title: 2008/579/EK: Padomes Lēmums ( 2008. gada 16. jūnijs ) par to, lai Eiropas Kopienas vārdā parakstītu un noslēgtu 2007. gada Starptautisko kafijas nolīgumu

text:
               15.7.2008

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 186/12

         PADOMES LĒMUMS
   (2008. gada 16. jūnijs)
   par to, lai Eiropas Kopienas vārdā parakstītu un noslēgtu 2007. gada Starptautisko kafijas nolīgumu
   (2008/579/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 133. pantu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmo daļu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Starptautiskā Kafijas padome ar 2007. gada 28. septembra Rezolūciju Nr. 431 ir apstiprinājusi 2007. gada Starptautiskā kafijas nolīguma tekstu.

               (2)

               2007. gada Starptautisko kafijas nolīgumu apsprieda, lai aizstātu 2001. gada Starptautisko kafijas līgumu, kas tika pagarināts līdz 2008. gada 30. septembrim.

               (3)

               Līdz 2008. gada 31. augustam 2007. gada Starptautiskais kafijas nolīgums ir atvērts parakstīšanai un ratifikācijas, pieņemšanas un apstiprināšanas instrumentu deponēšanai.

               (4)

               Kopiena ir 2001. gada Starptautiskā kafijas līguma locekle, tāpēc Kopienas interesēs ir apstiprināt 2007. gada Starptautisko kafijas nolīgumu, kas to aizstāj,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Ar šo Kopienas vārdā tiek apstiprināts 2007. gada Starptautiskais kafijas nolīgums.
   Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas līdz 2008. gada 31. augustam parakstīt nolīgumu un Kopienas vārdā deponēt apstiprināšanas instrumentu kopā ar tam pievienoto deklarāciju.
   3. pants
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Luksemburgā, 2008. gada 16. jūnijā

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         D. RUPEL

    ---documentbreak---

               15.7.2008

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 186/13

         TULKOJUMS
   2007. GADA STARPTAUTISKAIS KAFIJAS NOLĪGUMS
   SATURS
   Pants
   Preambula
   I NODAĻA –   MĒRĶI

               1.

            Mērķi
         II NODAĻA –   DEFINĪCIJAS

               2.

            Definīcijas
         III NODAĻA –   ORGANIZĀCIJAS LOCEKĻU VISPĀRĒJĀS SAISTĪBAS

               3.

            Organizācijas locekļu vispārējās saistības
         IV NODAĻA –   DALĪBA

               4.

            Dalība Organizācijā

               5.

            Grupu dalība
         V NODAĻA –   STARPTAUTISKĀ KAFIJAS ORGANIZĀCIJA

               6.

            Starptautiskās Kafijas organizācijas galvenā mītne un struktūra

               7.

            Privilēģijas un imunitāte
         VI NODAĻA –   STARPTAUTISKĀ KAFIJAS PADOME

               8.

            Starptautiskās Kafijas padomes sastāvs

               9.

            Padomes pilnvaras un funkcijas

               10.

            Padomes priekšsēdētājs un priekšsēdētāja vietnieks

               11.

            Padomes sesijas

               12.

            Balsis

               13.

            Balsošanas procedūra Padomē

               14.

            Padomes lēmumi

               15.

            Sadarbība ar citām organizācijām

               16.

            Sadarbība ar nevalstiskajām organizācijām
         VII NODAĻA –   IZPILDDIREKTORS UN PERSONĀLS

               17.

            Izpilddirektors un personāls
         VIII NODAĻA –   FINANSES UN PĀRVALDE

               18.

            Finanšu un pārvaldes komiteja

               19.

            Finanses

               20.

            Administratīvā budžeta un iemaksu noteikšana

               21.

            Iemaksu veikšana

               22.

            Saistības

               23.

            Revīzija un pārskatu publicēšana
         IX NODAĻA –   VEICINĀŠANA UN TIRGUS ATTĪSTĪBA

               24.

            Tirdzniecības un patēriņa šķēršļu novēršana

               25.

            Veicināšana un tirgus attīstība

               26.

            Ar apstrādātu kafiju saistīti pasākumi

               27.

            Maisījumi un aizstājēji
         X NODAĻA –   ORGANIZĀCIJAS PROJEKTU PASĀKUMI

               28.

            Projektu izstrāde un finansējums
         XI NODAĻA –   PRIVĀTAIS KAFIJAS SEKTORS

               29.

            Privātā sektora padomdevēja komisija

               30.

            Pasaules kafijas konference

               31.

            Konsultatīvais forums par kafijas nozares finansējumu
         XII NODAĻA –   STATISTIKAS INFORMĀCIJA, PĒTĪJUMI UN PĀRSKATI

               32.

            Statistikas informācija

               33.

            Izcelsmes sertifikāti

               34.

            Pētījumi, pārskati un ziņojumi
         XIII NODAĻA –   VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

               35.

            Sagatavošanās jaunam nolīgumam

               36.

            Ilgtspējīga kafijas nozare

               37.

            Dzīves standarts un darba apstākļi
         XIV NODAĻA –   APSPRIEDES, STRĪDI UN SŪDZĪBAS

               38.

            Apspriedes

               39.

            Domstarpības un sūdzības
         XV NODAĻA –   NOBEIGUMA NOTEIKUMI

               40.

            Parakstīšana un ratifikācija, pieņemšana vai apstiprināšana

               41.

            Provizoriska piemērošana

               42.

            Stāšanās spēkā

               43.

            Pievienošanās

               44.

            Atrunas

               45.

            Brīvprātīga izstāšanās

               46.

            Izslēgšana

               47.

            Norēķini ar Organizācijas locekļiem, kas izstājas vai tiek izslēgti no Organizācijas

               48.

            Darbības termiņš, pagarinājums un izbeigšanās

               49.

            Grozījumi

               50.

            Papildu un pārejas noteikumi

               51.

            Nolīguma autentiskie teksti

               PIELIKUMS

            Pārrēķina koeficienti grauzdētai, bezkofeīna, šķidrai un šķīstošajai kafijai, kā noteikts 2001. gada Starptautiskajā kafijas līgumā
         2007. GADA STARPTAUTISKAIS KAFIJAS NOLĪGUMS
   PREAMBULA
   VALSTU VALDĪBAS, KAS IR ŠĀ NOLĪGUMA PUSES,
   atzīstot kafijas lielo nozīmi daudzu valstu ekonomikā, kuras ir lielā mērā atkarīgas no šīs preces savos eksporta ieņēmumos un tātad arī šo valstu sociālās un ekonomiskās attīstības mērķu sasniegšanā;
   atzīstot kafijas nozares nozīmi miljoniem cilvēku iztikas līdzekļu iegūšanā, jo īpaši attīstības valstīs, un paturot prātā, ka daudzās šajās valstīs ražošana noris maza apjoma ģimenes saimniecībās;
   atzīstot ilgtspējīgas kafijas nozares ieguldījumu starptautiski saskaņotu attīstības mērķu, tostarp Tūkstošgades deklarācijā iekļauto mērķu, sasniegšanā, jo īpaši attiecībā uz nabadzības izskaušanu;
   atzīstot nepieciešamību stiprināt kafijas nozares ilgtspējīgu attīstību, kas veicinātu nodarbinātību un ieņēmumus, augstāku dzīves līmeni un labākus darba apstākļus dalībvalstīs;
   ņemot vērā, ka cieša starptautiska sadarbība ar kafiju saistītos jautājumos, tostarp starptautiskajā tirdzniecībā, var veicināt vispasaules kafijas nozares ekonomikas dažādošanu, kafijas ražotājvalstu ekonomisko un sociālo attīstību, kafijas ražošanu un patēriņu, kā arī attiecību pilnveidošanu starp kafijas eksportētājām un importētājām valstīm;
   ņemot vērā, ka sadarbība starp dalībvalstīm, starptautiskām organizācijām, privāto sektoru un visām citām ieinteresētajām personām var sniegt ieguldījumu kafijas nozares attīstībā;
   atzīstot, ka uzlabota pieeja ar kafiju saistītai informācijai un tirgus riska pārvaldības stratēģijas var palīdzēt izvairīties no kafijas ražošanas un patēriņa nelīdzsvarotības, kas varētu izraisīt spēcīgu tirgus nestabilitāti, kura savukārt var kaitēt gan ražotājiem, gan patērētājiem; un
   atzīstot priekšrocības, kuras sniedza starptautiskā sadarbība 1962., 1968., 1976., 1983., 1994. un 2001. gada Starptautisko kafijas līgumu darbības ietvaros,
   IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.
   I   NODAĻA
   MĒRĶI
   1. pants
   Mērķi
   Šā nolīguma mērķis ir stiprināt vispasaules kafijas nozari un veicināt tās ilgtspējīgu attīstību tirgū, lai sniegtu labumu visiem nozares dalībniekiem:

               1)

               veicinot starptautisko sadarbību kafijas jomā;

               2)

               nodrošinot forumu apspriedēm par kafijas jautājumiem starp valstu valdībām un ar privāto sektoru;

               3)

               iedrošinot Organizācijas locekļus attīstīt kafijas nozari, kas būtu ilgtspējīga ekonomikas, sociālā un vides nozīmē;

               4)

               nodrošinot forumu apspriedēm, lai izprastu starptautisko tirgu strukturālos apstākļus un ilgtermiņa tendences ražošanā un patēriņā, kas līdzsvaro piedāvājumu un pieprasījumu un rada gan patērētājiem, gan ražotājiem taisnīgas cenas;

               5)

               atvieglojot visu veidu un formu kafijas starptautiskās tirdzniecības paplašināšanos un pārskatāmību un veicinot tirdzniecības barjeru atcelšanu;

               6)

               apkopojot, izplatot un publicējot ekonomisko, tehnisko un zinātnisko informāciju, statistikas un pētījumu datus, kā arī izpētes un attīstības rezultātus kafijas jautājumos;

               7)

               veicinot visu veidu kafijas patēriņu un tirgus attīstību, arī kafijas ražotājvalstīs;

               8)

               attīstot, novērtējot un meklējot finansējumu projektiem, kas dod labumu Organizācijas locekļiem un pasaules kafijas nozares ekonomikai;

               9)

               veicinot kafijas kvalitātes uzlabošanu, lai paaugstinātu patērētāju apmierinātību un dotu labumu ražotājiem;

               10)

               mudinot Organizācijas locekļus izstrādāt piemērotas pārtikas drošības procedūras kafijas nozarē;

               11)

               veicinot apmācību un informācijas programmas, kas paredzētas tam, lai palīdzētu nodot Organizācijas locekļiem ar kafiju saistītās tehnoloģijas;

               12)

               mudinot Organizācijas locekļus izstrādāt un īstenot stratēģijas, lai uzlabotu vietējo kopienu un nelielu saimniecību spēju gūt labumu no kafijas ražošanas, kas var palīdzēt cīņā pret nabadzību; un

               13)

               atvieglojot piekļuvi informācijai par finanšu instrumentiem un pakalpojumiem, tostarp informācijai par kredītu pieejamību un riska pārvaldības pieejām, kas var palīdzēt kafijas ražotājiem.

         II   NODAĻA
   DEFINĪCIJAS
   2. pants
   Definīcijas
   Šajā nolīgumā:

               1)

                  kafija ir kafijkoka pupiņas un augļi vai nu ar pergamentveida čaulu, negrauzdēti, vai grauzdēti, tostarp malta, bezkofeīna, šķidra un šķīstoša kafija. Iespējami īsā laikā pēc šā nolīguma stāšanās spēkā un vēlreiz trīs gadus pēc minētās dienas Padome pārskata pārrēķina koeficientus kafijas veidiem, kas minēti turpmāk d), e), f) un g) apakšpunktā. Pēc pārskatīšanas Padome nosaka un publicē atbilstošos pārrēķina koeficientus. Pirms sākotnējās pārskatīšanas un gadījumā, ja Padome nevar pieņemt lēmumu šajā jautājumā, pārrēķina koeficienti ir tādi, kādi izmantoti 2001. gada Starptautiskajā kafijas līgumā un ir minēti šā nolīguma I pielikumā. Attiecībā uz šiem noteikumiem turpmāk minētiem terminiem ir šāda nozīme:

                           a)

                              negrauzdēta kafija ir kafijas pupiņas bez apvalka pirms grauzdēšanas;

                           b)

                              žāvēts kafijkoka auglis ir kafijkoka auglis žāvētā veidā; lai noskaidrotu žāvētu kafijkoka augļu ekvivalentu negrauzdētai kafijai, žāvētu kafijkoka augļu tīro svaru sareizina ar 0,50;

                           c)

                              kafijas pupiņas pergamentveida apvalkā ir negrauzdētas kafijas pupiņas pergamentveida čaulā; lai noskaidrotu kafijas pupiņu pergamentveida apvalkā ekvivalentu negrauzdētai kafijai, kafijas pupiņu pergamentveida apvalkā tīro svaru sareizina ar 0,80;

                           d)

                              grauzdēta kafija ir kafija, kas grauzdēta līdz jebkādai pakāpei, tostarp malta kafija;

                           e)

                              bezkofeīna kafija ir negrauzdēta, grauzdēta vai šķīstošā kafija, no kuras ir ekstrahēts kofeīns;

                           f)

                              šķidra kafija ir ūdenī šķīstoša cietviela, kas ražota no grauzdētas kafijas un pārvērsta šķidrā veidā; un

                           g)

                              šķīstoša kafija ir žāvēta ūdenī šķīstoša cietviela, kas ražota no grauzdētas kafijas;

               2)

                  maiss ir 60 kilogrami vai 132,276 mārciņas negrauzdētas kafijas; tonna ir 1 000 kilogrami vai 2 204,6 mārciņas; mārciņa ir 453,597 grami;

               3)

                  kafijas gads ir viens gads no 1. oktobra līdz 30. septembrim;

               4)

                  Organizācija un Padome ir, attiecīgi, Starptautiskā Kafijas organizācija un Starptautiskā Kafijas padome;

               5)

                  līgumslēdzēja puse ir valdība, Eiropas Kopiena vai jebkura starpvaldību organizācija, kas minēta 4. panta 3. punktā un kas ir deponējusi ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprināšanas instrumentu vai paziņojumu par šā nolīguma provizorisku piemērošanu saskaņā ar 40., 41. un 42. pantu vai ir tam pievienojusies saskaņā ar 43. pantu;

               6)

                  loceklis ir līgumslēdzēja puse;

               7)

                  eksportētājs loceklis vai eksportētāja valsts ir, attiecīgi, loceklis vai valsts, kas ir kafijas neto eksportētāja, t. i., loceklis vai valsts, kuras eksports pārsniedz tās importu;

               8)

                  importētājs loceklis vai importētāja valsts ir, attiecīgi, loceklis vai valsts, kas ir kafijas neto importētāja, t. i., loceklis vai valsts, kuras imports pārsniedz tās eksportu;

               9)

                  dalīts balsu vairākums ir balsojums, kurā nepieciešams panākt vismaz 70 % no klātesošo un balsojošo eksportētāju locekļu balsīm un vismaz 70 % no klātesošo un balsojošo importētāju locekļu balsīm, skaitot atsevišķi;

               10)

                  depozitārs ir starpvaldību organizācija vai 2001. gada Starptautiskā kafijas līguma līgumslēdzēja puse, kuru saskaņā ar 2001. gada Starptautisko kafijas līgumu ieceļ ar Padomes lēmumu, to vienprātīgi pieņemot līdz 2008. gada 31. janvārim. Lēmums ir šā nolīguma sastāvdaļa.

         III   NODAĻA
   ORGANIZĀCIJAS LOCEKĻU VISPĀRĒJĀS SAISTĪBAS
   3. pants
   Organizācijas locekļu vispārējās saistības
   1.   Organizācijas locekļi apņemas pieņemt tādus pasākumus, kas ir nepieciešami, lai varētu izpildīt saistības saskaņā ar šo nolīgumu un pilnībā sadarboties savā starpā, nodrošinot šā nolīguma mērķu sasniegšanu; jo īpaši locekļi apņemas nodrošināt visu nepieciešamo informāciju, lai atvieglotu šā nolīguma darbību.
   2.   Organizācijas locekļi atzīst, ka izcelsmes sertifikāti ir nozīmīgi informācijas avoti kafijas tirdzniecībā. Tāpēc eksportētāji locekļi uzņemas atbildību par pienācīgu izcelsmes sertifikātu izsniegšanu un lietošanu saskaņā ar Padomes izstrādātajiem noteikumiem.
   3.   Organizācijas locekļi arī atzīst, ka informācija par reeksportu ir svarīga pasaules kafijas nozares ekonomikas atbilstošai analīzei. Tāpēc importētāji locekļi apņemas regulāri iesniegt precīzu informāciju par reeksportu tādā formā un veidā, kā nosaka Padome.
   IV   NODAĻA
   DALĪBA
   4. pants
   Dalība Organizācijā
   1.   Katra līgumslēdzēja puse ir viens Organizācijas loceklis.
   2.   Organizācijas loceklis var mainīt dalības kategoriju, pamatojoties uz tādiem nosacījumiem, kuriem piekrīt Padome.
   3.   Šajā nolīgumā jebkuru norādi uz valdību interpretē kā norādi arī uz Eiropas Kopienu vai jebkuru starpvaldību organizāciju, kurai ir ekskluzīva kompetence sarunās par šo nolīgumu, tā slēgšanā un piemērošanā.
   5. pants
   Grupu dalība
   Divas vai vairākas līgumslēdzējas puses, iesniedzot Padomei un depozitāram atbilstošu paziņojumu, kas stāsies spēkā dienā, kuru norāda attiecīgās līgumslēdzējas puses saskaņā ar Padomes pieņemtajiem nosacījumiem, var paziņot, ka tās piedalās Organizācijā kā locekļu grupa.
   V   NODAĻA
   STARPTAUTISKĀ KAFIJAS ORGANIZĀCIJA
   6. pants
   Starptautiskās kafijas organizācijas galvenā mītne un struktūra
   1.   Starptautiskā Kafijas organizācija, kas izveidota saskaņā ar 1962. gada Starptautisko kafijas nolīgumu, turpina piemērot šo nolīgumu un uzraudzīt tā darbību.
   2.   Organizācijas galvenā mītne ir Londonā, ja vien Padome neizlemj citādi.
   3.   Organizācijas augstākā iestāde ir Starptautiskā Kafijas padome. Padomei palīdz, pēc vajadzības, Finanšu un pārvaldes komiteja, Veicināšanas un tirgus attīstības komiteja un Projektu komiteja. Padomei padomu sniedz arī Privātā sektora konsultatīvā padome, Pasaules kafijas konference un Konsultatīvais forums par kafijas nozares finansējumu.
   7. pants
   Privilēģijas un imunitāte
   1.   Organizācija ir tiesību subjekts. Tā jo īpaši ir tiesīga slēgt līgumus, iegūt un atsavināt kustamu un nekustamu īpašumu, kā arī būt par pusi tiesas procesā.
   2.   Organizācijas, tās izpilddirektora, personāla, ekspertu un locekļu pārstāvju statusu, privilēģijas un imunitāti, atrodoties uzņēmējvalstī, lai pildītu savas funkcijas, reglamentē mītnes nolīgums starp uzņēmējvalsts valdību un Organizāciju.
   3.   Šā panta 2. punktā minētais mītnes nolīgums pastāv neatkarīgi no šā nolīguma. Tomēr tas izbeidzas:

               a)

               ar vienošanos starp uzņēmējvalsts valdību un Organizāciju;

               b)

               ja Organizācijas galvenā mītne tiek pārcelta no uzņēmējvalsts teritorijas; vai

               c)

               ja Organizācija vairs nepastāv.

         4.   Organizācija var noslēgt nolīgumus ar vienu vai vairākiem citiem locekļiem, kurus apstiprina Padome, attiecībā uz tādām privilēģijām un imunitāti, kas ir vajadzīga šā nolīguma atbilstošai darbībai.
   5.   Organizācijas locekļu valstu valdības, izņemot uzņēmējvalsts valdību, piešķir Organizācijai attiecībā uz valūtas vai maiņas ierobežojumiem, bankas kontu uzturēšanu un naudas līdzekļu pārskaitījumiem tādas pašas iespējas kā Apvienoto Nāciju Organizācijas specializētajām aģentūrām.
   VI   NODAĻA
   STARPTAUTISKĀ KAFIJAS PADOME
   8. pants
   Starptautiskās Kafijas padomes sastāvs
   1.   Starptautiskajā Kafijas padomē piedalās visi Organizācijas locekļi.
   2.   Katrs loceklis ieceļ vienu pārstāvi Padomē un, ja vēlas, vienu vai vairākus aizstājējus. Organizācijas loceklis savam pārstāvim vai aizstājējiem var izvirzīt arī vienu vai vairākus padomdevējus.
   9. pants
   Padomes pilnvaras un funkcijas
   1.   Visas ar šo nolīgumu īpaši piešķirtās pilnvaras piešķir Padomei, kura veic šā nolīguma īstenošanai nepieciešamās funkcijas.
   2.   Padome var pēc vajadzības izveidot un atlaist komitejas un palīgstruktūras, kas nav 6. panta 3. punktā minētās struktūras.
   3.   Padome paredz normas un noteikumus, tostarp savu reglamentu un Organizācijas finanšu un personāla nolikumus, kas ir nepieciešami šā nolīguma īstenošanai un kas ir saskaņā ar to. Savā reglamentā Padome var paredzēt veidu, kā tā var izlemt īpašus jautājumus bez Padomes sasaukšanas.
   4.   Padome regulāri izstrādā stratēģiskās rīcības plānu tās darbības virzīšanai un nosaka prioritātes, tostarp prioritātes projektu pasākumiem, kas sākti atbilstoši 28. pantam, un prioritātes pētījumiem, pārskatiem un ziņojumiem, kas sākti atbilstoši 34. pantam. Rīcības plānā noteiktās prioritātes iekļauj gada darba programmās, kuras apstiprina Padome.
   5.   Padome veic uzskaiti, kas vajadzīga tās funkciju veikšanai atbilstīgi šim nolīgumam, un jebkuru citu uzskaiti, ko tā uzskata par vajadzīgu.
   10. pants
   Padomes priekšsēdētājs un priekšsēdētāja vietnieks
   1.   Padome katram kafijas gadam ievēl priekšsēdētāju un priekšsēdētāja vietnieku, kuriem Organizācija nemaksā atlīdzību.
   2.   Priekšsēdētāju ievēl vai nu no eksportētāju locekļu pārstāvju vidus, vai no importētāju locekļu pārstāvju vidus, un priekšsēdētāja vietnieku ievēl no pretējās locekļu kategorijas pārstāvju vidus. Šie amati katram kafijas gadam mainās no vienas locekļu kategorijas uz otru.
   3.   Ne priekšsēdētājs, ne priekšsēdētāja vietnieks, kurš viņu aizvieto, nav tiesīgs balsot. Šādā gadījumā locekļa balsstiesības izmanto viņa aizstājējs.
   11. pants
   Padomes sesijas
   1.   Padome sasauc sesijas regulāri divas reizes gadā un, ja tā nolemj, ārkārtas sesijas. Tā var sasaukt ārkārtas sesijas, ja to pieprasa jebkuri desmit Organizācijas locekļi. Par sesijām jāpaziņo vismaz 30 dienas iepriekš, izņemot steidzamos gadījumus, kad šāds paziņojums jāsniedz vismaz 10 dienas iepriekš.
   2.   Sesijas rīko Organizācijas galvenajā mītnē, ja vien Padome nav nolēmusi citādi. Ja Organizācijas loceklis uzaicina Padomi sasaukt sesiju tā teritorijā un Padome tam piekrīt, Organizācijas papildu izdevumus, kas pārsniedz izdevumus, kad sesija notiek galvenajā mītnē, sedz šis loceklis.
   3.   Padome var uzaicināt jebkuru valsti, kas nav Organizācijas locekle, vai jebkuru 15. un 16. pantā minēto organizāciju piedalīties jebkurā tās sesijā novērotāja statusā. Katrā sesijā Padome lemj par novērotāju apstiprināšanu.
   4.   Lai Padome sesijā varētu pieņemt lēmumus, nepieciešams kvorums, kas ir vairāk nekā puse no eksportētāju un importētāju locekļu skaita, kuri attiecīgi pārstāv vismaz divas trešdaļas katras kategorijas balsu. Ja, atklājot Padomes sesiju vai jebkuru plenārsēdi, nav kvoruma, priekšsēdētājs atliek sesijas vai plenārsēdes atklāšanu vismaz uz divām stundām. Ja noteiktajā laikā joprojām nav kvoruma, priekšsēdētājs var vēlreiz atlikt sesijas vai plenārsēdes atklāšanu vismaz uz divām stundām. Ja šā pēdējā termiņa beigās joprojām nav kvoruma, lietu, par kuru jāpieņem lēmums, atliek uz nākamo Padomes sesiju.
   12. pants
   Balsis
   1.   Eksportētājiem locekļiem kopā ir 1 000 balsu, un importētājiem locekļiem kopā ir 1 000 balsu, kas sadalītas katrā locekļu kategorijā, t. i., attiecīgi eksportētājiem un importētājiem locekļiem, kā paredzēts šā panta turpmākajos punktos.
   2.   Katram Organizācijas loceklim ir piecas pamatbalsis.
   3.   Organizācijas eksportētāju locekļu atlikušās balsis tiek sadalītas starp šiem locekļiem atbilstoši attiecīgajiem kafijas eksporta vidējiem apjomiem uz visiem galapunktiem iepriekšējos četros kalendārajos gados.
   4.   Organizācijas importētāju locekļu atlikušās balsis tiek sadalītas starp šiem locekļiem atbilstoši attiecīgajiem kafijas importa vidējiem apjomiem iepriekšējos četros kalendārajos gados.
   5.   Eiropas Kopienai vai jebkurai 4. panta 3. punktā noteiktajai starpvaldību organizācijai ir tikpat balsu, cik vienam loceklim; tai ir piecas pamatbalsis un papildu balsis atbilstoši attiecīgajiem kafijas importa vai eksporta vidējiem apjomiem iepriekšējos četros kalendārajos gados.
   6.   Balsu sadalījumu nosaka Padome saskaņā ar šo pantu katra kafijas gada sākumā, un tas paliek spēkā visa gada laikā, ja vien šā panta 7. punkts nenosaka citādi.
   7.   Gadījumos, kad notiek izmaiņas Organizācijas sastāvā vai arī kādam tās loceklim saskaņā ar 21. panta noteikumiem tiek apturētas vai atjaunotas balsstiesības, Padome nodrošina balsu pārdalīšanu saskaņā ar šo pantu.
   8.   Nevienam Organizācijas loceklim tā kategorijā nav vairāk par divām trešdaļām balsu.
   9.   Balsu sadalījums daļās netiek praktizēts.
   13. pants
   Balsošanas procedūra Padomē
   1.   Katrs Organizācijas loceklis drīkst nodot visas savas balsis, bet nedrīkst sadalīt savas balsis. Tomēr balsis, kuras Organizācijas loceklim ir saskaņā ar šā panta 2. punktu, tas var nodot arī savādāk.
   2.   Jebkurš Organizācijas eksportētājs loceklis var rakstiski pilnvarot jebkuru citu eksportētāju locekli, un jebkurš importētājs loceklis var rakstiski pilnvarot jebkuru citu importētāju locekli pārstāvēt tā intereses un realizēt balsstiesības jebkurā Padomes sanāksmē.
   14. pants
   Padomes lēmumi
   1.   Padome cenšas pieņemt lēmumus un izteikt priekšlikumus vienošanās procesā. Ja vienošanos nevar panākt, Padome pieņem lēmumus un izsaka priekšlikumus ar vismaz 70 % klātesošo un balsojošo eksportētāju locekļu un vismaz 70 % klātesošo un balsojošo importētāju locekļu dalīto balsu vairākumu, skaitot atsevišķi.
   2.   Jebkuram Padomes lēmumam, kas tiek pieņemts ar dalīto balsu vairākumu, piemēro šādu procedūru:

               a)

               ja dalītais balsu vairākums netiek sasniegts trīs vai mazāk eksportējošo vai trīs vai mazāk Organizācijas importējošo locekļu negatīva balsojuma dēļ, tad, ja Padome ar klātesošo locekļu vairākumu pieņem šādu lēmumu, attiecīgo ierosinājumu 48 stundās var izvirzīt balsošanai atkārtoti;

               b)

               ja dalītais balsu vairākums netiek sasniegts atkārtoti, tad ierosinājums tiek uzskatīts par noraidītu.

         3.   Organizācijas locekļi saskaņā ar šā nolīguma noteikumiem apņemas uzskatīt par saistošiem visus Padomes lēmumus.
   15. pants
   Sadarbība ar citām organizācijām
   1.   Padome var veikt pasākumus apspriedēm un sadarbībai ar Apvienoto Nāciju Organizāciju un ar tās specializētajām aģentūrām, ar citām atbilstošām starpvaldību organizācijām un atbilstošām starptautiskām un reģionālām organizācijām. Tā pilnībā izmanto Kopējā izejvielu fonda sniegtās iespējas un citus finansējuma avotus. Šādi pasākumi var ietvert finansiālus pasākumus, kurus Padome uzskata par atbilstošiem, lai sasniegtu šā nolīguma mērķus. Tomēr attiecībā uz jebkāda projekta īstenošanu saskaņā ar šādiem pasākumiem Organizācija neuzņemas nekādas finansiālas saistības par garantijām, kuras snieguši individuāli locekļi vai citas organizācijas. Neviens loceklis, pamatojoties uz dalību Organizācijā, nav atbildīgs ne par kādām saistībām, kas rodas kāda cita locekļa vai Organizācijas aizņēmuma vai aizdevuma dēļ saistībā ar šādiem projektiem.
   2.   Ja iespējams, Organizācija no saviem locekļiem, no tiem, kas nav locekļi, un no ziedotājiem un citām aģentūrām arī var ievākt informāciju par attīstības projektiem un programmām saistībā ar kafijas nozari. Ja tas ir lietderīgi un ar iesaistīto pušu piekrišanu Organizācija var izpaust šādu informāciju citām organizācijām, kā arī locekļiem.
   16. pants
   Sadarbība ar nevalstiskajām organizācijām
   Lai sasniegtu šā nolīguma mērķus, Organizācija, neskarot 15., 29., 30. un 31. pantu, var izveidot un nostiprināt sadarbības pasākumus ar atbilstošām nevalstiskām organizācijām, kam ir īpašās zināšanas attiecīgos kafijas nozares jautājumos, un citiem ekspertiem kafijas jomā.
   VII   NODAĻA
   IZPILDDIREKTORS UN PERSONĀLS
   17. pants
   Izpilddirektors un personāls
   1.   Padome ieceļ izpilddirektoru. Padome izstrādā izpilddirektora iecelšanas noteikumus, kuri ir pielīdzināmi noteikumiem, kādus piemēro līdzīgu starpvaldību organizāciju atbilstošām amatpersonām.
   2.   Izpilddirektors ir Organizācijas galvenā administratīvā amatpersona un ir atbildīgs par ikviena viņam uzliktā pienākuma izpildi šā nolīguma administrēšanā.
   3.   Izpilddirektors ieceļ Organizācijas personālu saskaņā ar Padomes paredzētajiem noteikumiem.
   4.   Izpilddirektoram un personāla locekļiem nevar būt finansiālas intereses kafijas rūpniecībā, kafijas tirdzniecībā vai kafijas pārvadāšanā.
   5.   Pildot savus pienākumus, izpilddirektors un personāls nelūdz un nesaņem norādījumus no kāda locekļa vai jebkādas citas iestādes ārpus Organizācijas. Viņi atturas no jebkuras darbības, kas var nelabvēlīgi ietekmēt viņu stāvokli kā starptautiskām amatpersonām, kuras ir atbildīgas vienīgi Organizācijai. Katrs loceklis apņemas respektēt izpilddirektora un personāla atbildības ekskluzīvi starptautisko raksturu un nemēģināt tos ietekmēt pienākumu izpildes laikā.
   VIII   NODAĻA
   FINANSES UN PĀRVALDE
   18. pants
   Finanšu un pārvaldes komiteja
   Izveido Finanšu un pārvaldes komiteju. Padome nosaka tās sastāvu un pilnvaras. Komitejas atbildība ir uzraudzīt un sagatavot administratīvo budžetu, kurš jāiesniedz Padomei apstiprināšanai, un veikt jebkurus citus Padomes uzticētos uzdevumus, kas ietver ieņēmumu un izdevumu uzraudzību un jautājumus, kas saistīti ar Organizācijas pārvaldi. Finanšu un pārvaldes komiteja ziņo par savu darbību Padomei.
   19. pants
   Finanses
   1.   Izdevumus, kas saistīti ar delegāciju piedalīšanos Padomē un pārstāvju piedalīšanos ikvienā Padomes komitejā, sedz attiecīgās valdības.
   2.   Pārējos izdevumus, kas ir nepieciešami šā nolīguma administrēšanai, sedz no locekļu gada iemaksām, kuru apjomu nosaka saskaņā ar 20. pantu, kā arī no īpašu pakalpojumu, kas sniegti locekļiem, ienākumiem un tās informācijas un pētījumu pārdošanas, kas sagatavoti saskaņā ar 32. un 34. pantu.
   3.   Organizācijas finanšu gads sakrīt ar kafijas gadu.
   20. pants
   Administratīvā budžeta un iemaksu noteikšana
   1.   Katra finanšu gada otrajā pusē Padome apstiprina Organizācijas administratīvo budžetu nākamajam finanšu gadam un novērtē katra locekļa budžeta iemaksas apjomu. Administratīvā budžeta projektu sagatavo izpilddirektors Finanšu un pārvaldes komitejas uzraudzībā saskaņā ar 18. pantu.
   2.   Katra locekļa iemaksa administratīvajā budžetā katram finanšu gadam ir proporcionāla balsu skaitam, kuras tam ir attiecīgā finanšu gada administratīvā budžeta apstiprināšanas brīdī, attiecībā pret visu locekļu balsu kopskaitu. Ja veic grozījumus locekļu balsu sadalījumā saskaņā ar 12. panta 6. punktu tā finanšu gada sākumā, kuram nosaka iemaksu apjomu, šīs iemaksas atbilstoši jākoriģē šim finanšu gadam. Nosakot iemaksas, katra locekļa balsis aprēķina, neņemot vērā kāda locekļa balsstiesību apturēšanu vai no tā izrietošo balsu atkārtotu sadalījumu.
   3.   Ikviena locekļa, kas pievienojas Organizācijai pēc šā nolīguma stāšanās spēkā, kā tas noteikts 42. pantā, sākotnējo iemaksu novērtē Padome, pamatojoties uz locekļa balsu skaitu un atlikušo pašreizējā finanšu gada laiku, bet novērtējumus, kas veikti pārējiem locekļiem pašreizējam finanšu gadam, nemaina.
   21. pants
   Iemaksu veikšana
   1.   Iemaksas administratīvajā budžetā katram finanšu gadam maksā brīvi konvertējamā valūtā, un tās jāiemaksā attiecīgā finanšu gada pirmajā dienā.
   2.   Ja kāds no locekļiem neiemaksā visu iemaksu administratīvajā budžetā sešos mēnešos pēc dienas, kad jāveic iemaksa, tā balsstiesības un tiesības piedalīties specializēto komiteju sanāksmēs aptur, līdz iemaksa ir pilnībā veikta. Tomēr, ja vien Padome nelemj citādi, šādam loceklim neatņem nekādas citas tiesības, kā arī viņu neatbrīvo no tā saistībām saskaņā ar šo nolīgumu.
   3.   Ikviens loceklis, kura balsstiesības ir apturētas saskaņā ar šā panta 2. punktu, joprojām ir atbildīgs par iemaksas veikšanu.
   22. pants
   Saistības
   1.   Organizācijai, kas darbojas atbilstoši 6. panta 3. punktam, nav pilnvaru uzņemties jebkādas saistības ārpus šā nolīguma darbības jomas, kā arī locekļi nevar pilnvarot to uzņemties šādas saistības, jo īpaši tā nedrīkst aizņemties naudu. Īstenojot savu rīcībspēju slēgt līgumus, Organizācija šajos līgumos iekļauj šā panta noteikumus tā, lai tie būtu zināmi pārējām pusēm, kuras slēdz līgumus ar Organizāciju, tomēr šādu noteikumu neiekļaušana līgumos nepadara tos spēkā neesošus vai ultra vires.
   2.   Locekļa atbildība ir ierobežota atbilstīgi tā saistībām attiecībā uz dalības maksu, kas paredzēta šajā nolīgumā. Uzskata, ka trešās personas, kas veic darījumus ar Organizāciju, ir iepazinušās ar šā nolīguma noteikumiem attiecībā uz locekļu atbildību.
   23. pants
   Revīzija un pārskatu publicēšana
   Iespējami īsā laikā un ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc katra finanšu gada beigām, jāsagatavo neatkarīgi revidēts ziņojums par Organizācijas aktīviem, saistībām, ienākumiem un izdevumiem šajā finanšu gadā. Šo ziņojumu iesniedz apstiprināšanai Padomē nākamajā sesijā.
   IX   NODAĻA
   VEICINĀŠANA UN TIRGUS ATTĪSTĪBA
   24. pants
   Tirdzniecības un patēriņa šķēršļu novēršana
   1.   Organizācijas locekļi atzīst, cik svarīga ir kafijas nozares ilgtspējīga attīstība, pašreizējo šķēršļu novēršana un izvairīšanās no jauniem šķēršļiem, kas varētu traucēt tirdzniecību un patēriņu, tajā pašā laikā apzinoties locekļu tiesības reglamentēt un ieviest jaunus noteikumus, lai sasniegtu valstu veselības un vides politikas mērķus saskaņā ar locekļu saistībām un pienākumiem starptautisko nolīgumu ietvaros, ieskaitot nolīgumus par starptautisko tirdzniecību.
   2.   Locekļi atzīst, ka pašlaik spēkā ir pasākumi, kuri varētu vairāk vai mazāk kavēt kafijas patēriņa pieaugumu, jo īpaši:

               a)

               importa režīms, kādu piemēro kafijai, tostarp atvieglotie un citi tarifi, kvotas, valsts monopoluzņēmumu un oficiālu iepirkuma aģentūru darbības, kā arī citi administratīvie noteikumi un komercdarbības prakses;

               b)

               eksporta režīms attiecībā uz tiešām vai netiešām subsīdijām un citi administratīvie noteikumi un komercdarbības prakse; un

               c)

               iekšējās tirdzniecības un valsts un reģionālie juridiskie un administratīvie noteikumi, kuri var ietekmēt patēriņu.

         3.   Ņemot vērā iepriekšminētos mērķus un šā panta 4. punktu, locekļi cenšas panākt kafijas tarifu samazināšanu vai arī veikt citus pasākumus, lai novērstu patēriņa pieauguma šķēršļus.
   4.   Ņemot vērā kopējās intereses, locekļi apņemas meklēt veidus un līdzekļus, ar kuriem pakāpeniski samazināt šā panta 2. punktā minētos tirdzniecības un patēriņa pieauguma šķēršļus un galu galā, ja iespējams, tos likvidēt vai ar kuriem šādu šķēršļu ietekmi varētu būtiski mazināt.
   5.   Ņemot vērā jebkādas saskaņā ar šā panta 4. punktu pieņemtās saistības, locekļi katru gadu informē Padomi par visiem pasākumiem, kas pieņemti, lai īstenotu šo pantu.
   6.   Izpilddirektors regulāri sagatavo patēriņa šķēršļu pārskatu, kas jāpārskata Padomei.
   7.   Lai veicinātu šā panta nolūkus, Padome var sniegt ieteikumus locekļiem, kas iespējami īsā laikā ziņo Padomei par pasākumiem, kuri pieņemti ar nolūku īstenot šos ieteikumus.
   25. pants
   Veicināšana un tirgus attīstība
   1.   Locekļi apzinās ieguvumus, ko eksportētājiem locekļiem un importētājiem locekļiem sniedz centieni veicināt patēriņu, uzlabot produkta kvalitāti un attīstīt kafijas tirgus, arī eksportētāju locekļu valstīs.
   2.   Veicināšanas un tirgus attīstības pasākumi var ietvert informācijas kampaņas, pētniecību, resursu palielināšanu un pētījumus par kafijas ražošanu un patēriņu.
   3.   Šos pasākumus var iekļaut Padomes gada darba programmā vai 28. pantā minēto Organizācijas projekta pasākumu sarakstā, un tos var finansēt no Organizācijas locekļu, no to, kas nav locekļi, citu organizāciju un privātā sektora brīvprātīgām iemaksām.
   4.   Izveido Veicināšanas un tirgus attīstības komiteju. Padome nosaka tās sastāvu un pilnvaras.
   26. pants
   Ar apstrādātu kafiju saistīti pasākumi
   Locekļi atzīst attīstības valstu vajadzību paplašināt ekonomikas bāzi, inter alia, ar industrializāciju un ražotās produkcijas eksporta palīdzību, tostarp kafijas apstrādi un apstrādātas kafijas eksportu, kā minēts 2. panta 1. punkta d), e), f) un g) apakšpunktā. Saistībā ar šo locekļi izvairās pieņemt valdības pasākumus, kuri varētu nelabvēlīgi ietekmēt citu locekļu kafijas nozari.
   27. pants
   Maisījumi un aizstājēji
   1.   Locekļi nesaglabā nekādus noteikumus, kas nosaka, ka citus produktus sajauc, apstrādā vai izmanto kopā ar kafiju komerciālai tālākpārdošanai kā kafiju. Locekļi cenšas aizliegt pārdot un reklamēt produktus, apzīmējot tos kā kafiju, ja šādos produktos kafijas kā pamatizejvielas ir mazāk nekā 95 % negrauzdētas kafijas ekvivalenta.
   2.   Izpilddirektors iesniedz Padomei periodisku ziņojumu par atbilstību šim pantam.
   X   NODAĻA
   ORGANIZĀCIJAS PROJEKTU PASĀKUMI
   28. pants
   Projektu izstrāde un finansējums
   1.   Locekļi un izpilddirektors var iesniegt priekšlikumus projektiem, kuri palīdz sasniegt šā nolīguma mērķus, un vienai vai vairākām prioritārajām darba jomām, kas noteiktas stratēģiskajā rīcības plānā, kuru Padome apstiprinājusi saskaņā ar 9. pantu.
   2.   Padome nosaka kārtību un mehānismus projektu iesniegšanai, novērtēšanai, apstiprināšanai, prioritāšu noteikšanai un finansēšanai, kā arī to īstenošanai, uzraudzīšanai un izvērtēšanai un rezultātu plašai izplatīšanai.
   3.   Katrā Padomes sesijā izpilddirektors ziņo par visu Padomes apstiprināto projektu statusu, tostarp to projektu statusu, kuriem vēl nav finansējuma, kuri tiek īstenoti vai ir pabeigti kopš Padomes iepriekšējās sesijas.
   4.   Izveido Projektu komiteju. Padome nosaka tās sastāvu un pilnvaras.
   XI   NODAĻA
   PRIVĀTAIS KAFIJAS SEKTORS
   29. pants
   Privātā sektora padomdevēja komisija
   1.   Privātā sektora padomdevēja komisija (turpmāk “PSPK”) ir padomdevēja struktūra, kura var sniegt ieteikumus ikvienā Padomes rīkotā apspriedē un lūgt Padomi izskatīt ar šo nolīgumu saistītus jautājumus.
   2.   PSPK sastāvā ir astoņi eksportētājvalstu privātā sektora pārstāvji un astoņi importētājvalstu privātā sektora pārstāvji.
   3.   PSPK locekļi ir asociāciju vai organizāciju pārstāvji, kurus Padome ieceļ katru otro kafijas gadu un kurus tā var iecelt atkārtoti. Šādā veidā Padome cenšas iecelt:

               a)

               divas privātā sektora kafijas asociācijas vai organizācijas no eksportētājvalstīm vai reģioniem, kuri pārstāv visas četras kafijas grupas, vēlams, lai pārstāvētu gan audzētājus, gan eksportētājus, kopā ar vienu vai vairākiem katra pārstāvja aizstājējiem; un

               b)

               astoņas privātā sektora kafijas asociācijas vai organizācijas no importētājvalstīm, kuras ir vai nav locekles, vēlams, lai pārstāvētu gan importētājus, gan grauzdētājus, kopā ar vienu vai vairākiem katra pārstāvja aizstājējiem.

         4.   Katrs PSPK loceklis var iecelt vienu vai vairākus padomdevējus.
   5.   PSPK ir priekšsēdētājs un priekšsēdētāja vietnieks, kurus ievēl no tās locekļu vidus uz vienu gadu. Valdes locekļus var ievēlēt atkārtoti. Priekšsēdētājam un priekšsēdētāja vietniekam Organizācija nemaksā atlīdzību. Priekšsēdētāju aicina piedalīties Padomes sanāksmēs kā novērotāju.
   6.   Parasti PSPK sanāk Organizācijas galvenajā mītnē Padomes kārtējās sesijas laikā. Ja Padome nolemj pieņemt locekļa uzaicinājumu rīkot sanāksmi tā teritorijā, arī PSPK sanāk šajā teritorijā, un šajā gadījumā Organizācijas papildu izdevumus, kas pārsniedz izdevumus, kad sesija notiek Organizācijas galvenajā mītnē, sedz valsts vai privātā sektora organizācija, kura rīko sanāksmi.
   7.   PSPK var rīkot ārkārtas sanāksmes, kas ir jāapstiprina Padomei.
   8.   PSPK iesniedz Padomei regulārus ziņojumus.
   9.   PSPK izstrādā savu reglamentu, ievērojot šā nolīguma noteikumus.
   30. pants
   Pasaules kafijas konference
   1.   Padome veic pasākumus, lai atbilstošos laikposmos sarīkotu Pasaules kafijas konferenci (turpmāk “konference”), kurā piedalās eksportētāji un importētāji locekļi, privātā sektora pārstāvji un citi ieinteresētie dalībnieki, tostarp dalībnieki no valstīm, kuras nav Organizācijas locekles. Padome, saskaņojot ar konferences priekšsēdētāju, nodrošina, ka konference veicina šā nolīguma mērķu sasniegšanu.
   2.   Konferencei ir priekšsēdētājs, kuram Organizācija nemaksā atlīdzību. Padome ieceļ priekšsēdētāju uz atbilstošu laikposmu un aicina viņu piedalīties Padomes sanāksmēs kā novērotāju.
   3.   Padome lemj par konferences formu, nosaukumu, priekšmetu un grafiku, apspriežoties ar Privātā sektora padomdevēju komisiju. Parasti konferenci rīko Organizācijas galvenajā mītnē Padomes sesijas laikā. Ja Padome nolemj pieņemt locekļa uzaicinājumu rīkot sesiju tā teritorijā, arī konference var notikt šajā teritorijā, un šajā gadījumā Organizācijas papildu izdevumus, kas pārsniedz izdevumus, kad sesija notiek Organizācijas galvenajā mītnē, sedz sesijas rīkotāja valsts.
   4.   Ja Padome neizlemj citādi, konference ir pašfinansējoša.
   5.   Priekšsēdētājs ziņo Padomei par konferences secinājumiem.
   31. pants
   Konsultatīvais forums par kafijas nozares finansējumu
   1.   Padome atbilstošos laikposmos un sadarbībā ar citām attiecīgām organizācijām sasauc Konsultatīvo forumu par kafijas nozares finansējumu (turpmāk “forums”), lai veicinātu apspriedes par jautājumiem saistībā ar kafijas nozares finansējumu un riska pārvaldību, jo īpaši uzsverot mazo un vidējo ražotāju, kā arī kafijas ražošanas apgabalu vietējo kopienu vajadzības.
   2.   Forumā piedalās Organizācijas locekļu, starpvaldību organizāciju, finanšu iestāžu, privātā sektora, nevalstisko organizāciju, ieinteresēto valstu, kuras nav Organizācijas locekles, pārstāvji un citas personas, kurām ir atbilstošas speciālās zināšanas. Ja Padome neizlemj citādi, forums ir pašfinansējošs.
   3.   Padome izstrādā reglamentu foruma darbībai, priekšsēdētāja iecelšanai un rezultātu plašai izplatīšanai, vajadzības gadījumā izmantojot mehānismus, kas izveidoti saskaņā ar 34. pantu. Priekšsēdētājs ziņo Padomei par foruma rezultātiem.
   XII   NODAĻA
   STATISTIKAS INFORMĀCIJA, PĒTĪJUMI UN PĀRSKATI
   32. pants
   Statistikas informācija
   1.   Organizācija darbojas kā centrs, lai iegūtu, apmainītu un publicētu:

               a)

               statistikas informāciju par pasaules kafijas ražošanu, cenām, eksportu, importu un reeksportu, izplatīšanu un patēriņu, tostarp informāciju par kafijas ražošanu, patēriņu, tirdzniecību un cenām dažādās tirgus kategorijās un dažādiem kafiju saturošiem produktiem; un

               b)

               ciktāl tā uzskata par vajadzīgu, tehnisku informāciju par kafijas audzēšanu, apstrādi un izmantošanu.

         2.   Padome var prasīt locekļiem iesniegt šādu informāciju, ja to uzskata par vajadzīgu savā darbībā, tostarp regulārus statistikas pārskatus par kafijas ražošanu, ražošanas tendencēm, eksportu, importu un reeksportu, izplatīšanu, patēriņu, krājumiem, cenām un nodokļu politiku, bet nepublicē informāciju, pēc kuras var noteikt to personu vai uzņēmumu darbības, kuri ražo, apstrādā vai tirgo kafiju. Locekļi, ciktāl tas ir iespējams, iesniedz pieprasīto informāciju pēc iespējas sīkāku un precīzāku un savlaicīgi.
   3.   Padome izveido orientējošo cenu sistēmu un nodod publicēšanai orientējošo salikto dienas cenu, kura atspoguļo faktisko tirgus stāvokli.
   4.   Ja loceklis neiesniedz statistikas un citu informāciju vai viņam rodas grūtības ar tās iesniegšanu pienācīgā laikā, ko pieprasa Padome Organizācijas pareizai darbībai, Padome var pieprasīt attiecīgajam loceklim paskaidrot pārkāpuma iemeslus. Organizācijas loceklis var arī informēt Padomi par grūtībām un lūgt tehnisku palīdzību.
   5.   Ja atklājas, ka ir nepieciešama tehniska palīdzība attiecīgajā jautājumā vai ja loceklis divus gadus pēc kārtas nav sniedzis saskaņā ar šā panta 2. punktu pieprasīto statistikas informāciju un nav lūdzis Padomes palīdzību vai paskaidrojis pārkāpuma iemeslus, Padome var veikt pasākumus, kas varētu likt šim loceklim sniegt nepieciešamo informāciju.
   33. pants
   Izcelsmes sertifikāti
   1.   Lai veicinātu statistikas apkopošanu par starptautisko kafijas tirdzniecību un lai noskaidrotu kafijas daudzumus, kurus eksportējis katrs eksportētājs loceklis, Organizācija izveido izcelsmes sertifikātu sistēmu, kuru reglamentē Padomes apstiprinātie noteikumi.
   2.   Par ikvienu eksportētāja locekļa kafijas eksportu jābūt derīgam izcelsmes sertifikātam. Saskaņā ar Padomes izstrādātajiem noteikumiem izcelsmes sertifikātus izsniedz kvalificēta aģentūra, kuru izvēlas loceklis un apstiprina Organizācija.
   3.   Katrs eksportētājs loceklis paziņo Organizācijai par valsts vai nevalstisku aģentūru, kura pildīs šā panta 2. punktā minētās funkcijas. Organizācija atsevišķi apstiprina nevalstisku aģentūru saskaņā ar Padomes apstiprinātajiem noteikumiem.
   4.   Eksportētājs loceklis izņēmuma kārtā un ar pienācīgu pamatojumu var iesniegt apstiprināšanai Padomē pieprasījumu atļaut izcelsmes sertifikātos minēto informāciju par tā eksportu nodot Organizācijai, izmantojot alternatīvu metodi.
   34. pants
   Pētījumi, pārskati un ziņojumi
   1.   Lai atbalstītu locekļus, Organizācija veicina pētījumu, pārskatu, tehnisku ziņojumu un citu ar attiecīgajiem kafijas nozares jautājumiem saistītu dokumentu sagatavošanu.
   2.   Tie var ietvert pētījumus par kafijas ražošanas ekonomiku un izplatīšanu, kafijas vērtību ķēdes analīzi, pieejām finanšu un citu risku pārvaldībai, valsts pasākumu ietekmi uz kafijas ražošanu un patēriņu, kafijas nozares ilgtspējas jautājumiem, saikni starp kafiju un veselību, kā arī par kafijas tirgu paplašināšanas iespējām gan tradicionāliem, gan jauniem lietojumiem.
   3.   Informācija, kura tiek vākta, apkopota, analizēta un izplatīta, var, ja tas ir tehniski iespējams, ietvert arī:

               a)

               informāciju par kafijas daudzumiem un cenām saistībā ar tādiem faktoriem kā dažādas ģeogrāfiskās zonas un ar kvalitāti saistītie ražošanas apstākļi; un

               b)

               informāciju par tirgus struktūrām, specializētajiem tirgiem un jaunām ražošanas un patēriņa tendencēm.

         4.   Lai īstenotu šā panta 1. punktu, Padome pieņem pētījumu, pārskatu un ziņojumu gada darba programmu, ietverot aplēses par vajadzīgajiem līdzekļiem. Šos pasākumus finansē no administratīvā budžeta uzkrājumiem vai no papildu budžeta avotiem.
   5.   Organizācija īpašu uzmanību pievērš tam, lai kafijas sīkražotājiem atvieglotu piekļuvi informācijai un palīdzētu tiem uzlabot finansiālo stāvokli, tostarp kredīta un riska pārvaldību.
   XIII   NODAĻA
   VISPĀRĪGI NOTEIKUMI
   35. pants
   Sagatavošanās jaunam nolīgumam
   1.   Padome var izskatīt iespēju sākt sarunas par jaunu Starptautisko kafijas nolīgumu.
   2.   Lai īstenotu šo noteikumu, Padome var izvērtēt Organizācijas veikumu šā nolīguma 1. pantā noteikto mērķu sasniegšanā.
   36. pants
   Ilgtspējīga kafijas nozare
   Locekļi pienācīgi rūpējas par kafijas resursu un apstrādes ilgtspējīgu apsaimniekošanu, paturot prātā ilgtspējīgas attīstības principus un mērķus, kas iekļauti Apvienoto Nāciju Organizācijas konferencē par vidi un attīstību, kura notika 1992. gadā Riodežaneiro, pieņemtajā Agenda 21, un kas pieņemti 2002. gadā Johanesburgā notikušajā Pasaules augstākā līmeņa sanāksmē par ilgtspējīgu attīstību.
   37. pants
   Dzīves standarts un darba apstākļi
   Locekļi rūpējas, lai uzlabotu dzīves un darba apstākļu standartu kafijas nozarē nodarbinātajiem iedzīvotājiem atbilstoši savam attīstības līmenim, paturot prātā starptautiski atzītus principus un piemērojamus standartus šajā jomā. Turklāt locekļi piekrīt, ka darba normas neizmantos protekcionistiskas tirdzniecības nolūkos.
   XIV   NODAĻA
   APSPRIEDES, DOMSTARPĪBAS UN SŪDZĪBAS
   38. pants
   Apspriedes
   Ikviens loceklis izrāda atsaucību un nodrošina atbilstošu iespēju apspriedēm par tādiem iebildumiem, kādus izsaka cits loceklis attiecībā par jebkuru ar šo nolīgumu saistītu jautājumu. Šādas apspriedes laikā pēc vienas vai otras puses pieprasījuma un ar otras puses piekrišanu izpilddirektors izveido neatkarīgu darba grupu, kuras nolūks ir samierināt puses. Darba grupas izmaksas Organizācija nesedz. Ja puse nepiekrīt, ka izpilddirektors izveido darba grupu, vai ja apspriedes laikā netiek rasts risinājums, jautājumu nodod izskatīšanai Padomei saskaņā ar 39. pantu. Ja apspriedes laikā tiek rasts risinājums, par to ziņo izpilddirektoram, kurš izplata ziņojumu visiem locekļiem.
   39. pants
   Domstarpības un sūdzības
   1.   Jebkādas domstarpības par šā nolīguma interpretāciju, kuras nav atrisinātas sarunu ceļā, pēc ikviena locekļa puses pieprasījuma nodod izlemšanai Padomē.
   2.   Padome nosaka domstarpību un sūdzību izskatīšanas kārtību.
   XV   NODAĻA
   NOBEIGUMA NOTEIKUMI
   40. pants
   Parakstīšana un ratifikācija, pieņemšana vai apstiprināšana
   1.   Ja vien nav noteikts citādi, šis nolīgums ir atvērts parakstīšanai depozitāra galvenajā mītnē no 2008. gada 1. februāra līdz 2008. gada 31. augustam, tostarp 2001. gada Starptautiskā kafijas līguma līgumslēdzējām pusēm un Padomes sesijā, kurā šis nolīgums tika pieņemts, uzaicinātajām valdībām.
   2.   Parakstītājas valdības šo nolīgumu ratificē, pieņem vai apstiprina saskaņā ar savām attiecīgajām tiesiskajām procedūrām.
   3.   Ratifikācijas, pieņemšanas un apstiprināšanas instrumenti jādeponē depozitāram ne vēlāk kā līdz 2008. gada 30. septembrim, izņemot 42. pantā paredzētos gadījumus. Tomēr Padome var nolemt piešķirt termiņa pagarinājumu parakstītājām valdībām, kuras nevar deponēt instrumentus līdz minētajai dienai. Šādus lēmumus Padome nosūta depozitāram.
   4.   Pēc parakstīšanas un ratifikācijas, pieņemšanas vai apstiprināšanas vai paziņojuma par nolīguma provizorisku piemērošanu Eiropas Kopiena deklarāciju deponē depozitāram, apstiprinot savu ekskluzīvo kompetenci jautājumos, ko reglamentē šis nolīgums. Eiropas Kopienas dalībvalstis nevar kļūt par šā nolīguma līgumslēdzējām pusēm.
   41. pants
   Provizoriska piemērošana
   Parakstītāja valdība, kura gatavojas ratificēt, pieņemt vai apstiprināt šo nolīgumu, jebkurā laikā var paziņot depozitāram, ka tā piemēros šo nolīgumu provizoriski saskaņā ar savām tiesiskajām procedūrām.
   42. pants
   Stāšanās spēkā
   1.   Šis nolīgums galīgi stājas spēkā tad, kad ratifikācijas, pieņemšanas vai apstiprināšanas instrumentus ir deponējušas parakstītājas valdības, kurām ir vismaz divas trešdaļas eksportētāju locekļu balsu, un parakstītājas valdības, kurām ir vismaz divas trešdaļas importētāju locekļu balsu, kas aprēķinātas uz 2007. gada 28. septembri, neņemot vērā iespējamo balsstiesību apturēšanu saskaņā ar 21. pantu. Pretējā gadījumā nolīgums galīgi stājas spēkā jebkurā laikā, ja tas saskaņā ar šā panta 2. punktu ir spēkā provizoriski, un šīs procentuālās prasības ir izpildītas, deponējot ratifikācijas, pieņemšanas un apstiprināšanas instrumentu.
   2.   Ja šis nolīgums nav galīgi stājies spēkā 2008. gada 25. septembrī, tas minētajā dienā vai jebkurā citā dienā divpadsmit mēnešos pēc tam stājas spēkā provizoriski, ja parakstītājas valdības, kurām ir šā panta 1. punktā norādītās balsis, ir deponējušas ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprināšanas vai pievienošanās instrumentus vai ir iesniegušas paziņojumu depozitāram saskaņā ar 41. pantu.
   3.   Ja šis nolīgums ir stājies spēkā provizoriski, bet nav galīgi stājies spēkā 2009. gada 25. septembrī, tas zaudē spēku, ja vien tās parakstītājas valdības, kuras ir deponējušas ratifikācijas, pieņemšanas vai apstiprināšanas instrumentus vai iesniegušas paziņojumu depozitāram saskaņā ar 41. pantu, nolemj, savstarpēji vienojoties, ka šis nolīgums joprojām ir spēkā provizoriski uz noteiktu laiku. Šīs parakstītājas valdības var arī nolemt, savstarpēji vienojoties, ka nolīgums galīgi stāsies spēkā starp šīm valdībām.
   4.   Ja šis nolīgums nav galīgi vai provizoriski stājies spēkā 2009. gada 25. septembrī saskaņā ar šā panta 1. vai 2. punktu, tās parakstītājas valdības, kuras ir deponējušas ratifikācijas, pieņemšanas vai apstiprināšanas instrumentus saskaņā ar saviem normatīvajiem aktiem, var nolemt, savstarpēji vienojoties, ka nolīgums galīgi stāsies spēkā starp šīm valdībām.
   43. pants
   Pievienošanās
   1.   Ja šis nolīgums neparedz citādi, Apvienot Nāciju Organizācijas ikvienas dalībvalsts valdība vai to specializēto aģentūru dalībvalsts valdība, vai ikviena 4. panta 3. punktā minētā starpvaldību organizācija var pievienoties šim nolīgumam saskaņā ar procedūru, kuru nosaka Padome.
   2.   Pievienošanās instrumentus deponē depozitāram. Pievienošanās stājas spēkā pēc instrumentu deponēšanas.
   3.   Pēc pievienošanās instrumentu deponēšanas ikviena 4. panta 3. punktā minētā starpvaldību organizācija deponē deklarāciju, apstiprinot tās ekskluzīvo kompetenci jautājumos, ko reglamentē šis nolīgums. Minētās organizācijas dalībvalstis nevar kļūt par šā nolīguma līgumslēdzējām pusēm.
   44. pants
   Atrunas
   Attiecībā uz šā nolīguma noteikumiem atrunas nav paredzētas.
   45. pants
   Brīvprātīga izstāšanās
   Ikviena līgumslēdzēja puse var izstāties no šā nolīguma jebkurā laikā, iesniedzot depozitāram rakstisku izstāšanās paziņojumu. Izstāšanās stājas spēkā 90 dienas pēc paziņojuma saņemšanas.
   46. pants
   Izslēgšana
   Ja Padome nolemj, ka kāds loceklis pārkāpj savas saistības saskaņā ar šo nolīgumu un ka turklāt šāds pārkāpums ievērojami pasliktina šā nolīguma darbību, tā var izslēgt minēto locekli no Organizācijas. Padome nekavējoties paziņo depozitāram par šādu lēmumu. Deviņdesmit dienas pēc Padomes lēmuma dienas šāds loceklis vairs nav Organizācijas loceklis un šā nolīguma puse.
   47. pants
   Norēķini ar Organizācijas locekļiem, kas izstājas vai tiek izslēgti no Organizācijas
   1.   Padome nosaka jebkādus norēķinus ar locekļiem, kas izstājušies vai izslēgti. Organizācija patur jebkādas summas, kas locekļa izstāšanās vai izslēgšanas brīdī jau ir samaksātas, un šādam loceklim joprojām ir jāiemaksā jebkuras Organizācijai pienākošās summas uz laiku, kad izstāšanās vai izslēgšana stājas spēkā; tomēr gadījumā, kad līgumslēdzēja puse nevar pieņemt grozījumus un attiecīgi pārtrauc dalību šajā nolīgumā saskaņā ar 49. panta 2. punktu, Padome var noteikt jebkādus norēķinus, kurus tā uzskata par taisnīgiem.
   2.   Loceklim, kurš izstājas no šā nolīguma, nav tiesību uz likvidācijas ieņēmumu daļu vai citiem Organizācijas aktīviem; tas nav arī atbildīgs par Organizācijas deficīta, ja tāds ir, jebkādas daļas samaksāšanu, izbeidzoties šim nolīgumam.
   48. pants
   Darbības termiņš, pagarināšana un izbeigšana
   1.   Šis nolīgums ir spēkā desmit gadus pēc tam, kad tas stājies spēkā provizoriski vai galīgi, ja to nepagarina saskaņā ar šā panta 3. punktu vai neizbeidz saskaņā ar šā panta 4. punktu.
   2.   Piecus gadus pēc šā nolīguma spēkā stāšanās Padome to pārskata un pieņem vajadzīgos lēmumus.
   3.   Pēc šā nolīguma termiņa beigām Padome var nolemt to pagarināt uz vienu vai vairākiem secīgiem periodiem, kas kopā nepārsniedz astoņus gadus. Ikviens loceklis, kas nepieņem šādu nolīguma pagarinājumu, par to rakstiski informē Padomi un depozitāru pirms pagarinājuma perioda sākuma un, sākot ar pagarinājuma periodu, vairs nav šā nolīguma puse.
   4.   Padome jebkurā laikā var nolemt izbeigt šo nolīgumu. Izbeigšana stājas spēkā dienā, kad Padome pieņem šādu lēmumu.
   5.   Neatkarīgi no šā nolīguma izbeigšanas Padome pastāv tik ilgi, kamēr nav pieņemti lēmumi, kas vajadzīgi Organizācijas likvidēšanai, rēķinu nokārtošanai un aktīvu nodošanai.
   6.   Ikvienu lēmumu, kas pieņemts attiecībā uz šā nolīguma ilgumu un/vai izbeigšanu, un ikvienu paziņojumu, kuru Padome saņēmusi saskaņā ar šo pantu, Padome noteiktajā kārtībā nodod depozitāram.
   49. pants
   Grozījumi
   1.   Padome var ierosināt grozīt šo nolīgumu, un par šādu ierosinājumu tā paziņo visām līgumslēdzējām pusēm. Grozījumi, kuri attiecas uz visiem Organizācijas locekļiem, stājas spēkā 100 dienas pēc tam, kad depozitārs ir saņēmis akceptēšanas paziņojumus no līgumslēdzējām pusēm, kurām ir vismaz divas trešdaļas eksportētāju locekļu balsu, un no līgumslēdzējām pusēm, kurām ir vismaz divas trešdaļas importētāju locekļu balsu. Šeit minētās divas trešdaļas aprēķina, pamatojoties uz līgumslēdzēju pušu skaitu brīdī, kad grozījumu priekšlikumu iesniedza līgumslēdzējām pusēm pieņemšanai. Padome nosaka termiņu, kurā līgumslēdzējas puses paziņo depozitāram par grozījumu pieņemšanu, ko Padome paziņo visām līgumslēdzējām pusēm un depozitāram. Ja, beidzoties minētajam termiņam, nav izpildītas procentuālās prasības, lai grozījumi stātos spēkā, grozījumi nav pieņemti.
   2.   Ja Padome nenosaka citādi, jebkura līgumslēdzēja puse, kura Padomes noteiktajā termiņā nav paziņojusi par grozījumu pieņemšanu, pārstāj piedalīties šajā nolīgumā no dienas, kad attiecīgie grozījumi stājas spēkā.
   3.   Padome paziņo depozitāram par jebkādiem grozījumiem, kas iesniegti līgumslēdzējām pusēm saskaņā ar šo pantu.
   50. pants
   Papildu un pārejas noteikumi
   Visas Organizācijas darbības, darbības tās vārdā vai tās struktūru vārdā saskaņā ar 2001. gada Starptautisko kafijas līgumu paliek spēkā, līdz stājas spēkā šis nolīgums.
   51. pants
   Nolīguma autentiskie teksti
   Šā nolīguma teksti angļu, franču, portugāļu un spāņu valodā ir vienlīdz autentiski. Tekstu oriģinālus deponē depozitāram.

      TO APLIECINOT, pilnvarotie ir parakstījuši šo nolīgumu dienās, kas norādītas pretī to parakstiem.

   PIELIKUMS
   PĀRRĒĶINA KOEFICIENTI GRAUZDĒTAI, BEZKOFEĪNA, ŠĶIDRAI UN ŠĶĪSTOŠAI KAFIJAI, KĀ NOTEIKTS 2001. GADA STARPTAUTISKAJĀ KAFIJAS LĪGUMĀ
   Grauzdēta kafija
   Lai noskaidrotu grauzdētas kafijas ekvivalentu attiecībā pret negrauzdētu kafiju, grauzdētas kafijas tīro svaru sareizina ar 1,19.
   Bezkofeīna kafija
   Lai noskaidrotu bezkofeīna kafijas ekvivalentu attiecībā pret negrauzdētu kafiju, bezkofeīna kafijas tīro svaru negrauzdētas, grauzdētas vai šķīstošās kafijas veidā sareizina attiecīgi ar 1,00, 1,19 vai 2,6.
   Šķidra kafija
   Lai noskaidrotu šķidras kafijas ekvivalentu attiecībā pret negrauzdētu kafiju, žāvētas kafijas cietvielu, kuras ir šķidrās kafijas sastāvā, tīro svaru sareizina ar 2,6.
   Šķīstoša kafija
   Lai noskaidrotu šķīstošas kafijas ekvivalentu attiecībā pret negrauzdētu kafiju, šķīstošās kafijas tīro svaru sareizina ar 2,6.
   Eiropas Kopienas Deklarācija atbilstīgi 2007. gada Starptautiskā kafijas nolīguma 40. panta 4. punktam
   Saskaņā ar 2007. gada Starptautiskajā kafijas nolīguma 40. panta 4. punktu Eiropas Kopiena deklarē, ka saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu jautājumi, ko reglamentē nolīgums, ir Eiropas Kopienas ekskluzīvā kompetencē saskaņā ar kopējo tirdzniecības politiku.


title: 2005/928/EK: Komisijas lēmums ( 2005. gada 20. decembris ) par 169,4-169,8125 MHz frekvenču joslas saskaņošanu Kopienā  (izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 5503)   (Dokuments attiecas uz EEZ)

text:
               27.12.2005

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 344/47

      KOMISIJAS LĒMUMS

   (2005. gada 20. decembris)
   par 169,4-169,8125 MHz frekvenču joslas saskaņošanu Kopienā
   (izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 5503)
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   (2005/928/EK)
   EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Lēmumu Nr. 676/2002/EK par normatīvo bāzi radiofrekvenču spektra politikai Eiropas Kopienā (radiofrekvenču spektra lēmums) (1), un jo īpaši tā 4. panta 3. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Padomes 1990. gada 9. oktobra Direktīvu 90/544/EEK par frekvenču joslām Viseiropas zemes radiopeidžeru sabiedriskās sistēmas saskaņotai ieviešanai Kopienā (ERMES direktīvu) (2) atcēla 2005. gada 27. decembrī ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/82/EK (3). Minētajā direktīvā bija noteikts, ka dalībvalstīm 169,4–169,8 MHz radiofrekvenču spektra joslā jāatvēl četri kanāli Viseiropas zemes radiopeidžeru sabiedriskajai sistēmai (še turpmāk – ERMES) un jānodrošina, lai atbilstīgi tirgus pieprasījumam ERMES pakalpojumi iespējami ātri aizņemtu visu 169,4–169,8 MHz radiofrekvenču spektra joslu.

               (2)

               Kopienā 169,4–169,8 MHz radiofrekvenču spektra joslas izmantošana ERMES mērķiem ir ievērojami samazinājusies vai pat nenotiek vispār, tādejādi ERMES šo radiofrekvenču spektra joslu neizmanto efektīvi, un tādēļ Kopienas politikas mērķiem to varētu izmantot labāk.

               (3)

               Saskaņā ar radiofrekvenču spektra lēmuma 4. panta 2. punktu 2003. gada 7. jūlijā Komisija pilnvaroja Eiropas Pasta un telekomunikāciju administrāciju konferenci (še turpmāk – CEPT) vākt informāciju par 169,4–169,8 MHz frekvenču joslas pašreizējiem un turpmākiem iespējamiem lietojumiem, lai uzskaitītu alternatīvās iespējas šīs radiofrekvenču spektra joslas izmantošanai un jo īpaši iespējas, kas nav saistītas vienīgi ar parastajiem elektroniskajiem sakariem. Attiecībā uz katru iespējamo lietojumu CEPT vajadzēja novērtēt dažādu lietojumu līdzāspastāvēšanu un iespēju izmantot alternatīvas radiofrekvenču spektra joslas atbilstīgi pamatdirektīvas principiem. Jau daļēji saskaņotā radiofrekvenču spektra josla der dažiem lietojumiem, kas saistīti ar iekšējā tirgus izveidošanu un darbību daudzās Kopienas politikas jomās, no kurām dažas var dot labumu invalīdiem vai palīdzēt sadarboties tieslietu un iekšlietu jomā Eiropas Savienībā.

               (4)

               Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Direktīvas 2002/21/EK par kopējiem reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem (pamatdirektīva) (4) 8. panta 4. punktā noteikts, ka dalībvalstis pārstāv Eiropas Savienības pilsoņu intereses, ņemot vērā arī īpašu sociālo grupu vajadzības, jo īpaši dzirdes invalīdus un tos, kam nepieciešama steidzama palīdzība.

               (5)

               Pamatojoties uz tehniskajiem pētījumiem un savākto informāciju, CEPT apstiprināja, ka, neskatoties uz to, ka ir pieņemta Direktīva 90/544/EEK, šīs radiofrekvenču spektra joslas izmantošana ERMES mērķiem palikusi ļoti ierobežota un ka vajadzība pēc radiogrammu vai peidžeru sistēmas Eiropā ir mainījusies, jo tās funkcijas ir aizstātas ar citām tehnoloģijām, piem., īsziņu sistēmu (SMS) globālo mobilo sakaru sistēmās (GMS).

               (6)

               Tādēļ Kopienā jāgroza 169,4–169,8 MHz radiofrekvenču spektra joslas daļu piešķīrumi ERMES, lai nodrošinātu efektīvāku šīs radiofrekvenču joslas izmantošanu, saglabājot tās saskaņotību.

               (7)

               Atbilstīgi pilnvarojumam CEPT sagatavoja jaunu frekvenču plānu un kanālu sadalījumu, kas ļauj kopīgi izmantot 169,4–169,8125 MHz radiofrekvenču spektra joslu sešiem vēlamajiem lietojuma veidiem, lai ņemtu vērā vairākas vajadzības, kuras atbilst Kopienas politikai. Šīs vajadzības ietver arī palīdzību, ko, izmantojot dzirdes aparātus, sniedz dzirdes invalīdiem, kuriem saskaņota Kopienas radiofrekvenču spektra josla uzlabotu apstākļus, ceļojot pa dalībvalstīm, un samazinātu ierīču cenas ar apjomradītiem ietaupījumiem; iekšējā tirgus attīstību attiecībā uz sociālajām trauksmes sistēmām, kas ļautu veciem cilvēkiem vai invalīdiem nosūtīt trauksmes signālus, lai saņemtu palīdzību, īpašuma izsekošanas vai uzraudzības ierīcēm, kuras palīdzētu atrast un atgūt zagtas mantas Kopienā, skaitītāju nolasīšanas sistēmām, ko izmanto ūdens un elektrības komunālo pakalpojumu uzņēmumi; ka arī esošās peidžeru sistēmas, piem., ERMES, un privātās mobilo radiosakaru sistēmas (PMR), kuras izmanto uz laiku, lai palīdzētu īpašu pagaidu pasākumu gadījumos, kas ilgst, sākot no dažām dienam līdz dažiem mēnešiem.

               (8)

               CEPT pilnvarošanas rezultāti, ko Komisija uzskata par apmierinošiem, jāpiemēro Kopienā, un dalībvalstīm tie ir jāīsteno. Pārējās ERMES un/vai PMR lietojumu atļaujas, kas neatbilst jaunajam frekvenču plānam un kanālu sadalījumam, nav jāmaina līdz to termiņa beigām vai, kamēr ERMES un/vai PMR lietojumus var pārvietot uz attiecīgām radiofrekvenču spektra joslām bez pārmērīga apgrūtinājuma.

               (9)

               Atļaujot piekļūt radiofrekvenču spektram, jāizmanto vismazāk apgrūtinošā atļauju sistēma atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Direktīvai 2002/20/EK par elektronisko komunikāciju tīklu un pakalpojumu atļaušanu (atļauju izsniegšanas direktīva) (5), tostarp bez individuālām izmantošanas tiesībām.

               (10)

               Neierobežojot to, ka attiecībā uz frekvenču spektru īpašu politikas virzienu prasībās var būt iekļauti ekskluzīvi frekvenču piešķīrumi, parasti ir lietderīgi ieteikt iespējami vispārīgākus radiofrekvenču joslu piešķīrumus, lai to izmantošanu vadītu, tikai nosakot īpašus izmantošanas ierobežojumus, piem., noslodzes vai jaudas līmeņus, un ar saskaņotiem standartiem, kas atzīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 9. marta Direktīvu 1999/5/EK par radioiekārtām un telekomunikāciju termināla iekārtām un to atbilstības savstarpējo atzīšanu (6), nodrošinot, ka ierīces, kuras darbojas piešķirtajā radiofrekvenču spektrā, iespējami samazina radiofrekvenču spektra izmantošanu, neradot nevēlamus traucējumus.

               (11)

               Kanālu koordināciju 169,4–169,8125 MHz joslas lieljaudas daļā starp kaimiņvalstīm nodrošinās ar divpusējiem vai daudzpusējiem nolīgumiem.

               (12)

               Lai nodrošinātu efektīvu 169,4–169,8125 MHz joslas izmantošanu arī ilgākā laika posmā, administrācijām jāturpina pētījumi, kas var palielināt efektivitāti, jo īpaši, izmantojot norādīto rezerves frekvenču joslu.

               (13)

               Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Radiofrekvenču spektra komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Darbības joma
   Šā lēmuma darbības joma ir nosacījumu saskaņošana attiecība uz 169,4–169,8125 MHz radiofrekvenču spektra joslas pieejamību un tās efektīvu izmantošanu Kopienā.
   2. pants
   Definīcijas
   Šajā lēmumā:

               a)

               “dzirdes aparāts” ir radio sakaru sistēma, kas parasti ietver vienu vai vairākus radio raidītājus un vienu vai vairākus radio uztvērējus, kas palielina dzirdes invalīdu spēju dzirdēt;

               b)

               “sociālā trauksmes sistēma” ir stabila radio sakaru sistēma un tīkls, tostarp pārnēsājamas ierīces, kas ļauj briesmās nokļuvušai personai ierobežotā platībā ar vienkāršu darbību izsaukt palīdzību;

               c)

               “skaitītāju nolasīšanas sistēma” ir sistēma, kas ļauj kontrolēt, mērīt un apkalpot, nosūtot komandas ar tālvadības radio sakaru ierīcēm;

               d)

               “uzraudzības un īpašuma izsekošanas sistēma” ir sistēma, ar ko var izsekot precēm un tādejādi tās atgūt un kas parasti sastāv no radio raidītāja, kuru pieliek aizsargājamajam priekšmetam, un uztvērēja, un kas var būt arī ar signalizāciju;

               e)

               “peidžeru sistēmas” ir sistēmas, kas nodrošina vienvirziena radiosakarus starp sūtītāju un saņēmēju, izmantojot bāzes staciju un mobilo ierīci kā uztvērēju;

               f)

               “privātie mobilie radiosakari (PMR)” ir zemes mobilo sakaru dienests, kas izmanto simplekso, pusduplekso un, iespējams, pilnduplekso režīmu galiekārtas līmenī, lai nodrošinātu sakarus slēgtai lietotāju grupai.

         3. pants
   Saskaņotie lietojumi
   1.   Minēto 169,4–169,8125 MHz joslu sadala mazjaudas daļā un lieljaudas daļā. Joslas frekvenču plāns un kanālu sadalījums iekļauts šā lēmuma pielikumā.
   2.   Mazjaudas daļa no 169,4–169,8125 MHz radiofrekvenču spektra joslas paredzēta šādiem vēlamajiem lietojumiem:

               a)

               ekskluzīvai izmantošanai dzirdes aparātiem;

               b)

               ekskluzīvai izmantošanai sociālajās trauksmes sistēmās;

               c)

               neekskluzīvai izmantošanai skaitītāju nolasīšanas sistēmās;

               d)

               neekskluzīvai izmantošanai mazjaudas raidītājiem uzraudzības un īpašuma izsekošanas sistēmās.

         3.   Lieljaudas daļa no 169,4–169,8125 MHz joslas paredzēta šādiem vēlamajiem lietojumiem:

               a)

               lieljaudas raidītājiem uzraudzības un īpašuma izsekošanas sistēmās;

               b)

               esošajās peidžeru sistēmās vai peidžeru sistēmās, ko pārvieto no citiem radiofrekvenču spektra joslas kanāliem.

         4.   Var īstenot alternatīvus 169,4–169,8125 MHz radiofrekvenču spektra joslas lietojumus, ja tie nekavē vēlamo lietojumu saskaņotu īstenošanu. Šie alternatīvie lietojumi ir šādi:

               a)

               dzirdes aparāti attiecībā uz neekskluzīvo mazjaudas radiofrekvenču spektra joslas daļu;

               b)

               uzraudzība, peidžeri, pagaidu lietošana, vai privātie mobilie radiosakari valsts mērogā attiecībā uz joslas lieljaudas daļu.

         5.   Maksimālā starojuma jauda 169,4–169,8125 MHz radiofrekvenču spektra joslas mazjaudas daļā ir ierobežota ar 0,5 vatiem efektīvās izstarošanas jaudas (e.r.p.). Maksimālā noslodze skaitītāju nolasīšanas sistēmām un uzraudzības un īpašuma izsekošanas sistēmām 169,4–169,8125 MHz radiofrekvenču spektra joslas mazjaudas daļā ir attiecīgi < 10 % un < 1 %.
   6.   Tādu 169,4–169,8125 MHz radiofrekvenču spektra joslas izmantošanu peidžeru sistēmās un privātiem mobilajiem radiosakariem, kas ir atļauta šā lēmuma publicēšanas dienā un neatbilst 3. panta 1.–5. punktam, var turpināt, kamēr paliek spēka šādu pakalpojumu sniegšanas atļauja, kas ir spēka šā lēmuma publicēšanas dienā.
   4. pants
   3. panta īstenošana
   Šā lēmuma 3. pantu piemēro no 2005. gada 27. decembra.
   5. pants
   Pārskatīšana
   Dalībvalstis pārskata 169,4–169,8125 MHz radiofrekvenču spektra joslas izmantošanu, lai panāktu, ka to izmanto efektīvi, un dara zināmus savus atzinumus Komisijai.
   6. pants
   Adresāti
   Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

      Briselē, 2005. gada 20. decembrī.

            Komisijas vārdā –

            Komisijas locekle

         Viviane REDING

      (1)  OV L 108, 24.4.2002., 1. lpp.

      (2)  OV L 310, 9.11.1990., 28. lpp.

      (3)  OV L 344, 27.12.2005., 38. lpp.

      (4)  OV L 108, 24.4.2002., 33. lpp.

      (5)  OV L 108, 24.4.2002., 21. lpp.

      (6)  OV L 91, 7.4.1999., 10. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).

      PIELIKUMS
      Frekvenču plāns 169,4–169,8125 MHz radiofrekvenču spektra joslai

                  Mazjaudas lietojumi

                  Rezerves josla

                  Lieljaudas lietojumi

                  Īpaši mazjaudas lietojumi

                  Sociālās trauksmes sistēmas

                  Dzirdes aparāti

                  Sociālās trauksmes sistēmas

                  Uzraudzības un izsekošanas sistēma

                  Peidžeru sistēma

                  Peidžeru sistēma

                  Peidžeru sistēma

                  Uzraudzības un izsekošanas sistēma

                  Uzraudzības un izsekošanas sistēma

                  Peidžeru sistēma

                  Uzraudzības un izsekošanas sistēma

                  Dzirdes aparāti

                  Ekskluzīvs izmantojums

                  Šos kanālus var izmatot valstī tādiem lieljaudas lietojumiem kā peidžeru sistēma, izsekošana, PMR pagaidu lietošana

                  12,5

                  12,5

                  50

                  12,5

                  12,5 (1)

                  1a

                  1b

                  2a

                  2b

                  3a

                  3b

                  4a

                  4b+5+6a

                  6b+7+8a

                  8b

                  9a

                  9b

                  10a

                  10b

                  11a

                  11b

                  12a

                  12b

                  13a

                  13b

                  14a

                  14b

                  15a

                  15b

                  16a

                  16b

                     Paskaidrojumi:

                  1. rinda: lietojuma klase, t. i. mazjaudas lietojums vai lieljaudas lietojums;
                  2. rinda: vēlamie lietojumi:

                              —

                              īpaši mazjaudas lietojumi – sk. 3. panta 2. punkta c) un d) apakšpunktu,

                              —

                              sociālās trauksmes sistēmas – sk. 3. panta 2. punkta b) apakšpunktu,

                              —

                              dzirdes aparāti – sk. 3. panta 2. punkta a) apakšpunktu,

                              —

                              uzraudzības un izsekošanas sistēma (joslas lieljaudas daļa) – sk. 3. panta 3. punkta a) apakšpunktu,

                              —

                              peidžeru sistēma – sk. 3. panta 3. punkta b) apakšpunktu.

                        3. rinda: alternatīvie lietojumi – sk. 3. panta 4. punktu;
                  4. un 5. rinda: kanāla rastrs (kHz) un kanāla numurs.

      Kanālu sadalījums 169,4-169,8125 MHz joslā

                  Joslas platums 12,5 kHz

                  Joslas platums 25 kHz

                  Joslas platums 50 kHz

                  Kanāla numurs

                  Vidus frekvence

                  Kanāla numurs

                  Vidus frekvence

                  Kanāla numurs

                  Vidus frekvence

                  1a

                  169,406250

                  1

                  169,412500

                  1b

                  169,418750

                  “0”

                  169,437500

                  2a

                  169,431250

                  2

                  169,437500

                  2b

                  169,443750

                  3a

                  169,456250

                  3

                  169,462500

                  3b

                  169,468750

                  4a

                  169,481250

                  4

                  169,487500

                  4b

                  169,493750

                  “1”

                  169,512500

                  5a

                  169,506250

                  5

                  169,512500

                  5b

                  169,518750

                  6a

                  169,531250

                  6

                  169,537500

                  6b

                  169,543750

                  “2”

                  169,562500

                  7a

                  169,556250

                  7

                  169,562500

                  7b

                  169,568750

                  8a

                  169,581250

                  8

                  169,587500

                  8b

                  169,593750

                  12,5 kHz “rezerves josla”

                  9a

                  169,618750

                  9

                  169,62500

                  9b

                  169,631250

                  10a

                  169,643750

                  10

                  169,65000

                  10b

                  169,656250

                  11a

                  169,668750

                  11

                  169,67500

                  11b

                  169,681250

                  12a

                  169,693750

                  12

                  169,70000

                  12b

                  169,706250

                  13a

                  169,718750

                  13

                  169,72500

                  13b

                  169,731250

                  14a

                  169,743750

                  14

                  169,75000

                  14b

                  169,756250

                  15a

                  169,768750

                  15

                  169,77500

                  15b

                  169,781250

                  16a

                  169,793750

                  16

                  169,80000

                  16b

                  169,806250

         (1)  Jo pagaidu lietojumam var izmantot jebkuru lieljaudas kanālu. Taču, lai atvieglotu robežu koordinēšanu, sistēmās, kas izmanto 25 kHz kanālus, jāievēro kanāla rastrs, sākot no 9. kanāla zemākās robežas.


title: 2009/484/EK: Padomes Lēmums ( 2009. gada 6. aprīlis ) par Papildprotokola noslēgšanu Nolīgumam par tirdzniecību, attīstību un sadarbību starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Dienvidāfrikas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai

text:
               23.6.2009

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 160/9

      PADOMES LĒMUMS

   (2009. gada 6. aprīlis)
   par Papildprotokola noslēgšanu Nolīgumam par tirdzniecību, attīstību un sadarbību starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Dienvidāfrikas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai
   (2009/484/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 310. pantu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmās daļas otro teikumu un 300. panta 3. punkta otro daļu,
   ņemot vērā 2006. gada Pievienošanās aktu un jo īpaši tā 6. panta 2. punktu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu (1),
   tā kā:

               (1)

               Papildprotokols Nolīgumam par tirdzniecību, attīstību un sadarbību starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Dienvidāfrikas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai (turpmāk “papildprotokols”), tika parakstīts Kopienas un dalībvalstu vārdā 2007. gada 10. oktobrī saskaņā ar Padomes 2007. gada 9. oktobra Lēmumu 2008/74/EK, lai parakstītu un provizoriski piemērotu Papildprotokolu Nolīgumam par tirdzniecību, attīstību un sadarbību starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Dienvidāfrikas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai (2).

               (2)

               Papildprotokols būtu jāapstiprina,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Ar šo Kopienas un tās dalībvalstu vārdā tiek apstiprināts Papildprotokols.
   Papildprotokola teksts ir pievienots šim lēmumam (3).
   2. pants
   Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu, kas Eiropas Kopienas un tās dalībvalstu vārdā ir pilnvarota deponēt papildprotokola 6.2. pantā paredzēto apstiprinājuma instrumentu, lai paustu Kopienas un tās dalībvalstu piekrišanu atzīt to sev par saistošu.

      Luksemburgā, 2009. gada 6. aprīlī

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         J. POSPÍŠIL

      (1)  2009. gada 10. marta piekrišana (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta).

      (2)  OV L 22, 25.1.2008., 11. lpp.

      (3)  OV L 22, 25.1.2008., 13. lpp.


title: 2009/313/EK: Padomes Lēmums ( 2009. gada 30. marts ) par to, lai atjaunotu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Krievijas Federācijas valdību par sadarbību zinātnes un tehnoloģijas jomā

text:
               4.4.2009

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 92/3

      PADOMES LĒMUMS

   (2009. gada 30. marts)
   par to, lai atjaunotu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Krievijas Federācijas valdību par sadarbību zinātnes un tehnoloģijas jomā
   (2009/313/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 170. panta otro daļu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmo daļu un 300. panta 3. punkta pirmo daļu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1),
   tā kā:

               (1)

               Padome ar Lēmumu 2000/742/EK (2) apstiprināja Nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Krievijas Federācijas valdību par sadarbību zinātnes un tehnoloģijas jomā (turpmāk – “nolīgums”).

               (2)

               Nolīguma 12. panta b) punktā jo īpaši paredzēts, ka tas ir atjaunojams, Pusēm savstarpēji vienojoties uz vēl piecu gadu papildlaiku.

               (3)

               Padome ar Lēmumu 2003/798/EK (3) apstiprināja nolīguma atjaunošanu uz pirmo piecu gadu periodu.

               (4)

               EK–Krievijas Zinātnes un tehnoloģijas apvienotās komitejas sanāksmē Briselē 2007. gada 28. jūnijā abas nolīguma Puses izteica piekrišanu tā atjaunošanai vēl uz pieciem gadiem. Puses uzskata, ka to interesēs būtu nolīguma steidzama atjaunošana. Turklāt ES–Krievijas Sadarbības padomes sanāksmē 2008. gada 26. maijā abas Puses vienojās veikt nolīguma atjaunošanai vajadzīgos pasākumus.

               (5)

               Atjaunotā nolīguma saturs būs identisks tā nolīguma saturam, kura termiņš beidzas 2009. gada 20. februārī.

               (6)

               Kopienas vārdā būtu jāapstiprina nolīguma atjaunošana,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Ar šo Kopienas vārdā tiek apstiprināts, ka Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Krievijas Federācijas valdību par sadarbību zinātnes un tehnoloģijas jomā atjauno vēl uz pieciem gadiem.
   2. pants
   Padomes priekšsēdētājs Kopienas vārdā saskaņā ar nolīguma 12. pantu sniedz Krievijas Federācijas valdībai paziņojumu par to, ka Kopiena ir pabeigusi savas iekšējās procedūras, kas vajadzīgas, lai atjaunotais nolīgums stātos spēkā (4).
   3. pants
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2009. gada 30. martā

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         P. BENDL

      (1)  Atzinums sniegts 2009. gada 3. februārī (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

      (2)  OV L 299, 28.11.2000., 14. lpp.

      (3)  OV L 299, 18.11.2003., 20. lpp.

      (4)  Nolīguma spēkā stāšanās dienu Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.


title: Padomes Lēmums (1997. gada 22. jūlijs) par nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Apvienotajiem Arābu Emirātiem par tekstilizstrādājumu tirdzniecību

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31999D0393

Oficiālais Vēstnesis L 152 , 18/06/1999 Lpp. 0001 - 0056

		Padomes Lēmums(1997. gada 22. jūlijs)par nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Apvienotajiem Arābu Emirātiem par tekstilizstrādājumu tirdzniecību(1999/393/EK)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 113. pantu saistībā ar 228. panta 2. punkta pirmo teikumu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,tā kā Komisija Kopienas vārdā ir apspriedusi ar Apvienotajiem Arābu Emirātiem nolīgumu par tekstilizstrādājumu tirdzniecību;tā kā atbilstoši Lēmumam 96/410/EK [1] nolīgumu piemēro provizoriski kopš 1996. gada 1. janvāra, kamēr nav noslēgts oficiāls nolīgums;tā kā šis nolīgums ir jāapstiprina,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsAr šo Kopienas vārdā tiek apstiprināts nolīgums starp Eiropas Kopienu un Apvienotajiem Arābu Emirātiem par tekstilizstrādājumu tirdzniecību.Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.2. pantsAr šo Padomes priekšsēdētājam tiek dotas tiesības izraudzīties personu, kas ir pilnvarota parakstīt nolīgumu, lai tas kļūtu saistošs Kopienai.Briselē, 1997. gada 22. jūlijāPadomes vārdā —priekšsēdētājsJ. Poos[1] OV L 169, 8.7.1996., 39. lpp.--------------------------------------------------


title: 2011/181/ES: Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju Lēmums ( 2010. gada 15. oktobris ) par to, lai parakstītu un provizoriski piemērotu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu aviācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, no otras puses

text:
               25.3.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 79/1

         PADOMES UN PADOMĒ SANĀKUŠO DALĪBVALSTU VALDĪBU PĀRSTĀVJU LĒMUMS
   (2010. gada 15. oktobris)
   par to, lai parakstītu un provizoriski piemērotu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu aviācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, no otras puses
   (2011/181/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME UN PADOMĒ SANĀKUŠIE EIROPAS SAVIENĪBAS DALĪBVALSTU VALDĪBU PĀRSTĀVJI,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 100. panta 2. punktu kopā ar 218. panta 5. un 7. punktu un 218. panta 8. punkta pirmo daļu,
   tā kā:

               (1)

               Savienības un dalībvalstu vārdā Komisija ir risinājusi sarunas par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu aviācijas nolīgumu ar Jordānijas Hāšimītu Karalisti (turpmāk “nolīgums”) saskaņā ar Padomes lēmumu, ar kuru Komisiju pilnvaroja sākt sarunas.

               (2)

               Nolīgums tika parafēts 2010. gada 17. martā.

               (3)

               Savienībai un dalībvalstīm būtu jāparaksta un provizoriski jāpiemēro nolīgums, ņemot vērā tā iespējamo noslēgšanu vēlāk.

               (4)

               Ir jānosaka procesuālā kārtība, lai vajadzības gadījumā lemtu par nolīguma provizoriskas piemērošanas izbeigšanu. Jānosaka arī procesuālā kārtība Savienības un dalībvalstu dalībai Apvienotajā komitejā, kas izveidota saskaņā ar nolīguma 21. pantu, un strīdu izšķiršanas procedūrās, kas noteiktas nolīguma 22. pantā, kā arī dažu ar drošību un lidojumu drošumu saistītu nolīguma noteikumu īstenošanai,

         IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Parakstīšana
   1.   Ar šo Savienības vārdā tiek apstiprināta Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu aviācijas nolīguma parakstīšana starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, no otras puses (turpmāk “nolīgums”), ņemot vērā Padomes lēmumu par nolīguma noslēgšanu (1).
   2.   Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas ir tiesīgas parakstīt nolīgumu Savienības vārdā, ņemot vērā tā noslēgšanu.
   2. pants
   Provizoriska piemērošana
   Līdz nolīguma spēkā stāšanās dienai Savienība un dalībvalstis to piemēro provizoriski no tā mēneša pirmās dienas, kas ir pēc agrākajam no turpmākajiem datumiem: i) dienas, kad puses viena otrai nosūtījušas pēdējo paziņojumu par nolīguma provizoriskai piemērošanai nepieciešamo procedūru pabeigšanu; vai ii) ņemot vērā Līgumslēdzēju Pušu iekšējās procedūras vai attiecīgos tiesību aktus – dienas, kas atbilst 12 mēnešiem pēc šā nolīguma parakstīšanas dienas.
   3. pants
   Apvienotā komiteja
   1.   Eiropas Savienību un dalībvalstis Apvienotajā komitejā, kuru izveido saskaņā ar nolīguma 21. pantu, pārstāv Komisijas un dalībvalstu pārstāvji.
   2.   Eiropas Savienības un tās dalībvalstu nostāju Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumiem nolīguma III vai IV pielikumā, ko izdara saskaņā ar nolīguma 26. panta 2. punktu, un jautājumiem, kuri ir ES ekskluzīvā kompetencē un par kuriem nav jāpieņem lēmums, kam ir juridiskas sekas, nosaka Komisija, un šo nostāju iepriekš paziņo Padomei un dalībvalstīm.
   3.   Attiecībā uz Apvienotās komitejas lēmumiem par jautājumiem, kas ir ES kompetencē, Eiropas Savienības un tās dalībvalstu nostāju pēc Komisijas priekšlikuma pieņem Padome ar kvalificētu balsu vairākumu, ja vien piemērojamā ES līgumos noteiktā balsošanas procedūra neparedz citādi.
   4.   Attiecībā uz Apvienotās komitejas lēmumiem par jautājumiem, kas ir dalībvalstu kompetencē, Eiropas Savienības un tās dalībvalstu nostāju pieņem Padome ar vienprātīgu lēmumu pēc Komisijas vai dalībvalstu priekšlikuma, ja vien dalībvalsts viena mēneša laikā pēc minētās nostājas pieņemšanas nav informējusi Padomes Ģenerālsekretariātu, ka tā Apvienotās komitejas pieņemtajam lēmumam var piekrist tikai ar tās likumdevēju iestāžu apstiprinājumu.
   5.   Savienības un dalībvalstu nostāju Apvienotajā komitejā izsaka Komisija, izņemot attiecībā uz jautājumiem, kas ir dalībvalstu ekskluzīvā kompetencē – šādā gadījumā to izsaka Padomes prezidentvalsts vai, ja Padome tā nolemj, Komisija.
   4. pants
   Strīdu izšķiršana
   1.   Komisija pārstāv Savienību un dalībvalstis strīdu izšķiršanas procesā, kas noteikts nolīguma 22. pantā.
   2.   Padome pēc Komisijas priekšlikuma pieņem lēmumu pārtraukt priekšrocību piemērošanu saskaņā ar nolīguma 22. panta 7. punktu. Lēmumu Padome pieņem ar kvalificētu balsu vairākumu.
   3.   Par citiem nepieciešamajiem pasākumiem, kas saskaņā ar nolīguma 22. pantu jāveic saistībā ar ES kompetencē esošiem jautājumiem, lemj Komisija, sadarbojoties ar īpašo komiteju, kurā ir Padomes iecelti dalībvalstu pārstāvji.
   5. pants
   Komisijas informēšana
   1.   Dalībvalstis laikus informē Komisiju par ikvienu tādu lēmumu atteikt, atsaukt, apturēt vai ierobežot atļauju gaisa pārvadātājam, kuru dalībvalstis plāno pieņemt saskaņā ar nolīguma 4. pantu.
   2.   Dalībvalstis laikus informē Komisiju par visiem pieprasījumiem vai paziņojumiem, ko tās ir nosūtījušas vai saņēmušas atbilstīgi nolīguma 13. pantam (Aviācijas drošums).
   3.   Dalībvalstis laikus informē Komisiju par visiem pieprasījumiem vai paziņojumiem, ko tās ir nosūtījušas vai saņēmušas atbilstīgi nolīguma 14. pantam (Aviācijas drošība).

      Luksemburgā, 2010. gada 15. oktobrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         E. SCHOUPPE

      (1)  Nolīguma teksts tiks publicēts kopā ar lēmumu par tā noslēgšanu.


title: 2009/748/EK: Padomes Lēmums ( 2009. gada 9. oktobris ) attiecībā uz Kopienas nostāju Starptautiskās džutas izpētes grupas padomē par 2001. gada Nolīguma, ar ko izveido Starptautiskās džutas izpētes grupas statūtus, pagarināšanu

text:
               13.10.2009

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 268/9

      PADOMES LĒMUMS

   (2009. gada 9. oktobris)
   attiecībā uz Kopienas nostāju Starptautiskās džutas izpētes grupas padomē par 2001. gada Nolīguma, ar ko izveido Starptautiskās džutas izpētes grupas statūtus, pagarināšanu
   (2009/748/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 133. pantu saistībā ar 300. panta 2. punkta otro daļu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Ar Padomes 2002. gada 15. aprīļa Lēmumu 2002/312/EK (1) Eiropas Kopienas vārdā tika parakstīts un noslēgts 2001. gada Nolīgums, ar ko izveido Starptautiskās džutas izpētes grupas statūtus.

               (2)

               Saskaņā ar 25. noteikuma a) un b) punktu 2001. gada Nolīguma, ar ko izveido Starptautiskās džutas izpētes grupas statūtus, darbības termiņš beigsies 2010. gada 26. aprīlī, ja vien tas pēc minētās dienas ar Starptautiskās džutas izpētes grupas padomes lēmumu netiek pagarināts par vienu vai diviem termiņiem, kas kopā nepārsniedz četrus gadus.

               (3)

               Iepriekšminētā nolīguma pagarināšana ir Kopienas interesēs.

               (4)

               Jānosaka Kopienas nostāja Starptautiskajā džutas izpētes grupas padomē,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   Vienīgais pants
   Eiropas Kopienas nostāja Starptautiskās džutas izpētes grupas padomē ir balsot par 2001. gada Nolīguma, ar ko izveido Starptautiskās džutas izpētes grupas statūtus, pagarināšanu par vienu vai diviem termiņiem, kas kopā nepārsniedz četrus gadus, un paziņot par šo pagarinājumu Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāram.

      Luksemburgā, 2009. gada 9. oktobrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         Å. TORSTENSSON

      (1)  OV L 112, 27.4.2002., 34. lpp.


title: 2011/197/ES: Komisijas Lēmums ( 2011. gada 29. marts ) saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 45/2001 par pietiekamu aizsardzības līmeni, ko Japāna nodrošina no Eiropas Savienības sūtītajiem fizisko personu datiem, īpašos gadījumos, kad Eiropas Komisija Japānas muitas iestādēm datus sūta atbilstīgi Apvienotās muitas sadarbības komitejas Lēmumam Nr. 1/2010 saskaņā ar 21. pantu Nolīgumā starp Eiropas Kopienu un Japānas valdību par muitas sadarbību un savstarpēju administratīvo palīdzību muitas lietās par atzīto komersantu programmu savstarpēju atzīšanu Eiropas Savienībā un Japānā, un tikai Lēmuma Nr. 1/2010 īpašajām vajadzībām

text:
               31.3.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 85/8

         KOMISIJAS LĒMUMS
   (2011. gada 29. marts)
   saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 45/2001 par pietiekamu aizsardzības līmeni, ko Japāna nodrošina no Eiropas Savienības sūtītajiem fizisko personu datiem, īpašos gadījumos, kad Eiropas Komisija Japānas muitas iestādēm datus sūta atbilstīgi Apvienotās muitas sadarbības komitejas Lēmumam Nr. 1/2010 saskaņā ar 21. pantu Nolīgumā starp Eiropas Kopienu un Japānas valdību par muitas sadarbību un savstarpēju administratīvo palīdzību muitas lietās par atzīto komersantu programmu savstarpēju atzīšanu Eiropas Savienībā un Japānā, un tikai Lēmuma Nr. 1/2010 īpašajām vajadzībām
   (2011/197/ES)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (1) un jo īpaši tās 9. panta 1. un 2. punktu,
   apspriedusies ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju,
   tā kā:

               (1)

               Apvienotā muitas sadarbības komiteja, kas izveidota saskaņā ar 21. pantu Nolīgumā starp Eiropas Kopienu un Japānas valdību par muitas sadarbību un savstarpēju administratīvo palīdzību muitas lietās (2), 2010. gada 24. jūnijā pieņēma Lēmumu Nr. 1/2010 par atzīto komersantu programmu savstarpēju atzīšanu Eiropas Savienībā un Japānā (3) (turpmāk “JCCC Lēmums Nr. 1/2010”).

               (2)

                  JCCC Lēmuma Nr. 1/2010 IV iedaļā ir paredzēta informācijas apmaiņa starp muitas iestādēm, kā definēts 1. panta c) punktā Nolīgumā starp Eiropas Kopienu un Japānas valdību par sadarbību un savstarpēju administratīvo palīdzību muitas lietās. Saskaņā ar minēto definīciju Japānas Finanšu ministrija un Komisijas kompetentie dienesti uzskatāmi par muitas dienestiem.

               (3)

               Informācija, ar kuru apmainās Japānas Finanšu ministrija un Komisijas kompetentie dienesti, ir komersantu dati, kas var ietvert arī personas datus. Komersantu datu sūtīšana ietilpst Komisijas uzdevumos, kas jāveic saskaņā ar JCCC Lēmumu Nr. 1/2010.

               (4)

               Sūtāmie personas dati ir uzskaitīti JCCC Lēmuma Nr. 1/2010 IV iedaļas 4. punkta a) līdz f) apakšpunktā. Informācijas apmaiņas ilgums ir viss laikposms, kurā Japānas Finanšu ministrija izmanto informāciju, lai Eiropas komersantiem piešķirtu priekšrocības saskaņā ar JCCC Lēmuma Nr. 1/2010 noteikumiem. Komisija regulāri sūtīs Japānas Finanšu ministrijai atjauninātus un grozītus Eiropas komersantu datus. Attiecībā uz informācijas apmaiņu JCCC Lēmuma Nr. 1/2010 IV iedaļas 6. punkts ļauj izmantot jebkurus šādus datus tikai, lai īstenotu Eiropas Savienības un Japānas atzītu komersantu programmu savstarpēju atzīšanu, kā noteikts minētajā lēmumā. Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Japānas valdību par muitas sadarbību un savstarpēju administratīvo palīdzību muitas lietās nodrošina arī to, ka jebkuru šādu informāciju, arī personas datus, Japānas Finanšu ministrija izmanto vienīgi tam, lai komersantus varētu atzīt par atzītiem komersantiem Japānā. Atzītu komersantu datus saņēmējiestāde nedrīkst pārsūtīt citām iestādēm vai dienestiem Japānā vai ārpus tās robežām, jo šādā gadījumā mainītos mērķis un tas nebūtu saskaņā ar JCCC Lēmumu Nr. 1/2010.

               (5)

               Japānas publisko iestāžu, tādu kā Japānas Finanšu ministrija, veiktu personas datu apstrādi reglamentē Japānas tiesību akts par administratīvo orgānu rīcībā esošu personas datu aizsardzību. Tiesības uz piekļuvi un kārtība, saskaņā ar kuru var apskatīt “administratīvos dokumentus”, ir noteikta ar Japānas tiesību aktu par piekļuvi administratīvo orgānu rīcībā esošai informācijai. Noteikumi par Japānas publisko iestāžu apstrādātu datu konfidencialitāti un datu apmaiņu starp Finanšu ministriju un ārvalstu muitas iestādēm ir attiecīgi iekļauti Valsts publiskā dienesta likumā un Muitas likumā.

               (6)

               Japānas datu aizsardzības tiesību aktos ir paredzēta prasība Japānas publiskajām iestādēm, starp kurām ir arī Japānas Finanšu ministrija, datu subjektiem godīgi atklāt informāciju. Datu subjektiem ir tiesības piekļūt saviem datiem un ierosināt to labošanu un svītrošanu.

               (7)

               Japānas tiesību akti nodrošina, ka Japānas Finanšu ministrija pieņem organizatoriskus drošības pasākumus, kas atbilst ar datu apstrādi saistītajam riskam.

               (8)

               Japānas tiesību aktos ir paredzēts izmeklēšanas mehānisms – Izskatīšanas padome –, kas izskata administratīvās sūdzības un veic izmeklēšanu. To var uzskatīt par pietiekamu īpašajiem datu sūtījumiem, kas paredzēti JCCC Lēmumā Nr. 1/2010, ņemot vērā to, ka dati ir ierobežoti un nav slepeni, un datu apstrādes mērķus.

               (9)

               Iepriekš izklāstītie noteikumi nodrošina to, ka Japānā ir ieviesti atbilstoši tiesību izpildes mehānismi, kas garantē to personas datu aizsardzību, kurus Komisija var sūtīt, lai identificētu Eiropas komersantus saistībā ar viņu atzīšanu par atzītiem komersantiem Japānā.

               (10)

               Ņemot vērā visus apstākļus, kas saistīti ar īpašām datu sūtīšanas operācijām, kas Komisijai jāveic, īstenojot JCCC Lēmumu Nr. 1/2010, datu raksturu, ierosinātās apstrādes operācijas vai operāciju mērķi un ilgumu, Japānā spēkā esošo vispārējo un nozaru tiesību aktu noteikumus un profesionālos noteikumus un drošības pasākumus, kas tiek ievēroti Japānā, aizsardzības līmenis, ko Japāna nodrošina personas datu sūtīšanai no Komisijas kompetentajiem dienestiem uz Japānas Finanšu ministriju saistībā ar JCCC Lēmuma Nr. 1/2010 īstenošanu, uzskatāms par pietiekamu.

               (11)

               Šis lēmums jāattiecina vienīgi uz īpašo situāciju, kas minēta JCCC Lēmumā Nr. 1/2010, jo Japānas datu aizsardzības tiesiskās sistēmas novērtējums balstījās uz to, ka sūtāmo datu kategoriju skaits, datu apstrādes mērķis un šādu datu izmantošanas laikposms ir ierobežots. Tāpēc šis lēmums attiecas tikai uz aizsardzību, kas tiek nodrošināta personas datiem, kurus Eiropas Komisija sūta no ES uz Japānu saskaņā ar iepriekšminēto JCCC lēmumu, ņemot vērā šādu datu apstrādes īpašo mērķi un apstākļus Japānā.

               (12)

               Šis lēmums neskar konstatējumus, kurus Komisija izdara, piemērojot 25. panta 4. un 6. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīvā 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (4),

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Japāna nodrošina pietiekamu aizsardzību personas datiem, kurus no Eiropas Savienības Eiropas Komisija sūta uz Japānu saistībā ar atzīto komersantu programmu savstarpēju atzīšanu saskaņā ar JCCC Lēmumu Nr. 1/2010, lai īstenotu JCCC Lēmumu Nr. 1/2010 saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 45/2001 9. panta 1. un 2. punktu.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2011. gada 29. martā

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         José Manuel BARROSO

      (1)  OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.

      (2)  OV L 62, 6.3.2008., 24. lpp.

      (3)  OV L 279, 23.10.2010., 71. lpp.

      (4)  OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.