title: Padomes Lēmums 2007/643/KĀDP ( 2007. gada 18. septembris ), par Eiropas Aizsardzības aģentūras finanšu noteikumiem un par iepirkuma noteikumiem un noteikumiem par finanšu iemaksām, ko veic no Eiropas Aizsardzības aģentūras darbības budžeta

text:
               12.10.2007

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 269/1

      PADOMES LĒMUMS 2007/643/KĀDP
   (2007. gada 18. septembris)
   par Eiropas Aizsardzības aģentūras finanšu noteikumiem un par iepirkuma noteikumiem un noteikumiem par finanšu iemaksām, ko veic no Eiropas Aizsardzības aģentūras darbības budžeta
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Padomes Vienoto rīcību 2004/551/KĀDP (2004. gada 12. jūlijs) par Eiropas Aizsardzības aģentūras izveidi (1) un jo īpaši tās 18. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2004. gada 13. septembrī pieņēma Lēmumu 2004/658/KĀDP par finanšu noteikumiem, ko piemēro Eiropas Aizsardzības aģentūras vispārējam budžetam (2).

               (2)

               Padome 2005. gada 21. novembrī pieņēma Lēmumu 2005/821/KĀDP, ar ko groza Lēmumu 2004/658/KĀDP (3) un kur paredzēts, ka Aģentūras Valdei vajadzības gadījumā būtu jāpārskata vai jāgroza finanšu noteikumi līdz 2006. gada 31. decembrim.

               (3)

               Valde 2006. gada 13. novembrī pieņēma Lēmumu 2006/29 (labots), ar ko grozīja I, II un IV sadaļu tajā laikā spēkā esošajos “Finanšu noteikumos, ko piemēro Aģentūras vispārējam budžetam” un aizstāja tās ar “Eiropas Aizsardzības aģentūras finanšu noteikumiem”.

               (4)

               Valde 2006. gada 14. decembrī pieņēma Lēmumu 2006/34, ar ko grozīja III sadaļu tajā laikā spēkā esošajos “Finanšu noteikumos, ko piemēro Aģentūras vispārējam budžetam” un aizstāja to ar “Iepirkuma noteikumiem un noteikumiem par finanšu iemaksām, ko veic no Eiropas Aizsardzības aģentūras darbības budžeta”.

               (5)

               Pieņemot iepriekšminētos lēmumus, Valde arī ierosināja, lai Padome piešķir tai pastāvīgas pilnvaras šos noteikumus grozīt.

               (6)

               Būtu jāapstiprina Aģentūras Valdes pieņemtie jaunie finanšu noteikumi un Aģentūras Valdei būtu jāpiešķir pilnvaras šos noteikumus vajadzības gadījumā pārskatīt un grozīt, ievērojot noteiktus ierobežojumus,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   1.   Eiropas Aizsardzības aģentūras finanšu noteikumi, kā arī iepirkuma noteikumi un noteikumi par finanšu iemaksām, ko veic no Eiropas Aizsardzības aģentūras darbības budžeta, ir izklāstīti pielikumā. Šie noteikumi aizstāj Valdes grozītos noteikumus, kas ietverti Lēmuma 2004/658/KĀDP (4) pielikumā.
   2.   Valde vajadzības gadījumā pārskata un pieņem tehniskus grozījumus noteikumos, jo īpaši, lai nodrošinātu atbilsmi attiecīgiem Kopienas noteikumiem. Būtiskus to piemērošanas jomas un mērķa, budžeta un finanšu vadību principu grozījumus un grozījumus vispārējos noteikumos par iepirkumu, kā arī jaunus noteikumus, kuriem ir būtiska ietekme uz budžetu, iesniedz Padomei apstiprināšanai.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
   3. pants
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2007. gada 18. septembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         R. PEREIRA

      (1)  OV L 245, 17.7.2004., 17. lpp.

      (2)  OV L 300, 25.9.2004., 52. lpp.

      (3)  OV L 305, 24.11.2005., 43. lpp.

      (4)  Valdes 2005. gada 21. jūnija Lēmums 2005/06.

      PIELIKUMS
      EIROPAS AIZSARDZĪBAS AĢENTŪRAS FINANŠU NOTEIKUMI
      SATURS

                  PIEMĒROŠANAS JOMA

                  I SADAĻA

                  VISPĀRĒJĀ BUDŽETA PRINCIPI

                     1. pants

                  Vispārējais budžets

                     2. pants

                  Darbības budžets

                     3. pants

                  Finanšu shēma

                     4. pants

                  Vispārējā budžeta pieņemšana

                     5. pants

                  Iezīmēti ieņēmumi

                     6. pants

                  Izdevumu vadība, ko Aģentūra veic iesaistīto dalībvalstu vārdā

                     7. pants

                  Iemaksas

                     8. pants

                  Budžeta pārpalikums

                     9. pants

                  Budžeta principi

                     10. pants

                  Grāmatvedības principi

                     11. pants

                  Pārnesumi

                     12. pants

                  Budžeta grozījumi

                     13. pants

                  Pārskatīts budžets

                  II SADAĻA

                  VISPĀRĒJĀ BUDŽETA ĪSTENOŠANA

                     1. NODAĻA

                     Finanšu personāls

                     14. pants

                  Pienākumu nošķiršanas princips

                     15. pants

                  Kredītrīkotāja kompetences

                     16. pants

                  Kredītrīkotāja pienākumi

                     17. pants

                  Sākšanas un pārbaudes pienākumu nošķiršana

                     18. pants

                  Vadības un iekšējās kontroles procedūras

                     19. pants

                  Grāmatveža kompetences

                     20. pants

                  Grāmatveža pienākumi

                     2. NODAĻA

                     Finanšu personāla atbildība

                     21. pants

                  Vispārēji noteikumi

                     22. pants

                  Noteikumi par kredītrīkotājiem, kam deleģētas pilnvaras

                     23. pants

                  Noteikumi par grāmatvežiem

                     3. NODAĻA

                     Ienākumi

                     24. pants

                  Aģentūras ieņēmumu pieejamības nodrošināšana

                     25. pants

                  Debitoru parādu tāme

                     26. pants

                  Debitoru parādu konstatēšana

                     27. pants

                  Atgūšanas pilnvarojums

                     28. pants

                  Līdzekļu atgūšana

                     29. pants

                  Procenti par nokavētiem maksājumiem

                     4. NODAĻA

                     Izdevumi

                     30. pants

                  Vispārēji principi

                     31. pants

                  Budžeta saistību definīcija

                     32. pants

                  Saistību radīšanas procedūra

                     33. pants

                  Saistību apstiprināšana

                     34. pants

                  Izdevumu apzināšana

                     35. pants

                  Izdevumu apstiprināšana

                     36. pants

                  Izdevumu samaksa

                     37. pants

                  Maksājuma termiņi

                     5. NODAĻA

                     IT sistēmas

                     38. pants

                  Grāmatvedības programmatūra

                     6. NODAĻA

                     Iekšējā revīzija

                     39. pants

                  Iekšējā revidenta kompetences

                     40. pants

                  Iekšējā revidenta pienākumi

                  III SADAĻA

                  FINANŠU ZIŅOJUMI UN GADA PĀRSKATI

                     41. pants

                  Budžeta un ziņošanas kalendārs

                     42. pants

                  Ceturkšņa ziņojumi

                     43. pants

                  Revīzijas kolēģija

                     44. pants

                  Gada pārskats

                     45. pants

                     Nobeiguma pants .

            PIEMĒROŠANAS JOMA:
      Eiropas Aizsardzības aģentūras finanšu noteikumi īsteno un papildina ar tiem saistītus pantus par finanšu aspektiem Padomes Vienotajā rīcībā 2004/551/KĀDP (2004. gada 12. jūlijs) par Eiropas Aizsardzības aģentūras izveidi (1).
      I SADAĻA
      VISPĀRĒJĀ BUDŽETA PRINCIPI
      1. pants
      Vispārējais budžets
      1.   Vispārējo budžetu veido viena finanšu gada ieņēmumi un izdevumi.
      2.   Vispārējā budžetā atbilstīgi 3. pantam pilnībā ievēro Aģentūras finanšu shēmu, ko apstiprinājusi Padome.
      3.   Izdevumus veido personāla, funkcionālās, darbības un provizoriskas apropriācijas. Ieņēmumus veido dažādi ieņēmumi, tostarp atvilkumi no darbinieku atalgojuma un procenti par Aģentūras bankas kontiem, un to dalībvalstu iemaksas, kas piedalās Aģentūrā (“iesaistītās dalībvalstis”).
      4.   Funkcionālais budžets ir vispārējais budžets, izņemot darbības budžetu, kā definēts 2. pantā.
      2. pants
      Darbības budžets
      1.   Darbības budžets ir daļa no vispārējā budžeta, un to veido apropriācijas, lai samaksātu par ārējām konsultācijām, jo īpaši darbības analīzi, kas ir nepieciešamas Aģentūras uzdevumu veikšanai, un lai veiktu īpašas darbības pētniecības un tehnoloģijas jomā visu iesaistīto dalībvalstu kopējam labumam, jo īpaši tehniskus pētījumus un priekšizpētes pasākumus.
      2.   Izpilddirektors regulāri informē Valdi par pašreizējām un nākotnes darbībām saistībā ar darbības budžetu.
      3. pants
      Finanšu shēma
      Reizi trīs gados Padome ar vienprātīgu lēmumu apstiprina Aģentūras finanšu shēmu nākamajiem trim gadiem. Šajā finanšu shēmā nosaka saskaņotās prioritātes un juridiski saistošu maksimālo apjomu. Pirmā finanšu shēma attiecas uz laikposmu no 2007. gada līdz 2009. gadam.
      4. pants
      Vispārējā budžeta pieņemšana
      1.   Aģentūras vadītājs katru gadu līdz 30. jūnijam iesniedz Valdei vispārējā budžeta projekta tāmi nākamajam gadam, pilnībā ievērojot finanšu shēmā noteiktos ierobežojumus.
      2.   Aģentūras vadītājs katru gadu līdz 30. septembrim iesniedz Valdei vispārējā budžeta projektu. Projektā ietver:

                  a)

                  apropriācijas, ko uzskata par vajadzīgām, lai:

                              i)

                              segtu Aģentūras darbības, personāla un sanāksmju izmaksas;

                              ii)

                              lai samaksātu par ārējām konsultācijām, jo īpaši darbības analīzi, kas ir nepieciešama Aģentūras uzdevumu veikšanai, un lai veiktu īpašas darbības pētniecības un tehnoloģijas jomā visu iesaistīto dalībvalstu kopējam labumam, jo īpaši tehniskus pētījumus un priekšizpētes pasākumus;

                  b)

                  to ieņēmumu prognozi, kas vajadzīgi, lai segtu izdevumus.

            3.   Valde nodrošina to, ka 2. punkta a) apakšpunkta ii) punktā minētās apropriācijas ir nozīmīga proporcija visu 2. punktā minēto apropriāciju kopsummā. Apropriācijas atbilst reālām vajadzībām, un Aģentūrai tās paredz operatīvu lomu.
      4.   Vispārējam budžeta projektam pievieno sīki izstrādātu personāla sarakstu un sīki izstrādātus pamatojumus.
      5.   Valde vienbalsīgi var nolemt, ka turklāt vispārējais budžeta projekts segs specifiska projekta vai programmas izmaksas, ja skaidri redzams, ka tas kalpo visu iesaistīto dalībvalstu kopējam labumam.
      6.   Apropriācijas klasificē sadaļās un nodaļās, vajadzības gadījumā tās sīkāk iedalot pantos, grupējot izdevumus pēc veida vai mērķa.
      7.   Katrā sadaļā var iekļaut nodaļu “provizoriskas apropriācijas”. Šīs sadaļas var iegrāmatot, ja ir nopietns pamats šaubīties par vajadzīgo apropriāciju apjomu vai iekļauto apropriāciju izpildes jomu.
      8.   Ieņēmumi ir:

                  a)

                  dažādi ieņēmumi;

                  b)

                  to dalībvalstu maksājamās iemaksas, kas piedalās Aģentūrā, balstoties uz nacionālā kopienākuma (NKI) skalu.

            Vispārējā budžeta projektā izveido pozīcijas, kur kārtot iezīmētos ieņēmumus, un, kur vien iespējams, norāda paredzētās summas.
      9.   Valde apstiprina vispārējā budžeta projektu līdz katra gada 31. decembrim, ievērojot Aģentūras finanšu shēmu. To darot, Valdes priekšsēdētājs ir Aģentūras vadītājs vai viņa ieceltais pārstāvis no Padomes Ģenerālsekretariāta, vai viņa uzaicinātais Valdes loceklis. Izpilddirektors paziņo, ka budžets ir pieņemts un paziņo par to iesaistītajām dalībvalstīm.
      10.   Ja, finanšu gadam sākoties, vispārējā budžeta projekts vēl nav pieņemts, katru mēnesi ikvienā budžeta nodaļā vai citā apakšnodaļā var iztērēt summu, kas nepārsniedz vienu divpadsmito daļu no iepriekšējā finanšu gada budžeta apropriācijām. Šie noteikumi Aģentūrai tomēr nedod iespēju saņemt apropriācijas, kas pārsniedz vienu divpadsmito daļu no summas, kuru paredz topošais vispārējā budžeta projekts. Valde pēc izpilddirektora priekšlikuma var atļaut veikt izdevumus, kas pārsniedz vienu divpadsmito daļu, pieņemot lēmumu ar kvalificētu balsu vairākumu. Izpilddirektors var pieprasīt iemaksas, kas vajadzīgas, lai segtu ar šo punktu atļautās apropriācijas; šīs iemaksas ir veicamas 30 dienās no iemaksu pieprasījuma nosūtīšanas.
      5. pants
      Iezīmēti ieņēmumi
      1.   Aģentūra kā īpašam mērķim iezīmētus ieņēmumus var savā vispārējā budžetā saņemt finanšu iemaksas, lai segtu citas izmaksas nekā tās, kas minētas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta i) punktā:

                  a)

                  no Eiropas Savienības vispārējā budžeta, katru gadījumu izskatot atsevišķi, pilnībā ievērojot noteikumus, procedūras un lēmumu pieņemšanas procesus, kas attiecas uz to;

                  b)

                  no iesaistītajām dalībvalstīm, trešām valstīm vai citām trešām pusēm.

            2.   Iezīmētus ieņēmumus var lietot vienīgi tam īpašajam mērķim, kam tie piešķirti.
      6. pants
      Izdevumu vadība, ko Aģentūra veic iesaistīto dalībvalstu vārdā
      1.   Valde pēc izpilddirektora vai iesaistītas dalībvalsts ieteikuma var pieņemt lēmumu, ka iesaistītās dalībvalstis uz līguma pamata uztic Aģentūrai konkrētu tās kompetencē esošo darbību administratīvo pārvaldību un finanšu vadību.
      2.   Valde ar lēmumu var pilnvarot Aģentūru slēgt līgumus konkrētu iesaistīto dalībvalstu vārdā. Tā var pilnvarot Aģentūru avansā iekasēt no attiecīgām iesaistītajām dalībvalstīm vajadzīgos līdzekļus, lai pildītu noslēgtos līgumus.
      7. pants
      Iemaksas
      1.   Iemaksu apjoma noteikšana, ja ir piemērojama nacionālā kopienākuma (NKI) skala:

                  1.1.

                  ja ir piemērojama NKI skala, iemaksu sadalījumu starp iesaistītajām dalībvalstīm, kam jāveic iemaksas, nosaka saskaņā ar nacionālā kopprodukta skalu, kas paredzēta 28. panta 3. punktā Līgumā par ES, un saskaņā ar Padomes Lēmumu 2000/597/EK, Euratom (2000. gada 29. septembris) par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu (2) vai jebkuru citu Padomes lēmumu, kas to aizstāj;

                  1.2.

                  dati, ko izmanto, lai aprēķinātu katru iemaksu, ir uzrādīti jaunākajam pieņemtajam Eiropas Kopienu budžetam pievienotās tabulas “Vispārējā budžeta finansēšanas kopsavilkums pēc pašu resursu veida un pēc dalībvalsts” ailē “NKI pašu resursi”. Iemaksa, ko veic katra iesaistītā dalībvalsts, kam iemaksas jāveic, ir proporcionāla attiecīgās dalībvalsts NKI daļai to visu iesaistīto dalībvalstu NKI kopsummā, kurām jāveic iemaksas.

            2.   Iemaksu veikšanas grafiks:

                  2.1.

                  iemaksas, ar ko paredzēts finansēt ES vispārējo budžetu, iesaistītās dalībvalstis veic trijos vienādos maksājumos līdz attiecīgā finanšu gada 15. februārim, 15. jūnijam un 15. oktobrim;

                  2.2.

                  ja pieņem budžeta grozījumu, attiecīgās iesaistītās dalībvalstis vajadzīgās iemaksas veic 60 dienās no iemaksu pieprasījuma nosūtīšanas;

                  2.3.

                  katra iesaistītā dalībvalsts maksā par banku pakalpojumiem, kas attiecas uz tās veiktajām iemaksām.

            8. pants
      Budžeta pārpalikums
      Budžeta pārpalikumu, kas finanšu gada beigās rodas ieņēmumu un izdevumu starpības dēļ, uzskata par kredītu, kas pieejams iesaistītajām dalībvalstīm un tām tiek atmaksāts, to atskaitot no nākamā finanšu gada trešās iemaksas (15. oktobris).
      9. pants
      Budžeta principi
      1.   Budžeti, kas ir izstrādāti euro, ir akti, ar kuriem nosaka un apstiprina visus Aģentūras pārvaldītos ieņēmumus un izdevumus katram finanšu gadam.
      2.   Budžetā paredzētās apropriācijas ir pieejamas finanšu gada laikā, kurš sākas attiecīgā gada 1. janvārī un beidzas 31. decembrī.
      3.   Katrā budžetā ieņēmumi un izdevumi ir līdzsvarā. Visus ieņēmumus un izdevumus iekļauj attiecīgajā budžetā pilnā apjomā, neveicot to starpā nekādas korekcijas.
      4.   Budžetā iekļauj diferencētas apropriācijas, ko veido saistību apropriācijas un maksājumu apropriācijas, un nediferencētas apropriācijas.
      5.   Saistību apropriācijas sedz kārtējā finanšu gada laikā radušos juridisko saistību kopējās izmaksas. Tomēr var uzņemties vispārējas saistības vai saistības gada maksājumu veidā. Saistības iegrāmato kontos, ņemot par pamatu juridiskās saistības, kas radušās līdz 31. decembrim.
      6.   Maksājumu apropriācijas sedz maksājumus, ko izdara, lai pildītu kārtējā finanšu gadā un/vai iepriekšējos finanšu gados radušās juridiskās saistības. Maksājumus iegrāmato kontos, ņemot par pamatu budžeta saistības, kas radušās līdz 31. decembrim.
      7.   Finanšu gada ieņēmumus iegrāmato finanšu gada kontos, ņemot par pamatu summas, kas iekasētas attiecīgajā finanšu gadā.
      8.   Ieņēmumus nevar izmantot, nedz izdevumus veikt citādi, kā vien piešķirot tiem budžeta posteni un ievērojot tur iekļauto apropriāciju maksimālo apjomu.
      9.   Apropriācijas izmanto saskaņā ar pareizas finanšu vadības principiem, tas ir, ievērojot saimnieciskuma, lietderības un efektivitātes principu.
      10.   Rīcība ar aktīviem un amortizācija: saistībā ar budžetu visus izdevumus, kas saistīti ar aktīvu iegādi, iegrāmato budžetā tad, kad tie radušies; nepiemēro amortizācijas maksu.
      10. pants
      Grāmatvedības principi
      1.   Finanšu pārskatus sastāda, ievērojot Eiropas Savienības vispārpieņemtos grāmatvedības principus, jo īpaši:

                  a)

                  nepārtrauktas darbības principu, kas nozīmē, ka Aģentūru uzskata par izveidotu uz nenoteiktu laiku;

                  b)

                  piesardzības principu, kas nozīmē, ka aktīvi un ieņēmumi nav novērtēti par augstu un saistības un maksājumi nav novērtēti par zemu;

                  c)

                  viendabīgas uzskaites metodes principu, kas nozīmē, ka finanšu pārskatu sastāvdaļu uzbūvi, uzskaites metodes un novērtēšanas noteikumus nevar mainīt ik pēc gada. Grāmatvedis nedrīkst novirzīties no viendabīgas uzskaites metodes principa citādi kā vien ārkārtējos apstākļos, jo īpaši, ja maiņas tiek ieviestas, lai labāk atspoguļotu grāmatvedības operācijas;

                  d)

                  informācijas salīdzināmības principu, kas nozīmē, ka finanšu pārskatā par katru posteni uzrāda arī atbilstīgā posteņa summu par iepriekšējo gadu. Ja kādai no sastāvdaļām finanšu pārskatā mainījies izklāsts vai klasifikācija, atbilstīgās summas par iepriekšējo gadu padara salīdzināmas un pārklasificē;

                  e)

                  būtiskuma principu, kas nozīmē, ka finanšu pārskatos ņem vērā visas operācijas, kuras ir būtiskas saistībā ar vajadzīgo informāciju. Būtiskumu izvērtē, jo īpaši ņemot vērā darījuma būtību vai summu;

                  f)

                  saldo neaprēķināšanas principu, kas nozīmē, ka parādprasības un parādus nedrīkst ieskaitīt vienu otrā, tāpat arī maksājumus un ieņēmumus, izņemot gadījumus, kad maksājumi un ieņēmumi rodas no viena un tā paša darījuma, līdzīgiem darījumiem vai riska ierobežošanas operācijām un tie atsevišķi nav būtiski;

                  g)

                  būtības atspoguļojuma principu, kas nozīmē, ka grāmatvedības notikumus, kas fiksēti finanšu pārskatā, uzrāda, atsaucoties uz to saimniecisko būtību;

                  h)

                  uzkrājumu grāmatvedības principu, kas nozīmē, ka darījumus un notikumus iekļauj uzskaitē tad, kad tie notiek, nevis tad, kad faktiski tiek samaksātas vai iekasētas summas;

                  i)

                  aktīvu un norakstītu aktīvu izsekojamības principu, kas nozīmē, ka Aģentūra kārto inventāra sarakstus, kuros norādīts visu to materiālo, nemateriālo un finanšu aktīvu daudzums un vērtība, tostarp norakstītus aktīvus.

            2.   Ja grāmatvedis īpašā gadījumā uzskata, ka būtu jāizdara izņēmums attiecībā uz kāda no 1. pantā definēto grāmatvedības principu saturu, šādu izņēmumu pienācīgi pamato un par to ziņo.
      11. pants
      Pārnesumi
      1.   Apropriācijas, kas nav izlietotas līdz tā finanšu gada beigām, par kuru tās bijušas iekļautas, atceļ.
      2.   Tomēr saistību apropriācijas, par kurām saistības vēl nav radītas līdz finanšu gada beigām, var pārnest par summām, kas atbilst saistību apropriācijām, kurām lielākā daļa saistību radīšanas procedūras sagatavošanas posmu, proti, iespējamo darbuzņēmēju izraudzīšanās, ir pabeigti līdz 31. decembrim. Tādā gadījumā par šīm summām var uzņemties saistības līdz nākamā gada 31. martam.
      3.   Maksājumu apropriācijas var pārnest par summām, kas vajadzīgas, lai segtu esošās saistības vai saistības, kuras saistītas ar saistību apropriācijām, kas pārnestas, ja apropriācijas, kas paredzētas attiecīgajām pozīcijām nākamā finanšu gada budžetā, nenosedz pieprasījumus. Konkrētas apropriācijas pārnes tikai vienu reizi.
      4.   Apropriācijas, kas iekļautas rezervē, un apropriācijas personāla izdevumiem nevar pārnest.
      5.   Attiecīgā gada 31. decembrī pieejamos neizmantotos iezīmētos ieņēmumus un apropriācijas no šādiem 5. pantā minētajiem ieņēmumiem pārnes automātiski un drīkst izmantot vienīgi īpašajam mērķim, kuram tie ir piešķirti. Pieejamās apropriācijas, kas atbilst pārnestajiem iezīmētajiem ieņēmumiem, ir jāizlieto vispirms.
      6.   Izpilddirektors Valdei iesniedz priekšlikumu par pārnesumiem līdz 15. februārim. Valde pieņem lēmumu līdz 15. martam.
      12. pants
      Budžeta grozījumi
      1.   Ja rodas neizbēgami, ārkārtēji vai neparedzami apstākļi, izpilddirektors var iesniegt budžeta grozījuma projektu, ievērojot 3. pantā paredzētajā finanšu shēmā noteiktos ierobežojumus.
      2.   Budžeta grozījuma projektu izstrādā, ierosina un pieņem, un par to paziņo saskaņā ar to pašu procedūru, ko piemēro vispārējam budžetam, ievērojot finanšu shēmā noteiktos ierobežojumus. Valde pieņem lēmumus, ņemot vērā to steidzamību.
      3.   Ja finanšu shēmā paredzētie līdzekļu ierobežojumi tiek atzīti par nepietiekamiem ārkārtēju vai neparedzamu apstākļu dēļ, pilnībā ņemot vērā arī 4. panta 2. un 3. punktā izklāstītos noteikumus, Valde, pieņemot vienprātīgu lēmumu, paredzēto budžeta grozījumu iesniedz Padomei pieņemšanai.
      13. pants
      Pārskatīts budžets
      1.   Vajadzības gadījumā izpilddirektors iesniedz Valdei pārskatītu kārtējā finanšu gada budžetu, kas pamatots uz faktiskiem izdevumiem, kuri radušies pirmajos deviņos mēnešos, un paredzētiem izdevumiem līdz tā finanšu gada beigām, ievērojot pieņemtajā budžetā noteiktos maksimālos apjomus.
      2.   Izpilddirektors var izdarīt pārvietojumus no vienas sadaļas uz otru kopumā 10 % apmērā no apropriācijas finanšu gadam, kā arī no vienas nodaļas uz otru un no viena panta uz otru.
      3.   Trīs nedēļas pirms 2. punktā minētās pārvietošanas izpilddirektors paziņo Valdei par savu nodomu. Ja kāda iesaistītā dalībvalsts šajā laikā uzrāda pienācīgi pamatotus iemeslus, Valde pieņem lēmumu.
      4.   Izpilddirektors var veikt pārvietojumus panta robežās un ierosināt citus pārvietojumus Valdei.
      II SADAĻA
      VISPĀRĒJĀ BUDŽETA ĪSTENOŠANA
      1. NODAĻA
      Finanšu personāls
      14. pants
      Pienākumu nošķiršanas princips
      Kredītrīkotāja un grāmatveža pienākumi ir nošķirti un nav savstarpēji savienojami.
      15. pants
      Kredītrīkotāja kompetences
      1.   Izpilddirektors Aģentūras vārdā pilda kredītrīkotāja pienākumus.
      2.   Aģentūra savos iekšējos administratīvajos noteikumos paredz atbilstīga līmeņa personālu, kam izpilddirektors saskaņā ar Aģentūras reglamentā paredzētajiem nosacījumiem var deleģēt kredītrīkotāja pienākumus, un nosaka deleģēto pilnvaru apjomu.
      3.   Saskaņā ar Padomes Vienotās rīcības 2004/551/KĀDP 11. panta 3. punkta 3.1. apakšpunktu kredītrīkotāja pilnvaras deleģē vienīgi personālam, kuru Aģentūra tieši pieņem darbā uz terminēta līguma pamata un kuru izraugās no iesaistīto dalībvalstu pilsoņiem.
      4.   Kredītrīkotāji, kam deleģētas pilnvaras, var rīkoties vienīgi tiktāl, ciktāl noteikts deleģēšanas dokumentā. Atbildīgajam kredītrīkotājam, kam deleģētas pilnvaras, darbā var palīdzēt viens vai vairāki darbinieki, kam uzticēts kredītrīkotāja pārraudzībā veikt noteiktas darbības, kuras vajadzīgas, lai izpildītu budžetu un izveidotu pārskatus.
      16. pants
      Kredītrīkotāja pienākumi
      1.   Kredītrīkotājs ir atbildīgs par ieņēmumu un izdevumu izpildi saskaņā ar pareizas finanšu vadības principiem, tostarp saimnieciskuma, lietderības un efektivitātes principu, kā arī par to, lai būtu nodrošināts, ka tiek ievērotas prasības attiecībā uz likumību un pareizību.
      2.   Lai izpildītu izdevumus, kredītrīkotājs, kam deleģētas pilnvaras, uzņem budžeta saistības un juridiskās saistības, apzina izdevumus un apstiprina maksājumus, kā arī veic priekšdarbus, lai izpildītu apropriācijas.
      3.   Ieņēmumu izpilde izpaužas kā debitoru parādu tāmju sagatavošana, pienākošos atgūstamo prasījumu konstatēšana un iekasēšanas rīkojumu izdošana. Tā saistīta ar konstatēto prasījumu atcelšanu, ja nepieciešams.
      4.   Deleģētais kredītrīkotājs izveido organizatorisko struktūru, iekšējo vadību un kontroles procedūras, kas piemērotas viņa pienākumu veikšanai, tostarp, ja nepieciešams, paredzot arī pēckontroles veikšanu, veidojot tos saskaņā ar obligātajiem standartiem, kurus pieņēmusi Aģentūra, un veltot pienācīgu vērību riskiem, kas saistīti ar vadības apstākļiem un finansēto darbību raksturu. Pirms darbības apstiprināšanas tās darbības un finansiālos aspektus pārbauda darbinieki, kuri nav uzsākuši šo darbību. Darbības uzsākšana, tās iepriekšēja pārbaude un vēlāka pārbaude ir atsevišķi uzdevumi.
      5.   Visiem darbiniekiem, kas atbild par finanšu darbību vadības kontroli, ir vajadzīgās profesionālās iemaņas. Tie ievēro Aģentūras profesionālo standartu kodeksu.
      6.   Jebkurš darbinieks, kas iesaistīts finanšu vadībā un darījumu kontrolē, uzskatot, ka lēmums, kuru viņa priekšnieks pieprasa viņam piemērot vai kuram pieprasa dot viņa piekrišanu, ir nelikumīgs vai neatbilst pareizas finanšu vadības principiem vai dienesta noteikumiem, kas viņam jāievēro, rakstveidā informē par to deleģēto kredītrīkotāju. Ja tas neveic nekādus pasākumus, darbinieks informē komisiju, kas minēta 22. panta 3. punktā. Ja ir nelikumīgas darbības, krāpšana vai korupcija, kas var kaitēt Aģentūras interesēm, kredītrīkotājs informē par to iestādes un struktūras, kas šādam nolūkam izveidotas ar spēkā esošajiem tiesību aktiem.
      7.   Kredītrīkotājs ziņo Valdei par savu pienākumu izpildi, sniedzot gada darbības pārskatu kopā ar finanšu un vadības informāciju. Pārskatā norāda darbību rezultātus, atsaucoties uz to nospraustajiem mērķiem, riskus, kas saistīti ar šīm darbībām, piešķirto resursu izlietojumu un veidu, kā darbojas iekšējās kontroles sistēma. Iekšējais revidents pieņem zināšanai gada pārskatu un citus materiālus, kuros ietverta noteikta informācija.
      17. pants
      Sākšanas un pārbaudes pienākumu nošķiršana
      1.   Ar darbības uzsākšanu saprot visas darbības, kuras parasti veic 16. panta 4. un 5. punktā minētais personāls un ar kurām sagatavo tādu dokumentu pieņemšanu, ar kuriem kompetentais kredītrīkotājs, kam deleģētas pilnvaras, izpilda budžetu.
      2.   Ar ex-ante pārbaudi saprot visas ex-ante pārbaudes, ko ieviesis atbildīgais kredītrīkotājs, kam deleģētas pilnvaras, lai pārbaudītu tās darbības un finansiālos aspektus.
      3.   Katrai darbībai izdara vismaz ex-ante pārbaudi. Šīs pārbaudes mērķis ir pārliecināties, ka:

                  a)

                  izdevumi un ieņēmumi ir kārtībā un ir izdarīti saskaņā ar piemērojamiem noteikumiem, jo īpaši budžeta noteikumiem un attiecīgajām regulām, un jebkādiem dokumentiem, kas pieņemti, īstenojot Līgumus un piemērojamos tiesību aktus, un attiecīgos gadījumos saskaņā ar līgumu noteikumiem;

                  b)

                  tiek piemērots pareizas finanšu vadības princips.

            4.   Veicot dokumentu ex-post pārbaudi un vajadzības gadījumā arī pārbaudes uz vietas, pārbauda, vai darbības, kuras finansē no budžeta, ir pareizi īstenotas, jo īpaši – vai ir ievēroti kritēriji, kas noteikti 3. punktā. Šādas pārbaudes var rīkot izlases veidā, izmantojot risku analīzi.
      5.   Ierēdņi vai citi darbinieki, kas atbildīgi par 2. un 4. punktā noteiktajām pārbaudēm, nav tie paši, kuri veic 1. punktā minētos uzsākšanas uzdevumus, nedz arī viņu padotie.
      18. pants
      Vadības un iekšējās kontroles procedūras
      Vadības un iekšējās kontroles sistēmas un procedūras ir paredzētas, lai:

                  a)

                  sasniegtu Aģentūras politikas, programmu un darbību mērķus saskaņā ar pareizas finanšu vadības principu;

                  b)

                  ievērotu ES tiesību noteikumus un kontroles standartus, ko iedibinājusi Aģentūra;

                  c)

                  aizsargātu Aģentūras aktīvus un informāciju;

                  d)

                  novērstu un atklātu pārkāpumus, kļūdas un krāpšanu;

                  e)

                  noteiktu un novērstu vadības riskus;

                  f)

                  nodrošinātu ticamu finanšu un vadības informācijas sagatavošanu;

                  g)

                  glabātu apliecinošos dokumentus, kuri attiecas uz budžeta izpildi un budžeta izpildes pasākumiem vai izriet no tiem;

                  h)

                  glabātu dokumentus, kuri attiecas uz iepriekšēju nodrošinājumu Aģentūrai, un kārtotu žurnālu, lai varētu šādu nodrošinājumu pienācīgi uzraudzīt.

            19. pants
      Grāmatveža kompetences
      Saskaņā ar Padomes Vienotās rīcības 2004/551/KĀDP 11. panta 3. punkta 3.1. apakšpunktu Aģentūra ieceļ grāmatvedi no tāda personāla vidus, kuru aģentūra tieši pieņem darbā uz terminēta līguma pamata un kuru izraugās no iesaistīto dalībvalstu pilsoņiem. Valde izraugās grāmatvedi, pamatojoties uz viņa īpašajām zināšanām, ko apliecina profesionālā kvalifikācija vai līdzvērtīga profesionālā pieredze.
      20. pants
      Grāmatveža pienākumi
      1.   Grāmatvedis Aģentūrā ir atbildīgs par:

                  a)

                  pienācīgu maksājumu veikšanu, ieņēmumu iekasēšanu un konstatēto debitoru parādu summu atgūšanu, tostarp procentus par nokavētiem maksājumiem, kā definēts 29. pantā;

                  b)

                  pārskatu sagatavošanu un izveidi;

                  c)

                  uzskaites kārtošanu;

                  d)

                  uzskaites noteikumu un metožu, kā arī kontu plāna izveidi;

                  e)

                  uzskaites sistēmu izveidi un apstiprināšanu un, ja nepieciešams, to sistēmu apstiprināšanu, ko izveidojis kredītrīkotājs, lai sniegtu vai pamatotu uzskaites informāciju;

                  f)

                  finanšu līdzekļu pārvaldību.

            2.   Visu informāciju, kas nepieciešama, lai izveidotu pārskatus, kuri dod patiesu pārskatu par Aģentūras aktīviem un budžeta izpildi, grāmatvedis iegūst no kredītrīkotājiem, kas galvo par tās ticamību.
      3.   Vienīgi grāmatvedis ir pilnvarots pārvaldīt naudu un citus aktīvus. Grāmatvedis atbild par to drošību.
      4.   Saskaņā ar Padomes Vienotās rīcības 2004/551/KĀDP 11. panta 3. punkta 3.1. apakšpunktu grāmatvedis, pildot savus pienākumus, var deleģēt konkrētus uzdevumus saviem padotajiem, kurus Aģentūra tieši pieņem darbā uz terminēta līguma pamata un kurus izraugās no iesaistīto dalībvalstu pilsoņiem. Deleģēšanas dokumentā nosaka uzdevumus, ko uztic deleģētajiem.
      2. NODAĻA
      Finanšu personāla atbildība
      21. pants
      Vispārēji noteikumi
      1.   Neskarot disciplināro atbildību, institūcija, kas pilnvarojusi deleģētos kredītrīkotājus, var šīs pilnvaras jebkurā laikā atsaukt uz laiku vai pavisam.
      2.   Neskarot disciplināro atbildību, institūcija, kas iecēlusi grāmatvedi, var jebkurā laikā viņu atstādināt no pienākumu pildīšanas uz laiku vai pavisam.
      3.   Šīs nodaļas noteikumi neskar krimināltiesisko atbildību, pie kuras var saukt šajā pantā minētās personas saskaņā ar piemērojamiem attiecīgās valsts tiesību aktiem un spēkā esošajiem noteikumiem par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību un cīņu pret korupciju, kurā iesaistītas Eiropas Kopienu vai iesaistīto dalībvalstu amatpersonas.
      4.   Ikviens kredītrīkotājs vai grāmatvedis ir saucams pie disciplināras un materiālas atbildības. Ja ir nelikumīgas darbības, krāpšana vai korupcija, kas var kaitēt Aģentūras interesēm, jautājumu nodod iestādēm un struktūrām, kas šādam nolūkam izveidotas ar spēkā esošajiem tiesību aktiem.
      22. pants
      Noteikumi par kredītrīkotājiem, kam deleģētas pilnvaras
      1.   Kredītrīkotājam var pieprasīt pilnīgi vai daļēji vērst par labu kaitējumu, ko cietusi Aģentūra nopietnu pārkāpumu dēļ, ko viņš pieļāvis, pildot savus pienākumus vai saistībā ar šiem pienākumiem, jo īpaši, ja viņš nosaka atgūstamos prasījumus vai izdod iekasēšanas rīkojumus, uzņem izdevumu saistības vai izdod maksāšanas rīkojumu, neievērojot šos finanšu noteikumus. To pašu piemēro, ja nopietnu pārkāpumu dēļ viņš nesagatavo dokumentu par debitoru parāda konstatēšanu vai neizdod iekasēšanas rīkojumu, vai bez attaisnojoša iemesla izdod šādu dokumentu ar novēlošanos, vai neizdod maksājuma rīkojumu, vai bez attaisnojoša iemesla izdod to ar novēlošanos, tādējādi pakļaujot Aģentūru civiltiesiskai atbildībai pret trešām pusēm.
      2.   Kredītrīkotājs, kam deleģētas pilnvaras un kas uzskata, ka lēmums, kura pieņemšana ietilpst viņa pienākumos, ir nelikumīgs vai neatbilst pareizas finanšu vadības principiem, rakstveidā par to informē deleģētāju iestādi. Ja deleģētāja iestāde šādā gadījumā rakstveidā dod pamatotu norādījumu kredītrīkotājam, kam deleģētas pilnvaras, pieņemt minēto lēmumu, kredītrīkotāju nevar saukt pie atbildības. Ja ir nelikumīgas darbības, krāpšana vai korupcija, kas var kaitēt Aģentūras interesēm, kredītrīkotājs, kuram deleģētas pilnvaras, informē par to iestādes un struktūras, kas šādam nolūkam izveidotas ar spēkā esošajiem tiesību aktiem.
      3.   Aģentūra izveido īpašu finanšu pārkāpumu komisiju, kas darbojas neatkarīgi un nosaka, vai pieļauts finanšu pārkāpums un kādām vajadzētu būt tā iespējamām sekām. Pamatojoties uz šīs komisijas viedokli, Aģentūra izlemj, vai uzsākt lietvedību, kuras rezultātā var saukt pie disciplināras atbildības vai pieprasīt kompensācijas samaksu. Ja komisija konstatē sistemātiskas problēmas, tā nosūta ziņojumu ar ieteikumiem kredītrīkotājam un deleģētajam kredītrīkotājam, ja viņš nav šajās problēmās iesaistītā persona, kā arī iekšējam revidentam.
      23. pants
      Noteikumi par grāmatvežiem
      Grāmatvedim var pieprasīt pilnīgi vai daļēji vērst par labu kaitējumu, ko cietusi Aģentūra nopietnu pārkāpumu dēļ, ko tas pieļāvis, pildot savus pienākumus vai saistībā ar šiem pienākumiem. Viņš jo īpaši saucams pie atbildības par šāda veida pārkāpumiem:

                  a)

                  ja viņš pazaudē vai sabojā naudu, aktīvus un dokumentus, kas ir viņa glabāšanā;

                  b)

                  ja viņš izdara nepareizas izmaiņas bankas kontos;

                  c)

                  ja viņš atgūst vai samaksā summas, kas neatbilst attiecīgajiem iekasēšanas vai maksājumu rīkojumiem;

                  d)

                  ja viņš neiekasē pienākošos ieņēmumus.

            3. NODAĻA
      Ieņēmumi
      24. pants
      Aģentūras ieņēmumu pieejamības nodrošināšana
      To ieņēmumu tāmi, kurus veido dažādi ieņēmumi un iemaksas no iesaistītajām dalībvalstīm, iekļauj vispārējā budžetā, tos izsakot euro. Iemaksas no iesaistītajām dalībvalstīm sedz visas apropriācijas, kas iekļautas ES vispārējā budžetā pēc tam, kad ir atskaitīti dažādi ieņēmumi.
      25. pants
      Debitoru parādu tāme
      1.   Debitoru parādu tāmi sagatavo kredītrīkotājs, kurš par to ir atbildīgs sakarā ar katru pasākumu vai situāciju, kuras dēļ rodas parāds Aģentūrai vai kuras dēļ šis parāds mainās.
      2.   Atbildīgais kredītrīkotājs izdod iekasēšanas rīkojumu attiecībā uz šīm summām.
      26. pants
      Debitoru parādu konstatēšana
      1.   Debitoru parādu konstatēšana ir akts, ar kuru kredītrīkotājs, kam deleģētas pilnvaras:

                  a)

                  apzina parāda esamību;

                  b)

                  nosaka vai pārbauda parāda īstumu un apjomu;

                  c)

                  pārbauda nosacījumus, kuriem iestājoties parāds jāatmaksā.

            2.   Aģentūras ieņēmumus un jebkuru debitoru parādu, kas apzināts kā noteikta lieluma parāds, kuru nomaksāšanai pienācis termiņš, konstatē ar iekasēšanas rīkojumu grāmatvedim, un pēc tam nosūta parādzīmi parādniekam – abus šos dokumentus sastāda atbildīgais kredītrīkotājs.
      3.   Nepareizi samaksātās summas atgūst.
      27. pants
      Atgūšanas pilnvarojums
      1.   Atgūšanas pilnvarojums ir akts, ar kuru atbildīgais kredītrīkotājs, kam deleģētas pilnvaras, izdodams iekasēšanas rīkojumu, dod norādījumu grāmatvedim atgūt debitoru parādu, kuru konstatējis minētais kredītrīkotājs.
      2.   Aģentūra, pieņemot lēmumu, var oficiāli konstatēt kā debitoru parādu tādu summu, kāda pienākas no personām, kuras nav valstis; uz šāda lēmuma izpildi attiecas tās valsts civilprocesa normas, kuras teritorijā izpilde notiek.
      28. pants
      Līdzekļu atgūšana
      1.   Grāmatvedis darbojas, ņemot par pamatu iekasēšanas rīkojumus attiecībā uz debitoru parādiem, ko pienācīgi konstatējis atbildīgais kredītrīkotājs, kuram deleģētas pilnvaras. Viņš visiem spēkiem cenšas nodrošināt, lai Aģentūra saņemtu savus ieņēmumus, un raugās, lai tiktu aizsargātas tās tiesības.
      Grāmatvedis atgūst summas saistībā ar jebkuru Aģentūras prasību.
      2.   Ja atbildīgais kredītrīkotājs gatavojas atcelt konstatēto debitoru parādu atgūšanu, viņš nodrošina, ka šāda atcelšana ir kārtībā un atbilst pareizas finanšu vadības un proporcionalitātes principam atbilstīgi īstenošanas noteikumos paredzētajām procedūrām un kritērijiem. Atcelšanas lēmumu pamato.
      29. pants
      Procenti par nokavētiem maksājumiem
      1.   Par jebkuru debitoru parādu, kas nav atmaksāts termiņā, maksā procentus saskaņā ar 2. un 3. punktu.
      2.   Procentu likme par debitoru parādiem, kas nav samaksāti termiņā, ir likme, ko Eiropas Centrālā banka piemēro savām kapitāla refinansēšanas operācijām, kā publicēts Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā, kura ir spēkā tā mēneša pirmajā kalendārajā dienā, kurā ir atmaksas termiņš, palielinot šo likmi par:

                  a)

                  septiņiem procentu punktiem, ja notikums, kas rada pienākumu, ir piegādes un pakalpojumu valsts līgums;

                  b)

                  trīsarpus procentu punktiem visos pārējos gadījumos.

            3.   Procentus aprēķina no nākamās kalendārās dienas pēc atmaksas termiņa, kas norādīts parādzīmē, līdz kalendārajai dienai, kurā parāds pilnīgi atmaksāts.
      4.   Jebkurš daļējs atmaksājums vispirms sedz procentus, kas noteikti saskaņā ar 2. un 3. punktu.
      5.   Sodanaudas gadījumā, ja parādnieks dod finansiālu nodrošinājumu, ko grāmatvedis ir pieņēmis provizoriska maksājuma vietā, procentu likme, kāda jāpiemēro no atmaksas termiņa, ir likme, kas paredzēta 2. punktā, kura palielināta tikai par pusotru procentu punktu.
      6.   Lai novērstu procentus par nokavētiem maksājumiem, ja iemaksas veic iesaistītā dalībvalsts, šādas iesaistītās dalībvalstis saņem no Aģentūras parakstītus iemaksu pieprasījuma vēstuļu oriģinālus vismaz 30 dienas pirms iemaksas veikšanas dienas, kā definēts 7. panta 2.1. punktā.
      4. NODAĻA
      Izdevumi
      30. pants
      Vispārēji principi
      1.   Par ikkatru izdevumu posteni uzņemas saistību, to apstiprina, izdod maksājuma rīkojumu un samaksā.
      2.   Pirms izdevumu saistību uzņemšanās Aģentūra vai institūcijas, kam Aģentūra deleģējusi pilnvaras, pieņem finansēšanas lēmumu.
      31. pants
      Budžeta saistību definīcija
      1.   Saistību uzņemšanās budžetā ir darbība, ar kuru rezervē apropriāciju, kas nepieciešama, lai segtu turpmākus maksājumus, pildot juridiskas saistības. Juridiskas saistības uzņemšanās ir dokuments, ar kuru kredītrīkotājs noslēdz vai nodibina saistību, kas rada maksājumu. Budžeta saistības un juridiskās saistības pieņem viens un tas pats kredītrīkotājs, izņemot pienācīgi pamatotos gadījumos, kas paredzēti īstenošanas noteikumos.
      2.   Budžeta saistība ir atsevišķa, ja saņēmējs un izdevumu summa ir zināmi. Budžeta saistība ir vispārēja, ja vismaz viens no elementiem, kas nepieciešams, lai noteiktu atsevišķu saistību, joprojām nav zināms. Budžeta saistība ir provizoriska, ja ar to paredzēts segt parastos administratīvos izdevumus, bet summa vai finansējuma saņēmējs vēl nav skaidri zināmi.
      3.   Budžeta saistības darbībām, kas ilgst vairāk nekā vienu finanšu gadu, var sadalīt pa vairākiem gadiem gada maksājumos vienīgi tad, ja tā paredzēts pamataktā, un administratīviem izdevumiem. Ja budžeta saistības ir šādi sadalītas gada maksājumos, to nosaka ar juridiskām saistībām, izņemot attiecībā uz personāla izdevumiem.
      32. pants
      Saistību radīšanas procedūra
      1.   Attiecībā uz pasākumiem, kas var būt par pamatu izdevumiem, ko maksā no budžeta, atbildīgais kredītrīkotājs uzņemas saistības budžetā pirms juridisku saistību noslēgšanas ar trešām pusēm.
      2.   Vispārējās budžeta saistības sedz kopējās izmaksas par atbilstošām atsevišķām juridiskajām saistībām, kas noslēgtas līdz n + 1 gada 31. decembrim.
      Atsevišķās juridiskās saistības, kas attiecas uz atsevišķām vai provizoriskām budžeta saistībām, noslēdz līdz n gada 31. decembrim, ievērojot 31. panta 3. punktu.
      Šā punkta pirmajā un otrajā daļā minēto periodu beigās atbildīgais kredītrīkotājs šo budžeta saistību neizlietoto atlikumu atceļ.
      Katras atsevišķās juridiskās saistības summu, kas pieņemta pēc vispārējo saistību uzņemšanās, kredītrīkotājs pirms parakstīšanas reģistrē budžeta kontos un iegrāmato vispārējās saistībās.
      3.   Juridiskajām saistībām, kas noslēgtas par darbībām, kuras ilgst vairāk nekā vienu finanšu gadu, un atbilstošajām budžeta saistībām, izņemot attiecībā uz personāla izdevumiem, ir galīgais termiņš, kas noteikts saskaņā ar pareizas finanšu vadības principu.
      Jebkuru šādu saistību daļu, kas nav izlietota sešus mēnešus pēc šāda galīgā termiņa, un attiecīgās apropriācijas atceļ.
      Ja šādā gadījumā maksājums šādas juridiskas saistības sakarā nav izdarīts pēc trim gadiem, atbildīgais kredītrīkotājs to atceļ.
      33. pants
      Saistību apstiprināšana
      1.   Pieņemot budžeta saistības, kredītrīkotājs nodrošina, ka:

                  a)

                  izdevumus sedz no pareizā budžeta posteņa;

                  b)

                  apropriācijas ir pieejamas;

                  c)

                  izdevumi atbilst līgumu noteikumiem, budžetam, šiem noteikumiem un spēkā esošajiem tiesību aktiem;

                  d)

                  ir ievērots pareizas finanšu vadības princips.

            2.   Reģistrējot juridiskās saistības, kredītrīkotājs nodrošina, ka:

                  a)

                  saistību sedz atbilstīgas budžeta saistības;

                  b)

                  izdevumi ir pareizi un atbilst Līgumu noteikumiem, budžetam, šiem noteikumiem un spēkā esošajiem tiesību aktiem;

                  c)

                  ir ievērots pareizas finanšu vadības princips.

            34. pants
      Izdevumu apzināšana
      Izdevumu apzināšana ir akts, ar kuru kredītrīkotājs:

                  a)

                  pārliecinās par kreditora prasījuma esamību;

                  b)

                  nosaka vai pārbauda prasījuma īstumu un apjomu;

                  c)

                  pārbauda nosacījumus maksājuma veikšanai.

            35. pants
      Izdevumu apstiprināšana
      Izdevumu apstiprināšana ir akts, ar kuru atbildīgais kredītrīkotājs, pārliecinājies, ka apropriācijas ir pieejamas, izdodot maksājuma rīkojumu, uzdod grāmatvedim samaksāt izdevumu summu, kuru atbildīgais kredītrīkotājs ir apzinājis.
      36. pants
      Izdevumu samaksa
      1.   Maksājumus izdara, kad uzrādīts pierādījums, ka attiecīgā darbība ir saskaņā ar pamatakta vai līguma noteikumiem, un tie attiecas uz vienu vai vairākām šādām darbībām:

                  a)

                  visas pienākošās summas maksājumu;

                  b)

                  vienu vai vairākiem starpposma maksājumiem.

            2.   Izdarot maksājumus, kontos izdara atzīmi par dažādajiem maksājuma veidiem, kas minēti 1. punktā.
      3.   Izdevumu samaksu izdara grāmatvedis pieejamo līdzekļu robežās.
      37. pants
      Maksājuma termiņi
      1.   Summas, kuru samaksai pienācis termiņš, nomaksā vēlākais 45 kalendāro dienu laikā no dienas, kad atbildīgā kredītrīkotāja pilnvarotā struktūrvienība reģistrē pieņemamu maksājuma pieprasījumu. Maksājuma diena ir diena, kad ir debitēts Aģentūras konts.
      Maksājuma pieprasījums nav pieņemams, ja attiecībā uz to nav izpildīta kaut viena būtiska prasība.
      2.   Neskarot 1. punktu, tajā minētais maksājuma termiņš ir 30 kalendārās dienas maksājumiem, kuri attiecas uz pakalpojumu vai piegādes līgumiem, ja vien līgumā nav noteikts citādi.
      3.   Attiecībā uz līgumiem vai nolīgumiem, saskaņā ar kuriem maksājumi ir atkarīgi no pārskata apstiprināšanas, skaitījums maksājumu termiņiem, kas minēti 1. un 2. punktā, nesākas, līdz minētais pārskats nav apstiprināts vai nu tieši, paziņojot par to saņēmējam, vai netieši, jo termiņš, kas ar līgumu paredzēts apstiprināšanai, ir aizritējis un nav bijis apturēts ar oficiālu dokumentu, kas nosūtīts saņēmējam.
      Apstiprināšanai atvēlētais termiņš nedrīkst pārsniegt:

                  a)

                  20 kalendārās dienas vienkāršiem līgumiem, kas attiecas uz preču piegādi un pakalpojumu sniegšanu;

                  b)

                  45 kalendārās dienas citiem līgumiem un dotāciju nolīgumiem;

                  c)

                  60 kalendārās dienas līgumiem, kas saistīti ar tehniskiem pakalpojumiem, kuru izvērtēšana ir īpaši sarežģīta.

            4.   Atbildīgais kredītrīkotājs jebkurā brīdī 1. punktā minētā termiņa laikā var apturēt maksājuma termiņu, paziņojot kreditoriem, ka maksājuma pieprasījumu nevar apmierināt vai nu tāpēc, ka summas samaksai nav pienācis termiņš, vai tāpēc, ka nav uzrādīti attiecīgi apliecinošie dokumenti. Ja atbildīgā kredītrīkotāja rīcībā nonāk ziņas, kas liek apšaubīt maksājuma pieprasījumā norādīto izdevumu atbilstību, kredītrīkotājs var apturēt maksājuma termiņu, lai veiktu turpmāku pārbaudi, ieskaitot pārbaudi uz vietas, lai pirms samaksas veikšanas pārliecinātos, ka izdevumi patiešām ir atbilstīgi. Kredītrīkotājs par to informē attiecīgo saņēmēju cik ātri vien iespējams.
      Maksājuma termiņa atlikušā laikposma skaitījums atsākas no dienas, kad pirmo reizi reģistrēts pienācīgi noformēts maksājuma pieprasījums.
      5.   Beidzoties termiņiem, kas noteikti 1. un 2. punktā, kreditors divu mēnešu laikā pēc nokavētā maksājuma saņemšanas var pieprasīt procentus saskaņā ar šādiem noteikumiem:

                  a)

                  procentu likmes ir tādas, kā noteikts 29. panta 2. punkta pirmajā daļā;

                  b)

                  procenti maksājami par laika posmu, kas aizritējis no nākamās kalendārās dienas pēc maksājuma termiņa beigām līdz samaksas dienai.

            Šā punkta pirmā daļa neattiecas uz iesaistītajām dalībvalstīm.
      5. NODAĻA
      IT sistēmas
      38. pants
      Grāmatvedības programmatūra
      1.   Aģentūras grāmatvedības programmatūra atspoguļo šajos finanšu noteikumos paredzētos principus.
      2.   Dokumentus var parakstīt, izmantojot drošu datorizētu vai elektronisku procedūru.
      6. NODAĻA
      Iekšējā revīzija
      39. pants
      Iekšējā revidenta kompetences
      1.   Aģentūra nosaka iekšējās revīzijas amatpienākumus, kas jāpilda saskaņā ar atbilstīgiem starptautiskajiem standartiem. Iekšējais revidents, ko iecēlusi Aģentūra, ir atbildīgs šai iestādei par budžeta izpildes sistēmu un procedūru pareizas darbības pārbaudi. Iekšējais revidents nevar būt ne kredītrīkotājs, ne grāmatvedis.
      2.   Īpašās normas, ko piemēro iekšējiem revidentiem, nosaka Aģentūra, un šīs normas ir tādas, lai nodrošinātu, lai viņš, pildot savus pienākumus, būtu pilnīgi neatkarīgs, kā arī tajos paredz viņa atbildību.
      40. pants
      Iekšējā revidenta pienākumi
      1.   Iekšējais revidents konsultē Aģentūru par riska pārvaldīšanu, sniedzot neatkarīgus atzinumus par vadības un kontroles sistēmu kvalitāti un ieteikumus, kā uzlabot darbību izpildes nosacījumus un veicināt pareizu finanšu vadību.
      Iekšējais revidents jo īpaši atbild:

                  a)

                  par iekšējās vadības sistēmu piemērotības un efektivitātes novērtējumu un struktūrvienību snieguma novērtējumu politikas, programmu un darbību izpildē, minot ar tiem saistītos riskus;

                  b)

                  par to iekšējās kontroles un revīzijas sistēmu piemērotības un kvalitātes novērtējumu, ko piemēro visām budžeta izpildes darbībām.

            2.   Iekšējais revidents pilda savus pienākumus attiecībā uz visām Aģentūras veiktajām darbībām un tās struktūrvienībām. Viņam ir pilnīga un neierobežota piekļuve visai informācijai, kas vajadzīga viņa pienākumu izpildei, vajadzības gadījumā uz vietas.
      3.   Iekšējais revidents ziņo Aģentūrai par saviem atzinumiem un ieteikumiem. Aģentūra nodrošina, ka tiek veikti pasākumi sakarā ar ieteikumiem, kas sniegti pēc iekšējās revīzijas. Iekšējais revidents arī iesniedz Aģentūrai iekšējās revīzijas gada ziņojumu, norādot veikto iekšējo revīziju skaitu un veidu, sniegtos ieteikumus, kā arī sakarā ar tiem veiktos pasākumus.
      4.   Izpilddirektors katru gadu nodod ziņojumu Valdei, iekļaujot šajā ziņojumā apkopojumu par veikto iekšējo revīziju skaitu un veidu, sniegtajiem ieteikumiem un sakarā ar tiem veiktajiem pasākumiem.
      III SADAĻA
      FINANŠU ZIŅOJUMI UN GADA PĀRSKATI
      41. pants
      Budžeta un ziņošanas kalendārs
      Aģentūra iesniedz Valdei šādus dokumentus:

                  a)

                  līdz 15. februārim – priekšlikumu par pārnesumiem, kā noteikts 11. pantā;

                  b)

                  līdz 30. jūnijam – vispārējā budžeta projekta tāmi nākamajam gadam, kā noteikts 4. panta 1. punktā;

                  c)

                  līdz 30. septembrim – vispārējā budžeta projekta tāmi nākamajam gadam, kā noteikts 4. panta 9. punktā;

                  d)

                  vajadzības gadījumā pēc finanšu gada pirmajiem deviņiem mēnešiem – pārskatītu kārtējā finanšu gada budžetu, kā noteikts 13. pantā;

                  e)

                  ceturkšņa ziņojumus, kā noteikts 42. pantā;

                  f)

                  ziņojumus par darbības budžetu, kā noteikts 2. pantā;

                  g)

                  revidētu finanšu pārskatu, ko Valde apstiprina 1. septembrī, kā noteikts 44. pantā.

            42. pants
      Ceturkšņa ziņojumi
      Ik pa trim mēnešiem izpilddirektors Valdei iesniedz ziņojumu par ieņēmumu izmantošanu un izdevumu veikšanu pēdējo trīs mēnešu laikā un kopš finanšu gada sākuma.
      43. pants
      Revīzijas kolēģija
      1.   Katra finanšu gada beigās veic Aģentūras administrēto ieņēmumu un izdevumu, tostarp funkcionālā un darbības budžeta, ārējo revīziju.
      2.   Revīzijas kolēģijā ir trīs revidenti no trīs iesaistītajām dalībvalstīm; tiem pēc vajadzības palīdz darbinieki, kas darbojas to pakļautībā.
      3.   Revīzijas kolēģijas locekļus ieceļ uz laikposmu, kurā veic trīs turpmākas revīzijas, izņemot sākotnējos locekļus, kurus ieceļ uz laikposmu, kurā veic attiecīgi trīs, divas un vienu revīziju. Nodrošina to iesaistīto dalībvalstu vienlīdzīgas rotācijas principu, kuras vēlas ieteikt revidentus.
      4.   Valde ieceļ Revīzijas kolēģiju, to izraugoties no iesaistīto dalībvalstu ieteiktajiem kandidātiem. Kandidāti vislabāk ir attiecīgas iesaistītās dalībvalsts augstākās revīzijas iestādes locekļi un sniedz pietiekamas drošības un neatkarīguma garantijas. Vajadzības gadījumā viņiem ir jābūt spējīgiem veikt uzdevumus Aģentūras vārdā. Veicot šos uzdevumus:

                  a)

                  revīzijas kolēģijas locekļu darbu turpina apmaksāt tās valsts revīzijas iestāde, no kuras viņi nāk, un Aģentūra viņiem apmaksā vienīgi komandējuma izdevumus, pamatojoties uz tiem pašiem noteikumiem, kurus piemēro Eiropas Kopienu līdzvērtīgas pakāpes ierēdņiem;

                  b)

                  kolēģijas locekļi nelūdz un nesaņem norādījumus ne no viena, izņemot Valdi; pildot savus pienākumus, revīzijas kolēģija un tās locekļi ir pilnīgi neatkarīgi, un vienīgi viņi ir atbildīgi par ārējās revīzijas veikšanu;

                  c)

                  par savu uzdevumu izpildi viņi ziņo vienīgi Valdei;

                  d)

                  viņi pārbauda to, vai Aģentūras administrētie ieņēmumi un izdevumi ir veikti saskaņā ar piemērojamajiem tiesību aktiem un pareizas finanšu vadības principiem, tas ir, atbilstīgi saimnieciskuma, efektivitātes un lietderības principiem.

            5.   Katru gadu revīzijas kolēģija nākamajam finanšu gadam ievēl kolēģijas priekšsēdētāju. Kolēģija pieņem augstākajiem starptautiskajiem revīzijas standartiem atbilstīgus noteikumus par tās locekļu veikto revīziju. Revīzijas kolēģija apstiprina tās locekļu sastādītos revīzijas ziņojumus, pirms tos iesniedz izpilddirektoram un Valdei.
      6.   Revidenti nodrošina revīzijas laikā iegūtās informācijas konfidencialitātes ievērošanu un datu aizsardzību saskaņā ar noteikumiem, kas attiecas uz šo informāciju un datiem.
      7.   Revidentiem ir nekavējoties un bez iepriekšējas paziņošanas pieejami dokumenti un visu datu bāzu un nesēju saturs, kas saistās ar šiem ieņēmumiem un izdevumiem, tostarp 22. pantā minētajiem rakstiskiem dokumentiem, kā arī ir pieejamas telpas, kur tiek uzglabāti šie dokumenti un dati. Viņi drīkst izgatavot kopijas. Personas, kas ir iesaistītas Aģentūras ieņēmumu un izdevumu īstenošanā, sniedz izpilddirektoram un personām, kuras ir atbildīgas par ieņēmumu un izdevumu revīziju, visu palīdzību, kas nepieciešama viņu pienākumu izpildei. Ar revīziju saistītas izmaksas sedz no Aģentūras vispārējā budžeta.
      8.   Pēc izpilddirektora vai dalībvalsts priekšlikuma Valde jebkurā laikā var papildus iecelt ārējos revidentus, kā arī noteikt minēto revidentu uzdevumus un nodarbinātības nosacījumus.
      44. pants
      Gada pārskats
      1.   Pēc attiecīgā finanšu gada beigām līdz 31. martam izpilddirektors iesniedz revīzijas kolēģijai gada finanšu pārskata projektu, ko tā pārbauda un par ko tā izsaka atzinumu.
      Eiropas Aizsardzības aģentūras finanšu pārskatā ir vairākas iedaļas, jo īpaši:

                  a)

                  darbības pārskats, kurā apraksta galvenos finanšu gada aspektus;

                  b)

                  vadības pārskati, kuros katram Aģentūras pārvaldītajam budžetam uzrāda apropriācijas, paredzētos izdevumus un samaksātos izdevumus, kā arī dažādus ieņēmumus un ieņēmumus no iesaistītajām dalībvalstīm un citām pusēm;

                  c)

                  finanšu gada beigu bilanci, kurā uzrāda visus aktīvus, kas pieder Aģentūrai, un pasīvus, ņemot vērā amortizāciju un realizāciju.

            2.   Pēc attiecīgā finanšu gada beigām līdz 15. jūnijam revīzijas kolēģija iesniedz izpilddirektoram gada revīzijas ziņojumu, kurā ietverts kolēģijas atzinums un piezīmes par 1. punktā minēto finanšu pārskata projektu.
      3.   Pēc finanšu gada beigām līdz 15. jūlijam izpilddirektors Valdei iesniedz revidētu finanšu pārskatu un revīzijas ziņojumu, kam pievienotas viņa atbildes.
      4.   Pēc finanšu gada beigām līdz 1. septembrim Valde apstiprina revidētu finanšu pārskatu un izpilddirektoram un grāmatvedim sniedz attiecīgā finanšu gada budžeta izpildes apstiprinājumu.
      5.   Pēc tam, kad Valde ir apstiprinājusi revidētu finanšu pārskatu, to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
      6.   Visus pārskatus un uzskaites dokumentus grāmatvedis glabā piecus gadus, skaitot no dienas, kad sniegts attiecīgais apstiprinājums par budžeta izpildi.
      45. pants
      Nobeiguma pants
      Šie finanšu noteikumi neietekmē pastāvošos pasākumus, ko iesaistītās dalībvalstis veic saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 296. pantu vai 10. un 14. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2004/18/EK (2004. gada 31. marts) par to, kā koordinēt būvdarbu valsts līgumu, piegādes valsts līgumu un pakalpojumu valsts līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūru (3).

         (1)  OV L 245, 17.7.2004., 17. lpp.

         (2)  OV L 253, 7.10.2000., 42. lpp.

         (3)  OV L 134, 30.4.2004., 114. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Direktīvu 2006/97/EK (OV L 363, 20.12.2006., 107. lpp.).

      IEPIRKUMA NOTEIKUMI UN NOTEIKUMI PAR FINANŠU IEMAKSĀM, KO VEIC NO EIROPAS AIZSARDZĪBAS AĢENTŪRAS DARBĪBAS BUDŽETA (“AĢENTŪRA”)
      SATURS

                  1. NODAĻA

                  VISPĀRĒJI NOTEIKUMI

                     1. pants

                  Definīcijas un darbības joma

                     2. pants

                  Piešķiršanas principi un līgumu daļas

                     3. pants

                  Publicēšana

                     4. pants

                  Iepirkuma procedūras

                     5. pants

                  Robežvērtības un līguma vērtības aprēķināšana

                     6. pants

                  Uzaicinājums uz konkursu

                     7. pants

                  Dalība izsolē

                     8. pants

                  PTO nolīgums par valsts iepirkumu

                     9. pants

                  Nepielaišanas kritēriji

                     10. pants

                  Interešu konfliktu un sagrozīšanas novēršana

                     11. pants

                  Centrālā datu bāze

                     12. pants

                  Administratīvas vai finansiālas sankcijas

                     13. pants

                  Atlases kritēriji un piešķiršanas procedūras

                     14. pants

                  Vispārēji principi par piedāvājumiem

                     15. pants

                  Kontakti starp Aģentūru un kandidātiem vai pretendentiem

                     16. pants

                  Kandidātu un pretendentu informēšana

                     17. pants

                  Procedūras atcelšana vai atteikšanās no tās

                     18. pants

                  Garantijas

                     19. pants

                  Procedūras kļūdas

                  2. NODAĻA

                  ĪSTENOŠANAS KĀRTĪBA

                     20. pants

                  Pamatnolīgumi un īpaši līgumi

                     21. pants

                  To līgumu izsludināšana, uz kuriem attiecas Direktīva 2004/18/EK

                     22. pants

                  To līgumu izsludināšana, uz kuriem neattiecas Direktīva 2004/18/EK

                     23. pants

                  Paziņojumu publicēšana

                     24. pants

                  Citi izsludināšanas veidi

                     25. pants

                  Līgumu piešķiršanas procedūras veidi

                     26. pants

                  Kandidātu skaits ierobežotā procedūrā vai sarunu procedūrā

                     27. pants

                  Sarunu procedūras noteikumi

                     28. pants

                  Konkursi

                     29. pants

                  Dinamiskās iepirkuma sistēmas

                     30. pants

                  Cenu aptauja

                     31. pants

                  Sarunu procedūras izmantošana, ja nav iepriekš publicēts līguma paziņojums

                     32. pants

                  Sarunu procedūras izmantošana, ja iepriekš publicēts līguma paziņojums

                     33. pants

                  Uzaicinājumi izteikt ieinteresētību

                     34. pants

                  Neliela apjoma līgumi

                     35. pants

                  Robežvērtības iepriekšējas informācijas paziņojumiem

                     36. pants

                  Robežvērtības, ko piemēro procedūrām saskaņā ar Direktīvu 2004/18/EK

                     37. pants

                  Dokumenti, kas attiecas uz konkursa uzaicinājumu

                     38. pants

                  Tehniskās specifikācijas

                     39. pants

                  Cenas pārskatīšana

                     40. pants

                  Administratīvas un finansiālas sankcijas

                     41. pants

                  Apliecinošie dokumenti

                     42. pants

                  Atlases kritēriji

                     43. pants

                  Saimnieciskās un finansiālās spējas

                     44. pants

                  Tehniskās un profesionālās spējas

                     45. pants

                  Piešķiršanas noteikumi un kritēriji

                     46. pants

                  Elektronisku izsoļu izmantošana

                     47. pants

                  Nepamatoti lēti piedāvājumi

                     48. pants

                  Piedāvājumu un dalības pieteikumu pieņemšanas termiņi

                     49. pants

                  Termiņš, kura laikā ir pieejami dokumenti, kas attiecas uz konkursa uzaicinājumu

                     50. pants

                  Termiņi steidzamības gadījumos

                     51. pants

                  Paziņošanas paņēmieni

                     52. pants

                  Piedāvājumu un dalības pieteikumu atvēršana

                     53. pants

                  Piedāvājumu un dalības pieteikumu novērtēšanas komisija

                     54. pants

                  EKL 296. pants

                  3. NODAĻA

                  NOTEIKUMI PAR FINANŠU IEMAKSĀM, KO VEIC NO DARBĪBAS BUDŽETA

                     55. pants

                  Darbības joma

                     56. pants

                  Priekšlikumu izvērtēšana

                     57. pants

                  Priekšlikumu iesniegšanas uzaicinājuma saturs

                     58. pants

                  Finanšu iemaksas pieteikumi

                     59. pants

                  Finanšu iemaksas nolīguma saturs

                     60. pants

                  Maksājumu pieprasījumu apliecinošie dokumenti

            1. NODAĻA
      VISPĀRĒJI NOTEIKUMI
      1. pants
      Definīcijas un darbības joma
      1.   Publiskā iepirkuma līgums ir Aģentūras kā līgumslēdzējas iestādes rakstveida līgums par kustamu vai nekustamu lietu iegādi, būvdarbu veikšanu vai pakalpojumu sniegšanu par atlīdzību, kas pilnīgi vai daļēji tiek izmaksāta no vispārējā budžeta.
      Publiskā iepirkuma līgumi ir:

                  a)

                  ēkas pirkšanas vai nomas līgumi;

                  b)

                  piegādes līgumi;

                  c)

                  būvdarbu līgumi;

                  d)

                  pakalpojumu līgumi.

                  2.

                              a)

                              Ēku līgumi attiecas uz zemes, esošo ēku vai cita nekustama īpašuma pirkumu, ilgtermiņa nomu, īri, renti vai īrējumpirkšanu, ar vai bez izpirkuma iespējas.

                              b)

                              Piegādes līgumi attiecas uz produktu pirkumu, īri, nomu vai īrējumpirkšanu, ar vai bez izpirkuma iespējas. Tādu līgumu par produktu piegādi, kas papildus var ietvert arī izvietošanas un uzstādīšanas darbus, uzskata par piegādes līgumu.

                              c)

                              Būvdarbu līgumi attiecas uz to būvdarbu realizāciju vai projektēšanu un realizāciju, kas saistīti ar kādu no darbībām, kuras minētas I pielikumā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2004/18/EK (2004. gada 31. marts) par to, kā koordinēt būvdarbu valsts līgumu, piegādes valsts līgumu un pakalpojumu valsts līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūru (1), vai arī tādas būves realizācija ar jebkādiem līdzekļiem, kas atbilst Aģentūras norādītajām prasībām. “Būvdarbi” ir celtniecības vai inženiertehnisko būvdarbu iznākums kā vienots veselums, kas pats par sevi spēj pildīt kādu saimniecisku un tehnisku funkciju.

                              d)

                              Pakalpojumu līgumi attiecas uz visiem intelektuāliem un neintelektuāliem pakalpojumiem, uz kuriem neattiecas piegādes līgumi, būvdarbu līgumi un ēku līgumi. Šie pakalpojumi ir uzskaitīti Direktīvas 2004/18/EK IIA un IIB pielikumā.

                              e)

                              Līgumu, kas attiecas gan uz preču piegādi, gan pakalpojumu sniegšanu, uzskata par pakalpojumu līgumu, ja attiecīgo pakalpojumu vērtība pārsniedz līgumā paredzētās preču piegādes vērtību.
                              Līgumu, kura mērķis ir pakalpojumu sniegšana un kurš ietver tādas darbības, kas vienīgi papildina līguma pamatmērķi, uzskata par pakalpojumu līgumu.
                              Uzskata, ka uz līgumu, kura mērķis ir to pakalpojumu sniegšana, uz ko attiecas Direktīvas 2004/18/EK IIA pielikums, un to pakalpojumu sniegšana, uz kuriem attiecas Direktīvas 2004/18/EK IIB pielikums, attiecas IIA pielikums, ja IIA pielikumā uzskaitīto pakalpojumu vērtība pārsniedz IIB pielikumā uzskaitīto pakalpojumu vērtību.

                              f)

                              Dažādu līgumu apraksts pamatojas uz atsauces nomenklatūru, ko veido kopēja publiskā iepirkuma vārdnīca (CPV) Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 2195/2002 (2) izpratnē.
                              Ja ir atšķirības starp CPV un saimniecību nozaru statistisko klasifikāciju Eiropas Kopienās (NACE), kas uzskaitīta Direktīvas 2004/18/EK I pielikumā, vai starp CPV un Galveno ražojumu klasifikāciju (CPC) (pagaidu redakcijā), kas uzskaitīta minētās direktīvas II pielikumā, tad piemēro attiecīgi NACE vai CPC nomenklatūru.

                              g)

                              Ar terminu “darbuzņēmējs”, “piegādātājs” vai “pakalpojuma sniedzējs” apzīmē jebkuru fizisku vai juridisku personu vai valsts iestādi vai šādu personu un/vai struktūru konsorciju, kas piedāvā attiecīgi izpildīt būvdarbus, piegādāt preces vai sniegt pakalpojumus. Termins “uzņēmējs” attiecas uz “darbuzņēmējiem”, “piegādātājiem” un “pakalpojuma sniedzējiem”. Uzņēmējus, kas iesnieguši piedāvājumu, sauc par “pretendentiem”. Tos, kuri pieprasījuši atļauju piedalīties ierobežotā procedūrā, tostarp cenu aptaujā, vai sarunu procedūrā, sauc par kandidātiem.

                              h)

                              Termins “darbības budžets” attiecas uz Eiropas Aizsardzības aģentūras finanšu noteikumu 2. pantu, un “funkcionālais budžets” ir vispārējais budžets (kā definēts Eiropas Aizsardzības aģentūras finanšu noteikumu 1. pantā), izņemot darbības budžetu.

                              i)

                              Termins “līgums, kas saistīts ar aizsardzību” ir līgums, ko Aģentūra noslēdz jomās, kurās dalībvalstis var izmantot Direktīvas 2004/18/EK 10. pantu.

            2. pants
      Piešķiršanas principi un līgumu daļas
      1.   Visi publiskā iepirkuma līgumi, kurus pilnīgi vai daļēji finansē no vispārējā budžeta, atbilst pārredzamības, proporcionalitātes, vienlīdzīgas attieksmes un nediskriminācijas principiem.
      2.   Par visiem publiskā iepirkuma līgumiem rīko iespējami plašu konkursu, izņemot 4. panta 1. punkta f) apakšpunktā minētās sarunu procedūras gadījumus.
      3.   Līguma paredzamo vērtību nedrīkst noteikt ar nolūku izvairīties no šajos noteikumos paredzētajām prasībām, un līgumus nedrīkst sadalīt šādā nolūkā.
      4.   Ja piegādes, pakalpojumu vai būvdarbu līguma priekšmets ir sadalīts vairākās daļās, katram no tiem veidojot atsevišķa līguma priekšmetu, piemērojamās kopējās robežvērtības aprēķināšanai ņem vērā katras daļas vērtību.
      Ja daļu kopvērtība ir vienāda vai lielāka nekā 36. punktā noteiktās robežvērtības, katrai daļai piemēro 3. un 4. pantu, izņemot pakalpojumu vai piegādes līgumiem, kuru paredzamā vērtība ir mazāka nekā EUR 80 000, vai būvdarbu līgumiem, kuru paredzamā vērtība ir mazāka nekā EUR 1 000 000, ja šo daļu kopvērtība nepārsniedz 20 % no visu to daļu kopvērtības, kuras veido attiecīgo līgumu.
      5.   Ja plānotie standarta piegāžu pirkumi var radīt pamatu vienlaicīgiem līgumiem atsevišķās daļās, visu šo daļu paredzamo vērtību ņem par pamatu piemērojamo robežvērtību noteikšanai.
      3. pants
      Publicēšana
      1.   Izņemot slepenu līgumu gadījumā un izņemot arī, ja vien šajos noteikumos nav paredzēts citādi attiecībā uz līgumiem, kas saistīti ar aizsardzību, visus līgumus, kuri pārsniedz Direktīvā 2004/18/EK norādītās robežvērtības, publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
      Paziņojumus par līgumiem publicē iepriekš, izņemot tos, kas attiecas uz 34. pantā minētajiem neliela apjoma līgumiem, un ja vien šajos noteikumos nav paredzēts citādi.
      Pēc līguma piešķiršanas konkrētu informāciju var nepublicēt, ja tas kavētu tiesību aktu piemērošanu, būtu pretēji sabiedrības interesēm vai Aģenturas vai Eiropas Savienības interesēm, kaitētu valsts vai privātu uzņēmumu likumīgām uzņēmējdarbības interesēm vai arī varētu traucēt godīgu konkurenci starp tiem.
      2.   Līgumus, kuru vērtība ir zemāka nekā 34. pantā norādītā robežvērtība, izsludina atbilstīgi situācijai, un ja vien šajos noteikumos nav paredzēts citādi.
      4. pants
      Iepirkuma procedūras
      Publiskā iepirkuma procedūras var būt kādā no šādiem veidiem:

                  a)

                  atklāta procedūra;

                  b)

                  ierobežota procedūra;

                  c)

                  konkursi;

                  d)

                  dinamiskā pirkšanas sistēma;

                  e)

                  cenu aptauja;

                  f)

                  sarunu procedūra.

            5. pants
      Robežvērtības un līguma vērtības aprēķināšana
      1.   Ja vien šajos noteikumos nav paredzēts citādi attiecībā uz līgumiem, kas saistīti ar aizsardzību, Direktīvā 2004/18/EK ir paredzētas robežvērtības, kuras nosaka:

                  a)

                  šā lēmuma 3. pantā minēto publicēšanas kārtību;

                  b)

                  šā lēmuma 4. pantā minēto procedūru izvēli;

                  c)

                  attiecīgus termiņus.

            2.   Katrs kredītrīkotājs, kam tieši vai pastarpināti deleģētas pilnvaras, izvērtē, vai sasniegtas 1. punktā minētās robežvērtības.
      3.   Lai aprēķinātu līguma paredzamo vērtību, Aģentūra aprēķinos iekļauj kopējo paredzamo atlīdzību darbuzņēmējam.
      Ja līgums paredz dažādas atlīdzības iespējas vai iespēju to atjaunot, par pamatu aprēķiniem ņem maksimālo piešķirto summu, izmantojot arī noteikumus par dažādajām atlīdzības iespējām un atjaunošanu.
      Aprēķinu veic, kad nosūta līguma paziņojumu vai, ja nav tādas ziņošanas, kad Aģentūra sāk līguma piešķiršanas procedūru.
      4.   Attiecībā uz pamatnolīgumiem un dinamiskajām iepirkuma sistēmām vērtība, kas jāņem vērā, ir visu to līgumu maksimālā vērtība, kuru slēgšanas tiesības paredzēts piešķirt konkrētā pamatnolīguma vai konkrētās dinamiskās iepirkuma sistēmas izpildes laikā.
      5.   Attiecībā uz pakalpojumu līgumiem ņem vērā:

                  a)

                  apdrošināšanas pakalpojumu gadījumā – maksājamo apdrošināšanas prēmiju un cita veida atlīdzību;

                  b)

                  banku vai finanšu pakalpojumu gadījumā – nodevas, komisijas maksas, procentu maksājumus un cita veida atlīdzību;

                  c)

                  projektēšanas līgumu gadījumā – maksas, komisijas naudu un cita veida atlīdzību.

            6.   Attiecībā uz pakalpojumu līgumiem, kuros nav precizēta kopējā cena, vai piegādes līgumiem par produktu īri, nomu vai īrējumpirkšanu, vērtība, ko ņem par pamatu paredzamās vērtības aprēķināšanai, ir:

                  a)

                  līgumiem uz noteiktu laiku:

                              i)

                              ja pakalpojumu līgumu termiņš ir četrdesmit astoņi mēneši vai mazāk un piegādes līgumu termiņš ir divpadsmit mēneši vai mazāk, līguma kopvērtību tā darbības laikā;

                              ii)

                              ja piegādes līguma termiņš ir vairāk nekā divpadsmit mēneši – kopvērtību, ieskaitot paredzamo atlikušo vērtību;

                  b)

                  līgumiem uz nenoteiktu laiku un pakalpojumu līgumiem, kuru termiņš pārsniedz četrdesmit astoņus mēnešus, mēneša vērtību, sareizinātu ar četrdesmit astoņi.

            7.   Piegādes vai pakalpojumu līgumiem, kurus piešķir regulāri vai kuri jāatjauno noteiktā laikā, līguma vērtību nosaka, pamatojoties uz:

                  a)

                  vai nu faktiskajām kopējām izmaksām par līdzīgiem līgumiem par tādas pašas kategorijas pakalpojumiem vai produktiem, kas piešķirti iepriekšējā saimnieciskajā gadā vai iepriekšējos divpadsmit mēnešos, ja iespējams, koriģējot tos, ņemot vērā gaidāmās izmaiņas daudzumā vai vērtībā divpadsmit mēnešu laikā pēc sākotnējā līguma;

                  b)

                  paredzamās kopējās izmaksas par secīgiem līgumiem divpadsmit mēnešu laikā pēc pirmo pakalpojumu sniegšanas vai pēc pirmās piegādes, vai arī līguma termiņa laikā, ja tas ir ilgāks nekā divpadsmit mēneši.

            8.   Būvdarbu līgumiem ņem vērā ne tikai būvdarbu vērtību, bet arī paredzamo kopvērtību piegādēm, kuras nepieciešamas, lai veiktu būvdarbus, un kuras Aģentūra padara pieejamas darbuzņēmējam.
      6. pants
      Uzaicinājums uz konkursu
      Dokumentos, kas attiecas uz uzaicinājumu uz konkursu, ietver pilnīgu, skaidru un precīzu līguma priekšmeta aprakstu.
      7. pants
      Dalība izsolē
      1.   Dalība izsolē ir pieejama ar līdzvērtīgiem noteikumiem visām fiziskām un juridiskām personām, kas ietilpst Līgumu darbības jomā, un visām fiziskām un juridiskām personām trešās valstīs, kas noslēgušas īpašu nolīgumu ar Eiropas Kopienām publiskā iepirkuma jomā, šādai dalībai notiekot saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti nolīgumā.
      2.   Dalība izsolē par līgumiem, kas saistīti ar aizsardzību, ir pieejama ar līdzvērtīgiem noteikumiem vienīgi fiziskām un juridiskām personām, kurām ir attiecīgajam līgumam atbilstīga rūpniecības un/vai tehnoloģiju bāze Eiropas Savienības dalībvalstī vai trešā valstī, kas ar Aģentūru ir noslēgusi administratīvu nolīgumu, kurā paredzēts, ka trešās valsts fiziskās un juridiskās personas uz līdzīgiem noteikumiem var piedalīties izsolē par līgumiem, kas saistīti ar aizsardzību, ievērojot nolīgumā noteiktos nosacījumus.
      3.   Uzņēmēju konsorcijiem ir atļauts iesniegt piedāvājumus vai sevi izvirzīt par kandidātiem. Aģentūra nedrīkst pieprasīt, ka konsorcijiem jābūt noteiktai juridiskai formai, lai tie varētu iesniegt piedāvājumus vai lūgumus piedalīties, tomēr atlasītajam konsorcijam var prasīt pieņemt noteiktu juridisku formu, ja tam ir piešķirts līgums un ja šāda pārveidošana ir vajadzīga līguma pienācīgai izpildei.
      8. pants
      PTO nolīgums par valsts iepirkumu
      Izņemot attiecībā uz līgumiem, kas saistīti ar aizsardzību, ja uz šādu iepirkumu attiecas Pasaules Tirdzniecības organizācijā noslēgtais Daudzpusējais nolīgums par valsts iepirkumu, izsolē var piedalīties arī to valstu pilsoņi, kuras ratificējušas minēto nolīgumu, dalībai izsolē notiekot saskaņā ar minētajā nolīgumā paredzētajiem nosacījumiem.
      9. pants
      Nepielaišanas kritēriji
      1.   Kandidātiem vai pretendentiem liedz dalību iepirkuma procedūrā, ja tie:

                  a)

                  ir bankrotējuši vai tiek likvidēti, to darbību pārvalda tiesa, tie ir iesaistījušies nolīgumā ar kreditoriem, pārtraukuši uzņēmējdarbību, tie ir iesaistīti procesā attiecībā uz iepriekšminētajiem jautājumiem vai nonākuši citā tamlīdzīgā situācijā, kas radusies līdzīgas valstu tiesību aktos vai noteikumos paredzētas procedūras rezultātā;

                  b)

                  tie ar spēkā stājušos tiesas spriedumu notiesāti par pārkāpumu saistībā ar to profesionālo darbību;

                  c)

                  tie ir vainīgi smagā pārkāpumā saistībā ar profesionālo darbību, kurš pierādīts ar jebkādiem līdzekļiem, ko Aģentūra var pamatot;

                  d)

                  tie nav izpildījuši saistības attiecībā uz sociālās apdrošināšanas iemaksām vai nodokļu nomaksu saskaņā ar tās valsts tiesību normām, kurā tie izveidoti, vai ar Aģentūras valsts tiesību normām, vai arī ar tās valsts tiesību normām, kur paredzēta līguma izpilde;

                  e)

                  attiecībā uz tiem pieņemts spēkā stājies tiesas spriedums par krāpšanu, korupciju, līdzdalību noziedzīgā grupējumā vai citādu nelikumīgu darbību, kas kaitē Kopienu vai Aģentūras finanšu interesēm;

                  f)

                  pasludināts, ka tie pēc kādas citas publiskā iepirkuma procedūras, kas finansētas no Eiropas Savienības budžeta vai no Aģentūras vispārējā budžeta, ir nopietni pārkāpuši līgumu, neizpildot līgumā noteiktās saistības.

            2.   Neskarot 41. pantu, kandidātiem vai pretendentiem jāapliecina, ka uz tiem neattiecas neviens no šā panta 1. punktā minētajiem gadījumiem.
      10. pants
      Interešu konfliktu un sagrozīšanas novēršana
      Līgumus nevar piešķirt kandidātiem vai pretendentiem, kas iepirkuma procedūras laikā:

                  a)

                  ir iesaistīti interešu konfliktā;

                  b)

                  ir vainīgi tādas informācijas sagrozīšanā, kuru Aģentūra pieprasa kā nosacījumu dalībai līguma piešķiršanas procedūrā, vai arī nesniedz šo informāciju.

            11. pants
      Centrālā datu bāze
      Aģentūra izveido centrālo datu bāzi, kurā iekļauti dati par kandidātiem un pretendentiem, uz kuriem attiecas kāds no 9. un 10. pantā minētajiem gadījumiem. Šādai datu bāzei vienīgais nolūks ir nodrošināt pareizu 9. un 10. panta piemērošanu, ievērojot Kopienas noteikumus par personas datu apstrādi.
      12. pants
      Administratīvas vai finansiālas sankcijas
      Kandidātiem vai pretendentiem, uz kuriem attiecas kāds no 9. un 10. pantā minētajiem izslēgšanas noteikumiem, Aģentūra var piemērot administratīvas vai finansiālas sankcijas, pēc tam, kad tiem bijusi dota iespēja izteikt savus apsvērumus.
      Sankcijas var ietvert:

                  a)

                  attiecīgā kandidāta vai pretendenta izslēgšanu no līgumiem, ko finansē no Aģentūras vispārējā budžeta, ilgākais, uz pieciem gadiem;

                  b)

                  finansiālu sankciju, ko šīs regulas 9. panta 1. punkta f) apakšpunkta gadījumā samaksā darbuzņēmējs, bet 10. punkta gadījumā – kandidāts vai pretendents, ja šie pārkāpumi ir tiešām nopietni, šai sankcijai nepārsniedzot attiecīgā līguma vērtību.

            Piemērotās sankcijas ir samērīgas ar līguma svarīgumu un pārkāpuma smagumu.
      13. pants
      Atlases kritēriji un piešķiršanas procedūras
      1.   Atlases kritērijus kandidātu un pretendentu iespēju novērtēšanai un piešķiršanas kritērijus piedāvājumu satura novērtēšanai nosaka iepriekš un izklāsta uzaicinājumā uz konkursu.
      2.   Līgumus var piešķirt saskaņā ar automātisku piešķiršanas procedūru vai procedūru, kas paredz vislabāko cenas un vērtības attiecību.
      14. pants
      Vispārēji principi par piedāvājumiem
      1.   Piedāvājumu iesniegšanas noteikumi nodrošina faktisku konkurenci, kā arī to, ka piedāvājumu saturs netiek izpausts, līdz tos visus vienlaikus atver.
      2.   Aģentūra, kā noteikts 18. pantā, var likt pretendentiem iepriekš dot nodrošinājumu, lai novērstu iesniegto cenas piedāvājumu atsaukšanu.
      3.   Izņemot līgumus, kuru vērtība nepārsniedz EUR 60 000, pieteikumus un piedāvājumus atver šim nolūkam izveidota atvēršanas komiteja. Katru piedāvājumu vai pieteikumu, par kuru komiteja paziņojusi, ka tas neatbilst nosacījumiem, noraida.
      4.   Visus pieteikumus un piedāvājumus, par kuriem atvēršanas komiteja paziņojusi, ka tie atbilst nosacījumiem, izvērtē šim nolūkam iecelta komiteja ar nolūku ierosināt, kam līgums būtu jāpiešķir, balstoties uz atlases un piešķiršanas kritērijiem, kas ir iepriekš noteikti dokumentos, kuri attiecas uz uzaicinājumu uz konkursiem.
      15. pants
      Kontakti starp Aģentūru un kandidātiem vai pretendentiem
      1.   Iepirkuma procedūras laikā visi kontakti starp Aģentūru un kandidātiem vai pretendentiem notiek tā, lai būtu ievērota pārredzamība un vienlīdzīga attieksme, ievērojot 2. un 3. pantā paredzētos nosacījumus. To rezultātā nevar tikt grozīti līguma nosacījumi vai konkursa sākotnējie noteikumi.
      2.   Aģentūra pirms piedāvājumu iesniegšanas beigu termiņa attiecībā uz papildu dokumentiem un informāciju, kas noteikta 49. pantā, var:

                  a)

                  pretendentiem sniegt papildu informāciju vienīgi ar nolūku izskaidrot līguma raksturu, nosūtot šādu informāciju tajā pašā dienā visiem pretendentiem, kas pieprasījuši specifikācijas;

                  b)

                  attiecībā pati uz sevi ja tā atklāj kļūdu, neprecizitāti, izlaidumu vai jebkāda cita veida pārrakstīšanās kļūdu līguma paziņojuma, konkursa uzaicinājuma vai specifikāciju tekstā, informēt attiecīgās personas vienā un tajā pašā dienā un tādiem pašiem paņēmieniem, kādi izmantoti sākotnējā konkursa uzaicinājumā.

            3.   Ja pēc piedāvājumu atvēršanas vajadzīgi kādi paskaidrojumi saistībā ar piedāvājumu vai arī ja piedāvājumā jāizlabo acīmredzamas pārrakstīšanās kļūdas, Aģentūra var sazināties ar pretendentu, tomēr šādu kontaktu rezultātā nevar tikt ieviestas nekādas izmaiņas piedāvājuma noteikumos.
      4.   Par katru kontaktēšanās gadījumu ieraksta “piezīmi lietā”.
      5.   Attiecībā uz līgumiem par juridiskajiem pakalpojumiem Direktīvas 2004/18/EK IIB pielikuma izpratnē un attiecībā uz līgumiem, kas saistīti ar aizsardzību, Aģentūra ar pretendentiem var slēgt līgumu, kas vajadzīgi, lai pārbaudītu atlases un/vai piešķiršanas kritērijus.
      16. pants
      Kandidātu un pretendentu informēšana
      1.   Kredītrīkotājs izlemj, kam jāpiešķir līgums, saskaņā ar atlases un piešķiršanas kritērijiem, kas ir iepriekš noteikti dokumentos, kuri attiecas uz uzaicinājumu uz konkursiem, ievērojot tiesību normas par iepirkumiem.
      2.   Aģentūra visiem kandidātiem vai pretendentiem, kuru pieteikumi vai piedāvājumi ir noraidīti, paziņo šāda lēmuma pamatojumu, un visiem pretendentiem, kuru piedāvājumi bijuši pieņemami, pēc to iesniegta rakstiska pieprasījuma paziņo veiksmīgā piedāvājuma raksturlielumus un salīdzinošo izdevīgumu, kā arī tā pretendenta nosaukumu, kuram līgums piešķirts. Tomēr konkrēta informācija nav jāatklāj, ja šādas informācijas atklāšana kavētu tiesību aktu piemērošanu, būtu pretēji sabiedrības interesēm vai Aģentūras vai Eiropas Savienības interesēm, kaitētu valsts vai privātu uzņēmumu likumīgām uzņēmējdarbības interesēm vai arī varētu traucēt godīgu konkurenci starp tiem.
      Aģentūra tajā pašā laikā, kad tā informē neizraudzītos kandidātus vai pretendentus, ka to pieteikumi vai piedāvājumi nav pieņemti, informē izraudzīto pretendentu par piešķiršanas lēmumu, norādot, ka paziņotais lēmums neuzliek Aģentūrai saistības.
      17. pants
      Procedūras atcelšana vai atteikšanās no tās
      Kamēr līgums nav parakstīts, Aģentūra var vai nu atteikties no publiskā iepirkuma piešķiršanas, vai atcelt piešķiršanas procedūru, par ko kandidātam vai pretendentam nav tiesību pieprasīt nekādu kompensāciju. Lēmumam jābūt motivētam un jānodrošina, ka par to tiek informēti kandidāti vai pretendenti.
      18. pants
      Garantijas
      1.   Aģentūra var pieprasīt, bet konkrētos gadījumos, kas paredzēti šajā lēmumā, tā pieprasa no darbuzņēmējiem iepriekšēju nodrošinājumu, lai:

                  a)

                  nodrošinātu pilnīgu līguma izpildi;

                  b)

                  ierobežotu finansiālos riskus, kas saistīti ar iepriekšēju finansējumu.

            2.   Aģentūra var pieprasīt piedāvājuma nodrošinājumu, kura vērtība ir 1–2 % no līguma kopvērtības. Piedāvājuma nodrošinājumu atbrīvo, kad piešķir līgumu. Ja līdz pēdējam termiņam nav iesniegts piedāvājums vai ja piedāvājumu pēc tam atsauc, nodrošinājumu patur.
      3.   Ja piegādātājiem, darbuzņēmējiem vai pakalpojumu sniedzējiem iepriekš pieprasa dot nodrošinājumu, tam jābūt tādā apjomā un ar tādu termiņu, kas ir pietiekami, lai to varētu izmantot. Nodrošinājumu dod banka vai pilnvarota finanšu iestāde. To var aizstāt ar solidāru galvojumu, ko dod Aģentūrai pieņemama trešā puse. Nodrošinājumu izsaka euro. Tā rezultātā banka vai finanšu iestāde vai trešā persona sniedz neatceļamu nodrošinājumu vai ir darbuzņēmēja saistību galvinieks pēc pirmā uzaicinājuma.
      4.   Kredītrīkotājs var prasīt izpildes nodrošinājumu saskaņā ar parastajiem piegādes un pakalpojumu līgumu noteikumiem un ievērojot būvdarbu līgumu īpašās specifikācijas. Šis nodrošinājums ir obligāts par būvdarbu līgumiem, kuru vērtība ir lielāka nekā EUR 345 000. Nodrošinājumu, kura apmērs ir 10 % no līguma kopvērtības, var veidot ieturējumi no maksājumiem, kad tie tiek izdarīti. To var aizstāt ar summu, kuru ietur no galīgā maksājuma, lai veidotu nodrošinājumu līdz pakalpojumu, piegāžu vai būvdarbu galīgajai pieņemšanai. Nodrošinājumu atbrīvo saskaņā ar līguma noteikumiem, izņemot gadījumos, kad līgums nav izpildīts, izpildīts nepareizi vai tā izpilde nokavēta. Šādos gadījumos ietur daļu no nodrošinājuma proporcionāli nodarītā kaitējuma smagumam.
      5.   Nodrošinājums ir obligāts gadījumā, ja iepriekšējs finansējums pārsniedz EUR 150 000, vai gadījumos, kas minēti 42. panta 6. punktā.
      Taču, ja darbuzņēmējs ir valsts struktūra, atbildīgais kredītrīkotājs var, balstoties uz viņa veikto riska novērtējumu, atcelt šo pienākumu.
      Nodrošinājumu atbrīvo, tiklīdz kā iepriekšējo finansējumu ietur no starpposma maksājumiem vai atlikuma maksājumiem darbuzņēmējam saskaņā ar līguma noteikumiem.
      19. pants
      Procedūras kļūdas
      1.   Aģentūra aptur līguma izpildi, ja līguma piešķiršanas vai izpildes procedūrā pieļautas nopietnas kļūdas, pārkāpumi vai krāpšana. Līguma izpildi aptur, lai pārbaudītu, vai šķietamas būtiskas kļūdas, pārkāpumi vai krāpšana patiešām pieļauti. Ja to esība neapstiprinās, līguma izpildi atjauno cik ātri vien iespējams (un Aģentūra pagarina līguma termiņus).
      2.   Ja šādas kļūdas, pārkāpumi vai krāpšana saistāmi ar darbuzņēmēju, Aģentūra turklāt var atteikties izdarīt maksājumus vai var atgūt summas, kas jau ir samaksātas, proporcionāli kļūdas, pārkāpuma vai krāpšanas nopietnībai.
      3.   Būtiska kļūda vai pārkāpums ir jebkurš līguma vai regulas noteikuma pārkāpums, kas radies darbības vai bezdarbības rezultātā un rada vai var radīt zaudējumus Aģentūras budžetam.
      2. NODAĻA
      ĪSTENOŠANAS KĀRTĪBA
      20. pants
      Pamatnolīgumi un īpaši līgumi
      1.   Pamatnolīgums ir nolīgums, ko Aģentūra un viens vai vairāki uzņēmēji noslēdz ar mērķi paredzēt noteikumus līgumiem, kuru slēgšanas tiesības plānots piešķirt konkrētā laika posmā, jo īpaši attiecībā uz cenu un, attiecīgā gadījumā, uz paredzētajiem daudzumiem. Ja pamatnolīgumu noslēdz ar vairākiem uzņēmējiem, tie ir vismaz trīs, ciktāl atlases kritērijiem atbilstīgu uzņēmēju skaits un/vai piešķiršanas kritērijiem atbilstīgu pieņemamu piedāvājumu skaits ir pietiekams.
      Pamatnolīgums, kas noslēgts ar vairākiem uzņēmējiem, var būt vairāku atsevišķu līgumu veidā, kuriem ir identiski noteikumi.
      Pamatnolīguma termiņš nedrīkst pārsniegt četrus gadus, izņemot ārkārtas gadījumus, kuros pienācīgs pamatojums ir pamatnolīguma priekšmets.
      Aģentūra nedrīkst izmantot pamatlīgumus nepamatoti vai izmantot tos tādā veidā, kura mērķis vai rezultāts ir konkurences nepieļaušana, ierobežošana vai traucēšana.
      Pamatnolīgumus uzskata par publiskā iepirkuma līgumiem piešķiršanas procedūras vajadzībām, tostarp izsludināšanai.
      2.   Konkrētus līgumus, kas pamatojas uz pamatlīgumiem, piešķir saskaņā ar pamatlīguma noteikumiem vienīgi starp Aģentūru un uzņēmējiem, kuri sākotnēji bija pamatlīguma puses.
      Piešķirot konkrētus līgumus, puses nedrīkst būtiski grozīt minētā pamatnolīguma noteikumus, jo īpaši 3. punktā minētajā gadījumā.
      3.   Ja pamatnolīgumu noslēdz tikai ar vienu uzņēmēju, konkrētus līgumus piešķir atbilstīgi pamatnolīgumā paredzētajiem noteikumiem.
      Šādu konkrētu līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanā Aģentūra var rakstveidā apspriesties ar pamatnolīgumu noslēgušo uzņēmēju, vajadzības gadījumā prasot papildināt piedāvājumu.
      4.   Konkrētus līgumus, kas pamatojas uz pamatlīgumiem, kuri noslēgti ar vairākiem uzņēmējiem, piešķir saskaņā ar turpmāk minēto:

                  a)

                  piemērojot pamatnolīgumā paredzētos noteikumus un neizsludinot konkursu;

                  b)

                  ja pamatnolīgumā nav paredzēti visi noteikumi, pēc tam, kad puses atkal konkurējušas ar tiem pašiem vai, vajadzības gadījumā, precizētiem noteikumiem, un, attiecīgā gadījumā, citiem noteikumiem, kas minēti pamatnolīguma specifikācijās.

            Attiecībā uz katru konkrētu līgumu, ko piešķir saskaņā ar pirmās daļas b) apakšpunktā izklāstīto procedūru, Aģentūra rakstveidā apspriežas ar uzņēmējiem, kuri spēj izpildīt līgumu, nosakot termiņu, kas ir pietiekami ilgs, lai varētu iesniegt piedāvājumus. Piedāvājumus iesniedz rakstveidā. Aģentūra katra atsevišķa līguma slēgšanas tiesības piešķir tam pretendentam, kas iesniedzis visizdevīgāko piedāvājumu, vērtējot pēc pamatnolīguma specifikācijās paredzētajiem piešķiršanas kritērijiem.
      5.   Budžeta saistības uzņemas vienīgi pirms konkrētajiem līgumiem, kas noslēgti saskaņā ar pamatlīgumiem.
      21. pants
      To līgumu izsludināšana, uz kuriem attiecas Direktīva 2004/18/EK
      1.   Ja uz līgumiem attiecas Direktīva 2004/18/EK, publikāciju veido iepriekšējs informatīvs paziņojums, līguma paziņojums un piešķiršanas paziņojums.
      2.   Iepriekšējs informatīvs paziņojums ir paziņojums, ar kuru Aģentūra norādes veidā informē par līgumiem, kurus tās paredzējušas piešķirt budžeta gada laikā, norādot līgumu paredzamo kopvērtību, iedalot pēc pakalpojumu kategorijām, produktu grupām vai būtiskajiem būvdarbu parametriem. Iepriekšējs informatīvs paziņojums jāveic vienīgi tad, ja aprēķinātā līguma kopvērtība ir vienāda ar 35. pantā noteiktajām robežvērtībām vai lielāka par tām un ja Aģentūra plāno izmantot iespēju saīsināt piedāvājumu pieņemšanas termiņus saskaņā ar 48. panta 4. punktu.
      Iepriekšēju informatīvu paziņojumu nosūta Eiropas Kopienu Oficiālo publikāciju birojam cik ātri vien iespējams, bet ne vēlāk kā līdz katra budžeta gada 31. martam piegādes un pakalpojumu līgumu gadījumā, un būvdarbu līgumu gadījumā – cik ātri vien iespējams pēc tam, kad ir pieņemts lēmums, ar kuru apstiprina programmu par šiem līgumiem.
      Ja Aģentūra savā pircēja profilā publicē iepriekšēju informatīvu paziņojumu, tā, elektroniskā veidā un ievērojot Direktīvas 2004/18/EK VIII pielikuma 3. punktā noteikto formātu un nosūtīšanas procedūru, nosūta Eiropas Kopienu Oficiālo publikāciju birojam ziņojumu par šā iepriekšējā informatīvā paziņojuma publicēšanu pircēja profilā.
      3.   Līguma paziņojums ir līdzeklis, ar kuru Aģentūra dara zināmu savu nodomu uzsākt iepirkuma procedūru. Tas ir obligāts attiecībā uz līgumiem, kuru paredzamā vērtība ir vienāda ar 36. panta a) un c) punktā noteiktajām robežvērtībām vai lielāka par tām. Tas nav obligāts attiecībā uz konkrētiem līgumiem, kurus piešķir saskaņā ar pamatnolīgumu.
      Ja Aģentūra vēlas piešķirt konkrēta līguma slēgšanas tiesības saskaņā ar dinamisko iepirkuma sistēmu, šo nodomu dara zināmu ar vienkāršotu līguma paziņojumu.
      Ja elektroniskā veidā neierobežoti un tieši var pilnībā piekļūt uzaicinājumam uz konkursu, jo īpaši 29. pantā minētās dinamiskās iepirkuma sistēmās, tīmekļa vietnes adrese, kurā ar šiem dokumentiem var iepazīties, ir norādīta līguma paziņojumā.
      Īstenojot atklātu procedūru, līguma paziņojumā norāda dienu, laiku un vietu, kur notiek piedāvājumu atvēršanas komisijas sanāksme, kas ir atvērta pretendentiem, izņemot attiecībā uz līgumiem, kuri saistīti ar aizsardzību.
      Ja Aģentūra vēlas rīkot konkursu, tā sniedz paziņojumu, ar kuru dara zināmu savu nodomu.
      4.   Ar piešķiršanas paziņojumu izziņo iepirkuma procedūras rezultātu. Attiecībā uz līgumiem, kuru vērtība ir vienāda vai lielāka nekā 36. pantā noteiktās robežvērtības, piešķiršanas paziņojums ir obligāts. Tas nav obligāts attiecībā uz konkrētiem līgumiem, kurus piešķir saskaņā ar pamatnolīgumu.
      Piešķiršanas paziņojumu nosūta Eiropas Kopienu Oficiālo publikāciju birojam ne vēlāk kā četrdesmit astoņas kalendārās dienas pēc dienas, kurā parakstīts līgums.
      Tomēr paziņojumus, kas saistīti ar līgumiem, kuru pamatā ir dinamiskā iepirkuma sistēma, var iesniegt apkopotā veidā katru ceturksni. Šajā gadījumā tos nosūta Eiropas Kopienu Oficiālo publikāciju birojam ne vēlāk kā četrdesmit astoņas dienas pēc katra ceturkšņa beigām.
      Ja Aģentūra ir sarīkojusi projektu skiču konkursu, tā nosūta paziņojumu par skiču konkursa rezultātiem Eiropas Kopienu Oficiālo publikāciju birojam.
      5.   Paziņojumus sastāda saskaņā ar standarta veidlapām, ko Komisija pieņem saskaņā ar Direktīvu 2004/18/EK.
      22. pants
      To līgumu izsludināšana, uz kuriem neattiecas Direktīva 2004/18/EK
      1.   Līgumus, kuru vērtība ir zemāka nekā 35. un 36. pantā noteiktās robežvērtības, un pakalpojumu līgumus, kas minēti Direktīvas 2004/18/EK IIB pielikumā, un ar aizsardzību saistītus līgumus, izņemot slepenus līgumus, izsludina pienācīgiem līdzekļiem, lai nodrošinātu piedāvājumu konkursa un līgumu piešķiršanas procedūras objektivitāti. Šāda izsludināšana ietver:

                  a)

                  par līgumiem, kuri attiecas uz līdzīgu priekšmetu un kuru vērtība ir vienāda vai lielāka nekā summas, kas minētas 33. panta 1. punktā, – paziņojumu par uzaicinājumu izteikt ieinteresētību, ja nav publicēts līguma paziņojums, kā noteikts 21. pantā;

                  b)

                  ikgadēju darbuzņēmēju saraksta publicēšanu, norādot piešķirtā līgumu priekšmetu un vērtību līgumiem, kuru vērtība ir EUR 25 000 vai lielāka.

            Šā punkta b) apakšpunktā paredzētā publikācija nav obligāta attiecībā uz konkrētiem līgumiem, kuru pamatā ir pamatnolīgums, ne arī attiecībā uz līgumiem, kas saistīti ar aizsardzību.
      2.   To darbuzņēmēju sarakstu, kam piešķirti būvdarbu līgumi, publicē ik gadu, norādot piešķirto līgumu priekšmetu un vērtību. To darbuzņēmēju sarakstu, kam piešķirti līgumi, kuri ir atzīti par slepeniem atbilstīgi 31. panta 1. punkta j) apakšpunktam, ik gadu nosūta Valdei, norādot piešķirto līgumu priekšmetu un vērtību.
      3.   Izņemot ar aizsardzību saistītus līgumus, informāciju, kas attiecas uz līgumiem, kuru vērtība ir vienāda vai lielāka nekā summas, kas minētas 33. panta 1. punktā, nosūta Eiropas Kopienu Oficiālo publikāciju birojam. Ikgadējos darbuzņēmēju sarakstus nosūta vēlākais līdz 31. martam pēc finanšu gada beigām.
      Iepriekšēju izsludināšanu un ikgadējā darbuzņēmēju saraksta publicēšanu attiecībā uz pārējiem līgumiem, izņemot slepeniem līgumiem, izdara Aģentūras tīmekļa vietnē; publicēšanu pēc paveiktā izdara līdz nākamā finanšu gada 31. martam. Publikācija var būt arī Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
      23. pants
      Paziņojumu publicēšana
      1.   Eiropas Kopienu Oficiālo publikāciju birojs publicē 21. un 22. punktā minētos paziņojumus Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī ne vēlāk kā divpadsmit kalendārās dienas pēc to nosūtīšanas.
      Pirmajā daļā paredzēto termiņu saīsina līdz piecām kalendārajām dienām, ja īsteno to procedūru steidzamības gadījumiem, kas minēta 50. pantā.
      2.   Aģentūrai jāspēj sniegt pierādījumus par to, kura ir bijusi nosūtīšanas diena.
      24. pants
      Citi izsludināšanas veidi
      1.   Papildus izsludināšanai, kas paredzēta 21., 22. un 23. pantā, līgumus var izsludināt arī jebkādā citā veidā, jo īpaši elektroniski. Jebkurš šāds sludinājums atsaucas uz paziņojumu, kas publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, kā paredzēts 23. pantā, un nevar būt ievietots, pirms ir publicēts šis paziņojums, kurš vienīgais ir autentisks.
      2.   Šāda izsludināšana nevar radīt diskrimināciju starp kandidātiem vai pretendentiem, nedz arī ietvert ziņas, kuras nav ietvertas līguma paziņojumā, ja tāds ir bijis publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
      25. pants
      Līgumu piešķiršanas procedūras veidi
      1.   Līgumus piešķir ar konkursa uzaicinājumu, izmantojot atklātu procedūru, ierobežotu procedūru vai sarunu procedūru (tostarp cenu aptauja), ja līguma paziņojums ir iepriekš publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, vai izmantojot sarunu procedūru, ja līguma paziņojums nav bijis iepriekš publicēts, vajadzības gadījumā izmantojot konkursu.
      2.   Konkursa uzaicinājums ir atklāts, ja visi ieinteresētie uzņēmēji var iesniegt piedāvājumu. To arī piemēro 29. pantā minētās dinamiskās iepirkuma sistēmas gadījumā. Konkursa uzaicinājums ir ierobežots, ja visi ieinteresētie uzņēmēji var prasīt atļauju piedalīties, bet piedāvājumus vai risinājumu saskaņā ar 30. pantā minēto dinamisko iepirkuma sistēmu var iesniegt vienīgi kandidāti, kuri atbilst atlases kritērijiem, kas minēti 42. pantā, un kurus vienlaicīgi un rakstveidā uzaicina Aģentūra.
      Izraudzīšanās posmu var atkārtot katram atsevišķam līgumam, arī cenu aptaujas gadījumā, vai īstenot, sastādot iespējamo kandidātu sarakstu saskaņā ar 33. pantā noteikto procedūru.
      3.   Īstenojot sarunu procedūru, Aģentūra apspriežas ar izvēlētajiem pretendentiem, kas atbilst 42. pantā noteiktajiem atlases kritērijiem, un risina sarunas par līguma noteikumiem ar vienu vai vairākiem no viņiem.
      Īstenojot sarunu procedūru, Aģentūra vienlaicīgi un rakstveidā uzaicina izraudzītos kandidātus uz sarunām, ja ir bijis publicēts līguma paziņojums, kā noteikts 32. pantā.
      4.   Konkursi ir procedūras, kas galvenokārt arhitektūras un inženiertehniskās būvniecības vai datu apstrādes jomā ļauj Aģentūrai iegūt plānu vai projektu, kuru izraudzījusi atlases komisija pēc iesniegšanas piedāvājumu konkursam ar balvu piešķiršanu vai bez tās.
      26. pants
      Kandidātu skaits ierobežotā procedūrā vai sarunu procedūrā
      1.   Ierobežotā procedūrā, arī procedūrā, kas minēta 33. pantā, to kandidātu skaits, kurus uzaicina iesniegt piedāvājumu, nevar būt mazāks par pieci, ja pietiekams skaits kandidātu atbilst atlases kritērijiem.
      Aģentūra var arī paredzēt maksimālo skaitu divdesmit kandidātus atkarībā no līguma priekšmeta un pamatojoties uz objektīviem un nediskriminējošiem atlases kritērijiem. Šādos gadījumos diapazonu un kritērijus norāda līguma paziņojumā vai uzaicinājumā izteikt ieinteresētību, kas noteikti 21. un 22. pantā.
      Uz konkursu uzaicināto kandidātu skaits katrā ziņā ir pietiekams, lai nodrošinātu īstu konkurenci.
      2.   Sarunu procedūrās un ierobežotās procedūrās pēc cenu aptaujas to kandidātu skaits, kurus uzaicina uz sarunām vai piedalīties konkursā, nedrīkst būt mazāks par trim, ja atlases kritērijiem atbilst pietiekams skaits kandidātu.
      Uz konkursu uzaicināto kandidātu skaits katrā ziņā ir pietiekams, lai nodrošinātu īstu konkurenci.
      Pirmā un otrā daļa neattiecas uz:

                  a)

                  līgumiem, kuriem iesaistītās summas ir ļoti mazas, kā minēts 34. panta 3. punktā;

                  b)

                  līgumiem par juridiskajiem pakalpojumiem Direktīvas 2004/18/EK IIB pielikuma izpratnē;

                  c)

                  līgumiem, kuri ir pasludināti par slepeniem atbilstīgi 31. panta 1. punkta j) apakšpunktam;

                  d)

                  tiem 31. pantā uzskaitītiem gadījumiem, kuros Aģentūrai ir tiesības risināt sarunas tikai ar vienu pretendentu vai piešķirt līgumu tikai vienam uzņēmējam.

            3.   Ja atlases kritērijiem un obligātajiem līmeņiem atbilstīgo kandidātu skaits ir mazāks par 1. un 2. punktā noteikto obligāto skaitu, Aģentūra var turpināt procedūru, uzaicinot kandidātu vai kandidātus, kam ir pieprasītās spējas. Tomēr Aģentūra nedrīkst uzaicināt citus uzņēmējus, kas nav iesnieguši dalības pieteikumu, vai kandidātus, kuriem nav pieprasīto spēju.
      27. pants
      Sarunu procedūras noteikumi
      Īstenojot sarunu procedūru, Aģentūra risina sarunas ar pretendentiem par piedāvājumiem, kurus tie iesnieguši, lai pielāgotu tos prasībām, kas paredzētas 21. pantā minētajā līguma paziņojumā vai specifikācijās un jebkuros papildu dokumentos, lai noteiktu piedāvājumu ar labāko cenas un vērtības attiecību. Sarunu laikā Aģentūra nodrošina vienlīdzīgu attieksmi pret visiem pretendentiem.
      Ja Aģentūra saskaņā ar 32. pantu var piešķirt līgumus, izmantojot sarunu procedūru pēc līguma paziņojuma publicēšanas, tā – lai samazinātu apspriežamo piedāvājumu skaitu – var paredzēt sarunu procedūru norisi posmos, piemērojot piešķiršanas kritērijus, kurus norāda līguma paziņojumā vai specifikācijās. Līguma paziņojumā vai specifikācijās norāda, ka izmanto šo iespēju.
      28. pants
      Konkursi
      1.   Konkursu organizācijas noteikumus paziņo tiem, kas ieinteresēti tajos piedalīties. Uzaicināto kandidātu skaitam katrā ziņā jābūt pietiekamam, lai nodrošinātu īstu konkurenci.
      2.   Atlases komisiju ieceļ atbildīgais kredītrīkotājs. Tajā ir vienīgi fiziskas personas, kas ir neatkarīgas no konkursa dalībniekiem. Ja dalībai konkursā ir vajadzīga noteikta profesionāla kvalifikācija, vismaz trešajai daļai atlases komisijas locekļu ir jābūt tādai pašai vai līdzvērtīgai kvalifikācijai.
      Atlases komisija ir autonoma savos atzinumos. Tās atzinumus pieņem, pamatojoties uz projektiem, kurus kandidāti tai iesnieguši anonīmi, un vienīgi ievērojot kritērijus, kas norādīti konkursa paziņojumā.
      3.   Atlases komisijas priekšlikumus, kas pamatojas uz katra projekta labajām īpašībām un komisijas apsvērumiem, ietver ziņojumā, kuru paraksta tās locekļi. Kandidāti saglabā anonimitāti, līdz atlases komisija sniegusi savu atzinumu. Atlases komisija var lūgt kandidātus sniegt atbildes uz jautājumiem, kas ierakstīti ziņojumā, lai precizētu projektu aspektus. Sastāda pilnīgu ziņojumu par notikušo dialogu.
      4.   Pēc tam Aģentūra pieņem lēmumu, kurā norāda izraudzītā kandidāta vārdu vai nosaukumu un adresi un savas izvēles pamatojumu, atsaucoties uz konkursa paziņojumā izsludinātajiem kritērijiem, jo īpaši, ja tā novirzās no priekšlikumiem, kas ietverti atlases komisijas atzinumā.
      29. pants
      Dinamiskās iepirkuma sistēmas
      1.   Direktīvas 2004/18/EK 1. panta 6. punktā un 33. pantā minētā dinamiskā iepirkuma sistēma ir pilnībā elektronisks parastā iepirkuma veikšanas process, kurš visā tā derīguma laikā ir pieejams visiem uzņēmējiem, kas atbilst atlases kritērijiem un ir iesnieguši ar specifikāciju un papildu dokumentu saskanīgu piedāvājumu. Orientējošus piedāvājumus jebkurā laikā var uzlabot, ja vien tajos saglabā atbilstību specifikācijai.
      2.   Lai izveidotu dinamisko iepirkuma sistēmu, Aģentūra publicē līguma paziņojumu, kurā norādīts, ka izmanto dinamisko iepirkuma sistēmu, un ietverta atsauce uz tīmekļa vietnes adresi, kas ļauj neierobežoti un tieši pilnībā piekļūt specifikācijām un jebkuriem papildu dokumentiem no publicēšanas brīža līdz sistēmas beigām.
      Specifikācijā cita starpā norāda, kāda veida iepirkumu paredzēts veikt minētajā sistēmā, kā arī sniedz visu vajadzīgo informāciju par iepirkuma sistēmu, izmantotajām elektroniskajām iekārtām un savienojuma tehniskajiem režīmiem un specifikācijām.
      3.   Aģentūra visiem uzņēmējiem dinamiskās iepirkuma sistēmas darbības laikā dod iespēju iesniegt orientējošu piedāvājumu un tikt iekļautiem šajā sistēmā saskaņā ar 1. punktā minētajiem nosacījumiem. Novērtējumu tā veic maksimāli piecpadsmit dienās pēc orientējošā piedāvājuma iesniegšanas dienas. Tomēr tā var pagarināt novērtēšanas periodu, ja starplaikā neizsludina nevienu citu uzaicinājumu uz konkursu.
      Aģentūra iespējami drīz informē pretendentus par iekļaušanu dinamiskajā iepirkuma sistēmā vai par piedāvājuma noraidīšanu.
      4.   Katrs konkrēts līgums ir konkursa priekšmets. Pirms izsludināt šo uzaicinājumu, Aģentūra publicē vienkāršotu līguma paziņojumu, kurā visus ieinteresētos uzņēmējus uzaicina laika posmā, kas ir ne mazāks kā piecpadsmit dienas no vienkāršotā paziņojuma nosūtīšanas dienas, iesniegt orientējošu piedāvājumu. Aģentūra nedrīkst turpināt konkursa procedūru, ja tā nav pabeigusi visu to orientējošo piedāvājumu izvērtēšanu, kas saņemti minētajā termiņā.
      Aģentūra uzaicina visus sistēmā iekļautos pretendentus iesniegt piedāvājumu saprātīgā termiņā. Līguma slēgšanas tiesības tā piešķir pretendentam, kas iesniedzis piedāvājumu ar vislabāko cenas un vērtības attiecību, un novērtējumu pamato ar piešķiršanas kritērijiem, kuri paredzēti līguma paziņojumā saistībā ar dinamiskās iepirkuma sistēmas izveidi. Vajadzības gadījumā šos kritērijus var formulēt precīzāk konkursa uzaicinājumā.
      5.   Dinamiskā iepirkuma sistēma nedrīkst darboties ilgāk par četriem gadiem, izņemot pienācīgi pamatotus ārkārtas gadījumus.
      Aģentūra nedrīkst izmantot minēto sistēmu konkurences kavēšanai, ierobežošanai vai traucēšanai.
      Nedrīkst prasīt samaksu no ieinteresētajiem uzņēmējiem vai no sistēmas dalībniekiem.
      30. pants
      Cenu aptauja
      1.   Attiecībā uz īpaši sarežģītiem līgumiem, ja Aģentūra uzskata, ka atklātas procedūras vai spēkā esošo noteikumu par ierobežoto procedūru tieša izmantošana neļaus piešķirt līguma slēgšanas tiesības pretendentam, kas iesniedzis piedāvājumu ar vislabāko cenas un vērtības attiecību, tā var izmantot Direktīvas 2004/18/EK 29. panta minēto cenu aptauju.
      Uzskata, ka līgums ir “īpaši sarežģīts”, ja Aģentūra objektīvi nespēj definēt tehniskus līdzekļus, kas spēj izpildīt prasības vai mērķus, vai nespēj noteikt projekta juridisko vai finansiālo struktūru.
      2.   Aģentūra publicē līguma paziņojumu, kurā norāda vajadzības un prasības, ko tā nosaka minētajā paziņojumā un/vai aprakstošā dokumentā.
      3.   Aģentūra sāk dialogu ar kandidātiem, kas atbilst 42. pantā izklāstītajiem atlases kritērijiem, lai noteiktu un definētu līdzekļus, kas ir vislabāk piemēroti minēto savu vajadzību apmierināšanai.
      Dialogā Aģentūra nodrošina vienādu attieksmi pret visiem pretendentiem, kā arī ierosināto risinājumu vai citu to informāciju konfidencialitāti, ko dialogā iesaistīts kandidāts sniedz, ja vien tas nepiekrīt to atklāt.
      Lai samazinātu aptaujas gaitā apspriežamo risinājumu skaitu, Aģentūra var paredzēt procedūras norisi secīgos posmos, piemērojot piešķiršanas kritērijus, kurus ietver līguma paziņojumā vai aprakstošajā dokumentā, ja līguma paziņojumā vai aprakstošajā dokumentā ir paredzēta šāda iespēja.
      4.   Pēc tam, kad Aģentūra ir paziņojusi dalībniekiem par dialoga pabeigšanu, tā prasa dalībniekiem iesniegt galīgos piedāvājumus, pamatojoties uz risinājumu vai risinājumiem, kas iesniegti un noteikti aptaujas gaitā. Šajos piedāvājumos ietver visus projekta izpildei paredzētos un vajadzīgos elementus.
      Pēc Aģentūras pieprasījuma šos piedāvājumus var precizēt, noteikt un tajos var veikt sīkas maiņas, ja tas būtiski nemaina piedāvājumu vai uzaicinājumu uz konkursu aspektus, kuru maiņa varētu radīt konkurences izkropļojumus vai diskriminējošas sekas.
      Pēc Aģentūras pieprasījuma pretendentam, kas atzīts par piedāvājuma ar vislabāko cenas un vērtības attiecību iesniedzēju, var prasīt skaidrot kādus piedāvājuma aspektus vai apstiprināt piedāvājumā ietvertās saistības, ja tas neizpaužas kā konkursa vai uzaicinājuma uz konkursu būtisku aspektu grozījumi un nerada konkurences izkropļojumus vai diskriminācijas risku.
      5.   Aģentūra var paredzēt aptaujas dalībniekiem maksājamās cenas vai maksājumus.
      31. pants
      Sarunu procedūras izmantošana, ja nav iepriekš publicēts līguma paziņojums
      1.   Neatkarīgi no līguma paredzamās kopvērtības, Aģentūra var izmantot sarunu procedūru, iepriekš nepublicējot līguma paziņojumu, šādos gadījumos:

                  a)

                  ja atklātas vai ierobežotas procedūras laikā pēc sākotnējās procedūras pabeigšanas nav iesniegts neviens piedāvājums vai neviens atbilstīgs piedāvājums, vai neviens pieteikums, ar nosacījumu, ka nav būtiski mainīti sākotnējie līguma noteikumi, kas paredzēti 37. pantā noteiktajā konkursa uzaicinājumā;

                  b)

                  ja tehnisku vai māksliniecisku iemeslu dēļ vai tādu iemeslu dēļ, kas saistīti ar ekskluzīvu tiesību aizsardzību, līgumu var piešķirt vienīgi konkrētam uzņēmējam;

                  c)

                  ciktāl tas noteikti nepieciešams – ja ārkārtējas steidzamības gadījumā, ko izraisījis neparedzēts notikums, kurš nav atkarīgs no Aģentūras saistībā ar līgumiem, uz ko attiecas Direktīva 2004/18/EK, nav iespējams ievērot termiņus, kas paredzēti pārējām procedūrām un noteikti 48., 49. un 50. pantā;

                  d)

                  ja pakalpojumu līgumu slēdz pēc konkursa un tas saskaņā ar piemērojamiem noteikumiem ir jāpiešķir izraudzītajam kandidātam vai vienam no izraudzītajiem kandidātiem; pēdējā minētajā gadījumā visus izraudzītos kandidātus uzaicina piedalīties sarunās;

                  e)

                  attiecībā uz papildu pakalpojumiem un būvdarbiem, kuri nav ietverti sākotnēji izskatītajā projektā, nedz arī sākotnējā līgumā, bet kuri neparedzētu apstākļu dēļ kļuvuši nepieciešami pakalpojumu sniegšanai vai būvdarbu veikšanai, ievērojot 2. punkta nosacījumus;

                  f)

                  attiecībā uz jauniem pakalpojumiem vai būvdarbiem, ko veido atkārtoti līdzīgi pakalpojumi vai būvdarbi, kuri uzticēti uzņēmējam, kam Aģentūra piešķīrusi sākotnējo līgumu, ja šie pakalpojumi vai būvdarbi atbilst pamata projektam un ja šis projekts bija tā sākotnēja līguma priekšmets, kurš piešķirts saskaņā ar atklātu vai ierobežotu procedūru, ievērojot 3. punkta nosacījumus;

                  g)

                  attiecībā uz piegādes līgumiem:

                              i)

                              attiecībā uz papildu piegādēm, kas paredzētas kā parasto rezerves daļu vai uzstādīto iekārtu daļējas aizstājējas vai papildina esošās rezerves daļas vai uzstādītās iekārtas, ja piegādātāja maiņa Aģentūrai liktu iegādāties materiālus ar atšķirīgiem tehniskiem parametriem un tas radītu nesavietojamību vai nesamērīgas tehniskas grūtības darbībā un uzturēšanā; šādu līgumu termiņš nevar pārsniegt trīs gadus;

                              ii)

                              ja produktus ražo vienīgi zinātniskajai izpētei, eksperimentiem, pētījumiem vai attīstībai, izņemot komerciālās stabilitātes pārbaudes un liela apjoma ražošanu, kuras mērķis ir atgūt zinātniskās izpētes un attīstības izmaksas;

                              iii)

                              attiecībā uz piegādēm, ko kotē un iegādājas preču tirgū;

                              iv)

                              attiecībā uz preču iegādi uz īpaši izdevīgiem noteikumiem vai nu no piegādātāja, kas pārtrauc saimniecisko darbību pavisam, vai no bankrota administratoriem vai likvidatoriem, atbilstīgi mierizlīgumam ar kreditoriem vai tamlīdzīgai procedūrai saskaņā ar valsts tiesību aktiem;

                  h)

                  attiecībā uz ēku līgumiem pēc vietējā tirgus izpētes;

                  i)

                  attiecībā uz līgumiem par juridiskajiem pakalpojumiem Direktīvas 2004/18/EK IIB pielikuma izpratnē, ja vien šādi līgumi ir attiecīgi izsludināti;

                  j)

                  attiecībā uz līgumiem, kuri atzīti par slepeniem, vai līgumiem, kuru izpildē jāievēro īpaši drošības pasākumi, saskaņā ar spēkā esošajiem administratīvajiem noteikumiem vai ja tas vajadzīgs Aģentūras, vienas vai vairāku iesaistīto dalībvalstu vai Eiropas Savienības pamatinterešu aizsardzībai;

                  k)

                  attiecībā uz līgumiem, kuru vērtība nepārsniedz EUR 60 000;

                  l)

                  attiecībā uz pētniecības un attīstības pakalpojumu līgumiem, uz ko neattiecas Direktīva 2004/18/EK;

                  m)

                  attiecībā uz līgumiem, uz ko neattiecas Direktīva 2004/18/EK un kas nav uzskaitīti citur šajā punktā, ja ir publicēts uzaicinājums izteikt ieinteresētību;

                  n)

                  ja līgumu var piešķirt vienīgi konkrētam uzņēmējam tādu iemeslu dēļ, kas saistīti ar ievērojamiem sākotnējiem ieguldījumiem saistībā ar tehnoloģiju vai ekipējumu aizsardzības jomā, ar unikāliem konkrētiem aizsardzības objektiem, vai lai nodrošinātu piegādes drošību saistībā ar tehnoloģiju vai ekipējumu aizsardzības jomā, vai ņemot vērā vajadzību turpmāk attīstīt tādu novatorisku tehnoloģiju aizsardzības jomā, kuru attīstījis šāds uzņēmējs;

                  o)

                  ja Eiropas Komisija vai cita Eiropas vai starptautiska organizācija vai vienība ir noslēgusi nolīgumu ar konkrētu uzņēmēju drošības pētniecības jomā un ir lietderīgi piešķirt ar aizsardzību saistītu pētniecības līgumu tam pašam uzņēmējam;

                  p)

                  attiecībā uz līgumiem, kas saistīti ar aizsardzību un ko piešķir kā daļu no programmas vai projektu, kuru pārvalda sadarbībā ar citu starptautisku organizāciju.

            2.   Par papildu pakalpojumiem un būvdarbiem, kas minēti 1. punkta e) apakšpunktā, Aģentūra var izmantot sarunu procedūru, iepriekš nepublicējot līguma paziņojumu, ar nosacījumu, ka līgumu piešķir darbuzņēmējam, kurš pilda līgumu:

                  a)

                  ja šādus papildu līgumus nevar tehniski vai saimnieciski nošķirt no galvenā līguma, neradot būtiskas neērtības Aģentūrai; vai arī

                  b)

                  ja šādi pakalpojumi vai būvdarbi, kaut arī ir nošķirami no sākotnējā līguma izpildes, noteikti ir vajadzīgi tā izpildes pabeigšanai.

            Izņemot ar aizsardzību saistītu līgumu gadījumā, papildu līgumu kopvērtība nedrīkst pārsniegt 50 % no sākotnējā līguma summas.
      3.   Gadījumos, kas minēti 1. punkta f) apakšpunktā, par iespēju izmantot sarunu procedūru norāda, tiklīdz pirmā darbība ir nodota piedāvājumu konkursam, un turpmāko pakalpojumu vai būvdarbu paredzamo kopvērtību ņem vērā, aprēķinot 36. pantā noteiktās robežvērtības. Šo procedūru var izmantot tikai trīs gadus pēc sākotnējā līguma noslēgšanas.
      32. pants
      Sarunu procedūras izmantošana, ja iepriekš publicēts līguma paziņojums
      1.   Neatkarīgi no līguma paredzamās kopvērtības Aģentūra var izmantot sarunu procedūru, iepriekš publicējot līguma paziņojumu, šādos gadījumos:

                  a)

                  ja pabeigtā atklātā vai ierobežotā procedūrā vai cenu aptaujā iesniegti piedāvājumi, kas ir nepareizi vai nepieņemami, jo īpaši atsaucoties uz izvēles vai piešķiršanas kritērijiem, ar nosacījumu, ka nav būtiski mainīti sākotnējie līguma noteikumi, kas paredzēti 37. pantā noteiktajā konkursa uzaicinājumā, neskarot 2. panta piemērošanu;

                  b)

                  ārkārtējos gadījumos, kas saistīti ar būvdarbiem, piegādi vai pakalpojumiem, ja to būtība vai ar tiem saistītie riski neļauj pretendentam iepriekš veikt vispārēju cenas veidošanu;

                  c)

                  ja piešķiramo pakalpojumu būtība, jo īpaši finanšu un intelektuālo pakalpojumu gadījumā, ir tāda, ka līguma specifikācijas nav iespējams noteikt pietiekami precīzi, lai labāko piedāvājumu līguma piešķiršanai izvēlētos saskaņā ar noteikumiem, kas regulē atklātas vai ierobežotas procedūras;

                  d)

                  attiecībā uz būvdarbu līgumiem, ja būvdarbus veic vienīgi zinātniskās izpētes, pārbaudes vai attīstības nolūkos un to mērķis nav nodrošināt rentabilitāti vai atgūt zinātniskās izpētes un attīstības izmaksas;

                  e)

                  attiecībā uz pakalpojumu līgumiem, kas minēti Direktīvas 2004/18/EK IIB pielikumā, ievērojot 31. panta 1. punkta i) un j) apakšpunktu;

                  f)

                  neskarot 31. panta 1. punktu, attiecībā uz līgumiem, kas saistīti ar aizsardzību, ja nav publicēts ne uzaicinājums izteikt ieinteresētību, ne iepriekšējs informatīvs paziņojums.

            2.   Gadījumos, kas minēti 1. punkta a) apakšpunktā, Aģentūra var nepublicēt līguma paziņojumu, ja tas iekļauj sarunu procedūrā visus pretendentus (un vienīgi tādus pretendentus), kas atbilst atlases kritērijiem un kas iepriekšējās procedūras laikā iesnieguši piedāvājumus saskaņā ar iepirkuma procedūras formālajām prasībām.
      33. pants
      Uzaicinājumi izteikt ieinteresētību
      1.   Uzaicinājums izteikt ieinteresētību ir līdzeklis, kā iepriekš veikt to kandidātu atlasi, kurus uzaicina iesniegt piedāvājumus, atsaucoties uz turpmākiem ierobežotiem konkursa uzaicinājumiem par līgumiem, kuru vērtība ir vairāk nekā EUR 60 000, ievērojot 31. vai 32. pantu. Ievērojot 31. un 32. pantu, uzaicinājumu izteikt ieinteresētību izmanto arī par līdzekli, kā iepriekš veikt to kandidātu atlasi, kurus uzaicina iesniegt piedāvājumus, atsaucoties uz turpmākiem konkursa uzaicinājumiem par līgumiem, kas saistīti ar aizsardzību, neatkarīgi no līguma vērtības un no tā, vai izmanto ierobežoto vai sarunu procedūru.
      2.   Saraksts, kuru sastāda pēc uzaicinājuma izteikt ieinteresētību, ir derīgs ne vairāk kā trīs gadus no dienas, kad 22. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētais paziņojums nosūtīts Eiropas Kopienu Oficiālo publikāciju birojam vai publicēts Aģentūras tīmekļa vietnē. Jebkura ieinteresēta persona var iesniegt pieteikumu jebkurā laikā, kamēr saraksts ir derīgs, izņemot šā laikposma pēdējos trīs mēnešus. Šādu sarakstu var iedalīt apakškategorijās atbilstīgi līguma veidam, attiecībā uz kuru saraksts ir derīgs.
      3.   Ja ir jāpiešķir konkrēts līgums, Aģentūra uzaicina iesniegt piedāvājumu vai nu visus kandidātus, kas iekļauti sarakstā, vai tikai dažus no viņiem, pamatojoties uz objektīviem un nediskriminējošiem atlases kritērijiem, kas noteikti īpaši šim līgumam.
      34. pants
      Neliela apjoma līgumi
      1.   Sarunu procedūru, apspriežoties ar vismaz pieciem kandidātiem, var izmantot līgumiem, kuru vērtība nepārsniedz EUR 60 000 saistībā ar funkcionālo budžetu vai kuru vērtība nepārsniedz EUR 137 000 saistībā ar darbības budžetu, ievērojot 31. vai 32. punktu.
      Ja Aģentūra, apspriedusies ar kandidātiem, saņem tikai vienu pieteikumu, kas ir administratīvi un tehniski derīgs, šo līgumu var piešķirt, ja vien piešķiršanas kritēriji ir izpildīti.
      2.   Sarunu procedūru, apspriežoties ar vismaz trim kandidātiem, var izmantot līgumiem, kuru vērtība nepārsniedz EUR 25 000 saistībā ar funkcionālo budžetu vai kuru vērtība nepārsniedz EUR 60 000 saistībā ar darbības budžetu.
      3.   Līgumus, kuru vērtība nepārsniedz EUR 3 500 saistībā ar funkcionālo budžetu vai kuru vērtība nepārsniedz EUR 5 000 saistībā ar darbības budžetu, var piešķirt, pamatojoties uz vienu piedāvājumu.
      4.   Attiecībā uz izdevumiem maksājumus par summām, kas nepārsniedz EUR 200, var veikt, vienkārši apmaksājot rēķinus bez iepriekšējas piedāvājuma pieņemšanas.
      35. pants
      Robežvērtības iepriekšējas informācijas paziņojumiem
      Robežvērtības iepriekšējas informācijas paziņojuma publicēšanai ir šādas:

                  a)

                  EUR 750 000 piegādes un pakalpojumu līgumiem, kas uzskaitīti Direktīvas 2004/18/EK IIA pielikumā;

                  b)

                  EUR 5 278 000 būvdarbu līgumiem.

            36. pants
      Robežvērtības, ko piemēro procedūrām saskaņā ar Direktīvu 2004/18/EK
      Robežvērtības, kas noteiktas 5. pantā, ir šādas:

                  a)

                  EUR 137 000 piegādes un pakalpojumu līgumiem, kas uzskaitīti Direktīvas 2004/18/EK IIA pielikumā, izņemot zinātniskās izpētes un attīstības līgumiem, kuri uzskaitīti minētā pielikuma 8. kategorijā;

                  b)

                  EUR 211 000 pakalpojumu līgumiem, kas uzskaitīti Direktīvas 2004/18/EK IIB pielikumā, un zinātniskās izpētes un attīstības līgumiem, kas uzskaitīti minētās direktīvas IIA pielikuma 8. kategorijā;

                  c)

                  EUR 5 278 000 būvdarbu līgumiem.

            37. pants
      Dokumenti, kas attiecas uz konkursa uzaicinājumu
      1.   Dokumenti, kas attiecas uz konkursa uzaicinājumu, ir šādi:

                  a)

                  uzaicinājums iesniegt piedāvājumu vai piedalīties sarunās vai piedalīties dialogā saskaņā ar 30. pantā izklāstīto procedūru;

                  b)

                  pievienotās specifikācijas, kam pievieno līgumiem piemērojamos vispārīgos noteikumus, vai cenu aptaujas gadījumā, kā minēts 30. panta, dokuments, kurā aprakstītas Aģentūras vajadzības un prasības, vai atsauce uz tīmekļa vietnes adresi, kurā šādas specifikācijas vai dokumentus var aplūkot;

                  c)

                  līguma paraugs.

            Dokumentos, kas attiecas uz konkursa uzaicinājumu, ir atsauce uz izsludināšanas pasākumiem, kas veikti saskaņā ar 21. līdz 24. pantu.
      2.   Uzaicinājumā iesniegt piedāvājumu vai piedalīties sarunās vai piedalīties dialogā vismaz:

                  a)

                  norāda noteikumus, kas reglamentē piedāvājumu iesniegšanu un noformēšanu, jo īpaši norādot beigu datumu un iesniegšanas termiņu, prasības attiecībā uz standarta veidlapu izmantošanu atbildes sniegšanai, pievienojamos dokumentus, tostarp dokumentus, kas pierāda 42. pantā minētās finansiālās, saimnieciskās, tehniskās un profesionālās spējas, ja tie nav norādīti līguma paziņojumā, un adresi, uz kuru tie jānosūta;

                  b)

                  nosaka, ka piedāvājuma iesniegšana nozīmē 1. punktā minēto specifikāciju un to vispārējo noteikumu pieņemšanu, uz kuriem attiecas piedāvājums, un ka piedāvājuma iesniegšana darbuzņēmēju, kam piešķirts līgums, saista līguma izpildes laikā;

                  c)

                  nosaka laikposmu, kurā konkursa noteikumi paliek spēkā un nekādā ziņā nevar tikt grozīti;

                  d)

                  aizliedz jebkādus kontaktus starp Aģentūru un pretendentiem procedūras laikā, izņemot ārkārtējos gadījumos, un, ja noteikumi paredz pārbaudi uz vietas, norāda apmeklējuma kārtību;

                  e)

                  cenu aptaujas gadījumā norāda dienu un adresi apspriežu sākšanai.

            3.   Specifikācijās vismaz:

                  a)

                  norāda izslēgšanas un atlases kritērijus, ko piemēro līgumam, izņemot ierobežotas procedūras gadījumā, arī pēc cenu aptaujas, kā arī sarunu procedūras gadījumā, ja ir bijis publicēts 32. pantā minētais paziņojums; šādos gadījumos šos kritērijus norāda vienīgi līguma paziņojumā vai uzaicinājumā izteikt ieinteresētību;

                  b)

                  nosaka piešķiršanas kritērijus un to relatīvo nozīmi vai vajadzības gadījumā dilstošo svarīguma secību, ja tas nav noteikts līguma paziņojumā;

                  c)

                  norāda tehniskās specifikācijas, kas minētas 38. pantā;

                  d)

                  norāda obligātās prasības, kas variantiem jāievēro 45. panta 2. punktā minētajās procedūrās, saskaņā ar kurām līgumu piešķir piedāvājumam ar labāko cenas un vērtības attiecību, ja Aģentūra norādījusi līguma paziņojumā, ka šādi varianti ir atļauti;

                  e)

                  norāda, ka piemēro Padomē sanākušo Eiropas Savienības dalībvalstu valdību pārstāvju 2004. gada 10. novembra Lēmumu par Eiropas Aizsardzības aģentūras un tās personāla privilēģijām un imunitāti, ko papildina papildprotokols starp Beļģijas Karalisti un Aģentūru;

                  f)

                  norāda, kādi pierādījumi vajadzīgi, lai piekļūtu līgumiem, kā noteikts 41. pantā;

                  g)

                  29. pantā minētās cenu aptaujās norāda, kāda veida iepirkumu paredzēts veikt, kā arī sniedz visu vajadzīgo informāciju par iepirkuma sistēmu, izmantotajām elektroniskajām iekārtām un savienojuma tehniskajiem režīmiem un specifikācijām.

            4.   Līgumā paraugā jo īpaši:

                  a)

                  nosaka sankcijas par līguma noteikumu neievērošanu;

                  b)

                  nosaka rekvizītus, kam jābūt ietvertiem rēķinos vai attiecīgos apliecinošos dokumentos;

                  c)

                  nosaka līgumam piemērojamās tiesības un tiesu, kura ir kompetenta izskatīt domstarpības.

            5.   Aģentūra var pieprasīt ziņas no pretendenta par jebkuru līguma daļu, par kuru pretendents var plānot slēgt apakšlīgumu, un apakšuzņēmēju identitāti.
      6.   Saistībā ar tehnisko specifikāciju sniegšanu ieinteresētajiem uzņēmējiem, uzņēmēju atlasi, kā arī ar līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu Aģentūra var izvirzīt prasības, lai aizsargātu tās informācijas konfidencialitāti, ko Aģentūra dara pieejamu.
      7.   Neierobežojot noteikumus par saistībām attiecībā uz piešķirto līguma slēgšanas tiesību izsludināšanu un par kandidātu un pretendentu informēšanu, Aģentūra neizpauž informāciju, ko uzņēmējuši snieguši kā konfidenciālu; konkrēti šāda informācija ietver tehniskus vai uzņēmējdarbības noslēpumus un piedāvājumu vai piedalīšanās lūgumu konfidenciālos aspektus. Klasificēto informāciju, ar ko apmainās Aģentūra un kandidāti vai pretendenti, izmanto, nosūta, glabā, apstrādā un aizsargā saskaņā ar Padomes Lēmumu 2001/264/EK (2001. gada 19. marts), ar ko pieņem Padomes drošības reglamentu (3).
      38. pants
      Tehniskās specifikācijas
      1.   Ar tehniskajām specifikācijām kandidātiem un pretendentiem sniedz vienādas piekļuves iespējas un nerada nepamatotus šķēršļus dalībai piedāvājumu konkursā. Specifikācijās nosaka pieprasītā produkta, pakalpojuma, materiāla vai būvdarbu raksturlielumus saistībā ar mērķi, kuram tos paredzējusi Aģentūra.
      2.   Šā panta 1. punktā minētajos raksturlielumos iekļauj:

                  a)

                  kvalitātes līmeni;

                  b)

                  ekoloģiskos raksturlielumus;

                  c)

                  kad vien tas iespējams, kritērijus par pieejamību invalīdiem vai projektēšanu visu lietotāju ērtībām;

                  d)

                  atbilstības novērtēšanas līmeņus un procedūras;

                  e)

                  piemērotību izmantošanai;

                  f)

                  nekaitīgumu vai izmērus, attiecībā uz piegādēm iekļaujot realizācijas nosaukumu un norādījumus lietotājiem, un visiem līgumiem – terminoloģiju, simbolus, testēšanu un testa metodes, iepakojumu, marķēšanu un etiķetēšanu, ražošanas procedūras un paņēmienus;

                  g)

                  būvdarbu līgumiem – procedūras, kas attiecas uz kvalitātes nodrošināšanu, un noteikumus, kas attiecas uz projektēšanu un izmaksu aprēķināšanu, testēšanas, apskates un pieņemšanas nosacījumus, celtniecības metodes vai paņēmienus un citus tehniskos nosacījumus, kurus Aģentūra saskaņā ar vispārīgiem vai īpašiem noteikumiem var piemērot pabeigtiem darbiem un ar tiem saistītiem materiāliem vai daļām.

            3.   Tehniskās specifikācijas formulē šādi:

                  a)

                  atsaucoties uz Eiropas standartiem vai Eiropas tehniskajiem apstiprinājumiem, vai kopējām tehniskām specifikācijām, ja tādas ir, vai starptautiskajiem standartiem, vai citiem tehniskajiem references materiāliem, ko izstrādājušas Eiropas standartizācijas struktūras, vai, ja to nav, tad to ekvivalentiem valstīs. Katrai atsaucei seko frāze “vai ekvivalents”; vai arī

                  b)

                  tā snieguma vai funkcionālo prasību izteiksmē, kas var ietvert vides raksturlielumus un ir pietiekami detalizētas, lai ļautu pretendentiem noteikt līguma mērķi un Aģentūrai – piešķirt līgumu; vai arī

                  c)

                  jaukti izmantojot abus formulēšanas paņēmienus.

            4.   Ja Aģentūra izmanto iespēju atsaukties uz specifikācijām, kas minētas 3. punkta a) apakšpunktā, tā nedrīkst noraidīt piedāvājumu, pamatojot ar to, ka tas neatbilst šīm specifikācijām, ja pretendents vai kandidāts jebkādiem atbilstīgiem līdzekļiem pārliecinoši pierāda Aģentūrai, ka piedāvājums līdzvērtīgā kārtā atbilst izvirzītajām prasībām.
      Piemēroti līdzekļi var būt ražotāja tehniskā dokumentācija vai pārbaudes protokols, ko sagatavojusi atzīta struktūra.
      5.   Ja Aģentūra izmanto 3. punkta b) apakšpunktā minēto iespēju noteikt specifikācijas snieguma vai funkcionālo prasību izteiksmē, tā nedrīkst noraidīt piedāvājumu, kas atbilst valsts standartiem, kuros pārņemti Eiropas standarti, Eiropas tehniskie apstiprinājumi vai kopējas tehniskās specifikācijas, starptautiskie standarti vai tehniskie references materiāli, ko izstrādājušas Eiropas standartizācijas struktūras, ja šīs specifikācijas attiecas uz nepieciešamo sniegumu vai funkcionālajām prasībām.
      Pretendentam jebkādiem atbilstīgiem līdzekļiem pārliecinoši jāpierāda Aģentūrai, ka piedāvājums atbilst Aģentūras noteiktajām snieguma vai funkcionālajām prasībām. Piemēroti līdzekļi var būt ražotāja tehniskā dokumentācija vai pārbaudes protokols, ko sagatavojusi atzīta struktūra.
      6.   Ja Aģentūra nosaka vides raksturlielumus, izmantojot snieguma vai funkcionālas prasības, tā var lietot sīki izstrādātās specifikācijas vai, vajadzības gadījumā, to daļas, kas paredzētas Eiropas vai daudzvalstu ekomarķējumam vai citam ekomarķējumam, ja:

                  a)

                  izmantotās specifikācijas ir piemērotas, lai noteiktu to piegāžu vai pakalpojumu raksturlielumus, kas ir līguma priekšmets;

                  b)

                  marķējuma prasības ir izstrādātas, pamatojoties uz zinātnisku informāciju;

                  c)

                  ekomarķējumu pieņem saskaņā ar procedūru, kurā var piedalīties visas ieinteresētās puses, piemēram, valsts iestādes, patērētāji, ražotāji, izplatītāji un vides organizācijas;

                  d)

                  ekomarķējumi ir pieejami visām ieinteresētajām pusēm.

            Aģentūra var norādīt, ka preces vai pakalpojumus ar ekomarķējumu uzskata par atbilstīgiem tehniskajām specifikācijām, kas paredzētas līguma dokumentos. Aģentūra pieņem visus pārējos atbilstīgos pierādījumus, piemēram, ražotāja tehnisko dokumentāciju vai pārbaudes protokolu, ko sagatavojusi atzīta struktūra.
      7.   Atzīta struktūra 4., 5. un 6. punkta izpratnē ir testēšanas un kalibrēšanas laboratorija vai sertificēšanas un pārbaudes struktūra, kas atbilst attiecīgajiem Eiropas standartiem.
      8.   Šīs specifikācijas nevar atsaukties uz īpašu marku vai avotu, konkrētu procesu, tirdzniecības markām, patentiem, īpašas izcelsmes vai produkcijas veidiem, lai neradītu labvēlīgo vai nelabvēlīgo ietekmi attiecībā uz noteiktiem produktiem vai uzņēmējiem, izņemot ārkārtējos apstākļos, kurus pienācīgi pamato līguma priekšmets. Ja nav iespējams sniegt pietiekami sīku vai saprotamu līguma priekšmeta aprakstu, atsaucei pievieno frāzi “vai ekvivalents”.
      39. pants
      Cenas pārskatīšana
      1.   Dokumentos, kas attiecas uz konkursa uzaicinājumu, skaidri norāda, vai jānosaka stabila cena, kuru nevar pārskatīt.
      2.   Ja tā nav, tad dokumentos, kas attiecas uz konkursa uzaicinājumu, izklāsta nosacījumus un/vai formulas cenu pārskatīšanai līguma darbības laikā. Šādos gadījumos Aģentūra jo īpaši ņem vērā:

                  a)

                  iepirkuma procedūras priekšmetu un ekonomisko situāciju, kurā šī procedūra notiek;

                  b)

                  uzdevumu un līguma veidu un to ilgumu;

                  c)

                  ar to saistītās finansiālās intereses.

            40. pants
      Administratīvas un finansiālas sankcijas
      1.   Neskarot līgumā paredzēto sankciju piemērošanu, kandidātiem vai pretendentiem un darbuzņēmējiem, kuri bijuši vainīgi nepatiesu apliecinājumu sniegšanā vai par kuriem atklāts, ka tie nopietni pārkāpuši savas līgumsaistības agrākās iepirkuma procedūrās, atsaka piešķirt visus līgumus, ko finansē no Aģentūras vispārējā budžeta, ilgākais uz diviem gadiem no dienas, kad konstatēts pārkāpums, ko apliecina izskatīšana ar abu pušu uzklausīšanu, kurā iesaistīts darbuzņēmējs.
      Šo termiņu var pagarināt līdz trim gadiem, ja piecu gadu laikā pēc pirmā pārkāpuma bijis atkārtots pārkāpums.
      Pretendentiem vai kandidātiem, kas bijuši vainīgi nepatiesu apliecinājumu sniegšanā, piemēro arī finansiālas sankcijas, kuru lielums ir 2 līdz 10 % no piešķiramā līguma kopvērtības.
      Darbuzņēmējiem, par kuriem atklāts, ka tie nopietni pārkāpuši savas līgumsaistības, piemēro finansiālas sankcijas, kuru apjoms ir 2 līdz 10 % no attiecīgā līguma kopvērtības.
      Šo likmi var palielināt, nosakot to 4 līdz 20 % apmērā, ja piecu gadu laikā pēc pirmā pārkāpuma pieļauts atkārtots pārkāpums.
      2.   Gadījumos, kas minēti 9. panta 1. punkta a), c) un d) apakšpunktā, kandidātiem vai pretendentiem atsaka piešķirt visus līgumus ilgākais uz diviem gadiem no dienas, kad konstatēts pārkāpums, ko apliecina izskatīšana ar abu pušu uzklausīšanu, kurā iesaistīts darbuzņēmējs.
      Gadījumos, kas minēti 9. panta 1. punkta b) un e) apakšpunktā, kandidātiem vai pretendentiem atsaka piešķirt visus līgumus mazākais uz vienu gadu un ilgākais uz četriem gadiem no sprieduma izziņošanas dienas.
      Šos termiņus var pagarināt līdz pieciem gadiem, ja piecu gadu laikā pēc pirmā pārkāpuma vai pirmā sprieduma bijis atkārtots pārkāpums.
      3.   Gadījumi, kas minēti 9. panta 1. punkta e) apakšpunktā, ir šādi:

                  a)

                  krāpšanas gadījumi, kā minēts 1. pantā Konvencijā par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību, kas sastādīta ar Padomes 1995. gada 26. jūlija Aktu (4);

                  b)

                  korupcijas gadījumi, kā noteikts 3. pantā Konvencijā par Eiropas Kopienu ierēdņu vai Eiropas Savienības dalībvalstu ierēdņu korumpētības apkarošanu, kas sastādīta ar Padomes 1997. gada 26. maija Aktu (5);

                  c)

                  līdzdalība noziedzīgā organizācijā, kā definēts 2. panta 1. punktā Padomes Vienotajā rīcībā 98/733/TI (1998. gada 21. decembris) par dalības kriminālās organizācijās uzskatīšanu Eiropas Savienības dalībvalstīs par noziedzīgu nodarījumu (6);

                  d)

                  nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas gadījumi, kā definēts 1. pantā Padomes Direktīvā 91/308/EEK (1991. gada 10. jūnijs) par to, kā novērst finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai (7).

            41. pants
      Apliecinošie dokumenti
      1.   Aģentūra par pietiekamu pierādījumu tam, ka uz kandidātu vai pretendentu, kam piešķir līgumu, neattiecas neviens no 9. panta 1. punkta a), b) vai e) apakšpunktā minētajiem gadījumiem, uzskata nesen izdotu izrakstu no sodāmības reģistra vai, ja tāda nav, tad līdzvērtīgu dokumentu, ko nesen izsniegušas izcelsmes valsts vai proveniences valsts tiesu iestādes vai administratīvas iestādes un kurā apliecināts, ka šīs prasības ir izpildītas. Aģentūra par pietiekamu pierādījumu tam, ka uz kandidātu vai pretendentu neattiecas 9. panta 1. punkta d) apakšpunktā minētais gadījums, uzskata nesen izdotu apliecību, ko izsniegusi kompetenta iestāde attiecīgajā valstī.
      Ja attiecīgajā valstī pirmajā daļā minētais dokuments vai apliecība nav izsniegta un attiecībā uz citiem 9. pantā minētajiem izslēgšanas gadījumiem, to var aizstāt ar paziņojumu, kas apliecināts ar zvērestu vai, ja tāda nav, tad ar svinīgu paziņojumu, ko ieinteresētā puse sniedz tiesu iestādei vai administratīvai iestādei, notāram vai kvalificētai profesionālai organizācijai izcelsmes valstī vai proveniences valstī.
      2.   Attiecībā uz līgumiem, kuru vērtība nepārsniedz EUR 60 000 saistībā ar funkcionālo budžetu vai kuru vērtība nepārsniedz EUR 137 000 saistībā ar darbības budžetu, Aģentūra atkarībā no kredītrīkotāja veiktās riska analīzes var lūgt kandidātiem vai pretendentiem iesniegt vienīgi apliecinājumu, ar savu goda vārdu apliecinot, ka uz tiem neattiecas neviens no 9. un 10. pantā minētajiem gadījumiem.
      Konsorcija gadījumā neatkarīgi no līguma vērtības Aģentūra var pieņemt, ka vienīgi konsorcija vadītājs sniedz dokumentus, kas pieprasīti saskaņā ar minēto 1. punktu, ja vadītājs uzņemas solidāru un atsevišķu atbildību kopā ar pārējiem konsorcija dalībniekiem konkursa laikā un iespējamā turpmāka līguma izpildes laikā; kā arī, ja pārējie konsorcija dalībnieki sniedz Aģentūrai apliecinājumu, ar savu goda vārdu apliecinot, ka uz tiem neattiecas neviens no 9. un 10. pantā minētajiem gadījumiem.
      3.   Atkarībā no tās valsts tiesību aktiem, kurā kandidāts vai pretendents veic uzņēmējdarbību, dokumenti, kas minēti 1. punktā, attiecas uz juridiskām personām un/vai fiziskām personām, tostarp – ja Aģentūra uzskata par vajadzīgu – uz uzņēmumu direktoriem vai jebkuru personu, kam ir pilnvaras pārstāvēt, pieņemt lēmumus vai veikt kontroli attiecībā uz kandidātu vai pretendentu.
      4.   Ja Aģentūrai ir šaubas par to, vai uz kandidātiem vai pretendentiem attiecas kāds no 9. un 10. pantā minētajiem gadījumiem, tā var lūgt 1. punktā minētās iestādes sniegt jebkādu informāciju, ko tā uzskata par vajadzīgu saistībā ar šo situāciju.
      5.   Aģentūra var atbrīvot kandidātu vai pretendentu no pienākumu iesniegt 1. punktā minētos dokumentārus pierādījumus, ja šādi pierādījumi ir jau iesniegti saistībā ar cita publiskā iepirkuma procedūru un ja dokumenti izdoti ne vairāk kā pirms viena gada, un ja tie joprojām ir spēkā.
      Šajā gadījumā kandidāts vai pretendents apliecina ar sava goda vārdu, ka dokumentārie pierādījumi ir jau iesniegti kādā iepriekšējā līguma piešķiršanas procedūrā, un apstiprina, ka viņu situācijā nav notikušas izmaiņas.
      6.   Pretendenti norāda, kurā valstī ir to galvenā pārvalde vai domicils, kā arī uzrādīt apstiprinošus pierādījumus, kādi parasti ir pieņemami saskaņā ar viņu valsts tiesību aktiem.
      42. pants
      Atlases kritēriji
      1.   Aģentūra sastāda skaidrus un nediskriminējošus atlases kritērijus.
      2.   Atlases kritērijus piemēro visās līgumu piešķiršanas procedūrās, lai novērtētu kandidāta vai pretendenta finansiālās, saimnieciskās, tehniskās un profesionālās spējas.
      Aģentūra var noteikt minimālo spēju līmeni, zem kura kandidātus nevar izvēlēties.
      3.   Jebkuram pretendentam vai kandidātam var prasīt, lai tas pierāda, ka viņam ir atļauts izpildīt līgumu saskaņā ar valsts tiesību aktiem, ko apliecina iekļaušana komercreģistrā vai profesionālā reģistrā, ar zvērestu apliecināts paziņojums vai apliecība, dalība īpašā organizācijā, īpaši izteikts pilnvarojums vai iekļaušana PVN maksātāju reģistrā.
      4.   Aģentūra līguma paziņojumā, uzaicinājumā izteikt ieinteresētību vai uzaicinājumā iesniegt piedāvājumu precizē, kādas uzziņas vajadzīgas, lai apliecinātu pretendentu vai kandidātu statusu, tiesībspēju un rīcībspēju.
      5.   Informācija, ko Aģentūra pieprasa kā pierādījumu kandidāta vai pretendenta finansiālajām, saimnieciskajām, tehniskajām un profesionālajām spējām, un saskaņā ar 2. punktu pieprasīto minimālais spēju līmenis nevar sniegties ārpus līguma priekšmeta un ņem vērā uzņēmēju likumīgās intereses, jo īpaši attiecībā uz uzņēmuma tehniskajiem noslēpumiem un komercnoslēpumiem.
      6.   Attiecībā uz līgumiem, kuru vērtība nepārsniedz EUR 60 000 saistībā ar funkcionālo budžetu vai kuru vērtība nepārsniedz EUR 137 000 saistībā ar darbības budžetu, Aģentūra atkarībā no kredītrīkotāja veiktās riska analīzes var izvēlēties neprasīt kandidātiem vai pretendentiem sniegt dokumentāru pierādījumus par to finansiālajām, saimnieciskajām, tehniskajām un profesionālajām spējām. Šajā gadījumā nedrīkst veikt nekādu iepriekšēju finansējumu vai starpposma maksājumu.
      7.   Ņemot vērā īpašas prasības par līguma pienācīgu izpildi, Aģentūra attiecībā uz kandidātiem vai pretendentiem un to apakšuzņēmējiem, ja tādi ir, var prasīt šādu papildu informāciju: spēkā esošu drošības pārbaudi attiecīgā pakāpē, kā arī drošības pārbaudes personām, kas piedalīsies līguma izpildē, informāciju par to tehnoloģisku vai rūpniecisku bāzi iesaistīto dalībvalstu teritorijā. Šīs prasības norāda līguma paziņojumā, uzaicinājumā izteikt ieinteresētību vai uzaicinājumā iesniegt piedāvājumu.
      8.   Attiecībā uz līgumiem, kas saistīti ar aizsardzību, Aģentūra pārredzamā un nediskriminējošā veidā var veicināt uzņēmēju konsorcijus, kas atbilst 7. panta 2. punkta nosacījumiem un atbalsta principus, kas līdzīgi Aģentūras Paraugprakses kodeksam piegādes ķēdē, lai sekmētu konkurenci un taisnīgas iespējas visiem piegādātājiem, tostarp mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) piegādes ķēdē. Līguma paziņojumā, uzaicinājumā izteikt ieinteresētību vai uzaicinājumā iesniegt piedāvājumu var norādīt uz atsauci uz principiem, kas līdzīgi Aģentūras Paraugprakses kodeksam piegādes ķēdē.
      43. pants
      Saimnieciskās un finansiālās spējas
      1.   Saimniecisko un finansiālo spēju pierādījums var jo īpaši būt viens vai vairāki šādi dokumenti:

                  a)

                  atbilstīgi banku izraksti vai apliecība par attiecīga profesionālā riska apdrošināšanu;

                  b)

                  bilances izklāsts vai izvilkums no bilances vismaz par pēdējiem diviem gadiem, par kuriem konti ir noslēgti, ja bilances publicēšana tiek pieprasīta saskaņā ar tās valsts tiesību aktiem par uzņēmējdarbību, kurā uzņēmējs ir nodibināts;

                  c)

                  pārskats par kopējo apgrozījumu un apgrozījumu no būvdarbiem, piegādēm vai pakalpojumiem, uz kuriem attiecas līgums, par laikposmu, kas nevar būt ilgāks kā pēdējie trīs finanšu gadi.

            2.   Ja kandidāts vai pretendents nespēj sniegt Aģentūras pieprasītās uzziņas tādu ārkārtēju iemeslu dēļ, kurus Aģentūra uzskata par attaisnojošiem, tas var pierādīt savas saimnieciskās un finansiālās iespējas jebkādiem citiem līdzekļiem, kurus Aģentūra uzskata par atbilstīgiem.
      3.   Uzņēmējs vajadzības gadījumā un konkrētam līgumam var izmantot citu saimniecisko vienību iespējas neatkarīgi no to saikņu juridiskā rakstura, kādas šim uzņēmējam ir ar šīm vienībām. Šādā gadījumā tam jāpierāda Aģentūrai, ka tā rīcībā būs resursi, kas vajadzīgi, lai izpildītu līgumu, piemēram, uzrādot minēto saimniecisko vienību apņemšanos nodot šos resursus uzņēmēja rīcībā.
      Saskaņā ar tādiem pašiem nosacījumiem uzņēmēju konsorcijs, kā minēts 7. panta 2. punktā, var izmantot konsorcija dalībnieku vai citu vienību spējas.
      44. pants
      Tehniskās un profesionālās spējas
      1.   Uzņēmēja tehniskās un profesionālās spējas novērtē un pārbauda saskaņā ar 2. un 3. punktu. Iepirkuma procedūrās sakarā ar piegādēm, kur nepieciešamas izvietošanas un uzstādīšanas darbības, pakalpojumi un/vai būvdarbi, šādas spējas izvērtē konkrēti attiecībā uz to prasmēm, efektivitāti, pieredzi un ticamību.
      2.   Pierādījumi pakalpojumu sniedzēja vai darbuzņēmēja tehniskajām un profesionālajām spējām atkarībā no veicamo piegāžu, sniedzamo pakalpojumu vai veicamo būvdarbu rakstura, apjoma vai mēroga un mērķa var tikt sniegti, pamatojoties uz šādiem dokumentiem:

                  a)

                  pakalpojumu sniedzēja vai darbuzņēmēja un/vai tā vadības izglītības un profesionālās kvalifikācijas apliecinājums, un jo īpaši tās personas vai to personu izglītības un profesionālās kvalifikācijas apliecinājums, kuras ir atbildīgas par pakalpojumu sniegšanu vai būvdarbu veikšanu;

                  b)

                  saraksts:

                              i)

                              ar trijos pēdējos gados sniegtajiem nozīmīgākajiem pakalpojumiem un nozīmīgākajām piegādēm, norādot summas, datumus un gan publiskus, gan privātus to saņēmējus;

                              ii)

                              ar būvdarbiem, kas veikti pēdējos piecos gados, minot summas, datumus un vietu. Nozīmīgāko darbu sarakstam pievieno apliecību par apmierinošu izpildi, norādot, vai tie veikti profesionāli un vai tie pilnīgi pabeigti;

                  c)

                  tehnisko ierīču, darbarīku un uzņēmuma apraksts, kurus pakalpojumu sniedzējs vai darbuzņēmējs izmantos, izpildot pakalpojumu vai būvdarbu līgumu;

                  d)

                  to tehnisko ierīču un pasākumu apraksts, kurus izmanto, lai nodrošinātu piegāžu un pakalpojumu kvalitāti, un pakalpojumu sniedzēja vai darbuzņēmēja pētījumu un zinātniskās izpētes materiāli tehniskās bāzes apraksts;

                  e)

                  norāde par iesaistītiem tehniskajiem darbiniekiem vai tehniskām struktūrām, jo īpaši tām, kas atbild par kvalitātes kontroli, neatkarīgi no tā, vai tās ir vai nav tieši piederīgas pakalpojumu sniedzējam vai darbuzņēmējam;

                  f)

                  attiecībā uz piegādēm: paraugi, apraksti un/vai autentiskas fotogrāfijas un/vai sertifikāti, ko sastādījuši oficiāli kvalitātes kontroles institūti vai aģentūras ar atzītu kompetenci un kas apliecina produktu atbilstību spēkā esošajām specifikācijām vai standartiem;

                  g)

                  pārskats par pakalpojumu sniedzēja vai darbuzņēmēja gada vidējo darbinieku skaitu un vadošo darbinieku skaitu trijos pēdējos gados;

                  h)

                  norāde par līguma daļu, par kuru pakalpojumu sniedzējs vai darbuzņēmējs var plānot slēgt apakšlīgumus.

                  i)

                  būvdarbu valsts līgumiem un pakalpojumu valsts līgumiem, un vienīgi attiecīgā gadījumā – norāde par vides pārvaldības pasākumiem, kurus, strādājot pēc līguma, komersants varēs piemērot.

            Ja b) apakšpunkta i) punktā minētie pakalpojumi sniegti vai piegādes veiktas Aģentūrai, pierādījumus par izpildi sniedz kā apliecību, ko izdevusi vai ar parakstu apstiprinājusi kompetenta institūcija.
      3.   Ja sniedzamie pakalpojumi vai piegādājamie produkti ir kompleksi vai izņēmuma kārtā ir vajadzīgi īpašam nolūkam, tehnisko un profesionālo spēju pierādījumus var nodrošināt ar pārbaudēm, ko izdara Aģentūra vai Aģentūras uzdevumā tās valsts kompetenta oficiāla struktūra, kurā pakalpojumu sniedzējs vai darbuzņēmējs veic uzņēmējdarbību, ja šī struktūra tam piekrīt. Šādas pārbaudes attiecas uz pakalpojumu sniedzēja vai darbuzņēmēja tehniskajām spējām un ražošanas jaudu un, attiecīgā gadījumā, uz tā pētījumu un zinātniskās izpētes materiāli tehnisko bāzi un kvalitātes kontroles pasākumiem.
      4.   Ja Aģentūra prasa uzrādīt neatkarīgu struktūru izsniegtus sertifikātus, kas pierāda uzņēmēja atbilstību noteiktiem kvalitātes nodrošināšanas standartiem, tad tā atsaucas uz kvalitātes nodrošināšanas sistēmām, kuru pamatā ir attiecīgo sēriju Eiropas standarti, ko apstiprinājušas struktūras, kuras atbilst Eiropas standartiem par sertificēšanu.
      5.   Ja Aģentūra pieprasa uzrādīt neatkarīgu struktūru izsniegtus sertifikātus, kas pierāda uzņēmēja atbilstību noteiktiem vides pārvaldības standartiem, tā atsaucas uz Kopienas vides pārvaldības un audita sistēmu (EMAS), kas paredzēta Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 761/2001 (8), vai uz vides pārvaldības standartiem, kuru pamatā ir attiecīgie Eiropas vai starptautiskie standarti, ko apstiprinājušas Kopienu tiesībām atbilstīgas organizācijas, vai attiecīgie Eiropas vai starptautiskie sertificēšanas standarti. Aģentūra atzīst citās dalībvalstīs reģistrētu struktūru izsniegtus līdzvērtīgus sertifikātus. Tā pieņem no uzņēmējiem arī cita veida pierādījumus par līdzvērtīgiem vides pārvaldības pasākumiem.
      6.   Pakalpojumu sniedzējs vai darbuzņēmējs vajadzības gadījumā un konkrētam līgumam var izmantot citu vienību spējas neatkarīgi no to saikņu juridiskā rakstura, kādas šim pakalpojumu sniedzējam vai darbuzņēmējam ir ar minētajām vienībām. Šādā gadījumā tas pierāda Aģentūrai, ka tā rīcībā būs resursi, kas vajadzīgi, lai izpildītu līgumu, piemēram, uzrādot šo vienību apņemšanos nodot šos resursus pakalpojumu sniedzēja vai darbuzņēmēja rīcībā.
      Saskaņā ar tādiem pašiem nosacījumiem uzņēmēju konsorcija, kā minēts 7. panta 2. punktā, var izmantot konsorcija dalībnieku vai citu vienību spējas.
      45. pants
      Piešķiršanas noteikumi un kritēriji
      1.   Neskarot 10. pantu, līgumus piešķir vienā no šādiem diviem veidiem:

                  a)

                  saskaņā ar automātisku piešķiršanas procedūru – šādā gadījumā līgumu piešķir pretendentam, kurš, būdams kārtībā un atbilstot izvirzītajiem nosacījumiem, piedāvā viszemāko cenu;

                  b)

                  saskaņā ar procedūru, kuru īstenojot līgumu piešķir piedāvājumam ar vislabāko cenas un vērtības attiecību.

            2.   Piedāvājums ar vislabāko cenas un vērtības attiecību ir tas, kurā ir vislabākā cenas un vērtības attiecība, ņemot vērā kritērijus, ko pamato līguma priekšmets, kā piedāvāto cenu, tehnisko vērtību, estētiskās un funkcionālās īpašības, vides raksturlielumus, ekspluatācijas izmaksas, rentabilitāti, pabeigšanas vai piegādes termiņus, garantijas remontu un tehnisko palīdzību.
      3.   Aģentūra līguma paziņojumā vai specifikācijās vai aprakstošajā dokumentā norāda, kāda nozīme tiks piešķirta katram no šiem kritērijiem, lai noteiktu vislabāko cenas un vērtības attiecību. Šo novērtējumu var izteikt, norādot vērtību diapazonu un tam atbilstīgu maksimālo izkliedi.
      Nozīme, kādu piešķir cenai attiecībā pret citiem kritērijiem, izvēloties darbuzņēmēju, nedrīkst neitralizēt cenas nozīmi, neskarot skalas, ko Aģentūra noteikusi dažu pakalpojumu atalgošanai, piemēram, ekspertu sniegtu pakalpojumus izvērtējuma vajadzībām.
      Ja izņēmuma gadījumos nozīmes izvērtēšana tehniski nav iespējama, jo īpaši, ņemot vērā līguma priekšmetu, Aģentūra vienkārši norāda sarūkošā kārtībā, kāda nozīme jāpiešķir katram kritērijam.
      4.   Attiecībā uz līgumiem, kas saistīti ar aizsardzību, pamata kritērijs darbuzņēmēju izvēlei būs ekonomiski visizdevīgākais konkrētās prasības risinājums, cita starpā ņemot vērā apsvērumus, kas saistīti ar izdevumiem (gan iegādes posmā, gan pēc iegādes), tehnisko atbilstību, kvalitātes nodrošināšanu un piegādes grafiku, kā arī vajadzības gadījumā ar piegādes drošību un ierosināto pieeju piegādes avotu izvēlei, ņemot vērā Aģentūras Paraugprakses kodeksu piegādes ķēdē.
      46. pants
      Elektronisku izsoļu izmantošana
      1.   Atklātā, ierobežotā vai sarunu procedūrā 32. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētajā gadījumā Aģentūra var pieņemt lēmumu par to, ka pirms valsts līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas rīko elektronisku izsoli, kā minēts Direktīvas 2004/18/EK 54. pantā, ja vien ir iespējams precīzi noteikt līguma specifikācijas.
      Tādos pašos apstākļos elektronisku izsoli var rīkot atkārtotā konkursā starp pamatnolīguma dalībniekiem, kā minēts 20. pantā, un konkursā par līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu dinamiskajā iepirkuma sistēmā, kas minēta 29. pantā.
      Elektroniska izsole pamatojas uz vai nu vienīgi cenām, kura gadījumā līguma slēgšanas tiesības piešķir tam, kurš piedāvā viszemāko cenu, vai cenām un/vai specifikācijā norādīto piedāvājumu elementu jaunajām vērtībām, kura gadījumā līguma slēgšanas tiesības piešķir tam, kas iesniedzis piedāvājumu ar vislabāko cenas un vērtības attiecību.
      2.   Ja Aģentūra pieņem lēmumu rīkot elektronisku izsoli, tā norāda to līguma paziņojumā.
      Specifikācijā iekļauj šādu informāciju:

                  a)

                  elementi, kuru vērtības būs elektroniskās izsoles priekšmets, ja vien šādi elementi ir kvantificējami un ja tos ir iespējams izteikt skaitļos vai procentos;

                  b)

                  visi to vērtību ierobežojumi, ko var iesniegt, jo tās izriet no specifikācijām attiecībā uz līguma priekšmetu;

                  c)

                  informācija, kas būs pieejama pretendentiem elektroniskās izsoles gaitā, un attiecīgā gadījumā laiks, kad tā būs pieejama;

                  d)

                  būtiska informācija saistībā ar elektroniskās izsoles norisi;

                  e)

                  nosacījumi, ar kādiem pretendenti varēs piedāvāt cenas, un jo īpaši minimālā starpība, kas attiecīgā gadījumā būs vajadzīga cenu piedāvāšanā;

                  f)

                  būtiska informācija par izmantoto elektronisko aprīkojumu un pieslēguma priekšnoteikumiem un tehniskajām specifikācijām.

            3.   Pirms rīkot elektronisku izsoli, Aģentūra pilnībā veic piedāvājumu sākotnējo novērtējumu atbilstīgi noteiktajiem piešķiršanas kritērijiem un atbilstīgi noteiktajam šo kritēriju novērtējumam.
      Vienlaikus visus pretendentus, kas iesnieguši pieņemamus piedāvājumus, elektroniski uzaicina iesniegt jaunas cenas un/vai jaunas vērtības; uzaicinājumā iekļauj visu attiecīgo informāciju par individuālu pieslēgumu elektroniskajām iekārtām, ko izmanto, un norāda elektroniskās izsoles sākuma datumu un laiku. Elektroniskā izsole var notikt vairākos secīgos posmos. Elektronisko izsoli nedrīkst sākt ātrāk kā divas darbdienas pēc uzaicinājumu izsūtīšanas dienas.
      4.   Ja līguma slēgšanas tiesības piešķir, pamatojoties uz piedāvājumu ar vislabāko cenas un vērtības attiecību, uzaicinājumam pievieno attiecīgā piedāvājuma pilnīga novērtējuma rezultātu, kas iegūts, vērtējot atbilstīgi 45. panta 3. punkta pirmajā daļā paredzētajam novērtējumam.
      Uzaicinājumā norāda arī matemātisko formulu, ko izmantos elektroniskajā izsolē, lai automātiski noteiktu pretendentu vietu pārdalīšanu, pamatojoties uz iesniegtajām jaunajām cenām un/vai jaunajām vērtībām. Šajā formulā ietver visu to kritēriju novērtējumu, kas paredzēti, lai noteiktu piedāvājumu ar vislabāko cenas un vērtības attiecību, kā norādīts līguma paziņojumā vai specifikācijās; šajā nolūkā visus diapazonus iepriekš tomēr sašaurina līdz noteiktai vērtībai.
      Ja ir atļauts iesniegt variantus, katram variantam paredz atsevišķu formulu.
      5.   Visos elektroniskās izsoles posmos Aģentūra uzreiz paziņo visiem pretendentiem informāciju, kas ir vismaz pietiekama, lai pretendenti jebkurā brīdī varētu uzzināt savu relatīvo vietu. Aģentūra var paziņot arī citu informāciju par citām iesniegtajām cenām vai vērtībām, ja vien tas ir paredzēts specifikācijās. Tā turklāt jebkurā laikā var paziņot dalībnieku skaitu konkrētajā izsoles posmā. Tomēr Aģentūra nekādā gadījumā nevienā elektroniskās izsoles posmā nedrīkst atklāt pretendentu identitāti.
      6.   Aģentūra elektronisko izsoli beidz vienā vai vairākos no šādiem veidiem:

                  a)

                  uzaicinājumā piedalīties izsolē Aģentūra norāda iepriekš noteiktu datumu un laiku;

                  b)

                  ja Aģentūra vairs nesaņem jaunas cenas vai jaunas vērtības, kas atbilst prasībām par minimālo starpību. Šādā gadījumā Aģentūra uzaicinājumā uz izsoli norāda laiku, kuram tā ļaus paiet pēc pēdējā iesnieguma saņemšanas, un tad elektronisko izsoli beigs;

                  c)

                  ja visi izsoles posmi, kas noteikti uzaicinājumā piedalīties, ir pabeigti.

            Ja Aģentūra ir pieņēmusi lēmumu elektronisku izsoli beigt saskaņā ar c) apakšpunktu un, iespējams, apvienojumā ar b) apakšpunktā paredzēto kārtību, uzaicinājumā uz izsoli norāda katram izsoles posmam atvēlēto laiku.
      7.   Pēc elektroniskas izsoles beigām Aģentūra piešķir līguma slēgšanas tiesības saskaņā ar 45. pantu, pamatojoties uz elektroniskās izsoles rezultātiem.
      Aģentūra nedrīkst izmantot elektroniskas izsoles neatbilstošā veidā, nedz arī tā, lai novērstu, ierobežotu vai kropļotu konkurenci vai lai mainītu līguma priekšmetu, par ko izsole ir izsludināta ar publicēto līguma paziņojumu un kas noteikts specifikācijā.
      47. pants
      Nepamatoti lēti piedāvājumi
      1.   Ja konkrētam līgumam piedāvājumi šķiet pārmērīgi lēti, Aģentūra, pirms tā šos piedāvājumus noraida vienīgi ar šādu pamatojumu, rakstiski pieprasa sīkāku informāciju par tām piedāvājuma sastāvdaļām, ko tā uzskata par nepieciešamu, un pārbauda šīs sastāvdaļas, pienācīgi uzklausot puses un ņemot vērā saņemtos paskaidrojumus. Šī informācija var jo īpaši atteikties uz atbilstību tiem noteikumiem par darba drošību un darba apstākļiem, kas ir spēkā vietā, kurā jāveic būvdarbi, jāsniedz pakalpojumi vai jānodrošina piegāde.
      Aģentūra var jo īpaši ņemt vērā paskaidrojumus, kas attiecas uz:

                  a)

                  ražošanas procesa, pakalpojumu sniegšanas vai celtniecības metodes saimniecisko organizāciju;

                  b)

                  pretendenta izraudzītajiem tehniskajiem risinājumiem vai pretendentam pieejamiem ārkārtīgi labvēlīgiem apstākļiem;

                  c)

                  piedāvājuma savdabību.

            2.   Ja Aģentūra konstatē, ka piedāvājuma cena ir pārmērīgi zema valsts atbalsta sniegšanas rezultātā, tā var noraidīt piedāvājumu vienīgi ar šo pamatojumu vienīgi tādā gadījumā, ja pretendents Aģentūras noteiktā piemērotā termiņā nespēj pierādīt, ka attiecīgais atbalsts ir piešķirts kā galīgs un saskaņā ar Kopienas noteikumos paredzētajām procedūrām un lēmumiem attiecībā uz valsts atbalstu.
      48. pants
      Piedāvājumu un dalības pieteikumu pieņemšanas termiņi
      1.   Piedāvājumu un dalības pieteikumu pieņemšanas termiņi, kurus Aģentūra izsaka kalendārajās dienās, ir pietiekami ilgi, lai dotu ieinteresētajām pusēm saprātīgu un atbilstīgu laiku sagatavot un iesniegt piedāvājumus, jo īpaši ņemot vērā līguma sarežģītumu vai nepieciešamību veikt apmeklējumu vai uz vietas izskatīt specifikācijām pievienotos dokumentus.
      2.   Atklātā procedūrā par līgumiem, kuru vērtība ir ne mazāk kā 36. pantā paredzētās robežvērtības, piedāvājumu pieņemšanas termiņš ir ne mazāk kā 52 dienas no līguma paziņojuma nosūtīšanas dienas.
      3.   Ierobežotās procedūrās, tostarp gadījumos, kuros izmanto 30. pantā minēto cenu aptauju, un sarunu procedūrās, ja ir publicēts līguma paziņojums par līgumiem, kuru vērtība ir ne mazāk kā 36. pantā paredzētās robežvērtības, termiņš dalības pieteikumu pieņemšanai ir ne mazāk kā 37 dienas no līguma paziņojuma nosūtīšanas dienas.
      Ierobežotā procedūrā par līgumiem, kuru vērtība ir ne mazāk kā 36. pantā paredzētās robežvērtības, piedāvājumu pieņemšanas termiņš ir ne mazāk kā 40 dienas no līguma paziņojuma nosūtīšanas dienas.
      Tomēr ierobežotā procedūrā un sarunu procedūrā pēc tam, kad izteikts 33. pantā paredzētais uzaicinājums izteikt ieinteresētību, piedāvājumu pieņemšanas termiņš ir ne mazāk kā 21 diena no konkursa uzaicinājumu nosūtīšanas dienas.
      4.   Ja Aģentūra saskaņā ar 21. panta 2. punktu ir nosūtījusi publicēšanai iepriekšējas informācijas paziņojumu vai savā pircēja profilā ir publicējusi iepriekšēju informatīvu paziņojumu, piedāvājumu pieņemšanas termiņu parasti var samazināt līdz 36 dienām, bet tas nekādos apstākļos nav īsāks par 22 dienām no dienas, kad nosūtīts līguma paziņojums vai uzaicinājums uz konkursu.
      Pirmajā daļā minētos saīsinātos termiņus atļauts izmantot vienīgi tad, ja iepriekšējais informatīvais paziņojums atbilst šādiem nosacījumiem:

                  a)

                  tajā ietverta visa informācija, kas pieprasīta attiecībā uz līguma paziņojumu, ciktāl šī informācija ir pieejama paziņojuma publicēšanas brīdī;

                  b)

                  to nosūtīja publicēšanai laikposmā no 52 dienām līdz 12 mēnešiem pirms dienas, kurā nosūtīja līguma paziņojumu.

            5.   Piedāvājumu saņemšanas termiņus var saīsināt par piecām dienam, ja no dienas, kad nosūtīts līguma paziņojums vai uzaicinājums izteikt ieinteresētību, ar elektroniskiem līdzekļiem neierobežoti un tieši pilnībā var piekļūt visiem dokumentiem, kas veido uzaicinājumu uz konkursu.
      49. pants
      Termiņš, kura laikā ir pieejami dokumenti, kas attiecas uz konkursa uzaicinājumu
      1.   Ja pieprasījums iesniegts pietiekami ilgu laiku pirms piedāvājumu iesniegšanas termiņa, saskaņā ar 4. punktu 30. pantā minētās specifikācijas vai aprakstošos dokumentus, kā arī papildu dokumentus sešu kalendāra dienu laikā pēc pieprasījuma saņemšanas nosūta visiem uzņēmējiem, kas pieprasījuši specifikācijas vai izteikuši ieinteresētību piedalīties dialogā vai iesniegt piedāvājumu. Aģentūrai nav pienākums atbildēt uz pieprasījumiem pēc dokumentiem, kas veikti mazāk nekā piecas darba dienas pirms piedāvājumu iesniegšanas termiņa.
      2.   Ja pieprasījums iesniegts pietiekami ilgu laiku pirms piedāvājumu vai dalības pieteikumu iesniegšanas termiņa, papildu informāciju, kas attiecas uz konkursa uzaicinājumu vai dalības pieteikumu uzaicinājumu, vienlaikus sniedz visiem uzņēmējiem, kuri izteikuši ieinteresētību piedalīties procedūrā, ne vēlāk kā sešas dienas pirms attiecīgā termiņa vai, ja pieprasījums pēc informācijas saņemts mazāk nekā astoņas kalendāra dienas pirms termiņa, cik drīz vien iespējams pēc pieprasījuma saņemšanas. Aģentūrai nav pienākums atbildēt uz pieprasījumiem pēc papildu informācijas, kas veikti mazāk nekā piecas darba dienas pirms attiecīgā termiņa.
      3.   Ja specifikācijas un papildu dokumentus vai informāciju jebkādu iemelsu dēļ nevar sniegt termiņos, kas minēti 1. un 2. punktā, vai ja piedāvājumus var izstrādāt vienīgi pēc vietas apmeklējuma vai arī pēc specifikācijām pievienoto dokumentu izskatīšanas uz vietas, piedāvājumu pieņemšanas termiņu, kas minēts 48. pantā, pagarina, lai ļautu visiem uzņēmējiem iepazīties ar visu informāciju, kas nepieciešama, lai sagatavotu piedāvājumus. Šādu pagarinājumu izsludina pienācīgā veidā, ievērojot 21. līdz 24. pantu.
      4.   Atklātā procedūrā, tostarp 29. pantā minētās dinamiskās iepirkuma sistēmās, ja elektroniskā veidā neierobežoti un tieši var pilnībā piekļūt visam uzaicinājumam uz konkursu un papildu dokumentiem, ja tādi ir, 1. punktu nepiemēro. Lēmuma 21. panta 3. punktā minētajā līguma paziņojumā norāda tīmekļa vietnes adresi, kurā šos dokumentus var aplūkot.
      Šādos gadījumos jebkādus papildu dokumentus un informāciju arī padara pilnīgi, brīvi un tieši pieejamus, tiklīdz tie piegādāti visiem uzņēmējiem, kas pieprasījuši specifikācijas vai izrādījuši ieinteresētību iesniegt piedāvājumu.
      50. pants
      Termiņi steidzamības gadījumos
      1.   Ja pienācīgi pamatotos steidzamības gadījumos nav iespējams ievērot 48. panta 3. punktā noteiktos termiņus ierobežotajām procedūrām un sarunu procedūrām, ja ir publicēts līguma paziņojums, kā arī – attiecībā uz līgumiem, kas saistīti ar aizsardzību, – sarunu procedūrām, ja nav publicēts līguma paziņojums, Aģentūra var noteikt šādus termiņus, kas izteikti kalendārajās dienās:

                  a)

                  termiņu dalības pieteikumu pieņemšanai, kas var būt ne mazāks kā 15 dienas no līguma paziņojuma nosūtīšanas dienas vai 10 dienas gadījumā, ja paziņojums elektroniski nosūtīts Eiropas Kopienu Oficiālo publikāciju birojam;

                  b)

                  piedāvājumu pieņemšanas termiņu, kas ir vismaz 10 dienas no dienas, kad izteikts uzaicinājums iesniegt piedāvājumus.

            2.   Ierobežotās procedūrās un sarunu procedūrās steidzamības gadījumiem papildu informāciju par specifikācijām nosūta visiem kandidātiem vai pretendentiem ne vēlāk kā četras kalendārās dienas pirms piedāvājumu pieņemšanas pēdējā termiņa, ja tā pieprasīta pietiekami laicīgi.
      51. pants
      Paziņošanas paņēmieni
      1.   Kārtību, kādā iesniedz piedāvājumus un dalības pieteikumus, nosaka Aģentūra, kas var izvēlēties ekskluzīvu iesniegšanas veidu. Piedāvājumu un dalības pieteikumu iesniedz, nosūtot to vēstulē vai pa elektronisko pastu. Dalības pieteikumu var arī iesniegt, nosūtot to pa faksu. Dalības pieteikumus, kas iesniegti, nosūtot pa faksu vai elektronisko pastu, apstiprina ar vēstuli, pirms beigušies 48. pantā paredzētie termiņi.
      Izvēlētais saziņas līdzeklis ir nediskriminējošs pēc būtības, un tas neierobežo uzņēmēju piekļuvi piešķiršanas procedūrai.
      Izvēlētais saziņas līdzeklis nodrošina, ka ir ievēroti šādi nosacījumi:

                  a)

                  katrā iesniegumā ir visa informācija, kas vajadzīga tā novērtēšanai;

                  b)

                  datu integritāte ir saglabāta;

                  c)

                  piedāvājumu konfidencialitāte ir saglabāta, un Aģentūra piedāvājumus saturiski pārbauda vienīgi pēc to iesniegšanas termiņa beigām.

            Aģentūra var pieprasīt, lai elektroniskajiem piedāvājumiem pievienotu augsta līmeņa tehnoloģijas elektronisko parakstu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 1999/93/EK izpratnē (9).
      2.   Ja Aģentūra atļauj piedāvājumus un dalības pieteikumus iesniegt elektroniski, izmantotie līdzekļi, kā arī to tehniskie parametri ir nediskriminējoši, plaši pieejami un savietojami ar informācijas un sakaru tehnoloģiju produkciju, kas ir vispārējā lietošanā. Pretendentiem vai kandidātiem dara pieejamu informāciju, kas saistīta ar specifikācijām, tostarp šifrēšanu, kas vajadzīga piedāvājumu un dalības pieteikumu elektroniskai iesniegšanai.
      Turklāt piedāvājumu un dalības pieteikumu elektroniskās saņemšanas ierīces atbilst Direktīvas 2004/18/EK X pielikuma prasībām.
      3.   Ja piedāvājumu vai dalības pieteikumu iesniedz vēstulē, kandidāti vai pretendenti var izvēlēties tos iesniegt:

                  a)

                  vai nu pa pastu ierakstītā sūtījumā, kuru gadījumā attiecīgais datums ir diena, kad Aģentūra faktiski (darba laikā) saņem ierakstīto sūtījumu; vai arī

                  b)

                  kandidātam vai pretendentam personiski vai pārstāvim, arī kurjeram, nogādājot tieši Aģentūras telpās, kuru gadījumā Aģentūra norāda nodaļu, kurā dalības pieteikums vai piedāvājums jānogādā, pretī par to saņemot parakstītu un datētu kvīti, un attiecīgais datums ir diena, kad Aģentūra faktiski (darba laikā) saņem ierakstīto sūtījumu.

            4.   Lai saglabātu konfidencialitāti un izvairītos no sarežģījumiem gadījumos, ja piedāvājumus nosūta pa pastu, konkursa uzaicinājumā jābūt šādam noteikumam:

         “Piedāvājumi jāiesniedz aizzīmogotā aploksnē, kas ir ielikta otrā aizzīmogotā aploksnē. Uz iekšējās aploksnes bez nodaļas nosaukuma, kurai tā ir adresēta atbilstīgi norādījumam uzaicinājumā uz konkursu, ir jābūt vārdiem “Uzaicinājums uz konkursu – pasta dienestam neatvērt”. Ja izmanto pašlīmējošās aploksnes, tās ir jāaizzīmogo ar līmlenti un nosūtītājam jāparakstās šķērsām pāri lentei.”

      52. pants
      Piedāvājumu un dalības pieteikumu atvēršana
      1.   Visus dalības pieteikumus un piedāvājumus, kas atbilst prasībām, kuras noteiktas 51. panta 1. un 2. punktā, atver.
      2.   Ja līguma vērtība pārsniedz EUR 60 000, atbildīgais kredītrīkotājs ieceļ komisiju piedāvājumu atvēršanai.
      Atvēršanas komisijā ir vismaz trīs personas, kas Aģentūrā pārstāv vismaz divas organizatoriskas vienības, starp kurām nav hierarhiskas saiknes un no kurām vismaz viena nav atbildīgā kredītrīkotāja pakļautībā. Šīs personas izvairās no jebkādiem interešu konfliktiem.
      3.   Ja dalības pieteikumi vai piedāvājumi ir nosūtīti pa pastu vai ar ekspreskurjeru vai nodoti personiski, viens vai vairāki atvēršanas komisijas locekļi parafē dokumentus, apliecinot katra piedāvājuma saņemšanas dienu un laiku.
      Tie parafē arī:

                  a)

                  vai nu katra piedāvājuma katru lappusi; vai arī

                  b)

                  katra piedāvājuma vāka lapu un lapas, kurās ietverti piedāvājuma finanšu dati, sākotnējā piedāvājuma viengabalainību nodrošinot ar pienācīgiem tehniskiem līdzekļiem, ko izmanto nodaļā, kura ir neatkarīga no kredītrīkotājas nodaļas.

            Ja līgumu piešķir, īstenojot automātisku piešķiršanas procedūru saskaņā ar 45. panta 1. punkta a) apakšpunktu, cenas, kas ietvertas piedāvājumos, kuri atbilst prasībām, dara zināmas atklātībai.
      Komisijas locekļi paraksta saņemto piedāvājumu atvēršanas rakstisku protokolu, kurā norāda piedāvājumus, kas atbilst prasībām, un tos, kuri neatbilst, un sniedz pamatojumu piedāvājumu noraidīšanai neatbilstības dēļ, atsaucoties uz piedāvājumu iesniegšanas veidiem, kas minēti 51. pantā.
      53. pants
      Piedāvājumu un dalības pieteikumu novērtēšanas komisija
      1.   Visus dalības pieteikumus un piedāvājumus, kas atzīti par prasībām atbilstīgiem, novērtēšanas komisija, kura izveidota katrai no diviem posmiem, izvērtē un sarindo, pamatojoties uz attiecīgi iepriekš paziņotiem izslēgšanas un atlases kritērijiem un piešķiršanas kritērijiem.
      Novērtēšanas komisiju ieceļ atbildīgais kredītrīkotājs, lai tā sniegtu konsultējošu atzinumu par līgumiem, kuru vērtība ir lielāka nekā 34. panta 2. punktā noteiktā robežvērtība.
      2.   Novērtēšanas komisijā ir vismaz trīs personas, kas iesaistītā Aģentūrā pārstāv vismaz divas organizatoriskas vienības, starp kurām nav hierarhiskas saiknes un no kurām vismaz viena nav atbildīgā kredītrīkotāja pakļautībā. Šīs personas izvairās no jebkādiem interešu konfliktiem. Novērtēšanas komisijā var būt tie paši locekļi, kuri ir piedāvājumu atvēršanas komisijā.
      Ar atbildīgā kredītrīkotāja lēmumu Komisijai var palīdzēt pieaicinātie eksperti. Atbildīgais kredītrīkotājs nodrošina, ka šie eksperti nav iesaistīti interešu konfliktā.
      3.   Dalības pieteikumus un piedāvājumus, kas neatbilst visām būtiskajām prasībām, kuras norādītas apliecinošos dokumentos, kas attiecas uz konkursa uzaicinājumu, vai tajos ietvertajām īpašajām prasībām, noraida.
      Tomēr novērtēšanas komisija vai Aģentūra var prasīt kandidātiem vai pretendentiem, lai tie kritērijos noteiktajā termiņā iesniedz papildu materiālus vai izskaidro iesniegtos apliecinošos dokumentus saistībā ar izslēgšanas vai atlases kritērijiem.
      4.   Pārmērīgi zemas cenas piedāvājumu gadījumā, kā minēts 47. pantā, novērtēšanas komisija pieprasa jebkādu attiecīgu informāciju attiecībā uz piedāvājuma saturu.
      54. pants
      EKL 296. pants
      Šie finanšu noteikumi neietekmē dalībvalstīs spēkā esošos pasākumus saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 296. pantu vai Direktīvas 2004/18/EK 10. un 14. pantu.
      3. NODAĻA
      NOTEIKUMI PAR FINANŠU IEMAKSĀM, KO VEIC NO DARBĪBAS BUDŽETA
      55. pants
      Darbības joma
      1.   Aģentūrai ir tiesības, izmantojot darbības budžetu, veikt iemaksas projektos, kas paredzēti, lai palīdzētu sasniegt mērķi, kurš ietilpst Aģentūras gada darbas programmā, un ko izveidojušas un līdzfinansējušas jebkuras iesaistītās dalībvalsts privātas vienības vai valsts iestādes vai kas izveidoti un līdzfinansēti sadarbībā ar jebkuru citu Eiropas iestādi vai starptautisku organizāciju.
      2.   Valde pieņem lēmumu par darbības budžeta summu, ko izmanto, veicot finanšu iemaksas. Par vienu projektu var piešķirt tikai vienu Aģentūras finanšu iemaksu.
      3.   Aģentūras finanšu iemaksas piešķir ar rakstisku nolīgumu ar saņēmēju.
      4.   Finanšu iemaksas piešķir pēc tam, kad ir izsludināti uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus, izņemot, ja Eiropas Komisija vai cita Eiropas vai starptautiska organizācija vai vienība ir noslēgusi nolīgumu ar konkrētu uzņēmēju drošības pētniecības vai aizsardzības jomā un Aģentūrai ir lietderīgi piešķirt finanšu iemaksu tam pašam uzņēmējam.
      5.   Finanšu iemaksu var piešķirt par jau uzsāktu projektu vienīgi tādā gadījumā, ja priekšlikuma iesniedzējs var pierādīt, ka projektu nepieciešams uzsākt pirms nolīguma parakstīšanas. Šādos gadījumos finansējumam atbilstīgi izdevumi nevar būt radušies pirms dienas, kad iesniegts finanšu iemaksas pieteikums, izņemot attiecīgi pamatotus ārkārtas gadījumus. Finanšu iemaksas nevar piešķirt ar atpakaļejošu spēku par jau pabeigtām darbībām.
      6.   Finanšu iemaksas nevar finansēt visas projekta izmaksas. Projektam jābūt saistītam ar līdzfinansējumu. Saņēmējs sniedz pierādījumus par piešķirto līdzfinansējumu vai nu no pašu resursiem, vai finanšu pārskaitījumiem no trešām pusēm. Pienācīgi pamatotos izņēmuma gadījumos kredītrīkotājs var pieņemt līdzfinansējumu natūrā. Šādos gadījumos šādas iemaksas nedrīkst pārsniegt attiecīgi ar grāmatvedības dokumentiem pierādāmās faktiskās izmaksas.
      7.   Finanšu iemaksas mērķis vai sekas nevar būt tādas, kas radītu attiecīgā projekta ieņēmumu pārpalikumu pēc izmaksu segšanas brīdī, kad izteikts pieprasījums pēc finanšu iemaksas galīgā maksājuma šim projektam.
      8.   Uz procedūru finanšu iemaksas piešķiršanai un nolīgumu ar saņēmēju parakstīšanai mutatis mutandis piemēro šādus noteikumus: 2. panta 1. punktu, 7., 9., 10., 12., 15., 16., 17., 18., 19., 22., 40., 41., 42., 43., 44., 48., 50., 51., 52. un 53. pantu, ja režīms, ko piemēro finanšu iemaksām, ir – ja vajadzīgs – režīms līgumiem, kas saistīti ar aizsardzību.
      56. pants
      Priekšlikumu izvērtēšana
      1.   Priekšlikumus izvērtē šim nolūkam iecelta komiteja, balstoties uz iepriekš paziņotiem atlases un piešķiršanas kritērijiem, kas ir publicēti uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus, lai konstatētu priekšlikumus, kurus var finansēt.
      2.   Atlases kritēriji ir publicēti uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus un ir tādi, ka ļauj novērtēt pieteikuma iesniedzēja finansiālās un darbības spējas paveikt piedāvāto projektu. Pieteikuma iesniedzējam ir jābūt stabiliem un pietiekamiem līdzekļu avotiem, lai varētu turpināt veikt darbību visu laika posmu, kurā projekts tiek veikts, vai visu to gadu, par kuru tiek piešķirta finanšu iemaksa, un piedalīties tās finansēšanā. Pieteikuma iesniedzējam ir jābūt profesionālām zināšanām un kvalifikācijai, kas nepieciešama, lai paveiktu piedāvāto projektu.
      3.   Piešķiršanas kritēriji ir tādi, ka ļauj piešķirt finanšu iemaksas projektiem, kas paaugstina ar šiem projektiem īstenotās Kopienas gada darbības programmas vispārējo efektivitāti. Šos kritērijus formulē tā, lai nodrošinātu, ka Aģentūras līdzekļi tiek pienācīgi pārvaldīti un ka būs iespējams veikt izvērtējumu.
      4.   Pabeidzot izvērtējumu, atbildīgais kredītrīkotājs, pamatojoties uz veikto izvērtējumu, izraugās saņēmēju un nosaka finanšu iemaksas apjomu.
      57. pants
      Priekšlikumu iesniegšanas uzaicinājuma saturs
      1.   Uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus norāda:

                  a)

                  īstenojamos mērķus;

                  b)

                  atbilstības, atlases un piešķiršanas kritērijus un attiecīgus apliecinošos dokumentus;

                  c)

                  Aģentūras veiktās finansēšanas noteikumus;

                  d)

                  priekšlikumu iesniegšanas noteikumus un galīgo datumu, projektu iespējamo sākuma dienu un dienu, kad plānots pabeigt piešķiršanas procedūru.

            2.   Uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus publicē Eiropas Aizsardzības aģentūras tīmekļa vietnē un vajadzības gadījumā ar citiem līdzekļiem, tostarp Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, lai radītu plašāko iespējamo publicitāti iespējamo saņēmēju vidū.
      58. pants
      Finanšu iemaksas pieteikumi
      1.   Pieteikumus veic noteiktajā veidā un saskaņā ar kritērijiem, kas noteikti uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus.
      2.   Pieteikumā norāda, ka pieteikuma iesniedzējs pastāv kā juridiska persona un ka tam ir atbilstīgs finansiālais stāvoklis un darbības spējas, lai paveiktu piedāvāto projektu. Šim nolūkam atbildīgais kredītrīkotājs pieprasa no iespējamajiem saņēmējiem apliecinājumu ar viņu goda vārdu. Pieteikumam pievieno arī peļņas un zaudējumu pārskatu, bilanci par pēdējo finanšu gadu, par kuru konti ir noslēgti, un jebkādus citus apliecinošos dokumentus, kas atkarībā no vadības risku analīzes, ko veicis atbildīgais kredītrīkotājs, pieprasīti uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus.
      3.   Pieteikumam pievienotajā atsevišķa projekta budžetā vai darbības budžetā ieņēmumi un izdevumi ir līdzsvarā, un tajā skaidri norāda izmaksas, kas ir atbilstīgas finansējumam no Aģentūras budžeta.
      4.   Attiecībā uz finanšu iemaksām, kas pārsniedz EUR 25 000, pieteikumam pievieno ārējās revīzijas ziņojumu, ko sagatavojis apstiprināts revidents. Ar šo ziņojumu apstiprina pārskatu par pēdējo finanšu gadu, par kuru tas ir pieejams, un sniedz pieteikuma iesniedzēja finansiālās stabilitātes apliecinājumu. Šīs daļas noteikumus piemēro vienīgi pirmajam pieteikumam, ko saņēmējs iesniedz kredītrīkotājam vienā saimnieciskajā gadā. Atbildīgais kredītrīkotājs atkarībā no viņa veiktās vadības riska analīzes var atcelt šo pienākumu valsts iestādēm un Eiropas iestādēm vai starptautiskajām organizācijām.
      5.   Pieteikuma iesniedzējs norāda tāda cita finansējuma avotus un summas, kas saņemts vai par kura saņemšanu iesniegts pieteikums tajā pašā finanšu gadā tam pašam projektam vai jebkuram citam projektam un parastajai darbībai.
      59. pants
      Finanšu iemaksas nolīguma saturs
      Finanšu iemaksas nolīgumā jo īpaši nosaka:

                  a)

                  priekšmetu;

                  b)

                  saņēmēju;

                  c)

                  termiņu, proti:

                              i)

                              spēkā stāšanās un izbeigšanas dienu;

                              ii)

                              projekta darbības sākuma dienu un ilgumu;

                  d)

                  maksimālo finanšu iemaksas summu; kā arī

                  e)

                  sīki izstrādātu projekta aprakstu;

                  f)

                  vispārējos noteikumus, ko piemēro visiem šā veida nolīgumiem, piemēram, intelektuālā īpašuma tiesības (IPR), piemērojamo tiesību aktu noteikšana, tiesa, kura kompetenta izskatīt strīdus, un tas, ka saņēmējs pieņem Eiropas Aizsardzības aģentūras un tā revidentu veiktas revīzijas, un 3. pantā minētos noteikumus par ex-post publicēšanu;

                  g)

                  paredzēto finanšu iemaksu un projekta finansējuma saņemšanai atbilstīgas izmaksas;

                  h)

                  maksājumu gaitu, ņemot vērā finansiālos riskus, kas saistīti ar projektu, projekta ilgumu un virzību, un izmaksas, kuras rodas saņēmējam;

                  i)

                  saņēmēja kompetenci, jo īpaši attiecībā uz pareizu finanšu vadību un darbības un finanšu pārskatu iesniegšanu;

                  j)

                  noteikumus un termiņus šo pārskatu apstiprināšanai un Eiropas Aizsardzības aģentūras maksājumu veikšanai;

                  k)

                  noteikumus par to, ka Eiropas Aizsardzības aģentūra un tās revidenti īsteno savas kontroles pilnvaras – veicot dokumentu kontroli un kontroli uz vietas – attiecībā uz visiem darbuzņēmējiem un apakšuzņēmējiem, kas ir saņēmuši Aģentūras līdzekļus.

            60. pants
      Maksājumu pieprasījumu apliecinošie dokumenti
      1.   Katrai finanšu iemaksai, kam iepriekšējo finansējumu izmaksā pa daļām, katru jaunu maksājumu izsniedz vienīgi tad, kad iztērēti vismaz 70 % no jebkura iepriekšēja finansējuma kopsummas. Katram jauna maksājuma pieprasījumam pievieno saņēmēja tēriņu pārskatu kā pavaddokumentu.
      2.   Saņēmējs ar sava goda vārdu apliecina, ka maksājuma pieprasījumā ietvertā informācija ir pilnīga, uzticama un patiesa. Tas arī apliecina, ka radušās izmaksas var uzskatīt par atbilstīgām saskaņā ar finanšu iemaksas nolīgumu un ka maksājuma pieprasījumi ir pamatoti ar attiecīgiem apliecinošajiem dokumentiem.
      3.   Atbildīgais kredītrīkotājs, pamatojoties uz viņa veikto risku analīzi, var pieprasīt kā pamatojumu jebkuram maksājumam finanšu pārskatu un notikušo darījumu ārējo revīziju, ko sastādījis apstiprināts revidents. Ja ir finanšu iemaksa projektam vai darbības finanšu iemaksa, revīzijas pārskatu pievieno maksājuma pieprasījumam. Tās nolūks ir apliecināt to, ka izmaksas, ko saņēmējs uzskaitījis finanšu pārskatos, kuri ir maksājuma pieprasījuma pamatā, ir faktiskas, precīzas un atbilstīgas saskaņā ar finanšu iemaksas nolīgumu.
      Atbildīgais kredītrīkotājs atkarībā no viņa veiktās riska analīzes var arī atcelt pienākumu veikt ārējo revīziju valsts iestādēm, citām Eiropas iestādēm un starptautiskajām organizācijām.
      4.   Neskarot turpmākas pārbaudes, finanšu iemaksas summa nav galīga, kamēr iestāde nav pieņēmusi gala ziņojumus un pārskatus.

         (1)  OV L 134, 30.4.2004., 114. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Direktīvu 2006/97/EK (OV L 363, 20.12.2006., 107. lpp.).

         (2)  OV L 340, 16.12.2002., 1. lpp.

         (3)  OV L 101, 11.4.2001., 1. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2007/438/EK (OV L 164, 26.6.2007., 24. lpp.).

         (4)  OV C 316, 27.11.1995., 48. lpp.

         (5)  OV C 195, 25.6.1997., 1. lpp.

         (6)  OV L 351, 29.12.1998., 1. lpp.

         (7)  OV L 166, 28.6.1991., 77. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/97/EK (OV L 344, 28.12.2001., 76. lpp.).

         (8)  OV L 114, 24.4.2001., 1. lpp.

         (9)  OV L 13, 19.1.2000., 12. lpp.