title: 2013/572/ES: Eiropas Parlamenta Lēmums ( 2013. gada 17. aprīlis ) par Eiropas Vides aģentūras 2011. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu

text:
               16.11.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 308/216

      EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS

   (2013. gada 17. aprīlis)
   par Eiropas Vides aģentūras 2011. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
   (2013/572/ES)
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Eiropas Vides aģentūras 2011. finanšu gada galīgos pārskatus,

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Vides aģentūras 2011. finanšu gada pārskatiem ar Aģentūras atbildēm (1),

               —

               ņemot vērā Padomes 2013. gada 12. februāra ieteikumu (05753/2013 – C7-0041/2013),

               —

               ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 185. pantu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (3) un jo īpaši tās 208. pantu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 23. aprīļa Regulu (EK) Nr. 401/2009 par Eiropas Vides aģentūru un Eiropas Vides informācijas un novērojumu tīklu (4) un jo īpaši tās 13. pantu,

               —

               ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), un jo īpaši tās 94. pantu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumu (A7-0070/2013),

               1.

               sniedz Vides aģentūras izpilddirektorei apstiprinājumu par Aģentūras 2011. finanšu gada budžeta izpildi;

               2.

               izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, nosūtīt Eiropas Vides aģentūras izpilddirektorei, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Martin SCHULZ

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV C 388, 15.12.2012., 80. lpp.

      (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (3)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

      (4)  OV L 126, 21.5.2009., 13. lpp.

      (5)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

         EIROPAS PARLAMENTA REZOLŪCIJA

      (2013. gada 17. aprīlis)
      ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no lēmuma par Eiropas Vides aģentūras 2011. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
      EIROPAS PARLAMENTS,

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Vides aģentūras 2011. finanšu gada galīgos pārskatus,

                  —

                  ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Vides aģentūras 2011. finanšu gada pārskatiem ar Aģentūras atbildēm (1),

                  —

                  ņemot vērā Padomes 2013. gada 12. februāra ieteikumu (05753/2013 – C7-0041/2013),

                  —

                  ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 185. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (3) un jo īpaši tās 208. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 23. aprīļa Regulu (EK) Nr. 401/2009 par Eiropas Vides aģentūru un Eiropas Vides informācijas un novērojumu tīklu (4) un jo īpaši tās 13. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), un jo īpaši tās 94. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,

                  —

                  ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumu (A7-0070/2013),

                  A.

                  tā kā Revīzijas palāta ir norādījusi, ka tā ir guvusi pamatotu pārliecību par to, ka Eiropas Vides aģentūras (“Aģentūra”) gada pārskati par 2011. finanšu gadu ir ticami un ka pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi;

                  B.

                  tā kā Aģentūras 2011. finanšu gada budžets bija EUR 62,2 miljoni;

                  C.

                  tā kā Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) attiecībā uz Aģentūru ir sācis iekšēju izmeklēšanu,

         Budžeta un finanšu pārvaldība

                  1.

                  konstatē, ka saskaņā ar finanšu gada galīgajiem pārskatiem Komisijas subsīdija Aģentūrai 2011. gadā bija EUR 35 445 155,69 salīdzinājumā ar EUR 34 674 450,58 2010. gadā un ka kopējie ieņēmumi bija EUR 44 447 489,45 (2010. gadā – EUR 45 550 051,50); ir gandarīts, ka 132 no pieejamām 134 amata vietām ir aizpildītas, un norāda, ka 2011. gada beigās bija nodarbināti 82 līgumdarbinieki un dalībvalstu norīkotie eksperti;

                  2.

                  konstatē, ka saskaņā ar Revīzijas palātas ziņojumu Aģentūra starptautiskai vides organizācijai bija samaksājusi EUR 6 061 par Aģentūras darbinieku piedalīšanos ekspedīcijās, ko šī organizācija rīkojusi 2011. gada februārī un maijā; norāda, ka attiecībā uz šīm ekspedīcijām nebija rīkotas ne iepirkuma procedūras, ne arī noslēgts kāds līgums; norāda, ka Aģentūra sedza ceļa izdevumus EUR 11 625 apmērā; atzīmē – Revīzijas palāta ir konstatējusi, ka Aģentūras izpilddirektore līdz 2011. gada aprīlim bijusi šīs starptautiskās vides organizācijas pilnvaroto personu valdes locekle un ka to varētu uzskatīt par interešu konfliktu;

                  3.

                  norāda, ka izpilddirektore atkāpās no šīs otras organizācijas pilnvaroto personu valdes locekļa amata pēc tam, kad 2011. gada aprīlī Revīzijas palāta viņu informēja par interešu konflikta iespējamību;

         Publiskais iepirkums

                  4.

                  ir saņēmis sīkākus paskaidrojumus par Aģentūras līgumattiecībām ar Dānijas videoproducentu uzņēmumu Ace&Ace, kas atrodas Kopenhāgenā; konstatē, ka 2011. gadā pēc atklātas iepirkuma procedūras Aģentūra piešķīra uzņēmumam Ace&Ace tiesības slēgt līgumu par videoproducēšanas pakalpojumu sniegšanu (EEA/COM/10/001 – 5. daļa), maksimālo līguma budžetu nosakot EUR 1 000 000 apmērā; uzsver, ka līgumtiesību piešķiršanas kritēriji ļoti lielā mērā atšķīrās no tiem, kas bija izmantoti iepriekšējam konkursam par videoproducēšanas pakalpojumiem (EEA/CCA/07/001 – 1. daļa), un ka tie ietvēra ļoti šauri definētus kritērijus, piemēram, tādu kā “tiešā EVA tuvumā pieejami videomontāžas pakalpojumi”; ņem vērā izpilddirektores paskaidrojumu (6), proti, ka uz šo konkursa procedūru pieteicās 16 uzņēmumi, kas atrodas tiešā Aģentūras tuvumā, un ka 15 no tiem nodrošināja atbilstību visiem kritērijiem; saņēma no Aģentūras visu pretendentu sarakstu, kuri atsaucās uz uzaicinājumu piedalīties konkursā EEA/COM/10/001, ar norādītu katra pretendenta nosaukumu un adresi;

                  5.

                  norāda, ka pēc atklāta konkursa izskatīšanas pamatlīgums 2007. gadā tika piešķirts uzņēmumam N1 Creative, kas atrodas Londonā, un šis uzņēmums par dažiem pakalpojumiem slēdza apakšlīgumus ar Ace&Ace; norāda, ka jau laikposmā no 2007. līdz 2008. gadam Aģentūra, nerīkojot publiskā iepirkuma procedūru, ar uzņēmumu Ace&Ace noslēdza divus pakalpojumu līgumus, kuru kopējā vērtība bija aptuveni EUR 101 000, bet tas notika atbilstīgi Finanšu regulas īstenošanas noteikumiem (ekskluzīvas tiesības); ņem vērā apstiprinātājiestādes saņemto izsmeļošo informāciju par to, cik un kādus projektus saskaņā ar attiecīgo līgumu ir īstenojis katrs no abiem līgumslēdzējiem – gan uzņēmums N1 Creative, gan uzņēmums Ace&Ace;

                  6.

                  ir saņēmis informāciju no Aģentūras izpilddirektores (7), kura norādījusi, ka OLAF pašlaik veic izmeklēšanu saistībā ar šiem līgumiem par videoproducēšanas pakalpojumu sniegšanu;

         Pārredzamība

                  7.

                  ņem vērā Revīzijas palātas konstatējumus, ka Aģentūra gadu gaitā ir būtiski uzlabojusi darbā pieņemšanas procedūras; tomēr norāda uz Revīzijas palātas ziņojumā minētajiem konstatējumiem, ka joprojām tiek jaukti atbilstības un atlases kritēriji attiecībā uz vajadzīgajiem profesionālās pieredzes gadiem; turklāt atzīmē, ka nebija arī pierādījumu tam, ka rakstisko pārbaudījumu saturs vai robežkritēriji būtu noteikti pirms pieteikumu izskatīšanas;

                  8.

                  norāda, ka Aģentūra ir sākusi Revīzijas palātas ieteikumu īstenošanas procesu;

         Darbības rezultāti

                  9.

                  uzsver to, ka Komisijai ir jāīsteno savas uzraudzības funkcijas, piedaloties Aģentūras valdes un prezidija darbā Regulā (EK) Nr. 401/2009 noteiktajās robežās un pienācīgi ievērojot Aģentūras juridisko autonomiju; uzsver, ka Eiropas Parlaments par to ir regulāri jāinformē;

                  10.

                  atzinīgi vērtē to, ka Aģentūras personāla un pārvaldības darbības, kvalitātes kontroles procesi, produkti un pakalpojumi, administratīvie un ar ēkām saistītie pakalpojumi “EVA stratēģijā 2009.–2013. gadam” ir apkopoti vienā stratēģiskajā jomā;

         Interešu konflikti

                  11.

                  norāda uz to, ka valde un Aģentūras administrācija ir pilnveidojusi Aģentūras politiku attiecībā uz interešu konfliktiem, lai izvairītos no turpmākām problēmām; ņem vērā Aģentūras valdes lēmumu, saskaņā ar kuru izpilddirektoram vispirms ir jāsaņem valdes atļauja, lai kļūtu par ārējas padomes vai padomdevējas struktūras locekli;

                  12.

                  atzīmē to, ka attiecībā uz tiesībām un pienākumiem ir ieviesta veidlapa, kas jāparaksta padomdevējiem un darbuzņēmējiem, un, to parakstot, viņi apliecina, ka atturēsies no jebkādas tādas uzvedības vai rīcības, kas varētu apdraudēt viņu neatkarību vai radīt negatīvus priekšstatus par viņu amatu, darbu vai Savienību kopumā;

                  13.

                  atzinīgi vērtē jaunās procedūras, kuras Aģentūras valde apstiprināja savā 65. sanāksmē 2012. gada 12. decembrī, un jo īpaši:

                              —

                              apmācību par interešu konfliktu novēršanu jaunajiem darbiniekiem paredzētajos ievadkursos,

                              —

                              prasību par veidlapas A1 – “Eiropas Vides aģentūras ierēdņu un citu darbinieku pienākumi saskaņā ar Civildienesta noteikumiem un Nodarbināšanas kārtību” parakstīšanu, kā arī parakstīšanos par Eiropas Savienības Civildienesta noteikumu un Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības saņemšanu,

                              —

                              apmācību par ētiku un godīgumu saistībā ar darbinieku uzdevumiem un pienākumiem, kā arī procedūru ziņošanai par neatbilsmēm (iekšējās ziņošanas mehānisms),

                              —

                              to, ka darbiniekiem tiek izsniegts labas administratīvās prakses kodekss un valdes 2004. gada 22. jūnija lēmums par šā kodeksa īstenošanu Aģentūrā;

                        ņem vērā informāciju, kas saņemta no Aģentūras par iepriekš minētās politikas un procedūru īstenošanu, kā arī par turpmākajām norisēm saistībā ar interešu konfliktu pārvaldību;

                  14.

                  attiecībā uz pārējiem konstatējumiem, kas pievienoti lēmumam par budžeta izpildes apstiprināšanu un kas ir horizontāli konstatējumi, atsaucas uz 2013. gada 17. aprīļa rezolūciju (8) par aģentūru darbību, finanšu pārvaldību un kontroli.

         (1)  OV C 388, 15.12.2012., 80. lpp.

         (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

         (3)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

         (4)  OV L 126, 21.5.2009., 13. lpp.

         (5)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

         (6)  Skatīt Eiropas Vides aģentūras izpilddirektores atbildes, ko viņa sniedza uzklausīšanas sanāksmē, kuru 2013. gada 24. janvārī rīkoja Budžeta kontroles komiteja saistībā ar ES decentralizēto aģentūru 2011. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu.

         (7)  Turpat.

         (8)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0134 (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 374. lpp.).


title: 2007/672/EK,Euratom: Padomes Lēmums ( 2007. gada 15. oktobris ), ar ko ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli no Austrijas

text:
               20.10.2007

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 277/22

      PADOMES LĒMUMS

   (2007. gada 15. oktobris),
   ar ko ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli no Austrijas
   (2007/672/EK, Euratom)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 259. pantu,
   ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 167. pantu,
   ņemot vērā Austrijas valdības ierosināto kandidatūru,
   saņēmusi Komisijas atzinumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome ar Lēmumu 2006/524/EK, Euratom, ar ko ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļus no Čehijas, Vācijas, Igaunijas, Spānijas, Francijas, Itālijas, Latvijas, Lietuvas, Luksemburgas, Ungārijas, Maltas, Austrijas, Slovēnijas un Slovākijas (1), ir iecēlusi minētās komitejas locekļus no Austrijas laikposmam no 2006. gada 21. septembra līdz 2010. gada 20. septembrim.

               (2)

               Pēc Hans KLETZMAYR kunga atkāpšanās ir atbrīvojusies viena minētās komitejas locekļa amata vieta,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Gerfried GRUBER kungs tiek iecelts par Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli, nomainot Hans KLETZMAYR kungu, uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2010. gada 20. septembrim.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Luksemburgā, 2007. gada 15. oktobrī

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         L. AMADO

      (1)  OV L 207, 28.7.2006., 30. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2007/622/EK, Euratom (OV L 253, 28.9.2007., 39. lpp.).


title: Padomes Lēmums (ES) 2016/768 (2016. gada 21. aprīlis), ar ko akceptē grozījumus 1979. gada Konvencijas par gaisa pārrobežu piesārņojumu lielos attālumos 1998. gada Protokolā par smagajiem metāliem

text:
               18.5.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 127/8

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2016/768
   (2016. gada 21. aprīlis),
   ar ko akceptē grozījumus 1979. gada Konvencijas par gaisa pārrobežu piesārņojumu lielos attālumos 1998. gada Protokolā par smagajiem metāliem
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 192. panta 1. punktu saistībā ar 218. panta 6. punkta a) apakšpunktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu,
   tā kā:

               (1)

               Kopš Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisija (ANO/EEK) 1979. gada Konvencijas par gaisa pārrobežu piesārņojumu lielos attālumos (“konvencija”) apstiprināšanas 1981. gadā Savienība ir minētās konvencijas Puse (1).

               (2)

               Kopš 2001. gada 4. aprīlī tika apstiprināts 1979. gada Konvencijas par gaisa pārrobežu piesārņojumu lielos attālumos 1998. gada Protokols par smagajiem metāliem (“protokols”), Savienība ir minētā protokola Puse (2).

               (3)

               Protokola Puses 2009. gadā sāka sarunas, kuru tvērums 2010. gadā tika paplašināts un kuru mērķis bija turpināt uzlabot cilvēka veselības un vides aizsardzību, tostarp atjauninot emisiju robežvērtības attiecībā uz gaisa piesārņotāju emisijām to rašanās vietā.

               (4)

               Puses, kas piedalījās konvencijas izpildinstitūcijas 31. sesijā, 2012. gadā vienprātīgi pieņēma Lēmumus 2012/5 un 2012/6, ar kuriem groza protokolu.

               (5)

               Lēmumā 2012/6 izklāstītie grozījumi stājās spēkā un kļuva piemērojami, ievērojot paātrināto procedūru, kas paredzēta protokola 13. panta 4. punktā.

               (6)

               Lēmumā 2012/5 izklāstītie grozījumi saskaņā ar protokola 13. panta 3. punktu ir jāpieņem tā Pusēm.

               (7)

               Savienība jau ir pieņēmusi tiesību aktus jautājumos, uz kuriem attiecas protokola grozījumi, tostarp Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/75/ES (3).

               (8)

               Tādēļ protokola grozījumi, kas izklāstīti Lēmumā 2012/5, būtu jāakceptē Savienības vārdā,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Savienības vārdā akceptē grozījumus 1979. gada Konvencijas par gaisa pārrobežu piesārņojumu lielos attālumos 1998. gada Protokolā par smagajiem metāliem (“protokols”).
   Konvencijas izpildinstitūcijas Lēmuma 2012/5 pielikumā izklāstītais protokola grozījumu teksts ir pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   Padomes priekšsēdētājs norīko personu vai personas, kuras ir tiesīgas Savienības vārdā attiecībā uz jautājumiem, kas ir Savienības kompetencē, deponēt akceptēšanas instrumentu, kas paredzēts protokola (4) 13. panta 3. punktā.
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Luksemburgā, 2016. gada 21. aprīlī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         G.A. VAN DER STEUR

      (1)  OV L 171, 27.6.1981., 11. lpp.

      (2)  OV L 134, 17.5.2001., 40. lpp.

      (3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/75/ES (2010. gada 24. novembris) par rūpnieciskajām emisijām (piesārņojuma integrēta novēršana un kontrole) (OV L 334, 17.12.2010., 17. lpp.).

      (4)  Protokola grozījumu spēkā stāšanās dienu Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

         PROTOKOLA GROZĪJUMI,

         kas izklāstīti Konvencijas izpildinstitūcijas Lēmuma 2012/5 pielikumā

      a)   1. pants

                  1.

                  Panta 10. punktā vārdus “i) šis protokols vai ii) grozījumi I vai II pielikumam, ja šā protokola noteikumi attiecas uz stacionārajiem avotiem, tikai pamatojoties uz šiem grozījumiem” aizstāj ar vārdiem “šā protokola pusei. Puse var nolemt par jaunu stacionāro avotu neuzskatīt stacionāro avotu, kuram brīdī, kad protokols stājas spēkā attiecībā uz šo pusi, attiecīgās kompetentās valsts iestādes jau izsniegušas apstiprinājumu un kura būve vai būtiska modifikācija sākta piecu gadu laikā no minētās dienas.”

                  2.

                  Pēc 11. punkta pievieno šādu jaunu 12. punktu:
                  “12.   Vārdi “šis protokols” un “protokols” (visos locījumos) apzīmē 1998. gada Protokolu par smagajiem metāliem, tostarp tā grozītās versijas.”

            b)   3. pants

                  3.

                  Panta 2. punktā vārdu “Katra” aizstāj ar vārdiem “Ievērojot 2.a un 2.b punktu, katra”.

                  4.

                  Panta 2. punkta a) apakšpunktā vārdus “kam III pielikumā ir noteiktas labākās pieejamās metodes” aizstāj ar vārdiem “attiecībā uz ko vadlīniju dokumentā, kuru puses pieņēmušas izpildinstitūcijas sesijā, ir apzinātas labākās pieejamās metodes”.

                  5.

                  Panta 2. punkta c) apakšpunktā vārdus “kam III pielikumā ir noteiktas labākās pieejamās metodes” aizstāj ar vārdiem “attiecībā uz ko vadlīniju dokumentā, kuru puses pieņēmušas izpildinstitūcijas sesijā, ir apzinātas labākās pieejamās metodes”.

                  6.

                  Pēc 2. punkta pievieno šādu jaunu 2.a un 2.b punktu:
                  “2.a   Puse, kas pirms tādu grozījumu stāšanās spēkā, ar kuriem noteiktas jaunas avotu kategorijas, jau bijusi šā protokola puse, robežvērtības, kas piemērojamas esošam stacionāram avotam, var piemērot jebkuram šādas jaunas kategorijas avotam, kura būve vai būtiska modifikācija ir sākta, pirms pagājuši divi gadi no minēto grozījumu stāšanās spēkā šai pusei, ja vien minētais avots netiek būtiski modificēts un līdz tam laikam, kamēr minētais avots netiek būtiski modificēts.
                  2.b   Puse, kas pirms tādu grozījumu stāšanās spēkā, ar kuriem noteiktas jaunas robežvērtības, kas piemērojamas jaunam stacionāram avotam, jau bijusi šā protokola puse, var turpināt piemērot iepriekš piemērojamās robežvērtības jebkuram avotam, kura būve vai būtiska modifikācija ir sākta, pirms pagājuši divi gadi no minēto grozījumu stāšanās spēkā šai pusei, ja vien minētais avots netiek būtiski modificēts un līdz tam laikam, kamēr minētais avots netiek modificēts.”

                  7.

                  Panta 5. punktā:

                              a)

                              Vārdus “, tām pusēm, kas atrodas EMEP ģeogrāfiskajās robežās, izmantojot vismaz EMEP koordinācijas institūcijas noteikto metodiku, un tām valstīm, kuras atrodas ārpus EMEP ģeogrāfiskajām robežām, vadoties pēc metodikas, kura izstrādāta izpildinstitūcijas darba plāna satvarā” svītro un aizstāj ar punktu “.”.

                              b)

                              Pēc pirmā teikuma pievieno šādu tekstu:
                              “Puses, kas ietilpst EMEP ģeogrāfiskajās robežās, izmanto metodiku, kura izklāstīta vadlīniju dokumentos, ko sagatavojusi EMEP koordinācijas institūcija un ko puses pieņēmušas izpildinstitūcijas sesijā. Puses, kas neietilpst EMEP ģeogrāfiskajās robežās, vadās pēc metodikas, kas izstrādāta izpildinstitūcijas darba plāna satvarā.”

                  8.

                  Protokola 3. panta beigās pievieno šādu jaunu 8. punktu:
                  “8.   Visām pusēm būtu aktīvi jāiesaistās konvencijas programmās par gaisa piesārņojuma ietekmi uz cilvēka veselību un vidi un gaisa kvalitātes monitoringa un modelēšanas programmās.”

            c)   3.a pants

                  9.

                  Protokolā iekļauj šādu jaunu 3.a pantu:
                  “3.a pants
                  Elastīgi pārejas pasākumi
                  1.   Neatkarīgi no 3. panta 2. punkta c) un d) apakšpunkta, konvencijas puse, kura kļūst par šā protokola pusi laikposmā no 2014. gada 1. janvāra līdz 2019. gada 31. decembrim, var piemērot elastīgus pārejas pasākumus, ar ko labākās pieejamās metodes un robežvērtības īsteno attiecībā uz esošajiem stacionārajiem avotiem konkrētās stacionāro avotu kategorijās saskaņā ar šajā pantā izklāstītajiem nosacījumiem.
                  2.   Ikviena puse, kas izvēlas piemērot elastīgos pārejas pasākumus saskaņā ar šo pantu, šā protokola ratifikācijas, pieņemšanas vai apstiprināšanas dokumentā vai dokumentā par pievienošanos protokolam sniedz šādu informāciju:

                              a)

                              konkrētās stacionāro avotu kategorijas, kas norādītas II pielikumā un attiecībā uz ko konkrētā puse vēlas piemērot elastīgos pārejas pasākumus; sarakstā nedrīkst būt vairāk par četrām šādām kategorijām;

                              b)

                              stacionārie avoti, kura būve vai būtiska modifikācija ir sākta pirms 1990. gada vai cita gada, kas ietilpst laikposmā no 1985. līdz 1995. gadam (ieskaitot), kurus puse norādījusi pirms ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprināšanas vai pievienošanās un kuri kvalificējas elastīgiem pārejas pasākumiem, kas izklāstīti 5. punktā, un

                              c)

                              īstenošanas plāns, kurš atbilst 3. un 4. punktam un kurā noteikts minēto noteikumu pilnīgas īstenošanas grafiks.

                        3.   Puse piemēro vismaz labākās pieejamās metodes esošajiem stacionārajiem avotiem 1., 2., 5. un 7. kategorijā, kas minētas II pielikumā, ne vēlāk kā astoņus gadus pēc šā protokola stāšanās spēkā attiecībā uz konkrēto pusi, vai 2022. gada 31. decembrī atkarībā no tā, kurš termiņš iestājas agrāk, izņemot 5. punktā paredzētos gadījumus.
                  4.   Puses labāko pieejamo metožu vai robežvērtību piemērošanu esošajiem stacionārajiem avotiem nekādā ziņā nedrīkst atlikt uz laikposmu pēc 2030. gada 31. decembra.
                  5.   Attiecībā uz jebkuru avotu vai avotiem, kas norādīti atbilstīgi 2. punkta b) apakšpunktam, puse ne vēlāk kā astoņus gadus pēc šā protokola stāšanās spēkā attiecībā uz konkrēto pusi vai līdz 2022. gada 31. decembrim atkarībā no tā, kurš termiņš iestājas agrāk, var nolemt šādu avotu vai avotus slēgt. Šādu avotu sarakstu iesniedz kopā ar puses nākamo ziņojumu saskaņā ar 6. punktu. Šādam avotam vai avotiem nepiemēros prasības attiecībā uz labāko pieejamo metožu un robežvērtību piemērošanu, ja avotu vai avotus slēdz līdz 2030. gada 31. decembrim. Ikvienam šādam avotam vai avotiem, kas līdz minētajai dienai nav slēgti, puse pēc tam piemēro labākās pieejamās metodes un robežvērtības, kas piemērojamas jauniem avotiem attiecīgajā avotu kategorijā.
                  6.   Puse, kas izvēlas piemērot šajā pantā minētos elastīgos pārejas pasākumus, Komisijas izpildsekretāram iesniedz trīsgadu ziņojumu par progresu labāko pieejamo metožu un robežvērtību piemērošanā stacionārajiem avotiem stacionāro avotu kategorijās, kas apzinātas saskaņā ar šo pantu. Komisijas izpildsekretārs šādus trīsgadu ziņojumus dara pieejamus izpildinstitūcijai.”

            d)   7. pants

                  10.

                  Panta 1. punkta a) apakšpunktā:

                              a)

                              semikolu (“;”) apakšpunkta beigās aizstāj ar “. Turklāt:”
                              un

                              b)

                              iekļauj šādu jaunu i) un ii) punktu:

                                          “i)

                                          ja puse lieto dažādas emisiju samazināšanas stratēģijas saskaņā ar 3. panta 2. punkta b), c) vai d) apakšpunktu, tā dokumentē izmantotās stratēģijas un to, kā izpildītas minēto apakšpunktu prasības;

                                          ii)

                                          ja puse uzskata, ka atbilstoši 3. panta 2. punkta d) apakšpunktam noteikto robežvērtību piemērošana nav tehniski un ekonomiski izpildāma, tā par to ziņo un iesniedz pamatojumu;”.

                  11.

                  Panta 1. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

                              “b)

                              katra puse, kas ietilpst EMEP ģeogrāfiskajās robežās, ar Komisijas izpildsekretāra starpniecību iesniedz ziņojumu EMEP, informējot par I pielikumā minēto smago metālu emisiju līmeņiem, kas noteikti, izmantojot metodiku, kura izklāstīta vadlīniju dokumentos, ko sagatavojusi EMEP koordinācijas institūcija un ko puses pieņēmušas izpildinstitūcijas sesijā. Puses, kas neietilpst EMEP ģeogrāfiskajās robežās, ziņo pieejamo informāciju par I pielikumā minēto smago metālu emisiju līmeņiem. Katra puse sniedz arī informāciju par I pielikumā minēto vielu emisiju līmeņiem attiecībā uz minētajā pielikumā norādīto atsauces gadu.”

                  12.

                  Pēc 1. punkta b) apakšpunkta pievieno šādus jaunus apakšpunktus:

                              “c)

                              katrai pusei, kas ietilpst EMEP ģeogrāfiskajās robežās, ar Komisijas izpildsekretāra starpniecību vajadzētu izpildinstitūcijai ziņot pieejamo informāciju par programmām attiecībā uz gaisa piesārņojuma ietekmi uz cilvēka veselību un vidi un par gaisa kvalitātes monitoringa un modelēšanas programmām saskaņā ar konvenciju, izmantojot izpildinstitūcijas pieņemtos vadlīniju dokumentus;

                              d)

                              pusēm, kas neietilpst EMEP ģeogrāfiskajās robežās, pēc izpildinstitūcijas pieprasījuma vajadzētu darīt pieejamu informāciju, kura līdzīga c) apakšpunktā aprakstītajai.”

                  13.

                  Panta 3. punktā:

                              a)

                              vārdus “savlaicīgi pirms katras izpildinstitūcijas sesijas” aizstāj ar vārdiem “pēc izpildinstitūcijas pieprasījuma un saskaņā ar tās noteikto grafiku”;

                              b)

                              pēc vārda “EMEP” iekļauj vārdus “un citas palīgstruktūras”;

                              c)

                              pēc vārda “sniedz” iekļauj vārdu “svarīgu”.

            e)   8. pants

                  14.

                  Vārdus “EMEP, izmantojot atbilstošus modeļus un mērījumus, un savlaicīgi pirms katras ikgadējās izpildinstitūcijas sesijas” aizstāj ar vārdiem “Pēc izpildinstitūcijas pieprasījuma un saskaņā ar tās noteikto grafiku EMEP un tās tehniskās struktūras un centri, izmantojot atbilstošus modeļus un mērījumus”.

            f)   10. pants

                  15.

                  Panta 4. punktā:

                              a)

                              pēc vārda “pabeigšanas,” iekļauj vārdu “apsver”;

                              b)

                              vārdu “izstrādā” aizstāj ar vārdiem “iespēju izstrādāt”;

                              c)

                              vārdus “, lai samazinātu I pielikumā minēto smago metālu emisiju atmosfērā” svītro.

            g)   13. pants

                  16.

                  Panta 3. punktā:

                              a)

                              vārdus “un I, II, IV, V un VI pielikuma” aizstāj ar vārdiem “pielikumu, izņemot III un VII pielikuma,”;

                              b)

                              vārdus “, kad divas trešdaļas pušu” aizstāj ar vārdiem “, kad divas trešdaļas pušu, kas bija puses to pieņemšanas laikā,”.

                  17.

                  Panta 4. punktā skaitli “90” aizstāj ar skaitli “180”.

                  18.

                  Panta 5. punktā skaitli “90” aizstāj ar skaitli “180”.

                  19.

                  Pēc 5. punkta pievieno šādu jaunu 5.a un 5.b punktu:
                  “5.a   Tām pusēm, kas to akceptējušas, attiecībā uz II, IV, V un VI pielikuma grozījumiem 5.b punktā izklāstītā procedūra aizstāj procedūru, kas izklāstīta 3. punktā.
                  5.b   Grozījumus II, IV, V un VI pielikumā pieņem visas izpildinstitūcijas sesijā klātesošās puses pēc vienprātības principa. Vienu gadu no dienas, kad Komisijas izpildsekretārs grozījumus darījis zināmus visām pusēm, tie jebkuram šādam pielikumam stājas spēkā tām pusēm, kas nav iesniegušas depozitāram paziņojumu saskaņā ar a) apakšpunkta noteikumiem:

                              a)

                              ikviena puse, kas nevar apstiprināt grozījumus II, IV, V un VI pielikumā, par to paziņo depozitāram rakstveidā viena gada laikā no dienas, kad paziņots par grozījumu pieņemšanu. Depozitārs nekavējoties paziņo visām pusēm par šāda paziņojuma saņemšanu. Puse var jebkurā laikā aizstāt iepriekšējo paziņojumu ar grozījumu pieņemšanas dokumentu, un pēc pieņemšanas dokumenta iesniegšanas depozitāram šāda pielikuma grozījumi stājas spēkā arī šai pusei;

                              b)

                              jebkuri II, IV, V un VI pielikuma grozījumi nestājas spēkā, ja vismaz 16 puses:

                                          i)

                                          vai nu ir iesniegušas paziņojumu saskaņā ar a) apakšpunkta noteikumiem, vai

                                          ii)

                                          nav piekritušas procedūrai, kas izklāstīta šajā punktā, un vēl nav iesniegušas pieņemšanas dokumentu saskaņā ar 3. punktu.”

            h)   15. pants

                  20.

                  Pēc 2. punkta pievieno šādu jaunu 3. punktu:
                  “3.   Ja valsts vai reģionālā ekonomikas integrācijas organizācija nevēlas, lai tai attiecībā uz II, IV, V un VI pielikuma grozījumiem būtu saistošas 13. panta 5.b punktā noteiktās procedūras, tā to paziņo ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprināšanas vai pievienošanās dokumentā.”

            i)   II pielikums

                  21.

                  II daļas tabulā 5. kategorijas apraksta pirmajā rindā vārdus “svina un cinka” aizstāj ar vārdiem “svina, cinka un silīcijmangāna un feromangāna sakausējumu”.

            j)   IV pielikums

                  22.

                  Pirms pirmā punkta pievieno skaitli “1.”.

                  23.

                  Punkta a) apakšpunktā pēc vārdiem “protokola spēkā stāšanās dienas” pievieno vārdus “attiecībā uz konkrēto pusi”.

                  24.

                  Punkta b) apakšpunktā:

                              a)

                              pirmajā teikumā vārdu “astoņi” aizstāj ar vārdu “divi”;

                              b)

                              pirmā teikuma beigās pēc vārdiem “protokola spēkā stāšanās dienas” pievieno vārdus “attiecībā uz konkrēto pusi vai 2020. gada 31. decembra atkarībā no tā, kurš termiņš iestājas vēlāk”;

                              c)

                              pēdējo teikumu svītro.

                  25.

                  Pielikuma beigās pievieno šādu jaunu 2. un 3. punktu:

                              “2.

                              Neatkarīgi no 1. punkta, bet ievērojot 3. punktu, Konvencijas puse, kura kļūst par šā protokola pusi laikposmā no 2014. gada 1. janvāra līdz 2019. gada 31. decembrim, pirms šā protokola ratifikācijas, pieņemšanas vai apstiprināšanas, vai pievienošanās tam, var paziņot, ka tā pagarinās 3. panta 2. punkta d) apakšpunktā minēto robežvērtību piemērošanas termiņu (iespējamais ilgums – 15 gadi) pēc dienas, kurā šis protokols stājas spēkā attiecībā uz konkrēto pusi.

                              3.

                              Puse, kas saskaņā ar šā protokola 3.a pantu ir izdarījusi izvēli attiecībā uz konkrētu stacionāro avotu kategoriju, nedrīkst iesniegt arī deklarāciju saskaņā ar 2. punktu, kas piemērojama tai pašai kategorijai.”

            k)   V pielikums

                  26.

                  Protokola V pielikumu aizstāj ar šādu:

                     “V PIELIKUMS

                        Robežvērtības lielo stacionāro avotu emisiju kontrolei

                                 1.

                                 Smago metālu emisiju kontrolei ir svarīgas divu veidu robežvērtības:

                                             a)

                                             vērtības konkrētiem smagajiem metāliem vai smago metālu grupām un

                                             b)

                                             vērtības daļiņu emisijām kopumā.

                                 2.

                                 Principā daļiņu robežvērtības nevar aizstāt konkrētas robežvērtības kadmijam, svinam un dzīvsudrabam, jo ar daļiņu emisijām saistīto metālu daudzums atšķiras atkarībā no konkrētā procesa. Tomēr šo robežvērtību ievērošana būtiski veicina smago metālu emisiju samazināšanu kopumā. Bez tam daļiņu emisiju monitorings parasti neizmaksā tik daudz, cik konkrētu metāla veidu emisiju monitorings, un dažu smago metālu nepārtraukts monitorings vispār nav iespējams. Tāpēc daļiņu robežvērtībām ir liela praktiskā nozīme, un tās arī ir norādītas šajā pielikumā vairumā gadījumu, lai papildinātu konkrētās robežvērtības kadmijam, svinam vai dzīvsudrabam.

                                 3.

                                 A sadaļa attiecas uz visām dalībvalstīm, izņemot Amerikas Savienotās Valstis. B sadaļa attiecas uz Amerikas Savienotajām Valstīm.

                           A.   Puses, izņemot Amerikas Savienotās Valstis

                                 4.

                                 Tikai šajā sadaļā “putekļi” ir jebkādas formas, struktūras vai blīvuma daļiņu masa, kura ir disperģēta gāzes fāzē paraugu ņemšanas vietas apstākļos un kuru var savākt, veicot filtrēšanu konkrētos apstākļos pēc analizējamās gāzes reprezentatīvas paraugu ņemšanas, un kura paliek pirms filtra un uz filtra pēc žāvēšanas konkrētos apstākļos.

                                 5.

                                 Šajā sadaļā “emisijas robežvērtība” (ERV) vai “robežvērtība” nozīmē tādu putekļu un konkrētu šajā protokolā minēto smago metālu daudzumu, kuru satur no iekārtas emitētās dūmgāzes un kuru nedrīkst pārsniegt. Ja vien nav norādīts citādi, to aprēķina kā piesārņotāju masu uz dūmgāzu tilpuma vienību (mg/m3) temperatūras un sausas gāzes spiediena standartapstākļos (tilpums 273,15 K temperatūrā un ar 101,3 kPa spiedienu). Attiecībā uz skābekļa saturu dūmgāzē ir piemērojamas vērtības, kas noteiktas atsevišķām lielo stacionāro avotu kategorijām. Atšķaidīšana nolūkā samazināt piesārņotāju koncentrāciju dūmgāzēs nav atļauta. Netiek ņemta vērā iekārtu iedarbināšana, izslēgšana un apkope.

                                 6.

                                 Emisijas monitoringu visos gadījumos veic, izmantojot mērījumus vai veicot aprēķinus, ar kuriem panāk vismaz to pašu precizitāti. Atbilstību robežvērtībām pārbauda, veicot nepārtrauktus mērījumus vai mērījumus ar pārtraukumiem vai izmantojot jebkuru citu tehniski piemērotu metodi, tostarp pārbaudītas aprēķina metodes. Attiecīgo smago metālu mērījumus veic vismaz reizi trijos gados attiecībā uz katru rūpniecisko avotu. Ņem vērā vadlīniju dokumentus par metodēm mērījumu un aprēķinu veikšanai, kurus puses pieņēmušas izpildinstitūcijas sesijā. Veicot nepārtrauktus mērījumus, atbilstība robežvērtībai ir ievērota tad, ja mēneša validētā emisijas vidējā vērtība nepārsniedz ERV. Veicot mērījumus ar pārtraukumiem vai izmantojot citas piemērotas noteikšanas vai aprēķina procedūras, atbilstība ERV ir ievērota tad, ja vidējā vērtība, kas iegūta no atbilstoša mērījumu skaita raksturīgos apstākļos, nepārsniedz emisijas standarta vērtību. Pārbaudē var ņemt vērā mērījuma metožu neprecizitāti. Ir iespējams arī netiešs vielu monitorings, kurā izmanto summāros/kumulatīvos parametrus (piemēram, putekļu daudzumu izsaka kā smago metālu summāro parametru). Dažos gadījumos atbilstību vērtībai/robežvērtībai var panākt vai saglabāt, izmantojot tehnisku paņēmienu emisiju apstrādei.

                                 7.

                                 Attiecīgo piesārņojošo vielu monitoringu un procesa parametru mērījumus, kā arī automatizēto mērīšanas sistēmu kvalitātes nodrošināšanu un references mērījumus minēto sistēmu kalibrēšanai veic saskaņā ar CEN standartiem. Ja nav CEN standartu, izmanto ISO standartus, valstu vai starptautiskos standartus, kas nodrošinās, ka iegūtajiem datiem ir līdzvērtīga zinātniskā kvalitāte.

                           Sadedzināšanas iekārtas (katli un procesa sildītāji), kuru nominālā ievadītā siltuma jauda pārsniedz 50 MWth

                         (1)

                           (II pielikums, 1. kategorija)

                                 8.

                                 Robežvērtības putekļu emisijām no cietā un šķidrā kurināmā (izņemot biomasas un kūdras (2)) sadedzināšanas.

                                    1. tabula

                                                Kurināmā veids

                                                Ievadītā siltuma jauda (MWth)

                                                ERV putekļiem (mg/m3)
                                                 (1)

                                             Cietais kurināmais

                                             50–100

                                             Jaunas iekārtas:
                                             20 (akmeņogles, lignīts un citi cietā kurināmā veidi)

                                             Esošas iekārtas:
                                             30 (akmeņogles, lignīts un citi cietā kurināmā veidi)

                                             100–300

                                             Jaunas iekārtas:
                                             20 (akmeņogles, lignīts un citi cietā kurināmā veidi)

                                             Esošas iekārtas:
                                             25 (akmeņogles, lignīts un citi cietā kurināmā veidi)

                                             > 300

                                             Jaunas iekārtas:
                                             10 (akmeņogles, lignīts un citi cietā kurināmā veidi)

                                             Esošas iekārtas:
                                             20 (akmeņogles, lignīts un citi cietā kurināmā veidi)

                                             Šķidrais kurināmais

                                             50–100

                                             Jaunas iekārtas:
                                             20

                                             Esošas iekārtas:

                                                         30 (vispārīgi)

                                                         50 (destilēšanas un pārveidošanas atlikumu sadedzināšanai sadedzināšanas iekārtās pēc pašu patēriņam veiktās jēlnaftas rafinēšanas rūpnīcās)

                                             Šķidrais kurināmais

                                             100–300

                                             Jaunas iekārtas:
                                             20

                                             Esošas iekārtas:

                                                         25 (vispārīgi)

                                                         50 (destilēšanas un pārveidošanas atlikumu sadedzināšanai sadedzināšanas iekārtās pēc pašu patēriņam veiktās jēlnaftas rafinēšanas rūpnīcās)

                                             > 300

                                             Jaunas iekārtas:
                                             10

                                             Esošas iekārtas:

                                                         20 (vispārīgi)

                                                         50 (destilēšanas un pārveidošanas atlikumu sadedzināšanai sadedzināšanas iekārtās pēc pašu patēriņam veiktās jēlnaftas rafinēšanas rūpnīcās)

                                 9.

                                 Īpaši noteikumi 8. punktā minētajām sadedzināšanas iekārtām:

                                             a)

                                             puse var atkāpties no pienākuma ievērot 8. punktā minētās ERV šādos gadījumos:

                                                         i)

                                                         attiecībā uz sadedzināšanas iekārtām, kurās parasti izmanto gāzveida kurināmo un kurās izņēmuma kārtā jāizmanto citi kurināmie gāzes piegādes pēkšņa pārtraukuma dēļ, un kuras šā iemesla dēļ būtu jāaprīko ar dūmgāzu attīrīšanas ierīci;

                                                         ii)

                                                         attiecībā uz esošām sadedzināšanas iekārtām, ko laikposmā no 2016. gada 1. janvāra līdz 2023. gada 31. decembrim darbinās ne vairāk kā 17 500 darbības stundu;

                                             b)

                                             ja sadedzināšanas iekārtas jaudu palielina vismaz par 50 MWth, 8. punktā noteiktās ERV jaunām iekārtām attiecas uz iekārtas daļu, kuru skārušas izmaiņas. ERV aprēķina kā vidējo svērto faktiskās ievadītās jaudas vērtību esošajai un jaunajai iekārtas daļai;

                                             c)

                                             puses nodrošina, ka tiek izstrādāti noteikumi procedūrām, kas attiecas uz emisijas samazināšanas aprīkojuma nepareizu darbību vai bojājumu;

                                             d)

                                             attiecībā uz jaukta kurināmā sadedzināšanas iekārtu, kurā vienlaikus izmanto divus vai vairākus kurināmos, ERV nosaka, aprēķinot individuālo kurināmo ERV vidējo svērto vērtību, balstoties uz katra kurināmā ievadītās siltuma jaudas īpatsvaru.

                           Primārā un sekundārā dzelzs un tērauda rūpniecība (II pielikums, 2. un 3. kategorija)

                                 10.

                                 Robežvērtības putekļu emisijām

                                    2. tabula

                                                Darbība

                                                ERV putekļiem (mg/m3)

                                             Aglomerāta ražošanas iekārta

                                             50

                                             Granulēšanas iekārta

                                             20 sasmalcināšanai, drupināšanai un žāvēšanai
                                             15 visiem pārējiem procesa posmiem

                                             Domnas: karstās krāsnis

                                             10

                                             Tērauda ražošana un liešana ar skābekļa konvertoru

                                             30

                                             Tērauda elektriskā kausēšana un liešana

                                             15 (esošas)
                                             5 (jaunas)

                           Čuguna lietuves (II pielikums, 4. kategorija)

                                 11.

                                 Robežvērtības putekļu emisijām no čuguna lietuvēm

                                    3. tabula

                                                Darbība

                                                ERV putekļiem (mg/m3)

                                             Čuguna lietuves:
                                             visas krāsnis (stāvcepļi, indukcijas un rotācijas krāsnis); visas veidnes (vienreizlietojamās, daudzreizlietojamās veidnes)

                                             20

                                             Karstā velmēšana

                                             20
                                             50, ja mitru tvaiku dēļ nevar izmantot maisa filtru

                           Vara, cinka un silīcijmangāna un feromangāna sakausējumu ražošana un apstrāde, tostarp Imperial Smelting tehnoloģijas krāsnis (II pielikums, 5. un 6. kategorija)

                                 12.

                                 Robežvērtība putekļu emisijām no vara, cinka un silīcijmangāna un feromangāns sakausējumu ražošanas un apstrādes

                                    4. tabula

                                                ERV putekļiem (mg/m3)

                                             Krāsaino metālu ražošana un apstrāde

                                             20

                           Svina ražošana un apstrāde (II pielikums, 5. un 6. kategorija)

                                 13.

                                 Robežvērtība putekļu emisijām no svina ražošanas un apstrādes

                                    5. tabula

                                                ERV putekļiem (mg/m3)

                                             Svina ražošana un apstrāde

                                             5

                           Cementa ražošana (II pielikums, 7. kategorija)

                                 14.

                                 Robežvērtības putekļu emisijām no cementa ražošanas

                                    6. tabula

                                                ERV putekļiem (mg/m3)
                                                 (2)

                                             Cementa ražošanas iekārtas, krāsnis, smalcinātāji un klinkera dzesētāji

                                             20

                                             Cementa ražošanas iekārtas, krāsnis, smalcinātāji un klinkera dzesētāji, kuros izmanto atkritumu līdzsadedzināšanu

                                             20

                           Stikla ražošana (II pielikums, 8. kategorija)

                                 15.

                                 Robežvērtības putekļu emisijām no stikla ražošanas

                                    7. tabula

                                                ERV putekļiem (mg/m3)
                                                 (3)

                                             Jaunas iekārtas

                                             20

                                             Esošas iekārtas

                                             30

                                 16.

                                 Robežvērtība svina emisijai no stikla ražošanas 5 mg/m3.

                           Sārmu metālu hlorīdu ražošana (II pielikums, 9. kategorija)

                                 17.

                                 Līdz 2020. gada 31. decembrim esošajās sārmu metālu hlorīdu ražošanas iekārtās, kurās izmanto dzīvsudraba elektroda elektrolīzi, pāriet uz tehnoloģijām, kurās dzīvsudrabu neizmanto, vai tās slēdz; tehnoloģiskās pārejas periodā dzīvsudrabam, ko iekārta emitē gaisā, ir piemērojama robežvērtība 1 g uz katru saražoto Mg (3) hlora.

                                 18.

                                 Jaunās sārmu metālu hlorīdu ražošanas iekārtas ekspluatē, neizmantojot dzīvsudrabu.

                           Atkritumu sadedzināšana (II pielikums, 10. un 11. kategorija)

                                 19.

                                 Robežvērtības putekļiem no atkritumu sadedzināšanas

                                    8. tabula

                                                ERV putekļiem (mg/m3)
                                                 (4)

                                             Sadzīves, nebīstamo, bīstamo un medicīnisko atkritumu sadedzināšana

                                             10

                                 20.

                                 Robežvērtība dzīvsudraba emisijām no atkritumu sadedzināšanas 0,05 mg/m3.

                                 21.

                                 Robežvērtība dzīvsudraba emisijām no atkritumu līdzsadedzināšanas 1. un 7. avotu kategorijā 0,05 mg/m3.

                           B.   Amerikas Savienotās Valstis

                                 22.

                                 Robežvērtības daļiņu un/vai konkrētu smago metālu emisiju kontrolēšanai no stacionārajiem avotiem turpmāk minētajās stacionāro avotu kategorijās un avoti, kuriem tās ir piemērojamas, ir noteikti šādos dokumentos:

                                             a)

                                             tērauda ražošanas iekārtas: elektriskā loka krāsnis – Federālo noteikumu kodeksa (FNK) 40. daļa, 60. iedaļa, AA un AAa apakšiedaļa;

                                             b)

                                             mazās sadzīves atkritumu sadedzināšanas iekārtas – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, AAAA apakšiedaļa;

                                             c)

                                             stikla ražošana – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, CC apakšiedaļa;

                                             d)

                                             tvaika ražošanas iekārtas elektrostacijās – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, D un Da apakšiedaļa;

                                             e)

                                             rūpnieciskās, komerciestāžu un institūciju tvaika ražošanas iekārtas – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, Db un Dc apakšiedaļa;

                                             f)

                                             sadzīves atkritumu sadedzināšanas krāsnis – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, E, Ea un Eb apakšiedaļa;

                                             g)

                                             slimnīcu, medicīnisko, infektoloģisko atkritumu sadedzināšanas krāsnis – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, Ec apakšiedaļa;

                                             h)

                                             portlandcements – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, F apakšiedaļa;

                                             i)

                                             sekundārās svina kausēšanas krāsnis – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, L apakšiedaļa;

                                             j)

                                             skābekļa konvertori – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, N apakšiedaļa;

                                             k)

                                             tērauda ražošanas pamatprocesu iekārtas (pēc 1983. gada 20. janvāra) – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, Na apakšiedaļa;

                                             l)

                                             primārās vara kausēšanas krāsnis – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, P apakšiedaļa;

                                             m)

                                             primārās cinka kausēšanas krāsnis – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, Q apakšiedaļa;

                                             n)

                                             primārās svina kausēšanas krāsnis – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, R apakšiedaļa;

                                             o)

                                             ferosakausējumu ražošanas iekārtas – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, Z apakšiedaļa;

                                             p)

                                             citas cieto atkritumu sadedzināšanas iekārtas (pēc 2004. gada 9. decembra) – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, EEEE apakšiedaļa;

                                             q)

                                             sekundārās svina kausēšanas krāsnis – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, X apakšiedaļa;

                                             r)

                                             bīstamo atkritumu sadedzināšanas iekārtas – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, EEE apakšiedaļa;

                                             s)

                                             portlandcementa ražošana – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, LLL apakšiedaļa;

                                             t)

                                             primārā vara kausēšana – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, QQQ apakšiedaļa;

                                             u)

                                             primārā svina kausēšana – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, TTT apakšiedaļa;

                                             v)

                                             čuguna un tērauda lietuves – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, EEEEE apakšiedaļa;

                                             w)

                                             čuguna un tērauda integrēta ražošana – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, FFFFF apakšiedaļa;

                                             x)

                                             tērauda ražošanas iekārtas ar elektriskā loka krāsnīm – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, YYYYY apakšiedaļa;

                                             y)

                                             čuguna un tērauda lietuves – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, ZZZZZ apakšiedaļa;

                                             z)

                                             primārā vara kausēšana (izkliedēti avoti) – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, EEEEEE apakšiedaļa;

                                             aa)

                                             sekundārā vara kausēšana (izkliedēti avoti) – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, FFFFFF apakšiedaļa;

                                             bb)

                                             primārā krāsaino metālu kausēšana (izkliedēti avoti): cinks, kadmijs un berilijs – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, GGGGGG apakšiedaļa;

                                             cc)

                                             stikla ražošana (izkliedēti avoti) – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, SSSSSS apakšiedaļa;

                                             dd)

                                             sekundārā krāsaino metālu kausēšana (izkliedēti avoti) – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, TTTTTT apakšiedaļa;

                                             ee)

                                             ferosakausējumu ražošana (izkliedēti avoti) – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, YYYYYY apakšiedaļa;

                                             ff)

                                             alumīnija, vara un krāsaino metālu lietuves (izkliedēti avoti) – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, ZZZZZZ apakšiedaļa;

                                             gg)

                                             veiktspējas standarti akmeņogļu sagatavošanas un apstrādes iekārtām – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, Y apakšiedaļa;

                                             hh)

                                             rūpnieciskie, komerciestāžu, institūciju un procesa sildītāji – FNK 40. daļa, 63. daļa, DDDDD apakšiedaļa;

                                             ii)

                                             rūpnieciskie, komerciestāžu un institūciju katli (izkliedēti avoti) – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, JJJJJJ apakšiedaļa;

                                             jj)

                                             dzīvsudraba elektroda sārmu metālu hlorīdu ražošanas iekārtas – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, IIIII apakšiedaļa;
                                             un

                                             kk)

                                             veiktspējas standarti komerciestāžu un rūpnieciskām cieto atkritumu sadedzināšanas iekārtām, kuru būvniecība ir sākta pēc 1999. gada 30. novembra vai kuru modifikācija vai rekonstrukcija sākta 2001. gada 1. jūnijā vai vēlāk – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, CCCC apakšiedaļa.”

            l)   VI pielikums

                  27.

                  Pielikuma 1. punktā:

                              a)

                              vārdus “Ja vien šajā pielikumā nav paredzēts citādi, ne” svītro un aizstāj ar vārdu “Ne”;

                              b)

                              vārdus “sešus mēnešus pēc” svītro;

                              c)

                              Vārdus “dienas” aizstāj ar vārdiem “dienā attiecībā uz konkrēto pusi”.

                  28.

                  Pielikuma 3. punktu svītro.

                  29.

                  Pielikuma 4. punktā vārdu “Pusei” aizstāj ar vārdiem “Neatkarīgi no 1. punkta, pusei”.

                  30.

                  Pielikuma 5. punktā ievaddaļu pirms a) apakšpunkta aizstāj ar šādu:
                  “Katra puse ne vēlāk kā šā protokola spēkā stāšanās dienā attiecībā uz konkrēto pusi, panāk koncentrācijas līmeņus, kas nepārsniedz:”.

         (1)  Sadedzināšanas iekārtas nominālo ievadīto siltuma jaudu aprēķina kā visu daļu, kas savienotas ar kopīgu dūmeni, ievadītās siltuma jaudas summu. Aprēķinot kopējo nominālo ievadīto siltuma jaudu, atsevišķas daļas, kuru nominālā ievadītā siltuma jauda ir mazāka par 15 MWth, neņem vērā.

         (2)  Šīs ERV neattiecas uz:

                  —

                  iekārtām, kurās biomasa un kūdra ir vienīgais kurināmā avots,

                  —

                  iekārtām, kurās degšanas produktus izmanto tiešai apsildei, žāvēšanai vai jebkādai citai priekšmetu vai materiālu apstrādei;

                  —

                  pēcdedzināšanas iekārtām, kas paredzētas dūmgāzu attīrīšanai ar sadedzināšanas paņēmienu un ko neizmanto kā neatkarīgas sadedzināšanas iekārtas;

                  —

                  katalītiskā krekinga katalizatoru reģenerācijas iekārtām;

                  —

                  iekārtām sēra iegūšanai no sērūdeņraža;

                  —

                  reaktoriem, ko izmanto ķīmiskajā rūpniecībā;

                  —

                  koksa krāsnīm;

                  —

                  kauperiem;

                  —

                  utilizācijas katliem celulozes ražošanas iekārtās;

                  —

                  atkritumu sadedzināšanas iekārtām un

                  —

                  sadedzināšanas iekārtām, ko darbina ar dīzeļdegvielas, benzīna vai gāzes dzinējiem vai ar iekšdedzes turbīnām, neatkarīgi no izmantotā kurināmā.

         (1)  Robežvērtības attiecas uz skābekļa saturu 6 % cietajam kurināmajam un 3 % šķidrajam kurināmajam.

         (2)  Robežvērtības attiecas uz skābekļa saturu 10 %.

         (3)  Robežvērtības attiecas uz skābekļa saturu 8 % nepārtrauktajai kausēšanai un 13 % kausēšanai ar pārtraukumiem.

         (3)  1 Mg = 1 tonna.

         (4)  Robežvērtība attiecas uz skābekļa saturu 11 %.


title: Padomes Lēmums ( 2009. gada 30. novembris ) par to, lai Eiropas Kopienas vārdā parakstītu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Islandes Republiku, Norvēģijas Karalisti, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par papildu noteikumiem saistībā ar Ārējo robežu fondu laikposmam no 2007. gada līdz 2013. gadam un par šā nolīguma provizorisku piemērošanu

text:
               3.7.2010

               LV EN

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 169/22

         PADOMES LĒMUMS
   (2009. gada 30. novembris)
   par to, lai Eiropas Kopienas vārdā parakstītu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Islandes Republiku, Norvēģijas Karalisti, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par papildu noteikumiem saistībā ar Ārējo robežu fondu laikposmam no 2007. gada līdz 2013. gadam un par šā nolīguma provizorisku piemērošanu
   (2010/374/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 62. panta 2. punktu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Atbilstoši 11. pantam Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā Nr. 574/2007/EK (2007. gada 23. maijs), ar ko laikposmam no 2007. gada līdz 2013. gadam izveido Eiropas Ārējo robežu fondu kā daļu no Vispārīgās programmas “Solidaritāte un migrācijas plūsmu pārvaldība” (1), trešās valstis, kas ir iesaistītas Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un attīstīšanā, fondā piedalās saskaņā ar lēmuma noteikumiem. Lai precizētu šādai dalībai vajadzīgos papildu noteikumus, noslēdz vienošanās, kurās iekļauj noteikumus Kopienas finanšu interešu aizsardzības un Revīzijas palātas revīzijas pilnvaru nodrošināšanai.

               (2)

               Saskaņā ar pilnvarām, kas 2007. gada 20. decembrī tika piešķirtas Komisijai, 2009. gada 30. jūnijā noslēdza sarunas ar Islandes Republiku, Norvēģijas Karalisti, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti un parafēja Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Islandes Republiku, Norvēģijas Karalisti, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par papildu noteikumiem saistībā ar Ārējo robežu fondu laikposmam no 2007. gada līdz 2013. gadam (turpmāk “nolīgums”).

               (3)

               Ņemot vērā nolīguma noslēgšanu, tas jāparaksta un jāpiemēro provizoriski.

               (4)

               Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, Dānija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā un tas nav tai saistošs un nav jāpiemēro. Tā kā šis lēmums papildina Šengenas acquis saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma trešās daļas IV sadaļas noteikumiem un saskaņā ar minētā protokola 5. pantu, Dānija sešu mēnešu laikā pēc šā lēmuma pieņemšanas dienas izlemj, vai tā to transponēs savos tiesību aktos.

               (5)

               Šis lēmums papildina tos Šengenas acquis noteikumus, kuru īstenošanā Apvienotā Karaliste nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2000/365/EK (2000. gada 29. maijs) par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (2) un vēlāko Padomes Lēmumu 2004/926/EK (2004. gada 22. decembris) par to, kā Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotā Karaliste piemēro daļu no Šengenas acquis noteikumiem (3). Tādēļ Apvienotā Karaliste nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā un tas nav Apvienotajai Karalistei saistošs un nav jāpiemēro.

               (6)

               Šis lēmums papildina tos Šengenas acquis noteikumus, kuru īstenošanā Īrija nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2002/192/EK (2002. gada 28. februāris) par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (4). Tādēļ Īrija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā un tas nav Īrijai saistošs un nav jāpiemēro,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Ar šo Kopienas vārdā apstiprina Nolīguma starp Eiropas Kopienu un Islandes Republiku, Norvēģijas Karalisti, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par papildu noteikumiem saistībā ar Ārējo robežu fondu laikposmam no 2007. gada līdz 2013. gadam (turpmāk “nolīgums”) un pievienoto deklarāciju parakstīšanu, ņemot vērā tā noslēgšanu.
   Nolīguma un tā deklarāciju teksts ir pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   Padomes priekšsēdētājs ar šo tiek pilnvarots norīkot personu(-as), kas tiesīga(-as) Eiropas Kopienas vārdā parakstīt nolīgumu, ņemot vērā tā noslēgšanu.
   3. pants
   Kamēr tiek pabeigtas procedūras nolīguma formālai noslēgšanai, to piemēro provizoriski saskaņā ar tā 13. panta 5. punktu.

      Briselē, 2009. gada 30. novembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         B. ASK

      (1)  OV L 144, 6.6.2007., 22. lpp.

      (2)  OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp.

      (3)  OV L 395, 31.12.2004., 70. lpp.

      (4)  OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp.
    ---documentbreak---

               3.7.2010

               LV EN

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 169/22

         NOLĪGUMS
   starp Eiropas Kopienu un Islandes Republiku, Norvēģijas Karalisti, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par papildu noteikumiem saistībā ar Ārējo robežu fondu laikposmam no 2007. gada līdz 2013. gadam
   EIROPAS KOPIENA,
   turpmāk “Kopiena”,
   un
   ISLANDES REPUBLIKA,
   turpmāk “Islande”,
   NORVĒĢIJAS KARALISTE,
   turpmāk “Norvēģija”,
   ŠVEICES KONFEDERĀCIJA,
   turpmāk “Šveice”,
   un
   LIHTENŠTEINAS FIRSTISTE,
   turpmāk “Lihtenšteina”,
   turpmāk “asociētās valstis”,
   turpmāk “Puses”,
   ŅEMOT VĒRĀ nolīgumu, ko Eiropas Savienības Padome noslēdza ar Islandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par šo valstu asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un attīstīšanā (turpmāk “asociācijas nolīgums ar Norvēģiju un Islandi”),
   ŅEMOT VĒRĀ nolīgumu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un attīstīšanā (turpmāk “asociācijas nolīgums ar Šveici”),
   ŅEMOT VĒRĀ protokolu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un attīstīšanā (turpmāk “asociācijas protokols ar Lihtenšteinu”),
   tā kā:

               (1)

               Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 574/2007/EK Eiropas Kopiena izveidoja laikposmam no 2007. gada līdz 2013. gadam Ārējo robežu fondu kā daļu no Vispārīgās programmas “Solidaritāte un migrācijas plūsmu pārvaldība” (turpmāk “Fonds”).

               (2)

               Minētais Lēmums ir Šengenas acquis attīstīšana asociācijas nolīguma ar Norvēģiju un Islandi, asociācijas nolīguma ar Šveici un asociācijas protokola ar Lihtenšteinu nozīmē.

               (3)

               Minētā lēmuma 11. pantā ir noteikts, ka trešās valstis, kas ir iesaistītas Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un attīstīšanā, Fondā piedalās saskaņā ar lēmuma noteikumiem un ka jāveic pasākumi, lai precizētu šādai dalībai vajadzīgos papildu noteikumus, tostarp noteikumus, lai nodrošinātu Kopienas finanšu interešu aizsardzību un Revīzijas palātas revīzijas pilnvaras.

               (4)

               Fonds ir īpašs Šengenas acquis instruments, kas izveidots, lai sadalītu slogu un finansiāli atbalstītu Šengenas acquis īstenošanu ārējo robežu un vīzu politikas jomā dalībvalstīs.

               (5)

               Lai atvieglinātu to gada apropriāciju aprēķināšanu, kuras piešķir valstīm, kas piedalās Fondā, kā arī lai atvieglinātu asociētajām valstīm daudzgadu programmu plānošanu, ar šo nolīgumu asociēto valstu ikgadējām finanšu iemaksām nosaka fiksētas summas, uz kurām attiecina korekcijas mehānismu, kas jāpiemēro daudzgadu programmas pēdējā gadā,

         IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.
   1. pants
   Darbības joma
   Šajā nolīgumā ir noteikti papildu noteikumi, kas vajadzīgi, lai asociētās valstis piedalītos Fondā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 574/2007/EK, ar ko laikposmam no 2007. gada līdz 2013. gadam izveido Eiropas Ārējo robežu fondu kā daļu no Vispārīgās programmas “Solidaritāte un migrācijas plūsmu pārvaldība” (turpmāk “Lēmums”).
   2. pants
   Finanšu pārvaldība un kontrole
   1.   Asociētās valstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu atbilstību noteikumiem, kas attiecas uz finanšu pārvaldību un kontroli un ir iekļauti Eiropas Kopienas dibināšanas līgumā (turpmāk “EK līgums”) un sekundārajos Kopienas tiesību aktos.
   2.   Šā panta 1. punktā minētie noteikumi ir šādi:

               —

               EK līguma 248. panta 1. līdz 3. punkts, 256. un 274. pants, kā arī 280. panta 1. līdz 3. punkts,

               —

               Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (1) (turpmāk “Finanšu regula”), 27. pants, 28.a pants, 52. pants, 53. panta b) punkts, 72. panta 2. punkts un 95. panta 2. punkts,

               —

               atbilstošie noteikumi Komisijas Regulā (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 (2002. gada 23. decembris), ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2),

               —

               Padomes Regula (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (3), un

               —

               Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1073/1999 (1999. gada 25. maijs) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) (4).

         Puses var nolemt grozīt šo sarakstu, savstarpēji vienojoties.
   3.   Asociētās valstis savā teritorijā piemēro 2. punktā minētos noteikumus saskaņā ar šo nolīgumu.
   3. pants
   Pareizas finanšu pārvaldības principa ievērošana
   Asociēto valstu teritorijā izlietotās apropriācijas izmanto saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu.
   4. pants
   Interešu konflikta novēršanas principa ievērošana
   Visiem finanšu dalībniekiem un visām citām iesaistītām personām, kuras asociēto valstu teritorijā iesaistītas budžeta izpildē, pārvaldē, revīzijā vai kontrolē, aizliegts veikt jebkādas darbības, kas varētu radīt konfliktu starp viņu pašu un Kopienu interesēm.
   5. pants
   Pienākumi, kas izriet no izpildes deleģēšanas
   Asociētās valstis veic visus likumdošanas, regulatīvos un administratīvos vai citus pasākumus, kas vajadzīgi, lai aizsargātu Kopienas intereses saskaņā ar pienākumiem, kas noteikti Finanšu regulas 53. panta b) punktā un 95. panta 2. punktā.
   6. pants
   Izpilde
   Komisijas pieņemtie lēmumi, ar kuriem uzliek finansiālās saistības personām, kas nav valstis, ir izpildāmi asociēto valstu teritorijā.
   Izpildi reglamentē civilprocesa noteikumi, kas ir spēkā tās valsts teritorijā, kurā izpilde notiek. Izpildes rīkojumu pievieno lēmumam, un vienīgā formalitāte ir lēmuma autentiskuma pārbaude, ko veic valsts iestāde, kuru asociēto valstu valdības izrauga šim nolūkam un par ko tās informē Komisiju.
   Kad pēc Komisijas lūguma šīs formalitātes ir izpildītas, tā var uzsākt izpildi saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem, vēršoties tieši kompetentajā iestādē.
   Izpildi var apturēt tikai ar Eiropas Kopienu Tiesas lēmumu. Tomēr sūdzības par nepareizu izpildi ir attiecīgās valsts tiesu jurisdikcijā.
   7. pants
   Kopienu finanšu interešu aizsardzība pret krāpšanu
   1.   Saskaņā ar EK līguma 280. pantu asociētās valstis:

               a)

               apkaro krāpšanu un citādu nelikumīgu rīcību, kas apdraud Kopienas finanšu intereses, veicot pasākumus, kuri attur no šādas rīcības, kā arī nodrošina efektīvu aizsardzību;

               b)

               lai novērstu krāpšanu, kas apdraud Kopienas finanšu intereses, veic tādus pašus pasākumus, kādus tās veic, lai novērstu krāpšanu, kas apdraud viņu pašu finanšu intereses; un

               c)

               koordinē ar dalībvalstīm un Komisiju savu rīcību, kuras mērķis ir aizsargāt Kopienas finanšu intereses.

         2.   Šajā nolūkā asociētās valstis pieņem pasākumus, kas ir līdzvērtīgi tiem, ko Kopiena ir pieņēmusi saskaņā ar EK līguma 280. panta 4. punktu un kas ir spēkā šā nolīguma parakstīšanas brīdī.
   Puses, savstarpēji par to vienojoties, var nolemt pieņemt pasākumus, kas ir līdzvērtīgi jebkādiem vēlākiem pasākumiem, ko pieņem Kopiena saskaņā ar šo pantu.
   8. pants
   Pārbaudes un apskates uz vietas, ko veic Komisija
   Neskarot Komisijas tiesības, kas izriet no Lēmuma 35. un 47. panta, Komisija (OLAF) saistībā ar Fondu ir pilnvarota veikt pārbaudes un apskates uz vietas asociēto valstu teritorijā atbilstoši noteikumiem un nosacījumiem, kas iekļauti Padomes Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām.
   Asociēto valstu iestādes atvieglina pārbaudes un apskates uz vietas, kuras var veikt kopīgi, ja šīs iestādes to vēlas.
   9. pants
   Revīzijas palāta
   Kā noteikts EK līguma 248. panta 3. punktā un Finanšu regulas pirmās daļas VIII sadaļas 1. nodaļā, saskaņā ar EK līgumu izveidotā Revīzijas palāta var jo īpaši veikt revīzijas uz vietas telpās, kas pieder jebkurai struktūrai, kura Kopienas vārdā pārvalda ieņēmumus vai izdevumus asociēto valstu teritorijā saistībā ar Fondu, tostarp tādu fizisku vai juridisku personu telpās, kas saņem maksājumus no budžeta.
   Revīzijas palāta revīziju asociētajās valstīs veic saziņā ar valstu revīzijas iestādēm vai, ja tām nav vajadzīgo pilnvaru, ar kompetentajiem valstu dienestiem. Revīzijas palāta un asociēto valstu revīzijas iestādes sadarbojas savstarpējas uzticības garā, vienlaikus saglabājot savu neatkarību. Minētās iestādes vai dienesti informē Revīzijas palātu, vai tās plāno piedalīties revīzijā.
   Revīzijas palātai ir vismaz tās pašas tiesības, kas pienākas Komisijai saskaņā ar Lēmuma 35. un 47. pantu un šā nolīguma 8. pantu.
   10. pants
   Publiskais iepirkums
   1.   Islande, Norvēģija un Lihtenšteina piemēro savu tiesību aktu noteikumus par publisko iepirkumu saskaņā ar EEZ līguma XVI pielikumu.
   2.   Šveice piemēro savus tiesību aktus par publisko iepirkumu saskaņā ar PTO Nolīgumu par publisko iepirkumu (GPA).
   Šveice iesniedz Komisijai savu publiskā iepirkuma procedūru aprakstu kopā ar pārvaldības un kontroles sistēmas aprakstu.
   Turklāt Šveice katrā noslēguma ziņojumā par gada programmas īstenošanu iekļauj informāciju par piemērotajām publiskā iepirkuma procedūrām.
   11. pants
   Finanšu iemaksas un piešķīrumi
   1.   Asociētās valstis veic gada maksājumus Fonda budžetā saskaņā ar turpmākajām tabulām:

               Tūkstoši EUR

               2009

               Gada apropriācijas (EK budžets)

               185 500

               Islande

               260

               Norvēģija

               5 100

               Šveice

               5 565

               Maksājumus par 2009. gadu veic uz negrozāmu, fiksētu summu pamata ().

               Tūkstoši EUR

               Indekss (6)

               2010

               2011

               2012

               2013

               Paredzētās gada apropriācijas (EK budžets)

               %

               207 500

               253 500

               349 100

               481 200

               Islande

               0,04

               79

               96

               132

               183

               Norvēģija

               2,61

               5 408

               6 607

               9 099

               12 542

               Šveice

               3,35

               6 943

               8 483

               11 682

               16 102

               Lihtenšteina

               0,03

               62

               76

               105

               144

               Maksājumus par 2010.–2013. gadu veic uz šajā tabulā norādītā indeksa pamata, ņemot vērā 4. punktu.

         2.   Maksājumus 2011.–2013. gadā veic līdz 15. februārim attiecīgajā budžeta gadā pēc tam, kad Komisija līdz iepriekšējā gada 15. decembrim ir izdevusi iekasēšanas rīkojumus.
   3.   Iemaksas, kas paredzētas 2009. gadam, izņēmuma kārtā veic 2010. gadā. Tās iemaksā līdz 2010. gada 15. februārim kopā ar iemaksām par 2010. gadu. Šveice veic iemaksas vēlākais viena mēneša laikā pēc šā nolīguma parakstīšanas dienas.
   Piešķīrumus, kuri paredzēti attiecīgajām asociētajām valstīm par 2009. gadu un kurus Komisija noteikusi saskaņā ar Lēmuma 14. un 15. pantu, Kopiena izņēmuma kārtā izmaksā 2010. gadā šādi:
   Islandei– EUR 62 148,
   Norvēģijai– EUR 1 611 049,
   Šveicei– EUR 2 282 112
   Gan 2010. gadam paredzētie piešķīrumi, gan šie izņēmuma kārtā izmaksājamie piešķīrumi tiks iekļauti vienā gada programmā (2010. gads).
   Sākot no 2010. gada, asociētajām valstīm paredzētos piešķīrumus aprēķina katru gadu saskaņā ar Lēmuma 14. un 15. pantu.
   4.   Puses koriģē no katras asociētās valsts saņemtās iemaksas par 2010., 2011., 2012. un 2013. budžeta gadu, pamatojoties uz jaunākajiem 2012. gada 1. maijā pieejamajiem datiem par ikgadējo IKP. Korekciju(-as) attiecina uz iemaksām par 2013. gadu.
   Lai veiktu korekcijas, attiecīgās asociētās valsts IKP procentuālo īpatsvaru aprēķina šādi:

               —

               Islandes un Norvēģijas gadījumā katras valsts IKP procentuālo īpatsvaru aprēķina attiecībā pret visu iesaistīto valstu IKP, kā tas noteikts asociācijas nolīguma ar Norvēģiju un Islandi 12. panta 1. punktā,

               —

               Šveices gadījumā tās IKP procentuālo īpatsvaru aprēķina attiecībā pret visu iesaistīto valstu IKP, kā tas noteikts asociācijas nolīguma ar Šveici 11. pantā,

               —

               Lihtenšteinas gadījumā tās IKP procentuālo īpatsvaru aprēķina attiecībā pret visu iesaistīto valstu IKP, kā tas noteikts asociācijas protokola ar Lihtenšteinu 3. pantā.

         5.   Puses koriģē 1. punkta tabulā iekļautos skaitļus, ja mainās Lēmuma 13. panta 1. punktā minētā kopējā pamatsumma vai ja mainās 1. punkta tabulā paredzētās faktiskās gada apropriācijas, kuras nolēmusi EK budžeta lēmējinstitūcija saskaņā ar 37. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (7) Eiropas Savienības 2007.–2013. gada daudzgadu finanšu shēmas kontekstā.
   Katrs pielāgojums ir proporcionāls kopējās pamatsummas vai attiecīgo gada apropriāciju izmaiņām, un to piemēro izmaiņu skartajam(-iem) budžeta gadam(-iem).
   Šajā nolūkā Komisija asociētajām valstīm adresētā vēstulē paziņo šo valstu finanšu iemaksu pielāgojumu apjomu, kā arī pasākumus, kas jāievēro saistībā ar atbilstošajiem maksājumiem vai atmaksājumiem.
   6.   Lihtenšteinas iemaksas aptver tikai gadus pēc 13. panta 6. punktā minētās dienas.
   7.   Komisija katru gadu var izmantot līdz EUR 300 000 no asociēto valstu maksājumiem, lai finansētu administratīvos izdevumus saistībā ar darbiniekiem vai ārštata darbiniekiem, kas ir nepieciešami, lai atbalstītu Lēmuma un šā nolīguma īstenošanu asociētajās valstīs.
   8.   Attiecībā uz 2009. un 2010. gadu Komisija izstrādā Kopienas budžeta saistības konkrētajam budžeta gadam, pamatojoties uz summām, ko Komisija piešķīrusi asociētajām valstīm saskaņā ar Lēmuma 14. un 15. pantu.
   12. pants
   Konfidencialitāte
   Saskaņā ar šo nolīgumu paziņotā vai iegūtā informācija, lai kādā formā tā arī būtu, ir profesionāls noslēpums un to aizsargā tāpat kā līdzīgu informāciju, ko aizsargā Kopienas iestādēm piemērojamie noteikumi un asociēto valstu tiesību akti. Šādu informāciju drīkst izpaust tikai tām personām Kopienas iestādēs, dalībvalstīs vai asociētās valstīs, kurām tā ir jāzina amata pienākumu veikšanai, un to drīkst izmantot tikai tam, lai nodrošinātu Pušu finanšu interešu efektīvu aizsardzību.
   13. pants
   Stāšanās spēkā
   1.   Eiropas Savienības Padomes ģenerālsekretārs ir šā nolīguma depozitārijs.
   2.   Kopiena, Islande, Norvēģija, Šveice un Lihtenšteina apstiprina šo nolīgumu atbilstoši savām procedūrām.
   3.   Lai šis nolīgums stātos spēkā, Kopienai un vismaz vienam parakstītājam tas ir jāapstiprina.
   4.   Šis nolīgums stājas spēkā attiecībā uz jebkuru Pusi pirmā mēneša pirmajā dienā pēc tam, kad attiecīgā Puse apstiprinājuma dokumentu ir nodevusi depozitārijam.
   5.   Kopiena, Islande, Norvēģija un Šveice šo nolīgumu, izņemot tā 6. pantu, provizoriski piemēro no nākamās dienas pēc nolīguma parakstīšanas, neskarot konstitucionālās prasības.
   6.   Kopiena un Lihtenšteina šo nolīgumu provizoriski piemēro no dienas, kad noteikumi, kas minēti asociācijas protokola ar Lihtenšteinu 2. pantā, stājas spēkā saskaņā ar minētā protokola 10. pantu.
   14. pants
   Programmu izstrāde un ziņošana
   1.   Asociētās valstis ne vēlāk kā vienu mēnesi pēc šā nolīguma parakstīšanas paziņo Komisijai iestādes, kas norīkotas šo valstu daudzgadu programmas un gada programmu īstenošanai.
   2.   Asociētās valstis ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc šā nolīguma parakstīšanas iesniedz Komisijai savu daudzgadu programmu projektus 2010.–2013. gadam.
   3.   Asociētās valstis ne vēlāk kā piecus mēnešus pēc šā nolīguma parakstīšanas iesniedz Komisijai savu 2010. gada programmu projektus.
   4.   Asociētās valstis ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc šā nolīguma parakstīšanas iesniedz Lēmuma 34. panta 2. punktā minēto pārvaldības un kontroles sistēmu aprakstu.
   5.   Komisija apstiprina daudzgadu programmu trīs mēnešu laikā pēc tās oficiālās iesniegšanas un 2010. gada programmu viena mēneša laikā pēc tās oficiālās iesniegšanas saskaņā ar Lēmumā paredzētajām procedūrām ar nosacījumu, ka Komisija atbilstoši Lēmuma 34. pantā noteiktajai procedūrai ir pārliecinājusies, ka asociētās valstis ir izveidojušas pārvaldības un kontroles sistēmas, kas atbilst Lēmuma 26.–32. pantam.
   6.   Asociētajām valstīm nav jāiesniedz Lēmuma 52. panta 2. punkta a) apakšpunktā paredzētais izvērtējuma ziņojums.
   15. pants
   Spēkā esamība un izbeigšana
   1.   Kopiena vai asociētā valsts var izbeigt šo nolīgumu, paziņojot par savu lēmumu pārējām Pusēm. Nolīgumu pārtrauc piemērot trīs mēnešus pēc šāda paziņojuma. Projektus un darbības, kas norisinās šā nolīguma izbeigšanas laikā, turpina saskaņā ar šajā nolīgumā izklāstītajiem nosacījumiem. Puses, savstarpēji vienojoties, atrisina visus citus jautājumus saistībā ar šā nolīguma izbeigšanas sekām.
   2.   Islandes un Norvēģijas gadījumā šo nolīgumu izbeidz, ja attiecīgais asociācijas nolīgums ar Norvēģiju un Islandi tiek izbeigts saskaņā ar minētā nolīguma 8. panta 4. punktu, 11. panta 3. punktu vai 16. pantu.
   Šveices gadījumā šo nolīgumu izbeidz, ja asociācijas nolīgums ar Šveici tiek izbeigts saskaņā ar minētā nolīguma 7. panta 4. punktu, 10. panta 3. punktu vai 17. pantu.
   Lihtenšteinas gadījumā šo nolīgumu izbeidz, ja asociācijas protokols ar Lihtenšteinu tiek izbeigts saskaņā ar minētā protokola 5. panta 4. punktu, 11. panta 1. punktu vai 11. panta 3. punktu.
   16. pants
   Valodas
   Šo nolīgumu, kā arī tam pievienotās deklarācijas, sagatavo vienā oriģināleksemplārā angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, nīderlandiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu, zviedru, islandiešu un norvēģu valodā; visi minētie teksti ir vienlīdz autentiski.

      Съставено в Брюксел на деветнадесети март две хиляди и десета година.
      Hecho en Bruselas, el diecinueve de marzo de dos mil diez.
      V Bruselu dne devatenáctého března dva tisíce deset.
      Udfærdiget i Bruxelles den nittende marts to tusind og ti.
      Geschehen zu Brüssel am neunzehnten März zweitausendzehn.
      Kahe tuhande kümnenda aasta märtsikuu üheksateistkümnendal päeval Brüsselis.
      'Εγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα εννέα Μαρτίου δύο χιλιάδες δέκα.
      Done at Brussels on the nineteenth day of March in the year two thousand and ten.
      Fait à Bruxelles, le dix-neuf mars deux mille dix.
      Fatto a Bruxelles, addì diciannove marzo duemiladieci.
      Briselē, divi tūkstoši desmitā gada deviņpadsmitajā martā.
      Priimta du tūkstančiai dešimtų metų kovo devynioliktą dieną Briuselyje.
      Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizedik év március tizenkilencedik napján.
      Magħmul fi Brussell, id-dsatax-il jum ta’ Marzu tas-sena elfejn u għaxra.
      Gedaan te Brussel, de negentiende maart tweeduizend tien.
      Sporządzono w Brukseli dnia dziewiętnastego marca roku dwa tysiące dziesiątego.
      Feito em Bruxelas, em dezanove de Março de dois mil e dez.
      Încheiat la Bruxelles, la nouăsprezece martie două mii zece.
      V Bruseli dňa devätnásteho marca dvetisícdesať.
      V Bruslju, dne devetnajstega marca leta dva tisoč deset.
      Tehty Brysselissä yhdeksäntenätoista päivänä maaliskuuta vuonna kaksituhattakymmenen.
      Som skedde i Bryssel den nittonde mars tjugohundratio.
      Gjört í Brussel hinn nítjánda dag marsmánaðar árið tvö þúsund og tíu.
      Utferdiget i Brussel, den nittende mars totusenogti.

         За Европейската общност
         For the European Community
         Por la Comunidad Europea
         Za Evropské společenství
         For Det Europæiske Fællesskab
         Für die Europäische Gemeinschaft
         Euroopa Ühenduse nimel
         Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα
         Pour la Communauté européenne
         Per la Comunità europea
         Eiropas Kopienas vārdā
         Europos bendrijos vardu
         Az Európai Közösség részéről
         Għall-Komunità Ewropea
         Voor de Europese Gemeenschap
         W imieniu Wspólnoty Europejskiej
         Pela Comunidade Europeia
         Pentru Comunitatea Europeană
         Za Európske spoločenstvo
         Za Evropsko skupnost
         Euroopan yhteisön puolesta
         På Europeiska gemenskapens vägnar

         Fyrir hönd Islands

         For Kongeriket Norge

         Für die Schweizerische Eidgenossenschaft
         Pour la Confédération suisse
         Per la Confederazione svizzera

         Für das Fürstentum Liechtenstein

      (1)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1525/2007 (OV L 343, 27.12.2007., 9. lpp.).

      (2)  OV L 357, 31.12.2002., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK, Euratom) Nr. 478/2007 (OV L 111, 28.4.2007., 13. lpp.).

      (3)  OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.

      (4)  OV L 136, 31.5.1999., 1. lpp.

      (5)  Pamatojoties uz 2007. gada IKP.
   Maksājumus par 2009. gadu veic uz negrozāmu, fiksētu summu pamata ().

      (6)  Indeksa skaitļi ir noapaļoti.
   Maksājumus par 2010.–2013. gadu veic uz šajā tabulā norādītā indeksa pamata, ņemot vērā 4. punktu.

      (7)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.
   EIROPAS KOPIENAS UN LIHTENŠTEINAS KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA PAR LIHTENŠTEINAS DALĪBU ĀRĒJO ROBEŽU FONDĀ, PIEMĒROJOT EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMU Nr. 574/2007/EK
   EIROPAS KOPIENA UN LIHTENŠTEINA:

               —

               ņemot vērā Lihtenšteinas ģeogrāfisko stāvokli, kā rezultātā tai nav ārējo robežu un konsulārā tīkla, kas varētu būt pamats, lai izstrādātu Fonda īstenošanas programmu,

               —

               atzīstot Lihtenšteinas apņemšanos īstenot Šengenas acquis mērķus un atzīstot Lihtenšteinas solidaritāti ar valstīm, kas piemēro Šengenas noteikumus pie ārējām robežām,
               vienojas, ka Lihtenšteina var nepiedalīties Fonda īstenošanā, ja tā veic finanšu iemaksas Fondā saskaņā ar 11. pantu Nolīgumā starp Eiropas Kopienu un Islandes Republiku, Norvēģijas Karalisti, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par papildu noteikumiem saistībā ar Ārējo robežu fondu laikposmam no 2007. gada līdz 2013. gadam. Atbilstoši tam Lihtenšteina veiks iemaksas Fondā, bet atteiksies no tiesībām saņemt piešķīrumus no Fonda saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmuma Nr. 574/2007/EK 14. un 15. pantu.

         Ja Lihtenšteina vēlāk vēlēsies piedalīties, tā savlaicīgi informē Komisiju, un praktiskie pasākumi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmuma Nr. 574/2007/EK, īstenošanas noteikumu un šā nolīguma piemērošanu, tiek noteikti vēstuļu apmaiņas ceļā.
   NORVĒĢIJAS VALDĪBAS DEKLARĀCIJA PAR EIROPAS KOPIENAS IESTĀŽU TO LĒMUMU TIEŠU IZPILDĀMĪBU, AR KURIEM UZLIEK FINANSIĀLĀS SAISTĪBAS UZŅĒMUMIEM, KAS ATRODAS NORVĒĢIJĀ
   Līgumslēdzēju pušu uzmanība tiek pievērsta faktam, ka šobrīd spēkā esošā Norvēģijas konstitūcija nenodrošina Eiropas Kopienas iestāžu to lēmumu tiešu izpildāmību, ar kuriem uzliek finansiālās saistības uzņēmumiem, kas atrodas Norvēģijā. Norvēģija atzīst, ka šādi lēmumi arī turpmāk tieši jāadresē šiem uzņēmumiem un ka tiem ir jāpilda savas saistības atbilstoši pašreizējai praksei. Minētos konstitucionālos ierobežojumus, kas attiecas uz Eiropas Kopienas iestāžu to lēmumu tiešu izpildāmību, kuri saistīti ar finansiālām saistībām, nepiemēro meitasuzņēmumiem vai aktīviem, kas atrodas Kopienas teritorijā un pieder uzņēmumiem, kas atrodas Norvēģijā. Grūtību gadījumā Norvēģija ir gatava uzsākt apspriedes un panākt savstarpēji apmierinošu risinājumu.
   EIROPAS KOPIENAS DEKLARĀCIJA
   Komisija pastāvīgi uzraudzīs Norvēģijas vienpusējā deklarācijā minēto situāciju. Komisija var jebkurā laikā uzsākt apspriedes ar Norvēģiju, lai rastu apmierinošus risinājumus šādām problēmām, ja tādas radīsies.
   Joint Declaration by the European Union and the Republic of Iceland, the Kingdom of Norway, the Swiss Confederation and the Principaliy of Liechtenstein on the signature of the Agreement between the European Community and the Republic of Iceland, the Kingdom of Norway, the Swiss Confederation and the Principality of Liechtenstein on supplementary rules in relation to the External Borders Fund for the period 2007 to 2013
   As a consequence of the entry into force of the Treaty of Lisbon on 1 December 2009, the European Union has replaced and succeeded the European Community and from that date the European Union exercises all rights and assumes all obligations of the European Community.
   Therefore, references to ‘the European Community’ in the text of the aforementioned Agreement, signed today, are, where appropriate, to be read as ‘the European Union’.

      Done at Brussels on  2010.

         For the European Union

         For the Republic of Iceland

         For the Kingdom of Norway

         For the Swiss Confederation

         For the Principality of Liechtenstein