC statūtus, kas tika pieņemti ar ĀKK un ES Vēstnieku komitejas Lēmumu Nr. 8/2005 (2) (“UAC statūti”). Saskaņā ar III pielikuma 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu UAC valde cita starpā ir atbildīga par UAC finanšu noteikumu un civildienesta noteikumu pieņemšanu.

                  (4)

                  UAC statūtu 1. pantā ir noteikts UAC tiesībsubjektības princips.

                  (5)

                  UAC statūtu 9. un 10. pantā noteiktas UAC valdes pilnvaras un tās sastāvs.

                  (6)

                  ĀKK un ES Ministru padome 39. sesijā, kas notika 2014. gada 19. un 20. jūnijā Nairobi (Kenija), kopīgā deklarācijā panāca vienošanos uzsākt UAC pienācīgu slēgšanu un veikt grozījumus ĀKK un ES Partnerattiecību nolīguma III pielikumā un šajā ziņā deleģēt ĀKK un ES Vēstnieku komitejai pilnvaras risināt šo jautājumu ar mērķi pieņemt nepieciešamos lēmumus, tostarp attiecīgos minētā III pielikuma grozījumus.

                  (7)

                  Minētā ĀKK un ES Ministru padomes kopīgā deklarācija tika izveidota ĀKK un ES Kopīgā darba grupa, lai nodrošinātu to, ka UAC slēgšanā tiek ievēroti labākie iespējamie nosacījumi.

                  (8)

                  ĀKK un ES Vēstnieku komiteja Lēmumā Nr. 4/2014 (3) pilnvaroja UAC valdi veikt visus nepieciešamos sagatavošanas pasākumus UAC slēgšanai. Pēc tam UAC valde parakstīja līgumu ar administratoru līdz 2016. gada 31. decembrim.

                  (9)

                  Saskaņā ar Lēmuma Nr. 4/2014 2. panta 3. punktu slēgšanas plānā slēgšanu paredzēts pabeigt līdz 2016. gada 31. decembrim (“slēgšanas posms”). Ar UAC valdes 2015. gada 29. un 30. jūnijā pieņemto galīgā slēgšanas plāna apstiprinājumu tika uzsākts UAC slēgšanas posms.

                  (10)

                  Pēc slēgšanas posma būtu jāseko “pasīvajam posmam”, kura laikā UAC pastāvēs vienīgi tā likvidēšanas vajadzībām. Pasīvajā posmā, kuru pārvaldīs administrators, var tikt pildīti administratīvi uzdevumi, cita starp UAC arhīvu uzturēšana, atbilžu sniegšana saistībā ar jebkādām administratīvām formalitātēm vai to atlikušo tiesvedību pārvaldība, kuras nebija iespējams atrisināt slēgšanas posmā. Pasīvajam posmam būtu jāsākas nākamajā dienā pēc slēgšanas posma beigām, proti, 2017. gada 1. janvārī. Pasīvajam posmam būtu jābeidzas pēc četru gadu laikposma vai tad, kad UAC būs izpildījis visas savas saistības un realizējis visus savus aktīvus – atkarībā no tā, kas notiek agrāk.

                  (11)

                  Saskaņā ar UAC finanšu noteikumu, kas pieņemti ar ĀKK–EK Vēstnieku komitejas Lēmumu Nr. 5/2004 (4), 26. panta 1. punktu UAC konti būtu jāslēdz finanšu gada beigās, lai sagatavotu UAC finanšu pārskatus. Tādēļ tiesību aktos paredzētā 2016. gada obligātā revīzija attiecībā uz slēgšanas posmu būtu jāpabeidz vēlākais 2017. gada 30. jūnijā.

                  (12)

                  Grozījumi ĀKK un ES Partnerattiecību nolīguma III pielikumā saistīti ar atsauču uz UAC svītrošanu. Ar šo lēmumu nosaka jaunu UAC tiesisko regulējumu no pasīvā posma sākuma dienas, proti, 2017. gada 1. janvāra.

                  (13)

                  Saskaņā ar ĀKK un ES Partnerattiecību nolīguma 95. panta 1. punktu nolīguma termiņš beidzas 2020. gadā. Tādēļ pārvaldības struktūras, kas piemērojamas UAC darbībai pasīvajā posmā, būtu jānosaka arī laikposmam pēc 2020. gada 29. februāra,

            IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
      1. pants
      Lai atspoguļotu UAC darbības pārtraukšanu līdz 2016. gada 31. decembrim, ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma III pielikumā tiek izdarīti šādi grozījumi:

                  1)

                  III pielikuma virsrakstu aizstāj ar šādu:
                  “Iestāžu atbalsts”;

                  2)

                  III pielikuma 1. pantu aizstāj ar šādu:
                  “Ar sadarbību atbalsta institucionālo mehānismu, lai veicinātu lauksaimniecību un lauku attīstību. Šajā saistībā ar sadarbību palīdz nostiprināt un palielināt Lauksaimniecības un lauku sadarbības tehniskā centra (CTA) nozīmi ĀKK institucionālo spēju attīstībā, īpaši saistībā ar informācijas pārvaldību, lai uzlabotu piekļuvi tehnoloģijām nolūkā palielināt lauksaimniecības ražību, komercializāciju, pārtikas nodrošinājumu un lauku attīstību.”;

                  3)

                  dzēš 2. pantu;

                  4)

                  pielikuma 3. pants kļūst par 2. pantu.

            2. pants
      1.   Pirms slēgšanas posma beigām, proti, 2016. gada 31. decembra, Eiropas Komisija noslēdz līgumu ar administratoru, lai nodrošinātu pasīvā posma īstenošanu, sākot no 2017. gada 1. janvāra, uz četru gadu laikposmu vai līdz brīdim, kad UAC būs izpildījis visas savas saistības un realizējis visus savus aktīvus – atkarībā no tā, kas notiek agrāk.
      2.   Par pasīvā posma īstenošanu atbildīgs ir administrators. Administrators katru gadu sniedz ziņojumus ĀKK un ES Vēstnieku komitejai par progresu attiecībā uz pasīvā posma īstenošanu.
      3. pants
      1.   UAC statūti, UAC finanšu noteikumi un UAC personāla noteikumi paliek spēkā līdz slēgšanas posma beigām.
      Ar šo lēmumu nosaka jaunu UAC tiesisko regulējumu no 2017. gada 1. janvāra.
      2.   No 2017. gada 1. janvāra UAC tiesībsubjektība, kas noteikta UAC statūtu 1. pantā, tiek saglabāta vienīgi UAC likvidēšanas vajadzībām.
      3.   Pasīvajā posmā UAC valde, kas izveidota ar UAC statūtu 9. un 10. pantu, turpinās pastāvēt līdz dienai, kad ĀKK un ES Vēstnieku komiteja pieņems lēmumu par izpildes priekšlikumu saskaņā ar Lēmuma Nr. 4/2014 4. pantu.
      Sākot no pasīvā posma, UAC valdes pienākumos ietilpst vienīgi slēgšanas ziņojuma sagatavošana, ar slēgšanas posmu saistītu pārskatu pieņemšana un izpildes priekšlikuma nosūtīšana ĀKK un ES Vēstnieku komitejai, lai tā pieņemtu lēmumu. No 2017. gada 1. janvāra tā sanāk ne biežāk kā reizi gadā. Tas neizslēdz iespēju valdei pieņemt UAC lēmumus, izmantojot rakstisko procedūru.
      Ja vien ĀKK un ES Vēstnieku komiteja nelemj citādi, izpilde ir uzskatāma par apstiprinātu trīs mēnešus pēc izpildes priekšlikuma nosūtīšanas vai līdz 2017. gada 31. decembrim – atkarībā no tā, kas notiek agrāk.
      4.   Izmaksas, kas saistītas ar pasīvo posmu, finansē no 11. Eiropas Attīstības fonda līdzekļiem.
      5.   UAC prasījumiem pret trešām personām un trešo personu prasījumiem pret UAC piemēro trīs gadu noilguma termiņu, sākot no 2017. gada 1. janvāra.
      4. pants
      Ar ĀKK un ES Ministru padomes 2014. gada 19. un 20. jūnija kopīgo deklarāciju izveidotās ĀKK un ES kopīgās darba grupas UAC slēgšanai uzdevums beidzas dienā, kad ĀKK un ES Vēstnieku komiteja pieņem lēmumu par izpildes priekšlikumu saskaņā ar Lēmuma Nr. 4/2014 4. pantu.
      5. pants
      Šis lēmums stājas spēkā pieņemšanas dienā, izņemot 1. pantu, kurš stājas spēkā 2017. gada 1. janvārī.

         …,

               ĀKK un ES Vēstnieku komitejas vārdā –

               priekšsēdētājs

         (1)  Nolīgums parakstīts Kotonū 2000. gada 23. jūnijā (OV L 317, 15.12.2000., 3. lpp.), grozīts ar Luksemburgā 2005. gada 25. jūnijā parakstīto nolīgumu (OV L 209, 11.8.2005., 27. lpp.) un ar Vagadugu 2010. gada 22. jūnijā parakstīto nolīgumu (OV L 287, 4.11.2010, 3. lpp.).

         (2)  ĀKK–EK Vēstnieku komitejas Lēmums Nr. 8/2005 (2005. gada 20. jūlijs) par Uzņēmumu attīstības centra statūtiem un reglamentu (OV L 66, 8.3.2006., 16. lpp.).

         (3)  AKK un ES Vēstnieku komitejas Lēmums Nr. 4/2014 (2014. gada 23. oktobris) par pilnvarām, ko paredzēts piešķirt Uzņēmumu attīstības centra (UAC) valdei (OV L 330, 15.11.2014., 61. lpp.).

         (4)  ĀKK–EK Vēstnieku komitejas Lēmums Nr. 5/2004 (2004. gada 17. decembris) par Uzņēmējdarbības attīstības centra finanšu noteikumiem (OV L 70, 9.3.2006., 52. lpp.).


title: 2009/783/EK: Komisijas Lēmums ( 2009. gada 22. oktobris ) par dalībnieku iecelšanu ar Lēmumu 2007/602/EK izveidotajā ieinteresēto personu dialoga grupā sabiedrības veselības un patērētāju aizsardzības jomā

text:
               24.10.2009

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 279/6

      KOMISIJAS LĒMUMS

   (2009. gada 22. oktobris)
   par dalībnieku iecelšanu ar Lēmumu 2007/602/EK izveidotajā ieinteresēto personu dialoga grupā sabiedrības veselības un patērētāju aizsardzības jomā
   (2009/783/EK)
   EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā Komisijas 2007. gada 5. septembra Lēmumu 2007/602/EK, ar ko izveido ieinteresēto personu dialoga grupu sabiedrības veselības un patērētāju aizsardzības jomā (1), un jo īpaši tā 3. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Ieinteresēto personu dialoga grupu sabiedrības veselības un patērētāju aizsardzības jomā izveidoja ar Lēmumu 2007/602/EK, kas stājās spēkā 2007. gada 10. oktobrī, lai tā konsultētu Komisiju par paraugpraksi apspriežu procesā, kā arī palīdzētu labāk pielāgot ieinteresēto personu piesaistīšanas procedūras šo personu vajadzībām iepriekšminētajās jomās.

               (2)

               Ar Lēmumu 2007/793/EK (2), kas stājās spēkā 2007. gada 29. novembrī, Komisija iecēla ieinteresēto personu dialoga grupas sabiedrības veselības un patērētāju aizsardzības jomā dalībniekus, neprecizējot viņu pilnvaru termiņu. Tāpēc ir jāizlemj, kuri dalībnieki saskaņā ar Lēmuma 2007/602/EK 3. panta 4. punktu jāieceļ uz četru gadu pilnvaru termiņu un kuri – uz divu gadu pilnvaru termiņu.

               (3)

               Daži no dialoga grupas dalībniekiem apstiprināja nodomu pārtraukt dalību dialoga grupā 2009. gada novembra beigās. Lai nodrošinātu grupas nepārtrauktu darbību, pārējiem grupas dalībniekiem ir jānosaka četru gadu pilnvaru termiņš.

               (4)

               Saskaņā ar Lēmuma 2007/602/EK 3. panta 1. punktu Komisija ieceļ grupas dalībniekus, izvēloties speciālistus, kuri ir kompetenti jomās, kas norādītas minētā lēmuma 2. panta 2. punktā, un kuri pieteikušies, atbildot uz aicinājumu izteikt interesi.

               (5)

               Aicinājumu izteikt interesi publicēja 2009. gada 11. maijā ar termiņu 2009. gada 16. jūnijs, un tika saņemti 56 pieteikumi.

               (6)

               No pieteikumiem, kurus saņēma, atsaucoties uz aicinājumu izteikt interesi, atlasīja desmit speciālistus. Viņiem ir vienlīdz liela pieredze dažādās politikas jomās, kas attiecas uz ieinteresētajām personām un kurās darbojas Veselības un patērētāju aizsardzības ģenerāldirektorāts. Dalībniekus ieceļ tā, lai nodrošinātu augstākos kompetences standartus, plašu attiecīgās pieredzes spektru un saskaņā ar iepriekšminētajiem kritērijiem – plašāko iespējamo ģeogrāfisko izplatību Kopienā, kā arī dzimumu līdzsvaru,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Atbilstīgi Lēmuma 2007/602/EK 3. panta 4. punktam ar šo Komisija nosaka šādu ieinteresēto personu dialoga grupas dalībnieku pilnvaras uz četriem gadiem, sākot no 2007. gada 29. novembra un beidzot ar 2011. gada 29. novembri:

                  BAX Willemien

                  BERTELETTI KEMP Florence

                  CZIMBALMOS Ágnes

                  DI PUPPO Roshan

                  GALLANI Barbara

                  GOUVEIA Rodrigo

                  KETTLITZ Beate

                  ROSS Melody

                  SHEPPARD Philip

                  TIDDENS-ENGWIRDA Lisette

         2. pants
   Ar šo Komisija ieceļ šādas personas par ieinteresēto personu dialoga grupas jauniem dalībniekiem, nosakot pilnu četru gadu pilnvaru termiņu:

                  CEPONYTE Zita

                  GRUNER Bernd

                  HERVE Maryse

                  KOSINSKA Monika

                  KUTIN Breda

                  LOGSTRUP Susanne

                  RODRIGUEZ Nathalie

                  VAN TICHELEN Sonja

                  VINCENTEN Joanne

                  VON ESSEN Garlich

         3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā 2009. gada 2. novembrī.

      Briselē, 2009. gada 22. oktobrī

            Komisijas vārdā –

            Komisijas locekle

         Meglena KUNEVA

      (1)  OV L 234, 6.9.2007., 13. lpp.

      (2)  OV L 320, 6.12.2007., 33. lpp.


title: Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Lēmums ( 2011. gada 3. jūnijs ) par publisku piekļuvi Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas dokumentiem (ESRK/2011/5)

text:
               16.6.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 176/3

         EIROPAS SISTĒMISKO RISKU KOLĒĢIJAS LĒMUMS
   (2011. gada 3. jūnijs)
   par publisku piekļuvi Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas dokumentiem
   (ESRK/2011/5)
   2011/C 176/03
   EIROPAS SISTĒMISKO RISKU KOLĒĢIJAS VALDE,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regulu (ES) Nr. 1092/2010 par Eiropas Savienības finanšu sistēmas makrouzraudzību un Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas izveidošanu (1) un jo īpaši tās 4. panta 2. punktu, 8. panta 3. punktu un 16. panta 3. punktu,
   ņemot vērā Padomes 2010. gada 17. novembra Regulu (ES) Nr. 1096/2010, ar kuru Eiropas Centrālajai bankai piešķir konkrētus uzdevumus saistībā ar Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas darbību (2), un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu un 7. pantu,
   ņemot vērā Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas 2011. gada 20. janvāra Lēmumu ESRK/2011/1, ar ko pieņem Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Reglamentu (3), un jo īpaši tā 5. panta 5. punktu, 10. panta 5. punktu, 12. panta 5. punktu un 13. panta 10. punktu,
   ņemot vērā 2004. gada 4. marta Lēmumu ECB/2004/3 par publisku piekļuvi Eiropas Centrālās bankas dokumentiem (4),
   tā kā jānosaka procedūra Lēmuma ECB/2004/3 piemērošanai attiecībā uz Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas (ESRK) dokumentiem. Šādai procedūrai: i) jāaizsargā ESRK sanāksmju, aktivitāšu un diskusiju, kā arī tās brīdinājumu un ieteikumu efektivitāte un konfidencialitāte; ii) jāprecizē procedūra tam, kā rīkoties ar pieteikumiem piekļūt ESRK dokumentiem, kas iesniegti ESRK Valdē pārstāvētajām iestādēm; un iii) jānodrošina labai administratīvajai praksei atbilstoša divpakāpju procedūra,
   IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Mērķis
   Šajā lēmumā noteikta procedūra Lēmuma ECB/2004/3 piemērošanai ESRK dokumentiem. Lēmuma ECB/2004/3 noteikumus par to, kā Eiropas Centrālā banka (ECB) atļauj piekļuvi ECB dokumentiem, ņemot vērā šajā lēmumā noteiktos pielāgojumus, mutatis mutandis piemēro tam, kā ESRK atļauj piekļuvi saviem dokumentiem.
   2. pants
   Definīcijas
   Šajā lēmumā:

               a)

               “dokuments” vai “ESRK dokuments” ir jebkura satura informācija neatkarīgi no tās pasniegšanas veida (uz papīra, elektroniskā formā vai skaņu, vizuālie un audiovizuālie ieraksti), kuru sastādījusi ESRK vai kura ir ESRK rīcībā, un kura skar tās politiku, darbību vai lēmumus;

               b)

               “trešā persona” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, vai struktūra, kas nav saistīta ar ESRK;

               c)

               “ESRK loceklis” ir trešā persona, kas ir iestāde vai struktūra, kuras pārstāvji ir ESRK Valdes locekļi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1092/2010 6. panta 1. un 2. punktu.

         3. pants
   Izņēmumi
   1.   Pienākuma atļaut piekļuvi ESRK dokumentiem izņēmumiem piemēro Lēmuma ECB/2004/3 4. panta noteikumus, ņemot vērā šajā pantā noteiktos pielāgojumus.
   2.   ESRK atsaka piekļuvi ESRK dokumentam, pamatojoties uz jebkuru no Lēmuma ECB/2004/3 4. pantā minētajiem iemesliem, un jo īpaši gadījumos, kuros šo dokumentu izpaušana apdraud sabiedrības intereses saistībā ar ESRK sanāksmju, aktivitāšu, diskusiju, brīdinājumu vai ieteikumu konfidencialitāti vai efektivitāti.
   3.   Kas attiecas uz trešo personu dokumentiem, ESRK apspriežas ar attiecīgo trešo personu ar mērķi noskaidrot, vai ir jāpiemēro izņēmums, ja nav skaidrības par to, vai šo dokumentu drīkst vai nedrīkst izsniegt. Lūgumus par piekļuvi dokumentiem, ko sastādījuši ESRK locekļi, ESRK var nodot attiecīgajiem ESRK locekļiem.
   4.   ESRK Valde veic funkcijas, kas Lēmuma ECB/2004/3 4. panta 6. punktā uzticētas ECB Padomei.
   4. pants
   ESRK locekļu rīcībā esošie dokumenti
   ESRK dokumentus, kas ir ESRK locekļa rīcībā, ESRK loceklis var izpaust vienīgi iepriekš apspriežoties ar ESRK Valdi, ja vien pirms tam nav zināms, vai dokumentu var izpaust vai neizpaust. ESRK loceklis lūgumu atļaut piekļuvi var arī nodot ESRK Valdei.
   5. pants
   Pieteikumu izskatīšana
   1.   ESRK pieteikumus par piekļuvi ESRK dokumentiem izskata saskaņā ar 6.–8. pantu Lēmumā ECB/2004/3, ņemot vērā šajā pantā noteiktos pielāgojumus.
   2.   Pieteikumus un atkārtotos pieteikumus par piekļuvi ESRK dokumentiem iesniedz ESRK Sekretariātam (5).
   3.   ESRK Sekretariāta vadītājs veic funkcijas, kas Lēmuma ECB/2004/3 7. panta 1. punktā uzticētas ECB Sekretariāta un valodu ģenerāldirektorāta ģenerāldirektoram.
   4.   ESRK Valde veic funkcijas, kas Lēmuma ECB/2004/3 7. panta 2. punktā un 8. panta 1. punktā uzticētas ECB Valdei. ESRK Koordinācijas komiteja palīdz ESRK Valdei, izskatot atkārtotos pieteikumus un sniedzot savu vērtējumu.
   6. pants
   Stāšanās spēkā
   Šis lēmums stājas spēkā 2011. gada 18. jūnijā.

      Frankfurtē pie Mainas, 2011. gada 3. jūnijā

            ESRK priekšsēdētājs

         Jean-Claude TRICHET

      (1)  OV L 331, 15.12.2010., 1. lpp.

      (2)  OV L 331, 15.12.2010., 162. lpp.

      (3)  OV C 58, 24.2.2011., 4. lpp.

      (4)  OV L 80, 18.3.2004., 42. lpp.

      (5)  Adrese: ESRK Sekretariāts, Kaiserstrasse 29, 60311 Fankfurt am Main. Fakss +49 6913447347. E-pasts: esrbsecretariat@esrb.europa.eu


title: Eiropas Parlamenta Lēmums (ES) 2017/1666 (2017. gada 27. aprīlis) par Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūras 2015. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu

text:
               29.9.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 252/220

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS (ES) 2017/1666
   (2017. gada 27. aprīlis)
   par Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūras 2015. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūras 2015. finanšu gada galīgos pārskatus,

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūras 2015. finanšu gada pārskatiem ar Aģentūras atbildi (1),

               —

               ņemot vērā deklarāciju par pārskatu ticamību (2), kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību, kuru Revīzijas palāta sniegusi par 2015. finanšu gadu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 287. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2017. gada 21. februāra ieteikumu par apstiprinājumu, ko sniedz Aģentūrai par 2015. finanšu gada budžeta izpildi (05873/2017 – C8-0067/2017),

               —

               ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (3) un jo īpaši tās 208. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2005. gada 26. aprīļa Regulu (EK) Nr. 768/2005, ar ko izveido Kopienas Zivsaimniecības kontroles aģentūru un groza Regulu (EEK) Nr. 2847/93, ar kuru izveido kontroles sistēmu, kas piemērojama kopējai zivsaimniecības politikai (4), un jo īpaši tās 36. pantu,

               —

               ņemot vērā Komisijas 2013. gada 30. septembra Deleģēto regulu (ES) Nr. 1271/2013 par finanšu pamatregulu struktūrām, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 208. pantā (5), un jo īpaši tās 108. pantu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 94. pantu un IV pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Zivsaimniecības komitejas atzinumu (A8-0100/2017),

               1.

               sniedz Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūras izpilddirektoram apstiprinājumu par Aģentūras 2015. finanšu gada budžeta izpildi;

               2.

               izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, nosūtīt Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūras izpilddirektoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai un nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Antonio TAJANI

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV C 449, 1.12.2016., 93. lpp.

      (2)  Skatīt 1. zemsvītras piezīmi.

      (3)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

      (4)  OV L 128, 21.5.2005., 1. lpp.

      (5)  OV L 328, 7.12.2013., 42. lpp.


title: 2011/731/: Padomes Lēmums ( 2011. gada 8. novembris ) par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu 2006. gada Starptautisko nolīgumu par tropu kokmateriāliem

text:
               12.11.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 294/1

         PADOMES LĒMUMS
   (2011. gada 8. novembris)
   par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu 2006. gada Starptautisko nolīgumu par tropu kokmateriāliem
   (2011/731/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 192. un 207. pantu, lasot saistībā ar tā 218. panta 6. punkta a) apakšpunktu,
   ņemot vēra Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vēra Eiropas Parlamenta piekrišanu,
   tā kā:

               (1)

               Nolīguma sarunu konference, kas ir izveidota ANO Tirdzniecības un attīstības konferences (UNCTAD) paspārnē, 2006. gada 27. janvārī apstiprināja 2006. gada Starptautiskā nolīguma par tropu kokmateriāliem (“2006. gada nolīgums”) tekstu.

               (2)

               2006. gada nolīgums tika apspriests tādēļ, lai ar to aizstātu 1994. gada Starptautisko nolīgumu par tropu kokmateriāliem (“1994. gada nolīgums”), kura darbība bija pagarināta un kurš paliks spēkā līdz dienai, kad stāsies spēkā 2006. gada nolīgums.

               (3)

               2006. gada nolīgums bija pieejams parakstīšanai no 2006. gada 3. aprīļa līdz brīdim, kad būs pagājis viens mēnesis no galīgās spēkā stāšanās dienas. Piekrišanu, ka minētais nolīgums ir saistošs, pauž ar parakstīšanu bez atrunām vai to ratificējot, pieņemot, apstiprinot vai pievienojoties tam.

               (4)

               2006. gada nolīguma mērķi iederas gan kopējā tirdzniecības politikā, gan vides politikā.

               (5)

               Eiropas Kopiena bija 1994. gada nolīguma puse. 2006. gada nolīgums joprojām sekmēs Eiropas Savienības ilgtspējīgas attīstības mērķus.

               (6)

               Kopiena parakstīja 2006. gada nolīgumu 2007. gada 2. novembrī. Visas dalībvalstis ir paudušas savu nodomu to ratificēt.

               (7)

               Tā kā Starptautiskās Tropu kokmateriālu organizācijas patērētāju locekļu obligātās iemaksas ir noteiktas galvenokārt atkarībā no tropu kokmateriālu importa apjoma, Savienība veiks iemaksas Starptautiskā tropu kokmateriālu nolīguma administratīvā kontā, kad 2006. gada nolīgums stāsies spēkā, savukārt dalībvalstis, kā arī Savienība plānotajām darbībām varēs veikt brīvprātīgas finanšu iemaksas, izmantojot organizācijas brīvprātīgos ieguldījuma kontus.

               (8)

               2006. gada nolīgums būtu jāapstiprina,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Savienības vārdā tiek apstiprināts 2006. gada Starptautiskais nolīgums par tropu kokmateriāliem (1) (“2006. gada nolīgums”).
   2. pants
   Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas Savienības vārdā deponēt apstiprināšanas dokumentu Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāram saskaņā ar 2006. gada nolīguma 36. panta 2. punktu.

      Briselē, 2011. gada 8. novembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         J. VINCENT-ROSTOWSKI

      (1)  Nolīguma teksts publicēts OV L 262, 9.10.2007., 8. lpp., kopā ar lēmumu par parakstīšanu un provizorisku piemērošanu.


title: Eiropas Parlamenta Lēmums (ES) 2017/1618 (2017. gada 27. aprīlis) par Eiropas Savienības 2015. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, V iedaļa – Revīzijas palāta

text:
               29.9.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 252/120

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS (ES) 2017/1618
   (2017. gada 27. aprīlis)
   par Eiropas Savienības 2015. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, V iedaļa – Revīzijas palāta
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Eiropas Savienības 2015. finanšu gada vispārējo budžetu (1),

               —

               ņemot vērā Eiropas Savienības konsolidētos pārskatus par 2015. finanšu gadu (COM(2016) 475 – C8-0273/2016) (2),

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas pārskatu par budžeta izpildi 2015. finanšu gadā un iestāžu atbildes (3),

               —

               ņemot vērā deklarāciju par pārskatu ticamību (4), kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību, kuru Revīzijas palāta sniegusi par 2015. finanšu gadu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 287. pantu,

               —

               ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. panta 10. punktu, kā arī 317., 318. un 319. pantu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (5) un jo īpaši tās 55., 99., 164., 165. un 166. pantu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 94. pantu un IV pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A8-0151/2017),

               1.

               sniedz Revīzijas palātas ģenerālsekretāram apstiprinājumu par Revīzijas palātas 2015. finanšu gada budžeta izpildi;

               2.

               izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, nosūtīt Revīzijas palātai, Eiropadomei, Padomei, Komisijai, Eiropas Savienības Tiesai, Eiropas Ombudam, Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam un Eiropas Ārējās darbības dienestam un nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Antonio TAJANI

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV L 69, 13.3.2015.

      (2)  OV C 380, 14.10.2016., 1. lpp.

      (3)  OV C 375, 13.10.2016., 1. lpp.

      (4)  OV C 380, 14.10.2016., 147. lpp.

      (5)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.


title: 2008/202/EK: Padomes Lēmums ( 2008. gada 28. janvāris ), lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Japānas valdību par muitas sadarbību un savstarpēju administratīvo palīdzību muitas lietās

text:
               6.3.2008

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 62/23

         PADOMES LĒMUMS
   (2008. gada 28. janvāris),
   lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Japānas valdību par muitas sadarbību un savstarpēju administratīvo palīdzību muitas lietās
   (2008/202/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 133. pantu saistībā ar tā 300. panta 2. punkta pirmo teikumu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 1993. gada 5. aprīlī pilnvaroja Komisiju Eiropas Kopienas vārdā uzsākt sarunas ar dažiem no Kopienas galvenajiem tirdzniecības partneriem par nolīgumiem muitas sadarbības jomā.

               (2)

               Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Japānas valdību par muitas sadarbību un savstarpēju administratīvo palīdzību muitas lietās būtu jāapstiprina,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Ar šo Eiropas Kopienas vārdā tiek apstiprināts Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Japānas valdību par muitas sadarbību un savstarpēju administratīvo palīdzību muitas lietās.
   Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   Komisija, kurai palīdz dalībvalstu pārstāvji, pārstāv Kopienu Apvienotajā muitas sadarbības komitejā, kas izveidota ar Nolīguma 21. pantu.
   3. pants
   Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots iecelt personas, kas tiesīgas parakstīt nolīgumu Kopienas vārdā.
   4. pants
   Padomes priekšsēdētājs Kopienas vārdā sniedz nolīguma 22. pantā paredzēto paziņojumu (1).
   5. pants
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2008. gada 28. janvārī

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         D. RUPEL

      (1)  Nolīguma spēkā stāšanās dienu Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
    ---documentbreak---

               6.3.2008

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 62/24

         Eiropas Kopienas un Japānas valdības
   NOLĪGUMS
   par muitas sadarbību un savstarpēju administratīvo palīdzību muitas lietās
   EIROPAS KOPIENA un JAPĀNAS VALDĪBA (turpmāk “Līgumslēdzējas puses”),
   ŅEMOT VĒRĀ Japānas un Eiropas Kopienas (turpmāk “Kopiena”) tirdzniecības sakaru nozīmīgumu un vēloties sniegt ieguldījumu šo sakaru saskaņotā attīstībā abu Līgumslēdzēju pušu interesēs,
   UZSKATOT, ka šā mērķa sasniegšanas nolūkā ir jāapņemas attīstīt muitas sadarbību,
   ŅEMOT VĒRĀ Līgumslēdzēju pušu muitas sadarbības attīstību muitas procedūru jomā,
   ŅEMOT VĒRĀ to, ka darbības, kas ir pretrunā muitas tiesību aktiem, kaitē abu Līgumslēdzēju pušu ekonomiskajām, fiskālajām un tirdzniecības interesēm, un atzīstot, ka ir svarīgi precīzi novērtēt muitas nodokļus un citus maksājumus,
   PĀRLIECINĀTAS par to, ka pasākumu veikšana pret šādiem pārkāpumiem var būt daudz efektīvāka, sadarbojoties muitas iestādēm,
   ATZĪSTOT muitas iestāžu nozīmīgumu un muitas procedūru svarīgumu tirdzniecības veicināšanā,
   ŅEMOT VĒRĀ abu Līgumslēdzēju pušu stingro apņemšanos veikt muitas darbības un sadarboties intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumu apkarošanā,
   ŅEMOT VĒRĀ saistības, ko Līgumslēdzējas puses jau uzņēmušās vai ko tām piemēro saskaņā ar starptautiskām konvencijām, kā arī ar muitu saistītas darbības, ko veic Pasaules Tirdzniecības organizācija (turpmāk “PTO”),
   ŅEMOT VĒRĀ Muitas sadarbības padomes (turpmāk “MSP”) 1953. gada 5. decembra ieteikumu par savstarpēju administratīvo palīdzību,
   TĀ KĀ 1991. gadā Kopīgajā deklarācijā par Eiropas Kopienas un tās dalībvalstu un Japānas attiecībām noteiktas attiecību vispārīgas pamatnostādnes un izvirzīti procesuāli mērķi attiecību turpmākai attīstībai,
   IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.
   I   SADAĻA
   VISPĀRĪGI NOTEIKUMI
   1. pants
   Definīcijas
   Šajā nolīgumā:

               a)

               “muitas tiesību akti” ir jebkuri Japānas vai Kopienas normatīvie akti, ar ko reglamentē preču ievešanu, izvešanu un tranzītu vai jebkuru citu muitas procedūru, tostarp aizlieguma, ierobežojuma un kontroles pasākumu, piemērošanu precēm, kas ir muitas iestāžu kompetencē;

               b)

               “Līgumslēdzējas puses normatīvie akti” un “katras Līgumslēdzējas puses normatīvie akti” atkarībā no konteksta ir Japānas normatīvie akti vai Kopienas normatīvie akti;

               c)

               “muitas iestāde” ir: Japānā – Finanšu ministrija un Kopienā – Eiropas Kopienu Komisijas kompetentie dienesti, kas ir atbildīgi par muitas jautājumiem, un Kopienas dalībvalstu muitas iestādes;

               d)

               “pieprasījuma iesniedzēja iestāde” ir Līgumslēdzējas puses muitas iestāde, kura iesniedz palīdzības pieprasījumu, pamatojoties uz šo nolīgumu;

               e)

               “prasītā iestāde” ir Līgumslēdzējas puses muitas iestāde, kura saņem palīdzības pieprasījumu, pamatojoties uz šo nolīgumu;

               f)

               “personas dati” ir visa informācija attiecībā uz identificēto vai identificējamo personu;

               g)

               “darbība, kas ir pretrunā muitas tiesību aktiem” ir jebkurš muitas tiesību aktu pārkāpums vai pārkāpuma mēģinājums;

               h)

               “persona” ir jebkura fiziska persona, jebkura juridiska persona vai jebkurš cits subjekts, kas nav juridiska persona, kura izveidota vai organizēta saskaņā ar katras Līgumslēdzējas puses normatīvajiem aktiem un veic preču ievešanu, izvešanu vai tranzītu, un

               i)

               “informācija” ir dati, dokumenti, ziņojumi un citi paziņojumi jebkurā formā, arī to eksemplāri elektroniskā formātā.

         2. pants
   Teritoriālā piemērošana
   Šis nolīgums attiecas, no vienas puses, uz Japānas teritoriju, kurā ir spēkā tās muitas tiesību akti, un, no otras puses, uz teritorijām, kurās ir spēkā Eiropas Kopienas dibināšanas līgums, saskaņā ar minētajā līgumā izklāstītajiem nosacījumiem.
   3. pants
   Īstenošana
   Līgumslēdzējas puses īsteno šo nolīgumu saskaņā ar katras Līgumslēdzējas puses normatīvajiem aktiem un ar attiecīgo muitas iestāžu pieejamajiem resursiem.
   4. pants
   Sadarbības joma
   1.   Saskaņā ar šo nolīgumu sadarbība muitas lietās ietver visus jautājumus attiecībā uz muitas tiesību aktu piemērošanu.
   2.   Līgumslēdzējas puses ar savu muitas iestāžu palīdzību apņemas izvērst sadarbību muitas lietās. Jo īpaši Līgumslēdzējas puses sadarbojas šādās jomās:

               a)

               izveidojot un uzturot saziņu starp attiecīgajām muitas iestādēm, lai veicinātu drošu un ātru informācijas apmaiņu;

               b)

               veicinot attiecīgo muitas iestāžu efektīvu koordināciju, un

               c)

               visos citos administratīvajos jautājumos, kuri ir saistīti ar šo nolīgumu un kuros laiku pa laikam var būt nepieciešama Līgumslēdzēju pušu vienota rīcība.

         3.   Līgumslēdzējas puses arī apņemas ar savu muitas iestāžu palīdzību veicināt sadarbības centienus, lai pilnveidotu tirdzniecības veicināšanas pasākumus muitas jomā saskaņā ar starptautiskajiem standartiem.
   5. pants
   Palīdzības joma
   1.   Līgumslēdzējas puses ar savu muitas iestāžu palīdzību savas kompetences jomās un ar pieejamajiem resursiem tādā veidā un ar tādiem nosacījumiem, kas izklāstīti šajā nolīgumā, palīdz viena otrai nodrošināt muitas tiesību aktu pareizu piemērošanu, jo īpaši – novēršot, izmeklējot un apkarojot darbības, kas ir pretrunā šiem tiesību aktiem.
   2.   Palīdzību muitas lietās saskaņā ar šo nolīgumu savstarpēji sniedz Līgumslēdzēju pušu muitas iestādes, kas ir kompetentās iestādes šā nolīguma piemērošanai. Tā neierobežo nevienas Līgumslēdzējas puses tiesības un saistības attiecībā uz savstarpējo palīdzību krimināllietās saskaņā ar starptautiskajiem nolīgumiem vai katras Līgumslēdzējas puses normatīvajiem aktiem. Tā arī neattiecas uz informāciju, kas iegūta, īstenojot pilnvaras pēc tiesu iestādes pieprasījuma.
   3.   Šis nolīgums neattiecas uz palīdzību nodevu, nodokļu vai maksājumu atgūšanā.
   6. pants
   Saistība ar citiem starptautiskajiem nolīgumiem
   1.   Šā nolīguma noteikumi neskar nevienas Līgumslēdzējas puses tiesības un saistības saskaņā ar jebkuru citu starptautisku nolīgumu.
   2.   Neskarot 1. punkta noteikumus, šā nolīguma noteikumiem ir priekšroka salīdzinājumā ar noteikumiem jebkurā divpusējā nolīgumā par muitas sadarbību un savstarpēju administratīvo palīdzību, kas ir noslēgts vai var tikt noslēgts starp atsevišķām Kopienas dalībvalstīm un Japānu, ciktāl minētā divpusējā nolīguma noteikumi nav savienojami ar šā nolīguma noteikumiem.
   3.   Šā nolīguma noteikumi neskar Kopienas noteikumus, ar ko reglamentē Komisijas kompetento dienestu un Kopienas dalībvalstu muitas iestāžu saziņu attiecībā uz informāciju, kura iegūta saskaņā ar šo nolīgumu un kura varētu būt Kopienas interesēs.
   II   SADAĻA
   MUITAS SADARBĪBA
   7. pants
   Sadarbība muitas procedūru jomā
   Lai veicinātu preču likumīgu apriti, muitas iestādes saskaņā ar šā nolīguma noteikumiem apmainās ar informāciju un speciālām zināšanām par pasākumiem muitas metožu un procedūru uzlabošanai un par datorizētām sistēmām.
   8. pants
   Tehniskā sadarbība
   Muitas iestādes var veikt savstarpēju tehnisku sadarbību un apmainīties ar personālu un speciālām zināšanām par pasākumiem muitas metožu un procedūru uzlabošanai un par datorizētām sistēmām, lai sasniegtu šos mērķus saskaņā ar šā nolīguma noteikumiem.
   9. pants
   Pārrunas starptautiskās organizācijās
   Muitas iestādes cenšas attīstīt un stiprināt sadarbību kopējo interešu jautājumos, veicinot pārrunas par muitas lietām attiecīgās starptautiskās organizācijās, piemēram, MSP un PTO.
   III   SADAĻA
   SAVSTARPĒJA ADMINISTRATĪVĀ PALĪDZĪBA
   10. pants
   Palīdzība pēc pieprasījuma
   1.   Pēc pieprasījuma iesniedzējas iestādes lūguma prasītā iestāde sniedz visu attiecīgo informāciju, kas varētu palīdzēt nodrošināt pieprasījuma iesniedzējas iestādes Līgumslēdzējas puses muitas tiesību aktu pareizu piemērošanu, tostarp informāciju par konstatētām vai plānotām darbībām, kas ir vai varētu būt pretrunā muitas tiesību aktiem.
   Jo īpaši prasītā iestāde pēc pieprasījuma sniedz pieprasījuma iesniedzējai iestādei informāciju par aktivitātēm, kuras var izraisīt darbības, kas ir pretrunā pieprasījuma iesniedzējas iestādes Līgumslēdzējas puses muitas tiesību aktiem, piemēram, par nepareizi aizpildītām muitas deklarācijām, kā arī par tādiem izcelsmes sertifikātiem, faktūrrēķiniem vai citiem dokumentiem, par kuriem zināms vai ir aizdomas, ka tie ir nepareizi aizpildīti vai viltoti.
   2.   Pēc pieprasījuma iesniedzējas iestādes lūguma prasītā iestāde to informē:

               a)

               vai preces, kas izvestas no vienas Līgumslēdzējas puses teritorijas, ir pienācīgi ievestas otras Līgumslēdzējas puses teritorijā, attiecīgā gadījumā precizējot precēm piemēroto muitas procedūru, un

               b)

               vai preces, kas ievestas vienas Līgumslēdzējas puses teritorijā, ir pienācīgi izvestas no otras Līgumslēdzējas puses teritorijas, attiecīgā gadījumā precizējot precēm piemēroto muitas procedūru.

         3.   Pēc pieprasījuma iesniedzējas iestādes lūguma prasītā iestāde saskaņā ar prasītās iestādes Līgumslēdzējas puses normatīvajiem aktiem sniedz informāciju un veic īpašu uzraudzību attiecībā uz:

               a)

               personām, par kurām ir pamats uzskatīt, ka tās ir vai ir bijušas iesaistītas darbībās, kas ir pretrunā pieprasījuma iesniedzējas iestādes Līgumslēdzējas puses muitas tiesību aktiem;

               b)

               vietām, kurās preču krājumi ir vai var tikt uzglabāti vai savākti tādā veidā, ka ir pamats uzskatīt, ka šīs preces paredzētas izmantošanai darbībās, kas ir pretrunā pieprasījuma iesniedzējas iestādes Līgumslēdzējas puses muitas tiesību aktiem;

               c)

               precēm, kuras tiek vai var tikt pārvadātas tādā veidā, ka ir pamats uzskatīt, ka tās paredzētas izmantošanai darbībās, kas ir pretrunā pieprasījuma iesniedzējas iestādes Līgumslēdzējas puses muitas tiesību aktiem, un

               d)

               transportlīdzekļiem, kas tiek vai var tikt izmantoti tādā veidā, ka ir pamats uzskatīt, ka tie paredzēti izmantošanai darbībās, kas ir pretrunā pieprasījuma iesniedzējas iestādes Līgumslēdzējas puses muitas tiesību aktiem.

         11. pants
   Spontāna palīdzība
   Līgumslēdzējas puses pēc pašu ierosmes un saskaņā ar katras Līgumslēdzējas puses normatīvajiem aktiem sniedz viena otrai palīdzību, ja tās uzskata, ka šāda palīdzība ir vajadzīga muitas tiesību aktu pareizai piemērošanai, jo īpaši gadījumos, kad otras Līgumslēdzējas puses ekonomikai, sabiedrības veselībai, sabiedrības drošībai vai citām līdzīgām būtiskām interesēm var rasties nopietns kaitējums, jo īpaši sniedzot informāciju, ko tās ieguvušas par:

               a)

               darbībām, kuras ir vai varētu būt pretrunā muitas tiesību aktiem un par kurām varētu ieinteresēties otra Līgumslēdzēja puse;

               b)

               jauniem līdzekļiem vai metodēm, ko izmanto, veicot darbības, kas ir pretrunā muitas tiesību aktiem;

               c)

               precēm, par kurām zināms, ka tās izmantotas darbībās, kas ir pretrunā muitas tiesību aktiem;

               d)

               personām, par kurām ir pamats uzskatīt, ka tās ir vai ir bijušas iesaistītas darbībās, kas ir pretrunā muitas tiesību aktiem, un

               e)

               transportlīdzekļiem, par kuriem ir pamats uzskatīt, ka tie tikuši, tiek vai var tikt izmantoti darbībās, kas ir pretrunā muitas tiesību aktiem.

         12. pants
   Palīdzības pieprasījuma forma un saturs
   1.   Ievērojot šo nolīgumu, pieprasījumus sagatavo rakstiski. Tiem pievieno dokumentus, kas vajadzīgi, lai izpildītu pieprasījumu. Ja situācijas steidzamības dēļ vajadzīgs, var pieņemt arī mutiskus pieprasījumus, tomēr tie tūlīt jāapstiprina rakstveidā.
   2.   Saskaņā ar 1. punktu iesniegtie pieprasījumi ietver šādu informāciju:

               a)

               pieprasījuma iesniedzēja iestāde;

               b)

               darbība, kuru lūdz veikt;

               c)

               pieprasījuma mērķis un iemesls;

               d)

               iespējami precīzas un izsmeļošas norādes par personām, kas ir attiecīgās izmeklēšanas mērķis;

               e)

               kopsavilkums par attiecīgajiem faktiem un jau veikto izmeklēšanu; un

               f)

               attiecīgie juridiskie elementi.

         3.   Pieprasījumus iesniedz valodā, kas ir pieņemama gan pieprasījuma iesniedzējai iestādei, gan prasītajai iestādei. Šī prasība nepieciešamajā apmērā var attiekties arī uz jebkuru no dokumentiem, ko pievieno pieprasījumam saskaņā ar 1. punktu.
   4.   Ja pieprasījums neatbilst iepriekš minētajai formālajai prasībai, var lūgt to labot vai papildināt; pa to laiku prasītā iestāde var veikt piesardzības pasākumus.
   13. pants
   Pieprasījumu izpilde
   1.   Lai izpildītu palīdzības pieprasījumu, prasītā iestāde savas kompetences un pieejamo resursu robežās veic visus pamatotos pasākumus, sniedzot tās rīcībā jau esošu informāciju, veicot attiecīgu izmeklēšanu vai organizējot šādas izmeklēšanas veikšanu.
   2.   Palīdzības pieprasījumus izpilda saskaņā ar prasītās iestādes Līgumslēdzējas puses normatīvajiem aktiem.
   3.   Pieprasījuma iesniedzējas iestādes attiecīgi pilnvarotas amatpersonas, saņemot prasītās iestādes piekrišanu un ievērojot tās paredzētos nosacījumus, var ierasties prasītās iestādes birojos, lai par darbībām, kas ir vai varētu būt pretrunā muitas tiesību aktiem, iegūtu informāciju, kura pieprasījuma iesniedzējai iestādei vajadzīga šā nolīguma nolūkā.
   4.   Pieprasījuma iesniedzējas iestādes attiecīgi pilnvarotas amatpersonas, saņemot prasītās iestādes piekrišanu un ievērojot tās paredzētos nosacījumus, īpašos gadījumos var piedalīties izmeklēšanā, ko veic prasītās iestādes jurisdikcijā.
   5.   Ja palīdzības pieprasījumu nevar izpildīt, par šo faktu nekavējoties paziņo pieprasījuma iesniedzējai iestādei, minot attiecīgos iemeslus. Paziņojumam var pievienot attiecīgu informāciju, kas pēc prasītās iestādes ieskatiem varētu būt noderīga pieprasījuma iesniedzējai iestādei.
   6.   Prasītā iestāde, pēc pieprasījuma iesniedzējas iestādes lūguma un ja to uzskata par piemērotu, informē pieprasījuma iesniedzēju iestādi par laiku un vietu, kad un kur notiks pasākums, ko veiks, atbildot uz palīdzības pieprasījumu, lai šādu pasākumu varētu saskaņot.
   14. pants
   Informācijas paziņošanas veids
   1.   Prasītā iestāde rakstveidā paziņo pieprasījuma iesniedzējai iestādei izmeklēšanas rezultātus, pievienojot tiem attiecīgus dokumentus vai citus materiālus.
   2.   Šī informācija var būt datorizēta.
   15. pants
   Izņēmumi pienākumam sniegt palīdzību
   1.   Palīdzību var atteikt vai atlikt, vai sniegt tikai tad, ja ievēroti konkrēti nosacījumi vai prasības, gadījumos, ja prasītās iestādes Līgumslēdzēja puse uzskata, ka palīdzība saskaņā ar šo nolīgumu būtu Kopienas dalībvalsts vai Japānas suverenitātes pārkāpums vai būtu pretrunā tās drošības, sabiedriskās kārtības vai citām būtiskām interesēm, kā minēts 16. panta 2. punktā.
   Jo īpaši katra Līgumslēdzēja puse var ierobežot informāciju, ko tā sniedz otrai Līgumslēdzējai pusei, ja otrā Līgumslēdzēja puse nespēj nodrošināt pirmās Līgumslēdzējas puses pieprasīto konfidencialitāti vai attiecīgi ierobežot mērķus, kuriem informācija tiks izmantota.
   2.   Prasītā iestāde var atlikt palīdzības sniegšanu ar pamatojumu, ka palīdzības sniegšana var traucēt izmeklēšanu, kas tajā laikā tiek veikta, tostarp izmeklēšanu, ko veic attiecīgās tiesībaizsardzības iestādes, kā arī lietas ierosināšanu vai tiesvedību un administratīvos procesus. Tādā gadījumā prasītā iestāde apspriežas ar pieprasījuma iesniedzēju iestādi, lai noteiktu, vai palīdzību var sniegt saskaņā ar tādiem noteikumiem vai nosacījumiem, kādus prasītā iestāde var izvirzīt.
   3.   Ja pieteikuma iesniedzēja iestāde lūdz palīdzību, kuru tā pati nespētu sniegt, ja šāda palīdzība tai tiktu lūgta, tad pieprasījumā tā vērš uzmanību uz šo faktu. Tad prasītajai iestādei jāizlemj, kā atbildēt uz šādu pieprasījumu.
   4.   Gadījumos, kas minēti 1. un 2. punktā, prasītās iestādes lēmums un tā pamatojums jāpaziņo pieprasījuma iesniedzējai iestādei bez liekas kavēšanās.
   16. pants
   Informācijas apmaiņa un konfidencialitāte
   1.   Jebkura informācija, kas paziņota saskaņā ar šo nolīgumu, jebkādā veidā uzskatāma par konfidenciālu atkarībā no katras Līgumslēdzējas puses normatīvajiem aktiem, un tai jānodrošina aizsardzība, kas paredzēta tāda veida informācijai saskaņā ar tās muitas iestādes Līgumslēdzējas puses attiecīgajiem normatīvajiem aktiem, kura saņēmusi šo informāciju, un saskaņā ar atbilstīgajiem noteikumiem, kas attiecas uz Kopienas iestādēm, ja vien Līgumslēdzēja puse, kura sniedz informāciju, nedod iepriekšēju piekrišanu šādas informācijas izpaušanai.
   2.   Ar personas datiem var apmainīties tikai tādos gadījumos, kad saņēmēja Līgumslēdzēja puse apņemas šos datus aizsargāt vismaz līdzvērtīgā veidā, kā attiecīgajā gadījumā tas tiktu darīts Līgumslēdzējā pusē, kura var sniegt datus. Līgumslēdzēja puse, kas var sniegt informāciju, neizvirza nekādas prasības, kuras ir apgrūtinošākas nekā tās, kas tai piemērojamas pašas jurisdikcijā.
   Līgumslēdzējas puses paziņo viena otrai informāciju par katras Līgumslēdzējas puses normatīvajiem aktiem, tostarp attiecīgā gadījumā arī par Kopienas dalībvalstīs spēkā esošiem normatīvajiem aktiem.
   3.   Iegūto informāciju izmanto tikai šajā nolīgumā paredzētajiem mērķiem. Ja kāda no Līgumslēdzējām pusēm vēlas izmantot šo informāciju citiem mērķiem, tai jāsaņem iepriekšēja rakstiska piekrišana no muitas iestādes, kas sniedza šo informāciju. Uz šādu izmantojumu tad attiecas jebkuri šīs iestādes noteiktie ierobežojumi.
   4.   Šā panta 3. punkts neliedz saskaņā ar šo nolīgumu iegūto informāciju izmantot par pierādījumu administratīvos procesos, ko vēlāk uzsāk attiecībā uz darbībām, kas ir pretrunā muitas tiesību aktiem. Tādēļ Līgumslēdzējas puses savos pierādījumu dokumentos, ziņojumos un liecībās, kā arī administratīvā tiesvedībā kā pierādījumu var izmantot saskaņā ar šā nolīguma noteikumiem iegūto informāciju. Par šādu izmantojumu ziņo muitas iestādei, kas sniegusi attiecīgo informāciju.
   5.   Neatkarīgi no šā panta 3. punkta, ja vien muitas iestāde, kas sniedz informāciju, nav noteikusi citādi, muitas iestāde, kas saņem informāciju, var nodot saskaņā ar šo nolīgumu iegūto informāciju attiecīgajām savas Līgumslēdzējas puses tiesībaizsardzības iestādēm. Šīs tiesībaizsardzības iestādes var izmantot šo informāciju tikai muitas tiesību aktu pareizai piemērošanai, un uz tām attiecas šā nolīguma 16. un 17. pantā izklāstītie nosacījumi.
   6.   Šis pants neliedz informācijas izmantošanu vai izpaušanu tiktāl, ciktāl tāds pienākums noteikts tās Līgumslēdzējas puses normatīvajos aktos, kuras muitas iestāde saņem šo informāciju. Šī muitas iestāde, kad vien iespējams, iepriekš paziņo par jebkuru šādu izpaušanu muitas iestādei, kas sniegusi informāciju.
   Saņēmēja Līgumslēdzēja puse, ja vien nav panākta citāda vienošanās ar Līgumslēdzēju pusi, kas sniegusi informāciju, attiecīgā gadījumā izmanto visus pieejamos līdzekļus atbilstīgi pirmās Līgumslēdzējas puses spēkā esošiem normatīvajiem aktiem, lai uzturētu informācijas konfidencialitāti un aizsargātu personas datus attiecībā uz trešās puses vai citu iestāžu pieprasījumiem izpaust attiecīgo informāciju.
   17. pants
   Kriminālprocess
   Informāciju, ko vienas Līgumslēdzējas puses muitas iestāde sniegusi otras Līgumslēdzējas puses muitas iestādei saskaņā ar šo nolīgumu, otra Līgumslēdzēja puse neizmanto kriminālprocesā, ko veic tiesa vai tiesnesis.
   18. pants
   Palīdzības izdevumi
   1.   Izdevumus, kas rodas, īstenojot šo nolīgumu, sedz attiecīgās Līgumslēdzējas puses.
   2.   Ja pieprasījuma izpildes laikā izrādās, ka pieprasījuma izpildes pabeigšanai būs nepieciešami ārkārtas izdevumi, muitas iestādes apspriežas, lai izstrādātu noteikumus un nosacījumus izpildes turpināšanai.
   IV   SADAĻA
   NOBEIGUMA NOTEIKUMI
   19. pants
   Nosaukumi
   Šā nolīguma sadaļu un pantu nosaukumi ieviesti ērtības labad tikai atsaucēm un neietekmē šā nolīguma interpretāciju.
   20. pants
   Konsultācijas
   Visus jautājumu vai strīdus saistībā ar šā nolīguma interpretāciju vai īstenošanu risina, Līgumslēdzējām pusēm savstarpēji konsultējoties.
   21. pants
   Apvienotā muitas sadarbības komiteja
   1.   Ar šo izveido Apvienoto muitas sadarbības komiteju, kurā ir Japānas Finanšu ministrijas un Ārlietu ministrijas amatpersonas un Eiropas Kopienas amatpersonas, kas ir atbildīgas par muitas lietām. Īpašos gadījumos Komitejā var iekļaut citas abu Līgumslēdzēju pušu amatpersonas, kurām ir nepieciešamās zināšanas par apspriežamajiem jautājumiem. Komitejas sanāksmju vietu, laiku un darba kārtību nosaka, abpusēji vienojoties.
   2.   Apvienotā muitas sadarbības komiteja, cita starpā:

               a)

               pārrauga pareizu šā nolīguma īstenošanu;

               b)

               saskaņā ar šā nolīguma mērķiem veic pasākumus, kas nepieciešami muitas sadarbībai;

               c)

               apmainās ar uzskatiem par jebkuriem muitas sadarbības jautājumiem, kas ir kopējās interesēs, tostarp par turpmākajiem pasākumiem un tiem paredzētajiem līdzekļiem;

               d)

               iesaka risinājumus šā nolīguma mērķu sasniegšanai; un

               e)

               pieņem Komitejas reglamentu.

         22. pants
   Stāšanās spēkā un ilgums
   1.   Šis nolīgums stājas spēkā tā mēneša pirmajā dienā, kurš seko dienai, kad Līgumslēdzējas puses, apmainoties ar diplomātiskajām notām, viena otrai paziņo par to, ka pabeigtas visas šajā nolūkā vajadzīgās procedūras.
   2.   Šo nolīgumu var grozīt pēc Līgumslēdzēju pušu abpusējas vienošanās, tām apmainoties ar diplomātiskajām notām. Grozījumi stājas spēkā ar tādiem pašiem nosacījumiem kā 1. punktā minētie, ja vien Līgumslēdzējas puses nav vienojušās citādi.
   3.   Katra Līgumslēdzēja puse var izbeigt šo nolīgumu, par to rakstveidā paziņojot otrai Līgumslēdzējai pusei. Šis nolīgums zaudē spēku trīs mēnešus pēc dienas, kad sniegts šāds paziņojums otrai Līgumslēdzējai pusei. Tomēr palīdzības pieprasījumus, kas saņemti pirms nolīguma izbeigšanas, izpilda saskaņā ar šā nolīguma noteikumiem.
   23. pants
   Autentiski teksti
   Šis nolīgums ir sagatavots divos oriģināleksemplāros angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu, zviedru un japāņu valodā, un visi teksti ir vienlīdz autentiski. Atšķirīgas interpretācijas gadījumā teksts angļu un japāņu valodā ir noteicošais attiecībā pret tekstu citās valodās.

      To apliecinot, attiecīgi pilnvarotas personas ir parakstījušas šo nolīgumu.
      Briselē, 2008. gada trīsdesmitajā janvārī

            Eiropas Kopienas vārdā —

            Japānas valdības vārdā —


title: Padomes lēmums (2002. gada 22. jūlijs), ar ko izveido pamatprogrammu par policijas un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās (AGIS)

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

32002D0630

Oficiālais Vēstnesis L 203 , 01/08/2002 Lpp. 0005 - 0008

		Padomes lēmums(2002. gada 22. jūlijs),ar ko izveido pamatprogrammu par policijas un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās (AGIS)(2002/630/TI)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, un jo īpaši tā 30. panta 1. punktu, 31. pantu un 34. panta 2. punkta c) apakšpunktu,ņemot vērā Komisijas iniciatīvu [1],ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu [2],tā kā:(1) Līguma par Eiropas Savienību 29. pants nosaka, ka Savienības mērķis ir nodrošināt pilsoņiem augstu aizsardzības līmeni brīvības, drošības un tiesiskuma telpā, organizējot kopīgu rīcību starp dalībvalstīm attiecībā uz policijas un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās un novēršot un apkarojot rasismu un ksenofobiju.(2) Eiropadomes 1999. gada oktobra Tamperes sanāksmju secinājumos ir aicināts pastiprināt sadarbību attiecībā uz noziedzības novēršanu un cīņu pret to, tajā skaitā noziedzību, kurā izmanto jaunās informācijas un saziņas tehnoloģijas, lai nodrošinātu patiesu Eiropas tiesiskuma telpu. Sadarbības nozīme šajā jomā ir vēlreiz uzsvērta rīcības plānā, kas nodēvēts "Organizētās noziedzības novēršana un kontrole: Eiropas Savienības stratēģija jaunās tūkstošgades sākumam" [3].(3) Padomes Pamatlēmuma 2001/220/TI (2001. gada 15. marts) par cietušo statusu kriminālprocesā [4] 12. pantā dalībvalstis ir aicinātas sadarboties savā starpā, lai veicinātu efektīvāku cietušo interešu aizstāvību kriminālprocesā.(4) Ir lietderīgi paplašināt projektu Eiropas dimensiju līdz trim dalībvalstīm vai līdz divām dalībvalstīm un kandidātvalstij, lai sekmētu partnerattiecību veidošanos un informācijas un labas valsts prakses apmaiņu;(5) Padomes izveidotās "Grotius II — Krimināltiesības" [5], Stop II [6], Oisin II [7], Hippokrates [8] un Falcone [9] programmas ir palīdzējušas stiprināt sadarbību policijas un tiesu iestāžu starpā dalībvalstīs un uzlabot savstarpējo to policijas, tiesu, tiesību un administratīvo sistēmu sapratni.(6) Pēc tam, kad Eiropadome 2000. gada jūnijā Feirā apstiprināja Eiropas Savienības Narkomānijas apkarošanas rīcības plānu (2000. līdz 2004. gadam), šajā pamatprogrammā iekļautas darbības, lai apkarotu narkotiku tirdzniecību.(7) vienotas pamatprogrammas izveide, ko skaidri rosināja Eiropas Parlaments un Padome, pieņemot iepriekšējās programmas, turpmāk pastiprinās sadarbību ar koordinētas un starpdisciplīnu pieejas starpniecību, iesaistot dažādas personas, kas atbildīgas par noziedzības novēršanu un apkarošanu Eiropas Savienības līmenī. To īstenojot, jāsaglabā līdzsvarota pieeja starp dažādām darbībām, kas vērstas uz brīvības, drošības un tiesiskuma telpas izveidi.(8) Vēlams nodrošināt pamatprogrammā atbalstīto darbību nepārtrauktību, paredzot to koordināciju vienotā modelī, kas racionalizē procedūras un pilnveido vadību un mēroga ekonomijas. Turklāt jāpanāk pilnīga programmas darbības labumu izmantošana, jo īpaši attiecībā uz tiesībaizsardzības iestādēm un jāveicina sadarbība starp dalībvalstu tiesībaizsardzības iestādēm, un šādām iestādēm jāsniedz lielāks ieskats darba metodēs, ko izmanto tām ekvivalentas iestādes citās dalībvalstīs, un attiecībā uz ierobežojumiem, kas tām var būt saistoši.(9) Pamatprogrammas izdevumi nedrīkst būt lielāki par finanšu plāna 3. pozīcijā pašreiz paredzēto maksimālo robežu.(10) Par pamatprogrammas gada apropriācijām jālemj budžeta lēmējinstitūcijai saskaņā ar budžeta procedūru.(11) Pamatprogramma jādara pieejama kandidātvalstīm partneru un dalībnieku statusā projektos, kas finansēti ar šo programmu. Attiecīgā gadījumā var arī paredzēt citu valstu līdzdalību šajā programmā.(12) Šā lēmuma īstenošanai nepieciešamie pasākumi jāpieņem ar komitejas palīdzību atbilstīgi šajā lēmumā noteiktajai procedūrai.(13) Lai palielinātu pievienoto vērtību projektiem, kas īstenoti saskaņā ar šo lēmumu, jānodrošina šo projektu un citu Kopienas intervences veidu atbilstība un komplementaritāte.(14) Regulāra pamatprogrammas uzraudzība un vērtēšana jānodrošina tā, lai īstenoto projektu efektivitāti varētu vērtēt saistībā ar mērķiem un lai vajadzības gadījumā varētu koriģēt prioritātes.(15) Neskarot Eiropas Kopienas dibināšanas līgumā noteiktās budžeta lēmējinstitūcijas pilnvaras, šajā lēmumā visam pamatprogrammas laikam iekļauts bāzes finansējums, kas paredzēts 34. punktā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 1999. gada 6. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un budžeta procedūras uzlabošanu [10],IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsPamatprogrammas izveide1. Brīvības, drošības un tiesiskuma telpas sakarā ar šo lēmumu izveido pamatprogrammu policijas un tiesu iestāžu sadarbībai krimināllietas, še turpmāk — "Programma".2. Programmu ar šo izveido laikposmam no 2003. gada 1. janvāra līdz 2007. gada 31. decembrim, un to var pagarināt.2. pantsProgrammas mērķi1. Ar Programmu sekmē vispārējo mērķi Eiropas Savienības pilsoņiem nodrošināt augstu aizsardzības līmeni brīvības, drošības un tiesiskuma telpā. Tādēļ tās mērķi, jo īpaši, ira) izstrādāt, īstenot un vērtēt Eiropas politiku šajā jomā;b) sekmēt un stiprināt sakaru dibināšanu, savstarpējo sadarbību attiecībā uz vispārējiem dalībvalstu vispārējo interešu jautājumiem, informācijas, pieredzes un labākās prakses apmaiņu un izplatīšanu, vietējo un reģionālo sadarbību un apmācības un tehniskās un zinātniskās pētniecības pilnveidošanu un pielāgošanu;c) rosināt dalībvalstis pastiprināt sadarbību ar kandidātvalstīm, citām trešām valstīm un attiecīgām reģionālām un starptautiskām organizācijām.2. Ar Programmu atbalsta projektus šādas ar Līguma par Eiropas Savienību VI sadaļu saistītās jomās:a) vispārēja tiesu iestāžu sadarbība un to sadarbība krimināllietās, tostarp apmācība;b) sadarbība starp tiesībaizsardzības iestādēm;c) sadarbība starp tiesībaizsardzības iestādēm vai citām sabiedriskām vai privātām organizācijām dalībvalstīs, kas iesaistītas organizētās vai citas noziedzības novēršanā un cīņā pret to;d) sadarbība starp dalībvalstīm ar mērķi panākt efektīvu cietušo interešu aizstāvību kriminālprocesā.3. pantsPiekļuve Programmai1. Programma līdzfinansē projektus, kas nav ilgāki par diviem gadiem un ko iesniegušas valsts vai privātās iestādes un struktūras, tostarp arodorganizācijas, nevalstiskās organizācijas, apvienības, organizācijas, kas pārstāv uzņēmumus, pamatapmācības un turpmākās apmācības iestādes; projekti ir vērsti uz mērķgrupām, kas norādītās 3. punktā.2. Lai projekti būtu tiesīgi uz līdzfinansējumu, tajos jāiesaista partneri no vismaz trim dalībvalstīm vai divām dalībvalstīm un vienas kandidātvalsts, un to mērķiem jābūt 2. pantā minētajiem. Kandidātvalstis var piedalīties projektos, lai iepazītos ar acquis šajā jomā un palīdzētu sev sagatavoties saistībā ar pievienošanos. Citas trešās valstis var arī piedalīties, ja tas kalpo projektu mērķiem.3. Programma vērsta uz šādām mērķgrupām:a) praktizējošiem juristiem: tiesnešiem, prokuroriem, advokātiem, ministriju darbiniekiem, kriminālpolicijas darbiniekiem, tiesu izpildītājiem, ekspertiem, tiesu tulkiem un citiem darbiniekiem, kuru profesija saistīta ar tiesu iestādēm;b) tiesībaizsardzības iestāžu amatpersonām un inspektoriem: dalībvalstu valsts iestādes, kas saskaņā ar valsts tiesību aktiem ir atbildīgas par noziedzīgu nodarījumu nepieļaušanu, atklāšanu un apkarošanu;c) amatpersonām citās valdības iestādēs un pārstāvjiem no apvienībām, arodorganizācijām, zinātniskās pētniecības un uzņēmumiem, kas iesaistīti cīņā pret organizēto vai citu noziedzību un tās novēršanu;d) pārstāvjiem no cietušo palīdzības dienestiem, tajā skaitā valsts iestādēm, kas ir atbildīgas par imigrācijas un sociāliem pakalpojumiem.4. Saskaņā ar 2. pantā izklāstītajiem mērķiem ar Programmu var arī līdzfinansēta) īpašus projektus, kas iesniegti atbilstoši 1. punktam un kas atbilst īpašām interesēm saistībā ar Programmas prioritātēm vai sadarbību ar kandidātvalstīm;b) papildu pasākumus, piemēram, seminārus, ekspertu sanāksmes vai citas darbības ar mērķi izplatīt rezultātus, kas gūti ar Programmas starpniecību.5. Saskaņā ar 2. pantā izklāstītajiem mērķiem ar Programmu var arī sniegt tiešu finansiālu atbalstu darbībām, kas iekļautas to nevalstisko organizāciju ikgadējās darbību programmās, kuras atbilst šādiem kritērijiem:a) tām jābūt bezpeļņas organizācijām;b) tām jābūt izveidotām saskaņā ar kādas dalībvalsts tiesību aktiem;c) tām jārīkojas Eiropas mērogā un jāiesaista parasti vismaz puse dalībvalstu;d) to darbības mērķiem jāietver viens vai vairāki no 2. pantā noteiktajiem mērķiem.4. pantsProgrammas darbībasProgrammu veido šādi projektu veidi:a) apmācība;b) apmaiņas un stažēšanās programmu izveide un īstenošanas uzsākšana;c) studijas un zinātniskā izpēte;d) to rezultātu izplatīšana, kas iegūti ar Programmas starpniecību;e) sadarbības veicināšana starp dalībvalstu tiesībaizsardzības, tiesu iestādēm vai citām sabiedriskām vai privātām organizācijām dalībvalstīs, kas iesaistītas noziedzības novēršanā un cīņā pret to, piemēram, sniedzot palīdzību sakaru tīklu izveidošanā;f) konferences un semināri.5. pantsProgrammas finansēšana1. Programmas īstenošanai paredzētais bāzes finansējums laikposmam no 2003. gada līdz 2007. gadam ir 65 miljoni eiro.Gada apropriācijas apstiprina budžeta lēmējinstitūcija atbilstīgi finanšu plānam.2. Projekta līdzfinansēšana ar Programmas starpniecību izslēdz jebkuru citu finansējumu no citas programmas, kuru finansē no Eiropas Savienības vispārējā budžeta.3. Pēc lēmumu pieņemšanas par finansējumu slēdz finansējuma līgumus starp Komisiju un organizatoriem. Finanšu kontroli pār lēmumiem par finansējumu un tiem sekojošiem līgumiem veic Komisija un to auditu veic Revīzijas palāta.4. Finansiālā atbalsta īpatsvars no Eiropas Savienības vispārējā budžeta nepārsniedz 70 % no projekta kopējām izmaksām.5. Tomēr 3. panta 4. punktā minētos īpašos projektus un papildu pasākumus un 3. panta 5. punktā minētās darbības var finansēt 100 % apmērā, nepārsniedzot 10 % no kopējā budžeta, kas katru gadu atvēlēts Programmai īpašiem projektiem saskaņā ar 3. panta 4. punkta a) apakšpunktu, un 5 % attiecībā uz 3. panta 4. punkta b) apakšpunktā minētajiem papildu pasākumiem.6. pantsProgrammas īstenošana1. Par Programmas vadīšanu un īstenošanu atbild Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm.2. Programmu vada Komisija saskaņā ar Finanšu regulu par Eiropas Kopienu vispārējo budžetu.3. Lai īstenotu Programmu, Komisijaa) sagatavo gada darba programmu, kurā ietver īpašus mērķus, tematiskās prioritātes un vajadzības gadījumā īpašu projektu un papildu pasākumu sarakstu; Programmu līdzsvaro starp 2. panta 2. punktā norādītājām jomām, vismaz 15 % no ikgadējā finansējuma veltot katrai šā punkta a), b) un c) apakšpunktā norādītajai jomai;b) vērtē un izraugās iesniegtos projektus un nodrošina to vadīšanu.4. Iesniegtos projektus izskata saskaņā ar 8. pantā izklāstīto konsultēšanās procedūru. Gada darba programmu, īpašos projektus un papildu pasākumus, kas minēti 3. panta 4. punktā, kā arī darbības, kas minētās 3. panta 5. punktā, izskata saskaņā ar 9. pantā izklāstīto vadības procedūru.5. Pie nosacījuma, ka tie ir saderīgi ar attiecīgo politiku, Komisija vērtē un izraugās organizatoru iesniegtos projektus, pamatojoties uz šādiem kritērijiem:a) atbilstība Programmas mērķiem;b) projektu Eiropas dimensija un dalībvalstu līdzdalības apjoms;c) atbilstība darbam, kas uzsākts vai ieplānots saistībā ar Eiropas Savienības politikas prioritātēm attiecībā uz vispārēju tiesu iestāžu sadarbību un to sadarbību krimināllietās;d) cik lielā mērā projekts papildina citus iepriekšējos, pašreizējos vai turpmākos sadarbības projektus;e) organizatoru spēja īstenot projektu;f) projekta koncepcijas, organizācijas, noformējuma un gaidāmo rezultātu kvalitāte;g) dotācijas summa, kas pieprasīta saskaņā ar Programmu, un samērīgums ar gaidāmajiem rezultātiem;h) gaidāmo rezultātu ietekme uz Programmas mērķiem.7. pantsKomiteja1. Komisijai palīdz komiteja, kurā ir dalībvalstu pārstāvji un kuru vada Komisijas pārstāvis, še turpmāk — "Komiteja".2. Komiteja apstiprina savu reglamentu pēc priekšsēdētāja priekšlikuma, pamatojoties uz standarta reglamentu, kas publicēts Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.3. Komisija var aicināt kandidātvalstu pārstāvjus piedalīties informatīvās tikšanās, kas ir pēc Komitejas sanāksmēm.8. pantsKonsultēšanās procedūra1. Ja ir norāde uz šo pantu, Komisijas pārstāvis iesniedz Komitejai veicamo pasākumu projektu. Komiteja sniedz atzinumu par šo projektu, ievērojot termiņu, ko nosaka priekšsēdētājs atkarībā no jautājuma steidzamības, vajadzības gadījumā par to balsojot.2. Šo atzinumu ieraksta protokolā; katra dalībvalsts var lūgt tās nostāju ierakstīt protokolā.3. Komisija īpaši ņem vērā Komitejas sniegto atzinumu. Tā informē Komiteju par to, kā tās atzinums ir ņemts vērā.9. pantsVadības procedūra1. Ja ir norāde uz šo pantu, Komisijas pārstāvis iesniedz Komitejai veicamo pasākumu projektu. Komiteja sniedz atzinumu par šo projektu termiņā, ko priekšsēdētājs var noteikt atkarībā no jautājuma steidzamības. Atzinumu sniedz ar balsu vairākumu, kas Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 205. panta 2. punktā paredzēts lēmumiem, kuri Padomei jāpieņem pēc Komisijas priekšlikuma. Dalībvalstu pārstāvju balsis Komitejā vērtē, kā noteikts minētajā pantā. Priekšsēdētājs nebalso.2. Komisija pieņem pasākumus, ko piemēro uzreiz. Tomēr, ja šie pasākumi nesaskan ar Komitejas atzinumu, tad Komisija tos tūlīt paziņo Padomei. Tādā gadījumā Komisija var uz trim mēnešiem no paziņošanas dienas atlikt to pasākumu piemērošanu, par kuriem tā pieņēmusi lēmumu.3. Padome 2. punktā noteiktajā termiņā ar kvalificētu balsu vairākumu var pieņemt atšķirīgu lēmumu.10. pantsSaskanība un komplementaritāteKomisija sadarbībā ar dalībvalstīm nodrošina, ka projekti ir komplementāri un saskanīgi ar citām Kopienas politikām.11. pantsPārraudzība un vērtēšanaKomisija regulāri uzrauga Programmu. Tā informē Eiropas Parlamentu par pieņemto darba programmu un līdzfinansēto projektu sarakstu un iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomeia) gada ziņojumu par Programmas īstenošanu. Pirmo ziņojumu iesniedz līdz 2004. gada 30. jūnijam;b) Programmas īstenošanas starpposma novērtējumu — līdz 2005. gada 30. jūnijam;c) paziņojumu par Programmas turpināšanu, vajadzības gadījumā pievienojot attiecīgu priekšlikumu — līdz 2006. gada 30. septembrim;d) visas Programmas nobeiguma novērtējumu — līdz 2008. gada 30. jūnijam.12. pantsStāšanās spēkāŠis lēmums stājas spēkā tā publicēšanas dienā Oficiālajā Vēstnesī.Briselē, 2002. gada 22. jūlijāPadomes vārdā —priekšsēdētājsP. S. Møller[1] OV C 51 E, 26.2.2002., 345. lpp.[2] Atzinums sniegts 2002. gada 9. aprīlī (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).[3] OV C 124, 3.5.2000., 1. lpp.[4] OV L 82, 22.3.2001., 1. lpp.[5] OV L 186, 7.7.2001., 1. lpp. ("Grotius II — Krimināltiesības").[6] OV L 186, 7.7.2001., 7. lpp. (Stop II).[7] OV L 186, 7.7.2001., 4. lpp. (Oisin II).[8] OV L 186, 7.7.2001., 11. lpp.[9] OV L 99, 31.3.1998., 8. lpp.[10] OV C 172, 18.6.1999., 1. lpp.--------------------------------------------------


title: EBTA Uzraudzības iestādes Lēmums Nr. 198/03/KOL (2003. gada 5. novembris), ar kuru četrdesmito reizi tiek izdarīti grozījumi procedūras un materiālo tiesību noteikumos valsts atbalsta jomā un tiek svītrotas nodaļas par mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, de minimis atbalstu, mācību atbalstu un nodarbinātības atbalstu

text:
               12.5.2005

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 120/39

         EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDES LĒMUMS

   Nr. 198/03/KOL
   (2003. gada 5. novembris),
   ar kuru četrdesmito reizi tiek izdarīti grozījumi procedūras un materiālo tiesību noteikumos valsts atbalsta jomā un tiek svītrotas nodaļas par mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, de minimis atbalstu, mācību atbalstu un nodarbinātības atbalstu
   EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDE,
   ņemot vērā Eiropas Ekonomikas zonas līgumu (1), un jo īpaši tā 61. līdz 63. pantu un 26. protokolu,
   ņemot vērā EBTA valstu starpā noslēgto līgumu par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidošanu (2), jo īpaši tā 24. pantu, 5. panta 2. punkta b) apakšpunktu un 3. protokola I daļas 1. pantu,
   tā kā saskaņā ar Uzraudzības iestādes un Tiesas līguma 24. pantu EBTA Uzraudzības iestāde realizē EEZ līguma noteikumus attiecībā uz valsts atbalstu,
   tā kā saskaņā ar Uzraudzības iestādes un Tiesas līguma 5. panta 2. punkta b) apakšpunktu EBTA Uzraudzības iestāde sniedz paziņojumus vai pamatnostādnes par jautājumiem, kas aplūkoti EEZ līgumā, ja šis līgums vai Uzraudzības iestādes un Tiesas līgums to tieši paredz vai ja EBTA Uzraudzības iestāde uzskata to par vajadzīgu,
   atsaucoties uz Procedūras un materiālo tiesību noteikumiem valsts atbalsta jomā (3), ko 1994. gada 19. janvārī pieņēma EBTA Uzraudzības iestāde (4),
   tā kā 2001. gada 12. janvārī Eiropas Komisija ir pieņēmusi Regulu (EK) Nr. 68/2001 par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu mācību atbalstam (5),
   tā kā 2001. gada 12. janvārī Eiropas Komisija ir pieņēmusi Regulu (EK) Nr. 69/2001 par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu de minimis atbalstam (6),
   tā kā 2001. gada 12. janvārī Eiropas Komisija ir pieņēmusi Regulu (EK) Nr. 70/2001 par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu, sniedzot valsts atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem (7),
   tā kā 2002. gada 12. decembrī Eiropas Komisija ir pieņēmusi Regulu (EK) Nr. 2204/2002 par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu attiecībā uz valsts atbalstu nodarbinātībai (8),
   tā kā šīs regulas ir saistītas arī ar Eiropas ekonomikas zonu un tagad ir iekļautas EEZ līguma XV pielikumā ar Apvienotās komitejas lēmumiem (9),
   tā kā regulu par mācību atbalstu, atbalstu mazajiem un vidējiem uzņēmumiem un atbalstu nodarbinātībai 4. apsvērumā skaidri noteikts, ka pēc šo regulu stāšanās spēkā vairs netiek piemēroti pastāvošie norādījumi un struktūras jomās, ko tagad aptver šīs regulas,
   tā kā tādā skatījumā vairs nav svarīga un ir jāsvītro atbilstošā 10. nodaļa par mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, 18. nodaļa par nodarbinātību un 18. A nodaļa par mācību atbalstu valsts atbalsta pamatnostādnēs,
   tā kā, neskatoties uz to, ka Regulā (EK) Nr. 69/2001 trūkst skaidra formulējuma par de minimis atbalstu, tas pats tiek piemērots valsts atbalsta pamatnostādņu 12. nodaļai, kurā vispusīgi ietverti visi noteikumi par de minimis atbalstu,
   tā kā visā Eiropas ekonomikas zonā jānodrošina vienveidīga EEZ valsts atbalsta noteikumu piemērošana,
   pēc apspriešanās ar Eiropas Komisiju,
   atsaucoties uz to, ka EBTA Uzraudzības iestāde par šo tematu ir apspriedusies ar EBTA valstīm daudzpusējā sanāksmē 2003. gada 20. jūnijā,
   IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1.

               Valsts atbalsta pamatnostādnēs tiek izdarīti grozījumi, svītrojot šādas to nodaļas:

                           —

                           10. nodaļu par atbalstu mazajiem un vidējiem uzņēmumiem,

                           —

                           12. nodaļu par de minimis noteikumiem un to piemērošanu,

                           —

                           18. nodaļu par atbalstu nodarbinātībai,

                           —

                           18. A nodaļu par mācību atbalstu.

               2.

               EBTA valstis tiek informētas, nosūtot vēstuli, kurā ieļauta šā lēmuma kopija.

               3.

               Eiropas Komisija tiek informēta saskaņā ar EEZ līguma 27. protokola d) punktu, nosūtot šā lēmuma kopiju.

               4.

               Lēmumu, ieskaitot pielikumu, publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ pielikuma EEZ daļā.

               5.

               Šis lēmums ir autentisks angļu valodā.

      Briselē, 2003. gada 5. novembrī

            EBTA Uzraudzības iestādes vārdā —

            priekšsēdētājs

         Einar M. BULL

            Kolēģijas loceklis

         Hannes HAFSTEIN

      (1)  Tālāk tekstā – EEZ līgums.

      (2)  Tālāk tekstā – Uzraudzības iestādes un Tiesas līgums.

      (3)  Tālāk tekstā – valsts atbalsta pamatnostādnes.

      (4)  Sākotnēji publicēti OV L 231, 3.9.1994., un tā EEZ pielikumā Nr. 32 tajā pašā datumā, grozījumi pēdējo reizi izdarīti ar Kolēģijas 2003. gada 5. novembra Lēmumu Nr. 197/03/KOL (vēl nav publicēts).

      (5)  OV L 10, 13.1.2001., 20. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 363/2004 (OV L 63, 28.2.2004., 20. lpp.).

      (6)  OV L 10, 13.1.2001., 30. lpp.

      (7)  OV L 10, 13.1.2001., 33. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 363/2004.

      (8)  OV L 337, 13.12.2002., 3. lpp.

      (9)  Regula (EK) Nr. 68/2001 par mācības atbalstu ir iekļauta kā XV pielikuma 1. punkta d) apakšpunkts, Regula (EK) Nr. 69/2001 par de minimis atbalstu ir iekļauta kā XV pielikuma 1. punkta e) apakšpunkts, Regula (EK) Nr. 70/2001 par atbalstu mazajiem un vidējiem uzņēmumiem ir iekļauta kā 1. punkta f) apakšpunkts, visi ar Apvienotās komitejas Lēmumu Nr. 88/2002 (OV L 266, 3.10.2002., 56. lpp., un EEZ pielikums Nr. 49, 3.10.2002., 42. lpp.). Regula (EK) Nr. 2204/2002 par nodarbinātības atbalstu ir iekļauta kā XV pielikuma 1. punkta g) apakšpunkts ar Apvienotās komitejas Lēmumu Nr. 83/2003 (OV L 257, 9.10.2003., 39. lpp.).


title: Padomes lēmums (1999. gada 11. maijs) par locekļa iecelšanu Iekšējā tirgus saskaņošanas biroja (preču zīmes, paraugi) Apelācijas padomē (1999/C 146/01)

text:
42                    LV                           Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                                           01/3. sēj.
31999D0527(01)
27.5.1999.                                     EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS                                                   C 146/1
                                                            PADOMES LĒMUMS
                                                            (1999. gada 11. maijs)
                 par locekļa iecelšanu Iekšējā tirgus saskaņošanas biroja (preču zīmes, paraugi) Apelācijas padomē
                                                                (1999/C 146/01)
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,                                                                               1. pants
                                                                          Par Iekšējā tirgus saskaņošanas biroja (preču zīmes, paraugi)
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,                           Apelācijas padomes locekli uz piecu gadu termiņu tiek iecelts
                                                                          Walter Peeters, kurš dzimis Tirnhautā (Beļģijā) 1944. gada 14. jūlijā.
ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 40/94 (1993. gada
20. decembris) par Kopienas preču zīmi (1), un jo īpaši tās 120. un                                      2. pants
131. pantu,                                                               Lēmuma 1. pantā minētā piecu gadu termiņa sākuma dienu
                                                                          nosaka Iekšējā tirgus saskaņošanas biroja (preču zīmes, paraugi)
                                                                          Administratīvā padome.
ņemot vērā Iekšējā tirgus saskaņošanas biroja (preču zīmes, parau-
gi) Administratīvās padomes 1999. gada 14. aprīlī izvirzīto kan-
                                                                          Briselē, 1999. gada 31. martā
didatūru,
                                                                                Padomes vārdā —
                                                                                priekšsēdētājs
IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU.                                                                                L. SCHOMERUS
(1) OV L 11, 14.1.1994., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar
     Regulu (EK) Nr. 3288/94 (OV L 349, 31.12.1994., 83. lpp.).


title: 48. grozījums Valsts atbalsta pamatnostādnēs — EBTA Uzraudzības iestādes lēmums ierosināt attiecīgus pasākumus

text:
               14.4.2005

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 90/10

         48. grozījums Valsts atbalsta pamatnostādnēs
   EBTA Uzraudzības iestādes lēmums ierosināt attiecīgus pasākumus
   (2005/C 90/05)
   Pieņemšanas datums:
   EBTA valsts: nav piemērojams
   Lieta Nr.: 47811
   Nosaukums: Grozījums 16. nodaļai “Valsts atbalsts grūtībās nonākušu uzņēmumu sanācijai un pārstrukturēšanai” Valsts atbalsta pamatnostādnēs, 16. nodaļu aizstājot ar jaunu tekstu un ierosinājumu attiecīgiem pasākumiem.
   Juridiskais pamats: Kolēģijas Lēmums Nr. 305/04/KOL
   Lēmums: Iestādes ierosinātie un EBTA valstu pieņemtie attiecīgie pasākumi ir šādi:
   izdarīt grozījumus valstu pašreizējās atbalsta programmās, uz kurām attiecas grozītā Valsts atbalsta pamatnostādņu 16. nodaļa, lai vēlākais līdz 2005. gada 1. jūnijam tās atbilstu pamatnostādnēm.


title: Pieprasījums atcelt deputāta Hannes Swoboda imunitāti Eiropas Parlamenta 2009. gada 22. aprīļa lēmums par pieprasījumu atcelt Hannes Swoboda imunitāti (2009/2014(IMM))

text:
               8.7.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               CE 184/137

         Trešdiena, 2009. gada 22. aprīļaPieprasījums atcelt deputāta Hannes Swoboda imunitāti
   P6_TA(2009)0236
   Eiropas Parlamenta 2009. gada 22. aprīļa lēmums par pieprasījumu atcelt Hannes Swoboda imunitāti (2009/2014(IMM))
   2010/C 184 E/31

      Eiropas Parlaments,
   pārbaudot Vīnes apgabaltiesas Krimināllietu tiesas palātas 2008. gada 5. decembra pieprasījumu atcelt Hannes Swoboda imunitāti, kurš saņemts 2009. gada 20. janvārī, un par kuru paziņoja 2009. gada 5. februāra plenārsēdē,
   pēc Hannes Swoboda uzklausīšanas saskaņā ar Reglamenta 7. panta 3. punktu,
   ņemot vērā 1965. gada 8. aprīļa Protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Kopienās 9. un 10. pantu, kā arī 1976. gada 20. septembra Akta par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās 6. panta 2. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Kopienu Tiesas 1964. gada 12. maija un 1986. gada 10. jūlija spriedumus (1),
   ņemot vērā Austrijas Republikas Federālā Konstitucionālā likuma 57. pantu,
   ņemot vērā Reglamenta 6. panta 2. punktu un 7. pantu,
   ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A6-0190/2009),

               1.

               noraidīt pieprasījumu par Hannes Swoboda imunitātes atcelšanu;

               2.

               uzdod priekšsēdētājam nekavējoties nosūtīt šo lēmumu un atbildīgās komitejas ziņojumu kompetentajai Austrijas Republikas iestādei.

      (1)  Lieta 101/63, Wagner/Fohrmann un Krier, Recueil, 1964. g., 383. lpp., kā arī lieta 149/85, Wybot/Faure un citi, Recueil, 1986. g., 2391. lpp.