title: Padomes Lēmums (ES) 2019/483 (2019. gada 19. marts) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma IX pielikumā (Finanšu pakalpojumi) (Kapitāla prasību Regula (ES) Nr. 575/2013 (KPR) un Direktīva 2013/36/ES (KPD IV)) (Dokuments attiecas uz EEZ.)

text:
                  25.3.2019

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 82/29

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2019/483
         (2019. gada 19. marts)
         par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma IX pielikumā (Finanšu pakalpojumi) (Kapitāla prasību Regula (ES) Nr. 575/2013 (KPR) un Direktīva 2013/36/ES (KPD IV))
         (Dokuments attiecas uz EEZ)
         EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. pantu saistībā ar 218. panta 9. punktu,
         ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 2894/94 (1994. gada 28. novembris) par Eiropas Ekonomikas zonas līguma (1) īstenošanas kārtību un jo īpaši tās 1. panta 3. punktu,
         ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
         tā kā:

                     (1)

                     Līgums par Eiropas Ekonomikas zonu (2) (“EEZ līgums”) stājās spēkā 1994. gada 1. janvārī.

                     (2)

                     Saskaņā ar EEZ līguma 98. pantu EEZ Apvienotā komiteja cita starpā var lemt parminētā līguma IX pielikuma, kurā ietverti noteikumi par finanšu pakalpojumiem, grozīšanu.

                     (3)

                     EEZ līgumā jāiekļauj Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 575/2013 (3) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/36/ES (4).

                     (4)

                     Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza EEZ līguma IX pielikums.

                     (5)

                     Tādēļ Savienības nostājas EEZ Apvienotajā komitejā pamatā vajadzētu būt pievienotajam lēmuma projektam,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Nostājas, kura Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz ierosināto grozījumu EEZ līguma IX pielikumā (Finanšu pakalpojumi), pamatā ir EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projekts, kas pievienots šim lēmumam.

            2. pants
            Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

            Briselē, 2019. gada 19. martā

                  Padomes vārdā –

                  priekšsēdētājs

               G. CIAMBA

            (1)  OV L 305, 30.11.1994., 6. lpp.

            (2)  OV L 1, 3.1.1994., 3. lpp.

            (3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 575/2013 (2013. gada 26. jūnijs) par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.).

            (4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/36/ES (2013. gada 26. jūnijs) par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību, ar ko groza Direktīvu 2002/87/EK un atceļ Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK (OV L 176, 27.6.2013., 338. lpp.).

            PROJEKTS
            EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS Nr. …/2019
            (… gada …),
            ar ko groza EEZ līguma IX pielikumu (Finanšu pakalpojumi)
            EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,
            ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”) un jo īpaši tā 98. pantu,
            tā kā:

                        (1)

                        EEZ līgumā jāiekļauj Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 575/2013 (2013. gada 26. jūnijs) par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (1); regulā labojumi izdarīti ar OV L 208, 2.8.2013., 68. lpp., OV L 321, 30.11.2013., 6. lpp. un OV L 20, 25.1.2017., 2. lpp.

                        (2)

                        EEZ līgumā jāiekļauj Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/2395 (2017. gada 12. decembris), ar ko Regulu (ES) Nr. 575/2013 groza attiecībā uz pārejas kārtību tam, lai mazinātu 9. SFPS ieviešanas ietekmi uz pašu kapitālu, un lielo riska darījumu regulējumam noteiktiem publiskā sektora riska darījumiem, kuri denominēti jebkuras dalībvalsts vietējā valūtā (2).

                        (3)

                        EEZ līgumā jāiekļauj Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/36/ES (2013. gada 26. jūnijs) par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību, ar ko groza Direktīvu 2002/87/EK un atceļ Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK (3); direktīvā labojumi izdarīti ar OV L 208, 2.8.2013., 73. lpp. un OV L 20, 25.1.2017., 1. lpp.

                        (4)

                        Regulā (ES) Nr. 575/2013 un Direktīvā 2013/36/ES minētas “ES mātes iestādes”, “ES mātes finanšu pārvaldītājsabiedrības”, un “ES mātes jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības”, kas EEZ līguma kontekstā ir jāsaprot kā atsauces uz vienībām, kuras atbilst regulā sniegtajām attiecīgajām definīcijām, kuras ir reģistrētas EEZ Līgumslēdzējā pusē un kuras nav nevienā citā EEZ Līgumslēdzējā pusē izveidotas citas iestādes meitasuzņēmumi.

                        (5)

                        Ar Direktīvu 2013/36/ES atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2006/48/EK (4) un 2006/49/EK (5), kas ir iekļautas EEZ līgumā un tādējādi ir jāatceļ saskaņā ar EEZ līgumu.

                        (6)

                        Iespējas pašu kapitāla prasību nepamatotiem samazinājumiem no iekšējo modeļu izmantošanas citstarp ir ierobežotas ar valsts tiesību aktiem, ar kuriem tiek īstenots Direktīvas 2006/48/EK 152. pants, kas līdz 2017. gada beigām tika aizstāts ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 500. pantu. Tomēr joprojām ir vairāki citi noteikumi Regulā (ES) Nr. 575/2013 un Direktīvā 2013/36/ES, kuri ļauj kompetentajām iestādēm risināt to pašu jautājumu, tajā skaitā iespēja veikt pasākumus, lai kompensētu riska svērto vērtību nepamatotu samazinājumu, – skatīt, piemēram, Direktīvas 2013/36/ES 104. pantu – un noteikt prudenciālas piesardzības rezerves iekšējo modeļu kalibrēšanā – skatīt, piemēram, Regulas (ES) Nr. 575/2013 144. pantu un Direktīvas 2013/36/ES 101. pantu.

                        (7)

                        Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza EEZ līguma IX pielikums,

                  IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants
               EEZ līguma IX pielikumu groza šādi.

                           1.

                           Pielikuma 14. punkta tekstu (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/48/EK) aizstāj ar šādu:
                           “32013 L 0036: Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/36/ES (2013. gada 26. jūnijs) par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību, ar ko groza Direktīvu 2002/87/EK un atceļ Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK (OV L 176, 27.6.2013., 338. lpp.); direktīvā labojumi izdarīti ar OV L 208, 2.8.2013., 73. lpp. un OV L 20, 25.1.2017., 1. lpp.

                           Šā līguma vajadzībām direktīvas noteikumus pielāgo šādi:

                                       a)

                                       neatkarīgi no šā līguma 1. protokola noteikumiem un ja šajā līgumā nav teikts citādi, termins “dalībvalsts(-is)” un “kompetentās iestādes” papildus tā nozīmei, kas sniegta direktīvā, ietver arī attiecīgi EBTA valstis un to kompetentās iestādes;

                                       b)

                                       uzskata, ka termini “ECBS centrālās bankas” vai “centrālās bankas” papildus nozīmei, kas sniegta direktīvā, ietver arī EBTA valstu centrālās bankas;

                                       c)

                                       direktīvā sniegtās atsauces uz citiem tiesību aktiem piemēro tiktāl un tā, kā šie akti ir iekļauti šajā līgumā;

                                       d)

                                       direktīvā minētās atsauces uz EBI pilnvarām saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 19. pantu gadījumos, kas minēti šā pielikuma 31.g punktā, kā arī saskaņā ar šo minēto punktu, uzskata par atsaucēm uz EBTA Uzraudzības iestādes pilnvarām attiecībā uz EBTA valstīm;

                                       e)

                                       direktīvas 2. panta 5. punktā iekļauj šādu punktu:

                                                   “11a)

                                                   Islandē ‘Byggðastofnun’, ‘Íbúðalánasjóður’ un ‘Lánasjóður sveitarfélaga ohf.’;”

                                       f)

                                       direktīvas 6. panta a) punktam pievieno šādu daļu:
                                       “EBTA valstu kompetentās iestādes sadarbojas ar uzticību un patiesu savstarpēju cieņu, jo īpaši, nodrošinot atbilstīgas un uzticamas informācijas plūsmu starp tām un EFUS pusēm un ar EBTA Uzraudzības iestādi. ES dalībvalstu kompetentās iestādes sadarbojas ar EBTA valstu kompetentajām iestādēm tādā pašā veidā.”;

                                       g)

                                       EBTA valstīs nepiemēro 47. panta 3. punktu. EBTA valsts var ar nolīgumiem, kurus noslēdz ar vienu vai vairākām trešām valstīm, vienoties piemērot noteikumus, kas tādu kredītiestāžu filiālēm, kuru galvenais birojs ir trešās valstīs, piešķir vienādu režīmu minētās EBTA valsts teritorijā.
                                       Līgumslēdzējas puses informē viena otru pirms nolīgumu noslēgšanas ar trešām valstīm, pamatojoties attiecīgā gadījumā uz 47. panta 3. punktu vai šā punkta pirmo daļu.
                                       Ikreiz, kad Eiropas Savienība risina sarunas ar vienu vai vairākām trešām valstīm par nolīguma noslēgšanu, pamatojoties uz 47. panta 3. punktu, un šāda nolīguma noslēgšanas mērķis ir iegūt to kredītiestāžu filiāļu valsts režīmu vai efektīvu piekļuvi tirgum, kuru galvenais birojs atrodas kādā Eiropas Savienības dalībvalstī, attiecīgajās trešās valstīs, Eiropas Savienība cenšas panākt vienlīdzīgu attieksmi pret to kredītiestāžu filiālēm, kuru galvenais birojs ir EBTA valstī;

                                       h)

                                       direktīvas 48. pantu nepiemēro. Ja EBTA valsts noslēdz nolīgumu ar vienu vai vairākām trešām valstīm par līdzekļiem konsolidētas uzraudzības veikšanai attiecībā uz iestādēm, kuru mātesuzņēmumu galvenie biroji atrodas trešā valstī, un trešās valstīs esošām iestādēm, kuru mātesuzņēmumu, neatkarīgi no tā, vai tie ir iestādes, finanšu pārvaldītājsabiedrības vai jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības, galvenie biroji atrodas minētajā EBTA valstī, minētajā nolīgumā cenšas nodrošināt, ka EBI var no minētās EBTA valsts kompetentās iestādes saņemt informāciju, kas saņemta no trešo valstu valsts iestādēm saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 35. pantu;

                                       i)

                                       direktīvas 53. panta 2. punktā pirms vārdiem “saskaņā ar šo direktīvu” iekļauj vārdus “vai attiecīgā gadījumā EBTA Uzraudzības iestāde” attiecīgajā locījumā;

                                       j)

                                       direktīvas 58. panta 1. punkta d) apakšpunktā pēc vārda “EVTI” iekļauj vārdus “vai attiecīgā gadījumā EBTA Uzraudzības iestāde” attiecīgajā locījumā;

                                       k)

                                       direktīvas 89. panta 5. punktā vārdus “turpmākos Savienības tiesību aktos paredz plašākus izpaušanas pienākumus” aizstāj ar vārdiem “turpmākos tiesību aktos, kas piemērojami saskaņā ar EEZ līgumu, paredz plašākus izpaušanas pienākumus”;

                                       l)

                                       direktīvas 114. panta 1. punktā attiecībā uz Lihtenšteinu vārdus “ECBS centrālā banka” aizstāj ar vārdiem “kompetentā iestāde” attiecīgajā locījumā;

                                       m)

                                       direktīvas 117. panta 1. punkta otrajā daļā pēc vārda “EBI” iekļauj vārdus “vai attiecīgā gadījumā EBTA Uzraudzības iestāde” attiecīgajā locījumā;

                                       n)

                                       direktīvas 133. panta 14. un 15. punktā pēc vārda “Komisija” iekļauj vārdus “vai – attiecībā uz EBTA valstīm – EBTA valstu Pastāvīgā komiteja” attiecīgajā locījumā;

                                       o)

                                       direktīvas 151. panta 1. punktā attiecībā uz EBTA valstīm pēc vārdiem “saskaņā ar” iekļauj vārdus “EEZ Apvienotās komitejas lēmumu, kurā ir” attiecīgajā locījumā.”

                           2.

                           Pēc 14. punkta (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/36/ES) iekļauj šādu:

                                       “14.a

                                          32013 R 0575: Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 575/2013 (2013. gada 26. jūnijs) par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.); regulā labojumi izdarīti ar OV L 208, 2.8.2013., 68. lpp., OV L 321, 30.11.2013., 6. lpp. un OV L 20, 25.1.2017., 2. lpp.; regulā grozījumi izdarīti ar:

                                                   —

                                                      32017 R 2395: Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 2017/2395 (2017. gada 12. decembris) (OV L 345, 27.12.2017., 27. lpp.).
                                                   Šā līguma vajadzībām regulas noteikumus pielāgo šādi:

                                                               a)

                                                               neatkarīgi no šā līguma 1. protokola noteikumiem un ja šajā līgumā nav teikts citādi, termins “dalībvalsts(-is)” un “kompetentās iestādes” papildus tā nozīmei, kas sniegta regulā, ietver arī attiecīgi EBTA valstis un to kompetentās iestādes;

                                                               b)

                                                               uzskata, ka termini “ECBS centrālās bankas” vai “centrālās bankas” papildus nozīmei, kas sniegta regulā, ietver arī EBTA valstu centrālās bankas;

                                                               c)

                                                               regulā sniegtās atsauces uz citiem tiesību aktiem piemēro tiktāl un tā, kā šie akti ir iekļauti šajā līgumā;

                                                               d)

                                                               regulā minētās atsauces uz EBI pilnvarām saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 19. pantu gadījumos, kas minēti šā pielikuma 31.g punktā, kā arī saskaņā ar šo minēto punktu, uzskata par atsaucēm uz EBTA Uzraudzības iestādes pilnvarām attiecībā uz EBTA valstīm;

                                                               e)

                                                               regulas 4. panta 1. punkta 75) apakšpunktā pirms vārda “Zviedrija” iekļauj vārdus “Norvēģija un” attiecīgajā locījumā;

                                                               f)

                                                               regulas 31. panta 1. punkta b) apakšpunktā attiecībā uz EBTA valstīm vārdus “Komisija” aizstāj ar vārdiem “EBTA Uzraudzības iestāde” attiecīgajā locījumā;

                                                               g)

                                                               regulas 80. panta 1. un 2. punktā pēc vārda “Komisija” iekļauj vārdus “vai – attiecībā uz EBTA valsti – EBTA Uzraudzības iestāde” attiecīgajā locījumā;

                                                               h)

                                                               regulas 329. panta 4. punktā, 344. panta 2. punktā, 352. panta 6. punktā, 358. panta 4. punktā un 416. panta 5. punktā attiecībā uz EBTA valstīm pirms vārdiem “stāšanās spēkā” iekļauj vārdus “EEZ Apvienotās komitejas lēmumi, kuros ir” attiecīgajā locījumā;

                                                               i)

                                                               regulas 395. pantā:

                                                                           i)

                                                                           panta 7. un 8. punktā attiecībā uz EBTA valstīm vārdu “Padome” nepiemēro;

                                                                           ii)

                                                                           attiecībā uz EBTA valstīm 8. punkta pirmo daļu lasa šādi:
                                                                           “EBTA valstu Pastāvīgajai komitejai tiek piešķirtas pilnvaras pieņemt lēmumu, lai pieņemtu vai noraidītu 7. punktā minēto ierosināto valsts pasākumu.”;

                                                                           iii)

                                                                           panta 8. punkta otrās daļas pirmo teikumu aizstāj ar šādu daļu:
                                                                           “Mēneša laikā pēc tam, kad ir saņemts 7. punktā minētais paziņojums, EBI sniedz Padomei, Komisijai un attiecīgajai dalībvalstij vai, ja tās atzinums attiecas uz EBTA valsts ierosinātajiem valsts pasākumiem, EBTA valstu Pastāvīgajai komitejai un attiecīgajai EBTA valstij, savu atzinumu par minētajā punktā norādītajiem jautājumiem.”;

                                                               j)

                                                               regulas 458. pantā:

                                                                           i)

                                                                           attiecībā uz EBTA valstīm 2. punkta pirmo daļu lasa šādi:
                                                                           “Ja valsts iestāde, ko dalībvalsts noteikusi saskaņā ar 1. punktu, konstatē izmaiņas finanšu sistēmas makroprudenciālā vai sistēmiskā riska intensitātē, kas var radīt nopietnas negatīvas sekas finanšu sistēmai un reālajai ekonomikai konkrētā EBTA valstī, un ja minētā iestāde uzskata, ka šīs izmaiņas labāk būtu risināt ar stingrākiem attiecīgās valsts pasākumiem, tad tā par to paziņo EBTA valstu Pastāvīgajai komitejai, EBTA Uzraudzības iestādei, ESRK un EBI un iesniedz šādus attiecīgus kvantitatīvus vai kvalitatīvus pierādījumus par visiem šādiem aspektiem:”;

                                                                           ii)

                                                                           attiecībā uz EBTA valstīm 4. punkta pirmo daļu lasa šādi:
                                                                           “EBTA valstu Pastāvīgajai komitejai tiek piešķirtas pilnvaras ar kvalificētu balsu vairākumu, pamatojoties uz EBTA Uzraudzības iestādes priekšlikumu, pieņemt īstenošanas aktu, lai noraidītu 2. punkta d) apakšpunktā minēto valsts pasākumu projektu.”;

                                                                           iii)

                                                                           panta 4. punkta otro daļu papildina ar šādu:
                                                                           “Ja to atzinumi attiecas uz kādas EBTA valsts pasākumu projektu, ESRK un EBI sniedz atzinumus EBTA valstu Pastāvīgajai komitejai, EBTA Uzraudzības iestādei un attiecīgajai EBTA valstij.”;

                                                                           iv)

                                                                           attiecībā uz EBTA valstīm 4. punkta trešo līdz astoto daļu lasa šādi:
                                                                           “Maksimāli ņemot vērā otrajā daļā minētos atzinumus un gadījumā, ja ir stabili, pārliecinoši un sīki izstrādāti pierādījumi tam, ka pasākuma negatīvā ietekme uz vienoto tirgu pārsniedz noteiktā makroprudenciālā vai sistēmiskā riska mazināšanas rezultātā radušos finanšu stabilitātes ieguvumus, EBTA Uzraudzības iestāde var viena mēneša laikā iesniegt EBTA valstu Pastāvīgajai komitejai priekšlikumu, lai noraidītu valsts pasākumu projektu.
                                                                           Ja EBTA Uzraudzības iestāde viena mēneša laikā neiesniedz priekšlikumu, attiecīgā EBTA valsts var nekavējoties pieņemt valsts pasākumu projektu uz laiku līdz diviem gadiem vai līdz makroprudenciālo vai sistēmisko risku pastāvēšanas beigām – atkarībā no tā, kas notiek ātrāk.
                                                                           EBTA valstu Pastāvīgā komiteja viena mēneša laikā pēc priekšlikuma saņemšanas pieņem lēmumu par EBTA Uzraudzības iestādes priekšlikumu un izklāsta savus apsvērumus par to, vai valsts pasākumu projektu noraidīt, vai ne.
                                                                           EBTA valstu Pastāvīgā komiteja noraida valsts pasākumu projektu vienīgi tad, ja tā uzskata, ka nav ievēroti viens vai vairāki no šādiem nosacījumiem:

                                                                                a)

                                                                                izmaiņas makroprudenciālo vai sistēmisko riska intensitātē ir tādas, kas valsts līmenī rada risku finansiālai stabilitātei;

                                                                                b)

                                                                                ar šīs regulas 124. un 164. pantu un ar Direktīvas 2013/36/ES 101., 103., 104., 105., 133., un 136. pantu nevar pienācīgi risināt apzinātos makroprudenciālos vai sistēmiskos riskus, ņemot vērā to, ka minētie pasākumi ir samērā efektīvi;

                                                                                c)

                                                                                ierosinātie valsts pasākumi ir piemērotāki, lai risinātu apzinātos makroprudenciālos vai sistēmiskos riskus, un tie nav saistīti ar nesamērīgu negatīvu ietekmi uz citu Līgumslēdzēju pušu vai EEZ kopumā visu finanšu sistēmu vai tās daļām, tādējādi veidojot vai radot šķēršļus iekšējā tirgus darbībai;

                                                                                d)

                                                                                šis jautājums attiecas tikai uz vienu EBTA valsti; kā arī

                                                                                e)

                                                                                minētie riski nav risināti ar citiem šajā regulā vai Direktīvā 2013/36/ES paredzētiem pasākumiem.

                                                                                EBTA valstu Pastāvīgās komitejas novērtējumā ņem vērā ESRK un EBI atzinumu, un tas pamatojas uz pierādījumiem, ko saskaņā ar 1. punktu noteiktā iestāde ir iesniegusi atbilstīgi 2. punktam.
                                                                           Ja viena mēneša laikā pēc tam, kad saņemts EBTA Uzraudzības iestādes priekšlikums, EBTA valstu Pastāvīgā komiteja nepieņem lēmumu noraidīt valsts pasākumu projektu, EBTA valsts var pieņemt pasākumus un tos piemērot uz laiku līdz diviem gadiem vai līdz makroprudenciālo un sistēmisko risku pastāvēšanas beigām – atkarībā no tā, kas notiek ātrāk.”;

                                                                           v)

                                                                           attiecībā uz EBTA valstīm 6. punktu izsaka šādi:
                                                                           “Ja EBTA valsts atzīst pasākumus, kas noteikti saskaņā ar šo pantu, tā par to paziņo EBTA valstu Pastāvīgajai komitejai, EBTA Uzraudzības iestādei, EBI, ESRK un EEZ līguma Līgumslēdzējai pusei, kurā atļauts piemērot šos pasākumus.”;

                                                               k)

                                                               regulas 467. panta 2. punktā attiecībā uz EBTA valstīm vārdus “Komisija”“pieņem regulu” aizstāj ar “stājas spēkā EEZ Apvienotās komitejas lēmums, kurā ir pieņemtā regula”;

                                                               l)

                                                               regulas 497. pantā attiecībā uz EBTA valstīm:

                                                                           i)

                                                                           panta 1. un 2. punktā pēc vārdiem “stājas spēkā pēdējais no” iekļauj vārdus “EEZ Apvienotās komitejas lēmumiem, kuros ir”;

                                                                           ii)

                                                                           panta 1. punktā vārdus “tiek pieņemti” aizstāj ar vārdiem “tiek piemēroti EEZ”.”

                           3.

                           Pielikuma 31.bc punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 648/2012):

                                       a)

                                       pievieno šādu ievilkumu:

                                                   “—

                                                      32013 R 0575: Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 (2013. gada 26. jūnijs) (OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.), kas labota ar OV L 208, 2.8.2013., 68. lpp., OV L 321, 30.11.2013., 6. lpp. un OV L 20, 25.1.2017., 2. lpp.”;

                                       b)

                                       pielikuma zh) pielāgojumā pievieno šādu tekstu:

                                                   “v)

                                                   pielikuma 5.a punktā attiecībā uz EBTA valstīm pēc vārdiem “stājas spēkā pēdējais no” iekļauj vārdus “EEZ Apvienotās komitejas lēmumiem, kuros ir”.”

                           4.

                           Pielikuma 31.ea punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/87/EK) pievieno šādu ievilkumu:

                                       “—

                                       “32013 L 0036: Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2013/36/ES (2013. gada 26. jūnijs) (OV L 176, 27.6.2013., 338. lpp.), kas labota ar OV L 208, 2.8.2013., 73. lpp. un OV L 20, 25.1.2017., 1. lpp.”.

                           5.

                           Svītro 31. punkta tekstu (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/49/EK).

               2. pants
               Regulu (ES) Nr. 575/2013, kas labota ar OV L 208, 2.8.2013., 68. lpp., OV L 321, 30.11.2013., 6. lpp. un OV L 20, 25.1.2017., 2. lpp., un (ES) 2017/2395 un Direktīvas 2013/36/ES, kas labota ar OV L 208, 2.8.2013., 73. lpp. un OV L 20, 25.1.2017., 1. lpp., teksti islandiešu un norvēģu valodā, kas jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ papildinājumā, ir autentiski.

               3. pants
               Šis lēmums stājas spēkā […], ar noteikumu, ka ir iesniegti visi paziņojumi saskaņā ar EEZ līguma 103. panta 1. punktu (*1).

               4. pants
               Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

               Briselē,

                     EEZ Apvienotās komitejas vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     EEZ Apvienotās komitejas sekretāri

               (1)  OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.

               (2)  OV L 345, 27.12.2017., 27. lpp.

               (3)  OV L 176, 27.6.2013., 338. lpp.

               (4)  OV L 177, 30.6.2006., 1. lpp.

               (5)  OV L 177, 30.6.2006., 201. lpp.

               (*1)  [Konstitucionālās prasības nav norādītas.] [Konstitucionālās prasības ir norādītas.]

            Līgumslēdzēju pušu kopīgā deklarācija par Lēmumu Nr. …/2019, ar ko EEZ līgumā iekļauj Direktīvu 2013/36/ES
            Līgumslēdzējas puses vienojas, ka Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2013/36/ES (2013. gada 26. jūnijs) par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību, ar ko groza Direktīvu 2002/87/EK un atceļ Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK, iekļaušana EEZ līgumā neskar vispārēji piemērojamus valsts noteikumus attiecībā uz ārvalstu tiešo ieguldījumu pārbaudi saistībā ar drošību vai sabiedrisko kārtību.


title: Padomes Lēmums (ES) 2019/510 (2019. gada 25. marts) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Konvencijas par turpmāko daudzpusējo sadarbību Ziemeļaustrumatlantijas zvejniecībā vajadzībām saistībā ar Apvienotās Karalistes iesniegto pieteikumu par pievienošanos minētajai konvencijai

text:
                  27.3.2019

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 85/22

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2019/510
         (2019. gada 25. marts)
         par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Konvencijas par turpmāko daudzpusējo sadarbību Ziemeļaustrumatlantijas zvejniecībā vajadzībām saistībā ar Apvienotās Karalistes iesniegto pieteikumu par pievienošanos minētajai konvencijai
         EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. pantu saistībā ar 218. panta 9. punktu,
         ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
         tā kā:

                     (1)

                     Konvencija par turpmāko daudzpusējo sadarbību Ziemeļaustrumatlantijas zvejniecībā (1) (“NEAFC konvencija”) tika apstiprināta ar Padomes Lēmumu 81/608/EEK (2) un stājās spēkā 1982. gada 17. martā.

                     (2)

                     2017. gada 29. martā Apvienotā Karaliste uz Līguma par Eiropas Savienību (LES) 50. panta pamata iesniedza paziņojumu par nodomu no Savienības izstāties. Līgumi Apvienotajai Karalistei vairs nebūs piemērojami no izstāšanās līguma spēkā stāšanās dienas vai, ja tas nestājas spēkā, no dienas, kad no paziņošanas par izstāšanos apritējuši divi gadi, proti, no 2019. gada 30. marta, ja vien Eiropadome, vienojusies ar Apvienoto Karalisti, vienprātīgi nenolems minēto periodu pagarināt.

                     (3)

                     Kamēr Apvienotā Karaliste nav izstājusies no Savienības, tā joprojām ir dalībvalsts, kas bauda visas tiesības un kam ir saistoši visi pienākumi, kas izriet no Līgumiem, tostarp lojālas sadarbības principa ievērošana.

                     (4)

                     2017. gada 29. aprīļa nostādnēs pēc Apvienotās Karalistes paziņojuma saskaņā ar LES 50. pantu Eiropadome atzina vajadzību starptautiskā kontekstā ņemt vērā Apvienotās Karalistes kā izstāšanās procesā esošas dalībvalsts specifiku, ja vien Apvienotā Karaliste, kamēr tā ir Savienības dalībvalsts, ievēro savus pienākumus un paliek lojāla Savienības interesēm.

                     (5)

                     Izstāšanās līgumā ir ietverta kārtība, kādā Savienības tiesību aktu noteikumi tiks piemēroti Apvienotajai Karalistei un tās teritorijā pēc dienas, kurā Līgumu piemērošana Apvienotajai Karalistei tiks pārtraukta (“pārejas periods”). Ja izstāšanās līgums stāsies spēkā, tad saskaņā ar minēto līgumu Savienības tiesību akti, tostarp starptautiskie nolīgumi, kuros Savienība ir līgumslēdzēja puse, Apvienotajai Karalistei un tās teritorijā tiks piemēroti pārejas periodā un tos pārstās piemērot minētā perioda beigās.

                     (6)

                     Pašlaik NEAFC konvenciju Apvienotajai Karalistei piemēro, jo Savienība ir minētās konvencijas līgumslēdzēja puse, savukārt NEAFC konvencijas 20. panta 4. punkts nepieļauj Savienības dalībvalstu pievienošanos.

                     (7)

                     Saskaņā ar NEAFC konvencijas 20. panta 4. punktu jebkura valsts var pievienoties NEAFC konvencijai, ja attiecīgās valsts pievienošanās pieteikumu apstiprina trīs ceturtdaļas no visām NEAFC konvencijas līgumslēdzējām pusēm 90 dienu laikā no dienas, kad depozitārs paziņojis par pieteikuma saņemšanu.

                     (8)

                     Apvienotā Karaliste 2019. gada 8. janvārī iesniedza pieteikumu par pievienošanos NEAFC konvencijai līgumslēdzējas puses statusā, ņemot vērā iespēju, ka dienā, kurā Līgumu piemērošana tai tiks pārtraukta, izstāšanās līgums nebūs noslēgts.

                     (9)

                     Saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvencijas (UNCLOS) (3) 56., 63. un 116. pantu Apvienotajai Karalistei ir likumīgas intereses zvejot NEAFC konvencijas apgabalā (atklātā jūrā) un kā piekrastes valstij tiktāl, ciktāl ūdeņi, kas atrodas Apvienotās Karalistes ekskluzīvajā ekonomikas zonā, ietilpst NEAFC konvencijas apgabalā.

                     (10)

                     Lai nepieļautu neilgtspējīgas zvejas darbības, Savienība ir ieinteresēta, ka Apvienotā Karaliste sadarbojas kopējās interesēs esošo krājumu pārvaldībā, pilnībā ievērojot noteikumus, kas izklāstīti UNCLOS un Apvienoto Nāciju Organizācijas 1995. gada 4. augusta Nolīgumā par ANO 1982. gada 10. decembra Jūras tiesību konvencijas noteikumu īstenošanu attiecībā uz mainīgas dislokācijas un tālu migrējošo zivju sugu krājumu saglabāšanu un apsaimniekošanu (UNFSA) (4) vai jebkuros citos starptautiskos nolīgumos vai starptautisko tiesību normās.

                     (11)

                     Kā noteikts UNCLOS 63. panta 2. punktā un UNFSA 8. pantā, ja viens un tas pats krājums vai saistīto sugu krājumi sastopami gan ekskluzīvajā ekonomikas zonā, gan apgabalā, kas atrodas ārpus minētās zonas un blakus tai, piekrastes valstij un valstīm, kas apzvejo šādus krājumus blakus esošajā apgabalā, jāsadarbojas, lai vienotos par pasākumiem, kas vajadzīgi šo krājumu saglabāšanai blakus esošajā apgabalā. Šādu sadarbību var izveidot ar reģionālajām zvejniecības pārvaldības organizācijām vai, ja šādām reģionālajām organizācijām nav kompetences attiecībā uz konkrēto krājumu, izmantojot ad hoc pasākumus starp valstīm, kuras ir ieinteresētas zvejniecībā.

                     (12)

                     Apvienotās Karalistes pievienošanās NEAFC konvencijai ļaus Apvienotajai Karalistei sadarboties vajadzīgo zvejniecības pārvaldības pasākumu jomā, pienācīgi ņemot vērā citu valstu un Savienības tiesības, intereses un pienākumus nolūkā nodrošināt to, ka zvejas darbības tiek veiktas veidā, kas nodrošina attiecīgo krājumu ilgtspējīgu izmantošanu.

                     (13)

                     Tāpēc Savienības interesēs ir apstiprināt Apvienotās Karalistes iesniegto pieteikumu par pievienošanos NEAFC konvencijai, ja, beidzoties NEAFC konvencijas 20. panta 4. punktā minētajam paziņošanas termiņam, Apvienotās Karalistes izstāšanās no Savienības notiek bez izstāšanās līguma,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants

               1.   Nostāja, kas Savienības vārdā ir jāieņem Konvencijas par turpmāko daudzpusējo sadarbību Ziemeļaustrumatlantijas zvejniecībā vajadzībām, ir apstiprināt pieteikumu par Apvienotās Karalistes pievienošanos NEAFC konvencijai.

               2.   Komisija ir pilnvarota NEAFC konvencijas depozitāram paziņot Savienības nostāju tikai tad, ja, beidzoties NEAFC konvencijas 20. panta 4. punktā minētajam paziņošanas termiņam, Apvienotās Karalistes izstāšanās no Savienības notiek bez izstāšanās līguma.

            2. pants
            Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

            Briselē, 2019. gada 25. martā

                  Padomes vārdā –

                  priekšsēdētājs

               G. CIAMBA

            (1)  OV L 227, 12.8.1981., 22. lpp.

            (2)  Padomes Lēmums 81/608/EEK (1981. gada 13. jūlijs), kas attiecas uz Konvencijas par turpmāko daudzpusējo sadarbību Ziemeļaustrumatlantijas zvejniecībā noslēgšanu (OV L 227, 12.8.1981., 21. lpp.).

            (3)  OV L 179, 23.6.1998., 3. lpp.

            (4)  OV L 189, 3.7.1998., 14. lpp.


title: Komisijas Lēmums (2019. gada 18. marts) par Kosovas nacionālās regulatīvās iestādes dalību Eiropas Elektronisko komunikāciju regulatoru iestādē

text:
                  27.3.2019

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  C 115/26

         KOMISIJAS LĒMUMS
         (2019. gada 18. marts)
         par Kosovas (*1) nacionālās regulatīvās iestādes dalību Eiropas Elektronisko komunikāciju regulatoru iestādē
         (2019/C 115/09)
         EIROPAS KOMISIJA,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
         tā kā:

                     (1)

                     Līguma par Eiropas Savienību 17. panta 1. punktā ir uzskaitītas Komisijas pilnvaras un ir noteikts, ka Komisija sekmē vispārējās Savienības intereses un šajā nolūkā uzņemas atbilstīgu iniciatīvu, veic saskaņošanas, izpildvaras un vadības funkcijas, kas paredzētas Līgumos, un nodrošina Savienības ārējo pārstāvību, izņemot kopējās ārpolitikas un drošības politikas jomu un citus Līgumos paredzētus gadījumus.

                     (2)

                     Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/1971 (1) 35. panta 2. punktu regulatoru valdē, darba grupās un valdē var piedalīties tādas trešo valstu regulatīvās iestādes, kuru primārā atbildība ir elektronisko sakaru jomā, ja minētās trešās valstis ir noslēgušas attiecīgus nolīgumus ar Savienību. Tajā noteikts arī, ka saskaņā ar attiecīgajiem minēto nolīgumu noteikumiem tiek izstrādāti darba mehānismi, kuros jo īpaši nosaka būtību, apmēru un veidu, kādā attiecīgo trešo valstu regulatīvās iestādes bez balsstiesībām piedalās Eiropas Elektronisko komunikāciju regulatoru iestādes (BEREC) un BEREC biroja darbā, tostarp noteikumi par dalību BEREC īstenotās iniciatīvās, finanšu iemaksām un BEREC birojam paredzēto personālu.

                     (3)

                     Saskaņā ar 111. pantu Stabilizācijas un asociācijas nolīgumā starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Kosovu (*1), no otras puses (2), sadarbībā elektronisko sakaru jomā galvenā uzmanība jāpievērš prioritātēm, kas saistītas ar ES acquis šajā jomā. Pusēm jo īpaši jāstiprina sadarbība elektronisko sakaru tīklu un elektronisko sakaru pakalpojumu jomā, īpašu uzmanību pievēršot tam, ka tiek nodrošināta un nostiprināta attiecīgo regulatīvo iestāžu neatkarība. Tādējādi Savienība un Kosova ir noslēgušas nolīgumu Regulas (ES) 2018/1971 35. panta 2. punkta nozīmē.

                     (4)

                     Kosovas regulatīvās iestādes dalība BEREC un BEREC birojā pilnībā atbilst Rietumbalkānu stratēģijai (3), kurā tiek aicināts rīkoties, lai attīstītu digitālo sabiedrību, tostarp izvērstu platjoslas pakalpojumus un samazinātu viesabonēšanas izmaksas, kā arī saskaņotu šo valstu tiesību aktus ar Savienības tiesību aktiem. Kā norādīts Digitalizācijas programmā Rietumbalkāniem (4), ciešākai saiknei starp Savienību un Rietumbalkānu nacionālajām regulatīvajām iestādēm (NRI) vajadzētu palīdzēt tuvināt reģiona regulatīvo praksi praksei Savienībā.

                     (5)

                     Ņemot vērā Savienības ieinteresētību stiprināt sadarbību ar Kosovu un veicināt to, ka Kosovā tiek pieņemts Savienības regulatīvais režīms elektronisko sakaru jomā, ir piemēroti noteikt darba kārtību Kosovas regulatīvās iestādes dalībai BEREC regulatoru valdē un darba grupās un BEREC biroja valdē,

               IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

            1. pants
            Kosovas nacionālā regulatīvā iestāde, kuras galvenais uzdevums ir pārraudzīt elektronisko sakaru tīklu un pakalpojumu tirgu ikdienas darbību, drīkst piedalīties Eiropas Elektronisko komunikāciju regulatoru iestādes (BEREC) regulatoru valdē un darba grupās un BEREC biroja valdē.
            Reglaments Kosovas nacionālās regulatīvās iestādes dalībai ir noteikts pielikumā.

            2. pants
            Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

            Briselē, 2019. gada 18. martā

                  Komisijas vārdā –

                  Komisijas locekle

               Mariya GABRIEL

            (*1)  Šis nosaukums neskar nostājas par statusu un atbilst ANO DP Rezolūcijai 1244/1999 un Starptautiskās Tiesas atzinumam par Kosovas neatkarības deklarāciju.

            (1)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 11. decembra Regula (ES) 2018/1971, ar ko izveido Eiropas Elektronisko sakaru regulatoru iestādi (BEREC) un BEREC atbalsta aģentūru (BEREC birojs), groza Regulu (ES) 2015/2120 un atceļ Regulu (EK) Nr. 1211/2009 (OV L 321, 17.12.2018., 1. lpp.).

            (2)  Stabilizācijas un asociācijas nolīgums starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Kosovu (*1), no otras puses (OV L 71, 16.3.2016., 3. lpp.).

            (3)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Ticama paplašināšanās perspektīva Rietumbalkāniem un padziļināta ES iesaiste šajā reģionā” (COM(2018) 65 final, 6.2.2018).

            (4)  Komisijas dienestu darba dokuments “Pasākumi digitalizācijas programmas atbalstam Rietumbalkānos” (SWD(2018) 360 final).

            PIELIKUMS
            REGLAMENTS
            1.   Dalība BEREC regulatoru valdē

                        1.

                        Kosovas (*1) nacionālā regulatīvā iestāde (NRI) drīkst piedalīties BEREC regulatoru valdes darbā.

                        2.

                        Kosovas NRI no NRI vadītāja, tās koleģiālās struktūras locekļu vai vadītāja vai locekļu aizvietotāju vidus ieceļ pārstāvi dalībai regulatoru valdes apspriedēs.

                        3.

                        Kosovas NRI ieceļ arī aizstājēju, kas aizvieto pārstāvi tā prombūtnes laikā. Aizstājēju ieceļ no NRI vadītāja, tās koleģiālās struktūras locekļu, vadītāja vai locekļu aizvietotāju vai NRI darbinieku vidus.

                        4.

                        Kosovas NRI pārstāvi un tā aizstājēju ieceļ, ņemot vērā gan viņu zināšanas elektronisko sakaru jomā, gan attiecīgās pārvaldības, administratīvās un ar budžetu saistītās prasmes. Lai viņu dalība būtu maksimāli lietderīga, NRI cenšas ierobežot savu pārstāvju un, ja iespējams, arī viņu aizstājēju mainību.

                        5.

                        Kosovas NRI dalībniekam ir tiesības paust viedokli visās diskusijās neatkarīgi no tā, vai tās notiek BEREC regulatoru valdē vai jebkādā citādā veidā. Šādu viedokli pienācīgi protokolē saskaņā ar regulatoru valdes noteikumiem un darba praksi.

                        6.

                        Kosovas NRI pārstāvja un viņa aizstājēja vārdu un uzvārdu iekļauj regulatoru valdes locekļu sarakstā, ko publicē saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/1971 (1) 7. panta 5. punktu.

                        7.

                        Piedaloties regulatoru valdes darbā, Kosovas NRI pārstāvis un viņa aizstājējs nelūdz un nepieņem nevienas valdības, iestādes, personas vai struktūras norādījumus.

                  2.   Dalība darba grupās

                        1.

                        Kosovas NRI drīkst izvirzīt ekspertus dalībai BEREC darba grupās.

                        2.

                        Šādi eksperti drīkst piedalīties visās darba grupu darbībās saskaņā ar BEREC noteikumiem un darba praksi. Viņi drīkst paust viedokli visās apspriedēs neatkarīgi no tā, vai tās notiek darba grupu sanāksmē vai jebkādā citādā veidā.

                  3.   Dalība BEREC biroja valdē

                        1.

                        Kosovas NRI drīkst piedalīties BEREC biroja valdes darbā.

                        2.

                        Kosovas NRI dalībai valdes darbā ieceļ personu, kura iecelta kā pārstāvis regulatoru valdē, vai arī personu, kura nav pārstāvis regulatoru valdē un kuru izraugās no NRI vadītāja, tās koleģiālās struktūras locekļu vai vadītāja vai locekļu aizvietotāju vidus.

                        3.

                        Kosovas NRI ieceļ arī aizstājēju, kas ir persona, kura iecelta kā pārstāvja regulatoru valdē aizstājēja, vai arī cita persona, kuru izraugās no NRI vadītāja, tās koleģiālās struktūras locekļu, vadītāja vai locekļu aizvietotāju vai NRI darbinieku vidus un kura aizvieto pārstāvi tā prombūtnes laikā.

                        4.

                        Kosovas NRI dalībniekam ir tiesības paust viedokli visās diskusijās neatkarīgi no tā, vai tās notiek BEREC valdē vai jebkādā citādā veidā. Šādu viedokli pienācīgi protokolē saskaņā ar valdes noteikumiem un darba praksi.

                        5.

                        Kosovas NRI pārstāvja un viņa aizstājēja vārdu un uzvārdu iekļauj valdes locekļu sarakstā, ko publicē saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1971 15. panta 4. punktu.

                        6.

                        Piedaloties valdes darbā, Kosovas NRI pārstāvis un viņa aizstājējs nelūdz un nepieņem nevienas valdības, iestādes, personas vai struktūras norādījumus.

                  4.   Interešu deklarācijas

                        1.

                        Kosovas NRI pārstāvji regulatoru valdē un valdē un to aizstājēji katrs sagatavo rakstisku deklarāciju, kurā norāda savas saistības un to, vai pastāv vai nepastāv kādas tiešas vai netiešas intereses, kuras varētu uzskatīt par tādām, kas ietekmē viņu neatkarību.
                        Šīs deklarācijas sagatavo, uzsākot pienākumu pildīšanu, un tās publicē. Tās ir precīzas un pilnīgas, un tās atjaunina, ja pastāv risks, ka ir kādas tiešas vai netiešas intereses, kuras varētu uzskatīt par tādām, kas ietekmē deklarācijas sagatavotāja neatkarību.

                  5.   Personāls

               BEREC birojs drīkst izmantot darbiniekus no Kosovas, tostarp norīkotos valsts ekspertus un citus BEREC biroja nenodarbinātus darbiniekus, saskaņā ar lēmumu, kas jāpieņem valdei.
            6.   Kosovas NRI finansiālais ieguldījums BEREC birojā

                        1.

                        Finansiālais ieguldījums BEREC biroja budžetā, kas Kosovas NRI jāmaksā, lai piedalītos BEREC, ir tās dalības pilnās izmaksas saskaņā ar šā pielikuma 1., 2. un 3. punktu. Summas tiks noteiktas saskaņā ar turpmāko 6.2. punktu.

                        2.

                        Finansiālais ieguldījums, kas Kosovas NRI jāmaksā saskaņā ar 6.1. punktu, sedz šādas izmaksas:

                                    —

                                    izmaksas ceļa izdevumu atlīdzināšanai NRI pārstāvjiem BEREC sanāksmēs saskaņā ar BEREC atlīdzināšanas noteikumiem,

                                    —

                                    administratīvās izmaksas saistībā ar iepriekš minēto ceļa izdevumu atlīdzināšanu, kas veido ne vairāk kā 3 % no summām, kuras izmaksā kā ceļa izdevumu atlīdzinājumu,

                                    —

                                    administratīvās izmaksas saistībā ar NRI vispārējo dalību BEREC darbā.

                              Finansiālā ieguldījuma summu nosaka BEREC, cita starpā ņemot vērā paredzamos komandējumus nākamajā gadā un faktiskos komandējumus un atlīdzības par iepriekšējo(-iem) gadu(-iem).

                        3.

                        NRI ieguldījums tiks īstenots saskaņā ar BEREC biroja finanšu noteikumiem, kas pieņemti saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1971 29. pantu.

                        4.

                        Kosovas NRI pārstāvju un ekspertu ceļa un uzturēšanās izmaksas, kas saistītas ar dalību BEREC un BEREC biroja darbā, tostarp saistītās sanāksmēs, BEREC birojs atmaksā saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti BEREC biroja vadības komitejas lēmumā par ceļa, uzturēšanās un citu izdevumu atlīdzināšanu personām, kuras nenodarbina BEREC birojs (2).

                        5.

                        Pēc šā lēmuma stāšanās spēkā un katra nākamā gada sākumā BEREC birojs nosūta NRI naudas līdzekļu pieprasījumu, kas atbilst tās ieguldījumam Aģentūrā saskaņā ar šo lēmumu.

                        6.

                        Šo ieguldījumu izsaka EUR, un to iemaksā EUR BEREC biroja bankas kontā.

                        7.

                        Kosovas NRI samaksā savu ieguldījumu saskaņā ar naudas līdzekļu pieprasījumu 30 dienu laikā pēc tam, kad BEREC birojs ir nosūtījis naudas līdzekļu pieprasījumu.

                        8.

                        Par jebkādu maksājuma kavējumu no dienas, kad beidzies iemaksas termiņš, NRI maksā procentus par nenomaksāto summu. Procentu likme ir par 1,5 procentpunktiem lielāka nekā procentu likme, ko Eiropas Centrālā banka maksājuma termiņa dienā piemēro saviem darījumiem EUR.

                  7.   Detalizēta darba kārtība

                        1.

                        Vajadzības gadījumā regulatoru valde un valde saskaņā ar Regulu (ES) 2018/1971 un šo reglamentu nosaka detalizētu darba kārtību Kosovas NRI dalībai.

                        2.

                        Kosovas NRI drīkst piedalīties BEREC darbā, tostarp regulatoru valdē un darba grupās, un valdē, sākot ar dienu, kad stājas spēkā šis lēmums, un neatkarīgi no tā, kad tiek pabeigta iepriekš 7.1. punktā minētās detalizētās darba kārtības galīgā sagatavošana.

               (*1)  Šis nosaukums neskar nostājas par statusu un atbilst ANO DP Rezolūcijai 1244/1999 un Starptautiskās Tiesas atzinumam par Kosovas neatkarības deklarāciju.

               (1)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 11. decembra Regula (ES) 2018/1971, ar ko izveido Eiropas Elektronisko sakaru regulatoru iestādi (BEREC) un BEREC atbalsta aģentūru (BEREC birojs), groza Regulu (ES) 2015/2120 un atceļ Regulu (EK) Nr. 1211/2009 (OV L 321, 17.12.2018., 1. lpp.).

               (2)  BEREC biroja vadības komitejas Lēmums par ceļa, uzturēšanas un citu izdevumu atlīdzināšanu personām, kuras nenodarbina BEREC birojs, un ar ko atceļ iepriekšējo vadības komitejas 2013. gada 6. jūnija Lēmumu Nr. MC/2013/05 (MC/2015/13).


Komisijas 26.04.2019. Lēmums, ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar kopējo tirgu (Lieta Nr. COMP/M.9272 - 3i Group pic / TIIC 2 (SCA) SICAR / Meridiam Infrastructure Finance S.a.r.l. / DirectRoute (Limerick) Holdings Limited) saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)


Komisijas 26.04.2019. Lēmums, ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar kopējo tirgu (Lieta Nr. COMP/M.9310 - IFM Investors Pty Ltd / Polski Fundusz Rozwoju S.A. / PSA Baltics / DCT Gdansk SA) saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)


Komisijas 25.04.2019. Lēmums, ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar kopējo tirgu (Lieta Nr. COMP/M.9288 - CA Consumer Finance S.A. / Banco BPM S.p.A.) saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)