title: 2011/558/ES: Eiropas Parlamenta Lēmums ( 2011. gada 10. maijs ) par Eiropas Savienības 2009. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, IV iedaļa – Tiesa#Eiropas Parlamenta Rezolūcija ( 2011. gada 10. maijs ) ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no Lēmuma par Eiropas Savienības 2009. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, IV iedaļa – Tiesa

text:
               27.9.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 250/89

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS
   (2011. gada 10. maijs)
   par Eiropas Savienības 2009. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, IV iedaļa – Tiesa
   (2011/558/ES)
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Eiropas Savienības 2009. finanšu gada vispārējo budžetu (1),

               —

               ņemot vērā Eiropas Savienības galīgos gada pārskatus par 2009. finanšu gadu (SEC(2010) 963 – C7-0214/2010) (2),

               —

               ņemot vērā Tiesas gada ziņojumu par 2009. gadā veiktajām iekšējām revīzijām, ko tā iesniegusi budžeta izpildes apstiprinātājiestādei,

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas gada pārskatu par budžeta izpildi 2009. finanšu gadā, ar iestāžu atbildēm (3),

               —

               ņemot vērā deklarāciju par pārskatu ticamību, kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību (4), ko Revīzijas palāta iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 287. pantu,

               —

               ņemot vērā EK līguma 272. panta 10. punktu un 274., 275. un 276. pantu, kā arī Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. panta 10. punktu un 317., 318. un 319. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), un jo īpaši tās 50., 86., 145., 146. un 147. pantu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A7-0137/2011),

               1.

               sniedz Tiesas sekretāram apstiprinājumu par Tiesas 2009. finanšu gada budžeta izpildi;

               2.

               izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, nosūtīt Padomei, Komisijai, Tiesai, Revīzijas palātai, Eiropas Ombudam un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam, kā arī nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Jerzy BUZEK

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV L 69, 13.3.2009.

      (2)  OV C 308, 12.11.2010., 1. lpp.

      (3)  OV C 303, 9.11.2010., 1. lpp.

      (4)  OV C 308, 12.11.2010., 129. lpp.

      (5)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      EIROPAS PARLAMENTA REZOLŪCIJA
      (2011. gada 10. maijs)
      ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no Lēmuma par Eiropas Savienības 2009. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, IV iedaļa – Tiesa
      EIROPAS PARLAMENTS,

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Savienības 2009. finanšu gada vispārējo budžetu (1),

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Savienības galīgos gada pārskatus par 2009. finanšu gadu (SEC(2010) 963 – C7-0214/2010) (2),

                  —

                  ņemot vērā Tiesas gada ziņojumu par 2009. gadā veiktajām iekšējām revīzijām, ko tā iesniegusi budžeta izpildes apstiprinātājiestādei,

                  —

                  ņemot vērā Revīzijas palātas gada pārskatu par budžeta izpildi 2009. finanšu gadā, ar iestāžu atbildēm (3),

                  —

                  ņemot vērā deklarāciju par pārskatu ticamību, kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību (4), ko Revīzijas palāta iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 287. pantu,

                  —

                  ņemot vērā EK līguma 272. panta 10. punktu un 274., 275. un 276. pantu, kā arī Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. panta 10. punktu un 317., 318. un 319. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), un jo īpaši tās 50., 86., 145., 146. un 147. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,

                  —

                  ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A7-0137/2011),

                  1.

                  norāda, ka 2009. gadā Tiesas rīcībā bija saistību apropriācijas kopumā EUR 318 000 000 apmērā (2008. gadā – EUR 297 000 000) un to izlietojuma līmenis bija 98,5 %, kas ir augstāks nekā pārējo iestāžu vidējais rādītājs (97,69 %);

                  2.

                  norāda, ka, sagatavojot pārskatu par 2009. finanšu gadu, Revīzijas palāta veica Tiesas, Eiropas Ombuda un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja pārraudzības un kontroles sistēmu padziļinātu novērtēšanu, tostarp veicot arī ar cilvēkresursiem un citiem administratīviem izdevumiem saistītu maksājumu papildu paraugu pārbaudi;

                  3.

                  ņem vērā, ka Revīzijas palātas padziļinātā novērtēšanā tika pārbaudīti 54 nejauši izvēlēti darījumi, kas aptver plašu Tiesas darbības un dienestu loku, atspoguļo būtisku tās ikgadējā budžeta daļu, un ka šajā novērtēšanā tika gūti vispārēji pozitīvi rezultāti;

                  4.

                  ņem vērā, ka Revīzijas palāta savā gada pārskatā ir norādījusi, ka Tiesa nebija laikus pievērsusi uzmanību pamatlīguma termiņa beigām un pasūtīja pakalpojumus par EUR 102 000, nepiemērojot iepirkuma procedūras, kuras nodrošinātu konkurences principa ievērošanu; atgādina arī, ka 2008. finanšu gada pārskatā Revīzijas palātas apsvērumos par līgumu, kas bija noslēgts par pakalpojumu sniegšanu, tika uzsvērti šīs iepirkuma procedūras iekšējās kontroles sistēmas trūkumi un Finanšu regulas un tās īstenošanas noteikumu (6) pārkāpumi;

                  5.

                  ņem vērā Tiesas atbildi un rīcības iemeslus; tomēr atbalsta Revīzijas palātas ierosinājumu par nepieciešamību labāk sagatavot un koordinēt iepirkuma procedūras;

                  6.

                  konstatē, ka, izņemot komentārus par minēto līgumu, kas bija noslēgts par pakalpojumu sniegšanu, Revīzijas palātas gada pārskatā nav formulēti citi apsvērumi attiecībā uz Tiesu;

                  7.

                  atzinīgi vērtē Revīzijas palātas konstatējumu, ka Tiesas pārraudzības un kontroles sistēmas, kas ir saistītas ar atalgojuma un pabalstu pārvaldību un maksāšanu, kopumā spēj atklāt kļūdas un trūkumus;

                  8.

                  ar gandarījumu konstatē, ka Tiesas Iekšējās revīzijas nodaļa darbojas efektīvi, ka tā uzrauga to, kā tiek īstenoti iepriekšējo gadu revīzijas pārskatos iekļautie ieteikumi, un ka ieteikumi tiek nekavējoties īstenoti; ņem vērā, ka 2009. gadā tika veiktas divas revīzijas – iekšējā revīzija par mutiskās tulkošanas pakalpojumu pārvaldību un izdevumiem, kas saistīti ar ārēju tulkošanas pakalpojumu izmantošanu, un iekšējā revīzija par mākslas darbiem; ņemot vērā īpašās problēmas, kas pastāv mutiskās tulkošanas pakalpojumu jomā, aicina Tiesu veikt izpildes pārbaudi;

                  9.

                  atzinīgi vērtē to, ka ir pieaudzis Tiesas pabeigto lietu skaits (377 spriedumi un 165 rīkojumi salīdzinājumā ar 333 spriedumiem un 161 rīkojumiem 2008. gadā), un konstatē, ka prejudiciālo nolēmumu lietu skaits (302) ir sasniedzis rekordlielu apmēru; tomēr norāda, ka 2009. gadā salīdzinājumā ar 2008. gadu iesniegto lietu skaits ir samazinājies (561 lietas salīdzinājumā ar 592 lietām); konstatē, ka tiesvedības procesu ilgums praktiski nemainījās, un atzinīgi vērtē to, ka 2009. gada beigās nepabeigto lietu skaits bija samazinājies (741 lieta salīdzinājumā ar 768 lietām 2008. gadā);

                  10.

                  ar bažām konstatē, ka 2009. gadā samazinājās to lietu skaits, kurās Vispārējā tiesa pieņēma lēmumu, un palielinājās tiesvedības procesu ilgums, un tādēļ, lai gan jaunu lietu skaits 2009. gadā bija mazāks (568 lietas salīdzinājumā ar 629 lietām 2008. gadā), neizskatīto lietu skaits turpināja pieaugt (no 1 178 lietām 2008. gadā līdz 1 191 lietām 2009. gadā);

                  11.

                  atzinīgi vērtē to, ka Civildienesta tiesa izskatīja vairāk lietu nekā jebkad iepriekš (155 lietas) un ka tiesvedības procesa vidējais ilgums bija 15,1 mēnesis salīdzinājumā ar 17 mēnešiem 2008. gadā, tādējādi nodrošinot, ka turpina samazināties neizskatīto lietu skaits (217 lietas 2008. gadā salīdzinājumā ar 175 lietām 2009. gadā), lai gan jaunu lietu skaits gandrīz nav mainījies (113 lietas 2009. gadā salīdzinājumā ar 111 lietām 2008. gadā);

                  12.

                  atzinīgi vērtē Tiesas pastāvīgo veiksmīgo sadarbību ar citām iestādēm un Eiropas Administrācijas skolu apmācības jomā, kā arī efektīvo iestāžu sadarbību integrētās pārvaldības sistēmas izveidē un ieviešanā;

                  13.

                  ņem vērā, ka Tiesa ir modernizējusi darba metodes, jo īpaši datorizējusi Tiesas reģistru, un tā rezultātā reģistrs, kas papīra formātā pastāvēja kopš 1952. gada, beidzot ir aizstāts ar elektronisku reģistru; mudina Tiesu turpmākajos gada ziņojumos informēt par to, kādi panākumi tiek sasniegti citu IT pilnveides pasākumu, piemēram, “e-curia” lietojumprogrammas, ieviešanā;

                  14.

                  ņem vērā grūtības, ar kādām Tiesa saskārusies, pieņemot darbā kvalificētus tulkus, un ierobežojumus, kā arī nepieciešamību izmantot virkni tulkošanas tehniku, lai spētu gan kvalitatīvi, gan kvantitatīvi apmierināt visus pieprasījumus pēc tulkošanas pakalpojumiem; ņemot vērā tulkošanas lielo nozīmi tiesvedības darba pareizā norisē, aicina Tiesu ziņot par šo jautājumu turpmākajos gada ziņojumos;

                  15.

                  pauž atzinību par labo iestāžu sadarbību ēku, drošības, vides aizsardzības un administratīvās pārvaldības jomā; aicina Tiesu sniegt vairāk informācijas par to, kādus rezultātus sniedz analīze par ēkām, kas neatbilst 2014. gadam noteiktajām prasībām, un par šīs analīzes rezultātā izstrādāto ziņojumu, kā arī Tiesas vispārējo ēku politiku;

                  16.

                  atzinīgi vērtē Tiesas iedibināto praksi gada darbības pārskatā iekļaut nodaļu, kurā aprakstīts gada laikā paveiktais saistībā ar iepriekšējiem Parlamenta lēmumiem par budžeta izpildes apstiprināšanu un Revīzijas palātas pārskatiem.

         (1)  OV L 69, 13.3.2009.

         (2)  OV C 308, 12.11.2010., 1. lpp.

         (3)  OV C 303, 9.11.2010., 1. lpp.

         (4)  OV C 308, 12.11.2010., 129. lpp.

         (5)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

         (6)  Komisijas 2002. gada 23. decembra Regula (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (OV L 357, 31.12.2002., 1. lpp.).


title: 2012/564/ES: Eiropas Parlamenta Lēmums ( 2012. gada 10. maijs ) par Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra 2010. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu#Eiropas Parlamenta Rezolūcija ( 2012. gada 10. maijs ) ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no lēmuma par Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra 2010. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu

text:
               17.10.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 286/148

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS
   (2012. gada 10. maijs)
   par Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra 2010. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
   (2012/564/ES)
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra 2010. finanšu gada galīgos pārskatus,

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra 2010. finanšu gada pārskatiem, ar Centra atbildēm (1),

               —

               ņemot vērā Padomes 2012. gada 21. februāra ieteikumu (06083/2012 – C7-0051/2012),

               —

               ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 185. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 1975. gada 10. februāra Regulu (EEK) Nr. 337/75, ar ko izveido Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centru (3), un jo īpaši tās 12.a pantu,

               —

               ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (4), un jo īpaši tās 94. pantu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumu (A7-0129/2012),

               1.

               sniedz Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra direktoram apstiprinājumu par Centra 2010. finanšu gada budžeta izpildi;

               2.

               izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, nosūtīt Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra direktoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Martin SCHULZ

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV C 366, 15.12.2011., 127. lpp.

      (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (3)  OV L 39, 13.2.1975., 1. lpp.

      (4)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

      EIROPAS PARLAMENTA REZOLŪCIJA
      (2012. gada 10. maijs)
      ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no lēmuma par Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra 2010. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
      EIROPAS PARLAMENTS,

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra 2010. finanšu gada galīgos pārskatus,

                  —

                  ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra 2010. finanšu gada pārskatiem, ar Centra atbildēm (1),

                  —

                  ņemot vērā Padomes 2012. gada 21. februāra ieteikumu (06083/2012 – C7-0051/2012),

                  —

                  ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 185. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Padomes 1975. gada 10. februāra Regulu (EEK) Nr. 337/75, ar ko izveido Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centru (3), un jo īpaši tās 12.a pantu,

                  —

                  ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (4), un jo īpaši tās 94. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,

                  —

                  ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumu (A7-0129/2012),

                  A.

                  tā kā Revīzijas palāta ir norādījusi, ka tā ir guvusi pamatotu pārliecību par to, ka Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra (Centrs) gada pārskati par 2010. finanšu gadu ir ticami un ka pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi;

                  B.

                  tā kā 2011. gada 10. maijā Parlaments sniedza Centra direktoram apstiprinājumu par 2009. finanšu gada budžeta izpildi (5) un lēmumam par budžeta izpildes apstiprināšanu pievienotajā rezolūcijā cita starpā:

                              —

                              aicināja Centru efektīvāk piemērot budžeta specifikācijas un pārredzamības principus,

                              —

                              norādīja, ka Centrs ir pārnesis apropriācijas (31 % no administratīvajiem izdevumiem (II sadaļa)) un atcēlis maksājumu apropriācijas (24 % no pamatdarbībai paredzēto apropriāciju kopsummas),

                              —

                              aicināja Centra direktoru sniegt precīzāku informāciju par Iekšējā revīzijas dienesta (IRD) sniegto ieteikumu saturu, proti, par 15 ieteikumiem, kas joprojām nebija izpildīti 2008. gada 31. decembrī, un par 14 jaunajiem ieteikumiem, kas vēl nebija izpildīti 2009. gada 31. decembrī,

                              —

                              aicināja Centru informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par pasākumiem, kas veikti attiecībā uz atcelto saistību procedūru, lai uzlabotu līdzekļu inventarizācijas pārredzamību;

                  C.

                  tā kā Centra 2010. finanšu gada kopējais budžets bija EUR 18 300 000, t. i., par 1,6 % mazāks nekā 2009. gadā;

                  D.

                  tā kā Savienības iemaksas Centra 2010. finanšu gada budžetā bija EUR 16 920 000, kas salīdzinājumā ar 2009. gadu ir palielinājums par 2 %,

         Budžeta un finanšu pārvaldība

                  1.

                  iepazīstoties ar Centra 2010. finanšu gada pārskatiem, secina, ka 2010. gada decembra vidū tam budžeta grozījumos tika piešķirti papildu līdzekļi EUR 810 000 apmērā, lai finansētu Nodarbinātības ģenerāldirektorāta pieprasītos pētījumus vajadzīgo prasmju prognozēšanas jomā;

                  2.

                  ņem vērā valdes atzinumā par Centra 2010. gada galīgo pārskatu iekļauto paziņojumu attiecībā uz to, ka Savienības finansētais 2010. gada budžets ir izpildīts par 99 %;

                  3.

                  ņemot vērā Centra gada darbības pārskatus, secina arī to, ka reprezentācijas izdevumi un izdevumi saistībā ar sanāksmēm salīdzinājumā ar 2009. gadu ir pieauguši par attiecīgi 233 % un 37 %; apstiprina, ka ir saņēmis 2012. gada 23. februāra vēstuli, kurā ir pamatots šo izdevumu palielinājums; īpaši ņem vērā to, ka reprezentācijas izdevumu pieauguma iemesls bija pieņemšanas rīkošana, iepriekšējam Centra direktoram atstājot savu amatu; aicina Centru izmantot reprezentācijas izdevumiem un sanāksmēm paredzētos līdzekļus patiesām vajadzībām;

                  4.

                  ņem vērā, ka Centrs katru gadu saņem iemaksas no divām valstīm, kuras nav ES dalībvalstis, bet kuras izmanto tā darba rezultātus; ņem vērā, ka Norvēģijas un Islandes iemaksa Centra 2010. finanšu gada budžetā bija EUR 421 308; atgādina, ka šos līdzekļus pārvalda kā piešķirtos ieņēmumus un izmanto konkrētu projektu finansēšanai; norāda, ka 2010. gadā Centrs nesasniedza šo līdzekļu izmantošanas mērķus; uzsver, ka Revīzijas palāta jau 2009. finanšu gadā izteica piezīmes par Centra darbības nepilnībām šo līdzekļu izmantošanā; apstiprina, ka ir saņēmis 2012. gada 23. februāra vēstuli, kurā ir izskaidrota šī situācija; šajā sakarībā atzinīgi vērtē to, ka 2011. gadā tika sasniegts mērķis un plānotais budžets tika izpildīts par 100 %; ņem vērā Centra paziņojumu par to, ka 2010. gadā plānotie mērķi netika sasniegti tādēļ, ka tika atlikts Centra ēku remonts; turklāt pieņem zināšanai to, ka Centrs ir apņēmies 2012. gadā izlietot iepriekšējos gados saņemtās Norvēģijas un Islandes iemaksas; aicina Centru informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par šo līdzekļu izlietošanu;

         Apropriāciju pārnešana

                  5.

                  ņemot vērā Centra 2010. gada pārskatus, secina, ka tas pārnesis no 2010. gada uz 2011. gadu I sadaļas (personāls) un II sadaļas (administratīvie izdevumi) apropriācijas EUR 794 700 apmērā; atgādina, ka apropriāciju automātiska pārnešana attiecas tikai uz I un II sadaļas izdevumiem;

                  6.

                  ņemot vērā gada darbības pārskatus, konstatē arī to, ka saistībā ar izdevumiem II sadaļā neautomātiski tika pārnestas apropriācijas EUR 55 910 apmērā;

                  7.

                  konstatē, ka Centra darbība ir uzlabojusies, jo atcelto maksājumu apropriāciju apmērs ir samazinājies no 24 % 2009. gadā līdz 14 % 2010. gadā; atzinīgi vērtē arī Centra apņemšanos tupināt samazināt apropriāciju pārnesumus, uzraudzībā izmantojot standartizētus budžeta izpildes (saistības, maksājumi) un iepirkumu norises paraugus;

                  8.

                  tomēr aicina Centru pielikt vēl lielākas pūles, lai samazinātu pārnesto apropriāciju apmēru un tādējādi pilnīgāk ievērotu gada pārskata principu; atgādina Centram, ka to var paveikt, uzlabojot savas plānošanas un uzraudzības sistēmas un sākot slēgt līgumus kalendārā gada sākumā;

         Pārvietojumi

                  9.

                  atzinīgi vērtē to, ka Centrs spēja apliecināt budžeta izpildes apstiprinātājiestādei, ka tas ir efektīvi piemērojis pārredzamības principu, gada laikā regulāri ziņojot valdei par visiem pārvietojumiem starp budžeta pozīcijām; īpaši ņem vērā, ka Centrs, sākot no 2011. gada 20. septembra, veica piecus saistību apropriāciju pārvietojumus (EUR 35 000 apmērā) starp budžeta pozīcijām un ka valde tika regulāri informēta par šiem pārvietojumiem; tomēr aicina Centru pēc iespējas samazināt šādus pārvietojumus, lai ievērotu arī specifikācijas principu;

         Cilvēkresursi

                  10.

                  ņem vērā, ka Centra direktors, beidzoties viņa pilnvaru termiņam, atstāja Centru 2010. gada 15. oktobrī un sāka darbu Itālijas Profesionālās izglītības un apmācības, nodarbinātības un sociālās politikas aģentūrā;

                  11.

                  ņemot vērā Centra gada darbības pārskatu, konstatē, ka 2010. gada 31. decembrī Centrā strādāja 96 darbinieki – par piecām štata vietām mazāk, nekā bija paredzēts štatu sarakstā; ņem vērā, ka 24 līgumdarbinieki un 5 valstu norīkotie eksperti arī tika iekļauti darbinieku kopējā skaitā un ka darbinieku, kas veic pamatdarbību, un administratīvo darbinieku proporcionālais īpatsvars bija 90/35;

                  12.

                  ņem vērā valdes atzinumā par Centra 2010. gada galīgo pārskatu sniegto informāciju, ka līdz 2010. gada 31. decembrim bija uzsāktas vai veiksmīgi pabeigtas darbā pieņemšanas procedūras saistībā ar visām piecām vakancēm;

                  13.

                  atzinīgi vērtē to, ka Centrs 2010. gadā pabeidza tiešsaistes instrumentu darbā pieņemšanai RECON (Pieņemšana darbā tiešsaistē), ar kura palīdzību Centrs varēs paātrināt un padarīt efektīvākas darbā pieņemšanas procedūras;

         Darbības rezultāti

                  14.

                  ar gandarījumu konstatē, ka Centrs ir ieviesis Ganta diagrammas visām 2011. gada galvenajām pamatdarbībām, kā to prasīja budžeta izpildes apstiprinātājiestāde; atgādina Centram, ka šīs diagrammas ļauj ātri konstatēt, cik daudz laika katrs darbinieks ir pavadījis, strādājot pie konkrēta projekta, un veicina uz rezultātu gūšanu vērstas pieejas īstenošanu;

                  15.

                  ņemot vērā Centra gada darbības pārskatu, secina, ka ir pilnībā īstenota darba izpildes vērtēšana (DIV), un mudina Centru turpināt izstrādāt kvalitātes novērtēšanas sistēmas, lai papildinātu DIV rādītājus, kas vairāk vērsti uz kvantitātes novērtēšanu;

         Iekšējā revīzija

                  16.

                  ņemot vērā Centra sniegto informāciju, norāda, ka tam vēl ir jāizpilda atsevišķi IRD ieteikumi, kas 2008. gada revīzijas laikā tika sniegti cilvēkresursu pārvaldības jomā un 2009. gada revīzijas laikā – ētikas jomā; apstiprina, ka ir saņēmis 2012. gada 23. februāra vēstuli ar skaidrojošu informāciju; atzinīgi vērtē to, ka ir īstenoti 13 no 14 ieteikumiem, kas 2008. gadā tika pieņemti cilvēkresursu pārvaldības revīzijas laikā; turklāt atzinīgi vērtē to, ka ir īstenoti 16 no 17 ieteikumiem, kas tika pieņemti 2009. gadā ētikas jautājumu revīzijas laikā; aicina Centru informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par to, kā tiek īstenoti atlikušie ieteikumi;

                  17.

                  ņemot vērā Centra gada darbības pārskatu, secina, ka IRD 2010. gadā ir veicis IKT riska novērtēšanu; atzinīgi vērtē to, ka līdz 2011. gada 31. decembrim tika īstenotas visas Centra plānotās darbības, par ko liecina IKT riska novērtēšanas laikā izdarītie konstatējumi;

                  18.

                  ņem vērā arī to, ka 2010. gada aprīlī IRD veica vēl vienu revīziju par Centra gada darbības pārskatu un Centra pārskatu ticamības pamatelementiem; pieņem zināšanai, ka saskaņā ar Centra sniegto informāciju IRD galīgais ziņojums Centram tika iesniegts 2010. gada 5. jūlijā un ka šajā ziņojumā tika sniegts pienācīgs apstiprinājums par gada pārskatu, tai skaitā direktora ticamības deklarācijas, pareizību; atzinīgi vērtē to, ka saskaņā ar Centra 2012. gada 23. februāra vēstulē sniegto informāciju līdz 2011. gada decembra beigām bija īstenoti visi septiņi IRD ieteikumi;

                  19.

                  ņemot vērā Centra gada darbības pārskatu, konstatē, ka Centrs 2009. gadā sāka piemērot jaunus iekšējās kontroles standartus (IKS) un līdz 2010. gada beigām tika izpildītas visas pamatprasības, izņemot 8. standartu un 10. standartu; atzinīgi vērtē to, ka saskaņā ar 2012. gada 23. februāra vēstulē sniegto informāciju līdz 2011. gada beigām bija pilnībā izpildītas visas pamatprasības saistībā ar 8. standartu; pieņem zināšanai Centra apņemšanos 2012. gada pirmajā pusē izpildīt pamatprasības saistībā ar 10. standartu;

         Iekšējās revīzijas struktūra (IRS)

                  20.

                  ņemot vērā Centra gada darbības pārskatu, konstatē, ka IRS 2010. gada revīzijas plānā ir paredzētas vairākas ex post pārbaudes un iepirkuma procedūru revīzijas šo procedūru norises laikā, proti, par līgumu izvērtēšanas un stipendiju piešķiršanas procedūrām; turklāt norāda, ka pēc IRS veiktās stipendiju piešķiršanas procedūru revīzijas Centram radās iespēja atgūt valsts stipendiju saņēmējiem izmaksātos līdzekļus EUR 23 647,67 apmērā;

                  21.

                  pauž bažas par to, ka 2010. gada 31. augustā IRS pārtrauca savu darbību Centrā; uzskata, ka, ņemot vērā IRS ziņojumos sniegto informāciju, varētu vēl vairāk uzlabot iekšējos kontroles pasākumus saistībā ar iepirkuma un stipendiju piešķiršanas procedūrām;

                  22.

                  tomēr ņem vērā Centra konstatējumu, ka IRS funkcijas pašlaik pilda ārēji līgumdarba izpildītāji (piemēram, Centra finanšu programmatūras FIBUS revīzija tika uzticēta ārējiem līgumdarba izpildītājiem un pabeigta 2011. gadā) vai iekšējas projektu grupas;

                  23.

                  vērš uzmanību uz iepriekšējos budžeta izpildes apstiprināšanas ziņojumos izteiktajiem ieteikumiem, kas izklāstīti šīs rezolūcijas pielikumā;

                  24.

                  norāda, ka lēmumam par budžeta izpildes apstiprināšanu ir pievienoti arī horizontāla rakstura konstatējumi, kas iekļauti 2012. gada 10. maija (6) rezolūcijā par aģentūru darbību, finanšu pārvaldību un kontroli.

         (1)  OV C 366, 15.12.2011., 127. lpp.

         (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

         (3)  OV L 39, 13.2.1975., 1. lpp.

         (4)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

         (5)  OV L 250, 27.9.2011., 130. lpp.

         (6)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0164 (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 388. lpp.).

      PIELIKUMS

         EIROPAS PARLAMENTA IEPRIEKŠĒJO GADU IETEIKUMI

                  Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centrs

                  2006

                  2007

                  2008

                  2009

                  Darbības rezultāti

                  Nav

                  Mērķi un izpildes rādītāji bieži vien nav izmērāmi, tādēļ Centram vajadzētu uzlabot plānošanu; plānošanā būtu jānosaka skaidra un konsekventa izvirzīto mērķu sasaiste ar to sasniegšanai vajadzīgajiem budžeta resursiem.

                              —

                              Aicina Aģentūru noteikt SMART mērķus un RACER rādītājus, kā arī izveidot Ganta diagrammu, kas sekmētu uz rezultātu gūšanu orientētu pieeju.

                              —

                              Aicina Aģentūru sākt šajā un iepriekšējos gados veikto darbību diahronisku analīzi.

                              —

                              Prasa, lai Centrs un Eiropas Izglītības fonds 2009. gada darba pārskatā sniedz detalizētu ziņojumu par pasākumiem, kas veikti saistībā ar to sadarbības nolīgumu.

                  Aicina Centru tās darbības, kas veiktas gadā, par kuru ir jāsniedz budžeta izpildes apstiprinājums, skaidri salīdzināt ar tām darbībām, kas veiktas iepriekšējā finanšu gadā.

                  Budžeta un finanšu pārvaldība

                              —

                              Nebija stingri ievērots specifikācijas princips, proti, uz nākamo finanšu gadu tika pārnesti 43 % apropriāciju; tika atcelti vairāk nekā 20 % pamatdarbību izpildei paredzētu maksājuma apropriāciju; liels budžeta pārvietojumu skaits.

                              —

                              Pārredzamības trūkums, veicot iepirkuma procedūras.

                  Nav

                  Nepilnības plānošanā un pamatdarbībām paredzēto diferencēto apropriāciju uzraudzībā – tika pārnesti 25 % apropriāciju.

                  Aicina Centru efektīvāk piemērot budžeta specifikācijas un pārredzamības principus.

                  Cilvēkresursi

                  Pārredzamības jautājumi – divos gadījumos Centrs priekšatlases posmā nepārbaudīja darba sludinājumā prasīto profesionālo pieredzi pareizi.

                  Nav

                  Nav

                  Konstatē, ka Centrs ir mainījis personāla darbā pieņemšanas kārtību, ņemot vērā Revīzijas palātas 2009. gada ziņojumā Centram pausto aicinājumu nodrošināt vēl lielāku pārredzamību; atzinīgi vērtē Centra iniciatīvu, ko tas īsteno kopš 2010. gada jūnija, proti, rakstiskajiem pārbaudījumiem un intervijām paredzētie jautājumi tiek sagatavoti pirms kandidātu priekšatlases.

                  Iekšējā revīzija

                  Nebija pabeigtas iekšējās kontroles procedūras.

                  Nav

                  Aicina Aģentūru izpildīt 15 no IRD sniegtajiem 30 ieteikumiem, proti, attiecībā uz cilvēkresursu pārvaldību (darbinieku darba rezultātiem, individuālo mērķu noteikšanu un personāla komitejas lomas un pienākumu noteikšanu).

                              —

                              Aicina Centra direktoru sniegt precīzu informāciju par IRD 2008. gada 31. decembrī izdoto 15 ieteikumu saturu, kā arī par 14 jauno ieteikumu saturu, kurus IRD izdeva 2009. gada 31. decembrī.

                              —

                              Aicina Centru informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par pasākumiem, kas veikti attiecībā uz atcelto saistību procedūru, lai uzlabotu līdzekļu inventarizācijas pārredzamību; turklāt norāda, ka Centrs sāka dokumentēt galvenos kontroles procesus.


title: 2011/350/ES: Padomes Lēmums ( 2011. gada 7. marts ) par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Protokolu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā saistībā ar kontroles atcelšanu pie iekšējām robežām un personu pārvietošanos#Protokols starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā

text:
               18.6.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 160/19

         PADOMES LĒMUMS
   (2011. gada 7. marts)
   par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Protokolu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā saistībā ar kontroles atcelšanu pie iekšējām robežām un personu pārvietošanos
   (2011/350/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 16. pantu, 74. pantu, 77. panta 2. punktu un 79. panta 2. punkta a) un c) apakšpunktu saistībā ar 218. panta 6. punkta a) apakšpunktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar pilnvarām, kas 2006. gada 27. februārī piešķirtas Komisijai, ir pabeigtas sarunas ar Lihtenšteinas Firstisti un Šveices Konfederāciju par Protokolu par Lihtenšteinas pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā.

               (2)

               Saskaņā ar Padomes Lēmumu 2008/261/EK (1) un Padomes Lēmumu 2008/262/TI (2) un ņemot vērā protokola noslēgšanu vēlāk, protokols ir parakstīts Eiropas Kopienas vārdā 2008. gada 28. februārī.

               (3)

               Līdz ar Lisabonas līguma stāšanos spēkā 2009. gada 1. decembrī Eiropas Savienība ir aizstājusi un nomainījusi Eiropas Kopienu.

               (4)

               Šis protokols būtu jāapstiprina.

               (5)

               Attiecībā uz Šengenas acquis pilnveidošanu, uz ko attiecas Līguma par Eiropas Savienības darbību trešās daļas V sadaļa, ir lietderīgi Padomes Lēmumu 1999/437/EK (1999. gada 17. maijs) par dažiem pasākumiem, lai piemērotu Eiropas Savienības Padomes, Islandes Republikas un Norvēģijas Karalistes Nolīgumu par abu minēto valstu iesaistīšanos Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un izstrādē (3), mutatis mutandis piemērot attiecībām ar Lihtenšteinu.

               (6)

               Šis lēmums papildina tos Šengenas acquis noteikumus, kas nav saistoši Apvienotajai Karalistei saskaņā ar Padomes Lēmumu 2000/365/EK (2000. gada 29. maijs) par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (4), tāpēc Apvienotā Karaliste nepiedalās tā pieņemšanā, tas nav tai saistošs un nav jāpiemēro.

               (7)

               Šis lēmums papildina tos Šengenas acquis noteikumus, kuru īstenošanā Īrija nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2002/192/EK (2002. gada 28. februāris) par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (5), tāpēc Īrija nepiedalās tā pieņemšanā un Īrijai tas nav saistošs un nav jāpiemēro.

               (8)

               Šis lēmums neskar Dānijas nostāju saskaņā ar Protokolu par Dānijas nostāju, kurš pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Protokols starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā un saistītie dokumenti ar šo tiek apstiprināti Eiropas Savienības vārdā.
   Protokola un saistīto dokumentu teksti ir pievienoti šim lēmumam.
   2. pants
   Šo lēmumu piemēro jomās, kas aptvertas protokola 2. panta 1. un 2. punktā uzskaitītajos noteikumos, kā arī to pilnveidošanā, ja minētie noteikumi nav uzskaitīti Lēmumā 2000/365/EK un 2002/192/EK.
   3. pants
   Lēmuma 1999/437/EK 1. līdz 4. panta noteikumi tādā pašā veidā attiecas uz Lihtenšteinas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā.
   4. pants
   Padomes priekšsēdētājs ar šo tiek pilnvarots norīkot personu, kas Eiropas Savienības vārdā ir tiesīga deponēt protokola 9. pantā paredzēto apstiprinājuma dokumentu, lai paustu Eiropas Savienības piekrišanu atzīt to par sev saistošu, un sniegt šādu paziņojumu:

      “Tā kā 2009. gada 1. decembrī stājās spēkā Lisabonas līgums, Eiropas Savienība ir aizstājusi Eiropas Kopienu un ir tās pēctece, un no minētās dienas īsteno visas Eiropas Kopienas tiesības un uzņemas visus tās pienākumus. Tādēļ atsauces uz “Eiropas Kopienu” protokolā, kā arī nolīgumā attiecīgā gadījumā jālasa kā atsauces uz “Eiropas Savienību”.”

   5. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
   6. pants
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2011. gada 7. martā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         CZOMBA S.

      (1)  Padomes Lēmums 2008/261/EK (2008. gada 28. februāris) par Protokola parakstīšanu Eiropas Kopienas vārdā starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (OV L 83, 26.3.2008., 3. lpp.).

      (2)  Padomes Lēmums 2008/262/TI (2008. gada 28. februāris) par Protokola parakstīšanu Eiropas Savienības vārdā starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (OV L 83, 26.3.2008., 5. lpp.).

      (3)  OV L 176, 10.7.1999., 31. lpp.

      (4)  OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp.

      (5)  OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp.

      PROTOKOLS
      starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā
      EIROPAS SAVIENĪBA
      un
      EIROPAS KOPIENA,
      un
      ŠVEICES KONFEDERĀCIJA,
      un
      LIHTENŠTEINAS FIRSTISTE,
      turpmāk “Līgumslēdzējas puses”,
      ŅEMOT VĒRĀ 2004. gada 26. oktobrī parakstīto Nolīgumu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (1) (turpmāk “Asociācijas nolīgums”),
      ATGĀDINOT, ka tā 16. pantā paredzēta iespēja Lihtenšteinas Firstistei pievienoties Asociācijas nolīgumam ar protokola starpniecību,
      ŅEMOT VĒRĀ Lihtenšteinas Firstistes ģeogrāfisko stāvokli,
      ŅEMOT VĒRĀ ciešās saites starp Lihtenšteinas Firstisti un Šveices Konfederāciju, kuras izpaužas kā telpa bez iekšējo robežu kontroles starp Lihtenšteinas Firstisti un Šveices Konfederāciju,
      ŅEMOT VĒRĀ Lihtenšteinas Firstistes vēlmi uzturēt un izveidot telpu bez robežu kontroles ar visām Šengenas valstīm un tādēļ būt asociētai Šengenas acquis,
      TĀ KĀ ar nolīgumu, ko 1999. gada 18. maijā noslēdza Eiropas Savienības Padome ar Islandes Republiku un Norvēģijas Karalisti (2), šīs abas valstis tika asociētas Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā,
      TĀ KĀ ir vēlams, lai Lihtenšteinas Firstiste tiktu asociēta uz vienlīdzīgiem pamatiem ar Islandi, Norvēģiju un Šveici Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā,
      TĀ KĀ starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti būtu jānoslēdz protokols, kurā Lihtenšteinai paredzētas līdzīgas tiesības un pienākumi kā starp Eiropas Savienības Padomi, no vienas puses, un Islandi un Norvēģiju, un Šveici, no otras puses,
      TĀ KĀ Eiropas Kopienas dibināšanas līguma IV sadaļas un uz minētās sadaļas pamata pieņemto tiesību aktu noteikumi neattiecas uz Dānijas Karalisti saskaņā ar Protokolu par Dānijas nostāju, kurš pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, un tā kā lēmumi, kuru mērķis ir pilnveidot Šengenas acquis, piemērojot minēto sadaļu, un kurus Dānija ir transponējusi savos valsts tiesību aktos, var radīt vienīgi starptautisko tiesību pienākumus starp Dāniju un pārējām dalībvalstīm,
      TĀ KĀ Īrija un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotā Karaliste piedalās dažos Šengenas acquis noteikumos saskaņā ar lēmumiem, kas pieņemti, pamatojoties uz Protokolu, ar ko iekļauj Šengenas acquis Eiropas Savienības sistēmā, kurš pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam (3),
      TĀ KĀ ir vajadzīgs nodrošināt, ka valstis, ar kurām Eiropas Savienība ir izveidojusi asociāciju Šengenas acquis īstenošanai, piemērošanai un pilnveidošanai, piemēro minēto acquis arī savās savstarpējās attiecībās,
      TĀ KĀ Šengenas acquis sekmīgai darbībai ir nepieciešams šo protokolu piemērot līdztekus nolīgumiem starp dažādām pusēm, kuras asociētas vai piedalās Šengenas acquis īstenošanā un pilnveidošanā, kas nosaka to savstarpējās attiecības,
      ŅEMOT VĒRĀ Protokolu par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par kritērijiem un mehānismiem, lai noteiktu valsti, kas ir atbildīga par to patvēruma pieteikumu izskatīšanu, kuri iesniegti kādā dalībvalstī vai Šveicē (4),
      ŅEMOT VĒRĀ saikni starp Šengenas acquis un Kopienas acquis attiecībā uz tādu kritēriju un mehānismu izveidi, lai noteiktu valsti, kas ir atbildīga par to patvēruma pieteikumu izskatīšanu, kuri iesniegti kādā dalībvalstī, un attiecībā uz Eurodac sistēmas izveidi,
      TĀ KĀ šai saiknei ir vienlaicīgi jāpiemēro Šengenas acquis un Kopienas acquis attiecībā uz tādu kritēriju un mehānismu izveidi, lai noteiktu valsti, kas ir atbildīga par to patvēruma pieteikumu izskatīšanu, kuri iesniegti kādā dalībvalstī, un attiecībā uz Eurodac sistēmas izveidi,
      IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.
      1. pants
      Saskaņā ar 16. pantu Nolīgumā starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (turpmāk “Asociācijas nolīgums”) Lihtenšteinas Firstiste (turpmāk “Lihtenšteina”) pievienojas Asociācijas nolīgumam saskaņā ar šajā protokolā izklāstītajiem noteikumiem.
      Šī pievienošanās rada savstarpējas tiesības un pienākumus starp Līgumslēdzējām pusēm saskaņā ar turpmāk izklāstītajiem noteikumiem un procedūrām.
      2. pants
      1.   Asociācijas nolīguma A un B pielikumā uzskaitītos Šengenas acquis noteikumus, kurus piemēro Eiropas Savienības dalībvalstīm, Lihtenšteina īsteno un piemēro saskaņā ar minētajos pielikumos paredzētajiem nosacījumiem.
      2.   Turklāt Lihtenšteina īsteno un piemēro šā protokola pielikumā uzskaitīto Eiropas Savienības un Eiropas Kopienas tiesību aktu noteikumus, kuri ir aizstājuši vai pilnveidojuši Šengenas acquis noteikumus.
      3.   Lihtenšteina, neskarot 5. pantu, pieņem, īsteno un piemēro arī Eiropas Savienības un Eiropas Kopienas tiesību aktus un pasākumus, kuri groza vai papildina Šengenas acquis noteikumus, kam ir piemērotas Asociācijas nolīgumā izklāstītās procedūras, saistībā ar šo protokolu.
      3. pants
      Lihtenšteinai piemēro Asociācijas nolīguma 3. panta 1. līdz 4. punktā, 4. līdz 6. pantā, 8. līdz 10. pantā, 11. panta 2., 3. un 4. punktā un 13. pantā izklāstītās tiesības un pienākumus.
      4. pants
      Jauktās komitejas priekšsēdētāja amatu atbilstīgi Asociācijas nolīguma 3. pantam ekspertu līmenī ieņem Eiropas Savienības pārstāvis. Vecāko amatpersonu un ministru līmenī to sešus mēnešus pārmaiņus ieņem, attiecīgi, Eiropas Savienības pārstāvis un Lihtenšteinas vai Šveices valdības pārstāvis.
      5. pants
      1.   Jaunu tiesību aktu vai pasākumu pieņemšana, kas saistīti ar 2. pantā minētajiem jautājumiem, ir Eiropas Savienības kompetento iestāžu pārziņā. Ievērojot šā panta 2. punktu, šādi tiesību akti vai pasākumi stājas spēkā vienlaicīgi Eiropas Savienībā, Eiropas Kopienā un tās attiecīgajās dalībvalstīs, kā arī Lihtenšteinā, ja vien šajos tiesību aktos vai pasākumos nav skaidri noteikts citādi. Šajā ziņā pienācīgi ņem vērā laika periodu, ko Lihtenšteina norādījusi Jauktajai komitejai un kurš ir nepieciešams, lai tā varētu izpildīt savas konstitucionālās prasības.

                  2.

                              a)

                              Eiropas Savienības Padome (“Padome”) nekavējoties paziņo Lihtenšteinai par 1. punktā minēto tiesību aktu vai pasākumu pieņemšanu, kuriem ir piemērotas šajā protokolā izklāstītās procedūras. Lihtenšteina pieņem lēmumu par to, vai piekrist to saturam un īstenot tos savā iekšējā tiesību sistēmā. Minēto lēmumu paziņo Padomei un Eiropas Kopienu Komisijai (“Komisija”) trīsdesmit dienu laikā pēc attiecīgo tiesību aktu vai pasākumu pieņemšanas.

                              b)

                              Ja šāda tiesību akta vai pasākuma saturs var kļūt saistošs Lihtenšteinai vienīgi pēc konstitucionālo prasību izpildes, Lihtenšteina paziņojumā par to informē Padomi un Komisiju. Lihtenšteina nekavējoties rakstiski informē Padomi un Komisiju par visu konstitucionālo prasību izpildi. Ja nav vajadzīgs referendums, paziņojumu sniedz vēlākais trīsdesmit dienas pēc referenduma termiņa beigām. Ja referendums ir vajadzīgs, Lihtenšteinas rīcībā, lai sniegtu paziņojumu, ir astoņpadsmit mēneši no Padomes paziņojuma dienas. Sākot ar dienu, kurā noteikta tāda tiesību akta vai pasākuma stāšanās spēkā, kas attiecas uz Lihtenšteinu, un līdz tam, kad tā ir sniegusi paziņojumu par konstitucionālo prasību izpildi, Lihtenšteina iespēju robežās provizoriski īsteno attiecīgo tiesību aktu vai pasākumu.

            Ja Lihtenšteina nevar provizoriski īstenot attiecīgo tiesību aktu vai pasākumu un ja šis fakts rada grūtības, kas traucē Šengenas sadarbības darbībai, situāciju izskata Jauktā komiteja. Eiropas Savienība un Eiropas Kopiena attiecībā pret Lihtenšteinu var veikt samērīgus un atbilstošus pasākumus, lai nodrošinātu Šengenas sadarbības labu darbību.
      3.   Tiesību aktu un pasākumu pieņemšana, kuri minēti 2. punktā, no Lihtenšteinas puses rada tiesības un pienākumus starp Lihtenšteinu, no vienas puses, un Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un dalībvalstīm, ja tām ir saistoši minētie tiesību akti un pasākumi, un Šveici, no otras puses.
      4.   Gadījumā ja:

                  a)

                  Lihtenšteina paziņo par lēmumu nepieņemt kāda 2. punktā minētā tiesību akta vai pasākuma saturu, kuram ir piemērotas šajā protokolā paredzētās procedūras; vai

                  b)

                  Lihtenšteina nesniedz paziņojumu 2. punkta a) apakšpunktā vai 5. punkta a) apakšpunktā minēto trīsdesmit dienu laikā; vai

                  c)

                  Lihtenšteina nesniedz paziņojumu vēlākais trīsdesmit dienas pēc referenduma termiņa beigām vai referenduma gadījumā – 2. punkta b) apakšpunktā noteiktā astoņpadsmit mēnešu termiņa laikā vai neparedz tajā pašā apakšpunktā minēto provizorisko īstenošanu, sākot ar dienu, kurā noteikta attiecīgā tiesību akta vai pasākuma stāšanās spēkā,

            šis protokols uzskatāms par izbeigtu, ja vien Jauktā komiteja pēc tam, kad ir uzmanīgi izskatīti protokola turpināšanas veidi, deviņdesmit dienu laikā nenolemj citādi. Šā protokola izbeigšana stājas spēkā trīs mēnešus pēc deviņdesmit dienu termiņa beigām.

                  5.

                              a)

                              Ja jauna tiesību akta vai pasākuma noteikumi liedz dalībvalstīm piemērot Šengenas nolīguma īstenošanas konvencijas (5) 51. pantā iekļautos noteikumus pieprasījumu pēc savstarpējās palīdzības krimināllietās izpildei vai citu dalībvalstu izdotu kratīšanas un/vai pierādījumu konfiscēšanas orderu atzīšanai, Lihtenšteina var paziņot Padomei un Komisijai 2. punkta a) apakšpunktā minēto trīsdesmit dienu laikā, ka tā nepieņems vai neīstenos minētos noteikumus savā iekšējā tiesību sistēmā, ja tie attiecas uz kratīšanas un konfiskācijas pieprasījumiem vai orderiem saistībā ar izmeklēšanu vai tiesas procesa ierosināšanu par pārkāpumiem, kas saistīti ar tiešajiem nodokļiem un kas, ja tie būtu izdarīti Lihtenšteinā, saskaņā ar Lihtenšteinas tiesību aktiem nebūtu sodāmi ar brīvības atņemšanu. Tādā gadījumā pretēji 4. punkta noteikumiem šo protokolu neuzskata par izbeigtu.

                              b)

                              Jauktā komiteja sanāk divu mēnešu laikā pēc viena no tās locekļu pieprasījuma un, ņemot vērā starptautiskos notikumus, apspriež situāciju paziņojuma rezultātā, kurš sniegts saskaņā ar a) apakšpunktu.

            Kad Jauktā komiteja ir vienbalsīgi panākusi vienošanos par to, ka Lihtenšteina pilnībā pieņem un īsteno jaunā tiesību akta vai pasākuma attiecīgos noteikumus, tiek piemērots 2. punkta b) apakšpunkts, 3. un 4. punkts. Informāciju, kas minēta 2. punkta b) apakšpunkta pirmajā teikumā, sniedz trīsdesmit dienu laikā pēc Jauktās komitejas panāktās vienošanās.
      6. pants
      Pildot savus pienākumus saskaņā ar Šengenas Informācijas sistēmu un Vīzu informācijas sistēmu, Lihtenšteina var izmantot Šveices tehnisko infrastruktūru, lai piekļūtu minētajām sistēmām.
      7. pants
      Attiecībā uz administratīvajām izmaksām, kas saistītas ar šā protokola īstenošanu, Lihtenšteina Eiropas Savienības vispārējā budžetā veic ikgadēju iemaksu 0,071 % apmērā no EUR 8 100 000, ievērojot ikgadēju korekciju atkarībā no inflācijas līmeņa Eiropas Savienībā.
      8. pants
      1.   Šis protokols neietekmē Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu vai jebkuru citu nolīgumu, kas noslēgts starp Eiropas Kopienu un Lihtenšteinu.
      2.   Šis protokols neietekmē nolīgumus, kas ir saistoši Lihtenšteinai, no vienas puses, un vienai vai vairākām dalībvalstīm, no otras puses, ja tie ir saderīgi ar šo protokolu. Ja šādi nolīgumi nav saderīgi ar šo protokolu, noteicošais ir šis protokols.
      3.   Šis protokols nekādā ziņā neietekmē turpmākus nolīgumus, kas var tikt noslēgti starp Lihtenšteinu un Eiropas Kopienu vai starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Lihtenšteinu, no otras puses, vai nolīgumus, kas var tikt noslēgti, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienību 24. un 38. pantu.
      4.   Šis protokols neietekmē nolīgumus starp Lihtenšteinu un Šveici, ja tie ir saderīgi ar šo protokolu. Ja šie nolīgumi nav saderīgi ar šo protokolu, noteicošais ir šis protokols.
      9. pants
      1.   Šis protokols stājas spēkā vienu mēnesi pēc dienas, kurā Padomes ģenerālsekretārs kā depozitārs ir konstatējis, ka ir izpildītas visas formālās prasības, kas saistītas ar pušu vai to vārdā paustu piekrišanu atzīt šo protokolu sev par saistošu.
      2.   Šā protokola 1., 4. pantu un 5. panta 2. punkta a) apakšpunkta pirmo teikumu, kā arī Asociācijas nolīguma 3. panta 1. līdz 4. punktā un 4. līdz 6. pantā izklāstītās tiesības un pienākumus provizoriski piemēro Lihtenšteinai no šā protokola parakstīšanas dienas.
      3.   Attiecībā uz tiesību aktiem vai pasākumiem, kas pieņemti pēc šā protokola parakstīšanas, bet pirms tā stāšanās spēkā, 5. panta 2. punkta a) apakšpunkta pēdējā teikumā minētais trīsdesmit dienu periods sākas šā protokola spēkā stāšanās dienā.
      10. pants
      1.   Lihtenšteina īsteno 2. pantā minētos noteikumus dienā, ko Padome nosaka ar vienprātīgu to locekļu lēmumu, kuri pārstāv dalībvalstu valdības, kas piemēro visus 2. pantā minētos noteikumus, pēc tam, kad ir notikusi apspriešanās ar Jaukto komiteju un Padome ir pārliecinājusies, ka Lihtenšteina ir izpildījusi priekšnosacījumus attiecīgo noteikumu īstenošanai.
      Padomes locekļi, kas pārstāv, attiecīgi, Īrijas valdību un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes valdību, piedalās šā lēmuma pieņemšanā, ja tas attiecas uz Šengenas acquis noteikumiem un uz to balstītajiem vai ar to saistītajiem tiesību aktiem, kuros minētās dalībvalstis piedalās.
      Padomes locekļi, kas pārstāv to dalībvalstu valdības, kurām saskaņā ar to Pievienošanās līgumu piemēro tikai dažus 2. pantā minētos noteikumus, piedalās šā lēmuma pieņemšanā, ja tas attiecas uz Šengenas acquis noteikumiem, kas to attiecīgajām dalībvalstīm jau ir piemērojami.
      2.   To noteikumu īstenošana, kas minēti 1. punktā, rada tiesības un pienākumus starp Šveici un Lihtenšteinu, no vienas puses, un starp Lihtenšteinu un – atkarībā no gadījuma – Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un dalībvalstīm, ja tām ir saistoši šie noteikumi, no otras puses.
      3.   Šo protokolu piemēro tikai tad, ja tiek īstenoti arī nolīgumi, kas ir jānoslēdz Lihtenšteinai un kas ir minēti Asociācijas nolīguma 13. pantā.
      4.   Turklāt šo protokolu piemēro tikai tad, ja tiek īstenots arī Protokols starp Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par kritērijiem un mehānismiem, lai noteiktu valsti, kas ir atbildīga par to patvēruma pieteikumu izskatīšanu, kuri iesniegti kādā dalībvalstī vai Šveicē.
      11. pants
      1.   Šo protokolu var denonsēt Lihtenšteina vai Šveice, vai ar Padomes vienprātīgu lēmumu. Depozitāram paziņo par denonsēšanu, kas stājas spēkā sešus mēnešus pēc paziņojuma.
      2.   Ja Šveice denonsē šo protokolu vai Asociācijas nolīgumu vai tiek izbeigts Asociācijas nolīgums attiecībā uz Šveici, Asociācijas nolīgums un šis protokols paliek spēkā saistībā ar attiecībām starp Eiropas Savienību un Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Lihtenšteinu, no otras puses. Tādā gadījumā Padome pieņem lēmumu pēc apspriešanās ar Lihtenšteinu par vajadzīgajiem pasākumiem. Tomēr šie pasākumi ir saistoši Lihtenšteinai tikai tad, ja Lihtenšteina tos pieņem.
      3.   Šo protokolu uzskata par izbeigtu, ja Lihtenšteina izbeidz kādu no Asociācijas nolīguma 13. pantā minētajiem nolīgumiem, kurus ir noslēgusi Lihtenšteina, vai 10. panta 4. punktā minēto protokolu.
      12. pants
      Šis protokols ir sagatavots trīs oriģināleksemplāros angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru valodā, un visi teksti ir vienlīdz autentiski.
      To apliecinot, apakšā parakstījušies pilnvarotie ir parakstījuši šo protokolu.

         Съставено в Брюксел на двадесет и осми февруари две хиляди и осма година.
         Hecho en Bruselas, el veintiocho de febrero de dos mil ocho.
         V Bruselu dne dvacátého osmého února dva tisíce osm.
         Udfærdiget i Bruxelles den otteogtyvende februar to tusind og otte.
         Geschehen zu Brüssel am achtundzwanzigsten Februar zweitausendacht.
         Kahe tuhande kaheksanda aasta veebruarikuu kahekümne kaheksandal päeval Brüsselis.
         Έγινε στις Βρυξέλλες, στις είκοσι οκτώ Φεβρουαρίου δύο χιλιάδες οκτώ.
         Done at Brussels on the twenty-eighth day of February in the year two thousand and eight.
         Fait à Bruxelles, le vingt-huit février deux mille huit.
         Fatto a Bruxelles, addì ventotto febbraio duemilaotto.
         Briselē, divtūkstoš astotā gada divdesmit astotajā februārī.
         Priimta du tūkstančiai aštuntų metų vasario dvidešimt aštuntą dieną Briuselyje.
         Kelt Brüsszelben, a kétezer-nyolcadik év február huszonnyolcadik napján.
         Magħmul fi Brussell, fit-tmienja u għoxrin jum ta’ Frar tas-sena elfejn u tmienja.
         Gedaan te Brussel, de achtentwintigste februari tweeduizend acht.
         Sporządzono w Brukseli dnia dwudziestego ósmego lutego roku dwa tysiące ósmego.
         Feito em Bruxelas, em vinte e oito de Fevereiro de dois mil e oito.
         Încheiat la Bruxelles, la douăzeci și opt februarie în anul două mii opt.
         V Bruseli dňa dvadsiateho ôsmeho februára dvetisícosem.
         V Bruslju, dne osemindvajsetega februarja leta dva tisoč osem.
         Tehty Brysselissä kahdentenakymmenentenäkahdeksantena päivänä helmikuuta vuonna kaksituhattakahdeksan.
         Som skedde i Bryssel den tjugoåttonde februari tjugohundraåtta.

            За Европейския съюз
            Por la Unión Europea
            Za Evropskou unii
            For Den Europæiske Union
            Für die Europäische Union
            Euroopa Liidu nimel
            Για την Ευρωπαϊκή Ένωση
            For the European Union
            Pour l'Union européenne
            Per l'Unione europea
            Eiropas Savienības vārdā
            Europos Sajungos vardu
            Az Európai Unió részéről
            Għall-Unjoni Ewropea
            Voor de Europese Unie
            W imieniu Unii Europejskiej
            Pela União Europeia
            Pentru Uniunea Europeană
            Za Európsku úniu
            Za Evropsko unijo
            Euroopan unionin puolesta
            På Europeiska unionens vägnar

            За Европейската общност
            Por la Comunidad Europea
            Za Evropské společenství
            For Det Europæiske Fællesskab
            Für die Europäische Gemeinschaft
            Euroopa Ühenduse nimel
            Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα
            For the European Community
            Pour la Communauté européenne
            Per la Comunità europea
            Eiropas Kopienas vārdā
            Europos bendrijos vardu
            Az Európai Közösség részéről
            Għall-Komunità Ewropea
            Voor de Europese Gemeenschap
            W imieniu Wspólnoty Europejskiej
            Pela Comunidade Europeia
            Pentru Comunitatea Europeană
            Za Európske spoločenstvo
            Za Evropsko skupnost
            Euroopan yhteisön puolesta
            På Europeiska gemenskapens vägnar

            За Конфедерация Швейцария
            Por la Confederación Suiza
            Za Švýcarskou konfederaci
            For Det Schweiziske Forbund
            Für die Schweizerische Eidgenossenschaft
            Šveitsi Konföderatsiooni nimel
            Για την Ελβετική Συνομοσπονδία
            For the Swiss Confederation
            Pour la Confédération Suisse
            Per la Confederazione svizzera
            Šveices Konfederācijas vārdā
            Šveicarijos Konfederacijos vardu
            A Svájci Államszövetség részéről
            Għall-Konfederazzjoni Żvizzera
            Voor de Zwitserse Bondsstaat
            W imieniu Konfederacji Szwajcarskiej
            Pela Confederação Suíça
            Pentru Confederația Elvețiană
            Za Švajčiarskou konfederáciu
            Za Švicarsko konfederacijo
            Sveitsin valaliiton puolesta
            För Schweiziska edsförbundet

            За Княжество Лихтенщайн
            Por el Principado de Liechtenstein
            Za Lichtenštejnské knížectví
            For Fyrstendømmet Liechtenstein
            Für das Fürstentum Liechtenstein
            Liechtensteini Vürstiriigi nimel
            Για το Πριγκιπάτο του Λιχτενστάιν
            For the Principality of Liechtenstein
            Pour la Principauté de Liechtenstein
            Per il Principato del Liechtenstein
            Lihtenšteinas Firstistes vārdā
            Lichtenšteino Kunigaikštystės vardu
            A Liechtensteini Hercegség részéről
            Għall-Prinċipat ta’ Liechtenstein
            Voor het Vorstendom Liechtenstein
            W imieniu Księstwa Liechtensteinu
            Pelo Principado do Liechtenstein
            Pentru Principatul Liechtenstein
            Za Lichtenštajnské kniežatstvo
            Za Kneževino Lihtenštajn
            Liechtensleinin ruhtinaskunnan puolesta
            För Furstendömet Liechtenstein

         (1)  OV L 53, 27.2.2008., 52. lpp.

         (2)  OV L 176, 10.7.1999., 36. lpp.

         (3)  Attiecīgi OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp., un OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp.

         (4)  Skatīt šā Oficiālā Vēstneša 39. lpp.

         (5)  Konvencija, ar ko īsteno Šengenas nolīgumu (1985. gada 14. jūnijs) starp Beniluksa Ekonomikas savienības valstu valdībām, Vācijas Federatīvās Republikas valdību un Francijas Republikas valdību par pakāpenisku kontroles atcelšanu pie kopīgām robežām (OV L 239, 22.9.2000., 19. lpp.).

         PIELIKUMS

            Pielikums Protokolam par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā

         Protokola 2. panta 2. punktā minētie noteikumi, kas Lihtenšteinai jāpiemēro, sākot ar dienu, ko nosaka Padome saskaņā ar 10. pantu:

                     —

                     Padomes Regula (EK) Nr. 2007/2004 (2004. gada 26. oktobris), ar ko izveido Eiropas Aģentūru operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām (OV L 349, 25.11.2004., 1. lpp.),

                     —

                     Padomes Regula (EK) Nr. 2252/2004 (2004. gada 13. decembris) par drošības elementu un biometrijas standartiem dalībvalstu izdotās pasēs un ceļošanas dokumentos (OV L 385, 29.12.2004., 1. lpp.); Komisijas Lēmums (2005. gada 28. februāris), ar ko nosaka tehniskās specifikācijas drošības elementu un biometrijas standartiem dalībvalstu izdotās pasēs un ceļošanas dokumentos (C(2005) 409, galīgā redakcija), un Komisijas Lēmums (2006. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka tehniskās specifikācijas drošības elementu un biometrijas standartiem dalībvalstu izdotās pasēs un ceļošanas dokumentos (C(2006) 2909, galīgā redakcija),

                     —

                     Padomes Lēmums 2005/211/TI (2005. gada 24. februāris) par dažu jaunu funkciju ieviešanu Šengenas Informācijas sistēmā, tostarp attiecībā uz terorisma apkarošanu (OV L 68, 15.3.2005., 44. lpp.),

                     —

                     Padomes Lēmums 2005/719/TI (2005. gada 12. oktobris), ar ko nosaka datumu dažu noteikumu piemērošanai, kas paredzēti Lēmumā 2005/211/TI par dažu jaunu funkciju ieviešanu Šengenas Informācijas sistēmā, tostarp attiecībā uz terorisma apkarošanu (OV L 271, 15.10.2005., 54. lpp.),

                     —

                     Padomes Lēmums 2005/727/TI (2005. gada 12. oktobris), ar ko nosaka datumu dažu noteikumu piemērošanai, kas paredzēti Lēmumā 2005/211/TI par dažu jaunu Šengenas Informācijas sistēmas funkciju ieviešanu, tostarp attiecībā uz terorisma apkarošanu (OV L 273, 19.10.2005., 25. lpp.),

                     —

                     Padomes Lēmums 2006/228/TI (2006. gada 9. marts), ar ko nosaka datumu dažu noteikumu piemērošanai, kas paredzēti Lēmumā 2005/211/TI par dažu jaunu Šengenas Informācijas sistēmas funkciju ieviešanu, tostarp attiecība uz terorisma apkarošanu (OV L 81, 18.3.2006., 45. lpp.),

                     —

                     Padomes Lēmums 2006/229/TI (2006. gada 9. marts), ar ko nosaka datumu dažu noteikumu piemērošanai, kas paredzēti Lēmumā 2005/211/TI par dažu jaunu Šengenas Informācijas sistēmas funkciju ieviešanu, tostarp attiecībā uz terorisma apkarošanu (OV L 81, 18.3.2006., 46. lpp.),

                     —

                     Padomes Lēmums 2006/631/TI (2006. gada 24. jūlijs), ar ko nosaka piemērošanas dienu dažiem noteikumiem Lēmumā 2005/211/TI par dažu jaunu funkciju ieviešanu Šengenas Informācijas sistēmā, tostarp attiecībā uz terorisma apkarošanu (OV L 256, 20.9.2006., 18. lpp.),

                     —

                     Padomes Lēmums 2005/267/EK (2005. gada 16. marts), ar ko izveido drošu tīmeklī izvietotu informācijas un koordinācijas tīklu dalībvalstu migrācijas pārvaldes dienestiem (OV L 83, 1.4.2005., 48. lpp.),

                     —

                     Komisijas Lēmums (2005. gada 15. decembris), ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes Lēmumam 2005/267/EK, ar ko izveido drošu tīmeklī izvietotu informācijas un koordinācijas tīklu dalībvalstu migrācijas pārvaldes dienestiem (C(2005) 5159, galīgā redakcija),

                     —

                     Padomes Regula (EK) Nr. 851/2005 (2005. gada 2. jūnijs), ar kuru attiecībā uz savstarpības mehānismu groza Regulu (EK) Nr. 539/2001, ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas (OV L 141, 4.6.2005., 3. lpp.),

                     —

                     Padomes Lēmums 2005/451/TI (2005. gada 13. jūnijs), ar ko nosaka piemērošanas datumu dažiem noteikumiem Regulā (EK) Nr. 871/2004 par dažu jaunu Šengenas Informācijas sistēmas funkciju ieviešanu, tostarp terorisma apkarošanas jomā (OV L 158, 21.6.2005., 26. lpp.),

                     —

                     Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1160/2005 (2005. gada 6. jūlijs), ar kuru Konvenciju, ar ko īsteno 1985. gada 14. jūnija Šengenas Līgumu par pakāpenisku kontroles atcelšanu pie kopīgām robežām, groza attiecībā uz to, kā par transportlīdzekļu reģistrācijas dokumentu izdošanu atbildīgie dalībvalstu dienesti piekļūst Šengenas Informācijas sistēmai (OV L 191, 22.7.2005., 18. lpp.),

                     —

                     Eiropas Parlamenta un Padomes ieteikums 2005/761/EK (2005. gada 28. septembris), lai atvieglinātu dalībvalstu vienotu īstermiņa vīzu izsniegšanu trešo valstu pētniekiem, kuri zinātniskās pētniecības nolūkā pārvietojas Kopienā (OV L 289, 3.11.2005., 23. lpp.),

                     —

                     Komisijas Lēmums 2005/687/EK (2005. gada 29. septembris) par struktūru ziņojumiem par imigrācijas sadarbības koordinatoru tīkla darbībām un situāciju uzņemošajā valstī nelegālās imigrācijas jautājumos (OV L 264, 8.10.2005., 8. lpp.),

                     —

                     Padomes Lēmums 2005/728/TI (2005. gada 12. oktobris), ar ko nosaka datumu dažu noteikumu piemērošanai, kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 871/2004 par dažu jaunu Šengenas Informācijas sistēmas funkciju ieviešanu, tostarp attiecībā uz terorisma apkarošanu (OV L 273, 19.10.2005., 26. lpp.),

                     —

                     Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 2046/2005 (2005. gada 14. decembris) par pasākumiem, kas iecerēti, lai atvieglotu vīzu pieprasīšanas un izsniegšanas procedūras olimpiskās delegācijas locekļiem, kuri piedalās 2006. gada ziemas olimpiskajās un/vai paralimpiskajās spēlēs Turīnā (OV L 334, 20.12.2005., 1. lpp.),

                     —

                     Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 562/2006 (2006. gada 15. marts), ar kuru ievieš Kopienas Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss) (OV L 105, 13.4.2006., 1. lpp.),

                     —

                     Padomes Lēmums 2006/440/EK (2006. gada 1. jūnijs), ar ko Kopīgās konsulārās instrukcijas 12. pielikumu un Kopīgās rokasgrāmatas 14.a pielikumu groza attiecībā uz iekasējamām nodevām atbilstīgi vīzas pieteikuma izskatīšanas administratīvajām izmaksām (OV L 175, 29.6.2006., 77. lpp.),

                     —

                     Padomes Lēmums 2006/628/EK (2006. gada 24. jūlijs), ar ko nosaka datumu, kad sākt piemērot 1. panta 4. un 5. punktu Regulā (EK) Nr. 871/2004 par dažu jaunu Šengenas Informācijas sistēmas funkciju ieviešanu, tostarp terorisma apkarošanas jomā (OV L 256, 20.9.2006., 15. lpp.),

                     —

                     Komisijas Lēmums 2006/648/EK (2006. gada 22. septembris), ar ko nosaka tehniskās specifikācijas biometrisko pazīmju standartiem saistībā ar Vīzu informācijas sistēmas attīstību (OV L 267, 27.9.2006., 41. lpp.),

                     —

                     Labojums Padomes Lēmumā 2004/512/EK (2004. gada 8. jūnijs), ar ko izveido Vīzu informācijas sistēmu (VIS) (OV L 271, 30.9.2006., 85. lpp.),

                     —

                     Komisijas Lēmums 2006/757/EK (2006. gada 22. septembris) par grozījumu izdarīšanu Sirene rokasgrāmatā (OV L 317, 16.11.2006., 1. lpp.),

                     —

                     Komisijas Lēmums 2006/758/EK (2006. gada 22. septembris) par grozījumu izdarīšanu Sirene rokasgrāmatā (OV L 317, 16.11.2006., 41. lpp.),

                     —

                     Padomes Lēmums 2006/684/EK (2006. gada 5. oktobris), ar ko Kopīgās konsulārās instrukcijas 2. pielikuma A sarakstu groza attiecībā uz vīzu režīmu Indonēzijas diplomātisko un dienesta pasu turētājiem (OV L 280, 12.10.2006., 29. lpp.),

                     —

                     Komisijas Lēmums 2006/752/EK (2006. gada 3. novembris), ar ko nosaka Vīzu informācijas sistēmas atrašanās vietas tās izveides posmā (OV L 305, 4.11.2006., 13. lpp.),

                     —

                     Komisijas Ieteikums (2006. gada 6. novembris), ar ko tiek izveidota kopēja “Praktiskā robežsargu rokasgrāmata (Šengenas rokasgrāmata)”, ko jāizmanto dalībvalstu kompetentajām iestādēm, veicot personu robežkontroli (C(2006) 5186, galīgā redakcija),

                     —

                     Padomes Pamatlēmums 2006/960/TI (2006. gada 18. decembris) par Eiropas Savienības dalībvalstu tiesībaizsardzības iestāžu informācijas un izlūkdatu apmaiņas vienkāršošanu (OV L 386, 29.12.2006., 89. lpp., un labojumi OV L 75, 15.3.2007., 26. lpp.),

                     —

                     Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1986/2006 (2006. gada 20. decembris) par dalībvalstu dienestu, kas ir atbildīgi par transportlīdzekļu reģistrācijas apliecību izsniegšanu, piekļuvi otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmai (SIS II) (OV L 381, 28.12.2006., 1. lpp.),

                     —

                     Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1987/2006 (2006. gada 20. decembris) par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II) izveidi, darbību un izmantošanu (OV L 381, 28.12.2006., 4. lpp.),

                     —

                     Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1931/2006 (2006. gada 20. decembris), ar ko nosaka vietējās pierobežas satiksmes noteikumus pie dalībvalstu ārējām sauszemes robežām un ar ko groza Šengenas Konvencijas noteikumus (OV L 405, 30.12.2006., 1. lpp. Labotā versija OV L 29, 3.2.2007., 3. lpp.),

                     —

                     Padomes Regula (EK) Nr. 1932/2006 (2006. gada 21. decembris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 539/2001, ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas (OV L 405, 30.12.2006., 23. lpp. Labotā versija OV L 29, 3.2.2007., 10. lpp.),

                     —

                     Padomes Regula (EK) Nr. 1988/2006 (2006. gada 21. decembris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2424/2001 par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II) izstrādi (OV L 411, 30.12.2006., 1. lpp. Labotā versija OV L 27, 2.2.2007., 3. lpp.),

                     —

                     Padomes Lēmums 2006/1007/TI (2006. gada 21. decembris), ar ko groza Lēmumu 2001/886/TI par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II) izstrādi (OV L 411, 30.12.2006., 78. lpp. Labotā versija OV L 27, 2.2.2007., 43. lpp.),

                     —

                     Komisijas Lēmums 2007/170/EK (2007. gada 16. marts) par prasību noteikšanu Šengenas Informācijas sistēmas II tīklam (1. pīlārs) (OV L 79, 20.3.2007., 20. lpp.),

                     —

                     Komisijas Lēmums 2007/171/EK (2007. gada 16. marts) par prasību noteikšanu Šengenas Informācijas sistēmas II tīklam (3. pīlārs) (OV L 79, 20.3.2007., 29. lpp.),

                     —

                     Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 574/2007/EK (2007. gada 23. maijs), ar ko laikposmam no 2007. gada līdz 2013. gadam izveido Eiropas Ārējo robežu fondu kā daļu no vispārīgās programmas “Solidaritāte un migrācijas plūsmu pārvaldība” (OV L 144, 6.6.2007., 22. lpp.),

                     —

                     Padomes Lēmums 2007/533/TI (2007. gada 12. jūnijs) par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II) izveidi, darbību un izmantošanu (OV L 205, 7.8.2007., 63. lpp.),

                     —

                     Padomes Lēmums 2007/472/EK (2007. gada 25. jūnijs), ar ko groza Izpildu komitejas, kura izveidota ar 1990. gada Šengenas Konvenciju, lēmumu, ar ko groza Finanšu regulu par Šengenas Informācijas sistēmas (C.SIS) tehniskā atbalsta funkcijas ierīkošanas un darbības izmaksām (OV L 179, 7.7.2007., 50. lpp.),

                     —

                     Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 863/2007 (2007. gada 11. jūlijs), ar ko izveido mehānismu ātrās reaģēšanas robežapsardzes vienību izveidei un ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 2007/2004 attiecībā uz šo mehānismu, kā arī reglamentē pieaicināto amatpersonu pienākumus un pilnvaras (OV L 199, 31.7.2007., 30. lpp.),

                     —

                     Padomes Lēmums 2007/519/EK (2007. gada 16. jūlijs), ar ko groza Šengenas konsultāciju tīkla (tehnisko specifikāciju) 2. daļu (OV L 192, 24.7.2007., 26. lpp.),

                     —

                     Komisijas Lēmums 2007/599/EK (2007. gada 27. augusts), ar kuru Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 574/2007/EK īsteno attiecībā uz stratēģisko pamatnostādņu pieņemšanu 2007.–2013. gadam (OV L 233, 5.9.2007., 3. lpp.),

                     —

                     Padomes Lēmums 2007/866/EK (2007. gada 6. decembris), ar ko groza Šengenas Konsultāciju tīkla (tehnisko specifikāciju) 1. daļu (OV L 340, 22.12.2007., 92. lpp.).

      NOBEIGUMA AKTS
      Pilnvarotie, ko iecēlušas
      EIROPAS SAVIENĪBA
      un
      EIROPAS KOPIENA,
      un
      ŠVEICES KONFEDERĀCIJA,
      un
      LIHTENŠTEINAS FIRSTISTE,
      turpmāk – “Līgumslēdzējas puses”,
      sapulcējušies Briselē 2008. gada divdesmit astotajā februārī, lai parakstītu Protokolu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, ir pieņēmuši šo protokolu.
      Līgumslēdzēju pušu pilnvarotie ir ņēmuši vērā šādas turpmāk uzskaitītās deklarācijas, kas pievienotas šim nobeiguma aktam:

                  —

                  Līgumslēdzēju pušu kopīgā deklarācija par Eiropas Aģentūru operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām,

                  —

                  Līgumslēdzēju pušu kopīgā deklarācija par 23. panta 7. punktu 2000. gada 29. maija Konvencijā par Eiropas Savienības dalībvalstu savstarpējo palīdzību krimināllietās (1),

                  —

                  Eiropas Kopienas un Lihtenšteinas deklarācija par ārējām attiecībām,

                  —

                  Lihtenšteinas deklarācija par savstarpēju palīdzību krimināllietās,

                  —

                  Lihtenšteinas deklarācija par 5. panta 2. punkta b) apakšpunktu,

                  —

                  Lihtenšteinas deklarācija par Eiropas Konvencijas par savstarpējo palīdzību krimināllietās un Eiropas Konvencijas par izdošanu piemērošanu,

                  —

                  Eiropas Kopienas deklarācija par Ārējo robežu fondu 2007.–2013. gada periodam,

                  —

                  Eiropas Komisijas deklarācija par priekšlikumu nosūtīšanu,

                  —

                  Kopēja deklarācija par apvienotām sanāksmēm.

            За Европейския съюз
            Por la Unión Europea
            Za Evropskou unii
            For Den Europæiske Union
            Für die Europäische Union
            Euroopa Liidu nimel
            Για την Ευρωπαϊκή Ένωση
            For the European Union
            Pour l'Union européenne
            Per l'Unione europea
            Eiropas Savienības vārdā
            Europos Sąjungos vardu
            Az Európai Unió részéről
            Għall-Unjoni Ewropea
            Voor de Europese Unie
            W imieniu Unii Europejskiej
            Pela União Europeia
            Pentru Uniunea Europeană
            Za Európsku úniu
            Za Evropsko unijo
            Euroopan unionin puolesta
            På Europeiska unionens vägnar

            За Европейската общност
            Por la Comunidad Europea
            Za Evropské společenství
            For Det Europæiske Fællesskab
            Für die Europäische Gemeinschaft
            Euroopa Ühenduse nimel
            Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα
            For the European Community
            Pour la Communauté européenne
            Per la Comunità europea
            Eiropas Kopienas vārdā
            Europos bendrijos vardu
            az Európai Közösség részéről
            Għall-Komunità Ewropea
            Voor de Europese Gemeenschap
            W imieniu Wspólnoty Europejskiej
            Pela Comunidade Europeia
            Pentru Comunitatea Europeană
            Za Európske spoločenstvo
            Za Evropsko skupnost
            Euroopan yhteisön puolesta
            På Europeiska gemenskapens vägnar

            За Конфедерация Швейцария
            Por la Confederación Suiza
            Za Švýcarskou konfederaci
            For Det Schweiziske Forbund
            Für die Schweizerische Eidgenossenschaft
            Šveitsi Konföderatsiooni nimel
            Για την Ελβετική Συνομοσπονδία
            For the Swiss Confederation
            Pour la Confédération suisse
            Per la Confederazione svizzera
            Šveices Konfederācijas vārdā
            Šveicarijos Konfederacijos vardu
            A Svájci Államszövetség részéről
            Għall-Konfederazzjoni Żvizzera
            Voor de Zwitserse Bondsstaat
            W imieniu Konfederacji Szwajcarskiej
            Pela Confederação Suíça
            Pentru Confederația Elvețiană
            Za Švajčiarsku konfederáciu
            Za Švicarsko konfederacijo
            Sveitsin valaliiton puolesta
            För Schweiziska edsförbundet

            За Княжество Лихтенщайн
            Por el Principado de Liechtenstein
            Za Lichtenštejnské knížectví
            For Fyrstendømmet Liechtenstein
            Für das Fürstentum Liechtenstein
            Liechtensteini Vürstiriigi nimel
            Για το Πριγκιπάτο του Λιχτενστάιν
            For the Principality of Liechtenstein
            Pour la Principauté de Liechtenstein
            Per il Principato del Liechtenstein
            Lihtenšteinas Firstistes vārdā
            Lichtenšteino Kunigaikštystės vardu
            A Liechtensteini Hercegség részéről
            Għall-Prinċipat ta' Liechtenstein
            Voor het Vorstendom Liechtenstein
            W imieniu Księstwa Liechtensteinu
            Pelo Principado do Liechtenstein
            Pentru Principatul Liechtenstein
            Za Lichtenštajnské kniežatstvo
            Za Kneževino Lihtenštajn
            Liechtensteinin ruhtinaskunnan puolesta
            För Furstendömet Liechtenstein

         (1)  OV C 197, 12.7.2000., 1. lpp.

         LĪGUMSLĒDZĒJU PUŠU KOPĪGĀS DEKLARĀCIJAS

            LĪGUMSLĒDZĒJU PUŠU KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA PAR EIROPAS AĢENTŪRU OPERATĪVĀS SADARBĪBAS VADĪBAI PIE EIROPAS SAVIENĪBAS DALĪBVALSTU ĀRĒJĀM ROBEŽĀM
            Līgumslēdzējas puses ņem vērā, ka turpmākas vienošanās Šveices un Lihtenšteinas asociēšanai Eiropas Aģentūrā operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām noslēdz pēc vienošanos parauga ar Norvēģiju un Islandi.

            LĪGUMSLĒDZĒJU PUŠU KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA PAR 23. PANTA 7. PUNKTU 2000. GADA 29. MAIJA KONVENCIJĀ PAR EIROPAS SAVIENĪBAS DALĪBVALSTU SAVSTARPĒJO PALĪDZĪBU KRIMINĀLLIETĀS
            Līgumslēdzējas puses vienojas, ka, ievērojot Konvencijas par Eiropas Savienības dalībvalstu savstarpējo palīdzību krimināllietās 23. panta 1. punkta c) apakšpunkta noteikumus, Lihtenšteina īpašā gadījumā var pieprasīt, ja vien attiecīgā dalībvalsts ir saņēmusi datu subjekta piekrišanu, lai personas datus neizmantotu 23. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā minētajiem mērķiem bez Lihtenšteinas iepriekšējas piekrišanas tādu procesu ietvaros, kuros Lihtenšteina būtu varējusi atteikt vai ierobežot personas datu nosūtīšanu vai izmantošanu saskaņā ar konvenciju vai tās 1. pantā minētajiem dokumentiem.
            Ja īpašā gadījumā Lihtenšteina atsakās dot savu piekrišanu dalībvalsts pieprasījumam saskaņā ar iepriekšminētajiem noteikumiem, tai ir jāpamato savs lēmums rakstiski.

         CITAS DEKLARĀCIJAS

            EIROPAS KOPIENAS UN LIHTENŠTEINAS DEKLARĀCIJA PAR ĀRĒJĀM ATTIECĪBĀM
            Eiropas Kopiena un Lihtenšteina vienojas, ka Eiropas Kopiena uzņemas rosināt trešās valstis vai starptautiskas organizācijas, ar kurām tā noslēdz nolīgumus ar Šengenas sadarbību saistītās jomās, ietverot vīzu politiku, noslēgt līdzīgus nolīgumus ar Lihtenšteinas Firstisti, neskarot Lihtenšteinas kompetenci noslēgt šādus nolīgumus.

            LIHTENŠTEINAS DEKLARĀCIJA PAR SAVSTARPĒJU PALĪDZĪBU KRIMINĀLLIETĀS
            Lihtenšteina deklarē, ka Lihtenšteinas iestāžu izmeklētie nodarījumi nodokļu jomā nevar izraisīt apelāciju tiesā, kura ir kompetenta cita starpā iztiesāt krimināllietas.

            LIHTENŠTEINAS DEKLARĀCIJA PAR 5. PANTA 2. PUNKTA B) APAKŠPUNKTU
            (Termiņš Šengenas acquis jaunu pilnveidojumu pieņemšanai)
            Maksimālais 5. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētais astoņpadsmit mēnešu termiņš attiecas gan uz tiesību akta vai pasākuma apstiprināšanu, gan īstenošanu. Tajā ietverti šādi posmi:

                        —

                        sagatavošanas posms,

                        —

                        parlamentārā procedūra,

                        —

                        referenduma trīsdesmit dienu termiņš,

                        —

                        attiecīgā gadījumā referendums (organizēšana un balsošana),

                        —

                        apstiprināšana, ko veic valdošais firsts.

                  Lihtenšteinas valdība nekavējoties informē Padomi un Komisiju par katra posma pabeigšanu.
            Lihtenšteinas valdība apņemas izmantot visus tās rīcībā esošos līdzekļus, lai nodrošinātu, ka iepriekšminētie posmi tiek pabeigti pēc iespējas ātrāk.

            LIHTENŠTEINAS DEKLARĀCIJA PAR EIROPAS KONVENCIJAS PAR SAVSTARPĒJO PALĪDZĪBU KRIMINĀLLIETĀS UN EIROPAS KONVENCIJAS PAR IZDOŠANU PIEMĒROŠANU
            Lihtenšteina apņemas atturēties no savu iebildumu un deklarāciju izmantošanas, kas izteikti, ratificējot 1957. gada 13. decembra Eiropas Konvenciju par izdošanu un 1959. gada 20. aprīļa Eiropas Konvenciju par savstarpējo palīdzību krimināllietās, ja tās nav saderīgas ar šo nolīgumu.

            EIROPAS KOPIENAS DEKLARĀCIJA PAR ĀRĒJO ROBEŽU FONDU 2007.–2013. GADA PERIODAM
            Eiropas Kopiena patlaban veido Ārējo robežu fondu 2007.–2013. gada periodam, par kuru noslēdzamas turpmākas vienošanās ar trešām valstīm, kas asociētas Šengenas acquis.

            EIROPAS KOMISIJAS DEKLARĀCIJA PAR PRIEKŠLIKUMU NOSŪTĪŠANU
            Nosūtot Eiropas Savienības Padomei un Eiropas Parlamentam priekšlikumus, kas saistīti ar šo nolīgumu, Komisija nosūta šo priekšlikumu kopijas Lihtenšteinai.
            Dalība komitejās, kas palīdz Eiropas Komisijai tās izpildvaras realizēšanā:
            Padome 2006. gada 1. jūnijā pilnvaroja Komisiju uzsākt sarunas ar Islandes Republiku, Norvēģijas Karalisti, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti, lai noslēgtu nolīgumu par minēto valstu asociēšanu komiteju darbā, kuras palīdz Eiropas Komisijai tās izpildvaras realizēšanā attiecībā uz Šengenas acquis īstenošanu, piemērošanu un pilnveidošanu.
            Līdz šāda nolīguma noslēgšanai nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienības Padomi un Šveices Konfederāciju par komitejām, kas palīdz Eiropas Komisijai tās izpildvaras realizēšanā, piemēro Lihtenšteinai, ņemot vērā to, ka attiecībā uz Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 95/46/EK (1995. gada 24. oktobris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (1) Lihtenšteinas dalība ir noteikta 100. pantā Līgumā par Eiropas Ekonomikas zonu.

            KOPĒJA DEKLARĀCIJA PAR APVIENOTĀM SANĀKSMĒM
            Delegācijas, kas pārstāv Eiropas Savienības dalībvalstu valdības,
            Eiropas Komisijas delegācija,
            delegācijas, kas pārstāv Islandes Republikas un Norvēģijas Karalistes valdības,
            delegācija, kas pārstāv Šveices Konfederācijas valdību,
            delegācija, kas pārstāv Lihtenšteinas Firstistes valdību,
            ievēro, ka Lihtenšteina pievienojas Jauktajai komitejai, kas izveidota ar Nolīgumu par Šveices asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, ar šā nolīguma protokola starpniecību;
            ir nolēmušas neatkarīgi no tā, kāda līmeņa sanāksme tā ir, kopīgi organizēt to Jaukto komiteju sanāksmes, kuras izveidotas ar Nolīgumu par Islandes un Norvēģijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, no vienas puses, un Nolīguma par Šveices asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, kas papildināts ar Protokolu par Lihtenšteinas asociēšanu, no otras puses;
            ievēro, ka šo sanāksmju kopīgai norisei ir nepieciešama praktiska kārtība attiecībā uz šādu sanāksmju vadītāja amatu, kad sanāksme ir jāvada asociētajām valstīm saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par pēdējās asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, kas papildināts ar Protokolu par Lihtenšteinas asociēšanu, vai arī saskaņā ar Nolīgumu, ko Eiropas Savienības Padome noslēgusi ar Islandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par minēto valstu iesaistīšanos Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā;
            ievēro asociēto valstu vēlmi nepieciešamības gadījumā nodot savu prezidentūru un rotēt to savā starpā nosaukumu alfabētiskā secībā, sākot no Eiropas Savienības, Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas nolīguma par pēdējās asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā spēkā stāšanās brīža un no Protokola par Lihtenšteinas asociēšanu spēkā stāšanās brīža.

            (1)  OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).