title: 2006/234/EK: Padomes Lēmums ( 2006. gada 27. februāris ), lai noslēgtu Nolīgumu audiovizuālajā jomā starp Kopienu un Šveices Konfederāciju, paredzot noteikumus Šveices Konfederācijas dalībai Kopienas programmās  MEDIA Plus  un  MEDIA Training , un minētā nolīguma Nobeiguma aktu

text:
               28.3.2006

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 90/22

         PADOMES LĒMUMS
   (2006. gada 27. februāris),
   lai noslēgtu Nolīgumu audiovizuālajā jomā starp Kopienu un Šveices Konfederāciju, paredzot noteikumus Šveices Konfederācijas dalībai Kopienas programmās
         MEDIA Plus
       un
         MEDIA Training
      , un minētā nolīguma Nobeiguma aktu
   (2006/234/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 150. panta 4. punktu un 157. panta 3. punktu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmo teikumu un 300. panta 3. punkta pirmo daļu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1),
   tā kā:

               (1)

               Komisija ir Eiropas Kopienas vārdā apspriedusi nolīgumu, lai Šveices Konfederācija varētu piedalīties Kopienas programmās
                     MEDIA Plus
                   un
                     MEDIA Training
                  , un minētā nolīguma Nobeiguma aktu.

               (2)

               Nolīgums un Nobeiguma akts Kopienas vārdā tika parakstīts 2004. gada 26. oktobrī, ņemot vērā tā noslēgšanu kādā vēlāka datumā.

               (3)

               Kopienai būtu jāapstiprina minētais nolīgums un Nobeiguma akts,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Kopienas vārdā tiek apstiprināts Nolīgums audiovizuālajā jomā starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju, paredzot noteikumus Šveices Konfederācijas dalībai Kopienas programmās
         MEDIA Plus
       un
         MEDIA Training
      , un tā Nobeiguma akts.
   Nolīguma un Nobeiguma akta teksts pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   Komisija pārstāv Kopienu Apvienotajā komitejā, kas izveidota ar Nolīguma 8. pantu.
   3. pants
   Padomes priekšsēdētājs Kopienas vārdā sniedz Nolīguma 13. pantā paredzēto paziņojumu (2).
   4. pants
   Šo lēmumu publicē Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2006. gada 27. februāris.

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         U. PLASSNIK

      (1)  Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts.

      (2)  Nolīguma spēkā stāšanās datumu Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
    ---documentbreak---

               28.3.2006

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 90/23

         NOLĪGUMS
   audiovizuālajā jomā starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju, paredzot noteikumus Šveices Konfederācijas dalībai Kopienas programmās
         MEDIA Plus
       un
         MEDIA Training

   EIROPAS KOPIENA, turpmāk tekstā “Kopiena”,
   no vienas puses, un
   ŠVEICES KONFEDERĀCIJA, turpmāk tekstā “Šveice”,
   no otras puses,
   abas turpmāk sauktas “Līgumslēdzējas puses”,
   ŅEMOT VĒRĀ to, ka saskaņā ar Padomes 2000. gada 20. decembra Lēmumu 2000/821/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 19. janvāra Lēmumu 2001/163/EK, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Lēmumu 846/2004 un ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Lēmumu 845/2004/EK, Kopiena ir izstrādājusi attīstības veicināšanas programmu un apmācību programmu Eiropas audiovizuālo programmu industrijas speciālistiem (turpmāk tekstā “programma
         MEDIA
      ”),
   ŅEMOT VĒRĀ to, ka programma
         MEDIA
       ar konkrētiem nosacījumiem paredz Eiropas Padomes konvencijas trešo valstu pusēm, kuras nav EEZ līguma, Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas dalībvalstis un Eiropas Savienības kandidātvalstis, piedalīšanos pārrobežu televīzijā, pamatojoties uz papildu kredītiem un izpildāmo specifisko kārtību nolīgumos starp iesaistītajām pusēm,
   ŅEMOT VĒRĀ to, ka iepriekš minētie nosacījumi šīm trešām valstīm dod programmu pieejamību pēc šo valstu tiesību aktu saderības ar spēkā esošo Kopienas acquis communautaire sākotnējā izvērtējuma,
   ŅEMOT VĒRĀ to, ka iepriekšminētie noteikumi programmu īstenošanai šajās trešās valstīs kā priekšnosacījumu paredz iepriekšēju izvērtēšanu attiecībā uz šo trešo valstu tiesību aktu atbilstību attiecīgajiem acquis communautaire noteikumiem,
   ŅEMOT VĒRĀ to, ka Šveice un Kopiena Kopējā deklarācijā par turpmākām papildu pārrunām 1999. gada 21. jūnija septiņu nolīgumu nobeiguma dokumentā izteica vēlēšanos pārrunāt jautājumu par Šveices piedalīšanos šajās programmās,
   ŅEMOT VĒRĀ to, ka Šveice uzņemas saistības, ar ko paredz pilnveidot savu likumdošanu, lai nodrošinātu pieprasīto saderības līmeni ar acquis communautaire, un ka līdz ar šā nolīguma spēkā stāšanās datumu Šveice pilda iepriekš minēto lēmumu noteiktos dalības nosacījumus,
   ŅEMOT VĒRĀ to, ka sadarbība starp Šveici un Kopienu, kas jo īpaši vērsta uz programmā
         MEDIA
       noteikto mērķu sasniegšanu, iesaistot Kopienu un Šveici starptautiskās sadarbības aktivitāšu kontekstā, piemērojot šo programmu, ir par pamatu dažādu ieviesto pasākumu mērķu paplašināšanai un cilvēku resursu kvalifikācijas līmeņa uzlabošanai Kopienā un Šveicē,
   ŅEMOT VĒRĀ Līgumslēdzēju pušu kopīgās intereses daudz plašākas sadarbības ietvaros Eiropas audiovizuālo programmu industrijas attīstībā,
   ŅEMOT VĒRĀ to, ka Līgumslēdzēju puses ar laiku cer gūt abpusēju labumu no Šveices piedalīšanās programmā
         MEDIA
      ,
   IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.
   1. PANTS
   Nolīguma mērķis
   Ar šo nolīgumu nodibinātās sadarbības starp Kopienu un Šveici mērķis ir Šveices piedalīšanās visos programmas
         MEDIA
       pasākumos un, izņemot atsevišķus noteikumus, kas ir pretēji šajā nolīgumā paredzētajiem, to šīm programmām atbilstīgajos juridiskajos aktos noteikto mērķu, kritēriju, procedūru un termiņu ievērošanā, kas ietverti I pielikumā.
   2. PANTS
   Tiesību aktu saderība
   Lai izpildītu iepriekš minētajos lēmumos noteiktos līdzdalības nosacījumus, līdz ar šā nolīguma spēkā stāšanās datumu Šveice piemēros II pielikuma noteikumus, kas paredz pilnveidot Šveices tiesību aktus, nodrošinot pieprasīto saderību ar acquis communautaire.
   3. PANTS
   Tiesības tikt izraudzītam
   Ja šis nolīgums nenosaka citādi:

               1.

               nosacījumi attiecībā uz Šveices organizāciju un privātpersonu piedalīšanos katrā no pasākumiem ir tādi paši, kādi piemērojami Kopienas dalībvalstu organizācijām un privātpersonām.

               2.

               Šveices institūciju, organizāciju un privātpersonu tiesības tikt izraudzītām ir paredzētas juridiskajos aktos, kas attiecas uz šīm programmām, un atrodamas 1. pielikumā.

               3.

               Lai garantētu programmu kopējo nozīmīgumu, projektos un pasākumos, kuru īstenošanai ir nepieciešamas Eiropas līmeņa partnerattiecības, un lai saņemtu Kopienas finansiālo atbalstu, ir jābūt iesaistītai vismaz vienai Kopienas dalībvalstij. Citos projektos un pasākumos skaidri ir jāatspoguļojas nozīmīgumam Eiropas un Kopienas līmenī.

         4. PANTS
   Procedūras
   1.   Šveices institūciju, organizāciju un privātpersonu kandidātu prezentācijas, novērtēšanas un izvēles nosacījumi un kārtība ir tāda pati kā tā, kas piemērojama attiecībā uz Kopienas dalībvalstu institūcijām, organizācijām un privātpersonām.
   2.   Saskaņā ar 1. pielikumā norādīto tiesību aktiem, Eiropas Kopienu Komisija (turpmāk “Komisija”), tiklīdz tā ir iecēlusi neatkarīgus ekspertus, var pieaicināt Šveices ekspertus palīdzēt izvērtēt projektus.
   3.   Visos saziņas veidos ar Komisiju, lūgumu procedūrās, nolīgumos, iesniegtajos ziņojumos un citos programmu administratīvajos aspektos izmantojamā valoda ir viena no oficiālajām Kopienas valodām.
   5. PANTS
   Valstu struktūras
   1.   Šveice nosaka valsts līmenim atbilstīgas struktūras un mehānismus un veic visus citus nepieciešamos pasākumus programmas
         MEDIA
       ieviešanas koordinācijai un organizācijai valsts līmenī saskaņā ar I pielikumā esošo tiesību aktiem. Šveice sadarbībā ar Komisiju apņemas izveidot
         MEDIA Desk
      .
   2.   Finanšu atbalsts, kas varētu tikt piešķirts programmas
         MEDIA Desk
       aktivitātēm, nepārsniedz 50 % no šo pasākumu kopējā budžeta.
   6. PANTS
   Finanšu noteikumi
   Lai segtu izmaksas, kas rodas pēc piedalīšanās programmā
         MEDIA
      , Šveice saskaņā ar III pielikumu ik gadu Eiropas Savienības vispārējā budžetā pārskaita dalības maksu.
   7. PANTS
   Finanšu kontrole
   Noteikumi par finanšu kontroli attiecībā uz Šveices dalībniekiem programmā
         MEDIA
       ir izklāstīti IV pielikumā.
   8. PANTS
   Apvienotā komiteja
   1.   Ir nodibināta Apvienotā komiteja.
   2.   Apvienotā komiteja sastāv no Kopienas pārstāvjiem no vienas puses, un Šveices pārstāvjiem no otras puses. Tā tiek apstiprināta ar kopēju vienošanos.
   3.   Apvienotā komiteja ir atbildīga par šā nolīguma vadību un pareizu piemērošanu.
   4.   Pēc vienas vai otras puses lūguma Līgumslēdzējas puses apmainās ar informāciju un Apvienotajā komitejā veic konsultācijas par pasākumiem, kas īstenoti saskaņā ar šo nolīgumu, un finanšu aspektiem, kas uz tiem attiecas.
   5.   Lai pārrunātu jautājumus par šā nolīguma veiksmīgu darbību, Apvienotā komiteja sanāk pēc kādas puses lūguma. Tā izstrādā savu iekšējo reglamentu un var izveidot darba grupas, kas palīdzēt tās pienākumu veikšanā.
   6.   Līgumslēdzējas puses par var sanākt Apvienotajā komitejā, lai izskatītu domstarpības par šā nolīguma interpretāciju vai piemērošanu. Apvienotā komiteja var atrisināt domstarpības. Jebkura lietderīgi informācija, kas ļautu izanalizēt situāciju un rast piemērotāko risinājumu, ir iesniedzami Apvienotajā komitejā. Šajā nolūkā Apvienotā komiteja izskata visas iespējas, kas ļautu nodrošināt šā nolīguma veiksmīgu piemērošanu.
   7.   Apvienotā komiteja periodiski pārskata šā nolīguma pielikumus. Apvienotā komiteja pēc vienas puses ierosinājuma var nolemt veikt izmaiņas šā nolīguma pielikumos.
   9. PANTS
   Izpilde, novērtējums un ziņojumi
   Neskarot Kopienas atbildību programmas izpildes un novērtējuma jomā, saskaņā ar I pielikumā minētajiem lēmumiem, kas attiecas uz programmām, Šveices piedalīšanās programmā
         MEDIA
       ir par pamatu tā nepārtrauktai izpildei partnerattiecību starp Kopienu un Šveici ietvaros. Lai piedalītos ziņojumu sagatavošanā par programmā iegūto pieredzi, Šveice nosūta Kopienai savu ziņojumu, aprakstot pasākumus, kurus tā savā valstī ir veikusi. Tā piedalās arī visos citos specifiskos pasākumos, kurus šajā sakarā tai piedāvā Kopiena.
   10. PANTS
   Pielikumi
   Šā nolīguma pielikumi ir tā sastāvdaļas.
   11. PANTS
   Teritoriālās piemērošanas joma
   Šo nolīgumu no vienas puses piemēro teritorijās, uz kurām attiecas Eiropas Kopienas dibināšanas līgums, saskaņā ar šajā Līgumā paredzētajiem nosacījumiem, un no otras puses Šveices teritorijā.
   12. PANTS
   Ilgums un denonsēšana
   1.   Šis nolīgums ir noslēgts uz programmas
         MEDIA
       darbības laiku.
   2.   Ja Kopiena apstiprina jaunas vairāku gadu programmas Eiropas audiovizuālās jomas produkcijas izplatīšanas un sekmēšanas, attīstības veicināšanas jomās, kā arī Eiropas audiovizuālo programmu profesionāļu izglītības jomā, šis nolīgums var tikt atjaunots vai pārskatīts pēc nosacījumiem, kas paredzēti kopējā nolīgumā.
   3.   Kopiena vai Šveice var denonsēt šo nolīgumu, par savu lēmumu paziņojot otrai pusei. Nolīguma darbības laiks izbeidzas pēc 12 mēnešiem no šī paziņošanas brīža. Projekti un pasākumi, kas norisinās paziņojuma iesniegšanas brīdī, tiek īstenoti līdz galam, pamatojoties uz šajā nolīgumā paredzētajiem nosacījumiem. Līgumslēdzējas puses ar kopēju nolīgumu atrisinās citas iespējamajās sekas, kas radušās līdz ar nolīguma denonsēšanu.
   13. PANTS
   Stāšanās spēkā
   Šis nolīgums stājās spēkā otrā mēneša pirmajā dienā pēc Līgumslēdzēju pušu rakstiskajiem paziņojumiem par to attiecīgo procedūru pabeigšanu.
   14. PANTS
   Valodas
   1.   Šis nolīgums ir sastādīts divos eksemplāros angļu, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, poļu, portugāļu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru valodā; visi teksti ir vienlīdz autentiski.
   2.   Šā nolīguma maltiešu valodas versijas autentiskumu Līgumslēdzējas Puses apstiprina, veicot vēstuļu apmaiņu. Tā ir spēkā tāpat kā 1. punktā paredzēto valodu versijas.
   TO APLIECINOT, attiecīgi pilnvarotās personas ir parakstījušas šo nolīgumu.

      Hecho en Luxemburgo, el veintiséis de octubre de dos mil cuatro.
      V Lucemburku dne dvacátého šestého října dva tisíce čtyři.
      Udfærdiget i Luxembourg den seksogtyvende oktober to tusind og fire.
      Geschehen zu Luxemburg am sechsundzwanzigsten Oktober zweitausendundvier.
      Kahe tuhande neljanda aasta oktoobrikuu kahekümne kuuendal päeval Luxembourgis.
      Έγινε στo Λουξεμβούργο, στις είκοσι έξι Οκτωβρίου δύο χιλιάδες τέσσερα.
      Done at Luxembourg on the twenty-sixth day of October in the year two thousand and four.
      Fait à Luxembourg, le vingt-six octobre deux mille quatre.
      Fatto a Lussemburgo, addì ventisei ottobre duemilaquattro.
      Luksemburgā, divi tūkstoši ceturtā gada divdesmit sestajā oktobrī.
      Priimta du tūkstančiai ketvirtų metų spalio dvidešimt šeštą dieną Liuksemburge.
      Kelt Luxembourgban, a kettőezer-negyedik év október havának huszonhatodik napján.
      Magħmula fil-Lussemburgu fis-sitta u għoxrin jum ta' Ottubru tas-sena elfejn u erbgħa.
      Gedaan te Luxemburg, de zesentwintigste oktober tweeduizendvier.
      Sporządzono w Luksemburgu, dnia dwudziestego szóstego października roku dwa tysiące czwartego.
      Feito no Luxemburgo, em vinte e seis de Outubro de dois mil e quatro.
      V Luxemburgu dvadsiateho šiesteho októbra dvetisícštyri.
      V Luxembourgu, dne šestindvajsetega oktobra leta dva tisoč štiri
      Tehty Luxemburgissa kahdentenakymmenentenäkuudentena päivänä lokakuuta vuonna kaksituhattaneljä.
      Som skedde i Luxemburg den tjugosjätte oktober tjugohundrafyra.

         Por la Comunidad Europea
         Za Evropské společenství
         For Det Europæiske Fællesskab
         Für die Europäische Gemeinschaft
         Euroopa Ühenduse nimel
         Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα
         For the European Community
         Pour la Communauté européenne
         Per la Comunità europea
         Eiropas Kopienas vārdā
         Europos bendrijos vardu
         az Európai Közösség részéről
         Għall-Komunità Ewropea
         Voor de Europese Gemeenschap
         W imieniu Wspólnoty Europejskiej
         Pela Comunidade Europeia
         Za Európske spoločenstvo
         za Evropsko skupnost
         Euroopan yhteisön puolesta
         På Europeiska gemenskapens vägnar

         Für die Schweizerische Eidgenossenschaft
         Pour la Confédération suisse
         Per la Confederazione svizzera

   I PIELIKUMS
   Tiesību akti, kas attiecas uz programmu media
   Padomes Lēmums Nr. 2000/821/EK (2000. gada 20. decembris) par Eiropas audiovizuālo darbu izstrādes, izplatīšanas un pārdošanas veicināšanas programmas īstenošanu (
         MEDIA Plus
       – izstrāde, izplatīšana un pārdošanas veicināšana) (2001. – 2005. gads) (OV L 336, 30.12.2000., 82. lpp.).
   Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 2001/163/EK (2001. gada 19. janvāris) par to, kā īstenot Eiropas audiovizuālo programmu nozares speciālistiem domāto mācību programmu (
         MEDIA–Training
      ) (2001. – 2005. gads) (OV L 26, 27.1.2001., 1. lpp.).
   Padomes Regula (EK) Nr. 885/2004 (2004. gada 26. aprīlis) par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) 2003/2003, Padomes Regulu (EK) 1334/2000, (EK) 2157/2001, (EK) 152/2002, (EK) 1499/2002, (EK) 1500/2003 un (EK) 1798/2003, Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu 1719/1999/EK, 1720/1999/EK, 253/2000/EK, 508/2000/EK, 1031/2000/EK, 163/2001/EK, 2235/2002/EK un 291/2003/EK un Padomes lēmumu 1999/382/EK, 000/821/EK, 2003/17/EK un 2003/893/EK pieņemšanu preču brīvas aprites, sabiedrību tiesību, lauksaimniecības, nodokļu, izglītības un apmācības, audiovizuālās kultūras un politikas, kā arī ārējo attiecību jomās pēc Čehijas Republikas, Igaunijas, Kipras, Latvijas, Lietuvas, Ungārijas, Maltas, Polijas, Slovēnijas un Slovākijas pievienošanās (OV L 168, 1.5.2004., 1. lpp.).
   Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 845/2004/EK (2004. gada 29. aprīlis), ar kuru izdarīti grozījumi Lēmumā 163/2001/EK par to, kā īstenot Eiropas audiovizuālo programmu nozares speciālistiem domāto mācību programmu (
         MEDIA–Training
      ) (2001. – 2005. gads) (OV L 157, 30.4.2004., 1. lpp.).
   Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 846/2004/EK (2004. gada 29. aprīlis), ar kuru izdarīti grozījumi Padomes Lēmumā 2000/821/EK par Eiropas audiovizuālo darbu izstrādes, izplatīšanas un pārdošanas veicināšanas programmas īstenošanu (
         MEDIA Plus
       – izstrāde, izplatīšana un pārdošanas veicināšana) (2001. – 2005. gads) (OV L 157, 30.4.2004., 4. lpp.).
   II PIELIKUMS
   1. pants
   Brīvība radiosakaru uztveršanas un pārraides jomā
   1.   Ja Kopienas dalībvalsts ir Eiropas Padomes Konvencijas par pārrobežu televīziju puse, saskaņā ar šo konvenciju Šveice nodrošina televīzijas pārraižu, kas ietilpst šīs dalībvalsts kompetencē, brīvu uztveršanu un pārraidi savā teritorijā.
   2.   Gadījumos, kas nav 1. punktā paredzētie, Šveice nodrošina televīzijas pārraižu, kas ietilpst šīs Eiropas Kopienas dalībvalsts kompetencē, brīvu uztveršanu un pārraidi savā teritorijā (kā to noteikusi, Padomes Direktīva 89/552/EEK (1989. gada 3. oktobris) par dažu tādu televīzijas raidījumu veidošanas un apraides noteikumu koordinēšanu, kas ietverti dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos, turpmāk direktīva par “televīziju bez robežām”, kurā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 97/36/EK izdarīti šādi grozījumi:
   Šveice patur tiesības:

               a)

               pārtraukt Kopienas dalībvalsts kompetencē esošās televīzijas raidorganizācijas pārraižu retranslāciju, kas acīmredzami nopietni pārkāpj noteikumus par nepilngadīgo aizsardzību un goda un cieņas neaizskaramību, kā to paredz direktīvas “televīzija bez robežām” 22. un 22. bis pants;

               b)

               veikt visus nepieciešamos pasākumus attiecībā pret televīzijas raidorganizācijām, kas izvietojušās Kopienas dalībvalsts teritorijā, bet kuru aktivitātes pilnībā vai galvenokārt attiecas uz Šveices teritoriju, ja tās tur ir izvietojušās, lai nepildītu noteikumus, kas tiem būtu jāpilda, atrodoties Šveices teritorijā. Šie apstākļi būtu interpretējami saskaņā ar Eiropas Kopienu Tiesas pastāvošās tiesu praksi (Lieta 33/74, Van Binsbergen pret Bestuur van de Bedrijfsvereniging, krājums 1974, 1299. lpp.; lieta C–23/93, TV10 SA pret Commissariaat voor de Media, krājums 1994, I–4795. lpp.).

         3.   Šā panta 2. punktā paredzētajos gadījumos nepieciešamie pasākumi tiks pieņemti pēc domu apmaiņas Apvienotajā komitejā, kas sasaukta saskaņā ar šo nolīgumu.
   2. pants
   Televīzijas programmu izstrādes un izplatīšanas veicināšana
   1.   Šveice darbojas pēc Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 89/552/EEK par dažu tādu televīzijas raidījumu veidošanu un apraides noteikumu koordinēšanu, kas ietverti dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos, kurā izdarīti grozījumi ar Eiropas Parlamenta un Padomes 1997. gada 30. jūnija Direktīvu 97/36/EK, 4. un 5. panta analoģijas un seko, lai televīzijas raidorganizācijas darbotos saskaņā ar tām piešķirto kompetenci.
   2.   Lai īstenotu iepriekšējo punktu, piemēro Eiropas darba definīciju, kas formulēta 6. pantā Padomes Direktīvā 89/552/EEK (1989. gada 3. oktobris) par dažu tādu televīzijas raidījumu veidošanu un apraides noteikumu koordinēšanu, kas ietverti dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos, kurā izdarīti grozījumi ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 97/36/EK.
   3.   Šveice seko, lai darbiem, kuru izcelsme ir Kopienas dalībvalstīs, nepiemērotu diskriminējošiem pasākumus saskaņā ar šo nolīgumu un tā spēkā esamības laikā.
   4.   Šo saistību izpildes kārtība ir noteikta Šveices tiesību aktos, kas piemērojami televīzijas apraidei līdz šā nolīguma spēkā stāšanās datumam. Šie tiesību akti paredz, ka pārraidītāji saskaņā ar šā panta 1. un 2. punktu īsteno Direktīvā 89/552/EEK noteikto proporciju un ka viņi katru gadu Šveices regulējošai iestādei iesniegtu ziņojumu par īstenoto proporciju un iemesliem, ja šāda proporcija nav bijusi ievērota. Ja šī proporcija ir daļēji sasniegta un sniegtie paskaidrojumi par iemesliem ir nepilnīgi, kompetentā iestāde veic nepieciešamos pasākumus. Jebkurā gadījumā pārraidītājiem jācenšas ievērot direktīvā paredzētās proporcijas.
   III PIELIKUMS
   Šveices finansiālais ieguldījums programmās “
         MEDIA Plus
      ” un “
         MEDIA Training
      ”

               1.

               Finansiālais ieguldījums, kas Šveicei jāmaksā Eiropas Savienības budžetā, lai līdzdarbotos programmās “
                     MEDIA Plus
                  ” un “
                     MEDIA Training
                  ”, un kas ir proporcionāli izdalīts programmu finanšu asignējumiem, ir šāds (miljonos euro):

                           2005. gads

                           2006. gads

                           4,2

                           4,2

               2.

               Šveices ieguldījums tiks pārvaldīts saskaņā ar finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam.

               3.

               Ceļa un uzturēšanās izdevumus, kas radušies Šveices pārstāvjiem vai ekspertiem, piedaloties Komisijas organizētajās sanāksmēs saistībā ar programmu ieviešanu, Komisija atmaksā, pamatojoties uz un saskaņā ar tām pašām procedūrām, kas patlaban ir spēkā attiecībā uz Kopienas dalībvalstu ekspertiem.

               4.

               Pēc šā nolīguma stāšanās spēkā un katra nākamā gada sākuma Komisija nosūtīs Šveicei prasību par naudas līdzekļiem atbilstīgi tās ieguldījumam programmu budžetā saskaņā ar šo nolīgumu.
               Šo iemaksu izsaka eiro, un to iemaksā Komisijas bankas eiro kontā.

               5.

               Šveice iemaksās savu ieguldījumu līdz 1. aprīlim, ar nosacījumu, ka naudas līdzekļu pieprasījumu Komisija ir nosūtījusi līdz 1. martam, bet vēlākais 30 dienu laikā, ja šo pieprasījumu Komisija nosūtījusi vēlāk.
               Par jebkuru maksājuma kavējumu no dienas, kad beidzies iemaksas termiņš, Šveice maksā procentus par nenomaksāto summu. Procentu likme atbilst Eiropas Centrālās bankas noteiktajai likmei, ko tā maksājuma termiņa dienā piemēro saviem darījumiem euro, un tā sasniedz 3,5 procentu punktus.

         IV PIELIKUMS
   Finanšu kontrole attiecībā uz Šveices piedalīšanos programmā “
         MEDIA
      ”
   1. pants
   Tiešā komunikācija
   Komisija tieši sazinās ar Šveicē esošajiem programmas dalībniekiem un to apakšuzņēmējiem. Šīs personas Komisijai var tieši nodot visu atbilstīgo informāciju un dokumentāciju, kas tām ir jāsniedz, pamatojoties uz dokumentiem, uz kuriem ietvertas atsauces šajā nolīgumā, un nolīgumiem, kas noslēgti par tā piemērošanu.
   2. pants
   Revīzijas
   1.   Saskaņā ar Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 un Komisijas 2002. gada 23. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 kā arī ar citām regulām, uz kurām izdarītas atsauces šajā nolīgumā, un līgumiem, kas noslēgti ar Šveicē esošajiem programmas dalībniekiem, paredz, ka Komisijas darbinieki vai jebkura cita tās pilnvarota persona jebkurā laikā var veikt viņu vai to apakšuzņēmēju zinātnisko, finanšu, tehnoloģiju vai cita veida revīziju.
   2.   Lai sekmīgi veiktu minētās revīzijas, Komisijas darbiniekiem vai citām tās pilnvarotām personām ir atbilstīga piekļuve telpām, darbiem un dokumentiem, kā arī visai nepieciešamajai informācijai, to skaitā elektroniskā veidā. Šīs piekļuves tiesības ir skaidri noteiktas noslēgtajos līgumos, piemērojot dokumentus, uz kuriem izdarītas atsauces šajā nolīgumā.
   3.   Eiropas Kopienu Revīzijas palātai ir tādas pašas tiesības kā Komisijai.
   4.   Revīzijas var veikt arī pēc programmu vai šā nolīguma termiņa beigām vai arī saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti attiecīgajos līgumos.
   5.   Šveices Federālo finanšu kontroli iepriekš informē par revīzijas veikšanu Šveices teritorijā. Šī informācija nav juridisks nosacījums, lai veiktu šādas revīzijas.
   3. pants
   Pārbaudes uz vietas
   1.   Saskaņā ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām šā nolīguma ietvaros Komisija (OLAF) Šveices teritorijā ir tiesīga veikt kontroles un pārbaudes uz vietas.
   2.   Kontroles un pārbaudes uz vietas sagatavo un vada Komisija ciešā sadarbībā ar Šveices Federālo finanšu kontroli vai citām kompetentām Šveices iestādēm, kuras ir izraudzījusies Šveices Federālā finanšu kontrole un kuras savlaicīgi ir informētas par kontroļu un pārbaužu priekšmetu, mērķi un juridisko pamatojumu, lai varētu sniegt visu nepieciešamo palīdzību. Šādā nolūkā Šveices kompetento iestāžu darbinieki var piedalīties kontrolēs un pārbaudēs uz vietas.
   3.   Ja attiecīgās Šveices iestādes to vēlas, kontroles un pārbaudes uz vietas var veikt kopā ar Komisiju.
   4.   Ja programmas “
         MEDIA
      ” dalībnieki iebilst pret kontroli vai pārbaudi uz vietas, Šveices iestādes saskaņā ar valsts noteikumiem sniedz nepieciešamo palīdzību Komisijas inspektoriem, lai nodrošinātu, ka tiek izpildīts uz vietas veiktās kontroles vai pārbaudes uzdevums.
   5.   Komisija Šveices Federālajai finanšu kontrolei visīsākajā laikā dara zināmu katru rīcību vai aizdomas attiecībā uz nelikumībām, kas tai kļuvušas zināmas, veicot kontroli vai pārbaudi uz vietas. Jebkurā gadījumā Komisijai ir jāinformē iepriekšminētā iestāde par kontroles vai pārbaudes rezultātiem.
   4. pants
   Informācija un apspriedes
   1.   Lai nodrošinātu šā pielikuma pareizu izpildi, Šveices un Kopienas kompetentās iestādes regulāri apmainās ar informāciju un apspriežas pēc vienas vai otras puses lūguma.
   2.   Šveices kompetentās iestādes nekavējoties ziņo Komisijai par jebkuru uzzināto faktu, kas varētu liecināt par iespējamām nelikumībām saistībā ar līgumu vai nolīgumu noslēgšanu un izpildi, piemērojot dokumentus, uz kuriem izdarītas atsauces šajā nolīgumā.
   5. pants
   Konfidencialitāte
   Saskaņā ar šo pielikumu paziņotā vai iegūtā informācija, lai kādā formā tā arī nebūtu, ir profesionāls noslēpums un uz to attiecas Šveices tiesību normās analogai informācijai noteiktā aizsardzība un attiecīgie noteikumi, ko piemēro Kopienas iestādēm. Šo informāciju drīkst nodot tālāk vienīgi tām personām, kurām Kopienas iestādēs, dalībvalstīs vai Šveicē tā ir jāzina, pildot savus pienākumus, turklāt to drīkst izmantot vienīgi tā, lai nodrošinātu Līgumslēdzēju pušu finanšu interešu efektīvu aizsardzību.
   6. pants
   Administratīvie pasākumi un sodi
   Neskarot Šveices krimināltiesību piemērošanu, Komisija var piemērot administratīvos pasākumus un sodus saskaņā ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002, Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 un Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (1995. gada 18. decembris) par Eiropas Kopienas finanšu interešu aizsardzību.
   7. pants
   Piedziņa un izpilde
   Programmas “
         MEDIA
      ” ietvaros pieņemtie Komisijas lēmumi saistībā ar šā nolīguma piemērošanu attiecībā uz soda uzlikšanu personām, kas nav valstis, ir izpildāmi Šveices teritorijā. Soda izpilde notiek pēc pārbaudes, ko veic Šveices valdības izcelta iestāde, kura par to paziņo Komisijai. Piedziņa notiek saskaņā ar Šveices procesuālajām tiesībām. Lēmuma par piedziņu likumību kontrolē Eiropas Kopienu Tiesa.
   Eiropas Kopienu Tiesas spriedumus, pamatojoties uz šķīrējklauzulu, izpilda ar tādiem pašiem nosacījumiem.
 ---documentbreak--- NA ---documentbreak---

               28.3.2006

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 90/32

         NOBEIGUMA AKTS
   EIROPAS KOPIENAS
   un
   ŠVEICES KONFEDERĀCIJAS
   Pilnvarotie,
   sanākuši 2004. gada 26. oktobrī, lai parakstītu Nolīgumu audiovizuālajā jomā starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju, paredzot noteikumus Šveices Konfederācijas dalībai Kopienas programmās “MEDIA Plus” un “MEDIA Training”, un ir pieņēmuši kopēju deklarāciju, kas pievienota šim nobeiguma aktam:
   Līgumslēdzēju pušu kopējā deklarācija par abpusēju interešu dialoga attīstību audiovizuālās politikas jomā.
   Tāpat viņi ir pieņēmuši turpmāk norādīto deklarāciju, kas ir pievienota šim nobeiguma aktam:
   Padomes deklarācija par Šveices dalību komitejās

      Hecho en Luxemburgo, el veintiséis de octubre de dos mil cuatro.
      V Lucemburku dne dvacátého šestého října dva tisíce čtyři.
      Udfærdiget i Luxembourg den seksogtyvende oktober to tusind og fire.
      Geschehen zu Luxemburg am sechsundzwanzigsten Oktober zweitausendundvier.
      Kahe tuhande neljanda aasta oktoobrikuu kahekümne kuuendal päeval Luxembourgis.
      Έγινε στo Λουξεμβούργο, στις είκοσι έξι Οκτωβρίου δύο χιλιάδες τέσσερα.
      Done at Luxembourg on the twenty-sixth day of October in the year two thousand and four.
      Fait à Luxembourg, le vingt-six octobre deux mille quatre.
      Fatto a Lussemburgo, addì ventisei ottobre duemilaquattro.
      Luksemburgā, divi tūkstoši ceturtā gada divdesmit sestajā oktobrī.
      Priimta du tūkstančiai ketvirtų metų spalio dvidešimt šeštą dieną Liuksemburge.
      Kelt Luxembourgban, a kettőezer-negyedik év október havának huszonhatodik napján.
      Magħmula fil-Lussemburgu fis-sitta u għoxrin jum ta' Ottubru tas-sena elfejn u erbgħa.
      Gedaan te Luxemburg, de zesentwintigste oktober tweeduizendvier.
      Sporządzono w Luksemburgu, dnia dwudziestego szóstego października roku dwa tysiące czwartego.
      Feito no Luxemburgo, em vinte e seis de Outubro de dois mil e quatro.
      V Luxemburgu dvadsiateho šiesteho októbra dvetisícštyri.
      V Luxembourgu, dne šestindvajsetega oktobra leta dva tisoč štiri
      Tehty Luxemburgissa kahdentenakymmenentenäkuudentena päivänä lokakuuta vuonna kaksituhattaneljä.
      Som skedde i Luxemburg den tjugosjätte oktober tjugohundrafyra.

         Por la Comunidad Europea
         Za Evropské společenství
         For Det Europæiske Fællesskab
         Für die Europäische Gemeinschaft
         Euroopa Ühenduse nimel
         Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα
         For the European Community
         Pour la Communauté européenne
         Per la Comunità europea
         Eiropas Kopienas vārdā
         Europos bendrijos vardu
         az Európai Közösség részéről
         Għall-Komunità Ewropea
         Voor de Europese Gemeenschap
         W imieniu Wspólnoty Europejskiej
         Pela Comunidade Europeia
         Za Európske spoločenstvo
         za Evropsko skupnost
         Euroopan yhteisön puolesta
         På Europeiska gemenskapens vägnar

         Für die Schweizerische Eidgenossenschaft
         Pour la Confédération suisse
         Per la Confederazione svizzera

   LĪGUMSLĒDZĒJU PUŠU
   kopējā deklarācija par abpusēju interešu dialoga attīstību audiovizuālās politikas jomā
   Abas puses, lai garantētu nolīguma pareizu piemērošanu un stiprinātu sadarbību audiovizuālās politikas jomā, paziņo, ka dialoga attīstība šajā jomā atbilst kopējām interesēm.
   Abas puses tāpat paziņo, ka šis dialogs notiks ar šo nolīgumu izveidotajā Apvienotajā komitejā, kā arī citviet, kur tas būs piemēroti un nepieciešami. Abas puses vienojas, ka šajā sakarā Šveices pārstāvji var tikt uzaicināti “Kontaktkomitejas” sanāksmēs, kas izveidotas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 97/36/EK (1997. gada 30. jūnijs), ar kuru izdarīti grozījumi Direktīvā 89/552/EEK par dažu tādu televīzijas raidījumu veidošanu un apraides noteikumu koordinēšanu, kas ietverti dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos.
   PADOMES DEKLARĀCIJA
   par Šveices dalību komitejās
   Padome neiebilst, ja Šveices pārstāvji piedalās programmas “
         MEDIA
      ” komiteju un ekspertu grupu sanāksmēs kā novērotāji jautājumos, kas uz viņiem attiecas. Balsošanas laikā šīs komitejas un ekspertu grupas sanāk bez Šveices pārstāvju klātbūtnes.


title: 2014/427/ES: Eiropas Centrālās bankas Lēmums ( 2014. gada 6. februāris ) par Eiropas Centrālās bankas pārstāvju iecelšanu Uzraudzības valdē (ECB/2014/4)

text:
               3.7.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 196/38

         EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS LĒMUMS
   (2014. gada 6. februāris)
   par Eiropas Centrālās bankas pārstāvju iecelšanu Uzraudzības valdē

      (ECB/2014/4)

      (2014/427/ES)

   EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,
   ņemot vērā Padomes 2013. gada 15. oktobra Regulu (ES) Nr. 1024/2013, ar ko Eiropas Centrālajai bankai uztic īpašus uzdevumus saistībā ar politikas nostādnēm, kas attiecas uz kredītiestāžu prudenciālo uzraudzību (1), un jo īpaši tās 26. panta 1., 2., un 5. punktu,
   ņemot vērā 2004. gada 19. februāra Lēmumu ECB/2004/2, ar ko pieņem Eiropas Centrālās bankas Reglamentu (2), un jo īpaši tā 13.b.6. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1024/2013 26. panta 5. punktu ECB Padome ieceļ Uzraudzības valdē četrus Eiropas Centrālās bankas (ECB) pārstāvjus, kuri neveic pienākumus, kas tieši saistīti ar ECB monetārajām funkcijām.

               (2)

               Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1024/2013 26. panta 2. punktu, ieceļot ECB pārstāvjus Uzraudzības valdē, ievēro dzimumu līdzsvara, pieredzes un kvalifikācijas principus.

               (3)

               Ir nepieciešams papildināt Regulu (ES) Nr. 1024/2013 saistībā ar procedūru, kādā četrus ECB pārstāvjus ieceļ Uzraudzības valdē, ar nosacījumiem un procedūru, kādā viņus atbrīvo, un ar nosacījumiem, kas attiecas uz personām, kuras ieceļ šajos amatos,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   ECB pārstāvju iecelšana Uzraudzības valdē
   1.   Četrus ECB pārstāvjus Uzraudzības valdē ieceļ, izvēloties tos no personām, kurām ir atzīta reputācija un pieredze banku un finanšu jautājumos.
   2.   Viņu pilnvaru termiņš ir pieci gadi, un viņus nevar iecelt amatā atkārtoti. Atkāpjoties no šā noteikuma, sākotnēji iecelto pirmo četru ECB pārstāvju pilnvaru termiņš ir no trīs līdz pieciem gadiem.
   3.   Četru ECB pārstāvju darba attiecību noteikumus un nosacījumus, jo īpaši viņu atalgojumu, pensiju un cita veida sociālos pabalstus, atrunā līgumā ar ECB un tos nosaka ECB Padome, pamatojoties uz ECB Valdes priekšlikumu.
   4.   ECB pārstāvji pilda savus pienākumus, strādājot vai nu pilnu laiku, vai daļēju laiku, atbilstoši noteikumiem un nosacījumiem, kas noteikti viņu līgumos ar ECB. Viņi neieņem nevienu citu apmaksātu vai neapmaksātu amatu, izņemot gadījumos, kuros ECB Padome ir sniegusi atļauju. Atļauju nevar sniegt, lai veiktu tādas darbības, kuras rada vai var uzskatīt, ka tās rada interešu konfliktu ar viņu ieņemamajiem Uzraudzības valdes locekļu amatiem. Jo īpaši tie neveic nekādus pienākumus tādas nacionālās kompetentās iestādes labā, kas noteikta Regulas (ES) Nr. 1024/2013. 2. pantā.
   5.   Ja ECB pārstāvis Uzraudzības valdē vairāk neatbilst nosacījumiem, kas nepieciešami, lai viņš vai viņa pildītu savus pienākumus, vai ja viņš vai viņa ir atzīti par vainīgiem nopietnos pārkāpumos, ECB Padome var – pamatojoties uz ECB Valdes pieteikumu un pēc attiecīgās personas uzklausīšanas – nolemt atbrīvot minēto personu no amata.
   6.   Jebkuru brīvu ECB pārstāvja Uzraudzības valdē amata vietu aizpilda, ieceļot jaunu pārstāvi saskaņā ar šo lēmumu.
   2. pants
   Spēkā stāšanās
   Šis lēmums stājas spēkā 2014. gada 6. februārī.

      Frankfurtē pie Mainas, 2014. gada 6. februārī

            ECB prezidents

         Mario DRAGHI

      (1)  OV L 287, 29.10.2013., 63. lpp.

      (2)  OV L 80, 18.3.2004., 33. lpp.


title: Komisijas Lēmums (1994. gada 23. februāris), ar ko izveido Krāpšanas novēršanas koordinēšanas padomdevēju komiteju

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31994D0140

Oficiālais Vēstnesis L 061 , 04/03/1994 Lpp. 0027 - 0028 Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 1 Sējums 3 Lpp. 0108  Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 1 Sējums 3 Lpp. 0108

		Komisijas lēmums(1994. gada 23. februāris),ar ko izveido Krāpšanas novēršanas koordinēšanas padomdevēju komiteju(94/140/EK)EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,tā kā, lai pareizi pārvaldītu Kopienas finanses, jāpastāv efektīvai cīņai pret krāpšanu, kas vērsta pret Kopienas budžetu;tā kā īpašie pasākumi krāpšanas apkarošanai galvenokārt ir dalībvalstu uzdevums; tā kā tādēļ dalībvalstīm un Komisijai cieši jāsadarbojas;tā kā Līguma 209.a pantā ir teikts, ka, lai novērstu krāpšanu, kas apdraud Kopienas finanšu intereses, dalībvalstīm jāveic tādi paši pasākumi, kādus tās veic, lai novērstu krāpšanu, kas apdraud to pašu finanšu intereses; tā kā tādā nolūkā dalībvalstīm ar Komisijas palīdzību jākoordinē rīcība, ko tās veic, lai aizsargātu Kopienas finanšu intereses un novērstu krāpšanu;tā kā Komisijai ir vērā ņemama atbildība, kas izriet no tās vispārējā uzdevuma nodrošināt Kopienas budžeta atbilstīgu izpildi un Līguma noteikumu piemērošanu;tā kā tādēļ ir vēlams, lai Komisija varētu lūgt padomu komitejai, kurā būtu pārstāvji no dalībvalstīm un ar kuru varētu konsultēties par jautājumiem saistībā ar krāpšanas novēršanu, dalībvalstu un Komisijas sadarbību un saukšanu pie atbildības par krāpšanu, kā arī par citiem jautājumiem saistībā ar Kopienas finanšu interešu tiesisko aizsardzību;tā kā pašreizējās komitejas ir specializējušās tikai konkrētās jomās; tā kā šīs komitejas nevar aizstāt; tā kā tomēr būtu noderīgi gūt vispārēju priekšstatu par krāpšanas apmēriem saistībā ar Kopienas budžetu; tā kā tādēļ jāveido horizontāla komiteja;tā kā jaunveidojamā komiteja būs horizontāla komiteja un tā kā dalībvalstīm jābūt pārstāvētām piemērotā līmenī atbilstīgi to pārvaldes struktūrām, jānosaka, ka komitejā būs divi pārstāvji no katras dalībvalsts,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsKomisijā tiek izveidota Krāpšanas novēršanas koordinēšanas padomdevēja komiteja (še turpmāk "Komiteja").2. pants1. Lai efektīvāk organizētu rīcību krāpšanas apkarošanai, Komisija var lūgt Komitejai padomu jautājumos saistībā ar krāpšanas un nelikumību novēršanu un attiecīgu saukšanu pie atbildības, kā arī jautājumos saistībā ar sadarbību dalībvalstu starpā vai sadarbību starp dalībvalstīm un Komisiju, ja šie jautājumi neietilpst citu nozaru komiteju kompetencē.Komisija var lūgt Komitejai padomu visos jautājumos saistībā ar Kopienas finanšu interešu tiesisku aizsardzību.2. Jebkurš Komitejas loceklis var lūgt Komisijai apspriesties ar Komiteju jautājumos, kas ir komitejas kompetencē.3. pants1. Komitejā ir divi pārstāvji no katras dalībvalsts, kuriem var palīdzēt divas attiecīgu dienestu amatpersonas.2. Komitejas priekšsēdētājs ir Komisijas pārstāvis.3. Lai atvieglotu Komitejas darbu, var veidot darba grupas.4. pants1. Sekretariāta pakalpojumus Komitejai nodrošina Komisija.2. Priekšsēdētājs var aicināt piedalīties sanāksmēs personas, kurām ir īpaša kompetence kādā dienaskārtībā iekļautā jautājumā. Šādi eksperti piedalās tikai to jautājumu apspriešanā, saistībā ar kuriem viņi ir aicināti piedalīties.3. Komitejas sanāksmēs piedalās pārstāvji no attiecīgām Komisijas struktūrvienībām.4. Komiteju sasauc Komisija.5. pants1. Komitejā tiek izskatīti Komisijas izteikti lūgumi sniegt atzinumus. Jautājumi netiek lemti balsojot.2. Lūdzot Komitejas atzinumu, Komisija var noteikt termiņu, kādā tas sniedzams.3. Dalībvalstu pārstāvju izteiktos viedokļus protokolē.6. pantsNeskarot Līguma 214. pantu, ja Komisija informē Komiteju par to, ka kāds lūgtais atzinums vai uzdotais jautājums attiecas uz slepenu jautājumu, tad Komitejas locekļiem lūdz neizpaust informāciju, ko tie guvuši, strādājot Komitejā vai tās darba grupās.7. pantsŠis lēmums stājas spēkā 1994. gada 1. martā.Briselē, 1994. gada 23. februārīKomisijas vārdā —Komisijas loceklisPeter Schmidhuber--------------------------------------------------


title: 2011/900/ES: Padomes Lēmums ( 2011. gada 19. decembris ), ar ko groza Padomes reglamentu

text:
               30.12.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 346/17

         PADOMES LĒMUMS
   (2011. gada 19. decembris),
   ar ko groza Padomes reglamentu
   (2011/900/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes reglamenta (1) III pielikuma 2. panta 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Līgumiem pievienotā 36. protokola par pārejas noteikumiem 3. panta 3. punkta pirmajā un ceturtajā daļā paredzēts, ka gadījumā, ja Padome līdz 2014. gada 31. oktobrim pieņem aktu, kura pieņemšanai vajadzīgs kvalificēts balsu vairākums, un ja kāds Padomes loceklis to lūdz, tad pārbauda, vai dalībvalstis, kas veido šo balsu vairākumu, aptver vismaz 62 % no visu Savienības iedzīvotāju kopskaita, kas aprēķināts atbilstīgi iedzīvotāju skaita rādītājiem, kuri noteikti Padomes reglamenta (turpmāk “reglaments”) III pielikuma 1. pantā.

               (2)

               Reglamenta III pielikuma 2. panta 2. punktā ir paredzēts, ka Padome saskaņā ar informāciju, kas Eiropas Savienības Statistikas birojam pieejama iepriekšējā gada 30. septembrī, pielāgo minētā pielikuma 1. pantā noteiktos skaitļus, šādam pielāgojumam stājoties spēkā katra gada 1. janvārī.

               (3)

               Tādēļ būtu jāveic reglamenta pielāgojums 2012. gadam,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Reglamenta III pielikuma 1. pantu aizstāj ar šādu pantu:

      “1. pants
      Lai piemērotu LES 16. panta 5. punktu un Līgumiem pievienotā 36. protokola par pārejas noteikumiem 3. panta 3. un 4. punktu, katras dalībvalsts iedzīvotāju kopskaits laikposmam no 2012. gada 1. janvāra līdz 2012. gada 31. decembrim ir šāds:

                  Dalībvalsts

                  Iedzīvotāju kopskaits
                  (tūkstošos)

                  Vācija

                  81 751,6

                  Francija

                  65 075,4

                  Apvienotā Karaliste

                  62 435,7

                  Itālija

                  60 626,4

                  Spānija

                  46 152,9

                  Polija

                  38 200,0

                  Rumānija

                  21 413,8

                  Nīderlande

                  16 655,8

                  Grieķija

                  11 325,9

                  Beļģija

                  10 918,4

                  Portugāle

                  10 637,0

                  Čehijas Republika

                  10 532,8

                  Ungārija

                  9 985,7

                  Zviedrija

                  9 415,6

                  Austrija

                  8 404,3

                  Bulgārija

                  7 504,9

                  Dānija

                  5 560,6

                  Slovākija

                  5 435,3

                  Somija

                  5 375,3

                  Īrija

                  4 480,9

                  Lietuva

                  3 244,6

                  Latvija

                  2 229,6

                  Slovēnija

                  2 050,2

                  Igaunija

                  1 340,2

                  Kipra

                  804,4

                  Luksemburga

                  511,8

                  Malta

                  417,6

                  Kopā

                  502 486,7

                  Slieksnis (62 %)

                  311 541,8”

   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   To piemēro no 2012. gada 1. janvāra.

      Briselē, 2011. gada 19. decembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         M. KOROLEC

      (1)  Padomes Lēmums 2009/937/ES (2009. gada 1. decembris), ar ko pieņem Padomes reglamentu (OV L 325, 11.12.2009., 35. lpp.).


title: Dalībvalstu valdību pārstāvju Lēmums (ES, Euratom) 2016/846 (2016. gada 24. maijs), ar ko ieceļ amatā Vispārējās tiesas tiesnešus

text:
               28.5.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 141/76

         DALĪBVALSTU VALDĪBU PĀRSTĀVJU LĒMUMS (ES, Euratom) 2016/846
   (2016. gada 24. maijs),
   ar ko ieceļ amatā Vispārējās tiesas tiesnešus
   EIROPAS SAVIENĪBAS DALĪBVALSTU VALDĪBU PĀRSTĀVJI,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 19. pantu,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 254. un 255. pantu,
   ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 106.a panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Protokola Nr. 3 par Eiropas Savienības Tiesas statūtiem, kas grozīts ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) 2015/2422 (1), 48. pantā ir paredzēts, ka, sākot ar 2015. gada 25. decembri, Vispārējā tiesā ir četrdesmit tiesnešu. Minētās regulas 2. panta a) punktā divpadsmit papildu tiesnešu pilnvaru termiņš ir noteikts tā, lai šo pilnvaru termiņa beigas atbilstu Vispārējās tiesas sastāva daļējai nomaiņai, kura notiks 2016. gada 1. septembrī un 2019. gada 1. septembrī.

               (2)

               Vispārējās tiesas papildu tiesnešu amata vietām ir izvirzīta Ingas REINES kundzes, Fredrik SCHALIN kunga un Peter George XUEREB kunga kandidatūra.

               (3)

               Komiteja, kas izveidota ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 255. pantu, ir sniegusi atzinumu par Ingas REINES kundzes, Fredrik SCHALIN kunga un Peter George XUEREB kunga piemērotību Vispārējās tiesas tiesneša pienākumu pildīšanai,

         IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Par Vispārējās tiesas tiesnešiem laikposmam no šā lēmuma spēkā stāšanās dienas līdz 2019. gada 31. augustam tiek iecelti:

               —

               Inga REINES kundze,

               —

                  Fredrik SCHALIN kungs,

               —

                  Peter George XUEREB kungs.

         2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2016. gada 24. maijā

            Priekšsēdētājs

         P. DE GOOIJER

      (1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2015/2422 (2015. gada 16. decembris), ar ko groza 3. protokolu par Eiropas Savienības Tiesas statūtiem (OV L 341, 24.12.2015., 14. lpp.).


title: Eiropas Parlamenta Lēmums (ES) 2017/1695 (2017. gada 27. aprīlis) par Eiropas Dzelzceļa aģentūras (tagad Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūra) 2015. finanšu gada pārskatu apstiprināšanu

text:
               29.9.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 252/277

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS (ES) 2017/1695
   (2017. gada 27. aprīlis)
   par Eiropas Dzelzceļa aģentūras (tagad Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūra) 2015. finanšu gada pārskatu apstiprināšanu
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Eiropas Dzelzceļa aģentūras 2015. finanšu gada galīgos pārskatus,

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Dzelzceļa aģentūras 2015. finanšu gada pārskatiem ar Aģentūras atbildi (1),

               —

               ņemot vērā deklarāciju par pārskatu ticamību (2), kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību, kuru Revīzijas palāta sniegusi par 2015. finanšu gadu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 287. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2017. gada 21. februāra ieteikumu par apstiprinājumu, ko sniedz Aģentūrai par 2015. finanšu gada budžeta izpildi (05873/2017 – C8-0063/2017),

               —

               ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (3) un jo īpaši tās 208. pantu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulu (EK) Nr. 881/2004 par Eiropas Dzelzceļa aģentūras izveidošanu (4) un jo īpaši tās 39. pantu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 11. maija Regulu (ES) 2016/796 par Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūru un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 881/2004 (5), un jo īpaši tās 65. pantu,

               —

               ņemot vērā Komisijas 2013. gada 30. septembra Deleģēto regulu (ES) Nr. 1271/2013 par finanšu pamatregulu struktūrām, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 208. pantā (6), un jo īpaši tās 108. pantu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 94. pantu un IV pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Transporta un tūrisma komitejas atzinumu (A8-0128/2017),

               1.

               apstiprina Eiropas Dzelzceļa aģentūras 2015. finanšu gada pārskatus;

               2.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu nosūtīt Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūras izpilddirektoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Antonio TAJANI

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV C 449, 1.12.2016., 151. lpp.

      (2)  Skatīt 1. zemsvītras piezīmi.

      (3)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

      (4)  OV L 164, 30.4.2004., 1. lpp.

      (5)  OV L 138, 26.5.2016., 1. lpp.

      (6)  OV L 328, 7.12.2013., 42. lpp.


title: Padomes Lēmums (ES) 2016/1716 (2016. gada 20. septembris) ar ko ieceļ divus Reģionu komitejas locekļus un divus locekļu aizstājējus, ko izvirzījusi Spānijas Karaliste

text:
               24.9.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 258/15

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2016/1716
   (2016. gada 20. septembris)
   ar ko ieceļ divus Reģionu komitejas locekļus un divus locekļu aizstājējus, ko izvirzījusi Spānijas Karaliste
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 305. pantu,
   ņemot vērā Spānijas valdības priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2015. gada 26. janvārī, 2015. gada 5. februārī un 2015. gada 23. jūnijā pieņēma Lēmumus (ES) 2015/116 (1), (ES) 2015/190 (2) un (ES) 2015/994 (3), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus.

               (2)

               Pēc Alberto FABRA PART kunga un Nuria MARÍN MARTÍNEZ kundzes pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojušās divas Reģionu komitejas locekļu vietas.

               (3)

               Pēc Francisco Javier LEÓN DE LA RIVA kunga un Fernando MARTÍNEZ-MAILLO TORIBIO kunga pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojušās divas Reģionu komitejas locekļu vietas.

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2020. gada 25. janvārim, Reģionu komitejā tiek iecelti/ieceltas:

               a)

               par locekļiem:

                           —

                              D. Juan ESPADAS CEJAS, Alcalde de Sevilla,

                           —

                              D. Antonio ROMÁN JASANADA, Alcalde de Guadalajara,

                     un

               b)

               par locekļu aizstājējiem:

                           —

                              D. Pedro Luis SANZ CARLAVILLA, Alcalde de Meco,

                           —

                              D. David PÉREZ GARCÍA, Alcalde de Alcorcón.

         2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2016. gada 20. septembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         I. KORČOK

      (1)  Padomes Lēmums (ES) 2015/116 (2015. gada 26. janvāris), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus (OV L 20, 27.1.2015., 42. lpp.).

      (2)  Padomes Lēmums (ES) 2015/190 (2015. gada 5. februāris), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus (OV L 31, 7.2.2015., 25. lpp.).

      (3)  Padomes Lēmums (ES) 2015/994 (2015. gada 23. jūnijs), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus (OV L 159, 25.6.2015., 70. lpp.).


title: Komisijas Lēmums (ES) 2015/320 ( 2015. gada 27. janvāris ) par valsts atbalstu SA.26547 (11/C) (ex NN 49/10 un CP 241/2008) – Beļģija – Zivsaimniecības ilgtspējīgas attīstības fonds – atbalsta N 274/03 nepareiza izmantošana (izziņots ar dokumenta numuru C(2015) 321)  Dokuments attiecas uz EEZ

text:
               28.2.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 57/7

         KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2015/320
   (2015. gada 27. janvāris)
   par valsts atbalstu SA.26547 (11/C) (ex NN 49/10 un CP 241/2008) – Beļģija – Zivsaimniecības ilgtspējīgas attīstības fonds – atbalsta N 274/03 nepareiza izmantošana

         (izziņots ar dokumenta numuru C(2015) 321)

   (Autentisks ir tikai teksts franču un nīderlandiešu valodā)
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,
   pēc tam, kad ieinteresētās personas bija aicinātas iesniegt piezīmes atbilstīgi minētajiem noteikumiem (1), un ņemot vērā to iesniegtās piezīmes,
   tā kā:
   1.   PROCEDŪRA

               (1)

               Beļģija 2003. gada 26. jūnijā paziņoja Eiropas Komisijai valsts atbalsta shēmu, kuras mērķis ir finansēt un izveidot Stichting Duurzame Visserij Ontwikkeling (turpmāk “SDVO”) – bezpeļņas organizāciju, kuras mērķis ir ilgtspējīga zivsaimniecības attīstība Beļģijā. Paziņotie noteikumi attiecas uz SDVO finansēšanu, un tajos paredzēti arī SDVO statūti. Komisija apstiprināja shēmu 2003. gada 16. decembrī (2).

               (2)

               Komisija 2008. gada 9. septembrī saņēma sūdzību (reģistrēta ar numuru CP 241/2008), kurā paziņots, ka SDVO daļu saskaņā ar shēmu saņemtā atbalsta ir izmantojusi nepareizi.

               (3)

               Komisija 2008. gada 17. novembra vēstulē pieprasīja paskaidrojumus no Beļģijas iestādēm. Beļģijas iestādes 2008. gada 18. decembra vēstulē lūdza pagarināt atbildes termiņu par vienu mēnesi, un pagarinājums tika piešķirts. Beļģijas iestādes informāciju Komisijai sniedza 2009. gada 16. janvāra vēstulē.

               (4)

               Beļģijas iestādes 2009. gada 10. septembra vēstulē saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 659/1999 (3) (“Procedūru regula”) 21. pantu iesniedza Komisijai SDVO pārskatu par 2008. gadu.

               (5)

               Komisija 2010. gada 19. janvāra vēstulē pieprasīja Beļģijas iestādēm papildu skaidrojumus. Beļģijas iestādes 2010. gada 18. februāra vēstulē lūdza pagarināt termiņu, un tas tika pagarināts līdz 2010. gada 9. aprīlim. Beļģijas iestādes informāciju Komisijai sniedza 2010. gada 12. aprīļa vēstulē.

               (6)

               Komisija 2010. gada 19. janvāra vēstulē jautāja sūdzības iesniedzējam, vai viņš vēlas uzturēt savu sūdzību arī pēc tam, kad SDVO izveidotā filiāle cvba Schelpdier en vis ir izbeigusi savu darbību.

               (7)

               Sūdzības iesniedzējs 2010. gada 18. februāra vēstulē norādīja iemeslus, kuru dēļ nevēlas sūdzību atsaukt.

               (8)

               Lieta 2010. gada 22. oktobrī tika reģistrēta kā NN lieta.

               (9)

               Komisija 2011. gada 23. marta vēstulē informēja Beļģiju par savu lēmumu attiecībā uz atbalstu uzsākt Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru.

               (10)

               Komisijas lēmums uzsākt minēto procedūru tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                   (4). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes par atbalstu.

               (11)

               Beļģijas iestādes 2011. gada 7. jūnija vēstulē nosūtīja Komisijai atbalsta saņēmēja piezīmes par Komisijas lēmumu sākt oficiālu izmeklēšanas procedūru. Papildu piezīmes no sūdzības iesniedzēja un no citām ieinteresētajām personām Komisija nesaņēma.

         2.   APRAKSTS

               (12)

               Sākotnējā shēma tika paziņota ar 2003. gada 26. jūnija vēstuli. Tā tika reģistrēta ar numuru N 274/03.

               (13)

               Shēmā bija paredzēts no valsts resursiem piešķirt bezpeļņas organizācijai SDVO ikgadēju maksājumu aptuveni EUR 2 miljonu apmērā, lai SDVO varētu veicināt ilgtspējīgu zivsaimniecības attīstību, īstenojot dažādas tās statūtiem atbilstīgas darbības vai projektus.

               (14)

               Shēma tiek finansēta no valsts resursiem, ko veido daļa no zivsaimniecības nozarē strādājošo darba devēju veiktajiem nodokļa (algu nodokļa) avansa maksājumiem.

               (15)

               Eiropas Komisija, pamatojoties uz LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, uzskatīja, ka shēma ir saderīga ar iekšējo tirgu, jo īpaši tāpēc, ka gan paziņojumā sniegtā informācija, gan SDVO statūti liecināja, ka SDVO īstenos īstermiņa projektus, kas ir kopējās interesēs un atbilst pasākumiem, kuri minēti Padomes Regulas (EK) Nr. 2792/1999 (5) 15. pantā.

         3.   SŪDZĪBAS IESNIEDZĒJS

               (16)

               Sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka valsts atbalstu, kas sākotnēji bija iecerēts kā palīdzība visai zivsaimniecības nozarei, SDVO un cvba Schelpdier en vis ir izmantojuši, lai uzsāktu komerciālu akvakultūras projektu saistībā ar mīdiju audzēšanu, tādējādi kropļojot konkurenci tirgū.

               (17)

               Sūdzības iesniedzējs piebilda, ka, veicot tirgū komercdarbību un pēc tam izveidojot komerciālu filiāli, SDVO ir rīkojusies pretēji saviem statūtiem un pretrunā juridiskajam statusam “bezpeļņas organizācija”.

               (18)

               Lai pamatotu savu apgalvojumu, sūdzības iesniedzējs norādīja, ka SDVO ir izstrādājusi komerciālu zīmolu, īstenojusi plašu reklāmas kampaņu un iesaistījusies mīdiju pārdošanā. Visas minētās darbības un pasākumi tiek uzskatīti par tipiskiem komercdarbības elementiem.

               (19)

               Attiecībā uz konkurences kropļošanu sūdzības iesniedzējs norādīja, ka viņš kopš 1994. gada eksperimentāli audzē mīdijas jūrā gar Beļģijas krastu. Sūdzības iesniedzējs ir izstrādājis savu zīmolu (Belgica mussels). Iegūtā produkcija pirmoreiz tika pārdota 2008. gadā.

               (20)

               Sūdzības iesniedzējs secināja: tā kā SDVO kropļo konkurenci tirgū, nevar uzskatīt, ka minētā organizācija darbojas zvejniecības un akvakultūras nozares kopējās interesēs.

               (21)

               Attiecībā uz cvba Schelpdier en vis likvidāciju sūdzības iesniedzējs norādīja, ka, viņaprāt, konkurences kropļošana līdz ar SDVO filiāles likvidēšanu nebeidzās, jo SDVO turpināja nodarboties ar mīdiju komerciālu audzēšanu arī pēc cvba Schelpdier en vis darbības izbeigšanas.

         4.   OFICIĀLAS IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRAS SĀKŠANAS PAMATOJUMS

               (22)

               Savā lēmumā par oficiālas izmeklēšanas procedūras sākšanu Komisija pauž šaubas par dažu SDVO īstenoto projektu atbilstību tās statūtiem, kuri tika paziņoti Komisijai un kurus Komisija ir apstiprinājusi. Tādējādi Komisija pieņem, ka SDVO ir nepareizi izmantojusi saskaņā ar shēmu piešķirto atbalstu.

               (23)

               Attiecīgie projekti ir šādi:

                           —

                              “mīdiju projekts”: SDVO sāka īstenot plašu reklāmas kampaņu mīdiju popularizēšanai. Taču kampaņa nebija vērsta uz mīdiju vispārīgu popularizēšanu – reklāmas materiālos galvenā uzmanība bija pievērsta konkrētam komerciālajam zīmolam (Flanders Queen Mussel), tie attiecās uz konkrētu uzņēmumu (SDVO), un tajos bija vairākas atsauces uz produktu ģeogrāfisko izcelsmi (Flandrija). Turklāt SDVO paplašināja mīdiju projektu, iegādājoties un izmantojot 87 papildu sprostus, tātad veicot ilgtermiņa ieguldījumu,

                           —

                              jaunu gliemju krājumu meklēšana: šķiet, ka SDVO ir veicinājusi izpētes zvejas kampaņu, kuras mērķis bija noteikt komerciāli izmantojamus gliemju krājumus Beļģijas kontinentālajā šelfā,

                           —

                                 Dagverse vis
                               popularizēšanas kampaņa: šīs kampaņas mērķis bija stiprināt Beļģijas zvejniecības tēlu, popularizējot plašai sabiedrībai svaigas populāru un mazāk zināmu sugu zivis, kuras ieguvuši piekrastes zvejnieki. Šim pasākumam tika piesaistīti labākie šefpavāri, kuri savos restorānos piedāvāja mazāk zināmu sugu zivis. Bija iecerēts, ka tad, ja labākie šefpavāri šo sugu zivis piedāvās savos restorānos, piekrastes zvejnieki varēs šīs zivis pārdot par saprātīgu cenu un ikviens zvejniecības nozarē iesaistītais saņems taisnīgu samaksu par savu produktu.

               (24)

               Attiecībā uz mīdiju projektu Komisija uzskatīja, ka SDVO ir rīkojusies pretrunā saviem statūtiem (tātad arī atbalsta shēmai), kuros ir skaidri norādīts, ka SDVO stiprinās jūras zvejniecības tēlu, taču nepievērsīsies konkrētam uzņēmumam un neatsauksies uz produktu ģeogrāfisko izcelsmi, un kuros ir aizliegts īstenot popularizēšanas pasākumus ar uzsvaru uz komerciālu zīmolu un/vai atsaucēm uz produktu ģeogrāfisko izcelsmi. Turklāt Komisija pauda šaubas arī par to, vai SDVO, izmantojot 87 papildu sprostus, ir rīkojusies saskaņā ar saviem statūtiem un Lēmumu N 274/03, jo ir maz ticams, ka šo pasākumu varētu uzskatīt par īstermiņa darbību, tas drīzāk ir ilgtermiņa ieguldījums, ko būtu grūti salāgot ar jēdzienu “īstermiņa darbība”.

               (25)

               Attiecībā uz projektu, kurā paredzēta jaunu gliemju krājumu meklēšana, Komisija norādīja, ka tas nav iekļauts SDVO statūtos uzskaitītajos uzdevumos. Konkrētāk, nešķiet, ka šis pasākums atbilstu uzdevumiem, kas aprakstīti statūtu c) punktā “Ūdeņu dzīvo resursu pārvaldības un zvejas kontroles uzlabošana”. Jaunu komerciāli izmantojamu gliemju krājumu meklēšana nav uzskatāma ne par ūdeņu dzīvo resursu kvalitātes un daudzuma pastāvīgu uzraudzību, nedz arī par zvejniecības sociālekonomiskā stāvokļa uzraudzību vai valdības konsultēšanu zvejas piepūles kontroles jautājumos. Šķiet, ka jaunu komerciāli izmantojamu gliemju krājumu noteikšana Beļģijas kontinentālajā šelfā ir vērsta nevis uz to saglabāšanu, bet gan izmantošanu.

               (26)

               Visbeidzot, par
                     Dagverse vis

                  popularizēšanas kampaņu Komisija norādīja, ka, slavējot Beļģijas izcelsmes produktus (Beļģijas piekrastes flotes nozvejotās zivis) pretstatā ārvalstu kuģu nozvejotajām zivīm, SDVO ir atsaukusies uz produktu ģeogrāfisko izcelsmi un rīkojusies pretrunā saviem statūtiem un Lēmumam N 274/03. Tomēr Komisija ņēma vērā, ka Dagverse vis kampaņa tika pielāgota un jau tad, kad tika pieņemts lēmums sākt procedūru, tajā vairs nebija iekļautas atsauces uz produktu ģeogrāfisko izcelsmi.

         5.   IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMES

               (27)

               Pēc tam, kad 2011. gada lēmums par oficiālas izmeklēšanas procedūras sākšanu tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, Komisija ar valsts iestāžu starpniecību saņēma atbalsta saņēmējas organizācijas Stichting Duurzame Visserij Ontwikkeling (SDVO) apsvērumus.

               (28)

               Papildu piezīmes no sūdzības iesniedzēja netika saņemtas.

               (29)

                  SDVO atkārtoti pauda savu nostāju, kas izklāstīta turpmāk.

         5.1.   Mīdiju projekts

               (30)

               Mīdiju projekts tika īstenots divos posmos. Pirmajā posmā tika izvietoti 13 mīdiju sprosti, kas bija prototipi, kuru izstrādē bija ņemti vērā Beļģijas piekrastes klimatiskie apstākļi un kuģošanas vajadzības. Otrajā posmā tika izvietoti vēl 87 mīdiju sprosti.

               (31)

               Lai novērtētu projekta ekonomisko dzīvotspēju, bija jāīsteno viss ražošanas un komercializācijas process. Bija faktiski jāveic dažādie procesa posmi, tostarp popularizēšanas pasākumi.

               (32)

               Reklāmas kampaņa tika īstenota 2007., 2008. un 2009. gadā, un, pretēji Komisijas apgalvotajam, tās ilgums un apmērs bija ierobežoti.

               (33)

               Var uzskatīt, ka šī reklāmas kampaņa tika īstenota vispārējās interesēs. Jau sākumā bija plānots pēc izpētes posma nodot projektu kooperatīvam, kurā var iesaistīties ikviens, arī sūdzības iesniedzējs.

               (34)

                  SDVO nolūks bija izstrādāt komerciālu zīmolu Flanders Queen tikai šā konkrētā projekta mērķiem. Komerciālo zīmolu bija paredzēts izmantot tikai vienreiz. Projektam beidzoties, komercnosaukuma izmantošana tiktu pārtraukta. Tomēr pēc projekta nodošanas kooperatīvam Vlaamse Schelpdier- en Viscoöperatie (VSVC) acīmredzot tika pieņemts lēmums turpināt pārdot mīdijas ar šo nosaukumu.

               (35)

               Ar minētā projekta izstrādi un popularizēšanas kampaņu saistītie izdevumi nebūtu uzskatāmi par tādiem, kas rodas parastā ražošanas procesā. Ar šo projektu tika izdarīts vairāk, nekā uzņemtos privāts uzņēmums, jo tam būtu jāsedz ļoti lielas saistītās izmaksas. Privāts uzņēmums vienkārši nebūtu gatavs veikt ieguldījumus, kas vajadzīgi vienīgi tāpēc, lai noskaidrotu vispiemērotāko metodi vai noteiktu mīdiju audzēšanai piemērotas vietas.

         5.2.   Jaunu gliemju krājumu meklēšana

               (36)

                  SDVO uzskata, ka jaunu gliemju krājumu meklēšana atbilst tās statūtu tvērumam, jo šāda darbība uzskatāma par statūtu c) kategorijā definēto kontroles un saglabāšanas pasākumu.

               (37)

               Turklāt šis projekts ir viens no zvejas flotes pārstrukturēšanas pasākumiem, kas cita starpā jāveic tāpēc, ka atkrastē uzstādīto vēja ģeneratoru parku dēļ ir zaudētas zvejas vietas.

         5.3.
         Dagverse vis popularizēšanas kampaņa

               (38)

                  SDVO norādīja, ka popularizēšanas kampaņa tika pārskatīta un sākotnējā atsauce uz ģeogrāfisko izcelsmi no tās tika izslēgta.

         6.   NOVĒRTĒJUMS

   6.1.
         Mīdiju projekts – komercnosaukuma izstrāde un reklāma

               (39)

               Kā aprakstīts iepriekš, SDVO īstenoja plašu reklāmas kampaņu savu mīdiju popularizēšanai. Taču mīdiju popularizēšanas kampaņa nebija vispārīga – reklāmas materiālos galvenā uzmanība bija pievērsta konkrētam komerciālajam zīmolam (Flanders Queen Mussel), tie attiecās uz konkrētu uzņēmumu (SDVO), un tajos bija iekļautas vairākas atsauces uz produktu ģeogrāfisko izcelsmi (t. i., uz Flandriju).

               (40)

               No tā izriet, ka SDVO ir rīkojusies pretrunā saviem statūtiem (tātad arī atbalsta shēmai), jo tajos ir skaidri norādīts, ka SDVO stiprinās jūras zvejniecības tēlu, taču nepievērsīsies konkrētam uzņēmumam un neatsauksies uz produktu ģeogrāfisko izcelsmi, turklāt statūtos ir aizliegti popularizēšanas pasākumi, kuros ir uzsvars uz komerciālu zīmolu un/vai atsauces uz produktu ģeogrāfisko izcelsmi. Turklāt SDVO ir rīkojusies pretrunā Lēmumam N 274/03, kurā skaidri noteikts, ka ģeogrāfiskas atsauces nav atļautas.

               (41)

               Beļģijas iestādes apgalvoja, ka komerciālais zīmols tika izstrādāts vienīgi izmēģinājuma projekta vajadzībām. To bija paredzēts izmantot tikai vienreiz, un pēc projekta pabeigšanas tas pakāpeniski tiktu likvidēts un vairs netiktu lietots.

               (42)

               Tomēr Komisija norāda, ka minētā komerciālā zīmola izmantošana ir turpinājusies arī pēc izmēģinājuma projekta beigām. Faktiski pēc mīdiju projekta nodošanas VSVC turpināja pārdot mīdijas ar nosaukumu Flanders Queen Mussel. Turklāt SDVO tīmekļa vietnē tika sniegta informācija par to, kur var iegādāties Flanders Queen Mussel.

               (43)

               Komisija norāda arī to, ka SDVO 2007., 2008. un 2009. gadā organizēja vairākus Flanders Queen Mussel popularizēšanas un reklāmas pasākumus. Šīs darbības atkārtoti tika īstenotas vairākus gadus, un tas liecina, ka kampaņa nebija maza vai īslaicīga, tāpēc nevar uzskatīt, ka popularizēšanas pasākumiem bija ierobežots ilgums un apmērs. Turklāt daļa reklāmas pasākumu (2008. un 2009. g.) faktiski notika pēc tam, kad izmēģinājuma projekta ietvaros pasūtītie pētījumi jau bija nodoti. Galīgais ziņojums par mīdiju projekta ekonomisko dzīvotspēju tika iesniegts 2007. gada 22. novembrī, savukārt tirgvedības plāna īstenošanas novērtējuma rezultāti tika izklāstīti 2008. gada 21. februārī.

               (44)

               Jebkurā gadījumā Komisija norāda, ka aizliegums popularizēt konkrētus zīmolus un reklāmas pasākumos atsaukties uz produktu ģeogrāfisko izcelsmi attiecas uz visām darbībām. Tāpēc arī īstermiņa projekti (ko finansē ar publiskiem līdzekļiem) nedrīkst būt vērsti uz konkrētu zīmolu popularizēšanu un tajos nedrīkst atsaukties uz ģeogrāfiskiem apgabaliem. Shēmā un Lēmumā N 274/03 nav paredzēti izņēmumi no šā noteikuma, un tos arī nevarētu noteikt, jo tā tiktu pārkāptas 2001. gada Zivsaimniecības pamatnostādnes.

               (45)

               Turklāt, tā kā minētie pasākumi ir vērsti uz konkrētu komerciālo zīmolu un nav vispārīgi, Komisija uzskata, ka nav pamatoti tik plašu reklāmas kampaņu uzskatīt par kopējām interesēm atbilstošu darbību, jo īpaši tāpēc, ka arī konkurējošs uzņēmums izstrādāja savu zīmolu.

               (46)

               Visbeidzot, izdevumi par komercnosaukuma izstrādi produktam, kas tiks pārdots tirgū, un par reklāmas kampaņas uzsākšanu atbilst izdevumiem, kas rodas parastā ražošanas procesā, tātad saskaņā ar minēto shēmu tie nav atļauti.

               (47)

               Tāpēc Komisija uzskata, ka SDVO, izstrādājot komercnosaukumu un uzsākot Flanders Queen Mussel reklāmas un popularizēšanas kampaņu, ir rīkojusies pretrunā savu statūtu tvērumam un Lēmumam N 274/03.

               (48)

               Minēto iemeslu dēļ Komisija uzskata, ka, ciktāl tas attiecas uz komercnosaukuma izstrādi un reklāmu, saskaņā ar shēmu atļauto atbalstu SDVO ir izmantojusi nepareizi.

         6.2.
         Mīdiju projekts: 87 papildu sprostu izmantošana

               (49)

               Komisija zina, ka mīdiju projektā ir paredzētas dažādas daļas. Komisija neapšauba projekta pirmo daļu, taču pauž bažas attiecībā uz ieguldījumiem, kas veikti pēc izmēģinājuma projekta pabeigšanas. Komisija uzskata, ka SDVO, iegādājoties un izmantojot 87 papildu sprostus mīdiju audzēšanai, ir rīkojusies pretrunā saviem statūtiem un Lēmumam N 274/03.

               (50)

               Beļģijas iestādes uzskata, ka 87 papildu sprostu izmantošana bija īstermiņa darbība kopējās interesēs. Turklāt tās apgalvo, ka sprostu skaita palielināšana bija tāda mēroga darbība, kādu privāti uzņēmumi parasti neīstenotu, jo tie vienkārši neveiktu tik lielus ieguldījumus, nezinot, vai darbība lielā apjomā būs rentabla.

               (51)

               Taču Komisija apšauba, ka 87 papildu sprostu iegādi un izmantošanu var uzskatīt par īstermiņa darbību.

               (52)

               Pirmkārt, Komisija uzskata, ka 87 papildu sprostu iegāde ir ilgtermiņa ieguldījums un šāds pasākums ir grūti salāgojams ar jēdzienu “īstermiņa darbība”.

               (53)

               Otrkārt, Komisija piebilst, ka SDVO, šķiet, nebija iecerējusi 87 papildu sprostu iegādi kā īstermiņa darbību, kuras vienīgais nolūks būtu iespēja veikt pētījumu. SDVO uzskatīja sprostu iegādi par ieguldījumu un meklēja veidus, kā no tā gūt ienākumus. Jau 2008. gadā SDVO plānoja turpināt uzņēmējdarbību ar jaunizveidotās filiāles starpniecību. Arī 2009. gadā, kad SDVO oficiāli pārtrauca Flanders Queen Mussel pārdošanu, tā turpināja faktiski izmantot 87 papildu sprostus. Faktiski SDVO iznomāja un izīrēja savu infrastruktūru un ieguves pakalpojumus citam uzņēmumam un tādējādi veica komercdarbību. Turklāt tas, ka tika izveidota komerciāla filiāle, lai izmantotu mīdiju projekta rezultātus, apliecina to, ka SDVO nebija patiesa nodoma vienkārši nodot iegūtos rezultātus visas nozares labā.

               (54)

               Šajā kontekstā Komisija norāda, ka nolīgumos, kas 2009. gadā tika noslēgti starp SDVO un VSVC, bija paredzēti noteikumi, kas aizsargāja VSVC komerciālās intereses (piemēram, vienošanās par garantiju, noteikumi par VSVC un citu ražotāju interešu konfliktu novēršanu). Šāda veida vienošanās un noteikumi, šķiet, varētu apstiprināt to, ka papildu sprostu izmantošana bija komerciāla darbība un netika veikta kopējās interesēs.

               (55)

               Komisija uzskata, ka izmaksas saistībā ar 87 papildu sprostu izmantošanu atbilst izdevumiem, kas saistīti ar parastu ražošanu. Komisija ir pārliecināta, ka tad, kad produkta ekonomiskā un bioloģiskā dzīvotspēja ir pārbaudīta un apstiprināta, ražošanas līdzekļu iegādi un paplašināšanu var uzskatīt par parasta ražošanas un uzņēmējdarbības attīstības procesa daļu, ko veic kāds uzņēmums.

               (56)

               Komisija nepiekrīt Beļģijas iestāžu apgalvojumam, ka neviens uzņēmums neinvestētu papildu ražošanas līdzekļos, ja tam nebūtu iepriekšēju garantiju, ka lielāka apjoma ražošana būs rentabla. Faktiski uzņēmumi investē liela apjoma ražošanā arī tad, ja neviens cits uzņēmums vēl nav izmēģinājis tāda paša mēroga ražošanu. Viņi paļaujas uz savu iepriekšējo pieredzi mazāka mēroga ražošanā un uz nākotnes prognozēm. Saskaņā ar vispārīgās ekonomikas teorijas principu, pateicoties apjomradītiem ietaupījumiem, tas, kas ir iespējams un ir rentabli mazapjoma ražošanā, ir izdarāms un ir pat vēl rentablāk arī lielākā mērogā, jo nemainīgās izmaksas tiks sadalītas uz lielāku produktu daudzumu.

               (57)

               Visbeidzot, Komisija neuzskata, ka SDVO, paplašinot savus ražošanas līdzekļus, ir rīkojusies nozares interesēs. Tā kā šajā nozarē jau darbojās cits uzņēmums, kas attīstīja reālapjoma uzņēmējdarbību, 87 papildu sprostu iegāde un izmantošana tiešā veidā ietekmēja tirgu un konkurenci. Par to liecina arī fakts, ka bezpeļņas organizācija SDVO drīzāk darbojās kā konkurente, nevis kā uzņēmums, kas veic izmēģinājumu.

               (58)

               Minēto iemeslu dēļ Komisija uzskata, ka, ciktāl tas attiecas uz 87 papildu sprostu izvietošanu, saskaņā ar shēmu atļauto atbalstu SDVO ir izmantojusi nepareizi.

         6.3.
         Dagverse vis popularizēšanas kampaņa

               (59)

               Komisija norāda, ka, slavējot Beļģijas izcelsmes produktus (Beļģijas piekrastes flotes nozvejotās zivis) pretstatā ārvalstu kuģu nozvejotajām zivīm, SDVO ir faktiski atsaukusies uz produktu ģeogrāfisko izcelsmi un tādējādi rīkojusies pretrunā saviem statūtiem un Lēmumam N 274/03.

               (60)

               Tomēr Komisija ņem vērā faktu, ka Dagverse vis kampaņa tika pielāgota un pēc tam vairs neietvēra atsauces uz produktu ģeogrāfisko izcelsmi.

               (61)

               Minēto iemeslu dēļ Komisija uzskata, ka, ciktāl tas attiecas uz popularizēšanas kampaņu, kurā ietverta atsauce uz ģeogrāfisko izcelsmi, saskaņā ar shēmu atļauto atbalstu SDVO ir izmantojusi nepareizi.

         6.4.   Jaunu gliemju krājumu meklēšana

               (62)

               Komisija norāda, ka SDVO statūtos uzskaitītajos uzdevumos nav paredzēts uzdevums meklēt jaunus gliemju krājumus. Konkrētāk, nešķiet, ka šis pasākums atbilstu uzdevumiem, kas aprakstīti statūtu c) punktā “Ūdeņu dzīvo resursu pārvaldības un zvejas kontroles uzlabošana”. Jaunu komerciāli izmantojamu gliemju krājumu meklēšana nav uzskatāma ne par ūdeņu dzīvo resursu kvalitātes un daudzuma pastāvīgu uzraudzību, nedz arī par zvejniecības sociālekonomiskā stāvokļa uzraudzību vai valdības konsultēšanu zvejas piepūles kontroles jautājumos.

               (63)

               Tātad Komisija uzskata, ka šādi pasākumi nav tāda veida pasākumi, kurus Komisija ir apstiprinājusi ar Lēmumu N 274/03. Šīs darbības nav ne kontroles, nedz arī saglabāšanas pasākumi. Gluži pretēji – pasākuma mērķis ir potenciāli atrasto krājumu komerciāla izmantošana, un tās rezultātā zvejas piepūle galu galā palielinātos.

               (64)

               Turklāt Komisija norāda, ka jaunu komerciāli izmantojamu gliemju krājumu meklēšana nevar būt viens no pasākumiem, kurus Komisija apstiprinājusi ar Lēmumu N 274/03, jo saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2792/1999 17. pantu, uz ko ir atsauce 2001. gada Zivsaimniecības pamatnostādnēs, ar Zivsaimniecības virzības finansēšanas instrumentu (ZVFI) (6) izpētes zveju var atbalstīt tikai tad, ja tā vērsta uz zvejas resursu saglabāšanu.

               (65)

               Kā minēts iepriekš, šķiet, ka jaunu komerciāli izmantojamu gliemju krājumu noteikšana Beļģijas kontinentālajā šelfā ir vērsta nevis uz to saglabāšanu, bet gan izmantošanu.

               (66)

               Turklāt jaunu izmantojamu krājumu meklēšana ir darbība, ko parasti veic privāti uzņēmumi, un ar to saistītie izdevumi ir uzskatāmi par parastajām ražošanas izmaksām, tātad tos nevar finansēt, izmantojot atbalsta shēmu.

               (67)

               Minēto iemeslu dēļ Komisija uzskata, ka, ciktāl tas attiecas uz jaunu gliemju krājumu meklēšanas iniciatīvu, saskaņā ar shēmu atļauto atbalstu SDVO ir izmantojusi nepareizi.

         7.   SECINĀJUMI

               (68)

               Komisija konstatē, ka SDVO, īstenojot 6.1.–6.4. punktā minētos projektus, ir rīkojusies pretrunā statūtiem, kuri tika paziņoti Komisijai un kurus Komisija ir apstiprinājusi ar 2003. gada 16. decembra lēmumu. Tāpēc Komisija uzskata, ka daļu saskaņā ar shēmu piešķirtā atbalsta SDVO ir izmantojusi nepareizi.

               (69)

               Šajā kontekstā Komisija vēlas uzsvērt to, ka saskaņā ar LESD 107. pantu sen iedibināta prakse ir pieprasīt no atbalsta saņēmēja atgūt nepareizi izmantoto atbalstu. Šī prakse ir apstiprināta Procedūru regulas 14. pantā.

               (70)

               Tātad Beļģijai ir jāveic visi nepieciešamie pasākumi, lai nepareizi izmantoto atbalstu atgūtu no saņēmēja. Beļģijai būtu jāatgūst visas summas, kas izmantotas 6.1.–6.4. punktā minēto projektu īstenošanai. Šajā nolūkā Beļģijai ir jāpieprasa, lai saņēmējs minēto atbalstu atmaksātu četros mēnešos no šā lēmuma paziņošanas dienas.

               (71)

               Procedūru regulas 14. panta 2. punktā noteikts, ka atbalsts, kas ir jāatgūst saskaņā ar atgūšanas lēmumu, ietver procentus, kas aprēķināti pēc atbilstīgas likmes, ko nosaka Komisija. Procenti maksājami no dienas, kad nepareizi izmantotais atbalsts nodots saņēmēja rīcībā, līdz tā atgūšanas dienai.

               (72)

               Procenti ir jāaprēķina atbilstīgi Komisijas Regulas (EK) Nr. 794/2004 (7) V nodaļai. Komisija lūdz Beļģijai pieprasīt saņēmējam četros mēnešos no šā lēmuma paziņošanas dienas atmaksāt atbalsta summu, tostarp procentus, kā norādīts turpmāk.

               (73)

               Komisija lūdz Beļģijai sniegt pieprasīto informāciju, izmantojot šā lēmuma I pielikumā iekļauto anketu un skaidri norādot plānotos un jau veiktos pasākumus nepareizi izmantotā valsts atbalsta tūlītējai un faktiskai atgūšanai. Komisija lūdz Beļģiju divos mēnešos no šā lēmuma pieņemšanas dienas iesniegt visus apkārtrakstus, atgūšanas rīkojumus un citus dokumentus, kas apliecina atbalsta atgūšanas procesa uzsākšanu attiecībā uz nepareizi izmantotā atbalsta saņēmēju,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Iesaistoties projektos, kas ietvēra komercnosaukuma izstrādi un reklāmu, 87 papildu sprostu izmantošanu, Dagverse vis popularizēšanas kampaņu un jaunu gliemju krājumu meklēšanu, SDVO ir rīkojusies pretrunā Komisijas 2003. gada 16. decembra lēmumam par valsts atbalstu N 274/03. Atbalsts, ko tā saņēmējs ir nepareizi izmantojis minētajos veidos, nav saderīgs ar iekšējo tirgu.
   2. pants
   1.   Beļģija no SDVO atgūst nepareizi izmantoto atbalstu, kas izlietots projektos, kuru mērķis ir komercnosaukuma izstrāde un reklāma, 87 papildu sprostu izmantošana, Dagverse vis popularizēšanas kampaņa un jaunu gliemju krājumu meklēšana.
   2.   Atgūstamajām summām pieskaita procentus no dienas, kurā tās nodotas saņēmēju rīcībā, līdz to faktiskās atgūšanas dienai.
   3.   Procentus aprēķina, izmantojot salikto procentu formulu, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 794/2004 V nodaļu un Komisijas Regulu (EK) Nr. 271/2008 (8), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 794/2004.
   3. pants
   1.   Piešķirto atbalstu, kas minēts 1. pantā, nekavējoties un faktiski atgūst.
   2.   Beļģija nodrošina šā lēmuma īstenošanu četros mēnešos no tā paziņošanas dienas.
   4. pants
   1.   Divos mēnešos no šā lēmuma paziņošanas dienas Beļģija iesniedz šādu informāciju:

               a)

               dokumentāciju par 1. pantā minēto atbalstu, norādot ar 2. pantā minētajiem projektiem saistītā atbalsta kopsummu. Šī informācija jāiesniedz, izmantojot šā lēmuma I pielikumā iekļauto anketu;

               b)

               atgūstamo kopsummu (pamatsumma un procenti);

               c)

               šā lēmuma izpildes nolūkā veikto vai plānoto pasākumu sīku aprakstu;

               d)

               dokumentāciju, kas apliecina, ka saņēmējam ir pieprasīts atmaksāt atbalstu.

         2.   Beļģija informē Komisiju par šā lēmuma īstenošanas nolūkā veikto valsts pasākumu norisi, līdz ir atgūts viss 1. pantā minētais atbalsts. Pēc Komisijas pieprasījuma Beļģija nekavējoties iesniedz informāciju par pasākumiem, kas jau veikti šā lēmuma izpildes nolūkā, kā arī par pasākumiem, kas vēl paredzēti. Tā sniedz arī detalizētu informāciju par atbalsta summām un procentiem, kas jau ir atgūti no saņēmēja.
   5. pants
   Šis lēmums ir adresēts Beļģijas Karalistei.

      Briselē, 2015. gada 27. janvārī

            Komisijas vārdā –

            Komisijas loceklis

         Karmenu VELLA

      (1)  OV C 149, 20.5.2011., 10. lpp.

      (2)  OV C 28, 31.1.2004., 3. lpp.

      (3)  Padomes 1999. gada 22. marta Regula (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta piemērošanai (OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp.).

      (4)  Skatīt 1. zemsvītras piezīmi.

      (5)  Padomes 1999. gada 17. decembra Regula (EK) Nr. 2792/1999, kas nosaka sīki izstrādātus Kopienas noteikumus un kārtību attiecībā uz struktūrpalīdzību zivsaimniecības nozarē (OV L 337, 30.12.1999., 10. lpp.).

      (6)  Zivsaimniecības virzības finansēšanas instruments, sk. Padomes 1999. gada 21. jūnija Regulu (EK) Nr. 1263/1999 par Zivsaimniecības virzības finansēšanas instrumentu (OV L 161, 26.6.1999., 54. lpp.).

      (7)  Komisijas 2004. gada 21. aprīļa Regula (EK) Nr. 794/2004, ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 659/1999, ar kuru nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK Līguma 93. panta piemērošanai (patlaban LESD 108. pants) (OV L 140, 30.4.2004., 1. lpp.).

      (8)  Komisijas 2008. gada 30. janvāra Regula (EK) Nr. 271/2008, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 794/2004, ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 659/1999, ar kuru nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai (OV L 82, 25.3.2008., 1. lpp.).


title: Lūgumrakstu procedūra (Reglamenta VIII virsraksta grozījums) Eiropas Parlamenta 2009. gada 6. maija lēmums par Reglamenta pārskatīšanu attiecībā uz lūgumrakstu procedūru (2006/2209(REG))

text:
               5.8.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               CE 212/140

         Trešdiena, 2009. gada 6. maijaLūgumrakstu procedūra (Reglamenta VIII virsraksta grozījums)
   P6_TA(2009)0353
   Eiropas Parlamenta 2009. gada 6. maija lēmums par Reglamenta pārskatīšanu attiecībā uz lūgumrakstu procedūru (2006/2209(REG))
   2010/C 212 E/25

      Eiropas Parlaments,
   ņemot vērā priekšsēdētāja 2006. gada 20. jūlija vēstuli,
   ņemot vērā Reglamenta 201. un 202. pantu,
   ņemot vērā Konstitucionālo jautājumu komitejas ziņojumu un Lūgumrakstu komitejas atzinumu (A6-0027/2009),

               1.

               nolemj veikt Reglamentā turpmāk minētos grozījumus;

               2.

               norāda, ka šie grozījumi stāsies spēkā nākamās sesijas pirmajā dienā, izņemot grozījumu par 193.a pantu (jauns), kas stāsies spēkā pirmajā dienā pēc tam, kad spēkā būs stājies attiecīgais Līguma noteikums;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu Padomei un Komisijai zināšanai.

               SPĒKĀ ESOŠAIS TEKSTS

               GROZĪJUMS

                  Grozījums Nr. 1

                  Reglaments

                  191. pants – 2.a punkts (jauns)

                                 2.a

                              Ja lūgumrakstu ir parakstījušas vairākas fiziskas vai juridiskas personas, parakstītāji ieceļ pārstāvi un viņa aizstājējus, kurus, piemērojot šo virsrakstu, uzskata par lūgumraksta iesniedzējiem.

                                 Ja šāda iecelšana nav notikusi, par lūgumraksta iesniedzēju uzskatāms pirmais parakstītājs vai cita piemērota persona.

                  Grozījums Nr. 2

                  Reglaments

                  191. pants – 2.b punkts (jauns)

                                 2.b

                              Jebkurš lūgumraksta iesniedzējs var jebkurā laikā atsaukt savu atbalstu lūgumrakstam.

                                 Ja atbalstu atsauc visi lūgumraksta iesniedzēji, lūgumraksts vairs nav spēkā.

                  Grozījums Nr. 3

                  Reglaments

                  191. pants – 3. punkts

                           3.

                           Lūgumraksti jāraksta
                                 vienā
                               no Eiropas Savienības oficiālajām valodām.

                           3.

                           Lūgumraksti jāraksta
                                 kādā
                               no Eiropas Savienības oficiālajām valodām.

               Citās valodās rakstītus lūgumrakstus izskata, ja tiem ir pievienots tulkojums
                     vai kopsavilkums
                   kādā no
                     Eiropas Savienības
                   oficiālajām valodām
                     , uz kuriem Parlaments balstās savā darbā
                  . Sarakstē ar lūgumraksta iesniedzēju Parlaments izmanto to oficiālo valodu, kurā tulkojums
                     vai kopsavilkums
                   iesniegts.

               Citās valodās rakstītus lūgumrakstus izskata, ja tiem ir pievienots tulkojums kādā no oficiālajām valodām. Sarakstē ar lūgumraksta iesniedzēju Parlaments izmanto to oficiālo valodu, kurā tulkojums iesniegts.

                     Prezidijs var pieņemt lēmumu, ka lūgumrakstiem un sarakstei ar lūgumrakstu iesniedzējiem var izmantot citas dalībvalstī lietotās valodas.

                  Grozījums Nr. 4

                  Reglaments

                  191. pants – 5. punkts

                           5.

                           Vispārējā reģistrā iekļautos lūgumrakstus Parlamenta priekšsēdētājs nodod atbildīgajai komitejai, kas
                                 izskata, vai lūgumraksti attiecas uz Eiropas Savienības darbības jomu
                              .

                           5.

                           Vispārējā reģistrā iekļautos lūgumrakstus Parlamenta priekšsēdētājs nodod atbildīgajai komitejai, kas
                                 nosaka, vai lūgumraksti ir pieņemami saskaņā ar EK līguma 194. pantu
                              .

                                 Ja atbildīgā komiteja nevar panākt vienprātīgu lēmumu par lūgumraksta pieņemamību, šo lūgumrakstu atzīst par pieņemamu ar nosacījumu, ka to pieprasa vismaz ceturtdaļa komitejas locekļu.

                  Grozījums Nr. 5

                  Reglaments

                  191. pants – 6. punkts

                           6.

                           Lūgumrakstus, kurus atzīst par nepieņemamiem, nodod arhīvā. Lūgumraksta iesniedzējam par to nosūta pamatotu lēmumu.

                           6.

                           Lūgumrakstus, kurus atzīst par nepieņemamiem, nodod arhīvā. Lūgumraksta iesniedzējam par to nosūta pamatotu lēmumu.
                                 Ja iespējams, var ieteikt alternatīvus pārsūdzības līdzekļus.

                  Grozījums Nr. 6

                  Reglaments

                  191. pants – 7. punkts

                                 7.

                              Iepriekšējā punktā noteiktajā gadījumā komiteja var ieteikt lūgumraksta iesniedzējam vērsties attiecīgās dalībvalsts vai Eiropas Savienības kompetentajā iestādē.

                     svītrots

                  Grozījums Nr. 7

                  Reglaments

                  191. pants – 8. punkts

                           8.

                                 Ja lūgumraksta iesniedzējs nav izteicis vēlēšanos, lai viņa lūgumrakstu izskata konfidenciāli, to iekļauj publiski pieejamā reģistrā
                              .

                           8.

                                 Lūgumraksti pēc reģistrācijas parasti kļūst par publiskiem dokumentiem, un Parlaments pārredzamības nolūkā var publicēt lūgumraksta iesniedzēja vārdu un lūgumraksta saturu
                              .

                  Grozījums Nr. 8

                  Reglaments

                  191. pants – 8.a punkts (jauns)

                                 8.a

                              Neatkarīgi no 8. punkta noteikumiem lūgumraksta iesniedzējs var pieprasīt, lai viņa vārds netiktu publicēts viņa privātās dzīves aizsardzības apsvērumu dēļ; tādā gadījumā Parlamentam ir jāņem vērā šis pieprasījums.

                                 Ja lūgumraksta iesniedzēja sūdzību nevar izmeklēt tāpēc, ka tā ir anonīma, notiek apspriešanās ar lūgumraksta iesniedzēju par veicamiem pasākumiem.

                  Grozījums Nr. 9

                  Reglaments

                  191. pants – 8.b punkts (jauns)

                                 8.b

                              Lūgumraksta iesniedzējs var pieprasīt, lai viņa lūgumrakstu izskata konfidenciāli; tādā gadījumā Parlaments veic piemērotus piesardzības pasākumus, lai nodrošinātu, ka saturs netiek publiskots. Lūgumraksta iesniedzēju informē par konkrētiem nosacījumiem, ar kādiem šo noteikumu piemēro.

                  Grozījums Nr. 10

                  Reglaments

                  192. pants – -1. punkts (jauns)

                                 -1.

                              Atbildīgā komiteja pieņemamus lūgumrakstus izskata parastā kārtībā, vai nu apspriežoties kārtējā sanāksmē, vai arī izmantojot rakstisko procedūru. Lūgumrakstu iesniedzējus var uzaicināt piedalīties komitejas sanāksmē, ja tiek apspriesti viņu lūgumraksti, vai arī viņi var pieprasīt atļauju būt klāt sanāksmē. Sanāksmes vadītājs pieņem lēmumu par atļauju uzstāties lūgumrakstu iesniedzējiem.

                  Grozījums Nr. 11

                  Reglaments

                  192. pants – 1. punkts

                           1.

                                 Atbildīgā
                               komiteja var nolemt sagatavot
                                 ziņojumus vai jebkurā citā veidā izteikt savu viedokli par lūgumrakstiem, kurus tā ir atzinusi par pieņemamiem
                              .

                           1.

                                 Saskaņā ar Reglamenta 45. panta 1. punktu
                               komiteja var nolemt sagatavot
                                 patstāvīgu ziņojumu par lūgumrakstu, kas atzīts par pieņemamu, vai iesniegt Parlamentam īsu rezolūcijas priekšlikumu, ja vien Priekšsēdētāju konference neiebilst
                              .
                                 Šādus rezolūciju priekšlikumus iekļauj tās sesijas darba kārtības projektā, kura notiek ne vēlāk kā astoņas nedēļas pēc šo priekšlikumu apstiprināšanas komitejā. Tos iesniedz apstiprināšanai vienā balsojumā, un par tiem nenotiek debates, ja vien Priekšsēdētāju konference nenolemj izņēmuma kārtā piemērot 131.a pantu.

               Komiteja var lūgt
                     citas komitejas
                   atzinumu saskaņā ar 146. pantu, it īpaši, ja lūgumraksta mērķis ir grozīt spēkā esošos tiesību aktu
                  s.

                     Saskaņā ar 46. pantu un VI pielikumu
                   komiteja var lūgt atzinumu
                     citām komitejām, kuras ir īpaši kompetentas izskatāmajā jautājumā
                  .

                  Grozījums Nr. 12

                  Reglaments

                  192. pants – 2. punkts

                           2.

                           Izveido elektronisku reģistru, kurā pilsoņi var izteikt atbalstu lūgumraksta iesniedzējam, pievienojot savu elektronisko parakstu lūgumrakstam, kas ir atzīts par pieņemamu un ierakstīts reģistrā.

                           2.

                           Izveido elektronisku reģistru, kurā pilsoņi var izteikt
                                 vai atsaukt
                               atbalstu lūgumraksta iesniedzējam, pievienojot savu elektronisko parakstu lūgumrakstam, kas ir atzīts par pieņemamu un ierakstīts reģistrā.

                  Grozījums Nr. 13

                  Reglaments

                  192. pants – 3. punkts

                           3.

                                 Izskatot
                               lūgumrakstus
                                 vai
                               konstatējot faktus, komiteja var
                                 uzklausīt lūgumrakstu iesniedzējus un
                               organizēt
                                 vispārēju uzklausīšanu vai nosūtīt komitejas locekļus konstatēt faktus uz vietas
                              .

                           3.

                                 Rūpīgi izvērtējot
                               lūgumrakstus, konstatējot faktus
                                 vai meklējot risinājumus
                              , komiteja var organizēt
                                 faktu vākšanas vizītes uz dalībvalsti vai reģionu, uz kuru attiecas lūgumraksts.

                                 Vizīšu dalībniekiem ir jāsagatavo atskaites par braucieniem. Atskaites tiek apstiprinātas komitejā un pēc tam nosūtītas priekšsēdētājam.

                  Grozījums Nr. 14

                  Reglaments

                  192. pants – 4. punkts

                           4.

                                 Lai sagatavotu atzinumu,
                               komiteja var prasīt, lai Komisija tai
                                 iesniedz dokumentus, sniedz
                               informāciju
                                 vai ļauj izmantot tās pakalpojumus
                              .

                           4.

                           Komiteja var prasīt, lai Komisija tai
                                 palīdz, it īpaši sniedzot skaidrojumus par Kopienas tiesību piemērošanu vai atbilstību tām, kā arī sniedzot visu
                               informāciju
                                 vai dokumentus saistībā ar lūgumrakstu
                              .
                                 Komisijas pārstāvjus aicina piedalīties komitejas sanāksmēs
                              .

                  Grozījums Nr. 15

                  Reglaments

                  192. pants – 5. punkts

                           5.

                                 Vajadzības gadījumā
                               komiteja
                                 iesniedz Parlamentam balsošanai rezolūcijas priekšlikumus par tiem lūgumrakstiem, kurus tā ir izskatījusi
                              .

                           5.

                           Komiteja
                                 var prasīt, lai Parlamenta priekšsēdētājs nosūta tās atzinumu vai ieteikumu Komisijai, Padomei vai attiecīgajai dalībvalsts iestādei un aicina rīkoties vai sniegt atbildi.

                     Komiteja var arī prasīt, lai Parlamenta priekšsēdētājs tās atzinumu nodod Komisijai vai Padomei.

                  Grozījums Nr. 16

                  Reglaments

                  192. pants – 7. punkts

                           7.

                                 Parlamenta priekšsēdētājs lūgumrakstu iesniedzējiem
                               paziņo
                                 pieņemtos lēmumus un tos pamato
                              .

                           7.

                                 Lūgumraksta iesniedzējam
                               paziņo
                                 komitejas pieņemto lēmumu un sniedz šā lēmuma pamatojumu
                              .

                                 Kad pieņemama lūgumraksta izskatīšana ir pabeigta, to paziņo par slēgtu un par to informē lūgumraksta iesniedzēju.

                  Grozījums Nr. 17

                  Reglaments

                  193.a pants (jauns)

                     193.a pants

                     Pilsoņu iniciatīva

                     Ja Parlaments ir informēts, ka Komisija saskaņā ar ES līguma 11. panta 4. punktu ir aicināta iesniegt tiesību akta priekšlikumu, Lūgumrakstu komiteja pārbauda, vai tas var ietekmēt tās darbu, un, ja vajadzīgs, šo faktu dara zināmu personām, kuras iesniegušas lūgumrakstus par saistītiem tematiem.