title: Padomes Lēmums (KĀDP) 2017/300 (2017. gada 17. februāris), ar ko pagarina pilnvaru termiņu Eiropas Savienības īpašajam pārstāvim Āfrikas ragā

text:
               21.2.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 43/219

         PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2017/300
   (2017. gada 17. februāris),
   ar ko pagarina pilnvaru termiņu Eiropas Savienības īpašajam pārstāvim Āfrikas ragā
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 33. pantu un 31. panta 2. punktu,
   ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2011. gada 8. decembrī pieņēma Lēmumu 2011/819/KĀDP (1), ar ko Alexander RONDOS kungs tiek iecelts par Eiropas Savienības īpašo pārstāvi (ESĪP) Āfrikas ragā. ESĪP pilnvaru termiņš beigsies 2017. gada 28. februārī.

               (2)

               ESĪP pilnvaru termiņš būtu jāpagarina vēl par 16 mēnešiem.

               (3)

               ESĪP īstenos pilnvaras situācijā, kas var pasliktināties un kas varētu kavēt Līguma 21. pantā izklāstīto Savienības ārējās darbības mērķu sasniegšanu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Eiropas Savienības īpašais pārstāvis
   1.   ESĪP Āfrikas ragā Alexander RONDOS kunga pilnvaru termiņš tiek pagarināts līdz 2018. gada 30. jūnijam. Padome, pamatojoties uz Politikas un drošības komitejas (PDK) novērtējumu un Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos (AP) iesniegtu priekšlikumu, var nolemt, ka ESĪP pilnvaras beidzas agrāk
   2.   ESĪP pilnvaru īstenošanas nolūkā Āfrikas rags tiek definēts kā reģions, kurā ietilpst Džibutijas Republika, Eritrejas Valsts, Etiopijas Federatīvā Demokrātiskā Republika, Kenijas Republika, Somālijas Federatīvā Republika, Sudānas Republika, Dienvidsudānas Republika un Ugandas Republika. Jautājumos, kuriem ir plašākas sekas reģionā, ESĪP attiecīgajā gadījumā sadarbojas ar valstīm un reģionālām vienībām ārpus Āfrikas raga reģiona.
   2. pants
   Politikas mērķi
   1.   ESĪP pilnvaru pamatā ir Savienības politikas mērķi attiecībā uz Āfrikas ragu, kuri izklāstīti 2011. gada 14. novembrī pieņemtajā stratēģiskās sistēmas dokumentā, 2015. gada 26. oktobrī pieņemtajā Āfrikas raga reģiona rīcības plānā 2015.–2020. gadam un attiecīgajos Padomes secinājumos, proti, aktīvi veicināt reģionālus un starptautiskus centienus panākt mierīgu līdzāspastāvēšanu un ilgstošu mieru, drošību un attīstību reģiona valstīs un starp tām. ESĪP turklāt palīdz panākt to, lai Savienības daudzpusīgā iesaiste Āfrikas ragā būtu kvalitatīvāka, intensīvāka, ar lielāku ietekmi un pamanāmāka.
   2.   Politikas mērķi, kurus ESĪP palīdz sasniegt, inter alia ir:

               a)

               turpināt Āfrikas raga reģiona stabilizāciju, ņemot vērā plašāku dinamiku reģionā;

               b)

               atrisināt konfliktus, īpaši Somālijā, Dienvidsudānā un Sudānā, un novērst iespējamos konfliktus starp reģiona valstīm vai to iekšienē un savlaicīgi brīdināt par tiem;

               c)

               atbalstīt sadarbību reģionā politikas, drošības un ekonomikas jomā;

               d)

               uzlabot pārvaldību pār jauktajām migrācijas plūsmām Āfrikas raga reģionā un no tā, vēršoties arī pret šādu plūsmu pamatcēloņiem.

         3. pants
   Pilnvaras
   1.   Lai sasniegtu Savienības politikas mērķus attiecībā uz Āfrikas ragu, ESĪP ir pilnvarots:

               a)

               pamatojoties uz stratēģiskās sistēmas dokumentu un tās reģiona rīcības plānu, sadarboties ar visām būtiskajām ieinteresētajām personām reģionā, ar valdībām, reģionālajām iestādēm, starptautiskām un reģionālām organizācijām, pilsonisko sabiedrību un diasporām, lai veicinātu Savienības mērķu sasniegšanu un palīdzētu veidot labāku izpratni par Savienības lomu reģionā;

               b)

               sadarboties ar svarīgākajiem ārpusreģiona rīcībspēkiem ar ietekmi Āfrikas ragā, lai risinātu plašākas reģionālās stabilitātes jautājumus, tostarp attiecībā uz Sarkano jūru, Indijas okeāna rietumiem un Āfrikas misijas Somālijā (AMISOM) finansējumu. Minētie sakari aptver divpusēju sadarbību ar Amerikas Savienotajām Valstīm, Persijas līča valstīm, Ēģipti, Turciju un Ķīnu, reģionālos sakarus ar Persijas līča sadarbības padomi (GCC) un sadarbību ar citiem būtiskiem rīcībspēkiem, tiklīdz tādi rodas;

               c)

               vajadzības gadījumā pārstāvēt Savienību attiecīgajos starptautiskajos forumos un nodrošināt, lai Savienības atbalsts krīzes pārvarēšanā, kā arī konfliktu risināšanā un novēršanā būtu pamanāms;

               d)

               sekmēt un atbalstīt efektīvu sadarbību politikas un drošības jomā, kā arī ekonomikas integrāciju reģionā, izmantojot Savienības partnerattiecības ar Āfrikas Savienību (ĀS) un reģionālām organizācijām, jo īpaši ar Starpvaldību attīstības iestādi (IGAD);

               e)

               sekot politiskajām norisēm reģionā un sniegt ieguldījumu Savienības politikas izstrādē attiecībā uz reģionu, tostarp Eritreju, Etiopiju, Somāliju, Sudānu, Dienvidsudānu, Džibuti un Eritrejas domstarpībām robežjautājumā, Etiopijas un Eritrejas domstarpībām robežjautājumā, Alžīras nolīguma īstenošanu, attiecībā uz Nīlas baseina iniciatīvu un citiem reģiona problēmjautājumiem, kas ietekmē tā drošību, stabilitāti un labklājību;

               f)

               attiecībā uz Somāliju un darbības cieši koordinējot ar Savienības delegācijas Somālijā vadītāju un attiecīgiem reģionāliem un starptautiskiem partneriem, tostarp Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) ģenerālsekretāra īpašo pārstāvi Somālijā, ĀS un IGAD, turpināt aktīvi sniegt ieguldījumu darbībās un iniciatīvās, kuru mērķis ir panākt turpmāku stabilizāciju Somālijā, atbalstīt jaunu partnerattiecību nolīgumu, kura pamatā ir 2013. gada jaunā kursa pakta sasniegumi un pabeigts federālas valsts izveides process, un veicināt politiskas pārejas procesu pēc vēlēšanu beigām. Papildus tam ESĪP turpina atbalstīt Somālijas drošības sektora attīstību, tostarp izmantojot reģionā izvietotās Savienības KDAP misijas un ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm strādājot, lai pastiprinātu starptautisko donoru koordināciju drošības sektora atbalstam Somālijā;

               g)

               attiecībā uz Sudānu un ciešā sadarbībā ar Savienības delegāciju Hartūmā un ĀS (Adisabebā) vadītājiem sekmēt Savienības politikas saskanīgumu un efektivitāti attiecībā uz Sudānu un atbalstīt politiskus risinājumus Dārfūrā, Dienvidkordofānā un Zilajā Nīlā notiekošajos konfliktos un holistiskā politikas procesā panāktu nacionālu izlīgumu. Šajā ziņā ESĪP sekmē saskanīgu starptautisko pieeju ar Āfrikas Savienību un īpaši ĀS Augsta līmeņa īstenošanas darba grupu Sudānai un Dienvidsudānai (AUHIP), ANO un ar citām vadošajām reģionālajām un starptautiskajām ieinteresētājām personām, paturot prātā arī vajadzību atbalstīt Sudānas un Dienvidsudānas mierīgu līdzāspastāvēšanu, to jo īpaši panākot ar Adisabebas nolīgumu īstenošanu un pēc Vispārējā miera nolīguma vēl atlikušo jautājumu atrisināšanu;

               h)

               attiecībā uz Dienvidsudānu – pamatojoties uz Nolīgumu par konflikta risinājumu Dienvidsudānā (ARCISS) – turpina iesaistīties reģiona līmenī, jo īpaši ar ANO, ĀS, IGAD, Dienvidsudānas kaimiņvalstīm un citiem vadošajiem starptautiskajiem partneriem, lai nodrošinātu nolīguma īstenošanu un turpmāku konfliktu novēršanu. Šajā ziņā ESĪP strādā ciešā sadarbībā ar Savienības delegāciju Džūbā un ĀS (Adisabebā) vadītājiem;

               i)

               izskatīt pārrobežu problēmas, jo īpaši attiecībā uz migrāciju, un pēc pieprasījuma iesaistīties dialogos par migrāciju ar attiecīgām ieinteresētajām personām un vispārīgāk sekmēt Savienības politiku migrācijas un bēgļu jomā saistībā ar šo reģionu – saskaņā ar Savienības politiskajām prioritātēm –, lai palielinātu sadarbību, tostarp saistībā ar atgriešanos un atpakaļuzņemšanu;

               j)

               vērīgi sekot citām pārrobežu problēmām, kas skar Āfrikas ragu, īpašu uzmanību veltot radikalizācijai un terorismam, tomēr izskatot arī jūras drošību un pirātismu, organizēto noziedzību, ieroču, savvaļas produktu, narkotiku kontrabandu un tirdzniecību un citus kontrabandas veidus, kā arī jebkādas humanitāro krīžu izraisītās sekas politikas un drošības jomā;

               k)

               veicināt humānās palīdzības piekļuvi visā reģionā;

               l)

               sekmēt to, lai tiktu īstenots Padomes Lēmums 2011/168/KĀDP (2) un, sadarbojoties ar ESĪP cilvēktiesību jautājumos, – Savienības cilvēktiesību politika, tostarp ES Cilvēktiesību pamatnostādnes, jo īpaši ES Pamatnostādnes par bērniem un bruņotiem konfliktiem, kā arī ES Pamatnostādnes par vardarbību pret sievietēm un meitenēm un par jebkādas pret viņām vērstas diskriminācijas apkarošanu, un Savienības politika attiecībā uz ANO Drošības padomes Rezolūciju 1325 (2000), tostarp novērojot norises un ziņojot par tām, kā arī izstrādājot ieteikumus šajā ziņā.

         2.   Savu pilnvaru īstenošanas nolūkā ESĪP inter alia:

               a)

               attiecīgos gadījumos konsultē un ziņo par Savienības nostāju noteikšanu starptautiskos forumos, lai proaktīvi veicinātu Savienības visaptverošo politisko pieeju Āfrikas ragam;

               b)

               pārrauga visas Savienības darbības.

         4. pants
   Pilnvaru īstenošana
   1.   ESĪP atbild par pilnvaru īstenošanu, darbojoties AP pakļautībā.
   2.   PDK uztur privileģētus sakarus ar ESĪP un ir galvenais ESĪP kontaktpunkts sakariem ar Padomi. Neskarot AP pilnvaras, PDK saskaņā ar savām pilnvarām ESĪP sniedz stratēģiskas norādes un politisku virzību.
   3.   ESĪP darbojas ciešā sadarbībā ar Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD) un tā attiecīgajiem dienestiem, kā arī attiecīgajām Savienības delegācijām reģionā un Komisiju.
   4.   ESĪP darbojas galvenokārt reģionā, vienlaikus nodrošinot regulāru klātbūtni EĀDD galvenajā mītnē.
   5. pants
   Finansējums
   1.   Finanšu atsauces summa, kas paredzēta, lai segtu izdevumus saistībā ar ESĪP pilnvarām, laikposmam no 2017. gada 1. marta līdz 2018. gada 30. jūnijam ir EUR 3 400 000.
   2.   Izdevumus pārvalda saskaņā ar procedūrām un noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam.
   3.   Izdevumus pārvalda saskaņā ar ESĪP un Komisijas noslēgtu līgumu. ESĪP sniedz Komisijai pārskatu par visiem izdevumiem.
   6. pants
   Komandas izveide un tās sastāvs
   1.   ESĪP saskaņā ar ESĪP pilnvarām un atbilstīgajiem piešķirtajiem finanšu līdzekļiem ir atbildīgs par savas komandas izveidi. Komandā iekļauj personas, kam, kā pilnvarās paredzēts, ir īpašas zināšanas konkrētos politikas un drošības jautājumos. ESĪP tūlīt un regulāri informē Padomi un Komisiju par komandas sastāvu.
   2.   Dalībvalstis, Savienības iestādes un EĀDD var ierosināt personāla norīkošanu darbā pie ESĪP. Minētajam norīkotajam personālam atalgojumu maksā attiecīgi nosūtītāja dalībvalsts, nosūtītāja Savienības iestāde vai EĀDD. Darbā pie ESĪP var nosūtīt arī ekspertus, ko dalībvalstis norīkojušas darbā Savienības iestādēs vai EĀDD. Starptautiskajiem personāla līgumdarbiniekiem ir kādas dalībvalsts valstspiederība.
   3.   Viss norīkotais personāls turpina būt attiecīgi nosūtītājas dalībvalsts, nosūtītājas Savienības iestādes vai EĀDD administratīvā pakļautībā, un tas veic savus pienākumus un rīkojas ESĪP pilnvaru interesēs.
   4.   ESĪP darbinieki tiek izvietoti attiecīgajās EĀDD nodaļās vai Savienības delegācijās, lai veicinātu viņu attiecīgo darbību saskaņotību un konsekvenci.
   7. pants
   ESĪP un ESĪP personāla privilēģijas un imunitāte
   Par privilēģijām, imunitāti un citām garantijām, kas ESĪP un ESĪP personālam ir vajadzīgas misijas veikšanai un sekmīgai norisei, attiecīgi vienojas ar uzņēmējām valstīm. Šajā nolūkā dalībvalstis un EĀDD sniedz visu vajadzīgo atbalstu.
   8. pants
   ES klasificētās informācijas drošība
   ESĪP un ESĪP komandas locekļi ievēro drošības principus un minimālos standartus, kas noteikti ar Padomes Lēmumu 2013/488/ES (3).
   9. pants
   Piekļuve informācijai un apgādes atbalsts
   1.   Dalībvalstis, Komisija, EĀDD un Padomes Ģenerālsekretariāts nodrošina, lai ESĪP var piekļūt jebkurai būtiskai informācijai.
   2.   Savienības delegācijas reģionā un/vai dalībvalstis attiecīgos gadījumos nodrošina apgādes atbalstu reģionā.
   10. pants
   Drošība
   Saskaņā ar Savienības politiku par tāda personāla drošību, kas izvietots ārpus Savienības, lai veiktu operatīvas darbības saskaņā ar Līguma V sadaļu, ESĪP saskaņā ar ESĪP pilnvarām un drošības situāciju teritorijā, par kuru viņš ir atbildīgs, veic visus praktiski iespējamos pasākumus visa ESĪP tiešā pakļautībā esošā personāla drošībai, jo īpaši:

               a)

               izstrādājot konkrētu drošības plānu, kura pamatā ir EĀDD norādes un kurā ietverti konkrēti fiziski, organizatoriski un procesuāli drošības pasākumi, reglamentējot personāla drošu pārvietošanos uz teritoriju, par kuru viņš ir atbildīgs, un teritorijā, par kuru viņš ir atbildīgs, kā arī drošības negadījumu pārvaldību, un ārkārtas situāciju un evakuācijas plāni;

               b)

               nodrošinot, ka visam personālam, kas izvietots ārpus Savienības, ir augsta riska apdrošināšana atbilstīgi apstākļiem teritorijā, par kuru viņš ir atbildīgs;

               c)

               nodrošinot, ka visi ESĪP komandas locekļi, ko izvieto ārpus Savienības, tostarp vietējie līgumdarbinieki, pirms vai tūlīt pēc ierašanās teritorijā, par kuru viņš ir atbildīgs, ir piedalījušies atbilstīgā drošības apmācībā, kuras pamatā ir riska izvērtējuma pakāpe, ko minētajai teritorijai piešķīris EĀDD;

               d)

               nodrošinot, ka tiek īstenoti visi saskaņotie ieteikumi, kas sniegti pēc regulāra drošības izvērtējuma, un – saistībā ar progresa ziņojumu un ziņojumu par pilnvaru īstenošanu – rakstiski ziņojot Padomei, AP un Komisijai par šo ieteikumu īstenošanu un citiem drošības jautājumiem.

         11. pants
   Ziņojumi
   1.   ESĪP regulāri sniedz mutiskus un rakstiskus ziņojumus AP un PDK. Vajadzības gadījumā ESĪP ziņojumus sniedz arī Padomes darba grupām. Ziņojumus regulāri izsūta, izmantojot COREU tīklu. ESĪP var sniegt ziņojumus Ārlietu padomei. Saskaņā ar Līguma 36. pantu ESĪP var tikt iesaistīts Eiropas Parlamenta informēšanā.
   2.   ESĪP ziņo par to, kā vislabāk īstenot tādas Savienības iniciatīvas kā Savienības ieguldījumu reformās, un, saskaņojot ar Savienības delegācijām reģionā, ziņojumos ietver attiecīgo Savienības attīstības projektu politiskos aspektus.
   12. pants
   Koordinācija
   1.   ESĪP veicina Savienības darbību vienotību, konsekvenci un efektivitāti un palīdz nodrošināt, lai visi Savienības instrumenti un dalībvalstu rīcība būtu saskaņoti Savienības politikas mērķu sasniegšanai. ESĪP darbības saskaņo ar attiecīgajām Savienības delegāciju un Komisijas darbībām. ESĪP regulāri sniedz informatīvus ziņojumus dalībvalstu pārstāvniecībām un Savienības delegācijām reģionā.
   2.   Misijas norises vietā ESĪP uztur ciešu saikni ar attiecīgo dalībvalstu pārstāvniecību vadītājiem un Savienības delegāciju vadītājiem. Viņi dara visu iespējamo, lai palīdzētu ESĪP īstenot pilnvaras. ESĪP ciešā koordinācijā ar attiecīgajām Savienības delegācijām sniedz EUNAVFOR Atalanta spēku komandierim, EUTM Somalia misijas komandierim un EUCAP Somalia misijas vadītājam vietējus politiskus norādījumus. ESĪP, ES operāciju komandieri un civilās operācijas komandieris vajadzības gadījumos savstarpēji apspriežas.
   3.   ESĪP cieši sadarbojas ar iesaistīto valstu iestādēm, ANO, ĀS, IGAD, ar citām valstu, reģionālām un starptautiskām ieinteresētajām personām, kā arī ar pilsonisko sabiedrību reģionā.
   13. pants
   Palīdzība saistībā ar prasībām
   ESĪP un ESĪP darbinieki palīdz, nodrošinot elementus reaģēšanai uz jebkādām prasībām un pienākumiem, kas izriet no iepriekšējo ESĪP Sudānā (un Dienvidsudānā) pilnvarām, un šādiem nolūkiem sniedz administratīvu palīdzību un piekļuvi būtiskajiem dokumentiem.
   14. pants
   Pārskatīšana
   Šā lēmuma īstenošanu un tā saderību ar citām Savienības darbībām reģionā regulāri pārskata. ESĪP līdz 2017. gada 30. septembrim iesniedz Padomei, AP un Komisijai progresa ziņojumu un līdz 2018. gada 31. martam – visaptverošu ziņojumu par pilnvaru īstenošanu.
   15. pants
   Stāšanās spēkā
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2017. gada 17. februārī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         E. BARTOLO

      (1)  Padomes Lēmums 2011/819/KĀDP (2011. gada 8. decembris), ar ko ieceļ Eiropas Savienības īpašo pārstāvi Āfrikas ragā (OV L 327, 9.12.2011., 62. lpp.).

      (2)  Padomes Lēmums 2011/168/KĀDP (2011. gada 21. marts) par Starptautisko Krimināltiesu un par Kopējās nostājas 2003/444/KĀDP atcelšanu (OV L 76, 22.3.2011., 56. lpp.).

      (3)  Padomes Lēmums 2013/488/ES (2013. gada 23. septembris) par drošības noteikumiem ES klasificētas informācijas aizsardzībai (OV L 274, 15.10.2013., 1. lpp.).


title: Padomes Lēmums 2008/633/TI ( 2008. gada 23. jūnijs ) par izraudzīto dalībvalstu iestāžu un Eiropola piekļuvi Vīzu informācijas sistēmai ( VIS ) konsultāciju nolūkos, lai novērstu, atklātu un izmeklētu teroristu nodarījumus un citus smagus noziedzīgus nodarījumus

text:
               13.8.2008

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 218/129

      PADOMES LĒMUMS 2008/633/TI
   (2008. gada 23. jūnijs)
   par izraudzīto dalībvalstu iestāžu un Eiropola piekļuvi Vīzu informācijas sistēmai (VIS) konsultāciju nolūkos, lai novērstu, atklātu un izmeklētu teroristu nodarījumus un citus smagus noziedzīgus nodarījumus
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 30. panta 1. punkta b) apakšpunktu un 34. panta 2. punkta c) apakšpunktu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu,
   tā kā:

               (1)

               Ar Padomes Lēmumu 2004/512/EK (2004. gada 8. jūnijs), ar ko izveido Vīzu informācijas sistēmu (VIS) (1), ir izveidota VIS kā sistēma vīzu datu apmaiņai starp dalībvalstīm. VIS izveide ir viena no galvenajām ierosmēm Eiropas Savienības politikā, kuras mērķis ir radīt brīvības, drošības un tiesiskuma telpu. VIS mērķim vajadzētu būt uzlabot kopējās vīzu politikas īstenošanu, un šai sistēmai būtu jāveicina arī iekšējā drošība un cīņa pret terorismu skaidri noteiktos un kontrolētos apstākļos.

               (2)

               Padome 2005. gada 7. marta sanāksmē pieņēma secinājumus, kuros norādīts, ka, “lai pilnībā sasniegtu mērķi uzlabot iekšējo drošību un cīņu pret terorismu”, būtu jāgarantē par iekšējo drošību atbildīgajām dalībvalstu iestādēm piekļuve VIS, “veicot savus pienākumus attiecībā uz noziedzīgu nodarījumu, tostarp terora aktu un draudu, novēršanu, atklāšanu un izmeklēšanu”, “stingri ievērojot personas datu aizsardzības noteikumus”.

               (3)

               Cīņā pret terorismu un citiem smagiem noziegumiem ir būtiski svarīgi, lai attiecīgajiem dienestiem to attiecīgajās jomās būtu pilnīga un atjaunināta informācija. Dalībvalstu kompetentajiem valsts dienestiem savu uzdevumu izpildei ir vajadzīga informācija. VIS iekļautā informācija var būt vajadzīga, lai novērstu un apkarotu terorismu un smagus noziegumus, un tādēļ tai vajadzētu būt pieejamai – ievērojot šajā lēmumā izklāstītos nosacījumus – izraudzītajām iestādēm konsultāciju nolūkos.

               (4)

               Turklāt Eiropadome ir norādījusi, ka Eiropolam ir būtiska nozīme attiecībā uz dalībvalstu iestāžu sadarbību pārrobežu noziegumu izmeklēšanas jomā, atbalstot Eiropas Savienības mēroga noziedzības novēršanu, analīzi un izmeklēšanu. Tādēļ arī Eiropolam vajadzētu būt piekļuvei VIS datiem, veicot savus uzdevumus un saskaņā ar Konvenciju (1995. gada 26. jūlijs) par Eiropas Policijas biroja izveidi (2).

               (5)

               Šis lēmums papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 767/2008 (2008. gada 9. jūlijs) par Vīzu informācijas sistēmu (VIS) un datu apmaiņu starp dalībvalstīm saistībā ar īstermiņa vīzām (VIS regula) (3), ciktāl tas paredz juridisku pamatu saskaņā ar VI sadaļu Līgumā par Eiropas Savienību, ļaujot izraudzītajām iestādēm un Eiropolam piekļūt VIS.

               (6)

               Ir jāizrauga dalībvalstu kompetentās iestādes, kā arī centrālie piekļuves punkti, ar kuru starpniecību piekļuve notiek, un jāizveido saraksts ar izraudzīto iestāžu operatīvajām vienībām, kam ir ļauts piekļūt VIS datiem ar konkrētu mērķi novērst, atklāt un izmeklēt teroristu nodarījumus un citus smagus noziedzīgus nodarījumus, kā minēts Padomes Pamatlēmumā 2002/584/TI (2002. gada 13. jūnijs) par Eiropas apcietināšanas orderi un par nodošanas procedūrām starp dalībvalstīm (4). Ir būtiski nodrošināt, lai pienācīgi pilnvarotais personāls, kam ir tiesības piekļūt VIS, būtu tikai tās personas, kurām “informācija ir vajadzīga” un kurām ir atbilstīgas zināšanas par datu drošību un datu aizsardzības noteikumiem.

               (7)

               Pieprasījumi par piekļuvi VIS būtu jāveic izraudzīto iestāžu operatīvajām vienībām, iesniedzot tos centrālajiem piekļuves punktiem. Šiem centrālajiem piekļuves punktiem pieprasījumi piekļūt VIS pēc tam būtu jāapstrādā, vispirms pārbaudot, vai ir izpildīti visi piekļuves nosacījumi. Ārkārtas izņēmuma gadījumā centrālajam piekļuves punktam pieprasījums būtu jāapstrādā nekavējoties un pārbaude būtu jāveic tikai pēc tam.

               (8)

               Lai aizsargātu personas datus, un jo īpaši lai izslēgtu regulāras piekļuves iespēju, VIS datu apstrāde būtu jāveic tikai, katru gadījumu izskatot atsevišķi. Šāds īpašs gadījums ir, piemēram, ja piekļuve datiem konsultāciju nolūkos ir saistīta ar īpašu notikumu vai ar briesmām, kas saistītas ar smagu noziegumu, vai ar konkrētu(-ām) personu(-ām), par kuru(-ām) ir nopietns iemesls uzskatīt, ka tā(-ās) izdarīs vai ir izdarījusi(-ušas) teroristu nodarījumus vai citus smagus noziedzīgus nodarījumus vai ka tai(-ām) ir attiecīga saistība ar šādu(-ām) personu(-ām). Tādēļ izraudzītajām iestādēm un Eiropolam VIS dati būtu jāmeklē vienīgi tad, ja tiem ir pamatots iemesls uzskatīt, ka šāds meklējums sniegs informāciju, kas būtiski palīdzēs novērst, atklāt vai izmeklēt smagus noziegumus.

               (9)

               Kad stāsies spēkā ierosinātais Pamatlēmums par tādu personas datu aizsardzību, ko apstrādā, policijas un tiesu iestādēm sadarbojoties krimināllietās, tas būtu jāpiemēro attiecībā uz personas datiem, kurus apstrādā saskaņā ar šo lēmumu. Tomēr līdz brīdim, kad varēs piemērot minētā pamatlēmuma noteikumus, un lai tos papildinātu, ir jāparedz attiecīgi noteikumi, lai nodrošinātu vajadzīgo datu aizsardzību. Visām dalībvalstīm savos tiesību aktos būtu jānodrošina tāda attiecīgu datu aizsardzības pakāpe, kas ir vismaz līdzvērtīga tai, kāda izriet no Eiropas Padomes Konvencijas (1981. gada 28. janvāris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu automatizētu apstrādi un no atbilstīgās tiesu prakses saskaņā ar Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijas 8. pantu, un – dalībvalstīm, kuras minēto konvenciju ir ratificējušas, – no tās 2001. gada 8. novembra Papildprotokola; dalībvalstīm būtu jāņem vērā arī Eiropas Padomes Ministru komitejas Ieteikums Nr. R (87) 15 (1987. gada 17. septembris) par personas datu izmantošanu policijā.

               (10)

               Būtu regulāri jānovērtē šā lēmuma piemērošanas uzraudzības efektivitāte.

               (11)

               Ņemot vērā to, ka šā lēmuma mērķus – proti, pienākumu un nosacījumu izveidi attiecībā uz dalībvalstu izraudzīto iestāžu un Eiropola piekļuvi VIS datiem konsultāciju nolūkos – nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka rīcības mēroga un iedarbības dēļ minētos mērķus var labāk sasniegt Eiropas Savienības līmenī, Padome var pieņemt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kas minēts Līguma par Eiropas Savienību 2. pantā un noteikts Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 5. pantā. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā lēmumā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai.

               (12)

               Saskaņā ar 47. pantu Līgumā par Eiropas Savienību šis lēmums neiespaido Eiropas Kopienas pilnvaras, īpaši tās, ko īsteno saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 767/2008 un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 95/46/EK (1995. gada 24. oktobris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (5).

               (13)

               Šis lēmums papildina tos Šengenas acquis noteikumus, kuru īstenošanā Apvienotā Karaliste nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2000/365/EK (2000. gada 29. maijs) par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (6). Tādēļ Apvienotā Karaliste nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā un tas nav Apvienotajai Karalistei saistošs un neattiecas uz to.

               (14)

               Šis lēmums papildina tos Šengenas acquis noteikumus, kuru īstenošanā Īrija nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2002/192/EK (2002. gada 28. februāris) par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (7). Tādēļ Īrija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā un tas nav Īrijai saistošs un neattiecas uz to.

               (15)

               Tomēr saskaņā ar Padomes Pamatlēmumu 2006/960/TI (2006. gada 18. decembris) par Eiropas Savienības dalībvalstu tiesībaizsardzības iestāžu informācijas un izlūkdatu apmaiņas vienkāršošanu (8) to dalībvalstu kompetentās iestādes, kuru izraudzītajām iestādēm ir piekļuve VIS saskaņā ar šo lēmumu, var sniegt VIS iekļautu informāciju Apvienotajai Karalistei un Īrijai, un informāciju no valsts vīzu reģistriem Apvienotajā Karalistē un Īrijā var sniegt citu dalībvalstu kompetentajām tiesībaizsardzības iestādēm. Lai Apvienotās Karalistes un Īrijas centrālās iestādes jebkādā veidā varētu tieši piekļūt VIS – ņemot vērā, cik lielā mērā šīs valstis šobrīd piedalās Šengenas acquis īstenošanā –, būtu vajadzīgs nolīgums starp Kopienu un šīm dalībvalstīm, kas, iespējams, būtu jāpapildina ar citiem noteikumiem, kuros precizēti šādas piekļuves nosacījumi un procedūras.

               (16)

               Attiecībā uz Islandi un Norvēģiju – saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Savienības Padomi un Islandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par šo valstu asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (9) – šis lēmums, izņemot 7. pantu, ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta 1. panta B punktā Padomes Lēmumā 1999/437/EK (10) par dažiem pasākumiem minētā nolīguma īstenošanai.

               (17)

               Attiecībā uz Šveici – saskaņā ar Nolīgumu, kas parakstīts starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, – šis lēmums, izņemot 7. pantu, ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Lēmuma 1999/437/EK 1. panta B punktā, to lasot saistībā ar 4. panta 1. punktu Padomes Lēmumā 2004/849/EK (11).

               (18)

               Šis lēmums, izņemot 6. pantu, papildina Šengenas acquis vai kā citādi ir saistīts ar to nozīmē, kāda paredzēta 2003. gada Pievienošanās akta 3. panta 2. punktā un 2005. gada Pievienošanās akta 4. panta 2. punktā.

               (19)

               Šajā lēmumā ir ievērotas pamattiesības un principi, kas jo īpaši atspoguļoti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā.

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Temats un darbības joma
   Ar šo lēmumu paredz nosacījumus, saskaņā ar kuriem izraudzītās dalībvalstu iestādes un Eiropas Policijas birojs (Eiropols) var iegūt piekļuvi Vīzu informācijas sistēmai (VIS) konsultāciju nolūkos, lai novērstu, atklātu un izmeklētu teroristu nodarījumus un citus smagus noziedzīgus nodarījumus.
   2. pants
   Definīcijas
   1.   Šajā lēmumā piemēro šādas definīcijas:

               a)

               “Vīzu informācijas sistēma (VIS)” ir Vīzu informācijas sistēma, kas izveidota ar Lēmumu 2004/512/EK;

               b)

               “Eiropols” ir Eiropas Policijas birojs, kas izveidots ar Konvenciju (1995. gada 26. jūlijs) par Eiropas Policijas biroja izveidi (“Eiropola Konvencija”);

               c)

               “teroristu nodarījumi” ir valsts tiesību aktos minētie nodarījumi, kas atbilst vai ir līdzvērtīgi nodarījumiem, kuri minēti 1. līdz 4. pantā Padomes Pamatlēmumā 2002/475/TI (2002. gada 13. jūnijs) par terorisma apkarošanu (12);

               d)

               “smagi noziedzīgi nodarījumi” ir nodarījumi, kas atbilst vai ir līdzvērtīgi nodarījumiem, kuri minēti 2. panta 2. punktā Pamatlēmumā 2002/584/TI;

               e)

               “izraudzītās iestādes” ir iestādes, kas atbildīgas par teroristu nodarījumu un citu smagu noziedzīgu nodarījumu novēršanu, atklāšanu vai izmeklēšanu, un ko dalībvalstis izraudzījušas saskaņā ar 3. pantu.

         2.   Piemēro arī Regulā (EK) Nr. 767/2008 noteiktās definīcijas.
   3. pants
   Izraudzītās iestādes un centrālie piekļuves punkti
   1.   Dalībvalstis izrauga 2. panta 1. punkta e) apakšpunktā minētās iestādes, kurām ir atļauts piekļūt VIS datiem saskaņā ar šo lēmumu.
   2.   Katra dalībvalsts izveido izraudzīto iestāžu sarakstu. Līdz 2008. gada 2. decembris katra dalībvalsts Komisijai un Padomes Ģenerālsekretariātam ar deklarāciju dara zināmas savas izraudzītās iestādes, un dalībvalsts jebkurā laikā var deklarāciju grozīt vai aizstāt ar citu deklarāciju.
   3.   Katra dalībvalsts izrauga centrālo(-os) piekļuves punktu(-us), ar kura(-u) starpniecību veic piekļuvi. Dalībvalstis atbilstīgi to organizatoriskajai un administratīvajai struktūrai, pildot savas konstitucionālās vai juridiskās prasības, var izraudzīt vairākus centrālos piekļuves punktus. Līdz 2008. gada 2. decembris katra dalībvalsts Komisijai un Padomes Ģenerālsekretariātam ar deklarāciju dara zināmu(-us) savu(-us) centrālo(-os) piekļuves punktu(-us), un dalībvalsts jebkurā laikā var deklarāciju grozīt vai aizstāt ar citu deklarāciju.
   4.   Komisija 2. un 3. punktā minētās deklarācijas publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

   5.   Valsts līmenī katrai dalībvalstij ir saraksts ar izraudzīto iestāžu operatīvajām vienībām, kurām ir atļauja piekļūt VIS, izmantojot centrālo(-os) piekļuves punktu(-us).
   6.   Tikai pienācīgi pilnvarotam operatīvo vienību un centrālā(-o) piekļuves punkta(-u) personālam ļauj piekļūt VIS saskaņā ar 4. pantu.
   4. pants

      VIS piekļuves procedūra
   1.   Ja ir izpildīti 5. pantā minētie nosacījumi, 3. panta 5. punktā minētās operatīvās vienības iesniedz 3. panta 3. punktā minētajiem centrālajiem piekļuves punktiem pamatotu rakstisku vai elektronisku pieprasījumu piekļūt VIS. Kad centrālais(-ie) piekļuves punkts(-i) saņem piekļuves pieprasījumu, tas (tie) pārbauda, vai ir izpildīti 5. pantā minētie piekļuves nosacījumi. Ja visi piekļuves nosacījumi ir izpildīti, centrālā(-o) piekļuves punkta(-u) pienācīgi pilnvarots personāls apstrādā pieprasījumus. VIS datus, kuriem ir piekļūts, nosūta 3. panta 5. punktā minētajām operatīvajām vienībām tā, lai neapdraudētu datu drošību.
   2.   Ārkārtas izņēmuma gadījumā centrālais(-ie) piekļuves punkts(-i) var saņemt rakstiskus, elektroniskus vai mutiskus pieprasījumus. Šādā gadījumā centrālais(-ie) piekļuves punkts(-i) pieprasījumu apstrādā nekavējoties un tikai pēc tam ex-post pārbauda, vai ir izpildīti visi 5. panta nosacījumi, tostarp, vai tas tiešām ir bijis ārkārtas izņēmuma gadījums. Šo ex-post pārbaudi veic bez nepamatotas kavēšanās pēc pieprasījuma apstrādes.
   5. pants

      VIS datu pieejamības nosacījumi dalībvalstu izraudzītajām iestādēm
   1.   Izraudzīto iestāžu piekļuvi VIS datiem konsultāciju nolūkos īsteno, ievērojot šo iestāžu pilnvaras un ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

               a)

               piekļuve konsultāciju nolūkos ir vajadzīga, lai novērstu, atklātu un izmeklētu teroristu nodarījumus un citus smagus noziedzīgus nodarījumus;

               b)

               piekļuve konsultāciju nolūkos vajadzīga īpašā gadījumā;

               c)

               ir pamatots iemesls uzskatīt, ka piekļuve VIS datiem konsultāciju nolūkos būtiski palīdzēs novērst, atklāt vai izmeklēt jebkuru no attiecīgajiem noziedzīgajiem nodarījumiem.

         2.   Piekļuve VIS datiem konsultāciju nolūkos notiek tikai, veicot meklēšanu ar jebkuru no šādiem VIS datiem pieteikuma datnē:

               a)

               uzvārds, uzvārds dzimšanas brīdī (bijušais(-ie) uzvārds(-i)); vārds(-i); dzimums; dzimšanas datums, vieta un valsts;

               b)

               pašreizējā valstspiederība un valstspiederība dzimšanas brīdī;

               c)

               ceļošanas dokumenta veids, numurs, izdevējiestāde, izdošanas datums un derīguma termiņš;

               d)

               galamērķis un plānotais uzturēšanās ilgums;

               e)

               ceļojuma mērķis;

               f)

               plānotais iebraukšanas un izbraukšanas datums;

               g)

               plānotā pirmās ieceļošanas robeža vai tranzīta maršruts;

               h)

               pastāvīgā dzīvesvieta;

               i)

               pirkstu nospiedumi;

               j)

               vīzas tips un vīzas uzlīmes numurs;

               k)

               informācija par personu, kas izsniedz uzaicinājumu un/vai kam jāsedz pieteikuma iesniedzēja uzturēšanās izdevumi.

         3.   Ja meklēšana ir sekmīga, piekļuve VIS datiem konsultāciju nolūkos ietver piekļuvi visiem 2. punktā minētajiem datiem, kā arī:

               a)

               jebkuriem citiem datiem no pieteikuma veidlapas;

               b)

               fotogrāfijām;

               c)

               datiem, kas ievadīti saistībā ar izdotām, atteiktām, anulētām, atsauktām vai pagarinātām vīzām.

         6. pants

      VIS datu pieejamības nosacījumi izraudzītajām iestādēm dalībvalstī, kurā Regula (EK) Nr. 767/2008 vēl nav piemērota
   1.   Izraudzītajām iestādēm dalībvalstī, kurā Regula (EK) Nr. 767/2008 vēl nav piemērota, piekļuvi VIS konsultāciju nolūkos īsteno, ievērojot to pilnvaras un:

               a)

               ja ir izpildīti tie paši nosacījumi, kas minēti 5. panta 1. punktā; kā arī

               b)

               pēc pienācīgi pamatota rakstiska vai elektroniska pieprasījuma iesniegšanas tās dalībvalsts izraudzītajai iestādei, kurā piemēro Regulu (EK) Nr. 767/2008; pēc tam šī iestāde pieprasa, lai valsts centrālais(-ie) piekļuves punkts(-i) piekļūst VIS datiem konsultāciju nolūkos.

         2.   Dalībvalsts, kurā Regulu (EK) Nr. 767/2008 vēl nepiemēro, dara savu vīzu informāciju pieejamu dalībvalstīm, kurā piemēro Regulu (EK) Nr. 767/2008, pamatojoties uz pienācīgi pamatotu rakstisku vai elektronisku pieprasījumu un ievērojot 5. panta 1. punktā minētos nosacījumus.
   3.   Attiecīgi piemēro 8. panta 1. un 3. līdz 6. punktu, 9. panta 1. punktu, 10. panta 1. un 3. punktu, 12. pantu un 13. panta 1. un 3. punktu.
   7. pants

      VIS datu pieejamības nosacījumi Eiropolam
   1.   Eiropolam piekļuvi VIS konsultāciju nolūkos piešķir saskaņā ar tā pilnvarām un:

               a)

               ja tas vajadzīgs tā uzdevumu izpildei saskaņā ar Eiropola Konvencijas 3. panta 1. punkta 2. apakšpunktu un konkrētas analīzes veikšanai, kā minēts Eiropola Konvencijas 10. pantā, vai

               b)

               ja tas vajadzīgs tā uzdevumu izpildei saskaņā ar Eiropola Konvencijas 3. panta 1. punkta 2. apakšpunktu un vispārējas un stratēģiskas analīzes veikšanai, kā minēts Eiropola Konvencijas 10. pantā, ar nosacījumu, ka Eiropols pirms šādas apstrādes VIS datus padara anonīmus un glabā tos tādā veidā, lai datu subjektu identifikācija vairs nebūtu iespējama.

         2.   Attiecīgi piemēro 5. panta 2. un 3. punktu.
   3.   Eiropols šā lēmuma mērķu īstenošanai izraugās specializētu vienību ar Eiropola ierēdņiem, kas ir attiecīgi pilnvaroti veikt centrālā piekļuves punkta funkcijas, lai piekļūtu VIS konsultāciju nolūkos.
   4.   Lai apstrādātu informāciju, ko Eiropols iegūst, izmantojot piekļuvi VIS, ir vajadzīga tās dalībvalsts piekrišana, kas šos datus ievadījusi VIS. Šādu piekrišanu saņem ar minētās dalībvalsts Eiropola valsts nodaļas starpniecību.
   8. pants
   Personas datu aizsardzība
   1.   Uz to personas datu apstrādi, kam piekļūts konsultāciju nolūkos saskaņā ar šo lēmumu, attiecas šādi noteikumi un konsultējošās dalībvalsts tiesību akti. Sakarā ar to personas datu apstrādi, kuriem piekļūts konsultāciju nolūkos saskaņā ar šo lēmumu, katra dalībvalsts savos tiesību aktos nodrošina tādu attiecīgu datu aizsardzības pakāpi, kas ir vismaz līdzvērtīga tai, kāda izriet no Eiropas Padomes Konvencijas (1981. gada 28. janvāris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu automatizētu apstrādi un – dalībvalstīm, kuras to ir ratificējušas, – tās 2001. gada 8. novembra Papildprotokola, un ņem vērā Eiropas Padomes Ministru komitejas Ieteikumu Nr. R (87) 15 (1987. gada 17. septembris) par personas datu izmantošanu policijā.
   2.   Personas datu apstrādi atbilstīgi šim lēmumam Eiropols veic saskaņā ar Eiropola Konvenciju un noteikumiem, kas pieņemti to īstenošanai, un to uzrauga neatkarīga apvienotā uzraudzības iestāde, kura izveidota saskaņā ar Eiropola Konvencijas 24. pantu.
   3.   Personas datus, ko saskaņā ar šo lēmumu iegūst no VIS, apstrādā vienīgi, lai novērstu, atklātu, izmeklētu un sodītu teroristu nodarījumus un citus smagus noziedzīgus nodarījumus.
   4.   Personas datus, ko saskaņā ar šo lēmumu iegūst no VIS, nenodod un nedara pieejamus trešai valstij vai starptautiskai organizācijai. Taču izņēmuma gadījumā tādus datus var nodot vai darīt pieejamus trešai valstij vai starptautiskai organizācijai vienīgi, lai novērstu un atklātu teroristu nodarījumus un citus smagus noziedzīgus nodarījumus un izpildītu šā lēmuma 5. panta 1. punktā izklāstītos mērķus un ievērojot minētajā punktā paredzētos nosacījumus un tās dalībvalsts tiesību aktus, kas datus nodod vai dara tos pieejamus, turklāt ir vajadzīga tās dalībvalsts piekrišana, kura šos datus ievadījusi VIS. Atbilstīgi valsts tiesību aktiem dalībvalstis nodrošina, ka šādas datu pārsūtīšanas tiek ierakstītas un ierakstus pēc pieprasījuma dara pieejamus valsts datu aizsardzības iestādēm. Ja datus pārsūta tā dalībvalsts, kas šos datus ir ievadījusi VIS, saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 767/2008 uz šiem darījumiem attiecas minētās dalībvalsts tiesību akti.
   5.   Kompetentā iestāde vai iestādes, kurām saskaņā ar valsts tiesību aktiem iestādes, kas izraudzītas atbilstīgi šim lēmumam, ir uzticējušas atbildību par personas datu apstrādes uzraudzību, uzrauga tās personas datu apstrādes likumību, ko veic saskaņā ar šo lēmumu. Dalībvalstis nodrošina minētajām iestādēm pietiekamus resursus, lai izpildītu ar šo lēmumu uzticētos uzdevumus.
   6.   Šā panta 5. punktā minētās iestādes nodrošina, ka vismaz reizi četros gados notiek saskaņā ar šo lēmumu veiktās personas datu apstrādes revīzija, vajadzības gadījumā saskaņā ar starptautiskiem revīzijas standartiem.
   7.   Dalībvalstis un Eiropols ļauj 2. un 5. punktā minētajai kompetentajai iestādei vai iestādēm iegūt informāciju, kas vajadzīga, lai tās varētu veikt savus uzdevumus saskaņā ar šo pantu.
   8.   To iestāžu darbiniekus, kurām ir tiesības piekļūt VIS, pirms tiem piešķir atļauju apstrādāt VIS uzglabātos datus, pienācīgi apmāca par datu drošības un datu aizsardzības noteikumiem, kā arī informē par visiem attiecīgiem noziedzīgiem nodarījumiem un sodiem.
   9. pants
   Datu drošība
   1.   Atbildīgā dalībvalsts nodrošina datu drošību to pārraides laikā un tad, kad datus saņēmusi izraudzītās iestādes.
   2.   Katra dalībvalsts pieņem vajadzīgos drošības pasākumus, lai datus no VIS varētu iegūt saskaņā ar šo lēmumu un pēc tam uzglabāt, un jo īpaši lai:

               a)

               fiziski aizsargātu datus, tostarp izstrādājot ārkārtas rīcības plānus kritiskās infrastruktūras aizsardzībai;

               b)

               novērstu to, ka valsts datorsistēmām, kur dalībvalsts glabā datus, piekļūst personas bez attiecīgām pilnvarām (kontrole pie ieejas telpās);

               c)

               novērstu nesankcionētu datu nolasīšanu, kopēšanu, grozīšanu vai izņemšanu no datu nesējiem (datu nesēju kontrole);

               d)

               novērstu ievadīto personas datu neatļautu lasīšanu, grozīšanu vai dzēšanu (glabāšanas kontrole);

               e)

               novērstu neatļautu VIS datu apstrādi (apstrādes kontrole);

               f)

               nodrošinātu to, ka personām, kas ir pilnvarotas piekļūt VIS, ir pieejami tikai tie dati, kuriem tām atļauts piekļūt, izmantojot tikai individuālu lietotāja identitāti un konfidenciālā piekļuves veidā (datu pieejamības kontrole);

               g)

               nodrošinātu to, ka iestādes, kurām ir tiesības piekļūt VIS, izstrādā profilus, kuros aprakstītas to personu funkcijas un pienākumi, kas ir pilnvarotas piekļūt datiem un meklēt, un nekavējoties pēc 8. panta 5. punktā minēto valsts uzraudzības iestāžu lūguma šos profilus dara tām pieejamus (personālie profili);

               h)

               nodrošinātu to, ka var pārbaudīt un noteikt, kurām iestādēm personas datus var pārraidīt, izmantojot datu pārraides ierīces (datu pārraides kontrole);

               i)

               nodrošinātu iespēju pārbaudīt un noteikt, kādi dati ir iegūti no VIS, kad, kas un kādam mērķim tos ir darījis (datu apstrādes darbību kontrole);

               j)

               nodrošinātu to, ka personas datu pārsūtīšanas laikā nav iespējama personas datu neatļauta lasīšana un kopēšana, jo īpaši ar attiecīgiem kodēšanas paņēmieniem (pārsūtīšanas kontrole);

               k)

               pārraudzītu šajā punktā minētos drošības pasākumus un veiktu vajadzīgos organizatoriskos pasākumus saistībā ar iekšējo pārraudzību, lai nodrošinātu atbilstību šim lēmumam (paškontrole).

         10. pants
   Atbildība
   1.   Jebkurai personai vai dalībvalstij, kam nodarīts kaitējums sakarā ar nelikumīgu datu apstrādi vai citas ar šā lēmuma nosacījumiem nesavienojamas rīcības rezultātā, ir tiesības saņemt kompensāciju par šo kaitējumu no tās dalībvalsts, kura ir atbildīga par kaitējuma nodarīšanu. Attiecīgo dalībvalsti pilnībā vai daļēji atbrīvo no atbildības, ja tā pierāda, ka nav atbildīga par notikumu, kas izraisījis šo kaitējumu.
   2.   Ja kāda dalībvalsts neizpilda šajā lēmumā paredzētos pienākumus un tā rezultātā VIS tiek nodarīts kaitējums, šo dalībvalsti sauc pie atbildības, izņemot, ja – un ciktāl – cita dalībvalsts, kas piedalās VIS, nav veikusi piemērotus pasākumus, lai kaitējumu novērstu vai mazinātu tā sekas.
   3.   Pret dalībvalsti vērstas prasības par kompensāciju par kaitējumu, kā minēts 1. un 2. punktā, reglamentē atbildētājas dalībvalsts tiesību aktu noteikumi.
   11. pants
   Pašuzraudzība
   Dalībvalstis nodrošina, ka katra iestāde, kurai ir tiesības piekļūt VIS datiem, veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu atbilstību šim lēmumam, un vajadzības gadījumā sadarbojas ar valsts iestādi vai iestādēm, kas minētas 8. panta 5. punktā.
   12. pants
   Sankcijas
   Katra dalībvalsts veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka jebkurai VIS ievadīto datu izmantošanai, kas neatbilst šā lēmuma noteikumiem, piemēro efektīvus, proporcionālus un preventīvus sodus, tostarp administratīvus sodus un/vai kriminālsodus.
   13. pants

      VIS datu glabāšana valstu datnēs
   1.   No VIS iegūtus datus valsts datnēs vajadzības gadījumā var glabāt tikai saistībā ar konkrētu lietu saskaņā ar šajā lēmumā izklāstīto mērķi un atbilstīgi attiecīgiem juridiskiem noteikumiem, tostarp noteikumiem par datu aizsardzību, un ne ilgāk, kā vajadzīgs saistībā ar konkrētu lietu.
   2.   Panta 1. punkts neskar dalībvalstu tiesību aktu noteikumus saistībā ar tās izraudzīto iestāžu tiesībām valsts datnēs ievadīt datus, ko šī dalībvalsts ir ievadījusi VIS saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 767/2008.
   3.   Datu izmantošanu, kas neatbilst 1. un 2. punktam, uzskata par nelikumīgu izmantošanu atbilstīgi katras dalībvalsts tiesību aktiem.
   14. pants
   Piekļuves, labošanas un dzēšanas tiesības
   1.   Personu tiesības piekļūt datiem, kas attiecas uz viņām un kas ir iegūtas no VIS saskaņā ar šo lēmumu, īsteno saskaņā ar tās dalībvalsts tiesību aktiem, kurā šīs personas vēlas izmantot minētās tiesības.
   2.   Ja attiecīgas valsts tiesību akti to paredz, valsts pārraudzības iestāde pieņem lēmumu par to, vai informācija ir jādara zināma un ar kādām procedūrām to dara.
   3.   Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 767/2008 dalībvalsts, kas nav ievadījusi datus VIS, informāciju par tādiem datiem var darīt zināmu tikai tad, ja tā iepriekš ir devusi iespēju valstij, kas ievadījusi datus, darīt zināmu tās nostāju.
   4.   Datu subjektam nedara zināmu informāciju, ja atteikums darīt zināmu informāciju ir obligāti vajadzīgs, pildot likumisko pienākumu saistībā ar datiem vai sargājot trešo pušu tiesības un brīvības.
   5.   Ikvienai personai, kas konstatē, ka datos par viņu ir faktu kļūda vai dati nav glabāti likumīgi, ir tiesības uz datu attiecīgu labojumu vai dzēšanu. Ja izraudzītās iestādes saņem šādu pieprasījumu vai ja tām ir kādi citi pierādījumi, kas liecina par to, ka VIS apstrādātie dati ir nepareizi, tām nekavējoties jāinformē tās dalībvalsts vīzu iestāde, kas ievadījusi šos datus VIS, un tā pārbauda attiecīgos datus un vajadzības gadījumā to nekavējoties izlabo vai dzēš atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 767/2008 24. pantam.
   6.   Attiecīgo personu informē, tiklīdz iespējams un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā 60 dienas pēc datuma, kad šī persona iesniedz piekļuves pieteikumu, vai agrāk, ja to paredz valsts tiesību akti.
   7.   Attiecīgo personu informē par papildpasākumiem, kas veikti, īstenojot viņas tiesības uz labojumiem un dzēšanu, tiklīdz iespējams un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc datuma, kad šī persona iesniedz labojuma vai dzēšanas pieteikumu, vai agrāk, ja to paredz valsts tiesību akti.
   8.   Visās dalībvalstīs jebkurai personai ir tiesības ierosināt lietu vai iesniegt sūdzību tās dalībvalsts kompetentajās iestādēs vai tiesu iestādēs, kurā attiecīgā persona saņem atteikumu saistībā ar tiesībām piekļūt datiem vai saistībā ar to datu labošanu vai dzēšanu, kas uz viņu attiecas, kā paredzēts šajā pantā.
   15. pants
   Izmaksas
   Katra dalībvalsts un Eiropols par saviem līdzekļiem izveido un uztur tehnisko infrastruktūru, kas vajadzīga, lai īstenotu šo lēmumu, un ir atbildīgi par izmaksām, kas saistītas ar piekļuvi VIS, lai īstenotu šā lēmuma mērķus.
   16. pants
   Ierakstu glabāšana
   1.   Katra dalībvalsts un Eiropols nodrošina, ka visas datu apstrādes darbības, kas izriet no piekļuves VIS konsultāciju nolūkos atbilstīgi šim lēmumam, ir ierakstītas, lai pārbaudītu, vai meklēšana ir vai nav pieļaujama, ar mērķi uzraudzīt datu apstrādes likumību pašuzraudzības nolūkā, nodrošinot sistēmas pareizu darbību, datu integritāti un drošību.
   Ierakstos norāda:

               a)

               lēmuma 5. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētās piekļuves, kas veikta konsultāciju nolūkos, precīzo mērķi, tostarp attiecīgo teroristu nodarījuma un smagā noziedzīgā nodarījuma veidu, un Eiropolam jānorāda piekļuves, kas veikta konsultāciju nolūkos, precīzais nolūks, kas minēts 7. panta 1. punktā;

               b)

               atsauce uz attiecīgo valsts datni;

               c)

               piekļuves datums un precīzs laiks;

               d)

               attiecīgā gadījumā – to, ka izmantota 4. panta 2. punktā minētā procedūra;

               e)

               dati, kas apskatīti konsultāciju nolūkā;

               f)

               to datu veids, kam piekļūts konsultāciju nolūkā;

               g)

               atbilstīgi valsts noteikumiem vai Eiropola Konvencijai reģistrē tās amatpersonas identifikācijas zīmi, kura veica meklēšanu, un tās amatpersonas identifikācijas zīmi, kas lika datus meklēt vai iesniegt.

         2.   Ierakstus ar personas datiem izmanto tikai datu apstrādes likumības uzraudzībai saistībā ar datu aizsardzību, kā arī lai garantētu datu drošību. 17. pantā paredzētajai pārraudzībai un novērtēšanai var izmantot tikai ierakstus, kuros nav dati, kas tieši saistīti ar personām.
   3.   Ierakstus sargā ar atbilstīgiem pasākumiem, lai tiem nepiekļūtu nepilnvarotas personas un lai tos neizmanto ļaunprātīgi, un ierakstus izdzēš vienu gadu pēc tam, kad beidzies Regulas (EK) Nr. 767/2008 23. panta 1. punktā minētais glabāšanas termiņš, ja vien tie nav vajadzīgi jau iesāktās šā panta 2. punktā minētās uzraudzības procedūrās.
   17. pants
   Uzraudzība un novērtēšana
   1.   Regulā (EK) Nr. 767/2008 minētā vadības iestāde nodrošina sistēmu, ar kuru palīdzību saskaņā ar šo lēmumu uzrauga VIS darbības, atbilstību mērķiem saistībā ar darbības efektivitāti, izmaksu lietderīgumu, drošību un pakalpojumu kvalitāti.
   2.   Tehniskās apkopes nolūkos vadības iestādei ir piekļuve vajadzīgajai informācijai, kas attiecas uz apstrādes darbībām, kas veiktas VIS.
   3.   Divus gadus pēc VIS darbības sākuma un pēc tam reizi divos gados vadības iestāde iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai ziņojumu par VIS tehnisko darbību atbilstīgi šim lēmuma. Pārskatā iekļauj informāciju par VIS darbību salīdzinājumā ar Komisijas noteiktiem kvantitatīviem parametriem, un jo īpaši par 4. panta 2. punkta nepieciešamību un veikto tā piemērošanu.
   4.   Trīs gadus pēc VIS darbības sākuma un turpmāk ik pēc četriem gadiem Komisija sagatavo VIS vispārēju novērtējumu saskaņā ar šo lēmumu. Novērtējumā iekļauj sasniegto rezultātu analīzi salīdzinājumā ar mērķiem, kā arī novērtējumu attiecībā uz šā lēmuma loģiskā pamatojuma nepārtrauktību, uz šā lēmuma piemērošanu saistībā ar VIS, ar VIS drošību un ietekmi uz turpmāko darbu. Komisija novērtējuma ziņojumus nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei.
   5.   Dalībvalstis un Eiropols vadības iestādei un Komisijai sniedz informāciju, kas vajadzīga, lai izstrādātu 3. un 4. punktā minētos ziņojumus. Informācija neapdraud darba metodes, un tajā nav ietverta informācija, kas atklāj izraudzīto iestāžu avotus, darbiniekus vai izmeklējumus.
   6.   Vadības iestāde sniedz Komisijai informāciju, kas vajadzīga, lai izstrādātu 4. punktā minētos vispārējos novērtējumus.
   7.   Pārejas posmā, pirms vadības iestāde sāk pildīt savus pienākumus, Komisija ir atbildīga par 3. punktā minēto ziņojumu izstrādi un iesniegšanu.
   18. pants
   Stāšanās spēkā un piemērošanas diena
   1.   Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publikācijas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

   2.   Šis lēmums stājas spēkā dienā, ko nosaka Padome pēc tam, kad Komisija ir paziņojusi Padomei, ka Regula (EK) Nr. 767/2008 ir stājusies spēkā un ir pilnībā piemērojama.

      Padomes Ģenerālsekretariāts publicē šo datumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
      Luksemburgā, 2008. gada 23. jūnijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         I. JARC

      (1)  OV L 213, 15.6.2004., 5. lpp.

      (2)  OV C 316, 27.11.1995., 2. lpp. Konvencijā jaunākie grozījumi izdarīti ar Protokolu, ar kuru groza minēto konvenciju (OV C 2, 6.1.2004., 3. lpp.).

      (3)  Skatīt šā Oficiālā Vēstneša 60. lpp.

      (4)  OV L 190, 18.7.2002., 1. lpp.

      (5)  OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).

      (6)  OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp.

      (7)  OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp.

      (8)  OV L 386, 18.12.2006., 89. lpp.

      (9)  OV L 176, 10.7.1999., 36. lpp.

      (10)  OV L 176, 10.7.1999., 31. lpp.

      (11)  Lēmums 2004/849/EK (2004. gada 25. oktobris) par Nolīguma parakstīšanu Eiropas Savienības vārdā starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā un par dažu tā noteikumu provizorisku piemērošanu (OV L 368, 15.12.2004., 26. lpp.).

      (12)  OV L 164, 22.6.2002., 3. lpp.


title: Komisijas Lēmums (2016. gada 25. februāris), ar ko izveido Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteju

text:
               26.2.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 74/4

         KOMISIJAS LĒMUMS
   (2016. gada 25. februāris),
   ar ko izveido Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteju
   (2016/C 74/05)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regulu (ES) Nr. 1380/2013 par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (1), un jo īpaši tās 26. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Ar Līguma 43. pantu Eiropas Savienībai un dalībvalstīm ir uzticēts uzdevums izstrādāt noteikumus, kas vajadzīgi kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) mērķu sasniegšanai.

               (2)

               Lai īstenotu Savienības politiku zvejniecības un akvakultūras nozarē, ir nepieciešama augsti kvalificētu zinātnisko ekspertu palīdzība, jo īpaši tādās jomās kā jūras un zvejniecības bioloģija, zvejas rīku tehnoloģija, zivsaimniecības ekonomika, zvejniecības pārvaldība, zvejniecības, akvakultūras vai līdzīgu darbību ietekme uz ekosistēmām vai zvejniecības un akvakultūras datu vākšanas, pārvaldības un izmantošanas jomā.

               (3)

               Tāpēc jāizveido ekspertu grupa zvejniecības un akvakultūras jomā un jānosaka tās uzdevumi un struktūra. Šāda palīdzība būtu jāsaņem no pastāvīgas Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komitejas (ZZTEK), ko izveidojusi Komisija.

               (4)

               Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 26. pantu Komisijai KZP izstrādes nolūkā būtu vajadzības gadījumā jāapspriežas ar ZZTEK grupu par jautājumiem, kas attiecas uz dzīvo jūras resursu saglabāšanu un pārvaldību, tostarp par bioloģiskiem, ekonomiskiem, vidiskiem, sociāliem un tehniskiem apsvērumiem. Šīs grupas ieteikumiem būtu jābalstās uz izcilības, neatkarības, objektivitātes un pārredzamības principiem.

               (5)

               ZZTEK grupas sastāvā vajadzētu būt tādam locekļu skaitam, kas vajadzīgs tai uzticēto uzdevumu izpildei. Grupas locekļiem vajadzētu būt augsti kvalificētiem, specializētiem, neatkarīgiem ekspertiem, kas izvēlēti atklātā uzaicinājumā iesniegt pieteikumus, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem. Tos ieceļ amatā kā privātpersonas, un tie sniedz Komisijai atzinumus, kas vajadzīgi kopējās zivsaimniecības politikas īstenošanai. Ir būtiski, lai grupa optimāli izmantotu neatkarīgu ekspertu zināšanas, kas pieejamas gan Savienībā, gan ārpus tās un ir vajadzīgas, lai atbildētu uz specifiskiem jautājumiem.

               (6)

               Bez īpašās ZZTEK grupas būtiskā devuma Komisija nevarētu pilnībā sasniegt Savienības politikas mērķus attiecībā uz zvejas resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu. Kopējā zivsaimniecības politika paredz, ka lēmumu pieņemšanas pamatā ir labākie pieejamie zinātniskie ieteikumi. Lai izpildītu šo prasību, Komisijas politikas priekšlikumiem ir jābalstās uz labāko pieejamo zinātnisko informāciju. ZZTEK grupa izvērtē un nodrošina jaunākos pieejamos zinātniskos datus, lai laikus sniegtu Komisijai pareizus un uz pierādījumiem balstītus zinātniskos ieteikumus, kas vajadzīgi ES kopējās zivsaimniecības politikas īstenošanai un uzraudzībai. ZZTEK ieteikumi ir skaidri prasīti cita starpā Regulas (ES) Nr. 1380/2013 2. panta 5. punkta a) apakšpunktā, 3. panta c) punktā, 6. panta 2. punktā, 9. panta 1. un 5. punktā, 10. panta 2. punkta a) apakšpunktā un 3. punktā, 11. panta 3. punktā, 15. panta 4. punkta b) apakšpunktā un 5. punkta c) apakšpunktā, 18. panta 2., 3. un 5. punktā, 28. panta 2. punkta a) apakšpunktā, 29. panta 2. un 4. punktā un 31. panta 4. punktā. ZZTEK ieteikumus ir paredzēts sniegt arī attiecībā uz daudzgadu pārvaldības plāniem, pasākumiem, kas saistīti ar izkraušanas pienākumiem, jauktu dažādu sugu zvejniecību pārvaldību, Savienības nostāju starptautiskās zvejniecības organizācijās, kā arī ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumiem ar trešām valstīm. Tāpēc papildus izdevumu atlīdzinājumam šiem neatkarīgajiem ekspertiem būtu jāsaņem īpašas piemaksas, kas ir samērīgas ar tiem uzticētajiem konkrētajiem uzdevumiem un ir saskaņā ar starptautiskiem standartiem.

               (7)

               Prasība nodrošināt labākos pieejamos zinātniskos ieteikumus attiecas arī uz ZZTEK grupas locekļu pienākumu atbalstīt Komisijas dienestus, sniedzot zinātnisku ieguldījumu reģionāla un starptautiska līmeņa sanāksmēs, kas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 18. pantu ir daļa no likumdošanas procesa, saskaņā ar kuru dalībvalstis, pamatojoties uz šādu sanāksmju rezultātiem, sniedz Komisijai kopīgus ieteikumus, kas balstās uz labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem un kalpo par pamatu deleģēto aktu vai īstenošanas aktu pieņemšanai. Komisija ir atbildīga par to, lai veicinātu sadarbību starp dalībvalstīm un attiecīgajām zinātniskajām struktūrām, kuru vidū ZZTEK ir dominējoša nozīme. Tātad ZZTEK grupas darbs faktiski palīdz sasniegt kopējās zivsaimniecības politikas mērķus.

               (8)

               Būtu jāparedz noteikumi par to, kā grupas locekļi drīkst izpaust informāciju.

               (9)

               Personas dati būtu jāapstrādā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 45/2001 (2).

               (10)

               Iepriekš ieceltajiem grupas locekļiem būtu jāpaliek amatā līdz jauno locekļu iecelšanai.

               (11)

               Komisijas Lēmums 2005/629/EK (3) būtu jāatceļ,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Priekšmets
   Ar šo tiek izveidota Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja, turpmāk “grupa” vai “ZZTEK grupa”.
   2. pants
   Uzdevumi
   Attiecībā uz dzīvo jūras resursu saglabāšanu un pārvaldību, tostarp bioloģiskiem, ekonomiskiem, vidiskiem, sociāliem un tehniskiem apsvērumiem, grupas uzdevumi ir šādi:

               a)

               palīdzēt Komisijai sagatavot leģislatīvos priekšlikumus, deleģētos aktus vai politikas iniciatīvas;

               b)

               uzraudzīt politikas attīstību un īstenot pieredzes un paraugprakses apmaiņu.

         3. pants
   Apspriešanās
   1.   Komisija var apspriesties ar grupu par visiem jautājumiem, kas saistīti ar jūras un zvejniecības bioloģiju, zvejas rīku tehnoloģiju, zivsaimniecības ekonomiku, zvejniecības pārvaldību, zvejniecības, akvakultūras vai līdzīgu darbību ietekmi uz ekosistēmām. Komisija var pieprasīt, lai šāds atzinums tiktu pieņemts noteiktā termiņā. Vienojusies ar Komisijas dienestiem, grupa var sniegt Komisijai atzinumus par šādiem jautājumiem arī pēc savas iniciatīvas.
   2.   Grupas priekšsēdētājs var ieteikt Komisijai par kādu konkrētu jautājumu apspriesties ar grupu.
   4. pants
   Locekļi un to iecelšana
   1.   Grupā ir vismaz 30 locekļi, bet ne vairāk par 35 locekļiem.
   2.   Locekļus ieceļ amatā privātpersonas statusā. Viņi strādā neatkarīgi un sabiedrības interesēs.
   3.   Locekļus ieceļ Jūrlietu un zivsaimniecības ĢD ģenerāldirektors, izraugoties no to ekspertu vidus, kas ir kompetenti 2. pantā un 3. panta 1. punktā minētajās jomās un ir atsaukušies uz uzaicinājumu iesniegt pieteikumus. Kad locekļus ieceļ amatā, tiek norādīts arī datums, kad sākas viņu pilnvaru termiņš. Kad Komisija nosaka grupas sastāvu, tā pēc iespējas tiecas nodrošināt dzimumu līdzsvaru un līdzsvarotu ģeogrāfisko sadalījumu, kas atspoguļo zvejniecības un akvakultūras dažādību Savienībā, ņemot vērā atlases procedūras rezultātus.
   4.   Locekļus ieceļ uz trīs gadiem. Locekļi pilda pienākumus līdz pilnvaru termiņa beigām, ja vien viņu vietā nav iecelti citi locekļi saskaņā ar 6. punktu. Viņu pilnvaru termiņu var atjaunot. Ja trīs gadu perioda beigās grupas locekļi nav aizstāti un to pilnvaru termiņš nav atjaunots, grupas locekļi pilda pienākumus līdz to aizstāšanai vai pilnvaru atjaunošanai.
   5.   Piemērotus kandidātus, kuri nav iecelti amatā, var iekļaut Komisijas izveidotā rezerves sarakstā. Rezerves sarakstu Komisija var izmantot, lai saskaņā ar šā panta 6. punktu aizstātu locekļus, kas pamet grupu. Komisija kandidātu vārdus un uzvārdus iekļauj sarakstā tikai ar kandidātu piekrišanu. Locekļu aizstājējus ieceļ saskaņā ar tādiem pašiem nosacījumiem kā locekļus.
   6.   To locekļu vietā, kuri vairs nespēj pilnvērtīgi darboties grupā, atkāpjas no amata vai neatbilst nosacījumiem šā panta 3. punktā vai Līguma 339. pantā, uz atlikušo pilnvaru laiku var iecelt citus locekļus.
   7.   Locekļu vārdus un uzvārdus publicē Komisijas ekspertu grupu un citu līdzīgu struktūru reģistrā (turpmāk “reģistrs”) (4).
   8.   Personas datus vāc, apstrādā un publicē saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 45/2001.
   5. pants
   Neatkarība
   1.   Ekspertiem, kas iesniedz pieteikumu uz ZZTEK grupas locekļa vietu, ir jāatklāj visi apstākļi, tostarp visi ar ģimenes locekļiem saistītie apstākļi, kuri varētu apdraudēt vai tikt pamatoti uzskatīti par tādiem, kas apdraud eksperta spēju rīkoties neatkarīgi un sabiedrības interesēs, kad viņš sniedz ieteikumus Komisijai. Konkrēti, Komisijas dienesti pieteikšanās procedūras ietvaros pieprasa minētajiem ekspertiem iesniegt interešu deklarāciju (“ID veidlapa”) un dzīvesgājuma aprakstu. ID veidlapa satur virkni jautājumu, kas prasa ekspertiem atklāt visas intereses, kuras saistītas ar veicamā darba priekšmetu. Lai personu varētu iecelt par grupas locekli, ir nepieciešams iesniegt pienācīgi aizpildītu ID veidlapu. Interešu deklarācijas ir publiski pieejamas tik ilgi, kamēr attiecīgie eksperti ir grupas locekļi.
   2.   Ja atbildīgais Komisijas dienests, novērtējis ID veidlapu, secina, ka interešu konflikts nepastāv, attiecīgo ekspertu var iecelt amatā privātpersonas statusā, ja viņam ir vajadzīgās speciālās zināšanas.
   3.   Locekļiem tiek prasīts informēt kompetentos Komisijas dienestus, tiklīdz notiek izmaiņas iepriekš sniegtajā informācijā, un tādā gadījumā tiem nekavējoties jāiesniedz no jauna aizpildīta ID veidlapa, kurā aprakstītas attiecīgās izmaiņas.
   6. pants
   Darbība
   1.   ZZTEK grupa no savu locekļu vidus ar vienkāršu balsu vairākumu uz trīs gadiem ievēl priekšsēdētāju un divus priekšsēdētāja vietniekus. Grupas priekšsēdētāju un priekšsēdētāja vietniekus nevar ievēlēt tajā pašā amatā vairāk nekā divus termiņus pēc kārtas.
   2.   Grupas priekšsēdētājs var iecelt referentus no grupas locekļu vidus. Īpaši sarežģītu daudznozaru jautājumu risināšanai var iecelt vairākus referentus.
   3.   Komisijas dienesti var ad hoc kārtībā uzaicināt piedalīties grupas vai apakšgrupu darbā ārējus ekspertus, kuri ir īpaši kompetenti kādā konkrētā darba kārtības jautājumā (neatkarīgi eksperti).
   4.   Vienojoties ar Komisijas dienestiem, ZZTEK grupa var izveidot apakšgrupas īpašu jautājumu izskatīšanai atbilstoši Komisijas izstrādātajam darba uzdevumam. Apakšgrupu sastāvā ir vismaz divi grupas locekļi un neatkarīgi eksperti. Apakšgrupas noteiktā termiņā sniedz grupai ziņojumus saskaņā ar minēto darba uzdevumu. Šādas apakšgrupas izformē, tiklīdz to uzdevums ir izpildīts.
   5.   Komisija nodrošina sekretariātu grupai un tās apakšgrupām. Sekretariāts atbild par tehnisko un administratīvo atbalstu un koordināciju, kas jānodrošina, lai veicinātu grupas rezultatīvu darbību un organizētu tās apakšgrupu sanāksmes. Vajadzības gadījumā sekretariāts koordinē grupas un tās apakšgrupu darbību ar citu Eiropas Savienības un starptautisko struktūru darbībām. Grupas un tās apakšgrupu sanāksmēs var piedalīties ieinteresēti Komisijas pārstāvji. Ekspertu grupas un tās apakšgrupu sanāksmes parasti notiek Komisijas telpās.
   6.   Visus attiecīgos dokumentus, piemēram, darba kārtību, protokolus un dalībnieku iesniegtos materiālus, dara pieejamus, iekļaujot tos reģistrā vai norādot saiti no reģistra uz speciālu tīmekļa vietni, kurā atrodama attiecīgā informācija. Piekļuve speciālajām tīmekļa vietnēm neprasa lietotāja reģistrāciju, un tai nav noteikti nekādi citi ierobežojumi. Tiek paredzēti izņēmumi no prasības par publicēšanu, ja dokumenta izpaušana varētu kaitēt sabiedrības vai privāto interešu aizsardzībai, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1049/2001 (5) 4. pantā.
   7.   Grupa pieņem reglamentu, pamatojoties uz ekspertu grupu standarta reglamentu.
   7. pants
   Konfidencialitāte
   1.   ZZTEK grupas locekļi un neatkarīgie eksperti ievēro pienākumu glabāt dienesta noslēpumu, kas paredzēts Līgumos un to īstenošanas noteikumos, kā arī Komisijas drošības noteikumus par ES klasificētās informācijas aizsardzību, kas izklāstīti Komisijas Lēmumu (ES, Euratom) 2015/443 (6) un 2015/444 (7) pielikumā. Ja viņi neievēro šīs saistības, Komisija var veikt attiecīgus pasākumus.
   2.   Grupas apspriedes ir konfidenciālas. Vienojoties ar Komisijas dienestiem, grupa ar vienkāršu balsu vairākumu var pieņemt lēmumu publiskot apspriedes.
   8. pants
   Atlīdzinājumi un īpašas piemaksas
   1.   ZZTEK locekļi un neatkarīgie eksperti ir tiesīgi saņemt īpašas piemaksas par sagatavošanas darbu un/vai par dalību grupas darbībā un ar to saistītās izbraukuma sēdēs, kā izklāstīts pielikumā.
   2.   Ceļa izdevumus un uzturēšanās izdevumus, kas grupas locekļiem un neatkarīgiem ekspertiem radušies saistībā ar dalību grupas vai apakšgrupu sanāksmēs un attiecīgās izbraukuma sēdēs, Komisija atlīdzina saskaņā ar Komisijā spēkā esošajiem noteikumiem.
   3.   Minētos izdevumus atlīdzina no pieejamajām apropriācijām, kas piešķirtas saskaņā ar ikgadējo resursu piešķiršanas procedūru.
   9. pants
   Pārejas noteikumi
   ZZTEK grupas locekļi, kas iecelti amatā saskaņā ar Lēmuma 2005/629/EK 4. pantu, pilda pienākumus kā ar šo lēmumu izveidotās komitejas locekļi līdz brīdim, kad saskaņā ar šā lēmuma 4. pantu tiek iecelti jauni grupas locekļi. Viņiem piemēro šā lēmuma noteikumus.
   10. pants
   Atcelšana
   Lēmumu 2005/629/EK atceļ.

      Briselē, 2016. gada 25. februārī

            Komisijas vārdā –

            Komisijas loceklis

         Karmenu VELLA

      (1)  OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.

      (2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.).

      (3)  Komisijas 2005. gada 26. augusta Lēmums 2005/629/EK par Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komitejas izveidošanu (OV L 225, 31.8.2005., 18. lpp.).

      (4)  Locekļi, kuri nevēlas atklāt savu vārdu un uzvārdu, var lūgt atkāpties no šā noteikuma. Lūgumu neizpaust ekspertu grupas locekļa vārdu un uzvārdu uzskata par pamatotu, ja publicēšana varētu apdraudēt viņa drošību vai nevajadzīgi ietekmēt privātumu.

      (5)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 30. maija Regula (EK) Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.). Šādi izņēmumi ir paredzēti, lai aizsargātu sabiedrisko kārtību, militāro jomu, starptautiskās attiecības, finanšu, monetāro vai ekonomikas politiku, personas privātumu un neaizskaramību, komerciālās intereses, tiesvedību un juridiskās konsultācijas, inspekcijas/izmeklēšanas/revīzijas un iestāžu lēmumu pieņemšanas procesu.

      (6)  Komisijas 2015. gada 13. marta Lēmums (ES, Euratom) 2015/443 par drošību Komisijā (OV L 72, 17.3.2015., 41. lpp.).

      (7)  Komisijas 2015. gada 13. marta Lēmums (ES, Euratom) 2015/444 par drošības noteikumiem ES klasificētas informācijas aizsardzībai (OV L 72, 17.3.2015., 53. lpp.).

      PIELIKUMS
      Īpašas piemaksas

                  1)

                  Grupas locekļiem un neatkarīgiem ekspertiem ir tiesības saņemt īpašas piemaksas, kas kompensē viņu piedalīšanos grupas sanāksmēs klātienē vai attālināti (rakstiskā procedūra). Kā norādīts turpmāk tabulā, īpašā piemaksa par katru pilnu darbdienu nepārsniedz EUR 450, kas atbilst dienas vienības izmaksām. Kopējo piemaksu aprēķina un noapaļo uz augšu līdz summai, kas atbilst tuvākajai pusei darbdienas.

                              EUR par pilnu dienu (1)

                              Grupas plenārsēdes

                              Apakšgrupas

                              Priekšsēdētājs

                              450

                              450

                              Priekšsēdētāja vietnieks

                              450

                              450

                              Grupas loceklis

                              300

                              300

                              Neatkarīgs eksperts

                              300

                              300

                  2)

                  Grupas locekļiem ir tiesības saņemt īpašu piemaksu par darbu, ko tie veic kā referenti, un šī piemaksa ir kompensācija par darbu, kas ārpus sanāksmes laika ieguldīts grupas vai apakšgrupas sanāksmes ziņojuma materiālu sagatavošanā un galīgās redakcijas izstrādē. Šī īpašā piemaksa atbilst vienai pilnai darbdienai un ir EUR 450.

                  3)

                  Grupas locekļiem un neatkarīgiem ekspertiem ir tiesības saņemt īpašu piemaksu par darbu, ko tie veic kā referenti, sniedzot zinātniskus ziņojumus (kopsavilkumi, izpēte, pamatinformācija), lai sagatavotos grupas vai apakšgrupas sanāksmēm, vai rakstot grupas vai apakšgrupas ziņojumu pēc sanāksmēm.

                  4)

                  Priekšsēdētājam ir tiesības saņemt īpašu piemaksu par grupas darba zinātnisko uzraudzību un organizēšanu ārpus grupas plenārsēdes.
                  Kad Komisija pieprasa sagatavošanas darbu, kas sastāv galvenokārt no rakstisku grupas vai apakšgrupas ziņojumu vai atzinumu sagatavošanas, analīzes, kas vajadzīga ietekmes novērtējuma pamatošanai, vai zinātniskās uzraudzības, tā nosaka veicamos uzdevumus, kā arī to izpildes grafiku. Darbdienu skaitu aprēķina, ņemot vērā darba slodzi, kas ir saistīta ar temata sarežģītību, uzdevumu izpildei nepieciešamo laiku, kurš atkarīgs no ievācamo un apstrādājamo datu, zinātniskās literatūras un informācijas apjoma un pieejamības. Tāpēc no turpmāk norādītā orientējošā darbdienu skaita var atkāpties vienīgi pienācīgi pamatotos un ārkārtas gadījumos.

                              Orientējošais darbdienu skaits

                              Pieprasīto uzdevumu veids

                              1–10 dienas

                              Sagatavošanas darbs (zinātniskie ziņojumi, pētījumi, analīze, kas vajadzīga ietekmes novērtējuma pamatošanai)

                              4–6 dienas

                              Ziņojums pēc grupas vai apakšgrupas sanāksmes, ZZTEK atzinums

                              10–30 dienas

                              Grupas darba zinātniskā uzraudzība un organizēšana ārpus grupas plenārsēdēm, jo īpaši Komisijas konsultēšana par vispārējo zinātnisko plānošanu, par neatkarīgu ekspertu piesaistīšanu, par darba uzdevuma noteikšanu zinātniskajiem ziņojumiem, kā arī apakšgrupas un grupas sanāksmēm, par esošo datu un zinātnisko pētījumu pieejamības nodrošināšanu, lai sagatavotu un koordinētu apakšgrupu sastāvu un sanāksmes, lai sadarbotos ar citām konsultatīvām struktūrām un ieinteresētajām personām un ar Komisijas dienestiem (gan ar MARE ĢD, gan citiem ģenerāldirektorātiem un JRC)

                        Ekspertiem, kas darbojas kā referenti, sniedzot zinātniskus ziņojumus grupas vai apakšgrupas sanāksmju sagatavošanas posmā, vai rakstot ziņojumus pēc grupas vai apakšgrupas sanāksmēm, un priekšsēdētājam, kas veic grupu darba zinātnisko uzraudzību un organizēšana ārpus grupas plenārsēdes, par katru pilnu darbdienu tiks izmaksāta summa EUR 450 apmērā, kas atbilst dienas vienības izmaksām.

                  5)

                  Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 par kopējo zivsaimniecības politiku 18. pantu grupas locekļi var atbalstīt Komisijas dienestus, grupas locekļa statusā piedaloties reģionāla, kā arī starptautiska līmeņa sanāksmēs. Viņiem ir tiesības par katru pilnu darbdienu saņemt īpašu piemaksu EUR 300 apmērā, kas atbilst dienas vienības izmaksām. Dalībai ir nepieciešama iepriekšēja atļauja no Komisijas dienestiem, un pirms līdzekļu piešķiršanas Komisijas dienesti ex post pārliecināsies par piedalīšanos sanāksmē.

                  6)

                  Saskaņā ar Komisijas Lēmumu C(2014) 2220 kopējā īpašā piemaksa, ko saņem grupas loceklis vai neatkarīgais eksperts, nekad nepārsniedz EUR 450 dienā.

         (1)  Ja dalība notiek tikai no rīta vai tikai pēcpusdienā, piemaksai jābūt 50 % no pilnas dienas piemaksas.


title: 2008/527/EK: Eiropas Parlamenta 2007. gada 24. aprīļa Lēmums par Eiropas Jūras drošības aģentūras 2005. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu

text:
               15.7.2008

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 187/149

         EIROPAS PARLAMENTA
   2007. gada 24. aprīļa Lēmums
   par Eiropas Jūras drošības aģentūras 2005. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
   (2008/527/EK)
   EIROPAS PARLAMENTS,
   ņemot vērā Eiropas Jūras drošības aģentūras 2005. finanšu gada galīgos pārskatus (1),
   ņemot vērā Revīzijas palātas Ziņojumu par Eiropas Jūras drošības aģentūras 2005. finanšu gada galīgajiem pārskatiem, ar Aģentūras atbildēm (2),
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 27. februāra ieteikumu (5711/2007 – C6-0080/2007),
   ņemot vērā EK līgumu un it īpaši tā 276. pantu,
   ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (3), un it īpaši tās 185. pantu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 27. jūnija Regulu (EK) Nr. 1406/2002, ar ko izveido Eiropas Jūras drošības aģentūru (4), un it īpaši tās 19. pantu,
   ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), un it īpaši tās 94. pantu,
   ņemot vērā Reglamenta 71. pantu un V pielikumu,
   ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Transporta un tūrisma komitejas atzinumu (A6-0114/2007),

               1.

               sniedz Eiropas Jūras drošības aģentūras izpilddirektoram apstiprinājumu par aģentūras 2005. finanšu gada budžeta izpildi;

               2.

               izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, Eiropas Jūras drošības aģentūras izpilddirektoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Hans-Gert PÖTTERING

            Ģenerālsekretārs

         Harald RØMER

      (1)  OV C 266, 31.10.2006., 13. lpp.

      (2)  OV C 312, 19.12.2006., 30. lpp.

      (3)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1995/2006 (OV L 390, 30.12.2006., 1. lpp.).

      (4)  OV L 208, 5.8.2002., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1891/2006 (OV L 394, 30.12.2006., 1. lpp.).

      (5)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

    ---documentbreak---

               15.7.2008

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 187/150

         EIROPAS PARLAMENTA
   2007. gada 24. aprīļa Rezolūcija
   ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no lēmuma par Eiropas Jūras drošības aģentūras 2005. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
   EIROPAS PARLAMENTS,
   ņemot vērā Eiropas Jūras drošības aģentūras 2005. finanšu gada galīgos pārskatus (1),
   ņemot vērā Revīzijas palātas Ziņojumu par Eiropas Jūras drošības aģentūras 2005. finanšu gada galīgajiem pārskatiem, ar Aģentūras atbildēm (2),
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 27. februāra ieteikumu (5711/2007 – C6-0080/2007),
   ņemot vērā EK līgumu un it īpaši tā 276. pantu,
   ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (3), un it īpaši tās 185. pantu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 27. jūnija Regulu (EK) Nr. 1406/2002, ar ko izveido Eiropas Jūras drošības aģentūru (4), un it īpaši tās 19. pantu,
   ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), un it īpaši tās 94. pantu,
   ņemot vērā Reglamenta 71. pantu un V pielikumu,
   ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Transporta un tūrisma komitejas atzinumu (A6-0114/2007),

               A.

               tā kā Revīzijas palāta ir norādījusi, ka tā ir guvusi pamatotu pārliecību par to, ka gada pārskati par finanšu gadu, kas beidzās 2005. gada 31. decembrī, ir ticami un ka notikušie darījumi kopumā ir likumīgi un pareizi;

               B.

               tā kā 2006. gada 27. aprīlī Parlaments sniedza aģentūras direktoram apstiprinājumu par tās 2004. finanšu gada budžeta izpildi (6) un lēmumam par budžeta izpildes apstiprināšanu pievienotajā rezolūcijā cita starpā:

                           —

                           atzīmē, ka Revīzijas palāta ir konstatējusi vairākus trūkumus iekšējās kontroles sistēmā,

                           —

                           pauž nožēlu, ka tik maz ir izmantotas jūras piesārņojuma novēršanas pasākumiem paredzētās apropriācijas; no EUR 700 000, kas ir pieejami gan saistību, gan maksājumu apropriācijās, izlietoti tikai EUR 200 000 jeb 28 %,

         Vispārējas piezīmes attiecībā uz vairumu ES aģentūru, kuru budžeta izpilde ir jāapstiprina atsevišķi

               1.

               uzskata, ka aizvien pieaugošais Kopienas aģentūru skaits un dažu no tām darbība, šķiet, neiekļaujas vispārējā pamatievirzē un ka atsevišķu aģentūru uzdevumi ne vienmēr atspoguļo Savienības faktiskās vajadzības un tās pilsoņu cerības, un konstatē, ka kopumā aģentūrām ne vienmēr ir laba reputācija un labas atsauksmes presē;

               2.

               tādēļ aicina Komisiju noteikt vispārēju pamatievirzi attiecībā uz jaunu Kopienas aģentūru izveidi un ikreiz pirms jaunas aģentūras izveides iesniegt izmaksu un guvumu analīzi, vienlaikus raugoties, lai nenotiktu nekāda darbību pārklāšanās starp aģentūrām vai ar citu Eiropas organizāciju uzdevumiem;

               3.

               aicina Revīzijas palātu pirms attiecīgā lēmuma pieņemšanas Parlamentā sniegt atzinumu par izmaksu un guvumu analīzi;

               4.

               aicina Komisiju ik pēc pieciem gadiem iesniegt pētījumu par ikvienas esošās aģentūras pievienoto vērtību; aicina visas attiecīgās institūcijas aģentūras pievienotās vērtības negatīva novērtējuma gadījumā īstenot nepieciešamos pasākumus, no jauna formulējot konkrētās aģentūras pilnvaras vai slēdzot to;

               5.

               ņemot vērā regulatīvo aģentūru pieaugošo skaitu, pauž nožēlu, ka vēl nav pabeigtas sarunas saistībā ar iestāžu nolīguma projektu par šo aģentūru darbības pamatnoteikumiem, un aicina Komisijas kompetentos dienestus sadarbībā ar Revīzijas palātu darīt visu iespējamo, lai ātri noslēgtu šādu nolīgumu;

               6.

               konstatē, ka sakarā ar Komisijai deleģēto atbildību par budžeta pareizu izpildi ir nepieciešama ciešāka aģentūru piesaiste Komisijai; aicina Komisiju un Padomi veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai Komisijai līdz 2007. gada 31. decembrim paredzētu tādu pārstāvību regulatīvās aģentūras uzraugošās struktūrās, kas tai ļautu bloķēt lēmumu pieņemšanu, kā arī jau sākotnēji nodrošināt šādu pārstāvību jaunu aģentūru dibināšanas gadījumā;

               7.

               aicina Revīzijas palātu savā gada pārskatā izveidot papildu nodaļu par visām aģentūrām, kuru budžeta izpilde jāapstiprina saskaņā ar Komisijas pārskatiem, lai gūtu skaidrāku priekšstatu par ES līdzekļu izlietojumu aģentūrās;

               8.

               atgādina principu, saskaņā ar kuru visas Kopienas aģentūras, gan subsidētās, gan nesubsidētās, ir pakļautas Parlamentam attiecībā uz to budžeta izpildes apstiprināšanu, pat gadījumos, kad saskaņā ar šo aģentūru izveides tiesību aktiem darbojas budžeta izpildes apstiprināšanas lēmējinstitūcija;

               9.

               aicina Revīzijas palātu veikt izpildes revīzijas visās aģentūrās un ziņot par to rezultātiem attiecīgajām Parlamenta komitejām, tai skaitā Budžeta kontroles komitejai;

               10.

               atzīmē, ka aģentūru skaits pastāvīgi pieaug un ka saskaņā ar Komisijas politisko atbildību par aģentūru darbību, kura ietver daudz vairāk par vienkāršu materiāltehnisku atbalstu, Komisijas ģenerāldirektorātiem, kas nodarbojas ar aģentūru izveidi un uzraudzību, vēl jo vairāk ir jāizstrādā kopēja pieeja visām aģentūrām; uzskata, ka struktūra, kas līdzīga tai, kuru aģentūras ir izveidojušas koordinācijas nodrošināšanai starp attiecīgajiem ģenerāldirektorātiem, būtu pragmatisks veids, kā virzīties uz Komisijas kopēju pieeju visiem ar aģentūrām saistītajiem jautājumiem;

               11.

               aicina Komisiju uzlabot aģentūrām paredzēto administratīvo un tehnisko atbalstu, ņemot vērā Kopienas administratīvo noteikumu pieaugošo sarežģītību un tehniskās problēmas;

               12.

               konstatē, ka nevienā no Kopienas aģentūrām nav disciplināras struktūras, un aicina Komisijas dienestus īstenot nepieciešamos pasākumus, lai ātri ieviestu atbilstīgu mehānismu;

               13.

               atzinīgi vērtē ES aģentūru darba koordinēšanas ievērojamo uzlabošanos, kas ļauj tām risināt biežāk sastopamās problēmas un padara efektīvāku sadarbību ar Komisiju un Parlamentu;

               14.

               uzskata, ka jāturpina un jāvērš plašumā vairāku aģentūru īstenotā kopēja atbalsta dienesta izveide nolūkā saskaņot šo aģentūru datorizētās finanšu pārvaldības sistēmas ar atbilstīgajām Komisijas sistēmām;

               15.

               aicina aģentūras uzlabot sadarbību un salīdzināšanu ar attiecīgās nozares dalībniekiem; mudina Komisiju veikt pasākumus, kurus tā uzskata par nepieciešamiem, lai aģentūrām palīdzētu uzlabot reputāciju un pastiprināt to darbību atpazīstamību;

               16.

               aicina Komisiju ierosināt aģentūru gada pārskatu formas saskaņošanu un izstrādāt darbības rezultātu rādītājus, kas ļautu salīdzināt to efektivitāti;

               17.

               aicina aģentūras katra gada sākumā iesniegt darbības rezultātu rādītājus, kas ļautu novērtēt to darbu;

               18.

               aicina visas aģentūras vairāk izmantot SMART pieeju uzdevumu noteikšanā, kas palīdzētu reālāk veikt plānošanu un sasniegt mērķus;

               19.

               piekrīt Revīzijas palātas viedoklim, ka arī Komisija ir atbildīga par aģentūru (finanšu) pārvaldību; tāpēc mudina Komisiju uzraudzīt, kā arī vajadzības gadījumā vadīt dažādo aģentūru pārvaldību un sniegt tām nepieciešamo palīdzību, it īpaši saistībā ar konkursa procedūru pareizu piemērošanu, darbā pieņemšanas procedūru pārredzamību, pareizu finanšu pārvaldību (līdzekļu nepilnīgs izlietojums un pārāk lielu izdevumu iekļaušana budžetā) un, kas ir vissvarīgākais, iekšējās kontroles sistēmas noteikumu pareizu piemērošanu;

               20.

               uzskata, ka aģentūru darba programmās to ieguldījums jāizsaka darbības izteiksmē un izmantojot izmērāmus rādītājus un ka pienācīga uzmanība jāvelta Komisijas izstrādātajiem iekšējās kontroles standartiem;

         Īpašas piezīmes

               21.

               atzīmē, ka 2005. gada finanšu gada budžeta izpildi ietekmēja darbā pieņemšanas aizkavēšanās un ka šai situācijai bija negatīva rezonanse attiecībā uz administratīviem izdevumiem paredzēto apropriāciju izmantošanu;

               22.

               atzīmē, ka netika ieviesta uz darbību pamatota pārvaldība, lai gan aģentūras finanšu noteikumi paredzēja tās ieviešanu, pamatojoties uz modeli, kuru piemēroja vispārējam budžetam nolūkā uzlabot darba rezultātu uzraudzību;

               23.

               pauž bažas, ka aģentūras datorizētā vispārējo kontu grāmatvedības sistēma ļauj izdarīt tiešas izmaiņas grāmatvedības ierakstos, neveicot korektīvus iegrāmatojumus;

               24.

               uzstāj, ka rūpīgāk jāpārbauda bilancē ierakstāmo saistību reģistrs, jo saistības ir faktiski pārvērtētas vismaz par EUR 92 000 (t. i., gandrīz 10 % no pašreizējām saistībām), kas atbilst 2005. gada 31. decembrī vēl nesaņemtajām precēm un pakalpojumiem;

               25.

               atzīmē, ka darījumu dokumentācijā, kas ir viens no pareizi funkcionējošas starptautiskas kontroles sistēmas priekšnoteikumiem, tika atklāti daži trūkumi un ka dokumenti, kuri attiecas uz saistībām un maksājumiem, bieži vien izrādījās nepilnīgi vai neskaidri;

               26.

               ir nobažījies par to, ka ir grūti noteikt atbilstīgajā finanšu gadā noslēgto līgumu kopējo skaitu un sagatavošanas procesā esošo līgumu skaitu; uzstāj, ka jāpadara stingrāka kontroles sistēma, sākot ar administratīvo un kontroles procedūru minimālo standartu pieņemšanu, tai skaitā attiecībā uz datu raksturu un to organizēšanu;

               27.

               atzīmē, ka līguma noteikumi, kas paredz iepriekšēju finansēšanu, nav standartizēti attiecībā uz bankas garantiju sniegšanu; aicina aģentūru nekavējoties atrisināt šo problēmu;

               28.

               turklāt atzīmē dažādus trūkumus valsts iepirkuma pārvaldībā un uzstāj, ka aģentūrai jāievēro regulatīvās prasības;

               29.

               izsaka nožēlu, ka saistībā ar darbinieku novēlotu pieņemšanu darbā tika saņemti pārmetumi par pamatdarbības apropriāciju (III sadaļa) izlietojumu; atzinīgi vērtē aģentūras lēmumu noteikt amatu sarakstu un uzstāj, ka turpmāk ir jāizvairās no līdzīgas aizkavēšanās, lai aģentūra būtu pilnībā darboties spējīga.

      (1)  OV C 266, 31.10.2006., 13. lpp.

      (2)  OV C 312, 19.12.2006., 30. lpp.

      (3)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1995/2006 (OV L 390, 30.12.2006., 1. lpp.).

      (4)  OV L 208, 5.8.2002., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1891/2006 (OV L 394, 30.12.2006., 1. lpp.).

      (5)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

      (6)  OV L 340, 6.12.2006., 123. lpp.


title: 2005/533/EK: Eiropas Parlamenta Lēmums (2005. gada 12. aprīlis) par Eiropas Savienības 2003. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, IV iedaļa – Eiropas Kopienu Tiesa

text:
               27.7.2005

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 196/42

      EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS

   (2005. gada 12. aprīlis)
   par Eiropas Savienības 2003. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, IV iedaļa – Eiropas Kopienu Tiesa
   (2005/533/EK)
   EIROPAS PARLAMENTS,
   ņemot vērā Eiropas Savienības 2003. finanšu gada vispārējo budžetu (1),
   ņemot vērā 2003. finanšu gada ieņēmumu un izdevumu pārskatu un bilanci (C6–0017/2005),
   ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas gada pārskatu par 2003. finanšu gadu un iestāžu atbildes (2),
   ņemot vērā deklarāciju par pārskatu ticamību, kā arī par notikušo darījumu likumību un pareizību, ko Eiropas Revīzijas palāta iesniegusi saskaņā ar EK līguma 248. pantu (3),
   ņemot vērā EK līguma 272. panta 10. punktu, 275. un 276. pantu,
   ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (4), it īpaši tās 50. pantu, 86. panta 4. punktu, 145., 146. un 147. pantu,
   ņemot vērā 1977. gada 21. decembra Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5),
   ņemot vērā Reglamenta 71. pantu un V pielikumu,
   ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A6–0066/2005),

               1.

               Eiropas Kopienu Tiesas sekretāram apstiprina 2003. finanšu gada budžeta izpildi;

               2.

               ieraksta Eiropas Parlamenta komentārus pievienotajā rezolūcijā;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu un pievienoto rezolūciju Padomei, Komisijai, Eiropas Kopienu Tiesai, Revīzijas palātai, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, Reģionu komitejai un ombudam, kā arī publicēt tekstus Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

         Josep BORRELL FONTELLES

            priekšsēdētājs

         Julian PRIESTLEY

            ģenerālsekretārs

      (1)  OV L 54, 28.2.2003., 1. lpp.

      (2)  OV C 293, 30.11.2004., 1. lpp.

      (3)  OV C 294, 30.11.2004., 99. lpp.

      (4)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (5)  OV L 356, 31.12.1977., 1. lpp.

         EIROPAS PARLAMENTA REZOLŪCIJA

      ar komentāriem, kuri ir daļa no lēmuma par Eiropas Savienības 2003. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, IV iedaļa – Eiropas Kopienu Tiesa
      EIROPAS PARLAMENTS,
      ņemot vērā Eiropas Savienības 2003. finanšu gada vispārējo budžetu (1),
      ņemot vērā 2003. finanšu gada ieņēmumu un izdevumu pārskatu un bilanci (C6-0017/2005),
      ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas gada pārskatu par 2003. finanšu gadu un iestāžu atbildes (2),
      ņemot vērā deklarāciju par pārskatu ticamību, kā arī par notikušo darījumu likumību un pareizību, ko Eiropas Revīzijas palāta iesniegusi saskaņā ar EK līguma 248. pantu (3),
      ņemot vērā EK līguma 272. panta 10. punktu, 275. un 276. pantu,
      ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (4), it īpaši tās 50. pantu, 86. panta 4. punktu, 145., 146. un 147. pantu,
      ņemot vērā 1977. gada 21. decembra Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5),
      ņemot vērā Reglamenta 71. pantu un V pielikumu,
      ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A6–0066/2005),
      Eiropas Revīzijas palātas gada pārskats

                  1.

                  atzīmē, ka Eiropas Kopienu Tiesa (EKT) pārvaldīja EUR 150 599 614 budžetu, no kura bija piešķirti 99,34 % (EUR 149 598 960,09) un līdz 2003. gada 31. decembrim bija iztērēti 93,32 % (EUR 146 842 346,23);

                  2.

                  atzinīgi vērtē to, ka Revīzijas palāta pirmo reizi ir atsevišķi novērtējusi visu iestāžu kontroles vidi un ir publicējusi to apsvērumus atsevišķā nodaļā;

                  3.

                  atzīmē, ka dažas vissvarīgākās Finanšu regulas prasības (obligātie kontroles standarti, finanšu dalībnieku uzdevumu apraksti, iekšējo revidentu uzdevumu apjoms) 2003. gadā nav pilnībā izpildītas;

                  4.

                  šajā sakarā atzīst, ka EKT tomēr 2003. gada janvārī pieņēma savus jaunos iekšējos finanšu noteikumus un ka tā izstrādāja detalizētus noteikumus un uzdevumu aprakstus, balstoties uz gūto pieredzi jaunās sistēmas darbībā; Revīzijas palātas pieprasītos dokumentus pieņēma 2004. gada martā;

                  5.

                  pauž bažas par EKT paziņojumu, ka “lai piemērotu jaunos noteikumus, iestādes rīcībā bija ārkārtīgi ierobežots cilvēku skaits ar pamatīgām zināšanām par finanšu sistēmām un attiecīgu sagatavotību”;

                  6.

                  pauž bažas arī par to, ka iekšējais revidents nevarēja izpildīt savu 2003. gada darba programmu personāla trūkuma dēļ; atzinīgi vērtē EKT gatavību nosūtīt iekšējā revidenta 2004. gada darba programmas kopiju; aicina EKT nekavējoši un atbilstīgi novērst piešķirtajiem budžeta līdzekļiem novērst personāla deficītu; uzskata, ka iekšējās revīzijas darbspēja ir dabiska un nepieciešama pareizas administrēšanas sastāvdaļa;

                  7.

                  atzīmē, ka, ņemot vērā Revīzijas palātas apsvērumus, EKT pārbaudes un revīzijas funkcijas ir atdalītas;

                  8.

                  atzīmē, ka EKT sarunas par vietņu licenču pirkšanu programmatūras lietošanai risināja, izmantojot ierobežotu procedūru bez iepriekšējas paziņojuma publicēšanas, tādējādi pārkāpjot spēkā esošos juridiskos noteikumus; EKT ir atzinusi savu kļūdu;

            2002. gada budžeta izpildes apstiprināšanas procedūras pārraudzība

                  9.

                  joprojām jūtot bažas par lietu uzkrāšanās pieaugumu 2003. gadā, lai gan sākotnējie orientējošie skaitļi par 2004. gadu attiecībā uz Eiropas Kopienu Tiesu rāda nelielu uzlabošanos (6):
                  Eiropas Kopienu Tiesa

                              2000

                              2001

                              2002

                              2003

                                 2004

                              Cases completed

                              526

                              434

                              513

                              494

                                 665

                              New cases

                              503

                              504

                              477

                              561

                                 531

                              Cases pending

                              873

                              943

                              907

                              974

                                 840

                        Galvenās attiecīgās jomas bija šādas: vide un patērētāji, lauksaimniecība, likumu tuvināšana, sociālā politika un nodokļi; lietu izskatīšana ilga vidēji divus gadus;
                  Pirmās instances tiesa

                              2000

                              2001

                              2002

                              2003

                                 2004

                              Cases completed

                              344

                              340

                              331

                              339

                                 361

                              New cases

                              398

                              345

                              411

                              466

                                 536

                              Cases pending

                              786

                              792

                              872

                              999

                                 1 174

                        galvenās attiecīgās jomas bija šādas: prasības atzīt tiesību aktus par spēkā neesošiem, personāla jautājumi un intelektuālais īpašums; lietu izskatīšana ilga vidēji pusotru gadu;
                  atzinīgi vērtē šādus uzlabojumus:

                              —

                              mazāku palātu sniegtos spriedumus,

                              —

                              mazāku secinājumu skaitu, kurus snieguši ģenerāladvokāti,

                              —

                              Civildienesta tiesas izveidošanu (26 % lietu pirms Pirmās instances tiesas),

                              —

                              to ziņojumu vienkāršošanu, kurus tiesneši referenti sagatavojuši tiesas sēdei,

                        cer, ka EKT noteiks izpildes mērķus un izveidos rīcības plānus, kā šos mērķus sasniegt, lai samazinātu laiku, kas vajadzīgs neizskatīto lietu pabeigšanai nākamo gadu laikā;

                  10.

                  noteiks, ka šis jautājums ir viens no galvenajiem 2004. gada budžeta izpildes apstiprināšanas procedūrā;

                  11.

                  atzinīgi vērtē pasākumus, ko EKT veikusi attiecībā uz Tiesas locekļu dienesta automašīnu izmantošanu, kā izklāstīts tās 2004. gada 31. marta administratīvajā lēmumā; atzīst, ka jaunie noteikumi ir pārredzami un liecina par situācijas uzlabošanos; atzīmē, ka Tiesa, lai samazinātu administratīvā slogu, papildus ar komandējuma apliecību apstiprinātajiem braucieniem arī sedz izmaksas par 15 000 km un ka automašīnu izmantošanu darba vajadzībām reģistrē autovadītāja žurnālā;

                  12.

                  atzīmē, ka iepriekš minētā lēmuma 6. pantā noteikts, ka gadījumā, ja locekļi savas dienesta automašīnas izmanto braucieniem, kas neatbilst 5. pantam (t.i., braucieniem, lai veiktu darba pienākumus, kuri paredzēti komandējuma apliecībā, vai braucieniem, kas iekļaujas standarta limitā 15 000 kilometri gadā), viņi ir atbildīgi par visiem saistītiem izdevumiem (ceļa nodokļiem, degvielu un visiem nomas papildu maksājumiem par nobraukumu, kurš gada laikā pārsniedz 45 000 km, kas noteikts pamatlīgumā); uzskata, ka dienesta automašīnu personīga izmantošana ir slēpti materiāli ienākumi, ko Parlaments atzīst par nepieņemamiem;

            Kredītrīkotāja gada darbības pārskats un iekšējā revidenta gada pārskats

                  13.

                  pieņem zināšanai EKT sekretāra atbildi, saskaņā ar kuru viņš nespēj nosūtīt 86. panta 4. punktā minēto ziņojumu vai iekšējā revidenta pārskatu, jo iekšējās revīzijas pārskats nav pabeigts (7); tāpēc 2004. gada budžeta izpildes apstiprināšanas procedūrā īpašu uzmanību pievērsīs šiem diviem dokumentiem;

                  14.

                  atzīmē, ka kredītrīkotāja darbības pārskatu par 2003. gadu iesniedza tikai 2004. gada jūlijā un tajā nav deklarācijas par pārskatu ticamību; uzskata, ka gada darbības pārskatam jābūt gatavam laikus, lai to ņemtu vērā Revīzijas palātas veiktajā revīzijā, kurā parakstītu ticamības deklarāciju iekļauj kā uzskatāmu apliecinājumu par finansiālo atbildību;

            Citas piezīmes

                  15.

                  izsaka atzinību EKT par vispusīgu sagatavošanās darbu, kas veikts 2003. gadā, lai sagatavotos paplašināšanai, un kas minēts darba grupas ziņojumā; 2004. gada budžeta izpildes apstiprinājuma ziņojumā izvērtēs veiktos pasākumus;

                  16.

                  aicina EKT laikus izvērtēt jaunās Finanšu regulas iespaidu uz tās administratīvo un juridisko darbību, lai to ņemtu vērā savā 2005./2006. gada pārskatā, kas jāiesniedz apspriešanai Eiropas Parlamentā;

                  17.

                  atzīmē, ka EKT 2005. gada 19. janvāra diskusiju laikā piekrita laikus rakstiski sniegt atbildes uz vairākiem papildu jautājumiem attiecībā uz atbildēm, kas jāizskata 2003. gada budžeta izpildes apstiprināšanas procedūrā.

         (1)  OV L 54, 28.2.2003., 1. lpp.

         (2)  OV C 293, 30.11.2004., 1. lpp.

         (3)  OV C 294, 30.11.2004., 99. lpp.

         (4)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

         (5)  OV L 356, 31.12.1977., 1. lpp.

         (6)  Skaitļi ņemti no 2003. gada pārskata; 2004. gada skaitļi ir provizoriski, un tos sniegusi EKT administrācija.

         (7)  Atbilde uz 3. jautājumu.