title: 2008/536/EK: Eiropas Parlamenta 2007. gada 24. aprīļa Lēmums par Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūras kontu slēgšanu attiecībā uz 2005. finanšu gadu

text:
               15.7.2008

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 187/180

      EIROPAS PARLAMENTA

   2007. gada 24. aprīļa Lēmums
   par Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūras kontu slēgšanu attiecībā uz 2005. finanšu gadu
   (2008/536/EK)
   EIROPAS PARLAMENTS,
   ņemot vērā Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūras 2005. finanšu gada galīgos pārskatus (1),
   ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūras 2005. finanšu gada pārskatiem, ar aģentūras atbildēm (2),
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 27. februāra ieteikumu (5711/2007 – C6-0080/2007),
   ņemot vērā EK līgumu un it īpaši tā 276. pantu,
   ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (3), un it īpaši tās 185. pantu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regulu (EK) Nr. 460/2004, ar ko izveido Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūru (4), un it īpaši tās 17. pantu,
   ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), un it īpaši tās 94. pantu,
   ņemot vērā Reglamenta 71. pantu un V pielikumu,
   ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A6-0102/2007),

               1.

               konstatē, ka Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūras 2005. finanšu gada galīgie pārskati ir šādi:
               Ieņēmumu un izdevumu pārskats par 2005. finanšu gadu
                      (6)

                           (EUR 1000)

                              2005

                              Ieņēmumi

                           Komisijas subsīdijas

                           4 400

                           Piešķirtie ieņēmumi

                           Dažādi ieņēmumi

                              Ieņēmumi kopā (a)

                           4 400

                              Budžeta izdevumi finanšu gadā

                              Personāls – budžeta I sadaļa

                           Maksājumi

                           -1 490

                           Pārnestās apropriācijas

                           -257

                              Administrācija – budžeta II sadaļa

                           Maksājumi

                           -453

                           Pārnestās apropriācijas

                           -1 065

                              Pamatdarbības – budžeta III sadaļa (izņemot piešķirtos ieņēmumus)

                           Maksājumu apropriāciju maksājumi finanšu gadam

                           -196

                           Nenokārtoto saistību maksājumi, stāvoklis 2003. gada 31. decembrī

                           Pārnestās apropriācijas

                           -790

                              Piešķirtie ieņēmumi (PHARE un trešās valstis)

                           Maksājumi

                           Pārnestās apropriācijas

                              Izdevumi kopā (b)

                           -4 251

                              Finanšu gada rezultāts (a – b)

                           149

                              Atlikums, kas pārnests no iepriekšējā finanšu gada

                              Pārnestās un anulētās N-1 apropriācijas (I un II sadaļa kopā)

                              III sadaļas N-1 pārnesuma izlīdzināšana, kas saistīta ar pāreju uz diferencētām apropriācijām

                              Neizmantotās summas, kas pieejamas izmantošanai no iepriekšējā gada

                              Kompensācijas maksājumi Komisijai

                              Valūtas maiņas kursa atšķirības

                              Finanšu gada atlikums

                           149

                              Avots: informāciju sniegusi aģentūra. Šajā tabulā apkopota aģentūras gada pārskatos sniegtā informācija.

               2.

               apstiprina Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūras kontu slēgšanu attiecībā uz 2005. finanšu gadu;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūras direktoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Hans-Gert PÖTTERING

            Ģenerālsekretārs

         Harald RØMER

      (1)  OV C 266, 31.10.2006., 16. lpp.

      (2)  OV C 312, 19.12.2006., 1. lpp.

      (3)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1995/2006 (OV L 390, 30.12.2006., 1. lpp.).

      (4)  OV L 77, 13.3.2004., 1. lpp.

      (5)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

      (6)  Tā kā šī ir nesen izveidota aģentūra, dati tikai par 2005. gadu.


title: 2013/3/ES: Padomes Lēmums ( 2012. gada 20. decembris ) par to, lai Polija sāktu DNS datu automatizētu apmaiņu

text:
               8.1.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 3/5

         PADOMES LĒMUMS
   (2012. gada 20. decembris)
   par to, lai Polija sāktu DNS datu automatizētu apmaiņu
   (2013/3/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Padomes Lēmumu 2008/615/TI (2008. gada 23. jūnijs) par pārrobežu sadarbības pastiprināšanu, jo īpaši apkarojot terorismu un pārrobežu noziedzību (1), un jo īpaši tā 2. panta 3. punktu un 25. pantu,
   ņemot vērā Padomes Lēmumu 2008/616/TI (2008. gada 23. jūnijs) par to, kā īstenot Lēmumu 2008/615/TI (2), un jo īpaši tā 20. pantu un pielikuma 4. nodaļu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Protokolu par pārejas noteikumiem, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību, Līgumam par Eiropas Savienības darbību un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumam, tādu aktu tiesiskās sekas, kurus Savienības iestādes un struktūras pieņēmušas, pirms stājās spēkā Lisabonas līgums, paliek nemainīgas tiktāl, ciktāl minētie akti netiks atcelti, anulēti vai grozīti, piemērojot Līgumus.

               (2)

               Tādējādi Lēmuma 2008/615/TI 25. pants ir piemērojams, un Padomei ir jāpieņem vienprātīgs lēmums par to, vai dalībvalstis ir īstenojušas minētā lēmuma 6. nodaļas noteikumus.

               (3)

               Lēmuma 2008/616/TI 20. pantā ir noteikts, ka Lēmuma 2008/615/TI 25. panta 2. punktā minētos lēmumus pieņem, pamatojoties uz izvērtējuma ziņojumiem, ko izstrādā ar anketas palīdzību. Attiecībā uz datu automatizētu apmaiņu saskaņā ar Lēmuma 2008/615/TI 2. nodaļu izvērtējuma ziņojuma pamatā ir izvērtējuma inspekcija un izmēģinājuma darbības.

               (4)

               Saskaņā ar Lēmuma 2008/615/TI 36. panta 2. punktu Polija ir informējusi Padomes Ģenerālsekretariātu par valsts DNS analīzes datnēm, kam piemēro minētā lēmuma 2. līdz 6. pantu, un par minētā lēmuma 3. panta 1. punktā minētās automātiskās meklēšanas nosacījumiem.

               (5)

               Saskaņā ar Lēmuma 2008/616/TI pielikuma 4. nodaļas 1.1. punktu Padomes attiecīgās darba grupas izstrādātā anketa attiecas uz katru no datu automatizētās apmaiņas veidiem, un dalībvalstij tā ir jāaizpilda, tiklīdz dalībvalsts uzskata, ka tā izpilda priekšnosacījumus, lai veiktu attiecīgās kategorijas datu apmaiņu.

               (6)

               Polija ir aizpildījusi anketu par datu aizsardzību un anketu par DNS datu apmaiņu.

               (7)

               Polija ir veikusi sekmīgas izmēģinājuma darbības ar Slovākiju.

               (8)

               Polijā ir notikusi izvērtējuma inspekcija, un Slovākijas izvērtējuma grupa ir sagatavojusi ziņojumu par izvērtējuma inspekciju un nosūtījusi to Padomes attiecīgajai darba grupai.

               (9)

               Padomei ir iesniegts vispārējs izvērtējuma ziņojums, kurā apkopoti anketas, izvērtējuma inspekcijas un izmēģinājuma darbību rezultāti attiecībā uz DNS datu apmaiņu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Attiecībā uz DNS datu automatizētu meklēšanu un salīdzināšanu Polija ir pilnībā īstenojusi Lēmuma 2008/615/TI 6. nodaļā paredzētos vispārējos datu aizsardzības noteikumus un no šā lēmuma spēkā stāšanās dienas ir tiesīga saņemt un sniegt personas datus atbilstīgi minētā lēmuma 3. un 4. pantam.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2012. gada 20. decembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         E. FLOURENTZOU

      (1)  OV L 210, 6.8.2008., 1. lpp.

      (2)  OV L 210, 6.8.2008., 12. lpp.


title: 2011/758/ES: Eiropas Parlamenta Lēmums ( 2011. gada 25. oktobris ) par Eiropas Zāļu aģentūras 2009. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu

text:
               26.11.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 313/27

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS
   (2011. gada 25. oktobris)
   par Eiropas Zāļu aģentūras 2009. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
   (2011/758/ES)
   EIROPAS PARLAMENTS,
   ņemot vērā Eiropas Zāļu aģentūras 2009. finanšu gada galīgos pārskatus,
   ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Zāļu aģentūras 2009. finanšu gada galīgajiem pārskatiem, ar Aģentūras atbildēm (1),
   ņemot vērā Padomes 2011. gada 15. februāra ieteikumu (05892/2011 – C7-0052/2011),
   ņemot vērā Parlamenta 2011. gada 10. maija lēmumu (2), ar kuru ir atlikts lēmums par 2009. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu, kā arī Eiropas Zāļu aģentūras izpilddirektora atbildes,
   ņemot vērā EK līguma 276. pantu un Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,
   ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (3), un jo īpaši tās 185. pantu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 726/2004 (4), ar ko izveido Eiropas Zāļu aģentūru, un jo īpaši tās 68. pantu,
   ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), un jo īpaši tās 94. pantu,
   ņemot vērā Aģentūras valdes priekšsēdētāja 2011. gada 17. jūnija vēstuli Eiropas Parlamenta Budžeta kontroles komitejas priekšsēdētājam (EMA/441533/2011),
   ņemot vērā Aģentūras atbildes uz Parlamenta 2011. gada 10. maija rezolūciju (6), kas pievienota iepriekš minētajam Parlamenta lēmumam par 2009. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu,
   ņemot vērā Komisijas Iekšējās revīzijas dienesta (IRD) 2009., 2008. un 2007. gada ziņojumus par Aģentūrā veiktajām iekšējām revīzijām,
   ņemot vērā galīgo pārbaudes ziņojumu par pasākumiem, kuri Aģentūrā veikti pēc IRD 2009., 2008. un 2006. gadā izdarītajām revīzijām,
   ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,
   ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas otro ziņojumu (A7-0329/2011),

               1.

               sniedz Eiropas Zāļu aģentūras izpilddirektoram apstiprinājumu par Aģentūras 2009. finanšu gada budžeta izpildi;

               2.

               izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, nosūtīt Eiropas Zāļu aģentūras izpilddirektoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Jerzy BUZEK

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV C 338, 14.12.2010., 28. lpp.

      (2)  OV L 250, 27.9.2011., 173. lpp.

      (3)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (4)  OV L 136, 30.4.2004., 1. lpp.

      (5)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

      (6)  OV L 250, 27.9.2011., 174. lpp.
    ---documentbreak---

               26.11.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 313/29

         EIROPAS PARLAMENTA REZOLŪCIJA
   (2011. gada 25. oktobris)
   ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no Lēmuma par Eiropas Zāļu aģentūras 2009. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
   EIROPAS PARLAMENTS,
   ņemot vērā Eiropas Zāļu aģentūras 2009. finanšu gada galīgos pārskatus,
   ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Zāļu aģentūras 2009. finanšu gada galīgajiem pārskatiem, ar Aģentūras atbildēm (1),
   ņemot vērā Padomes 2011. gada 15. februāra ieteikumu (05892/2011 – C7-0052/2011),
   ņemot vērā Parlamenta 2011. gada 10. maija lēmumu (2), ar kuru ir atlikts lēmums par 2009. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu, kā arī Eiropas Zāļu aģentūras izpilddirektora atbildes,
   ņemot vērā EK līguma 276. pantu un Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,
   ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (3), un jo īpaši tās 185. pantu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 726/2004 (4), ar ko izveido Eiropas Zāļu aģentūru, un jo īpaši tās 68. pantu,
   ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), un jo īpaši tās 94. pantu,
   ņemot vērā Aģentūras valdes priekšsēdētāja 2011. gada 17. jūnija vēstuli Eiropas Parlamenta Budžeta kontroles komitejas priekšsēdētājam (EMA/441533/2011),
   ņemot vērā Aģentūras atbildes uz Parlamenta 2011. gada 10. maija rezolūciju (6), kas pievienota iepriekš minētajam Parlamenta lēmumam par 2009. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu,
   ņemot vērā Komisijas Iekšējās revīzijas dienesta (IRD) 2009., 2008. un 2007. gada ziņojumus par Aģentūrā veiktajām iekšējām revīzijām,
   ņemot vērā galīgo pārbaudes ziņojumu par pasākumiem, kuri Aģentūrā veikti pēc IRD 2009., 2008. un 2006. gadā izdarītajām revīzijām,
   ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,
   ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas otro ziņojumu (A7-0329/2011),

               A.

               tā kā Revīzijas palāta savā ziņojumā par Eiropas Zāļu aģentūras 2009. finanšu gada pārskatiem ir iekļāvusi atzinumu ar piezīmi par pakārtoto darījumu likumību un pareizību;

               B.

               tā kā ar iepriekš minēto 2011. gada 10. maija lēmumu Parlaments nolēma atlikt lēmuma pieņemšanu par apstiprinājuma sniegšanu Eiropas Zāļu aģentūras izpilddirektoram attiecībā uz Aģentūras 2009. finanšu gada budžeta izpildi;

               C.

               tā kā Aģentūras 2009. gada budžets bija EUR 194 000 000, t. i., par 6,28 % lielāks nekā 2008. finanšu gadā;

               D.

               tā kā Aģentūras budžetu veido gan ikgadējas iemaksas no Eiropas Savienības budžeta, no kura 2009. gadā tika saņemti 18,52 % kopējo ieņēmumu, gan – lielākā mērā – farmācijas uzņēmumu maksājumi par pakalpojumiem, kas var aptvert arī vairākus finanšu gadus, un tā kā Eiropas Savienības sniegtā finansējuma īpatsvars turpina samazināties – 2009. gadā salīdzinājumā ar 2008. gadu tas bija samazinājies par 9,2 %;

               E.

               tā kā pēc tam, kad Parlaments bija pieņēmis iepriekš minēto 2011. gada 10. maija rezolūciju, Aģentūra sniedza budžeta izpildes apstiprinātājiestādei savas atbildes;

               F.

               tā kā Parlamentam adresētajās atbildēs Aģentūra sniedza budžeta izpildes apstiprinātājiestādei jaunāko informāciju par to, kādā mērā tā īstenojusi IRD ieteikumus, norādot, ka:

                           —

                           no IRD ieteikumiem saistībā ar 2009. gadā veikto revīziju cilvēkresursu pārvaldības jomā patlaban ir izpildīts viens no trijiem “ļoti nozīmīgajiem” ieteikumiem un turpinās pārējo divu īstenošana,

                           —

                           no IRD ieteikumiem saistībā ar 2008. gadā veikto revīziju par administratīvajām procedūrām, kuras tiek izmantotas, Aģentūrai izstrādājot cilvēkiem domātu zāļu zinātnisko novērtējumu, patlaban ir izpildīti trīs “ļoti nozīmīgie” ieteikumi, savukārt “izšķirīgais” ieteikums un viens no “ļoti nozīmīgajiem” ieteikumiem (darbinieku interešu konfliktu pārvaldība un konkrētas vadlīnijas) attiecīgi ir pārklasificēti par “ļoti nozīmīgu” un “nozīmīgu” ieteikumu,

                           —

                           no IRD ieteikumiem saistībā ar 2005. gadā veikto revīziju par iekšējās kontroles standartu (IKS) ieviešanu patlaban ir izpildīts viens no diviem “ļoti nozīmīgajiem” ieteikumiem,

      Vispārējs novērtējums

               1.

               apliecina, ka ir saņēmis Aģentūras valdes priekšsēdētāja 2011. gada 17. jūnija vēstuli, kurā norādīts, ka Aģentūra ir veikusi pasākumus, lai novērstu 2009. gada nepilnības; pieņem zināšanai arī no Aģentūras saņemtos dokumentus un to pielikumus, kuri nosūtīti, atbildot uz iepriekš minēto Parlamenta 2011. gada 10. maija rezolūciju; apliecina arī to, ka saistībā ar jautājumiem, kuri tika izvirzīti Parlamenta Budžeta kontroles komitejas sanāksmē 2011. gada 13. jūlijā, norisinoties debatēm par Aģentūras 2009. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu, no Aģentūras izpilddirektora vietas izpildītāja ir saņemta ar 2011. gada 10. augustu datēta vēstule; tomēr pauž nožēlu, ka nav iesniegta visa pieprasītā informācija;

               2.

               tomēr norāda, ka Aģentūrai būtu jāturpina reizi trijos mēnešos informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par budžeta izpildes apstiprinātājiestādes prasīto darbību rezultātiem;

               3.

               uzsver, ka budžeta izpildes apstiprinātājiestāde nākamo budžeta izpildes apstiprināšanas procedūru gaitā turpinās rūpīgi uzraudzīt, kādā mērā tiek īstenoti pasākumi, kuri uzsākti, lai novērstu gan Revīzijas palātas, gan IRD ziņojumos minētos būtiskos trūkumus Aģentūras darbībā; tādēļ sagaida, ka Aģentūra informēs budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par paveiktajām darbībām un to rezultātiem un iesniegs prasītos dokumentus, īpaši pievēršoties turpmāk minētajiem jautājumiem:

                           a)

                           rīcības plāna pieņemšana Aģentūras valdē, paredzot šajā plānā konkrētus pasākumus nepilnību novēršanai iepirkuma procedūrās un to īstenošanas grafiku;

                           b)

                           rūpīga pārbaude par to, cik efektīvi tiek izmantotas pašreizējās procedūras, kas paredzētas darbinieku un ekspertu interešu konfliktu atklāšanai un novēršanai;

                           c)

                           IRD ziņojumu iesniegšana atbilstīgi Finanšu regulas noteikumiem;

      Īpašas piezīmes

      Iepirkuma procedūras

               4.

               pieņem zināšanai saņemto informāciju par kontroles sistēmu, kas paredzēta, lai novērstu vai laikus atklātu bieži sastopamās kļūdas iepirkuma procedūrās; cer saņemt daudzgadu iepirkuma plānu; attiecīgi atgādina Aģentūrai, ka tai jāturpina uzlabot iepirkuma sistēmas kvalitāti un stingri jāievēro attiecīgajos publiskā iepirkuma noteikumos minētās prasības, lai novērstu Revīzijas palātas norādītās nepilnības;

               5.

               pieņem zināšanai, ka ir sākts darbs pie rīcības plāna izstrādes iepirkuma procedūru uzlabošanai; aicina Aģentūru nekavējoties pieņemt rīcības plānu, lai novērstu nepilnības iepirkuma procedūrās, īpaši kļūdas līgumslēgšanas tiesību piešķiršanas procedūru administrēšanā, šim nolūkam paredzot stingrākas tehniskās pārbaudes un procedūru kontroli, un attiecīgi informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi;

               6.

               atgādina, ka Revīzijas palātas 2009. gada ziņojumā ir norādīts, ka virknē iepirkuma procedūru, kas bija saistītas ar liela apjoma informācijas tehnoloģiju pamatlīgumu slēgšanu, Aģentūra nebija veikusi pietiekami daudz pārbaužu, lai mazinātu kļūdu risku; atgādina arī to, ka revīzijā konstatētas kļūdas, kuras ietekmēja šo darbību pareizību un kuru dēļ Revīzijas palāta sniedza atzinumu ar piezīmi par Aģentūras pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību;

      Apropriāciju pārnešana

               7.

               uzsver, ka Revīzijas palātas ziņojumā par Aģentūras 2009. finanšu gada pārskatiem ir norādīts, ka no pārnestās summas EUR 19 500 000 apmērā (38 % no Aģentūras saistībām 2009. gadā) aptuveni EUR 14 800 000 bija paredzēti gada beigās vēl neīstenotām darbībām (vai dažos gadījumos – nesaņemtām precēm vai pakalpojumiem, kuri var aptvert vairākus finanšu gadus); tādēļ atgādina, ka Aģentūrai šajā sakarībā ir jāveic vajadzīgie pasākumi, un cer saņemt no Revīzijas palātas attiecīgu apliecinājumu;

      Ieņēmumi no maksām par sniegtajiem pakalpojumiem

               8.

               pieņem zināšanai Aģentūras sniegto informāciju, ka, lai risinātu problēmu saistībā ar piedziņas rīkojumu novēlotu izsniegšanu, Aģentūrā no 2011. gada 1. janvāra ir ieviesta integrēta uzņēmumu resursu plānošanas sistēma (ERP), kas ir SAP piedāvāts risinājums; pieņem zināšanai, ka, izmantojot jauno sistēmu, Aģentūra datus no pašreizējām operatīvajām sistēmām (piemēram, SIAMED) ar vadības paneļa starpniecību ievada tieši SAP finanšu modulī;

      Ārvalstu valūtas maiņas līgumi

               9.

               atzīst, ka Aģentūra ir apņēmusies mazināt ar valūtas kursa svārstībām saistītos riskus un ka 2010. gada 11. jūnijā tā pārskatīja savu naudas līdzekļu pārvaldības politiku, izveidojot iekšēju padomdevēju komiteju, kas konsultēs grāmatvedi par riska ierobežošanas stratēģiju, nosakot, ka riska ierobežošanas darījumi var attiekties ne vairāk kā uz 50 % no aplēstajām vajadzībām, un nodrošinot, ka sasniedzamās tirgus likmes ir līdzvērtīgas vai augstākas par budžetā kalkulēto izmaksu līmeni;

      Interešu konfliktu novēršana

               10.

               pieņem zināšanai Aģentūras atbildes par rīcības kodeksa ievērošanu, nosakot valdes un komiteju locekļiem, ekspertiem un Aģentūras personālam piemērojamus neatkarības un konfidencialitātes principus un nostādnes; attiecīgi cer, ka Aģentūra, pirms attiecībā uz konkrētiem izstrādājumiem iecelt projekta grupas vadītāju, rūpīgi izvērtēs darbinieku deklarēto interešu iespējamo ietekmi uz viņu objektivitāti un neatkarību; gaida, ka Aģentūra atjauninās savus dokumentus interešu konfliktu jomā;

               11.

               pieņem zināšanai Aģentūras nodomu ievērot 2010. gada kontrolrevīzijas gaitā sniegto IRD ieteikumu, proti, izraudzīties uz riska analīzi balstītu pieeju un pirmām kārtām pārbaudīt darbiniekus, kuri deklarējuši savas intereses; aicina Aģentūru līdz 2011. gada beigām informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par šā IRD ieteikuma īstenošanas grafiku un plānu;

               12.

               tomēr atzīst, ka Aģentūra savā atbildē ir norādījusi, ka tās kompetencē neietilpst par zāļu novērtēšanu atbildīgo ekspertu ikgadējās finansiālo interešu deklarācijas pieprasīšana vai uzraudzība, jo tas ir dalībvalstu kompetento iestāžu pienākums (126.b pants Direktīvā 2001/83/EK (7) ar grozījumiem, kas izdarīti ar Direktīvu 2004/27/EK (8)); tādēļ aicina Komisiju atgādināt attiecīgajām dalībvalstu iestādēm to pienākumus šajā jomā;

               13.

               uzsver – ja Aģentūras novērtējumus varētu apšaubīt iespējamu interešu konfliktu dēļ, no tā ciestu ne vien Aģentūras reputācija, bet šādos gadījumos arī netiktu pienācīgi aizsargāta Eiropas iedzīvotāju veselība;

               14.

               norāda, ka no 2011. gada 1. jūlija ir ieviesta jaunā elektroniskā interešu deklarēšanas veidlapa (e-ID) un ka visiem ekspertiem ir prasīts šo elektronisko deklarāciju aizpildīt, un ka visu ekspertu datubāzē iekļauto personu iesniegtās e-ID no 2011. gada 30. septembra ir publiski pieejamas Aģentūras tīmekļa vietnē; turklāt norāda, ka 2011. gada 4. jūlijā ir stājies spēkā saprašanās memorands starp Aģentūru un visu dalībvalstu kompetentajām iestādēm attiecībā uz pakalpojumiem, kas sniedzami Aģentūrai, dalībvalstu kompetentajām iestādēm uzraugot novērtējumu zinātnisko kvalitāti un neatkarīgumu;

               15.

               aicina Aģentūru informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par pasākumiem, kas veikti saistībā ar efektīvu Aģentūras rīcības kodeksa ievērošanu interešu konfliktu novēršanas jomā;

               16.

               uzstāj un vienlaikus brīdina Aģentūru, ka līdz nākamās budžeta izpildes apstiprinājuma procedūras sākumam jābūt pilnībā paveiktām visām attiecīgajos revīzijas ziņojumos, arī ziņojumā par 2010. gadu, minētajām darbībām;

      Cilvēkresursu pārvaldība

               17.

               pieņem zināšanai Aģentūras atbildi, kurā tā norāda, ka ir novērsusi IRD konstatētos trūkumus attiecībā uz līgumdarbinieku atlasi, ka ir pārskatītas darba instrukcijas un paraugi un ka personāls saņēmis īpašu apmācību; attiecīgi aicina Aģentūru regulāri informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par to, kādā mērā šie pasākumi īstenoti; gaida Revīzijas palātas ziņojumu par 2010. gadu, lai pārliecinātos, vai Aģentūras sniegtais apliecinājums ir pamatots;

               18.

               attiecībā uz pārējiem konstatējumiem, kas pievienoti lēmumam par budžeta izpildes apstiprināšanu un ir horizontāla rakstura konstatējumi, atsaucas uz 2011. gada 10. maija rezolūciju (9) par aģentūru darbību, finanšu pārvaldību un kontroli.

      (1)  OV C 338, 14.12.2010., 28. lpp.

      (2)  OV L 250, 27.9.2011., 173. lpp.

      (3)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (4)  OV L 136, 30.4.2004., 1. lpp.

      (5)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

      (6)  OV L 250, 27.9.2011., 174. lpp.

      (7)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 6. novembra Direktīva 2001/83/EK par Kopienas kodeksu, kas attiecas uz cilvēkiem paredzētām zālēm (OV L 311, 28.11.2001.,67. lpp.).

      (8)  OV L 136, 30.4.2004., 34. lpp.

      (9)  OV L 250, 27.9.2011., 269. lpp.


title: Komisijas Lēmums (ES) 2016/835 (2016. gada 25. maijs) par Eiropas Dabaszinātņu un jauno tehnoloģiju ētikas grupas mandāta pagarināšanu

text:
               27.5.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 140/21

         KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2016/835
   (2016. gada 25. maijs)
   par Eiropas Dabaszinātņu un jauno tehnoloģiju ētikas grupas mandāta pagarināšanu
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   tā kā:

               (1)

               Līguma par Eiropas Savienību 2. pantā ir nostiprinātas Savienības pamatvērtības, un tā 6. pants Pamattiesību hartai piešķir tādu pašu juridisko spēku kā Līgumiem un nosaka, ka pamattiesības ir Savienības tiesību vispārīgo principu pamats.

               (2)

               1991. gada 20. novembrī Eiropas Komisija nolēma Kopienas pētniecības un tehnoloģiju attīstības rīcībpolitikas lēmumu pieņemšanas procesā iekļaut ētiku un šajā sakarā izveidoja Padomdevēju grupu jautājumos par biotehnoloģijas ētiku (GAEIB).

               (3)

               1997. gada 16. decembrī Komisija nolēma Padomdevēju grupu jautājumos par biotehnoloģijas ētiku aizstāt ar Eiropas Dabaszinātņu un jauno tehnoloģiju ētikas grupu (EGE) un paplašināt šīs jaunās grupas mandātu, iekļaujot tajā visas zinātnes un tehnoloģiju piemērošanas jomas. Vēlāk EGE mandātu pagarināja; pēdējoreiz – ar Komisijas Lēmumu 2010/1/ES (1). Šajā brīdī ir lietderīgi mandātu pagarināt par pieciem gadiem un attiecīgi iecelt jaunos locekļus.

               (4)

                  EGE uzdevums ir dot padomus Eiropas Komisijai ētikas jautājumos, ko tā dara vai nu pēc Komisijas pieprasījuma, vai pēc savas iniciatīvas un pēc vienošanās ar Komisiju. Komisija var vērst EGE uzmanību uz problemātiskiem jautājumiem, ko Eiropas Parlaments un Padome uzskata par ētiskā ziņā ļoti nozīmīgiem.

               (5)

               Būtu jāparedz noteikumi par grupas locekļiem pieejamās informācijas izpaušanu.

               (6)

               Personas dati būtu jāapstrādā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 45/2001 (2).

               (7)

               Lēmums 2010/1/ES būtu jāatceļ,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Mandāts
   Eiropas Dabaszinātņu un jauno tehnoloģiju ētikas grupas (EGE) mandātu pagarina par pieciem gadiem.
   2. pants
   Uzdevums

      EGE uzdevums ir dot padomus Komisijai par ētikas jautājumiem, kas attiecas uz zinātni un jaunajām tehnoloģijām, un par to, kādas sekas plašākā sabiedrībā var radīt jauninājumi šajās jomās, un padomus tā dod vai nu pēc Komisijas pieprasījuma, vai pēc grupas priekšsēdētāja pieprasījuma, ko viņš saskaņo ar Komisijas dienestiem. Šajā sakarā grupa:

               a)

               apzina, definē un pēta ētikas jautājumus, kas radušies zinātnes un tehnoloģiju attīstības rezultātā;

               b)

               analīžu un ieteikumu formā, stingri ievērojot Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, dod padomus, kuriem jābūt vērstiem uz to, lai ES tiktu veicināta ētiska politikas veidošana.

         3. pants
   Apspriešanās
   Komisija var apspriesties ar grupu par jebkuru jautājumu, kas ietilpst 2. panta darbības jomā. Šajā sakarā Komisija var vērst grupas uzmanību uz problemātiskiem jautājumiem, ko Parlaments un Padome uzskata par ētiskā ziņā ļoti nozīmīgiem.
   4. pants
   Dalībnieki un viņu iecelšana
   1.   EGE veido ne vairāk kā 15 locekļi. Grupas locekļu kompetence atbilst 2. pantā minētajai darbības jomai.
   2.   Grupas locekļi darbojas privātpersonas statusā. Viņi Komisijai dod padomus, kas ir sabiedrības interesēs un ir neatkarīgi no jebkādas ārējas ietekmes. Grupas locekļi laikus informē Komisiju par interešu konfliktiem, kas varētu mazināt viņu neatkarīgumu.
   3.   Grupas locekļus ieceļ Komisijas priekšsēdētājs, pamatojoties uz pētniecības, zinātnes un inovācijas komisāra priekšlikumu, kas sagatavots pēc tam, kad potenciālie locekļi, reaģējot uz uzaicinājumu izteikt ieinteresētību dalībā EGE, izvirzījuši savu kandidatūru un izturējuši Identifikācijas komitejas pārraudzītu atlases procedūru, kas balstās uz šā panta 4. un 6. punktā noteiktajiem kritērijiem.
   4.   Gatavojot EGE sastāva priekšlikumu, Identifikācijas komiteja cenšas pēc iespējas nodrošināt augsta līmeņa speciālās zināšanas un plurālismu, ģeogrāfisko līdzsvaru, kā arī līdzsvarotu attiecīgās zinātības un interešu jomu pārstāvētību, ņemot vērā EGE specifiskos uzdevumus, nepieciešamās speciālās zināšanas un uzaicinājuma izteikt ieinteresētību rezultātā izrādīto interesi. EGE ir neatkarīga, plurālistiska un daudzdisciplināra.
   5.   Katru EGE locekli ieceļ uz divarpus gadiem. Termiņa beigās viņu var iecelt uz jaunu termiņu. EGE locekļus var iecelt uz maksimāli trīs termiņiem.
   6.   Atlasot grupas locekļu kandidātus, ņem vērā šādus faktorus un kritērijus:

               a)

               grupas sastāvam jānodrošina, ka tā var dot augstas kvalitātes neatkarīgus padomus, kuros gudrība apvienota ar tālredzību. Grupas ticamības pamatu veido to veidojošo sieviešu un vīriešu kvalitātes, un viņiem kopā jāatspoguļo plašais perspektīvu loks visā Eiropā. Stingri jāņem vērā dzimumu līdzsvars, un pienācīga uzmanība jāpievērš vecuma līdzsvaram un ģeogrāfiskajai izkliedētībai;

               b)

               grupas locekļiem jābūt starptautiski atzītiem ekspertiem, kuru izcilība un pieredze ir pierādīta Eiropas un pasaules līmenī;

               c)

               grupas locekļiem jāatspoguļo grupas mandāta plašais starpdisciplinārais tvērums, kurā ietilpst filozofija un ētika, dabas un sociālās zinātnes un jurisprudence. Tomēr tās locekļi nedrīkst uztvert sevi kā kādas konkrētas disciplīnas, pasaules uzskata vai pētniecības virziena pārstāvi; viņiem jābūt ar plašu redzējumu, tādējādi kopīgi demonstrējot izpratni par nozīmīgākajiem esošajiem un topošajiem jauninājumiem, tostarp starpdisciplināru, pārdisciplināru un daudzdisciplināru perspektīvu, un par vajadzību pēc padomiem ētikas jautājumos Eiropas līmenī;

               d)

               papildus pierādītai reputācijai grupas dalībniekiem kopīgi jānodrošina pieredze ētisku padomu došanā politikas veidotājiem, un šai pieredzei jābūt gūtai dažādās dalībvalstīs, kā arī Eiropas un starptautiskajā līmenī;

               e)

               grupā jābūt locekļiem, kam ir pieredze darbā tādās struktūrās kā konsultatīvās padomes un komitejas, valdības padomdevēji, valstu ētikas padomes, augstskolas un pētniecības institūti. Grupas sastāvā varētu būt vērtīgi iekļaut personas, kam ir vairākās valstīs gūta pieredze, un personas, kas darbojas ārpus Eiropas Savienības.

         7.   EGE locekļi tiks atlasīti, pamatojoties uz atklātu uzaicinājumu izteikt ieinteresētību, kurā norādīta kārtība, kādā iesniedzams pilnīgs pieteikums. Komisija uzaicinājumu publicē tīmekļa vietnē Europa. Uz tīmekļa vietni Europa tiks nodrošināta arī saite no Komisijas ekspertu grupu un citu līdzīgu struktūru reģistra (turpmāk “Ekspertu grupu reģistrs”).
   8.   Kandidatūru drīkst izvirzīt, ja kandidāts pilnībā ievēro pieteikuma iesniegšanas kārtību.
   9.   EGE locekļu sarakstu Komisija publicē Ekspertu grupu reģistrā.
   10.   Piemērotos kandidātus, kurus neieceļ par locekļiem saskaņā ar šā panta 2. punktu, iekļauj rezerves sarakstā. Komisijas priekšsēdētājs var iecelt locekļus no rezerves saraksta.
   11.   Ja grupas loceklis vairs nespēj sekmīgi piedalīties EGE darbā, atkāpjas vai neatbilst Līguma par Eiropas Savienības darbību 339. panta nosacījumiem, Komisijas priekšsēdētājs no rezerves saraksta uz sākotnējā grupas locekļa pilnvaru termiņa atlikušo laiku var iecelt aizstājēju locekli.
   5. pants
   Darbība
   1.   Pētniecības un inovācijas ģenerāldirektorāts ciešā sadarbībā ar EGE priekšsēdētāju atbild par EGE darba koordinēšanu un organizēšanu un tās sekretariāta nodrošināšanu.
   2.   EGE locekļi no sava vidus ar vienkāršu balsu vairākumu ievēlē priekšsēdētāju un priekšsēdētāja vietnieku uz visu viņu pilnvaru termiņu.
   3.   Uz EGE locekļiem, kā arī pieaicinātajiem ekspertiem attiecas dienesta noslēpuma neizpaušanas saistības, kas paredzētas Līgumos un to īstenošanas noteikumos, kā arī Komisijas drošības noteikumi, kas attiecas uz ES klasificētās informācijas aizsardzību un ir noteikti Komisijas Lēmumos (ES, Euratom) 2015/443 (3) un (ES, Euratom) 2015/444 (4). Ja viņi neievēro šīs saistības, Komisija var veikt visus nepieciešamos pasākumus.
   4.   EGE darba programmu, tostarp tādu ētisko analīzi, ko EGE ierosinājusi pēc savas iniciatīvas, apstiprina Komisija. Katrā ētiskās analīzes pieprasījumā iekļauj prasītās analīzes parametrus. Ja Komisija vēlas saņemt EGE atzinumu, tā nosaka termiņu, kādā šāds atzinums ir jāsniedz.
   5.   EGE atzinumi ietver ieteikumus. Tie pamatojas uz pārskatu par jaunākajiem sasniegumiem attiecīgajās zinātnes un tehnoloģiju jomās un izskatāmo ētikas jautājumu rūpīgu analīzi. Par EGE ieteikumiem informē attiecīgos Komisijas dienestus.
   6.   EGE darbojas koleģiāli, cenšoties starp dalībniekiem panākt konsensu. EGE pieņem reglamentu, kura pamatu veido ekspertu grupu darba standarta reglaments un kuru apstiprina Komisijas pārstāvis. Darba procedūrām jābūt vērstām uz to, lai visi locekļi aktīvi piedalītos grupas darbā.
   7.   EGE sanāksmes parasti notiek Komisijas telpās saskaņā ar Komisijas noteikto kārtību un laika grafiku. EGE sanāksmes vajadzētu noturēt vismaz sešas reizes 12 mēnešu laikposmā, kas kopā aizņemtu apmēram divpadsmit darbdienu gadā. Vajadzības gadījumā, vienojoties ar Komisijas pārstāvi, var organizēt papildu sanāksmes.

      EGE analīzes sagatavošanai, ņemot vērā pieejamos resursus, Komisijas pārstāvis var:

               —

               attiecīgā gadījumā īpašā kārtā uzaicināt viedokļu apmaiņai ekspertus un pārstāvjus no attiecīgajām nevalstiskajām organizācijām vai reprezentatīvajām organizācijām. Komisija var EGE darbā īpašā vai pagaidu kārtā iesaistīt arī ārējus ekspertus, ja to uzskata par vajadzīgu, lai aptvertu plašo ētikas jautājumu spektru, kas skar sasniegumus zinātnes un jauno tehnoloģiju jomā,

               —

               iniciēt pētījumus, lai savāktu visu vajadzīgo zinātnisko un tehnisko informāciju,

               —

               dot atļauju izveidot darba grupas specifisku jautājumu izskatīšanai,

               —

               izveidot ciešākas saites ar dažādu ētikas struktūru pārstāvjiem dalībvalstīs un trešās valstīs.

         Papildus Komisija attiecībā uz katru EGE sniegto atzinumu organizē atklātu apaļā galda diskusiju, lai veicinātu dialogu un uzlabotu pārredzamību. EGE izveido ciešas saites ar Komisijas departamentiem, kurus skar grupas izskatāmie jautājumi.
   8.   Grupa cenšas panākt konsensu. Tomēr, ja atzinumu nepieņem vienprātīgi, tajā iekļauj atšķirīgo viedokli (kā “mazākuma viedokli”), norādot to locekļu vārdus, kas šo viedokli pauduši. Atzinumu nosūta Komisijas priekšsēdētājam vai viņa ieceltam pārstāvim. Katru atzinumu nekavējoties publicē un pēc tā pieņemšanas nosūta Eiropas Parlamentam un Eiropas Savienības Padomei.
   9.   Ja operatīvu apstākļu dēļ padoms konkrētā jautājumā jāsaņem ātrāk, nekā to iespējams saņemt ar atzinuma pieņemšanu, var izdot paziņojumus vai analīzi citā formā, pēc kā vajadzīgas gadījumā sniedz pilnīgāku analīzi atzinuma formā, taču vienlaikus jānodrošina tāda pati pārredzamība kā jebkura cita atzinuma gadījumā. Paziņojumus publicē un dara pieejamus EGE tīmekļa vietnē. Darba programmas ietvaros, vienojoties ar Komisijas pārstāvi, EGE var atjaunināt atzinumu, ja tā uzskata to par vajadzīgu.
   10.   EGE apspriedes ir konfidenciālas. Vienojoties ar Komisijas pārstāvi, EGE ar vienkāršu balsu vairākumu var pieņemt lēmumu apspriedes publiskot.
   11.   Visus attiecīgos dokumentus, kas saistīti ar EGE darbību (piemēram, darba kārtības, protokoli, atzinumi un dalībnieku iesniegumi), dara pieejamus Ekspertu grupu reģistrā vai reģistrā norāda saiti uz īpaši šim nolūkam izveidotu tīmekļa vietni. Izņēmumi no prasības par publicēšanu ir iespējami, ja uzskata, ka dokumenta izpaušana varētu kaitēt sabiedrisko vai privāto interešu aizsardzībai, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1049/2001 (5) 4. pantā.
   12.   Pirms mandāta termiņa beigām sagatavo EGE darba pārskatu, par ko atbild grupas priekšsēdētājs. Ziņojumu publicē un nosūta 11. punktā paredzētajā kārtībā.
   6. pants
   Sanāksmju izdevumi
   1.   EGE darbā iesaistītās personas nesaņem atlīdzību par sniegtajiem pakalpojumiem.
   2.   EGE sanāksmju sakarā radušos ceļa un uzturēšanās izdevumus Komisija atlīdzina saskaņā ar spēkā esošajiem noteikumiem.
   3.   Minētos izdevumus atlīdzina no pieejamajām apropriācijām, kuras piešķirtas ikgadējā resursu piešķiršanas procedūrā.
   7. pants
   Nobeiguma noteikumi
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, un tas stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Lēmums 2010/1/ES tiek atcelts.

      Briselē, 2016. gada 25. maijā

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  Komisijas 2009. gada 23. decembra Lēmums 2010/1/ES par Eiropas grupas par dabaszinātņu ētiku un jaunām tehnoloģijām pilnvaru pagarināšanu (OV L 1, 5.1.2010., 8. lpp.).

      (2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.).

      (3)  Komisijas 2015. gada 13. marta Lēmums (ES, Euratom) 2015/443 par drošību Komisijā (OV L 72, 17.3.2015., 41. lpp.).

      (4)  Komisijas 2015. gada 13. marta Lēmums (ES, Euratom) 2015/444 par drošības noteikumiem ES klasificētas informācijas aizsardzībai (OV L 72, 17.3.2015., 53. lpp.).

      (5)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 30. maija Regula (EK) Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.).


title: 2010/310/: Padomes Lēmums ( 2010. gada 3. jūnijs ), ar ko ieceļ amatā Reģionu komitejas locekli no Polijas

text:
               8.6.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 140/25

         PADOMES LĒMUMS
   (2010. gada 3. jūnijs),
   ar ko ieceļ amatā Reģionu komitejas locekli no Polijas
   (2010/310/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 305. pantu,
   ņemot vērā Polijas valdības priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2009. gada 22. decembrī un 2010. gada 18. janvārī pieņēma attiecīgi Lēmumu 2009/1014/ES un Lēmumu 2010/29/ES, ar ko laikposmam no 2010. gada 26. janvāra līdz 2015. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus (1).

               (2)

               Pēc Reģionu komitejas locekļa Jan KOZŁOWSKI kunga pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies viena Reģionu komitejas locekļa vieta,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo uz atlikušo amata pilnvaru laiku, proti, līdz 2015. gada 25. janvārim, Reģionu komitejā komitejas locekļa amatā ir iecelts:

      Mieczysław STRUK kungs, Marszałek Województwa Pomorskiego.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Luksemburgā, 2010. gada 3. jūnijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         A. PÉREZ RUBALCABA

      (1)  OV L 348, 29.12.2009., 22. lpp., un OV L 12, 19.1.2010., 11. lpp.


title: 2013/591/ES: Eiropas Parlamenta Lēmums ( 2013. gada 17. aprīlis ) par Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūras kontu slēgšanu attiecībā uz 2011. finanšu gadu

text:
               16.11.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 308/276

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS
   (2013. gada 17. aprīlis)
   par Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūras kontu slēgšanu attiecībā uz 2011. finanšu gadu
   (2013/591/ES)
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūras 2011. finanšu gada galīgos pārskatus,

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūras 2011. finanšu gada pārskatiem ar Aģentūras atbildēm (1),

               —

               ņemot vērā Padomes 2013. gada 12. februāra ieteikumu (05753/2013 – C7-0041/2013),

               —

               ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 185. pantu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (3) un jo īpaši tās 208. pantu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regulu (EK) Nr. 460/2004 par Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūras izveidi (4) un jo īpaši tās 17. pantu,

               —

               ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), un jo īpaši tās 94. pantu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A7-0100/2013),

               1.

               apstiprina Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūras kontu slēgšanu attiecībā uz 2011. finanšu gadu;

               2.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu nosūtīt Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūras izpilddirektoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Martin SCHULZ

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV C 388, 15.12.2012., 135. lpp.

      (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (3)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

      (4)  OV L 77, 13.3.2004., 1. lpp.

      (5)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.


title: 2013/552/ES: Eiropas Parlamenta Lēmums ( 2013. gada 17. aprīlis ) par 8., 9. un 10. Eiropas Attīstības fonda 2011. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu

text:
               16.11.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 308/146

      EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS

   (2013. gada 17. aprīlis)
   par 8., 9. un 10. Eiropas Attīstības fonda 2011. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
   (2013/552/ES)
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Komisijas ziņojumu par paveikto darbu saistībā ar lēmumiem par 2010. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu (COM(2012) 585) un Komisijas dienestu darba dokumentus (SWD(2012) 330 un SWD(2012) 340)), kas pievienoti šim ziņojumam,

               —

               ņemot vērā 8., 9. un 10. Eiropas Attīstības fonda finanšu pārskatus un ieņēmumu un izdevumu pārskatus par 2011. finanšu gadu (COM(2012) 435 – C7-0223/2012),

               —

               ņemot vērā Komisijas 2012. gada 26. aprīļa gada ziņojumu par 8., 9. un 10. Eiropas Attīstības fonda finanšu pārvaldību 2011. gadā,

               —

               ņemot vērā finanšu informāciju par Eiropas Attīstības fondiem (COM(2012) 386),

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas 2011. finanšu gada pārskatu par darbībām, ko finansē no 8., 9. un 10. Eiropas Attīstības fonda, kopā ar Komisijas atbildēm (1), un Revīzijas palātas īpašos ziņojumus,

               —

               ņemot vērā deklarāciju par pārskatu ticamību (2), kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību, ko Revīzijas palāta iesniegusi par 2011. finanšu gadu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 287. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2013. gada 4. februāra ieteikumus par budžeta izpildes apstiprinājumu, ko iesniedz Komisijai attiecībā uz Eiropas Attīstības fondu 2011. finanšu gadā īstenotajām darbībām (05190/2012 – C7-0083/2013, 05191/2012 – C7-0084/2013, 05192/2012 – C7-0085/2013),

               —

               ņemot vērā Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstīm, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kuru 2000. gada 23. jūnijā parakstīja Kotonū (3) un pārskatīja 2005. gada 25. jūnijā Luksemburgā (4),

               —

               ņemot vērā Padomes 2001. gada 27. novembra Lēmumu 2001/822/EK par aizjūras zemju un teritoriju asociāciju ar Eiropas Kopienu (Lēmumu par aizjūras asociāciju) (5), kas grozīts ar Padomes Lēmumu 2007/249/EK (6),

               —

               ņemot vērā 33. pantu Iekšējā nolīgumā, kuru 1995. gada 20. decembrī noslēdza dalībvalstu valdību pārstāvji, tiekoties Padomes sanāksmē, par Kopienas atbalsta finansēšanu un administrēšanu saskaņā ar Ceturtās ĀKK un EK konvencijas Otro finanšu protokolu (7),

               —

               ņemot vērā 32. pantu Iekšējā nolīgumā, kuru 2000. gada 18. septembrī noslēdza dalībvalstu valdību pārstāvji, tiekoties Padomē, par Kopienas atbalsta finansējumu un pārvaldību saskaņā ar Finanšu protokolu, kas pievienots Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu un Eiropas Kopienas un tās dalībvalstu partnerattiecību nolīgumam, kuru 2000. gada 23. jūnijā noslēdza Kotonū (Benina), un par tāda finanšu atbalsta piešķiršanu aizjūras zemēm un teritorijām, uz kurām attiecas EK līguma ceturtā daļa (8),

               —

               ņemot vērā Komisijas 2010. gada 21. aprīļa paziņojumu “Nodokļi un attīstība. Sadarbība ar jaunattīstības valstīm, lai veicinātu labu pārvaldību nodokļu lietās” un 2011. gada 13. oktobra paziņojumu “Turpmākā pieeja saistībā ar ES budžeta atbalstu trešām valstīm”,

               —

               ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

               —

               ņemot vērā 74. pantu 1998. gada 16. jūnija Finanšu regulā, kas attiecas uz sadarbību attīstības finansēšanas jomā atbilstīgi Ceturtajai ĀKK un EK konvencijai (9),

               —

               ņemot vērā 119. pantu 2003. gada 27. marta Finanšu regulā, ko piemēro 9. Eiropas Attīstības fondam (10),

               —

               ņemot vērā 142. pantu Padomes 2008. gada 18. februāra Regulā (EK) Nr. 215/2008 par Finanšu regulu, ko piemēro 10. Eiropas Attīstības fondam (11),

               —

               ņemot vērā Reglamenta 76. pantu, 77. panta trešo ievilkumu un VI pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Attīstības komitejas atzinumu (A7-0062/2013),

               1.

               sniedz Komisijai apstiprinājumu par 8., 9. un 10. Eiropas Attīstības fonda 2011. finanšu gada budžeta izpildi;

               2.

               izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, nosūtīt Padomei, Komisijai, Eiropas Savienības Tiesai, Revīzijas palātai un Eiropas Investīciju bankai, kā arī nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Martin SCHULZ

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV C 344, 12.11.2012., 243. lpp.

      (2)  OV C 348, 14.11.2012., 130. lpp.

      (3)  OV L 317, 15.12.2000., 3. lpp.

      (4)  OV L 287, 28.10.2005., 4. lpp.

      (5)  OV L 314, 30.11.2001., 1. lpp., un OV L 324, 7.12.2001., 1. lpp.

      (6)  OV L 109, 26.4.2007., 33. lpp.

      (7)  OV L 156, 29.5.1998., 108. lpp.

      (8)  OV L 317, 15.12.2000., 355. lpp.

      (9)  OV L 191, 7.7.1998., 53. lpp.

      (10)  OV L 83, 1.4.2003., 1. lpp.

      (11)  OV L 78, 19.3.2008., 1. lpp.

         EIROPAS PARLAMENTA REZOLŪCIJA

      (2013. gada 17. aprīlis),
      ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no lēmuma par 8., 9. un 10. Eiropas Attīstības fonda 2011. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
      EIROPAS PARLAMENTS,

                  —

                  ņemot vērā Komisijas ziņojumu par paveikto darbu saistībā ar lēmumiem par 2010. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu (COM(2012) 585) un Komisijas dienestu darba dokumentus (SWD(2012) 330 un SWD(2012) 340)), kas pievienoti šim ziņojumam,

                  —

                  ņemot vērā 8., 9. un 10. Eiropas Attīstības fonda finanšu pārskatus un ieņēmumu un izdevumu pārskatus par 2011. finanšu gadu (COM(2012) 435 – C7-0223/2012),

                  —

                  ņemot vērā Komisijas 2012. gada 26. aprīļa gada ziņojumu par 8., 9. un 10. Eiropas Attīstības fonda (EAF) finanšu pārvaldību 2011. gadā,

                  —

                  ņemot vērā finanšu informāciju par Eiropas Attīstības fondiem (COM(2012) 386),

                  —

                  ņemot vērā Revīzijas palātas 2011. finanšu gada pārskatu par darbībām, ko finansē no 8., 9. un 10. Eiropas Attīstības fonda, kopā ar Komisijas atbildēm (1), un Revīzijas palātas īpašos ziņojumus,

                  —

                  ņemot vērā deklarāciju par pārskatu ticamību (2), kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību, ko Revīzijas palāta iesniegusi par 2011. finanšu gadu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 287. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Padomes 2013. gada 4. februāra ieteikumus par budžeta izpildes apstiprinājumu, ko iesniedz Komisijai attiecībā uz Eiropas Attīstības fondu 2011. finanšu gadā īstenotajām darbībām (05190/2012 – C7-0083/2013, 05191/2012 – C7-0084/2013, 05192/2012 – C7-0085/2013),

                  —

                  ņemot vērā Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstīm, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kuru 2000. gada 23. jūnijā parakstīja Kotonū (3) un pārskatīja 2005. gada 25. jūnijā Luksemburgā (4),

                  —

                  ņemot vērā Padomes 2001. gada 27. novembra Lēmumu 2001/822/EK par aizjūras zemju un teritoriju asociāciju ar Eiropas Kopienu (Lēmumu par aizjūras asociāciju) (5), kas grozīts ar Padomes Lēmumu 2007/249/EK (6),

                  —

                  ņemot vērā 33. pantu Iekšējā nolīgumā, kuru 1995. gada 20. decembrī noslēdza dalībvalstu valdību pārstāvji, tiekoties Padomes sanāksmē, par Kopienas atbalsta finansēšanu un administrēšanu saskaņā ar Ceturtās ĀKK un EK konvencijas Otro finanšu protokolu (7),

                  —

                  ņemot vērā 32. pantu Iekšējā nolīgumā, kuru 2000. gada 18. septembrī noslēdza dalībvalstu valdību pārstāvji, tiekoties Padomē, par Kopienas atbalsta finansējumu un pārvaldību saskaņā ar Finanšu protokolu, kas pievienots Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu un Eiropas Kopienas un tās dalībvalstu partnerattiecību nolīgumam, kuru 2000. gada 23. jūnijā noslēdza Kotonū (Benina), un par tāda finanšu atbalsta piešķiršanu aizjūras zemēm un teritorijām, uz kurām attiecas EK līguma ceturtā daļa (8),

                  —

                  ņemot vērā 2006. gada 28. septembra rezolūciju par ciešāku un efektīvāku sadarbību: 2006. gada atbalsta efektivitātes pakete (9),

                  —

                  ņemot vērā Komisijas 2010. gada 21. aprīļa paziņojumu “Nodokļi un attīstība. Sadarbība ar jaunattīstības valstīm, lai veicinātu labu pārvaldību nodokļu lietās” un 2011. gada 13. oktobra paziņojumu “Turpmākā pieeja saistībā ar ES budžeta atbalstu trešām valstīm”,

                  —

                  ņemot vērā Parlamenta 2008. gada 22. maija rezolūciju par turpmākajiem pasākumiem saistībā ar 2005. gada Parīzes deklarāciju par atbalsta efektivitāti (10),

                  —

                  ņemot vērā ESAO Attīstības palīdzības komitejas (APK) ziņojumu par palīdzības efektivitāti, kas ir progresa ziņojums par 2009. gada jūnija Parīzes deklarācijas īstenošanu,

                  —

                  ņemot vērā 2010. gada 4. un 5. novembra“Tunisas konsensu – atbalsta efektivitātes mērķa izvirzīšanu”, kas ir attīstības efektivitātes Āfrikas programma,

                  —

                  ņemot vērā noslēguma dokumentu par 2011. gada decembrī Pusānā notikušo ESAO augsta līmeņa sanāksmi par palīdzības efektivitāti,

                  —

                  ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

                  —

                  ņemot vērā 74. pantu 1998. gada 16. jūnija Finanšu regulā, kas attiecas uz sadarbību attīstības finansēšanas jomā atbilstīgi Ceturtajai ĀKK un EK konvencijai (11),

                  —

                  ņemot vērā 119. pantu 2003. gada 27. marta Finanšu regulā, ko piemēro 9. Eiropas Attīstības fondam (12),

                  —

                  ņemot vērā 142. pantu Padomes 2008. gada 18. februāra Regulā (EK) Nr. 215/2008 par Finanšu regulu, ko piemēro 10. Eiropas Attīstības fondam (13),

                  —

                  ņemot vērā Reglamenta 76. pantu, 77. panta trešo ievilkumu un VI pielikumu,

                  —

                  ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Attīstības komitejas atzinumu (A7-0062/2013),

                  A.

                  tā kā Kotonū nolīgumu, kas ir Savienības un Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu (ĀKK) un aizjūras zemju un teritoriju (AZT) attiecības reglamentējošais pamatdokuments, galvenokārt noslēdza tāpēc, lai samazinātu un galu galā pilnīgi izskaustu nabadzību, ievērojot ilgtspējīgas attīstības mērķus un nodrošinot ĀKK valstu un AZT pakāpenisku integrāciju pasaules ekonomikā, un tā kā Eiropas Attīstības fonds (EAF) līdz ar ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem (EPN) ir Savienības vissvarīgākie finanšu instrumenti, ar kuru palīdzību nodrošina attīstības sadarbību ar ĀKK valstīm;

                  B.

                  tā kā Komisija kā īstenošanas iestāde ir atbildīga par EAF budžeta izpildes apstiprināšanu;

                  C.

                  tā kā pārredzamība un pārskatatbildība ir priekšnosacījumi, lai nodrošinātu demokrātisku kontroli un efektīvu attīstības palīdzības sniegšanu;

                  D.

                  tā kā attīstības palīdzības kopējā situācija nemitīgi mainās; tā kā attīstības palīdzība ir daļa no plašāka konteksta, kurā vairākumam jaunattīstības valstu tirdzniecība, naudas pārvedumi un citi ienākumu avoti pašlaik ir svarīgāki par oficiālās attīstības palīdzības (OAP) maksājumiem;

                  E.

                  tā kā nelikumīgas finanšu plūsmas no jaunattīstības valstīm nopietni apdraud to izaugsmes iespējas un nabadzības izskaušanu;

                  F.

                  tā kā attīstības palīdzību daudzos gadījumos sniedz saņēmējvalstīm, kurām ir vājas valsts institūcijas, plaši izplatīta korupcija un nepietiekama līmeņa kontroles sistēmas un kurās Savienības revīzija attiecībā uz attīstības sadarbību ir īpaši nozīmīga;

                  G.

                  tā kā, lai gan budžeta atbalsts ir noderīgs attīstības instruments, tas ir saistīts ar ievērojamu fiduciāro risku un būtu jāsniedz tikai tad, ja tiek nodrošināta pietiekama pārredzamība un pārskatatbildība;

                  H.

                  tā kā pārredzamība un pārskatatbildība nodokļu jomā ir atkārtoti uzsvērta iepriekšminētajā Komisijas paziņojumā “Nodokļi un attīstība. Sadarbība ar jaunattīstības valstīm, lai veicinātu labu pārvaldību nodokļu lietās”; tā kā budžeta atbalsts ir saistīts ar ievērojamu fiduciāro risku, tas būtu jāsniedz tikai tad, ja to īsteno, nodrošinot pietiekamu pārredzamību, pārskatatbildību un efektivitāti;

                  I.

                  tā kā pārredzamības veicināšana un korupcijas un krāpšanas apkarošana ir pamats Savienības budžeta atbalsta darbību sekmīgumam, kā uzsvērts iepriekšminētajā Komisijas paziņojumā “Turpmākā pieeja saistībā ar ES budžeta atbalstu trešām valstīm”;

                  J.

                  tā kā ilgtspēja ir būtisks nosacījums, lai nodrošinātu efektīvu attīstības palīdzību;

                  K.

                  tā kā vispārējās saistības, individuālās saistības un maksājumi 2011. finanšu gadā sasniedza attiecīgi EUR 3,279 miljardus, EUR 2,786 miljardus un EUR 2,941 miljardus (14);

                  L.

                  tā kā Parlaments ir vairākkārt pieprasījis iekļaut EAF vispārējā budžetā,

         Ticamības deklarācija

         Pārskatu ticamība

                  1.

                  atzinīgi vērtē Revīzijas palātas atzinumu, ka 8., 9. un 10. EAF galīgie gada pārskati visos būtiskākajos aspektos patiesi atspoguļo EAF finanšu stāvokli 2011. gada 31. decembrī;

                  2.

                  atgādina par Revīzijas palātas atzinumu attiecībā uz to, ka joprojām ļoti bieži tiek konstatētas reģistrēšanas kļūdas un ka šis apstāklis vēl aizvien rada bažas, jo šīs kļūdas ietekmē to datu precizitāti, kurus izmanto gada pārskatu sagatavošanā, jo īpaši attiecībā uz pēdējās norēķinu dienas noteikšanu gada beigās; pauž bažas par to, ka Komisija šo situāciju vēl nav novērsusi, lai gan Revīzijas palāta ir atkārtoti izteikusi kritiku un Parlaments aicinājis veikt uzlabojumus;

         Darījumu pareizība

                  3.

                  ar gandarījumu konstatē, ka saskaņā ar Revīzijas palātas sniegto informāciju attiecībā uz ieņēmumiem un saistībām būtiskas kļūdas nav konstatētas;

                  4.

                  pauž bažas par to, ka Revīzijas palātas atzinumā par pārskatiem pakārtoto maksājumu likumību un pareizību ir secināts, ka maksājumus būtiski ietekmēja kļūdas; pauž bažas par to, ka jau otro gadu pēc kārtas EAF maksājumos ir konstatētas būtiskas kļūdas un to skaits ir ievērojami lielāks nekā 2010. gadā (2011. gadā aprēķinātais kļūdu īpatsvars ir 5,1 % un tas ir ievērojami vairāk nekā 2010. gadā, kad kļūdu īpatsvars bija 3,4 %);

                  5.

                  pauž nožēlu par to, ka iespējamākais kļūdu īpatsvars joprojām ir augsts; jo īpaši pauž nožēlu par to, ka 2011. gadā ir paaugstinājies gan iespējamākais kļūdu īpatsvars, gan kļūdu biežums; atzīst, ka katru gadu ir iespējamas statistikas datu svārstības, un uzskata, ka ir svarīgi nepieļaut tendences turpināšanos; aicina Komisiju veikt salīdzinošo analīzi par Revīzijas palātas 2010. un 2011. gadā konstatētajām kļūdām un ziņot par saviem atzinumiem Parlamentam;

                  6.

                  norāda, ka iepriekšminētais kļūdu īpatsvars atspoguļo tikai skaitļos izsakāmas kļūdas, savukārt iespējamās kļūdas saistībā ar budžeta atbalstam izlietotajiem EUR 737 miljoniem nav iekļautas;

                  7.

                  ar bažām konstatē, ka to 29 darījumu vidū, kuros tika konstatētas skaitļos izsakāmas kļūdas, 11 darījumi bija galīgie maksājumi, kurus Komisija jau bija pārbaudījusi;

                  8.

                  pauž bažas par to, ka daudzas no minētajām kļūdām nav konstatētas ne ārējās revīzijās, ne pašas Komisijas veiktajās pārbaudēs, un tas liecina par trūkumiem Komisijas Attīstības un sadarbības ģenerāldirektorāta (EuropeAid) sadarbības biroja uzraudzības un kontroles sistēmās; mudina Komisiju izskatīt šo kļūdu iemeslus un veikt koriģējošas darbības, lai tās novērstu;

                  9.

                  atzinīgi vērtē Revīzijas palātas gada pārskatu; īpaši atzinīgi vērtē faktu, ka tajā ir skaidri noteiktas problemātiskās jomas, piemēram, kļūdu īpatsvara paaugstināšanās un budžeta atbalsts; norāda, ka Revīzijas palāta nesniedz bezierunu atbalstu Komisijas optimismam par to, ka budžeta pārvaldība pastāvīgi uzlabojas;

                  10.

                  lai nodrošinātu lielāku skaidrību, aicina Komisiju EAF gada pārskatu vērtēt ar t. s. luksofora sistēmu, lai parādītu to, kas ir uzlabojies vai pasliktinājies salīdzinājumā ar iepriekšējiem gadiem;

         Sistēmu efektivitāte

                  11.

                  pauž dziļu satraukumu par Revīzijas palātas atzinumu, ka pārraudzības un kontroles sistēmas ir tikai daļēji efektīvas;

                  12.

                  atzinīgi vērtē pozitīvo novērtējumu, ko Revīzijas palāta ir sniegusi EuropeAid kontroles stratēģijai, kas paredzēta kļūdu nepieļaušanai, konstatēšanai un labošanai, kā arī Komisijas iekšējās kontroles standartu īstenošanai;

                  13.

                  norāda, ka 2011. gadā atsevišķu saistību un maksājumu līmenis bija par attiecīgi 13 % un 16 % zemāks, nekā plānots, tāpēc, ka kavējās līgumu slēgšana par svarīgām infrastruktūras programmām un tika aizturēta budžeta atbalsta izmaksa; atkārtoti pauž īpašas bažas par 10. EAF reģionālā finansējuma saistību zemo līmeni (31 %) tikai divus gadus pirms plānošanas perioda beigām; mudina Komisiju censties vienmērīgi īstenot šo finansējumu un nākamajos plānošanas periodos ņemt vērā pieredzi, ko sniegusi pašreizējā kavēšanās;

                  14.

                  pauž bažas par to, ka cilvēkresursu politika turpina radīt rūpes 2011. gada vidū notikušās lielās kadru mainības un reorganizācijas dēļ, kā arī par to, ka EuropeAid darbiniekiem prasīja pildīt ar atbalsta pārvaldību nesaistītus papilduzdevumus daudz lielākā mērā nekā to pieļauj Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) panāktā vienošanās par elastību; cer, ka situācija 2012. gadā būs uzlabojusies, un prasa Parlamentu informēt par notiekošo;

                  15.

                  ar nožēlu konstatē, ka Revīzijas palāta kredītrīkotāju veiktās ex ante pārbaudes EuropeAid centrālajos dienestos un delegācijās novērtēja kā tikai daļēji efektīvas; aicina Komisiju turpināt centienus uzlabot savas pašreizējās sistēmas un līdz 2013. gada novembra beigām ziņot Parlamentam par rezultātiem;

                  16.

                  norāda – Revīzijas palāta ir konstatējusi, ka vairākuma valsts kredītrīkotāju darbība EAF līdzekļu saņēmējās valstīs neatbilst noteiktajiem finanšu pārvaldības standartiem; mudina Komisiju palielināt tehnisko palīdzību un sniegt plašāku apmācību, lai uzlabotu valsts kredītrīkotāju kontroles un uzraudzības spēju;

                  17.

                  atzinīgi vērtē finanšu pārvaldības rīku kopuma ieviešanu, lai palīdzētu uzlabot līgumu slēdzēju un līdzekļu saņēmēju zināšanas par Savienības finanšu pārvaldības un izdevumu pamatotības noteikumiem; mudina Komisiju vēl vairāk uzlabot līgumu piešķiršanas procedūru pārvaldību, precizējot atlases kritērijus un uzlabojot novērtēšanas procesa dokumentāciju, un palielināt subsīdiju līgumu uzraudzības kvalitāti, lai mazinātu projektu maksājumos konstatēto lielo kļūdu skaitu;

                  18.

                  aicina Komisiju izveidot “melno sarakstu”, iekļaujot tajā ārējo pakalpojumu sniedzējus, kuri neatbilst noteiktajiem standartiem, un saistošu kritēriju kopumu, kā arī informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par saviem secinājumiem pirms nākamās budžeta izpildes apstiprināšanas procedūras sākuma;

                  19.

                  ar gandarījumu konstatē, ka EuropeAid centrālajos dienestos veiktā regulārā kontrole un pārraudzība ir efektīva; atzinīgi vērtē Ārējās palīdzības pārvaldības pusgada ziņojuma jauno redakciju; tomēr pauž nožēlu, ka ar finanšu pārbaudēm saistīto galveno rezultatīvo rādītāju ticamību mazina neprecīzi Kopējās Relex informācijas sistēmas (CRIS) dati;

                  20.

                  pauž bažas par esošajiem CRIS trūkumiem saistībā ar informāciju par visu ex ante pārbaužu rezultātiem un kontroli, jo CRIS revīzijas modulis nesniedz informāciju par summām, kuras EuropeAid galu galā ir uzskatījis par neattiecināmām, CRIS nesniedz pilnīgu informāciju par summām, kuras Komisija pati savās ex ante pārbaudēs ir uzskatījusi par neattiecināmām un koriģējusi, un CRIS datu precizitāte joprojām ir problemātiska; atzinīgi vērtē Komisijas iesaistīšanos, lai 2012. gadā uzlabotu CRIS datu kvalitāti;

                  21.

                  pauž nopietnas bažas par Revīzijas palātas atzinumu, ka delegācijās veiktā regulārā kontrole un pārraudzība ir tikai daļēji efektīva; konstatē, ka pēdējos četros Revīzijas palātas gada pārskatos par EAF ir ziņots par darbinieku nepietiekamo skaitu un neatbilstošiem cilvēkresursiem, kas var negatīvi ietekmēt finanšu pārbaudes; ir ļoti nobažījies par šo vairākkārt konstatēto problēmu;

                  22.

                  ņem vērā, ka reģistrēto ziņošanas gadījumu skaits ir neliels, lai gan kļūdu īpatsvars ir augsts; aicina Komisiju pārskatīt savu ziņošanas politiku, tostarp šīs politikas īstenošanu delegācijās; lūdz Komisiju ziņot Parlamentam par tās pašreizējo politiku un darbībām, kas tiek īstenotas, lai saņemtu informāciju no iekšējiem un ārējiem ziņotājiem un aizsargātu viņus, kā arī par jebkādām izmaiņām šajā sakarā;

                  23.

                  pauž gandarījumu par to, ka Revīzijas palātas sniegtajā novērtējumā EuropeAid centrālajos dienestos īstenotā ārējās revīzijas funkcija ir atzīta par efektīvu; pauž bažas par to, ka šādu atzinumu nav iespējams sniegt par delegācijām, jo ir konstatēti trūkumi saistībā ar revīzijām, kuru pamatā ir riska analīze, un kavējumiem revīzijas konstatējumu noskaidrošanā, kā rezultātā neattiecināmi izdevumi varēja kļūt neatgūstami; aicina Komisiju un EĀDD nekavējoties atrisināt šo problēmu;

                  24.

                  pauž bažas par to, ka Revīzijas palāta novērtēja iekšējo revīziju kā daļēji efektīvu; atzīst, ka Komisijas reorganizācijai 2011. gadā bija liela ietekme uz Iekšējās revīzijas struktūras darbību; cer, ka situācija 2012. gadā būs uzlabojusies;

                  25.

                  pauž nožēlu par to, ka nesakrīt Revīzijas palātas iespējamākās kļūdas īpatsvara aplēses, kas veiktas, pamatojoties uz Revīzijas palātas piemēroto viena gada pārskata pieeju un pašreizējo metodiku, un Komisijas prakse izmantot neto atlikušo kļūdu attiecībā uz laikposmu, kas ilgāks par gadu; atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu sākt pētījumu par EuropeAid atlikušo kļūdu īpatsvaru un cer, ka tas tiks pabeigts noteiktajā termiņā, t. i., 2013. gada pirmajā ceturksnī; aicina Komisiju iesniegt šā pētījuma rezultātus Parlamentā, tiklīdz tie būs pieejami;

                  26.

                  pauž gandarījumu par Revīzijas palātas atzinumu, ka EuropeAid ir panācis ievērojamu progresu saistībā ar daudzu Revīzijas palātas ieteikumu īstenošanu; mudina Komisiju pilnīgi īstenot Revīzijas palātas 2011. gada pārskatā sniegtos ieteikumus;

                  27.

                  pieņem zināšanai Komisijas apliecinājumu, ka nav tādu banku kontu, kurus Komisija turētu vai pārvaldītu ārpus budžeta tādā nozīmē, ka līdzekļi tiktu izmantoti maksājumiem darbībām, kuras nav atļāvusi budžeta lēmējinstitūcija;

         Nelikumīgas kapitāla aizplūdes

                  28.

                  atzīst, ka viena no lielākajām problēmām, ar kurām saskaras jaunattīstības valstis, ir milzīgas nelikumīga kapitāla aizplūdes; atzīst, ka uz ārzonu centriem un nodokļu oāzēm katru gadu aizplūst vienu triljonu ASV dolāru liels kapitāls; norāda, ka šīs nelegālās naudas plūsmas ir aptuveni desmit reizes lielākas par atbalsta līdzekļiem, kurus piešķir jaunattīstības valstīm nabadzības mazināšanai un ekonomikas attīstībai;

                  29.

                  it īpaši atsaucas uz 2011. gada 8. marta rezolūciju par nodokļiem un attīstību – sadarbību ar jaunattīstības valstīm, lai veicinātu labu pārvaldību nodokļu lietās (15);

                  30.

                  uzsver, ka nelikumīgu līdzekļu pārrobežu plūsmas lielāko elementu veido peļņa, kas gūta, izvairoties no tirdzniecības nodokļu maksāšanas, ko galvenokārt veic, nosakot nepareizas cenas;

                  31.

                  konstatē, ka no nodokļu sistēmām var izvairīties, izmantojot nodokļu oāzes, slepenību nodrošinošas jurisdikcijas, slēptas korporācijas, anonīmus trasta kontus, neīstus fondus, nepareizu cenu noteikšanu un naudas atmazgāšanas metodes; uzsver, ka izvairīšanās no nodokļu maksāšanas un krāpšana nodokļu jomā ir steidzami jārisina visos līmeņos (valsts, Savienības un starptautiskā); aicina Komisiju noteikt jomas, kurās var uzlabot gan Savienības tiesību aktus, gan administratīvo sadarbību starp dalībvalstīm; aicina Komisiju izpētīt iespējas iesaistīt saņēmējvalstis cīņā pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, izmantojot uz stimuliem balstītu programmu, un līdz 2013. gada beigām ziņot budžeta izpildes apstiprinātājiestādei par saviem konstatējumiem;

                  32.

                  atzinīgi vērtē Komisijas izstrādāto rīcības plānu par to, kā pastiprināt cīņu pret krāpšanu nodokļu jomā un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas; uzskata, ka kopīga nodokļu oāžu definīcija un melnais saraksts, kā arī uzlabota korporatīva pārredzamība, tostarp prasības ieviešana uzņēmumu reģistrācijā norādīt patiesos labumguvējus, ir svarīgi pasākumi, lai ierobežotu nelikumīgas kapitāla plūsmas;

                  33.

                  piekrīt Komisijai, ka “starptautisko tirgu aizvien izteiktāka integrācija un ekonomikas globalizācija ietekmē arī valstu nodokļu sistēmu efektivitāti” (16) un ka “risinot šo problēmu, pie labas pārvaldības principu īstenošanas nodokļu jomā kopīgi jāstrādā gan jaunattīstības valstīm, gan attīstītajām valstīm, tādējādi sekmējot arī izaugsmes perspektīvas un nabadzības mazināšanu jaunattīstības valstīs un līdztekus stiprinot nodokļu sistēmas pasaules līmenī” (17);

                  34.

                  uzsver, ka daļa nelikumīgo finanšu plūsmu tiek īstenota, nosakot nepareizu cenu tirdzniecības darījumiem, proti, muitas dokumentos norādot pārmērīgi augstu importa preču cenu un pārmērīgi zemu eksporta preču cenu; uzsver muitas dienestu svarīgo nozīmi krāpniecisku darījumu noteikšanā, jo šie dienesti darbojas preču ievešanas un izvešanas punktos; norāda, ka nelikumīgas prakses ir iespējamas apstākļos, kad netiek nodrošināta efektīva valsts muitas uzraudzība;

                  35.

                  konstatē, ka muitas dienesti daudzās jaunattīstības valstīs nedarbojas efektīvi, galvenokārt iedarbīgu riska pārvaldības sistēmu neesamības dēļ; aicina Komisiju pievērst īpašu uzmanību šim attīstības aspektam un koncentrēt tās līdzekļus, lai novērstu šo situāciju, jo īpaši iekļaujot ilgtspējīgas muitas sistēmu reformas publisko finanšu pārvaldības kritērijos attiecībā uz budžeta atbalsta piešķiršanu;

                  36.

                  uzsver faktu, ka neefektīva muitas kontrole ir ne tikai jaunattīstības valstīs konstatējama problēma; pauž nožēlu par faktu, ka dalībvalstīs netiek nodrošināta pienācīga muitas kontrole (18), tādējādi radot krāpniecības iespēju; mudina Komisiju veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai izlabotu šo situāciju, stiprinot sadarbību ar starptautiskajiem tīkliem, piemēram, Ekonomisko noziegumu apkarošanas aģentūru tīklu un valstu muitas dienestiem, lai vāktu pierādījumus no ražotājiem, kuģniecībām, loģistikas uzņēmumiem un ostu pārvaldēm visā pasaulē;

         Attīstības palīdzības koordinēšana, attīstības prioritātes un rezultātu gūšana no Savienības palīdzības

                  37.

                  norāda, ka Savienības atbalsts joprojām ir sadrumstalots starp Savienības instrumentiem attiecībā uz darbības līmeņiem Savienībā, kā arī dalībvalstu divpusējām programmām un Eiropas Investīciju bankas (EIB) intervencēm; šī situācija apgrūtina atbalsta plānošanu krīžu un nestabilu situāciju gadījumos; aicina Komisiju koordinēt dažādus atbalsta instrumentus visā Savienībā;

                  38.

                  pauž nožēlu par to, ka tikai četras valstis – Zviedrija, Luksemburga, Dānija un Nīderlande – pārsniedza Savienības mērķus starptautiskās attīstības palīdzības jomā 2012. gadā, lai gan visas dalībvalstis apņēmās attīstības atbalstam piešķirt 0,70 % no iekšzemes kopprodukta (IKP);

                  39.

                  atkārto, ka labai pārvaldībai, demokrātijai, cilvēktiesību ievērošanai un nabadzības mazināšanai ir jābūt to īstenošanas organizāciju integrētiem mērķiem, kas darbojas valstīs, kurās sniedz EAF atbalstu; aicina Komisiju biežāk izmantot politisko dialogu saskaņā ar Kotonū nolīguma 8. pantu gadījumos, kad tiek konstatēti cilvēktiesību pārkāpumi, un nepieciešamības gadījumā apturēt atbalsta sniegšanu;

                  40.

                  norāda, ka Savienībai nepieciešami ļoti atšķirīgi attīstības sadarbības instrumenti, kas būtu piemēroti dažādiem kontekstiem; īpaši uzsver vajadzību pēc efektīviem instrumentiem un darba metodēm, strādājot ar sabrukušām valstīm vai ārkārtīgi nedemokrātiskām valstīm;

                  41.

                  uzsver, ka EĀDD darbā ir jānodrošina konkrētu attīstības politikas mērķu aizsardzība; uzsver, ka nebūtu pieļaujams, ka citi apsvērumi, piemēram, tirdzniecības, ārlietu un drošības politikas jomā, kavētu Savienības attīstības prioritāšu ievērošanu;

                  42.

                  konstatē, ka Savienības attīstības politikas programmu kopējo ietekmi nosaka Savienības politikas programmas lauksaimniecības, zivsaimniecības, enerģētikas un tirdzniecības jomā; uzsver, ka saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 208. pantu ir jānodrošina attīstības politikas saskaņotība un ka šīs politikas īstenošanā būtu jāievēro kaitējuma nenodarīšanas princips;

                  43.

                  uzsver, ka lielāka uzmanība būtu jāpievērš atbalsta ilgtspējai; pauž bažas par pastāvīgajām nepilnībām attiecībā uz pašlaik Subsahāras Āfrikā īstenoto projektu un programmu efektivitāti (problēmas vērojamas 40,3 % no pārskatītajiem intervences pasākumiem), lietderīgumu (43 %) un ilgtspēju (46 %) (19), kā tika konstatēts neatkarīgu ekspertu uz vietas veiktajā novērtēšanā; norāda uz to, ka līdzīgas problēmas saistībā ar darbības rezultātiem ietekmēja projektu īstenošanu Karību jūras reģionā, kur labi vai ļoti labi īstenoto projektu kopējais īpatsvars ir samazinājies no 74,6 % 2009. gadā līdz 72,9 % 2010. gadā un 61,5 % 2011. gadā (20), kā arī Klusā okeāna reģionā, kur īstenošanas problēmas bija vērojamas lielākajā daļā programmu (21);

                  44.

                  pauž nopietnas bažas par Revīzijas palātas konstatējumiem, kas izklāstīti Īpašajā ziņojumā Nr. 1/2012 “Vai Eiropas Savienības attīstības palīdzība pārtikas nodrošinājumam Subsahāras Āfrikā ir efektīva” un Īpašajā ziņojumā Nr. 13/2012 “Eiropas Savienības attīstības palīdzība dzeramā ūdens apgādei un pamatsanitārijai Subsahāras Āfrikā”, kas ir apliecinājuši, ka attiecībā uz pusi no veiktajiem intervences pasākumiem ilgtspējas perspektīva ir laba, bet pārējo pasākumu gadījumā ir mazāk garantiju, ka to rezultāti būs ilgstoši; atzinīgi vērtē šajos ziņojumos sniegtos Revīzijas palātas ieteikumus un mudina Komisiju tos ņemt vērā, lai palielinātu no Savienības izdevumiem gūtos ieguvumus attīstības jomā;

                  45.

                  uzskata, ka būtiska nozīme attīstībā ir izglītībai, jo tā nodrošina atbalsta centienu ilgtspējas izredzes un bez tās pat vispārdomātākās tehniskās politikas programmas cietīs neveiksmi; atzīst šajā jomā pastāvošas problēmas, jo īpaši grūtības sasniegt globālos mērķus attiecībā uz dzimumu līdzsvaru skolēnu vidū;

                  46.

                  uzskata, ka Komisijai būtu jāspēj nodokļu maksātājiem apliecināt sasniegumus, kas gūti, īstenojot Savienības attīstības palīdzību; aicina Komisiju noteikt skaidrus mērķus, kas sniedz iespēju veikt faktisku darbības rezultātu revīziju;

                  47.

                  atzinīgi vērtē to, ka Komisijas dienesti strādā, lai “Pārmaiņu darba programmas” ietvaros izveidotu kopēju sistēmu attīstības politikas rezultātu mērīšanai un paziņošanai, tostarp saistībā ar iekļaujošu un ilgtspējīgu izaugsmi; aicina Komisiju līdz 2013. gada novembra beigām ziņot Parlamentam par šā darba rezultātiem;

                  48.

                  uzsver Revīzijas palātas veikto darbības rezultātu revīziju nozīmi attīstības palīdzības jomā; mudina Revīzijas palātu vairāk savu resursu veltīt tādiem revīzijas pasākumiem, kuros risināta risku problēma lietderības, efektivitātes un ekonomijas jomā;

                  49.

                  uzsver, ka, lai nodrošinātu ilgtermiņa sociālo un ekonomisko attīstību, nepieciešami ilgtspējīgi ienākumu avoti, kas nebūtu palīdzība; šajā sakarā uzskata, ka būtisks faktors, ko var izmantot jaunattīstības valstis, ir saprātīgas un efektīvi īstenotas tirdzniecības attiecības, kas atbilst PTO principiem, un tāpēc mudina Komisiju, Padomi un ĀKK valstis novērst problēmas, kas saistīts ar ierosinātajiem Savienības un ĀKK reģiona ekonomiskās partnerības nolīgumiem un brīvo tirdzniecību;

         Budžeta atbalsts

                  50.

                  norāda, ka 2011. gadā EUR 207 miljoni tika atvēlēti budžeta atbalstam, kas veido 6,3 % no kopējo saistību kopapjoma;

                  51.

                  atgādina, ka Revīzijas palāta savā 2011. finanšu gada pārskatā par EAF konstatēja, ka 23 % budžeta atbalsta maksājumu bija pieļautas skaitļos neizsakāmas kļūdas; konstatē uzlabojumu, ņemot vērā atzinumus iepriekšējos ziņojumos; tomēr uzskata, ka rezultāti attiecībā uz 2011. gadu joprojām nav apmierinoši;

                  52.

                  pauž nopietnas bažas par Revīzijas palātas secinājumu, ka skaitļos neizsakāmās kļūdas izraisīja tas, ka nebija strukturēti pierādīta atbilstība attiecināmības kritērijiem, jo publisko finanšu pārvaldības sasniegumus nesalīdzināja ar pārskata periodam noteiktajiem mērķiem; aicina Komisiju nodrošināt stingru saņēmējvalstu kontroli pirms un pēc lēmuma pieņemšanas par budžeta atbalsta sniegšanu, jo īpaši valstīs, kas saņem ievērojamu finansiālu atbalstu no Savienības attīstības fondiem, bet kurās tomēr ievērojami pieaug korupcijas līmenis; tāpēc aicina Komisiju piemērot labākus kontroles mehānismus, lai nodrošinātu, ka Eiropas nodokļu maksātāju nauda netiek ļaunprātīgi izmantota terorisma vai korupcijas finansēšanai;

                  53.

                  atzīst iespējamos budžeta atbalsta sniegtos ieguvumus; tomēr vērš uzmanību uz riskiem, kurus ietver šis atbalsta veids, jo aizstājamības dēļ tas vairāk nekā citas atbalsta formas ir pakļauts krāpšanas un korupcijas riskam; atgādina, ka Revīzijas palātas kontrole pār līdzekļiem, kas ir izmaksāti kā budžeta atbalsts, beidzas brīdī, kad Savienības atbalsta maksājumi ir pārskaitīti partnervalsts finanšu ministrijai;

                  54.

                  uzsver, ka šie riski rada īpašu satraukumu saistībā ar 25. punktā minētajām nelikumīgajām kapitāla aizplūdēm no jaunattīstības valstīm; mudina Komisiju pirms lēmuma pieņemšanas par budžeta atbalsta piešķiršanu ņemt vērā esošos ziņojumus par nelikumīgajām kapitāla aizplūdēm;

                  55.

                  atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu, ka cīņai pret krāpšanu un korupciju vajadzētu pievērst lielāku uzmanību saistībā ar budžeta atbalstu, jo īpaši izvērtējot publiskās finanšu pārvaldības atbilstības kritēriju attiecībā uz budžeta atbalstu; tāpēc mudina Komisiju pirms lēmuma pieņemšanas par budžeta atbalsta piešķiršanu ņemt vērā esošos ziņojumus par korupcijas un krāpšanas līmeni; uzstāj, ka par nosacījumu budžeta atbalsta piešķiršanai būtu jāizvirza neatkarīgas valsts revīzijas struktūras esamība;

                  56.

                  ņem vērā, ka programmas, kas saistītas ar labu pārvaldību, tiek finansētas, lai atbalstītu jaunattīstības valstis to cīņā pret krāpšanu, korupciju un nepareizu finanšu pārvaldību; paturot prātā, ka nekorumpēta tiesu sistēma ir obligāts priekšnosacījums, lai nodrošinātu labu pārvaldību un tiesiskumu, aicina Komisiju likt stingru uzsvaru uz tiesu reformu programmām; turklāt atzīst, ka Komisija 2011. gadā sagatavoja tematisku novērtējumu par tieslietu un drošības sistēmas reformu; aicina Komisiju publiskot šā novērtējuma rezultātus;

                  57.

                  atzīst, ka relatīvi zemais EAF budžeta atbalsta maksājumu īpatsvars 2011. gadā ir tiešas sekas tam, ka tiek rūpīgāk izvērtēts, kā partnervalstu valdības ievēro atbilstības kritērijus un/vai darbības rādītājus, un tādēļ Komisija aizturēja maksājumus EUR 200 miljonu apmērā 16 ĀKK valstīm, kurās nebija panākts pietiekams progress iepriekš noteikto mērķu sasniegšanā; atzinīgi vērtē 2011. gada oktobrī ieviesto jauno pieeju Savienības budžeta atbalstam (22), kura palīdz stiprināt ĀKK valstu iekšējos pārskatatbildības mehānismus; aicina Komisiju pēc jauno pamatnostādņu pilnīgas piemērošanas iepazīstināt Parlamentu ar pirmajiem rezultātiem saistībā ar šīs jaunās pieejas efektivitāti;

                  58.

                  atkārtoti aicina Komisiju un dalībvalstis izveidot publisku reģistru, kurā pārredzami būtu norādīti budžeta atbalsta nolīgumi, procedūras un attīstības rādītāji (23);

                  59.

                  atkārtoti aicina Komisiju iesniegt regulārus ziņojumus par Savienības budžeta atbalstam noteikto mērķu izpildi un īpašām problēmām, kas radušās konkrētās saņēmējvalstīs; aicina Komisiju nodrošināt, lai gadījumos, kad nav sasniegti konkrēti mērķi, budžeta atbalsts tiktu samazināts vai atcelts;

         Haiti sniegtais Savienības atbalsts

                  60.

                  mudina Komisiju publicēt rezultatīvos rādītājus par Haiti Republikai sniegto budžeta atbalstu, kā arī attiecīgus novērtējumus par Haiti valdības darbību, lai varētu saņemt budžeta atbalstu, īpaši pievēršoties šādiem kritērijiem: a) noturīgai makroekonomikas sistēmai; b) valsts vai nozaru politikas programmai un reformām, kas ir vērstas uz ilgtspējīgu izaugsmi un nabadzības mazināšanu; c) publisko finanšu pārvaldībai, tostarp cīņai pret korupciju; d) budžeta pārredzamībai un uzraudzībai, ko nodrošina arī sabiedrībai;

                  61.

                  aicina Komisiju, sākot ar 2013. gadu, Haiti valdībai sniegtajam budžeta atbalstam pārredzami piemērot jaunos budžeta atbalsta kritērijus, kas izklāstīti Komisijas politikas programmā “Turpmākā pieeja saistībā ar ES budžeta atbalstu trešām valstīm”;

                  62.

                  pauž nožēlu par to, ka daži projekti nav ilgtspējīgi, un uzsver, ka par projektu mērķi galvenokārt būtu jānosaka darbvietu izveide un ilgtspējīga izaugsme, kas Haiti valstij ļautu palielināt pašai savus ieņēmumus, tādējādi samazinot atkarību no ārvalstu palīdzības;

                  63.

                  aicina Komisiju sagatavot ilgtspējības novērtējumu piecu gadu perspektīvā projektiem, ko Savienība finansē Haiti, un katru gadu ziņot budžeta izpildes apstiprinātājiestādēm;

                  64.

                  mudina Komisiju turpināt centienus, lai stiprinātu Haiti valdību un administrāciju; aicina Komisiju ziņot par situāciju un veiktajiem pasākumiem;

                  65.

                  pauž nožēlu par nepietiekamo Savienības delegācijas un Komisijas Eiropas Kopienas Humānās palīdzības biroja pārstāvniecības darbības koordināciju; atbalsta visu Savienības dalībnieku darbības pastiprinātu koordināciju šajā valstī; tādēļ mudina Komisiju nodrošināt labāku humanitārās palīdzības un attīstības palīdzības saskaņotību un savstarpējo papildināmību gan politikas izstrādes līmenī, gan praksē;

                  66.

                  mudina Komisiju nodrošināt, lai 2013. gadā tiktu veikts atliktais pirmais Haiti īstenotās Savienības palīdzības programmas kopējās ietekmes novērtējums;

                  67.

                  uzsver – ņemot vērā to, ka pašlaik gan Parlaments, gan Savienības pilsoņi nevar piekļūt informācijai par Haiti īstenoto Savienības finansēto programmu un projektu rezultātiem, Komisijai līdz 2013. gada beigām ir būtiski jāuzlabo tās politika attiecībā uz publisku piekļuvi projektu un programmu uzraudzībai;

         Sadarbība ar starptautiskajām organizācijām

                  68.

                  pauž nopietnas bažas par Revīzijas palātas atzinumu attiecībā uz to, ka lielākā daļa maksājumu kļūdu tika konstatētas saistībā ar dotāciju un ieguldījumu nolīgumiem, kas noslēgti ar starptautiskajām organizācijām, jo 58 % no revidētajiem darījumiem bija pieļautas kļūdas; tāpēc uzskata, ka kopīgi pārvaldītu Savienības finanšu līdzekļu pārbaudīšanas un uzraudzīšanas garantijas nav apmierinošas, un aicina iesaistītās puses novērst šo situāciju;

                  69.

                  pauž nožēlu par to, ka Pasaules Bankas grupai (PBG) bija vajadzīgs tik ilgs laiks, lai nodotu Komisijas dienestiem informāciju par iekšējās revīzijas ziņojumiem; pauž nožēlu par to, ka līdz šim nav nodrošināti ilgtspējīgi risinājumi un procedūras, lai visos gadījumos nodrošinātu, ka PBG sniedz Savienības iestādēm vajadzīgo finanšu informāciju; aicina PBG un Komisiju šajā jomā steidzami panākt apmierinošu diskusiju rezultātu; aicina Komisiju ziņot Parlamentam par panākumiem šajās diskusijās;

                  70.

                  piekrīt Komisijai, ka gadījumā, ja netiks atrasts ilgtspējīgs risinājums, lai PBG sniegtu nepieciešamo finansiālo informāciju attiecīgajai Savienības iestādei, tam būs sekas uz turpmāko sadarbību ar PBG; aicina Komisiju apturēt dotācijas un iemaksu nolīgumus ar PBG, ja risinājums netiks atrasts;

         Ieguldījumu mehānisms

                  71.

                  atgādina, ka summa, kas no 9. un 10. EAF ir piešķirta ieguldījumu mehānismam ar ĀKK un AZT saistītu mērķu īstenošanai, sasniedz EUR 3 185,5 miljonus;

                  72.

                  atkārtoti pauž nožēlu, ka Revīzijas palātas sniegtā ticamības deklarācija un Eiropas Parlamenta budžeta izpildes apstiprinājuma procedūra neattiecas uz ieguldījumu mehānismu, kaut arī darbības Eiropas Savienības vārdā un uzņemoties risku veic EIB, izmantojot EAF līdzekļus;

                  73.

                  atzinīgi vērtē EIB vadības un Parlamenta labo sadarbību ikgadējā EAF budžeta izpildes apstiprinājuma procedūrā, apmainoties ar viedokļiem komitejas sanāksmju laikā;

                  74.

                  atzinīgi vērtē kopš 2012. gada 1. janvāra ieviesto jauno rezultātu novērtēšanas sistēmu, ko piemēro visām darbībām ārpus Savienības un kas nodrošinās ex ante novērtējumu prognozētajam ieguldījumam Savienības un valsts attīstības mērķos (1. pīlārs), prognozētai darbību kvalitātei un rezultātam, tostarp projektu ekonomisko, sociālo, vides un institucionālo rezultātam (2. pīlārs), un prognozētai EIB papildināmībai salīdzinājumā ar tirgus alternatīvām (3. pīlārs), kā arī nodrošina rādītāju pārraudzību līdz laikam, kad projekts ir pilnīgi īstenots un funkcionējošs un ir iespējams izmērīt pirmos attīstības rezultātus; gaida, ka EIB nodrošinās pirmo novērtējumu rezultātu novērtēšanas sistēmas darbībai saistībā ar budžeta izpildes apstiprināšanas procedūru par 2012. gadu;

                  75.

                  atkārtoti aicina EIB tiešāk saistīt savus finansējuma projektus ar nabadzības samazināšanu un Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanu, cilvēktiesībām, demokrātiju, labu pārvaldību, korporatīvo sociālo atbildību, pienācīgu darbu un vides principiem;

                  76.

                  atzinīgi vērtē paziņoto EIB mērķi saistībā ar ierobežotas aizdevumu politikas nodrošināšanu attiecībā uz jaunu, ar akmeņoglēm un brūnoglēm kurināmu elektrostaciju būvniecību; mudina EIB īstenot šo politiku;

                  77.

                  atzinīgi vērtē pasākumus, ko EIB ir veikusi, reaģējot uz Parlamenta aicinājumiem nodrošināt lielāku pārredzamību, proti, EIB tīmekļa vietnē publicējot informāciju par katru jaunu aizdevumu pirms tā apstiprināšanas Valdē, norādot katru finanšu starpnieku (tostarp kontaktinformāciju), kurš gūst labumu no EIB, un pieprasot EIB mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) starpniekiem savā tīmekļa vietnē ieviest MVU kopienai paredzētu produktu lapu;

                  78.

                  atkārto, ka Komisijas, EIB un Revīzijas palātas trīspusējā nolīgumā ir noteiktas Revīzijas palātas funkcijas attiecībā uz EIB pārvaldīto EAF pārbaudi; atkārtoti aicina Revīzijas palātu sagatavot īpašo ziņojumu par EIB pārvaldīto EAF efektivitāti un lietderību no nabadzības samazināšanas viedokļa;

                  79.

                  turklāt norāda, ka pašreizējās EIB direktoru valdes sastāvā ir astoņas sievietes un 20 vīrieši; mudina dalībvalstis apsvērt abu dzimumu kandidatūru izvirzīšanu, lai EIB Direktoru padomē panāktu līdzsvarotāku dzimumu pārstāvību;

         EAF iekļaušana budžetā

                  80.

                  uzsver vajadzību pēc atbalsta prognozējamības un demokrātiskas kontroles, ko var panākt tikai tad, ja EAF ir daļa no Savienības vispārējā budžeta; uzsver, ka iekļaušana budžetā samazinātu darījumu izmaksas un vienkāršotu ziņošanas un pārskatatbildības prasības, jo pastāvētu tikai viens administratīvo noteikumu un lēmumu pieņemšanas struktūru kopums, nevis divi; uzsver, ka EAF iekļaušana budžetā nenozīmē, ka attīstības palīdzības kopējo izdevumu apjomu var samazināt;

                  81.

                  atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos (24) ierosināt EAF iekļaušanu budžetā 2020. gadā, kad beidzas Kotonū nolīguma termiņš; sagaida, ka Komisija ievēros šo apņemšanos un veiks atbilstīgus pasākumus, lai veicinātu EAF iekļaušanu Savienības budžetā, sākot ar DFS pēc 2020. gada; uzskata – ņemot vērā pašreizējo budžeta un ekonomikas krīzi, šobrīd pastāv pārāk liels risks, ka, iekļaujot EAF Eiropas Savienības budžetā, vispārējais finansējuma apmērs sadarbībai ar ĀKK partnervalstīm samazināsies; tādēļ uzstāj, ka gadījumā, ja tiktu apsvērta EAF iekļaušana Savienības budžetā jau DFS 2014.–2020. gadam, ar to jāsaprot, ka uz 4. izdevumu kategoriju “Globālā Eiropa” tiek pārcelts viss EAF finansējums, kā to ierosinājusi Komisija (EUR 30,3 miljardi 2011. gada cenās) (25), un nekādā gadījumā šo pārcelšanu nedrīkst izmantot kā aizbildinājumu, lai samazinātu izdevumu maksimālo apmēru Savienības ārējai darbībai kopumā un jo īpaši attīstības palīdzībai;

                  82.

                  atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos pielāgot Parlamenta tiesības rūpīgi pārbaudīt EAF tām pārbaudes tiesībām, kas tam piešķirtas attiecībā uz Savienības vispārējo budžetu, jo īpaši attīstības sadarbības instrumentu; mudina Komisiju nekavējoties nākt klajā ar konkrētiem priekšlikumiem šajā nolūkā un sākt dialogu, lai izveidotu precīzi izklāstītu kārtību Parlamenta turpmāk īstenojamām pārbaudēm attiecībā uz stratēģisku lēmumu pieņemšanu par EAF.

         (1)  OV C 344, 12.11.2012., 243. lpp.

         (2)  OV C 348, 14.11.2012., 130. lpp.

         (3)  OV L 317, 15.12.2000., 3. lpp.

         (4)  OV L 287, 28.10.2005., 4. lpp.

         (5)  OV L 314, 30.11.2001., 1. lpp., un OV L 324, 7.12.2001., 1. lpp.

         (6)  OV L 109, 26.4.2007., 33. lpp.

         (7)  OV L 156, 29.5.1998., 108. lpp.

         (8)  OV L 317, 15.12.2000., 355. lpp.

         (9)  OV C 306 E, 15.12.2006., 373. lpp.

         (10)  OV C 279 E, 19.11.2009., 100. lpp.

         (11)  OV L 191, 7.7.1998., 53. lpp.

         (12)  OV L 83, 1.4.2003., 1. lpp.

         (13)  OV L 78, 19.3.2008., 1. lpp.

         (14)  Iepriekšminētais gada ziņojums par 8., 9. un 10. Eiropas Attīstības fonda (EAF) finanšu pārvaldību 2011. gadā.

         (15)  OV C 199 E, 7.7.2012., 37. lpp.

         (16)  Komisijas 2010. gada 21. aprīļa paziņojums “Nodokļi un attīstība – sadarbība ar jaunattīstības valstīm, lai veicinātu labu pārvaldību nodokļu lietās”.

         (17)  Ibidem.

         (18)  Eiropas Revīzijas palātas Īpašais ziņojums Nr. 1/2010 un Īpašais ziņojums Nr. 13/2011.

         (19)  Komisijas dienestu darba dokuments “2012. gada ziņojums par Eiropas Savienības attīstības un ārējās palīdzības politiku un tās īstenošanu 2011. gadā”, 67. lpp.

         (20)  Idem, 90. lpp.

         (21)  Idem, 113. lpp.

         (22)  Komisijas 2011. gada 13. oktobra paziņojums “Turpmākā pieeja saistībā ar ES budžeta atbalstu trešām valstīm”.

         (23)  Kā paredzēts Parlamenta 2011. gada 5. jūlija rezolūcijas par jaunattīstības valstīm sniegtā ES budžeta atbalsta nākotni (pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0317) 52. punktā un budžeta izpildes apstiprināšanas ziņojuma par 2010. gadu 42. punktā.

         (24)  Komisijas 2011. gada 29. jūnija paziņojums “Budžets stratēģijai “Eiropa 2020”.

         (25)  Ibid.


               11.4.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 117/3

         Paziņojums par Komisijas lēmumu par Čehijas Republikas paziņoto valsts pārejas plānu, kas minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2010/75/ES par rūpnieciskajām emisijām 32. pantā
   (2015/C 117/03)
   Komisija 2015. gada 10. aprīlī pieņēma Lēmumu C(2015) 2298 par valsts pārejas plānu, par ko Čehijas Republika paziņojusi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2010/75/ES par rūpnieciskajām emisijām 32. pantu (1).
   Dokuments ir pieejams tīmekļa vietnē https://circabc.europa.eu/w/browse/36205e98-8e7a-47d7-808d-931bc5baf6ee

      (1)  OV L 334, 17.12.2010., 17. lpp.