title: 2006/971/EK: Padomes Lēmums ( 2006. gada 19. decembris ) par Īpašo programmu Sadarbība, ar ko īsteno Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrāciju pasākumiem (2007.-2013.) (Dokuments attiecas uz EEZ)

text:
L 400/86        LV               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis             30.12.2006
                                      PADOMES LĒMUMS
                                    (2006. gada 19. decembris)
                        par Īpašo programmu "Sadarbība", ar ko īsteno
                          Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu
         pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrāciju pasākumiem (2007.-2013.)
                                   (Dokuments attiecas uz EEZ)
                                           (2006/971/EK)
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 166. panta 4. punktu,
ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu 1,
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu 2,
1
        2006. gada 30. novembra atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).
2
        OV C 185, 8.8.2006., 10. lpp.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        LV               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                      L 400/87
tā kā:
(1)      Saskaņā ar Līguma 166. panta 3. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums
         Nr. 1982/2006/EK (2006. gada 20. decembris) par Eiropas Kopienas Septīto
         pamatprogrammu pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrāciju pasākumiem (2007. -
         2013.)1 (turpmāk – "pamatprogramma") jāīsteno ar īpašām programmām, kurās ietverti sīki
         izstrādāti īstenošanas noteikumi, noteikts to ilgums un paredzēti vajadzīgie līdzekļi.
(2)      Pamatprogramma ir sadalīta četru veidu darbībās: starpvalstu sadarbība par politikā
         apzinātām tēmām ("Sadarbība"), pētnieku ierosināti pētījumi, kas pamatojas uz pētnieku
         aprindu ierosmi ("Idejas"), atbalsts pētnieku sagatavošanai un profesionālajai izaugsmei
         ("Cilvēki") un pētniecības iespēju atbalsts ("Iespējas"). Pasākumi sadaļā "Sadarbība"
         attiecībā uz netiešām darbībām būtu jāīsteno ar šo īpašo programmu.
(3)       Šai īpašajai programmai būtu jāpiemēro pamatprogrammas noteikumi par uzņēmumu,
         pētniecības centru un universitāšu dalību un pētījumu rezultātu izplatīšanu (turpmāk –
         "dalības un pētījumu rezultātu izplatīšanas noteikumi").
1
        OV L 412, 30.12.2006., 1. lpp.
 ---pagebreak--- L 400/88         LV                Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                    30.12.2006
(4)      Ar šo pamatprogrammu būtu jāpapildina dalībvalstīs veiktie pasākumi, kā arī citas
         Kopienas darbības, kas ir nepieciešamas vispārējiem stratēģiskiem centieniem Lisabonā
         izvirzīto mērķu sasniegšanai, kā arī darbības jo īpaši tādās jomās kā struktūrfondi,
         lauksaimniecība, izglītība, apmācības, kultūra, konkurētspēja un inovācijas, rūpniecība,
         veselība, patērētāju aizsardzība, nodarbinātība, enerģētika, transports un vide.
(5)      Inovācijām un ar MVU saistītām darbībām, ko atbalsta saskaņā ar šo pamatprogrammu,
         būtu jāpapildina darbības, ko veic saskaņā ar Konkurētspējas un inovāciju
         pamatprogrammu, kas palīdzēs mazināt plaisu starp pētniecību un inovācijām un veicinās
         visdažādākās inovācijas.
(6)      Īstenojot šo pamatprogrammu var veidoties situācija, ka izstrādā papildprogrammas, kurās
         piedalās tikai dažas dalībvalstis, ka Kopiena piedalās dažu dalībvalstu sāktās programmās
         vai ka izveido kopuzņēmumus, vai panāk citas vienošanās Līguma 168., 169. un 171. panta
         nozīmē.
(7)      Ar šo īpašo programmu būtu jāsniedz ieguldījums Eiropas Investīciju bankai (EIB), lai
         izveidotu "Riska dalīšanas finanšu mehānismu", ar ko uzlabotu EIB aizdevumu
         pieejamību.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        LV                Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                    L 400/89
(8)      Saskaņā ar šo īpašo programmu, papildus citām Kopienas programmām, ar konkrētiem
         pasākumiem un īpašām darbībām MVU labā būtu jāatbalsta atbilstīga MVU iesaistīšanās.
(9)      Kā paredzēts Līguma 170. pantā, Kopiena ir noslēgusi vairākus starptautiskus nolīgumus
         pētniecības jomā, tādēļ jācenšas stiprināt starptautisko sadarbību zinātniskajā izpētē, lai
         turpinātu Kopienas integrāciju pasaules zinātnieku aprindās. Tālab būtu jādod iespēja šajā
         īpašajā programmā piedalīties valstīm, kas šajā nolūkā ir noslēgušas nolīgumus, savukārt
         projektu līmenī un uz savstarpēja izdevīguma pamata būtu jādod iespēja tajā piedalīties arī
         trešo valstu personām un starptautiskām zinātniskās sadarbības organizācijām.
(10)     Pētījumos, kas veikti saskaņā ar šo programmu, būtu jāievēro ētikas pamatprincipi, tostarp
         tie, kuri iekļauti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā.
(11)     Šīs pamatprogrammas īstenošanai būtu jāsekmē ilgtspējīga attīstība.
 ---pagebreak--- L 400/90         LV                Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                     30.12.2006
(12)     Pamatprogrammas pareiza finanšu pārvaldība un tās īstenošana būtu jānodrošina
         visefektīvākajā un lietotājam draudzīgākajā veidā, vienlaikus nodrošinot juridisko
         noteiktību un programmas pieejamību visiem dalībniekiem, atbilstīgi Padomes Regulai
         (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, ko piemēro
         Eiropas Kopienu vispārējam budžetam 1, un Komisijas Regulai (EK, Euratom)
         Nr. 2342/2002 2, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus minētās Finanšu regulas
         īstenošanai, un jebkuriem turpmākiem grozījumiem.
(13)     Būtu jāveic atbilstīgi pasākumi, kas ir samērīgi ar Eiropas Kopienu finanšu interesēm, lai
         uzraudzītu piešķirtā finanšu atbalsta efektivitāti un šo līdzekļu izlietojuma efektivitāti, lai
         novērstu nelikumības un krāpšanu, kā arī pasākumi, lai atgūtu zaudētos, nepamatoti
         izmaksātos vai nepareizi izlietotos līdzekļus saskaņā ar Padomes Regulu (EK, Euratom)
         Nr. 2988/95 (1995. gada 18. decembris) par Eiropas Kopienu finanšu interešu
         aizsardzību 3, Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par
         pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu
         finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām 4, un Eiropas Parlamenta un
         Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 (1999. gada 25. maijs) par izmeklēšanu, ko veic
         Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) 5.
1
        OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.
2
        OV L 357, 31.12.2002., 1. lpp., Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu
        (EK, Euratom) Nr. 1261/2005 (OV L 201, 2.8.2005., 3. lpp.).
3
        OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp.
4
        OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.
5
        OV L 136, 31.5.1999., 1. lpp.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        LV               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                      L 400/91
(14)     Ņemot vērā to, ka šā lēmuma īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtībā ir vadības pasākumi,
         tie būtu jāpieņem saskaņā ar vadības procedūru, kas paredzēta 4. pantā Padomes Lēmumā
         1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru
         īstenošanas kārtību 1. No otras puses, pētniecība, kura saistīta ar cilvēku embriju un cilvēku
         embrionālo cilmes šūnu izmantošanu, rada īpašas ētiskas problēmas, kā aprakstīts šā
         lēmuma 4. pantā. Turklāt PTA darbības, kurās notiek pētniecība saistībā ar "Drošības"
         tēmu, ir jauna un stratēģiski nozīmīga joma, jo īpaši attiecībā uz iespējamiem draudiem un
         drošības starpgadījumiem. Tādēļ pasākumi šādu projektu finansēšanai būtu jāpieņem
         saskaņā ar regulatīvo procedūru, kas paredzēta Lēmuma 1999/468/EK 5. pantā.
(15)      Katrai tematiskajai jomai vajadzētu būt savai budžeta pozīcijai Eiropas Kopienu vispārējā
         budžetā.
(16)     Īstenojot šo programmu, attiecībā uz pētniekiem, kas pieņemti darbā projektos un
         programmās, ko finansē saskaņā ar šīs programmas darbībām, pienācīga uzmanība
         jāpievērš dzimumu līdztiesības jautājumiem, kā arī, inter alia, šo pētnieku darba
         apstākļiem, darbā pieņemšanas procesa pārskatāmībai un viņu profesionālajai izaugsmei,
         kam pamatprincipu kopumu veido Komisijas 2005. gada 11. marta Ieteikums par Eiropas
         Pētnieku hartu un Rīcības kodeksu par pētnieku pieņemšanu darbā, vienlaikus respektējot
         brīvprātīgas dalības aspektu,
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1
        OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2006/512/EK
        (OV L 200, 22.7.2006., 11. lpp.).
 ---pagebreak--- L 400/92          LV               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis              30.12.2006
                                                 1. pants
Ar šo laikposmam no 2007. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim pieņem Īpašo
programmu "Sadarbība" Kopienas darbībām pētniecības un tehnoloģiju attīstības jomā, tostarp
demonstrāciju pasākumu jomā, turpmāk – "īpašā programma".
                                                 2. pants
Ar īpašo programmu atbalsta sadarbības pasākumus, sniedzot atbalstu plašu pētījumu darbību
klāstam, ko starpvalstu sadarbībā veic šādās tematiskās jomās:
a)      veselība;
b)      pārtika, lauksaimniecība un zivsaimniecība, biotehnoloģija;
c)      informācijas un komunikāciju tehnoloģijas;
d)      nanozinātnes, nanotehnoloģijas, materiāli un jaunas ražošanas tehnoloģijas;
e)      enerģētika;
f)      vide (tostarp klimata pārmaiņas);
g)      transports (tostarp aeronautika);
 ---pagebreak--- 30.12.2006       LV                 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                  L 400/93
h)      sociālekonomiskās zinātnes un humanitārās zinātnes;
i)      kosmoss;
j)      drošība.
Īstenojot šo īpašo programmu, var veidoties situācija, ka izstrādā papildprogrammas, kurās piedalās
tikai dažas dalībvalstis, ka Kopiena piedalās dažu dalībvalstu sāktās programmās vai ka izveido
kopuzņēmumus, vai panāk citas vienošanās Līguma 168., 169. un 171. panta nozīmē.
Šo darbību mērķi un vispārējas pamatnostādnes ir izklāstītas I pielikumā.
                                                  3. pants
Saskaņā ar pamatprogrammas II pielikumu summa, kādu uzskata par nepieciešamu īpašās
programmas īstenošanai, ir EUR 32 413 miljoni, no kuriem mazāk nekā 6 % atvēlēti Komisijas
administratīvajiem izdevumiem. Šīs summas indikatīvs sadalījums norādīts II pielikumā.
                                                  4. pants
1.       Visus atbilstīgi īpašajai programmai veiktos pētniecības pasākumus veic saskaņā ar ētikas
         pamatprincipiem.
 ---pagebreak--- L 400/94          LV                 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                     30.12.2006
2.       Saskaņā ar šo programmu nefinansē šādas pētniecības jomas:
         –       pētniecības pasākumus, kuru mērķis ir cilvēku klonēšana reproduktīvos nolūkos;
         –       pētniecības pasākumus, kuru mērķis ir pārveidot cilvēku ģenētisko mantojumu, kas
                 varētu šādas izmaiņas padarīt pārmantojamas 1;
         –       pētniecības pasākumus, kas paredzēti cilvēku embriju radīšanai vienīgi pētniecības
                 nolūkā, vai cilmes šūnu ieguvei, tostarp veicot somatisko šūnu kodola pārstādīšanu.
3.       Gan pieaugušo, gan embriju cilvēka cilmes šūnu pētniecību var finansēt, ņemot vērā gan
         zinātnisko ierosinājumu saturu, gan iesaistītās(-o) dalībvalsts(-u) tiesisko regulējumu.
         Jebkurā pieteikumā, lai saņemtu finansējumu cilvēka embrionālo cilmes šūnu pētniecībai,
         ir attiecīgi jāiekļauj sīka informācija par licencēšanas un kontroles pasākumiem, ko veiks
         dalībvalsts kompetentās iestādes, kā arī sīka informācija par sniegto ētisko
         apstiprinājumu(-iem).
         Cilvēka embrija cilmes šūnu pētniecības jomā uz iestādēm, organizācijām un pētniekiem
         attiecas stingra licencēšana un kontrole atbilstīgi iesaistītās(o) dalībvalsts(u) tiesiskajam
         regulējumam.
1
        Var finansēt pētniecību, kas saistīta ar dzimumdziedzeru vēža ārstēšanu.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        LV                Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                   L 400/95
4.       Iepriekšminētās pētniecības jomas pārskata šīs programmas otrajā posmā (2010. - 2013.),
         ņemot vērā zinātnes attīstību.
                                                  5. pants
1.       Īpašo programmu īsteno, izmantojot finansēšanas shēmas, kas noteiktas pamatprogrammas
         III pielikumā.
2.       Šīs īpašās programmas III pielikumā izklāstīta kārtība, kādā dod subsīdiju Eiropas
         Investīciju bankai, lai izveidotu Riska dalīšanas finanšu mehānismu.
3.       Šīs īpašās programmas IV pielikumā iekļauts to iespējamo kopīgo tehnoloģijas ierosmju
         indikatīvs saraksts, par ko varētu pieņemt atsevišķus lēmumus, kā arī to ierosmju indikatīvs
         saraksts, kuras attiecas uz iespējamu valsts zinātniskās izpētes programmu kopīgu
         īstenošanu un par kurām varētu pieņemt atsevišķu lēmumu, pamatojoties uz Līguma 169.
         pantu.
4.        Šai īpašajai programmai piemēro dalības un pētījumu rezultātu izplatīšanas noteikumus.
                                                  6. pants
1.        Komisija izstrādā darba programmu šīs īpašās programmas īstenošanai, sīkāk izklāstot
         I pielikumā noteiktos mērķus un zinātnes un tehnoloģijas prioritātes, finansēšanas shēmu,
         kas lietojama attiecībā uz tematu, par kuru publicēts uzaicinājums iesniegt priekšlikumus,
         kā arī īstenošanas grafiku.
 ---pagebreak--- L 400/96          LV                Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                     30.12.2006
2.       Darba programmā ņem vērā attiecīgos pētījumus, ko veic dalībvalstis, asociētās valstis un
         Eiropas un starptautiskās organizācijas, un Eiropas sasniegumus ar pievienoto vērtību, kā
         arī ietekmi uz rūpniecības konkurētspēju un saistību ar citām Kopienas politikas jomām.
         Vajadzības gadījumā programmu atjaunina.
3.       Priekšlikumus par netiešām darbībām saskaņā ar finansēšanas shēmām izvērtē un projektus
         izvēlas, ņemot vērā kritērijus, kas izklāstīti dalības un pētījumu rezultātu izplatīšanas
         noteikumu 15. panta 1.a punktā.
4.       Darba programmā var norādīt:
         a)     organizācijas, kas saņem dalības maksu;
         b)     atbalsta pasākumus īpašu juridisko vienību darbībām.
                                                  7. pants
1.       Par īpašās programmas īstenošanu atbild Komisija.
2.       Šā lēmuma 8. panta 2. punktā noteikto vadības procedūru piemēro, lai pieņemtu šādus
         pasākumus:
         a)     6. pantā minēto darba programmu, tostarp izmantojamās finansēšanas shēmas,
                priekšlikumu iesniegšanas uzaicinājumu saturu, kā arī piemērojamos izvērtēšanas un
                atlases kritērijus;
         b)     jebkurus pielāgojumus II pielikumā izklāstītajā indikatīvajā summu sadalījumā;
 ---pagebreak--- 30.12.2006       LV               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                      L 400/97
         c)    to darbību finansēšanas apstiprināšanu, kuras veic 2. panta a) līdz g) un i) punktā
               minētajās tematiskajās jomās, ja paredzamais Kopienas ieguldījuma apjoms saskaņā
               ar šo programmu ir EUR 1,5 miljoni vai lielāks;
         d)    to darbību finansēšanas apstiprināšanu, kuras nav minētas šā punkta c) apakšpunktā
               un kuras nav 2. panta j) punktā minētajā tematiskajā jomā, ja paredzamais Kopienas
               ieguldījuma apjoms saskaņā ar šo programmu ir EUR 0,6 miljoni vai lielāks;
         e)    darba uzdevumu sagatavošanu pamatprogrammas 7. panta 2. un 3. punktā
               paredzētajiem novērtējumiem.
3.       Šā lēmuma 8. panta 3. punktā noteikto regulatīvo procedūru piemēro, lai pieņemtu šādus
         pasākumus:
         a)    darba programmu attiecībā uz 2. panta j) punktā minēto tematisko jomu un to
               darbību finansēšanas apstiprināšanu, kuras veic šajā tematiskajā jomā;
         b)    to darbību finansēšanas apstiprināšanu, kurās izmanto cilvēku embrijus un cilvēku
               embrionālās cilmes šūnas.
                                                8. pants
1.        Komisijai palīdz komiteja.
 ---pagebreak--- L 400/98           LV              Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                   30.12.2006
2.        Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 4. un 7. pantu.
          Lēmuma 1999/468/EK 4. panta 3. punktā paredzētais termiņš ir divi mēneši
3.        Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantu.
          Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā paredzētais termiņš ir divi mēneši.
4.        Komisija regulāri informē komiteju par īpašās programmas īstenošanas vispārējo norisi, kā
          arī laikus sniedz informāciju par visām PTA darbībām, kas ir ierosinātas vai ko finansē
          saskaņā ar šo programmu, kā izklāstīts V pielikumā.
5.        Komiteja pieņem savu reglamentu.
                                                 9. pants
Komisija nodrošina neatkarīgu uzraudzību, novērtējumu un pārskatīšanu, kā noteikts
pamatprogrammas 7. pantā, kas jāveic attiecībā uz tiem pasākumiem, kuri īstenoti jomās, uz ko
attiecas šī īpašā programma.
 ---pagebreak--- 30.12.2006      LV                Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                   L 400/99
                                               10. pants
Šis lēmums stājas spēkā trešajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.
Briselē, 2006. gada 19. decembrī
                                              Padomes vārdā –
                                              priekšsēdētājs
                                              J. KORKEAOJA
 ---pagebreak--- L 400/100         LV               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                    30.12.2006
                                             I PIELIKUMS
                           ZINĀTNISKIE UN TEHNOLOĢISKIE MĒRĶI,
                         TĒMU UN DARBĪBU VISPĀRĪGAS NOSTĀDNES
Šajā īpašajā programmā sniegs atbalstu jebkura mēroga starpvalstu sadarbībai visā Eiropas
Savienībā un ārpus tās robežām vairākās tematiskās jomās, kas atbilst galvenajām zināšanu un
tehnoloģiju izstrādes sfērām, kurās jāatbalsta un jānostiprina pētniecība, lai risinātu Eiropas
sociālās, ekonomikas, sabiedrības veselības, vides un rūpniecības problēmas.
Galvenais mērķis ir dot ieguldījumu ilgtspējīgā izstrādē, visaugstākajā izcilības līmenī veicinot
pētniecību, kuras svarīgākais nolūks ir vairot zināšanas.
Desmit tēmas, kas noteiktas Kopienas darbībai, ir šādas:
1)        veselība;
2)        pārtika, lauksaimniecība un zivsaimniecība, biotehnoloģija;
3)        informācijas un komunikāciju tehnoloģijas;
4)        nanozinātnes, nanotehnoloģijas, materiāli un jaunas ražošanas tehnoloģijas;
5)        enerģētika;
6)        vide (tostarp klimata pārmaiņas);
 ---pagebreak--- 30.12.2006       LV                Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                      L 400/101
7)        transports (tostarp aeronautika);
8)        sociālekonomiskās zinātnes un humanitārās zinātnes;
9)        kosmoss;
10)       drošība.
Katra tēma raksturota, izklāstot tās mērķi, pieeju īstenošanai, kā arī darbības, tostarp liela mēroga
ierosmes (kas indikatīvi izklāstītas IV pielikumā), starptautisko sadarbību, jaunas vajadzības un
neparedzētas politikas vajadzības.
Pienācīgi ņems vērā ilgtspējīgas attīstības principu. Saskaņā ar Eiropas politiku par vienlīdzīgām
iespējām sievietēm un vīriešiem, kas izklāstīta Līguma 2. un 3. pantā, īpašās programmas darbības
nodrošinās atbilstīgu pasākumu īstenošanu, lai sekmētu dzimumu līdztiesību un pētnieču sieviešu
līdzdalību. Turklāt gadījumos, kad tas ir būtiski, saistībā ar darbībām šajā īpašajā programmā ņems
vērā apsvērumus par veicamā pētījuma un tā potenciālā pielietojuma ētiskajiem, sociālajiem,
tiesiskajiem un plašākiem kultūras aspektiem, kā arī zinātnes un tehnoloģiju izstrādes un tās
prognožu sociāli ekonomisko ietekmi.
 ---pagebreak--- L 400/102         LV                 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                  30.12.2006
Daudzdisciplīnu un starptematiskā pētniecība, tostarp kopēji uzaicinājumi
Īpašu uzmanību pievērsīs prioritārām zinātnes un tehnoloģiju jomām, kas apvieno vairākas tēmas,
piemēram, jūras zinātnēm un tehnoloģijām. Daudzdisciplinaritāti veicinās ar kopēju starptematisku
pieeju pētniecības un tehnoloģiju jomām, kas saistītas ar vairāk nekā vienu tēmu. Šādu
starptematisku pieeju, cita starpā, īstenos:
–         izmantojot kopīgus uzaicinājumus vairākām tēmām, ja pētījuma temats noteikti ir būtisks
          darbībām saistībā ar katru no attiecīgajām tēmām;
–         starpdisciplīnu pētniecībā īpaši uzsverot darbības, kas saistītas ar "jaunām vajadzībām";
–         izmantojot daudzu un dažādu disciplīnu pārstāvju – tostarp pētnieku – konsultācijas un
          viņu pieredzi darba programmu izstrādē;
–         kā daļu no vispārējās uzraudzības, novērtējuma un pārskatīšanas programmas regulāri
          sniedzot atskaites par starptematiskām pētniecības jomām;
–         attiecībā uz politiski svarīgiem pētījumiem, kas nodrošina saskanību ar Kopienas politikas
          jomām.
Eiropas Komisija nodrošinās šīs īpašās programmas tēmu saskaņošanu ar darbībām, ko veic citās
Septītās pamatprogrammas īpašajās programmās, piemēram, tām, kas saistītas ar pētniecības
infrastruktūru īpašajā programmā "Iespējas" 1.
1
        Lai veicinātu programmas īstenošanu, Komisija par katru programmas komitejas sanāksmi,
        kā noteikts darba kārtībā un saskaņā ar noteiktajām pamatnostādnēm, kompensēs viena
        pārstāvja izdevumus par katru dalībvalsti, kā arī viena eksperta/padomdevēja izdevumus par
        katru dalībvalsti par tiem darba kārtības punktiem, par kuriem dalībvalstij nepieciešamas
        īpašas speciālās zināšanas.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       LV                 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                       L 400/103
Pielāgošanās mainīgām vajadzībām un iespējām
To, ka tēmas nezaudē rūpniecisko nozīmīgumu, kā arī to, ka rūpniecības nozares tajās nepārtraukti
piedalās, nodrošinās, cita starpā, izmantojot dažādu "Eiropas tehnoloģiju platformu" darbu.
Tādējādi šī īpašā programma, līdz ar rūpniecības doto ieguldījumu, palīdzēs īstenot attiecīgās
Stratēģiskās pētniecības programmas, piemēram, Eiropas tehnoloģiju platformu izveidotās un
izstrādātās Stratēģiskās pētniecības programmas, kas veido patiesu Eiropas pievienoto vērtību.
Plašās pētījumu vajadzības, kas apzinātas pastāvošajās Stratēģiskās pētniecības programmās, jau ir
pietiekami atspoguļotas desmit tēmās. Eiropas tehnoloģiju platformas, ar reģionālo pētniecības kopu
iespējamu dalību, var būt nozīmīgas, lai sekmētu un organizētu rūpniecības pārstāvju, tostarp MVU,
dalību pētniecības projektos saistībā ar to specifisko nozari, tostarp arī projektos, kas ir tiesīgi
saņemt finansējumu saskaņā ar pamatprogrammu. To tehniskās informācijas pilnīgāka iekļaušana
atspoguļosies pakāpeniski, izstrādājot detalizētu darba programmu konkrētiem uzaicinājumiem
iesniegt priekšlikumus.
Tāpat nodrošinās, lai, formulējot, īstenojot un novērtējot Kopienas politiku un noteikumus, tēmas
nezaudētu savu nozīmīgumu . Tas attiecas uz tādām politikas jomām kā veselība, drošība, patērētāju
aizsardzība, enerģētika, vide, atbalsts attīstībai, zivsaimniecība, jūrlietas, lauksaimniecība,
dzīvnieku veselība un labturība, transports, izglītība un mācības, informācijas sabiedrība un
plašsaziņas līdzekļi, nodarbinātība, sociālās lietas, kohēzija un brīvības, drošības un tiesiskuma
telpas izveide, kā arī uz pirmsnormatīvajiem un normatīvajiem pētījumiem, kas ir būtiski, lai
uzlabotu savstarpēju izmantojamību, kā arī standartu kvalitāti un to ievērošanu. Šajā sakarā būtiska
nozīme ir platformām, kurās ieinteresētās personas sastopas ar zinātnieku aprindām, lai apspriestu
stratēģiskās pētījumu programmas, kas nozīmīgas sociālās, vides vai citās politikas jomās.
 ---pagebreak--- L 400/104          LV                Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                    30.12.2006
Katrā tēmā līdztekus norādītajām darbībām atvērti un elastīgi īstenos arī īpašus pasākumus, lai
reaģētu uz "jaunām vajadzībām" un "neparedzētām politikas vajadzībām". Šādu pasākumu
īstenošana nodrošinās vienkāršu, atbilstīgu un saskaņotu pieeju visā īpašajā programmā un to
starpdisciplināro pētījumu finansēšanu, kas saistīti ar vairākām tēmām vai atrodas ārpus tām.
• Nākotnes un jaunās tehnoloģijas: īpaši atbalstīt pētījumus, kuru mērķis ir apzināt vai turpmāk
    pētīt jaunas zinātniskās un tehnoloģiskās iespējas konkrētā jomā un/vai kopā ar citām saistītām
    jomām un disciplīnām, sniedzot īpašu atbalstu spontāniem pētījumu priekšlikumiem, tostarp
    kopīgiem uzaicinājumiem; attīstīt novatoriskas idejas un radikāli jaunus izmantojuma veidus, kā
    arī pētīt jaunas iespējas pētniecības virzienos, jo īpaši saistībā ar potenciāli nozīmīgiem
    atklājumiem; būs nodrošināta pienācīga koordinācija ar pasākumiem, ko veiks saistībā ar
    programmu "Idejas", lai novērstu pārklāšanos un nodrošinātu finansējuma optimālu izmantošanu
    To īstenos šādi:
           –     veikt atvērtus pašu pētnieku definētus pētījumus ("bottom up" research) par
                 tematiem, ko pētnieki paši ir apzinājuši, lai izstrādātu jaunas zinātnes un tehnoloģiju
                 iespējas ("Adventure" darbības) vai arī lai novērtētu jaunus atklājumus vai
                 jaunatklātas parādības, kas sabiedrībai varētu norādīt riskus vai problēmas ("Insight"
                 darbības);
           –     atbalstīt ierosmes, kas vērstas uz īpašiem, grūti sasniedzamiem mērķiem jaunās
                 zinātnes un tehnoloģiju jomās, kas sola būtiskas priekšrocības un lielu potenciālo
                 ietekmi uz ekonomisko un sociālo attīstību, un kurās var būt iesaistītas papildu
                 projektu grupas ("Pathfinder" darbības).
 ---pagebreak--- 30.12.2006        LV                Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                   L 400/105
• Politikas neparedzētās vajadzības: lai elastīgi reaģētu uz jaunām politikas vajadzībām, kas
   rodas pamatprogrammas darbības laikā, tādām kā neparedzēta situācijas attīstība vai notikumi,
   kuros nepieciešams ātri reaģēt, piemēram, jaunas epidēmijas, jaunas problēmas pārtikas drošības
   jomā, dabas katastrofu seku likvidēšana vai solidaritātes pasākumi. To īstenos ciešā saistībā ar
   attiecīgajām Kopienas politikas jomām. Gadskārtējo darba programmu var mainīt gadījumos, ja
   rodas steidzamas pētījumu vajadzības.
Pētījumu rezultātu izplatīšana, zināšanu nodošana un plašākas sabiedrības iesaistīšana
Pētījumu rezultātu izplatīšana un zināšanu nodošana sniedz būtisku pievienoto vērtību Eiropas
pētniecības darbībām, un tiks veikti pasākumi, lai rūpniecības nozares, politikas veidotāji un
sabiedrība plašāk izmantotu rezultātus, kā arī lai rezultātiem būtu lielāka ietekme. Pētījumu
rezultātu izplatīšana tiks uzskatīta par būtisku uzdevumu visās tematiskajās jomās, piemērojot
jomas "Drošība" pasākumiem vajadzīgos ierobežojumus sakarā ar konfidencialitātes aspektu,
tostarp arī, finansējot sadarbības tīklu/starpnieku tīklu veidošanas ierosmes, seminārus un
pasākumus, ārējo ekspertu palīdzību un elektroniskos informācijas pakalpojumus. Katrā tematiskajā
jomā to īstenos šādi:
–         integrējot pētījumu rezultātu izplatīšanas un zināšanu nodošanas darbības projektos un
          konsorcijos, finansēšanas shēmās paredzot atbilstīgus noteikumus un prasības ziņojumu
          sniegšanai;
–         piedāvājot mērķtiecīgu atbalstu projektiem un konsorcijiem, lai nodrošinātu to piekļuvi
          vajadzīgajām prasmēm, tādējādi optimizējot rezultātu izmantošanu;
 ---pagebreak--- L 400/106         LV                 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                      30.12.2006
–         veicot īpašus izplatīšanas pasākumus, ar ko veido pozitīvu un aktīvu pieeju vairāku
          projektu rezultātu izplatīšanai, tostarp arī tādu projektu, kas veikti iepriekšējās
          pamatprogrammās vai citās pētniecības programmās, un kuras vērstas uz īpašiem
          sektoriem vai ieinteresētu personu grupām, īpaši uzsverot potenciālos rezultātu lietotājus;
–         izplatot rezultātus politikas veidotāju, tostarp standartizācijas iestāžu vidū, lai veicinātu
          politikai svarīgu rezultātu izmantošanu attiecīgajās iestādēs starptautiskā, Eiropas, valstu
          un reģionālā līmenī;
–         ar CORDIS pakalpojumu palīdzību, lai sekmētu zināšanu izplatīšanu lietotājiem draudzīgā
          veidā un pētījumu rezultātu izmantošanu;
–         rosinot ierosmes, lai sekmētu dialogu un debates par zinātniskiem jautājumiem un pētījumu
          rezultātiem plašākā sabiedrībā ārpus zinātnieku aprindām, tostarp pilsoniskās sabiedrības
          organizācijās.
Nodrošinās pētījumu rezultātu izplatīšanu un zināšanu nodošanas koordinēšanu visā
pamatprogrammā. Nodrošinās papildināmību un sinerģiju starp šo programmu un citām Kopienas
programmām, jo īpaši izglītības jomā, lai popularizētu karjeras iespējas pētniecībā. Īstenos
pasākumus inovāciju atbalstam, izmantojot Konkurētspējas un inovāciju programmu.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       LV                 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                L 400/107
MVU dalība
Visās tematiskajās jomās sekmēs optimālu mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) dalību, jo īpaši,
uzlabojot finanšu un pārvaldības procedūras un piedāvājot lielāku elastību piemērotas finansēšanas
shēmas izvēlē. Turklāt pētniecības vajadzības un MVU potenciālu pienācīgi ņems vērā, izstrādājot
šīs īpašās programmas tematisko jomu saturu un iekļaujot darba programmās jomas, kas īpaši
svarīgas MVU. Programmā saistībā ar katras tēmas stratēģijas izveidošanu veiks konkrētus
pasākumus, tostarp atbalsta pasākumus, lai atvieglotu MVU dalību. Papildus šīm stratēģijām tiks
veikta kvantitatīva un kvalitatīva uzraudzība attiecībā uz nosprausto mērķu sasniegšanu. Mērķis būs
panākt, lai vismaz 15 % no šajā programmā pieejamā finansējuma novirzītu MVU.
Īpašas darbības, lai atbalstītu pētniecību atsevišķu MVU un to asociāciju vajadzībām, paredzētas
īpašajā programmā "Iespējas", savukārt darbības, lai veicinātu MVU līdzdalību visā
pamatprogrammā, finansēs saskaņā ar Konkurētspējas un inovāciju programmu.
 ---pagebreak--- L 400/108         LV               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                    30.12.2006
Ētikas aspekti
Īstenojot šo īpašo programmu un no tās izrietošos pētījumus, jāievēro ētikas pamatprincipi. Cita
starpā tie ietver principus, kas minēti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, tostarp šādus: cilvēka
cieņas un cilvēka dzīvības aizsardzība, personas datu un privātās dzīves aizsardzība, kā arī
dzīvnieku un vides aizsardzība saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem un attiecīgo starptautisko
konvenciju, pamatnostādņu un rīcības kodeksu jaunākajām versijām, piemēram, Helsinku
Deklarāciju, Eiropas Padomes Konvenciju par cilvēktiesībām un biomedicīnu, kas parakstīta
1997. gada 4. aprīlī Ovjedo un tās Papildu protokolus, ANO Konvenciju par bērnu tiesībām,
UNESCO pieņemto Vispārējo deklarāciju par cilvēka genomu un cilvēktiesībām, ANO Bioloģisko
un toksisko ieroču konvenciju (BTWC), Starptautisko līgumu par pārtikas un lauksaimniecības augu
ģenētiskajiem resursiem un attiecīgās Pasaules veselības organizācijas (PVO) rezolūcijas.
Ņems vērā arī atzinumus, ko izteikusi Eiropas Padomdevēju grupa biotehnoloģijas ētikas
jautājumos (1991. līdz 1997. gads) un Eiropas Dabaszinātņu un jauno tehnoloģiju ētikas grupa (no
1998. gada).
Saskaņā ar subsidiaritātes principu un Eiropā spēkā esošo pieeju dažādību pētniecības projektu
dalībniekiem jāievēro tiesību akti, noteikumi un ētikas kodeksi, kas ir spēkā valstīs, kurās veic
pētījumus. Noteikti piemēro attiecīgo valstu noteikumus, un konkrētā dalībvalstī vai citā valstī
aizliegtu pētījumu veikšanu neatbalsta ar Kopienas finansējumu ne attiecīgajā dalībvalstī, ne citā
valstī.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        LV               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                     L 400/109
Vajadzības gadījumā pētniekiem, kas piedalās pētniecības projektos, no attiecīgās valsts vai vietējās
ētikas komitejas pirms pētniecības un tehnoloģiju izstrādes darbību uzsākšanas jāsaņem
apstiprinājums. Komisija no ētikas viedokļa sistemātiski pārbaudīs priekšlikumus, kas saistīti ar
ētiski delikātiem jautājumiem vai arī priekšlikumus, kuros ētikas aspektiem nav pievērsta pienācīga
uzmanība. Īpašos gadījumos ētikas pārbaudi var veikt projekta īstenošanas laikā.
Pētniecības pasākumus, kas ir aizliegti visās dalībvalstīs, nefinansēs.
Līgumam pievienotais Protokols par dzīvnieku aizsardzību un labturību paredz, ka Kopiena,
izstrādājot un īstenojot Kopienas politiku, arī pētniecībā, pilnībā ievēro dzīvnieku labturības
prasības. Padomes Direktīvā 86/609/EEK (1986. gada 24. novembris) par dalībvalstu normatīvo un
administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz to dzīvnieku aizsardzību, kurus izmanto izmēģinājumos
un citiem zinātniskiem mērķiem 1, noteikts, ka:
-         visi izmēģinājumi jāplāno tā, lai izvairītos no stresa, nevajadzīgu ciešanu un sāpju
          sagādāšanas izmēģinājuma dzīvniekiem;
-         tajos izmanto minimālu dzīvnieku daudzumu;
-         izmēģinājumos iekļauj dzīvniekus ar zemāko neiropsiholoģisko jutīgumu;
-         tie rada vismazākās iespējamās sāpes, ciešanas, stresu vai ilgstošu kaitējumu.
1
        OV L 358, 18.12.1986., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta
        un Padomes Direktīvu 2003/65/EK (OV L 230, 16.9.2003., 32. lpp.).
 ---pagebreak--- L 400/110         LV               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                    30.12.2006
Dzīvnieku ģenētiskā mantojuma mainīšanu un dzīvnieku klonēšanu var apsvērt vienīgi tad, ja šādu
pasākumu mērķi ir ētiski attaisnojami un apstākļi ir tādi, ka ir nodrošināta dzīvnieku labturība un
ievēroti bioloģiskās daudzveidības principi.
Īstenojot šo programmu, Komisija regulāri pārraudzīs zinātnes sasniegumus, kā arī valstu un
starptautiskos noteikumus, lai ņemtu vērā jebkādu situācijas attīstību.
Ētikas pētījumus saistībā ar zinātnes un tehnoloģijas izstrādi veic īpašās programmas "Iespējas" daļā
"Zinātne sabiedrībā".
Kopīgi pētījumi
Kopienas pētniecības finansējums galvenokārt būs paredzēts kopīgiem pētījumiem. Mērķis ir
zināšanu attīstības galvenajās jomās izveidot izcilus pētniecības projektus un tīklus, kuri spētu
piesaistīt pētniekus un ieguldījumus no Eiropas un visas pasaules, tādējādi stiprinot Eiropas
rūpniecības un tehnoloģiju bāzi un atbalstot Kopienas politikas īstenošanu.
To panāks, atbalstot kopīgus pētījumus, kuros aktīvi iesaistīsies nozaru pārstāvji, izmantojot
vairākas finansēšanas shēmas: kopīgus projektus, vadošo pētniecības centru tīklus un
koordinēšanas/atbalsta pasākumus.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        LV                Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                  L 400/111
Kopīgas tehnoloģiju ierosmes
Ļoti nedaudzos gadījumos PTA mērķa darbības jomas un iesaistīto resursu apjoma dēļ ir lietderīgi
ar valsts un privāto sektoru sākt ilgtermiņa partnerību, veidojot kopīgas tehnoloģiju ierosmes. Šajās
ierosmēs, galvenokārt Eiropas tehnoloģiju platformu darba rezultātā, kas aptver vienu vai
nedaudzus izvēlētus pētniecības aspektus attiecīgajā jomā, apvienos privātā sektora ieguldījumus un
valsts un Eiropas publisko finansējumu, tostarp dotācijas no Pētniecības pamatprogrammas un
Eiropas Investīciju bankas aizdevumus. Lēmumus par ikvienu kopīgu tehnoloģiju ierosmi pieņems
individuāli, pamatojoties vai nu uz Līguma 171. pantu (tas var ietvert kopuzņēmuma izveidi), vai
pamatojoties uz grozījumiem šajā īpašajā programmā saskaņā ar Līguma 166. panta 3. punktu.
Kopīgas tehnoloģiju ierosmes nosaka atklāti un pārskatāmi, pamatojoties uz vairākiem kritērijiem,
tostarp:
–         pašreizējo instrumentu nespēju sasniegt mērķi;
–         ietekmi uz nozares konkurētspēju un izaugsmi;
–         Eiropas mēroga intervences pievienoto vērtību;
–         izvirzītā mērķa un sasniedzamo rezultātu definīcijas pakāpi un skaidrību;
–         nozares sniegtā finansējuma un atvēlēto resursu apjomu;
 ---pagebreak--- L 400/112          LV               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                   30.12.2006
–         plašāku politikas mērķu veicināšanas pakāpi, tostarp labumu, ko no tā gūs sabiedrība;
–         spēju piesaistīt papildu valsts atbalstu un panākt lielāku esošo vai gaidāmo finansējumu no
          rūpniecības nozarēm.
Kopīgo tehnoloģiju ierosmju veids ir skaidri jādefinē, it īpaši attiecībā uz šādiem jautājumiem:
–         finanšu saistības;
–         dalībnieku saistību ilgums;
–         noteikumi, ar kuriem uzņemas līgumsaistības un tās pārtrauc;
–         intelektuālā īpašuma tiesības.
Ņemot vērā kopīgo tehnoloģiju ierosmju īpašo piemērošanas jomu un sarežģītību, tiks pieliktas
lielas pūles, lai nodrošinātu to pārskatāmu darbību un to, lai Kopienas finansējumu kopīgajām
tehnoloģiju ierosmēm piešķirtu, balstoties uz pamatprogrammas izcilības un konkurētspējas
principiem.
Īpašu uzmanību pievērsīs vispārējai saskaņotībai un koordinācijai starp kopīgām tehnoloģiju
ierosmēm un valsts programmām, un projektiem vienā un tajā pašā jomā 1, ņemot vērā to
pašreizējās īstenošanas procedūras, kā arī nodrošinot, lai projektos varētu piedalīties daudzi
dalībnieki visā Eiropā, jo īpaši mazie un vidējie uzņēmumi.
1
        Jo īpaši darbībās, ko veic starpvaldību struktūra EUREKA. Turklāt saistībā ar EUREKA
        grupām gūtā pieredze varētu būt svarīga kopīgajām tehnoloģiju ierosmēm saistītajās jomās.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        LV                Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                  L 400/113
Šīs īpašās programmas IV pielikumā iekļauts kopīgās tehnoloģijas ierosmju indikatīvs saraksts.
Turpmākas kopīgas tehnoloģiju ierosmes var identificēt, pamatojoties uz iepriekšminētajiem
kritērijiem un ierosināt tās Septītās pamatprogrammas īstenošanas laikā.
Ārpuskopienas pētniecības programmu koordinēšana
Šajā jomā veiktajās darbībās tiks izmantoti divi galvenie līdzekļi: ERA-NET shēma un Kopienas
dalība kopīgi veiktajās valstu pētniecības programmās (Līguma 169. pants). Darbības izmantos arī
tam, lai veicinātu savstarpēju papildināmību un sinerģiju starp pamatprogrammu un pasākumiem,
ko veic saskaņā ar starpvaldību struktūrām, tādām kā EUREKA, EIROforum un COST. Finansiālo
atbalstu COST administrēšanas un koordinēšanas darbībām sniegs tā, lai COST arī turpmāk varētu
veicināt valstu finansētu pētniecības grupu darba koordinēšanu un pētnieku apmaiņu.
Ja pasākumi ir atbilstīgi vienai no kādas tēmas darbību jomām, tos atbalstīs kā šīs tēmas darbību
neatņemamu daļu. Ja darbībām būs horizontāls raksturs vai ja tās nebūs tieši saistītas ar desmit
tēmām, tās atbalstīs kopīgi visās attiecīgās tēmās 1.
Ja pasākumi ir atbilstīgi kādas citas īpašās programmas darbības jomai, ar ko īsteno Septīto
pamatprogrammu, tos atbalstīs saskaņā ar attiecīgo īpašo programmu.
1
         Šeit varētu iekļaut varbūtēju kopīgu programmu īstenošanu metroloģijas jomā.
 ---pagebreak--- L 400/114         LV                Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                   30.12.2006
ERA-NET shēmā tiks attīstīta un nostiprināta valstu un reģionālu pētniecības pasākumu
koordinēšana:
–         sniedzot pamatu dalībniekiem, kas īsteno sabiedriskas pētniecības programmas, lai
          palielinātu viņu veikto pasākumu koordināciju. Tas ietvers atbalstu jauniem ERA-NET
          tīkliem, kā arī pastāvošo ERA-NET tīklu darbības jomas paplašināšanu un padziļināšanu,
          piemēram, paplašinot partnerību, kā arī savstarpēji atverot savas programmas citu
          dalībnieku līdzdalībai. Vajadzības gadījumā ERA-NET tīklus varētu piemērot programmu
          koordinācijai starp Eiropas reģioniem un starp dalībvalstīm, lai radītu iespēju tām
          sadarboties saistībā ar plaša apjoma ierosmēm;
–         ierobežotā skaitā gadījumu sniedzot papildu Kopienas finansiālo atbalstu tiem
          dalībniekiem, kas apvieno resursus kopīgiem uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus
          attiecīgajām valsts un reģionālajām programmām ("ERA-NET PLUS").
Kopienas dalība valsts pētniecības programmās, kas tiek kopīgi īstenotas saskaņā ar Līguma
169. pantu, ir jo īpaši svarīga Eiropas to dalībvalstu plaša mēroga sadarbībai dažādos līmeņos,
kurām ir kopīgas vajadzības un/vai intereses. Precīzi identificētos gadījumos šādas ierosmes
atbilstīgi 169. pantam uzsāks jomās, kas identificētas ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm, tostarp
iespējamo sadarbību ar starpvaldību programmām, pamatojoties uz kritērijiem, kas paredzēti
lēmumā par Septīto pamatprogrammu.
Indikatīvs saraksts ar ierosmēm kopīgai valstu pētniecības programmu īstenošanai ir noteikts
aprakstā, kas iekļauts IV pielikumā, un uz tām atbilstīgi Līguma 169. pantam varētu attiekties
atsevišķi lēmumi. Turpmākas ierosmes var noteikt un ierosināt Septītās pamatprogrammas
īstenošanas laikā.
 ---pagebreak--- 30.12.2006         LV               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                       L 400/115
Starptautiska sadarbība
Starptautiskās sadarbības pasākumi, kas demonstrē Eiropas pievienoto vērtību un ir savstarpēji
izdevīgi, atbalstīs starptautisko zinātnes un tehnoloģiju politiku, kurai ir divi savstarpēji saistīti
mērķi:
–        atbalstīt un veicināt Eiropas konkurētspēju, veidojot stratēģiskas pētniecības partnerības
         zinātnē un tehnoloģijā ar trešām valstīm, tostarp augsti industrializētām valstīm un valstīm
         ar strauji augošu ekonomiku, uzaicinot labākos trešo valstu zinātniekus strādāt Eiropā un
         iesaistot sadarbībā ar Eiropu;
–         risināt specifiskas trešām valstīm aktuālas vai globāla rakstura problēmas, pamatojoties uz
         abpusēju interesi un abpusēju izdevīgumu.
Ar Kopienas starptautiskās zinātniskās sadarbības politiku uzsvērs un attīstīs sadarbību, lai radītu un
izmantotu zināšanas, kā arī dalītos tajās ar vienlīdzīgu pētniecības partnerību palīdzību, ņemot vērā
starptautisko, valsts, reģionālo un sociāli ekonomisko kontekstu un partnervalstu zināšanu bāzi.
Stratēģiskajai pieejai jāveicina ES konkurētspēja un globāla ilgtspējīga attīstība, sekmējot
partnerību starp ES un trešām valstīm divpusējā, reģionālā un globālā līmenī, pamatojoties uz
abpusēju interesi un abpusēju izdevīgumu. Šajā nolūkā arī jāveicina ES kā globāla sadarbības
partnera nozīme, iesaistoties daudzpusējās starptautiskās pētniecības programmās. Atbalstītie
starptautiskās sadarbības pasākumi būs saistīti ar galvenajiem politikas jautājumiem, lai sekmētu ES
starptautisko saistību izpildi un veicinātu Eiropas vērtību izplatīšanu, konkurētspēju, sociāli
ekonomiskos sasniegumus, vides aizsardzību un labklājību saskaņā ar ilgtspējīgas attīstības ideju.
 ---pagebreak--- L 400/116          LV               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                   30.12.2006
Šajā īpašajā programmā starptautisko sadarbību katrā tematiskajā jomā un visās jomās kopā īstenos
šādi:
• palielinot tematiskajās jomās zinātnieku un pētniecības iestāžu dalību no visām starptautiskajā
   sadarbībā iesaistītajām partnervalstīm un industrializētajām valstīm 1, konfidencialitātes aspektu
   dēļ ievērojot atbilstīgus drošības tēmas ierobežojumus visām trešām valstīm, kas nav asociētās
   valstis. Papildus īpašu uzmanību pievērsīs trešo valstu līdzdalības veicināšanai noteiktās jomās,
   kas atzītas par savstarpēji nozīmīgām;
• ja ir savstarpēja interese sadarboties par konkrētiem jautājumiem, ko izvēlēsies, pamatojoties uz
   zinātnes un tehnoloģijas līmeni un vajadzībām, – veicot īpašus sadarbības pasākumus katrā
   tematiskajā jomā, kas paredzētas trešām valstīm. Īpašo vajadzību un prioritāšu apzināšana būs
   cieši saistīta ar attiecīgiem divpusējiem sadarbības nolīgumiem un ar pašreiz noritošām ES un
   minēto valstu vai valstu grupu daudzpusējām un divpusējām reģionālām sarunām. Prioritātes
   noteiks, pamatojoties uz konkrētām vajadzībām, kā arī reģiona vai valsts ekonomiskās attīstības
   iespējām un līmeni.
Šajā sakarā starptautiskās sadarbības stratēģisko plānu un īstenošanas plānu izstrādās, paredzot
īpašas mērķtiecīgi vērstas darbības visās tēmās, piemēram, veselības, lauksaimniecības, sanitārās
apstrādes, ūdens, pārtikas drošības, sociālās kohēzijas, enerģētikas, vides, zivsaimniecības,
akvakultūras un dabas resursu, ilgtspējīgas ekonomiskās politikas, kā arī informācijas un
komunikācijas tehnoloģiju jomā.
1
        Saskaņā ar dalības un pētījumu rezultātu izplatīšanas noteikumiem.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       LV                 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                   L 400/117
Šīs darbības kalpos kā prioritāri līdzekļi, lai īstenotu sadarbību starp Kopienu un minētajām valstīm.
Šādas darbības galvenokārt ir pasākumi, kuru mērķis ir veicināt kandidātvalstu, kaimiņvalstu,
jaunattīstības un jaunizveidotu valstu pētniecības un sadarbības iespējas. Uz šīm darbībām attieksies
atsevišķi mērķtiecīgi uzaicinājumi, un īpašu uzmanību pievērsīs tam, lai veicinātu darbību
pieejamību attiecīgām trešām valstīm, galvenokārt jaunattīstības valstīm.
Šos pasākumus veiks, saskaņojot tos ar starptautiskās sadarbības pasākumiem īpašajās programmās
"Cilvēki" un "Iespējas". Pamatprogrammai atbilstīga vispārēja starptautiskas sadarbības stratēģija
veidos pamatu šim pasākumam.
                                                  TĒMAS
1.        Veselība
Mērķis
Uzlabot Eiropas iedzīvotāju veselību un palielināt ar veselību saistītu nozaru un uzņēmumu
konkurētspēju Eiropā un palielināt spēju radīt inovācijas, risinot globālas veselības problēmas,
tostarp jaunās epidēmijas. Uzsvaru liks uz praktisko izpēti (pamatatklājumu izmantošana klīniskajā
praksē, tostarp eksperimentu rezultātu zinātniska apstiprināšana), jaunu terapiju izstrādi un
apstiprināšanu, veselības veicināšanas un profilakses metodēm, tostarp bērnu veselības, veselīgas
novecošanas veicināšanu, diagnostikas instrumentiem un medicīnas tehnoloģijām, kā arī
ilgtspējīgām un efektīvām veselības aprūpes sistēmām.
 ---pagebreak--- L 400/118         LV                Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                     30.12.2006
Metode
Šī pētniecība palīdzēs veidot dziļāku izpratni par to, kā efektīvāk veicināt labu veselību, samazināt
atšķirības veselības stāvoklī Eiropā, novērst un ārstēt nopietnas slimības, kā arī sniegt veselības
aprūpes pakalpojumus. Biomedicīnas pamatpētījumi būs nozīmīga šīs tēmas daļa; daudzdisciplīnu
pieejai ir īpaša nozīme veselības tēmā.
Šie pētījumi palīdzēs integrēt milzīgo genomikas, epidemioloģisko, bioloģisko un biotehnoloģijas
datu apjomu un izstrādāt svarīgas tehnoloģijas ar veselību saistītajai rūpniecībai, lai attīstītu
zināšanas un intervences iespējas. Tā sekmēs ar veselību saistītu pētniecību, kas ir būtiski, lai gūtu
praktisku labumu no biomedicīnas pētījumiem, tostarp dzīves kvalitātes uzlabošanu. Tā ļaus Eiropai
efektīvāk iesaistīties starptautiskos centienos, kas saistīti ar pasaules mēroga slimību apkarošanu;
labs piemērs tam ir uzsāktā programma "Eiropas un jaunattīstības valstu partnerībai klīnisko
pētījumu jomā" (EDCTP), kuras mērķis ir HIV/AIDS, malārijas un tuberkulozes apkarošana (169.
pants) 1. Tā stiprinās veselības politikas rosinātu pētniecību Eiropas līmenī, jo īpaši valstu datu bāzu
modeļu, sistēmu un datu salīdzināšanu. Šajā sakarā īpaši nozīmīga ir attiecīgo datubāzu tīklu
veidošana.
1
        Vajadzības gadījumā var atbalstīt citas jaunas nozīmīgas ierosmes saistībā ar valstu
        pētniecības programmu koordinēšanu.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        LV                Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                     L 400/119
Pētījumi šajā nozarē palīdzēs uzlabot Eiropas veselības aprūpes biotehnoloģijas un medicīnas
tehnoloģiju nozaru — galvenais ekonomiskais virzītājspēks tajās ir mazie un vidējie uzņēmumi —,
kā arī farmaceitiskās rūpniecības konkurētspēju. Tajā var paredzēt atbalstu Eiropas tehnoloģiju
platformai jauno zāļu jomā 1, kuras mērķis ir pārvarēt galvenās pētniecības grūtības, kas rodas zāļu
izstrādes procesā. Īpašu uzmanību pievērsīs tam, kā mazināt plaisu starp pētījumiem un to rezultātu
izmantošanu, nodrošinot atbalstu koncepcijas pamatojuma demonstrēšanai un klīniskās
izmantošanas apstiprināšanai. Šie pētījumi vienlaikus sekmēs normu un standartu izstrādi jaunām,
uzlabotām ārstniecības metodēm (piemēram, reģeneratīvai medicīnai), kas vajadzīgas, lai palīdzētu
šai ES nozarei sekmīgi konkurēt pasaulē. Alternatīvu testēšanas stratēģiju jomā būtu jānodrošina
Eiropas pētniecības un inovāciju galvenā loma pasaules līmenī, jo īpaši attiecībā uz metodēm, kurās
neizmanto dzīvniekus.
Vajadzības gadījumā projektos aplūkos un integrēs dzimumu aspektus 2. Īpašu uzmanību pievērsīs
tam, lai iespējami agri izplatītu pētījumu rezultātus un ar pilsonisko sabiedrību, jo īpaši ar pacientu
grupām, un uzsāktu dialogu par jaunumiem saistībā ar biomedicīnas un ģenētiskajiem pētījumiem.
Nodrošinās plašu rezultātu izplatīšanu un izmantošanu.
1
        Var atbalstīt citu Eiropas tehnoloģiju platformu stratēģiskās pētniecības programmas, ja tām
        ir liela nozīme ar veselību saistītās nozarēs.
2
        Slimību un veselības traucējumu riska faktori, bioloģiskie mehānismi, cēloņi, klīniskās
        izpausmes, sekas un ārstēšana sievietēm un vīriešiem bieži vien atšķiras. Tādēļ visām
        darbībām, ko finansē šā temata ietvaros, pētījumu protokolos, metodoloģijā un rezultātu
        analīzē jāatspoguļo šādu atšķirību iespēja.
 ---pagebreak--- L 400/120         LV                Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                  30.12.2006
Stratēģiskiem jautājumiem, proti, bērnu veselībai 1 un novecojošas sabiedrības veselībai, pievērsīs
īpašu uzmanību, un tie atbilstīgos gadījumos būs jāņem vērā visos pasākumos šajā tēmā, darba
programmā iezīmējot konkrētas prioritātes. Iekļaus arī citas daudzdisciplīnu jomas. Tas nodrošinās
pārskatāmu un saskanīgu pieeju šiem jautājumiem visā tēmā, novēršot dublēšanos.
Ikvienā no turpmāk minētajiem pasākumiem ievēros ētiskos, tiesiskos un sociālekonomiskos
jautājumus 2.
Darbības
• Biotehnoloģija, vispārēji instrumenti un medicīnas tehnoloģijas cilvēku veselībai
Šīs darbības mērķis ir izstrādāt un apstiprināt vajadzīgos instrumentus un tehnoloģijas, kas pavērs
iespēju radīt jaunas zināšanas un tās praktiski izmantot veselības un medicīnas jomās.
–         Augstas iedarbības pētniecība: Lai sekmētu progresu, izstrādājot jaunus pētniecības
          instrumentus modernajai bioloģijai, tostarp fundamentālajai genomikai, kas nozīmīgi
          veicinātu datu radīšanu un uzlabotu datu un paraugu (biobanku) standartizāciju, ieguvi un
          analīzi. Uzmanības lokā būs jaunās tehnoloģijas, kas saistītas ar: sekvencēšanu; gēnu
          ekspresiju, genotipiem un fenotipiem; strukturālo un funkcionālo genomiku;
          bioinformātiku un sistēmu bioloģiju; kā arī citām radniecīgām jomām.
1
        Galvenokārt atbalstīs īpašus klīniskos pētījumus, kuri sniegs pierādījumus tam, ka lietpratīgi
        tiek lietoti nepatentētie produkti, ko pediatrijā pašlaik izmanto bez konkrētiem
        priekšrakstiem.
2
        Saskaņā ar īpašajām programmām "Sadarbība" un "Iespējas" sociālekonomisko zinātņu un
        humanitāro zinātņu tēmā veiks ētisko, tiesisko un sociālekonomisko jautājumu īpašu izpēti.
 ---pagebreak--- 30.12.2006         LV                 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                  L 400/121
–         Konstatēšana, diagnostika un kontrole: Attīstīt jaunus vizualizācijas, attēlu veidošanas,
          konstatēšanas un analīzes instrumentus un tehnoloģijas biomedicīniskajai pētniecībai,
          slimību paredzēšanai, diagnostikai, kontrolei un prognozēšanai, kā arī ārstnieciskās
          iejaukšanās atbalstam un vadībai. Uzmanības lokā būs daudzdisciplīnu pieeja, kurā
          integrētas tādas jomas kā: molekulārā un šūnu bioloģija, fizioloģija, ģenētika, fizika,
          ķīmija, biomedicīniskā inženierzinātne, tostarp nanotehnoloģijas, mikrosistēmas, ierīces un
          informācijas tehnoloģijas. Tiks uzsvērtas arī neinvazīvās vai minimāli invazīvās un
          kvantitatīvās metodes, kā arī kvalitātes nodrošināšanas aspekti.
–         Terapiju piemērotības, drošuma un efektivitātes prognozēšana: izstrādāt un apstiprināt
          parametrus, instrumentus, metodes un standartus, kas vajadzīgi, lai līdz pacientam nonāktu
          droši un efektīvi jauni vai uzlaboti biomedikamenti 1. Uzmanības lokā būs tādas pieejas kā
          farmakogenomika, bioloģisko marķieru, mērķorientētas pieejas un īstenošanas pieejas, in
          silico, in vitro (tostarp alternatīvas izmēģinājumiem ar dzīvniekiem) un in vivo metožu un
          modeļu attīstīšana un apstiprināšana 2.
–         Novatoriskas ārstnieciskās metodes un iejaukšanās: pētīt, konsolidēt un nodrošināt
          turpmāku izstrādi progresīvām terapijām un tehnoloģijām ar plašu lietojumu spektru.
          Uzmanības lokā būs gēnu un šūnu terapija, reģeneratīvā medicīna, transplantācija,
          imunoterapija un vakcīnas, kā arī citas zāles. Uzmanību pievērsīs arī saistītām
          tehnoloģijām, piemēram, augsti attīstītām sistēmām zāļu padevei mērķorgāniem,
          uzlabotiem implantiem un protēzēm, kā arī neinvazīvām vai minimāli invazīvām
          iejaukšanās metodēm, kurās izmanto tehnoloģiju atbalstu.
1
        Šos jautājumus saistībā ar konvencionālajām zālēm (farmaceitiskiem un biofarmaceitiskiem
        līdzekļiem) aplūkos ierosinātajā Kopīgajā tehnoloģiju ierosmē jauno zāļu jomā.
2
        Aizstāšanas, uzlabojumu un samazināšanas alternatīvas dzīvnieku izmantošanai
        biomedicīnas pētījumos.
 ---pagebreak--- L 400/122          LV               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                    30.12.2006
• Pētniecības atklājumu praktiska izmantošana cilvēku veselībai
Šīs darbības mērķis ir paplašināt zināšanas par bioloģiskajiem procesiem un mehānismiem, kas
saistīti ar normālu veselības stāvokli un īpašām slimībām, lai izmantotu šīs zināšanas klīniskajā
praksē, tostarp slimību kontrolē un ārstēšanā, un nodrošinātu, ka klīniskie dati (tostarp
epidemoloģiskie dati) ir pamatā turpmākiem pētījumiem.
–          Bioloģisku datu un procesu integrēšana: liela mēroga datu vākšana, sistēmu bioloģija.
           • Liela mēroga datu apkopošana: lietot augstas iedarbības tehnoloģijas, lai radītu datus, ar
              kuru palīdzību iespējams izskaidrot gēnu un gēnu produktu funkcijas un to mijiedarbību
              kompleksos gēnu tīklos svarīgos bioloģiskos procesos. Uzmanības lokā būs: genomika;
              proteomika, "RNS-omika"; populāciju ģenētika; salīdzinošā, strukturālā un funkcionālā
              genomika.
           • Sistēmu bioloģija: uzmanības lokā būs daudzdisciplīnu pētījumi, kuros integrēs plašu
              bioloģisko datu klāstu un izstrādās un izmantos sistēmu pieeju, lai visos attiecīgos
              organismos un visos organizācijas līmeņos izprastu un modelētu bioloģisko procesu.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       LV                Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                    L 400/123
–        Smadzeņu un saistīto slimību, cilvēka attīstības un novecošanas pētniecība.
          • Smadzenes un ar tām saistītās slimības: labāk izprast smadzeņu dinamiku un integrēto
            struktūru, izpētīt smadzeņu slimības, tostarp attiecīgās ar vecumu saistītās slimības
            (piemēram, plānprātību, Parkinsona slimību), un meklēt jaunas terapijas. Uzmanības
            lokā būs gūt vispārēju izpratni par smadzenēm, izpētot smadzeņu funkcijas, no
            molekulām līdz izziņas procesiem, ietverot neiroinformātiku, kā arī smadzeņu
            disfunkciju, no sinaptiskas pavājināšanās līdz neirodeģenerācijai. Pētījumos pievērsīsies
            neiroloģiskām un psihiskām slimībām un traucējumiem, tostarp reģeneratīvām un
            atjaunojošām ārstniecības metodēm.
          • Cilvēka attīstība un novecošana: izmantot daudzas dažādas metodes un līdzekļus, lai
            labāk izprastu cilvēka attīstību mūža garumā un veselīgas novecošanas procesus.
            Uzmanības lokā būs cilvēka sistēmu un modelētu sistēmu pētījumi, tostarp to
            mijiedarbību ar tādiem faktoriem kā vide, ģenētika, paradumi un dzimums.
–        Pētniecības atklājumu izmantošana klīniskajā praksē nopietnu infekcijas slimību gadījumā:
         cīnīties pret nopietniem draudiem sabiedrības veselībai.
          • Mikrobu rezistence pret zālēm, tostarp sēnīšu patogēni: īpašu uzmanību pievērsīs tam,
            lai apvienotu molekulāro rezistences mehānismu, mikrobu ekoloģijas un
            saimniekorganismu un patogēnu mijiedarbības pamatpētījumus ar klīniskiem
            pētījumiem, kuru mērķis ir atklāt jaunus ārstnieciskās iejaukšanās veidus, lai samazinātu
            multirezistentu infekciju rašanos un izplatību.
 ---pagebreak--- L 400/124         LV                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                  30.12.2006
          • HIV/AIDS, malārija un tuberkuloze: uzmanības lokā būs jaunu terapiju, diagnostikas
             instrumentu, profilaktisko instrumentu, piemēram, vakcīnu un ķīmisko slimību
             pārnēsāšanas barjeru, piemēram, HIV mikrobicīdu izstrāde. Pētījumos centīsies rast
             risinājumu šo trīs slimību izplatībai pasaules mērogā, vienlaikus uzsverot arī īpaši
             Eiropai raksturīgus šo triju slimību un hepatīta aspektus. Tiks uzsvērta pirmsklīnisko un
             agrīno klīnisko pētījumu nozīme, vajadzības gadījumā paredzot sadarbību ar pasaules
             mēroga ierosmēm (piemēram, HIV/AIDS vakcīnu izstrāde).
          • Potenciāli jaunas un no jauna parādījušās epidēmijas: uzmanības lokā būs tādu jaunu
             patogēnu apkarošana, kas potenciāli var izraisīt pandēmijas, tostarp zoonozes
             (piemēram, SARS un augsti patogēna gripa). Vajadzības gadījumā tiks nodrošināti
             līdzekļi, lai ātri uzsāktu kopīgus pētījumus, kuru mērķis ir paātrināt jaunu diagnostikas
             metožu, zāļu un vakcīnu izstrādi infekcijas slimību profilaksei, ārstēšanai un kontrolei
             minēto slimību spēcīgu uzliesmojumu gadījumos.
–         Pētniecības atklājumu praktiska izmantošana citu nopietnu slimību gadījumā 1.
          • Vēzis: uzmanības lokā būs slimības etioloģija, jaunas zāles un terapijas; bioloģisko
             marķieru un zāļu iedarbības mērķaudu noteikšana un apstiprināšana, kas palīdz slimības
             profilaksē, agrīnā diagnosticēšanā un ārstēšanā; kā arī profilaktisko prognostiskās,
             diagnostiskās un ārstnieciskās iejaukšanās metožu efektivitātes novērtēšana.
1
        Tiks ņemti vērā paliatīvās medicīnas un aktīvo sastāvdaļu izmantošanas aspekti.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       LV                 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                     L 400/125
          • Sirds un asinsvadu slimības: uzmanības lokā būs sirds un asinsvadu slimību (tostarp ar
            asinsvadiem saistīto triekas cēloņu) diagnostika, profilakse, ārstēšana un uzraudzība,
            izmantojot plašu daudzdisciplīnu pieeju.
          • Diabēts un aptaukošanās: attiecībā uz pirmo minēto slimību īpašu uzmanību pievērsīs
            dažādu diabēta veidu etioloģijai un to atbilstīgai profilaksei un ārstēšanai. Attiecībā uz
            otru minēto slimību īpaša uzmanību veltīs daudzdisciplīnu pieejai, tostarp ģenētikas,
            dzīvesveida un epidemioloģijas pētījumus. Attiecībā gan uz diabētu, gan uz
            aptaukošanos, īpašu uzmanību veltīs jauniešu slimībām un faktoriem, kas darbojas
            bērnībā.
          • Retas slimības: uzmanības lokā būs dabas vēstures, patofizioloģijas, kā arī
            profilaktiskās, diagnostiskās un ārstnieciskās iejaukšanās metožu attīstības pētījumi visā
            Eiropā. Šajā jomā ietilpst arī pētījumi par izplatītu slimību retiem Mendeļa fenotipiem.
          • Citas hroniskas slimības: Uzmanības lokā būs neletālas slimības, kas būtiski ietekmē
            dzīves kvalitāti lielā vecumā, piemēram, funkcionālie un sensorie traucējumi, kā arī
            citas hroniskas slimības (piemēram, artrīts, reimatiskās slimības un muskuļu un kaulu
            slimības, kā arī elpošanas ceļu slimības, tostarp tādas, ko izraisa alerģijas).
• Eiropas iedzīvotājiem sniegtās veselības aprūpes optimizācija
Šīs darbības mērķis ir nodrošināt vajadzīgo pamatu gan informatīvi pamatotiem politikas lēmumiem
veselības sistēmu jomā, gan arī efektīvākai un produktīvai ar pierādījumiem pamatotai veselības
veicināšanai, slimību profilaksei, diagnostikai un ārstēšanas stratēģijām.
 ---pagebreak--- L 400/126         LV                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                   30.12.2006
–         Izmantot klīnisko pētījumu rezultātus klīniskajā praksē, tostarp labāk izmantot zāles,
          pienācīgi izmantot paradumus ietekmējošas un organizatoriskas pārmaiņas, jaunas
          veselības terapijas un tehnoloģijas. Īpašu uzmanību veltīs pacientu drošībai, tostarp
          medikamentu nelabvēlīgai ietekmei: lai apzinātu labāko klīnisko praksi; izprastu lēmumu
          pieņemšanas procesus primārajā un specializētajā klīniskajā aprūpē; kā arī, lai veicinātu uz
          faktiem balstītu medicīnu un pacienta tiesību ievērošanu. Uzmanību pievērsīs stratēģiju
          salīdzinošai novērtēšanai; izpētot rezultātus, ko iegūst ar dažāda veida ārstniecisku
          iejaukšanos, tostarp ar zālēm, zinātniski pārbaudītiem papildu un alternatīviem
          medikamentiem, kā arī jaunām veselības terapijām un tehnoloģijām, ņemot vērā recepšu
          izrakstīšanas stratēģijas, dažus zāļu lietošanas izraisīto blakusparādību uzraudzības datu
          aspektus, pacienta īpatnības (piemēram, ģenētiski noteikto uzņēmību, vecumu, dzimumu
          un ārsta norādījumu stingru ievērošanu), kā arī rentabilitāti.
–         Veselības sistēmu, tostarp pārejas posma veselības sistēmu kvalitāte, efektivitāte un
          solidaritāte, lai ļautu valstīm mācīties no citu veselības sistēmu pieredzes un ilgtspējības,
          ņemot vērā valsts apstākļu un iedzīvotāju raksturojuma (novecošana, mobilitāte, migrācija,
          izglītība, sociāli ekonomiskais statuss un mainīgā darba pasaule utt.) nozīmību. Uzmanības
          lokā būs veselības sistēmu organizatoriskie, finansiālie un regulatīvie aspekti (novērtējot
          izmaksas, efektivitāti un ieguvumu no dažāda veida ārstnieciskās iejaukšanās, tostarp
          saistībā ar pacientu drošību), to ieviešana un rezultāti, ko vērtēs, nosakot sistēmas
          efektivitāti, lietderību un taisnīgumu (ietverot grupas ar sociāli nelabvēlīgiem apstākļiem).
          Īpašu uzmanību pievērsīs ieguldījumiem un cilvēkresursiem, tostarp mājas aprūpes
          stratēģijām. Ietvers jautājumu par novecojošās populācijas neatkarību, dzīves kvalitāti un
          mobilitāti.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        LV                 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                    L 400/127
–         Uzlabota veselības veicināšana un slimību profilakse: sniegt pierādījumus par labākajiem
          sabiedrības veselības pasākumiem, tostarp arī dzīvesveidu, darba un dzīves apstākļiem un
          citām pārmaiņām, ko iespējams veikt dažādos līmeņos un dažādos apstākļos. Uzmanības
          lokā būs veselību ietekmējoši faktori plašākā nozīmē un to mijiedarbība indivīda un
          sabiedrības līmenī (piemēram, uzturs, stress, tabaka, alkohols un citas vielas, fiziskās
          aktivitātes, kultūrvide, sociāli ekonomiskie un vides faktori). Īpašu uzmanību veltīs
          garīgajai veselībai, aplūkojot to mūža garumā.
Starptautiskā sadarbība
Starptautiskā sadarbība ir šīs tēmas neatņemama sastāvdaļa, un tā ir īpaši nozīmīga tādās jomās, kas
saistītas ar globālām veselības problēmām, piemēram, mikrobu rezistence, HIV/AIDS, malārija,
tuberkuloze, novārtā atstātas slimības un jaunas pandēmijas. Var noteikt arī prioritātes saistībā ar
starptautiskām ierosmēm, tādām kā globālā HIV vakcīnas ierosme. Lai stiprinātu ilgtermiņa
ilgtspējīgu partnerību starp Eiropu un jaunattīstības valstīm klīnisko pētījumu jomā un, ņemot vērā
valstu programmu vai iesaistīto valstu pasākumu integrāciju, turpmāk īpašs atbalsts var tikt atvēlēts
Eiropas un jaunattīstības valstu partnerībai klīnisko pētījumu jomā (EDCTP), ņemot vērā tās
sasniegumus un vajadzības nākotnē 1. EDCTP programmā arī turpmāk galveno uzmanību pievērsīs
augsta līmeņa klīniskajiem testiem, lai izstrādātu jaunas vakcīnas, mikrobicīdus un zāles pret trim
slimībām Āfrikas valstīs, kas atrodas uz dienvidiem no Sahāras. Šajā nolūkā darba programmā var
paredzēt Kopienas ieguldījumu EDCTP Eiropas Ekonomisko interešu grupai, lai īstenotu
programmu, par ko vienojas Komisija, ietverot Kopienas ieguldījuma pārdali.
1
         Komisija veiks EDCTP izvērtējumu.
 ---pagebreak--- L 400/128         LV                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                30.12.2006
Īpašus sadarbības pasākumus īstenos jomās, kuras noteiktas reģionu divpusējo sarunu laikā trešajās
valstīs/ reģionos un starptautiskos forumos, kā arī saistībā ar Tūkstošgades attīstības mērķiem.
Šādas prioritāras jomas, kas pielāgotas vietējām vajadzībām, kā arī partnerību rezultātā, var ietvert:
veselības politikas pētījumus, veselības sistēmu un veselības aprūpes pakalpojumu izpēti, mātes un
bērna veselību, reproduktīvo veselību, līdz šim novārtā atstāto infekcijas slimību kontroli un
uzraudzību, kā arī jaunas neparedzētas politikas vajadzības šajos reģionos.
Gadskārtējo pieteikšanos līdzdalībai starptautiskajā organizācijā Human Frontier Science
Programme Organisation (HFSPO) 1 veiks, ņemot vērā tēmu "Informācijas un komunikācijas
tehnoloģijas". Tas ļaus tām ES dalībvalstīm, kas nav G-8 valstis, pilnībā gūt labumu no Human
Frontier Science Programme (HFSP) un nodrošinās labāku pārskatāmību Eiropas pētniecībā.
Reaģēšana uz jaunām vajadzībām un neparedzētām politikas vajadzībām
Pētniecību saistībā ar jaunām vajadzībām veiks, pamatojoties uz pašu pētnieku ierosinātām
("bottom up") un "fokusētām" iniciatīvām, saskaņojot tās ar citām tēmām, un tā aptvers plašu
starpdisciplināru pētījumu kopumu. Atbalstu neparedzētām politikas vajadzībām var izmantot,
piemēram, pētījumiem par dzīves un darba apstākļiem, veselības ietekmējuma novērtējumam, riska
novērtējumam, statistikas rādītājiem, pārvaldībai un komunikācijai sabiedrības veselības jomā, kā
arī saistību izpildei saistībā ar starptautiskiem veselības nolīgumiem, tostarp Pamatkonvenciju par
tabakas kontroli 2 un Starptautiskajiem veselības noteikumiem 3. Tas papildinās veselības politikas
rosinātos pētījumus, kuriem paredzētais atbalsts minēts iepriekš.
1
         Eiropas Kopiena ir HFSP organizācijas (HFSPO) locekle un ir finansējusi HFSP iepriekšējo
         pamatprogrammu darbības laikā.
2
         Pamatkonvencija par tabakas kontroli, 2004/513/EK.
3
         Starptautiskie veselības noteikumi 2005 – 58. Pasaules veselības asamblejas Rezolūcija Nr.
         58.3., 2005. gada 23. maijs.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       LV                Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                       L 400/129
2.       Pārtika, lauksaimniecība un zivsaimniecība, un biotehnoloģija
Mērķis
Izveidot Eiropā uz zināšanām balstītu bioekonomiku 1, apvienojot zinātnes, šīs nozares un citu jomu
ieinteresētās personas, lai izmantotu jaunas pētniecības iespējas, risinot sociālas, ar vidi saistītas un
ekonomikas problēmas: pieaugošs pieprasījums pēc drošākas, veselīgākas, kvalitatīvākas pārtikas
un pēc atjaunojamu bioresursu ilgtspējīgas izmantošanas un ražošanas, pieaugošs epizootijas un
zoonozes slimību, kā arī ar pārtiku saistītu traucējumu risks; draudi lauksaimniecības, akvakultūras
un zivsaimniecības ražošanas ilgtspējībai un drošībai; un pieaugošais pieprasījums pēc augstas
kvalitātes pārtikas, ņemot vērā dzīvnieku labturības un lauku apstākļus, un saistībā ar patērētāju
īpašām uztura vajadzībām.
1
        Termins "bioekonomika" ietver visas nozares un tautsaimniecības sektorus, kuros ražo,
        apsaimnieko un citādi izmanto bioloģiskos resursus (un ar tiem saistītos pakalpojumus,
        piegādes vai patērētāju nozares), tādas kā lauksaimniecība, pārtikas nozare, zivsaimniecība,
        mežsaimniecība utt.
 ---pagebreak--- L 400/130         LV                 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                  30.12.2006
Metode
Šī tēma galvenokārt nostiprinās zināšanu bāzi, ieviesīs praksē inovācijas un nodrošinās politikas
atbalstu, lai izveidotu un attīstītu uz zināšanām balstītu Eiropas bioekonomiku. Pētniecībā īpašu
uzmanību pievērsīs ilgtspējīgai bioloģisko resursu apsaimniekošanai, ražošanai un izmantošanai,
galvenokārt balstoties uz zinātni par dzīvību un biotehnoloģiju, kā arī konverģenci ar citām
tehnoloģijām, lai nodrošinātu jaunus, drošākus, cenas ziņā pieejamus, ekoloģiski efektīvus un
konkurētspējīgus produktus Eiropas lauksaimniecībā, zivsaimniecībā, akvakultūrā, lopbarības,
pārtikas 1, veselības, meža, kā arī citās radniecīgās nozarēs. Pētniecība dos būtisku ieguldījumu
Kopienas politikas un noteikumu izstrādē un īstenošanā, tajā īpaši pievērsīsies turpmāk
uzskaitītajām jomām vai atbalstīs tās: kopējai lauksaimniecības politikai; lauksaimniecības un
tirdzniecības jautājumiem; ĢMO drošības aspektiem; noteikumiem par pārtikas drošību; Kopienas
augu veselības tiesību aktiem; Kopienas dzīvnieku veselības politikas, slimību kontroles un
labturības standartiem; dabai un bioloģiskai daudzveidībai: Eiropas Mežsaimniecības stratēģijai; un
kopējai zivsaimniecības politikai, ar ko cenšas nodrošināt zvejniecības un akvakultūras ilgtspējīgu
attīstību un zivsaimniecības produktu nekaitīgumu. Veicot pētījumus, centīsies izstrādāt jaunus un
pilnveidot esošos indikatorus, kas palīdz analizēt, attīstīt un kontrolēt minēto politiku.
Atzīstot lauksaimniecības daudzfunkcionālo nozīmi, pētījumos atbalstīs lauku ekonomikas nozīmi
un tās iespējas, lai izveidotu ilgtspējīgas attīstības mērķus.
1
         Pārtikas nozare ietver arī pārtiku no jūras dzīvniekiem un augiem.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       LV                Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                     L 400/131
Lauksaimniecības pārtikas nozare, kurā 90% uzņēmumu ir MVU, gūs īpašu labumu no daudziem
pētījumiem, tostarp mērķtiecīgām pētījumu rezultātu izplatīšanas un tehnoloģiju pārņemšanas
darbībām, īpaši saistībā ar augsti attīstītu ekoloģiski efektīvu tehnoloģiju, metodoloģiju un procesu
integrēšanu un pārņemšanu praksē, kā arī standartu izstrādi. Uzsākot lietot augstās tehnoloģijas no
tādām sfērām kā biotehnoloģijas, nanotehnoloģijas un informācijas un komunikācijas tehnoloģijas,
panāks būtisku ieguldījumu tādās jomās kā augu selekcija, uzlabota kultūraugu un augu aizsardzība,
progresīvas noteikšanas un uzraudzības tehnoloģijas, ko izmanto pārtikas nekaitīguma un kvalitātes
nodrošināšanai, kā arī jauni rūpnieciskie bioprocesi.
Vairākas Eiropas tehnoloģiju platformas, kas darbojas tādās jomās kā augu genomika un
biotehnoloģija, mežsaimniecība un ar mežu saistītās nozares, dzīvnieku veselība pasaulē,
lauksaimniecības dzīvnieku selekcija, pārtika, akvakultūra un rūpnieciskā biotehnoloģija, var
palīdzēt noteikt šīs tēmas pētījumu prioritātes, norādot uz iespējamām liela mēroga nākotnes
ierosmēm, tādām kā demonstrācijas projekti, kā arī panākt visu ieinteresēto personu aktīvu
līdzdalību un iesaistīšanu. Vajadzības gadījumā veiks pasākumus, lai sekmētu valstu pētniecības
programmu koordinēšanu, ciešā sadarbībā ar ERA-NET projektiem, tehnoloģiju platformām un
citiem nozīmīgiem dalībniekiem, piemēram, Lauksaimniecības zinātniskās pētniecības pastāvīgo
komiteju (SCAR) vai turpmākām Eiropas jūras izpētes koordinēšanas struktūrām.
Turklāt attiecīgos gadījumos daļā no darbībām aplūkos zinātnes un tehnoloģiju izstrādes sociālos,
ētiskos, dzimumu, tiesiskos, vides, ekonomikas un plašākus kultūras aspektus, kā arī iespējamos
riskus un ietekmi (prognozes).
 ---pagebreak--- L 400/132          LV               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                  30.12.2006
Darbības
• Zemes, meža un ūdens vides bioloģisko resursu ilgtspējīga ražošana un apsaimniekošana 1
–         Veicināt pētniecību saistībā ar bioloģisko resursu ilgtspējīgas ražošanas un
          apsaimniekošanas galvenajiem ilgtermiņa virzītājspēkiem (mikroorganismu, augu un
          dzīvnieku), tostarp bioloģiskās daudzveidības un jaunu bioaktīvo molekulu izmantojumu
          šajās bioloģiskajās sistēmās. Pētījumos aplūkos arī tā sauktās "-omiku" tehnoloģijas,
          piemēram, genomiku, proteomiku, metabolomiku, un konverģējošās tehnoloģijas, to
          integrēšanu sistēmu bioloģijas metodēs, pamatinstrumentu un tehnoloģiju izstrādi, tostarp
          bioinformātiku un attiecīgās datubāzes, kā arī metodoloģiju šķirņu noteikšanai sugu
          grupās.
–         Lauksaimniecības, dārzkopības, mežsaimniecības, zivsaimniecības un akvakultūras
          ilgtspējības un konkurētspējas paaugstināšana, vienlaikus aizsargājot patērētāju veselību,
          samazinot ietekmi uz vidi un ņemot vērā klimata pārmaiņas, ko panāk, izstrādājot jaunas
          tehnoloģijas, iekārtas, uzraudzības sistēmas, jaunas ražotnes un ražošanas sistēmas, veicot
          kultūraugu pārvaldību ar izraudzītām augu selekcijas, augu veselības un optimizētas
          ražošanas sistēmām, uzlabojot zinātnisko un tehnisko bāzi zivsaimniecības pārvaldībai, kā
          arī veicinot labāku izpratni par mijiedarbību starp dažādām sistēmām (lauksaimniecība un
          mežsaimniecība, zivsaimniecība un akvakultūra), izmantojot vienotas ekosistēmas pieeju.
          Veiks pētījumus par autohonu ekosistēmu saglabāšanu, bioloģiskās kontroles līdzekļu
          attīstīšanu un bioloģiskās daudzveidības un metagenomikas mikrobioloģisko nozīmi.
1
        Papildu pētījumi, kas saistīti ar ilgtspējīgu apsaimniekošanu un saglabāšanu, aplūkoti sadaļā
        "Vide (tostarp klimata pārmaiņas)". Pētījumus saistībā ar citiem instrumentiem un
        tehnoloģijām, kas atbalsta ilgtspējīgu ražošanu un apsaimniekošanu, veiks atbilstīgi
        attiecīgām tēmām.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       LV                Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                    L 400/133
          • Attiecībā uz bioloģiskajiem resursiem, kas saistīti ar zemi, īpašu uzmanību veltīs
            ražošanas sistēmām ar nelielu izejvielu patēriņu (piemēram, pesticīdu un mēslojumu) un
            bioloģiskās ražošanas sistēmām, uzlabotai resursu apsaimniekošanai, jauniem pārtikas
            un lopbarības veidiem, jauniem augiem (kultūraugi un koki), ņemot vērā to sastāvu,
            noturību pret stresu, ekoloģisko ietekmi, barības vielu un ūdens izmantošanas
            efektivitāti un struktūru. To atbalstīs, veicot pētījumus par jaunu augu sistēmu un
            produktu bioloģisko nekaitīgumu, līdzās pastāvēšanu un izsekojamību, uzraudzību un
            novērtējumu tam, kā ģenētiski modificēti kultūraugi ietekmē vidi un cilvēku veselību,
            kā arī iespēju sabiedrībai gūt lielāku labumu no šiem pētījumiem.
          • Augu veselību un kultūraugu aizsardzību uzlabos, veicinot labāku izpratni par
            ekoloģiju, kaitēkļu bioloģiju, slimībām, nezālēm un citiem fitosanitāras nozīmes
            apdraudējumiem, kā arī sniedzot atbalstu slimību uzliesmojumu kontrolei un
            ilgtspējīgas kaitēkļu un nezāļu apkarošanas līdzekļu un metožu uzlabošanai. Izstrādās
            uzlabotas metodes augsnes auglības uzraudzībai, saglabāšanai un palielināšanai.
          • Attiecībā uz ūdens vides bioloģiskajiem resursiem īpašu uzmanību veltīs būtiskām
            bioloģiskām funkcijām, drošām un videi nekaitīgām audzēšanas sistēmām un kultivēto
            sugu barībai, zivsaimniecības bioloģijai, jauktu sugu zivsaimniecības dinamikai,
            zivsaimniecības darbību un jūras ekosistēmas mijiedarbībai, kā arī uz zvejas flotēm
            balstītām, reģionālām, daudzgadīgām pārvaldības sistēmām.
 ---pagebreak--- L 400/134         LV                Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                  30.12.2006
–         Optimizēta dzīvnieku veselība, audzēšana un labturība visās lauksaimniecības,
          zivsaimniecības un akvakultūras jomās, inter alia, izmantojot:
          • ģenētiskās zināšanas, jaunas selekcijas metodes, uzlabotu izpratni par dzīvnieku
             fizioloģiju un uzvedību; un
          • labāku izpratni par kaitēkļiem, parazītiem un dzīvnieku infekcijas slimībām, un citiem
             draudiem pārtikas ražošanas ilgtspējībā un drošībā, tostarp zoonozēm, un to kontroli.
          Pēdējo minēto problēmu risinās arī, izstrādājot instrumentus to uzraudzībai, profilaksei un
          kontrolei, veicot atbalsta izpēti un lietišķus pētījumus par vakcīnām un diagnostiku, pētot
          jau zināmu un jaunu infekciju izraisītāju ekoloģiju un citus apdraudējuma faktorus, tostarp
          ļaunprātīgas darbības, kā arī dažādu lauksaimniecības sistēmu un klimata ietekmi.
          Radīs arī jaunas zināšanas dzīvnieku atkritumu drošai iznīcināšanai un ražošanas
          blakusproduktu labākai apsaimniekošanai.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        LV                Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                        L 400/135
–        Nodrošinās instrumentus, kas vajadzīgi politikas veidotājiem un citiem dalībniekiem, lai
         atbalstītu attiecīgo stratēģiju, politikas un tiesību aktu īstenošanu, un jo īpaši, lai atbalstītu
         uz zināšanām balstītas Eiropas bioekonomikas izveidošanu lauku un piekrastes reģionu
         attīstības vajadzībām. Atbalstīs Kopīgo zivsaimniecības politiku, izstrādājot adaptīvas
         metodes vienotas ekosistēmas pieejai jūras resursu ieguvei. Pētniecība visās politikas
         jomās, tostarp kopējās lauksaimniecības politikā, ietvers sociāli ekonomiskos pētījumus un
         izmaksu un ieguvumu analīzi, dažādu lauksaimniecības sistēmu, arī daudzfunkcionālo,
         rentablu zivsaimniecības pārvaldības sistēmu, nepārtikas dzīvnieku audzēšanas un
         lauksaimniecības un mežsaimniecības mijiedarbības salīdzinošo izpēti, kā arī pētījumus
         lauku un piekrastes reģionu iedzīvotāju pārticības uzlabošanai.
• Princips "no galda uz saimniecību": pārtika (tostarp pārtika no jūras dzīvniekiem un
   augiem), veselība un labklājība
–        Izpratne par patērētāju uzvedību un patērētāju izvēli kā noteicošo pārtikas nozares
         konkurētspējas faktoru, kā arī izpratne par pārtikas ietekmi uz veselību un Eiropas
         iedzīvotāju labklājību. Uzmanības lokā būs patērētāju uzskati un attieksme pret pārtiku,
         tostarp tradicionālo pārtiku, sabiedrisko un kultūras tendenču izprašana, galveno pārtikas
         izvēles faktoru noteikšana un pārtikas pieejamība patērētājiem. Pētījumos ietvers datu bāzu
         izveidi par pārtikas un uztura izpēti.
 ---pagebreak--- L 400/136         LV                 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                     30.12.2006
–         Izpratne par populācijas grupu labvēlīgiem un kaitīgiem uztura izvēles faktoriem, kā arī
          īpašām vajadzībām un paradumiem, kas ir galvenais kontrolējamais faktors, kurš nosaka ar
          uzturu un slimībām saistīto traucējumu rašanās biežumu un attīstību, tostarp aptaukošanos
          un alerģijas. Tas ietvers jaunu uztura stratēģiju izpēti, uztura genomikas un sistēmu
          bioloģijas attīstību un izmantošanu, kā arī uztura, fizioloģisko un psiholoģisko funkciju
          mijiedarbības pētījumus. Pētījumu rezultāti var būt par iemeslu, lai pārveidotu pārtikas
          pārstrādes produktus un izveidotu jaunus produktus un sastāvdaļas, diētiskus pārtikas
          produktus un pārtikas produktus ar izcilām uzturvērtības un veselīguma īpašībām.
          Tradicionālās, vietējās un sezonālās pārtikas un uztura pētījumi arī būs nozīmīgi, lai
          iezīmētu konkrētu pārtikas produktu ietekmi uz veselību un izstrādātu integrētus
          norādījumus attiecībā uz pārtiku.
–         Optimizēt inovācijas Eiropas pārtikas nozarē, integrējot progresīvas tehnoloģijas
          tradicionālajā pārtikas ražošanā, tostarp fermentētas pārtikas un pielāgotas ražošanas
          tehnoloģijas, lai uzlabotu pārtikas funkcionalitāti, kvalitāti un uzturvērtību, tostarp
          organoleptiskos aspektus pārtikas ražošanā, tostarp jaunus pārtikas produktus. Tādu
          pārstrādes un iepakošanas sistēmu izstrāde un demonstrējumi, kuros izmanto augstās
          tehnoloģijas un kas ir ekoloģiski efektīvas; inteliģentas kontroles sistēmas un efektīvāka
          ražošanas blakusproduktu, atkritumu, ūdens un enerģijas vērtības celšana un
          apsaimniekošana. Jaunos pētījumos arī izstrādās ilgtspējīgas un jaunas tehnoloģijas
          dzīvnieku barošanai, tostarp drošai barības pārstrādei, un barības kvalitātes kontrolei.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       LV                 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                    L 400/137
–        Nodrošināt ķīmisko un mikrobioloģisko nekaitīgumu un uzlabot kvalitāti Eiropas apgādē
         ar pārtiku. Tas ietvers arī izpratni par saikni starp mikrobu ekoloģiju un pārtikas drošību;
         metožu un modeļu izstrādi saistībā ar pārtikas piegādes ķēžu integritāti; jaunas noteikšanas
         metodes, izsekojamību un tās turpmāko izstrādi, tehnoloģijas un instrumentus riska
         novērtēšanai, pārvaldībai un paziņošanai, kā arī veicinās riska uztveri. Tas arī ietvers
         zinātniski pamatotas metodes, lai salīdzinoši novērtētu risku pārtikas drošības jomā.
–        Aizsargāt gan cilvēku, gan vides veselību, veicinot labāku izpratni par pārtikas/ barības
         ķēžu un vides savstarpējo ietekmi. Veiks pētījumus par pārtikas piesārņotājiem un
         veselības stāvokli, vides ietekmējuma uzraudzību, pilnveidojot instrumentus un metodes,
         lai novērtētu un pārvaldītu pārtikas un barības ķēžu ietekmi uz globālām pārmaiņām, jo
         īpaši vides pārmaiņām, un noturību pret tām. Pārtikas ķēžu kvalitātes un integritātes
         nodrošināšanai vajadzīgi jauni preču ķēžu analīzes modeļi un visaptverošas pārtikas ķēdes
         pārzināšanas koncepcijas, kas ietver arī patērētāju aspektu.
 ---pagebreak--- L 400/138          LV                Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                   30.12.2006
• Zinātnes par dzīvību, biotehnoloģija un bioķīmija ilgtspējīgiem nepārtikas produktiem un
   procesiem
–         Nostiprināt zināšanu bāzi un pilnveidot augsti attīstītās tehnoloģijas sauszemes un jūras
          biomasas ražošanai, ko iespējams lietot rūpnieciskos procesos un enerģijas ražošanā. Šeit
          iekļauta augu, dzīvnieku un mikrobu genomika un metabolomika, ar mērķi uzlabot
          izejvielu un biomasas izejvielu sastāvu un produktivitāti, lai optimāli varētu pāriet uz
          augstas pievienotās vērtības produktu, tostarp farmaceitiskajā nozarē un medicīnā
          izmantojamu bioloģisko resursu ražošanu, vienlaikus kā jaunus avotus izmantojot dabiskus
          vai uzlabotus sauszemes un ūdens organismus. Pētniecība pilnībā ietvers biomasas
          ražošanas prakses dzīves cikla analīzi, kas iekļauj bioproduktu lauksaimniecisko ražošanu,
          transportēšanu, uzglabāšanu un ienākšanu tirgū.
–         Aplūkot arī rūpnieciskās biotehnoloģijas izmantošanu visās kultūraugu un meža biomasas
          ķēdēs, lai pilnībā apzinātos biorafinēšanas iespējas (piemēram, zaļās ķimikālijas), tostarp
          sociāli ekonomiskos, agronomiskos, ekoloģiskos un patērētāju aspektus. To veicinās,
          sekmējot zināšanas par augu un mikrobu vielmaiņu šūnu un šūnu komponentu līmenī, un
          to, kā tās integrē visas sistēmas darbībā, augstvērtīgu preču ražošanā iesaistot bioloģiskos
          procesus, tostarp biokatalīzes procesu, tādējādi panākot pārstrādes produktu augstāku
          produktivitāti, kvalitāti un tīrību.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        LV               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                    L 400/139
–         Izmantot un pilnveidot biotehnoloģijas, lai izveidotu jaunus un uzlabotus, reģeneratīvus
          meža nozares produktus un procesus ar augstu kvalitāti un lielu pievienoto vērtību, kas
          savukārt paaugstinās meža un koksnes ieguves ilgtspējību, tostarp kokmateriālu un
          neizsīkstošo izejvielu un bioenerģiju krājumus.
–         Pētījumos izzināt biotehnoloģijas potenciālu piesārņojuma noteikšanā, pārraudzīšanā,
          novēršanā, pārstrādē un attīrīšanā.
–         Īpaši uzsvērt atkritumu un ražošanas blakusproduktu tautsaimnieciskās nozīmes
          palielināšanu, ko panāk, izmantojot jaunus un potenciāli enerģiju taupošus bioprocesus,
          gan atsevišķi, gan apvienojot tos ar attīrīšanas sistēmām un/vai ķīmiskiem katalizatoriem.
Starptautiskā sadarbība
Starptautiskā sadarbība ir viens no pārtikas, lauksaimniecības un biotehnoloģiju pētniecības
prioritārajiem aspektiem, ko aktīvi veicinās visā jomā. Atbalstīs pētījumus, kas ir īpaši noderīgi
jaunattīstības valstīm un valstīm ar strauji augošu ekonomiku, ņemot vērā Tūkstošgades attīstības
mērķus un jau uzsāktās darbības. Veiks īpašus pasākumus, lai sekmētu sadarbību starp prioritārām
partnervalstīm un reģioniem, jo īpaši tiem, kas iesaistīti divpusējās reģionu sarunās un divpusējos
zinātnes un tehnoloģiju nolīgumos, kā arī starp kaimiņvalstīm, jaunatīstības valstīm un valstīm ar
strauji augošu ekonomiku.
 ---pagebreak--- L 400/140         LV                Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                30.12.2006
Turklāt uzsāks daudzpusēju sadarbību, lai risinātu gan problēmas, kam vajadzīgi plaši starptautiski
centieni, tādi kā augu un mikroorganismu sistēmu bioloģijas mērogi un sarežģītība, gan pievērstos
globālām problēmām un ES starptautiskajām saistībām (pārtikas un dzeramā ūdens drošība un
nekaitīgums, dzīvnieku slimību globāla izplatīšanās, bioloģiskās daudzveidības vienlīdzīga
izmantošana, pasaules zivsaimniecības resursu atjaunošana – sadarbībā ar ANO Pārtikas un
lauksaimniecības organizāciju –, līdz 2015. gadam sasniedzot maksimālo ilgtspējīgo produktivitāti,
klimata pārmaiņu ietekme un ietekme uz klimatu).
Reaģēšana uz jaunām vajadzībām un neparedzētām politikas vajadzībām
Pētījumos par jaunām vajadzībām var, piemēram, izstrādāt jaunas koncepcijas un tehnoloģijas, kas
saistītas ar krīžu pārvarēšanas sistēmām un pārtikas ķēdes integritāti.
Elastīgi reaģējot uz neparedzētām politikas vajadzībām, īpaši ņems vērā to politiku, kas nozīmīga
uz zināšanām balstītas Eiropas bioekonomikas izveidošanai.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       LV                 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                  L 400/141
3.       Informācijas un komunikācijas tehnoloģijas
Mērķis
Uzlabot Eiropas rūpniecības konkurētspēju un dot Eiropai iespēju apgūt un pielāgot informācijas un
komunikācijas tehnoloģiju (IKT) nākotnes attīstību, lai izpildītu sabiedrības un ekonomikas
prasības. IKT ir uz zināšanām balstītas sabiedrības pamatā. Pasākumi stiprinās Eiropas zinātnes un
tehnoloģiju bāzi un nodrošinās tās globāli vadošo lomu IKT jomā, palīdzēs virzīt un veicināt
produktu, pakalpojumu un procesu inovācijas un radošu pieeju, izmantojot IKT, un nodrošinās, ka
IKT attīstība tiek ātri pārvērsta jaunās priekšrocībās Eiropas iedzīvotāju, uzņēmumu, rūpniecības
nozaru un valdību interesēs. Šīs darbības arī palīdzēs samazināt digitālo plaisu un sociālo
atstumtību.
Metode
Informācijas un komunikācijas tehnoloģijām (IKT) ir svarīga un pierādīta nozīme inovāciju un
jaunrades, kā arī konkurētspējas veicināšanā visās ražošanas un pakalpojumu nozarēs. Tām ir liela
nozīme galveno sabiedrības problēmu risināšanā un sabiedrisko pakalpojumu modernizēšanā, uz
tām balstās arī progress visās zinātnes un tehnoloģiju jomās. Tādēļ Eiropai jāapgūst un jāpielāgo
IKT turpmāka attīstība un jāpanāk, ka ar IKT saistītos pakalpojumus un produktus ievieš un
izmanto, lai iedzīvotājiem un uzņēmumiem sagādātu iespējami lielākas priekšrocības.
Tie ir Kopienas informācijas sabiedrības politikas mērķi, kas akcentēti i2010 ierosmē, kura uzsākta,
lai Eiropā izveidotu konkurētspējīgu, konverģentu informācijas ekonomiku, ievērojami paaugstinātu
Eiropas ieguldījumus IKT pētniecībā un jauninājumos un nodrošinātu augstu pieejamības līmeni
informācijas sabiedrībā.
 ---pagebreak--- L 400/142         LV                Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                   30.12.2006
Jaunas IKT tehnoloģijas pavērs daudzas jaunas iespējas piedāvāt augstvērtīgākus produktus un
pakalpojumus, turklāt daudzās tādās jomās, kurās Eiropa jau šobrīd ieņem rūpnieciski un
tehnoloģiski galveno lomu. Partnerība Eiropas līmenī ir visoptimālākais veids ieguldījumiem IKT.
IKT pētniecība, kuras pamatā ir "atvērtā koda" izstrādes modelis, pierāda savu lietderību kā
inovatīva metode sadarbības uzlabošanai. Vairāk nekā jebkad agrāk ir vajadzīgi šādi centieni, lai
pielāgotos arvien pieaugošām pētniecības izmaksām globālas konkurences laikmetā un arvien
sarežģītākām un savstarpēji saistītām tehnoloģijām.
IKT tēmā par prioritāriem izvirzīti stratēģiskie pētījumi saistībā ar galvenajiem tehnoloģiju
pīlāriem, tajā nodrošināta tehnoloģiju tiešā savienojuma (end-to-end) integrācija un paredzētas
zināšanas un līdzekļi, lai izstrādātu plašu novatorisku IKT lietojumu spektru. Šie pasākumi veicinās
rūpnieciskos un tehnoloģiskos sasniegumus IKT nozarē un uzlabos to nozaru konkurētspēju, kurās
intensīvi izmanto IKT, gan ieviešot novatoriskus, augstvērtīgus uz IKT balstītus produktus un
pakalpojumus, gan veidojot jaunus vai uzlabotus organizatoriskos procesus uzņēmumos un
pārvaldes iestādēs. Šajā tēmā atbalstīs citas Kopienas politikas jomas, piemēram, veselību un vides
aizsardzību, mobilizējot IKT, lai apmierinātu valstiskās un sabiedriskās vajadzības, jo īpaši
prasības, kas ir cilvēkiem ar īpašām vajadzībām, tostarp novecojošiem iedzīvotājiem un invalīdiem.
Darbības aptvers sadarbības un sakaru tīklu veidošanas pasākumus, un var atbalstīt kopīgās
tehnoloģiju ierosmes 1 un valstu programmu koordinēšanas ierosmes 2. Starp darbību prioritātēm
būs tēmas, kas cita starpā pamatojas uz Eiropas tehnoloģiju platformu darbu. Veicinās arī tematisku
sinerģiju ar citu īpašo programmu darbībām.
1
        Tajās varētu iekļaut izvēlētus pētījumu aspektus nanoelektronikas tehnoloģiju un iegulto
        datorsistēmu jomās.
2
        Šeit varētu ietvert varbūtēju programmu kopīgu īstenošanu interaktīvas automatizētas dzīves
        vides jomā.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        LV                Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                   L 400/143
Mazo un vidējo uzņēmumu, kā arī citu mazu organizatorisko un ekonomisko vienību aktīva
līdzdalība minētajās darbībās ir ļoti būtiska, ja ņem vērā to lomu jauninājumu veicināšanā. Tiem ir
vitāli svarīga nozīme jaunu IKT redzējumu veidošanā un attīstīšanā, kā arī to izmantošanā un
pārvēršanā apgrozāmajos līdzekļos.
Darbības
• IKT tehnoloģiju pīlāri:
–         Nanoelektronika, fotonika un integrētas mikro/ nanosistēmas: Procesu, iekārtu, projektu un
          testēšanas tehnoloģijas un metodoloģija, lai uzlabotu sastāvdaļu, vienkristālshēmu,
          pakotnes sistēmu un integrēto sistēmu apjomu, blīvumu, veiktspēju, energoefektivitāti,
          ražošanu un rentabilitāti; fotoniskie pamatkomponenti plašam lietojumu klāstam, tostarp
          sevišķi ātri komponenti; radiofrekvenču (RF) sistēmas; augstas veiktspējas/lielblīvuma
          datu uzglabāšanas sistēmas; lielformāta displeja modeļi ar augstu integritātes pakāpi;
          uztverošās, aktivējošās, redzamības uzlabošanas un attēlu veidošanas ierīces; sistēmas ar
          ārkārtīgi zemu jaudu, elektriskie komponenti, alternatīvie enerģijas avoti/ uzglabāšana;
          heterogēno tehnoloģiju/sistēmu integrēšana; viedās sistēmas; daudzfunkcionālas integrētas
          mikro-nano-bio-info sistēmas; lielformāta elektronika; integrēšana dažādos materiālos/
          priekšmetos; saskarsme ar dzīviem organismiem; molekulu vai atomu apkopošana
          (apvienošanās) stabilās struktūrās.
 ---pagebreak--- L 400/144         LV                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                   30.12.2006
–         Plaši pieejami neierobežotas jaudas sakaru tīkli: rentablas, pārkonfigurējamas un elastīgas
          mobilo un platjoslas tīklu tehnoloģijas un sistēmas un arhitektūras, tostarp virszemes un
          satelītu tīkli, kā arī optiskās komutācijas tehnoloģijas un citas tehnoloģijas ātrdarbīgiem
          tiešajiem savienojumiem; dažādu fiksēto, mobilo, bezvadu un apraides tīklu un
          pakalpojumu konverģence, kas sniedzas no personiska līdz reģionālam un globālam
          mērogam; kabeļu un bezvadu sakaru pakalpojumu un lietojumu savietojamība, tīkla
          resursu pārvaldība, pakalpojumu konfigurācijas maiņas iespējas; īpaši intelektuālu
          multimēdiju ierīču, sensoru un mikroshēmu kompleksu tīklu veidošana.
–         Integrētas sistēmas, skaitļošanas tehnika un kontrole: jaudīgākas, drošākas, izplatītākas,
          uzticamākas un efektīvākas datortehnikas un programmatūras sistēmas, kuras var uztvert
          un kontrolēt vidi, un pielāgoties tai, tādējādi optimizējot resursu izmantošanu; metodes un
          instrumenti sistēmu modelēšanai, analīzei, projektēšanai, tehniskajiem pētījumiem un
          apstiprināšanai, lai sekmīgi pārvarētu sarežģītību; atvērtas saliktas struktūras un
          neierobežotas platformas, starpprogrammatūra un dalītas operētājsistēmas, lai panāktu
          patiešām viengabalainu sadarbīgu un visaptverošu augsti attīstītu vidi uztveršanai,
          aktivizēšanai, saziņai, glabāšanai un pakalpojumu sniegšanai; skaitļošanas tehnikas
          struktūras, kas ietver heterogēnas, tīklā savienotas un pārkonfigurējamas sastāvdaļas,
          tostarp kompilēšanu, programmēšanu un izpildes laika atbalstu, augstas veiktspējas
          sistēmas un pakalpojumus; lielformāta, dalītu un nenoteiktu sistēmu kontrole.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       LV                Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                    L 400/145
–        Programmatūra, tīkli (Grids), drošība un uzticamība: tehnoloģijas, instrumenti un metodes
         dinamisku un uzticamu programmatūru, struktūru un starpprogrammatūru sistēmu izveidei,
         kas veido pamatu uz zināšanām balstītiem pakalpojumiem, tostarp minēto sistēmu
         piedāvājums komunālo pakalpojumu veidā; uz pakalpojumiem orientētas, savietojamas un
         neierobežotas infrastruktūras, resursu tīklveida virtualizācija, tostarp domēnspecifiskas
         platformas, operētājsistēmas, kuru centrālais elements ir tīkls; atklātā pirmkoda
         programmatūra; atvērtu standartu platformas un kooperatīvas metodes programmatūru,
         pakalpojumu un sistēmu izstrādei un apstiprināšanai; programmēšanas rīki, tostarp
         programmēšanas valodas; risinājumu meklēšana kompleksu sistēmu jaunas uzvedības
         gadījumos; lielformāta, dalītu un periodiski savienotu sistēmu un pakalpojumu uzticamības
         un elastīguma uzlabošana; drošas un uzticamas sistēmas un pakalpojumi, tostarp privātumu
         respektējoša piekļuves kontrole un autentificēšana, dinamiskas drošības un uzticamības
         politikas, uzticamības un uzticēšanās metamodeļi.
–        Zināšanas, izziņas un mācību sistēmas: tādas metodes un paņēmieni zināšanu apguvei,
         radīšanai un interpretēšanai, reprezentēšanai un personalizēšanai, navigācijai
         (pārlūkošanai) un ieguvei, apmaiņai un nodošanai, kuras saturā atpazīst semantiskās
         attieksmes un kuras var izmantot gan cilvēki, gan tehnika; mākslīgas sistēmas, kas uztver,
         interpretē un izvērtē informāciju un var sadarboties, darboties autonomi un mācīties;
         teorijas un eksperimenti, kuros sasniedz vairāk nekā nelielu, pakāpenisku progresu,
         izmantojot ieskatu dabiskās izziņas procesos, galvenokārt attiecībā uz mācīšanos un
         atmiņu, un kuri var noderēt arī cilvēka mācīšanās sistēmu turpmākai izstrādei.
 ---pagebreak--- L 400/146         LV                Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                      30.12.2006
–         Imitēšana, vizualizācija, mijiedarbība un jauktā realitāte: instrumenti modelēšanai,
          imitēšanai, vizualizācijai, mijiedarbībai, virtuālajai, paplašinātajai un jauktajai realitātei un
          to integrēšanai tiešo savienojumu (end-to-end) vidēs; instrumenti produktu, pakalpojumu
          un digitālo audiovizuālo plašsaziņas līdzekļu novatoriskai izveidei un jaunradei;
          dabiskākas, intuitīvākas un vieglāk lietojamas saskarnes un jauni veidi, kā sadarboties ar
          tehnoloģijām, aparatūru, iekārtām un citiem artefaktiem; valodas tehnoloģijas, tostarp
          daudzvalodu un automātiskas mašīntulkošanas sistēmas.
–         Jaunas perspektīvas IKT jomā, pateicoties citu zinātņu un tehnoloģiju disciplīnu attīstībai
          (matemātika un fizika, materiālzinātnes, biotehnoloģija, zinātnes par dzīvību, ķīmija,
          kognitīvās un sociālās zinātnes, humanitārās zinātnes utt.) tiks aplūkotas visā IKT tēmā.
          Tās rosina nozīmīgus atklājumus, kā rezultātā rodas jauninājumi IKT jomā un pilnīgi
          jaunas rūpniecības un pakalpojumu nozares. Tās sniedzas no IKT ierīču miniaturizācijas,
          sasniedzot izmērus, kas savietojami un spēj sadarboties ar dzīviem organismiem (kā jaunās
          IKT sastāvdaļas un datorsistēmas, kas balstās uz sintētiskām biomolekulārām struktūrām),
          līdz pat jaunām datorzinātnēm un komunikācijas zinātnēm, kuras ierosinājusi dzīvā
          pasaule, IKT ierīcēm, kuras ir pilnīgi nekaitīgas videi un kuras ierosinājušas dabiskās
          sistēmas, un beidzot ar dzīvās pasaules modelēšanu un imitēšanu (piemēram, cilvēka
          fizioloģijas imitēšana vairākos bioloģiskos līmeņos).
• Tehnoloģiju integrēšana:
–         Personālā vide: multimodālo saskarņu integrēšana, uztverošās metodes un mikrosistēmas,
          personālās sakaru ierīces un datortehnika, IKT sistēmas, kas integrētas personālajās ierīcēs,
          valkājamās sistēmas un implanti un to savienojumi ar pakalpojumiem un resursiem,
          uzsverot visu personas klātbūtnes un identitātes elementu integrēšanu.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       LV                Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                    L 400/147
–        Mājas vide: saziņa, uzraudzība, kontrole un palīdzība mājās, ēkās un sabiedriskās vietās;
         visu ierīču netraucēta savietojamība un izmantošana, ņemot vērā rentabilitāti, pieejamību,
         izmantojamību un drošību; jauni pakalpojumi un jauni interaktīvā digitālā satura un
         pakalpojumu veidi, tostarp izklaide; pieeja informācijai un zināšanu pārvaldībai.
–        Robotu sistēmas: elastīgas un uzticamas robotu sistēmas, kas darbojas cilvēku vidē un
         nestrukturētā vidē un sadarbojas ar cilvēkiem; roboti; kas savienoti tīklā un sadarbojas;
         miniaturizēti roboti; humanoīdu tehnoloģijas; integrētu robotikas sistēmu modulāra
         projektēšana un modelēšana.
–        Automatizēta infrastruktūra: IKT rīki, kas svarīgākās infrastruktūras padara efektīvākas un
         lietotājam draudzīgākas, vieglāk pielāgojamas un uzturamas, izturīgākas lietošanā un
         aizsargātākas pret kļūmēm; datu integrēšanas rīki; IKT risku novērtēšanas, agrās
         brīdināšanas un automatizētā brīdinājuma sistēmām, plānošanai un atbalstam lēmumu
         pieņemšanā.
• Lietojumprogrammu pētniecība:
–        IKT, ar ko risina sabiedrībai nozīmīgus jautājumus: Nodrošināt, lai visi Eiropas iedzīvotāji
         gūtu maksimālu labumu no IKT produktiem un pakalpojumiem, uzlabot sabiedriski
         nozīmīgo pakalpojumu pilnīgumu, netraucētu pieejamību un interaktivitāti, kā arī
         nostiprināt inovāciju nozīmi sabiedriskā sektora pakalpojumos, lai uzlabotu to efektivitāti.
 ---pagebreak--- L 400/148         LV                 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                   30.12.2006
–         Veselībai: personālas, nekaitīgas sistēmas, kas ļauj iedzīvotājiem pašiem regulēt savu
          labsajūtu, tādas kā valkājamas vai implantējamas kontroles ierīces un autonomas sistēmas
          laba veselības stāvokļa saglabāšanai; jaunas metodes, piemēram, molekulārā attēlu
          veidošana, lai uzlabotu profilaksi un individualizētu medicīnu; jaunu zināšanu par veselību
          atklāšana, pārvaldība un to izmantošana klīniskajā praksē; orgānu funkciju modelēšana un
          imitēšana; mikro- un nanorobotikas ierīces minimāli invazīvai ķirurģiskai un ārstnieciskai
          darbībai.
–         Valsts pārvaldēm visos līmeņos: izmantot IKT starpdisciplinārai pieejai sabiedrības
          pārvaldē, apvienojot tās ar organizatoriskām pārmaiņām un jaunām prasmēm, lai visiem
          piedāvātu novatoriskus, iedzīvotājiem noderīgus pakalpojumus; progresīvi IKT balstīti
          pētījumi un risinājumi, lai uzlabotu demokrātijas un līdzdalības procesus, sabiedriskā
          sektora pakalpojumu efektivitāti un kvalitāti, sadarbību ar pārvaldēm un valdībām un to
          savstarpējo sadarbību, kā arī atbalstītu likumu un politikas izstrādes procesus visās
          demokrātijas pakāpēs.
–         Integrācijai: sniegt indivīdiem un to grupām iespēju iesaistīties informācijas sabiedrībā un
          nodrošināt visu iedzīvotāju vienlīdzīgu iesaistīšanos tajā, novēršot digitāla rakstura
          šķēršļus, kuru iemesls ir invaliditāte, zems prasmju līmenis, nabadzība, ģeogrāfiskā
          nošķirtība, kultūra, dzimums vai vecums, cita starpā veicinot atbalsta tehnoloģijas,
          sekmējot neatkarīgu dzīvesveidu, paaugstinot e-prasmju līmeni, kā arī piedāvājot
          produktus un pakalpojumus, kas izstrādāti, ņemot vērā visu vajadzības.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       LV                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                    L 400/149
–        Mobilitātei: integrētas uz IKT balstītas drošības sistēmas transportlīdzekļiem, kurās
         izmantotas atvērtas, drošas un uzticamas arhitektūras un saskarnes; savietojamas
         kooperatīvas sistēmas efektīvam, drošam un videi nekaitīgam transportam, kuras balstās uz
         sakariem starp transportlīdzekļiem un ar transporta infrastruktūru un kurās integrētas
         precīzas un izturīgas tehnoloģijas atrašanās vietas noteikšanai un navigācijai; personalizēti,
         ar atrašanās vietu saistīti informācijas mobilitātes un multimodālie pakalpojumi, tostarp
         intelektuāli pakalpojumu risinājumi tūrisma jomā.
–        Vides, riska pārvaldības un ilgtspējīgas attīstības atbalstam: riska un ārkārtas situāciju
         pārvaldība; viedsensoru tīkli, kas uzlabo apdraudējuma prognozēšanu un dabas resursu
         apsaimniekošanu, tostarp piesārņojuma samazināšanas sistēmas; efektīvāka enerģijas
         izmantošana; cilvēka reakcijas uz vides stresu pārvaldīšana un bioloģiskās daudzveidības
         saglabāšana; brīdinājuma sistēmas un savlaicīgas un uzticamas sakaru sistēmas sabiedrības
         drošībai; atbalsta tehnoloģijas un atbalsta sistēmas darbībai skarbos, kaitīgos vai bīstamos
         apstākļos; ekoloģiski efektīvu un ilgtspējīgu IKT, tostarp elektronikas, ražošana;
         progresīva datu un informācijas pārvaldība vides uzraudzībai un riska novērtēšanai, kas
         papildina INSPIRE; GMES un GEOSS.
–        IKT saturam, jaunradei un personīgai attīstībai:
          • Jauni mijiedarbīga, nelineāra un pašadaptīva satura veidi, tostarp izklaidei un
            projektēšanai; jaunrade un bagātināta lietotāju pieredze; starpmediju satura pielāgošana
            un sniegšana; digitāla satura radīšanas un pārvaldības apvienošana ar jaunām
            semantiskām tehnoloģijām; uz lietotāju orientēta satura radīšana, pieejamība un
            izmantošana.
 ---pagebreak--- L 400/150        LV                Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                   30.12.2006
          • Ar tehnoloģijām uzlabotas mācību sistēmas, līdzekļi un pakalpojumi, kas pielāgoti
            dažādu izglītojamo vajadzībām dažādos apstākļos; jautājumi, kas ir cilvēka mācīšanās
            pamatā, tostarp pedagoģijas teorijas, gadījumos, kad mācību process norit ar IKT
            starpniecību; uzlabotas cilvēku spējas uzsākt aktīvu mācīšanos.
          • Intelektuālie pakalpojumi, lai kultūras mantojums būtu pieejams digitālā formā;
            piekļuve zinātniskiem resursiem un to lietošana; instrumenti iedzīvotāju grupām, lai tās
            varētu radīt jaunu kultūras atmiņu, balstītu uz dzīvo mantojumu; metodes un instrumenti
            digitālā satura saglabāšanai; veidi, kā padarīt digitālos objektus izmantojamus arī
            nākotnes lietotājiem, vienlaikus saglabājot to sākotnējā tēla un izmantošanas apstākļu
            autentiskumu un integritāti.
–         IKT uzņēmumu un rūpniecības atbalstam:
          • Dinamiskas, uz sadarbības tīkliem orientētas uzņēmējdarbības sistēmas, tostarp to
            uzraudzība reālā laikā, produktu un pakalpojumu radīšanai un sniegšanai; decentralizēta
            intelektuālo elementu kontrole un vadība; digitālas uzņēmējdarbības ekosistēmas, jo
            īpaši programmatūras risinājumi (arī uz grid tīkliem balstītie), kas pielāgojami mazu un
            vidēju organizāciju vajadzībām; sadarbības pakalpojumi dalītām kontekstjutīgām
            darbavietām; paplašināta grupu klātbūtne, grupu vadība un kopīgs atbalsts; zināšanu
            apmaiņa un interaktīvie pakalpojumi.
 ---pagebreak--- 30.12.2006         LV                 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                        L 400/151
           • Ražošana, tostarp tradicionālās rūpniecības nozares: tīklā savienotas intelektuālas
              kontroles ierīces, lai ražošanā panāktu augstu precizitāti un zemu resursu patēriņu;
              bezvadu automatizācija un loģistika ražotņu ātrai pārkonfigurēšanai; integrēta vide
              modelēšanai, imitēšanai, prezentēšanai, optimizēšanai un virtuālai ražošanai; ražošanas
              tehnoloģijas miniaturizētām IKT sistēmām un tādām sistēmām, kas cieši saistītas ar
              dažādiem materiāliem un objektiem.
–          IKT uzticamībai un ticamībai:
           • instrumenti, kas sekmē IKT un to lietojuma uzticamību un ticamību; daudzveidīgas un
              apvienotas identitātes pārvaldības sistēmas; autentificēšanas un pilnvarošanas metodes;
              sistēmas, kas respektē privātuma vajadzības, kuras rodas jaunu tehnoloģiju izstrādes
              rezultātā; tiesību un aktīvu pārvaldība; rīki aizsardzībai pret kiberdraudiem, saskaņojot
              ar citām tēmām, jo īpaši "Drošības" tēmu.
Starptautiskā sadarbība
Starptautisko sadarbību IKT tēmā veicinās, lai tā risinātu jautājumus, kas skar kopīgas intereses, ar
mērķi rast savietojamus risinājumus ar stratēģiskiem partneriem un lielu abpusējo izdevīgumu, kā
arī, lai palīdzētu informācijas sabiedrībai izplatīties arī jaunattīstības valstīs un valstīs ar strauji
augošu ekonomiku. Izvirzīs īpašus pasākumus valstīm un reģioniem, ar kuriem Eiropai jāpastiprina
sadarbība, īpaši uzsverot sadarbību ar jaunattīstības valstīm, valstīm ar strauji augošu ekonomiku un
kaimiņvalstīm.
 ---pagebreak--- L 400/152         LV                Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                   30.12.2006
Kopīgi ar pirmo tēmu "Veselība" nodrošinās iespēju dalībai starptautiskajā programmā Human
Frontier Science Programme (HFSP), lai veicinātu starpdisciplīnu pētniecību un jaunu sadarbību
starp zinātniekiem, kas darbojas dažādās jomās, kā arī, lai radītu iespēju dalībvalstīm, kas nav G8
valstis, pilnvērtīgi izmantot minētās programmas priekšrocības.
Ar šīs tēmas darbībām sniedz atbalstu Inteliģentu ražošanas sistēmu (IRS) shēmai, kas nodrošina
minētajā shēmā iesaistīto reģionu sadarbību pētniecības un tehnoloģiju izstrādes jomā 1.
Reaģēšana uz jaunām vajadzībām un neparedzētām politikas vajadzībām
Darbības nākotnes un jauno tehnoloģiju jomā piesaistīs un veicinās starpdisciplīnu pētniecības
izcilību jaunās, ar IKT saistītās pētniecības sfērās. Pētījumu uzmanības lokā cita starpā būs šādas
tēmas: jaunu miniaturizācijas un datorizācijas robežu izpēte, tostarp, piemēram, kvantu efekta
izmantošanu; tīklā savienoto datorsistēmu un sakaru sistēmu, tostarp programmatūras, sarežģītības
izmantošana; jaunu intelektuālo sistēmu koncepciju izpēte un eksperimenti ar tām, lai izveidotu
jaunus personalizētus produktus un pakalpojumus.
Pētījumos, kuru mērķis ir labāk izprast IKT tendences un ietekmi sabiedrībā un ekonomikā, var
ietvert, piemēram: IKT ietekmi uz ražīgumu, nodarbinātību, prasmēm un atalgojumu; IKT kā
inovāciju virzītājspēku sabiedrisko un uzņēmējdarbības pakalpojumu jomā; šķēršļus plašākai un
straujākai IKT izmantošanai un jauninājumiem šajā jomā; jaunus uzņēmējdarbības modeļus un
izmantošanas ceļus, saskaņojot ar citām tēmām, kur IKT būs svarīga loma, mainot attieksmi pret
ražošanu un pakalpojumiem; uz IKT balstītu risinājumu izmantojamību, lietderību un
pieņemamību; IKT infrastruktūras privātumu, drošību un uzticamību; IKT attīstības ētiskos
jautājumus; saikni ar tiesiskām, reglamentējošām un valdības struktūrām, kas saistītas ar IKT;
analīzi, kā IKT atbalsta un ietekmē Kopienas politikas jomas.
1
         Nolīgumu par zinātnisko un tehnisko sadarbību IRS jomās ir noslēgušas Eiropas Kopiena un
         Amerikas Savienotās Valstis, Japāna, Austrālija, Kanāda, Koreja un EBTA valstis Norvēģija
         un Šveice.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        LV                Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                     L 400/153
4.        Nanozinātnes, nanotehnoloģijas, materiāli un jaunas ražošanas tehnoloģijas
Mērķis
Uzlabot Eiropas rūpniecības nozares konkurētspēju un radīt zināšanas, lai nodrošinātu tās
pārveidošanu no resursu ietilpīgas nozares zināšanu ietilpīgā nozarē, radot radikālas pārmaiņas
zināšanās un ieviešot progresīvas zināšanas jauniem lietojumiem, kas ietver dažādas tehnoloģijas un
disciplīnas. Tā labumu iegūs gan jaunās rūpniecības nozares, kurās izmanto augstās tehnoloģijas,
gan augstvērtīgākas, uz zinātnes atziņām balstītas tradicionālās rūpniecības nozares, īpaši uzmanību
veltot PTA rezultātu izplatīšanai MVU. Šīs darbības galvenokārt palīdzēs sekmēt tehnoloģijas, kas
ietekmē visas rūpniecības nozares un daudzas citas Septītās pamatprogrammas tēmas.
Metode
Eiropas rūpniecībai vajadzīgas radikālas inovācijas, lai uzlabotu konkurētspēju. Tai jākoncentrē
visas spējas uz augstvērtīgiem produktiem, attiecīgiem procesiem un tehnoloģijām, lai apmierinātu
patērētāju prasības, kā arī piepildītu sabiedrības cerības vides, veselības un citās jomās. Pētniecībai
ir būtiska nozīme šo savstarpēji konkurējošo problēmu risināšanā. Rūpniecības konkurētspēja
nākotnē lielā mērā būs atkarīga no nanotehnoloģijām un to izmantošanas. PTA nanozinatnēs un
nanotehnoloģijās, ko iekļauj vairākās jomās, var paātrināt Eiropas rūpniecības transformāciju. ES
pieder atzīta vadošā loma tādās jomās kā nanozinātnes, nanotehnoloģijas, materiāli un ražošanas
tehnoloģijas, kas jānostiprina, lai nodrošinātu un palielinātu ES ietekmi augstas globālās
konkurences apstākļos. Nobriedušāku rūpniecības nozaru konkurētspēja ir ļoti atkarīga arī no to
spējas integrēt jaunas tehnoloģijas.
 ---pagebreak--- L 400/154        LV                Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                   30.12.2006
Galvenā šā temata daļa ir nanotehnoloģijas, materiālzinātnes, projektēšana un jaunu ražošanas
metožu integrācija, lai panāktu un kāpinātu ietekmi rūpniecības pārveidošanas procesā, vienlaikus
sekmējot ilgtspējīgu ražošanu un patēriņu. Šajā sakarā materiāli ar jaunām īpašībām ir jo īpaši
svarīgi Eiropas rūpniecības konkurētspējai nākotnē, un tie ir tehnoloģiskā progresa pamats daudzās
jomās. Atbilstīgi tēmai atbalstīs visas rūpnieciskās darbības, panākot sinerģiju ar citām tēmām.
Atbalstīs lietojumus visās nozarēs un jomās, tostarp materiālzinātnes un tehnoloģijas, augstas
efektivitātes ražošanas un pārstrādes tehnoloģijas, nanobiotehnoloģiju un nanoelektroniku.
Vidēji ilgā termiņā lielāko uzmanību pievērsīs dažādās disciplīnās apgūto zināšanu un prasmju
konverģencei, izmantojot uz lietojumu orientētas zinātnes un tehnoloģijas sinerģijas. Šīs tēmas
ilgtermiņa mērķis ir uzsvērt nanozinātnes un nanotehnoloģiju milzīgās iespējas īstas uz zināšanām
balstītas rūpniecības un ekonomikas veidošanā. Abos gadījumos būtiski ir nodrošināt zināšanu
pārņemšanu praksē, ko panāk, efektīvi izplatot un lietojot pētījumu rezultātus.
Īstenojot ierosmes un finansētus projektus, nodrošinās būtisku ieguldījumu rūpniecības vajadzībās
un savstarpējā papildināmībā galvenokārt ar Eiropas Tehnoloģiju platformu pasākumiem
(piemēram, ilgtspējīgas ķīmijas, enerģētikas, jaunās ražošanas, enerģijas ražošanas, rūpniecības
drošuma, nanomedicīnas, tērauda, tekstila, keramikas, ar mežu saistītā nozarē un citās potenciālās
jomās) un ar iespējamu atbalstu Kopīgo tehnoloģiju ierosmēm.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        LV                Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                  L 400/155
Tēma ir īpaši svarīga MVU, ņemot vērā to vajadzības un nozīmi tehnoloģiju attīstīšanā un
izmantošanā. Īpaši svarīgas jomas šajā tēmā ir: nanoinstrumenti, nanolīdzekļi un nanoierīces, kā arī
kosmosa sistēmas (sakarā ar strauji augošu zināšanu ietilpīgu MVU koncentrāciju šajās nozarēs);
tehniskie audumi, tostarp to pārklājums (tipisks tradicionālas nozares piemērs, kurā notiek straujš
pārmaiņu process, kas skar daudzus MVU); mehāniskās rūpniecības nozares (piemēram, darbgaldi
— nozare, kurā Eiropas MVU ir vadošie pasaulē); ķimikālijas ar augstu pievienoto vērtību, kā arī
citas nozares, kurās iesaistīti daudzi MVU, kas gūs labumu no jaunu uzņēmējdarbības modeļu,
materiālu un produktu ieviešanas.
Īpašas darbības, lai koordinētu programmas un kopīgos pasākumus, ko veic valstu vai reģionālā
līmenī, veiks ar ERA-NET un ERA-NET+ shēmu palīdzību, lai sekmētu pētniecības programmu
konverģenci un nostiprinātu kritisko masu un sinerģiju Eiropas Tehnoloģiju platformās.
Rūpniecisko pētniecību sekmēs arī darbību koordinēšana tādās jomās kā metroloģija, toksikoloģija,
standarti un nomenklatūra.
Darbības
• Nanozinātnes un nanotehnoloģijas
Darbības mērķis ir radīt materiālus un sistēmas ar iepriekš paredzētām īpašībām un uzvedību,
balstoties uz lielākām zināšanām un pieredzi ar matēriju nanolīmenī. Tā rezultātā virknē lietojumu
radīsies jauna konkurētspējīgu produktu un pakalpojumu paaudze ar lielu pievienoto vērtību, kā arī
augstu veiktspēju, vienlaikus samazinot iespējamo negatīvo ietekmi uz vidi un veselību. Veicinās
starpdisciplīnu pieeju, kas apvienos teorētiskas un eksperimentālas metodes.
 ---pagebreak--- L 400/156         LV                Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                  30.12.2006
Uzmanības lokā būs:
–         jaunas zināšanas par atomu, molekulu un to kopumu mijiedarbību gan ar dabīgām, gan
          mākslīgām vienībām;
–         šo zināšanu lietošana, radot nanostruktūras, sistēmas vai materiālus;
–         darbības, kuru mērķis ir izprast vai imitēt dabas procesus nanometriskā mērogā;
–         procesi, lai veiktu nanoražošanu, padarītu virsmu funkcionālu, kā arī radītu plānus slāņus
          un paškomplektējošas īpašības;
–         metodes un procesi, lai veiktu mērījumus un raksturošanu.
Pētījumos aplūkos arī tādus jautājumus kā svarīgi instrumenti, līdzekļi, eksperimentālās (ražošanas)
līnijas un demonstrācijas pasākumi, kas vajadzīgi pilnīgi jaunai pieejai uz nanotehnoloģiju balstītai
ražošanai visdaudzsološākajās rūpniecības nozarēs.
Papildus tam darbības uzmanības lokā būs radniecīgās problēmas, sabiedrības konteksts un
attieksme pret nanotehnoloģiju izmantošanu. Tas ietvers pētījumus par visiem riska novērtēšanas
aspektiem (piemēram, nanotoksikoloģiju un ekotoksikoloģiju), kā arī drošumu, nomenklatūru,
metroloģiju un standartiem, kas kļūst aizvien nozīmīgāki, lai pavērtu ceļu rūpnieciskiem
lietojumiem. Var uzsākt arī īpašus pasākumus uzticamu zināšanu un kompetences centru, kā arī
kontaktpunkta izveidošanai, lai īstenotu Komisijas integrēto un atbildīgo pieeju nanotehnoloģijai, kā
tas norādīts attiecīgajā rīcības plānā 1.
1
         Komisijas paziņojums, Nanozinātnes un nanotehnoloģijas: Rīcības plāns Eiropai 2005.-
         2009. gadam - COM(2005) 243.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       LV                 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                        L 400/157
• Materiāli
Rūpniecības konkurētspējai un ilgtspējīgai attīstībai ārkārtīgi būtiski ir jauni, augsti attīstīti materiāli
un virsmas ar lielāku ieguldīto zināšanu apjomu, jaunām funkcijām un uzlabotu veiktspēju. Jaunajos
ražojošās rūpniecības modeļos tieši paši materiāli, nevis to apstrāde kļūst par galveno elementu, lai
paaugstinātu produktu vērtību un veiktspēju.
Pētniecībā īpaši pievērsīsies tam, lai izstrādātu jaunas, uz zināšanām balstītas, daudzfunkcionālas
virsmas un materiālus ar pielāgotām īpašībām, kā arī prognozējamu darbību jauniem produktiem un
procesiem, kā arī to labošanai. Īpaši uzsvērs augstas veiktspējas daudzfunkcionālus materiālus, kam
ir plašs lietojums.
Tam nepieciešama raksturīgo īpašību un darbības, apstrādes un ražošanas kontrole, kā arī jāņem
vērā potenciālā ietekme uz veselību un vidi visā to dzīves ciklā. Uzsvaru liks uz jauniem augsti
attīstītiem materiāliem, kā arī sistēmām, kas iegūtas, lietojot nanotehnoloģiju un biotehnoloģiju
potenciālu un/vai "mācīšanos no dabas", jo īpaši uzsvērs augstas veiktspējas nanomateriālus,
biomateriālus, hibrīdu materiālus un mākslīgus materiālus ar dabā nesastopamām
elektromagnētiskām īpašībām.
 ---pagebreak--- L 400/158           LV               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                      30.12.2006
Veicinās daudzdisciplīnu pieeju, ietverot ķīmiju, fiziku, inženierzinātnes, tostarp skaitļojošo
modelēšanu, un – arvien vairāk – bioloģijas zinātnes. Materiālu īpašības, izstrādāšana un imitēšana
ir būtiski, arī lai labāk izprastu materiālu īpatnības, jo īpaši struktūras un īpašību attiecības dažādos
līmeņos; lai uzlabotu materiālu novērtēšanu un drošumu, tostarp noturību pret novecošanos, kā arī
tālāk attīstītu virtuālo materiālu koncepciju jaunu materiālu izstrādāšanā. Ķīmiskajās un materiālu
tehnoloģijās atbalstīs integrāciju nano-, molekulārajā un makrolīmenī, lai izstrādātu jaunas
koncepcijas un procesus, piemēram, katalīzi, un veicinātu procesu intensifikāciju un optimizāciju.
Pievērsīsies arī jautājumiem, kas saistīti ar jaunu materiālu procesa izstrādi un paaugstināšanu, kā
arī industrializāciju.
• Jauna ražošana
Jauna pieeja ražošanai ir vajadzīga, lai pārveidotu ES rūpniecību no resursu ietilpīgas nozares uz
ilgtspējīgu un uz zināšanām balstītu industriālu vidi; tas būs atkarīgs no tā, vai tiks pieņemta pilnīgi
jauna attieksme pret turpmāku jaunu zināšanu apgūšanu, ieviešanu, aizsardzību un finansēšanu un
to izmantošanu, kā arī pret ilgtspējīgas ražošanas un patēriņa modeļiem. Tas ietver pareizu apstākļu
radīšanu, lai rūpniecību varētu iesaistīt nepārtrauktā inovāciju procesā (rūpniecības darbībās un
ražošanas sistēmās, tostarp projektēšanā, celtniecībā, iekārtu un pakalpojumu sfērā) un plaša
pielietojuma ražošanas "pamatlīdzekļu" izstrādei (tehnoloģijas, organizācija un ražošanas iekārtas,
kā arī cilvēkresursi), vienlaikus panākot atbilstību drošības un vides prasībām.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       LV               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                    L 400/159
Pasākumos galvenokārt pievērsīsies:
–        jaunu rūpniecisko modeļu un stratēģiju izstrādei un apstiprināšanai, kas aptver visus
         produkta un apstrādes pilna cikla aspektus;
–        pielāgoties spējīgām ražošanas sistēmām, kas pārsniedz esošos apstrādes ierobežojumus un
         paver jaunas iespējas ražošanas un apstrādes metodēm;
–        vienotu ražošanas tīklu izveidei, lai izstrādātu instrumentus un metodes sadarbībai un
         pievienotās vērtības kāpināšanai globālā mērogā;
–        instrumentiem ātrai jauno tehnoloģiju pārņemšanai un integrēšanai ražošanas procesu
         projektēšanā un norisē;
–        daudzdisciplīnu pētniecības tīklu izmantošanai un nanotehnoloģiju, mikrotehnoloģiju,
         biotehnoloģiju, ģeotehnoloģiju, informācijas tehnoloģiju, optisko un kognitīvo tehnoloģiju
         konverģences izmantošanai, lai izveidotu jaunas hibrīdās tehnoloģijas, produktus,
         tehniskas koncepcijas ar pievienoto vērtību un pavērtu iespējas jaunām nozarēm.
Īpašu uzmanību vajadzētu veltīt, lai veicinātu darbības, kas sekmē MVU pielāgošanu un integrāciju
jaunajām piegādes ķēdes vajadzībām, kā arī stimulētu progresīvo tehnoloģiju MVU dibināšanu.
 ---pagebreak--- L 400/160        LV                Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                   30.12.2006
• Tehnoloģiju integrēšana rūpnieciskiem lietojumiem
Triju iepriekšminēto pētniecības jomu zināšanu un tehnoloģiju integrācija ir būtiska, lai paātrinātu
Eiropas rūpniecības un tās ekonomikas pārveidošanu, īstenojot drošu, sociāli atbildīgu un
ilgtspējīgu pieeju.
Pētniecības uzmanības lokā būs jauni lietojumi un jauni, uzlaboti galveno problēmu risinājumi, kā
arī pētniecības un tehnoloģiju izstrādes vajadzības, tostarp tās, ko iezīmējušas dažādas Eiropas
Tehnoloģiju platformas. Jaunu zināšanu integrēšanu no nanotehnoloģijām, materiāliem un
ražošanas tehnoloģijām atbalstīs lietojumos, kas paredzēti vienā vai vairākās nozarēs, tādās kā,
piemēram, veselība, pārtika, celtniecība un būvniecība, tostarp kultūras mantojums, kosmosa
nozare, transports, enerģētika, ķīmija, vide, informācija un komunikācijas, tekstilpreces, apģērbi un
apavi, ar mežu saistītā nozare, tērauds, mašīnbūve un ķīmiskās tehnoloģijas, kā arī vispārīgi
rūpniecības drošuma, mērījumu un pārbaužu jautājumi.
Starptautiskā sadarbība
Pieaugošie rūpnieciskās pētniecības starptautiskie mērogi prasa labi koordinētu pieeju sadarbībai ar
trešām valstīm. Tādēļ starptautiskā sadarbība būs svarīga visā tēmā.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       LV                Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                      L 400/161
Īpašās darbības var ietvert: pasākumus ar industrializētajām valstīm un tām valstīm, kas
parakstījušas zinātnes un tehnoloģiju sadarbības nolīgumus jomās, kas ietilpst šai tēmā; īpašas
ierosmes ar attīstības valstīm un valstīm ar strauji augošu ekonomiku, lai nodrošinātu to piekļuvi
zināšanām; sarunas ar galvenajām lielākajām valstīm par "rīcības kodeksu", lai nodrošinātu
atbildīgu un drošu nanotehnoloģijas attīstību; kā arī Inteliģentu ražošanas sistēmu (IRS) shēmu, kas
nodrošina sadarbību pētniecības un tehnoloģiju izstrādes jomā starp tajā iesaistītajiem reģioniem 1.
Veicinās pētniecības datu koordinēšanas un apmaiņas ierosmes (tādas kā vides un veselības
drošības jautājumi saistībā ar nanotehnoloģijām), kas pavērs ceļu kopējai izpratnei par politikas
veidotāju regulatīvajām vajadzībām visā pasaulē.
Reaģēšana uz jaunām vajadzībām un neparedzētām politikas vajadzībām
Pētniecību saistībā ar jaunām vajadzībām galvenokārt īstenos tādēļ, lai attīstītu un apvienotu
Eiropas iespējas jomās, kas saistītas ar jaunām un starpdisciplīnu pētniecības jomām ar augstu
nākotnes potenciālu. Jebkurām neparedzētām politikas vajadzībām meklēs elastīgu pieeju; tās var,
piemēram, būt saistītas ar standartizāciju, atbalstu drošai pārejai uz rūpniecību, kas balstīta uz
zināšanām, vai arī iespējamu nanotehnoloģiju izraisītu ietekmi uz vidi vai veselību.
1
        Nolīgumu par zinātnisko un tehnisko sadarbību IRS jomās ir noslēgušas Eiropas Kopiena un
        Amerikas Savienotās Valstis, Japāna, Austrālija, Kanāda, Koreja un EBTA valstis Norvēģija
        un Šveice.
 ---pagebreak--- L 400/162        LV               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                    30.12.2006
5.        Enerģētika
Mērķis
Pielāgot pašreizējo enerģētikas sistēmu ilgtspējīgākā sistēmā, kas mazāk būtu atkarīga no
importētas degvielas un balstītos uz dažādiem enerģijas avotiem, jo īpaši uz atjaunojamās enerģijas
avotiem, enerģijas nesējiem un nepiesārņojošiem avotiem; uzlabot energoefektivitāti, tostarp,
racionalizējot enerģijas izmantošanu un uzglabāšanu; risināt īpaši aktuālos jautājumus saistībā ar
enerģijas piegādes drošību un klimata pārmaiņām, vienlaikus uzlabojot Eiropas uzņēmumu
konkurētspēju.
Metode
Pašreizējās prognozes attiecībā uz ES un visu pasauli liecina, ka būtiskākie enerģētikas nozares
indikatori (piemēram, enerģijas patēriņš, atkarība no fosilās degvielas, parasto naftas un dabasgāzes
krājumu izsīkums, atkarība no importa, CO2 emisija, enerģijas cenas) virzās projām no ilgtspējīgas
un uzticamas enerģijas sistēmas. Pētniecība enerģētikas jomā centīsies pavērst šīs tendences pretējā
virzienā, panākot līdzsvaru starp pašreizējo tehnoloģiju un enerģijas avotu efektivitātes
paaugstināšanu, pieejamību cenas ziņā, pieņemamību un drošību, vienlaikus kā ilgtermiņa mērķi
izvirzot enerģijas ražošanas un patēriņa modeļa maiņu Eiropā. Pētījumi enerģētikas jomā tādējādi
tieši sekmēs Kopienas politikas panākumus un jo īpaši ES pašreizējo un nākotnes mērķu
sasniegšanu enerģētikas un siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanas jomā.
 ---pagebreak--- 30.12.2006         LV               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                   L 400/163
Izmantojot plašu tehnoloģiju portfeli, atbilstīgi secinājumiem 2000. gada Zaļajā grāmatā "Ceļā uz
Eiropas stratēģiju drošai energoapgādei" 1, 2005. gada Zaļajā grāmatā par energoefektivitāti 2 un
2006. gada Zaļajā grāmatā par Eiropas stratēģiju stabilam, konkurētspējīgam un drošam enerģētikas
tirgum 3, pētniecībā liela uzmanība tiks pievērsta tam, lai apzinātu un izstrādātu rentablas
tehnoloģijas ilgtspējīgākai enerģijas ekonomijai Eiropā (un visā pasaulē), pamatojoties uz tādām
enerģijas cenām, ko mūsu iedzīvotāji un uzņēmumi var atļauties, kā arī ļautu šai Eiropas nozarei
sekmīgi konkurēt pasaulē. Darbības atsevišķi vai kopumā veiks dažādos laikposmos un tās aptvers
visu pētījumu spektru, sākot ar fundamentāliem pētījumiem, lietišķo pētniecību un tehnoloģiju
izstrādi, līdz liela mēroga tehnoloģiju demonstrācijām, ko atbalstīs starpdisciplīnu un
sociālekonomiski pētījumi, lai apstiprinātu pētījumu datus un radītu racionālu pamatu politisku
lēmumu pieņemšanai un tirgus struktūras attīstībai.
Kur vien iespējams, tiks izmantota integrēta pieeja, kas veicinās nepieciešamo atgriezenisko saiti un
sadarbību starp dažādām ieinteresētajām personām. Tiks veicinātas integrētas darbības, kas skar
vairākas pētniecības jomas vai izmanto to sinerģiju.
Svarīgs šīs tēmas mērķis ir Eiropas enerģētikas nozares konkurētspējas nostiprināšana skarbas
globālās konkurences apstākļos, kas sagādās Eiropai iespēju saglabāt un attīstīt vadošo lomu
pasaulē galvenajās enerģijas ražošanas un energoefektivitātes tehnoloģiju un materiālu jomās. Tam
būs nepieciešami plaši centieni pētniecības un attīstības jomā, kā arī starptautiska sadarbība. Īpaši
MVU ir svarīgas ieinteresētās puses enerģētikas nozarē, tiem ir būtiska loma enerģijas ķēdē, un tie
būs galvenie inovāciju veicinātāji. To aktīva līdzdalība pētniecības un demonstrējumu darbībās ir
būtiska, tādēļ tā tiks aktīvi sekmēta.
1
        COM(2002) 279, 29.11.2000.
2
        COM(2005) 265.
3
        COM(2006) 105.
 ---pagebreak--- L 400/164         LV                Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                    30.12.2006
Eiropas Tehnoloģiju platformu izstrādātās stratēģiskās pētniecības programmas un rezultātu
ieviešanas stratēģijas ir būtisks ieguldījums šīs tēmas prioritārajās pētniecības jomās. Šādas
platformas ir izveidotas tādās sfērās kā ūdeņradis, kurināmā elementi un saules enerģētika, taču šo
koncepciju pārņem arī citās jomās, tādās kā biodegviela, nulles emisijas elektroenerģijas ražošana
un nākotnes elektrības tīkli, kā arī citās ar enerģētiku saistītās jomās. Vajadzības gadījumā tiks
veikti pasākumi valstu programmu koordinēšanai.
Efektivitātes palielināšana visā enerģētikas sistēmā, no avota līdz lietotājam, ir būtiska, un tā ir
visas enerģētikas tēmas pamatā. Atzīstot galapatēriņa energoefektivitātes un atjaunojamu enerģijas
avotu ievērojamo ieguldījumu nākotnes ilgtspējīgās enerģētikas sistēmās, tām būs galvenā vieta šajā
tēmā. Īpaša uzmanība tiks pievērsta pētniecības, attīstības un demonstrācijas veicināšanai, kā arī
spēju palielināšanas sekmēšanai šajā jomā. Šajā sakarā pilnībā izmantos sinerģiju ar Konkurētspējas
un inovāciju pamatprogrammas sastāvdaļu – programmu "Saprātīga enerģija Eiropai". Tiks arī
pētītas iespējas turpmākām liela mēroga ierosmēm, kas integrētu finansējumu no dažādiem avotiem
(piem., KTI).
Lai sekmētu pētniecības rezultātu izplatīšanu un izmantošanu, zināšanu izplatīšana un rezultātu
nodošana tiks atbalstīta visās jomās, tostarp arī attiecībā uz politiku veidojošajām personām.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       LV                Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                     L 400/165
Darbības
• Ūdeņradis un kurināmā elementi
Integrētā pētniecības un ieviešanas stratēģija, ko izstrādājusi Ūdeņraža un kurināmā elementu
Eiropas Tehnoloģiju platforma, nodrošina pamatu stratēģiskai, integrētai programmai stacionāriem
un pārnēsājamiem, kā arī transporta lietojumiem, kuras mērķis ir izveidot stabilu tehnoloģisko bāzi
konkurētspējīgas kurināmā elementu un ūdeņraža piegādes un iekārtu nozares izveidošanai ES.
Programmā būs iekļauts: fundamentāli un lietišķi pētījumi un tehnoloģiju izstrāde; atbilstīga mēroga
demonstrācijas projekti, lai apstiprinātu pētījumu rezultātus un nodrošinātu atgriezenisko saiti
citiem pētījumiem; starpdisciplīnu un sociālekonomiskas pētnieciskas darbības, tostarp saistībā ar
infrastruktūras jautājumiem, lai atbalstītu saprātīgas pārejas stratēģijas un nodrošinātu racionālu
pamatu politiskiem lēmumiem un tirgus struktūras attīstībai.
Ar rūpnieciskiem lietišķiem pētījumiem, demonstrācijām un transversālām demonstrācijām saistītas
programmas darbības, kā arī starpdisciplīnu programmas darbības varētu īstenot ar Kopīgas
tehnoloģiju ierosmes palīdzību. Šīs stratēģiski vadītās, mērķtiecīgās darbības tiks papildinātas un
saskaņotas ar augšupēju kopīgu pētījumu centieniem, kuru mērķis ir panākt nozīmīgus zinātniskus
atklājumus izšķirīgi svarīgu materiālu, procesu un jaunu tehnoloģiju jomā.
 ---pagebreak--- L 400/166         LV                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                 30.12.2006
• Elektroenerģijas ražošana no atjaunojamiem enerģijas avotiem
Pētīt, izstrādāt un demonstrēt integrētas tehnoloģijas elektroenerģijas ražošanai no atjaunojamiem
enerģijas avotiem, kuras ir piemērotas dažādiem reģionāliem apstākļiem, kuros var konstatēt
pietiekamu ekonomisko un tehnisko potenciālu, lai radītu iespējas ievērojami palielināt
atjaunojamās elektroenerģijas ražošanas īpatsvaru ES. Pētniecībai būtu jāpaaugstina pārveides
efektivitāte, rentabilitāte, būtiski jāsamazina elektroenerģijas ražošanas izmaksas no iekšzemes
atjaunojamiem enerģijas resursiem, tostarp no bioloģiski noārdāmiem atkritumiem, jāpaaugstina
ražošanas procesa uzticamība un vēl vairāk jāsamazina ietekme uz vidi, kā arī jālikvidē pašreizējie
šķēršļi. Īpaši tiks uzsvērta saules bateriju, vēja un biomasas nozīme, tostarp kombinētās siltuma –
elektroenerģijas ražošanas sistēmās. Papildus tam, pētniecības mērķis būs pilnībā realizēt citu šādu
atjaunojamo enerģijas avotu potenciālu: ģeotermālie avoti, saules siltums, okeāns (piemēram, viļņu,
paisuma un bēguma spēks) un hidroenerģija.
• Degvielas ražošana no atjaunojamām izejvielām
Pētīt, izstrādāt un demonstrēt uzlabotas degvielas ražošanas sistēmas un pārveides tehnoloģijas
cietā, šķidrā un gāzveida biomasas kurināmā ilgtspējīgai ražošanai (tostarp bioloģiski noārdāmās
atkritumu frakcijas), kā arī minētā kurināmā piegādes ķēdes. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš jauniem
biodegvielas veidiem, jo īpaši transporta un elektroenerģētikas nozarē, kā arī esošo biodegvielu
jauna veida ražošanas, uzglabāšanas un izplatīšanas veidiem, tostarp enerģijas un citu lielas
pievienotās vērtības produktu integrētai ražošanai biorafinēšanas ceļā. Izvirzot par mērķi radīt "no
avota uz lietotāju" orientētas priekšrocības saistībā ar oglekļa dioksīdu, pētījumu uzmanības lokā
būs energoefektivitātes, tehnoloģiju integrācijas un izejvielu izmantošanas uzlabošana. Tas ietvers
arī tādus jautājumus kā izejvielu loģistika, pirmsnormatīvā pētniecība un standartizācija drošiem un
uzticamiem stacionāriem un transporta lietojumiem. Lai pilnībā izmantotu ūdeņraža ražošanas
potenciālu no atjaunojamiem enerģijas avotiem, tiks atbalstīti procesi, kuros izmanto biomasu,
elektroenerģiju no atjaunojamiem avotiem un saules enerģiju.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        LV               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                      L 400/167
• Atjaunojamie enerģijas avoti apkurei un dzesēšanai
Pētīt, izstrādāt un demonstrēt daudzveidīgas tehnoloģijas un ierīces, tostarp uzglabāšanas
tehnoloģijas, lai paaugstinātu atjaunojamo enerģijas resursu potenciālu aktīvās un pasīvās apkures
un dzesēšanas vajadzībām, tādējādi dodot ieguldījumu ilgtspējīgā enerģētikā. Mērķis ir panākt
būtisku izmaksu samazināšanu, augstāku efektivitāti, turpmāku vides ietekmējuma samazināšanu un
optimizēt tehnoloģiju izmantošanu dažādu reģionu apstākļos, kuros var konstatēt pietiekamu
ekonomisku un tehnisku potenciālu. Pētījumiem un demonstrējumiem jāietver jaunas sistēmas un
detaļas lietojumiem rūpniecībā (ietverot termālo jūras ūdens atsāļošanu), centralizētai siltumapgādei
un/vai individuālai telpu apsildei un kondicionēšanai, ēku integrēšanai un enerģijas uzkrāšanai.
• CO2 uztveršanas un uzglabāšanas tehnoloģijas nulles emisijas līmeņa elektroenerģijas
   ražošanai
Fosilās degvielas neizbēgami arī nākamajos gadu desmitos būs nozīmīga energoresursu daļa. Lai šo
situāciju saskaņotu ar ekoloģiskām interesēm, jo īpaši saistībā ar klimata pārmaiņām, ievērojami
jāsamazina fosilo degvielu negatīvā ietekme uz vidi, kā galveno mērķi izvirzot augsti efektīvu un
rentablu enerģijas un/vai siltuma ražošanu ar nullei tuvu emisijas līmeni. Būtiski ir pētīt, izstrādāt
un demonstrēt efektīvas, rentablas un uzticamas CO2 uztveršanas un uzglabāšanas tehnoloģijas, jo
īpaši uzglabāšanai zem zemes, dažādiem CO2 ģeoloģisko rezervuāru tipiem, tiecoties panākt CO2
uztveršanas un uzglabāšanas izmaksas, kas ir zemākas par EUR 20/tonnā, uztveršanas intensitātei
pārsniedzot 90 %, kā arī pierādīt CO2 uzglabāšanas ilgtermiņa stabilitāti, drošumu un uzticamību.
 ---pagebreak--- L 400/168        LV                Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                    30.12.2006
• Tīrās ar oglēm saistītās tehnoloģijas
Spēkstacijas, kurās kā kurināmo izmanto ogles, vēl arvien ir galvenās elektroenerģijas ražotājas
pasaulē, taču tām ir ievērojams potenciāls turpmākai efektivitātes paaugstināšanai un emisiju
samazināšanai, īpaši attiecībā uz CO2 emisiju. Lai saglabātu konkurētspēju un veicinātu resursu
saglabāšanu un CO2 emisiju pārvaldību, atbalstīs tīru ar oglēm un citiem cietajiem ogļūdeņražiem
saistītu pārveides tehnoloģiju izpēti, izstrādi un demonstrēšanu, gan attiecībā uz pašreiz esošajām
spēkstacijām, gan uz spēkstacijām nākotnē. Atbalstīs arī pārveides tehnoloģijas, tostarp ķīmiskus
procesus, ar kurām ražo sekundārus enerģijas nesējus (tostarp ūdeņradi) un gāzveida vai šķidros
kurināmos. Tas būtiski palielinās spēkstaciju efektivitāti un uzticamību, samazinās piesārņojuma
emisijas un samazinās vispārējas izmaksas dažādos ekspluatācijas apstākļos. Orientējoties uz nulles
emisijas enerģijas ražošanu nākotnē, šīs darbības būs saistītas ar CO2 uztveršanas un uzglabāšanas
tehnoloģijām un biomasas izmantošanu, kā arī sagatavos šīs tehnoloģijas un šo izmantošanu.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        LV                Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                    L 400/169
• Viedi enerģētikas tīkli
Lai veicinātu pāreju uz ilgtspējīgākām enerģētikas sistēmām, vajadzīgi plaša mēroga centieni
pētniecības un izstrādes jomā, kas paaugstinātu Eiropas elektroenerģijas un gāzes apgādes sistēmu
un tīklu efektivitāti, elastīgumu, drošumu, uzticamību un kvalitāti, jo īpaši integrētāka Eiropas
enerģijas tirgus kontekstā. Attiecībā uz elektroapgādes tīkliem, mērķi pārveidot pašreizējo
elektroapgādes tīklu elastīgā un mijiedarbīgā (patērētāji/operatori) pakalpojumu tīklā, kontrolēt
plūsmas reālā laikā un novērst šķēršļus plašai atjaunojamo enerģijas avotu un dalītās ģenerācijas
(piemēram, kurināmā elementu, mikroturbīnu, virzuļdzinēju) ieviešanai un efektīvai integrēšanai
nosaka vajadzību arī pētīt, izstrādāt un demonstrēt svarīgākās pamattehnoloģijas (piemēram,
novatoriskus IKT risinājumus, atjaunojamu energoresursu uzkrāšanas tehnoloģijas,
energoelektroniku, supravadītāju ierīces), tostarp izstrādāt jaunus kontroles un uzticamības rīkus
elektroenerģijas sistēmām. Gāzes tīklu jomā mērķis ir demonstrēt viedākus un efektīvākus gāzes
pārvades un sadales procesus un sistēmas, tostarp efektīvu atjaunojamo enerģijas avotu integrēšanu
un biogāzes izmantošanu esošajos tīklos.
 ---pagebreak--- L 400/170        LV                 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                  30.12.2006
• Energoefektivitāte un enerģijas taupīšana
Ir jāmobilizē milzīgais enerģijas galapatēriņa un primārā patēriņa taupīšanas un energoefektivitātes
paaugstināšanas potenciāls 1, pētot, optimizējot, apstiprinot un demonstrējot jaunas koncepcijas,
optimizējot jau pārbaudītas un jaunas koncepcijas un tehnoloģijas ēkām, pakalpojumiem un
rūpniecībai. Tas ietver ilgtspējīgu stratēģiju un tehnoloģiju apvienošanu augstākai
energoefektivitātei, atjaunojamas enerģijas, koģenerācijas un poliģenerācijas izmantošanu, kā arī
pieprasījuma pārvaldības pasākumu un iekārtu plašu integrēšanu pilsētās un lauku pašvaldībās, kā
arī tādu ēku demonstrēšanu, kas minimāli ietekmē klimatu, (ekoloģiskas ēkas). Šos liela mēroga
pasākumus var atbalstīt ar novatoriskām pētniecības un izstrādes darbībām, kas pievēršas
atsevišķām sastāvdaļām vai tehnoloģijām, piemēram, poliģenerācijai un ekoloģiskām ēkām (tostarp
apgaismojumam). Galvenais mērķis ir vietējo pašvaldību energoapgādes sistēmu optimizācija,
panākot līdzsvaru starp būtisku enerģijas patēriņa samazināšanu un cenas ziņā pieejamu un
ilgtspējīgu apgādes sistēmas risinājumu, tostarp jaunu degvielas veidu izmantošana īpašos
transportlīdzekļu parkos 2.
• Zināšanas enerģētikas politikas veidošanai
Izstrādāt instrumentus, metodes un modeļus, lai izvērtētu galvenos ekonomiskos un sociālos
jautājumus, kas saistīti ar enerģētikas tehnoloģijām. Darbības ietvers datu bāzu un scenāriju izstrādi
paplašinātajai ES, kā arī novērtējumu par enerģētikas un ar to saistīto politikas jomu ietekmi uz
piegādes drošību, vidi, sabiedrību, enerģētikas nozares konkurētspēju un jautājumiem par to, ko var
vai nevar pieņemt sabiedrība. Īpaša uzmanība tiks pievērsta tehnoloģiju progresa ietekmei uz
Kopienas politiku. Pasākumi ietvers zinātnisku atbalstu politikas izstrādei.
1
        Kā norādīts Zaļajā grāmatā par energoefektivitāti jeb "Darīt vairāk, patērējot mazāk",
        COM(2005)265, 22.06.2005.
2
        Pamatojoties uz pieredzi, kas gūta CONCERTO un CIVITAS iniciatīvās, kuras atbalstīja
        Sestajā pamatprogrammā.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       LV               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                      L 400/171
Starptautiskā sadarbība
Ņemot vērā problēmu, apdraudējumu un iespēju globālo raksturu, starptautiskā sadarbība ir
enerģētikas pētniecības elements ar aizvien pieaugošu nozīmi. Īpašos pasākumos atbalstīs
stratēģiski svarīgas daudzpusējas sadarbības ierosmes, tādas kā Starptautiskā partnerība ūdeņraža
saimniecībai (IPHE), Vadošais forums oglekļa atdalīšanas jautājumos (CSLF) un Johannesburgas
Atjaunojamās enerģijas koalīcija (JREC). Tiks atbalstītas arī citas īpašas darbības, kas risinās tādus
jautājumus kā enerģētikas politikas ietekme uz vidi, energoapgādes savstarpējā atkarība, tehnoloģiju
nodošana un kapacitātes paaugstināšana, iesaistot jaunās ekonomikas valstis, kurām ir būtiska
vajadzība pēc enerģijas.
Starptautiskā zinātniskā sadarbība enerģētikas jomā arī atbalstīs mērķi, kas izvirzīts ES Enerģētikas
ierosmē nabadzības izskaušanai un ilgtspējīgai attīstībai (EUEI), kuru aizsāka Pasaules augstākā
līmeņa sanāksme par ilgtspējīgu attīstību (WSSD), proti, dot ieguldījumu Tūkstošgades attīstības
mērķu sasniegšanā, nodrošinot nabadzīgajai iedzīvotāju daļai uzticamu un pieejamu piekļuvi
ilgtspējīgai enerģijai.
Reaģēšana uz jaunām vajadzībām un neparedzētām politikas vajadzībām
Pētījumi saistībā ar jaunām vajadzībām palīdzēs noteikt un izpētīt jaunas zinātnes un tehnoloģiju
iespējas energoapgādes jomā, pārveides izmantošanā un ilgtspējībā, bieži vien saistībā ar citām
sfērām un disciplīnām, tādām kā biotehnoloģija un jaunie materiāli un ražošanas procesi. Piemēri
neparedzētām politikas vajadzībām, uz kurām varētu rasties nepieciešamība ātri reaģēt, varētu būt
izmaiņas starptautiskajās darbībās, kas saistītas ar klimata pārmaiņām, kā arī pēkšņi ievērojami
pārtraukumi vai nestabilitāte energoapgādē vai cenu veidošanās procesā.
 ---pagebreak--- L 400/172        LV                Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                     30.12.2006
6.        Vide (tostarp klimata pārmaiņas)
Mērķis
Vides un tās resursu ilgtspējīga apsaimniekošana, padziļinot mūsu zināšanas par mijiedarbību starp
klimatu, biosfēru, ekosistēmām un cilvēka darbībām un izstrādājot jaunas tehnoloģijas, līdzekļus un
pakalpojumus, lai integrēti risinātu globālus ar vidi saistītos jautājumus. Uzsvars tiks likts uz
klimata, ekoloģisko, zemes un okeāna sistēmu izmaiņu prognozēšanu, uz instrumentiem un
tehnoloģijām, lai kontrolētu, novērstu un mazinātu ietekmi uz vidi un tās apdraudējumu, tostarp
veselības apdraudējumu, un pielāgotos šai ietekmei un apdraudējumam, kā arī, lai saglabātu dabas
un cilvēka radīto vidi.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       LV               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                    L 400/173
Metode
Vides aizsardzība ir būtiska mūsdienu un nākotnes paaudžu dzīves kvalitātei, kā arī ekonomiskajai
izaugsmei. Ņemot vērā, ka zemes dabas resursus un cilvēka veidoto vidi arvien spēcīgāk ietekmē
pieaugošs iedzīvotāju skaits, urbanizācija, būvniecība, nepārtraukta lauksaimniecības, akvakultūras
un zivsaimniecības, transporta un enerģētikas nozares paplašināšanās, zemju izmantošana, kā arī
klimata pārmaiņas un sasilšana vietējā, reģionālā un globālā mērogā, problēma, kas jārisina ES, ir
nodrošināt nepārtrauktu un ilgtspējīgu izaugsmi, vienlaikus samazinot negatīvo ietekmi uz vidi.
Sadarbību visā ES rosina tas, ka valstis, reģioni un pilsētas saskaras ar kopējām vides problēmām
un ka ir nepieciešama pētniecības kritiskā masa, ņemot vērā vides pētījumu mērogu, apjomu un
augsto sarežģītības pakāpi. Šāda sadarbība arī sekmē kopīgu plānošanu, savienotu un savstarpēji
savietojamu datubāzu izmantošanu, kā arī kopēju indikatoru, novērtēšanas metodoloģiju, saskanīgu
lielapjoma novērošanas un prognozēšanas sistēmu izstrādi. Turklāt starptautiskā sadarbība ir
nepieciešama, lai papildinātu zināšanas un veicinātu labāku pārvaldību globālā mērogā.
 ---pagebreak--- L 400/174         LV                Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                      30.12.2006
Pētniecība šajā tēmā 1 sekmēs ES un tās dalībvalstu starptautisko saistību izpildi, kas noteiktas
Apvienoto Nāciju Organizācijas Pamatkonvencijā par klimata pārmaiņām, Kioto un Monreālas
protokolos, Kioto protokolam sekojošajās ierosmēs, ANO konvencijā par bioloģisko daudzveidību,
ANO Konvencijā par cīņu pret pārtuksnešošanos, Stokholmas Konvencijā par noturīgiem
organiskajiem piesārņotājiem, Pasaules 2002. gada augstākā līmeņa sanāksmē par ilgtspējīgu
attīstību, tostarp ES Ūdens ierosmē (kā arī veicinās ilgtspējīgu ražošanu un patēriņu). Tā arī
palīdzēs darbam, ko veic Starpvaldību ekspertu grupa klimata pārmaiņu jautājumos un Zemes
novērošanas grupa (GEO), kā arī ņems vērā Tūkstošgades ekosistēmas novērtējumu. Papildus tam
tiks atbalstītas pētniecības vajadzības, kas izriet no esošiem un jauniem Kopienas tiesību aktiem un
politikas jomām (piem, Natura 2000, Reach) un īstenojot Sesto vides rīcības programmu, saistītas
tematiskas stratēģijas (piem, ar jūru, augsni saistītas stratēģijas) un citas jaunas stratēģijas
(piemēram, dzīvsudraba stratēģiju), kā arī vides tehnoloģiju un vides un veselības rīcības plānus.
Novatorisku vides tehnoloģiju veicināšana palīdzēs panākt ilgtspējīgu resursu izmantošanu,
samazināt klimata pārmaiņas un pielāgoties tām, kā arī aizsargāt ekosistēmas un cilvēka veidoto
vidi. Pētniecība arī sekmēs tehnoloģiju izstrādi, kas, savukārt, uzlabos Eiropas uzņēmumu, īpaši
MVU, vietu tirgū tādās jomās kā vides tehnoloģijas. Eiropas Tehnoloģiju platformas tādos
jautājumos kā ūdens apgāde un kanalizācija, ilgtspējīga ķīmija, celtniecība un mežsaimniecība
apstiprina, ka pastāv vajadzība pēc darbībām ES līmenī, tādēļ turpmāk ar minētām darbībām
atbalstīs nozīmīgas to pētniecības programmu daļas.
1
         Papildu pētījumi, kas saistīti ar bioloģisko resursu izmantošanu un ražošanu, aplūkoti tematā
         "Pārtika, lauksaimniecība un biotehnoloģija".
 ---pagebreak--- 30.12.2006        LV               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                   L 400/175
Valsts programmu koordināciju uzlabos, paplašinot un padziļinot esošo ERA-NET tīklu darbības
jomu vides pētniecības jomā 1.
Īpaša uzmanība tiks pievērsta tam, lai nostiprinātu Kopienas pētniecības rezultātu izplatīšanu, arī
izmantojot sinerģiju ar papildu finansēšanas mehānismiem Kopienas un dalībvalstu līmenī, kā arī
lai veicinātu to, ka rezultātus izmanto tiešie lietotāji, galvenokārt politikas veidotāji.
Attiecīgā gadījumā saskaņā ar turpmāk izklāstītajām darbībām izstrādās integrētas koncepcijas,
rīkus un vadības stratēģijas. Nodrošinās koordināciju ar starpdisciplinārām tēmām 2. Pasākumos
attiecīgā gadījumā ņems vērā politikas un tehnoloģijas sociāli ekonomiskos aspektus.
1
        Tas varētu attiekties uz pētniecības programmu kopēju īstenošanu Baltijas jūrā, kā arī jaunu
        ERA-NET tīklu izveidi.
2
        Attiecībā uz vides tehnoloģijām īpaši svarīga ir koordinācija ar CIP.
 ---pagebreak--- L 400/176        LV                Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                     30.12.2006
Darbības
• Klimata pārmaiņas, piesārņojums un riski
–         Ietekme uz vidi un klimatu
Ir vajadzīga integrēta pētniecība par klimata darbību un par sauszemes un jūras sistēmas, tostarp
polāro reģionu, darbību, lai novērotu un analizētu, kā šīs sistēmas attīstījās pagātnē, un lai
prognozētu to attīstību nākotnē, iekļaujot novērojumus, eksperimentālus pētījumus un progresīvu
modelēšanu, kā arī, ņemot vērā antropogēno spiedienu. Tas dos iespēju izstrādāt efektīvus
pasākumus, lai pielāgotos vides pārmaiņām un to radītajai ietekmei, kā arī mazinātu tās. Izstrādās
un apstiprinās globāla līdz vietēja mēroga progresīvus klimata pārmaiņu modeļus. Šos modeļus
piemēros, lai novērtētu izmaiņas, potenciālo ietekmi un kritiskas robežvērtības (piem., attiecībā uz
okeāna skābumu). Ņemot vērā pārmaiņas sausuma, vētru un plūdu tipiskās norises modeļos, tiks
pētītas pārmaiņas atmosfēras sastāvā un ūdens ciklā un izstrādātas uz risku orientētas metodes. Tiks
veikta siltumnīcas efekta gāzu (tostarp aerosolu) budžeta noteikšana un izpēte. Tiks pētīta ietekme
uz vides kvalitāti un klimatu, ko rada gaisa, ūdens un augsnes dabisks un cilvēka izraisīts
piesārņojums, kā arī atmosfēras, stratosfēras ozona slāņa, zemes virsas, ledāju un okeānu
mijiedarbība. Tiks ņemti vērā arī atgriezeniskās saites mehānismi un pēkšņas pārmaiņas (piemēram,
okeāna apritē), kā arī ietekme uz bioloģisko daudzveidību un ekosistēmām, tostarp jūras līmeņa
paaugstināšanās ietekme uz piekrastes zonām un ietekme uz jūtīgiem apgabaliem, piemēram, kalnu
reģioniem.
 ---pagebreak--- 30.12.2006         LV                Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                   L 400/177
–         Vide un veselība
Ir nepieciešama daudzdisciplīnu pētniecība par vides un klimata riska faktoru un cilvēku veselības
mijiedarbību, lai atbalstītu Vides un veselības rīcības plānu un integrētu tajā apsvērumus par
sabiedrības veselību un slimību aprakstus, kas saistīti ar jauniem vides riskiem. Pētniecībā īpaša
uzmanība tiks pievērsta globālo pārmaiņu (klimata pārmaiņas, zemes izmantojums, globalizācija)
ietekmes vienlaicīgai iedarbībai dažādos veidos, piesārņojuma avotu noteikšanai, jauniem vai
aktuāliem vides apdraudējuma faktoriem un vektoriem (piemēram, iekštelpu un āra vide, ar
pilsētvidi saistīti jautājumi, gaisa piesārņojums, elektromagnētiskie lauki, troksnis un toksisku vielu
iedarbība, tostarp integrēta riska novērtējuma izstrāde un metodiku izstrāde bīstamām vielām), un to
potenciālajai ietekmei uz veselību. Pētījumu mērķis būs arī integrēt cilvēku biomonitoringa
pētījumu zinātniskos aspektus, metodoloģiju un instrumentus koordinētas un saskanīgas pieejas
izstrādei. Darbības ietvers Eiropas kohortu pētījumus, kuros galvenā uzmanība tiks pievērsta
neaizsargātākajām iedzīvotāju grupām, kā arī metodēm un instrumentiem uzlabotai riska
raksturošanai, novērtēšanai un risku un veselības ietekmējumu salīdzināšanai. Pētījumu gaitā tiks
izstrādāti bioloģiskie marķieri un modelēšanas instrumenti, ņemot vērā apvienoto iedarbību,
neaizsargātības un nenoteiktības variācijas. Tiks izstrādātas arī progresīvas metodes un instrumenti
lēmumu pieņemšanas atbalstam (indikatori, datubāzes, izmaksu un ieguvumu analīzes un
daudzkritēriju analīzes metodes, veselības ietekmējuma novērtēšana, slimību radīto apgrūtinājumu
un ilgtspējības analīze), riska analīzei, modeļu un sistēmu apstiprināšanai un savstarpējai saistīšanai,
kā arī pārvaldībai un paziņošanai, atbalstot politikas izstrādi, novērtējumu un uzraudzību.
 ---pagebreak--- L 400/178         LV                Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                   30.12.2006
–         Dabas radītais apdraudējums
Veiksmīgai dabas katastrofu pārvarēšanai ir nepieciešama pieeja, kas ņem vērā daudzus riskus,
apvienojot ar risku saistītas specifiskas vajadzības un visaptverošu plānošanu. Ir nepieciešamas
labākas zināšanas, metodes un integrēta struktūra, lai novērtētu apdraudējumu, neaizsargātību un
riskus. Turklāt jāizstrādā kartografēšanas, novēršanas, noteikšanas un risku mazinošas stratēģijas,
kas ņem vērā ekonomiskos un sociālos faktorus. Tiks pētītas ar klimatu saistītās katastrofas
(piemēram, vētras, sausums, meža ugunsgrēki, zemes nogruvumi, lavīnas un plūdi, kā arī cita veida
ārkārtas situācijas) un ģeoloģiskās katastrofas (piemēram, zemestrīces, vulkānu izvirdumi un
cunami), kā arī to ietekme. Šie pētījumi ļaus labāk izprast šo katastrofu pamatā esošos procesus. Tie
ļaus arī uzlabot noteikšanas, paredzēšanas un prognozēšanas metodes, izmantojot determinēšanas
un varbūtības metodes. Tie būs pamatā arī agrās brīdināšanas un informācijas sistēmu, kā arī ātrās
reaģēšanas sistēmu izstrādei, kuru mērķis ir samazināt cilvēku apdzīvotu vietu neaizsargātību. Tiks
kvantitatīvi novērtētas arī lielo dabas katastrofu sociālās sekas, tostarp ietekme uz ekosistēmām.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       LV                 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                   L 400/179
• Resursu ilgtspējīga apsaimniekošana
–         Dabas un cilvēka veidotu resursu saglabāšana un ilgtspējīga apsaimniekošana un
          bioloģiskā daudzveidība
Pētījumu mērķis būs uzlabot zināšanu pamatu un izstrādāt progresīvus modeļus un instrumentus,
kas vajadzīgi resursu ilgtspējīgai apsaimniekošanai un ilgtspējīga patēriņa modeļu radīšanai. Tas
savukārt palīdzēs paredzēt ekosistēmu uzvedību un to atjaunošanas norisi, kā arī samazināt
nozīmīgu strukturālo un funkcionālo ekosistēmu elementu degradēšanos un izzušanu (attiecas uz
bioloģiskās daudzveidības, ūdens, augsnes un jūras resursiem). Ekosistēmu modelēšanas pētījumos
tiks ņemta vērā dabas aizsardzības un saglabāšanas prakse. Tiks veicinātas novatoriskas koncepcijas
tādas saimnieciskās darbības uzsākšanai, kas saistīta ar ekosistēmu devumu. Izstrādās integrētas
pieejas, lai novērstu un cīnītos pret pārtuksnešošanos, augsnes degradāciju un eroziju (tostarp ūdens
racionāla izmantošana), lai apturētu bioloģiskās dažādības samazināšanos un lai samazinātu cilvēka
darbības negatīvās sekas. Pētniecība koncentrēsies arī uz mežu, ainavu un pilsētu vides ilgtspējīgu
izmantošanu un apsaimniekošanu, iekļaujot arī pēcindustrializētas zonas, jo īpaši risinot jautājumus
saistībā ar plānošanu un ilgtspējīgu atkritumu apsaimniekošanu. Pētījumos izmantos atklātu, dalītu,
savstarpēji savietojamu datu pārvaldes un informācijas sistēmu, kā arī veicinās tās izstrādi, atbalstīs
novērtējumus, prognozes un pakalpojumus, kas saistīti ar dabas resursiem un to izmantošanu.
 ---pagebreak--- L 400/180         LV                Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                     30.12.2006
–         Jūras vides apsaimniekošana
Ir vajadzīgi īpaši pētījumi, lai uzlabotu mūsu izpratni par cilvēka darbības ietekmi uz okeāniem un
jūrām, un uz jūras vides resursiem, tostarp reģionālo jūru un piekrastes zonu piesārņojumu un
eitrofikāciju. Tiks veikti pētījumi akvatiskā vidē, tostarp piekrastes, reģionālās un dziļjūras
ekosistēmās un jūras gultnē, lai novērotu, uzraudzītu un paredzētu šīs vides uzvedību un veicinātu
izpratni par jūru un okeāna resursu ilgtspējīgu izmantošanu. Cilvēka darbību ietekmi uz okeānu
novērtēs ar integrētu metožu palīdzību, ņemot vērā jūras bioloģisko daudzveidību, ekosistēmu
procesus un devumu, ūdens cirkulāciju okeānā un jūras gultnes ģeoloģiju. Tiks izstrādātas
koncepcijas un instrumenti, atbalstot stratēģijas saistībā ar okeāna un tā resursu ilgtspējīgu
izmantošanu. Tas attieksies uz metodikām, informācijas sistēmām un datu bāzēm, politikas un
instrumentu novērtējuma rīkiem.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       LV                 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                    L 400/181
• Vides tehnoloģijas
–         Vides tehnoloģijas dabas un cilvēka veidotās vides novērošanai, imitācijai, profilaksei,
          ietekmes mazināšanai, pielāgošanai, atveseļošanai un atjaunošanai
Jaunas vai uzlabotas vides tehnoloģijas ir nepieciešamas, lai samazinātu cilvēka darbības ietekmi uz
vidi, aizsargātu vidi un efektīvāk apsaimniekotu resursus, lai izstrādātu jaunus produktus, procesus
un pakalpojumus, kas būtu labvēlīgāki videi nekā to pašreizējās alternatīvas. Izpēte galvenokārt
pievērsīsies tādām jomām: tehnoloģijas, kas novērš vai samazina vides riskus, samazina dabas
katastrofu un stihiju ietekmi, samazina klimata pārmaiņu risku un bioloģiskās daudzveidības
izzušanu; tehnoloģijas, kas veicina ilgtspējīgu ražošanu un patēriņu; tehnoloģijas dabas resursu
apsaimniekošanai un piesārņojuma efektīvākai likvidēšanai, kas saistītas ar ūdeni, augsni, gaisu,
jūru un citiem dabas resursiem, tostarp pilsētvidi, un atkritumiem (tostarp atkritumu pārstrāde). Tiks
nodrošināta starpdisciplināra koordinācija ar citām saistītām tēmām.
–         Kultūras mantojuma, tostarp cilvēka apdzīvotu vietu aizsargāšana, saglabāšana un
          uzlabošana
Tehnoloģijas ekoloģiski nekaitīgai un ilgtspējīgai cilvēka veidotās vides apsaimniekošanai,
iekļaujot arī apbūvēto vidi, pilsētu teritorijas, ainavas, kā arī kultūras mantojuma saglabāšanai,
restaurācijai un aizsardzībai no vides piesārņošanas, iekļaujot riska novērtējumu attiecībā uz vidi,
modeļus un rīkus riska novērtēšanai, progresīvas un nesagraujošas metodikas kaitējuma
diagnosticēšanai, jaunus restaurācijas produktus un metodikas, samazināšanas un pielāgošanas
stratēģijas kustamo un nekustamo kultūras resursu ilgtspējīgai apsaimniekošanai.
 ---pagebreak--- L 400/182          LV               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                   30.12.2006
–         Tehnoloģiju novērtēšana, apstiprināšana un testēšana
Pētniecības uzmanības lokā būs tehnoloģiju, tostarp procesu, produktu un pakalpojumu riska un
efektivitātes novērtēšana, kā arī saistīto metožu, piemēram, dzīves cikla analīzes, tālāka
pilnveidošana. Papildus tam uzmanību pievērsīs šādiem aspektiem: vides tehnoloģiju ilgtermiņa
iespējas, tirgus potenciāls un sociāli ekonomiskie aspekti; tehnoloģijas meža jomā, ūdens piegādes
un sanitārās apstrādes platforma, ilgtspējīgas ķīmijas platforma; ķīmisko vielu riska novērtēšana,
koncentrējoties uz viedām testēšanas stratēģijām un metodēm, lai samazinātu izmēģinājumus ar
dzīvniekiem, riska kvantitatīvas noteikšanas metodes; kā arī pētnieciskais atbalsts Eiropas Vides
tehnoloģiju apstiprināšanas un testēšanas sistēmas izstrādei, papildinot trešo pušu novērtēšanas
instrumentus.
• Zemes novērošanas un novērtēšanas instrumenti ilgtspējīgai attīstībai
–         Zemes un okeāna novērošanas sistēmas un monitoringa metodes videi un ilgtspējīgai
          attīstībai
Pētījumos pievērsīsies Globālās zemes novērošanas sistēmu sistēmas (GEOSS) izstrādei un
integrēšanai vides un ilgtspējīgas attīstības jautājumos, ko risina saistībā ar GEO ierosmi 1, ko
papildinās ar Globālo monitoringu par vidi un drošību (GMES). Pētījumos tiks aplūkota
novērošanas sistēmu savstarpējā saderība, informācijas pārvaldība un datu apmaiņa, kā arī vides
parādību un ar to saistīto cilvēku darbību izprašanai, modelēšanai un paredzēšanai noderīgās
informācijas optimizēšana. Šo pētījumu uzmanības lokā būs dabas katastrofas, klimata pārmaiņas,
laika apstākļi, ekosistēmas, dabas resursi, ūdens, zemes izmantojums, vide un veselība, kā arī
bioloģiskā daudzveidība (ietverot riska novērtēšanu, prognozēšanas metodes un novērtēšanas
līdzekļus), lai radītu priekšrocības, kas saistītas ar GEOSS izmantošanu sabiedrības labā, un
veicinātu GMES.
1
        Tostarp finansiāls atbalsts GEO sekretariātam.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        LV                Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                       L 400/183
–        Ilgtspējīgas attīstības prognozēšanas metodes un novērtēšanas instrumenti, ņemot vērā
         dažādus novērošanas mērogus
Ir vajadzīgi instrumenti, lai kvantitatīvi novērtētu vides un pētniecības politikas ieguldījumu
konkurētspējā un ilgtspējīgā attīstībā, ietverot uz tirgus procesiem balstītas un regulatīvas pieejas,
kā arī pašreizējo ražošanas un patēriņa modeļu attīstības tendenču efekta novērtēšanu. Šādi
instrumenti ietvers modeļus, kas respektē saiknes starp ekonomiku, vidi un sabiedrību, līdz ar to arī
veiksmīgas un efektīvas pielāgošanās un novēršanas stratēģijas. Šajos starpdisciplīnu pētījumos
iekļaus globālo klimata izmaiņu vispārēju novērtējumu, iekļaujot novērtējumu par ekosistēmu un
sociālekonomisko sistēmu mijiedarbību. Pētījumos arī centīsies uzlabot esošos un izstrādāt jaunus
indikatorus, kas vajadzīgi, lai novērtētu ilgtspējīgas attīstības politikas prioritātes un analizētu saikni
starp tām, ņemot vērā ES pašreizējo ilgtspējīgas attīstības indikatoru kopumu. Pētījumos ietvers arī
tehnoloģiju, sociālekonomisko virzītājspēku, ārējo faktoru un pārvaldības analīzi, ilgtspējīguma
ietekmes novērtējumu, kā arī prognozējošus pētījumus. Pētījumu rezultātu lietojuma sfēras ietver
zemes izmantojumu un jūras politiku, pilsētvides attīstību, bioloģisko daudzveidību un ekonomiku,
ar klimata pārmaiņām saistītos politiskos un sociālos konfliktus.
 ---pagebreak--- L 400/184         LV                Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                    30.12.2006
Starptautiskā sadarbība
Vides problēmas neizbēgami ir pārrobežu, reģionāla vai globāla mēroga problēmas, līdz ar to
starptautiskajai sadarbībai šajā tēmā ierādīta būtiska vieta. Konkrētas jomas ir saistītas ar ES
starptautiskajām saistībām, tādām kā konvencijas par klimata pārmaiņām, bioloģisko daudzveidību,
pārtuksnešošanos, ūdens resursu pārvaldību un ķīmiskajām vielām un atkritumiem, Johannesburgas
augstākā līmeņa sanāksmes lēmumi par ilgtspējīgu attīstību, kā arī citas reģionālas konvencijas.
Tiks pievērsta uzmanība nozīmīgiem pētījumiem, kas izriet no ES vides stratēģijas un rīcības
plāniem 1.
Zinātnes un tehnoloģiju partnerība ar jaunattīstības un jaunās ekonomikas valstīm dos ieguldījumu
Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanā vairākās jomās (piemēram, klimata pārmaiņu un dabas
katastrofu novēršana un ietekmes mazināšana, vides resursu izzušanas apturēšana, ūdens
saimniecības, apgādes un kanalizācijas uzlabošana, pārtuksnešošanās novēršana un apkarošana,
ilgtspējīga ražošana un patēriņš, kā arī urbanizācijas izraisīto vides problēmu risinājumi), kurās
svarīga nozīme varētu būt arī MVU. Īpaša uzmanība tiks pievērsta saistībai starp globāliem vides
jautājumiem un reģionāla un vietēja mēroga attīstības problēmām, kas saistītas ar zemes
izmantošanu dabas resursiem, bioloģisko daudzveidību, ekosistēmām, dabiskiem un cilvēku
izraisītiem apdraudējumiem un riskiem, klimata pārmaiņām, vides tehnoloģijām, vides un veselības,
kā arī politikas analīzes instrumentiem. Sadarbība ar industrializētajām valstīm veicinās pieeju
izciliem pasaules mēroga pētījumiem; būtu aktīvi jāiesaista zinātniekus no jaunattīstības valstīm, jo
īpaši saistībā ar labāku zinātnisku izpratni par ilgtspējīgas attīstības aspektiem.
1
         Šādi piemēri ir Kilarnijas rekomendācijas par bioloģiskās daudzveidības izpētes prioritātēm
         2010. gada mērķu sasniegšanai (Malahidas 2004. gada konference), ES Rīcības plāns par
         klimata pārmaiņām attīstības sadarbības kontekstā (2004. gads), prioritārās darbības, ko
         noteikusi ANO konvencijas pārtuksnešošanās apturēšanai Zinātnes un tehnoloģiju komiteja,
         ES un vispasaules stratēģijas ķīmisku vielu un pesticīdu drošai apsaimniekošanai u.c.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       LV                 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                    L 400/185
GEOSS izveidošana zemes novērošanai sekmēs starptautisko sadarbību, lai izprastu zemes sistēmas
un ilgtspējības jautājumus, kā arī koordinētu datu vākšanu zinātnes un politikas vajadzībām,
iesaistot publiskās un privātās ieinteresētās personas.
Reaģēšana uz jaunām vajadzībām un neparedzētām politikas vajadzībām
Ar jaunām vajadzībām saistītos šīs tēmas pētījumos var aplūkot tādus jautājumus kā cilvēku,
ekosistēmu un biosfēras mijiedarbība vai jauni riski, kas saistīti ar dabas, cilvēka vai tehnoloģiju
izraisītām katastrofām.
Atbalsts reaģēšanai uz neparedzētām vides politikas vajadzībām var būt saistīts, piemēram, ar jauno
politikas sfēru — vides, jūras politikas, standartu un noteikumu — ilgtspējības ietekmes
novērtējumu.
7.        Transports (tostarp aeronautika)
Mērķis
Pamatojoties uz tehnoloģisko un operatīvo attīstību un uz Eiropas transporta politiku, visu
iedzīvotāju, sabiedrības un klimata politikas labā izstrādāt integrētas drošākas, videi nekaitīgākas un
"viedākas" Eiropas transporta sistēmas, kas atbilstu dabas un vides resursu saglabāšanas prasībām;
kā arī nostiprināt un turpmāk attīstīt konkurētspēju, kāda pasaules tirgū ir Eiropas nozares
pārstāvjiem.
 ---pagebreak--- L 400/186         LV                Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                  30.12.2006
Metode
Eiropas transporta sistēma ir vitāli svarīgs Eiropas ekonomiskās un sociālās izaugsmes faktors. Tam
ir galvenā nozīme cilvēku un preču pārvadāšanā vietējā, reģionālā, valstu, Eiropas un starptautiskā
mērogā. Šajā tēmā tiks risinātas vairākas aktuālas problēmas, kas norādītas Baltajā grāmatā par
transportu 1, lai paaugstinātu transporta sistēmu devumu sabiedrībai un ieguldījumu rūpniecības
konkurētspējā paplašinātajā ES, vienlaikus samazinot transporta negatīvo ietekmi un sekas attiecībā
uz vidi, enerģijas izmantošanu, drošību un sabiedrības veselību.
Tiks ieviesta jauna, integrēta pieeja, kas saista visus pārvadājumu veidus, respektē pētniecības un
zināšanu attīstības sociāli ekonomiskos un tehnoloģiskos aspektus un iekļauj gan jauninājumus, gan
politikas pamatnostādnes.
Daudzās tehnoloģiju platformas, kas izveidotas šajā jomā (ACARE aeronautikai un gaisa
transportam, ERRAC dzelzceļa transportam, ERTRAC autoceļu transportam, WATERBORNE ūdens
transportam, ūdeņradim un kurināmā elementiem), ir izstrādājušas ilgtermiņa redzējumus un
stratēģiskās pētniecības programmas (SRA), kas lieti noder šīs tēmas formulēšanā un atbilst
politikas veidotāju vajadzībām un sabiedrības cerībām. Izraudzīti SRA aspekti var būt par pamatotu
iemeslu Kopīgu tehnoloģiju ierosmju aizsākšanai. ERA-NET darbības paver iespējas veicināt
atsevišķu transporta nozares tēmu turpmāku starpvalstu koordinēšanu, un tās atbalstīs gadījumos,
kad tas tiks atzīts par lietderīgu.
1
        "Eiropas transporta politika 2010. gadam: laiks pieņemt lēmumu" COM(2001) 370.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        LV                Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                    L 400/187
Darbības, kas ir īpaši nozīmīgas MVU, ietver centienus nodrošināt drošas uz tehnoloģijām balstītas
piegādes ķēdes dažādās nozarēs; pavērt MVU pieeju pētniecības ierosmēm; veicināt MVU nozīmi
un progresīvo tehnoloģiju MVU dibināšanu, jo īpaši attīstītu transporta tehnoloģiju jomā, "ar
pakalpojumiem saistītās" darbībās, kas raksturīgas transporta nozarei, kā arī sistēmu un lietojumu
izveidi satelītnavigācijas jomās.
Aktuālās politikas vajadzības, kā arī jaunu politiku (piemēram, jūras politika un vienotās Eiropas
gaisa telpas īstenošana) izstrāde, novērtēšana un īstenošana tiks risinātas dažādos pasākumu
kopumos, arī starptematiskā aspektā. Pētnieciskais darbs ietvers pētījumus, modeļus un
instrumentus, ko izmanto stratēģiskajā uzraudzībā un prognozēšanā, un tajā ir integrētas zināšanas,
kas saistītas ar galvenajiem transporta nozares ekonomiskajiem, sociālajiem, drošības, drošuma un
vides jautājumiem. Darbībās, kas saistītas ar starptematiskām pētījumu jomām, īpaša uzmanība tiks
pievērsta transporta īpatnībām, piemēram, drošības aspektiem kā transporta sistēmas neatņemamai
prasībai; alternatīvo enerģijas avotu izmantošanai transporta lietojumos; un transporta vides
ietekmējuma, tostarp klimata pārmaiņu, uzraudzībai; kā arī pasākumiem ekonomiskās integrācijas
uzlabošanai. Vides pētniecībā būtu jāietver veidi, kā samazināt transporta negatīvo ietekmi un
optimizēt satiksmi, un tajā būtu jāiekļauj transporta efektivitātes paaugstināšana.
Tiks atbalstītas arī darbības pētījumu rezultātu izplatīšanai un izmantošanai, kā arī ietekmes
novērtēšanai, pievēršot galveno uzmanību īpašām lietotāju, jo īpaši nelabvēlīgā situācijā esošo
grupu vajadzībām un politikas prasībām transporta nozarē.
 ---pagebreak--- L 400/188         LV                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                   30.12.2006
Darbības
• Aeronautika un gaisa transports
Darbības dos ieguldījumu galveno Kopienas politiku jomā, kā arī ACARE stratēģiskās pētniecības
programmas īstenošanā. Kvantitatīvie mērķi atbilst tiem mērķiem, kas minētajā programmā izvirzīti
laikposmam līdz 2020. gadam. Šīs pētniecības joma ietver visus ar lidaparātiem, pasažieru
pārvadājumiem un lidostas kontrolējamo teritoriju saistītos gaisa transporta sistēmas aspektus.
–         Videi nekaitīgāks gaisa transports: Izstrādāt tehnoloģijas, lai samazinātu aviācijas ietekmi
          uz vidi, izvirzot mērķi uz pusi samazināt oglekļa dioksīda (CO2) emisiju, par 80%
          samazināt noteiktas slāpekļa oksīdu (NOx) emisijas, uz pusi samazināt dzirdamo troksni.
          Pētniecības uzmanības lokā būs videi nekaitīgāku dzinēju tehnoloģiju izstrāde, ietverot
          alternatīvo degvielu tehnoloģijas, kā arī uzlabota fiksētu spārnu un rotējošu spārnu
          lidaparātu (tostarp helikopteru un lidaparātu ar maināmu rotora leņķi) efektivitāte, jaunas
          "viedas" vieglās konstrukcijas un uzlabota aerodinamika. Pētījumi aptvers arī tādus
          jautājumus kā uzlabota lidaparātu ekspluatācija lidostās (kontrolējamajā teritorijā un
          atklātajā teritorijā), gaisa satiksmes vadība, lidaparātu ražošana, apkope, kā arī otrreizējās
          pārstrādes procesi.
 ---pagebreak--- 30.12.2006         LV                Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                     L 400/189
–         Laika efektivitātes palielināšana: Īstenot būtiskas pārmaiņas aviācijā, lai sasniegtu plānoto
          izaugsmi, proti, trīs reizes lielāku gaisa kuģu kustību, vienlaikus uzlabojot precizitāti
          jebkuros laika apstākļos un ievērojami samazinot laiku, kas pavadīts lidostās, kārtojot ar
          lidojumiem saistītās formalitātes, bet vienlaikus saglabājot drošības līmeni. Pētījumos
          izstrādās un ieviesīs novatorisku gaisa satiksmes pārvaldības (ATM) sistēmu saistībā ar
          SESAR 1 ierosmi, apvienojot gaisa, zemes un kosmosa elementus, satiksmes plūsmas
          pārvaldību un gaisa kuģu lielāku autonomiju. Tiks aplūkoti arī lidaparātu konstrukcijas
          aspekti, lai uzlabotu pasažieru un kravas pārvadājumus, meklēti jauni risinājumi efektīvai
          lidostu izmantošanai un gaisa transporta iekļaušanai vispārējā transporta sistēmā. Gaisa
          satiksmes pārvaldības sistēmu pilnveides efektīvāko koordinēšanu Eiropā nodrošinās ar
          SESAR ierosmes 2 palīdzību.
–         Patērētāju apmierinātības un drošības garantēšana: Ievērojami uzlabot pasažieru izvēles
          iespējas un lidojumu saraksta elastību, vienlaikus panākot pieckāršu negadījumu īpatsvara
          samazinājumu. Jaunas tehnoloģijas nodrošinās lidaparātu/dzinēju konfigurāciju lielāku
          izvēli, sākot no liela korpusa līdz mazāka izmēra lidaparātiem, iekļaujot rotorlidaparātus,
          augstāku visu sistēmas elementu, tostarp vadības, automatizācijas līmeni. Uzmanības lokā
          būs arī pasažieru komforta un labsajūtas uzlabošana, jauni pakalpojumi, salona loģistikas
          sistēmas un aktīvie un pasīvie drošības pasākumi, īpaši uzsverot cilvēka faktoru. Pētījumos
          būs ietverta arī lidostu un gaisa satiksmes darbību pielāgošana dažāda tipa lidaparātiem un
          to izmantošana 24 stundas diennaktī, nepārsniedzot sabiedrībai pieņemamu trokšņa līmeni.
1
        SESAR (Single European Sky ATM Research) - Eiropas gaisa satiksmes kontroles
        infrastruktūras modernizācija, kas saistīta ar Vienoto Eiropas debesu politikas īstenošanu.
2
        Šim nolūkam paredzēts izveidot kopuzņēmumu ATM darbību koordinēšanai.
 ---pagebreak--- L 400/190         LV                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                     30.12.2006
–         Rentabilitātes uzlabošana: Veicināt konkurētspējīgu piegādes ķēdi, kas nodrošina iespēju
          uz pusi samazināt laiku, kas nepieciešams, līdz produkts nonāk tirgū, kā arī samazināt
          produktu izstrādes un ekspluatācijas izmaksas, kā rezultātā gaisa transports kļūtu
          pieejamāks iedzīvotājiem. Pētījumu uzmanības lokā būs uzlabojumi visā uzņēmējdarbības
          procesā, sākot no koncepcijas izstrādes līdz produkta izstrādei, ražošanai un ekspluatācijai,
          tostarp piegādes ķēdes integrēšana. Tie ietvers uzlabotas imitēšanas iespējas un augstāku
          automatizācijas līmeni, tehnoloģijas un metodes, lai konstruētu inovatīvus gaisa kuģus,
          kam nav nepieciešama apkope, tostarp remonts un kapitālais remonts, kā arī racionalizētu
          gaisa kuģu, lidostu un gaisa satiksmes pārvaldības darbības.
–         Gaisa kuģu un pasažieru aizsardzība: Novērst jebkāda veida naidīgas darbības, kuru
          rezultātā ceļotāji vai citi cilvēki varētu tikt ievainoti, viņiem varētu rasties zaudējumi, tikt
          nodarīts kaitējums vai sagādātas neērtības lidaparāta ļaunprātīgas izmantošanas dēļ.
          Pētījumu uzmanības lokā būs būtiski gaisa transporta sistēmas elementi, tostarp drošības
          pasākumi, projektējot lidaparātu salonus un pilotu kabīnes, automātiskā kontrole un
          piezemēšanās lidaparāta neatļautas izmantošanas gadījumā, aizsardzība pret ārējiem
          uzbrukumiem, kā arī drošības aspekti gaisa telpas pārvaldībā un lidostu ekspluatācijā.
–         Vadošā loma nākotnes gaisa transportā: Izpētīt radikālākas, videi nekaitīgākas,
          pieejamākas un novatoriskākas tehnoloģijas, kuras varētu veicināt būtiskas pārmaiņas, kas
          nepieciešamas gaisa transportam šā gadsimta otrajā pusē un pēc tam. Pētniecībā aplūkos
          tādus aspektus kā jaunas piedziņas un pacelšanās koncepcijas, jaunas idejas gaisa
          transportlīdzekļu iekštelpām, tostarp dizainam, jaunas lidostu koncepcijas, jaunas
          lidaparātu vadības un kontroles metodes, alternatīvas metodes gaisa transporta sistēmu
          ekspluatācijā un to integrēšana ar citiem transporta veidiem.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       LV                Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                     L 400/191
• Ilgtspējīgs virszemes transports (dzelzceļš, autotransports un kuģi)
–        Videi nekaitīgāks virszemes transports: Attīstīt tehnoloģijas un zināšanas, lai samazinātu
         piesārņojumu (gaisa, tostarp saistībā ar siltumnīcefekta gāzēm, ūdens un augsnes) un
         ietekmi uz vidi tādās jomās kā klimata pārmaiņas, veselība, bioloģiskā daudzveidība un
         troksnis. Pētījumu rezultātā uzlabosies piedziņas mehānismu tīrība un energoefektivitāte
         (piem, hibrīda piedziņas veidiem), tiks veicināta alternatīvā kurināmā izmantošana, tostarp,
         vidējā termiņā un ilgtermiņā, ūdeņraža un kurināmā elementu izmantošana, ņemot vērā
         rentabilitātes un energoefektivitātes apsvērumus. Darbības būs saistītas ar infrastruktūras,
         transportlīdzekļu, kuģu un to sastāvdaļu tehnoloģijām, ietverot vispārēju sistēmas
         optimizēšanu. Pētījumi, kas saistīti ar transportam raksturīgajām tendencēm, ietvers
         ražošanu, konstruēšanu, ekspluatāciju, apkopi, diagnostiku, remontu, kontroli, demontāžu,
         utilizēšanu, otrreizējo pārstrādi, nolietoto transportlīdzekļu izmantošanas stratēģijas, kā arī
         veicamos pasākumus, ja jūrā notikusi avārija.
 ---pagebreak--- L 400/192         LV                 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                   30.12.2006
–         Kravu novirzīšanas uz citiem transporta veidiem veicināšana un palielināšana un transporta
          koridoru atslogošana 1: Izstrādāt un demonstrēt raitus cilvēku un preču pārvadājumus "no
          durvīm līdz durvīm", kā arī tehnoloģijas un sistēmas, kas nodrošina efektīvu dažādu veidu
          pārvadājumu sadarbību, arī saistībā ar dzelzceļa transporta un ūdens transporta
          konkurētspēju. Šajā tēmā ietilpst darbības, kas risinās jautājumus saistībā ar vietēja,
          reģionāla, valsts un Eiropas mēroga transporta tīklu, sistēmu un pakalpojumu
          savietojamību un darbības optimizēšanu, kā arī vairāku pārvadājumu veidu integrēšanu
          integrētā pieejā. Pasākumu mērķis būs stratēģijas Eiropas līmenī, infrastruktūras, tostarp
          terminālu un specializēto tīklu optimizēta izmantošana, labāka transporta, satiksmes un
          informācijas pārvaldība, uzlabota kravu loģistika, pasažieru pārvadātāju veidu sadarbība,
          kā arī stratēģijas par pārvadājumu novirzīšanu uz citiem transporta veidiem, lai veicinātu
          energoefektīvu transporta veidu izmantošanu. Tiks izstrādātas viedas sistēmas, jaunas
          transportlīdzekļu/kuģu koncepcijas un tehnoloģijas, tostarp iekraušanas un izkraušanas
          darbības un lietotāju saskarnes. Zināšanas, kas vajadzīgas politikas veidošanai, ietvers cenu
          veidošanu un iekasēšanu transporta infrastruktūrā, Kopienas transporta politikas pasākumu
          novērtēšanu un Eiropas sadarbības tīklu politiku un projektus.
1
        Ņemot vērā mērķi atkal atjaunot 1998. gada transporta veidu sadalījumu, darbības, kas
        attieksies uz vienu pārvadājuma veidu, koncentrēsies uz dzelzceļa vai ūdens transportu.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       LV                Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                    L 400/193
–        Nodrošināt ilgtspējīgu mobilitāti pilsētās visiem iedzīvotājiem, iekļaujot nelabvēlīgā
         situācijā esošās grupas: Galvenā uzmanība tiks pievērsta cilvēkiem un precēm, veicot
         pētījumus par "nākamās paaudzes transportlīdzekļiem" un to ienākšanu tirgū, apvienojot
         visus tīras, energoefektīvas, drošas un inteliģentas transporta sistēmas elementus. Jaunu
         transporta un mobilitātes koncepciju, novatorisku organizatoriskās un pārvietošanās
         pārvaldības shēmu un kvalitatīva sabiedriskā transporta pētījumu mērķis būs nodrošināt
         visiem pieejamu augsta līmeņa vairāku pārvadājumu veidu integrēšanu. Tiks izstrādātas un
         izmēģinātas novatoriskas stratēģijas tīram pilsētas transportam 1. Īpaša uzmanība tiks
         pievērsta nepiesārņojošiem transportlīdzekļiem, pieprasījuma pārvaldībai, personīgā
         transporta racionalizācijai, kā arī informācijas un komunikācijas stratēģijām,
         pakalpojumiem un infrastruktūrai. Instrumenti un modeļi politikas izstrādes un īstenošanas
         atbalstam ietvers transporta un zemes izmantošanas plānošanu, ietverot saistību ar
         ekonomikas izaugsmi un nodarbinātību.
1
        Pamatojoties uz CIVITAS ierosmes pieredzi.
 ---pagebreak--- L 400/194         LV                 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                  30.12.2006
–         Drošuma un drošības uzlabošana: Izstrādāt tehnoloģijas un viedsistēmas, lai aizsargātu
          neaizsargātas personas, piemēram, transportlīdzekļu vadītājus, braucējus, pasažierus,
          apkalpes locekļus un gājējus. Tiks izstrādātas progresīvas tehniskas sistēmas un riska
          analīzes metodes sauszemes transportlīdzekļu, kuģu un transporta infrastruktūras izveidei
          un ekspluatācijai. Uzsvaru liks uz integrējošām pieejām, kas apvieno cilvēka faktoru,
          strukturālo integritāti, profilaksi, pasīvos un aktīvos drošības pasākumus, tostarp
          uzraudzības sistēmas, glābšanas un krīžu pārvaldību. Drošums tiks aplūkots kā
          neatņemama sastāvdaļa kopējā transporta sistēmā, kas ietver infrastruktūru, kravas (preces
          un konteinerus), transporta lietotājus un pārvadātājus, virszemes transportlīdzekļus un
          kuģus, pasākumus politikas veidošanas un likumdošanas līmenī, ieskaitot instrumentus
          lēmumu pieņemšanas atbalstam un apstiprināšanai; drošība tiks aplūkota visos gadījumos,
          kad tā ir neatņemama prasība transporta sistēmai.
–         Konkurētspējas stiprināšana: Uzlabot transporta nozares konkurētspēju, nodrošinot
          ilgtspējīgus, efektīvus un cenas ziņā pieejamus transporta pakalpojumus un radot jaunas
          prasmes un darba iespējas pētniecības un attīstības ceļā. Tehnoloģijas progresīviem
          industriālajiem procesiem ietvers projektēšanu, ražošanu, montāžu, konstruēšanu un
          apkopi, un to mērķis būs samazināt dzīves cikla izmaksas un saīsināt izstrādei
          nepieciešamo laiku. Uzsvars tiks likts uz novatoriskām un uzlabotām produktu un sistēmu
          koncepcijām un uzlabotiem transporta pakalpojumiem, nodrošinot augstāku pasažieru
          apmierinātības pakāpi. Tiks izstrādāta jauna veida ražošanas organizācija, iekļaujot
          piegādes ķēdes pārvaldību un izplatīšanas sistēmas.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        LV                Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                      L 400/195
• Atbalsts Eiropas Globālajai satelītnavigācijas sistēmai (Galileo un EGNOS):
Eiropas Globālā satelītnavigācijas sistēma ir sistēmas EGNOS un Galileo, un tās nodrošina pasaules
mēroga pozicionēšanas un momenta iestatīšanas iespējas 1.
–         Pilnīga iespēju izmantošana: veicināt dažāda veida pakalpojumu izmantošanas
          paplašināšanos, sākot no brīvi pieejamiem un komerciāliem pakalpojumiem līdz "dzīvības
          drošības", "meklēšanas un glābšanas" un sabiedriski regulējamiem pakalpojumiem;
          transporta pārvaldības lietojumi, tostarp saistībā ar kravas un bīstamo materiālu
          transportēšanu; izmantojot blakuspakalpojumus; parādīt satelītnavigācijas priekšrocības un
          efektivitāti.
–         Instrumentu nodrošināšana un piemērotas vides radīšana: garantēt drošu pakalpojumu
          izmantošanu, pamatā ieviešot sertifikāciju galvenajās lietojuma jomās; sagatavot un
          apstiprināt pakalpojumu atbilstību jaunajām politikas jomām un tiesību aktiem, kā arī
          ieviest tos; izmantot sabiedriski regulējamos pakalpojumus saskaņā ar apstiprināto
          piekļuves politiku; radīt svarīgus digitālus topoloģijas, kartogrāfijas, ģeodēzijas datus un
          sistēmas izmantošanai navigācijā; risināt jautājumus par drošuma un drošības vajadzībām
          un prasībām.
–         Uztvērēju pielāgošana prasībām un pamattehnoloģiju uzlabošana: uzlabot uztvērēju
          veiktspēju, integrējot neliela enerģijas patēriņa un miniaturizācijas tehnoloģijas; izveidot
          pilnīgu iekštelpu navigācijas tīkla pārklājumu, savienojot ar radiofrekvenču identifikācijas
          ierīcēm; izmantot programmējamu uztvērēju tehnoloģiju, apvienojot to ar citām funkcijām,
          piemēram, telekomunikācijām; atbalstīt galveno navigācijas zemes infrastruktūras
          tehnoloģiju, lai nodrošinātu uzticamību un elastīgumu.
1
        Pētījumus pārvaldīs Eiropas Globālās satelītnavigācijas sistēmas (GNSS) uzraudzības
        iestāde.
 ---pagebreak--- L 400/196         LV                Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                    30.12.2006
–         Atbalsts infrastruktūras attīstībai: sagatavot otrās paaudzes sistēmu, pielāgojoties
          mainīgajam lietotāju pieprasījumam un tirgus prognozēm, izmantot infrastruktūras
          internacionalizācijas priekšrocības, lai orientētos uz globāliem tirgiem un izstrādātu
          vispasaules standartus.
Starptautiskā sadarbība
Starptautiskā sadarbība šajā jomā ir svarīga PTA pasākumu daļa, un tā tiks rosināta, tiklīdz nozares
pārstāvji vai politikas veidotāji izrādīs attiecīgu ieinteresētību. Apsvērs īpašus pasākumus plašās
tematiskās jomās, kur vien tie varētu piesaistīt tirgus intereses (piemēram, globāla tirdzniecības
attīstība un tīklu un pakalpojumu sasaiste kontinentālā un starpkontinentālā mērogā); iespējas
piekļūt zinātnes un tehnoloģiju sasniegumiem un iesaistīt tos, tādējādi papildinot pašreizējās
zināšanas Eiropā un nodrošinot savstarpēju izdevīgumu; jomās, kurās Eiropa reaģē uz globālām
vajadzībām (piemēram, klimata pārmaiņas) vai dod ieguldījumu starptautisko standartu un globālu
sistēmu izveidē (piemēram, lietišķā loģistika un satelītnavigācijas infrastruktūra).
Reaģēšana uz jaunām vajadzībām un neparedzētām politikas vajadzībām
Ar jauno vajadzību ierosmēm atbalstīs pētījumus, kas risinās nākotnes transporta sistēmu problēmas
un izšķirīgi svarīgos faktorus, piemēram, jaunas transporta un transportlīdzekļu koncepcijas,
automatizāciju, mobilitāti vai organizāciju.
Neparedzētas vajadzības saistībā ar politiku kurām, iespējams, būs vajadzīgi specifiski pētījumi
transporta jomā, varētu attiekties uz jautājumiem, kas saistīti ar sabiedrību, piemēram,
demogrāfiskas izmaiņas, izmaiņas sabiedrības dzīves veidā un cerībās, ko tā saista ar transporta
sistēmām; kā arī jaunos riskus vai problēmas, kas ir ļoti svarīgas Eiropas sabiedrībai.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        LV                 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                   L 400/197
8.       Sociālekonomiskās zinātnes un humanitārās zinātnes
Mērķis
Radīt dziļu kopīgu izpratni par sarežģītajām un savstarpēji saistītām sociālekonomiskām
problēmām, ar kurām saskaras Eiropa, piemēram, izaugsme, nodarbinātība un konkurētspēja,
sociālā kohēzija, paplašinātās ES sociālās, kultūras un izglītības problēmas, ilgtspējība, ekoloģiskās
problēmas, demogrāfiskās pārmaiņas, ieceļošana un integrācija, dzīves kvalitāte un savstarpēja
atkarība pasaulē, jo īpaši, lai nodrošinātu uzlabotu zināšanu bāzi politikām attiecīgajās jomās.
Metode
Pētniecības prioritātes saistītas ar galvenajām sabiedrības, ekonomikas un kultūras problēmām, ar
ko Eiropa un pasaule saskaras tagad un saskarsies arī nākotnē. Ierosinātā pētniecības programma
piedāvā saskanīgu pieeju šo jautājumu risināšanā. Sociālekonomisko un humanitāro zināšanu bāzes
pilnveidošana attiecībā uz minētajām problēmām būtiski palīdzēs veicināt visā Eiropā kopīgu
izpratni un risināt plašākas starptautiskas problēmas. Pētniecības prioritātes palīdzēs uzlabot
politikas, tostarp regulatīvu pasākumu, izstrādi, īstenošanu, iedarbīgumu un novērtēšanu daudzās
Kopienas politikas jomās Eiropas, valstu, reģionālā un vietējā mērogā; lielākā daļa pētījumu ietver
arī nozīmīgus starptautiskus aspektus.
 ---pagebreak--- L 400/198         LV                Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                   30.12.2006
Papildus sociālekonomiskajai un sociāli kultūras pētniecībai un prognozēm īpašs uzsvars tiks likts
uz humanitāro pētniecību, kas savukārt pavērs dažādas perspektīvas un dos nozīmīgu ieguldījumu
visās tēmā veiktajās darbībās, piemēram, vēstures, kultūras un filozofijas aspektu izpētē, ietverot
būtiskus ar valodu, identitāti un vērtībām saistītus jautājumus.
Pētniecība varētu balstīties arī uz attiecīgajām valstu pētniecības programmām, ar ko papildina
turpmāk uzskaitītās pētniecības darbības, izmantojot ERA-NET shēmas sniegtās iespējas un,
vajadzības gadījumā, izmantojot Līguma 169. pantu. Lai apspriestu nākotnes pētniecības
programmas, vairāku jautājumu sakarā var izmantot arī sociālās platformas; tajās iesaistīsies
zinātnieku aprindas un ieinteresētie sabiedrības pārstāvji.
Pētniecību sekmēs zinātnes infrastruktūra, radot jaunus pētījumu datus, tostarp veicot aptaujas (gan
kvantitātes, gan kvalitātes aspektos), kā arī nodrošinot esošo datu pieejamību starptautiska mēroga
salīdzinošai pētniecībai, nodrošinot piekļuvi izejmateriāliem un augsti attīstītiem pētniecības
instrumentiem, kā arī uzsāktās pētniecības rezultātu pieejamību daudzās jomās. Vairākas darbības
veiks, iesaistot programmas "Iespējas" Infrastruktūras sadaļu, savukārt citas – izstrādājot šīs tēmas
projektus. Pētniecība balstīsies uz oficiālās statistikas pieejamību un izmantošanu.
Tiks veikti īpaši pasākumi pētniecības rezultātu izplatīšanai konkrētām grupām un plašai
sabiedrībai, ietverot seminārus un konferences, kuros pētnieki apmainīsies ar viedokļiem ar
politikas veidotājiem un citām ieinteresētajām personām, kā arī rezultātu izplatīšanu, izmantojot
dažādus plašsaziņas līdzekļus.
Tiks nodrošināta sociālekonomiskās un humanitārās pētniecības un prognozēšanas elementu
saskaņošana programmā "Sadarbība" un ar citām īpašajām programmām.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       LV                Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                       L 400/199
Darbības
• Izaugsme, nodarbinātība un konkurētspēja zināšanu sabiedrībā
Mērķis būs izstrādāt un integrēt pētījumus par jautājumiem, kas ietekmē ekonomikas izaugsmi,
nodarbinātību un konkurētspēju, tādējādi panākot uzlabotu un integrētu šo jautājumu izpratni
nepārtrauktai zināšanu sabiedrības attīstībai. Tas labvēlīgi ietekmēs politikas veidošanu un sekmēs
šo mērķu sasniegšanu. Pētījumos tiks integrēti šādi problēmas aspekti:
–        zināšanu mainīgā loma tautsaimniecībā, ietverot dažāda veida zināšanu, prasmju un
         kompetenču nozīmi vispasaules mērogā, formālās un neformālās izglītības un
         mūžizglītības, kā arī nemateriālo preču un ieguldījumu nozīmi;
–        ekonomiskās struktūras, strukturālās pārmaiņas, iekļaujot telpiskos jautājumus, piemēram,
         reģionalizāciju un internacionalizāciju, un ar produktivitāti saistītie jautājumi, ietverot
         pakalpojumu sektora, finansiālās un demogrāfiskās situācijas, pieprasījuma, kā arī ilgstošu
         pārmaiņu procesu nozīmi;
–        institucionāli un politikas jautājumi, ietverot makroekonomikas politiku, darba tirgu,
         sociālās sistēmas un labklājības sistēmas, valstu un reģionu institucionālo kontekstu, kā arī
         politiku vienotību un saskanību.
 ---pagebreak--- L 400/200         LV                 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                    30.12.2006
Pētījumus koncentrēs uz būtiskām jaunām problēmām un iespējām, kuru cēlonis ir pieaugoša
globalizācija, valstis ar strauji augošu ekonomiku, uzņēmuma pārvietošana un ES paplašināšanās;
kā arī uz sociāli ekonomisko stabilitāti, tehnoloģiju lomu un tehnoloģiju pārnesi starptautiskā
mērogā, inovāciju un ekonomikas atjaunošanas dažādiem veidiem, ārējo un iekšējo pakalpojumu
piesaistīšanu, jaunatnes lietām un jaunatnes politiku, ekonomisko un sociālo uzņēmējdarbību, kā arī
uz Eiropas kultūras mantojuma un radošā sektora ekonomisko potenciālu. Saistībā ar nodarbinātības
jautājumiem aplūkos arī bezdarbu un nepietiekamu nodarbinātību.
• Ekonomikas, sociālo un vides mērķu apvienošana Eiropas perspektīvā
Mērķis ir atbalstīt sociālos centienus, kas vērsti uz ekonomikas, sociālo un vides mērķu
apvienošanu, tādējādi uzlabojot ilgtspējīgas attīstības pamatu. Šīs darbības pētījumi koncentrēsies
uz diviem savstarpēji saistītiem jautājumiem:
–         kā sociālekonomiskajiem modeļiem Eiropā un ārpus tās ir veicies šo mērķu apvienošanā,
          kādos apstākļos tas ir izdevies, ietverot dialoga, sociālās partnerības, nozares pārmaiņu,
          institucionālo pārmaiņu nozīmi, kā arī to spēja stāties pretī jaunām problēmām;
–         reģionu ekonomiskā kohēzija un pilsētu un reģionu attīstība paplašinātajā ES; sociālā
          kohēzija (ietverot nevienlīdzību, sociālo aizsardzību un sociālos pakalpojumus, nodokļu
          politiku, etniskās attiecības un migrāciju, izglītību, sociālo atstumtību un veselību), kā arī
          tās saistība ar tādām sociālām problēmām kā nabadzība, mājokļu problēmas, noziegumi,
          likumpārkāpumi un narkotikas.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        LV                 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                     L 400/201
–         Risinot šos jautājumus, apsvērs šādus jautājumus:
          –     kompromisu vai sinerģiju esamība starp ekonomiskajiem, sociālajiem, vides
                mērķiem pasaules mērogā;
          –     vides 1, enerģijas un sabiedrības mijiedarbība;
          –     ilgtspēja ilgtermiņā;
          –     ar attīstības valstīm saistīti jautājumi;
          –     telpiskie aspekti, tostarp pilsētvides plānošana, pilsētu, metropoles reģionu un citu
                pilsētreģionu nozīme, kā arī saistītie pārvaldības jautājumi;
          –     kultūras jautājumi; kā arī Eiropas politikas un tiesību aktu sociālā un ekonomiskā
                ietekme.
Izskatīs arī jautājumu par labklājības valstīm kā attīstības resursu, kā arī par ieceļotāju un viņu
pēcteču nodarbinātību un mājokli.
1
        Globālās izmaiņas saistībā ar vidi iztirzās pārsvarā tēmā "Vide".
 ---pagebreak--- L 400/202         LV                Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                       30.12.2006
• Galvenās tendences un to sekas sabiedrībā
Mērķis ir izprast un novērtēt konkrētu galveno tendenču cēloņus un ietekmi Eiropas sabiedrībā,
kuras būtiski ietekmē Eiropas iedzīvotājus, viņu dzīves kvalitāti, kā arī politiku, lai tādējādi
nodrošinātu pamatu daudzām politikas jomām. Empīriskos un teorētiskos pētījumos izskatīs trīs
galvenās tendences:
–         demogrāfiskās pārmaiņas, tostarp novecošana, dzimstība un ieceļošana. Izskatīs jautājumus
          saistībā ar sabiedrību un ekonomiku, kā arī par ietekmi uz tām, tostarp saistībā ar aktīvo
          vecumdienu sabiedrisko un ekonomisko potenciālu, kā arī to ietekmi uz pensijas sistēmām,
          migrācijas un integrācijas problēmas un ietekmi uz pilsētu attīstību;
–         pārmaiņas saistītos dzīvesveida, ģimenes, darba, patēriņa (tostarp saistībā ar patērētāju
          aizsardzības aspektiem), veselības un dzīves kvalitātes aspektos, tostarp ar bērniem,
          jauniešiem un darbnespēju saistītie jautājumi, kā arī darba un ģimenes dzīves apvienošana;
–         kultūras mijiedarbība starptautiskā skatījumā, ietverot tradīcijas dažādās sabiedrībās,
          iedzīvotāju daudzveidību, tostarp etniskās grupas, kultūru daudzveidību, atšķirīgas
          identitātes, valodas un praktizētās reliģijas, kā arī iespējamos ar to saistītos jautājumus,
          tostarp diskrimināciju, rasismu, ksenofobiju un neiecietību.
Iekļaus arī jautājumus saistībā ar dzimumu līdztiesību, nevienlīdzību un vērtību maiņu. Papildus
tiks pētītas pārmaiņas noziedzībā un attieksmē pret noziegumiem, tāpat arī korporatīvajā sociālajā
atbildībā.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       LV                 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                     L 400/203
• Eiropa pasaulē
Mērķis ir izprast pasaules reģionu, tostarp jauno un attīstības reģionu mainīgo mijiedarbību un
savstarpējo atkarību un to ietekmi uz attiecīgajiem reģioniem, īpaši uz Eiropu, kā arī ar to saistīto
jautājumu, proti, reaģējot uz jauniem apdraudējumiem un riskiem pasaules kontekstā un to saistību
ar cilvēktiesībām, brīvībām un labklājību. Pētījumi ietvers divus saistītus jautājumu kopumus:
–        tirdzniecības, finanšu, investīciju un migrācijas plūsmas un to ietekme; nevienāda attīstība,
         nabadzība un ilgtspējība; ekonomiskās un politiskās attiecības, globālā pārvaldība, tostarp
         starptautiskās iestādes. Šajā sakarā pētīs kultūru, tostarp plašsaziņas līdzekļu un reliģiju
         mijiedarbību un atšķirīgas koncepcijas ārpus Eiropas;
–        konflikti, to cēloņi un atrisināšana, kā arī miera veicināšana; attiecības starp drošību
         veicinošiem un destabilizējošiem faktoriem, tādiem kā nabadzība, noziedzība, vides
         degradēšanās, resursu nepietiekamība, nevienlīdzīga attīstība, finanšu nestabilitāte un
         parādi; terorisms, tā cēloņi un sekas; ar drošību saistītās politikas jomas, viedoklis par
         nedrošību un civilmilitārās attiecības.
Abos gadījumos pētījumu uzmanības lokā būs Eiropas nozīme pasaulē, daudzpusēju attiecību un
starptautisku tiesību popularizēšana, demokrātijas un pamattiesību veicināšana, ietverot dažādu
izpratni par tām, kā arī jautājums, kāda Eiropa ir pārējās pasaules skatījumā.
 ---pagebreak--- L 400/204         LV                Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                       30.12.2006
• Pilsonis Eiropas Savienībā
ES nākotnes attīstības kontekstā šīs darbības mērķis ir uzlabot izpratni, pirmkārt, par jautājumiem,
kas saistīti ar demokrātiskās "piederības" izjūtas veidošanu un aktīvu pilsoņu līdzdalību, kā arī
efektīvu un demokrātisku pārvaldību visos līmeņos, ietverot inovatīvus pārvaldības procesus, lai
uzlabotu pilsoņu līdzdalību un sadarbību starp valsts un privātā sektora dalībniekiem, un, otrkārt,
par kopīgo un atšķirīgo Eiropā, iztirzājot to kultūras, reliģijas, institucionālā, tiesiskā, vēsturiskā,
valodu un vērtību aspektā. Pētniecībā aplūkos šādus jautājumus:
–         līdzdalība (tostarp jauniešu, minoritāšu līdzdalība, kā arī saistībā ar dzimumu līdztiesību),
          pārstāvība, atbildība un likumība; publiskā sfēra, plašsaziņas līdzekļi un demokrātija
          Eiropā; dažāda veida valsts pārvaldība ES, tostarp ekonomikas un tiesiskā pārvaldība un
          publiskā un privātā sektora joma, politikas procesi un iespējas politikas veidošanā;
          pilsoniskās sabiedrības nozīme; pilsonība un tiesības; paplašināšanās ietekme; kā arī ar
          šiem jautājumiem saistītās vērtības sabiedrībā;
–         Eiropas atšķirības un kopīgās iezīmes, tostarp vēsturiskā izcelsme un attīstība;
          institucionālas atšķirības (tostarp standarti, prakse, tiesību akti); kultūras mantojums;
          dažādi Eiropas integrācijas un paplašināšanās redzējumi un perspektīvas, tostarp
          iedzīvotāju viedoklis; identitātes, tostarp Eiropas identitāte; pieeja daudzām līdzās
          pastāvošām kultūrām; valodas, mākslas un reliģijas nozīme; attieksmes un vērtības.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       LV               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                      L 400/205
• Sociālekonomiskie un zinātniskie indikatori
Lai uzlabotu indikatoru izmantošanu politikas veidošanā, šīs darbības mērķis ir izveidot dziļāku
izpratni par indikatoru izmantošanu politikas izstrādē un īstenošanā, kā arī ierosināt indikatoru un to
izmantošanas metožu uzlabojumus. Pētniecībā aplūkos šādus jautājumus:
–        veidi, kā indikatorus izmanto politikas mērķu izvirzīšanai, politikas veidošanai un
         īstenošanai dažādās jomās un visos līmeņos, sākot no mikrolīmeņa līdz pat makrolīmenim,
         esošo indikatoru un to izmantošanas piemērotība, metodikas to analīzei, ierosinājumi par
         jauniem indikatoriem un indikatoru kopumiem;
–        iespējas, kā uz faktiem pamatotai politikai var lieti noderēt indikatori un to izmantošanas
         metodes; indikatori politikai, kas orientēta uz dažādiem mērķiem, politikas koordinēšanai
         un reglamentēšanai; oficiālās statistikas atbalsts šādiem indikatoriem;
–        indikatoru un ar tiem saistīto metožu izmantošana pētniecības programmu izvērtēšanā,
         ietverot ietekmes novērtējumu.
 ---pagebreak--- L 400/206          LV               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                   30.12.2006
• Prognozēšanas darbības
To mērķis ir sniegt valstu, reģionālās un Kopienas politikas veidotājiem, kā arī citām personām
prognožu veidā iegūtas zināšanas, lai iespējami agri noteiktu ilgstošas problēmas un kopīgi
interesējošas jomas, kas varētu palīdzēt politikas ideju formulēšanā. Tiks veiktas četru veidu
darbības:
–         plašas sociālekonomiskās prognozes dažām galvenajām Kopienas problēmām un iespējām,
          pētot tādus jautājumus kā novecošanas, migrācijas, zināšanu izveides un izplatīšanas
          globalizācijas nākotne un ietekme, kā arī pārmaiņas noziedzībā un galvenie riski;
–         tematiski šaurākas prognozes par attīstību jaunās pētniecības jomās vai arī jomās, kas
          saistītas ar vairākām jau esošām disciplīnām, kā arī par zinātnes disciplīnu nākotni;
–         prognozes par pētniecības sistēmu un politiku Eiropā un citur pasaulē un par galveno tajās
          iesaistīto dalībnieku nākotni;
–         savstarpēja mācīšanās un sadarbība valsts un/vai reģionālo prognožu ierosmju starpā;
          sadarbība starp ES, trešo valstu un starptautiskām prognožu ierosmēm.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       LV                 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                    L 400/207
Starptautiskā sadarbība
Ņemot vērā pētniecības izteikti starptautisko raksturu, starptautiskā sadarbība tiks veicināta visās šīs
tēmas jomās. Īpašus starptautiskās sadarbības pasākumus uz daudzpusējas un divpusējas vienošanās
pamata veiks saistībā ar vairākiem izraudzītiem priekšmetiem, nosakot tos, balstoties uz
partnervalstu un Eiropas vajadzībām.
Reaģēšana uz jaunām vajadzībām un neparedzētām politikas vajadzībām
Pētniecība saistībā ar jaunām vajadzībām pavērs pētniekiem iespējas atklāt un risināt tās problēmas,
kas nav norādītas iepriekš. Tā rosinās novatorisku domāšanu par problēmām, ar ko saskaras Eiropa,
bet kas līdz šim nav plaši iztirzātas, vai arī par būtiskām jautājumu, skata punktu un disciplīnu
kombinācijām. Jāveic arī pētniecība, lai reaģētu uz neparedzētām politikas vajadzībām, cieši
sadarbojoties ar politikā iesaistītajām personām.
9.        Kosmoss
Mērķis
Atbalstīt Eiropas Kosmosa programmu, kas koncentrētos uz tādiem lietojumiem kā globālais
monitorings par vidi un drošību (GMES), sniedzot labumu iedzīvotājiem un Eiropas kosmosa
nozares konkurētspējai. Tas veicinās Eiropas Kosmosa politikas izstrādi, papildinot dalībvalstu un
citu galveno dalībnieku, tostarp Eiropas Kosmosa aģentūras (ESA), centienus.
 ---pagebreak--- L 400/208        LV                 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                    30.12.2006
Metode
Šajā jomā Kopiena sniegs ieguldījumu kopēju mērķu noteikšanā, kuru pamatā ir lietotāju izvirzītas
prasības un politikas mērķi; kā arī sniegs ieguldījumu darbību koordinēšanā, izvairoties no
duplikācijas, savstarpējas izmantojamības veicināšanā, kā arī rentabilitātes uzlabošanā. Tā sekmēs
arī standartu noteikšanu. Eiropas Kosmosa politika 1 palīdzēs īstenot publisku iestāžu un lēmumu
pieņēmēju mērķus, stiprinot šīs Eiropas nozares konkurētspēju. To īstenos ar Eiropas Kosmosa
programmas palīdzību, savukārt ar Septīto pamatprogrammu nodrošinās iespēju atbalstīt vai
papildināt pētniecības un tehnoloģijas izstrādes darbības, ko Eiropā veic citas ieinteresētās personas
un organizācijas — gan publiskās, gan privātās.
Darbības šajā tēmā atbalstīs Kopienas politikas mērķu īstenošanu, piemēram, lauksaimniecības,
mežsaimniecības, zivsaimniecības, vides, telekomunikāciju, drošības, attīstības, veselības, humānās
palīdzības, transporta, zinātnes, izglītības jomā, kā arī nodrošinās Eiropas iesaistīšanos reģionālajā
un starptautiskajā sadarbībā. Paredzēts, ka kosmosa līdzekļi palīdzēs arī tiesību aizsardzībai dažās
no šīm jomām.
Īpašu uzmanību pievēršot esošo iespēju izmantošanai Eiropā, šajā prioritārajā jomā izklāstīto
darbību mērķis galvenokārt ir: kosmosa resursu izmantošana, lai ieviestu lietojumus, jo īpaši GMES
(Globālais monitorings videi un drošībai), kas kopā ar Galileo ir Eiropas Kosmosa politikas
priekšgalā, kā arī kosmosa izpētes centieni; kā arī veicinošas tehnoloģijas, kas nostiprina Eiropas
Savienības stratēģisko nozīmi.
1
        "Eiropas Kosmosa politika: sākotnējie elementi" - COM(2005)208.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       LV                Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                    L 400/209
Darbības, kas vērstas uz rezultātu izmantošanu, papildinās tās darbības, ko veic citās īpašās
programmas "Sadarbība" tēmās (proti, tās, kas ietvertas tēmā "Vide" un saistītas ar zemes
novērošanu un GEOSS, un tās, kas ietvertas tēmā "Informācijas un komunikācijas tehnoloģijas").
Tiks veicināta arī tematiska sinerģija ar darbībām citās īpašajās programmās. Papildu darbības ir
paredzētas arī Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammā un Izglītības un mācību programmā.
Pētniecības un tehnoloģiju pārņemšanas darbības šajā tēmā var būt īpaši interesantas MVU, kas
izstrādā novatoriskas tehnoloģijas un kam tādēļ nepieciešams iepazīties ar jaunām kosmosa
tehnoloģiju iespējām (spin-in), vai arī kas izstrādā savus kosmosa tehnoloģiju lietojumus, ko
piedāvā tirgū (spin-off).
Konkrētu kosmosa darbību daļu pārvaldību varētu uzticēt esošām ārējām vienībām, piemēram,
ESA 1 un citām Eiropas vai valsts mēroga organizācijām un aģentūrām. Attiecībā uz GMES
pētījumus varētu īstenot ar Kopīgas tehnoloģiju ierosmes palīdzību (skat. III pielikumu).
1
        Atbilstīgi Eiropas Kopienas un Eiropas Kosmosa aģentūras pamatnolīgumam (OV L 261,
        6.8.2004., 64. lpp).
 ---pagebreak--- L 400/210         LV               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                     30.12.2006
Darbības
• Uz kosmosu balstīti lietojumi Eiropas sabiedrības rīcībā
–         Globālais monitorings par vidi un drošību (GMES).
Mērķis ir izstrādāt uz satelītiem balstītas monitoringa un agrās brīdināšanas sistēmas, tostarp
saistībā ar iedzīvotāju drošību, kas būtu unikāli un globāli pieejami datu avoti, kā arī konsolidēt un
veicināt to operatīvās izmantošanas attīstību. Ar šo programmu sniegs arī atbalstu operatīvo GMES
pakalpojumu izstrādei, kas savukārt dos iespēju lēmumu pieņēmējiem labāk sagatavoties krīzes
situācijām vai mazināt to sekas, kā arī risināt jautājumus, kas saistīti ar vides un drošības pārvaldību
un rīcību dabas katastrofu gadījumā, sākot ar "operatīviem" pakalpojumiem Ārkārtas situāciju,
Zemes novērošanas un jūras dienestam. Pētījumiem galvenokārt jāveicina no kosmosa avotiem
iegūtu GMES datu izmantošana un to integrēšana ar datiem no citām novērošanas sistēmām,
tādējādi iegūstot kompleksus produktus, kas izveidoti, lai tiešajiem lietotājiem sniegtu informāciju
un individuālus pakalpojumus ar efektīvas datu integrācijas un informācijas pārvaldības palīdzību.
GMES pakalpojumos attiecīgā gadījuma integrēs citas satelītu tehnoloģijas (piem. komunikācija,
navigācija). Pētījumiem būtu jāpalīdz arī attīstīt uzraudzības metodes un saistītās instrumentu
tehnoloģijas, vajadzības gadījumā izstrādāt jaunas uz kosmosu balstītas sistēmas vai uzlabot esošo
sistēmu savietojamību, kā arī nodrošināt to izmantošanu operatīvo dienestu un operatīvās darbības
sagatavošanas dienestu vajadzībām atbilstīgi dažāda veida pieprasījumam. Pētniecībai būtu
jāatbalsta ilgtspējīgu kosmosā izvietotu un in situ (tostarp uz zemes un gaisā izvietotu ) sistēmu
izstrāde, jo īpaši: zemes novērošanai, okeānu novērošanai un krīžu pārvaldībai, bieži uzņemot
sevišķi svarīgu zonu –tostarp jūtīgu zonu, pilsētu zonu un zonu, kas strauji attīstās, – attēlus ar
augstu izšķirtspēju; riska novēršanai un riska pārvaldībai un visdažādākajām ārkārtas situācijām,
veicinot konverģenci ar sistēmām, kas nav kosmosā.
 ---pagebreak--- 30.12.2006         LV               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                  L 400/211
• Vides jomā pieprasījums ietver neatkarīgu zināšanu ieguvi par stāvokli un notikumu attīstību
   saistībā ar atjaunojamo resursu (piemēram, veģetācijas un mežu) ilgtspējīgu izmantošanu,
   mitrājiem, pārtuksnešošanos, zemes apaugumu, tostarp ar sniegu un ledu, un izmantojumu,
   pārtikas krājumiem, lauksaimniecības vidi un zveju, oglekli absorbējošām ekosistēmām un
   oglekļa dioksīda piesaisti un krājumiem; atmosfēras procesiem un ķīmiju; kā arī situāciju jūrā.
   Ņems vērā Eiropas Kopienu Sesto vides rīcības plānu par vides politiku klimata pārmaiņu, gaisa,
   augsnes un ūdens kvalitātes uzraudzībai.
• Drošības jomā pieprasījums ietver to datu un informācijas ieguves, pieejamības un apmaiņas
   uzlabošanu, kas nepieciešami neatliekamās palīdzības sniegšanai ārkārtas situācijās un šo
   situāciju pārvaldībai. Jāatbalsta arī dabisko un tehnoloģisko apdraudējumu
   novēršana/mazināšana, uzraudzībai, riska pārvaldībai un novērtēšanai, kā arī humānā palīdzība,
   lai atbilstīgi novērtētu vajadzības un plānotu operatīvo rīcību dabas katastrofu (piemēram, meža
   ugunsgrēku, plūdu un zemestrīču) un humanitāro krīžu gadījumos (bēgļi, starptautiski
   pārvietotās personas u.c.). Jāizskata arī atbalsts Kopienas politikas jomu, piemēram, brīvības,
   drošības un tiesiskuma telpas izveides īstenošanai kā arī robežkontroles jomā.
 ---pagebreak--- L 400/212         LV               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                   30.12.2006
–         Drošības aspekti (papildus drošības pētniecībai un GMES darbībām)
EK SPASEC ziņojumā 1 uzsvērts, ka ar kosmosu saistītiem pakalpojumiem ir svarīga loma Eiropas
sabiedrības labklājībā un ka izšķirīgi svarīgās infrastruktūras aizsardzība ir kosmosa nozares
prioritāte. Šim nolūkam būs nepieciešami dienesti un iespējas kosmosa resursu uzraudzībai un
zemes infrastruktūras aizsardzībai. Kosmosa uzraudzības sistēmas varētu, piemēram, sniegt
informāciju saistībā ar galvenajiem satelītu parametriem (piemēram, orbitālie parametri, aktivitāte),
potenciāli draudīgu atlūzu galvenajiem parametriem (piemēram, trajektorija, fiziskie parametri) un
noderīgu informāciju par laika apstākļiem visumā un zemei tuviem objektiem. Šajā jomā var
paredzēt arī tehniski ekonomiskā pamatojuma izpēti un atvēlēt finansējumu demonstrācijas
projektiem.
–         Satelītkomunikāciju lietojumi
Mērķis ir atbalstīt novatoriskus satelītkomunikāciju lietojumus un pakalpojumus, kas vienlaidus
integrēti globālajos elektroniskās komunikācijas tīklos, piedāvājot tos gan iedzīvotājiem, gan
uzņēmumiem jomās, kas ietver civilo aizsardzību, drošību, e-pārvaldību, tālmedicīnu, tālmācību,
"meklēšanu un glābšanu", tūrismu un brīvā laika nodarbes, transportu, tostarp transportlīdzekļu
parku pārvaldību un personālo navigāciju, lauksaimniecību, mežsaimniecību un meteoroloģiju.
Pētījumos īpaša uzmanība tiks pievērsta jaunu lietojumu izstrādei, kā arī demonstrāciju un
operatīvās darbības sagatavošanas sistēmu ieviešanai jomās, kurās satelītkomunikācijas ļauj efektīvi
reaģēt uz šīm vajadzībām GMES lejupējo pakalpojumu izteiksmē.
1
        Kosmosa un drošības ekspertu grupas ziņojums (2005. gada marts).
 ---pagebreak--- 30.12.2006       LV                 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                     L 400/213
• Kosmosa izpēte
–        Mērķis ir sniegt atbalstu pētniecības un izstrādes jomā, kā arī maksimāli izmantot papildu
         vērtību, pielietojot sinerģijas starp ESA un citu Eiropas un valstu mēroga organizāciju un
         aģentūru ierosmēm kosmosa izpētes jomā, tostarp saistīto tehnoloģiju nodošanas sekas, kā
         arī atvieglināt zinātniskajai sabiedrībai piekļuvi rezultātiem un datiem, kas iegūti, veicot
         izpētes uzdevumus Eiropas Kosmosa programmā . Pētījumi tiks veikti galvenokārt atbalsta
         pasākumu, tehniski ekonomiskā pamata pētījumu un darbības sagatavošanas projektu
         veidā. Tiks apsvērti arī papildus aspekti: būtiskas starptautiskās sadarbības iespējas, kā arī
         pastāvīgas informētības nodrošināšanas un rezultātu izplatīšanas nozīmīgums.
–        Ir paredzētas arī atbalsta darbības un tehniski ekonomiskā pamatojuma pētījumi kā
         līdzeklis, lai labāk koordinētu centienus pilnveidot kosmosa teleskopus un uztvērējus, kā
         arī veikt datu analīzi kosmosa zinātnēs. Darbības šajās jomās papildinās attiecīgās valstu
         un starptautiskās programmas (jo īpaši tās, ko veic ESA), un to mērķis būs izpētīt
         starptautiskās sadarbības iespējas.
• PTA kosmosa pētniecības pamatu nostiprināšanai
–        Kosmosa tehnoloģija
         Kopumā mērķis ir atbalstīt Eiropas kosmosa nozares konkurētspējas, rentabilitātes
         pieaugumu un neatkarīgas pieejas uzlabošanu.
 ---pagebreak--- L 400/214         LV                 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                    30.12.2006
          Šo mērķi jo īpaši varētu sasniegt, veicot ar kosmosu saistītu izpēti un attīstību ilgtermiņa
          vajadzībām, tostarp attiecībā uz pārvadājumiem kosmosā, piemēram, novērtējot ilgtermiņa
          vajadzības; rosinot sistēmu pētījumus, ņemot vērā tiešo lietotāju prasības; sekmējot
          augšupēju tehnoloģiju pētniecību nākamajai kosmosa pārvadājumu un vilces sistēmu
          paaudzei.
–         Kosmosa zinātnes
          Mērķis ir veicināt progresīvo tehnoloģiju izstrādi, lai tās varētu izmantot kosmosa zinātnēs.
          Kosmosa zinātnes ne vien sniedz dziļu ieskatu visuma struktūrā, labāku izpratni par
          planētu Zeme un Saules sistēmu un jaunu pieeju biomedicīnai un zinātnēm par dzīvību un
          eksaktajām dabaszinātnēm, bet tās ir arī spēcīgs virzītājspēks jaunu tehnoloģiju izstrādei,
          kurām varētu rast turpmākus lietojumus sabiedrības labā. Septītajai pamatprogrammai
          jāpapildina arī aizsāktās zinātniskās programmas, ja tajās atklātas kādas nepilnīgas jomas,
          un jāatbalsta zinātniskās darbības, tostarp Starptautiskajā kosmosa stacijā (ISS). Paredzēts
          veikt arī atbalsta darbības, kas sekmētu zinātnisko datu pieejamību, tostarp attiecībā uz
          datiem, kas ir iegūti iepriekšējās misijās.
Starptautiskā sadarbība
Kosmosa izpēte un izmantošana būtībā ir globāli pasākumi. Efektīva starptautiskā sadarbība
kosmosa jomā palīdzēs uzlabot Eiropas Savienības politisko stāvokli pasaulē, stiprināt tās
ekonomisko konkurētspēju un paaugstināt tās zinātniskās izcilības reputāciju. Sadarbība kosmosa
nozarē sniegs atbalstu arī Kopienas ārpolitikas mērķiem (piemēram, atbalstu jaunattīstības valstīm,
kaimiņvalstīm).
 ---pagebreak--- 30.12.2006        LV                Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                    L 400/215
Šajā ziņā uzsvaru liks uz vispārējas stratēģijas izstrādi starptautiskajai sadarbībai kosmosa jomā, kā
arī efektīvam koordinēšanas mehānismam, iesaistot tajos visas atbilstīgas ieinteresētās personas
Eiropā.
Kosmoss ir jāuzskata par priviliģētu sektoru starptautiskajām darbībām, jo īpaši sadarbojoties ar
galvenajām un jaunajām kosmosa lielvalstīm, piemēram, Krieviju, Amerikas Savienotajām Valstīm,
Ķīnu, Indiju, Kanādu, Japānu, Ukrainu un citām valstīm, kas veic darbības saistībā ar kosmosu.
Turpinās centienus, lai veicinātu ar kosmosu saistītu risinājumu izmantošanu, atbalstot ilgtspējīgu
attīstību un novēršot riskus saistībā ar dabas katastrofām un humānajām krīzēm, jo īpaši Āfrikā. Tas
ir saskaņā ar GMES globālo pieeju saistībā ar vides monitoringu 1 un drošību.
Lai nodrošinātu labākas iespējas efektīvai sadarbībai un panāktu, ka labākā starptautiskā pieredze
kosmosa jomā ir integrēta Eiropas Kosmosa programmā, tiks izmantoti īpaši sadarbības pasākumi
divpusējiem vai daudzpusējiem projektiem, starptautiskām un globālām ierosmēm, kā arī sadarbībai
ar jaunattīstības valstīm un valstīm ar strauji augošu ekonomiku. Pasākumos ietilps starptautisko
saistību novērtēšana un uzraudzība.
Reaģēšana uz jaunām vajadzībām un neparedzētām politikas vajadzībām
Pētniecība saistībā ar jaunām vajadzībām pavērs iespēju tehnoloģiskās attīstības novatoriskiem
risinājumiem kosmosa pētniecības jomā, kā arī iespējamiem pielāgojumiem un lietojumiem citās
jomās (piemēram, resursu pārvaldībā, bioloģiskajos procesos un jaunos materiālos). Pētījumos
saistībā ar neparedzētām politikas vajadzībām pievērsīsies tādiem tematiem kā uz kosmosu balstīti
risinājumi jaunattīstības valstu atbalstam, jaunu kosmosa novērošanas un saziņas līdzekļu un
metožu izstrāde, kas saistīti ar svarīgām Kopienas politikas jomām, kā arī ieguldījumiem sociālajā
integrācijā.
1
         Piemēram, Kioto protokols, Apvienoto Nāciju konvencija pārtuksnešošanās apturēšanai,
         ANO bioloģiskās daudzveidības konvencija, secinājumi 2002. gada pasaules augstākā
         līmeņa sanāksmē par ilgtspējīgu attīstību un 2005. gada G-8 valstu augstākā līmeņa
         sanāksmes secinājumi.
 ---pagebreak--- L 400/216          LV               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                    30.12.2006
10.       Drošība
Mērķis
Izstrādāt tehnoloģijas un vairot zināšanas, lai izveidotu kapacitāti, kas vajadzīga, lai garantētu
iedzīvotāju drošību no tādiem draudiem kā terorisms, dabas katastrofas un noziedzība, vienlaicīgi
ievērojot cilvēka pamattiesības; nodrošināt optimālu un saskaņotu pieejamo un topošo tehnoloģiju
izmantošanu Eiropas pilsoniskās sabiedrības drošībai, veicināt pakalpojumu sniedzēju un lietotāju
sadarbību civilās drošības risinājumiem, uzlabot Eiropas drošības industrijas konkurētspēju un
sasniegt uz misiju orientētus pētniecības rezultātus, lai samazinātu robus saistībā ar drošību.
Metode
Drošība Eiropā ir priekšnosacījums labklājībai un brīvībai. Drošības pētniecības tēma ir koncentrēta
vienīgi uz civilajiem pielietojumiem un ar to atbalsta to Kopienas politiku un ierosmju īstenošanu,
kas ir saistītas ar drošību, piemēram, brīvības, drošības un tiesiskuma telpas izveidošana, transports,
veselība (tostarp ES veselības drošības programma 1), civilā aizsardzība (tostarp saistībā ar dabas un
tehnoloģijas radītām katastrofām), enerģija, vide un ārpolitika. Tādējādi šī tēma sekmēs ekonomikas
izaugsmi un nodarbinātību un Eiropas drošības nozares konkurētspēju. Tā rosinās dažādu valstu un
starptautisku dalībnieku sadarbību un to darbību saskaņošanu, lai novērstu nevajadzīgu pārklāšanos
un, kur vien iespējams, izmantotu sinerģiju. Tās mērķis būs aizpildīt robus saistībā ar spējām, un ar
to sniegs tiešu papildu vērtību drošības vajadzībām Eiropā. Tēmas pamatprincips būs privātuma un
pilsoņu brīvības respektēšana. Šīs tēmas robežās nenotiks darbi pie jebkādas tehnoloģijas saistībā ar
nāvējošiem un/vai iznīcinošiem ieročiem.
1
        Mērķis ir uzlabot sagatavotību un reaģētspēju tīšas bioloģisko un/vai ķīmisko kaujas vielu
        lietošanas gadījumā.
 ---pagebreak--- 30.12.2006         LV               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                      L 400/217
Īpašās prasības attiecībā uz konfidencialitāti ir jāievēro, tomēr pētījumu rezultātu izplatīšanas
pārskatāmība nebūtu nevajadzīgi jāierobežo. Turklāt ir jāapzina jomas, kas pieļauj pētījumu
rezultātu pašreizējo pārskatāmības līmeni.
Šie ar aizsardzības sfēru nesaistītie pasākumi Kopienas līmenī pievērsīsies četrām civilās drošības
pamatuzdevumu jomām, kas noteiktas, risinot īpašus jautājumus ar lielu politisko nozīmi un augstu
Eiropas pievienoto vērtību attiecībā uz draudiem un iespējamiem drošības pārkāpumiem, un trim
kopīgu interešu jomām. Katrai darbības jomai ir seši posmi, kuri atšķiras laika un uzsvērtā aspekta
ziņā. Šie seši posmi ir šādi: identificēt (attiecas uz negadījumu), novērst (attiecas uz draudiem),
aizsargāt (attiecas uz mērķi), sagatavoties (attiecas uz darbību), reaģēt (attiecas uz krīzi) un atjaunot
(attiecas uz sekām); tie parāda, kādi centieni tiek veikti attiecīgajā posmā. Pirmie četri posmi saistīti
ar mērķi novērst negadījumu un mazināt tā iespējamo negatīvo ietekmi, pēdējie divi – ar pūliņiem
rīkoties negadījuma situācijā un pārvarēt ilgtermiņa sekas.
Katrā atsevišķās pamatuzdevumu jomas posmā kļūst svarīga īpaša iespēju grupa, kas nepieciešama
par civiliedzīvotāju drošību atbildīgajiem, lai efektīvi tiktu galā ar draudiem un negadījumiem.
Iespējas norāda, kādi centieni tiks veikti, un vairākos gadījumos tās būs noderīgas vairāk nekā vienā
posmā un/vai pamatuzdevumu jomā. Spēju izveide pamatojas uz zināšanu, tehnoloģiju un
organizatorisko pasākumu apvienošanu. Saistībā ar šo tēmu izskatīs arī veidus, lai nodrošinātu
efektīvu saikni starp paplašinātajām zināšanām un tehnoloģijām, parasto IKT sistēmu labāku
izmantošanu dažādo operāciju jomās un izstrādātajiem procesiem, un to, kā tos īsteno dažādi tiešie
lietotāji, lai sasniegtu uzlabojumus Eiropas drošības spējās.
 ---pagebreak--- L 400/218          LV               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                   30.12.2006
Pētījumus jo īpaši koncentrēs uz trūkumu novēršanu saistībā ar spējām, izstrādājot tehnoloģijas un
attīstot prasmes, kas vajadzīgas īpašām uzdevumu jomām, un kas ir apzinātas saistībā ar pieeju "no
augšas uz leju" ("top-down" approach), vadoties pēc dialoga ar tiešajiem lietotājiem, saskaņā ar
mērķiem un prioritātēm. Valsts iestādes, privātais sektors un ES iedzīvotāji kā tiešie lietotāji tiks
pilnībā iesaistīti to pētījumu prasību noteikšanai drošības jomā, kam ir jāpievērš uzmanība. Lai
katrā no uzdevumu jomām veiktu analīzi par civilās drošības nepilnībām un to novēršanai
nepieciešamām pētniecības un izstrādes prasībām, pieņems "sistēmanalīzes" pieeju. Darbībās veiks
arī analīzi par civilo uzņēmumu drošības prasībām. Šādai pētījumu prasību noteikšanai būtu jābūt
pastāvīgam svarīgam izpētes elementam saskaņā ar šo tēmu.
Uz spēju nepilnībām balstītu pieeju papildinās ar pieeju, kas paredz pašu pētnieku iesaistīšanu
("bottom-up" approach), saskaņā ar kuru pievērsīsies un izpētīs tehnoloģijas, lai izvērtētu, kā tās
varētu izmantot Eiropas drošības uzlabošanai. Būtisks aspekts ir izmantot piegādātāju (piemēram,
rūpniecības, universitāšu, pētniecības centru) zināšanas un prasmes, lai attīstītu novatoriskus
risinājumus drošības jomā.
Tiks veikta daudzdisciplīnu pētniecība, kas orientēta uz pamatuzdevumiem, tā sniegsies no
tehnoloģiju un metodoloģiju izstrādes līdz tehnoloģiju un sistēmu integrēšanai, demonstrēšanai un
apstiprināšanai. Tiks veicināta tehnoloģiju daudzfunkcionalitāte, lai paplašinātu to lietojuma sfēru
un sekmētu savstarpējo izdevīgumu, kā arī stimulēta esošo un topošo tehnoloģiju ieviešana civilās
drošības nozarē. Drošības pētniecības tēmas mērķis būs sagatavot efektīvus vidēja līdz ilgtermiņa
risinājumus, kas ir novatoriski un ko var pienācīgi pielāgot, lai reaģētu uz atbilstīgiem
apdraudējumiem. Tā arī papildinās un integrēs uz tehnoloģijām un sistēmām orientēto ar civilo
drošību saistīto pētniecību, ko veic saskaņā ar citām tēmām.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        LV               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                    L 400/219
Drošības pētniecībai ir vajadzīgi īpaši īstenošanas noteikumi, lai ņemtu vērā tās īpašo būtību un lai
aizsargātu ar drošību saistītu konfidenciālu informāciju, kā arī lai sniegtu pietiekamu informāciju
par sasniegtajiem rezultātiem dalībvalstīm un tiešajiem lietotājiem.
Pētniecība koncentrēsies tikai uz lietojumiem civiliedzīvotāju drošībai. Apzinoties, ka pastāv
tehnoloģiju jomas, kurām var rast divējādu pielietojumu — gan civiliem, gan militāriem mērķiem,
— tiks izveidota piemērota struktūra, lai koordinētu darbības ar Eiropas Aizsardzības aģentūras
(EDA) darbībām. Turklāt, lai savstarpēji apmainītos ar informāciju un lai izvairītos no nevajadzīgas
finansējuma pārklāšanās, izveidos drošības pētniecības koordināciju ar citām valstu un Eiropas
mēroga darbībām.
Pastiprināti tiks veicināta mazo un vidējo uzņēmumu (MVU), kā arī par iedzīvotāju drošību
atbildīgo iestāžu un organizāciju iesaistīšana. Pētniecības programma, ko ilgākam termiņam
izstrādājusi Eiropas Drošības pētniecības padomdevēja padome (ESRAB) 1, palīdzēs noteikt saistībā
ar šo tēmu veikto pētījumu saturu un struktūru.
1
        Izveidota triju gadu ilgās Drošības pētniecības sagatavošanas darbības laikā (PASR 2004–
        2006).
 ---pagebreak--- L 400/220         LV                Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                   30.12.2006
Darbības
Darbības aptvers šādas pamatuzdevumu jomas.
• Iedzīvotāju drošība: Darbības koncentrēsies uz iespējamo starptautiska mēroga negadījumu
   draudu aspektiem, proti, uzbrucēji, ierīces un resursi, ko tie izmanto savām vajadzībām vai
   uzbrukumam. Ir vajadzīga virkne spēju, lai sekmīgi darbotos šajā pamatuzdevumu jomā, daudzas
   no tām pirmām kārtām saistītas ar posmiem "identificēt", "novērst", "sagatavoties" un "reaģēt".
   Mērķis ir gan novērst negadījumu, gan mazināt tā iespējamās sekas. Lai izveidotu vajadzīgās
   spējas, tiecoties nodrošināt civiliedzīvotāju aizsardzību, tostarp bioloģisko drošību un
   aizsardzību no noziedzības un teroristu uzbrukumu radītiem apdraudējumiem, uzsvaru liks uz
   šādiem jautājumiem: apdraudējums (piem. ķīmiskais, bioloģiskais, radioloģiskais un
   kodolapdraudējums, CBRN), izpratne (piem., izlūkdatu iegūšana, apkopošana, izmantošana,
   kopēja izmantošana; brīdinājumi), atklāšana (piem., bīstamo vielu, sprāgstvielu, bioloģisko vai
   ķīmisko reaģentu, indivīdu vai grupu, aizdomīgas uzvedības atklāšana), identifikācija un
   autentifikācija (piemēram, personu, vielu veida vai daudzuma), novēršana (piemēram, piekļuves
   vai aprites kontrole – attiecībā uz finanšu resursiem, finanšu struktūru kontrole), sagatavotība
   (piemēram, riska novērtēšana; CBRN aizsardzība, tīši izplatītu bioloģisko un ķīmisko reaģentu
   kontrole; tādu stratēģisko rezervju līmeņa novērtēšana kā darbaspēks, prasmes, iekārtas, patēriņa
   materiāli; ņemot vērā liela mēroga notikumu iespēju utt.), teroristu uzbrukumu un noziegumu
   ietekmes neitralizācija (piemēram, attiecībā uz raķetēm, komunikāciju, transportlīdzekļiem un
   iznīcināšanas sistēmām) un ierobežošana, tiesībaizsardzības datu apstrāde.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       LV                 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                      L 400/221
• Infrastruktūras un komunālo pakalpojumu drošība: Galvenā uzmanība pētījumos tiks
   pievērsta starptautisku incidentu vai katastrofu fiziskiem mērķiem; šāda infrastruktūra ir,
   piemēram, liela mēroga pasākumu vietas, ievērojamas vietas ar politisku nozīmi (piemēram,
   parlamenta ēkas) vai simbolisku vērtību (piemēram, konkrēti pieminekļi), savukārt komunālie
   pakalpojumi – tie, kas saistīti ar enerģētiku (ietverot naftas produktus, elektrību, gāzi), ūdeni,
   transportu (tostarp gaisa, jūras un sauszemes), sakariem (ietverot apraidi), finansēm, pārvaldi,
   sabiedrības veselību utt. Ir vajadzīga virkne spēju, lai sekmīgi darbotos šajā pamatuzdevumu
   jomā, daudzas no tām pirmām kārtām ir saistītas ar posmiem "aizsargāt", kā arī "sagatavoties".
   Mērķis ir gan novērst negadījumu, gan mazināt tā iespējamās sekas. Lai izveidotu vajadzīgās
   spējas, uzsvaru liks uz šādiem jautājumiem: neaizsargāto vietu analīze, modelēšana un
   novērtēšana saistībā ar fizisko infrastruktūru un tās ekspluatāciju; esošo un turpmāko,
   sabiedrisko un privāto, izšķirīgi svarīgo infrastruktūras tīklu, sistēmu un pakalpojumu drošības
   garantēšana, ņemot vērā to fiziskos, loģiskos un funkcionālos aspektus; kontroles un trauksmes
   sistēmas, kas ļautu ātri reaģēt negadījuma gadījumā; aizsardzība pret negadījuma lavīnveida
   sekām, nosakot un izstrādājot kritērijus jaunas drošas infrastruktūras un pakalpojumu izveidei.
 ---pagebreak--- L 400/222         LV                Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                   30.12.2006
• "Vieda" pārraudzība un robežu drošība: Darbībās iztirzās jautājumus, kas saistīti ar visām
   Eiropas robežu drošības stratēģijas secīgajiem līmeņiem, sākot ar vīzas pieteikumu procedūrām
   vēstniecībās un konsulārajos punktos (1. līmenis), pārrobežu sadarbību (2. līmenis), pasākumiem
   robežšķērsošanas punktos iekšzemē, ostās un lidostās, kā arī starp robežšķērsošanas punktiem uz
   zaļās un zilās robežas (3. līmenis), un visbeidzot darbības Eiropas ārējo robežu iekšienē (4.
   līmenis), piemēram, informācijas apmaina, kompensējošie pasākumi, Šengenas Informācijas
   sistēma (SIS), tiesu iestāžu un policijas, muitas un robežapsardzes sadarbība (PCB). Ir vajadzīga
   virkne spēju, lai sekmīgi darbotos šajā pamatuzdevumu jomā, daudzas no tām pirmām kārtām
   saistītas ar posmiem "identificēt", "novērst" un "aizsargāt". Mērķis ir gan novērst negadījumu,
   gan mazināt tā iespējamās sekas.
   Lai izveidotu vajadzīgās spējas, uzsvaru liks uz šādiem jautājumiem: uzlabot visu ar drošību
   saistīto sistēmu, iekārtu, instrumentu un procesu efektivitāti, ko izmanto robežšķērsošanas
   punktos (piem. to cilvēku identificēšana, kam ir piekļuve, cilvēku un preču atklāšana ar
   neinvazīvām metodēm, vielu pārvietošanās izsekošana, paraugu ņemšana, vietas noteikšana,
   ietverot datu ieguvi un analīzi, u.tml.); Eiropas sauszemes un jūras robežu drošības uzlabošana
   (piemēram, ar neinvazīvām un zemūdens metodēm transportlīdzekļu atklāšanai,
   transportlīdzekļu izsekošanai, vietas noteikšanai, ietverot datu ieguvi un analīzi, uzraudzību,
   tālvadības darbībām utt.); drošība uz jūras; (nelegālās) migrācijas plūsmu novērtēšana un
   pārvaldība. Izveidos piemērotu sistēmu, lai nodrošinātu darbību koordināciju ar Eiropas
   Aģentūru operatīvās sadarbības vadībai pie ārējām robežām.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        LV                Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                    L 400/223
• Drošības un drošuma atjaunošana krīzes gadījumā: Pētījumos pievērsīsies tehnoloģijām, kas
   sniedz pārskatu par dažādām ārkārtas situāciju pārvaldības darbībām, kā arī atbalstu tām,
   piemēram, civilajai aizsardzībai (tostarp dabas un rūpnieciskas izcelsmes katastrofu gadījumā),
   humānās palīdzības un glābšanas uzdevumiem. Ir vajadzīga virkne spēju, lai sekmīgi darbotos
   šajā pamatuzdevumu jomā, daudzas no tām pirmām kārtām saistītas ar posmiem "sagatavoties",
   "reaģēt" un "atjaunot". Mērķis ir mazināt negadījuma sekas. Lai izveidotu vajadzīgās spējas,
   uzsvaru liks uz šādiem jautājumiem: vispārējā organizatoriskā un operatīvā sagatavotība rīcībai
   drošības incidentu laikā (piemēram, koordinācija un komunikācija organizāciju līmenī ārkārtas
   situācijās, stratēģisko rezervju novērtēšana, stratēģiskās rezerves utt.), krīžu pārvaldība
   (piemēram, trauksmes izsludināšanas un pārvaldības integrēti pasākumi, incidenta un prioritāro
   vajadzību novērtēšana, dažādu dalībnieku un resursu iesaistīšana, evakuācija un izolācija,
   teroristu uzbrukumu un noziegumu ietekmes neitralizācija un ierobežošana utt.) darbības naidīgā
   vidē, neatliekamā humānā palīdzība un incidenta seku un lavīnveida efekta pārvaldība
   (piemēram, sabiedrības veselības aprūpes sistēmas darbība, uzņēmējdarbības nepārtrauktība,
   uzticības veidošanas pasākumi, sabiedrības traucētās vai izjauktās darbības atjaunošana utt.).
 ---pagebreak--- L 400/224          LV               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                     30.12.2006
Iepriekš minētās darbības atbalstīs ar pētījumiem, ko veiks turpmāk norādītajās kopīgo interešu
jomās.
• Drošības sistēmu integrācija, savietojamība un savstarpēja izmantojamība: Ar izlūkošanu,
   informācijas vākšanu un civilo drošību saistītās darbības nodrošinās un/vai sekmēs to tehnoloģiju
   veiktspēju, kas nepieciešamas, lai izveidotu iepriekš minētās spējas, tādēļ tās pievērsīsies šādiem
   starpdisciplīnu jautājumiem: sistēmu, iekārtu, pakalpojumu un procesu, tostarp tiesībaizsardzības
   iestāžu, ugunsdzēsēju, civilās aizsardzības un medicīnas informāciju infrastruktūras savstarpējas
   izmantojamības un savstarpējās komunikācijas uzlabošana, vienlaikus gādājot par to uzticamību,
   informācijas konfidencialitātes un integritātes aizsardzību, visu darbību izsekojamību un to
   apstrādi u.t.t. Darbības attieksies arī uz jautājumiem, kas saistīti ar standartizāciju un apmācībām
   (iekļaujot jautājumus saistībā ar savstarpēju savietojamību kultūras, cilvēciskā faktora un
   organizatoriskā ziņā).
 ---pagebreak--- 30.12.2006       LV                 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                     L 400/225
• Drošība un sabiedrība: Šīs starpdisciplīnu darbības jāveic, sadarbojoties dabaszinātņu,
   tehnoloģiju un citās, galvenokārt politikas, sociālo un humanitāro zinātņu, jomās. Uzmanības
   lokā būs mērķētas kultūras un sociālekonomiskās situācijas, kā arī sistēmas riska analīze,
   scenārija izstrāde un citi pētījumi, kas saistīti ar šādiem tematiem: drošība kā mainīgs jēdziens
   (ar drošību saistīto vajadzību salīdzinošā analīze galveno funkcionālo prasību noteikšanai, lai
   pielāgotos mainīgajai drošības ainai); savstarpēja atkarība, neaizsargātība saistībā ar katastrofām
   un jauniem draudiem (piemēram, terorisma un organizētās noziedzības jomās); iedzīvotāju
   izturēšanās krīzes situācijās (piemēram, attieksme pret terorismu un noziedzību, pūļa uzvedība,
   sabiedrības izpratne par cilvēktiesībām un aizsardzības sociāli kulturālajiem veidiem un
   attieksme pret drošības (un drošuma) kontrolēm); iedzīvotāju fiziskā un psiholoģiskā
   sagatavotība teroristu uzbrukuma gadījumos; jautājumi, kas saistīti ar saziņu starp iestādēm un
   iedzīvotājiem krīzes situācijās; draudu apzināšanās līmeņa paaugstināšana sabiedrībā;
   iedzīvotāju iepazīstināšana ar starptautiskās drošības un atbalsta sistēmām dalībvalstu un ES
   līmenī; teroristu uzbrucēju uzvedības, psiholoģijas un citu svarīgu faktoru analīze; ētiskie
   jautājumi, kas attiecas uz personas datu aizsardzību un informācijas integritāti. Pētījumos
   pievērsīsies arī noziegumu statistikas indikatoru tālākai izstrādei, lai varētu novērtēt izmaiņas
   noziedzībā.
• Drošības pētniecības koordinācija un strukturēšana: Šī joma veido platformu tādām
   darbībām, kas koordinē un strukturē valstu, Eiropas un starptautiskos drošības pētniecības
   centienus, veicina sinerģiju starp civilo, drošības un aizsardzības pētniecību, kā arī koordinē
   nepieciešamību pēc pētījumiem drošības sfērā un šādu pētījumu piedāvājumu. Pētījumos tiks
   pievērsta uzmanība arī attiecīgo tiesisko nosacījumu un procedūru uzlabošanai.
 ---pagebreak--- L 400/226        LV                 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                   30.12.2006
Starptautiskā sadarbība
Starptautisko sadarbību drošības pētniecībā īstenos saskaņā ar Kopienas politikas iekšējiem un
ārējiem aspektiem. Ņemot vērā šīs jomas īpašo jūtīgumu, par starptautisku sadarbību lems katram
gadījumam atsevišķi, ņemot vērā iesaistītās valstis. Darba programmās iespējams sīkāk norādīt
īpašas prasības un kritērijus attiecībā uz starptautisko sadarbību.
Tiks apsvērta iespēja veikt īpašus starptautiskās sadarbības pasākumus, ja vien tas ir savstarpēji
izdevīgi, piemēram, pētījumi, kas saistīti ar drošības pasākumiem, ko iespējams piemērot globālā
mērogā, piem., liela mēroga katastrofu pārvarēšana.
Reaģēšana uz jaunām vajadzībām un neparedzētām politikas vajadzībām
Drošības pētniecības tēma pēc būtības un struktūras ir elastīga. Līdz ar to tiek nodrošināta iespēja
uzsākt arī pētījumus saistībā ar vēl nezināmiem nākotnes draudiem, tostarp katastrofām, un ar tām
saistītām iespējamām politikas vajadzībām. Šis elastīgums sekmīgi papildinās arī iepriekš uzskaitīto
pētījumu orientēšanos uz pamatuzdevumu izpildi.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       LV                Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                  L 400/227
                                            II PIELIKUMS
                              SUMMAS INDIKATĪVS SADALĪJUMS
Indikatīvais sadalījums miljonos euro ir šāds:
         Veselība                                                                            6 100
         Pārtika, lauksaimniecība un zivsaimniecība, biotehnoloģija                          1 935
         Informācijas un komunikācijas tehnoloģijas                                          9 050
         Nanozinātnes, nanotehnoloģijas, materiāli un jaunas ražošanas tehnoloģijas          3 475
         Enerģētika                                                                          2 350
         Vide (tostarp klimata pārmaiņas)                                                    1 890
         Transports (tostarp aeronautika)                                                    4 160
         Sociālekonomiskās zinātnes un humanitārās zinātnes                                  623
         Kosmoss                                                                             1 430
         Drošība                                                                             1 400
        KOPĀ 1, 2, 1, 2                                                                      32 413
1
        Tostarp Kopīgās tehnoloģiju ierosmes (tostarp finanšu plāns u.c.) un to koordinācijas un
        starptautiskās sadarbības pasākumu daļa, kas finansējama saistībā ar tēmām.
2
        Tās mērķis būs panākt, lai vismaz 15 % no programmas finansējuma novirzītu uz MVU.
 ---pagebreak--- L 400/228        LV                Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                  30.12.2006
1
        Tostarp iemaksu līdz 800 miljonu euro apmērā Eiropas Investīciju bankai III pielikumā
        minētajam Riska dalīšanas finanšu mehānismam. Tēmas sniegs ieguldījumu proporcionāli,
        izņemot tēmu "Sociālekonomiskās zinātnes un humanitārās zinātnes", kas nepiedalās
        RDFM.
        Summa 400 miljonu EUR apmērā tiks pakāpeniski izmaksāta ikgadējos maksājumos
        laikposmā no 2007. līdz 2010. gadam.
2
        No kuriem vismaz 210 miljoni EUR un līdz 250 miljoniem EUR paredzēti COST, atkarībā
        no vidusposma izvērtējuma. Šo finansiālo atbalstu sniegs piešķīruma veidā, ko izmaksās,
        pamatojoties uz piešķīruma nolīgumu starp Komisiju un juridisku personu, kuru COST
        izraudzījusi par savu izpildes pārstāvi un kuru Padomes Ģenerālsekretariāts darījis zināmu
        Komisijai, un kura ir norādīta darba programmā.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       LV                Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                   L 400/229
                                            III PIELIKUMS
                                  Riska dalīšanas finanšu mehānisms
Saskaņā ar II pielikumu Kopiena sniegs ieguldījumu (koordinācijas un atbalsta darbība) Eiropas
Investīciju bankai (EIB), kas būs riska dalīšanas partneris Riska dalīšanas finanšu mehānismam
(RDFM). Kopienas un EIB līdzfinansētā RDFM mērķis ir sekmēt visā Eiropā privātā sektora
ieguldījumus pētniecībā, tehnoloģiju attīstībā un demonstrācijās (PTA), kā arī inovācijās.
Kopienas ieguldījums palielinās bankas riska pārvaldības spējas, tādējādi nodrošinot i) lielāku EIB
aizdevumu un galvojumu apjomu konkrētam riska līmenim un ii) riskantāku Eiropas PTA darbību
finansēšanu, kas nebūtu iespējams bez šāda Kopienas atbalsta, tādējādi palīdzot pārvarēt tirgus
nepilnības. Tā mērķis būs:
• sniegt pievienoto vērtību jomās, kur tirgus nevar nodrošināt vajadzīgo finansējumu; un
• radīt katalizatora efektu, piesaistot privātus ieguldījumus.
Kopienas ieguldījumu paredzēs RDFM saskaņā ar II pielikumā izklāstītajiem noteikumiem.
EIB aizdos līdzekļus, kas iegūti starptautiskos finanšu tirgos, un sniegs galvojumus finansēšanas
partneriem saskaņā ar saviem standarta priekšrakstiem, noteikumiem un kārtību.
 ---pagebreak--- L 400/230         LV               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                     30.12.2006
Tā, pamatojoties uz rindas kārtības principu, šo ieguldījumu izmantos rezervēm un kapitāla sadalei
bankā, lai segtu daļu no riskiem, kas saistīti ar tās darbībām, atbalstot atbilstīgas PTA darbības
Eiropā.
Pamatojoties uz savu finanšu novērtējumu, EIB izvērtēs finanšu riska pakāpi un pieņems lēmumu
par rezervju un kapitāla sadalījuma vērtību.
Riska novērtējumā un klasificēšanā, kā arī no tā izrietošajos lēmumos par rezervju veidošanos un
kapitāla sadali ievēros bankas standarta procedūras saskaņā ar tās Strukturēto finanšu mehānismu,
ko apstiprinājuši un pārrauga tās akcionāri un ko laiku pa laikam atjaunina un groza. Tos nemainīs
Kopienas ieguldījuma rezultātā.
Risks Kopienas budžetam nepārsniedz summas, kas izmaksātas vai par kurām ir apstiprinātas
saistības. Kopiena neuzņemsies neparedzēto izdevumu saistības, jo visus atlikušos riskus uzņemsies
EIB.
Kopienas ieguldījumu izmaksās katru gadu, pamatojoties uz daudzgadu plānu un ņemot vērā
pieprasījuma attīstību. Gadskārtējo summu noteiks darba programmā, pamatojoties uz darbības
pārskatu un EIB sniegtajām prognozēm.
Daudzgadu plānu finansēs no katras tēmas, kas sniedz ieguldījumu, un vajadzības gadījumā
pielāgos saskaņā ar ieguldījumu proporcionalitātes principu.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        LV                 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                   L 400/231
Piešķīruma nolīgumā, ko noslēgs ar EIB, pēc intensīvām konsultācijām ar dalībvalstīm, būs
paredzēti noteikumi, saskaņā ar kuriem Kopienas līdzekļus var izmantot rezervju veidošanai un
kapitāla sadalei. Tajā, cita starpā, būs ietverti šādi noteikumi:
• Kopienas PTA darbību atbilstība, lai saņemtu finansējumu. Automātiski atbilstīgas ir "Kopīgās
   tehnoloģiju ierosmes", sadarbības projekti, izcilības tīkli un pētniecība MVU vajadzībām, ko
   finansē Kopiena, ja to mērķi ietilpst to šīs īpašās programmas tēmu darbības jomā, kas sniedz
   ieguldījumu. Juridiskās vienības, kas nodibinātas trešās valstīs, kuras nav asociētās valstis, arī ir
   atbilstīgas, ja tās piedalās Septītās pamatprogrammas netiešajās darbībās un to izdevumi ir tiesīgi
   saņemt Kopienas finansējumu.
   Citas Eiropas darbības (piemēram, EUREKA) ir atbilstīgas, lai saņemtu finansējumu, ja tās
   attiecas uz Eiropas pētniecības principiem un kritērijiem atbilstīgu pētniecību, tehnoloģiju
   attīstību vai demonstrācijas pasākumiem to tēmu darbības jomā, kas sniedz ieguldījumu, un ja
   kredītņēmēji vai galvojumu labuma guvēji ir dalībvalstīs vai asociētajās valstīs nodibinātas
   juridiskās vienības.
   RDFM piedāvās visās dalībvalstīs un asociētajās valstīs, lai nodrošinātu to, ka visas juridiskās
   vienības, neatkarīgi no to lieluma (tostarp MVU un pētniecības organizācijas, ietverot
   universitātes) visās dalībvalstīs var gūt labumu no šā mehānisma, lai finansētu pasākumus, ko tās
   veic atbilstīgās darbībās.
   Komerciālas nozīmes inovatīvi pasākumi ir tiesīgi uz RDFM tikai, izmantojot EIB pašas
   ieguldījumu.
 ---pagebreak--- L 400/232        LV                Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                 30.12.2006
   Saskaņā ar regulu par dalības noteikumiem, kas pieņemta atbilstīgi Līguma 167. pantam,
   nolīgumā būs arī paredzētas procedūras, kā Kopiena var pienācīgi pamatotos gadījumos iebilst
   pret to, ka EIB izmanto Kopienas ieguldījumu.
   Noteikumi par to, kā noteikt finanšu riska daļu, ko segs Kopienas ieguldījums, un riska slieksni,
   kuru pārsniedzot, EIB var izmantot Kopienas ieguldījumu, kā arī attiecīgo ienākumu sadali.
   Kopienas ieguldījuma līmenis katrai operācijai ir atkarīgs no EIB veiktā finanšu riska
   novērtējuma. Ir sagaidāms, ka lielākajai daļai RDFM operāciju kopējais rezervju un kapitāla
   sadales līmenis iekļausies 15 % līdz 25 % robežās no šādu operāciju nominālvērtības. Nekādā
   ziņā Kopienas ieguldījuma kopējo rezervju un kapitāla sadales summu līmenis nepārsniedz 50 %
   no aizdevuma vai galvojuma nominālvērtības. Katrā operācijā notiks riska dalīšana.
   Kārtība, kādā Kopiena pārraudzīs ar Kopienas ieguldījumu saistītās EIB aizdevumu un
   galvojumu operācijas, tostarp operācijas, kas veiktas ar EIB finansēšanas partneru starpniecību.
EIB drīkst izmantot Kopienas ieguldījumu tikai tām operācijām, kas apstiprinātas laikposmā no
dienas, kad stājas spēkā šī īpašā programma, līdz 2013. gada 31. decembrim.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       LV               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                 L 400/233
Procentus un ienākumus, ko radījis Kopienas ieguldījums šajā laikposmā, EIB katru gadu dara
zināmus Komisijai, kas informē Eiropas Parlamentu un Padomi. Saskaņā ar finanšu regulas 18.
panta 2. punktu tos uzskata par ieņēmumiem, kas piešķirti RDFM, un tos iekļauj budžetā.
Pieņemot darba programmu, Komisija var nolemt pārdalīt jebkuru citu netiešo darbību labā tajās šīs
īpašās programmas tēmās, kas sniedz ieguldījumu, jebkuru summu, kas nav izlietota RDFM, un
tāpēc ir atgūta no EIB, pēc tam, kad ir veikts pamatprogrammas II pielikumā minētais vidusposma
novērtējums. Vidusposma novērtējumā būs iekļauts ārējs izvērtējums par RDFM ietekmi.
Komisija rūpīgi uzraudzīs Kopienas ieguldījuma efektīvu izmantojumu, ietverot darbības veiksmīgo
elementu ex-post izvērtējumus, un regulāri sniegs ziņojumus programmas komitejai. Turklāt
Komisija galvenos secinājumus šajā sakarā iekļaus gadskārtējā ziņojumā par darbībām pētniecības
un tehnoloģiju attīstības jomā, ko tā nosūtīs Eiropas Parlamentam un Padomei saskaņā ar Līguma
173. pantu.
 ---pagebreak--- L 400/234          LV                Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                   30.12.2006
                                              IV PIELIKUMS
         Kopīgas tehnoloģiju ierosmes un ārpuskopienas pētniecības programmu koordinēšana
Kopīgas tehnoloģiju ierosmes 1
Turpinājumā ir norādītas pētniecības jomas Kopīgo tehnoloģiju ierosmju indikatīvajam sarakstam,
kas noteiktas, balstoties uz I pielikumā izklāstītajiem kritērijiem. Šīs Kopīgās tehnoloģiju ierosmes
pievēršas plašam problēmu klāstam. Attiecīgi jāizveido struktūras katram atsevišķam gadījumam tā,
lai tās atbilstu attiecīgās pētniecības jomas raksturīgajām īpatnībām. Katrā atsevišķā gadījumā tiktu
noteikta specifiska struktūra Kopīgās tehnoloģiju ierosmes apstiprināto pētniecības programmu
īstenošanai un vajadzīgo publisko un privāto investīciju apvienošanai, kā arī Eiropas centienu
koordinēšanai. Kopiena varētu piešķirt noteiktu līdzekļu summu pētījumu programmas īstenošanai,
balstoties uz atsevišķiem priekšlikumiem. Turpmākas Kopīgas tehnoloģiju ierosmes var noteikt,
pamatojoties uz I pielikumā norādītajiem kritērijiem, un ierosināt tās Septītās pamatprogrammas
īstenošanas laikā.
• Ierosme jauno zāļu jomā
Mērķis Kopīgajai tehnoloģiju ierosmei jauno zāļu jomā ir Eiropas farmācijas nozares
konkurētspējas uzlabošana, nodrošinot koordinētu pieeju, lai pārvarētu ar pētniecību saistītas
grūtības, kas rodas zāļu izstrādes procesā, samazinātu zāļu izstrādes laiku un klīniskajos pētījumos
nepieņemto jauno zāļu īpatsvaru. Tas pavērs iespēju ātrāk iegūt mērķētākas iedarbības zāles un
ātrāk atgūt pētniecībā ieguldītos līdzekļus, tādējādi veicinot lielākus finanšu ieguldījumus
turpmākajos pētījumos.
1
         Ierosināto KTI saraksts ir tikai indikatīvs un to var grozīt, ņemot vērā norises nākotnē. Par
         katru KTI lems atsevišķi (skatīt I pielikumu, nodaļu "Zinātniskie un tehnoloģiskie mērķi,
         tēmu un darbību vispārīgas nostādnes").
 ---pagebreak--- 30.12.2006         LV                 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                     L 400/235
Saskaņā ar jauno zāļu jomā izveidotās ierosmes stratēģiskās pētniecības programmu (SRA)
pirmskonkurences pētniecība ietvers: līdzekļu un metožu izstrādi, lai labāk prognozētu zāļu
piemērotību, drošumu un efektivitāti, viedas infrastruktūras datu integrācijai un zināšanu
pārvaldībai, visos nepieciešamajos posmos nozarei cieši sadarbojoties ar akadēmiskajiem un
klīniskajiem centriem. Tā pievērsīsies arī trūkumiem izglītības un mācību procesā, lai panāktu, ka
Eiropai ir vajadzīgās prasmes, lai pētījumu rezultātus izmantotu pacientu labā. Tiks nodrošināta
cieša sadarbība starp Eiropas Kopienu un nozari, kā arī citām ieinteresētajām personām un
organizācijām, piemēram, reglamentējošām aģentūrām, pacientiem, akadēmiskajām aprindām,
praktizējošiem ārstiem utt., kā arī piesaistīti valsts un privātie līdzekļi. Stratēģisko pētniecības
programmu īstenošanu veiks ar Ierosmes jauno zāļu jomā (IMI) palīdzību, tieši šim nolūkam
izveidojot atbilstošu publiskā un privātā sektora partnerības struktūru.
• Nanoelektroniskās tehnoloģijas 2020
Nanoelektronika ir stratēģiski ļoti nozīmīga Eiropas konkurētspējai, jo tās produkti ir galvenais
faktors, kas paver jauninājumu iespējas citās nozarēs (multivide, sakaru līdzekļi, transports,
veselība, vide, rūpnieciskā pārstrāde utt.). Tam ir nepieciešams labāk strukturēt, optimizēt centienus
pētniecības un attīstības, kā arī inovāciju jomā, kā arī integrēt šos centienus plašākā procesā, kurā
iesaistīti visi dalībnieki, kas ir būtiski, lai šajā sfērā sasniegtu sekmīgus rezultātus.
Ar šo ierosmi pievērsīsies vajadzībai pēc silikona tehnoloģijām četrās tehnoloģiju jomās: i) loģisko
elementu un atmiņas ierīču izmēru samazināšana, lai palielinātu to veiktspēju un samazinātu
izmaksas, ii) funkciju ar pievienoto vērtību attīstīšana, ietverot uztveršanas, aktivizēšanas un
pakotnē apvienošanas funkcijas, un to integrēšana programmu loģikā un atmiņā, izveidojot
sarežģītus vienkristālshēmu un pakotnes sistēmu risinājumus, iii) iekārtas un materiāli un
iv) projektēšanas automatizācija.
 ---pagebreak--- L 400/236         LV               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                    30.12.2006
• Integrētās datorsistēmas
Integrētās datorsistēmas – neredzamā elektronika un programmatūra, kas nodrošina produktu un
procesu "intelektu" – ir stratēģiski svarīgas tādu būtisku Eiropas nozaru konkurētspējai kā
automobiļu rūpniecība, aviācijas elektronika, plaša patēriņa elektronika, telekomunikācija,
medicīnas sistēmas un ražošana. Turklāt arvien plašākas šo iekārtu savienošanas iespējas rada
pilnīgi jaunu tirgu un sabiedrisko lietojumu potenciālu, kuros Eiropai jānodrošina izdevīga pozīcija,
lai izmantotu to priekšrocības.
Kopīgā tehnoloģiju ierosme integrēto datorsistēmu jomā apvienos un koncentrēs pētnieku
centienus, veicinās privātās un publiskās investīcijas, tādējādi nodrošinot paaugstinātā riska
dalīšanu un augstāku mērķu līmeni. Ar šo ierosmi pievērsīsies universālu, savietojamu un rentablu,
tajā pašā laikā jaudīgu, nebīstamu un drošu elektronikas un programmatūras sistēmu projektēšanai,
izstrādei un ieviešanai. Ar ierosmi izstrādās etalonprojektus, kuri piedāvās standarta strukturālas
pieejas virknei konkrētu lietojumu, starpprogrammatūru, kas nodrošina netraucētu savienojamību
un savietojamību, integrētus projektēšanas programmatūras rīkus un metodes ātrai projektu un
prototipu izstrādei, kā arī jaunas metodes sadarbībai starp datoriem un reālo pasauli.
• Ierosme ūdeņraža un kurināmā elementu jomā
Ūdeņradis un kurināmā elementi ir enerģētikas tehnoloģijas, kas var izraisīt ievērojamu enerģijas
ražošanas un patēriņa modeļa maiņu Eiropā, piedāvājot milzīgu attīstības potenciālu, lai panāktu
ilglaicīgu neatkarīgu, stabilu enerģijas piegādi un nodrošinātu būtisku faktoru Eiropas
konkurētspējai. Pāreja uz ekonomiku, kas balstās uz ūdeņraža izmantošanu, nosaka nepieciešamību
pēc lieliem pētnieciskā darba un kapitāla ieguldījumiem jaunu uzņēmumu radīšanā, jaunās piegādes
ķēdes struktūrās, infrastruktūrā un cilvēku resursos.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        LV                Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                    L 400/237
Ar Kopīgo tehnoloģiju ierosmi definēs un īstenos mērķtiecīgu Eiropas rūpnieciskās pētniecības,
tehnoloģiju attīstības un demonstrācijas programmu, lai izveidotu noturīgas ūdeņraža un kurināmā
elementu tehnoloģijas, kas attīstītas līdz iespējai uzsākt to komerciālu izmantošanu. Galvenās tēmas
KTI pētniecības programmā būs šādas: kurināmā elementu izveidošana lietojumiem visās nozarēs
un darbības laukos; ūdeņraža ilgtspējīga piegāde, ietverot ražošanu, sadali, uzglabāšanu un piegādi;
integrēti, plaša mēroga vēl izstrādājamu un jau augsti attīstītu tehnoloģiju demonstrējumi reālas
darbības apstākļos; darbības tirgus struktūras sagatavošanai. To īstenos, balstoties uz atbilstīgu un
nepārtraukti progresējošu ES tehnoloģiju plānu un ekonomisko pamatojumu, kuros sīki noteiktas
pārejas stratēģijas un ilgtermiņa mērķi, kā arī galvenie pieturas punkti to īstenošanai.
• Aeronautika un gaisa transports
Eiropai jāsaglabā vadošās pozīcijas galveno tehnoloģiju jomā, ja tā arī nākotnē vēlas ilgtspējīgu,
novatorisku un konkurētspējīgu aeronautikas un gaisa transporta nozari. Videi nekaitīgu tehnoloģiju
izstrāde ir būtiski svarīga, lai nodrošinātu visas gaisa transporta nozares konkurētspēju. Inovatīvām
tehnoloģijām ir ārkārtīgi liela nozīme, lai saglabātu konkurētspēju jomās, kurās pieaug konkurences
spiediens, un lai atgūtu konkurētspēju jomās, kurās Eiropai ir potenciāls iegūt ievērojamu tirgus
daļu, piemēram, reģionālā transporta jomā. Šī nozare ir saistīta ar intensīvu pētniecību un
tehnoloģiju attīstību, un pašreizējā Eiropas aeronautikas un gaisa transporta uzņēmumu
konkurētspēja pasaules tirgū ir panākta, pateicoties ievērojamām privātām investīcijām tajā (parasti
13–15% no apgrozījuma) vairāku gadu desmitu laikā. Ņemot vērā nozares specifiku, tās attīstība
bieži vien ir atkarīga no efektīvas publiskā un privātā sektora sadarbības.
 ---pagebreak--- L 400/238        LV                Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                  30.12.2006
Vairākiem ACARE stratēģiskās pētniecības programmas aspektiem vajadzīga plaša mēroga ietekme
un mērķa nepārtrauktība, kam savukārt nepieciešama Kopīga tehnoloģiju ierosme, kas koncentrējas
uz saskanīgu un specializētu pētniecības un progresīvo tehnoloģiju programmu un veicina tādus
aspektus kā integrācija, plaša mēroga apstiprināšana un demonstrējumi.
Aeronautikas un gaisa transporta jomā pievērsīsies dažādām sfērām, piemēram, videi nekaitīga un
rentabla gaisa transporta sistēma ("Zaļā gaisa transporta sistēma") un gaisa satiksmes pārvaldība
Vienoto Eiropas debesu politikas un SESAR ierosmes atbalstam.
• Globālais monitorings par vidi un drošību (GMES)
Eiropai ir nepieciešamas autonomas monitoringa spējas, kas balstās uz Eiropas standartu globālajam
monitoringam. Tas ievērojami palīdzētu Eiropai un tās nozarēm šajā jomā laikā, kad tās konkurenti
veic nozīmīgus ieguldījumus globālā monitoringa sistēmu standartu izstrādē.
GMES jāpilda tās politiskās pilnvaras, kuras noteiktas Padomes 2001. gada 13. novembra
Rezolūcijā par sākotnējo termiņu globālajam monitoringam par vidi un drošību (GMES) 1, kas
pieņemta pēc 2001. gada jūnija Gēteborgas augstākā līmeņa sanāksmes, un 2004. gada februārī
prezentētajā GMES rīcības plānā 2, kā arī jāattaisno tā iekļaušana "Izaugsmes ierosmē" un
"Steidzamo pasākumu" ("Quick-start") sarakstā.
1
        OV C 350, 11.12.2001., 4. lpp.
2
        "Globālais monitorings par vidi un drošību (GMES): GMES spēju izveidošana līdz 2008.
        gadam – (Rīcības plāns (2004–2008)" – COM(2004) 65, 03.02.2004.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        LV                Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                     L 400/239
Nākotnē GMES ir atkarīgs no būtiskām lietotāju un publisko un privāto infrastruktūras
nodrošinātāju veiktajām ilgtermiņa investīcijām. Tādēļ ir svarīgi, ka GMES nostiprina savu tēlu kā
skaidru un saskanīgu, tādu, ko viegli atpazīst lietotāji, publiskas iestādes un nozaru pārstāvji.
Līdztekus īpašām GMES lietojumu jomām tas ietvers arī pieņemto standartu, apstiprināšanas
mehānismu un politiku kopumu, uzņemoties vienotu politisku atbildību.
Šim nolūkam varētu izveidot GMES pārvaldības struktūru Kopīgas tehnoloģiju ierosmes (KTI)
veidā, lai apvienotu visus svarīgos dalībniekus un to resursus, jo īpaši lietotājorganizācijas gan
valstu, gan Eiropas līmenī.
Kopīgai tehnoloģiju ierosmei GMES jomā būtu jānodrošina stabila ar GMES saistīto darbību,
tostarp šādu funkciju, stingra koordinācija:
–         lietotāju prasību konsolidācija katrā GMES lietojumu jomā,
–         GMES operatīvo dienestu, saistīto resursu un infrastruktūras attīstības pārzināšana un
          atbalsts,
–         šādu pakalpojumu apstiprināšana vajadzības gadījumā,
–         tādu mehānismu izstrāde, kuru mērķis ir nodrošināt ilgtermiņa piekļuvi datiem ("datu
          iegāde").
 ---pagebreak--- L 400/240         LV                 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                   30.12.2006
Kopīgā tehnoloģiju ierosme GMES jomā būtu arī efektīvs veids, kā veicināt aktīvu privātā sektora
iesaistīšanos, tai darbojoties kā koordinētājam un finansētājam nozarei (tostarp MVU) un citiem
iespējamiem līgumslēdzējiem, kas vēlētos piedalīties GMES ieviešanā ar attiecīgu konkurētspējīgu
procesu palīdzību.
GMES nodrošinās Eiropas vadošo pozīciju lielākās infrastruktūras pārvaldībā un izmantošanā,
ietverot stratēģiskas kosmosa iespējas. Tas arī varētu būt pamats efektīvai neatjaunojamu dabas
resursu izmantošanai, gan privātām, gan publiskām struktūrām. Tādējādi tā palīdzēs uzlabot
produktivitāti daudzās nozarēs, kam vajadzīga saskaņota un aktuāla informācija par pieejamajiem
resursiem.
Ārpuskopienas pētniecības programmu koordinēšana 1
Turpinājumā ir norādīts ierosmju indikatīvs saraksts kopīgai valstu pētniecības programmu
īstenošanai, un uz tām atbilstīgi Līguma 169. pantam varētu attiekties atsevišķi lēmumi. Turpmākas
ierosmes var noteikt un ierosināt Septītās pamatprogrammas īstenošanas laikā.
Katram lēmumam atsevišķi, atkarībā no tā, vai tas ir pieņemts un kad tas ir pieņemts, izveidotu
piemērotu īstenošanas struktūru, kā arī organizatorisko struktūru un piemērotas vadības iestādes,
kas nepieciešamas darbības īstenošanai. Saskaņā ar II pielikumu Kopiena varētu sniegt ierosmēm
finansiālu atbalstu un varētu aktīvi piedalīties to īstenošanā, izmantojot tādus līdzekļus, kas darbībai
ir vispiemērotākie.
1
         Saraksts ir tikai indikatīvs, un par ierosinātajām iniciatīvām pieņem atsevišķus lēmumus,
         pamatojoties uz 169. pantu (skatīt I pielikumu, nodaļu "Zinātniskie un tehnoloģiskie mērķi,
         tēmu un darbību vispārīgas nostādnes").
 ---pagebreak--- 30.12.2006        LV                Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                      L 400/241
• Līguma 169. panta ierosme Baltijas jūras pētniecības jomā
Mērķis ir uzsākt un īstenot kopīgu pētniecības un izstrādes programmu, kurā būtu integrētas
vairākas valstu programmas jūras zinātnes un Baltijas jūras ilgtspējīgas attīstības jomā. Saskaņā ar
vairākām starptautiskām, Eiropas un reģionālām konvencijām, kas attiecas uz Baltijas jūru, šī
ierosme pavērs iespēju izveidot platformu šajā jomā veikto pētījumu rezultātu sintēzei un
izplatīšanai un nodrošinās vajadzīgo pētniecību un izstrādi, lai atbalstītu Baltijas jūras ilgtspējīgu
attīstību.
• Līguma 169. panta ierosme interaktīvas automatizētas dzīves vides jomā
Mērķis Kopīgai pētniecības un izstrādes programmai interaktīvas automatizētas dzīves vides jomā ir
apvienot valstu pētnieciskos centienus, lai noskaidrotu, kā IKT var veicināt gados vecāku cilvēku
dzīves kvalitāti un pagarināt laiku, kuru viņi var dzīvot neatkarīgi savā mājas vidē un pierastajā
apkārtnē. Tas ietver, piemēram, palīdzību veikt ikdienas darbības, sociālo kontaktu veicināšanu,
veselības un darbības pārraudzību, kā arī drošuma un drošības sekmēšanu. Uzmanību pievērsīs
ierīču, sistēmu un pakalpojumu integrēšanai rentablos, uzticamos un ticamos risinājumos. Šīs
ierosmes mērķis ir plaša mēroga sadarbība Eiropā ar pietiekamu kritisko masu un ilgtermiņa
saistībām.
• Līguma 169. panta ierosme metroloģijas jomā
Mērķis ir uzsākt un īstenot saskanīgu kopīgu metroloģijas pētniecības un izstrādes programmu, kurā
integrētas vairākas valstu programmas, kas ļautu Eiropai reaģēt uz pieaugošo pieprasījumu pēc
augsti attīstītas metroloģijas, kas savukārt būtu līdzeklis novatorismam, zinātniskās pētniecības un
politikas atbalstam. Šī iniciatīva galvenokārt sniegs atbalstu Eiropas valstu mērījumu sistēmu mērķu
sasniegšanai, ko īstenos ar Valsts metroloģijas laboratoriju tīklu palīdzību.
 ---pagebreak--- L 400/242         LV                 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                 30.12.2006
                                              V PIELIKUMS
                   Informācija, kas Komisijai jāsniedz saskaņā ar 8. panta 5. punktu
1.        Informācija par atsevišķiem projektiem, ļaujot pārraudzīt katru priekšlikumu visā tā
          darbības laikā, jo īpaši izklāstot:
          –     iesniegtos priekšlikumus;
          –     izvērtēšanas rezultātus katram priekšlikumam;
          –     piešķīrumu nolīgumus;
          –     pabeigtos projektus.
2.        Informācija par katra uzaicinājuma un projekta īstenošanas rezultātiem, jo īpaši izklāstot:
          –     katra uzaicinājuma rezultātus;
          –     sarunu par piešķīrumu nolīgumiem rezultātus;
          –     projekta īstenošanu, ietverot maksājuma datumu un projektu iznākumu.
3.        Informācija par programmas īstenošanu, tostarp attiecīga informācija pamatprogrammas,
          īpašās programmas un katras tēmas līmenī.
Šī informācija (jo īpaši par priekšlikumiem, to izvērtēšanu un piešķīrumu nolīgumiem) būtu
jāsniedz vienotā, strukturētā, elektroniski lasāmā un apstrādājamā formātā, kam var piekļūt ar
informācijas un ziņošanas sistēmu, kas balstīta uz IT un ļauj viegli veikt datu analīzi.