title: 2007/210/EK: Padomes Lēmums ( 2007. gada 19. marts ), lai parakstītu un provizoriski piemērotu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Malaizijas valdību par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem

text:
               4.4.2007

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 94/26

         PADOMES LĒMUMS
   (2007. gada 19. marts),
   lai parakstītu un provizoriski piemērotu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Malaizijas valdību par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem
   (2007/210/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 80. panta 2. punktu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2003. gada 5. jūnijā pilnvaroja Komisiju sākt sarunas ar trešām valstīm, lai ar Kopienas nolīgumu aizstātu dažus noteikumus pašlaik spēkā esošajos divpusējos nolīgumos.

               (2)

               Komisija Kopienas vārdā ir risinājusi sarunas par nolīgumu ar Malaizijas valdību par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem saskaņā ar mehānismiem un norādījumiem, kas ietverti pielikumā Padomes lēmumam, ar kuru Komisija ir pilnvarota sākt sarunas ar trešām valstīm, lai ar Kopienas nolīgumu aizstātu dažus noteikumus pašlaik spēkā esošajos divpusējos nolīgumos.

               (3)

               Ņemot vērā tā iespējamo noslēgšanu vēlāk, Komisijas apspriestais nolīgums būtu jāparaksta un provizoriski jāpiemēro,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Kopienas vārdā tiek apstiprināta Nolīguma parakstīšana starp Eiropas Kopienu un Malaizijas valdību par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem, ņemot vērā Padomes Lēmumu par minētā nolīguma noslēgšanu.
   Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kuras ir tiesīgas Kopienas vārdā parakstīt nolīgumu, ņemot vērā tā noslēgšanu.
   3. pants
   Līdz tā spēkā stāšanās dienai nolīgumu piemēro provizoriski, sākot no pirmā mēneša pirmās dienas pēc dienas, kad Puses viena otru ir informējušas par to, ka ir pabeigtas šim nolūkam vajadzīgās procedūras.
   4. pants
   Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots sniegt nolīguma 9. panta 2. punktā paredzēto paziņojumu.

      Briselē, 2007. gada 19. martā

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         Horst SEEHOFER

    ---documentbreak---

               4.4.2007

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 94/28

         NOLĪGUMS
   starp Eiropas Kopienu un Malaizijas valdību par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem
   EIROPAS KOPIENA,
   no vienas puses, un
   MALAIZIJAS VALDĪBA (turpmāk – “Malaizija”),
   no otras puses,
   (turpmāk – “Puses”),
   ATZĪSTOT, ka tos noteikumus divpusējos gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgumos starp Eiropas Kopienas dalībvalstīm un Malaiziju, kuri ir pretrunā Eiropas Kopienas tiesību aktiem, ir jāsaskaņo ar šiem Kopienas tiesību aktiem, tādējādi izveidojot stabilu juridisko pamatu gaisa pārvadājumu pakalpojumiem starp Eiropas Kopienu un Malaiziju un saglabājot šo gaisa pārvadājumu pakalpojumu nepārtrauktību;
   IEVĒROJOT, ka Eiropas Kopienai ir ekskluzīva kompetence attiecībā uz vairākiem aspektiem, kas var tikt iekļauti divpusējos gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgumos starp Eiropas Kopienas dalībvalstīm un trešām valstīm;
   IEVĒROJOT, ka saskaņā ar Eiropas Kopienas tiesību aktiem Kopienas gaisa pārvadātājiem, kas veic uzņēmējdarbību kādā dalībvalstī, ir tiesības uz nediskriminētu piekļuvi lidojuma maršrutiem starp Eiropas Kopienas dalībvalstīm un trešām valstīm;
   ŅEMOT VĒRĀ nolīgumus starp Eiropas Kopienu un dažām trešām valstīm, kas nodrošina šo trešo valstu valstspiederīgajiem iespēju kļūt par tādu gaisa pārvadātāju īpašniekiem, kam piešķirta atļauja saskaņā ar Eiropas Kopienas tiesību aktiem;
   IEVĒROJOT, ka saskaņā ar Eiropas Kopienas tiesību aktiem gaisa pārvadātāji principā nedrīkst slēgt nolīgumus, kuri var ietekmēt tirdzniecību starp Eiropas Kopienas dalībvalstīm un kuru mērķis vai iedarbība ir nepieļaut, ierobežot vai traucēt konkurenci;
   ATZĪSTOT, ka noteikumi, kas ietverti starp Eiropas Kopienas dalībvalstīm un Malaiziju noslēgtajos divpusējos gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgumos un kas i) paredz pieņemt vai atbalsta nolīgumus starp uzņēmumiem, uzņēmumu apvienību lēmumus vai saskaņotas darbības, ar kurām nepieļauj, izkropļo vai ierobežo konkurenci starp gaisa pārvadātājiem attiecīgajos maršrutos, vai ii) pastiprina šādu nolīgumu, lēmumu vai saskaņotu darbību ietekmi, vai iii) deleģē gaisa pārvadātājiem vai citiem privātiem uzņēmējiem atbildību par tādu pasākumu veikšanu, lai nepieļautu, izkropļotu vai ierobežotu konkurenci starp gaisa pārvadātājiem attiecīgajos maršrutos, var padarīt neefektīvus uzņēmumiem piemērojamos konkurences noteikumus;
   IEVĒROJOT, ka Eiropas Kopienas mērķis šajās sarunās nav palielināt kopējo gaisa pārvadājumu pakalpojumu apjomu starp Eiropas Kopienu un Malaiziju, ietekmēt līdzsvaru starp Kopienas gaisa pārvadātājiem un Malaizijas gaisa pārvadātājiem vai apspriest grozījumus spēkā esošajos divpusējos gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgumos par satiksmes tiesībām,
   IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.
   1. pants
   Vispārīgie noteikumi
   1.   Šajā nolīgumā “dalībvalstis” ir Eiropas Kopienas dalībvalstis.
   2.   Šā nolīguma I pielikumā uzskaitītajos nolīgumos esošās atsauces uz tās dalībvalsts valstspiederīgajiem, kas ir attiecīgā nolīguma Puse, uzskata par atsaucēm uz Eiropas Kopienas dalībvalstu valstspiederīgajiem.
   3.   Šā nolīguma I pielikumā uzskaitītajos nolīgumos esošās atsauces uz tās dalībvalsts gaisa pārvadātājiem vai aviosabiedrībām, kas ir attiecīgā nolīguma Puse, uzskata par atsaucēm uz attiecīgās dalībvalsts norādītajiem gaisa pārvadātājiem vai aviosabiedrībām.
   2. pants
   Norādīšana, ko veic dalībvalsts
   1.   Šā panta 2. un 3. punkts aizstāj atbilstīgos noteikumus pantos, kas uzskaitīti, attiecīgi, II pielikuma a) un b) punktā, saistībā ar, attiecīgi, gaisa pārvadātāju norādīšanu, ko veic attiecīgā dalībvalsts, pilnvarām un atļaujām, ko tiem piešķir Libānas Republika, un gaisa pārvadātāju atļauju vai pilnvaru atteikumu, atsaukšanu, apturēšanu vai ierobežošanu.
   2.   Saņemot kādas dalībvalsts norādi, Malaizija ar mazāko iespējamo procedūras kavēšanos piešķir atbilstīgas pilnvaras un atļaujas, ja:

               i)

               gaisa pārvadātājs saskaņā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu veic uzņēmējdarbību norādītājas dalībvalsts teritorijā, un tam ir derīga darbības licence atbilstīgi Eiropas Kopienas tiesību aktiem; un

               ii)

               dalībvalsts, kas ir atbildīga par aviācijas uzņēmuma sertifikāta izdošanu, faktiski īsteno un nodrošina reglamentējošu gaisa pārvadātāja kontroli, un norādē ir skaidri identificēta attiecīgā aeronavigācijas iestāde; un

               iii)

               gaisa pārvadātāja galvenā uzņēmējdarbības vieta ir tās dalībvalsts teritorijā, kurā tas ir saņēmis derīgu darbības licenci; un

               iv)

               gaisa pārvadātājs – tieši vai sakarā ar lielākās daļas īpašumtiesībām – pieder un turpina piederēt dalībvalstīm un/vai dalībvalstu valstspiederīgajiem, vai citām valstīm, kas uzskaitītas III pielikumā, un/vai šo citu valstu valstspiederīgajiem, un šīs valstis un/vai šie valstspiederīgie to pastāvīgi faktiski kontrolē.

         3.   Malaizija var atteikt, atsaukt, apturēt vai ierobežot dalībvalsts norādīta, ja:

               i)

               gaisa pārvadātājs saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu neveic uzņēmējdarbību norādītājas dalībvalsts teritorijā vai tam nav derīgas darbības licences saskaņā ar Eiropas Kopienas tiesību aktiem; vai

               ii)

               dalībvalsts, kas ir atbildīga par aviācijas uzņēmuma sertifikāta izdošanu, faktiski neīsteno vai nenodrošina reglamentējošu gaisa pārvadātāja kontroli, vai arī norādē nav skaidri identificēta attiecīgā aeronavigācijas iestāde; vai

               iii)

               gaisa pārvadātājs – tieši vai sakarā ar lielākās daļas īpašumtiesībām – nepieder dalībvalstīm un/vai dalībvalstu valstspiederīgajiem, vai arī citām valstīm, kas uzskaitītas III pielikumā, un/vai šo citu valstu valstspiederīgajiem, vai arī minētie to faktiski nekontrolē; vai

               iv)

               gaisa pārvadātājs jau ir licencēts darboties saskaņā ar Malaizijas un citas dalībvalsts divpusējo nolīgumu, un Malaizija var pierādīt, ka, īstenojot satiksmes tiesības saskaņā ar šo nolīgumu maršrutā, kurā ir iekļauts punkts šajā citā dalībvalstī, tiek apieti satiksmes tiesību ierobežojumi, kas noteikti ar šo citu nolīgumu; vai

               v)

               norādītajam gaisa pārvadātājam ir kādas dalībvalsts izsniegta gaisa kuģa ekspluatanta apliecība un nav spēkā neviens divpusējs gaisa pārvadājumu nolīgums starp Malaiziju un šo dalībvalsti, un šī dalībvalsts ir liegusi satiksmes tiesības Malaizijas izraudzītajiem gaisa pārvadātājiem.

         Izmantojot savas tiesības saskaņā ar šo punktu, Malaizija Kopienas gaisa pārvadātājus nediskriminē valstspiederības dēļ.
   3. pants
   Drošība
   1.   Šā panta 2. punkts papildina II pielikuma c) punktā uzskaitītos pantus.
   2.   Ja dalībvalsts (pirmā dalībvalsts) ir norādījusi gaisa pārvadātāju, kura reglamentējošo kontroli īsteno un nodrošina kāda cita dalībvalsts, tad Malaizijas tiesības saskaņā ar drošības noteikumiem nolīgumā, kas noslēgts starp pirmo dalībvalsti, kura norādījusi gaisa pārvadātāju, un Malaiziju, tāpat piemēro gan attiecībā uz drošības standartu pieņemšanu, īstenošanu vai uzturēšanu, ko veic šī cita dalībvalsts, gan attiecībā uz šā gaisa pārvadātāja darbības atļauju.
   4. pants
   Nodokļu uzlikšana aviācijas degvielai
   1.   Šā panta 2. punkts papildina atbilstīgos noteikumus pantos, kas uzskaitīti II pielikuma d) punktā.
   2.   Neskarot citus noteikumus par pretējo, II pielikuma d) punktā uzskaitītie nolīgumi neliedz dalībvalstij nediskriminējoši uzlikt nodokļus, nodevas, maksu vai citus maksājumus par degvielu, ko tās teritorijā piegādā izmantošanai tādu Malaizijas norādītu gaisa pārvadātāju lidaparātos, kuri veic lidojumus maršrutā no kādas vietas šīs dalībvalsts teritorijā uz citu vietu šīs dalībvalsts vai citas dalībvalsts teritorijā.
   5. pants
   Tarifi pārvadājumiem Eiropas Kopienā
   1.   Šā panta 2. punkts papildina II pielikuma e) punktā uzskaitītos pantus.
   2.   Uz tarifiem, ko saskaņā ar kādu no I pielikumā uzskaitītajiem nolīgumiem, kurā ir kāds no II pielikuma e) punktā uzskaitītajiem noteikumiem, Malaizijas norādīti gaisa pārvadātāji piemēro par pārvadājumiem, kas pilnībā veikti Eiropas Kopienas teritorijā, attiecas Eiropas Kopienas tiesību akti.
   6. pants
   Atbilstība konkurences noteikumiem
   1.   Neskarot citus noteikumus par pretējo, ar I pielikumā minēto nolīgumu noteikumiem i) neatbalsta līgumus starp uzņēmumiem, uzņēmumu apvienību lēmumus vai saskaņotas darbības, ar kurām nepieļauj, izkropļo vai ierobežo konkurenci, ii) nepastiprina šādu līgumu, lēmumu vai saskaņotu darbību ietekmi vai iii) nedeleģē privātiem uzņēmējiem atbildību par tādu pasākumu veikšanu, ar kuriem nepieļauj, izkropļo vai ierobežo konkurenci.
   2.   Nepiemēro I pielikumā uzskaitīto nolīgumu noteikumus, kuri nav saderīgi ar šā panta 1. punktu.
   7. pants
   Nolīguma pielikumi
   Šā nolīguma pielikumi ir tā sastāvdaļa.
   8. pants
   Pārskatīšana vai grozījumi
   Puses, savstarpēji vienojoties, var jebkurā laikā pārskatīt vai grozīt šo nolīgumu.
   9. pants
   Stāšanās spēkā un provizoriska piemērošana
   1.   Šis nolīgums stājas spēkā, kad Puses viena otrai ir rakstiski paziņojušas, ka ir pabeigtas attiecīgās iekšējās procedūras, kas vajadzīgas, lai nolīgums stātos spēkā.
   2.   Neskarot 1. punktu, Puses vienojas provizoriski piemērot šo nolīgumu no tā mēneša pirmās dienas, kurš ir pēc dienas, kad Puses ir viena otrai paziņojušas par šim nolūkam vajadzīgo procedūru pabeigšanu.
   3.   Nolīgumi un citi pasākumi starp dalībvalstīm un Malaiziju, kas šā nolīguma parakstīšanas dienā vēl nav stājušies spēkā un ko vēl nepiemēro provizoriski, ir uzskaitīti I pielikuma b) punktā. Šo nolīgumu piemēro visiem šādiem nolīgumiem un pasākumiem, tiem stājoties spēkā vai tos piemērojot provizoriski.
   10. pants
   Nolīguma izbeigšana
   1.   Ja tiek izbeigts kāds no I pielikumā uzskaitītajiem nolīgumiem, vienlaikus izbeidzas visi šā nolīguma noteikumi, kas attiecas uz atbilstīgo I pielikumā uzskaitīto nolīgumu.
   2.   Ja tiek izbeigti visi I pielikumā uzskaitītie nolīgumi, vienlaikus izbeidzas šis nolīgums.

      TO APLIECINOT, pilnvarotie ir parakstījuši šo nolīgumu.
      Briselē, divos oriģināleksemplāros, divi tūkstoši septītā gada divdesmit otrajā martā, angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu, zviedru un malajiešu valodā.

         За Европейската общност
         Por la Comunidad Europea
         Za Evropské společenství
         For Det Europæiske Fællesskab
         Für die Europäische Gemeinschaft
         Euroopa Ühenduse nimel
         Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα
         For the European Community
         Pour la Communauté européenne
         Per la Comunità europea
         Eiropas Kopienas vārdā
         Europos bendrijos vardu
         Az Európai Közösség részéről
         Għall-Kominità Ewropea
         Voor de Europese Gemeenschap
         W imieniu Wspólnoty Europejskiej
         Pela Communidade Europeia
         Pentru Comunitatea Europeană
         Za Európske spoločenstvo
         Za Evropsko skupnost
         Euroopan yhteisön puolesta
         För Europeiska gemenskapen

         За правителството на Малайзия
         Por el Gobierno de Malasia
         Za vládu Malajsie
         For Malaysias regering
         Für die Regierung Malaysias
         Malaisia valitsuse nimel
         Για την Κυβέρνηση της Μαλαισίας
         For the Government of Malaysia
         Pour le gouvernement de la Malaisie
         Per il governo della Malaysia
         Malaizijas valdības vārdā
         Malaizijos Vyriausybės vardu
         Malaijzia Kormánya részéről
         Għall-Gvern tal-Malažja
         Voor de Regering van Maleisië
         W imieniu Rządu Malezji
         Pelo Governo da Malásia
         Pentru Guvernul Malaeziei
         Za vládu Malajzie
         Za Vlado Malezije
         Malesian hallituksen puolesta
         För Malaysias regering

   I PIELIKUMS
   Šā nolīguma 1. pantā minēto nolīgumu saraksts

               a)

               Gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgumi starp Malaiziju un Eiropas Kopienas dalībvalstīm, kuri šā nolīguma parakstīšanas dienā ir noslēgti, parakstīti un/vai tiek piemēroti provizoriski:

                           —

                           Nolīgums starp Austrijas federālo valdību un Malaizijas valdību par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem starp to teritorijām un ārpus tām, kas parakstīts Kualalumpurā, 1976. gada 22. novembrī, turpmāk II pielikumā “Malaizijas un Austrijas nolīgums”.
                           Grozījumi izdarīti ar Vīnē, 1990. gada 23. augustā parakstīto Saprašanās memorandu.
                           Jaunākie grozījumi izdarīti ar Kualalumpurā, 1994. gada 14. septembrī parakstīto verbālnotu;

                           —

                           Nolīgums starp Beļģijas Karalistes valdību un Malaizijas valdību par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem starp to teritorijām un ārpus tām, kas parakstīts Kualalumpurā, 1974. gada 26. februārī, turpmāk II pielikumā “Malaizijas un Beļģijas nolīgums”.
                           Grozījumi izdarīti ar Briselē, 1978. gada 25. jūlijā parakstīto Saskaņoto protokolu.
                           Jaunākie grozījumi izdarīti ar Kualalumpurā, 1993. gada 14. oktobrī parakstīto Saskaņoto protokolu;

                           —

                           Nolīgums starp Čehoslovākijas Sociālistiskās Republikas valdību un Malaizijas valdību par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem starp to teritorijām un ārpus tām, kas parakstīts Prāgā, 1973. gada 2. maijā, turpmāk II pielikumā “Malaizijas un Čehijas Republikas nolīgums”.
                           Lasāms kopā ar Prāgā, 1973. gada 2. maijā parakstīto saprašanās memorandu;

                           —

                           Nolīgums starp Dānijas Karalistes valdību un Malaizijas valdību par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem starp to teritorijām un ārpus tām, kas parakstīts Kualalumpurā, 1967. gada 19. oktobrī, turpmāk II pielikumā “Malaizijas un Dānijas nolīgums”;

                           —

                           Projekts Gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgumam starp Dānijas Karalistes valdību un Malaizijas valdību, kas parafēts 1997. un 2002. gadā, turpmāk II pielikumā “Malaizijas un Dānijas nolīguma projekts”;

                           —

                           Nolīgums starp Somijas Republikas valdību un Malaizijas valdību par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem starp to teritorijām un ārpus tām, kas parakstīts Kualalumpurā, 1997. gada 6. novembrī, turpmāk II pielikumā “Malaizijas un Somijas nolīgums”.
                           Lasāms kopā ar Kualalumpurā, 1997. gada 15. septembrī parakstīto Saprašanās memorandu;

                           —

                           Nolīgums starp Francijas Republikas valdību un Malaizijas valdību par gaisa pārvadājumiem, kas parakstīts Kualalumpurā, 1967. gada 22. maijā, turpmāk II pielikumā “Malaizijas un Francijas nolīgums”;

                           —

                           Nolīgums starp Vācijas Federatīvo Republiku un Malaiziju par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem starp to teritorijām un ārpus tām, kas parakstīts Kualalumpurā, 1968. gada 23. jūlijā, turpmāk II pielikumā “Malaizijas un Vācijas nolīgums”;

                           —

                           Nolīgums starp Ungārijas Republikas valdību un Malaizijas valdību par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem starp to teritorijām un ārpus tām, kas parakstīts Kualalumpurā, 1993. gada 19. februārī, turpmāk II pielikumā “Malaizijas un Ungārijas nolīgums”;

                           —

                           Nolīgums starp Īrijas valdību un Malaizijas valdību par gaisa pārvadājumiem, kas parakstīts Šenonā, 1992. gada 17. februārī, turpmāk II pielikumā “Malaizijas un Īrijas nolīgums”;

                           —

                           Nolīgums starp Malaizijas valdību un Itālijas Republikas valdību par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem, kas parakstīts Kualalumpurā, 1995. gada 23. martā, turpmāk II pielikumā “Malaizijas un Itālijas nolīgums”.
                           Lasāms kopā ar Romā, 1994. gada 30. novembrī parakstīto Konfidenciālo saprašanās memorandu.
                           Grozījumi izdarīti ar Kualalumpurā, 1997. gada 18. jūlijā parakstīto Konfidenciālo saprašanās memorandu.
                           Grozījumi izdarīti ar Romā, 2005. gada 18. maijā parakstīto Malaizijas un Itālijas sarunu Saskaņoto protokolu.
                           Jaunākie grozījumi izdarīti ar Londonā, 2006. gada 18. jūlijā parakstīto Saprašanās memorandu;

                           —

                           Gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgums starp Malaizijas valdību un Luksemburgas Lielhercogistes valdību, kas parafēts Kualalumpurā, 2002. gada 19. jūlijā, kā Kualalumpurā, 2002. gada 19. jūlijā parakstītā Konfidenciālā saprašanās memoranda II pielikums, turpmāk II pielikumā “Malaizijas un Luksemburgas nolīgums”;

                           —

                           Nolīgums starp Maltas valdību un Malaizijas valdību par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem starp to teritorijām un ārpus tām, kas parakstīts Malaizijā, 1993. gada 12. oktobrī, turpmāk II pielikumā “Malaizijas un Maltas nolīgums”.
                           Lasāms kopā ar Valletā, 1984. gada 28. februārī parakstīto Saprašanās memorandu;

                           —

                           Nolīgums starp Nīderlandes Karalistes valdību un Malaizijas valdību par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem starp to teritorijām un ārpus tām, kas parakstīts Kualalumpurā, 1966. gada 15. decembrī, turpmāk II pielikumā “Malaizijas un Nīderlandes nolīgums”.
                           Grozījumi izdarīti ar notu apmaiņu 1988. gada 25. martā.
                           Grozījumi izdarīti ar Konfidenciālo memorandu 1991. gada 23. oktobrī.
                           Grozījumi izdarīti ar notu apmaiņu Kualalumpurā, 1993. gada 10. maijā.
                           Jaunākie grozījumi izdarīti ar Konfidenciālo saprašanās memorandu, kas pievienots kā A papildinājums Kualalumpurā, 1995. gada 19. septembrī parakstītajam Saskaņotajam protokolam.
                           Jaunākie grozījumi izdarīti ar notu apmaiņu Kualalumpurā, 1996. gada 23. maijā;

                           —

                           Nolīgums starp Polijas Tautas Republikas valdību un Malaizijas valdību par civilo gaisa transportu, kas parakstīts Kualalumpurā, 1975. gada 24. martā, turpmāk II pielikumā “Malaizijas un Polijas nolīgums”;
                           Jālasa kopā ar Nolīguma starp Polijas Tautas Republikas valdību un Malaizijas valdību par civilo gaisa transportu Protokolu, kas parakstīts Kualalumpurā, 1974. gada 5. jūlijā;

                           —

                           Nolīgums starp Malazijas valdību un Portugāles Republiku par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem starp to teritorijām un ārpus tām, kas parafēts un pievienots kā Kualalumpurā, 1998. gada 19. maijā parakstītā Saprašanās memoranda II pielikums, turpmāk II pielikumā “Malaizijas un Portugāles nolīgums”;

                           —

                           Nolīgums starp Rumānijas Sociālistiskās Republikas valdību un Malaizijas valdību par civilo gaisa transportu, kas parakstīts Kualalumpurā, 1982. gada 26. novembrī, turpmāk II pielikumā “Malaizijas un Rumānijas nolīgums”;

                           —

                           Nolīgums starp Slovēnijas Republikas valdību un Malaizijas valdību par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem starp to teritorijām un ārpus tām, kas parakstīts Ļubļanā, 1997. gada 28. oktobrī, turpmāk II pielikumā “Malaizijas un Slovēnijas nolīgums”;

                           —

                           Gaisa pārvadājumu nolīgums starp Spānijas valdību un Malaizijas valdību, kas parakstīts Kualalumpurā, 1993. gada 23. martā, turpmāk II pielikumā “Malaizijas un Spānijas nolīgums”;

                           —

                           Nolīgums starp Zviedrijas Karalistes valdību un Malaizijas valdību par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem starp to teritorijām un ārpus tām, kas parakstīts Kualalumpurā, 1967. gada 19. oktobrī, turpmāk II pielikumā “Malaizijas un Zviedrijas nolīgums”;

                           —

                           Projekts Gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgumam starp Zviedrijas Karalistes valdību un Malaizijas valdību, kas parafēts 1997. un 2002. gadā, turpmāk II pielikumā “Malaizijas un Zviedrijas nolīguma projekts”;

                           —

                           Nolīgums starp Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes valdību un Malaizijas valdību par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem starp to teritorijām un ārpus tām, kas parakstīts Londonā, 1973. gada 24. maijā, turpmāk II pielikumā “Malaizijas un Apvienotās Karalistes nolīgums”.
                           Grozījumi izdarīti ar notu apmaiņu Kualalumpurā, 1993. gada 14. septembrī.
                           Jaunākie grozījumi izdarīti ar Londonā, 2006. gada 18. janvārī parakstīto Saprašanās memorandu.

               b)

               Gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgumi un citi pasākumi, kas parafēti vai parakstīti starp Malaiziju un Eiropas Kopienas dalībvalstīm un kas šā nolīguma parakstīšanas dienā vēl nav stājušies spēkā un netiek piemēroti provizoriski:

                           —

                           Nolīgums starp Bulgārijas Tautas Republiku un Malaizijas valdību par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem starp to teritorijām un ārpus tām, kas parafēts Sofijā, 1984. gada 23. februārī, turpmāk II pielikumā “Malaizijas un Bulgārijas nolīgums”; jālasa kopā ar Konfidenciālo saprašanās memorandu, kas parakstīts Kualalumpurā, 1991. gada 2. oktobrī;

                           —

                           Projekts Saprašanās memorandam, kas pievienots kā 1. papildinājums Kualalumpurā, 2004. gada 15. decembrī parakstītajam Saskaņotajam protokolam, ar ko groza Malaizijas un Apvienotās Karalistes nolīgumu.

         II PIELIKUMS
   I pielikumā uzskaitīto nolīgumu to pantu saraksts, kas minēti šā nolīguma 2. līdz 6. pantā

               a)

               Dalībvalsts norāde:

                           —

                           Malaizijas un Austrijas nolīguma 3. panta 1.–3. punkts;

                           —

                           Malaizijas un Beļģijas nolīguma 2. pants;

                           —

                           Malaizijas un Bulgārijas nolīguma 3. panta 1.–3. punkts;

                           —

                           Malaizijas un Čehijas Republikas nolīguma 3. panta 1.–3. punkts;

                           —

                           Malaizijas un Dānijas nolīguma II pants;

                           —

                           Malaizijas un Dānijas nolīguma projekta 3. pants;

                           —

                           Malaizijas un Francijas nolīguma 3. panta 1.–3. punkts;

                           —

                           Malaizijas un Vācijas nolīguma 3. panta 1.–3. punkts;

                           —

                           Malaizijas un Somijas nolīguma 3. pants;

                           —

                           Malaizijas un Ungārijas nolīguma 3. panta 1.–3. punkts;

                           —

                           Malaizijas un Īrijas nolīguma 3. panta 1.–2. punkts;

                           —

                           Malaizijas un Itālijas nolīguma 4. pants;

                           —

                           Malaizijas un Maltas nolīguma 3. pants;

                           —

                           Malaizijas un Nīderlandes nolīguma 3. panta 1.–3. punkts;

                           —

                           Malaizijas un Polijas nolīguma 3. pants;

                           —

                           Malaizijas un Portugāles nolīguma 3. panta 1.–3. punkts;

                           —

                           Malaizijas un Rumānijas nolīguma 3. panta 1.–3. punkts;

                           —

                           Malaizijas un Slovēnijas nolīguma 3. panta 1.–3. punkts;

                           —

                           Malaizijas un Spānijas nolīguma 3. pants;

                           —

                           Malaizijas un Zviedrijas nolīguma II pants;

                           —

                           Malaizijas un Zviedrijas nolīguma projekta 3. pants;

                           —

                           Malaizijas un Apvienotās Karalistes nolīguma 3. panta 1.–3. punkts.

               b)

               Pilnvaru vai atļauju atteikums, atsaukšana, apturēšana vai ierobežošana:

                           —

                           Malaizijas un Austrijas nolīguma 3. panta 4.–7. punkts;

                           —

                           Malaizijas un Beļģijas nolīguma 3. pants;

                           —

                           Malaizijas un Bulgārijas nolīguma 3. panta 4.–6. punkts;

                           —

                           Malaizijas un Čehijas Republikas nolīguma 3. panta 4.–6. punkts;

                           —

                           Malaizijas un Dānijas nolīguma III pants;

                           —

                           Malaizijas un Dānijas nolīguma projekta 4. pants;

                           —

                           Malaizijas un Somijas nolīguma 4. pants;

                           —

                           Malaizijas un Francijas nolīguma 3. panta 4.–6. punkts;

                           —

                           Malaizijas un Vācijas nolīguma 3. panta 4.–6. punkts;

                           —

                           Malaizijas un Ungārijas nolīguma 3. panta 4.–6. punkts;

                           —

                           Malaizijas un Īrijas nolīguma 3. panta 3.–6. punkts;

                           —

                           Malaizijas un Itālijas nolīguma 5. pants;

                           —

                           Malaizijas un Maltas nolīguma 4. pants;

                           —

                           Malaizijas un Nīderlandes nolīguma 3. panta 4.–6. punkts;

                           —

                           Malaizijas un Polijas nolīguma 4. pants;

                           —

                           Malaizijas un Portugāles nolīguma 3. panta 4.–6. punkts;

                           —

                           Malaizijas un Rumānijas nolīguma 3. panta 4.–6. punkts;

                           —

                           Malaizijas un Slovēnijas nolīguma 3. panta 4.–6. punkts;

                           —

                           Malaizijas un Spānijas nolīguma 4. pants;

                           —

                           Malaizijas un Zviedrijas nolīguma III pants;

                           —

                           Malaizijas un Zviedrijas nolīguma projekta 4. pants;

                           —

                           Malaizijas un Apvienotās Karalistes nolīguma 3. panta 4.–6. punkts.

               c)

               Drošība:

                           —

                           Malaizijas un Beļģijas nolīguma 7. pants;

                           —

                           Malaizijas un Dānijas nolīguma projekta 15. pants;

                           —

                           Malaizijas un Ungārijas nolīguma 9. pants;

                           —

                           Malaizijas un Itālijas nolīguma 10. pants;

                           —

                           Malaizijas un Luksemburgas nolīguma 6. pants;

                           —

                           Malaizijas un Portugāles nolīguma 11. pants;

                           —

                           Malaizijas un Rumānijas nolīguma 7. pants;

                           —

                           Malaizijas un Spānijas nolīguma 11. pants;

                           —

                           Malaizijas un Zviedrijas nolīguma projekta 15. pants;

                           —

                           Malaizijas un Apvienotās Karalistes nolīguma 9.A pants.

               d)

               Nodokļu uzlikšana aviācijas degvielai:

                           —

                           Malaizijas un Austrijas nolīguma 4. pants;

                           —

                           Malaizijas un Beļģijas nolīguma 4. pants;

                           —

                           Malaizijas un Bulgārijas nolīguma 4. pants;

                           —

                           Malaizijas un Čehijas Republikas nolīguma 4. pants;

                           —

                           Malaizijas un Dānijas nolīguma IV pants;

                           —

                           Malaizijas un Dānijas nolīguma projekta 6. pants;

                           —

                           Malaizijas un Somijas nolīguma 5. pants;

                           —

                           Malaizijas un Francijas nolīguma 4. pants;

                           —

                           Malaizijas un Vācijas nolīguma 4. pants;

                           —

                           Malaizijas un Ungārijas nolīguma 4. pants;

                           —

                           Malaizijas un Īrijas nolīguma 11. pants;

                           —

                           Malaizijas un Itālijas nolīguma 6. pants;

                           —

                           Malaizijas un Luksemburgas nolīguma 9. pants;

                           —

                           Malaizijas un Maltas nolīguma 5. pants;

                           —

                           Malaizijas un Nīderlandes nolīguma 4. pants;

                           —

                           Malaizijas un Polijas nolīguma 6. pants;

                           —

                           Malaizijas un Portugāles nolīguma 4. pants;

                           —

                           Malaizijas un Rumānijas nolīguma 4. pants;

                           —

                           Malaizijas un Slovēnijas nolīguma 4. pants;

                           —

                           Malaizijas un Spānijas nolīguma 5. pants;

                           —

                           Malaizijas un Zviedrijas nolīguma IV pants;

                           —

                           Malaizijas un Zviedrijas nolīguma projekta 6. pants;

                           —

                           Malaizijas un Apvienotās Karalistes nolīguma 4. pants.

               e)

               Tarifi pārvadājumiem Eiropas Kopienā:

                           —

                           Malaizijas un Austrijas nolīguma 7. pants;

                           —

                           Malaizijas un Beļģijas nolīguma 10. pants;

                           —

                           Malaizijas un Bulgārijas nolīguma 8. pants;

                           —

                           Malaizijas un Čehijas Republikas nolīguma 7. pants;

                           —

                           Malaizijas un Dānijas nolīguma VII pants;

                           —

                           Malaizijas un Dānijas nolīguma projekta 11. pants;

                           —

                           Malaizijas un Somijas nolīguma 10. pants;

                           —

                           Malaizijas un Francijas nolīguma 7. pants;

                           —

                           Malaizijas un Vācijas nolīguma 7. pants;

                           —

                           Malaizijas un Spānijas nolīguma 7. pants;

                           —

                           Malaizijas un Ungārijas nolīguma 8. pants;

                           —

                           Malaizijas un Īrijas nolīguma 6. pants;

                           —

                           Malaizijas un Itālijas nolīguma 8. pants;

                           —

                           Malaizijas un Luksemburgas nolīguma 11. pants;

                           —

                           Malaizijas un Maltas nolīguma 10. pants;

                           —

                           Malaizijas un Nīderlandes nolīguma 7. pants;

                           —

                           Malaizijas un Polijas nolīguma 10. pants;

                           —

                           Malaizijas un Portugāles nolīguma 9. pants;

                           —

                           Malaizijas un Rumānijas nolīguma 9. pants;

                           —

                           Malaizijas un Slovēnijas nolīguma 8. pants;

                           —

                           Malaizijas un Zviedrijas nolīguma VII pants;

                           —

                           Malaizijas un Zviedrijas nolīguma projekta 11. pants;

                           —

                           Malaizijas un Apvienotās Karalistes nolīguma 7. pants.

         III PIELIKUMS
   Šā nolīguma 2. pantā minēto citu valstu saraksts

               a)

               Islandes Republika (saskaņā ar Eiropas Ekonomikas zonas līgumu);

               b)

               Lihtenšteinas Firstiste (saskaņā ar Eiropas Ekonomikas zonas līgumu);

               c)

               Norvēģijas Karaliste (saskaņā ar Eiropas Ekonomikas zonas līgumu);

               d)

               Šveices Konfederācija (saskaņā ar Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas nolīgumu par gaisa pārvadājumiem).


title: Padomes Lēmums (2001. gada 27. septembris), ar ko Komisiju pilnvaro slēgt divus sadarbības nolīgumus starp Eiropas Atomenerģijas kopienu un Krievijas Federācijas valdību kodoldrošības un vadāmas kodolsintēzes jomā

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

32001D0761

Oficiālais Vēstnesis L 287 , 31/10/2001 Lpp. 0021 - 0022

		Padomes Lēmums(2001. gada 27. septembris),ar ko Komisiju pilnvaro slēgt divus sadarbības nolīgumus starp Eiropas Atomenerģijas kopienu un Krievijas Federācijas valdību kodoldrošības un vadāmas kodolsintēzes jomā(2001/761/Euratom)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu, jo īpaši tā 101. panta 2. punktu,ņemot vērā Partnerības sadarbības Nolīgumu par partnerības izveidošanu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Krievijas Federāciju, no otras puses [1], kas stājās spēkā 1997. gada 1. decembrī un kura mērķis ir izveidot ciešu sadarbību kodolenerģijas nozarē, cita starpā īstenojot divus nolīgumus par kodoldrošību un kodoltermisko sintēzi,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,tā kā:(1) Saskaņā ar Padomes 1991. gada 17. janvāra Lēmumā pieņemtajām direktīvām Komisija ir risinājusi sarunas par diviem nolīgumiem par kodoldrošību un vadāmu kodolsintēzi starp Eiropas Atomenerģijas kopienu un Krievijas Federāciju.(2) Komisijai jābūt pilnvarotai slēgt nolīgumus.(3) Padome pēc Komisijas priekšlikuma 1994. gada 22. decembrī apstiprināja nolīgumus, sekojošas izmaiņas ir padarījušas nepieciešamu pārskatīšanu un uzlabošanu. Tāpēc ir jāatceļ Padomes 1994. gada 22. decembra Lēmums.(4) Padome 1998. gada 22. decembrī pieņēma Lēmumu 1999/64/Euratom par Eiropas Atomenerģijas kopienas (Euratom) pētniecības un mācību pasākumu (1998. — 2002. gads) [2] piekto pamatprogrammu, kas ietver būtiskākos pasākumus vadāmas kodolsintēzes sakarā.(5) Padome ar savu 1999. gada 25. janvāra Lēmumu 1999/175/ Euratom pieņēma pētniecības un mācību pasākumu programmu (Euratom) atomenerģijas jomā laika posmam no 1998. gada līdz 2002. gadam [3],IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU.1. pantsAr šo Komisija ir pilnvarota noslēgt ar Krievijas Federāciju sekojošus divus nolīgumus: Nolīgumu par sadarbību starp Eiropas Atomenerģijas kopienu un Krievijas Federācijas valdību kodoldrošības jomā un Nolīgumu starp Eiropas Atomenerģijas kopienu un Krievijas Federācijas valdību vadāmas kodolsintēzes jomā.Šo divu nolīgumu teksts ir pievienots šim lēmumam [4].2. pantsPadomes 1994. gada 22. decembra Lēmums ir atcelts un to aizstāj šis Lēmums.Briselē, 2001. gada 27. septembrīPadomes vārdā —priekšsēdētājsR. Landuyt[1] OV L 327, 28.11.1997., 3. lpp.[2] OV L 26, 1.2.1999., 34. lpp.[3] OV L 64, 12.3.1999., 142. lpp.[4] OV L 287, 31.10.2001., 23. lpp.--------------------------------------------------


title: 2007/241/EK: Padomes Lēmums ( 2007. gada 27. marts ), lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Korejas Republikas valdību par sadarbību zinātnes un tehnoloģiju jomā

text:
               24.4.2007

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 106/43

         PADOMES LĒMUMS
   (2007. gada 27. marts),
   lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Korejas Republikas valdību par sadarbību zinātnes un tehnoloģiju jomā
   (2007/241/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 170. pantu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu un 300. panta 3. punkta pirmo daļu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1),
   tā kā:

               (1)

               Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Korejas Republikas valdību par sadarbību zinātnes un tehnoloģiju jomā 2006. gada 22. novembrī tika parakstīts Kopienas vārdā, ņemot vērā tā iespējamu noslēgšanu vēlāk, saskaņā ar Padomes Lēmumu, lai parakstītu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Korejas Republikas valdību par sadarbību zinātnes un tehnoloģiju jomā (2).

               (2)

               Nolīgums būtu jāapstiprina,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Ar šo Kopienas vārdā tiek apstiprināts Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Korejas Republikas valdību par sadarbību zinātnes un tehnoloģiju jomā.
   Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam (3).
   2. pants
   Padomes priekšsēdētājs Kopienas vārdā sniedz Nolīguma 12. panta 1. punktā paredzēto paziņojumu (4).

      Briselē, 2007. gada 27. martā

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         P. STEINBRÜCK

      (1)  2007. gada 1. februāra Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

      (2)  Sk. šā Oficiālā Vēstneša 44. lpp.

      (3)  Sk. šā Oficiālā Vēstneša 44. lpp.

      (4)  Nolīgums spēkā stāšanās dienu Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
    ---documentbreak---

               24.4.2007

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 106/44

         NOLĪGUMS
   starp Eiropas Kopienu un Korejas Republikas valdību par sadarbību zinātnes un tehnoloģiju jomā
   EIROPAS KOPIENA
   (turpmāk – “Kopiena”) un
   KOREJAS REPUBLIKAS VALDĪBA
   (turpmāk – “Koreja”),
   (abas kopā turpmāk tekstā – “Puses”),
   ŅEMOT VĒRĀ, ka Kopiena un Koreja veic pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumus vairākās kopējas ieinteresētības jomās, un apzinoties zinātnisku atziņu straujo izplatīšanos un tās pozitīvo ietekmi uz divpusējas un starptautiskas sadarbības veicināšanu;
   VĒLOTIES paplašināt zinātniskās un tehnoloģiskās sadarbības apjomu vairākās kopējas ieinteresētības jomās, veidojot produktīvu partnerību miermīlīgiem mērķiem un savstarpējam ieguvumam;
   NORĀDOT, ka šāda sadarbība un šādas sadarbības rezultātu piemērošana veicinās Pušu ekonomisko un sociālo attīstību; un
   VĒLOTIES radīt formālu pamatu vispārēju sadarbības pasākumu īstenošanai, lai stiprinātu Pušu sadarbību zinātnes un tehnoloģiju jomā,
   IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.
   1. pants
   Mērķis un principi
   1.   Saskaņā ar šo nolīgumu Puses veicina, attīsta un sekmē sadarbības pasākumus zinātnes un tehnoloģiju jomā, kuri iecerēti miermīlīgiem mērķiem saskaņā ar šo nolīgumu un abu Pušu normatīvajiem aktiem.
   2.   Sadarbības pasākumus atbilstīgi šim nolīgumam īsteno, pamatojoties uz šādiem principiem:

               a)

               abpusējs un salīdzināms ieguldījums un ieguvumi;

               b)

               savstarpēja pētniecības un tehnoloģiju attīstības programmu, projektu un iekārtu pieejamība otras Puses pētnieku apmeklējumu laikā;

               c)

               savlaicīga informācijas apmaiņa par jautājumiem, kas varētu attiekties uz sadarbības pasākumiem;

               d)

               uz zināšanām balstītas sabiedrības veicināšana Pušu ekonomiskās un sociālās attīstības labā; un

               e)

               intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzība saskaņā ar šā nolīguma II pielikumu.

         2. pants
   Definīcijas
   Šajā nolīgumā:

               1)

               “tieši sadarbības pasākumi” ir Pušu sadarbības pasākumi;

               2)

               “netieši sadarbības pasākumi” ir pasākumi, ko struktūras, kas veic uzņēmējdarbību Korejā un Kopienā, īsteno, Korejas struktūrām piedaloties Kopienas Pamatprogrammā saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 166. pantu (turpmāk – “Pamatprogramma”) un struktūrām, kas veic uzņēmējdarbību Kopienā, piedaloties Korejas pētniecības programmās vai projektos zinātnes un tehnoloģiju jomā, kas līdzvērtīgas jomām, uz kurām attiecas Pamatprogramma;

               3)

               “sadarbības pasākumi” ir gan tiešie, gan netiešie sadarbības pasākumi;

               4)

               “struktūra” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kas izveidota saskaņā ar tās vietas tiesību aktiem, kur tā veic uzņēmējdarbību, vai Kopienas tiesību aktiem, kas ir tiesību subjekts un kam savā vārdā var būt jebkādas tiesības un pienākumi.

         3. pants
   Sadarbības pasākumi
   1.   Saskaņā ar šo nolīgumu tiešie sadarbības pasākumi var būt arī:

               a)

               dažāda veida sanāksmes, tostarp ekspertu tikšanās, lai veiktu apspriešanos un informācijas apmaiņu par vispārīgiem vai specifiskiem zinātnes un tehnoloģiju tematiem un lai identificētu pētniecības un attīstības projektus un programmas, ko varētu īstenot sadarbojoties;

               b)

               informācijas apmaiņa par pasākumiem, politikas jomām, praksi, normatīvajiem aktiem attiecībā uz pētniecību un attīstību;

               c)

               zinātnieku, tehniskā personāla un citu ekspertu apmeklējumi un apmaiņas braucieni saistībā ar vispārīgiem vai specifiskiem tematiem;

               d)

               tādu sadarbības projektu un programmu īstenošana, par ko var lemt 6. pantā minētā Apvienotā komiteja, saskaņā ar Pušu attiecīgajiem normatīvajiem aktiem; un

               e)

               citi pasākumi zinātnes un tehnoloģiju jomā, par ko var lemt 6. pantā minētā Apvienotā komiteja, saskaņā ar Pušu attiecīgajiem normatīvajiem aktiem.

         2.   Lai izstrādātu netiešus sadarbības pasākumus un ņemot šā nolīguma pielikumus, jebkura struktūra, kas veic uzņēmējdarbību Korejā vai Kopienā, var piedalīties pētniecības programmās vai projektos, ko īsteno otra Puse un kas ir atvērti tās struktūrām, saskaņā ar Pušu attiecīgajiem normatīvajiem aktiem.
   4. pants
   Īstenošanas kārtība
   1.   Puses var noslēgt īstenošanas vienošanās, precizējot saskaņā ar šo nolīgumu veiktos sadarbības pasākumus un to kārtību.
   2.   Pušu zinātniski tehniskās sadarbības pasākumu īstenošanu katra Puse var deleģēt īpašām iestādēm, lai tās nepastarpināti īstenotu vai atbalstītu Pušu sadarbības pasākumus zinātnes un tehnoloģiju jomā.
   3.   Zinātniskās un tehnoloģiskās sadarbības pasākumus, par kuriem nav īpašu nolīgumu, kurus Puses ir ierosinājušas, izstrādājušas un veicinājušas un kuri ir sākti, bet nav pabeigti līdz šā nolīguma spēkā stāšanās dienai, iekļauj šajā nolīgumā no minētās dienas.
   5. pants
   Sadarbības veicināšana
   1.   Ikviena Puse dara visu, lai struktūrām, kas veic sadarbības pasākumus atbilstīgi šim nolīgumam, nodrošinātu visu iespējamo aprīkojumu, tādējādi veicinot to pētnieku darbu un apmeklējumus, kuri piedalās šajos sadarbības pasākumos, un sadarbības pasākumiem vajadzīgo materiālu, datu un aprīkojuma ievešanu tās teritorijā un izvešanu no tās.
   2.   Attiecībā uz sadarbības pasākumiem atbilstīgi šim nolīgumam Puses attiecīgos gadījumos un miermīlīgiem mērķiem var atļaut tajos piedalīties pētniekiem un organizācijām no visām ar pētniecību saistītām nozarēm, tostarp no privātā sektora.
   6. pants
   Apvienotā komiteja
   1.   Šajā nolīgumā paredzēto sadarbības pasākumu koordinēšanu un veicināšanu no Korejas puses veic Korejas ministrijas, kas atbildīgas par zinātnes un tehnoloģiju jautājumiem, un no Kopienas puses – Eiropas Kopienu Komisijas dienesti (Zinātnes, pētniecības un attīstības ģenerāldirektorāts), kuri darbojas kā izpildaģentūras.
   2.   Šā nolīguma efektīvas īstenošanas nolūkā izpildaģentūras izveido Apvienoto komiteju sadarbībai zinātnes un tehnikas jomā (turpmāk – “Apvienotā komiteja”). Apvienotajā komitejā ir Pušu oficiālie pārstāvji, un tās līdzpriekšsēdētāji ir abu Pušu pārstāvji. Apvienotā komiteja, savstarpēji vienojoties, pieņem savu reglamentu.
   3.   Apvienotajai komitejai ir šādi uzdevumi:

               1)

               nodrošināt informācijas un viedokļu apmaiņu par jautājumiem, kas skar politiku zinātnes un tehnoloģiju jomā;

               2)

               pārskatīt un apspriest sadarbības pasākumus un sasniegto atbilstīgi šim nolīgumam;

               3)

               sniegt Pusēm ieteikumus attiecībā uz šā nolīguma īstenošanu, un tas var ietvert atbilstīgi šim nolīgumam veicamo sadarbības pasākumu apzināšanu un ierosināšanu un to īstenošanas veicināšanu;

               4)

               ziņot Pusēm par saskaņā ar šo nolīgumu veikto sadarbības pasākumu statusu, panākumiem un efektivitāti. Ziņojumu iesniedz ES un Korejas Apvienotajai komitejai saskaņā ar Tirdzniecības un sadarbības pamatnolīgumu.

         4.   Apvienotās komitejas lēmumus pieņem, savstarpēji vienojoties.
   5.   Izdevumus, kas rodas Apvienotās komitejas sanāksmju dalībniekiem, piemēram, transporta un uzturēšanās izdevumus, sedz attiecīgā Puse. Pārējos ar sanāksmēm saistītos izdevumus sedz uzņēmēja Puse.
   6.   Apvienotā komiteja tiekas pārmaiņus Korejā un Kopienā, iepriekš savstarpēji vienojoties par tikšanos, vēlams – reizi gadā.
   7. pants
   Finansējums
   1.   Šā nolīguma īstenošana ir atkarīga no atvēlēto līdzekļu pieejamības un katras Puses spēkā esošajiem normatīvajiem aktiem.
   2.   Atbilstīgi šim nolīgumam paredzēto sadarbības pasākumu izmaksas sedz, pamatojoties uz savstarpēju vienošanos.
   3.   Ja vienas Puses īpašas sadarbības shēmas nodrošina finansiālu atbalstu otras Puses dalībniekiem, tad visiem šādiem vienas Puses piešķīrumiem vai citiem ieguldījumiem otras Puses dalībniekiem, lai atbalstītu attiecīgos pasākumus, piešķir atbrīvojumu no nodokļiem un muitas nodokļa saskaņā ar attiecīgajiem normatīvajiem aktiem, kas ir spēkā katras Puses teritorijā laikā, kad tiek veikti šādi piešķīrumi vai citi ieguldījumi.
   8. pants
   Informācija un intelektuālā īpašuma tiesības
   1.   Abas Puses, izmantojot ierastos kanālus un saskaņā ar to vispārējām procedūrām, var publiskot zinātniski tehnisku informāciju, kas nav patentēta un kas iegūta tiešos sadarbības pasākumos.
   2.   Intelektuālā īpašuma tiesības un citas patentētas tiesības, kas rodas vai tiek ieviestas sadarbības pasākumu gaitā, kurus veic atbilstīgi šim nolīgumam, izmanto saskaņā ar šā nolīguma II pielikumu.
   9. pants
   Teritoriālā piemērošana
   Šo nolīgumu piemēro, no vienas puses, teritorijās, kurās piemēro Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un saskaņā ar minētajā Līgumā paredzētajiem nosacījumiem un, no otras puses, Korejas teritorijā. Tas neliedz veikt sadarbības pasākumus atklātā jūrā, kosmosā un trešo valstu teritorijā saskaņā ar starptautisko tiesību aktiem.
   10. pants
   Domstarpību izšķiršana
   1.   Šis nolīgums neskar tiesības un pienākumus, kas paredzēti pastāvošos un/vai turpmākos sadarbības nolīgumos starp Pusēm vai starp jebkuras Kopienas dalībvalsts valdību un Korejas valdību.
   2.   Visus jautājumus vai domstarpības saistībā ar šā nolīguma interpretāciju vai īstenošanu risina, Pusēm apspriežoties.
   11. pants
   Pielikumi
   I pielikums (par dalības noteikumiem) un II pielikums (par intelektuālā īpašuma tiesībām) ir šā nolīguma sastāvdaļa.
   12. pants
   Stāšanās spēkā un izbeigšana
   1.   Šis nolīgums stājas spēkā dienā, kad Puses apmainās ar diplomātiskajām notām, informējot viena otru par to, ka ir pabeigtas to attiecīgās iekšējās procedūras, kas vajadzīgas, lai šis nolīgums stātos spēkā.
   2.   Šis nolīgums ir spēkā piecus gadus un turpina būt spēkā arī pēc tam, ja vien kāda no Pusēm to neizbeidz.
   3.   Pirmā piecu gadu laikposma beigās vai jebkurā laikā pēc tam šo nolīgumu var izbeigt, vismaz sešus mēnešus iepriekš iesniedzot otrai Pusei rakstisku paziņojumu.
   4.   Ik pēc pieciem gadiem Puses var izvērtēt šā nolīguma ietekmi un pasākumus. Puses dara visu iespējamo, lai veicinātu otras Puses veiktu izvērtēšanu, un Puse, kas veic izvērtēšanu, informē otru Pusi par izvērtēšanas rezultātiem.
   5.   Pēc Pušu vienošanās šo nolīgumu var grozīt, apmainoties ar diplomātiskām notām. Grozījumi stājas spēkā saskaņā ar to pašu 1. punktā minēto procedūru, ja vien Puses nevienojas citādi.
   6.   Šā nolīguma izbeigšana neskar ne sadarbības pasākumus, kas sākti atbilstīgi šim nolīgumam, bet kas vēl nav pabeigti, izbeidzoties šim nolīgumam, ne arī jebkādas īpašas tiesības un pienākumus, kas iegūti atbilstīgi šā nolīguma pielikumiem.

      TO APLIECINOT, personas, ko attiecīgi pilnvarojusi Eiropas Kopiena un Korejas Republikas valdība, ir parakstījušas šo nolīgumu.
      Briselē, divos oriģināleksemplāros divi tūkstoši sestā gada divdesmit otrajā novembrī, angļu, čehu, dāņu, franču, grieķu, igauņu, itāliešu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, nīderlandiešu, poļu, portugāļu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu, zviedru un korejiešu valodā; visi teksti ir vienlīdz autentiski.

         Por la Comunidad Europea
         Za Evropské společenství
         For Det Europæiske Fællesskab
         Für die Europäische Gemeinschaft
         Euroopa Ühenduse nimel
         Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα
         For the European Community
         Pour la Communauté européenne
         Per la Comunità europea
         Eiropas Kopienas vārdā
         Europos bendrijos vardu
         az Európai Közösség részéről
         Għall-Kominità Ewropea
         Voor de Europese Gemeenschap
         W imieniu Wspólnoty Europejskiej
         Pela Communidade Europeia
         Za Európske spoločenstvo
         Za Evropsko skupnost
         Euroopan yhteisön puolesta
         På Europeiska gemenskapens vägnar

         Por el Gobierno de la República de Corea
         Za vládu Korejské republiky
         For Republikken Koreas regering
         Für die Regierung der Republik Korea
         Korea Vabariigi Valitsuse nimel
         Για την Κυβέρνηση της Δημοκρατίας της Κορέας
         For the Government of the Republic of Korea
         Pour le gouvernement de la République de Corée
         Per il governo della Repubblica di Corea
         Korejas Republikas vārdā
         Korėjos Respublikos Vyriausybės vardu
         A Koreai Köztársaság kormánya részéről
         Għall-Gvern tar-Repubblíka tal-Korea
         Voor de Regering van de Republiek Korea
         W imieniu Rządu Republiki Korei
         Pelo Governo da República da Coreia
         Za vládu Kórejskej republiky
         Za Vlado Republike Koreje
         Korean tasavallan hallituksen puolesta
         På Republiken Koreas regerings vägnar

   I PIELIKUMS
   Dalības noteikumi attiecībā uz struktūrām, kas veic uzņēmējdarbību Eiropas Kopienā un Korejā
   Atbilstīgi šim nolīgumam, ja kāda no Pusēm noslēdz līgumu ar otras Puses struktūru par netiešiem sadarbības pasākumiem, tad otra Puse pēc attiecīga lūguma cenšas sniegt saprātīgu un atbilstīgu palīdzību, kas pirmajai minētajai Pusei varētu būt vajadzīga vai lietderīga, lai netraucēti īstenotu šādu līgumu.
   1.   NOTEIKUMI ATTIECĪBĀ UZ STRUKTŪRU, KAS VEIC UZŅĒMĒJDARBĪBU KOREJĀ, DALĪBU NETIEŠOS SADARBĪBAS PASĀKUMOS SASKAŅĀ AR KOPIENAS PĒTNIECĪBAS PAMATPROGRAMMU (TURPMĀK – “PAMATPROGRAMMA”)

               a)

               Juridiskas personas, kas veic uzņēmējdarbību Korejā, var piedalīties netiešos sadarbības pasākumos saskaņā ar Eiropas Kopienas Pamatprogrammu pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem, ievērojot nosacījumus un ierobežojumus, kas paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā par noteikumiem, kā uzņēmumi, zinātniskās izpētes centri un akadēmiskās augstskolas piedalās Eiropas Kopienas Pamatprogrammas īstenošanā un pētījumu rezultātu izplatīšanā.

               b)

               Neskarot a) apakšpunktu, struktūras, kas veic uzņēmējdarbību Korejā, sadarbības pasākumos atbilstīgi Pamatprogrammai piedalās saskaņā ar noteikumiem.

         2.   NOTEIKUMI ATTIECĪBĀ UZ STRUKTŪRU, KAS VEIC UZŅĒMĒJDARBĪBU EIROPAS KOPIENĀ, DALĪBU KOREJAS PĒTNIECĪBAS PROGRAMMĀS UN PROJEKTOS

               a)

               Struktūras, kas veic uzņēmējdarbību Kopienā, var piedalīties Korejas valdības finansētos pētniecības un attīstības projektos un programmās.

               b)

               Struktūras, kas veic uzņēmējdarbību Kopienā, piedalās Korejas pētniecības un attīstības projektos vai programmās saskaņā ar Korejas attiecīgajiem normatīvajiem aktiem un noteikumiem par dalību šādos projektos vai programmās.

         II PIELIKUMS
   Intelektuālā īpašuma tiesību piešķiršanas principi
   1.   DEFINĪCIJA
   Šajā nolīgumā jēdzienam “intelektuālais īpašums” ir tāda nozīme, kāda noteikta 2. pantā Konvencijā, ar kuru nodibina Pasaules intelektuālā īpašuma organizāciju un kura noslēgta Stokholmā, 1967. gada 14. jūlijā.
   2.   PUŠU INTELEKTUĀLĀ ĪPAŠUMA TIESĪBAS TIEŠOS SADARBĪBAS PASĀKUMOS

               a)

               Ja vien Puses nav vienojušās citādi, turpmāk izklāstītos noteikumus piemēro attiecībā uz intelektuālā īpašuma tiesībām, izņemot autortiesības un blakustiesības, ko Puses radījušas, veicot tiešos sadarbības pasākumus saskaņā ar šā nolīguma 3. panta 1. punktu:

                           1)

                           Pusei, kura rada intelektuālo īpašumu, ir neierobežotas īpašumtiesības. Ja intelektuālais īpašums ir radīts kopīgi un ja nav iespējams noteikt katras Puses attiecīgo darba daļu, Pusēm ir kopējas intelektuālā īpašuma tiesības;

                           2)

                           Puse, kurai pieder intelektuālais īpašums, piešķir otrai Pusei piekļuves tiesības, lai veiktu jebkādus tiešos sadarbības pasākumus. Šādas piekļuves tiesības piešķir bez atlīdzības.

               b)

               Ja vien Puses nav vienojušās citādi, Pušu autortiesībām un blakustiesībām piemēro šādus noteikumus:

                           1)

                           ja kāda no Pusēm kādā žurnālā, rakstā, ziņojumā, grāmatā vai citur, tostarp videokasetēs un programmatūrā, publisko zinātniskus vai tehniskus datus, informāciju vai rezultātus, kas ir atbilstīgi šim nolīgumam veiktu sadarbības pasākumu rezultāts vai kas radušies saistībā ar tiem, attiecīgā Puse dara visu iespējamo, lai, visās valstīs, kur pieejama autortiesību aizsardzība, otras Puses labā panāktu neekskluzīvu, neatsaucamu bezmaksas licenci tulkot, reproducēt, adaptēt, pārraidīt un publiski izplatīt šādus darbus;

                           2)

                           uz visām publiski izplatītām darbu kopijām, kuras aizsargā ar autortiesībām atbilstoši b) punkta 1) apakšpunktam, norāda autora(-u) vārdu(-us)/nosaukumu(-us), ja vien autors(-i) nav nepārprotami prasījis(-uši) savu vārdu nepieminēt. Uz materiāliem jābūt skaidri redzamam apstiprinājumam par abu Pušu kopīgi sniegto atbalstu.

               c)

               Ja vien Puses nav vienojušās citādi, Pušu informācija, kurai noteikts ierobežotas pieejamības statuss, piemēro šādus noteikumus:

                           1)

                           darot zināmu otrai pusei informāciju, kas vajadzīga tiešu sadarbības pasākumu veikšanai, Puses norāda, kādai informācijai tās vēlas piemērot ierobežotas pieejamības statusu;

                           2)

                           informācijas saņēmēja Puse var – īpašiem šā nolīguma īstenošanas mērķiem – uz savu atbildību ierobežotas pieejamības informāciju nodot savām aģentūrām vai personām, kas šajās aģentūrās strādā;

                           3)

                           ar tās Puses iepriekšēju rakstisku piekrišanu, kura sniedz ierobežotas pieejamības informāciju, saņēmēja Puse var šādu ierobežotas pieejamības informāciju izplatīt plašāk, nekā paredzēts c) punkta 2. apakšpunktā. Puses sadarbojas, izstrādājot procedūras, kā pieprasīt un saņemt iepriekšēju rakstisku piekrišanu šādai plašākai izplatīšanai, un katra Puse šādu piekrišanu sniedz tiktāl, ciktāl to pieļauj tās normatīvie akti;

                           4)

                           informācija, kas izplatīta semināros, apspriedēs, darbinieku norīkojumos un izmantojot iekārtas saskaņā ar šo nolīgumu, ir konfidenciāla, ja, paziņojot šādu informāciju, tās sniedzējs lūdz saņēmēju ievērot informācijas konfidencialitātes vai ierobežotas pieejamības statusu atbilstīgi c) punkta 1. apakšpunktam;

                           5)

                           ja viena Puse konstatē, ka tā nevarēs vai, pamatoti spriežot, varbūtēji nevarēs ievērot 2. panta c) punktā paredzētos informācijas izplatīšanas ierobežojumus un nosacījumus, tā tūlīt informē otru Pusi. Puses pēc tam apspriežas, lai noteiktu atbilstīgu rīcības plānu.

         3.   PUŠU STRUKTŪRU INTELEKTUĀLĀ ĪPAŠUMA TIESĪBAS NETIEŠOS SADARBĪBAS PASĀKUMOS

               a)

               Puses nodrošina to, lai vienas Puses struktūras, kas piedalās otras Puses īstenotās pētniecības un attīstības programmās, intelektuālā īpašuma tiesības, kā arī no šādas dalības izrietošās blakustiesības un pienākumi atbilstu attiecīgajiem normatīvajiem aktiem un starptautiskajām konvencijām, tostarp Līgumam par intelektuālā īpašuma tiesību aspektiem saistībā ar tirdzniecību, Marrākešas Līguma par Pasaules Tirdzniecības organizācijas izveidi 1.C pielikumam, kā arī 1971. gada 24. jūlija Parīzes Aktam, kas pievienots Bernes Konvencijai par literāru un mākslas darbu aizsardzību, un 1967. gada 14. jūlija Stokholmas Aktam, kas pievienots Parīzes Konvencijai par rūpnieciskā īpašuma aizsardzību.

               b)

               Puses nodrošina to, ka saskaņā ar to attiecīgajiem normatīvajiem aktiem vienas Puses struktūrām, kas piedalās otras Puses īstenotās pētniecības un attīstības programmās, ir tādas pašas tiesības un pienākumi attiecībā uz intelektuālo īpašumu, kā otras Puses struktūrām tajā pašā netiešajā sadarbības pasākumā.


title: Komisijas Lēmums (1998. gada 20. maijs) par nozaru dialogu komiteju izveidi, lai veicinātu sociālo partneru dialogu Eiropas līmenī (izziņots ar dokumenta Nr. C(1998) 2334)Dokuments attiecas uz EEZ.

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31998D0500

Oficiālais Vēstnesis L 225 , 12/08/1998 Lpp. 0027 - 0028

		Komisijas Lēmums(1998. gada 20. maijs)par nozaru dialogu komiteju izveidi, lai veicinātu sociālo partneru dialogu Eiropas līmenī(izziņots ar dokumenta Nr. C(1998) 2334)(Dokuments attiecas uz EEZ)(98/500/EK)EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,tā kā Līguma 118.b pantā ir noteikts, ka Komisijai Eiropas līmenī ir jātiecas attīstīt darba devēju un darba ņēmēju dialogu, kas, ja abas puses to uzskata par vēlamu, var radīt līgumattiecības;tā kā 12. punkts Kopienas Hartā par darba ņēmēju sociālajām pamattiesībām paredz, ka darba devējiem vai darba devēju organizācijām, no vienas puses, un darba ņēmēju organizācijām, no otras puses, ir jābūt tiesībām veikt pārrunas savā starpā un noslēgt koplīgumus ar nosacījumiem, kas paredzēti valstu tiesību aktos un praksē. Attīstāmā dialoga rezultātā starp darba devējiem un darba ņēmējiem Eiropas līmenī, ja puses to uzskata par vēlamu, var izveidot līgumattiecības, jo īpaši starpprofesiju un nozaru līmenī;tā kā visas iesaistītās puses ļoti labvēlīgi uztvēra ierosinājumu stiprināt nozaru sociālo dialogu Komisijas 1996. gada 18. septembra paziņojumā par sociālā dialoga attīstību Kopienas līmenī [1];tā kā Eiropas Parlaments savā 1997. gada 18. jūlija rezolūcijā [2], atbildot uz Komisijas paziņojumu, lūdza nozaru sociālajam dialogam piešķirt īpašu nozīmi, jo ar nozaru sociālo dialogu vislabāk var noteikt nodarbinātības regulēšanas un/vai regulējuma atcelšanas ietekmi uz tautsaimniecības nozarēm;tā kā Ekonomikas un sociālo lietu komiteja savā 1997. gada 29. janvāra atzinumā [3], atbildot uz Komisijas paziņojumu, apgalvoja, ka nozaru dialogam ir jābūt reālam, efektīvam un ar pareizi izraudzītu mērķi;tā kā stāvoklis dažādās dalībvalstīs skaidri liecina par to, ka darba devējiem un darba ņēmējiem ir aktīvi jāpiedalās diskusijās par dzīves un darba apstākļu uzlabošanu savā nozarē; tā kā Komisijai pievienotā nozaru dialoga komiteja ir vispiemērotākais līdzeklis šādas līdzdarbības nodrošināšanai, Kopienas līmenī izveidojot attiecīgo sociāli ekonomisko interešu pārstāvniecības forumu;tā kā Komisijai ir jātiecas nodrošināt to, lai nozaru sadarbības komiteju sastāvs un darbības palīdzētu veicināt sieviešu un vīriešu līdztiesību;tā kā pastāvošās apvienotās komitejas ir jāaizstāj ar nozaru dialoga komitejām; tā kā tādēļ ir jāatceļ lēmumi par minēto komiteju izveidi,IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU.1. pantsAr šo izveido nozaru dialoga komitejas (šeit turpmāk — "Komitejas") tajās nozarēs, kur sociālie partneri kopīgi pieprasa līdzdalību dialogā Eiropas līmenī un kur organizācijas, kas pārstāv darba devējus un darba ņēmējus, atbilst šādiem kritērijiem:a) tās ir saistītas ar konkrētām nozarēm vai kategorijām, un tās ir organizētas Eiropas līmenī;b) tās sastāv no organizācijām, kas pašas ir neatņemamas un atzītas dalībvalstu sociālo partneru struktūru daļas, tās ir pilnvarotas vest sarunas par nolīgumiem, un kuras ir reprezentatīvas vairākām dalībvalstīm;c) tām ir pienācīgas struktūras, lai nodrošinātu to efektīvu līdzdalību Komiteju darbā.2. pantsKatra Komiteja darbības nozarē, kurā tā izveidota:a) sniedz konsultācijas par Kopienas līmeņa tendencēm, kurām ir sociālas sekas, unb) attīsta un veicina sociālo dialogu nozaru līmenī.3. pantsDarba devēju un darba ņēmēju pārstāvju skaits, kas piedalās katras Komitejas sanāksmēs, kopā ir maksimāli 40, ar vienādu pārstāvju skaitu darba devēju un darba ņēmēju delegācijās.4. pantsKomisija uzaicina pārstāvjus piedalīties Komiteju sapulcēs pēc to sociālo partneru organizāciju priekšlikuma, kuras ir izteikušas 1. pantā minēto pieprasījumu.5. pants1. Katra Komiteja kopā ar Komisiju izstrādā savu reglamentu.2. Komitejas vada darba devēju vai darba ņēmēju delegācijas pārstāvis vai, pēc to kopīga pieprasījuma, Komisijas pārstāvis.3. Komitejas sanāk vismaz vienreiz gadā. Dalībai Komitejas sanāksmē ne vairāk kā 30 darba devēju un darba ņēmēju pārstāvjiem izmaksā dienas naudas un sedz ceļa izdevumus.4. Komisija, apspriežoties ar sociālajiem partneriem, regulāri pārskata nozares Komitejas darbību un tās veiktās darbības dažādās nozarēs.6. pantsJa Komisija ir informējusi Komiteju, ka apspriestais jautājums ir saistīts ar konfidenciāla rakstura tematu, Komitejas locekļiem, neietekmējot Līguma 214. pantu, ir pienākums neizpaust jebkādu informāciju, kas iegūta Komitejas vai tās sekretariāta sapulcēs.7. pants1. Nozaru sadarbības Komitejas aizstāj esošās apvienotās komitejas, proti:a) Jūras satiksmes apvienoto komiteju, kas izveidota ar Komisijas Lēmumu 87/467/EEK [4];b) Civilās aviācijas apvienoto komiteju, kas izveidota ar Komisijas Lēmumu 90/449/EEK [5];c) Iekšzemes navigācijas apvienoto komiteju, kas izveidota ar Komisijas Lēmumu 80/991/EEK [6];d) Autotransporta apvienoto komiteju, kas izveidota ar Komisijas Lēmumu 85/516/EEK [7];e) Dzelzceļu apvienoto komiteju, kas izveidota ar Komisijas Lēmumu 85/13/EEK [8];f) Sakaru pakalpojumu apvienoto komiteju, kas izveidota ar Komisijas Lēmumu 90/450/EEK [9];g) Lauksaimniecībā nodarbināto sociālo problēmu apvienoto komiteju, kas izveidota ar Komisijas Lēmumu 74/442/EEK [10];h) Jūras zvejniecības sociālo problēmu apvienoto komiteju, kas izveidota ar Komisijas Lēmumu 74/441/EEK [11];f) Pasta pakalpojumu apvienoto komiteju, kas izveidota ar Komisijas Lēmumu 94/595/EK [12].Tomēr komitejas, kas izveidotas ar minētajiem lēmumiem, turpina darboties līdz brīdim, kad darbu sāk ar šo lēmumu izveidotās nozaru Komitejas, taču katrā ziņā ne ilgāk par 1998. gada 31. decembri.2. Ievērojot 1. pantu, nozaru dialoga Komiteja arī aizstāj citas neformālas darba grupas, caur kurām Komisija ir līdz šim veicinājusi dialogu starp sociālajiem partneriem dažās nozarēs, uz kurām neattiecas Komisijas lēmums par apvienotās komitejas izveidi.3. Lēmumus, kas minēti 1. punkta a) līdz i) apakšpunktā, atceļ no 1999. gada 1. janvāra.Briselē, 1998. gada 20. maijāKomisijas vārdā —Komisijas loceklisPádraig Flynn[1] COM (96) 448 galīgā redakcija.[2] OV C 286, 22.9.1997., 338. lpp.[3] OV C 89, 19.3.1997., 27. lpp.[4] OV L 253, 4.9.1987., 20. lpp.[5] OV L 230, 24.8.1990., 22. lpp.[6] OV L 297, 6.11.1980., 28. lpp.[7] OV L 317, 28.11.1985., 33. lpp.[8] OV L 8, 10.1.1985., 26. lpp.[9] OV L 230, 24.8.1990., 25. lpp.[10] OV L 243, 5.9.1974., 22. lpp.[11] OV L 243, 5.9.1974., 19. lpp.[12] OV L 225, 31.8.1994., 31. lpp.--------------------------------------------------


title: Padomes Lēmums (ES) 2016/1022 (2016. gada 17. jūnijs), ar ko atceļ Lēmumu 2010/401/ES par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu Kiprā

text:
               24.6.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 166/14

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2016/1022
   (2016. gada 17. jūnijs),
   ar ko atceļ Lēmumu 2010/401/ES par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu Kiprā
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 126. panta 12. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2010. gada 13. jūlijā, pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, ar Padomes Lēmumu 2010/401/ES (1) saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 126. panta 6. punktu nolēma, ka Kiprā pastāv pārmērīgs budžeta deficīts. Padome norādīja, ka saskaņā ar informāciju, ko Kipras iestādes paziņoja 2010. gada aprīlī, vispārējās valdības budžeta deficīts Kiprā 2009. gadā sasniedza 6,1 % no IKP, tādējādi pārsniedzot Līgumā noteikto atsauces vērtību – 3 % no IKP. Bija plānots, ka vispārējās valdības bruto parāds 2010. gadā sasniegs 62 % no IKP, tādējādi pārsniedzot Līgumā noteikto atsauces vērtību – 60 % no IKP.

               (2)

               Saskaņā ar LESD 126. panta 7. punktu un Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 (2) 3. panta 4. punktu Padome, pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, 2010. gada 13. jūlijā pieņēma Kiprai adresētu ieteikumu par pārmērīga valdības budžeta deficīta situācijas novēršanu līdz 2012. gadam. Minētais Padomes ieteikums tika publiskots.

               (3)

               Komisija, pamatojoties uz tobrīd pieejamo informāciju, 2011. gada 27. janvārī secināja, ka Kipra ir veikusi pasākumus, kas liecina par pienācīgu progresu, lai Padomes noteiktajā laikposmā novērstu pārmērīgu budžeta deficītu. Komisija 2012. gada 11. janvārī vēlreiz apstiprināja, ka Kipra ir veikusi efektīvu rīcību, lai laikus un noturīgi novērstu pārmērīgo budžeta deficītu.

               (4)

               Kipras iestādes lūdza Savienībai, dalībvalstīm, kuru valūta ir euro, un Starptautiskajam Valūtas fondam finansiālu palīdzību, lai atbalstītu Kipras ekonomikas ilgtspējīgas izaugsmes atjaunošanu. Padome 2013. gada 25. aprīlī pieņēma Lēmumu 2013/236/ES (3), kas adresēts Kiprai, par konkrētiem pasākumiem finanšu stabilitātes un ilgtspējīgas izaugsmes atjaunošanai. Vienlaikus Eiropas Stabilizācijas mehānisms (ESM) piešķīra Kiprai finansiālu palīdzību. Šajā sakarībā Kipras iestādes un Komisija, rīkojoties ESM vārdā, 2013. gada 26. aprīlī parakstīja Saprašanās memorandu par īpašiem ekonomikas politikas nosacījumiem.

               (5)

               Padome 2013. gada 16. maijā atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1467/97 3. panta 5. punktam secināja, ka Kipra ir veikusi efektīvu rīcību, bet ka pēc 2010. gada 13. jūlija Padomes ieteikuma pieņemšanas ir norisinājušies negaidīti nelabvēlīgi ekonomikas notikumi, kas lielā mērā negatīvi ietekmē publiskās finanses. Tāpēc Padome, pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, uzskatīja, ka ir izpildīti Regulas (EK) Nr. 1467/97 3. panta 5. punktā paredzētie nosacījumi, un pieņēma jaunu Kiprai adresētu ieteikumu saskaņā ar LESD 126. panta 7. punktu par pārmērīga budžeta deficīta situācijas novēršanu līdz 2016. gadam.

               (6)

               Komisija 2013. gada 6. septembrī secināja, ka Kipra ir veikusi efektīvu rīcību, lai līdz 2016. gadam novērstu pārmērīgo budžeta deficītu, kā Padome ieteikusi 2013. gada 16. maijā.

               (7)

               Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 472/2013 (4) 10. panta 2. punkta a) apakšpunktu Kipra bija atbrīvota no prasības iesniegt atsevišķu ziņojumu saskaņā ar pārmērīga budžeta deficīta procedūru un tā vietā sniedza ziņojumu savas makroekonomikas korekciju programmas ietvaros.

               (8)

               Kipra 2016. gada martā pabeidza savu trīs gadus ilgo makroekonomikas korekciju programmu, kas paredzēja vērienīgas reformu programmas īstenošanu un veicināja finanšu stabilitātes nodrošināšanu, publisko finanšu uzlabošanu un ilgtspējīgas ekonomikas izaugsmes atjaunošanu.

               (9)

               Saskaņā ar 4. pantu Līgumam par Eiropas Savienību un LESD pievienotajā Protokolā (Nr. 12) par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru Komisija sniedz datus šīs procedūras īstenošanai. Piemērojot minēto protokolu, dalībvalstīm saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 479/2009 (5) 3. pantu divreiz gadā, proti, pirms 1. aprīļa un pirms 1. oktobra, jāpaziņo valdības budžeta deficīta un parāda dati un citi saistītie rādītāji.

               (10)

               Padomei, pamatojoties uz paziņotajiem datiem, ir jālemj par to, vai lēmums par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu ir jāatceļ. Turklāt lēmums par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu ir jāatceļ tikai tad, ja Komisijas prognozes liecina, ka prognozes periodā budžeta deficīts nepārsniegs Līgumā noteikto atsauces vērtību – 3 % no IKP (6).

               (11)

               Dati, ko Komisija (Eurostat) sniegusi saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 479/2009 14. pantu pēc Kipras 2016. gada aprīļa paziņojuma, 2016. gada Stabilitātes programma un Komisijas 2016. gada pavasara prognoze ļauj izdarīt šādus secinājumus:

                           —

                           vispārējās valdības budžeta deficīts 2015. gadā bija 1 % no IKP, tādējādi samazinot deficītu zem Līgumā noteiktās atsauces vērtības – 3 % no IKP – gadu pirms Padomes noteiktā termiņa. Šā uzlabojuma pamatā bija fiskālās konsolidācijas centieni un finanšu nozares stabilizācijas pasākumu vienreizējās ietekmes izzušana attiecībā uz 2014. gada budžeta deficītu,

                           —

                           Kipras valdības 2016. gada 13. maijā iesniegtajā 2016. gada Stabilitātes programmā paredzēts, ka vispārējās valdības budžeta deficīts 2016. gadā būs 0,4 % no IKP un 2017. gadā – 0,5 % no IKP. Komisijas 2016. gada pavasara prognoze paredz, ka, politikai nemainoties, nominālā bilance 2016. gadā būs – 0,4 % no IKP, bet 2017. gadā – 0 % no IKP. Tādējādi ir gaidāms, ka visā prognozes periodā budžeta deficīts saglabāsies zem Līgumā noteiktās atsauces vērtības – 3 % no IKP,

                           —

                           Komisija lēš, ka strukturālā bilance, t. i., vispārējās valdības budžeta bilance, kas koriģēta attiecībā uz ekonomikas ciklu un kurā atskaitīti vienreizējie un citi pagaidu pasākumi, laikposmā no 2013. gada līdz 2015. gadam ir uzlabojusies par 6,6 % no IKP,

                           —

                           finanšu nozarei sniegtā publiskā sektora atbalsta un nominālā IKP samazināšanās dēļ vispārējās valdības bruto parāda attiecība pret IKP palielinājās no 102,5 % 2013. gadā līdz 108,9 % 2015. gadā. Komisijas 2016. gada pavasara prognoze paredz, ka vispārējās valdības bruto parāds 2016. gadā saglabāsies stabils, bet 2017. gadā samazināsies līdz 105,4 % no IKP galvenokārt nominālā IKP palielināšanās dēļ.

               (12)

               No 2016. gada, kas ir gads pēc pārmērīgā deficīta novēršanas, Kiprai piemēro Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvo daļu, un tai būtu jānodrošina atbilstība tās vidējā termiņa mērķim, tostarp ievērojot izdevumu kritēriju, un jāpanāk pietiekams progress virzībā uz parāda kritērija ievērošanu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1467/97 2. panta 1.a punktu. Šajā sakarībā šķiet, ka Kipra 2016. gadā panāks atbilstību savam vidējā termiņa mērķim, bet 2017. gadā ir sagaidāma zināma novirzīšanās. Tiek prognozēts, ka Kipras strukturālā bilance pasliktināsies vairāk, nekā atļauts saskaņā ar pārejas noteikumu par parādu. 2017. gadā būs nepieciešami papildu pasākumi.

               (13)

               Saskaņā ar LESD 126. panta 12. punktu Padomes lēmums par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu jāatceļ, ja Padome atzīst, ka pārmērīgs budžeta deficīts attiecīgajā dalībvalstī ir novērsts.

               (14)

               Padome uzskata, ka pārmērīgais budžeta deficīts Kiprā ir novērsts un tāpēc Lēmums 2010/401/ES būtu jāatceļ,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Vispārējais novērtējums ļauj secināt, ka pārmērīga budžeta deficīta situācija Kiprā ir novērsta.
   2. pants
   Lēmumu 2010/401/ES atceļ.
   3. pants
   Šis lēmums ir adresēts Kipras Republikai.

      Luksemburgā, 2016. gada 17. jūnijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         J.R.V.A. DIJSSELBLOEM

      (1)  Padomes Lēmums 2010/401/ES (2010. gada 13. jūlijs) par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu Kiprā (OV L 186, 20.7.2010., 30. lpp.).

      (2)  Padomes Regula (EK) Nr. 1467/97 (1997. gada 7. jūlijs) par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu (OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp.).

      (3)  Padomes Lēmums 2013/236/ES (2013. gada 25. aprīlis), kas adresēts Kiprai, par konkrētiem pasākumiem finanšu stabilitātes un ilgtspējīgas izaugsmes atjaunošanai (OV L 141, 28.5.2013., 32. lpp.).

      (4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 472/2013 (2013. gada 21. maijs) par to eurozonas dalībvalstu ekonomiskās un budžeta uzraudzības pastiprināšanu, kurās ir vai kurām draud nopietnas finanšu stabilitātes grūtības (OV L 140, 27.5.2013., 1. lpp.).

      (5)  Padomes Regula (EK) Nr. 479/2009 (2009. gada 25. maijs) par to, kā piemērot Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam pievienoto Protokolu par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru (OV L 145, 10.6.2009., 1. lpp.).

      (6)  Saskaņā ar 2012. gada 3. septembra“Specifikācijām par Stabilitātes un izaugsmes pakta īstenošanu un pamatnostādnēm par stabilitātes un konverģences programmu formātu un saturu”. Sk.: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf.


title: Padomes Lēmums 2010/694/KĀDP ( 2010. gada 17. novembris ) par dažu palestīniešu pagaidu uzņemšanu Eiropas Savienības dalībvalstīs

text:
               19.11.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 303/13

         PADOMES LĒMUMS 2010/694/KĀDP
   (2010. gada 17. novembris)
   par dažu palestīniešu pagaidu uzņemšanu Eiropas Savienības dalībvalstīs
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 29. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2009. gada 27. oktobrī pieņēma Kopējo nostāju 2009/787/KĀDP par dažu palestīniešu pagaidu uzņemšanu Eiropas Savienības dalībvalstīs (1), ar ko paredzēja vēl uz 12 mēnešiem pagarināt derīguma termiņu viņu ieceļošanas un uzturēšanās atļaujām dalībvalstu teritorijā, kā minēts Kopējā nostājā 2002/400/KĀDP (2002. gada 21. maijs) par dažu palestīniešu pagaidu uzņemšanu Eiropas Savienības dalībvalstīs (2).

               (2)

               Pamatojoties uz izvērtējumu par Kopējās nostājas 2002/400/KĀDP piemērošanu, Padome uzskata, ka šo atļauju derīguma termiņš būtu jāpagarina vēl uz 12 mēnešiem,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Kopējās nostājas 2002/400/KĀDP 2. pantā minētās dalībvalstis vēl par 12 mēnešiem pagarina derīguma termiņu ieceļošanas un uzturēšanās atļaujām, ko šīs dalībvalstis piešķīrušas saskaņā ar minētās kopējās nostājas 3. pantu.
   2. pants
   Sešos mēnešos pēc šā lēmuma pieņemšanas Padome izvērtē Kopējās nostājas 2002/400/KĀDP piemērošanu.
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2010. gada 17. novembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         D. REYNDERS

      (1)  OV L 281, 28.10.2009., 6. lpp.

      (2)  OV L 138, 28.5.2002., 33. lpp.


title: 2011/567/ES: Eiropas Parlamenta Lēmums ( 2011. gada 10. maijs ) par Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centra kontu slēgšanu attiecībā uz 2009. finanšu gadu

text:
               27.9.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 250/129

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS
   (2011. gada 10. maijs)
   par Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centra kontu slēgšanu attiecībā uz 2009. finanšu gadu
   (2011/567/ES)
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centra 2009. finanšu gada galīgos pārskatus,

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centra 2009. finanšu gada pārskatiem, ar Centra atbildēm (1),

               —

               ņemot vērā Padomes 2011. gada 15. februāra ieteikumu (05892/2011 – C7-0052/2011),

               —

               ņemot vērā EK līguma 276. pantu un Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 185. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 1994. gada 28. novembra Regulu (EK) Nr. 2965/94, ar ko izveido Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centru (3), un jo īpaši tās 14. pantu,

               —

               ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (4), un jo īpaši tās 94. pantu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A7-0119/2011),

               1.

               apstiprina Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centra kontu slēgšanu attiecībā uz 2009. finanšu gadu;

               2.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu nosūtīt Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centra direktorei, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Jerzy BUZEK

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV C 338, 14.12.2010., 119. lpp.

      (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (3)  OV L 314, 7.12.1994., 1. lpp.

      (4)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.


title: Padomes Lēmums ( 2010. gada 21. oktobris ), ar ko ieceļ Sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijas padomdevēja komitejas locekļus un viņu aizstājējus

text:
               27.10.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 290/5

         PADOMES LĒMUMS
   (2010. gada 21. oktobris),
   ar ko ieceļ Sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijas padomdevēja komitejas locekļus un viņu aizstājējus
   2010/C 290/02
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 883/2004 (2004. gada 29. aprīlis) par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu (1) un jo īpaši tās 75. pantu,
   ņemot vērā kandidātu sarakstus, ko Padomei iesniegušas dalībvalstu valdības,
   tā kā:

               (1)

               Ar Regulu (EK) Nr. 883/2004 ir izveidota Sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijas padomdevēja komiteja.

               (2)

               Regulā (EK) Nr. 883/2004, ar ko izveido Sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijas padomdevēja komiteju, nav precizēts locekļu un viņu aizstājēju amata pilnvaru termiņš. Tādēļ Padomei savā Lēmumā, ar ko amatā ieceļ locekļus un viņu aizstājējus, būtu jāprecizē viņu amata pilnvaru termiņš. Lai izvairītos no nevajadzīga administratīva sloga, amata pilnvaru termiņam būtu jābūt pietiekami garam, ņemot vērā arī to, ka šāda veida padomdevēja komiteju sanāksmes notiek tikai reizi vai divas reizes gadā. Pārlieku bieža Komitejas visu biedru pilnvaru termiņa atjaunināšana tiktu atrisināta, nosakot piecu gadu pilnvaru termiņu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo par Sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijas padomdevēja komitejas locekļiem un viņu aizstājējiem uz laikposmu no 2010. gada 20. oktobra līdz 2015. gada 19. oktobrim ieceļ šādas personas:
   I.   VALDĪBAS PĀRSTĀVJI

               Valsts

               Locekļi

               Aizstājēji

               Beļģija

                  Keyina MPEYE kungs

                  Alix GEYSELS kundze

               Bulgārija

                  Dobrinka BONEVA kundze

                  Eva TOSHEVA kundze

               Čehijas Republika

                  Jiří BAUER kungs

                  Gabriela PIKOROVÁ kundze

               Dānija

                  Vibeke DALBRO kundze

                  Karin MØHL LARSEN kundze

               Vācija

                  Helmut WEBER kungs

                  Matthias HAUSCHILD kungs

               Igaunija

                  Evelyn HALLIKA kundze

                  Inga PRONINA kundze

               Īrija

               Grieķija

                  Anna RIZOU kundze

                  Ioanna BOUZALAKOU kundze

               Spānija

                  Marta Lucía VIVES CABALLERO kundze

                  Ainhoa LÓPEZ DE GOICOECHEA URZAINQUI kundze

               Francija

                  Christiane LABALME kundze

                  Jean-Claude FILLON kungs

               Itālija

               Kipra

                  Nicolas ARTEMIS kungs

                  Andreas KYRIAKIDES kungs

               Latvija

               Jana MUIŽNIECES kundze

               Reinis JOKSTA kungs

               Lietuva

                  Mariana ŽIUKIENĖ kundze

                  Romalda BARANAUSKIENĖ kundze

               Luksemburga

                  Claude EWEN kungs

                  Romain EWERT kungs

               Ungārija

               Malta

               Nīderlande

               Austrija

                  Manfred PÖLTL kungs

                  Heinz WITTMANN kungs

               Polija

                  Grażyna SYPNIEWSKA kundze

                  Elżbieta TOMASZEWSKA kundze

               Portugāle

                  José Nuno RANGEL CID PROENÇA kungs

                  Elisabete Maria SOUSA SILVEIRA kundze

               Rumānija

                  Adriana STOINEA kundze

                  Raluca LUCHIAN kundze

               Slovēnija

                  Alenka ŽAGAR kundze

                  Zvezdana VEBER-HARTMAN kundze

               Slovākija

                  Jaroslav KOVÁČ kungs

                  Etela KISSOVA kundze

               Somija

                  Carin LINDQVIST-VIRTANEN kundze

                  Pasi MUSTONEN kungs

               Zviedrija

                  Lena MALMBERG kundze

                  Gunnel VILÉN kundze

               Apvienotā Karaliste

                  Fiona KILPATRICK kundze

                  Ute CHATTERJEE kundze

   II.   ARODBIEDRĪBU PĀRSTĀVJI

               Valsts

               Locekļi

               Aizstājēji

               Beļģija

                  Koen MEESTERS kungs

                  Estelle CEULEMANS kundze

               Bulgārija

                  Assia GONEVA kundze

                  Velichka MIKOVA kundze

               Čehijas Republika

                  Jaroslava BAUEROVÁ kundze

                  Helena ČORNEJOVÁ kundze

               Dānija

                  Michael JACOBSEN kungs

                  Christian SØLYST kungs

               Vācija

                  Robert NAZAREK kungs

                  Max EPPELEIN kungs

               Igaunija

                  Kaja TOOMSALU kundze

                  Margo KIKAS kungs

               Īrija

               Grieķija

               Spānija

                  Carlos BRAVO FERNÁNDEZ kungs

                  Ana MaríaCORRAL JUAN kundze

               Francija

                  Pierre Yves CHANU kungs

                  Abdou ALI MOHAMED kungs

               Itālija

               Kipra

                  Nicos GREGORIOU kungs

                  Nicos EPISTITHIOU kungs

               Latvija

               Irīna HOMKO kundze

               Nataļja MICKEVIČAS kundze

               Lietuva

                  Vydas PUSKEPALIS kungs

                  Ričardas GARUOLIS kungs

               Luksemburga

                  Eduardo DIAS kungs

                  Vincent JACQUET kungs

               Ungārija

               Malta

               Nīderlande

               Austrija

                  Martina THOMASBERGER kundze

                  Dinah DJALINOUS-GLATZ kundze

               Polija

                  Elżbieta TAMBORSKA kundze

                  Katarzyna SOSNOWSKA kundze

               Portugāle

                  Ana Cecília SENA SIMÕES kundze

                  Ana Paula BERNARDO kundze

               Rumānija

               Slovēnija

                  Goran LUKIČ kungs

                  Aljoša ČEČ kungs

               Slovākija

                  Mária SVOREŇOVÁ kundze

                  Zdena DVORANOVÁ kundze

               Somija

                  Jarmo PÄTÄRI kungs

                  Heli PUURA kundze

               Zviedrija

                  Ellen NYGREN kundze

                  Samuel ENGBLOM kungs

               Apvienotā Karaliste

                  Richard EXELL kungs

                  Sean BAMFORD kungs

   III.   DARBA DEVĒJU ORGANIZĀCIJU PĀRSTĀVJI

               Valsts

               Locekļi

               Aizstājēji

               Beļģija

                  Monica DE JONGHE kundze

                  Hilde THYS kundze

               Bulgārija

                  Rumen RADEV kungs

                  Teodor DECHEV kungs

               Čehijas Republika

                  Luděk MAZUCH kungs

                  Jiří SVOBODA kungs

               Dānija

                  Flemming DREESEN kungs

                  Henning GADE kungs

               Vācija

                  Angela SCHNEIDER-BODIEN kundze

                  Susanne LEXA kundze

               Igaunija

                  Victoria METS kundze

                  Katrin TRUVE kundze

               Īrija

               Grieķija

               Spānija

                  Pilar IGLESIAS VALCARCE kundze

                  Roberto SUÁREZ SANTOS kungs

               Francija

               Itālija

               Kipra

                  Lena PANAYIOTOU kundze

                  Emilios MICHAEL kungs

               Latvija

               Anita LĪCES kundze

               Dace ŠAITERES kundze

               Lietuva

                  Danukas ARLAUSKAS kungs

                  Dovilė BAŠKYTĖ kundze

               Luksemburga

               Ungārija

               Malta

               Nīderlande

               Austrija

                  Ruth TAUDES kundze

                  Ruth LIST kundze

               Polija

                  Małgorzata RUSEWICZ kundze

                  Zbigniew ŻUREK kungs

               Portugāle

                  Cristina NAGY MORAIS kundze

                  Nuno BERNARDO kungs

               Rumānija

               Slovēnija

                  Tomaž BERNIK kungs

                  Maja SKORUPAN kundze

               Slovākija

                  Jozef ORGONÁŠ kungs

                  Milan CHÚPEK kungs

               Somija

                  Johan ÅSTRÖM kungs

                  Mikko RÄSÄNEN kungs

               Zviedrija

                  Sofia BERGSTRÖM kundze

                  Catharina BÄCK kundze

               Apvienotā Karaliste

                  Neil CARBERRY kungs

                  Ben DIGBY kungs

         2. pants
   Vēl neizvirzītos locekļus un viņu aizstājējus Padome iecels vēlāk.
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Luksemburgā, 2010. gada 21. oktobrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         J. MILQUET

      (1)  OV L 166, 30.4.2004., 1. lpp.


title: 2014/33/ES: Eiropas Centrālās bankas Lēmums ( 2013. gada 30. augusts ) par to, kā ārpus eurozonas nacionālās centrālās bankas apmaksā Eiropas Centrālās bankas kapitālu (ECB/2013/31)

text:
               21.1.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 16/63

      EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS LĒMUMS

   (2013. gada 30. augusts)
   par to, kā ārpus eurozonas nacionālās centrālās bankas apmaksā Eiropas Centrālās bankas kapitālu
   (ECB/2013/31)
   (2014/33/ES)
   EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS ĢENERĀLPADOME,
   ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 47. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtu (tālāk tekstā – “ECBS Statūti”) 47. pants nosaka, ka to dalībvalstu nacionālās centrālās bankas, uz kurām attiecas izņēmums (tālāk tekstā – “ārpus eurozonas NCB”), neapmaksā to parakstīto kapitālu, ja vien Ģenerālpadome ar balsu vairākumu, kas pārstāv vismaz divas trešdaļas no Eiropas Centrālās bankas (ECB) parakstītā kapitāla un vismaz pusi no akcionāriem, nenolemj, ka konkrēta minimālā procentuālā daļa no parakstītā kapitāla ir jāapmaksā kā ieguldījums, ar ko sedz ECB darbības izmaksas.

               (2)

               2013. gada 21. jūnija Lēmuma ECB/2013/20 par to, kā ārpus eurozonas nacionālās centrālās bankas apmaksā Eiropas Centrālās bankas kapitālu (1), 1. pantā ir noteikts, ka ikviena ārpus eurozonas NCB 2013. gada 1. jūlijā apmaksā 3,75 % no savas daļas ECB parakstītajā kapitālā.

               (3)

               2013. gada 29. augusta Lēmums ECB/2013/28 par nacionālo centrālo banku procentuālo daļu Eiropas Centrālās bankas kapitāla parakstīšanas atslēgā (2) nosaka ECB kapitāla parakstīšanas atslēgas (tālāk tekstā – “kapitāla atslēga”) korekciju saskaņā ar ECBS Statūtu 29.3. pantu un no 2014. gada 1. janvāra nosaka jaunos svērumus, kas katrai NCB piešķirti koriģētajā kapitāla atslēgā (tālāk tekstā – “kapitāla atslēgas svērumi”).

               (4)

               No 2014. gada 1. janvāra ECB parakstītais kapitāls būs EUR 10 825 007 069,61.

               (5)

               Kapitāla atslēgas korekcijas dēļ ir jāpieņem jauns ECB lēmums, ar ko no 2014. gada 1. janvāra atceļ Lēmumu ECB/2013/20 un nosaka ECB parakstītā kapitāla procentuālo daļu, ko ārpus eurozonas NCB apmaksā 2014. gada 1. janvārī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Parakstītā un apmaksātā kapitāla apmērs un veids
   Ikviena ārpus eurozonas NCB 2014. gada 1. janvārī apmaksā 3,75 % no savas daļas ECB parakstītajā kapitālā. Ņemot vērā Lēmuma ECB/2013/28 2. pantā noteiktos jaunos kapitāla atslēgas svērumus, katrai ārpus eurozonas NCB ir kopējais parakstītais kapitāls un apmaksātais kapitāls, kuru summas pretī tās nosaukumam norādītas šajā tabulā:

               (EUR)

               Ārpus eurozonas NCB

               Parakstītais kapitāls 2014. gada 1. janvārī

               Apmaksātais kapitāls 2014. gada 1. janvārī

                  Българска народна банка

               (Bulgārijas Nacionālā banka)

               92 986 810,73

               3 487 005,40

                  Česká národní banka

               174 011 988,64

               6 525 449,57

                  Danmarks Nationalbank

               161 000 330,15

               6 037 512,38

                  Hrvatska narodna banka

               65 199 017,58

               2 444 963,16

                  Lietuvos bankas

               44 728 929,21

               1 677 334,85

                  Magyar Nemzeti Bank

               149 363 447,55

               5 601 129,28

                  Narodowy Bank Polski

               554 565 112,18

               20 796 191,71

                  Banca Națională a României

               281 709 983,98

               10 564 124,40

                  Sveriges riksbank

               246 041 585,69

               9 226 559,46

                  Bank of England

               1 480 243 941,72

               55 509 147,81

         2. pants
   Apmaksātā kapitāla korekcija
   1.   Ņemot vērā, ka saskaņā ar Lēmumu ECB/2013/20 ikviena ārpus eurozonas NCB jau ir apmaksājusi 3,75 % no savas daļas ECB parakstītajā kapitālā uz 2013. gada 31. decembri, ikviena no tām pārved uz ECB tādu papildu summu vai attiecīgi saņem atpakaļ no ECB tādu summu, lai rezultāts atbilstu 1. panta tabulas trešajā ailē norādītajām summām.
   2.   Šajā pantā noteiktos pārvedumus veic saskaņā ar 2013. gada 29. augusta Lēmumu ECB/2013/29, ar kuru nosaka noteikumus un nosacījumus Eiropas Centrālas bankas kapitāla daļu pārvešanai nacionālo centrālo banku starpā un apmaksātā kapitāla koriģēšanai (3).
   3. pants
   Stāšanās spēkā un atcelšana
   1.   Šis lēmums stājas spēkā 2014. gada 1. janvārī.
   2.   Ar šo no 2014. gada 1. janvāra tiek atcelts Lēmums ECB/2013/20.
   3.   Atsauces uz Lēmumu ECB/2013/20 uzskata par atsaucēm uz šo lēmumu.

      Frankfurtē pie Mainas, 2013. gada 30. augustā

            ECB prezidents

         Mario DRAGHI

      (1)  OV L 187, 6.7.2013., 25. lpp.

      (2)  Skatīt šā Oficiālā Vēstneša 53. lpp.

      (3)  Skatīt šā Oficiālā Vēstneša 55. lpp.